[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 20.12.2007

COM(2007) 841 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE

az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló 1049/2001/EK rendelet 2006. évi végrehajtásáról

ELőSZÓ

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló 1049/2001/EK rendelet[1] 17. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy az intézmények évente jelentést tegyenek közzé, amelyben megjelölik azon esetek számát, amelyekben az intézmény megtagadta a dokumentumokhoz való hozzáférést, valamint ismertetik a megtagadás indokait. A jelentésnek fel kell tüntetnie a nyilvános dokumentum-nyilvántartásba be nem jegyzett, minősített dokumentumok számát is.

A 2006. évet átfogó jelentés a Bizottság által e rendelkezés végrehajtása céljából készített ötödik jelentés.

A jelentéshez csatolt mellékletben a hozzáférési kérelmek feldolgozására vonatkozó statisztikai adatok szerepelnek. A táblázatokban összefoglalva megtalálhatók a rendelet végrehajtásának legutóbbi három évére vonatkozó számadatok, amelyeknek köszönhetően figyelemmel kísérhető a rendelet végrehajtásának alakulása. Egyúttal fontos kiemelni, hogy a statisztikák kizárólag a még közzé nem tett dokumentumokhoz való hozzáférésre irányuló kérelmekre terjednek ki, és nem tartalmazzák sem a már közzétett dokumentumokra vonatkozó megrendeléseket, sem pedig az információkéréseket.

1. Átláthatósági politika

A dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférést szabályozó rendelkezések felülvizsgálatával kapcsolatos vita, amelyről 2005. november 9-én elvi döntés született, 2006 során is folytatódott. A Bizottság különösen a 2007-ben folytatott nyilvános konzultáció előkészítése céljából tartott gondolatébresztő belső vitákat.

2. Nyilvántartások és internetes honlapok

2.1. 2006 végén a bizottsági dokumentumok nyilvántartása 73 708 dokumentumot tartalmazott. (lásd a mellékletben található táblázatot).

2.2. A rendelet 9. cikkének (3) bekezdése előírja, hogy az úgynevezett minősített[2] dokumentumok csak a kibocsátó hatóság egyetértésével vehetők fel a nyilvántartásba. 2006-ben e rendelkezés értelmében egyetlen minősített dokumentum sem szerepelt a nyilvántartásban.

2.3. Az EUROPA szerveren található „átláthatóság és a dokumentumokhoz való hozzáférés” honlap látogatottságára vonatkozó adatok a következők:

Látogatók száma | Látogatások száma | Letöltött oldalak |

Összesen | 71 241 | 109 780 | 131 124 |

Havi átlag | 5937 | 9148 | 10 927 |

3. Együttműködés a többi intézménnyel és a tagállamokkal

A rendelet 15. cikkének (2) bekezdésében előírt intézményközi bizottság a 2006-ös év során politikai szinten nem ült össze.

A rendelet végrehajtásával megbízott három szerv szolgálatai tovább folytatták az eszmecserét a rendelet végrehajtásával kapcsolatos jogi természetű kérdésekről.

4. A hozzáférési kérelmek elemzése

4.1. Az első kérelmek számában a rendelet elfogadása óta tapasztalható állandó növekedés 2006 során is folytatódott: a szolgálatok 3841, azaz a 2005-höz képest 445-tel több első kérelmet vettek nyilvántartásba.

4.2. Érzékelhetően csökkent viszont a megerősítő kérelmek száma; a 2005-ös 223 kérelemmel szemben 2006 folyamán 140 kérelmet jegyeztek be.

4.3. A kérelmek területek szerinti megoszlását illetően csekély változás volt tapasztalható, kivéve az igazságügyi együttműködést, ahol a kérelmek száma megkétszereződött. A kérelmek csaknem 40%-a a versenypolitika, az igazságszolgáltatási együttműködés, a környezetvédelem, a belső piac, valamint a közlekedés és az energia területét érintette.

