[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 25.10.2006

COM(2006)620 végleges

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK ÉS AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK

A tamperei euro-mediterrán külügyminiszteri konferencia előkészületeiről (2006. november 27-28) Az euro-mediterrán partnerség: a cselekvés ideje

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK ÉS AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK

A tamperei euro-mediterrán külügyminiszteri konferencia előkészületeiről (2006. november 27-28) Az euro-mediterrán partnerség: a cselekvés ideje

1. Már több mint tíz éve az euro-mediterrán partnerség az Európa és a déli mediterrán partnerek közötti kapcsolatok központi kerete[1]. A 2005-ös barcelonai csúcstalálkozón az állam- és kormányfők megállapodtak egy ötéves munkaprogramban, amely célja többek között: a politikai párbeszéd és reform előmozdítása; szembenézés a biztonságra és stabilitásra leselkedő regionális és globális fenyegetésekkel; a fenntartható társadalmi-gazdasági fejlődés támogatása; a szabadkereskedelmi térség irányába való áttérés meggyorsítása; munka a Földközi-tenger szennyezettségmentesítése érdekében; az együttműködés erősítése az oktatás és kultúra területén; a migrációs hullámok kezelése átfogó és integrált megközelítésen keresztül.

2. A Közel-Keleten jelenleg uralkodó nehéz körülmények között az euro-mediterrán partnerség a regionális együttműködés teljes körű struktúrájaként még nagyobb fontosságot kap. A 2006 nyarán a palesztin területeken, Libanonban és Izrael északi részén tapasztalt erőszak és szenvedés kiemelte a békefolyamat új életre keltésének fontosságát . Az európai hozzájárulás az ENSZ BT 1701-es határozatának végrehajtásához jelentős mértékű, csakúgy mint az EU gyors reagálása a humanitárius és környezetvédelmi téren felmerült szükségletekre a konfliktus alatt és után. Az EU elkötelezettsége, hogy segítséget nyújt a libanoni kormánynak a szükséges politikai, biztonsági, gazdasági és társadalmi reformok végrehajtásában szintén jelentős mértékű és az EU újjáépítési és rehabilitációs segítségnyújtásának keretét adja. A Tanács kifejezte határozott óhaját, hogy az összes érintett fél a térségben játsszon konstruktív szerepet az ENSZ BT 1701-es határozata végrehajtásának támogatásában.

3. A palesztin területeken lezajlott események kiemelik az EU segítségének fontosságát a palesztin lakosságnak nyújtott alapvető szolgáltatások terén, csakúgy mint annak szükségességét, hogy továbbra is elkötelezett legyen a közlekedés és az elérhetőség kérdéseiben. Az EU minden eddiginél több forrást mobilizált, hogy megfeleljen a palesztin nép sürgős szükségleteinek, beleértve az Ideiglenes Nemzetközi Mechanizmust (TIM). Ez a mechanizmus lehetővé tette, hogy jelentős forrásokat közvetlenül juttassanak el a palesztin néphez az elmúlt néhány hónapban, és azt továbbra is meghosszabbították. A közelmúltban lezajlott drámai fejlemények szintén rávilágítottak annak sürgős szükségességére, hogy változás történjen az erőszak és a gyűlölet helyett a béke és a bizalom irányába. Az EU-nak továbbra is meggyőződése, hogy nincsenek katonai vagy egyoldalú megoldások a Közel-Keleten található kihívásokra. A tartós békét és biztonságot a térségben csak átfogó rendezéssel lehet biztosítani, középpontban az izraeli-palesztin konfliktus tárgyalásos, a két állam együttélését biztosító megoldásával.

4. Az euro-mediterrán partnerség kritikus fontosságú új fázisába lép és megpróbál a barcelonai csúcstalálkozón jóváhagyott célkitűzések teljesítésére összpontosítani, azzal a céllal, hogy megfeleljen a kormányok és a civil társadalom magas szintű elvárásainak. A barcelonai folyamat prioritása az Európa és a Földközi-tenger déli térsége közötti átfogó partnerség regionális dimenziójának kidolgozása, amely az eredménycentrikus európai szomszédságpolitikán nyugszik. Az európai szomszédságpolitikával szinergiában cselekedve, az euro-mediterrán partnerség az egyetlen regionális fórum marad, ahol a párbeszéd a politikáról és a biztonságról az összes euro-mediterrán partner között lehetséges; ahol a regionális integráció mint a stabilitás és növekedés tényezője megvitatható és arról megállapodás köthető; és ahol érinthetik a stratégiai kérdések olyan regionális elemeit, mint a fenntartható energia, a környezetvédelmi politika, a közlekedés, a szegénység csökkentése, a nők szerepének erősítése a társadalomban és a migráció.

5. A jelen közleménynek három célja van:

a) felülvizsgálni a 2005-ös barcelonai csúcstalálkozó óta elvégzett munkát ;

b) előkészíteni a külügyminiszterek soron következő euro-mediterrán konferenciáját Tamperében, javaslatokat téve az ötéves munkaprogram végrehajtásának 2007-es prioritásaira, valamint a terrorizmus elleni küzdelemről szóló magatartási kódexre; és

c) c) előrelépni a partnerségen belüli munkamódszerek kérdésében, a barcelonai folyamat működésének javítása érdekében, néhány EU tagállam és mediterrán partner javaslataival összhangban.

a) A barcelonai csúcstalálkozó óta elvégzett munka

1. A barcelonai folyamat 35 partnerországa és az Európai Bizottság a barcelonai csúcstalálkozó után azonnal megkezdte a munkát az ötéves munkaprogram végrehajtása érdekében. 2006 mint a végrehajtás első éve, ezért kritikus év.

