EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2021.7.20. SWD(2021) 712 final BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 2021. évi jogállamisági jelentés



Országfejezet - A jogállamiság helyzete Franciaországban amely a következő dokumentumot kíséri A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK TANÁCSÁNAK 2021. évi jogállamisági jelentés



A jogállamiság helyzete az Európai Unióban {COM(2021) 700 final} - {SWD(2021) 701 final} - {SWD(2021) 702 final} - {SWD(2021) 703 final} - {SWD(2021) 704 final} - {SWD(2021) 705 final} - {SWD(2021) 706 final} - {SWD(2021) 707 final} - {SWD(2021) 708 final} - {SWD(2021) 709 final} - {SWD(2021) 710 final} - {SWD(2021) 711 final} - {SWD(2021) 713 final} - {SWD(2021) 714 final} - {SWD(2021) 715 final} - {SWD(2021) 716 final} - {SWD(2021) 717 final} - {SWD(2021) 718 final} - {SWD(2021) 719 final} - {SWD(2021) 720 final} - {SWD(2021) 721 final} - {SWD(2021) 722 final} - {SWD(2021) 723 final} - {SWD(2021) 724 final} - {SWD(2021) 725 final} - {SWD(2021) 726 final} - {SWD(2021) 727 final}



Összefoglaló A francia igazságszolgáltatási rendszer színvonalának és hatékonyságának javítása céljából továbbra is számos reformot hajtanak végre. Az igazságszolgáltatás függetlenségének – különösen a Legfelsőbb Bírói Tanács hatásköreinek megerősítése révén történő – megszilárdítására irányuló, hosszú múlta visszatekintő kezdeményezések elfogadásával kapcsolatban nem történt előrelépés, amihez a parlament mindkét háza által leadott szavazatok minősített többségére lenne szükség. Az igazságszolgáltatási rendszerre fordított források jelentős mértékben nőttek. Haladnak tovább a büntetőeljárás, illetve a polgári eljárás egyes elemeinek teljes körű digitalizálására irányuló projektek. Az igazságszolgáltatási rendszerbe vetett bizalom megerősítését célzó két új törvénytervezet olyan kérdésekkel foglalkozik, mint az ügyvédek szakmai titoktartása, a jogi szakemberek fegyelmi bíróságainak létrehozása és a tárgyalások közvetítése. A köztársasági elnök felkérte a Legfelsőbb Bírói Tanácsot, hogy adjon ki véleményt a bírák felelősségi és védelmi rendszerének javítására irányuló lehetőségekről. Franciaország továbbra is azon fáradozott, hogy az állami és a magánszektorban megerősítse a korrupció elleni küzdelemre és a korrupció megelőzésére szolgáló intézményi keretét. A korrupció elleni küzdelemre szakosodott intézmények – köztük a közélet átláthatóságával foglalkozó főhatóság és a francia Korrupcióellenes Ügynökség – továbbra is ellátják feladataikat. Az összeférhetetlenségre és a visszaélést bejelentő személyek védelmére vonatkozó rendelkezések vannak hatályban. Bár a lobbitevékenységre vonatkozó hatályos jogszabályok nem terjednek ki a magas rangú tisztviselőkkel kapcsolatfelvételt kezdeményező személyekre, a kormány még nem terjesztett elő erre irányuló javaslatot. A vagyonnyilatkozatokat közzéteszik és rendszeresen ellenőrzik. A Nemzeti Pénzügyi Ügyészséget átszervezték, és továbbra is meggyőző eredményeket mutat fel a büntetőítéletek terén, többek között a közérdekű igazságügyi megállapodások révén, amelyek magas rangú tisztviselőket és nagy értékű ügyeket is érintenek. A kampányszámlákkal és a politikai finanszírozással foglalkozó nemzeti bizottság rendelkezésére álló emberi erőforrások elégtelennek tűnnek a munkaterheléshez képest. A Covid19-világjárványra válaszul külön közbeszerzési intézkedéseket vezettek be. Franciaország általában szilárd jogi kerettel rendelkezik a médiapluralizmus és a médiaszabadság védelmét illetően. Egy közelgő jogszabály-módosítás a nemzeti médiaszabályozó hatóság intézményi átszervezéséhez, valamint egységes audiovizuális és digitális kommunikációért felelős szerv létrehozásához vezethet. Az újságírók továbbra is különféle fenyegetéseknek vannak kitéve. A tüntetések és tiltakozások során elkövetett támadások növekvő számára tekintettel a kormány intézkedéseket kíván hozni annak érdekében, hogy az ilyen események során javuljon az újságírók és a rendőri erők közötti kommunikáció. A francia hatóságok a médiaorgánumok tekintetében átfogó helyreállítási tervet irányoztak elő a Covid19-világjárvány hatásainak enyhítése, valamint a médiaágazat átalakításának támogatása céljából. A jogalkotási folyamat során gyakran végeznek hatásvizsgálatokat és folytatnak konzultációkat az érdekelt felekkel. A kormány azonban jelentősen növelte a gyorsított elfogadási eljárások alkalmazását, néhány érzékeny törvénytervezetre korlátozva a parlamenti vitát. 2021. június 1-jén véget ért a Covid19-világjárvány kapcsán bevezetett szükséghelyzeti rendszer. Az Alkotmánytanács és az Államtanács az alapvető jogokat érintő egyéb intézkedéseket is felülvizsgált, és elutasította a kormány arra irányuló kérését, hogy vizsgálja meg, vajon az Európai Bíróság ítélete sérti-e a hatáskör-átruházás elvét, valamint az EU és a tagállamok közötti hatáskörmegosztást. A Covid19-világjárvány idején a független hatóságok továbbra is igen aktív szerepet játszottak az alapvető jogok védelmében. A Jogvédelmi Hivatal elismerte, hogy javulást kell elérni az ajánlásainak nemzeti hatóságok általi követése terén. A közelmúltban elfogadott jogszabályok aggodalomra adnak okot a civil társadalom helyzetére gyakorolt lehetséges hatásaikat illetően. Az érdekelt felek és a független hatóságok különösen erősen bírálták a globális biztonságról szóló új törvényt, és az Alkotmánytanács alkotmányellenesnek nyilvánította néhány rendelkezését, különösen azt, amely a szolgálatban lévő rendőrök névtelenségének védelmére irányult. I.Igazságszolgáltatási rendszer Az igazságszolgáltatási rendszer két autonóm bírósági ágból áll: az egyik ágat a polgári és büntetőügyekben hatáskörrel rendelkező rendes bíróságok, a másik ágat a közigazgatási bíróságok jelentik. Mindkét ág a bíróságok három szintjéből áll: elsőfokú bíróságok, fellebbviteli bíróság és legfelsőbb bíróság (Semmítőszék, illetve Államtanács). Az Államtanács egy tanácsadó részleggel is rendelkezik, amely véleményezi a jogszabálytervezeteket, és amelynek feladata a közigazgatási bíróságok és a fellebbviteli bíróságok igazgatása. Az Alkotmánytanács hatáskörébe tartozik a törvények alkotmányosságának ellenőrzése. A Legfelsőbb Bírói Tanács – amely tagjainak felét a társaik által választott bírák alkotják – fontos szerepet játszik az igazságszolgáltatás függetlenségének megőrzésében. Jelölteket állít a legmagasabb bírói tisztségekre, és az igazságügyi miniszter által kijelölt bírák tekintetében kötelező erejű véleményeket ad ki . Az ügyészség az igazságszolgáltatás részét képezi és az igazságügyi miniszter hatáskörébe tartozik. Az utóbbi általános utasításokat adhat a bűnüldözési politikát illetően, egyedi esetekben azonban nem adhat utasításokat. Franciaország részt vesz az Európai Ügyészségben (EPPO). Az ügyvédeket Franciaországban különböző ügyvédi kamarák képviselik. Függetlenség A függetlenséget vállalati