(4)Az európai szemeszter a gyorsan változó gazdasági és geopolitikai helyzetet figyelembe véve 2022-ben újraindítja az átfogó gazdaság- és foglalkoztatáspolitikai koordinációt, ugyanakkor a 2022. évi éves fenntartható növekedési jelentésben foglaltaknak megfelelően a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz végrehajtási követelményeihez is igazodik. Az elfogadott helyreállítási és rezilienciaépítési tervek végrehajtása elengedhetetlen az európai szemeszter szerinti szakpolitikai prioritások teljesítéséhez, mivel a tervek a 2019. és 2020. évi szemeszter ciklusában kiadott releváns országspecifikus ajánlások összességét vagy egy jelentős részét érintik. A 2019. és 2020. évi országspecifikus ajánlások – a módosított terv benyújtásának időpontjáig kiadott országspecifikus ajánlások mellett – ugyanúgy relevánsak maradnak az (EU) 2021/241 rendelet 14., 18. és 21. cikkével összhangban felülvizsgált, aktualizált vagy módosított helyreállítási és rezilienciaépítési tervek tekintetében is.

(2)A Bizottság 2021. november 24-én elfogadta az éves fenntartható növekedési jelentést, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2022. évi európai szemeszterét. A jelentés kellően figyelembe vette a szociális jogok európai pillérének további végrehajtására vonatkozó közös kötelezettségvállalást, amelyet az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság 2017. november 17-én hirdetett ki, majd a 2021. májusi portói szociális csúcstalálkozón újólag megerősített. Az Európai Tanács 2022. március 25-én jóváhagyta a 2022. évi éves fenntartható növekedési jelentés prioritásait. A Bizottság 2021. november 24-én az 1176/2011/EU rendelet alapján elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést is, amelyben Bulgáriát nem sorolta azon tagállamok közé, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra van szükség. Ugyanezen a napon a Bizottság elfogadta a foglalkoztatási iránymutatások és a szociális jogok európai pillérében foglalt elvek végrehajtását elemző 2022. évi együttes foglalkoztatási jelentésre vonatkozó javaslatot is, amelyet a Tanács 2022. március 14-én elfogadott.

(6)A 2021. évi konvergenciaprogramról szóló, 2021. június 18-i tanácsi véleményben alkalmazott megközelítés alapján a költségvetési irányvonal jelenleg a Covid19-válsággal kapcsolatos ideiglenes szükséghelyzeti intézkedéseket figyelmen kívül hagyva, de a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből és más uniós alapokból származó vissza nem térítendő támogatásokból finanszírozott kiadások figyelembevételével számított elsődleges kiadások (diszkrecionális bevételi intézkedések nélküli) változásának a középtávú potenciális növekedéshez viszonyított arányával mérhető a legjobban. Az összesített költségvetési irányvonalon túl – annak értékelése érdekében, hogy a nemzeti költségvetési politika prudens-e, és összetétele elősegíti-e a zöld és digitális átállással összhangban lévő fenntartható helyreállítást – figyelmet kell fordítani a (diszkrecionális bevételi intézkedések nélkül és a Covid19-válsággal kapcsolatos ideiglenes szükséghelyzeti intézkedések nélkül számított) nemzeti finanszírozású elsődleges folyó kiadások és a beruházások alakulására is.

(7)A Bizottság 2022. március 2-án közleményt fogadott el, amelyben átfogó költségvetés-politikai iránymutatást nyújt 2023-ra, ezáltal támogatva a tagállamok stabilitási és konvergenciaprogramjainak előkészítését, egyúttal erősítve a szakpolitikai koordinációt. A Bizottság megjegyezte, hogy a 2022. évi téli előrejelzésben felvázolt makrogazdasági kilátások alapján a 2020–2022-ben követett, támogató jellegű aggregált költségvetési irányvonalról 2023-ban célszerűnek tűnik áttérni egy lényegében semleges aggregált költségvetési irányvonalra, ugyanakkor készen kell állni a változó gazdasági helyzetre való reagálásra A Bizottság véleménye szerint a 2023-ra vonatkozó költségvetési ajánlásokban továbbra is differenciáltan kell kezelni a tagállamokat, és figyelembe kell venni az országok közötti esetleges átgyűrűző hatásokat. A Bizottság felkérte a tagállamokat, hogy stabilitási és konvergenciaprogramjukban is juttassák érvényre az iránymutatást A Bizottság kötelezettséget vállalt arra, hogy szorosan nyomon követi a gazdasági fejleményeket, és szükség szerint – de legkésőbb a szemeszter tavaszi fordulójában, 2022 májusának végén – kiigazítja gazdaságpolitikai iránymutatását.