4.4. A kérelmek társadalmi és foglalkozási kategóriák szerinti megoszlását illetően jelentős növekedés mutatkozott a tudományos tevékenységet végzők részéről, akik a kérelmek több mint 30%-át nyújtották be.

4.5. Végezetül megállapítható, hogy a kérelmek földrajzi megoszlása állandó maradt. A kérelmek több mint 20%-át Belgiumban lakó/székhellyel rendelkező személyek vagy szervezetek nyújtják be, mivel számos vállalkozás, ügyvédi iroda és egyesület vagy nem kormányzati szervezet működik európai szinten. Ezenkívül a kérelmek legnagyobb része (összesen valamivel több mint fele) a legnépesebb tagállamokból: Németországból, Franciaországból Olaszországból, az Egyesült Királyságból, Hollandiából és Spanyolországból érkezik. Az új tagállamok részesedése továbbra is szerény annak ellenére, hogy többségüknél csekély növekedés tapasztalható.

5. Kivételek alkalmazása a hozzáférési kérelmek esetében

5.1. Az első kérelmekre adott pozitív válaszok százalékos aránya emelkedett az előző két évhez képest.

Az esetek 73,83%-ában közölték a dokumentum teljes szövegét, további 2,94%-ában pedig részleges hozzáférést engedélyeztek a dokumentumokhoz.

5.2. Az első álláspontot megerősítő határozatok aránya kismértékben – a 2005-ös 68,24%-ról az ügyek 69,29%-ára – emelkedett.

Az első elutasítást követően teljesen pozitív válaszok aránya szintén kismértékben nőtt: a 2005-ös 7,30%-hoz képest 8,57%-ra. Némileg (a 2005-ös 24,46%-ról 22,14%-ra) csökkent viszont azoknak a határozatoknak a száma, amelyek az első elutasítást követően részleges hozzáférést biztosítottak.

5.3. Az elutasítás két fő indoka az első kérelmek esetében továbbra is a következő volt:

- ellenőrzések, vizsgálatok és könyvvizsgálatok céljának védelme (a 4. cikk (2) bekezdésének harmadik francia bekezdése) – annak ellenére, hogy a 2005-ös értékhez (41,80%) képest jelentős csökkenés volt tapasztalható (30,72%);

- az intézmény döntéshozatali eljárásának védelme (4. cikk (3) bekezdés) – ez az elutasítások 33,6%-át tette ki, amelyből 19,06% a belső használatra korlátozott, állásfoglalásokat tartalmazó dokumentumokra, 14,30% pedig olyan dokumentumokra vonatkozott, amelyekkel kapcsolatosan az intézmény még nem hozott határozatot.

A kereskedelmi érdekek védelmére az első kérelmek elutasításának indokolásakor az esetek 8,94%-ában hivatkoztak, míg ugyanez az adat 2005-ben 7,78% volt.

5.4. A hozzáférési kérelem elutasításának megerősítésekor a legfőbb indokok ugyanazok voltak, mint az első kérelmek esetében:

- vizsgálati tevékenységek céljainak védelme (27,18%);

- a döntéshozatali eljárás védelme (17,48 %).

A kereskedelmi érdekek védelmére a 2005-ös 14,32 %-kal szemben az esetek 16,50%-ában hivatkoztak, ami egyértelmű növekedést jelent. Ugyanez a tendencia volt tapasztalható a személyes adatok védelmével kapcsolatosan is (a 2005-ös 10,61%-hoz képest 13,59 %).

6. Az európai ombudsmanhoz benyújtott panaszbeadványok

6.1. Az ombudsman 2006-ban hét olyan, a Bizottság ellen indított panaszt zárt le, amelyek dokumentumok közlésének megtagadására vonatkoztak. Az ombudsman az aktát öt esetben kritikai megjegyzéssel, két esetben pedig hivatali visszásság megállapítása nélkül zárta le.

