[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 4.10.2007

COM(2007) 566 végleges

Javaslat:

A TANÁCS RENDELETE

az Indiából származó polietilén-tereftalát (PET) fólia behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámnak a 384/96/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről és az ilyen behozatalok 11. cikk (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálatának lezárásáról

(előterjesztő: a Bizottság)

INDOKOLÁS

A javaslat háttere |

A javaslat indokai és célkitűzései A javaslat a legutóbb a 2005. december 21-i 2117/2005/EK tanácsi rendelettel módosított, az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletnek (a továbbiakban: alaprendelet) az Indiából származó polietilén-tereftalát (PET) fóliával kapcsolatos alkalmazására vonatkozik. |

Általános háttér E javaslat az alaprendelet végrehajtásának összefüggésében készült, és az abban meghatározott tartalmi és eljárási követelményekkel összhangban elvégzett vizsgálat eredménye. |

A javaslat által érintett terület meglévő rendelkezései A legutóbb az 1424/2006/EK tanácsi rendelettel módosított (HL L 270., 2006.9.29., 1.o.), a többek között Indiából származó polietilén-tereftalát fólia behozatalára vonatkozó, végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 1676/2001/EK tanácsi rendelet. A legutóbb a 2006. augusztus 25-i 1288/2006/EK tanácsi rendelettel módosított (HL L 236., 2006.8.31., 1.o.), az Indiából származó polietilén-tereftalát (PET) fólia behozatalára vonatkozásában végleges kiegyenlítő vám kivetéséről szóló 367/2006/EK tanácsi rendelet. A többek között Indiából származó polietilén-tereftalát (PET) fólia behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárással kapcsolatos kötelezettségvállalások elfogadásáról szóló 2001/645/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló 2006/173/EK bizottsági határozat (HL L 68., 2006.3.8.). |

Összhang az Unió egyéb politikáival és célkitűzéseivel Nem alkalmazható. |

Konzultáció az érdekelt felekkel és hatásvizsgálat |

Konzultáció az érdekelt felekkel |

Az alaprendelet rendelkezéseinek megfelelően az eljárásban érintett érdekelt feleknek a vizsgálat során már lehetőségük nyílt arra, hogy érdekeik védelmében fellépjenek. |

A szakvélemények összegyűjtése és felhasználása |

Nem volt szükség külső szakértők bevonására. |

Hatásvizsgálat A javaslat az alaprendelet végrehajtásának eredményeképpen jött létre. Az alaprendelet nem ír elő általános hatásvizsgálatot, viszont részletes jegyzékben foglalja össze, mely körülmények vizsgálata kötelező |

A javaslat jogi elemei |

A javasolt intézkedés összefoglalása A mellékelt javaslat a 2001 óta hatályban lévő dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatából, valamint egy bizonyos exportőr dömpingjének vizsgálatára korlátozódó részleges időközi felülvizsgálatból áll. Az előző rendelettel összehasonlítva a PET-fólia behozatalára kivetett dömpingellenes intézkedések ugyanolyan szinten történő megtartását javasoljuk. Így az a javaslat született, hogy a Tanács fogadja el a mellékelt rendeletjavaslatot, melyet az Európai Unió Hivatalos Lapjában kell közzétenni. |

Jogalap A legutóbb a 2005. december 21-i 2117/2005/EK tanácsi rendelettel módosított, az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendelet. |

A szubszidiaritás elve A javaslat a Közösség kizárólagos hatáskörébe tartozik. A szubszidiaritás elve ennélfogva nem alkalmazandó. |

Az arányosság elve A javaslat a következő okok miatt eleget tesz az arányosság elvének: |

Az intézkedés formáját a fent említett alaprendelet írja le, és nem hagy teret a nemzeti döntéshozatalnak. |

Nem kell kitérni arra, hogy a Közösséget, a nemzeti kormányokat, a regionális és helyi hatóságokat, a gazdasági élet szereplőit és a polgárokat sújtó pénzügyi és adminisztratív terhet hogyan csökkentsék a lehető legkisebbre, és milyen mértékben legyen e teher arányos a javaslat célkitűzésével. |

Az eszközök megválasztása |

Javasolt eszköz: rendelet. |

Más eszköz azért nem lenne megfelelő, mert az alaprendelet nem rendelkezik alternatív lehetőségekről. |

Költségvetési vonzatok |

A javaslat nincs hatással a Közösség költségvetésére. |

Javaslat:

A TANÁCS RENDELETE

az Indiából származó polietilén-tereftalát (PET) fólia behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámnak a 384/96/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről és az ilyen behozatalok 11. cikk (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálatának lezárásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre[1] (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (2) bekezdésére és 11. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottságnak a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatára,

mivel:

A. AZ ELJÁRÁS

1. Hatályos intézkedések

1. A Tanács a legutóbb az 1424/2006/EK[2] rendelettel módosított 1676/2001/EK[3] rendelettel a többek között Indiából származó polietilén-tereftalát (PET) fólia behozatalára végleges dömpingellenes vámot vetett ki. E vizsgálatok tárgyát képező intézkedések az egyedileg megnevezett exportőröktől származó behozatalra kivetett 0 % és 18 % közötti ad valorem vám, míg minden más vállalat vonatkozásában 17,3 %-os maradványvám formáját öltötték. A módosított 1676/2001/EK rendelethez vezető vizsgálat a továbbiakban: eredeti vizsgálat.

2. Az eredeti vizsgálatban az Indiából származó behozatalra kivetett intézkedéseket az 1975/2004/EK rendelet[4] kiterjesztette a Brazíliából és Izraelből szállított PET-fólia behozatalára is (függetlenül attól, hogy Brazíliából vagy Izraelből származóként jelölték-e meg).

3. A Bizottság a 2001/645/EK határozattal[5] öt indiai gyártó az eredeti vizsgálattal kapcsolatos kötelezettségvállalását elfogadta. Ezeket a kötelezettségvállalásokat a 2006/173/EK határozat[6] hatályon kívül helyezte.

4. A Tanács a legutóbb az 1288/2006/EK tanácsi rendelettel[7] módosított 367/2006/EK rendelettel az Indiából származó PET-fólia behozatalára végleges kiegyenlítő vámot vetett ki. Az intézkedések az egyedileg megnevezett exportőröktől származó behozatalra kivetett, 7 % és 19,1 % közötti ad valorem vám, míg minden más vállalat vonatkozásában 19,1 %-os maradványvám formáját öltötték. A 367/2006/EK módosított rendelethez vezető vizsgálat a továbbiakban: az előző szubvencióellenes vizsgálat.

2. Felülvizsgálati kérelem

5. A Bizottsághoz 2006. május 23-án, illetve 2006. július 3-án az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem, és az alaprendelet 11. cikkének (3) szerinti – a Jindal Poly Films Limited (a továbbiakban: Jindal) dömpingjének vizsgálatára korlátozódó – részleges időközi felülvizsgálat iránti kérelem érkezett az alábbi közösségi gyártóktól. a Du Pont Teijin Films, a Mitsubishi Polyester Film GmbH és a Nuroll SpA (a továbbiakban: kérelmezők) A kérelmezők a PET-fólia közösségi gyártásának jelentős részét képviselik.

6. A kérelmezők azt állították, és elegendő prima facie bizonyítékot szolgáltattak arra vonatkozólag, hogy: a) a dömping és a közösségi gazdasági ágazatnak okozott kár valószínűleg folytatódna vagy megismétlődne, valamint b) megváltoztak azok a dömpingre vonatkozó körülmények, melyek alapján a Jindal számára az intézkedéseket meghozták, és e változások tartós jellegűek.

3. Vizsgálat

7. Miután a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálat, valamint az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálat megindítására, a Bizottság 2006. augusztus 22-én[8], illetve 2006. augusztus 25-én[9] az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítésekkel bejelentette e két felülvizsgálat megindítását.

