[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |

Brüsszel, 2011.2.24.

COM(2011) 85 végleges

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK

A Görögországnak a költségvetési felügyelet megerősítésére és elmélyítésére, valamint Görögországnak a túlzott hiány helyzetének orvoslásához szükségesnek ítélt mértékű hiánycsökkentésre irányuló intézkedések meghozatalára való felszólításáról szóló, 2010/320/EU tanácsi határozat nyomon követéséről

SEC(2011) 240 végleges

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK

A Görögországnak a költségvetési felügyelet megerősítésére és elmélyítésére, valamint Görögországnak a túlzott hiány helyzetének orvoslásához szükségesnek ítélt mértékű hiánycsökkentésre irányuló intézkedések meghozatalára való felszólításáról szóló, 2010/320/EU tanácsi határozat nyomon követéséről

1. Bevezetés

A közlemény értékeli a Görögország által 2010 novembere és 2011. február közepe között végrehajtott intézkedéseket, amelyek célja a 2010/320/EU tanácsi határozatnak[1] való megfelelés. A novemberig megtett intézkedéseket a 2010. december 9-i közlemény[2] értékeli. A közlemény az EKB-val együttműködve készített, csatolt bizottsági szolgálati jelentéssel[3] együtt hozzájárul ahhoz az értékeléshez is, amely a gazdaság- és pénzügypolitikáról szóló tájékoztató és a Görögország és a többi euróövezeti tagállam között létrejött kölcsönmegállapodás keretében kötött, az egyedi gazdaságpolitikai feltételekről szóló egyetértési megállapodás[4] betartását vizsgálja.

Ez az értékelés a Görögország által a Tanácsnak és a Bizottságnak benyújtott jelentésen[5] és azon a látogatáson alapul, amelyet az Európai Bizottság képviselői az IMF-fel és az EKB-val együttműködve hajtottak végre az euróövezeti tagállamok által és az IMF készenléti megállapodása keretében nyújtott kétoldalú kölcsönök révén finanszírozott gazdasági kiigazítási programmal összefüggésben. A Görögország által 2011. február 12-én benyújtott jelentés nemcsak az államháztartási hiány mértékének 2011. évi csökkentését célzó költségvetési intézkedéseket részletezi, hanem a görög kormány által elfogadott és végrehajtott széles körű strukturális reformokat is.

2. A Tanács 2010. május 10-i határozata

A Tanács 2010. május 10-én az EUMSZ 126. cikke (9) bekezdésének és 136. cikkének megfelelően elfogadta a Görögországnak a költségvetési felügyelet megerősítésére és elmélyítésére, valamint a túlzott hiány helyzetének 2014-ig történő orvoslásához szükségesnek ítélt mértékű hiánycsökkentésre irányuló intézkedések meghozatalára való felszólításáról szóló 2010/320/EU határozatot.

A tanácsi határozat előírja Görögország számára, hogy fogadjon el számos konkrét intézkedést, amelyek célja, hogy az államháztartási hiány ne haladja meg az alábbi felső határértékeket:

- 2010-ben 18 508 millió EUR (a GDP-re vonatkozó legfrissebb hivatalos adatok alapján a GDP 8,1 %-a);

- 2011-ben 17 065 millió EUR (a GDP 7,6%-a);

- 2012-ben 14 916 millió EUR (a GDP 6,5%-a);

- 2013-ban 11 399 millió EUR (a GDP 4,8%-a) és

- 2014-ben 6385 millió EUR (a GDP 2,6%-a)[6].

A határozatot 2010. szeptember 7-én a 2010/486/EU határozattal[7] és 2010. december 20-án a 2011/57/EU[8] határozattal módosították. Mindazonáltal az államháztartási hiányra vonatkozó, fent említett felső határértékek változatlanok maradtak.

3. A Költségvetés végrehajtása

Az államháztartási hiányra vonatkozó ESA-alapú hiánycélt 2010-ben nem teljesítették. Míg a 2010.évi hiányra vonatkozóan a tanácsi határozatban előírt felső határérték 18 milliárd EUR (a GDP 8 százaléka) volt, a becsült hiány elérte a 22 milliárd EUR-t (a GDP 9,6%-a), de a végeredménnyel kapcsolatban továbbra is bizonytalanságok állnak fenn. A bizonytalansági tényezők főként az állami vállalatok teljesítményéhez és az államháztartás, társadalombiztosítás és helyi önkormányzatok költségvetési körön kívüli alapjaihoz kapcsolódnak, amelyekre vonatkozóan egyelőre még nem állnak rendelkezésre tényszerű évközi adatok. A készpénzes kifizetések és az alapul szolgáló kiadások közötti eltérések is bizonytalanságot okoznak. ESA-alapú teljes körű éves adatok első alkalommal csak 2011. március vége után állnak majd rendelkezésre, amelyeket az Eurostat áprilisban validál és tesz közzé.