(8)A 2022. március 2-án közzétett költségvetési iránymutatásnak megfelelően a 2023-ra vonatkozó költségvetési ajánlások figyelembe veszik a gazdasági kilátások romlását, a fokozott bizonytalanságot és más lefelé mutató kockázatokat, valamint a téli előrejelzéshez képest magasabb inflációt. E megfontolások fényében a költségvetési válaszintézkedések részeként bővíteni kell a zöld és digitális átállásra, valamint az energiabiztonságra irányuló közberuházásokat, továbbá meg kell őrizni a legkiszolgáltatottabb háztartások vásárlóerejét, ezáltal célzott és átmeneti intézkedésekkel enyhítve az energiaárak megugrásának hatását, és mérsékelve a másodlagos hatásokból eredő inflációs nyomást. Változatlanul rugalmas költségvetési politikát kell folytatni, hogy az lépést tudjon tartani a gyorsan változó körülményekkel, és az egyes országok költségvetési és gazdasági helyzetének függvényében differenciált megközelítést kell alkalmazni, többek között azzal összefüggésben, hogy mennyire érinti az adott országot a válság és a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyek beáramlása.

(9)Bulgária 2021. október 15-én az (EU) 2021/241 rendelet 18. cikkének (1) bekezdésével összhangban benyújtotta nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervét a Bizottságnak. Az (EU) 2021/241 rendelet 19. cikkének megfelelően a Bizottság az említett rendelet V. mellékletében foglalt értékelési iránymutatásokkal összhangban értékelte a helyreállítási és rezilienciaépítési terv relevanciáját, eredményességét, hatékonyságát és következetességét. A Tanács 2022. május 4-én elfogadta Bulgária helyreállítási és rezilienciaépítési terve értékelésének jóváhagyásáról szóló határozatát. A részletek folyósításának feltétele, hogy a Bizottság az (EU) 2021/241 rendelet 24. cikkének (5) bekezdésével összhangban határozatot hozzon arról, hogy Bulgária kielégítően teljesítette a tanácsi végrehajtási határozatban foglalt releváns mérföldköveket és célokat. A kielégítő teljesítés előfeltétele, hogy a korábbi mérföldköveket és célokat továbbra is teljesítettnek lehessen tekinteni.

(10)Bulgária 2022. április 29-én benyújtotta 2022. évi nemzeti reformprogramját, és ugyanazon a napon – az 1466/97/EK rendelet 4. cikkében meghatározott határidőn belül – 2022. évi konvergenciaprogramját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

(11)A Bizottság 2022. május 23-án közzétette a Bulgáriára vonatkozó 2022. évi országjelentést. Az országjelentés értékelte a Tanács által 2019-ben, 2020-ban és 2021-ben elfogadott releváns országspecifikus ajánlások végrehajtása terén Bulgária által elért eredményeket, és a helyreállítási és rezilienciaépítési eredménytábla alapján értékelte az ország helyreállítási és rezilienciaépítési tervét. Az elemzés alapján az országjelentés hiányosságokat tárt fel azon kihívások tekintetében, amelyeket a helyreállítási és rezilienciaépítési terv nem vagy csak részben kezel, valamint az új és újonnan felmerülő kihívások, többek között az Ukrajna ellen indított orosz invázióból fakadó kihívások tekintetében. A jelentés értékelte továbbá a Bulgária által a szociális jogok európai pillérének végrehajtása, a foglalkoztatásra, a készségekre és a szegénység csökkentésére vonatkozó kiemelt uniós célok elérése, valamint az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak megvalósítása terén elért eredményeket.

