(18)A közforgalmú közlekedési hálózatokba és a digitális konnektivitási infrastruktúrába történő beruházás különösen fontos a strukturálisan hátrányos helyzetű régiók és a városi térségekben élő alacsony keresetűek számára. A távfűtés dekarbonizációját és a háztartások energiamegtakarítását támogató intézkedésekre is számítani lehet. Emellett az alacsony jövedelmű családok lakóépületeiben használt környezetszennyező széntüzelésű fűtési rendszerek hőszivattyúkra és biomasszával működő kazánokra cserélésével előreláthatólag visszaszorul az energiaszegénység, és csökkennek a zöld beruházási költségek. Az egészségügyi szűrőprogramok igénybevételének megkönnyítése, valamint a szociális ellátási kapacitás bővítése és a szociális ellátási infrastruktúrába való beruházás növelése is a kiszolgáltatott helyzetben lévők szociális szükségleteit szolgálja.

(13)Az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságára azonban nem tér ki a terv. Mivel ez a kihívás közép- és hosszú távon jelentkezik, megoldásának sürgető szükségessége a jelenlegi gazdasági helyzetben kevésbé nyilvánvaló, mint a többi ajánlás esetében. Csehország azonban hosszú távon változatlanul közepes kockázatokra számíthat az államháztartás fenntarthatóságát illetően, ami főként az idősödés költségeinek tudható be. A nyugdíj- és az egészségügyi rendszer hosszú távú költségvetési fenntarthatóságának javítása tehát továbbra is komoly kihívást jelent, amelyre megoldást kell találni az elkövetkező években. Ezenkívül a terv figyelembe veszi a regionális különbségeket, amikor csak bizonyos mértékig foglalkozik az ajánlásokkal.

(11)Ezeket a beruházásokat támogatja az építési engedélyezési eljárás reformja, amelynek részeként digitalizálják – és ezáltal jelentősen lerövidítik – a folyamatot. Az e-kormányzati és a korrupcióellenes intézkedéseknek köszönhetően előreláthatólag tovább javul az üzleti környezet. A cseh gazdaság növekedési potenciálját és versenyképességét kutatási-fejlesztési beruházásokkal is támogatni kell, amelyeknek a köz- és a magánszektor közötti együttműködést, az innovatív vállalkozások, különösen a kkv-k forráshoz jutását és nem pénzügyi támogatását, valamint az innovációs ökoszisztéma fejlesztését kell célozniuk, emellett pedig az ipari, környezetvédelmi, közlekedési, kulturális, digitális és egészségügyi területekre is összpontosítaniuk kell. A munkaerőpiaccal, a készségekkel és az oktatással kapcsolatos tanácsi ajánlásokat várhatóan átképzési programok indításával, vállalaton belüli képzési és egész életen át tartó tanulási lehetőségek biztosításával, új gyermekgondozási létesítmények létrehozásával, a tanárok digitális kompetenciáinak fejlesztésével, a digitális készségeket és jártasságot támogató, naprakész tanterv készítésével és az iskolák informatikai eszközökkel való felszerelésével, valamint az oktatáson belüli egyenlőtlenségek orvoslására irányuló intézkedésekkel hajtják végre. Az egészségügyi ajánlások előreláthatólag a rákmegelőzés és a rehabilitációs ellátás megerősítése, az integrált ellátási módszereket támogató e-egészségügyi portál fejlesztése, valamint az egészségügy területén folytatott oktatás támogatása révén valósulnak meg. További kiegészítő intézkedések irányulnak még a tartós ápolás-gondozás fejlesztésére.

(37)Mindamellett, hogy a belső kontrollrendszer és az összeférhetetlenség eseteinek megelőzését, feltárását és korrekcióját biztosítani hivatott más intézkedések bemutatása megfelelő, a cseh irányítási és kontrollrendszernek az összeférhetetlenség eseteinek megelőzésével kapcsolatos – egy más uniós programokkal összefüggésben nemrégiben elvégzett ellenőrzés keretében feltárt – súlyos hiányosságai miatt a rendszerszintű ellenőrzést végző szervnek célzottan ellenőriznie kell a belső kontrollrendszer eredményességét. A jelentésnek minősítés nélküli ellenőri véleményt kell tartalmaznia a belső kontrollrendszernek a helyreállítási és rezilienciaépítési tervvel összefüggő összeférhetetlenségi esetek megelőzése szempontjából vett eredményességéről, különösen pedig a következőkről: i. valamennyi végső kedvezményezett adatainak – beleértve az (EU) 2015/849 irányelv 3. cikkének 6. pontja értelmében vett összes tényleges tulajdonos adatait is – gyűjtése, tárolása és kezelése; ii. az összeférhetetlenség eseteinek megelőzését, feltárását és korrekcióját biztosító belső kontrollrendszer összhangja a költségvetési rendelet 61. cikkével; iii. az összes tényleges tulajdonossal kapcsolatos összeférhetetlenségi esetek megelőzését biztosító nemzeti ellenőrzési eljárások eredményessége. Az (EU) 2021/241 rendelet 20. cikke (5) bekezdésének e) pontjával összhangban Csehországnak ezeket az intézkedéseket úgy kell végrehajtania, hogy megfeleljen az említett rendelet 22. cikkének, és az első kifizetési kérelemben meg kell erősítenie azok végrehajtását. A jelentésben be kell mutatnia a feltárt hiányosságokat és a meghozott korrekciós intézkedéseket.