Az állam elsődleges (készpénzalapú) kifizetéseire az év végéig (a gazdaság- és pénzügypolitikáról szóló tájékoztatóban és az egyetértési megállapodásban) meghatározott plafont betartották. Az eredmény a 67 milliárd EUR-t kitevő felső határérték tiszteletben tartásával 61,1 milliárd EUR lett. E kritérium túlteljesítése a kiadási oldal alulteljesítését tükrözi, ami nagyrészt az eredményes megtakarításoknak, illetve részben a kifizetések elhalasztásának vagy késedelmének is köszönhető; a még kifizetésre váró kiadásokkal kapcsolatos információk továbbra sem kielégítőek. A rendelkezésre álló információk alapján a 2010 során felgyülemlett hátralékok meghaladják az 1,5 milliárd EUR-t és azokat 2011 során kell rendezni.

Az államháztartás elsődleges egyenlege (a gazdaság- és pénzügypolitikáról szóló tájékoztatóban és az egyetértési megállapodásban található meghatározás szerint készpénzalapon figyelemmel kísérve) elérte az 5,5 milliárd EUR-t, ami az 5,7 milliárd EUR-ban meghatározott határértéken belül van. A korábbi közleményben közzétett becslés a kritérium akár 1,5 milliárd EUR (a GDP 0,6 %-a) mértékű túllépésével számolt, feltételezve, hogy nem kerül sor hátralékok felhalmozására.

1. táblázat: az állami költségvetés végrehajtása

2009 | 2010 |

Készpénzalapon (millió EUR) | Jan - Dec | %-os változás | 2010. májusi tervek |

Teljes bevétel | 50531 | 54240 | 7,3 | 55715 |

Bevételek a visszatérítések előtt | 53443 | 56147 | 5,1 | 57800 |

Adó-visszatérítések | 4952 | 4979 | 0,5 | 5100 |

Tőkebevétel | 2040 | 3072 | 50,6 | 3015 |

Teljes kiadás | 81403 | 73694 | -9,5 | 75187 |

Elsődleges kiadások | 57992 | 51679 | -10,9 | 52633 |

Kamatok | 12325 | 13223 | 7,3 | 13209 |

Tőkekiadások | 9588 | 8447 | -11,9 | 9000 |

Egyéb | 1498 | 345 | -77,0 | 345 |

Az állami költségvetés egyenlege | -30872 | -19454 | -37,0 | -19472 |

Forrás: Költségvetési Hivatal. Megjegyzés: A táblázat nem tartalmazza a katonai beszerzésekkel kapcsolatos kifizetéseket (2010-ben 1 milliárd EUR, ami 2009-hez képest több mint 30 százalékos visszaesést jelent). |

Az eredeti, a GDP 133 százalékában meghatározott célkitűzéssel szemben az adósság/GDP-arány 2010-ben elérte a 142,5 százalékot. Az eltérés főleg az állami szervezetek központi költségvetésbe történő átsorolásából származik, amely először a 2009. évi költségvetési számlákban jelent meg, de ehhez a vártnál rosszabb 2010. évi hiány is hozzájárult. Mindazonáltal a határozatokban szereplő, az államadósság növekedésével kapcsolatban meghatározott felső határértékeket betartották (a felső korlát 34 058 EUR, míg a becsült érték 28 870 EUR).

3. 2011-re és a 2012–2014 közötti időszakra vonatkozó kilátások

A görög kormány megerősítette azon kötelezettségvállalását, hogy betartja a tanácsi határozatban 2011-re megállapított költségvetési célt. A vártnál magasabb kezdeti hiány- és adósságszint, valamint a vártnál alacsonyabb GDP következtében jelentősebb konszolidációs erőfeszítésre van szükség. A költségvetési stratégia továbbra is a 2010 májusában egyeztetett konszolidációs pályán alapul. A görög kormány ezért a 2010-ben megrendült helyzet teljes konszolidációja mellett döntött a fenntartható költségvetési egyenleg gyors helyreállítása, a finanszírozási igényeknek a program keretei között tartása és a piac bizalmának erősítése érdekében. A 2011. évi költségvetés, amelyet 2010. december 22-én fogadott el a görög parlament, a GDP 2,25 %-át kitevő új hiánycsökkentő intézkedéseket tartalmaz. Ezekkel együtt a 2011. évi költségvetési konszolidációs intézkedések – ideértve a májusban elfogadottakat – összesen a GDP 5,75 százalékát teszik ki. A novemberben elfogadott új intézkedések mintegy kétharmada a kiadási oldalt érinti és többségük strukturális jellegű; az átmeneti intézkedések 0,7 milliárd EUR-t tesznek ki (a GDP 0,3 százaléka).