(12)A Bizottság 2022. május 23-án az EUMSZ 126. cikkének (3) bekezdése szerinti jelentést adott ki. A jelentés megvizsgálta Bulgária költségvetési helyzetét, mivel a költségvetési hiány 2021-ben meghaladta a Szerződésben a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaértéket. A jelentés megállapította, hogy a hiányra vonatkozó kritérium nem teljesült. A 2022. március 2-i közleménnyel összhangban a Bizottság nem javasolta új túlzotthiány-eljárás megindítását 2022 tavaszán, és 2022 őszén felül fogja vizsgálni, hogy helyénvaló-e túlzotthiány-eljárás megindítását kezdeményeznie.

(13)A Tanács 2020. július 20-i ajánlásában felkérte Bulgáriát, hogy az általános mentesítési rendelkezéssel összhangban 2020 és 2021 folyamán hozzon meg minden szükséges intézkedést a világjárvány hatékony kezelése, a gazdaság működőképességének fenntartása és a későbbi helyreállítás támogatása érdekében. Az ajánlásban szerepelt továbbá, hogy Bulgária – amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik – folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció elérésére és az adósság fenntarthatóságának biztosítására irányuló költségvetési politikát, egyúttal fokozza a beruházásokat. Az Eurostat által hitelesített adatok alapján Bulgária költségvetési hiánya a 2020. évi 4,0 %-ról 2021-ben 4,1 %-ra nőtt. Bulgária költségvetés-politikai válasza 2021-ben támogatta a gazdasági helyreállítást, míg az ideiglenes szükséghelyzeti támogatási intézkedésekre fordított kiadások GDP-arányosan a 2020. évi 2,9 %-ról 2021-ben 4,3 %-ra növekedtek. A Bulgária által 2021-ben hozott intézkedések összhangban vannak a 2020. július 20-i tanácsi ajánlással. A kormány által 2020-ban és 2021-ben elfogadott diszkrecionális költségvetési intézkedések többnyire ideiglenesek voltak, illetve azokat más intézkedések ellensúlyozták. Az Eurostat által hitelesített adatok alapján az államadósság 2021-ben a GDP 25,1 %-ának felelt meg.

(14)A 2022. évi konvergenciaprogram költségvetési előrejelzéseit alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv a 2022. év tekintetében kedvező, az azt követő időszak tekintetében pedig realista. A kormány előrejelzése szerint a reál-GDP 2022-ben 2,6 %-kal, 2023-ban pedig 2,8 %-kal nő. Ehhez képest a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése alacsonyabb, 2022-re 2,1 %-os, 2023-ra pedig magasabb, 3,1 %-os reál-GDP-növekedést vetít előre, főként a foglalkoztatásra és a beruházások növekedésére vonatkozó eltérő előrejelzések miatt. A 2022. évi konvergenciaprogram szerint a kormány arra számít, hogy az államháztartási hiány 2022-ben a GDP 5,3 %-ára nő, míg 2023-ban 2,9 %-ára csökken. A 2022. évi hiánynövekedés, amelyet a Covid19-cel kapcsolatos szükséghelyzeti intézkedések fokozatos megszüntetése enyhít, főként a folyó termelőfelhasználás, a vállalkozástámogatási és energiaügyi kiadások meredek emelkedését, valamint a nyugdíjrendszer módosításainak hatását tükrözi. A program szerint a GDP-arányos államadósság 2022-ben várhatóan 25,5 %-ra, majd 2023-ban 27,7 %-ra nő. Az előrejelzés zárónapján ismert gazdaságpolitikai intézkedések alapján a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése 2022-re a GDP 3,7 %-ának, és 2023-ra 2,4 %-ának megfelelő költségvetési hiánnyal számol. Ez jelentősen alacsonyabb, mint a 2022. évi konvergenciaprogramban előre jelzett 2022-es hiány, főként az eltérő makrogazdasági előrejelzések, a folyó termelőfelhasználás alacsonyabb növekedése, valamint a 2022. évi magasabb termelési és importadók miatt. A Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése alacsonyabb GDP-arányos államadóssággal számol: 2022-ben 25,3 %-kal, 2023-ban pedig 25,6 %-kal. A különbség a két érintett évre várt hiány alacsonyabb szintjének és a 2023. évre előre jelzett nagyobb mértékű gazdasági növekedésnek tudható be.

A Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése alapján a kibocsátás középtávú (tízéves átlagos) potenciális növekedése 1,8 %-ra tehető. Ez a becslés azonban nem tartalmazza a helyreállítási és rezilienciaépítési terv részét képező reformok hatását, amelyek élénkíthetik Bulgária potenciális növekedését.

(15)2022-ben a kormány fokozatosan megszüntette a Covid19-válságra válaszul hozott intézkedések többségét, így az ideiglenes szükséghelyzeti támogatási intézkedések kiadásai az előrejelzések szerint a 2021. évi 4,3 %-ról 2022-ben a GDP 1,8 %-ára csökkennek. A költségvetési hiányt befolyásolják az energiaárak növekedése gazdasági és társadalmi hatásainak ellensúlyozása érdekében hozott intézkedések, amelyek a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése szerint 2022-ben a GDP 0,9 %-át, 2023-ban pedig 0,0 %-át fogják kitenni. Ezek az intézkedések főként a közművállalatoknak és a háztartási gázfogyasztóknak nyújtott támogatási programokból állnak. Ezeket az intézkedéseket többségükben ideiglenes intézkedésként jelentették be. amennyiben azonban az energiaárak 2023-ban is magasak maradnak, ezen intézkedések némelyike továbbra is hatályban maradhat. Ezen intézkedések egy része – nevezetesen a lakossági energiaárakra vonatkozó moratórium – nem célzott. A költségvetési hiányt emellett a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyek ideiglenes védelmének költségei is befolyásolják, amelyek a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése szerint 2022-ben a GDP 0,1 %-át, 2023-ban pedig 0,2 %-át fogják kitenni.

(16)A Tanács 2021. június 18-án azt ajánlotta, hogy Bulgária 2022-ben – többek között a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz által biztosított költségvetési impulzusra támaszkodva – kövessen támogató költségvetési irányvonalat, és tartsa fenn a nemzeti finanszírozású beruházások szintjét. A Tanács azt is ajánlotta, hogy Bulgária tartsa korlátok között a nemzeti finanszírozású folyó kiadások növekedését. Az ajánlásban szerepelt továbbá, hogy Bulgária – amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik – folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció elérésére és az adósság fenntarthatóságának biztosítására irányuló költségvetési politikát, ugyanakkor a növekedési potenciál élénkítése céljából fokozza a beruházásokat.

(17)A Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése és a Bulgária 2022. évi konvergenciaprogramjában foglalt információk alapján 2022-re a Tanács ajánlásával összhangban támogató jellegű, a GDP –3,4 %-ának megfelelő költségvetési irányvonal valószínűsíthető. A Tanács ajánlásának megfelelően Bulgária továbbra is támogatni kívánja a helyreállítást, amihez a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből addicionális beruházásokat tervez finanszírozni. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz vissza nem térítendő támogatásai és az egyéb uniós alapok által finanszírozott kiadásoknak a gazdasági aktivitáshoz való pozitív hozzájárulása az előrejelzések szerint GDP-arányosan 1,1 százalékponttal nő 2021-hez képest. A nemzeti finanszírozású beruházások az előrejelzések szerint 2022-ben a GDP 1,1 százalékpontjának megfelelő expanzív hatást gyakorolnak a költségvetési irányvonalra. Bulgária ezért a Tanács ajánlásával összhangban fenn kívánja tartani a nemzeti finanszírozású beruházásokat. Ugyanakkor a nemzeti finanszírozású (az új bevételi intézkedések nélkül számított) elsődleges folyó kiadások 2022-es növekedése az előrejelzések szerint 1,4 százalékpontos expanzív hatást gyakorol az összesített költségvetési irányvonalra. Ez a jelentős expanzív hozzájárulás magában foglalja egyrészt a magasabb energiaárak gazdasági és társadalmi hatásainak kezelésére irányuló intézkedések addicionális hatását (a GDP 0,2 %-a), másrészt a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyeknek nyújtott ideiglenes védelem költségeit (a GDP 0,1 %-a), ugyanakkor a nyugdíjrendszer módosítása és a béremelkedés az előrejelzések szerint szintén hozzájárul a nettó folyó kiadások növekedéséhez (az előbbi a GDP 0,6 %-ával, az utóbbi 0,3 %-ával). Ennek megfelelően a Bizottság jelenlegi becslései szerint Bulgária 2022-ben nem fogja elegendő mértékben korlátok között tartani a tagállami finanszírozású folyó kiadások növekedését.