8. A részleges időközi felülvizsgálat hatálya a Jindal dömpingjének vizsgálatára korlátozódott. A felülvizsgálati időszak mindkét esetben a 2005. július 1-jétől 2006. június 30-ig tartó időszakot foglalta magában. A kár folytatódása vagy megismétlődése valószínűségének felmérése szempontjából jelentőséggel bíró tendenciák vizsgálata a 2003-től a felülvizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak) terjedt ki.

4. Az érintett felek

9. A Bizottság a hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról hivatalosan értesítette az exportáló gyártókat, az exportáló országok képviselőit, a közösségi gyártókat, az importőröket, valamint az ismert érintett felhasználókat. Az érdekelt felek mindkét felülvizsgálat során lehetőséget kaptak arra, hogy véleményüket írásban tudassák, és a vizsgálat megindításáról szóló értesítésben megadott időtartamon belül meghallgatást kérjenek.

10. Minden érdekelt fél, aki ilyen kérést nyújtott be, és igazolni tudta, hogy meghallgatását különleges okok indokolják, meghallgatási lehetőséget kapott.

11. A PET-fólia kétségtelenül nagyszámú indiai exportáló gyártójára való tekintettel, akiket megneveztek a kérelemben, a vizsgálat megindításáról szóló értesítésben az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételi technikák alkalmazását irányozták elő a hatályvesztés felülvizsgálatára. A mintavétel szükségességének eldöntésére és adott esetben a minta összeállításának céljából minden exportáló gyártót felkértek arra, hogy jelentkezzenek és bocsássák rendelkezésre a vizsgálat megindításáról szóló értesítésben megadott alapadataikat a PET-fóliával kapcsolatban a felülvizsgálati időszak során folytatott tevékenységükről. Hat indiai exportáló gyártó jelezte együttműködési szándékát. Ezek közül három vállalatot (Ester Industries Limited, Garware Polyester Limited, Jindal) vontak be a mintavételi eljárásba kérdőív segítségével. Úgy találták, hogy ezek a vállalatok felelnek a gyártás, az értékesítés és a PET-fólia Közösségbe történő exportjának olyan legnagyobb reprezentatív mennyiségéért, ami az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban a rendelkezésre álló időn belül a megfelelő módon megvizsgálható.

12. A Bizottság ezenkívül minden olyan érintett fél részére kérdőíveket küldött, akikről tudott, vagy akik a vizsgálat megindításáról szóló értesítésben megadott határidőkön belül jelentkeztek. A teljes kérdőívre négy közösségi gyártó, a mintavételi eljárásba bevont három exportáló gyártó, egy importőr/felhasználó és négy felhasználó adott választ.

13. A Bizottság felkutatott és ellenőrzött minden információt, amit szükségesnek tartott a dömping és az okozott kár meghatározására, valamint annak megállapítására, hogy fennáll-e a valószínűsége a dömping és a károkozás folytatódásának vagy megismétlődésének, továbbá hogy az intézkedések fenntartása a Közösség érdekében állna-e. A következő érdekelt felek telephelyein ellenőrző látogatásokra került sor:

a) Közösségi gyártók:

- Dupont Teijin Films (Luxemburg),

- Mitsubishi Polyester Film GmbH (Németország),

- Nuroll SpA (Olaszország),

- Toray Plastics Europe (Franciaország).

b) Exportáló gyártók Indiában

- Ester Industries Limited, Új-Delhi,

- Garware Polyester Limited, Aurangabad,

- Jindal Poly Films Limited, Új-Delhi.

c) Kapcsolt importőrök/felhasználók a Közösségben

- Rexor SAS (Franciaország)

d) Importőr/felhasználó

- Coverne SpA (Olaszország)

e) felhasználók

- Safta SpA (Olaszország),

- Metalvuoto SpA (Olaszország).

B. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

1 Az érintett termék

14. Az érintett termék ugyanaz, mint az eredeti vizsgálatban, mégpedig az Indiából származó és rendszerint az ex 3920 62 19 és az ex 3920 62 90 KN-kód alá tartozó polietilén-tereftalát (PET) fólia.

2 A hasonló termék

15. Úgy találták, hogy – mint az eredeti vizsgálatban – az indiai belföldi piacon gyártott és értékesített PET-fólia és az Indiából a Közösségbe exportált PET-fólia, valamint a közösségi gyártók által gyártott és értékesített PET-fólia fizikai és műszaki jellemzői, valamint használata megegyezik. Ezért azokat az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének értelmében hasonló termékeknek kell tekinteni.

C. RÉSZLEGES IDŐKÖZI FELÜLVIZSGÁLAT: DÖMPING

1. Rendes érték

16. A rendes érték meghatározásához elsőként ellenőrizték, hogy a Jindal teljes belföldi értékesítése reprezentatív volt-e az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében, vagyis, hogy elérte-e az érintett termék Közösségbe exportált teljes értékesítési mennyiségének legalább 5 %-át.

17. Ezt követően arról bizonyosodtak meg, hogy a belföldi összértékesítés elérte-e minden egyes termékfajta vonatkozásában ugyanezen termék Közösségbe exportált értékesítési mennyiségének legalább 5 %-át.

18. Azon termékfajták vonatkozásában, amelyek esetében a belföldi értékesítések a Közösségbe exportált azonos típusú áruk értékesítési mennyiségének legalább 5 %-át képviselték, ezt követően azt vizsgálták, hogy az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében megfelelő mennyiség értékesítésére került-e sor a rendes kereskedelmi forgalom keretében. Minden egyes terméktípus esetében, melyből a belföldi értékesítési mennyiség a az értékesítések több mint 80 %-át tette ki, és azt az előállítási költségeknél magasabb áron adták el, a rendes értéket az összes belföldi értékesítésért ténylegesen kifizetett súlyozott átlagár alapján állapították meg. Amennyiben egy terméktípus esetében, ahol a nyereséges ügyletek aránya 80 % vagy annál alacsonyabb, azonban legalább 10 % volt, a rendes értéket kizárólag a nyereséges belföldi értékesítésért ténylegesen kifizetett súlyozott átlagár alapján határozták meg. Azon terméktípusok esetében, amelyeknél a belföldi piacon megvalósult értékesítés mennyiségének kevesebb mint 10 %-a nem az egységköltség alatt történt, úgy tekintettük, hogy az érintett terméktípust nem a rendes kereskedelmi forgalom keretében értékesítették, és emiatt a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdése értelmében kellett megállapítani.

19. Azon terméktípusok esetében, ahol az exportáló gyártó belföldi árai nem voltak alkalmasak a rendes érték megállapítására – mivel az értékesítések reprezentativitása vagy azok rendes kereskedelmi forgalomban megvalósuló aránya nem volt megfelelő –, a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) és (6) bekezdése értelmében az érintett exportáló gyártó előállítási költségei, illetve az ahhoz hozzáadott ésszerű értékesítési, általános és adminisztratív költségek, valamint a nyereség alapján határozták meg.

20. Az értékesítési, általános és adminisztratív költségeket az exportáló gyártónak az érintett termék reprezentatívnak ítélt belföldi értékesítése során keletkezett ilyen jellegű költségei alapján határozták meg. A haszonkulcsot a vállalat által a belföldi piac rendes kereskedelmi forgalmában elegendő mennyiségben eladott kérdéses terméktípusok utáni súlyozott átlagos haszonkulcs alapján számították ki.

2. Exportár

21. Az érintett termék egyéb Közösségbe irányuló exportforgalmának túlnyomó többségét a felülvizsgálati időszakban független vásárlókkal bonyolították le. Ennélfogva az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban a ténylegesen kifizetett vagy kifizetendő exportár alapján határozták meg.

22. Az exportforgalom egy részét egy közösségi kapcsolódó vállalattal bonyolították. A kapcsolódó vállalat az árukat nem közvetlenül viszonteladás során értékesítette, de lényegesen átalakította azokat, mégpedig olyan mértékben, hogy az exportált termék exportárának az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdése szerinti kiszámítása az átalakított termék viszonteladói ára alapján megvalósíthatatlannak bizonyult. A felülvizsgálati időszak alatt összehasonlították ugyanazon terméktípus esetében a Jindal által a kapcsolódó vállalat és a közösségi független fogyasztók számára felszámított árakat. Mivel megállapították, hogy a két árlista minden terméktípus esetében összhangban volt egymással, arra a következtetésre jutottak, hogy a Jindal árszabása a közösségi kapcsolódó vállalat számára megbízható volt, és az exportár kiszámítására alkalmasnak bizonyult.