2. Az osztrák elnökség alatt, az év első felében , a partnerek miniszteri konferenciát tartottak a kereskedelemről Marrakeshben március 24-én, ahol felülvizsgálták a palermói cselekvési terv végrehajtását, további kereskedelmi liberalizációs törekvéseket erősítettek meg, elsősorban a dél-dél között és, ami még ennél is fontosabb, tárgyalásokat kezdtek a szolgáltatásokról és a letelepedési jogról. Az év folyamán később, a gazdasági és pénzügyminiszterek konferenciáján Tuniszban (június 25-26) megvitatták, hogy miként javítsák a közpénzek kezelését, amely kulcsfontosságú része a gazdasági és pénzügyi kérdések széleskörű napirendjének. 2006 május 22-23-án Bécsben, a Bizottság elnöksége közösen szervezett egy fontos ülést az „idegengyűlölet, a rasszizmus és a média” címmel, amelyre eljöttek a média szakértői az euro-mediterrán térségből, hogy megvitassák a rasszizmus, az idegengyűlölet és a gyűlöletbeszéd problémáinak kezelési módszereit és hogy miként ösztönözzék a vallások és kultúrák tiszteletét. A konferencia hangsúlyozta azt a jelentős szerepet, amelyet a partnerség játszhat a kultúrák közötti szakadékok áthidalásában a Földközi-tenger térségében. Ezen felül június 6-7-én megtartották Brüsszelben az éves gazdasági átmenet szemináriumot („Esélyt adni a partnereknek a belső piacon” címmel) és a nők szerepe a társadalomban című I. Euro-Med konferencia előkészítő értekezletét Rabatban június 14-16-án. A 2005-ös dundalki miniszteri találkozón jóváhagyott párbeszéd az információs társadalomról 2006 áprilisában kezdődött az Információs Társadalomról szóló I. Euro-Med konferencia megtartásával.

3. A tamperei konferencia előkészítése során, a finn elnökség alatt az év második felében a partnerek folytatják munkájukat a nemek közötti egyenlőség és a nők szerepe a társadalomban témákban. Az első euro-med miniszteri értekezlet ebben a témában Isztambulban lesz 2006 novemberében. A barcelonai csúcstalálkozó után, amely elindította a Földközi-tenger szennyezés-mentesítési kezdeményezést (Horizont 2020) és a folytatólagos megbeszéléseket a partnerországokkal és más érdekelt felekkel a térségben (civil társadalom, üzleti élet, a Földközi-tenger térségének régiói és városai), a Bizottság elkészített egy közleményt az intézkedések menetrendjére vonatkozó javaslatokkal. Az euro-med környezetvédelmi miniszterek ülését 2006. november 20-ra tervezik Kairóban és azt várják, hogy az végleges formába önti és elfogadja azt a menetrendet, amely meghatározza a Horizont 2020 végrehajtásának lépéseit. Az euro-mediterrán ipari miniszterek szintén találkoznak Rodoszon, hogy megállapodjanak a szomszédságpolitika területéhez tartozó gazdasági együttműködés prioritásairól és megerősítsék együttműködésüket a versenyképesség, piacrajutás, innováció és beruházás területén. A partnerek továbbra is dolgoznak a migrációról szóló euro-med miniszteri ülés előkészítésén egy további magas beosztású tisztviselők szakértői ülésének megtartásával. Újra összehívták az euro-med energiafórumot (2006. szeptember 21.) Brüsszelben főigazgatói szinten, hogy felülvizsgálják az energiaügyi együttműködésben történt előrelépést és megkezdjék a jövőre vonatkozó euro-mediterrán energiastratégia (2007-2010 és azon túl) kidolgozását.

4. A Bizottság a maga részéről előkészíti az országos és regionális stratégiai dokumentumokat és indikatív programokat, amelyek keretet biztosítanak az euro-mediterrán országos és regionális pénzügyi együttműködésre 2007-től kezdődően az Európai Szomszédsági és Partnerségi Eszköz alapján. 2007-től hivatalos jóváhagyás esetén a regionális stratégia és indikatív program főleg a barcelonai csúcstalálkozón jóváhagyott ötéves munkaprogramban meghatározott prioritások finanszírozására fog összpontosítani.

5. Az Európai Bizottság nagy fontosságot tulajdonít a civil társadalom szerepének a barcelonai folyamatban. Az euro-mediterrán külügyminiszterek konferenciája Tamperében alkalmat ad a nem kormányzati platform képviselőinek, hogy bemutassák a Marrakeshi Civil Fórum (november 3-5.) eredményeit, az első olyan fórumét, amelyet partnerországban tartanak meg. Ebben a keretben a minisztereknek támogatniuk kellene a kezdeményezéseket, hogy megerősítsék a civil társadalom szerepét és helyét a partnerségben, beleértve a konzultációs mechanizmus megteremtését minden szinten. Ebbe beletartozna a közeljövőben a nemzeti nem kormányzati platformok létrehozása mint az euro-mediterrán partnerség erősítésének eszköze.

b) Tíz Iránymutatás a cselekvésre az ötéves munkaprogram végrehajtásának második évében