A 2001. évi hiánycélt alátámasztó pénzügyi intézkedések legnagyobb részével kapcsolatban már elfogadták a vonatkozó jogszabályokat és megkezdődött azok végrehajtása. Az intézkedések közé tartozik többek között a nem produktív és nem célzott kiadások visszafogása, az állami szektorban a rövid távú szerződések csökkentése, a háztartásokra irányuló általános támogatások (például a fűtőolajjal összefüggő támogatás és a családtámogatások) célzottságának fokozása, és az állami eszközök jobb kezelése és használata, különösen az adóhátralékok beszedése terén. A 2011. évi költségvetés megkezdi két alapvető strukturális probléma megoldását, ezek: a túlzott egészségügyi kiadások és az állami tulajdonú társaságok veszteségei. A 2011. évi költségvetési célok eléréséhez a teljes adóbevételt 2010-hez képest több mint 1,5 milliárd EUR-val (a GDP mintegy 0,75%-ával) kellene növelni, amely kihívást jelentő feladat és nagyban függ az adóelkerülés elleni küzdelem konkrét eredményeitől és a mechanizmus hatékonyságának növekedésétől.

A 2011. évi költségvetés szerint az (ESA 95 szerinti) államháztartási hiány 16,8 milliárd EUR (a GDP 7,6 %-a) lesz. A legfrissebb rendelkezésre álló információk alapján azonban a Bizottság szolgálatainak előrejelzésében az ESA 95 szerint számított 2011. évi hiány 18,8 milliárd EUR lehet (az előrejelzés 2011. február 11-i fordulónappal készült). Következésképpen, megfelelő intézkedések nélkül a 2011. évi hiány 0,75 százalékponttal haladná meg a GDP-hez viszonyított határértéket. A költségvetés 2011. januári végrehajtása (készpénzalapon) főként a bevételi oldal további gyengülése miatt nem teljesítette a havi célt, a várható éves költségvetési rés pedig főleg az adóalap növekedésére vonatkozó kevésbé kedvező várakozásokat, az év során végrehajtandó költségvetési intézkedések aktualizált becsléseit és a számos bevételkategória esetén megfigyelhető, a várakozásoknál rosszabb 2010. évi eredmények bázishatását tükrözi. Ezenkívül a kamatkiadások is valószínűleg meghaladják majd a költségvetésben szereplő összeget.

A görögországi egységes költségvetési törvény szerint a kormánynak a 2012–2015 közötti időszakra vonatkozóan középtávú költségvetési stratégiát kell készítenie. A kormány úgy fogja kialakítani a középtávon megvalósítandó költségvetési politikát, hogy az államháztartási hiányt 2014-ig a GDP 3%-a alá, a későbbiekben pedig ennél is alacsonyabb szintre szorítsa le. A Bizottság szolgálatainak becslései szerint a változatlan politikai forgatókönyvvel számoló alapfeltevés és a tanácsi határozatban szereplő, 2014-re vonatkozó célkitűzés közötti költségvetési rés jelenleg körülbelül a GDP 8%-a (2. táblázat). Erre vonatkozóan májusban már a GDP mintegy 2%-ának megfelelő költségvetési intézkedést határoztak meg, de nem zárható ki ezek költségvetési hatásainak felülvizsgálata.

A kormány már nagy vonalakban bejelentette a középtávú költségvetési stratégia elemeit, a tervezet március végén áll majd rendelkezésre, amelyet a Miniszterek Tanácsa április közepén fogad el, majd a parlament május közepén szavaz meg. A stratégiai dokumentum fő elemei a következők: (i) prudens makrogazdasági előrejelzések; (ii) alapvető bevétel- és kiadási előrejelzések az államháztartásra és a kormányzat más szervezeteire vonatkozóan; (iii) a tartós költségvetési intézkedések, időzítésük és számszerű hatásaik leírása; (iv) minisztériumok esetében felső kiadási határértékek és más kormányzati szervek esetében költségvetési célok egészen 2014-ig; (v) az intézkedések hatásait figyelembe vevő államháztartási költségvetési előrejelzések a hiány- és adósságcélokkal összhangban; (v) hosszabb távú, prudens makrogazdasági előrejelzéseken alapuló adósság-előrejelzések, 2014-től stabil elsődleges többletek és privatizációs tervek. A középtávú stratégia számos folyamatban levő vagy tervezett strukturális reformot tartalmaz, például: (i) állami tulajdonban levő vállalatok és (ii) a költségvetési körön kívül eső alapok (a közszféra jogi személyiséggel rendelkező szervezetei és az elkülönített számlák reformja; (iii) adópolitikai reformok; (iv) reformok a közalkalmazotti bérrendszer és a közigazgatás terén; (v) szociális kiadások racionalizálása; valamint az (vi) állami beruházások; és (vii) katonai kiadások költséghatékony tervezése.