3. Összehasonlítás

23. A rendes érték és az exportár összehasonlítása gyártelepi alapon történt. A tisztességes összehasonlítás céljából az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének értelmében kiigazítások formájában figyelembe vették azon eltéréseket, amelyek hatással vannak az árak összehasonlíthatóságára. Ennek megfelelően – adott esetben, hiteles igazolások bemutatása mellett – kiigazításokat végeztek az árengedmények és kedvezmények, a fuvarozás, biztosítás, kezelés, rakodási és kiegészítő költségek, a csomagolás, hitelezés és jutalékok eltérései vonatkozásában.

24. A Jindal a rendes érték kiigazítását igényelte azon importvám esetében, melyet nem szedtek be az előzetes engedélyezési rendszer (Advance Licence Scheme – ALS) keretében az exportra szánt áruk előállításában használt nyersanyagok importja után. Az előzetes engedélyezési rendszer lehetővé teszi a nyersanyagok vámmentes behozatalát, amennyiben a vállalat a hivatalosan rögzített szabványos nyersanyag-végtermék normák (standard input-output norms) alapján megfelelő mennyiségű és értékű készterméket exportál. Az előzetes engedélyezési rendszer keretében végrehajtott behozatalok vagy exportra szánt áruk előállítására vagy az ezen áruk gyártásához felhasznált belföldi anyagok utánpótlására szolgálnak. A vállalat azt állította, hogy az érintett terméket azért exportálta a Közösségbe, hogy a behozott nyersanyagokat illetően megfeleljen az előzetes engedélyezési rendszer keretében megszabott követelményeknek. Mivel a vállalat a felülvizsgálat eredményei szerint a felülvizsgálati időszakban nem dömpingelt, nem vontak le következtetéseket arra vonatkozólag, hogy a kiigazítás igénye jogos volt-e.

4. Dömpingkülönbözet

25. A dömpingkülönbözet meghatározása az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdésével összhangban a rendes érték súlyozott átlagának és az exportár súlyozott átlagának az összehasonlítása alapján történt.

26. Ez az összehasonlítás negatív dömpingkülönbözetet eredményezett.

5. A megváltozott körülmények tartós jellege

27. Az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdésével összhangban sor került annak vizsgálatára is, indokolt-e ezen vizsgálat megállapításait tartósnak tekinteni.

28. Ebben az összefüggésben emlékeztetni kell arra, hogy a Jindalról két egymást követő, az 1676/2001/EK[10] és a 63/2005/EK[11] tanácsi rendelettel végzett vizsgálat azt állapította meg, hogy nem dömpingelt. Ezeket a dömping hiányára vonatkozó megállapításokat e felülvizsgálat is megerősítette, és nincsenek arra utaló jelek, hogy a dömping hiánya ne lenne tartós jellegű.

29. Úgy tekinthető tehát, hogy a Jindal tekintetében jelenleg alkalmazott intézkedésekkel a kívánt eredményeket el lehet érni, ezért ezek változatlan formában fenntarthatók.

D. HATÁLYVESZTÉSI FELÜLVIZSGÁLAT

D.1. A dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűsége

1. Előzetes megjegyzések

30. Az Eurostat szerint az érintett termék Indiából a Közösségbe behozott mennyisége a felülvizsgálati időszak alatt 23 472 tonnát tett ki. Ennek a mennyiségnek a 97 %-a a felülvizsgálati időszak alatt a mintavételi eljárásba bevont három exportáló gyártóra jutott, melyek közül egyedül a Jindal a felülvizsgálati időszakban az érintett termék Indiából a Közösségbe irányuló teljes exportvolumenének 90 %-át gyártotta.

31. Az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakában (1999. április 1-jétől 2000. március 31-ig) az Indiából származó behozatal mennyisége 50 590 tonnát tett ki. Az előző szubvencióellenes vizsgálat vizsgálati időszakában (2003. október 1-jétől 2004. szeptember 30-ig) az Indiából származó behozatal mennyisége 12 679 tonnát tett ki.

2. A behozatal dömpingje a felülvizsgálati időszak alatt

2.1 Előzetes megjegyzés

32. Amint azt a fenti (11) preambulumbekezdésben említettük, a mintavételi eljárásba három exportáló gyártót vontunk be. A Jindal esetében a (16)–(26) preambulumbekezdésben megállapítottak érvényesek.

2.2 Rendes érték

33. A rendes érték meghatározásához Garware és az Ester esetében elsőként ellenőrizték, hogy az egyes exportáló gyártók bejelentett belföldi értékesítése reprezentatív volt-e az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében, vagyis, hogy elérte-e az érintett termék Közösségbe exportált teljes értékesítési mennyiségének legalább 5%-át.

34. Ezt követően arról bizonyosodtak meg, hogy a belföldi összértékesítés elérte-e minden egyes termékfajta vonatkozásában ugyanezen termék Közösségbe exportált értékesítési mennyiségének legalább 5 %-át.

35. Azon termékfajták vonatkozásában, amelyek esetében a belföldi értékesítések a Közösségbe exportált azonos típusú áruk mennyiségének legalább 5 %-át képviselték, ezt követően azt vizsgálták, hogy az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében megfelelő mennyiség értékesítésére került-e sor a rendes kereskedelmi forgalom keretében. Minden egyes terméktípus esetében, melyből a belföldi értékesítési mennyiség az értékesítések több mint 80 %-át tette ki, és azt az előállítási költségeknél magasabb áron adták el, a rendes értéket az összes belföldi értékesítésért ténylegesen kifizetett súlyozott átlagár alapján állapították meg. Amennyiben egy terméktípus esetében, ahol a nyereséges ügyletek aránya 80 % vagy annál alacsonyabb, azonban legalább 10 % volt, a rendes értéket kizárólag a nyereséges belföldi értékesítésért ténylegesen kifizetett súlyozott átlagár alapján határozták meg. Azon terméktípusok esetében, amelyeknél a belföldi piacon történő értékesítés mennyiségének kevesebb mint 10 %-a nem az egységköltség alatt történt, úgy tekintettük, hogy az érintett terméktípust nem a rendes kereskedelmi forgalom keretében értékesítették, és emiatt a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdése értelmében kellett megállapítani.

36. Azon terméktípusok esetében, ahol az exportáló gyártó belföldi árai nem voltak alkalmasak a rendes érték megállapítására – mivel az értékesítések reprezentativitása vagy azok rendes kereskedelmi forgalomban megvalósult aránya nem volt megfelelő -, a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) és (6) bekezdése értelmében az érintett exportáló gyártó előállítási költségei, illetve az ahhoz hozzáadott ésszerű értékesítési, általános és adminisztratív költségek, valamint a nyereség alapján határozták meg.

37. Az értékesítési, általános és adminisztratív költségeket az exportáló gyártónak az érintett termék reprezentatívnak ítélt belföldi értékesítése során keletkezett ilyen jellegű költségei alapján határozták meg. A haszonkulcsot a vállalat által a belföldi piac rendes kereskedelmi forgalmában elegendő mennyiségben eladott kérdéses terméktípusok utáni súlyozott átlagos haszonkulcs alapján számították ki.

2.3 Exportár

38. Az exportárak meghatározása tekintetében emlékeztetni kell arra, hogy e vizsgálat célja annak megállapítása, hogy a dömping folytatódna vagy ismétlődne-e a védőintézkedések hatályon kívül helyezése esetén. Ebben az összefüggésben a dömping kiszámításakor használt exportárak meghatározása nem korlátozódhat az exportőr múltbeli magatartásának vizsgálatára, hanem vizsgálnia kell az exportárak jövőbeli lehetséges alakulását is. Más szóval meg kell határozni, hogy a múltbeli exportárak a jövőbeli exportárak megbízható jelzésére szolgálnak-e.