I. Párbeszéd a politika és biztonság témájában

1. Az 1995-ös kezdete óta a barcelonai folyamat segített előmozdítani az együttműködést a politikai és biztonsági kérdésekben , a számos már meglevő fontos partnerségépítő intézkedéssel. Továbbá az euro-med partnerek rendszeresen hangsúlyozták annak szükségességét, hogy alakítsák ki a párbeszéd és az együttműködés kultúráját, amely segít elérni azt a célkitűzést, hogy a térség békében és stabilitásban éljen. Ezzel együtt, általában az a vélekedés, hogy 1995 óta az euro-med partnerek biztonságát érintő fenyegetések jelentősen megváltoztak. Ezek a fenyegetések manapság kevésbé kiszámíthatóak, sokrétűbbek és beletartoznak olyan kérdések, mint a terrorizmus, a tömegpusztító fegyverek elterjedése, a regionális konfliktusok és a szervezett bűnözés. A kézi lőfegyverek és könnyű fegyverek tiltott kereskedelme az államok destabilizációjának egyik fő tényezője, és az összes fent említett fenyegetéshez szervesen hozzátartozik. Ez tehát az egyik fő biztonsági kérdés, amellyel az euro-med partnerek szembenéznek.

2. Széles körben elfogadott, hogy a barcelonai folyamatban benne van a regionális béke és biztonság erősítésének lehetősége, többek között az egyetemes normák, az összes vonatkozó multilaterális leszerelési és a fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló megállapodás végrehajtásának és betartásának előmozdításával. Ebben az összefüggésben és az Elnökség és a Tanács támogatásával, a Bizottság bátorítja az összes partnert, hogy munkálkodjanak mind a gyalogsági aknákkal kapcsolatos regionális szeminárium, mind a tömegpusztító fegyverek és szállításukról szóló ad hoc euro-med értekezlet megtartásán. Továbbá a Bizottság javasolja euro-med szeminárium megtartását a biztonsági kérdésekről 2007-ben, amely segíthetné közös vélemény kialakítását a kulcsfontosságú regionális biztonsági kérdésekben.

3. A barcelonai folyamat fontos keretet biztosít a politikai párbeszéd elmélyítéséhez, lehetővé téve az euro-med partnerek számára, hogy törekedjenek egy békés, biztonságos és stabil euro-med térség létrehozására, megtámogatva azt a fenntartható fejlődéssel, jogállamisággal, demokráciával és emberi jogokkal. A barcelonai csúcstalálkozón az euro-med partnerek megállapodtak abban, hogy elgondolkodnak az együttműködés elmélyítésén „a választások megtartásának nemzetközileg jóváhagyott normái” területén. Ebben az összefüggésben a Bizottság javasolja egy euro-med szeminárium megtartását 2007-ben az együttműködés, a legjobb gyakorlatok és a tapasztalatcsere a választások területén témájában.

4. A Bizottság szilárdan támogatja az euro-mediterrán Parlamenti Közgyűlést (EMPA), mivel határozott meggyőződése, hogy a barcelonai folyamat politika által vezérelt folyamat, amelyben a törvényhozó testületek, a demokratikus rendszerek sarokkövei, képesek és hajlandóak aktív szerepet vállalni. A Bizottság továbbra is teljes mértékben elkötelezett, hogy tovább erősítsék a barcelonai folyamat parlamenti testületével az eszmecserét abból a célból, hogy elérjék a barcelonai csúcstalálkozó által megállapított ambiciózus célkitűzéseket. Ebben az összefüggésben, a partnereknek meg kellene fontolniuk a technikai együttműködés lehetővé tételét a nemzeti parlamentek között.

II. A terrorizmus elleni küzdelemről szóló magatartási kódex végrehajtása

1. A terrorizmus elleni küzdelemről szóló euro-med magatartási kódex elfogadása jelentős politikai teljesítmény, amely tükrözi a közös meggyőződést, hogy a regionális euro-med keret lényeges szerepet játszhat a tapasztalatok megosztásában és a megerősített együttműködés megfelelő platformjának biztosításában. Előrelépés történt a rendőrség, az igazságügyi és más hatóságok együttműködésének erősítése terén, többek között a regionális „bel és igazságügy (JAI)” programon keresztül. Ezt továbbfejlesztik a program második fázisa alapján. A partnereknek most arra kellene összpontosítaniuk, hogy milyen gyakorlati lépéseket tegyenek a közösen jóváhagyott magatartási kódex végrehajtása érdekében .

2. A terrorizmus elleni küzdelemről szóló magatartási kódex támogatására és az euro-med keretében megtartott legutóbbi (2006. május 15.) ad hoc üléssel összhangban, a Bizottság javasolja egy euro-mediterrán szeminárium megtartását 2007-ben a média szerepéről az izgatás megelőzésében a hatékony és professzionális kommunikáció segítségével. A Bizottság javasolja a párbeszéd és az együttműködés meglevő kereteinek felhasználását ezen a területen, mint például az ”euro-med és a média” kezdeményezés, a tervezett szeminárium inputjaként. A cél, hogy fórumot biztosítsanak a döntéshozók és média dolgozói számára, ahol konkrét tapasztalatokat cserélhetnek a média szerepéről ezen a területen.

3. Továbbá a szomszédság cselekvési terv emberi jogi rendelkezéseivel és a terrorizmus elleni küzdelemről szóló magatartási kódexszel összhangban, a Bizottság azt is tervezi, hogy regionális euro-mediterrán szemináriumot tart 2007-ben, hogy biztosítsa az emberi jogok tiszteletben tartását a terrorizmus elleni harcban a nemzetközi joggal összhangban. A szeminárium összehozza a kormánytisztviselőket, a bírókat és az ügyvédeket, valamint a civil társadalom képviselőit, hogy megkísérelje egy sor ajánlás kidolgozását.

