EURÓPAI BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 2011.12.7. 
SEC(2011) 1513 végleges 
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÓJA 
amely a következ ő dokumentumot kíséri 
Javaslat 
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE 
az európai szociális vállalkozási alapokról 
{COM(2011) 862 végleges} 
{SEC(2011) 1512 végleges}  
 
 1    1. BEVEZETÉS  
Ez a hatásvizsgálat a szociá lis vállalkozásokra és azok ma gánbefektetési alapokból való 
finanszírozására vonatkozik. 
A szociális vállalkozás olyan vállalkozás, amelynek els ődleges célja az, hogy társadalmi 
hatást érjen el. Innovatív megoldásokkal igye kszik eredményt elérni  a szociális vagy 
környezeti problémák területén. A pénzügyi megtér ülést visszaforgatja a vállalkozásba: üzleti 
formája hozzáférést biztosít a magánforrásokból történ ő finanszírozáshoz és fenntartható 
alapot biztosít a vállalkozás m űködéséhez. A szociális válla lkozók ezenkívül általában 
elszámoltatható és átlátható módon irányítják vállalkozásukat, különösen a munkavállalók, az 
ügyfelek és az üzleti tevékenységükbe n érintett felek bevonása révén.  
A szociális vállalkozások jelent ős növekedést mutatnak; az EU vállalkozásainak immár 
nagyjából 10%-a ebbe a kategóriába tartozik, 11 millió fizetett alkalmazott foglalkoztatása mellett. Ezek a szervezetek a szociális és kör nyezeti innovációra helyezik a hangsúlyt, ami azt 
jelenti, hogy jellegükb ől adódóan az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés kulcsát 
jelentik. Az ilyen jelleg ű növekedés alapvet ő jelentőségére az egységes piaci 
intézkedéscsomagról folytatott konzultáció mutatott rá, amely szerint a szociális 
vállalkozások az egységes pi ac hatékony megújításának 12 f ő mozgatórugója közé tartoznak.  
Noha a befektetési alapok fontos csator nát képviselnek a szociális vállalkozások 
finanszírozásában, hiszen szélesítik és mélyítik  a rendelkezésre álló forrásokat, az érdekelt 
felekkel folytatott konzultációk szerint nem töltik be kell őképpen a szerepüket. A nemzeti 
szabályozások közötti eltérések és az ilyen alapok egyértelm ű uniós megközelítésének hiánya 
akadályozza ezek fejl ődését, ezzel gátolja a robosztus szociális vállalkozási szektor 
kialakulását, illetve annak egyenl őtlen fejlődését eredményezi. 
Ezért ez a hatásvizsgálat annak lehet őségeit elemzi, hogy miként tölthetnék be ezek az alapok 
eredményesen és hatékonyan a nekik szánt sz erepet. Mivel az EU vagyonkezelési szektora 
2010-ben több mint 8000 milliárd EUR vagyon felett őrködött, a szektor szociális 
vállalkozásokban való ré szvételének növelését célzó törekvések komoly el őnyöket 
jelenthetnek a jöv őben.  
2. A
 PROBLÉMA LÉNYEGE  
A szociális vállalkozások gyakr an támogatásoktól függenek. Az ebben nekik segítséget 
nyújtani képes befektetési alapok azonban jellemz ően kicsik (nagyjából 10–20 millió EUR 
nagyságrend űek), ezáltal túlfeszítettek, és egyenl őtlenül alakultak ki Unió-szerte (gyenge 
elterjedés, egy-két tagállamban való kon centrálódás). Mindeközben a szociális 
vállalkozásokat vagy az EU szociális g azdaságát megcélozni kívánó befektet ők számára sok 
esetben nehéz azonosítani a rendelkezésükre á lló befektetési alapokat, illetve megbízni 
azokban: zavarba ejt ően sok, egymással verseng ő címke és elnevezé s forog a piacon a 
szociális vállalkozások területén befektetéseket kínáló alapok  körében. Az országhatárokon 
túli befektet ők az egységes szabályozás hiánya miatt csak jelent ős költségtöbblet árán érhet ők 
el az alapok számára: az alapok helyi szinten m űködnek, és a kisebb piacokon nehezen 
indulnak növekedésnek, és nehezen érik el az életképes méretet. A határokon átível ő 
forrásbevonás szintje jelenleg alacsony (egyes becslések szerint 4% alatt van). 