39. Mivel a felülvizsgálati időszak egy része alatt árra vonatkozó kötelezettségvállalások voltak hatályban, különösképpen azt vizsgáltuk meg, hogy az ilyen jellegű kötelezettségvállalások befolyásolták-e a múltbéli exportárak megbízhatóságát a jövőbeli exportárak előrejelzésének tekintetében. Meg kell jegyezni továbbá, hogy a Garware és az Ester 2006. március 9-én visszavonta az árra vonatkozó kötelezettségvállalásait, a felülvizsgálati időszak azonban 2005. július 1-jétől 2006. június 30-ig tart. Mind a Garware, mind az Ester esetében megállapítottuk, hogy azokat az exporttranzakciókat, melyeket a felülvizsgálati időszak azon szakaszában bonyolítottak le, amikor az árra vonatkozó kötelezettségvállalás érvényben volt, a minimum importárhoz olyan közeli szinten végezték, hogy megkérdőjeleződik, hogy ezeket az árakat tartós jellegűnek tekintsük-e, és azokat a minimum importártól függetlenül határozták-e meg. A 366/2006/EK tanácsi rendelet[12] (28) pontjában is hasonló érvelés található.

40. A Garware esetében a teljes exportforgalom mintegy 20 %-át teszik ki azok a tranzakciók, melyeket a felülvizsgálati időszak azon szakaszában bonyolítottak, amikor már visszavonták az árra vonatkozó kötelezettségvállalásokat. Ezeket a tranzakciókat a kötelezettségvállalás visszavonását követően is folytonossággal végezték. Tekintettel a 2006. március 8-án lejárt, árra vonatkozó kötelezettségvállalás után bonyolított exportforgalom mértékére, az abban felszámított árakból következtetéseket vonhatunk le a Garware azon árpolitikájára, melyet a kötelezettségvállalások hiányában alkalmazott volna. Következésképpen a Garware által az egész felülvizsgálati időszakban exportált árumennyiség exportárát az e tranzakciók során felszámított árak alapján számítottuk ki.

41. Az Ester esetében a teljes exportforgalom mintegy 5%-át teszik ki azok a tranzakciók, melyeket a felülvizsgálati időszak azon szakaszában bonyolítottak, amikor már visszavonták az árra vonatkozó kötelezettségvállalásokat. Ezek a tranzakciók a kötelezettségvállalás visszavonását közvetlenül követő nagyon rövid időszakra korlátozódtak. Ezért az ezekre a tranzakciók során felszámított árakat nem tekinthetjük reprezentatívnak a vállalat által a kötelezettségvállalás hiányában megszabott exportárakra nézve. Mint ahogy azt már a fenti (39) preambulumbekezdésben jeleztük, az Ester azon exportárainak színvonala, melyeket a kötelezettségvállalás visszavonása előtt alkalmazott a Közösségnek történő exportálás során, igen közel állt a minimum importárak színvonalához. Az is megállapítást nyert, hogy az Ester egyéb harmadik országokba irányuló exportjának árai – mind súlyozott átlagárukat, mind a típusonkénti árat tekintve – lényegesen a Közösségbe irányuló export árai alatt maradtak, ezzel valószínűsítve, hogy a kötelezettségvállalások hiányában a Közösségbe irányuló árak az adott típus egyéb harmadik országokba irányuló exportjára megállapított árakhoz igazodnának. Ezért azt a következtetést vontuk le, hogy az Ester Közösségnek felszámított exportárai nem használhatók az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdése értelmében vett megbízható exportárak megállapításához, e hatályvesztési felülvizsgálattal összefüggésben. Mivel az Ester az érintett terméket a felülvizsgálati időszak alatt jelentős mennyiségben értékesítette a világpiacon, az a döntés született, hogy az exportár azon árak alapján kerül kiszámításra, melyeket a harmadik országokban ténylegesen fizettek vagy fizetniük kell a felülvizsgálati időszak során a Közösségben a kötelezettségvállalás ideje alatt értékesített terméktípusokért. A kötelezettségvállalás visszavonása utánra eső felülvizsgálati időszak tekintetében az exportárat a Közösség által ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján számítottuk ki.

2.4 Összehasonlítás

42. A rendes érték és az exportár összehasonlítása gyártelepi alapon történt. A tisztességes összehasonlítás céljából az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének értelmében kiigazítások formájában figyelembe vették azon eltéréseket, amelyek hatással vannak az árak összehasonlíthatóságára. Ennek megfelelően – adott esetben, hiteles igazolások bemutatása mellett – kiigazításokat végeztek a fuvarozás, biztosítás, kezelés, rakodási és kiegészítő költségek, a jutalékok, csomagolás és hitelezés eltérései vonatkozásában.

43. Az exportáló gyártó bizonyos számú export esetében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének k) pontja értelmében az exportár kiigazítását kérte, a vámhitel-szabályozás (Duty Entitlement Passbook Scheme) által az exportot követően biztosított export utáni kedvezmények összegének megfelelően. E rendszer alapján az érintett termék kivitele után jóváírt összegeket bármilyen áru behozatala után járó vámok kiegyenlítésére fel lehet használni vagy szabadon el lehet adni más vállalatoknak. Ezenfelül nincs olyan kikötés, hogy az importált árukat csak az exportra kerülő áruk előállításához lehet felhasználni. A gyártók nem bizonyították be, hogy a vámhitel-szabályozás alapján az exportot követően biztosított kedvezmény befolyásolta volna az árak összehasonlíthatóságát, és azt sem, hogy a vásárlók a belföldi piacon a vámhitel-szabályozás kedvezményei miatt következetesen eltérő árakat fizettek volna. Ezért e kérelmet el kellett utasítani.

2.5 Dömpingkülönbözet

44. A dömpingkülönbözet meghatározása az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdésével összhangban a rendes érték súlyozott átlagának és az exportár súlyozott átlagának az összehasonlítása alapján történt. Ahol az exportárak a harmadik országoknak felszámított árakon alapultak, a megfelelő CIF-értékeket úgy számították ki, hogy a harmadik országoknak felszámított gyártelepi árat terméktípusonként a Közösségbe irányuló gyártelepi és CIF-árak különbségének súlyozott átlagával növelték.

45. Ez az összehasonlítás 15–25 %-os dömpingkülönbözeteket mutatott ki. Emlékeztetni kell arra, hogy a felülvizsgálat a Jindal tekintetében negatív dömpingkülönbözetet mutatott ki (lásd a fenti (26) preambulumbekezdést).

3. A behozatal alakulása az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén

A meglévő intézkedések megszüntetésének hatása a dömpingelt importra

3.1 Kihasználatlan kapacitások

46. Az összes ismert indiai exportőr felülvizsgálati időszak alatti szabad kapacitása 32 000 tonnára becsülhető. Azonban meg kell jegyezni, hogy ebből az összesített adatból 25 000 tonna olyan indiai exportőröknek tulajdonítható, akik 0 % dömpingellenes vámot fizetnek. A dömpingellenes intézkedések esetleges visszavonása ezért valószínűleg kevésbé lenne hatással e vállalatok exportpolitikájára. Tehát csak 7 000 tonna tulajdonítható a 0 % dömpingellenes vámtól eltérő dömpingellenes vámot fizető indiai exportőröknek. Az imént említett szabad kapacitást, amely a felülvizsgálati időszak alatt az érintett termék Indiából a Közösségbe irányuló teljes importforgalmának kb. 30 %-át, a közösségi felhasználásnak pedig 3 %-át tette ki, az intézkedések hatályvesztése esetén a közösségi piacra lehetne átirányítani.

3.2 Az értékesítési volumenek közösségi piacra való átirányításának ösztönzése

47. A mintavételbe bevont, a 0 %-ostól eltérő dömpingkülönbözetű indiai exportőrök harmadik országoknak felszámított exportárai a felülvizsgálati időszak alatt – terméktípusonkénti összehasonlításban – 20–30 %-kal alacsonyabbnak bizonyultak, mint ugyanazon exportáló gyártók által a Közösségnek felszámított exportárak. E két exportőr jelentős, azaz teljes exportforgalmuk 80–90 %-át kitevő mennyiségeket értékesített harmadik országokban. Ezért úgy tekintettük, hogy az egyéb harmadik országoknak felszámított exportár szintjéből következtetni lehet a Közösségbe irányuló exportértékesítések valószínűsíthető árszintjére az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén.