2. táblázat: A hiány alakulása éves bontásban |

millió EUR | A GDP százalékában |

Halmozott intézkedések | Halmozott intézkedések |

2010-2014 | 2012- 2014 | 2010-2014 | 2012-2014 |

2009. évi hiány | 36150 | 15,4 |

Nominális hiánynövekmény 2010-ben | 3880 | 1,7 |

2010-ben végrehajtott intézkedések | 18000 | 18000 | 7,8 | 7,8 |

A nominális GDP-növekedésre gyakorolt hatás | -- | 0,2 |

2010. évi hiány | 22030 | 9,6 |

Nominális hiánynövekmény 2011-ben | 9226 | 4,1 |

2011-ben végrehajtott intézkedések | 12450 | 30450 | 5,5 | 13,5 |

Meghatározatlan intézkedések | 1741 | 1741 | 0,7 | 0,7 |

A nominális GDP-növekedésre gyakorolt hatás | -- | 0,1 |

2011. évi hiány (cél) | 17065 | 7,6 |

Nominális hiánynövekmény 2012-ben | 5455 | 2,4 |

2012-re meghatározott intézkedések* | 5575 | 36025 | 5575 | 2,4 | 15,7 | 2,4 |

2012-re vonatkozó meghatározatlan intézkedések | 2029 | 3770 | 3770 | 0,9 | 1,6 | 1,6 |

A nominális GDP-növekedésre gyakorolt hatás | -- | -0,1 |

2012. évi hiány (cél) | 14916 | 6,4 |

Nominális hiánynövekmény 2013-ban | 2218 | 0,9 |

2013-ra meghatározott intézkedések* | 575 | 36600 | 6150 | 0,2 | 15,5 | 2,6 |

2013-ra vonatkozó meghatározatlan intézkedések | 5160 | 8931 | 8930 | 2,2 | 3,8 | 3,8 |

Hatás a nominális GDP-növekedésre | -- | -0,2 |

2013. évi hiány (cél) | 11399 | 4,8 |

Nominális hiánynövekmény 2014-ben | 491 | 0,2 |

2014-re meghatározott intézkedések* | -1050 | 35550 | 5100 | -0,4 | 14,6 | 2,1 |

2014-re vonatkozó meghatározatlan intézkedések | 5573 | 14504 | 14504 | 2,3 | 5,9 | 5,9 |

Hatás a nominális GDP-növekedésre | -- | -0,6 |

2014. évi hiány (cél) | 6385 | 2,6 |

Az eredeti májusi programban meghatározott és számszerűsített, 2012-re, 2013-ra és 2014-re vonatkozó intézkedések felülvizsgálat tárgyát képezik. |

A t. évi hiány egyenlő a t-1. évi hiány és a t. évi nominális hiánynövekmény összegével, levonva a meghatározott és a meghatározatlan intézkedéseket (arányszámok esetében hozzá kell adni a nominális GDP-re gyakorolt hatást). A hiánynövekmény magában foglalja a hiánynak az intézkedések meghozatala nélkül bekövetkező növekedését. Ide tartozik különösen a nyugdíjkiadások strukturális növekedése, a kamatkiadások növekedése és a kiadások egyéb, strukturális gyökerű növekedése. A hiánynövekmény kiszámítása során feltételezték a bérek befagyasztását és a csak minden ötödik megüresedett álláshely betöltését előíró szabály alkalmazását. Az érték tükrözi továbbá az adóalap módosításából származó bevételek növekedését/csökkenését. |

6. Előrelépés a strukturális reformok terén

A görög kormány megkezdte a strukturálisreform-terv végrehajtását. A strukturális költségvetési reformok terén sikerült előrelépést elérni, bár néhány esetben a tervezettnél lassabban. A kormány megerősíti az adóelkerülés elleni küzdelem jogi keretét és modernizálja az adóigazgatást. A költségvetési intézmények, köztük a Költségvetési Hivatal reformja is előrehaladott állapotban van – a kormány felső határértéket szabott meg az állami kiadásokra, valamint hiánycélokat az államháztartásra vonatkozóan és előrehaladást ért el a költségvetési adatok időben történő benyújtása terén, bár azok minőségén és terjedelmén még van mit javítani. A költségvetés kiadási oldalának gazdálkodásával kapcsolatban is fejlesztésre van szükség, különösen a beruházási költségvetést és a katonai beszerzéseket illetően. Előrehaladást értek el az egészségügyi reform terén is – az első reformcsomagot 2011. február közepén fogadták el. Mindazonáltal számos, a költségvetéssel kapcsolatos strukturális intézkedés késedelmet szenved, köztük a közszféra bérrendszerének egyszerűsítésére és a központi kifizetési hatóság (SPA) teljes körű működésére vonatkozók. A központi közigazgatás és a szociális programok funkcionális felülvizsgálatának előkészítése némi késedelemmel bár, de megkezdődött.

A kormány kötelezettséget vállalt az állami tulajdonban levő eszközök vagyonleltárának közzétételére, beleértve a tőzsdén jegyzett és nem jegyzett vállalatokban meglévő részesedéseket, valamint a forgalomképes ingatlanokat és földterületeket is. Ez elősegíti a kormány által a 2011–2015 közötti időszakban 50 milliárd EUR mértékűre tervezett privatizáció felgyorsítását, amelyből 15 milliárd EUR-t a 2001–2012 közötti időszakban realizálnak.