 
 2    Mindezen problémák a szociális vállalkoz ások jellegében gyökereznek: mivel üzleti 
eszközökkel kívánnak elérni sz ociális célokat, új kihívá sokat jelentenek a befektet ők, az 
alapok és a pénzügyi közvetít ők, illetve a szabályozó ha tóságok számára egyaránt. A 
hatásvizsgálat három f ő problémaforrást azonosított.  
1. fő problémaforrás: az egyértelm ű és összehasonlítható információk hiánya   
A befektet ők számára nehézkes a szociális vállalkozás okat célzó szociális befektetésekkel és 
alapokkal kapcsolatos információk használata . A befektetési ajánlatok értelmezése és 
összehasonlítása szüks égtelenül bonyolult az egymással verseng ő, egymásnak ellentmondó és 
átfedéseket tartalmazó terminológia, címkék és  fogalmak miatt. Az önszabályozás keretében 
létrejövő címkék nem egységesek az Unió egészében, és nem segítik a szociális 
vállalkozásokat célzó befektet őket a megfelel ő alapok kiválasztásában, illetve az alapok 
kínálatának megértésében és összehasonlításában. 
2. fő problémaforrás: a társadalmi haszon nehezen mérhet ő és értékelhet ő 
A szociális vállalkozások társadalmi küldeté se szempontjából komoly kihívást jelent a 
befektetők társadalmi hatásokkal kapcsolatos tájé koztatása. A társadalmi hatások és 
teljesítmény értékelésére és elemzésére számos különböz ő eszköz jelenik meg. Az egymással 
versengő, egymásnak ellentmondó és átfedéseket tartalmazó megközelítések költségeket 
jelentenek a vállalkozások és az alapok számára, továbbá megnehezítik, hogy a befektet ők a 
különböző alapokat összehasonlíthas sák és nyomon követhessék, hogy mennyire érik el a 
befektetéseik az ígért társadalmi hatásokat.  
3. fő problémaforrás: az alapok struktúrája nincs összehan golva a szociális vállalkozások 
igényeivel   
A szociális vállalkozásokat célz ó alapok struktúráját szabályoz ó nemzeti és un iós szabályok 
nem mindig felelnek meg az alapok igényein ek, és az egységes szabályozás hiánya 
akadályozza a határokon átível ő tevékenységeket. Ez fokozza az alapkezel ők 
bizonytalanságát, számos különböz ő alaptípus kialakulásához vezet Unió-szerte, és ezáltal 
gyengíti az ilyen alapok piacának hatékonys ágát és eredményességét az Unióban. 
3. MIÉRT KELL LÉPNIE AZ UNIÓNAK , ÉS MILYEN KÖVETKEZMÉNYEKKEL JÁRNA ENNEK 
ELMULASZTÁSA ? 
Ha az EU nem tesz lépéseket, azzal akadál yozná a szociális váll alkozások Európa-szerte 
bizalmat élvez ő modellként való további fejl ődését. A szociális vállalkozásokat célzó 
befektetési alapok nem érnék el  a szükséges méretet, és ezál tal megfosztanák a szociális 
vállalkozásokat a heterogén és rugalmas finanszírozástól. Ez enkívül fennmaradna az alapok 
földrajzilag egyenl őtlen eloszlása.   
A nemzeti felügyeleti hatóságoknak kevés rá hatásuk lenne annak meghatározására, hogy 
miként kell értékelni a magukat szociális vállal kozások finanszírozójaként beállító alapokat. 
A Bizottság befektetési alapok területén s zerzett korábbi tapasztalatai, valamint a 
kockázatit őke-alapok terén a közelmúltban szerzett ta pasztalatok szerint az uniós szint ű 
koordináció hiánya eltér ő megközelítésekhez vezetne a felismert problémák kezelésében az 
önszabályozás és a nemzeti szabályozás ok szintjén egyaránt. Ez mindenekel őtt a szociális 
befektetési alapok definíci óját és az ilyen alapok átláthat óságához szüksége s intézkedéseket 
érintené.  
 
 3    Az ágazat általános és egységes  uniós keretrendszere csak uniós  szinten hozható létre; ez 
képes lenne tiszta és egyértelm ű hátteret biztosítani az ágazat fejl ődésének jelenlegi 
létfontosságú szakaszában. A gondosan megt ervezett azonnali inté zkedések valószín űleg 
hatékonyabbak lesznek, mint az esetleges kés őbbi beavatkozás. 