48. A PET-fólia néhány legnagyobb exportpiacát magas vámokkal védik. Különösképpen érvényes ez a PET-fólia Indiából az USA-ba irányuló importjára, melyet az indiai exportőrtől függően 2,32–24,11 %-os dömpingellenes és 9–25,27 %-os kiegyenlítő vámokkal illetnek.

3.3 Következtetés

49. Ezért az árak relatív színvonalára, a szabad kapacitásokra és a fenti ösztönzőkre való tekintettel megállapítást nyert, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető: i. a dömping folytatódása és ii. a Közösségbe exportált mennyiségek növekedése.

D.2. A KÖZÖSSÉGI GAZDASÁGI ÁGAZAT MEGHATÁROZÁSA

50. Négy közösségi gyártó (a Dupont Teijin Films, a Mitsubishi Polyester Film GmbH, a Nuroll SpA és a Toray Plastics Europe) teljes mértékben együttműködött a vizsgálatban. A felülvizsgálati időszak során a közösségi gyártás mintegy 95 %-át képviselték. Ezért az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének és 5. cikke (4) bekezdésének értelmében ők alkotják a közösségi gazdasági ágazatot.

51. Meg kell jegyezni, hogy a PET-fólia közösségi gyártásának helyzete változott az eredeti vizsgálat óta. A Kodak Industrie (Franciaország) már nem gyárt PET-fóliát a Közösségben, a 3M pedig áthelyezte tevékenységét az olaszországi I.T.P. SpA-hoz, amely jelenleg új termékek gyártására alakítja át telephelyét. Arra is fel kell hívni a figyelmet, hogy mivel a Cseh Köztársaság 2004. május 1-jén csatlakozott az Európai Unióhoz, a cseh köztársaságbeli telephelyű Fatra a.s. vállalat már a közösségi gazdasági ágazat részét képezi.

D.3. A KÖZÖSSÉGI PIAC HELYZETE

1. Felhasználás a közösségi piacon

52. A teljes közösségi felhasználást az Eurostat importstatisztikái alapján, a közösségi gazdasági ágazat által a Közösségben bonyolított áruforgalom, valamint más közösségi gyártók áruforgalma alapján határozták meg.

1. táblázat

Közösségi felhasználás | 2003 | 2004 | 2005 | Felülvizsgálati időszak (2005. július 1–2006. június 30.) |

Mennyiség (tonna) | 253 890 | 250 231 | 251 612 | 257 177 |

Index (2003=100) | 100 | 99 | 99 | 101 |

53. A 2003-as évvel összehasonlítva a felülvizsgálati időszak alatt 1 %-kal (több mint 3 000 tonnával) nőtt a felhasználás.

2. Indiából, Brazíliából és Izraelből származó behozatal: mennyiség, piaci részesedés és importárak

54. Az Indiából a Közösségbe irányuló behozatal mennyisége 2003 és a felülvizsgálati időszak között 86 %-kal nőtt, a piaci részesedés 5 %-ról 9 %-ra emelkedett, míg az árak 12 %-kal csökkentek. Az adatok az Eurostat statisztikáin alapulnak.

2. táblázat

Indiából származó behozatal | 2003 | 2004 | 2005 | Felülvizsgálati időszak (2005. július 1–2006. június 30.) |

Mennyiség (tonna) Index (2003=100) | 12 597 100 | 15 972 127 | 23 912 190 | 23 472 186 |

Piaci részesedés | 5 % | 6 % | 10 % | 9 % |

Árak (EUR/tonna) | 2005 | 1890 | 1866 | 1755 |

Index (2003=100) | 100 | 94 | 93 | 88 |

55. A (2) preambulumbekezdésben említett, Brazíliából és Izraelből származó, az intézkedéseket megkerülő behozatalok drasztikusan visszaestek, amikor az Indiából származó behozatalra kivetett dömpingellenes intézkedéseket ezekre a behozatalokra is kiterjesztették. A vámok kijátszása elleni intézkedések meghozatala után az ezekből az országokból származó PET-fólia ára 219 %-kal növekedett.

3. táblázat

Brazíliából és Izraelből származó behozatal | 2003 | 2004 | 2005 | Felülvizsgálati időszak (2005. július 1–2006. június 30.) |

Mennyiség (tonna) Index (2003=100) | 6855 100 | 5527 91 | 271 5 | 419 6 |

Piaci részesedés | 2 % | 2 % | 0 % | 0 % |

Árak (EUR/tonna – forrás: Eurostat) Index (2003=100) | 1581 100 | 1741 110 | 4170 264 | 3461 219 |

56. Figyelembe kell venni azonban azt a tényt, hogy e vizsgálat szerint a Jindal nem dömpingelt, és hogy a korábbi vizsgálatok azt állapították meg, hogy más vállalatok (elsősorban a Flex Industries Limited és a Polyplex Corporation Limited) sem dömpingeltek. Ennek megfelelően e vizsgálat csak az Indiából származó dömpingelt behozatalt és a vámokat megkerülő behozatalt veszi figyelembe. Az Indiából származó behozatal és a kijátszásellenes vámokkal illetett behozatal 2003 és a felülvizsgálati időszak között 70 %-kal csökkent – lásd a lenti 4. táblázatot. E behozatal drasztikus visszaesése nagy részben a Brazíliából és Izraelből származó behozatalra kivetett kijátszásellenes vámoknak köszönhető.

4. táblázat (forrás: Eurostat és vállalati adatok)

Indiából, Brazíliából és Izraelből származó importok | 2003 | 2004 | 2005 | Felülvizsgálati időszak (2005. július 1–2006. június 30.) |

Mennyiség (tonna) | 10 383 | 8881 | 3618 | 2766 |

Index (2003 = 100) | 100 | 86 | 35 | 27 |

Piaci részesedés | 4 % | 4 % | 1 % | 1 % |

Ár (EUR/tonna) | 1855 | 1852 | 1891 | 1785 |

3. Egyéb harmadik országokból származó behozatal

57. Az egyéb harmadik országokból származó behozatal a figyelembe vett időszakban 24 %-kal nőtt – 62 000 tonnáról (2003) 77 000 tonnára (felülvizsgálati időszak) –, az ennek a behozatalnak megfelelő közösségi piaci részesedés pedig 5 %-kal emelkedett (25 %-ról 30 %-ra). A legjelentősebb behozatal Dél-Koreából, az USA-ból, Thaiföldről és az Arab Emirátusokból származik. 2003 és a felülvizsgálati időszak között 11 %-kal csökkent a tonnánkénti átlagár. A számok az Eurostat adatain alapulnak.

