HU 
 
 
AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK VÉLEMÉNYE 
(2009. március 25.) 
a magyar Pénzügyminisztérium kérésére  
a pénzügyi rendszer stabilitása érdekében vállalható állami garanciák eljárási szabályairól szóló 
kormányrendelet iránti javaslatról 
(CON/2009/28) 
 Bevezetés és jogalap
 
2009. március 17-én a magyar Pénzügyminisztérium felkérte az Európai Központi Bankot („EKB”), hogy 
alkosson véleményt a pénzügyi rendszer stabilitása érdekében vállalható álla mi garanciák eljárási 
szabályairól szóló kormányrendelet  iránti javaslatról (a továbbiakban: a rendeletjavaslat).  
Az EKB véleményalkotásra szolgáló hatásköre az Európai Közösséget létrehozó Szerz ődés 105. cikkének 
(4) bekezdésén és a nemzeti hatóságoknak az Eu rópai Központi Bankkal a jogszabálytervezetekr ől 
folytatott konzultációjáról szóló, 1998. j únius 29-i 98/415/EK tanácsi határozat1 2. cikke (1) 
bekezdésének hatodik francia bekezdésén alapul, mi vel a rendeletjavaslat a pénzügyi intézményekre 
alkalmazandó rendelkezéseket tartalmaz annyib an, hogy a rendelkezések lényeges befolyásolják a 
pénzügyi intézmények és piacok stabilitását. Az Eur ópai Központi Bank eljárási szabályzatának 17.5. 
cikke első mondatával összhangban a Kormányzótanács fogadta el ezt a véleményt. 
 1. A rendeletjavaslat célja 1.1 A rendeletjavaslat elfogadásának jogalapja a pénzügyi közvetít őrendszer er ősítéséről szóló törvény 
(a továbbiakban: a törvény)
2, amelynek az volt a célja, hogy visszaszorítsa a globális pénzügyi 
válság magyarországi hatásait és fenntartsa az ors zág pénzügyi rendszerének stabilitását. Emellett a 
törvény többek között felhatalmazza a Magy ar Államot arra, hogy garanciát vállaljon a 
hitelintézetek hitelez ők felé fennálló tartozásai tekintetében, a következ ő együttes feltételek 
teljesülése mellett: a) a garancia vállalást a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete Felügyeleti 
Tanácsának elnöke és a Magyar Nemzeti Bank („MNB”) elnöke együttesen javasolja; b) a 
kötelezettség alapja hitelszerz ődés vagy hitelviszonyt megtestesít ő értékpapír; c) a hitelintézet 
kötelezettségének lejárata legalább három hónap, és legfeljebb öt év; d) a hitelintézet kötelezettsége 
a törvény hatályba lépése és 2009. december 31. között keletkezik; e) a kötelezettség euróban, 
                                                 
1  HL L 189., 1998.7.3., 42. o.  
2  A 2008. évi CIV. törvény a pénzügyi közvetít őrendszer stabilitásának er ősítéséről. Magyar Közlöny , 2008. december 22., 
24618. o. 
2 svájci frankban vagy forintban van meghatározva.  Az állami garanciavállalások együttes összege 
legfeljebb 1 500 milliárd forint lehe t. A törvény 7. § (8) bekezdése el őírja, hogy a kormány 
rendeletben állapítja meg a törvén y alapján vállalható garanciához kapcsolódó eljárási szabályokat. 
1.2 A rendeletjavaslat részletes eljárási szabályoka t állapít meg az állami garancia kedvezményezett 
intézmények általi igénylésére és annak odaít élésére. A rendeletjavaslat meghatározza a 
garanciaigénylés jóváhagyási eljárását, az inform ációszolgáltatási követelm ényeket, valamint a 
garancia beváltásának részletes szabályait. A rendeletjavaslat egyben el őírja, hogy a 
hitelintézetekkel kötött megállapodásoknak ta rtalmazniuk kell a hitelintézet hitelezési 
tevékenységgel kapcsolatos és egyéb kötelezettsé gvállalásait, valamint a kötelezettségvállalások 
megszegésének következményeit. 
1.3 A törvénynek megfelel ően a rendeletjavaslatot 2009. december 31-ig kell alkalmazni.  
 2. Általános észrevételek 
2.1 Amint azt említettük, a rendeletjavaslat r észletes rendelkezéseket állapít meg a törvény 
végrehajtására, mely törvényre vonatkozó észrevételeit az EKB a CON/2008/81
3 véleményében 
tette meg. A CON/2008/81 véleményben tett észrev ételek a rendeletjavaslatra is vonatkoznak. 
2.2 Az EKB megjegyzi különösen, hogy az euroövezet állam- és kormányf őinek az euroövezeti 
országok összehangolt európai cselekvési tervér ől szóló, 2008. október 12-i nyilatkozatának (a 
továbbiakban: a nyilatkozat)4 megfelel ően a tagállamoknak összehangoltan kell fellépniük annak 
megelőzésére, hogy a nemzeti végrehajtás jelent ős eltérései ellentétes hatásokat fejtsenek ki, és 
torzulásokat okozzanak a globális banki piac okon. A nyilatkozat elismeri az EKB-val 
együttműködésben folyó munka szükségességét az eu rorendszer likviditáskezelésével való 
összhang és ennek operatív keretre ndszerével való összeegyeztethet őségének biztosítására5.  
2.3 Ezen túlmen ően az EKB hangsúlyozza annak biztosítása fontosságát, hogy a javasolt 
szabályozások feleljenek meg a vonatkozó közösségi jogi rendelkezéseknek, ideértve az Európai 
Unió egységes piaci elveit és a pénzügyi szolg áltatásra vonatkozó jogszabályokat, valamint a 
versenyjogi és állami támogatási szabályokat.  
2.4 Az EKB a CON/2008/81 véleményének 3.5. pontjában megjegyezte, hogy kerülend ő a bankközi 
betétekre állami garancia nyújtása, mivel az al kalmas lehet arra, hogy zavarja a központi bank 
likviditásb ővítő műveleteit, és ekként a monetáris politikai döntések végrehajtását6. Az EKB úgy 
vélte különösen, hogy a törvény szer int nyújtandó állami garanciá k vonatkozhatnak a hitelfelvev ő 
                                                 