III. Az euro-med térség a szabadkereskedelemért és beruházásokért

1. A 2005. novemberi barcelonai csúcstalálkozón jóváhagyott iránymutatásokon túl számos kezdeményezést indítottak az euro-med partnerséggel összefüggésben, az euro-med szabadkereskedelmi térség 2010-ig történő megvalósítása érdekében. Ahogyan azt az év elején Marrakeshben megtartott euro-mediterrán konferencián megerősítették, a 2007-es menetrend ezen kezdeményezések végrehajtására fog összepontosítani: tárgyalások a kereskedelem liberalizációjáról a szolgáltatások területén és a letelepedési jogról , valamint a tárgyalások a mezőgazdasági liberalizáció elmélyítéséről, a vitarendezési mechanizmus megteremtéséről és a szabályozás konvergenciájáról. Az euro-med szabadkereskedelmi térség fenntartható hatásvizsgálatának eredményeit 2006 végére várják, és azok hatással lesznek a kereskedelmi liberalizációval kapcsolatos további tárgyalásokra. Az ezen a területen elért eredmények felméréséhez az euro-mediterrán kereskedelmi miniszterek tervbe vehetnék egy miniszteri találkozó megtartását 2007 második felében.

2. A szolgáltatások és a letelepedés témájában megbeszélések kezdődtek hét mediterrán partnerországgal (Egyiptom, Izrael, Jordánia, Libanon, Marokkó, a Palesztin Nemzeti Hatóság és Tunézia). A megbeszélések regionális szinten folynak abból a célból, hogy meghatározzák a liberalizáció általános elveit, amelyek azonosak az összes mediterrán partner esetében. Kétoldalú tárgyalások folytatódnak majd kellő időben a különleges kötelezettségvállalásokról minden egyes mediterrán partner esetében.

3. A mezőgazdasági, feldolgozott mezőgazdasági és halászati termékeket illetően megkezdődtek a rabati menetrenden (2005) alapuló fokozatos kereskedelmi liberalizációról szóló tárgyalások, számos mediterrán partnerrel megállapodások megkötése és azok végrehajtásának megkezdése céljából, ha lehetséges 2007-ig. A Bizottság hangsúlyozza a mezőgazdasági kereskedelem nem tarifális aspektusainak kapcsolódó intézkedéseit illető előrelépés és egyéb olyan kérdések fontosságát, mint a vidékfejlesztés, amely az összes résztvevő előnyére történő sikeres és hatékony végrehajtás területe. Továbbá a Bizottság felhív a szomszédsági cselekvési programban lefektetett, ezzel kapcsolatos akciók időben történő végrehajtására.

4. A kereskedelem területén folytatott viták megoldása érdekében tárgyalásokat kezdtek az összes mediterrán partnerrel, hogy megállapodjanak egy különleges eljárási szabályzatot tartalmazó vitarendezési mechanizmus megteremtéséről ennek céljából.

5. A 2007-2008-as munkaprogram az euro-mediterrán ipari együttműködésről , amelyet az ipari miniszterek Rodoszon a 2006 szeptemberi euro-mediterrán konferencián elfogadtak, öt témát ölel át: a vállalatok versenyképessége, innováció, az ipari termékek kereskedelmének megkönnyítése, párbeszéd a textil- és ruhaipar jövőjéről és a beruházások.

6. A 2007-2008-ra vonatkozó javaslatok a vállalati versenyképesség növeléséről arra irányulnak, hogy további támogatást szerezzenek a mediterrán partnerországokban az euro-mediterrán Vállalati Chartának az összes érintett nemzeti, regionális és helyi szintű szektorban, különösen abból a célból, hogy jobban bevonják a magánszektort, beleértve az üzleti szervezeteket a Charta döntéshozatalába és végrehajtásába. Ezen felül számos, az EU-ban az innováció előmozdítására folytatott program és tevékenység megnyílik a mediterrán partnerek részvétele előtt.

7. Azokban az ágazatokban, ahol a jogszabályok EU-szinten harmonizáltak, a mediterrán partnerországokat tovább bátorítják, hogy hangolják össze jogszabályaikat, szabványaikat és megfelelőségértékelésüket az EU rendszerével azzal a céllal, hogy elhárítsák a különböző technikai szabályokból és szabványokból adódó technikai akadályokat a kereskedelem elől. A mediterrán partnerországok segítséget kapnak abból a célból, hogy meggyorsítsák a reformokat és a szabályozási konvergenciát és bevezessék vagy korszerűsítsék a szükséges minőségi infrastruktúrát és jogszabályokat abból a célból, hogy megkössék az ipari termékek megfelelőségértékeléséről és elfogadásáról szóló megállapodást (ACAA-k) a közös érdeklődésre számot tartó ágazatokban, mihelyst a feltételek adottak.

8. Az ötéves munkaprogram gondoskodik egy ad hoc csoport létrehozásáról, hogy megvizsgálja a működőtöke-mozgás növelésének módjait és lehetőségeit a Földközi-tenger térségében. A 2007-es év első felében a Bizottság össze kívánja hívni az ad hoc csoport első értekezletét, konzultálva az érintett euro-mediterrán hatóságokkal. Az ad hoc csoport célja az lenne, hogy meghatározza a belső beruházások előtt álló strukturális és szabályozási akadályokat a térség országaiban, hogy intézkedéseket javasoljon ezeknek az akadályoknak kezelésére, beleértve a konvergenciát a regionális legjobb gyakorlatok felé és hogy megvilágítsa a beruházás előmozdítására folytatott tevékenységeket. A mediterrán partnerek által a beruházásnak mint együttműködési területnek tulajdonított magas szintű prioritásnak eleget téve, a Bizottság szándéka, hogy beépítsen egy beruházásokról szóló együttműködési programot a 2007-2009-es Regionális Indikatív Programba.