6.1.1. A 617/2003/IP panasz:

Egy pályázati felhívásra jelentkező, de a pályázatban nem nyertes társaságtól megtagadták a hozzáférést a többi pályázó ajánlattételében található dokumentumokhoz. Ezek között voltak olyan nyilvános dokumentumok is, amelyek az egyik tagállamban csak díj befizetése ellenében hozzáférhetőek, és esetükben az intézmény és az érintett tagállam közötti, a rendeletben említett lojális együttműködés elve alapján utasították el a hozzáférést. Az ombudsman szerint a Bizottság nem megfelelően alkalmazta a rendeletet, és két kritikai megjegyzéssel zárta le az aktát: az egyik az elutasítási határozatra, a másik pedig a kérelem elbírálása során a határidő túllépésére vonatkozott.

6.1.2. Az 1764/2003/ELB panasz:

A panaszos a Nigeri Köztársaság strukturális alkalmazkodását támogató partnerországi társalapok pénzügyi ellenőrzéséről készült jelentéshez kívánt hozzáférni. Miután az ombudsman felkérte a Bizottságot, hogy vizsgálja felül álláspontját, a Bizottság a jelentés egy részét rendelkezésre bocsátotta. Az ombudsman ennek ellenére azzal a kritikai megjegyzéssel zárta le az aktát, hogy megítélése szerint a dokumentumok nyilvántartása nem megfelelő.

6.1.3. A 3531/2004/PB panasz:

A Bizottság azzal az indokolással utasította el egy ügyvédi iroda hozzáférését egy bizonyos, a brit hatóságok által a Bizottságnak megküldött dokumentumhoz, hogy a hatóságok ellenezték a dokumentum rendelkezésre bocsátását. Az ombudsman véleménye szerint a Bizottság a hozzáférés elutasítását illetően megfelelően alkalmazta a rendeletet, de kritikai megjegyzéssel zárta le az aktát, mivel a kérelem elbírálása során nem tartották be a határidőt.

6.1.4. Az 582/2005/PB panasz:

Egy nem kormányzati szervezet hozzá szeretett volna férni a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) Vitarendezési Testülete előtt folyó vitarendezési eljáráshoz kapcsolódó egyik dokumentumhoz. A bírósági eljárások védelmére vonatkozó kivétel alapján a Bizottság megtagadta a hozzáférés biztosítását. Az ombudsman úgy ítélte meg, hogy a hivatkozott kivétel nem alkalmazható a WTO vitarendezési eljárására, ezért az aktát kritikai megjegyzéssel zárta le.

6.1.5. Az 1463/2005/TN panasz:

Az ügyvédként tevékenykedő panaszos a szén-dioxid-kibocsátási kvóták már jóváhagyott, illetve egyes, még jóvá nem hagyott kiosztási terveihez kívánt hozzáférni. A Bizottság a még jóvá nem hagyott tervek esetében – a döntéshozatali eljárás és a folyamatban lévő vizsgálat védelmével kapcsolatos kivétel alapján – megtagadta a hozzáférést, de a terveket elfogadásuk után a kérelmező rendelkezésére bocsátotta. Az ombudsman szerint a Bizottság nem megfelelően alkalmazta a rendeletet, és az aktát kritikai megjegyzéssel zárta le.

6.1.6. A 260/2006/BU panasz

A panaszos a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 91/414/EGK irányelv felülvizsgálatának dokumentumaihoz kért hozzáférést. A Bizottság egyes dokumentumok esetében azzal az indokolással utasította el a kérelmet, hogy közlésük súlyosan veszélyeztetné a Bizottság döntéshozatali eljárását. Az ombudsman határozatában megállapítja, hogy a Bizottság tett lépéseket a kérelmező igényeinek kielégítése céljából, ezért megjegyzés nélkül zárta le az aktát.

