A 377/2014/EU tanácsi határozat 2. cikke értelmében a spanyol hatóságok legkésőbb 2017. szeptember 30-ig jelentést nyújtanak be a Bizottsághoz az AIEM adókra vonatkozó intézkedések alkalmazásáról. A jelentés célja a megtett intézkedések hatásának értékelése és annak vizsgálata, hogy az intézkedések mennyire járultak hozzá a helyi gazdasági tevékenységek előmozdításához vagy fenntartásához, figyelembe véve a Kanári-szigetek előnytelen helyzetét. Spanyolország az időközi jelentést 2017 októberében nyújtotta be a Bizottság számára (1. melléklet). A jelentés angol nyelvű fordítása csatoltan szintén megtalálható (2. melléket). A Bizottság az értékelés véglegesítése érdekében 2018-ban további elemzést végzett, és további adatokat kért a spanyol hatóságoktól.

A Kanári-szigetek továbbra is számos súlyos hátránnyal küzd. Ezért a helyi ipar kiszolgáltatottsága változatlanul nagyon nagy mértékű, és olyan intézkedéseket igényel, amelyek garanciát jelentenek egy rendkívüli stratégiai jelentőségű, jólétet és stabilitást teremtő, és a piac áruellátását a külső nyersanyag-beszerzés terén jelentkező problémák esetén is biztosítani tudó ágazat fenntartására. Ebben a tekintetben a jelentés szerint továbbra is fennállnak a tanácsi határozat preambulumában felsorolt strukturális korlátozó tényezők.

A Kanári-szigeteken az alábbi tényezők folyamatosan akadályozzák a régió gazdasági fejlődését: a földrajzi elszigeteltség, a piac szétaprózottsága és kis mérete. Ezek a körülmények hatással vannak a térség gazdasági fejlődésével összefüggő több fontos tényezőre.

A Kanári-szigetek gazdasága számára továbbra is az egyik akadályozó tényező a szolgáltatások rendkívül magas (a bruttó hozzáadott érték 85 %-át meghaladó) aránya, amely messze felülmúlja Spanyolország országos átlagát (a bruttó hozzáadott érték 74 %-a). Ezen az ágazaton belül a szigetvilágban a legjelentősebb tevékenység továbbra is az idegenforgalom. A GDP-hez való hozzájárulása – mind a közvetlen, mind a közvetett hatások figyelembevételével – több mint 34 %-kal növekedett a 11 %-ot alig meghaladó országos átlaggal szemben. A közvetlenül vagy közvetetten az idegenforgalomhoz kapcsolódó munkahelyek száma a Kanári-szigeteken a munkahelyek teljes számának körülbelül 40 %-a, míg ugyanez az arány országos átlagban 13 %.

Figyelembe kell venni továbbá a Kanári-szigetek szállítási lehetőségeinek korlátozottságát, amely behatárolja az áruszállítást, különösen a szigetek között (kizárólag légi vagy tengeri úton lehetséges). A jelentés szerint a szigeteken belüli szállítási költségek a szigetek és a kontinens közötti szállítás költségeivel összehasonlítva továbbra is magasak. Ez a korlátozó tényező még jelentősebb azoknál a fuvaroknál, amelyek a szigetekre, de nem a tartományi fővárosokba irányulnak, mivel ezekben az esetekben a szállítási költségek meghaladják a szigetek közötti, de tartományi fővárosokba irányuló fuvarok költségeit. A fővárosnak otthont adó és fővárosnak otthont nem adó szigetek között az áruszállítás költsége magasabb lehet, mint a Kanári-szigetek és a kontinentális Spanyolország között. Ugyanez a helyzet olyan nyersanyag-szállítmányok szállítási költsége esetében is, amelyeknél általában, illetve bizonyos útvonalakon néhány kivételtől eltekintve, a nyersanyag szállítási költsége magasabb, mint az áruk külföldre szállításának költsége. Az ilyen korlátok rontják a hatékonyságot, és növelik a termelési költségeket a régióban.