és lakossági körben is átlagos szintűnek ítélik meg. A lakosság 57 %-a, valamint a vállalkozások 58 %-a véli úgy, hogy a bíróságok függetlensége „megfelelő szintű vagy nagyon jó”. A függetlenség lakossági megítélése ugyan 2016 óta nagyjából stabil maradt, a vállalkozások körében azonban romlott az elmúlt évben. A bírói függetlenség érzékelt hiányát mindkét esetben legtöbbször a kormány és a politikusok befolyására vagy az általuk gyakorolt nyomásra vezetik vissza. A Legfelsőbb Bírói Tanács hatáskörének megerősítésére irányuló, régóta húzódó alkotmányos reform nem haladt előre. Az alkotmányos reform különösen a következőkre irányulna: a Legfelsőbb Bírói Tanácsnak az ügyészjelöltek kinevezésével kapcsolatos véleménye a végrehajtó hatalmi ágra nézve kötelező erejű lenne, a Legfelsőbb Bírói Tanács lenne az az illetékes szerv, amely dönthet az ügyészekkel kapcsolatos fegyelmi intézkedésekről, megszüntetnék a korábbi köztársasági elnökök azon jogát, hogy szolgálatukat követően az Alkotmánytanács tagjává váljanak, továbbá megszüntetnék a Köztársasági Bíróságot. A parlamenti vizsgálóbizottság által készített, az igazságszolgáltatás függetlenségének akadályairól szóló, 2020. szeptember 2-i jelentés hangsúlyozta ezen alkotmányos reform végrehajtásának fontosságát. A jelentés azt javasolja, hogy még jobban erősítsék meg a Legfelsőbb Bírói Tanács szerepét, különösen azáltal, hogy az ügyészekre vonatkozó fegyelmi és kinevezési szabályokat teljes mértékben összehangolják a bírákra vonatkozó szabályokkal, a Legfelsőbb Bírói Tanácsot pedig felhatalmazzák arra, hogy a saját kezdeményezésére az igazságszolgáltatás függetlenségével kapcsolatos bármely kérdésben eljárhasson. Az alkotmánytörvény-tervezet elfogadásának előmozdításához az elnöknek mindkét parlamenti kamarát össze kellene hívnia a Kongresszusba , hogy szavazzanak e tervezetről, amihez a leadott szavazatok háromötödének minősített többsége szükséges. A Legfelsőbb Bírói Tanács fegyelmi jogkörei megerősítésének szükségességét az igazságügyi miniszter által a Nemzeti Pénzügyi Ügyészség három ügyésze ellen elrendelt, jelenleg is folyamatban lévő és később akár fegyelmi eljárásokhoz vezető közigazgatási vizsgálatokkal összefüggésben is hangsúlyozták. Három bírói szakszervezet panaszt nyújtott be az igazságügyi miniszter ellen a korábbi ügyvédi tevékenységével kapcsolatos összeférhetetlenségre hivatkozva. A Köztársasági Bíróság a panaszt elfogadhatónak nyilvánította, és 2021. január 13-án vizsgálóbírói vizsgálatot indított. A köztársasági elnök 2021. február 23-án vélemény iránti kérelmet nyújtott be a Legfelsőbb Bírói Tanácshoz a bírák felelősségével és védelmével kapcsolatban. Ennek egyik célja, hogy hatékonyabbá tegye a peres felek panaszainak kezelésére szolgáló rendszert, hogy jobban lehessen kezelni a bírák szakmai hiányosságaival kapcsolatos eseteket. Két új törvénytervezet célja az igazságszolgáltatási rendszerbe vetett bizalom növelése. 2021. április 14-én az igazságügyi miniszter két, az igazságszolgáltatási rendszerbe vetett bizalom megerősítésére irányuló törvénytervezetet nyújtott be a Miniszterek Tanácsához; ezek különösen arra szolgálnának, hogy javítsák a védőügyvédek szakmai titoktartásának védelmét, nemzeti fegyelmi bíróságokat hozzanak létre a jogi szakemberek számára – amelyek feladatai közé tartozna egy etikai kódex kidolgozása is –, valamint több lehetőséget biztosítsanak a tárgyalások közvetítésére és filmfelvétel készítésére annak érdekében, hogy a nagyközönség körében elősegítsék az igazságszolgáltatási rendszer megértését. Minőség Számos projektet hajtanak végre az igazságszolgáltatás digitalizálásának továbbfejlesztése érdekében. Az igazságszolgáltatási rendszer digitalizáltsági szintjének javítására irányuló erőfeszítések ellenére még bőven van javítanivaló a bíróságokon a digitális technológia használatát lehetővé tevő eljárási szabályok, a digitális technológia és az elektronikus hírközlési eszközök bíróságok és ügyészségek általi használata, valamint az eljárások kezdeményezésére, lefolytatására és nyomon követésére szolgáló digitális megoldások tekintetében. A büntetőügyek terén bevezetett „digitális büntetőeljárás” elnevezésű projekt halad a maga útján. Célja, hogy a panasz nyilvántartásba vételétől vagy a bűncselekmény megállapításától kezdve az ítélethozatalig és a bírósági határozat iktatásáig terjedően az eljárás valamennyi szakaszát digitalizálják, valamint a felek és a jogi szakemberek számára megkönnyítsék az iratokba való betekintést. 2019-ben kísérleti jelleggel két bíróságon a büntetőeljárásban részt vevő összes szereplő közötti kommunikáció, valamint az ügyirat valamennyi dokumentumának digitalizálására szolgáló különböző eszközöket kezdtek el bevezetni, és ezt fokozatosan minden bíróságra ki fogják terjeszteni. A polgári ügyek terén bevezetett PORTALIS program célja, hogy a bíróságokon használt mind a nyolc meglévő alkalmazást egyetlen digitális eszközzel váltsák fel, és végül a peres felek és az igazságügyi szakemberek számára egyaránt teljeskörűen – a kérelem benyújtásától kezdve a bírósági határozat biztonságos portálon keresztül történő kézbesítéséig terjedően – digitalizálják a polgári eljárást. Az első lépést a peres feleknek szóló weboldal elindítása jelentette, ahol 2021. január 4. óta lehetőségük van bizonyos polgári ügyekben kérelmet benyújtani. Hasonlóképpen, a költségmentességi kérelmek online benyújtásának lehetősége – amelyet a kísérleti bíróságokon 2021 márciusában vezettek be, majd fokozatosan országosan is bevezetik –, valamint a kérelmezők erőforrásainak kiszámítására vonatkozó új, harmonizált szabályok várhatóan jelentősen csökkentik majd az ilyen kérelmek feldolgozásához szükséges időt. A PORTALIS eszközt 2021-ben a munkaügyi bíróságon belül hozzák működésbe, majd 2022-ig a többi bíróságra is kiterjesztik. Az igazságszolgáltatási rendszerre fordított források 2021-ben is jelentősen növekedtek . A 2021. évi költségvetési törvény alapján az Igazságügyi Minisztérium tehát 12,1 milliárd EUR összegű – az összes közkiadás mintegy 2 %-ának megfelelő – költségvetést kap, ami 8 %-os növekedést jelent az előző évhez képest (több mint 20 éve ez a legnagyobb éves növekedés), beleértve a jogi költségekre elkülönített további 127 millió EUR-t is. A költségvetési törvény emellett 2 450 álláshelyet hoz létre az igazságszolgáltatási rendszerben, ami mintegy 3 %-os növekedést és összesen mintegy 90 000 álláshelyet jelent. A költségmentességre szánt költségvetés 2021-ben 10 %-kal nőtt, elérve az 585 millió EUR-t, ami e rendszer keretében lehetővé teszi az ügyvédek jobb díjazását, különösen bizonyos büntetőügyi megbízások és a közvetítés esetében. Az ügyvédek számára egy olyan új díjazási garanciát is létrehoztak, amely független a költségmentességet kérelmező fél mulasztásaitól. Az ügyvédi kamarák szerint a költségmentességért járó ügyvédi díjazás még mindig messze nem