6.1.7. A 2654/2006/PB panasz:

A panaszos a szervezett bűnözés ellen Bulgáriában folytatott küzdelemről és a bolgár igazságszolgáltatási rendszerről szóló két, 2006-os szakértői jelentéshez kért hozzáférést. A kérelem feldolgozását igazgatási hiba késleltette. A Bizottság elismerte, hogy e hiba következtében a kérelmet nem a megfelelő módon dolgozták fel. Mivel a kérelem elbírása még folyamatban volt, az ombudsman megjegyzés megfogalmazása nélkül zárta le az aktát.

6.2. Az ombudsmanhoz 2006 során öt, dokumentumok közlésének megtagadásával kapcsolatos panaszbeadvány érkezett.

7. Jogorvoslatok

7.1. Az Elsőfokú Bíróság két ítéletet hozott a dokumentumokhoz való hozzáférést az 1049/2001/EK rendelet alapján teljesen vagy részlegesen visszautasító bizottsági határozatokra vonatkozóan.

7.1.1. Az Elsőfokú Bíróságnak a T-237/02. sz., Technische Glaswerke Ilmenau (TGI) kontra Bizottság ügyben 2006. december 14-én hozott ítélete:

Az Elsőfokú Bíróság megsemmisítette a Bizottság határozatát, amelyben megtagadta egy állami támogatási eljárás aktájához való hozzáférést. A Bíróság rámutatott, hogy az intézmény köteles elvégezni a kérelmezett dokumentumok tartalmának konkrét és egyenkénti értékelését. Abban az esetben viszont, ha egyértelmű, hogy a hozzáférést el kell utasítani – vagy ellenkezőleg, biztosítani kell –, az intézmény eltekinthet a dokumentumok ilyen értelmű vizsgálatától. Kivételes esetben ezen túlmenően is engedélyezhető a vizsgálati kötelezettségtől való eltérés, de kizárólag csak akkor, ha a dokumentumok konkrét, egyenkénti megvizsgálása különösen nagy, az ésszerűen elvárható mértéket meghaladó adminisztratív terhelést jelentene. A Bizottság az ítélet ellen fellebbezést nyújtott be a Bírósághoz.

7.1.2. Az Elsőfokú Bíróságnak a T-391/03. sz., Franchet et Byk kontra Bizottság ügyben 2006. július 6-án hozott ítélete:

Az Elsőfokú Bíróság részben megsemmisítette az OLAF, illetve a Bizottság egy-egy határozatát, amelyben az OLAF vizsgálati jelentésekhez, a Bizottság pedig pénzügyi ellenőrzésről készült jelentésekhez tagadta meg a hozzáférést. Az Elsőfokú Bíróság megállapította, hogy a ellenőrzések, vizsgálatok és könyvvizsgálatok céljának védelmét szolgáló kivétel csak akkor alkalmazható, ha a kérdéses dokumentumok rendelkezésre bocsátása veszélyezteti az ellenőrzések, vizsgálatok és könyvvizsgálatok befejezését. Az Elsőfokú Bíróság megjegyzi, hogy ez a kivétel kiterjed a vizsgálatokkal vagy ellenőrzésekkel kapcsolatos különböző iratokra is, ha a vizsgálat vagy ellenőrzés folytatódik. Érvényes ez abban az esetben is, ha az a bizonyos vizsgálat vagy ellenőrzés, amely eredményeként a hozzáférési kérelem tárgyát képező jelentés született, már befejeződött.

Az Elsőfokú Bíróság egyébként megerősíti, hogy a rendelet célja, hogy mindenki számára minden dokumentumhoz, és nem csupán a kérelmező által az őt érintő dokumentumokhoz biztosítson hozzáférést. Következésképpen a dokumentumok rendelkezésre bocsátásának indokolásakor nem lehet figyelembe venni a kérelmező különös érdekét, amelyre akkor hivatkozhat, ha őt magát személyében érintő dokumentumhoz kíván hozzáférni.

