A közvélemény megítélése szerint az igazságszolgáltatás függetlensége átlagon felüli, és folytatódnak a függetlenség további megerősítésére irányuló erőfeszítések. A bíróságok és a bírák függetlensége mind a lakosság, mind a vállalkozások szerint az EU-átlag felett van (lakosság: 63 % szerint meglehetősen jó vagy nagyon jó; vállalkozások: 59 % szerint meglehetősen jó vagy nagyon jó). Egy nemrégiben bevezetett reform tovább erősítheti az igazságszolgáltatás függetlenségét azzal, hogy megerősíti a helyettes bírák kiválasztásának és feddhetetlenségének szabályozását. A bírósági rendszeren belül lehetőség van helyettes bírák kinevezésére, akik a bírói tanácsok teljességét hivatottak biztosítani. Az Európa Tanács által a helyettes bírákra vonatkozó kinevezési eljárással és feddhetetlenségi követelményekkel, valamint ezeknek az igazságszolgáltatás közmegítélésére és feddhetetlenségére gyakorolt hatásaival kapcsolatban megfogalmazott aggályok nyomán a közelmúltban felülvizsgálták a helyettes bírák kinevezésének eljárását. Míg korábban a helyettes bírák kinevezése mindössze megfelelő végzettséghez és tapasztalathoz volt kötve, a 2019 márciusában elfogadott új törvény szerint a jelölteknek ezen túlmenően vizsgát is kell tenniük ahhoz, hogy helyettes bírákká válhassanak. Az új szabályozás emellett etikai modult is magában foglaló kötelező továbbképzést ír elő a helyettes bírák számára, és eltörli a helyettes ügyészek kinevezésének lehetőségét. A jelek szerint a törvény javarészt eloszlatja a helyettes bírákkal kapcsolatban megfogalmazott aggályokat többek között azzal, hogy objektívebbé teszi a kiválasztási eljárást, és megerősíti az alkalmazandó feddhetetlenségi szabályokat. Emellett a törvény a Legfelsőbb Igazságügyi Tanács vizsgálati hatáskörét is megerősíti. A Legfelsőbb Igazságügyi Tanács aktivitását jelzi például, hogy 2020. szeptember 3-án különleges vizsgálatot indított azzal a folyamatban lévő előzetes bírói vizsgálattal kapcsolatban, amelynek keretében a vizsgálóbíró Jozef Chovanec szlovák állampolgár 2018 februárjában Charleroi repülőterén, egy rendőri intézkedés nyomán bekövetkezett halálának körülményeit vizsgálja. A törvény kimondja, hogy a Legfelsőbb Igazságügyi Tanács jogosult megkapni az igazságügyi hatóságoktól minden olyan dokumentumot és információt, amelyet feladatai – köztük a bíróságok ellenőrzésével kapcsolatosak – ellátásához szükségesnek tart.

Belgium alkotmányi szinten védi a sajtószabadságot és a véleménynyilvánítás szabadságát, és biztosítja az újságírói szakma védelmét is. Az újságírói források védelméről szóló törvény 2005. május 7. óta van hatályban. Azonban 2019-ben beterjesztettek egy törvénytervezetet, amely büntetőjogi szankciókkal sújtotta volna azokat, akik minősített adatokat tesznek hozzáférhetővé. Az Államtanács által a tájékozódáshoz való jog védelmével kapcsolatban megfogalmazott kritikák nyomán a kormány vállalta a tervezet átdolgozását. Emellett a rágalmazás szabadságvesztéssel is büntethető. A Médiapluralizmus Monitor 2020. évi kiadása aggályokról számol be az országban működő újságírók egyre bizonytalanabb foglalkoztatási helyzetével kapcsolatban. Az újságírók viszonylag ritkán vannak megfélemlítésnek, fenyegetésnek vagy támadásnak kitéve. Az Európa Tanács keretei között működő, az újságírás védelmének és az újságírók biztonságának előmozdításával foglalkozó platform 2020-ban öt esetben adott ki riasztást különösen az újságírók magándetektívek általi online zaklatása miatt. A flamand újságírói szövetség 2019-ben helyes gyakorlatként létrehozott egy, az újságírók elleni fizikai vagy verbális agresszió esetén hívható forródrótot.

Bár Belgium nem rendelkezik célzott országos szintű politikával a korrupció megelőzése területén, a szövetségi hatóságok több különböző feddhetetlenségi intézkedést is bevezettek. A szövetségi közigazgatásban dolgozó köztisztviselőkre vonatkozó etikai keret magában foglalja a közhivatalt betöltő személyek magatartási kódexét. A közhivatalt betöltő személyek 2018. július 15-én elfogadott magatartási kódexe a szövetségi közszolgálaton belül működő stratégiai testületek vezetőire és vezetőhelyetteseire, valamint az igazgatókra nézve kötelező, a stratégiai testületek többi tagjára azonban nem vonatkozik. Az érdekelt felek hiányosságnak tekintik, hogy nem vonatkozik etikai kódex sem a miniszterekre, sem a stratégiai egységek tagjaira. Erre a GRECO is felhívta a figyelmet, amikor ajánlásként fogalmazta meg egy szélesebb körben alkalmazandó etikai kódex elfogadását, valamint azt, hogy a stratégiai testületek tagjainak olyan egyértelmű és harmonizált etikai kerethez kelljen igazodniuk, amelyhez megfelelő felügyeleti és szankciórendszer is társul.