Más strukturális reformok is folyamatban vannak, de a költségvetési strukturális reformokhoz hasonlóan itt is késedelem figyelhető meg. A munkajogi előírások decemberi kiigazításával és a szabad verseny előtt nem megnyitott szakmák megnyitásáról szóló jogszabálytervezettel Görögország sikeresen indította el a strukturális reformok új hullámát. Az oktatási reform első lépéseként független oktatáspolitikai munkacsoportot hoznak létre. Elfogadták vagy várhatóan a közeljövőben fogadják el a szolgáltatásnyújtás szabadságára jelenleg vonatkozó korlátozásokat megszüntető, az energiaszektort megreformáló, a jogszabályokat egyszerűsítő, a vállalkozások, ipari tevékenységek és szakmák engedélyezési folyamatát felgyorsító és a görög versenyhivatal intézményi kereteit módosító jogszabályi intézkedéseket.

7. az előírt információk teljessége

A Görögország által benyújtott jelentés és a Bizottságnak rendszeresen továbbított adatok a tanácsi határozat által előírt információk többségét tartalmazzák. A jelentés mindenekelőtt részletes információt ad a határozatnak való megfelelés céljából végrehajtott (és végrehajtandó) konkrét intézkedésekre és azok költségvetési hatására vonatkozóan.

A Költségvetési Hivatal időben benyújtotta az állami költségvetés havi végrehajtására vonatkozó adatokat, a legfrissebbeket (2011. januárra vonatkozóan) 2011. február 12-én tették közzé. A Költségvetési Hivatal által közzétett aktualizált havi adatokon túlmenően az állami szférára és a kormányzat nem állami szektorainak nagy részére vonatkozóan is rendelkezésre állnak a hátralékok havi alakulásáról szóló adatok. Bár a kormányzat nem állami szektoraira vonatkozó éves adatok részletessége javult, a társadalombiztosítási alapok, a költségvetésen kívüli szervek és a helyi önkormányzatok költségvetésének végrehajtásával kapcsolatos havi adatszolgáltatás továbbra is hiányos maradt. A jelentés bemutatja a közszférában állandó munkaviszonyban foglalkoztatott személyzet számának alakulását 2009 vége óta, beleértve a központi közigazgatás, állami szervek, helyi hatóságok, a magánjog alá tartozó állami szervezetek, rendvédelmi szervek, katonai személyzet és egyházak munkavállalóit. A jelentés tartalmazza az adósságkibocsátással és –visszafizetéssel kapcsolatosan előírt adatokat és a legnagyobb állami vállalatok pénzügyi helyzetére vonatkozóan kért információkat is. Emellett a jelentés számos információt tartalmaz a 2010. február 16-i tanácsi ajánlásra[9] választ jelentő és a gazdaság- és pénzügypolitikáról szóló tájékoztatónak és az egyedi gazdaságpolitikai feltételekről szóló egyetértési megállapodásnak megfelelő strukturális reformok végrehajtásáról.

8. Következtetés

A 22 milliárd EUR-ra rúgó államháztartási hiány körülbelül 4,1 milliárd EUR-val (a GDP 9,6 százaléka) haladja meg a tanácsi határozatban az államháztartási hiányra (ESA 95) vonatkozóan 18,5 milliárd EUR-ban (a GDP 8 százaléka) megállapított 2010. évi felső határt. Mindemellett ez azt is jelenti, hogy a hiány aránya a 2009. évihez képest majdnem 6 százalékponttal csökkent. Az államadósság aránya a becslések szerint a GDP 2009. év végi 127 százalékáról 2010-ben 141 százalékra emelkedett.

A parlament által elfogadott 2011. évi költségvetés összhangban van a tanácsi határozatban megállapított felső határértékekkel, de további intézkedésekre lesz szükség a hiányplafon betartásához. A kormány jelenleg további tartós intézkedéseket vesz fontolóra, amelyek a hiánynak a következő években történő folyamatos csökkentéséhez szükségesek. A kormány már nagy vonalakban bejelentette a középtávú költségvetési stratégia elemeit, a tervezet március végén áll majd rendelkezésre, amelyet a Miniszterek Tanácsa április közepén fogad el, majd a parlament május közepén szavaz meg. A középtávú stratégia keretében a GDP legalább 8 százalékának megfelelő tartós költségvetési konszolidációs intézkedésre van szükség – amelyből a GDP 6%-át kitevő intézkedést még meg kell határozni –, biztosítandó a hiánycélok elérését 2014-ig, valamint a GDP-arányos adósságráta fenntarthatóan csökkenő pályára állítását. A felgyorsított privatizációs terv a várakozásoknak megfelelően öt év alatt közel 20 százalékponttal csökkenti az államadósság arányát.