(28)A nagyszabású beruházások várhatóan tartós változásokat indítanak el a cseh gazdaságban. A fenntartható közlekedési módokba, például a vasútba, valamint a lakásállomány és a középületek energiahatékony szemléletű felújításába történő beruházás csökkenti majd a légszennyezést, segíti a zöld átállást, és hozzájárul a területi kohézióhoz. A különböző finanszírozási rendszerek révén az induló innovatív vállalkozásoknál, kkv-knál és nagyvállalkozásoknál megvalósuló beruházások az innovációs ökoszisztéma, valamint a közszféra és a magánszektor közötti együttműködés erősítésével és a nagyon nagy kapacitású hálózatokba történő beruházással párosulva várhatóan előmozdítja az innovációt, és fokozza a cseh vállalkozások versenyképességét, egyúttal a zöld és digitális átálláshoz is hozzájárul. A cseh igazságügyi rendszer digitális átállása érdekében tervezett beruházások jó eséllyel növelik e rendszer hatékonyságát és rezilienciáját, és erősítik az igazságszolgáltatáshoz való jogot. Az egészségügyi reformokat a szakellátásra, az e-egészségügyre, szűrőprogramokra és átfogó rehabilitációs ellátásra, valamint bizonyos egészségügyi szakterületeken végzett kimagasló kutatásra fordított beruházás támogatja, amelynek eredményeképpen javulhatnak az egészségügyi eredmények. Az oktatás, a képzés és a szociális ellátás terén megvalósuló beruházások előmozdítják a társadalmi kohéziót, és hozzájárulnak a munkaerőpiaci tendenciák és demográfiai összetétel változásából fakadó esetleges hatások enyhítéséhez. Ezeket a beruházásokat a központi, regionális és helyi szintű projekt-előkészítésre, képzésre, tájékoztatásra, módszertani és elemző támogatásra irányuló beruházás egészíti ki, amelynek célja a zöld és digitális átállás előmozdítása és a kiegészítő források – köztük a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből származó források – hatásának és felhasználásának maximalizálása. A terv tartós hatása a terv és a kohéziós politikai alapokból finanszírozott egyéb programok közötti szinergiák révén is fokozható, nevezetesen a mélyen gyökerező területi kihívások érdemi kezelése és a kiegyensúlyozott fejlődés előmozdítása révén.

(27)Csehország helyreállítási és rezilienciaépítési terve több olyan reformot és beruházást is bemutat, amely ez utóbbira összpontosít, így tartós hatást gyakorolhat a Csehországra. A terv olyan intézkedéseket vezet be, amelyek strukturális változásokat idéznek elő a közigazgatásban, a közlekedésben, a háztartások energiamegtakarítását és energiaforrásait illetően, a készségek és az oktatás terén, a korrupció elleni fellépés vonatkozásában, a kutatásban és az innovációban, valamint az egészségügyi ellátás és a tartós ápolás-gondozás hozzáférhetősége tekintetében. A terv a vállalkozások digitalizációjára vonatkozóan ambiciózus menetrendet, az innovációs ökoszisztéma erősítése érdekében pedig támogató jellegű helyreállítási programot javasol, ami előreláthatólag előmozdítja a fenntartható növekedést és növeli Csehország versenyképességét.

(39)A megbízható korrupcióellenes keret elengedhetetlen ahhoz, hogy az (EU) 2021/241 rendelet alapján rendelkezésre bocsátott források felhasználása során biztosított legyen a szabálytalanságok, köztük a csalás, a korrupció és az összeférhetetlenség megelőzése, feltárása és korrekciója. A csalás, a korrupció és az összeférhetetlenség megelőzése, feltárása és korrekciója területén meg kell erősíteni a jogszabályi keretet, és ezáltal biztosítani kell a terv végrehajtása során a korrupció jobb megelőzését.