9. Az ECOFIN Tanács 2003. novemberi határozatával összhangban – amely javasolta a FEMIP (euro-mediterrán beruházási hitel és partnerség) felülvizsgálatát 2006 vége előtt – és a 2006. június. 25-26-án Tuniszban megtartott II. euro-med ECOFIN/FEMIP miniszteri konferencia alapján a Bizottság és az Európai Beruházási Bank közös jelentést fog beterjeszteni az ECOFIN Tanácsnak, amely 2006 novemberében határozatot hoz a FEMIP jövőjéről. A következő euro-med ECOFIN/FEMIP miniszteri konferenciát 2007 májusára tervezik Cipruson.

IV. Energia és közlekedés

1. Az energia és a közlekedés kérdései, amelynek „kulcsfontosságú szerepét” az euro-mediterrán partnerség gazdasági dimenziójában már az 1995-ös barcelonai konferencián elismerték, egyre inkább fontosak az euro-med partnerek számára. Ezt hangsúlyozták a 2006. június 15-16-i Európai Tanács elnökségi következtetéseiben, amely felhívott egy ”külső energiapolitika kidolgozására és végrehajtására” az EU számára, kiterjesztve az EU belső piacát az energia vonatkozásában szomszédaira.

2. Az euro-mediterrán energiaügyi együttműködés prioritásainak elfogadása a 2003-as athéni és római energiaügyi miniszteri konferenciákon és azok végrehajtása a 2003-2006-os időszakban, fontos lépés volt a teljesen összefüggő és integrált euro-mediterrán energia piac megteremtése irányába. A 2006 szeptemberében Brüsszelben megtartott euro-mediterrán energiafórumon megállapodás született az előttünk álló időszakra vonatkozó ajánlásokról: Megvizsgálni annak a lehetőségét, hogy amennyiben a feltételek megengedik, a maghrebi szubregionális villamos energia kezdeményezést kiterjesszék a földgázra; valamint a mashreki szubregionális földgáz kezdeményezést kiterjesszék a villamos energiára; az euro-mediterrán és a szubszaharai régió energiapiacainak integrálása; és az energiával kapcsolatos szükséges infrastrukturális projektek befejezése. Ezen felül a fórum figyelmet fordított a 2006. márciusi Európai Tanács következtetéseire, amelyek rávilágítottak az EU energiapolitikája külső aspektusainak fontosságára, beleértve a villamos energia és földgázhálózatok prioritási összekapcsolódási tervének a kidolgozását is. A fórum megvitatta az energiaágazat fenntartható fejlődését és az energiaellátás forrásának diverzifikálását is, amely elősegíti a megújuló energiák fejlesztését és hatékonyabbá teszi az energiafelhasználást. A következő euro-mediterrán energiakonferenciát 2007-ben tartják azzal a céllal, hogy megállapodjanak az energiaügyi együttműködés prioritásairól az előttünk álló időszakban.

3. Az euro-mediterrán közlekedési együttműködés prioritásainak elfogadása a 2006-os marrakeshi közlekedési miniszteri konferencián és azok végrehajtása a 2007-2012-es időszakban fontos lépést jelent az integrált multimodális euro-mediterrán közlekedési hálózat létrehozása, valamint a közlekedési ágazatban a jövőbeli euro-mediterrán együttműködés fő stratégiai irányvonalainak végrehajtása irányába, többek között a tengeri és légi közlekedés modernizációja és reformja, a multimodális közlekedés erősítése, csakúgy mint a globális műholdas navigációs rendszerek (GNSS) programjának támogatása a térségben. Ezek a prioritások a földközi-tengeri térség közlekedésének kék könyvén alapulnak, amely egy az euro-mediterrán közlekedési fórum keretében kidolgozott közös dokumentum. Ez a dokumentum azonosítja a fő irányvonalakat az euro-mediterrán integrált közlekedési rendszer kifejlesztésére az előttünk álló időszakban és a magas szintű csoport végső jelentéséről a transz-európai közlekedés prioritásainak kiterjesztéséről a szomszédos országokra, különösen a mediterrán térségre vonatkozó hatásaira. A Bizottság jelentős mértékben foglalkozott ezekkel a kihívásokkal, projekteket indítva az elmúlt tizenkét hónapban a polgári repülés reformja terén, csakúgy mint a földközi-tengeri gyorsforgalmi utak fejlesztésére. Ezen felül, az euro-mediterrán közlekedési fórum szintén szintén lépett az ötéves munkaprogramnak a földközi-tengeri térség szennyezettségének leküzdéséért kitűzött célja érdekében, egy három éves projektet (SAFEMED) indítva a tengeri szennyezés ellen a térségben. A következő hónapokban azt várják, hogy az euro-mediterrán közlekedési fórum elfogad egy regionális közlekedési cselekvési tervet a következő öt évre , a kék könyvben és a magas szintű csoport végső jelentésében található ajánlások végrehajtására.