Mindent egybevetve, a 2010-es költségvetési csúszások ellenére Görögország felkészült a szükséges intézkedések meghozatalára és a túlzott hiánynak a tanácsi határozatban előírtak szerinti 2014-ig történő megszüntetését célzó konszolidációs pályán maradáshoz szükséges politikák végrehajtására. Ezért a Bizottság megállapítja, hogy Görögország – a 2010. február 16-i tanácsi ajánlásra válaszolva – kielégítően teljesíti a 2010. május 10-i tanácsi határozatban foglaltakat, valamint végrehajtja a – 2010. november 22-én aktualizált – gazdaság- és pénzügypolitikáról szóló tájékoztatóban, illetve az egyedi gazdaságpolitikai feltételekről szóló egyetértési megállapodásban meghatározott intézkedéseket.

I. MELLÉKLET: A TANÁCSI HATÁROZAT ÁLTAL ELŐÍRT, 2010. DECEMBER VÉGÉIG ELFOGADANDÓ INTÉZKEDÉSEK

Intézkedések (a tanácsi határozat 2. cikkének (3) bekezdésében előírtaknak megfelelően) | Előrelépés |

„Görögország 2010. december végéig elfogadja az alábbi intézkedéseket: |

a) a (2) bekezdés a) pontjában említett intézkedések végleges elfogadása; | Teljesítve. |

b) a költségvetési keret megerősítésére vonatkozó jogszabályok végrehajtása. Ide tartozik különösen egy középtávú költségvetési keret elkészítése, az állami minisztériumok összes – a béreken, nyugdíjakon és kamatokon kívüli – előirányzatának 5 százalékát kitevő kötelező rendkívüli tartalékalap, a kiadások nyomon követésére szolgáló erősebb mechanizmusok kidolgozása és a parlament felügyelete alá tartozó költségvetési ellenőrzési hivatal létrehozása. | Részben teljesítve. Az új egységesített költségvetési törvényt 2010 szeptemberében fogadták el, és azt a 2011. évi költségvetési törvény elkészítésekor már alkalmazták. A kormány 2011. májusig elfogadja a 2012. évi költségvetés alapjául szolgáló középtávú költségvetési keretet. A parlament mellett működő költségvetési hivatalról már megalkották a jogszabályt, de a szervezetet még nem hozták létre. |

f) a strukturális és kohéziós alapok felhasználási arányának jelentős növelése; | Teljesítve. |

i) a vállalkozások, ipari tevékenységek és szakmák engedélyezési folyamatának egyszerűsítését és gyorsítását célzó jogszabályok; | Részben teljesítve, késedelmet szenved. Az engedélyeztetési törvényről a parlament a közeljövőben fog szavazni. |

i) a görög versenyhivatal intézményi keretének módosítása függetlenségének növelése céljából, ésszerű határidők meghatározása a vizsgálatokra és a határozatok kibocsátására vonatkozóan, és hatáskörrel való felruházása a panaszok visszautasítására; | Folyamatban, késedelmet szenved. A közeljövőben nyújtják be a parlamentnek. |

k) az állami vagyon jobb kezelése, 2011–2013 között legalább 7 milliárd EUR, ebből 2011-ben legalább 1 milliárd EUR bevétel elérése céljából; az eszközök (ingatlanok és pénzügyi eszközök) értékesítéséből befolyó bevételt az adósság visszafizetésére kell fordítani és mindez nem csökkentheti az 1. cikk (2) bekezdésében a hiányra vonatkozóan meghatározott felső értékek betartása érdekében tett költségvetési konszolidációs erőfeszítéseket; | Teljesítve. A kormány bejelentette a 2011–13 között privatizálni kívánt eszközöket. A tervet felül kell vizsgálni a privatizációs bevételeknek a 2011–2015 közötti időszakban 50 milliárd EUR-t kitevő szintre történő növelésére irányuló kormányzati szándékkal összhangban. |

l) a szolgáltatásnyújtás szabadságát érintő jelenlegi korlátozások megszüntetését célzó intézkedések. | Folyamatban, késedelmet szenved. Számos intézkedést a közeljövőben foglalnak jogszabályba. |

m) rendelet, amely legalább 2014-ig megtiltja a helyi önkormányzatok számára a hiány felhalmozását; a tervezett megtakarításokkal és a hatáskörök átruházásával összhangban a helyi önkormányzatokhoz irányuló transzferek csökkentése; | Teljesítve. |

n) a nyugdíjkiadásokat érintő hosszú távú, a 2060-ig tartó időszakra vonatkozó időközi előrejelzések közzététele a főbb nyugdíjrendszereket (IKA, beleértve a közalkalmazottak nyugdíjrendszerét és az OGA és OAEE rendszereket is) érintő 2010. júliusi jogalkotási reformban meghatározottak szerint; | Teljesítve. |