A terv koherenciája

(40)Az (EU) 2021/241 rendelet 19. cikke (3) bekezdésének k) pontjával és V. mellékletének 2.11. pontjával összhangban a terv közepes mértékben („B” minősítés) tartalmaz olyan intézkedéseket a reformok és a közberuházási projektek végrehajtására vonatkozóan, amelyek koherens intézkedéseket jelentenek.

(41)A cseh helyreállítási és rezilienciaépítési terv átfogó intézkedéscsomagot mutat be, amelyben nagy hangsúlyt kapnak a beruházások. A terv hat prioritásra épül: digitális transzformáció, fenntartható közlekedési infrastruktúra, oktatás és munkaerőpiac, intézmények és vállalkozások támogatása, kutatás és innováció, valamint a lakosság egészsége és rezilienciája. Ezeket a prioritásokat huszonhat komponens útján valósítják meg. Több komponens között szinergia mutatható ki. A terv gondoskodik arról, hogy összességében véve egyensúlyban legyenek a reformok és a beruházások. Azonban bizonyos komponensek esetében a beruházást nem kísérik kapcsolódó reformok. Egyértelműen szükség van arra, hogy szisztematikusan kiegészítsék a kohéziós politikai finanszírozást, és erre van is néhány példa a komponensekben. A határvonalak megfelelően kialakultak, de a partnerségi megállapodás és a kohéziós politikai programok véglegesítésétől is függenek.

Egyenlőség

(42)Csehország helyreállítási és rezilienciaépítési terve több olyan intézkedést tartalmaz, amely várhatóan orvosolja a nemek közötti egyenlőség és az általános esélyegyenlőség terén az ország előtt álló kihívásokat. A nemek közötti egyenlőséget illetően a terv célja, hogy bölcsődék létesítésére fordított jelentős beruházás révén növelje a kisgyermekes nők munkaerőpiaci részvételét. A terv emellett jogalkotási reformot is tartalmaz annak érdekében, hogy az aktív munkaerő-piaci szakpolitikák jobban megcélozzák a leginkább kiszolgáltatott helyzetű csoportokat. A terv oktatáson belüli egyenlőtlenségekkel foglalkozó része a hátrányos társadalmi-gazdasági helyzetű gyermekeket nagy arányban oktató iskolák támogatásának növelését, a heterogén tanulói csoportokkal foglalkozó tanárok képzését és mentorálását, valamint az elhúzódó iskolabezárások miatt az osztályismétlés közelébe került gyermekek további korrepetálását foglalja magában. A terv emellett az iskolai digitális berendezésekkel kapcsolatos beruházást irányoz elő, hogy a hátrányos helyzetű tanulók és hallgatók számára is biztosítható legyen a tanulási lehetőség. A terv azonban nem tesz kifejezetten említést arról, hogy az intézkedések várhatóan milyen megoldást kínálnak a roma közösséget érintő kihívásokra. A terv több helyen is kitér a fogyatékossággal élők helyzetére és szükségleteire, többek között az új építési szabályzattal, az épületek felújításával és akadálymentességük javításával, a digitalizációval, az e-egészségüggyel és a szociális ellátással kapcsolatosan. Az időseket érintő kihívásokkal szintén foglalkozik, különösen a tartós ápolás-gondozás, a szociális ellátás és az egészségügyi ellátás színvonalának és hozzáférhetőségének javítása révén. Kifejezetten a hátrányos helyzetű társadalmi csoportok háztartásainak energiahatékonyságával kapcsolatos beruházás is a tervek között szerepel.

Biztonsági önértékelés

(43)A terv az (EU) 2021/241 rendelet 18. cikke (4) bekezdésének g) pontjával összhangban biztonsági önértékelést tartalmaz a digitális kapacitásokra és a konnektivitásra irányuló beruházások kapcsán. A terv beruházásokat irányoz elő a digitális infrastruktúra terén, például a nagy kapacitású és az 5G hálózatok, az – egyebek mellett e-kormányzati célú felhőalapú – IKT-infrastruktúra, a kiberbiztonsági fejlesztések és a kvantumkommunikációs infrastruktúra kapcsán.

Határokon átnyúló és több országot átfogó projektek

(44)A terv – elsősorban a digitális átállás területén – több határokon átnyúló vetülettel is rendelkező projektet előirányoz. Ezek a projektek a kis- és középvállalkozások digitális transzformációjának ösztönzése érdekében a vállalkozásoknál folyó kutatást-fejlesztést és az európai és a nemzeti digitális innovációs központokat, valamint egy európai tesztelési és kísérleti létesítmény létrehozását támogatják. A terv olyan beruházásokat is előirányoz, amelyek több országot átfogó kezdeményezéshez vagy hálózathoz kapcsolódnak, köztük egy új európai kiválósági központ létrehozását a mesterséges intelligencia területén, egy közös európai érdeket szolgáló fontos projektté minősíthető, különösen a mikroprocesszorokra fókuszáló projektet a mikroelektronika és a konnektivitás területén, a digitális technológiákkal kapcsolatos tudástranszfer kialakítását és az ezzel összefüggő kapacitásépítést, valamint egy európai blokklánc-infrastruktúra kiépítését. A terv emellett kvantumkommunikációs infrastruktúra építését, Csehországnak az 5G-hálózatokban való részvételét, valamint az 5G-ökoszisztémák több tagállamra kiterjedő alkalmazását is támogatja.