A korrupció elleni küzdelemben, valamint az etikai és a feddhetetlenségi szabályok érvényesülésének előmozdításában több országos szintű szerv is részt vesz. A Számvevőszék ellenőrzi a szövetségi állam költségvetési, számviteli és pénzügyi tevékenységét, míg a Pénzügyi Információfeldolgozó Hivatal a pénzmosáshoz és a súlyos bűncselekményekhez köthető gyanús pénzügyi tranzakciókat elemzi. A szövetségi szinten 2006 júniusában létrehozott Közigazgatási Erkölcsi és Etikai Hivatal (BAED-BEDA) szabályokat dolgoz ki a feddhetetlenség területén, és segíti a szövetségi szerveket a feddhetetlenségi szabályok gyakorlati alkalmazásában. A szerv megelőző szerepet tölt be azzal, hogy figyelemmel kíséri a szövetségi közszolgálat feddhetetlenségét, és továbbképzéseket szervez a köztisztviselők számára. Tanácsadói minőségében szakvéleményeket és javaslatokat készít a miniszterek számára a szövetségi szintű feddhetetlenségi politikáról, és biztosítja a szövetségi közszolgálaton belül az etikai keret érvényesülését és az összeférhetetlenségi esetek feloldását. A 2014-ben létrehozott Szövetségi Etikai Bizottság szintén megelőző szerepet tölt be elsősorban azzal, hogy etikai és összeférhetetlenségi kérdésekben tanácsokkal látja el a köztisztviselőket. Emellett a képviselők, a képviselőház, a szenátus és a kormány felkérésére általános véleményeket is alkot.

A rendőrségen belül egy célzott bejelentési rendszert is létrehoztak. A rendőrség külön etikai és feddhetetlenségi előírásokkal és jogszabályokkal, külön etikai kódexszel és etikai bizottsággal, valamint saját felügyeleti szolgálatokkal („P Bizottság” a külső, Általános Felügyelőség a belső felügyelet céljára) rendelkezik. Az érdekelt felek azonban úgy ítélik meg, hogy tovább kellene növelni a bűnüldöző hatóságok erőforrásait ahhoz, hogy azok aktívan küzdhessenek a korrupció ellen. Erre a belga bűnüldözéssel kapcsolatos közelmúltbeli GRECO-értékelés is felhívta a figyelmet, ajánlásként fogalmazva meg a létszámbővítést, a belső ellenőrzéssel foglalkozó szervezeti egység erőforrásainak növelését a korrupció elleni aktív küzdelem érdekében, valamint annak megvizsgálását, nem volna-e indokolt a felső vezetőket és a nagy kockázatú álláshelyeket betöltő személyeket vagyon-, illetve érdekeltségi nyilatkozat benyújtására kötelezni. Mindazonáltal a szövetségi rendőrség jó közmegítélésnek örvend, és a lakosság a Központi Korrupcióellenes Hivatalt valóban függetlennek tartja a politikai hatalomtól. A belga polgárok továbbra is a rendőrségben bíznak meg a legjobban, ha a korrupciós ügyek kezeléséről van szó (56 %), sokkal inkább, mint az igazságszolgáltatásban (26 %) vagy a médiában (18 %). A hivatalos adatok szerint 2019-ben 435 korrupciós ügyet vettek nyilvántartásba (2018-ban ez a szám szintén 435, 2017-ben pedig 492 volt). A 2019-es ügyek között 126 közfeladatot ellátó személyt érintő korrupció, 119 köztisztviselő által elkövetett sikkasztás és 91 közhivatalnok által elkövetett okirat-hamisítás szerepelt.

Az ENSZ Kábítószer- és Bűnügyi Hivatala (2016), Country review report of Belgium: review by Mexico and the Netherlands of the implementation by Belgium of articles 15-42 of chapter III. “Criminalization and law enforcement” and articles 44-50 of chapter IV. “International cooperation” of the United Nations Convention against Corruption for the review cycle 2010-2015 (Felülvizsgálati országjelentés: Belgium – Mexikó és Hollandia vizsgálata a 2010–2015-ös felülvizsgálati ciklusban az ENSZ korrupció elleni egyezménye III. fejezete [„Büntethetőség és bűnüldözés”] 15–42. cikkének és IV. fejezete [„Nemzetközi együttműködés”] 44–50. cikkének Belgium általi végrehajtásáról)