(18)A Bizottság 2022. tavaszi előrejelzésében – változatlan szakpolitikát feltételezve – 2023-ban a GDP –1,3 %-ának megfelelő költségvetési irányvonalra számít. Bulgária az előrejelzés szerint a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből származó vissza nem térítendő támogatásokat 2023-ban továbbra is a helyreállítást támogató addicionális beruházások finanszírozására használja fel. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz vissza nem térítendő támogatásai és az egyéb uniós alapok által finanszírozott kiadásoknak a gazdasági aktivitáshoz való pozitív hozzájárulása az előrejelzések szerint GDP-arányosan 0,7 százalékponttal nő 2022-hez képest. A nemzeti finanszírozású beruházások az előrejelzések szerint 2023-ban 0,2 százalékpontnak megfelelő expanzív hatást gyakorolnak. Ugyanakkor a nemzeti finanszírozású (az új bevételi intézkedések nélkül számított) elsődleges folyó kiadások 2023-as növekedése az előrejelzések szerint 0,5 százalékpontos expanzív hatást gyakorol az összesített költségvetési irányvonalra. Ez magában foglalja a megnövekedett energiaárakat kezelő intézkedések fokozatos megszüntetésének hatását (a GDP 0,9 %-a), míg a megnövekedett szociális transzferek és béremelések az előrejelzések szerint hozzájárulnak a nettó folyó kiadások növekedéséhez.

(19)A 2022. évi konvergenciaprogram a költségvetési hiány fokozatos csökkenését vetíti előre: 2024-ben a GDP 2,8 %-ára, 2025-ben pedig 2,4 %-ára. A költségvetési hiány tehát a tervek szerint a program időhorizontjában a GDP 3 %-a alatt marad. Ezek az előrejelzések a közvetlen adókból és társadalombiztosítási járulékokból származó bevételek növekedését feltételezik a háztartások magasabb jövedelmének és a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköznek köszönhető magasabb tőketranszferek miatt. A program szerint a GDP-arányos államadósság 2025-ig várhatóan emelkedni fog: 2024-ben 29,1 %-ra, majd 2025-ben 30,4 %-ra. A Bizottság elemzése alapján az államadósság fenntarthatóságát övező kockázatok középtávon közepesnek tűnnek.

(20)Az (EU) 2021/241 rendelet 19. cikke (3) bekezdésének b) pontjával és V. mellékletének 2.2. kritériumával összhangban a helyreállítási és rezilienciaépítési terv a 2026-ig végrehajtandó, egymást kölcsönösen erősítő reformok és beruházások széles körét tartalmazza. Ezek kezelik a Tanács által az európai szemeszter keretében 2019-ben és 2020-ban Bulgáriának címzett országspecifikus ajánlásokban felvázolt gazdasági és társadalmi kihívások összességét vagy jelentős részét, valamint a terv elfogadásának időpontjáig kiadott országspecifikus ajánlásokat. A szociális területre vonatkozó országspecifikus ajánlásokat a helyreállítási és rezilienciaépítési terv a foglalkoztatási és szociális szolgálatok integrációjának előmozdítására irányuló intézkedésekkel és a társadalmi befogadás javítását célzó intézkedésekkel kezeli, amelyek várhatóan javítják a minimáljövedelem-rendszer megfelelőségét és lefedettségét. Az országspecifikus ajánlásokkal kapcsolatos egyéb intézkedések középpontjában a készségek – különösen a digitális készségek – fejlesztése, az oktatási és az egész életen át tartó tanulási rendszerek munkaerőpiaci relevanciájának javítása, valamint az egészségügyi szolgáltatások kínálatának Bulgária egész területén való bővítése áll. Ezek az intézkedések hozzájárulhatnak a célok eléréséhez és a szociális jogok európai pillérével és annak cselekvési tervével kapcsolatos, 2030-ig megvalósítandó további előrelépéshez. A terv emellett az energiaágazat dekarbonizációjának előmozdítása, az általános energiahatékonyság növelése, valamint a fenntartható közlekedés és a digitális infrastruktúra és szolgáltatások terén megvalósítandó intézkedések végrehajtása révén foglalkozik az említett területekre vonatkozó országspecifikus ajánlásokkal. A terv továbbá messze ható intézkedéseket tartalmaz a közigazgatás és az igazságszolgáltatási rendszer hatékonyságának javítására, a korrupció megelőzésére, felderítésére és korrekciójára, az üzleti környezet javítására, a beruhások ösztönzésére, valamint a kutatás és innováció rendszerének fejlesztésére. Ez segíteni fogja Bulgáriát abban is, hogy teljesítse az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus keretében fennmaradó kötelezettségvállalásait, valamint a jogállamisági mechanizmus keretében kitűzött céljait.