o) egységes elektronikus gyógyszerfelírási rendszer megvalósítása; a forgalomban levő gyógyszerek teljes árlistájának közzététele; a nem támogatott gyógyszerek listájának és a vény nélkül kiadható gyógyszerek listájának alkalmazása; a támogatott gyógyszerek új listájának közzététele az új referenciaár-rendszer használatával; az elektronikus gyógyszerfelírás és a vények beszkennelése révén rendelkezésre álló információk felhasználása a gyógyszercégek által fizetendő visszatérítések beszedéséhez; nyomonkövetési mechanizmus bevezetése, amely lehetővé teszi a gyógyszerkiadások havi értékelését; a járóbeteg-ellátás igénybevétele esetén 5 EUR mértékű egyéni hozzájárulás beszedése és az egyéni hozzájárulás kiterjesztése a sürgősségi ellátás indokolatlan igénybevételére; a kórházak és egészségügyi központok auditált pénzügyi kimutatásainak közzététele; egészségügyi politikával foglalkozó szakértőkből álló független munkacsoport létrehozása, amelynek feladata, hogy 2011. május végéig részletes jelentést készítsen az egészségügyi rendszer átfogó reformjáról, a rendszer hatékonyságának és eredményességének javítása céljából; | Folyamatban. Számos intézkedés jogszabályba foglalása, illetve végrehajtása van folyamatban. |

q) az operatív kiadások további csökkentése legalább 5 %-kal, legalább 100 millió EUR megtakarítás elérése érdekében; | Teljesítve. |

r) a transzferek további csökkentése, ami összességében legalább 100 millió EUR megtakarítást jelent az állam számára. A kedvezményezett állami szervek biztosítják a kiadások ennek megfelelő csökkentését, hogy ne halmozódjanak fel hátralékok; |

s) 2011 januárjától a rászorultság vizsgálata a családtámogatások esetében, a cél legalább 150 millió EUR megtakarítás elérése (a vonatkozó adminisztratív költségek nélkül); | Teljesítve. |

t) katonai felszerelések beszerzéséhez kapcsolódó szállítások csökkentése a tényleges 2010. évi szinthez képest legalább 500 millió EUR-val; | Tervezett. Az értékelésre az év végéig fog sor kerülni. |

u) a társadalombiztosítási alapok gyógyszerkiadásainak csökkentése 900 millió EUR-val, a gyógyszerárak további csökkentése és új közbeszerzési eljárások révén, valamint a kórházak gyógyszerkiadásainak (ideértve a gyógyászati segédeszközökre fordított kiadásokat is) csökkentése legalább 350 millió EUR-val; | Teljesítve. |

v) az állami vállalatok irányításának, árképzésének és bérezési rendszerének módosítása, a cél legalább 800 millió EUR megtakarítás elérése; | Teljesítve. |

w) 2011. október 15-től a fűtőolaj és a gázolaj adóztatásának kiegyenlítése a csalás megakadályozása érdekében, a cél 2011-ben legalább 400 millió EUR bevétel elérése a szegényebb népességcsoportok védelmét szolgáló egyedi intézkedések nélkül; | Nincs teljesítve. A fűtőolaj és gázolaj adóztatásának kiegyenlítéséről szóló törvényt még nem fogadták el. A fűtőolajra vonatkozó, visszavonandó konkrét adókedvezmény csak ősszel és télen érvényes, ezért a törvény késedelme mindeddig még nem volt lényeges hatással az adóbevételekre és adózási kiadásokra. |

x) a csökkentett héakulcsok növelése 5,5 százalékról 6,5 százalékra, valamint 11 százalékról 13 százalékra, a cél legalább 880 millió EUR bevétel elérése, valamint a gyógyszerekre és a szállodai díjakra alkalmazandó héakulcs csökkentése 11 százalékról 6,5 százalékra, úgy, hogy a költségek ne haladják meg a 250 millió EUR-t, a társadalombiztosítási alapok és a kórházak által a gyógyszerek alacsonyabb héakulcsa miatt elért megtakarítások nélkül; | Teljesítve. |

y) az üzemanyag-csempészet elleni küzdelem fokozása (legalább 190 millió EUR); |

z) a bírósági eljárások illetékeinek emelése (legalább 100 millió EUR); |

aa) az adóhátralékok beszedésének felgyorsítására irányuló cselekvési terv végrehajtása (legalább 200 millió EUR); |

bb) az adóbírságok beszedésének felgyorsítása (legalább 400 millió EUR); |

cc) az adózási jogviták és bírósági eljárások új keretének alkalmazásából eredő bevétel beszedése (legalább 300 millió EUR); |

dd) a lejáró telekommunikációs engedélyek megújításából származó bevételek (legalább 350 millió EUR); |

ee) koncessziókból származó bevételek (legalább 250 millió EUR). |

ff) az athéni közlekedési vállalat (OASA) szerkezetátalakítási tervének elkészítése. A terv célja a társaság operatív veszteségeinek csökkentése és gazdasági életképességének megteremtése. A terv kiterjed a társaság operatív kiadásainak csökkentésére és a díjak emelésére. A szükséges intézkedéseket 2011 márciusáig kell végrehajtani. | Folyamatban. Rendelkezésre áll az üzleti terv tervezete. |