elegendő, és nem fedezi az ügyvédi költségeket. A Covid19-világjárvány során a büntető igazságszolgáltatási rendszer működésével kapcsolatban bevezetett számos intézkedést megsemmisítettek. Az Alkotmánytanács az egyéni szabadsághoz való jogra tekintettel alkotmányellenesnek nyilvánította az előzetes letartóztatás időtartamának a 2020. március 25-i rendelettel elrendelt és a 2020. május 11-ig tartó kijárási korlátozás során végrehajtott automatikus meghosszabbítását egyrészt annak automatikus jellege, másrészt a meghosszabbítás szükségességének rövid határidőn belüli rendszeres bírósági felülvizsgálatának hiánya miatt. Az Államtanács a 2021. március 5-i határozatában azt is kimondta, hogy ez az automatikus meghosszabbítás ellentétes az emberi jogok európai egyezményének (EJEE) 5. cikkében foglalt szabadsághoz való joggal, és hogy az a lehetőség, hogy az alsóbb szintű büntetőbíróságok bírája elrendelheti a videokonferencia vagy a telefonos kommunikáció használatát, sérti az EJEE 6. cikkében garantált tisztességes eljáráshoz való jogot. Az Államtanács 2020. november 27-i rendeletével a felsőbb szintű büntetőbíróságok előtti tárgyalásokon már felfüggesztette a videokonferencia vádlott beleegyezése nélküli alkalmazását azzal az indokkal, hogy az a védelemhez való jog és a tisztességes eljáráshoz való jog súlyos és nyilvánvalóan jogellenes megsértésének minősül. Hatékonyság Intézkedéseket hoznak a Covid19-világjárvány polgári és büntetőbíróságok hatékonyságára gyakorolt hatásának enyhítésére, de általában véve az eljárások hossza továbbra is aggodalomra ad okot. Az egészségügyi válság kezelése céljából hozott sürgősségi intézkedések – különösen 2020 márciusa és májusa között – a bíróságok tevékenységének lassulásához és ügyforgalmuk növekedéséhez vezettek. Ennélfogva 2020 októberéig a polgári bíróságok ügyforgalma közel 43 000 üggyel, az alsóbb szintű büntetőbíróságoké pedig 19 000 üggyel nőtt 2019 végéhez képest. Tovább nőtt a polgári és kereskedelmi peres ügyek eldöntéséhez szükséges becsült idő, és 2019-ben az átlagos időtartam 432 nap volt. Másrészt a polgári és kereskedelmi peres ügyek esetében némileg javult a lezárási arány, és 2019-re 99,7 %-ra nőtt, de ez az adat még nem tükrözi a világjárvány hatásait. A büntetőbíróságok előtt álló kihívások kezelése érdekében a helyi igazságszolgáltatás és a büntetőeljárások hatékonyságának javítását célzó, 2021. április 8-i új törvény a büntetőeljárásra is kiterjeszti az alternatív intézkedéseket, kiszélesíti a bűnügyi iratok összeállítása keretében alkalmazandó intézkedések körét, és engedélyezi a közérdekű munka bíróságon kívüli végrehajtását. II.Korrupcióellenes keret A korrupció elleni küzdelemben részt vevő hatóságok közé tartozik a Korrupcióellenes Ügynökség (amely többéves korrupcióellenes tervet készít, valamint támogatja a magán- és közszektorbeli jogi személyeket abban, hogy miként előzhetik meg és tárhatják fel a korrupciót), a közélet átláthatóságával foglalkozó főhatóság (amely a közintézmények integritásának és a köztisztviselők feddhetetlenségének biztosításáért felel), valamint a korrupció és az adóbűncselekmények elleni küzdelemmel foglalkozó központi hivatal (a gazdasági bűncselekmények, köztük a korrupció és a pénzmosás kivizsgálásával foglalkozó különleges rendőrség). A magas szinten elkövetett korrupcióval kapcsolatos ügyek kivizsgálása a nemzeti pénzügyi ügyész hatáskörébe tartozik.

A szakértők és a vállalatvezetők megítélése szerint a közszférán belül továbbra is viszonylag alacsony a korrupció szintje. A Transparency International 2020-as korrupcióérzékelési indexe szerint Franciaország a 100-ból 69 pontot ért el, ezzel az Európai Unió országai között a 8., világszinten pedig a 23. helyen áll. Ez a megítélés viszonylag stabil volt az elmúlt öt évben. A 2020–2022-es időszakra vonatkozó nemzeti korrupcióellenes terv végrehajtása folyamatban van. A terv a következő tevékenységekre összpontosít: i. az adatelemzés optimalizálása a korrupció jobb megértése és hatékonyabb felderítése érdekében; ii. a közalkalmazottak képzése és tudatosságának növelése; iii. a) a minisztériumok támogatása a korrupcióellenes programok létrehozásában; iii. b) a nagyobb önkormányzatok és intézményeik támogatása a korrupcióellenes programok létrehozásában; iii. c) a sportszervezeteken belül és a sportesemények során a feddhetetlenség előmozdítása; iii. d) a vállalkozások támogatása a francia korrupcióellenes keretrendszer végrehajtásában, és a vállalkozások arra való ösztönzése, hogy a korrupcióellenes szabályoknak való megfelelés a versenyképességük fokozásának eszközévé váljon; iii. e) a korrupcióval kapcsolatos szankciók szigorítása; és iv. Franciaország nemzetközi fellépésének fokozása. A korrupciós ügyek, köztük a magas rangú tisztviselőket érintő ügyek büntetőeljárás alá vonása és az azokhoz kapcsolódó ítélethozatal terén kedvező eredményeket értek el. A nemzeti jogszabályok büntethetővé teszik az állami és a magánszektorban elkövetett korrupciós bűncselekmények valamennyi formáját (aktív, passzív, a belföldi és/vagy külföldi hivatalos személy megvesztegetése), beleértve a sporttal kapcsolatos korrupciót és a közszférán belüli befolyással üzérkedést is. A korrupció és az adóbűncselekmények elleni küzdelemmel foglalkozó központi hivatal (OCLCIFF) a gazdasági bűncselekmények, köztük a korrupció és a pénzmosás kivizsgálásával foglalkozó különleges rendőrség. A hivatalnál – azon belül is a pénzügyi adatok elemzésével, a kutatással és a bizonyítékgyűjtéssel foglalkozó egységeknél – 86 tisztviselő dolgozik. A hivatal 2020-ban 166 millió EUR összegű jogellenesen szerzett vagyoni eszközt foglalt le . A hivatal számára azonban kihívást jelent a magasan képzett munkaerő, különösen a pénzügyi adatelemzők és a tapasztalt nyomozók felvétele, (néha három évig tartó) képzése és megtartása . A hatékonyság javítása érdekében átszervezték a Nemzeti Pénzügyi Ügyészséget, többek között további erőforrásokat és nagyobb függetlenséget kapott. 2020-ban a Nemzeti Pénzügyi Ügyészségen (PNF) belül létrejött egy külön csoport a bizonyítékok nyílt forráskódú adatbázisok segítségével történő felkutatására. 2020-ban a PNF 123 új eljárást indított, ami a becslések szerint 2 milliárd EUR összértékben és 65 személyt érintve 21 vádemeléshez vezetett. Eddig összesen 12 közérdekű igazságügyi megállapodást kötöttek. Az Európa Tanács Korrupció Elleni Államok Csoportja (GRECO) ajánlásaira válaszul a PNF 2021-re további ügyészek felvételét tervezi. A GRECO egyéb ajánlásait illetően azonban nem számoltak be lényeges intézkedésekről. A Korrupcióellenes Ügynökség (AFA) többéves korrupcióellenes tervet dolgoz ki, valamint a közjogi (nemzeti és helyi) és magánjogi szervezeteknél nyomon követi a megelőző intézkedések végrehajtását. 2020 szeptemberében az AFA közzétett egy, a magánvállalkozások korrupcióellenes programjait elemző tanulmányt, valamint a vállalkozások részére az ajándékozással és a vendéglátással kapcsolatban készített gyakorlati útmutatót. 