A Kanári-szigetek vállalkozásainak magas a környezetvédelmi költsége. A vízkészletek viszonylag korlátozottabb hozzáférhetősége következtében a Kanári-szigetek vállalkozásai számára a víz egységköltsége jelentősen meghaladja a Spanyolország egészére jellemző átlagot. Ezen túlmenően az ipari hulladék ártalmatlanítása és a mérgező hulladék kezelése a Kanári-szigeteken továbbra is magas környezetvédelmi költségekkel jár. Továbbra is csak bizonyos termékek vonatkozásában léteznek újrahasznosító üzemek (amelyek között megtalálhatók az elektromos és elektronikus berendezések hulladékainak kezelését végző létesítmények), a hulladékot továbbra is a szárazföldre kell szállítani, és a mérgező hulladékot változatlanul a Kanári-szigeteken kívül kell kezelni. A jelentésben szereplő, 2017. évi adatok szerint a hulladékok különböző formáinak egységköltsége magasabb a Kanári-szigeteken, mint a kontinentális Spanyolországban, és a különbség általában meghaladja az 50 %-ot. Ráadásul egyes esetekben – mint például az alkáli elemek, számítógéphardver és elektronikus eszközök, továbbá iszap – a kezelési költségek több mint húszszor olyan magasak a Kanári-szigeteken, mint a kontinentális Spanyolországban. Ezek a magasabb költségek, amelyek a Kanári-szigetek vállalkozásait terhelik, de az európai kontinensen működő, és újrahasznosított nyersanyagok felhasználásának lehetőségével is rendelkező versenytársaikat nem érintik, versenyképtelenné teszik a Kanári-szigetek iparát.

D. KÖVETKEZTETÉSEK

A 2014. június 12-i 377/2014/EU tanácsi határozat által bevezetett egyedi intézkedések pozitív hatást gyakorolnak a szigetek gazdasági és társadalmi környezetére. A Kanári-szigeteken alkalmazott AIEM intézkedések szükségesek és arányosak a határozat célkitűzéseinek elérése érdekében. A szigetvilágot érintő hátrányok (nevezetesen távoli fekvésük, kis méretük és a helyi piac szétaprózottsága) változatlanul fennállnak és járulékos költségeket okoznak, amelyek nem részesülnek túlkompenzációban az egyes AIEM termékekre engedélyezett mentességek miatt.

A pénzügyi válság miatti gazdasági visszaesés ellenére úgy tűnik, hogy a belföldi gazdaság 2014 óta fellendülőben van, ami az AIEM intézkedések pozitív hatásának is köszönhető. Mindazonáltal, tekintettel a Kanári-szigetek speciális helyzetével összefüggő hátrányokra, ezen intézkedések továbbvitele változatlanul indokolt. Különösen szembetűnő, hogy a szigetek helyzete számos tekintetben, a pozitív tendenciák ellenére, továbbra is hátrányos.

Ugyanakkor a félidős jelentésben a Kanári-szigetek által közölt adatok nem elegendőek a gazdasági és társadalmi aspektusok teljes körű elemzéséhez, így a következtetések részben a jelentés állításain alapulnak, ezek az állítások azonban nem mindig igazolhatók.

A Bizottsághoz nem érkezett olyan panasz, amely szerint az AIEM intézkedések esetleg negatív hatást gyakorolnának a belső piac működésére. Az AIEM program keretében biztosított védelem lehetséges csökkentése vagy megszüntetése sértheti a helyi ipar érdekeit, és általában hátrányos lehet a Kanári-szigetek gazdasági és társadalmi fejlődésére.

A fentiek tükrében a Bizottság megállapítja, hogy a jelenleg hatályban levő – a 2014. június 12-i 377/2014/EU tanácsi határozattal összhangban álló – AIEM intézkedések továbbra is indokoltak és arányosak. A Bizottság úgy véli továbbá, hogy nincs szükség a határozat jelenlegi rendelkezéseit kiigazító javaslatra.