3  Az EKB 2008. december 1-i CON/2008/81 véleménye a magyar pénzügyminis ztérium kérésére a pénzügyi 
közvetítőrendszer er ősítéséről szóló törvényjavaslatról. 
4  A nyilatkozat elérhet ő a Francia Elnökség weboldalán a www.ue2008.fr címen. 
5  Lásd a CON/2008/81 EKB-vélemény  2.2., valamint 3.2. és azt követ ő pontjait. 
6  Lásd a belga pénzügyminisztérium kérésére a pénzügyi szekto rról és a pénzügyi szolgáltat ásokról szóló, 2001. augusztus 
2-i törvény 117b. cikke alapján el fogadott királyi rendelettervezetr ől szóló, 2008. október 17-i CON/2008/50 EKB-
vélemény 3.2. pontját. 
3 bank által más banktól felvett fedezetlen hitel vi sszafizetésére, mely esetben a garancia ugyanolyan 
hatást fejthet ki, mint a bankközi hitelek visszaf izetésére szóló garancia . Ezzel összefüggésben az 
EKB megismétli azon ajánlását, hogy kerülni kell  a betéti garanciákkal azonos hatású állami 
garanciák vállalását.  
2.5 Végezetül az EKB hivatkozik az EKB Kormán yzótanácsának a banki tartozások tekintetében 
vállalt kormányzati garanciákról szóló ajánlására7. Ennek alapján az EKB megismétli azon 
álláspontját, hogy az állami garancia d íjának kockázatalapúnak és a piaci viszonyoknak 
megfelelőnek kell lennie, és a díj meghatározásának a megfelel ő piaci garancia költsége alapján 
kell történnie. Fontos, hogy az állami garancia  árának meghatározásakor össze kell kapcsolni a 
garanciában részesül ő hitelintézet által fizetend ő díj szintjét az egy évet meghaladó lejáratú, a 
garanciavállalás tárgyát képez ő kötelezettségek hátralév ő futamidejével. 
 3. Különös megjegyzések 
A törvénynek megfelel ően a rendeletjavaslat el őírja az MNB részvételét, de azt csak a 
garanciavállalás eljárására korlátozza. Az EK B tisztában van különösen azzal, hogy az MNB 
elnöke véleményt nyilvánít arról, hogy az adott hitelintézetnek történ ő garanciavállalás indokolt-e a 
pénzintézet likviditási helyzetére és a pénzügyi  rendszerben általa betöltött szerepre figyelemmel; 
úgy értelmezi, hogy az MNB részvétele nem lép túl e tanácsadói szerepkörön. Ezzel 
összefüggésben az EKB ajánlja, hogy az MNB kapjon tá jékoztatást arról is, ha  a garancia beváltása 
várható, amint azt a rendeletjavaslat 7. § (1) bekezdése el őírja az államháztartásért felel ős miniszter 
és az Államadósság Kezel ő Központ Zártkör űen Működő Részvénytársaság esetében. 
 Ezt a véleményt közzéteszik az EKB honlapján.    Kelt Frankfurt am Mainban, 2009. március 25-én. 
 
[aláírás] 
 
az EKB elnöke 
Jean-Claude TRICHET 
                                                 
7  Lásd az EKB Kormányzótanácsának a ba nki tartozások tekintetében vállalt kormányzati garanciákról szóló, 2008. 
október 20-án kiadott aján lását, amely elérhet ő az EKB weboldalán, a www.ecb.europa.eu címen.