Konzultációs folyamat

(45)A cseh hatóságok terv benyújtása előtt konzultációt folytattak a nemzeti jogi kerettel összhangban, elsősorban a szociális partnerek képviselőivel tartott háromoldalú fórum keretében. A tervről emellett szokványos, minisztériumok közötti egyeztetés és parlamenti vita is zajlott. A releváns szereplők felelősségvállalásának biztosítása érdekében elengedhetetlen, hogy az érintett helyi hatóságokat és érdekelt feleket, köztük a szociális partnereket, bevonják a tervben foglalt beruházások és reformok végrehajtásába.

Pozitív értékelés

(46)Miután a Bizottság pozitív értékelést adott a cseh helyreállítási és rezilienciaépítési tervről, amelyben megállapította, hogy a terv kielégítő mértékben megfelel az (EU) 2021/241 rendeletben meghatározott értékelési kritériumoknak, az említett rendelet 20. cikkének (2) bekezdésével összhangban ebben a határozatban meg kell határozni a terv végrehajtásához szükséges reformokat és beruházási projekteket, a releváns mérföldköveket, célokat és mutatókat, valamint az Unió által a terv végrehajtásához vissza nem térítendő pénzügyi támogatás formájában rendelkezésre bocsátott összeget.

Pénzügyi hozzájárulás

(47)Csehország helyreállítási és rezilienciaépítési tervének becsült összköltsége 179 142 931 000 CZK, amely az EKB 2021. június 1-jén érvényes EUR/CZK referencia-árfolyamán átszámítva 7 035 697 549 EUR-nak felel meg. Mivel a helyreállítási és rezilienciaépítési terv kielégítő módon megfelel az (EU) 2021/241 rendeletben meghatározott értékelési kritériumoknak, továbbá mivel a helyreállítási és rezilienciaépítési terv becsült összköltsége alacsonyabb a Csehország számára rendelkezésre álló maximális pénzügyi hozzájárulásnál, a Csehország helyreállítási és rezilienciaépítési tervéhez allokált pénzügyi hozzájárulásnak a helyreállítási és rezilienciaépítési terv becsült összköltségével kell egyenlőnek lennie.

(48)Az (EU) 2021/241 rendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Csehországra vonatkozó maximális pénzügyi hozzájárulás kiszámítását 2022. június 30-ig aktualizálni kell. Ezért az említett rendelet 23. cikkének (1) bekezdésével összhangban Csehország számára rendelkezésre kell bocsátani egy összeget, amely 2022. december 31-ig jogi kötelezettségvállalással terhelhető. Amennyiben a maximális pénzügyi hozzájárulás aktualizálása nyomán szükséges, a Tanácsnak a Bizottság javaslata alapján indokolatlan késedelem nélkül módosítania kell ezt a határozatot az aktualizált maximális pénzügyi hozzájárulás beillesztése érdekében.

(49)A nyújtandó támogatást a Bizottság által az (EU, Euratom) 2020/2053 tanácsi határozat 5. cikke alapján az Unió nevében felvett kölcsönből kell finanszírozni. A támogatást részletekben kell kifizetni, mihelyt Csehország kielégítő módon teljesítette a helyreállítási és rezilienciaépítési terv végrehajtásához kapcsolódóan azonosított releváns mérföldköveket és célokat.

(50)Csehország a pénzügyi hozzájárulás 13 %-ának előfinanszírozását kérte. Az említett összeget az (EU) 2021/241 rendelet 23. cikkének (1) bekezdésében előírt finanszírozási megállapodás hatálybalépésétől függően és azzal összhangban kell Csehország rendelkezésére bocsátani.

(51)Ez a határozat nem érinti az uniós forrásoknak az (EU) 2021/241 rendelettől eltérő bármely más uniós program keretében történő odaítélésével kapcsolatos eljárások kimenetelét, sem pedig a belső piac működésének torzulásával kapcsolatos, különösen a Szerződés 107. és 108. cikke alapján lefolytatandó eljárások eredményét. E határozat nem szünteti meg a tagállamokkal szembeni azon követelményt, hogy a Szerződés 108. cikkével összhangban értesítsék a Bizottságot az állami támogatások lehetséges eseteiről,