5. táblázat

Ország | 2003 | 2004 | 2005 | Felülvizsgálati időszak (2005. július 1–2006. június 30.) |

Dél-Korea | Behozatali mennyiség (tonna) | 25 895 | 23 983 | 22 225 | 23 878 |

Index (2003 = 100) | 100 | 93 | 86 | 92 |

Piaci részesedés | 10 % | 10 % | 9 % | 9 % |

Árak (EUR/tonna) | 2137 | 2146 | 2239 | 2098 |

USA | Behozatali mennyiség | 14 611 | 18 636 | 20 544 | 13 432 |

Index (2003 = 100) | 100 | 128 | 141 | 92 |

Piaci részesedés | 6 % | 7 % | 8 % | 5 % |

Árak (EUR/tonna) | 7575 | 6067 | 4974 | 6690 |

Thaiföld | Behozatali mennyiség | 2858 | 6511 | 8647 | 8647 |

Index (2003=100) | 100 | 228 | 303 | 303 |

Piaci részesedés | 1% | 3% | 3% | 3% |

Árak (EUR/tonna) | 1 742 | 1 764 | 1 811 | 1 758 |

Arab Emirátusok | Behozatali mennyiség (tonna) | 1 | 26 | 2 478 | 5 898 |

Index (2004 = 100) | 100 | 9422 | 22427 |

Piaci részesedés | 0 % | 1 % | 2 % |

Árak (EUR/tonna) | 2872 | 1854 | 1790 |

Összesen Dél-Korea, USA, Thaiföld, Arab Emirátusok | Behozatali mennyiség (tonna) | 43 366 | 49 157 | 53 894 | 51 855 |

Index (2003=100) | 100 | 80 | 100 | 110 |

Piaci részesedés | 17 % | 20 % | 21 % | 20 % |

Az Indián, Brazílián és Izraelen kívüli országok összesített adatai | Behozatali mennyiség (tonna) | 62 300 | 65 683 | 74 191 | 77 054 |

Index (2003=100) | 100 | 105 | 119 | 124 |

Piaci részesedés | 25 % | 26 % | 30 % | 30 % |

ár | Súlyozott átlagár (EUR/tonna) Index | 3848 100 | 3756 98 | 3431 90 | 3428 89 |

4. A közösségi gazdasági ágazat gazdasági helyzete

58. Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése alapján a Bizottság minden olyan lényeges gazdasági tényezőt és mutatót megvizsgált, amely hatást gyakorol a közösségi gazdasági ágazat helyzetére.

4.1. Gyártás, gyártási kapacitás és kapacitás-kihasználás

59. A figyelembe vett időszakban a kapacitás 190 000 tonnás szint körül stabilizálódott, a gyártás és a kapacitás-kihasználás pedig 4 %-kal csökkent.

6. táblázat

2003 | 2004 | 2005 | Felülvizsgálati időszak (2005. július 1–2006. június 30.) |

Gyártás tonnában Index (2003=100) | 176 682 100 | 175 465 99 | 165 348 94 | 168 875 96 |

Kapacitás tonnában Index (2003=100) | 190 694 100 | 185 863 97 | 186 721 98 | 189 832 100 |

Kapacitás-kihasználás Index (2003=100) | 93% 100 | 94% 101 | 89% 96 | 89% 96 |

4.2. Készletek

60. Az érintett termékből felhalmozott készletek 2003 és 2004 között 23 929 tonnáról 22 241 tonnára csökkentek, 2005-ben enyhe növekedést mutattak majd a felülvizsgálati időszak alatt 21 272 tonnára estek vissza. Ez utóbbi változás főként a gyártás csökkenésével függ össze.

7. táblázat

Készletek | 2003 | 2004 | 2005 | Felülvizsgálati időszak (2005. július 1–2006. június 30.) |

Tonna Index (2003=100) | 23 929 100 | 22 241 93 | 23 209 97 | 21 272 89 |

4.3. A közösségi független fogyasztók számára értékesített mennyiség és piaci részesedés

61. A közösségi gazdasági ágazat által a közösségi független fogyasztók számára értékesített mennyiség 2003 és 2005 között 5 %-kal csökkent (142 755 tonnáról 135 956 tonnára), és bár enyhe növekedést mutatott 2005 és a felülvizsgálati időszak között, a 2003-as értékesítési mennyiség csupán 98 %-át érte el. A kapcsolódó vállalatok számára történő értékesítés elhanyagolható (a figyelembe vett időszakban évi 200–300 tonna között mozgott). 2003 és a felülvizsgálati időszak között a közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése 2 %-kal csökkent.

8. táblázat

2003 | 2004 | 2005 | Felülvizsgálati időszak (2005. július 1–2006. június 30.) |

Értékesítési mennyiség (tonna) Index (2003=100) | 142 755 100 | 144 282 101 | 135 956 95 | 139 212 98 |

Piaci részesedés az összfelhasználásban | 56% | 58% | 54% | 54% |

4.4. Értékesítési árak és költségek

62. A figyelembe vett időszakban az értékesítési egységárak 2891 EUR/tonnáról (2003) 2 %-kal 2819 EUR/tonnára (felülvizsgálati időszak) csökkentek, csakúgy mint a tonnánkénti átlagköltség, amely a 2003-as 3 216 EUR/tonnáról a felülvizsgálati időszakra 3137 EUR/tonnára csökkent. A költségek annak ellenére csökkentek, hogy a legtöbb nyersanyag átlagára (az olajárak emelkedése miatt) jelentősen megnőtt. Ezekből a számokból kiderül, hogy a közösségi gazdasági ágazat – hogy ne veszítsen túl sok piaci részesedést – nem engedhetett meg magának olyan értékesítési árakat, melyek az előállítási költségeket teljes mértékben lefedik.

9. táblázat

2003 | 2004 | 2005 | Felülvizsgálati időszak (2005. július 1–2006. június 30.) |

Súlyozott átlagár (EUR/tonna) Index | 2 891 100 | 2 865 99 | 2 929 101 | 2 819 98 |

Súlyozott átlagköltség (EUR/tonna) Index (2003=100) | 3 216 100 | 3 112 97 | 3 152 98 | 3 137 98 |

4.5. Növekedés

63. A figyelembe vett időszakban a közösségi gazdasági ágazat a kissé növekvő piacon veszített piaci részesedéseiből.

4.6. Foglalkoztatás, termelékenység és bérek

64. A közösségi gazdasági ágazat foglalkoztatási szintje 2003 és a felülvizsgálati időszak között 13%-kal csökkent. Bár az egy alkalmazottra jutó átlagbér 5 %-kal nőtt, a racionalizálási intézkedéseknek köszönhetően az egy alkalmazottra jutó termelékenység is emelkedett 9 %-kal. Tehát az előállított termék tonnánkénti munkabérköltségei 4 %-kal csökkentek.

10. táblázat

2003 | 2004 | 2005 | Felülvizsgálati időszak (2005. július 1–2006. június 30.) |

Foglalkoztatás Index (2003=100) | 2 263 100 | 2 112 93 | 2 027 90 | 1 978 87 |

Termelékenység (tonna/alkalmazott) Index (2003=100) | 78 100 | 83 106 | 82 104 | 85 109 |

Munkabérek 1000 euróban Index (2003=100) | 138 876 100 | 132 916 96 | 129 098 93 | 127 375 92 |

Alkalmazottankénti átlagbér Index (2003=100) | 61 362 100 | 62 922 103 | 63 669 104 | 64 407 105 |

1 tonna előállított termékre jutó bérköltség (EUR) Index (2003=100) | 786 100 | 758 96 | 781 99 | 754 96 |

4.7. Nyereségesség és a beruházások megtérülése

65. Az értékesítés nyereségessége az érintett termék közösségi értékesítése által termelt nyereséget képviseli. A beruházások megtérülését az eszközarányos nyereség alapján számították ki.

66. Az érintett termék nyereségessége és a közösségi független fogyasztók számára történő értékesítésére fordított beruházások megtérülése a 2004-ben és 2005-ben tapasztalt kisebb javulás ellenére a figyelembe vett időszakban negatív maradt. A felülvizsgálati időszak alatt mind a nyereségesség (–11 %) mind a beruházások megtérülése (–3,1 %) különösen alacsony volt, miután 2005-ben megint visszaestek.

11. táblázat

2003 | 2004 | 2005 | Felülvizsgálati időszak (2005.július 1–2006.június 30.) |

Nyereségesség Index (2003=100) | - 11.2% - 100 | - 8.6% - 77 | - 7.6% -68 | -11.3% -101 |

Beruházások megtérülése Index (2003=100) | -2.6% - 100 | -2.1% -81 | -1.9% -75 | -3.1% -118 |

4.8. Pénzáramlás

67. A pénzáramlás negatív irányban fejlődött, különösképpen a felülvizsgálati időszak alatt.

12. táblázat

2003 | 2004 | 2005 | Felülvizsgálati időszak (2005.július 1–2006.június 30.) |

Pénzáramlás 1000 euróban Index (2003=100) | 35 305 100 | 34 690 98 | 21 980 62 | 15 128 43 |

4.9. Beruházások és tőkebevonási képesség

13. táblázat

2003 | 2004 | 2005 | Felülvizsgálati időszak (2005.július 1–2006.június 30.) |

Beruházások értéke ezer euróban Index (2003=100) | 21 745 100 | 18 131 83 | 16 772 77 | 17 724 82 |

68. 2003 és a felülvizsgálati időszak között a PET-fólia gyártására fordított beruházások értéke 18%-kal csökkent. A felülvizsgálati időszak alatt a beruházások értéke 6%-kal növekedett a 2005-ös helyzettel összehasonlítva, de 2003-hoz képest továbbra is alacsony szinten maradt. A vizsgálatból kiderült, hogy a beruházásokat főként a termék minőségének javítására és a gyártási kapacitás szinten tartására fordították.