(21)Bulgária helyreállítási és rezilienciaépítési tervének végrehajtása várhatóan hozzájárul majd a zöld és digitális átállás terén való további előrelépéshez. A Bulgária éghajlat-politikai célkitűzéseit támogató intézkedések a terv teljes allokációjának 58,9 %-át, míg a digitális célkitűzéseket támogató intézkedések a terv teljes allokációjának 25,8 %-át teszik ki. A helyreállítási és rezilienciaépítési terv teljes körű – a releváns mérföldkövekkel és célokkal összhangban történő – végrehajtása segíteni fogja Bulgáriát a Covid19-válság következményeiből való gyors kilábalásban, egyúttal megerősíti rezilienciáját. Ugyanakkor az állami foglalkoztatási szolgálatok teljes körű kihasználására, valamint az integrált foglalkoztatási és szociális támogatások biztosítására irányuló további erőfeszítések hozzá fognak járulni az előre jelzett demográfiai változások hatásainak enyhítéséhez, valamint a méltányos zöld és digitális átállás támogatásához. A szociális partnerek és más érdekelt felek szisztematikus bevonása továbbra is fontos a helyreállítási és rezilienciaépítési terv, továbbá a terven túlmutató egyéb gazdaság- és foglalkoztatáspolitikák sikeres végrehajtása szempontjából, az átfogó szakpolitikai menetrend iránti széles körű felelősségvállalás biztosítása érdekében.

(22)Bulgária 2022. május 11-én benyújtotta a partnerségi megállapodást, a többi kohéziós politikai programozási dokumentum benyújtása azonban még várat magára. A 2021. június 24-i (EU) 2021/1060 európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban Bulgáriának a 2021–2027-es kohéziós politikai alapok programozása során figyelembe kell vennie a vonatkozó országspecifikus ajánlásokat. Ez előfeltétele annak, hogy a kohéziós politikai alapokból nyújtandó pénzügyi támogatás eredményesebbé váljon és a lehető legnagyobb hozzáadott értéket biztosítsa, egyúttal előmozdítja az említett alapok és más uniós eszközök és alapok közötti koordinációt, kiegészítő jelleget és koherenciát. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz és a kohéziós politikai programok sikeres végrehajtása a zöld és digitális átállást, valamint a kiegyensúlyozott területfejlesztést támogató beruházások szűk keresztmetszeteinek felszámolásától is függ.

(23)Az EU állam-, illetve kormányfői által a versailles-i nyilatkozatban megfogalmazott megbízatás alapján kidolgozott REPowerEU terv célja, hogy a lehető leghamarabb megszüntesse az Európai Unió függőségét az Oroszországból importált fosszilis tüzelőanyagoktól. E célból a tagállamokkal folytatott párbeszéd során meghatározzák a legmegfelelőbb nemzeti, regionális és uniós szintű projekteket, beruházásokat és reformokat. Ezen intézkedések célja általában véve a fosszilis tüzelőanyagoktól való általános függés csökkentése és a fosszilis tüzelőanyagok Oroszországból történő behozatalának kiváltása.