2021-ben az AFA egy nyilvános konzultációt követően kiadott egy második ajánláscsomagot (az elsőt 2017-ben adta ki) a jogi személyekre vonatkozó megfelelési mechanizmusok kidolgozásáról és végrehajtásáról. Az AFA vezetősége megfelelőnek ítéli az AFA rendelkezésére álló technikai és pénzügyi erőforrásokat. Noha az AFA-nál dolgozó tisztviselők a közszférában (főként a kirendelt nyomozók, az ügyészek, de a pénzügyi adatelemzők is) és a magánszektorban szerzett tapasztalattal egyaránt rendelkeznek, a személyzet mérete és nagymértékű fluktuációja a jelek szerint gondot jelent. A közélet átláthatóságával foglalkozó főhatóság (HATVP) továbbra is nyomon követi a köztisztviselőket érintő, többek között a vagyonnyilatkozatokra vonatkozó feddhetetlenségi szabályok végrehajtását . A HATVP felel a közintézmények és a tisztviselők feddhetetlenségének biztosításáért. Feladatai közé tartozik a vagyon- és érdekeltségi nyilatkozatok ellenőrzése. 2020-ban a köztisztviselőktől 17 713, a miniszterektől és a parlamenti képviselőktől pedig 825 érdekeltségi és vagyonnyilatkozat érkezett a HATVP-hez. Míg a tisztviselők és a miniszterek nyilatkozatai nyilvánosak, a parlamenti képviselők nyilatkozatait csak kérésre hozzák nyilvánosságra. A HATVP által 2020-ban elvégzett ellenőrzés azt mutatja, hogy a nyilatkozatok 53 %-a megfelelt a követelményeknek, 22 %-uk esetében kisebb pontosításra volt szükség, 25 %-uk esetében pedig jelentős hiányosságok mutatkoztak. 2020-ban tíz ügyiratot továbbítottak a Nemzeti Pénzügyi Ügyészségnek esetleges büntetőjogi nyomon követés céljából. A HATVP tanácsot ad az intézményi etikai tisztviselőknek (responsables déontologues), és támogatást nyújt számukra az etikai képzés és oktatás terén. A HATVP emellett általánosabb etikai iránymutatásokat is közzétesz, és az átláthatóság előmozdítása érdekében megállapodásokat köthet nem kormányzati szervezetekkel. A HATVP a lobbitevékenységekről szóló jogszabály módosítását javasoltaaz érdekképviseleti nyilvántartás kezeléséért. 2020 novemberében a beérkezett nyilatkozatok aránya a regisztrált lobbisták esetében 90 % volt. 2020-ban a HATVP azt javasolta, hogy a GRECO ajánlásának megfelelően módosítsák a lobbitevékenységre vonatkozó jogszabályokat annak érdekében, hogy (a lobbiszervezeteken túlmenően) azokra a lobbizó személyekre is kiterjedjenek, akik a magas rangú tisztviselőkkel kezdeményeznek kapcsolatfelvételt. A kormány eddig egyetlen javaslatot sem nyújtott be. 2020-ban a HATVP megbízatását az összeegyeztethetetlenségre és a forgóajtó-jelenségre vonatkozó szabályok végrehajtásának felügyeletére is kiterjesztették. Átlagosan az ellenőrzött esetek 10 %-ában tárnak fel összeférhetetlenséget. 2020-ban a HATVP összeférhetetlenségi határozatot hozott a miniszteri kabinet egy korábbi tanácsadójával kapcsolatban. A kampányszámlákkal és a politikai finanszírozással foglalkozó nemzeti bizottság (CNCCFP) a munkaterheléséhez képest a jelek szerint nem rendelkezik elegendő emberi erőforrással. A CNCCFP az a szerv, amely mind a politikai pártok, mind a választási kampányok számviteli jelentéseit ellenőrzi. A választási osztályon kilenc (a Számvevőszék és más igazságszolgáltatási intézmények által kirendelt) bíró, emellett pedig 58 kisegítő tisztviselő dolgozik. 2020-ban 2 200 ügyet ellenőriztek 143 külső tanácsadó segítségével. Átlagosan a választási kampányok beszámolóinak legfeljebb 4 %-ánál merül fel elszámolási probléma. A politikai pártok ellenőrzésével foglalkozó osztály hat tisztviselőt foglalkoztat, és a munkaterhelésre való tekintettel továbbra is gondot jelent, hogy a választások napjától számított hat hónapos eljárási határidőn belül pontos és részletes elszámolási jelentéseket készítsenek. A Nemzetgyűlés etikai biztosa felügyeli a parlamenti képviselőkre vonatkozó etikai szabályok végrehajtását. A parlamenti képviselőkre vonatkozó etikai szabályokat a Nemzetgyűlés szabályzata, valamint az etikai kódex tartalmazza. Összeférhetetlenség esetén a parlamenti képviselőknek tájékoztatniuk kell a Nemzetgyűlés Elnökségét, és tartózkodniuk kell az érdekeiket érintő szavazásoktól. A parlamenti képviselő által kapott minden adományt, szponzorálást és utazási költségtérítést be kell jelenteni, majd közzé kell tenni a Nemzetgyűlés átláthatósági oldalán. Az etikai szabályok megsértésének gyanúja esetén az etikai biztos a Nemzetgyűlés elnökének tudomására hozhatja az ügyet, aki ezt követően további megfontolás és esetleges intézkedés céljából továbbíthatja az ügyiratot a Nemzetgyűlés Elnökségének. A Korrupcióellenes Ügynökség (AFA) ajánlásokat tett közzé a visszaélést bejelentő személyek számára kialakítandó mechanizmusokról. A visszaélést bejelentő személyek védelmére vonatkozó jelenlegi szabályozás fényében a 2021 januárjában kiadott ajánlások célja, hogy segítsék az állami és magánszektorbeli szervezeteket a megvesztegetés, a befolyással üzérkedés, a köztisztviselők általi zsarolás, a jogellenes érdekeltségszerzés, a pénzeszközök hűtlen kezelésének és a favoritizmus megelőzésében és felderítésében. A visszaélést bejelentő személyek panaszaikat először a vállalkozásukon vagy a közigazgatási szervükön belül meglévő csatornán keresztül nyújthatják be, és bizonyos körülmények között a panaszt ezután az AFA-hoz is benyújthatják. A Jogvédelmi Hivatal támogatást és tanácsadást, többek között iránymutatást nyújt a visszaélést bejelentő személyek számára. A Jogvédelmi Hivatal a tanácsadó egységében egy teljes munkaidős tisztviselőt foglalkoztat. 2017 óta a Jogvédelmi Hivatal évente átlagosan 80, visszaélésekre vonatkozó bejelentéssel foglalkozott, míg 2020-ban közel 20 %-os csökkenést regisztráltak. A megfelelő pénzügyi és jogi támogatás hiánya kihívást jelent a visszaélést bejelentő személyek gyakorlati védelme szempontjából. A Covid19-világjárvány idején a kockázatok mérséklése érdekében a közbeszerzés terén külön korrupcióellenes iránymutatást adtak ki. 2020 júniusában a Korrupcióellenes Ügynökség és az Állami Közbeszerzési Igazgatóság (DAE) iránymutatásokat tett közzé „A korrupciós kockázatok kezelése a közbeszerzési ciklusban” címmel. Az iránymutatás a közbeszerzés minden egyes szakasza tekintetében megjelöli a kapcsolódó korrupciós kockázatokat, javaslatot tesz a kockázatcsökkentő intézkedésekre, valamint ajánlásokat fogalmaz meg a szervezeti kockázatok feltérképezésével és a korrupcióellenes magatartási kódexek kidolgozásával kapcsolatban. III.Médiapluralizmus és médiaszabadság A francia alkotmány biztosítja a véleménynyilvánítás és a tájékozódás szabadságát, valamint a médiapluralizmust és a média függetlenségét. Ezeket az elveket továbbá külön ágazati jogszabályok rögzítik, valamint a független médiaszabályozó hatóság is megerősíti. A médiapluralizmus francia keretrendszere biztosítja mind a „külső pluralizmust”, amelyet a médiaszereplők