69. A beruházások alacsony szintje nagyrészt azzal magyarázható, hogy a közösségi gazdasági ágazat anyavállalatai nem tűntek érdekeltnek az olyan nem jövedelmező tevékenységekbe történő beruházásban, illetve az ezen tevékenységek számára történő kezességvállalásban, mint a PET-fólia európai gyártása.

4.10. A dömpingkülönbözet nagysága és a korábbi dömping hatásaiból való felépülés

70. A dömping nagyságának elemzése figyelembe veszi azt a tényt is, hogy léteznek a káros dömping megszüntetésére irányuló, hatályban lévő intézkedések. Mint az a fentiekből kitűnik, a rendelkezésre álló információk szerint a mintavételbe bevont exportáló gyártók egyike változatlanul dömpingárakon végzi a Közösségbe irányuló értékesítést. Bár a megállapított dömpingkülönbözet jelentős, a felülvizsgálati időszak alatt a közösségi gazdasági ágazatra gyakorolt hatása nem az, mivel az Indiából származó dömpingelt behozatal és a vámokat kijátszó behozatal piaci részesedése a teljes közösségi felhasználás 1 %-át tette ki. A Jindal kétségtelenül hozzájárult a közösségi gazdasági ágazat helyzetének súlyosbításához. Azonban azt is figyelembe kell venni, hogy még ha ki is zárnánk a Jindalt az elemzésből, a közösségi gazdasági ágazat a 2001-es dömpingellenes intézkedések bevezetését követően akkor sem lett volna képes felépülni a legutóbbi dömping hatásaiból, mivel az intézkedéseket kijátszották (ez ellen csak 2004 végén hoztak védintézkedéseket) és az árra vonatkozó kötelezettségvállalások nem bizonyultak megfelelőnek (ezek csak tavaly vesztették hatályukat). Meg kell jegyezni, hogy a kijátszásellenes intézkedések meghozatala és a kötelezettségvállalások hatályvesztése előtt az indiai vállalatoktól történő dömpingelt behozatal szintje háromszor olyan magas volt, mint a felülvizsgálati időszak alatt.

5. A közösségi piac helyzetére vonatkozó következtetés

71. A közösségi piac által felhasznált PET-fólia mennyisége 1 %-kal nőtt, míg a közösségi gazdasági ágazat által értékesített mennyiség 2 %-kal csökkent.

72. A közösségi gazdasági ágazat gazdasági helyzete a legtöbb károkozó tényező tekintetében rosszabbodott: gyártás, gyártási kapacitás, kapacitás-kihasználás (–4 %), értékesítési mennyiség (– 2 %) és érték (–5 %), piaci részesedés (–2 százalékpont), pénzáramlás és nyereségesség, beruházási tevékenység és a beruházások megtérülése.

73. A közösségi gazdasági ágazat által a foglalkoztatás, a költségek visszaszorítása és az egy alkalmazottra jutó termelékenység növelése terén végzett szerkezetátalakítás sem tudta kiegyenlíteni a nyersanyagok áremelkedését a figyelembe vett időszakban. Az előállítási költségek magasabbak voltak, mint az eladási ár. Ehhez jött még az Indiából és egyéb országokból származó dömpingelt behozatal alacsony ára, amellyel kijátszották a dömpingellenes intézkedéseket. A közösségi gazdasági ágazatra eső árleszorító hatást részben a Jindaltól származó behozatal is súlyosbította, és bár a vállalatról a vizsgálat azt állapította meg, hogy a felülvizsgálati időszak alatt nem dömpingelt, az Indiából behozott PET-fólia mintegy 90 %-a tőle származik.

74. A fentiekből kiderül, hogy a közösségi gazdasági ágazat helyzete még mindig instabil, és a dömpingelt behozatal növekedése minden valószínűség szerint csak súlyosbítaná a helyzetet.

D.4. A károkozás folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűsége

75. Mint fent is megállapítottuk, a közösségi gazdasági ágazat még mindig instabil helyzetben van. A dömpingellenes intézkedések megszüntetése esetén a dömpingelt behozatal mennyiségének jelentős növekedésével lehet számolni. Mint ahogy azt a (46) preambulumbekezdésben említettük, a dömpingellenes vámmal sújtott indiai exportőrök még jelentősen növelhetik exportvolumenüket, és amint azt a (48) preambulumbekezdésben említettük, a PET-fólia néhány legnagyobb exportpiacát – különösképpen az USA-ban – magas vámok védik.

76. A dömpingellenes vámok hiányában az Indiából származó dömpingelt behozatal jelentős árleszorító hatással lehetne a közösségi piacra. Ez egyértelműen a károkozás ismétlődésének valószínűségére utal.

77. A fentiekből kiderül, hogy ha a közösségi gazdasági ágazat még több Indiából származó dömpingelt árú behozatalnak lenne kitéve, gazdasági helyzete tovább romlana. Ennek alapján az a következtetés vonható le, hogy az India elleni intézkedések hatályon kívül helyezése minden bizonnyal a közösségi gazdasági ágazatot ért kár megismétlődését eredményezné.

D.5. KÖZÖSSÉGI ÉRDEK

78. Az alaprendelet 21. cikkével összhangban mérlegeltük, hogy vajon a jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e a Közösség egészének érdekeivel.

79. Az alaprendelet 21. cikke szerint megvizsgáltuk, hogy a közösségi érdek meghatározása valamennyi érintett érdekeltség (azaz a közösségi gazdasági ágazat, az importőrök és az érintett termék felhasználói érdekeinek) figyelembe vételével történt-e.

80. Emlékeztetni kell arra, hogy az eredeti vizsgálatban az intézkedések elfogadása nem minősült a Közösség érdekével ellentétesnek. Továbbá e vizsgálat esetén felülvizsgálatról van szó, tehát az olyan helyzetet elemez, amelyben már alkalmaztak dömpingellenes intézkedéseket, így lehetőség van a jelenlegi dömpingellenes intézkedések érintett felekre gyakorolt nemkívánatos hatásainak felbecslésére.

81. Ennek alapján megvizsgáltuk, hogy a káros dömping várható megismétlődésére vonatkozó következtetések ellenére létezik-e olyan kényszerítő ok, amely alapján arra lehet következtetni, hogy ebben az adott esetben az intézkedések fenntartása ellentétes a közösségi érdekkel.

82. Annak érdekében, hogy az intézkedések bevezetésének vagy elhagyásának várható hatását felmérje, a Bizottság információt kért az összes érdekelt féltől, akikről tudott és azoktól, akik maguktól jelentkeztek. Ennek alapján a Bizottság kérdőíveket küldött ki a közösségi gazdasági ágazatnak, 9 független importőrnek és 23 felhasználónak. Ezenkívül a Bizottság kapcsolatba lépett az összes olyan közösségi gyártóval is, amelyek nem szolgáltattak információkat a felülvizsgálatban való együttműködéshez, és tőlük is kért a gyártásukra és értékesítésükre vonatkozó alapinformációkat.

1. A közösségi gazdasági ágazatra gyakorolt hatás

83. Emlékeztetni kell arra, hogy a közösségi gazdasági ágazat még mindig bizonytalan helyzetben van, mint ahogy azt az (58)–(74) preambulumbekezdésekben is ismertettük.

84. Az intézkedések folytatása várhatóan enyhíteni fogja a piac torzulását és a további árleszorítást. Az intézkedések lehetővé tennék a közösségi gazdasági ágazat számára, hogy legalább fenntarthassa az értékesítési mennyiséget és kihasználhassa a méretgazdaságosság előnyeit.