V. Környezetvédelem

1. 2007-ben megkezdődik a földközi-tengeri térség szennyezésének mentesítését szolgáló Horizont 2020 kezdeményezés végrehajtása a szennyezés csökkentéséért indított prioritást élvező projektek azonosításával, és megkezdődnek a prioritást élvező képességfejlesztő intézkedések a partnerországokban. Ezt a feladatot a partnerországok közötti szoros koordinációban hajtják végre, az adományozók – mint az Európai Beruházási Bank és a Világbank –, a környezetvédelemben érdekelt felek és hálózatok – mint az UNEP/MAP (ENSZ Környezetvédelmi Program-Mediterrán Cselekvési Terv) és a Mediterrán Bizottság a fenntartható fejlődésért – részvételével. Nagy hangsúlyt fektetnek a prioritást élvező igények meghatározására a környezetvédelemmel kapcsolatos kutatásokban. Egy irányítócsoportot hoznak létre a Horizont 2020 kezdeményezés irányítására , amely az Európai Környezetvédelmi Ügynökség, a mediterrán cselekvési terv és az Európai Bizottság által közösen kifejlesztendő mutatókon és teljesítménymutatón (scorecard) alapul, a térség országainak aktív részvételével.

2. Fokozzák a Közösség és a mediterrán partnerek közötti együttműködést a halászati erőforrások fenntartható kezelésére a Földközi-tenger térségében, különösen az érintett regionális testületeken belül (a Földközi-tenger térségének Általános Halászati Bizottsága és a Nemzetközi Bizottság az Atlanti-óceán tonhalainak megőrzésére), összhangban a Velencében 2003 novemberben megtartott a Halászat Fenntartható Fejlődése a Földközi-tenger térségében című miniszteri konferencián kiadott nyilatkozattal. Ezen felül, az európai Bizottság „az Európai Unió jövőbeni tengeri politikája felé: európai elképzelések az óceánok és tengerek jövőjéről” című zöld könyvéről folytatott nyílt konzultációs folyamat keretében a partnereket felhívják, hogy járuljanak hozzá a különösen a Földközi-tenger térségének tengeri gazdaságáról, a kormányzásról és az erőforrás-gazdálkodásról szóló együttműködés erősítésének új megközelítéseiről szóló jelenlegi megbeszélésekhez.

VI. Oktatás és társadalmi fejlődés

1. Az oktatás, valamint a szakoktatás és szakképzés (VET – Vocational Education and Training) a barcelonai csúcstalálkozó napirendjének fő pontjai közé tartozott. Az euro-mediterrán állam- és kormányfők megállapodtak abban, hogy jelentősen növelik az oktatás finanszírozását, hogy fellendítsék a beiratkozások számát, valamint kibővítsék és javítsák az írástudatlanság felszámolására tett erőfeszítéseket, különösen a lányok és nők számára és növeljék az egyetemek képességeit, beleértve a hálózatépítés ösztönzését közöttük, és bevezetve egy szabványt az egyetemi oktatás számára. Ezek közül a célkitűzések közül néhányat érintettek a Bizottság Tempus és Erasmus Mundus programjaiban, csakúgy mint a kétoldalú oktatási programokon keresztül. A kétoldalú együttműködés és közösségi programok folytatódnak az előttünk álló időszakban. Ezen felül, regionális szinten, a Bizottság elkezd egy ösztöndíjprogramot 2007-ben az európai szomszédságpolitikában részt vevő országok egyetemi hallgatói számára, és javasolja, hogy tartsanak egy felsőfokú oktatásról és kutatásról szóló euro-mediterrán konferenciát 2007-ben , hogy megvitassák az együttműködés lehetőségeit a felsőoktatás terén, valamint az egyetemi oktatás szabványait. Ezen felül a Bizottság továbbra is támogatja a Mediterrán országok erőfeszítéseit a szakoktatás és szakképzés területén regionális (MEDA – oktatás és képzés a foglalkoztatásért projekt) és kétoldalú szinten.

2. Az ötéves munkaprogramnak a fenntartható társadalmi-gazdasági fejlődéshez és reformhoz kapcsolódó prioritásaival összhangban, a Bizottság fejleszteni kívánja az együttműködés szisztematikusabb megközelítését ezen a téren, amely a társadalmi kohézió és gazdasági fejlődés növelésének fő területe. Az euro-med keret szerepet játszhat a tapasztalat megosztása terén és megfelelő platformot biztosíthat a megerősített együttműködés számára. A partnereknek arra kell összpontosítaniuk, hogy gyakorlati lépéseket tegyenek a társadalmi fejlődéssel kapcsolatos prioritások végrehajtására, ahogyan azt a szomszédsági cselekvési tervben leírták. A Bizottság javasolja, hogy tartsanak 2007-ben egy euro-med konferenciát a foglalkoztatási politikáról a munkalehetőség teremtésének céljából hozandó gyakorlati intézkedésekről. Ebben az összefüggésben egy strukturált tapasztalatcsere célja az lenne, hogy felülvizsgálja az összes legjobb gyakorlatot és kidolgozza a megfelelő támogatást a reformintézkedésekre az érdekelt felekkel és a szociális partnerekkel. A javasolt konferencia egyengethetné az útját a 2008-ban rendezendő, foglalkoztatásról szóló euro-med miniszteri konferenciának.

3. Az ötéves munkaprogram részeként a Bizottság fejleszteni kívánja az egészségügy terén folytatott együttműködés szisztematikusabb megközelítését, amely egyike azon fő ágazatoknak, ahol növelhető a szociális kohézió és gazdasági fejlődés. A Bizottság javasolja, hogy tartsanak euro-med konferenciát 2007-ben a fertőző betegségek felügyeletéről és ellenőrzéséről. Egy ilyen együttműködés világos kölcsönös érdekeket szolgál az egészséget fenyegető veszélyek feltartóztatása terén az összes lakos javára regionális alapon. Ebben az összefüggésben a külső együttműködés tapasztalatainak és a legjobb gyakorlatok strukturált cseréje segíthet felmérni az együttműködési programokból és nemzeti erőfeszítésekből tanult leckét, kidolgozni egy közös véleményt a célok, célkitűzések és terminológia tárgyában, és megfelelő támogatást nyújtani a reformintézkedéseknek. A javasolt konferencia egyengetheti az utat a 2008-ban megrendezendő, az egészségügyről szóló euro-med konferencia előtt , amely egyebek között az egészségügyi rendszerekkel és gyakorlati kérdésekkel, valamint az egészségügy minőségének, fenntarthatóságának és méltányosságának összeegyeztethetőségéért folytatott tevékenységekkel foglalkozik.