4. CÉLKITŰZÉSEK  
Az általános célkit űzés annak biztosítása, hogy a szociá lis vállalkozások és vállalkozók 
képesek legyenek ténylegesen hozzájárulni az EU növekedési céljainak eléréséhez a 
munkahelyek, a társadalmi integráció és a kohézi ó területén. A szociális vállalkozások ennek 
a növekedésnek fontos mozgatórugói, és támo gatásuk révén intelligensebb, inkluzívabb és 
fenntarthatóbb uniós gazdaság alakítható ki a jöv őben.  
A befektet őkben bizalmat kell ébreszteni a szociális  vállalkozásokat célzó befektetési alapok 
iránt, ezeknek az alapoknak képesnek kell lenniük Unió-szerte költséghatékony módon forrást bevonni a befektet őktől, maguknak a szociális vállalkozások nak pedig képesnek kell lenniük 
hatékonyan el őteremteni a szükséges t őkét.  
E specifikus célok elérése ér dekében három operatív célkit űzés fogalmazható meg a fent 
vázolt problémaforrások kezelésére:  
– a szociális befektetési ajánlatok egyértelm űségének és összehasonlíthatóságának 
javítása; 
– a társadalmi hatások értékelésére és elem zésére szolgáló eszközök tökéletesítése; és 
– annak biztosítása, hogy az EU szabályoz ási keretrendszerei arányosak és 
eredményesek legyenek a szociális vá llalkozási alapok fo rrásbevonási lehet őségeinek 
maximalizálása terén. 
5. L
EHETŐSÉGEK  
Az egyes operatív célkit űzésekhez külön-külön lehet őségek kerültek meghatározásra és 
értékelésre, jóllehet ezek a lehet őségek egymásra épülnek és bizonyos mértékben egymástól 
függenek. A kiindulópontként szolgáló lehet őségek a tekintetben is kiértékelésre kerültek, 
hogy miként határolhatók körül  a legjobban azok a befektet ők, akikhez a többi lehet őséget 
hozzá kell igazítani. 
Általános szempontok – Az elfogadható befektet őkre vonatkozó lehet őségek 
A lehetőségek ismertetése 
G1 Nincs további teend ő. 
G2 Bizonyos magas t őkefedezettel rendelkez ő magánszemélyek és más szakmai 
befektetők befektetéseinek engedélyezése a MiFID szabályok alapján. 
G3 A szakmai befektet őkre vonatkozó MiFID szabályokkal történ ő összehangolás. 
G4 Tömegpiaci lakossági befektet ők bevonása. 
 
 4    A szociális vállalkozásokat célzó befektetési piac jelenleg els ősorban intézményi alapok 
formájában m űködik oly módon, hogy jelent ős összegek érkeznek magas t őkefedezettel 
rendelkez ő magánszemélyekt ől és „üzleti angyaloktól”, a kockázatit őke-piachoz hasonlóan. 
Ezt leginkább e befektetések kockázati profilja és likviditása okozza: hosszú távú kötelezettségvállalást  jelentenek. A jöv őbeli növekedés azonban jó eséllyel a lakossági 
tömegpiacról biztosítható.  
A jelenlegi befektet ők eredményes növekedésének és az ar ányos rendszernek a biztosítására 
az aktuális piaci fejlemények mellett a jelenlegi fázisban a G2 lehet őség élvez támogatást. A 
rendszer jöv őbeli felülvizsgálata esetén ugyanakkor  figyelembe kell venni a lakossági 
befektetők bevonásának lehet őségét szélesít ő esetleges intézkedéseket is. 
A – Az egyértelm űség és az összehasonlíthatóság javítását szolgáló lehet őségek 
A lehetőségek ismertetése 
A1 Nincs további teend ő. 
A2  Nem kötelez ő megközelítés kidolgozása a sz ociális vállalkozásokat célzó 
befektetésekkel kapcsolatban közlend ő információk terén. 
A3 Uniós címke vagy márka létrehozása a sz ociális vállalkozási alapok számára, és a 
kapcsolódó átláthatósági intézkedések. 