gg) a központi államigazgatás egészére vonatkozó foglalkoztatási korlátokat tartalmazó jogszabály elfogadása, amely alapján 5 nyugdíjba vonuló vagy elbocsátott után legfeljebb 1 főt lehet felvenni, ágazati kivételek nélkül és ideértve az állami vállalatok kormányzati szervekké való átalakítása során átcsoportosított személyzetet is; | Teljesítve. |

hh) a munkaerő-piaci intézmények megerősítését szolgáló jogszabályok elfogadása, amelyek előírják a következőket: a vállalati szintű megállapodások indokolatlan korlátozások nélkül elsőbbséget élveznek az ágazati és a szakmai megállapodásokkal szemben; a vállalati szintű kollektív szerződésekre nem vonatkoznak a vállalkozás minimális méretét előíró korlátozások; megszűnik az ágazati és szakmai megállapodások kiterjesztése a tárgyalásokon nem képviselt felekre; az új állások esetében meghosszabbodik a próbaidő; megszűnnek a munkaerő-kölcsönzési ügynökségek igénybevételének időbeli korlátai; megszűnnek a határozott idejű szerződések szélesebb körű alkalmazásának akadályai; megszűnik azon rendelkezés, amely a részmunkaidőben foglalkoztatottak számára magasabb órabért ír elő; és rugalmasabb munkaidő-gazdálkodást tesznek lehetővé, többek között a részmunkaidős váltott műszakok révén. | Részben teljesítve. A 3899/2010 törvény úgy rendelkezik, hogy a vállalatok és munkavállalóik speciális, az ágazati szerződéseknél előnytelenebb feltételeket tartalmazó vállalati szintű kollektív szerződésben (SFLCA) állapodhatnak meg. Az új OMED-testület megalakítása folyamatban van. Az új állásokra vonatkozó próbaidő egy évre való meghosszabbításával, a munkaerő-kölcsönzési ügynökségek igénybevételére vonatkozó időbeli korlátok megszüntetésével és a részmunkaidőben foglalkoztatottak számára magasabb órabért előíró rendelkezések hatályon kívül helyezésével kapcsolatos előírásokat teljesítették. Az ágazati és szakmai megállapodásoknak a tárgyalásokon nem képviselt felekre való kiterjesztésének megszüntetése még nem történt meg. A határozott idejű szerződések szélesebb körű alkalmazása előtt álló akadályok megszüntetését és a rugalmasabb munkaidő-gazdálkodás lehetővé tételét előíró követelményeket még nem teljesítették. |

[1] HL L 145., 2010.6.11., 6–11. o.

[2] COM(2010) 739 végleges.

[3] „Görögország gazdasági kiigazítási programja – harmadik felülvizsgálat”, European Economy–Occasional Paper N° 77 (2011. február). Felhívjuk az olvasó figyelmét, hogy ez a dokumentum tartalmazza a makrogazdasági, pénzügyi, költségvetési és strukturális reformok alakulásának részletesebb értékelését.

[4] A gazdaság- és pénzügypolitikáról szóló tájékoztató és az egyedi gazdaságpolitikai feltételekről szóló egyetértési megállapodás, május 3., aktualizálva 2010. november 22-én.

[5] Görögország gazdasági kiigazítási programja – a Tanács határozatával összhangban benyújtott jelentés (2011. február). A dokumentumot 2011. február 12-én fogadta el a görög kormány. A tanulmány elérhető a következő címen: http://ec.europa.eu/economy_finance/eu/countries/greece_en.htm.

[6] A hiány/GDP-arányok indikatívak. A tanácsi határozatban a hiányra vonatkozó GDP-arányos adatok a májusi nominális GDP adatainak figyelembevételével készültek: 2010 és 2014 között a GDP 8,0, 7,6, 6,5, 4,9 és 2,6 százalékát teszik ki. A határozat által megállapított kiigazítási pályának megfelelően a konszolidált bruttó államadósság éves növekedése nem haladja meg 2010-ben a 34 058 millió EUR-t; 2011-ben a 17 365 millió EUR-t; 2012-ben a 15 016 millió EUR-t; 2013-ban a 11 599 millió EUR-t, 2014-ben pedig a 7885 millió EUR-t. Az adósságra vonatkozó 2009. végi módosított adatokat és a nominális GDP-re vonatkozó legutóbbi előrejelzéseket figyelembe véve ez 2010 és 2014 között 145, 155, 159, 19 és 17 százalékos GDP-arányos adósságrátának felel meg.

[7] HL L 145., 2010.6.11., 6. o.

[8] HL L 26., 2011.1.29., 15. o.

[9] A Tanács 2010/190/EU ajánlása (2010. február 16.) a görögországi gazdaságpolitika és az átfogó gazdaságpolitikai iránymutatások közötti összeegyeztethetetlenség, valamint a gazdasági és monetáris unió megfelelő működését veszélyeztető kockázatok megszüntetéséről (HL L 83, 2010.3.30., 63.o.).