sokasága határoz meg, mind pedig a „belső pluralizmust”, amelyet a méltányosság és a vélemények sokfélesége határoz meg. A francia jogrendszer a médián belüli tulajdonviszonyok átláthatósága tekintetében is külön szabályokról rendelkezik. Franciaország több jogszabályt is elfogadott az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló felülvizsgált irányelv átültetése céljából, és az átültetési folyamat befejezéséhez még három további rendeletet terveznek elfogadni. A nemzeti médiaszabályozó hatóság, a Conseil supérieur de l’audiovisuel (CSA) intézményi változásokon megy keresztül. A kormány nemrégiben javaslatot terjesztett elő, amely lehetővé teszi a Conseil supérieur de l’audiovisuel (CSA) és a szellemi tulajdon védelmét ellátó hatóság, a Haute Autorité pour la Diffusion des Œuvres et la Protection des Droits sur Internet (HADOPI) összevonását, hogy egyetlen, az audiovizuális és digitális kommunikációért felelős szerv (ARCOM) jöjjön létre. Ez azt eredményezné, hogy az ARCOM-hoz kerülnének a kiskorúak online védelmével, a dezinformációval, a gyűlöletbeszéddel és az online kalózkodással kapcsolatos hatáskörök. A CSA üdvözölte a kormány javaslatát, ugyanakkor aggályainak adott hangot az új szerv költségvetésével és összetételével kapcsolatban. A javaslat szerint az ARCOM-ra ugyanazok a függetlenségi garanciák vonatkoznak majd, mint a CSA-ra és a HADOPI-ra. A 2021. évi Médiapluralizmus Monitor (MPM) a 2020-as évhez hasonlóan alacsony szintűnek értékelte a francia médiaszabályozó hatóság függetlenségét és hatékonyságát érintő kockázatokat, kiemelve, hogy a hatóság önálló költségvetéssel rendelkezik, működése pedig – a tagok kinevezését is beleértve – átlátható. A francia médiatanács betartására összpontosít. Az újságírók, kiadók és a nyilvánosság képviselőiből álló az újságírói normák állítólagos megsértését vizsgálja a sajtócikkek (szövegek és képek, offline és online közzétett cikkek), valamint az audiovizuális hírműsorok vonatkozásában. A Tanács 2019-es megalakulása óta közel 411 jogsértési esetet rögzített és 34 hirdetményt tett közzé. A CSA azt javasolta, hogy kezdeményezzék a médiatulajdonosi keretrendszer felülvizsgálatát. A CSA 2021. március 22-én véleményt adott ki, amelyben kijelentette, hogy a jelenlegi koncentrációellenes keretrendszer több szempontból is idejétmúlt, tekintettel az ezen ágazatban végbement demográfiai, gazdasági és technológiai fejlődésre. A CSA azt javasolta a kormánynak, hogy hozzon létre egy e kérdéssel foglalkozó szakértői csoportot. A francia jogrendszer a médiaorgánumok valamennyi közvetlen és végső tulajdonosának közzétételi kötelezettségéről rendelkezik. Az audiovizuális szolgáltatások frekvenciáinak kiosztása az igénylő szolgáltatástulajdonosra vonatkozó információktól is függ. A médiatulajdonosi koncentrációt a versenyhatóság ellenőrzi, amelynek az audiovizuális média vagy a rádió esetében konzultálnia kell a CSA-val. A 2021. évi MPM a médiatulajdonosi átláthatóság alacsony kockázatáról számol be, megemlíti azonban, hogy a számos médiakonglomerátum többrétegű tulajdonosi szerkezete bizonyos fokú átláthatatlanságot okozhat. Másrészről a 2021. évi MPM a horizontális és a médiumok közötti koncentráció továbbra is magas szintjéről számol be. A francia hatóságok jelentős pénzügyi támogatást nyújtottak a médiaorgánumoknak. A Covid19-világjárvány gazdasági hatásainak enyhítése érdekében a francia kormány 2020-ban 106 millió EUR-t különített el a sajtótermék-terjesztés folytonosságának biztosítására és a leginkább érintett médiaszereplők – hírügynökségek, külföldi kiadványok és kiadók – támogatására. A médiában dolgozók – köztük a szabadúszók is – a csökkentett munkaidős foglalkoztatás miatti jövedelemkompenzációra is jogosultak volt. Ami a hosszú távú támogatást illeti, az átfogó helyreállítási terv a következő két évre 377 millió EUR-t irányoz elő a médiaágazat digitális és ökológiai átállásának támogatására. Ez magában foglal egy 18 millió EUR összegű alapot is a legbizonytalanabb helyzetben lévő újságírók, például a szabadúszók, fotóriporterek és karikaturisták támogatására. A francia kormány a hírügynökségek pénzügyi támogatási keretének módosítását is kilátásba helyezte, különösen a kérelmezési feltételeket és a pénzügyi támogatás kiszámításának módszereit illetően. Az újságírók Franciaországban továbbra is különféle fenyegetéseknek vannak kitéve. A tüntetések és tiltakozások során arról számoltak be, hogy a tüntetők és a rendőri erők részéről egyaránt támadások érték az újságírókat és a médiában dolgozókat. Ezzel összefüggésben a kormány megbízást adott egy független jelentés elkészítésére, amely egy sor olyan intézkedésre tesz javaslatot, amelyek célja, hogy a tüntetések és tiltakozások során javuljon az újságírók biztonsága, valamint az újságírók és a rendőri erők közötti kommunikáció. Az Államtanács a rendfenntartási terv négy olyan rendelkezését is jogellenesnek nyilvánította, amelyek a tüntetések vagy tiltakozások során korlátozták az újságírók tevékenységét. Aggasztó fejleményeket lehetett megfigyelni az újságírók forrásainak bizalmas kezelésével, a fizikai erőszakkal való fenyegetéssel illetve a különösen a női újságírókat érintő online zaklatás eseteivel kapcsolatban. Az Európa Tanács keretei között működő, az újságírás védelmének és az újságírók biztonságának előmozdításával foglalkozó platform 2020 októbere óta tizenöt riasztást rögzített Franciaországgal kapcsolatban, amelyek többsége újságírók elleni fizikai támadásokra, valamint újságírók zaklatására és megfélemlítésére vonatkozott. A 2021. évi MPM kiemeli, hogy a szükségállapot gyakori alkalmazása és a dezinformáció igen tág fogalommeghatározása szintén kedvezőtlenül érintheti az újságírók helyzetét. Az Alkotmánytanács érvénytelenítette azokat a vitatott rendelkezéseket, amelyek kihathattak volna az újságírók tevékenységeire. A globális biztonságról szóló törvénytervezet újságírói közösség általi kritikus fogadtatását követően a kormány jelentős változtatásokat javasolt a tervezet azon rendelkezése tekintetében, amely büntethetővé teszi a nemzeti rendőrség vagy a csendőrség (gendarmerie) valamely rendőri műveletben részt vevő tagjának arcát vagy más, azonosításra alkalmas jellemzőit ábrázoló képek terjesztését. A 2021 áprilisában elfogadott jogalkotási szöveg egy új bűncselekményt tartalmazott, amely a bűnüldöző szerv tagjairól a feladatuk ellátása során készült kép rosszhiszemű – a testi vagy szellemi épségük megsértésének nyilvánvaló szándékával történő – terjesztésében nyilvánul meg (52. cikk (1) bekezdése). Az Alkotmánytanács ezt a cikket az említett rendelkezés pontatlan megfogalmazásából eredő jogbiztonság hiánya miatt a francia alkotmánnyal összeegyeztethetetlennek nyilvánította. A média érdekelt felei örömmel fogadták az Alkotmánytanács döntését. A kormány képviselői bejelentették, hogy hajlandóak javaslatot tenni a cikk módosított változatára.