Az A2 és az A3 lehet őség egyaránt hozzájárulhat a szociális vállalkozásokat célzó szociális 
befektetésekkel kapcsola tos információk egyértelm űségének és összehasonlíthatóságának 
javításához. Az A2 lehet őség szerint ebb ől a célból nem kötelez ő intézkedések alkalmazására 
kerülne sor az önszabályozó és nemzeti intézk edések összehangolása céljából, míg az A3 
lehetőség uniós szint ű megközelítést jelentene egy új címke („európai szociális vállalkozási 
alap”) és a kapcsolódó min őségügyi szabványok bevezetésével, amelyeket csak az általános 
közzétételi kötelezettségeknek és az általános alapprofilnak megfelel ő (pl. túlnyomórészt 
szociális vállalkozásokba befektet ő) alapok használhatnának. Az A3 lehet őség szerint egy 
általános keretrendszert hoznának létre az egyes alapok befektetései álta l érintett szociális 
vállalkozások típusaira és a megcélzott szociáli s vállalkozásoknak nyú jtott támogatásra 
vonatkozó információk kezelésére. Az informáci ók kiterjednének a befektetés lehetséges 
hatásaira is. 
Bár egy, az A3 lehet őségben leírtaknak megfelel ő címke létrehozása esetén ügyelni kellene 
arra, hogy azt szigorúan ellen őrizzék, illetve hogy ne éljenek vissza vele, de ez biztosítaná a 
legjobb esélyt az információk egyértelm űbbé és összehasonlíthatóbbá tételére, valamint a 
szociális vállalkozásokat célzó be fektetési alapok iránti bizalom er ősítésére. Er ős 
„márkajelzést” biztosítana az általa azonosított szociális vállalkozási sz ektor számára. Ezért 
az A3 lehet őség kapott támogatást.  
B – A társadalmi hatások értéke lésére és elemzésére szolgál ó eszközök tökéletesítésére 
vonatkozó lehet őségek 
A lehetőségek ismertetése 
B1 Nincs további teend ő. 
 
 5    B2 Az érdekelt felekb ől álló fórum vagy csoport létrehozása a társadalmi hatásokkal 
kapcsolatos eszközök kidolgozásának összehangolására. 
B3 A társadalmi hatások értékelésével és elemzésével kapcsolatos lehetséges 
megközelítéseket vizsgáló tanulmány elké szítése a befektetési alapok számára. 
B4 Az Unió-szerte jelentkez ő társadalmi hatások általános mérési módjának azonnali 
meghatározása. 
A B4 lehet őséget elvetették a szabványa lkotó jelenlegi fázisban fennálló kockázatai miatt. 
Mivel a társadalmi hatások értékelésére és elemzésére szolgáló eszközök kialakulóban és 
fejlődőben vannak, a további kutatások és párbeszéd el őmozdítását célzó lehet őségek tűnnek 
támogathatónak. A B2 és a B3 lehet őség egyaránt támogatást kapott. (Nem zárják ki 
egymást). Fontos megjegyezni, hogy bár az A3 lehet őség nem függ a fent említett 
lehetőségektől, az azokban elért eredmények a jöv őben további közzétételi szabványosítást 
tehetnek lehet ővé az A3 lehet őség keretében. 
C – Annak biztosítása, hogy az EU szabályozási keretrendszere i arányosak és eredményesek 
legyenek a szociális befektet ési alapok forrásbevonási lehet őségeinek maximalizálása terén 
A lehetőségek ismertetése 
C1 Nincs további teend ő. 
C2 A szociális vállalkozásokat célzó alapok fejlesztésének el őmozdítása a jelenlegi 
keretek között. 
C3 A jelenlegi keretek célzott módosításainak kidolgozása. 
C4 Önálló uniós rendszer létrehozása az eur ópai szociális vállalkozási alapokra vonatkozó 
útlevéllel. 
A C2 lehet őséget elvetették. A jelenlegi EU keretre ndszer nincs összehangolva a szociális 
vállalkozások kialakulóban lév ő finanszírozási igényeivel, így ez a megközelítés – bár a 
költségvonzata kétségkívül alacsony lenne – re ndkívül korlátozott eredményeket hozna. A C4 
lehetőség nagyobb támogatást élvezett, mint a C 3, mert a szociális vállalkozási alapok 
eredményesebb támogatását teszi lehet ővé; és a két lehet őség költségvonzata meglehet ősen 
hasonló (többnyire inkább a törvényi formába n, semmint az intézkedések tartalmában térnek 
el egymástól). 