85. Másrészt, ha véget vetnek a dömpingellenes intézkedéseknek, a közösségi gazdasági ágazat pénzügyi helyzete valószínűleg nem javul, sőt még tovább romlik. A nyomott árakból és a csökkenő piaci részesedésből adódó bevételkiesés a közösségi gazdasági ágazatot különösen sújtja.

86. Ezért a dömpingellenes intézkedések a közösségi gazdasági ágazat érdekét szolgálnák.

2. Az importőrökre és a felhasználókra gyakorolt hatás

87. Csak egy importőr/felhasználó és négy felhasználó működött közre a felülvizsgálat során hiánytalanul kitöltött kérdőívekkel. A PET-fólia teljes közösségi felhasználásának 16,3 %-át képviselik, és jelezték, hogy a dömpingellenes vámok meghosszabbítása nem lenne nagyobb hatással vállalataikra.

3. Következtetés a közösségi érdekről

88. Valamennyi az előbbiekben említett tényező figyelembe vételét követően megállapítható, hogy az intézkedések nem gyakorolnának jelentős kedvezőtlen hatást – ha egyáltalán lenne ilyen hatásuk – az érintett termék felhasználói, illetve az importőrei helyzetére.

89. Tehát az a következtetés vonható le, hogy nem szólnak kényszerítő okok a közösségi érdek alapján az ideiglenes dömpingellenes intézkedések folytatása ellen.

E. DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

90. Minden fél tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a meglévő intézkedések fenntartására vonatkozó ajánlást szándékozunk tenni. Egyúttal határidőt is biztosítottunk számukra, hogy a nyilvánosságra hozatalt követően ismertessék észrevételeiket.

91. A fent említett tények és szempontok alapján az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése értelmében azt a következtetést vonjuk le, hogy a Jindalra vonatkozó, ezen részleges időközi felülvizsgálatot le kell zárni, továbbá a Jindal által előállított és az Európai Közösségbe exportált PET-fólia behozatalára az eredeti vizsgálatban kivetett 0 %-os dömpingellenes vámot továbbra fenn kell tartani.

92. A hatályvesztési felülvizsgálatot illetően az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően az Indiából származó PET-fólia behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani a fenti megállapítások alapján.

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A többek között Indiából származó, rendszerint az ex 3920 62 19 és ex 3920 62 90 KN-kód alá tartozó polietilén-tereftalát (PET) fólia behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések részleges időközi felülvizsgálata az indiai Jindal Poly Films Limited exportáló gyártót illető intézkedések vonatkozásában lezárul.

2. cikk

93. Végleges dömpingellenes vám kivetésére kerül sor az ex 3920 62 19 (TARIC-kódok: 3920 62 19 03, 3920 62 19 06, 3920 62 19 09, 3920 62 19 13, 3920 62 19 16, 3920 62 19 19, 3920 62 19 23, 3920 62 19 26, 3920 62 19 29, 3920 62 19 33, 3920 62 19 36, 3920 62 19 39, 3920 62 19 43, 3920 62 19 46, 3920 62 19 49, 3920 62 19 53, 3920 62 19 56, 3920 62 19 59, 3920 62 19 63, 3920 62 19 69, 3920 62 19 76, 3920 62 19 78 és 3920 62 19 94) és az ex 3920 62 90 (TARIC kódok: 3920 62 90 33 és 3920 62 90 94) KN-kód alá tartozó, Indiából származó polietilén-tereftalát (PET) fólia behozatalára.

94. A vámfizetés előtti, közösségi határparitáson számított nettó árra kivetendő végleges dömpingellenes vámok az alábbi vállalatok által előállított termékek tekintetében a következők:

Vállalat | Végleges vám (%) | Kiegészítő TARIC kód |

Ester Industries Limited 75-76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1, Új-Delhi - 110 003, India | 17,3 | A026 |

Flex Industries Limited A-1, Sector 60, Noida 201 301, (U.P.), India | 0,0 | A027 |

Garware Polyester Limited Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, India | 6,8 | A028 |

Jindal Poly Films Limited 56 Hanuman Road, Új-Delhi 110 001, India | 0,0 | A030 |

MTZ Polyfilms Limited New India Centre, 5th floor, 17 Co-operage Road, Mumbai 400 039, India | 18,0 | A031 |

Polyplex Corporation Limited B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradés, India | 0,0 | A032 |

SRF Limited Express Building 9-10 Bahadur Shah Zaraf Marg Új-Delhi 110-02 India | 3,5 | A753 |

Minden egyéb vállalat | 17,3 | A999 |

95. Amennyiben bármelyik fél elegendő bizonyítékot szolgáltat a Bizottságnak arról, hogy

- nem exportálta az (1) bekezdésben megnevezett termékeket 1999. április 1. és 2000. március 31. között valamint 2005. július 1. és 2006. június 30. között,

- nem kapcsolódik a 366/2006/EK rendelettel kivetett intézkedések hatálya alatt álló egy exportőrhöz vagy gyártóhoz sem, és

- az érintett termékeket a 2005. július 1. és 2006. június 30. közötti időszak után exportálta, vagy visszavonhatatlan szerződéses kötelezettséget vállalt jelentős mennyiségnek a Közösségbe történő szállítására

a Tanács a Bizottságnak a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően beterjesztett javaslatára egyszerű többséggel módosíthatja a (2) bekezdést e félnek a dömpingellenes intézkedések hatálya alatt álló vállalatoknak a (2) bekezdésben található táblázatban szereplő listára történő felvételével, ahol a végleges vám a 3,5 %-os vámtétel súlyozott átlaga.

96. A (2) bekezdésben meghatározott, az Indiából származó behozatalra vonatkozó végleges maradványvám ezennel kiterjesztésre kerül a Brazíliából és Izraelből szállított, ugyanezen polietilén-tereftalát fólia behozatalára (függetlenül attól, hogy Brazíliából vagy Izraelből származóként jelentették be azokat)

(TARIC-kódok:

3920 62 19 01, 3920 62 19 04, 3920 62 19 07, 3920 62 19 11, 3920 62 19 14, 3920 62 19 17,

3920 62 19 21, 3920 62 19 24, 3920 62 19 27,

3920 62 19 31, 3920 62 19 34, 3920 62 19 37,

3920 62 19 41, 3920 62 19 44, 3920 62 19 47,

3920 62 19 51, 3920 62 19 54, 3920 62 19 57,

3920 62 19 61, 3920 62 19 67, 3920 62 19 74, 3920 62 19 77,

3920 62 19 92, 3920 62 90 31, 3920 62 90 92)

a következő vállalatok által gyártott termékek kivételével:

Terphane Ltda BR 101, km 101, City of Cabo de Santo Agostinho, Pernambuco állam, Brazília (kiegészítő TARIC-kód A569),

Jolybar Filmtechnic Converting Ltd (1987), Hacharutsim str. 7, Ind. Park Siim 2000, Natania South, 42504, POB 8380, Izrael (TARIC kiegészítő kód: A 570)

Hanita Coatings Rural Cooperative Association Ltd., Kibbutz Hanita, 22885, Izrael (TARIC kiegészítő kód: A691).

97. Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező, és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.

A Tanács részéről

Az elnök

[1] HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 2117/2005/EK rendelettel (HL L 340., 2005.12.23., 17. o.) módosított rendelet.

[2] HL L 270., 2006.9.29., 1. o.

[3] HL L 227., 2001.8.13., 1. o.

[4] HL L 342., 2004.11.18., 1. o.

[5] HL L 227., 2001.8.23., 56. o.

[6] HL L 68., 2006.3.8., 37. o.

[7] HL L 236., 2006.8.31., 1. o.

[8] HL C 197., 2006.8.22., 2. o.

[9] HL C 202., 2006.8.25., 16. o.

[10] HL L 227., 2001.8.13., 1. o.

[11] HL L 63., 2005.3.10., 1. o.

[12] HL L 68., 2006.3.8., 6.o.