IV.A fékekkel és ellensúlyokkal kapcsolatos egyéb intézményi kérdések Franciaországban félelnöki kormányzati rendszer van, ahol az elnököt közvetlenül a nép választja meg, a miniszterelnök pedig a parlamentnek tartozik elszámolással. A kétkamarás parlament a Nemzetgyűlésből és a Szenátusból áll. A jogalkotási javaslatokat a kormány, illetve a két parlamenti kamara tagjai is benyújthatnak. A törvények alkotmányosságát az Alkotmánytanács ellenőrzi azok elfogadása előtt vagy után. A független hatóságok fontos szerepet játszanak a fékek és ellensúlyok rendszerében. A jogalkotási folyamat során gyakran végeznek hatásvizsgálatokat és folytatnak konzultációkat az érdekelt felekkel, de ez nem minden esetben kötelező. A kormány által kezdeményezett törvénytervezeteket kísérő, közzétett hatásvizsgálatok száma az évi átlagos kilencről 2020-ban 25-re emelkedett (61 törvénytervezetből). Új jogszabályok kidolgozása esetében nem kötelező az érdekelt felek és a nyilvánosság bevonása; az Államtanács szerint gyakoriak az informális konzultációk, ideértve az érdekelt felekkel tartott találkozókat és a tanácsadó bizottságokon keresztül folytatott konzultációkat is. Kilenc hónapos tanácskozás után az éghajlatváltozásról szóló polgári konvent benyújtotta javaslatait a kormánynak, amely 2021. február 10-én közzétette az éghajlatról szóló törvénytervezetét. Ezenkívül a konvent javaslatára az elnök vállalta, hogy népszavazást tart az éghajlatvédelmi záradék alkotmányba foglalásáról. Jelentősen nőtt a kivételes esetekre tervezett gyorsított eljárások alkalmazása. A legutóbbi parlamenti ülésszakban (2019–2020) 58 törvényből 37-et gyorsított eljárás keretében fogadtak el. A Nemzetgyűlésben a parlamenti ciklus kezdete óta a törvények 57 %-át ilyen eljárás keretében vitatták meg. Az eredetileg kivételesnek szánt gyorsított eljárás tehát lassan szokásossá válik, még az egyéni szabadságjogokra jelentős hatást gyakorló és ezért széles körű parlamenti vitát igénylő törvények esetében is. A Covid19-világjárvány kapcsán bevezetett szükséghelyzeti rendszert több alkalommal is meghosszabbították, majd 2021. június 1-jén megszűnt. A 2020. március 23-i törvény által két hónapra létrehozott egészségügyi szükségállapotot 2020. július 10-ig meghosszabbították. Ezt követően a 2020. július 9-i törvény július 11-től bevezetett egy átmeneti rendszert, amely felhatalmazza a kormányt, hogy 2020. október 31-ig rendkívüli intézkedéseket hozzon a járvány kezelése érdekében. A 2020. október 17-i rendelettel ismét országos egészségügyi szükségállapotot hirdettek, és törvényileg kétszer engedélyezték annak meghosszabbítását, először 2021. február 16-ig, majd 2021. június 1-jéig. Ez lehetővé tette a kormány részére, hogy a világjárvány kezelése érdekében rendelet útján egy sor intézkedést fogadjon el. 2021. május 27-én a parlament elfogadta az egészségügyi válságból való kilábalás kezeléséről szóló törvényt, amely az egészségügyi szükségállapot feloldása után alkalmazandó – 2021. június 2-tól szeptember 30-ig tartó – átmeneti rendszert hoz létre. Az Alkotmánytanács alkotmányosnak nyilvánította a törvény több olyan rendelkezését, amelyet a képviselők egy csoportja vitatott. A legfelsőbb bíróságokat felkérték, hogy vizsgálják felül az alapvető jogokat érintő intézkedéseket. Az Alkotmánytanács felülvizsgálta az egészségügyi szükségállapot 2021. február 16-ig történő meghosszabbítását engedélyező és az egészségügyi válsághelyzet kezelésére irányuló intézkedéseket bevezető törvény érvényességét, és megsemmisítette az előzetes letartóztatás időtartamának automatikus meghosszabbítását. 2020 márciusától 2021 márciusáig az Államtanács sürgősségi eljárások keretében 647 olyan kérelemről döntött, amely a világjárvány kormányzati kezelését támadta, és 51 esetben rendelt el intézkedéseket, illetve függesztette fel a hatóságok intézkedéseit. Az Államtanács többek között felfüggesztette a videokonferencia büntetőeljárások tárgyalásain való kötelező használatát, szabályozta a drónok rendőrség általi, tüntetések megfigyelése céljából történő használatát, és úgy határozott, hogy az ügyfeleknek a kijárási tilalom után is lehetőséget kell biztosítani arra, hogy konzultálhassanak ügyvédjükkel. 51 olyan esetben, amikor a kérelmet hivatalosan elutasították, a meghallgatások során folytatott eszmecserék mégis korrekciós intézkedések megtételére késztették a kormányt, és az Államtanács mintegy 130 esetben emlékeztette az államot a kötelezettségeire, illetve pontosította a kötelezettségeit. Az Államtanács az alapvető jogokkal kapcsolatban más fontos ítéleteket is hozott, többek között az adatmegőrzésről szóló ítéletet, amely aggályokat vet fel az Európai Unió jogrendjével való kölcsönhatást illetően. Ez utóbbi ítéletében az Államtanács a Bíróság ítéleteinek kötelező jellegére hivatkozva azonban elutasította a kormány arra irányuló kérését, hogy vizsgálja meg, vajon az Európai Bíróság ítélete sérti-e a hatáskör-átruházás elvét, valamint az Unió és a tagállamok közötti hatáskörmegosztást. A független hatóságok a Covid19-világjárvány idején aktív szerepet játszottak az alapvető jogok védelmében. 2020-ban a Commission Nationale Consultative des Droits de l’Homme (CNCDH) 18 véleményt tett közzé, amikor megbízatása alapján megvizsgálta, hogy a hatóságok tiszteletben tartják-e az alapvető jogi normákat, és néha saját kezdeményezésére járt el olyan törvénytervezetek tekintetében, amelyekről a kormány nem kérte ki a véleményét, és konkrét ajánlásokat tett az alkotmányos elveknek és az egyéni szabadságjogoknak való megfelelés biztosítása érdekében. E jogszabály-módosításokat szorgalmazó megközelítés összhangban van a GANHRI Akkreditációs Albizottságának (SCA) ajánlásával, amely arra ösztönözte a CNCDH-t, hogy folytassa a védelmi megbízatásával kapcsolatos tevékenységeinek bővítését. A Jogvédelmi Hivatal szintén megőrizte tevékenységeinek folytonosságát. 2020-ban összesen 96 894 panasszal és 69 705 megkereséssel foglalkozott – ami 10 %-os növekedést jelent az előző évhez képest –, és 234 ajánlást adott ki. A hozzá fordulók jogainak megerősítése érdekében azonban a Jogvédelmi Hivatal elismerte, hogy javítani kell az ajánlásainak nemzeti hatóságok általi követését, megjegyezve, hogy 2019-ben csak 56 %-ukra érkezett válasz, amelyek 31 %-a elutasítást tartalmazott. A Jogvédelmi Hivatal két véleményt is kiadott az egészségügyi szükségállapot jogi szabályozásáról annak biztosítása érdekében, hogy a világjárvány elleni küzdelem érdekében hozott törvényi és rendeleti intézkedések tiszteletben tartsák az egyének jogait és szabadságait, valamint garantálják az egyenlő bánásmódot. A közelmúltban elfogadott jogszabályok aggodalomra adnak okot a civil társadalom helyzetére gyakorolt lehetséges hatásaikat illetően. Franciaországban a civil társadalmi környezet még mindig behatároltnak tekinthető, és e tekintetben a világjárvány idején a nyilvános gyülekezések tekintetében bevezetett korlátozások – különösen azok helyi hatóságok általi végrehajtása – további aggodalmakat keltettek. A parlament által 2021. április 15-én elfogadott, globális biztonságról szóló új törvényt a különböző érdekelt felek és a független hatóságok jelentős kritikával illették a véleménynyilvánítás és a tájékozódás