A javaslat általános összefoglalása 
A C4 lehet őségben is megfogalmazott egység es szabályokat az A3 lehet őségben említett 
átláthatósági intézkedésekkel és címkével ötvözve meghatározható lenne a szociális vállalkozási alapok általános uniós szint ű fogalma. Az eredményes bevezetés biztosításához 
az alapkezel ők kijelölt alapokkal jelenhetnének  meg az EU piacán egy egyszer ű 
nyilvántartásba vételi eljárás lefolytatása után (amely útlevelet biztosítana ehhez azon alapkezel ők számára, akik azt az ABAK irányelv al apján nem kapták me g). Minden alappal 
szemben elvárás, hogy túlnyomórészt szociális  vállalkozásokba fektes sen be, és kerülje a 
tőkeáttétel alkalmazását. Bizonyos általános szabályok lennének érvényben az alapkezel ő 
üzletvitelére és szervezeti felépítésére von atkozóan, és intézkedéseket kellene hozni a 
jelentéstétellel és az átláthatósággal,  így egyebek mellett az alapok társadalmi 
 
 6    teljesítményével kapcsolatban. A tagállamok illetékes hatóságainak felügyeletet kellene 
gyakorolniuk az alapok felett, és vissza kellene vonniuk a k övetelményeknek nem megfelel ő 
alapkezel ők regisztrációját.  
A megközelítés többfázisú és  fokozatos, így lehet ővé teszi a jöv őben a társadalmi hatások 
mérésének nagyobb fokú szabványosítá sát és a lakossági befektet ők körének esetleges 
bővítését. Ezen túlmen ően – a további hatásvizsgálatok eredményeit ől függően – az 
átláthatósági intézkedésekre  vonatkozóan második szint ű végrehajtási rendelkezések is 
várhatók. 
6. A JAVASOLT MEGKÖZELÍTÉS HATÁSAI  
Előnyök 
A feltörekv ő piaci szegmensben alkalmazott többfázisú megközelítés keretében kezdetben 
fokozatosan megvalósuló kisebb el őnyök várhatók, ám ezek jelent ősebb piaci el őnyöket is 
előrevetítenek a piac érésével párhuzamosan.  
Az azonnali és jöv őbeli előnyök mértékét természetesen nehéz számszer űsíteni. Az ágazat 
iránti nagyobb bizalom, a hatékonyabb határokon átível ő forrásbevonás és a szociális 
vállalkozásokat célzó befekt etések más befektetésekt ől való egyértelm űbb elkülönítése 
segítheti az ala pokat, ami jelent ős tőkebeáramláshoz, jobb földrajzi eloszláshoz és 
életképesebb alapokhoz vezetne, továbbá egy olyan fejlettebb ökorendszerhez, amely csökkenthetné a szociális vállalkozások költségeit.  
A nagyobb fokú bizalom, az alapokhoz való jobb hozzáférés és a befektetések 
összehasonlíthatósága segítene a befektet őknek tőkéjük hatékonyabb kihelyezésében és a 
sikertelen ügyletek, valamint a szociális befektetéseket érint ő bizalomvesztés lehet őségének 
nagyobb mérték ű visszaszorításában.  
Az alapokat és befektet őket érintő ezen hatások egyértelm űen a szociális vállalkozások 
előnyét szolgálnák: támogatnák az ágazat további felemelkedését, és b ővítenék a 
rendelkezésre álló finanszírozási eszközök körét és fenntarthatóságát. Az Unió-szerte virágzó 
szociális vállalkozási szektor hozzájárulna az egyre in telligensebb, fenntarthatóbb és 
inkluzívabb növekedéshez. A szociális vállalkozásokba irá nyuló fokozódó mérték ű 
magánfektetések csökkentenék a közfinanszírozá sra háruló pénzügyi és  egyéb terheket is. 
Költségek 
Az átláthatósági és jelentéstételi  intézkedések az információk összegy űjtésére és 
rendelkezésre bocsátására szolgáló rendszere k és eljárások módosítá sával, illetve az 
információk közzétételével összefüggésben vélhet őleg bizonyos szabály követési költségekkel 
járnának az alapkezel ő ágazat számára. A határokon átível ő forrásbevonás racionalizálása 
ugyanakkor csökkentené az ilyen céllal m ű
ködő alapok költségeit. A köl tségeket csak azok az 
alapok viselik, amelyek igénybe kí vánják venni az új szociális be fektetési alap uniós címkét 
és a kapcsolódó útlevéljogokat, í gy e költségek arányosak az új  keretrendszer kínálta üzleti 
lehetőségekkel.  