VII. A nők társadalmi szerepének erősítése

Az első euro-med miniszteri konferenciának, amelyet a nők társadalmi szerepének erősítéséről 2006. november 14-15-én tartanak Isztambulban , el kellene fogadnia egy ötéves cselekvési tervet (2007-2011) a nők gazdasági, politikai és társadalmi életben való részvételének elősegítésére az euro-mediterrán régióban. Az összes euro-med partnernek köteleznie kellene magát, hogy mobilizálja pénzügyi erőforrásait a cselekvési terv végrehajtásának támogatására (nemzeti finanszírozás, ENPI, a tagállamok kétoldalú hozzájárulásai, FEMIP és egyéb vonatkozó pénzügyi eszközök). A Bizottság a cselekvési tervben meghatározott célkitűzésekért fog dolgozni az elkövetkező öt évben és új regionális programot fog készíteni 2007-ben („a nők lehetőségeinek növelése a gazdasági életben” című euro-med regionális program folytatásaként), amely konkrét javaslatokat tartalmaz a következő három fő terület köré épített kezdeményezések és projektek számára: a nők jogai és politikai részvétele, társadalmi-gazdasági integráció; a nemekkel kapcsolatos sztereotípiák változásai az oktatáson és a médián keresztül; Az isztambuli konferencia eredményeként felállítanak egy független magas szintű csoportot, hogy kidolgozzon egy sor mutatót, annak céljából, hogy nyomon kövesse és értékelje a cselekvési terv teljes körű végrehajtását. A magas szintű csoport 2007-ben készíti el első jelentését , amelyet az euro-med bizottságnak terjesztenek be és azok ajánlásait az euro-mediterrán külügyminiszteri konferenciának nyújtják be. 2009-ben nyomon követő euro-med miniszteri konferenciát tartanak, amely megvitatja a cselekvési terv végrehajtásával kapcsolatos kérdéseket.

VIII. Információs társadalom

Az első euro-mediterrán konferenciát az információs társadalomról Dundalkban (Írország) tartották 2005 áprilisában, amely létrehozta az euro-med párbeszédet az információs társadalom fejlesztéséről, beléértve az elektronikus hírközlési szabályokat. A Bizottság javasolja, hogy tartsanak II. euro-mediterrán információs társadalom konferenciát 2007-ben , lehetőleg egy mediterrán partnerországban, hogy értékeljék a szabályozási harmonizáció és a szabályozó hatóságok közötti együttműködés, a telekommunikációs piacok megnyitása és az e-oktatás és e-kormányzattal kapcsolatos tapasztalatcsere terén elért haladást. Ez a második euro-med információs társadalom konferencia alkalmat ad arra, hogy értékeljék a nemzeti szomszédsági politikáról szóló cselekvési tervekben meghatározott célkitűzések végrehajtását. Ebből a szempontból a minisztereknek meg kellene vizsgálniuk a telekommunikációs piac liberalizálása érdekében megtett lépéseket, fejleszteni a szabályozói kereteket és előmozdítani az információs társadalmat egyebek közt az internet elterjedésén keresztül.

IX. Kulturális párbeszéd

1. Az interkulturális párbeszéd tekintetében a barcelonai folyamatnak képesnek kellene lennie, hogy egy sor új akciót biztosítson, amelyek mágneses pólusként viselkednek és ellensúlyozzák azokat a kísérleteket, amelyek célja, hogy éket verjenek kultúráink és társadalmaink közé. Ebből a szempontból, az euro-med örökségi program és az Anna Lindh Alapítvány – ALF – továbbra is hozzájárul ehhez a célkitűzéshez. Az ALF 35 hálózata (amelynek több mint 100 szervezet tagja) fontos szerepet kellene játszania, azzal, hogy egy sor kezdeményezést indít a jobb kölcsönös megértésért az euro-mediterrán régióban. A miniszterek Tamperében figyelmet fordíthatnak azokra az ötletekre/javaslatokra, amelyeket a hálózatok vezetőinek Tampere előtt megrendezett értekezletén terjesztenek elő. Az ALF-ot fel kellene hívni, hogy járuljon hozzá a „2008-as Interkulturális párbeszéd EU év" előkészületeihez is. Az euro-med kulturális miniszterek ülését össze kellene hívni 2007-ben , hogy megvitassák a barcelonai folyamat interkulturális menetrendjét, megvizsgálják az ALF első 3 évének eredményeit és javasoljanak kapcsolódást egyéb kezdeményezésekhez, mint pl. az UNESCO kulturális tartalmak és művészi kifejezés sokféleségének védelméről szóló egyezménye elfogadásának nyomon követése vagy a Civilizációk Szövetsége.

2. Az euro-med bizottság rajfilmek témájában megtartott megbeszéléseit követően általános támogatást kaptak a Bizottság által előterjesztett javaslatok (Decalogue' DS 29/06) arról, hogy miként használják fel jobban a különböző euro-med-eszközöket az interkulturális párbeszéd előmozdítására, többek között a média és a véleményformálók bevonásának javításával és a civil társadalom elérésével. A minisztereknek jóvá kellene hagyniuk ezeket a javaslatokat és megbízást adni az euro-med bizottságnak, hogy végigcsinálja a Decalogue megvalósítását.