(24)Az EU-ban Bulgária rendelkezik a legnagyobb szén-dioxid-intenzitású gazdasággal: üvegházhatásúgáz-intenzitása több mint négyszerese az uniós átlagnak. Bulgária energiaszerkezetében a fosszilis tüzelőanyagok aránya jelenleg 61,5 %, az atomenergiáé 24 %, a megújuló energiaforrásoké pedig 14,5 % (ez alacsonyabb, mint a 19 %-os uniós átlag). Az ország nagymértékben függ Oroszországtól a földgáz tekintetében. 2020-ban a földgáz 75 %-át Oroszországból importálták, ami meghaladja a 43,2 %-os uniós átlagot. A földgáz energiaszerkezetben való részesedése azonban csak 13,9 %-ot tett ki, ami alacsonyabb a 24,4 %-os uniós átlagnál. Az ipar továbbra is a legnagyobb gázfogyasztó, 40 %-os részesedéssel, beleértve a nem energetikai célú felhasználásokat is, míg a villamosenergia-ágazat részesedése 2010 óta 30 %-ról 2019-re 25 %-ra csökkent. A távfűtés földgázra támaszkodik, kevés fejlesztési mozgástérrel, mivel a távfűtési rendszerek nem válthatók ki alternatív forrásokkal. Míg a helyreállítási és rezilienciaépítési terv foglalkozik a geotermikus energiában rejlő fűtési lehetőségekkel, további beruházásokat lehetne előirányozni a nagy teljesítményű hőszivattyúk telepítésének támogatására. A széntüzelésű villamosenergia-termelést teljes mértékben ellátja a belföldi lignitkitermelés, és Bulgária korlátozott mennyiségű szenet importál Oroszországból ipari felhasználásra (0,56 millió tonna, ami a teljes szénimport 85 %-át teszi ki). Bulgária Oroszországtól függ viszont a nyersolaj tekintetében (nyersolajának 63 %-a Oroszországból származik, ami jelentősen meghaladja a 26 %-os uniós átlagot), és finomított olajtermékeinek 22 %-át is Oroszországból importálja (ez a 35 %-os uniós átlag alatt van). Összességében az olaj csak 23,9 %-os arányt képvisel Bulgária energiaszerkezetében, ami alacsonyabb a 32,7 %-os uniós átlagnál. A bolgár helyreállítási és rezilienciaépítési terv tartalmazza a klímasemlegességi ütemterv elfogadását. Ez magában foglalja a szén/lignit legkésőbb 2038-ig történő fokozatos kivezetésére irányuló lépéseket, valamint a megújuló energiaforrások elterjedésének felgyorsítását célzó jelentős beruházásokat és reformokat, ugyanakkor további erőfeszítésekre lesz szükség az éghajlat-politikai és energetikai átállás célkitűzéseinek eléréséhez. A megújuló energiaforrások tekintetében Bulgária kötelezettséget vállalt arra, hogy legalább 3500 MW új, megújuló energiaforrásokból (szél- és napenergiából) származó kapacitást hoz létre, és megteremti a műszaki feltételeket ahhoz, hogy 2026-ig további 4500 MW-ot integráljanak a villamosenergia-rendszerbe. Emellett a terv tartalmaz egy olyan reformot, amely megszünteti a megújuló hidrogéntechnológiák és értékláncok fejlesztésének fő akadályait, valamint magában foglal a megújuló hidrogén és a fenntartható biogáz előállítására irányuló kísérleti projektek kidolgozásának támogatására irányuló beruházásokat. A tervek között szerepelnek olyan intézkedések is, amelyek segítik a háztartásokat napenergiával működő melegvíz- és fotovoltaikus rendszerek telepítésében. A terv meghatározza az energiaszegénység fogalmát is. Meg kell jegyezni, hogy az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésére, valamint a megújuló energiaforrások és az energiahatékonyság növelésére irányuló törekvések további fokozására lesz szükség ahhoz, hogy Bulgária megfeleljen az „Irány az 55%!” célkitűzéseinek.