szabadságára, valamint a tiltakozáshoz való jogra gyakorolt lehetséges hatása miatt. E törvény lehetőséget biztosít a rendőrjárőrök számára, hogy kamerákat hordjanak maguknál és drónokat használjanak, amelyeken keresztül a tüntetőkről és a járókelőkről készült képeket élőben közvetítik a parancsnoki központba, továbbá létrehozott egy új bűncselekményt, amelyet a bűnüldöző szerv tagjairól a feladatuk ellátása során készült kép rosszhiszemű – a testi vagy szellemi épségük megsértésének nyilvánvaló szándékával történő – terjesztése képez. A hivatásos újságírókon kívüli tanúktól származó bejelentések fontosságára tekintettel erősen bírálták ezt az új bűncselekményt a tájékoztatáshoz való jogra gyakorolt hatása miatt. Ezen aggályok kezelése érdekében a miniszterelnök úgy döntött, hogy a törvényt teljes egészében az Alkotmánytanács elé terjeszti. Ez utóbbi több rendelkezést is alkotmányellenesnek nyilvánított, köztük a fent említett új bűncselekményt létrehozó cikket is, és fenntartásokat fogalmazott meg más rendelkezésekkel kapcsolatban. A parlamentnek 2020. december 9-én benyújtott, a köztársasági elvek tiszteletben tartásának megerősítéséről szóló törvénytervezetet ugyancsak bírálták az egyesülés és a véleménynyilvánítás szabadságát érintő esetleges korlátozások miatt. Különösen a vallási szervezetek bizonyos küszöbérték feletti külföldi finanszírozásának ellenőrzését bevezető rendelkezések, az egyesületek feloszlatása indokainak – többek között a tagjai által elkövetett cselekményekre való – kiterjesztése, valamint a támogatásokat kérő egyesületekre vonatkozó, tágan meghatározott „köztársasági elkötelezettségi szerződés” aláírására vonatkozó kötelezettség előírása vált ki aggodalmakat mind nemzeti, mind európai szinten. I. melléklet: Források betűrend szerinti jegyzéke* *A 2021. évi jogállamisági jelentéshez kapcsolódó konzultáció keretében beérkezett észrevételek jegyzéke megtalálható a következő weboldalon: https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/upholding-rule-law/rule-law/rule-law-mechanism/2021-rule-law-report-targeted-stakeholder-consultation . A közélet átláthatóságával foglalkozó főhatóság, Az etikai tisztviselők kérésére kiadott vélemények ( https://www.hatvp.fr/consulter-les-deliberations-et-avis /). Agence Française Anticorruption (2020), A 2020–2022. időszakra vonatkozó korrupcióellenes terv ( https://www.agence-francaise-anticorruption.gouv.fr/files/files/RA_AFA_2020_ENG_Version_Finale.pdf ). Agence Française Anticorruption (2020), Gyakorlati útmutató a vállalkozások részére az ajándékozással és a vendéglátással kapcsolatban ( https://www.agence-francaise-anticorruption.gouv.fr/files/files/Guide%20pratique%20politique%20cadeaux%20et%20invitations.pdf ). Agence Française Anticorruption (2020), Iránymutatások a korrupciós kockázatok kezeléséről a közbeszerzési ciklusban ( https://www.agence-francaise-anticorruption.gouv.fr/files/files/Guide_maitrise_risque_corruption-Hyperlien.pdf ). Agence Française Anticorruption (2020), Iránymutatások a visszaélést bejelentő személyek számára kialakítandó mechanizmusokról ( https://www.agence-francaise-anticorruption.gouv.fr/files/files/Recommandations%20AFA.pdf ). Agence Française Anticorruption (2020), Nemzeti diagnózis a vállalati korrupcióellenes rendszerekről ( https://www.agence-francaise-anticorruption.gouv.fr/files/files/Diagnostic%20national%20sur%20les%20dispositifs%20anticorruption%20dans%20les%20entreprises.pdf ). Agence Française Anticorruption (2020), Tevékenységi jelentés ( https://www.agence-francaise-anticorruption.gouv.fr/files/files/RA_AFA_2020_V2_WEB.pdf ). Agence Française Anticorruption (2021), Ajánlások, a Hivatalos Lap 2021. január 12-i száma ( https://www.agence-francaise-anticorruption.gouv.fr/files/files/Recommandations%20AFA.pdf ).

Agence Française Anticorruption, igazgató (2020), A Nemzetgyűlés képviselőivel 2021 áprilisában tartott meghallgatás ( videó elérhető itt: http://videos.assemblee-nationale.fr/video.10597957_60656dae755b9.lutte-contre-la-corruption--m-charles-duchaine-directeur-de-l-agence-francaise-anticorruption-1-avril-2021 ). Centre for Media Pluralism and Media Freedom (2021), Media pluralism monitor 2021 (2021. évi Médiapluralizmus Monitor). Conseil supérieur de l’audiovisuel (2021), Vélemény a kulturális alkotásokhoz való nyilvános hozzáférés digitális korban történő védelméről szóló törvénytervezetről és a kulturális alkotásokhoz való nyilvános hozzáférés védelméről szóló törvénytervezetről, 2021. március 22. ( https://www.csa.fr/Reguler/Espace-juridique/Les-textes-reglementaires-du-CSA/Avis-du-CSA-au-gouvernement/Avis-du-22-mars-2021-sur-le-projet-de-loi-organique-relatif-a-la-protection-de-l-acces-du-public-aux-oeuvres-culturelles-a-l-ere-numerique-et-le-projet-de-loi-relatif-a-la-protection-de-l-acces-de-l-acces-du-public-aux-oeuvres-culturelles ). Délégation des Barreaux (2021), A Délégation des Barreaux de France hozzájárulása a 2021. évi jogállamisági jelentéshez. Európa Tanács, A Nemzetközi Nem Kormányzati Szervezetek Konferenciájának keretében működő, nem kormányzati szervezetekre vonatkozó joggal foglalkozó szakértői tanács (2021), Opinion of 31 March 2021 on the compatibility with the European standards of the bill to ensure respect for the principles of the republic by all ( https://rm.coe.int/opinion-on-the-bill-to-ensure-respect-for-the-principles-of-the-republ/1680a1f40e ). Európa Tanács, Az újságírás védelmének és az újságírók biztonságának előmozdítását célzó platform (2020), 2020. december 16-i riasztás, Two Media Workers Injured in Knife Attack (https://www.coe.int/en/web/media-freedom/detail-alert?p_p_id=sojdashboard_WAR_coesojportlet&p_p_lifecycle=0&p_p_col_id=column-3&p_p_col_count=7&_sojdashboard_WAR_coesojportlet_alertPK=78942550). Európa Tanács, weboldal ( https://www.coe.int/en/web/media-freedom/france ). Európa Tanács: Miniszteri Bizottság (2010), A Miniszteri Bizottság CM/Rec(2010)12. sz. ajánlása a tagállamoknak a bírákról: függetlenség, hatékonyság és felelősségi kör. Európai Bizottság (2018), Study on the implementation of the new provisions in the revised Audiovisual Media Services Directive ( https://digital-strategy.ec.europa.eu/en/library/study-implementation-new-provisions-revised-audiovisual-media-services-directive-avmsd ). Európai Bizottság (2020): Jogállamisági jelentés, Országfejezet – A jogállamiság helyzete Franciaországban. Európai Bizottság (2021), Uniós igazságügyi eredménytábla. Európai Civil Fórum (2021), Az Európai Civil Fórum hozzájárulása a 2021. évi jogállamisági jelentéshez. Európai Újságíró Szövetség, weboldal ( https://europeanjournalists.org/blog/database/covid-19-what-financial-support-has-the-media-and-journalists-received-in-europe/ ). Francia Alkotmánytanács, 2020. november 13-i 2020-808 DC sz. határozat. Francia Alkotmánytanács, 2021. január 29-i 2020-878/879 QPC sz. határozat. Francia Alkotmánytanács, 2021. május 20-i 2021-817 DC sz. határozat. Francia Alkotmánytanács, 2021. május 31-i 2021-819 DC sz. határozat. Francia Államtanács (2021), Az Államtanács hozzájárulása a 2021. évi jogállamisági jelentéshez. Francia Államtanács, 2020. december 22-i határozat. Francia Államtanács, 2020. július 6-i határozat.