Access Info és Centre for Law and Democracy, Global right to information rating (A tájékoztatáshoz való jog globális indexe, https://www.rti-rating.org/country-data/ )

A kormányzat birtokában lévő információk megismeréséhez való jogot az Alkotmány rögzíti. Beszámolók szerint azonban a szóban forgó információkhoz való hozzáférést lehetővé tévő szabályok és eljárások – például a fellebbezés lehetőségét illetően – nem tökéletesek. A Médiapluralizmus Monitor 2020. évi kiadása arról is beszámol, hogy kevés olyan mechanizmus van, amely módot ad például a visszaélésekkel kapcsolatos bejelentések nyomán indult ügyek számának, minősítésének és alakulásának megismerésére, annak ellenére is, hogy ezek az eljárások léteznek, és a jogszabályok bizonyos fokú védelmet is biztosítanak.

Bureau Statistische Analyse (2020), Informatievraag d.d. 25 mei 2020 door de Europese Commissie met betrekking tot omkoping

Centre for Media Pluralism and Media Freedom (2020), Media Pluralism Monitor (Médiapluralizmus Monitor, https://cmpf.eui.eu/media-pluralism-monitor/mpm-2020 )

CEPEJ (2018), Az igazságszolgáltatási rendszerek értékelése (2016–2018-as ciklus): Belgium

CIVICUS, Monitor tracking civic space (Civiltér-figyelő): Belgium ( https://monitor.civicus.org/country/belgium/ )

Európa Tanács, CCJE-BU (2020), Report on the independence and impartiality of the judiciary in the Member States of the Council of Europe (Jelentés az Európa Tanács tagállamai igazságszolgáltatási rendszereinek függetlenségéről és pártatlanságáról), 2019. évi kiadás

Európa Tanács, Miniszteri Bizottság (2000), Recommendation Rec(2000)19 of the Committee of Ministers to Member States on the role of public prosecution in the criminal justice system (a Miniszteri Bizottság Rec(2000) 19. sz. ajánlása a tagállamok számára a vádhatóságnak a büntető igazságszolgáltatáson belüli szerepéről)

Európai Bizottság (2020), Az EU 2020. évi igazságügyi eredménytáblája

Flamand Médiaszabályozó Hatóság (2019), Flamand jelentés a médiakoncentrációról ( https://www.vlaamseregulatormedia.be/en/documents )

Flamand Újságírói Szövetség, az újságírók elleni fizikai és verbális agresszió esetén hívható forródrót ( https://journalist.be/2019/03/vvj-richt-meldpunt-in-voor-agressie-tegen-journalisten )

Francia és Német Ajkú Ügyvédi Kamara, valamint a bírákat és az ügyvédeket tömörítő más szervezetek (2020), Hiszek a jogállamiságban!

GRECO (2019), Ötödik értékelési kör – Evaluation Report on Belgium on preventing corruption and promoting integrity in central Governments (top executive functions) and law enforcement agencies (Értékelő jelentés: Belgium – A korrupció megelőzése és a feddhetetlenség ösztönzése a központi kormányzatnál [legfelső szintű vezető tisztségviselők] és a bűnüldöző hatóságoknál)

GRECO (2019), Ötödik értékelési kör – Second Interim Compliance Report on Belgium on corruption prevention in respect of members of Parliament, judges and prosecutors (Második időközi megfelelési értékelés: Belgium – A korrupció megelőzése a parlamenti képviselők, a bírák és az ügyészek körében)

Királyi rendelet a települési és a tartományi szintű veszélyhelyzeti tervről és veszélyhelyzet-kezelésről, valamint a polgármestereknek és a tartományi kormányzóknak a válsághelyzetekben és az országos szintű koordinációt és irányítást igénylő helyzetekben betöltött szerepéről, 2019. március 22.

Királyi rendelet a válsághelyzetekben és az országos szintű koordinációt és irányítást igénylő helyzetekben alkalmazandó veszélyhelyzeti terv megállapításáról, 2003. január 31.

Kommunikációs Főigazgatóság (2020), 502. sz. Eurobarométer tematikus felmérés: Corruption (Korrupció)

Kommunikációs Főigazgatóság (2020), Eurobarométer felmérés: Perceived independence of the national justice system in the EU among the general public (Az Európai Unión belüli nemzeti igazságszolgáltatási rendszerek függetlenségének közmegítélése)

Legfelsőbb Audiovizuális Tanács, Médiaügyi kalauz: szolgáltatások, cégek, csoportok, ágazatok ( https://www.csa.be/pluralisme/ )

Legfelsőbb Igazságügyi Tanács (2019), Memorandum az igazságszolgáltatás működésének javításáról

Miniszteri rendelet a Covid19 koronavírus miatti válsággal összefüggő koordinációs és válságkezelési feladatok szövetségi szintjének alkalmazásáról, 2020. március 13.

Minisztertanács (2006), Feljegyzés a szövetségi szintű megelőző feddhetetlenségre vonatkozó politikáról