X. Migráció

1. A migráció, a társadalmi integráció, az igazság és a biztonság a barcelonai folyamat fő politikai kérdései lettek. A barcelonai csúcstalálkozó politikai kötelezettségvállalásait konkrét intézkedésekre és cselekvésre kell váltani, hogy egy átfogó és integrált megközelítésen keresztül kezeljék ezeket a jelenségeket. A regionális keretdokumentum elfogadása 2002-ben Valenciában és az ezt követő regionális „MEDA_JAI” (MEDA- bel- és igazságügy) program végrehajtása fontos előrelépést jelentett, amely ösztönzőleg hatott a kétoldalú együttműködésre is. Az ENP cselekvési tervek monitoringja az „igazságügy és biztonság” albizottságokban és a „migráció és szociális ügyek” munkacsoportokban szilárd alapot biztosít a Társulási Szerződések és az ENP cselekvési tervek végrehajtásához.

2. Az euro-med keret különösen regionális szinten összpontosít a migrációra, és többek között a jogi és pénzügyi eszközein keresztül stratégiai megközelítést tesz lehetővé, amelynek célja, hogy optimalizálja a migráció előnyeit az összes partner számára. A barcelonai csúcstalálkozón elfogadott ötéves munkaprogram IV. fejezetével összhangban és a maga szintű tisztviselők 2006. június 20-i szakértői ülésén a Bizottság javasolta, hogy fokozzák a regionális párbeszédet a migrációról a működési együttműködésen keresztül.

3. Az euro-med partnerekkel egyeztetve a Bizottság javasolja, hogy készítsenek részletes és fókuszált munkaprogramot, amely konkrét javaslatokat tartalmaz a három fő terület köré strukturált kezdeményezésekre és projektekre: legális migráció, migráció és fejlődés, valamint illegális migráció. Ebben az összefüggésben figyelembe kell venni az egyéb nemzetközi kezdeményezések hozzájárulásait, mint például a migrációról szóló rabati euro-afrikai miniszteri ülést. A migrációval kapcsolatos jelenlegi tevékenységekről szóló közös vélemény kidolgozásakor, a migráció és a fejlődés területén meglevő kétoldalú és közösségi finanszírozású projektekről, a legális és illegális migrációról szóló áttekintést készítenek az összes partner által szolgáltatott információk alapján. Amint elkészült, ez a munkaprogram fogja az alapot biztosítani az euro-med migrációról szóló miniszteri üléshez 2007-ben, amelynek célja, hogy megállapodjanak egy sor további intézkedésben az összes migrációval kapcsolatos kérdésben való együttműködés előmozdítására.

C) Munkamódszerek

1. Az euro-mediterrán partnerség sikeres volt a hosszú távú politikai és intézményi kapcsolatok létrehozása terén Európa és a mediterrán partnerek között a két kiegészítő dimenzióban: a) multilaterális dimenzió az euro-mediterrán külügyminiszteri konferenciákkal és az euro-mediterrán konferenciákkal a területek széles körében; és b) kétoldalú dimenzió a Társulási Megállapodások megkötésével, megerősítve az ENP-vel és annak nemzeti cselekvési terveivel. Azonban széles körben elismert, hogy a barcelonai folyamat regionális és multilaterális dimenzióit javítani kell, hogy megfeleljenek a 35 partner és az Európai Bizottság közötti komplex és változó politikai, gazdasági, szociális és kulturális kapcsolatok igényeinek. A partnerségnek jobban kell kommunikálnia , javítania kell az összes érdekelt fél és résztvevő társtulajdonosi helyzetét , és operatívabbnak, hatékonyabbnak és eredménycentrikusabbnak kell lennie.

2. A Bizottság támogatni fogja a partnereket, hogy javítsák a folyamat láthatóságát és társtulajdonosságát és biztosítsák a barcelonai csúcsértekezlet által az elkövetkező öt évre jóváhagyott kötelezettségvállalások hatékony és tényleges végrehajtását. A Bizottság a minisztériumok közötti jobb koordinációra , a civil társadalmak beleértve a magánszektor képviselőit közelebbi részvételére és a regionális keret hatékonyabbá és operatívabbá tételéhez alapvető partnerség munkamódszereinek javítását célzó további erőfeszítésekre szólít fel, amelyek lényeges lépések. A cél jobban a előkészített és jobban strukturált euro-med külügyminiszteri konferenciák biztosítása. A külügyminiszteri konferenciák jó előkészítésébe beletartozik az elnökségi prioritási dokumentum elfogadása és a Bizottság közleménye jóval a miniszteri konferencia előtt, csakúgy mint az összes partner által kifejezett prioritások konzultációja és számításba vétele. Az euro-mediterrán miniszterek találkozhatnának évente is, az év második felében, hogy megállapodjanak az ötéves munkaprogram végrehajtásának a következőévre szóló prioritásaiban. Ezek az operatív javítások az ad hoc Tanulmányi Bizottság által előterjesztendő részletesebb javaslatokkal együtt egyengetik az utat a további előrelépés előtt a partnerség intézményi szerkezetében, amint a politikai körülmények lehetővé teszik.

[1] Algéria, Egyiptom, Jordánia, Izrael, Libanon, Marokkó, Palesztin Nemzeti Hatóság, Szíria, Tunézia és Törökország.