Francia Államtanács, 2020. június 13-i határozat. Francia Államtanács, 2020. május 18-i rendelet. Francia Államtanács, 2020. november 27-i rendelet. Francia Államtanács, 2021. április 21-i határozat. Francia Államtanács, 2021. június 10-i határozat. Francia Államtanács, 2021. március 3-i határozat. Francia Államtanács, 2021. március 5-i határozat. Francia kormány (2021), A sajtó és a bűnüldöző hatóságok közötti kapcsolatokkal foglalkozó független bizottság 2021. április 2-i jelentése ( https://www.gouvernement.fr/sites/default/files/document/document/2021/05/rapport_commission_independante_sur_les_relations_entre_le_presse_et_les_forces_de_lordre.pdf ). Francia kormány (2021), Franciaország hozzájárulása a 2021. évi jogállamisági jelentéshez. Francia Kulturális Minisztérium (2020), 2020. augusztus 27-i sajtóközlemény ( https://www.culture.gouv.fr/Presse/Communiques-de-presse/Annonce-du-plan-de-soutien-a-la-filiere-presse ). Francia Kulturális Minisztérium (2021), 2021. április 8-i sajtóközlemény ( https://www.culture.gouv.fr/Presse/Communiques-de-presse/Presentation-en-conseil-des-ministres-du-projet-de-loi-relatif-a-la-regulation-et-a-la-protection-de-l-acces-aux-aeuvres-culturelles-a-l-ere-numerique ). Francia Kulturális Minisztérium, weboldal ( https://www.culture.gouv.fr/Sites-thematiques/Presse/Aides-a-la-Presse/L-aide-a-la-modernisation-des-diffuseurs ). Francia Médiatanács, weboldal ( https://cdjm.org/decisions/). Francia Nemzetgyűlés, a Nemzetgyűlés Elnöksége, Ülésekről készült összefoglalók ( https://www2.assemblee-nationale.fr/15/le-bureau-de-l-assemblee-nationale ). Francia parlament, Vizsgálóbizottság (2020), Jelentés az igazságszolgáltatás függetlenségének akadályairól ( https://www.assemblee-nationale.fr/dyn/15/rapports/cejustice/l15b3296_rapport-enquete ). Global Alliance of National Human Rights Institutions (GANHRI), Sub-Committee on Accreditation (SCA) (2019), 2019. márciusi jelentés. GRECO (2020), Ötödik értékelési kör. Értékelő jelentés. Franciaország. Jogvédelmi Hivatal (2020), A 2020. április 27-i 20-03. sz. vélemény a Covid19-világjárvány miatt elrendelt egészségügyi szükségállapot végrehajtásáról, valamint az annak alkalmazása érdekében hozott határozatokról és rendeletekről ( https://juridique.defenseurdesdroits.fr/doc_num.php?explnum_id=19735 ). Jogvédelmi Hivatal (2020), A 2020. december 16-i 20-12. sz. vélemény az uniós jog megsértését bejelentő személyek védelméről szóló, 2019. október 23-i (EU) 2019/1937 európai parlamenti és tanácsi irányelv végrehajtásáról (https://juridique.defenseurdesdroits.fr/doc_num.php?explnum_id=20315). Jogvédelmi Hivatal (2020), A 2020. december 3-i 20-10. sz. vélemény az egészségügyi szükségállapot jogi szabályozásáról ( https://juridique.defenseurdesdroits.fr/doc_num.php?explnum_id=20282 ).

Jogvédelmi Hivatal (2020), A 2020. november 17-i 20-06. sz. vélemény a globális biztonságról szóló törvénytervezet Jogi Bizottság által elfogadott szövegéről ( https://juridique.defenseurdesdroits.fr/index.php?lvl=notice_display&id=35092&opac_view=-1&lang_sel=en_UK ). Jogvédelmi Hivatal (2021), 2020. évi éves tevékenységi jelentés ( https://www.defenseurdesdroits.fr/sites/default/files/atoms/files/ddd_rapport-annuel-2020_25-03-2021.pdf ). Jogvédelmi Hivatal (2021), A 2021. január 12-i 21-01. sz. vélemény a köztársasági elvek tiszteletben tartásának megerősítéséről szóló törvénytervezetről ( https://juridique.defenseurdesdroits.fr/doc_num.php?explnum_id=20384 ). Kommunikációs Főigazgatóság (2019), 482. sz. Eurobarométer gyorsfelmérés: a vállalkozások korrupcióhoz való hozzáállása az EU-ban. Kommunikációs Főigazgatóság (2020), 502. sz. Eurobarométer tematikus felmérés: korrupció. L’Assemblée citoyenne des originaires de turque és mások (2021), A szenátoroknak címzett, 2021. április 7-én kelt közös levél ( https://www.ldh-france.org/wp-content/uploads/2021/04/Lettre-aux-senatrices-et-senateurs-avec-les-derniers-signataires.pdf ). Le Monde (2021), A globális biztonságról szóló törvény: az Alkotmánytanács bírálja a korábbi 24. cikket (Loi « sécurité globale » : le Conseil constitutionnel censure l’ex-article 24) ( https://www.lemonde.fr/societe/article/2021/05/20/le-conseil-constitutionnel-censure-l-ex-article-24-de-la-proposition-de-loi-securite-globale_6080897_3224.html ). Nemzeti Emberi Jogi Tanácsadó Bizottság (CNCDH) (2020), 2020. november 26-i vélemény a globális biztonságról szóló törvényjavaslatról. Nemzeti Emberi Jogi Tanácsadó Bizottság (CNCDH) (2021), Első vélemény (2021. január 28.) a gyorsított jogalkotási eljárásra vonatkozó köztársasági elvek tiszteletben tartásának megerősítéséről szóló törvénytervezetről ( https://www.cncdh.fr/sites/default/files/a_-_2021_-_1_-_pjl_principes_de_la_republique_janv_2021.pdf ). Nemzeti Emberi Jogi Tanácsadó Bizottság (CNCDH) (2021), Második vélemény (2021. március 25.) a köztársasági elvek tiszteletben tartásának megerősítéséről szóló törvénytervezetről ( https://www.cncdh.fr/sites/default/files/a_-_2021_-_4_-_2nd_avis_sur_le_pjl_principes_de_la_republique_mars_2021.pdf ). Observatoire des libertés et du numérique (2020), 2020. november 12-i közlemény. Riporterek Határok Nélkül, weboldal ( https://rsf.org/en/france ). The Local (2021), France’s constitutional court rejects proposed law limiting filming of police officers ( https://www.thelocal.fr/20210520/frances-constitutional-court-rejects-proposed-law-limiting-filming-of-police-officers/ ). Transparency International (2021), Corruption Perceptions Index 2020. Union Syndicale des Magistrats (2020), Syndicat de la Magistrature, 2020. december 21-én kelt nyílt levél. II. melléklet: Országlátogatás Franciaországban A Bizottság szolgálatai 2021 áprilisában virtuális találkozókat tartottak az alábbiakkal: ·A Francia Ügyvédi Kamara Küldöttsége ·A korrupció és az adóbűncselekmények elleni küzdelemmel foglalkozó központi hivatal

·A közélet átláthatóságával foglalkozó főhatóság ·A Nemzetgyűlés etikai biztosa ·Agence France Presse ·Államtanács ·Igazságügyi Minisztérium ·Jogvédelmi Hivatal ·Korrupcióellenes Ügynökség ·Legfelsőbb Audiovizuális Tanács ·Legfelsőbb Bírói Tanács ·Nemzeti Emberi Jogi Tanácsadó Bizottság ·Nemzeti Pénzügyi Ügyészség ·Riporterek Határok Nélkül ·Syndicat de la Magistrature ·Újságírói Etikai és Közvetítői Tanács ·Újságírók Országos Szövetsége ·Union syndicale des magistrats ·Ügyvédi Kamarák Országos Tanácsa * A Bizottság ezenkívül az alábbi szervezetekkel is találkozott számos horizontális megbeszélés során: ·A sajtó- és médiaszabadság európai központja

·Amnesty International ·Center for Reproductive Rights ·CIVICUS ·Civil Society Europe ·EuroCommerce ·Európai Civil Fórum ·Európai Egyházak Konferenciája ·Európai Ifjúsági Fórum ·Európai Nonprofit Jogi Központ ·Európai Szövetség a Szabadságjogokért ·Európai Újságíró Szövetség ·European Partnership for Democracy ·Front Line Defenders ·Holland Helsinki Bizottság ·Human Rights House Foundation ·Human Rights Watch ·ILGA-Europe ·International Planned Parenthood Federation European Network (IPPF EN) ·Nemzetközi Emberi Jogi Föderáció ·Nemzetközi Jogászbizottság