Az új követelmények közvetve magukat a szociáli s vállalkozásokat is ér intenék; költségek 
merülhetnek fel az alapok jobb átláthatóságához szükséges jelentések és adatok igénylésével 
kapcsolatban, illetve a kapcsolódó rendszerek és adatgy űjtés vonatkozásában. Ezek a 
költségek azonban valószín űleg beolvadnának a „befektetésr e kész állapot” eléréséhez 
 
 7    kapcsolódó szokásos üzleti költségekbe . Az intézkedés jobb uniós szint ű összehangolása 
lehetőséget biztosítana az egymást átfed ő és egymással verseng ő intézkedések számának 
csökkentésére is, és a szociális vállalkozások öko rendszerének racionaliz álását eredményezné. 
Elképzelhet ő, hogy az új intézkedések nyomán újraeloszt ásra kerülnének más típusú szociális 
befektetési alapok vagy karitatív szervezetek befektetései, ám kevés adat áll rendelkezésre az 
ilyen hatások várható mértékére vonatkozóan. 
Monitoring és értékelés 
Jelentős lépéseket kell tenni a jöv őbeli monitoringgal és értékelé ssel kapcsolatban, különösen 
az intézkedések hatásainak fokozatos jelentkezése miatt.  
Az intézkedések itt megállapított, a piaci hatékonyságot érint ő hatásait – többek között az új 
keretrendszer bevezetésének, a határokon átível ő forrásbevonásnak, valami nt az EU szociális 
vállalkozási alapjai méretének és költségeinek szintjén – gondosan nyomon kell majd követni 
a keretrendszer jöv őbeli finomhangolása érdekében. A kés őbbiekben felül kell vizsgálni a 
szociális vállalkozások indirekt költségeinek értékelését – beleértv e az intézkedések el őnyeit 
élvező vállalkozásokat érint ő hatásokat az intézkedések el őnyeit nem élvez ő vállalkozásokhoz 
képest –, valamint az alapok fö ldrajzi eloszlását. Ugyancsak f ontos lesz az intézkedések 
betartásának nyomon követése nemzeti és uniós szinten.  
A szociális és környezeti módszertanok értékelése nyomán szület ő intézkedések 
finomhangolása a jöv őbeni munka kulcsfonto sságú területe lesz. 
7. KÖVETKEZTETÉSEK  
Ez a hatásvizsgálat támogatja a szociális vállalkozásokat célzó befektetési alapok 
összehangolt és egységes EU -keretrendszerének kidolgozásá t célzó uniós lépéseket. A 
szociális befektetési ajánlatokba vetett bizal om hiánya gátolja a szociális vállalkozásokat 
támogató alapok fejl ődését, az alapkezel ők kevéssé fejlett rendszerei és a befektet ők 
határokon átível ő elérhetőségében fellelhet ő hiányosságok pedig akadályozzák a növekedést. 
E problémák megoldása érdekében az érté kelés azzal a következtetéssel zárul, hogy a 
legeredményesebb és leghatékonyabb megoldást a szociális befektet ési alapok egy olyan 
európai keretrendszere jelentheti, am ely útlevéljogokat ad ezen alapok kezel őinek. A sikeres 
működéshez ezeknek az alapoknak túlnyomórészt szoc iális vállalkozásokba kell befektetniük, 
továbbá egyértelm ű és hasznos adatokkal kell szolgálniuk, többek között a társadalmi 
teljesítményre vonatkozóan. 
Ha a Bizottság most meghozza a szükséges in tézkedéseket, azzal segítheti a szociális 
vállalkozási szektor növekedését, el őmozdíthatja és b ővítheti az uniós szint ű befektetési 
lehetőségeket, és szélesebb kör ű tőkeforrásokat biztosíthat a szociális vállalkozásokba 
befektető alapok számára. Mindez hozzájárulna e gy olyan EU létrehozásához, amely er ősen 
elkötelezett a szociális vállalkozások és az általuk képviselt intelligens, inkluzív és fenntartható növekedés mellett.