7.2. Az Elsőfokú Bíróság a Bizottság egyik versenyjogi kérdésben hozott határozatával kapcsolatos ügyben is ítéletet hozott, amely annyiban érdemes említésre, hogy az Elsőfokú Bíróság kapcsolatot állapított meg a versenyre, illetve az átláthatóságra vonatkozó szabályok között. A szóban forgó ítélet az Elsőfokú Bíróságnak a T-198/03. sz., Bank Austria Creditanstalt AG kontra Bizottság ügyben 2006. május 30-án hozott ítélete:

Az Elsőfokú Bíróság ebben megállapítja, hogy a versenyre vonatkozó szabályok különös védelmet biztosítanak azoknak az információknak, amelyek feladatai gyakorlása közben jutnak a Bizottság tudomására, és amelyekre természetüknél fogva vonatkozik az üzleti titoknál szélesebb körő szakmai titoktartási kötelezettség.

Ezzel kapcsolatban az Elsőfokú Bíróság rámutat arra, hogy két különböző dologról van szó: a szakmai titoktartási kötelezettség körébe tartozó információk védelmét másként kell biztosítani a versenyszabályok alkalmazásával kapcsolatos eljárások keretében meghallgatási jogukkal élő harmadik felek, illetve a szélesebb nyilvánosság vonatkozásában. A Bizottság a fent meghatározott harmadik felek rendelkezésére bocsáthat bizonyos, szakmai titoktartási kötelezettség alá eső információkat, amennyiben ez az eljárás megfelelő lefolytatásához szükséges. Ez a lehetőség azonban nem vonatkozik az üzleti titkokra, amelyek különleges védelmet élveznek. A szélesebb nyilvánossággal ezzel szemben – függetlenül attól, hogy üzleti titokról vagy más bizalmas információkról van-e szó – nem lehet olyan információkat közölni, amelyekre szakmai titoktartási kötelezettség vonatkozik.

7.3. A Bizottságnak az 1049/2001 rendelet alapján hozott határozatai ellen 2006 folyamán öt újabb keresetet indítottak. Három eljárás még folyamatban van, egy keresetet elfogadhatatlannak nyilvánítottak, egy másikat pedig töröltek.

7.3.1. A T-236/06. sz., Landtag Schleswig-Holstein kontra Bizottság ügy [3]

A kérelmet a németországi Schleswig-Holstein tartomány parlamentje nyújtotta be, hogy hozzáférhessen egy olyan jogi elemzést tartalmazó dokumentumhoz, amely azt vizsgálja, milyen hatáskörrel rendelkezik a Bizottság a személyes adatoknak az elektronikus hírközlési szolgáltatók által történő megőrzése terén. A hozzáférést részben azzal az indokolással tagadták meg, hogy veszélyeztetné a Bizottság jogi tanácsadásának védelmét. A kérelmező vitatja e kivétel alkalmazását, valamint többek között a lojális együttműködés elvének megsértésére is hivatkozik.

7.3.2. A T-68/07.(korábban C-406/06.) sz., Landtag Schleswig-Holstein kontra Bizottság ügy:

A kereset a fent már említett kérelemre vonatkozik. Az Elsőfokú Bíróság 2007. június 14-i végzésével – mint nyilvánvalóan elfogadhatalant – elutasította a keresetet.

7.3.3. A T-251/06 AJ sz., Meyer-Falk kontra Bizottság (jogsegély ügy [4] ):

Ez a kereset a 6.1.7. pontban már említett dokumentumokkal kapcsolatos, tárgya pedig nem csupán az igazgatási eljárás, hanem maga az elutasító határozat.

7.3.4. A T-299/06. sz., S. Leclercq kontra Bizottság ügy [5]

A felperes a bizottsági alkalmazottakkal kapcsolatos információkat tartalmazó adatbázis kivonatához szeretne hozzáférni. Kérését azzal az indokolással utasították el, hogy kívül esik az 1049/2001 rendelet alkalmazási körén, mivel itt nem a rendelet értelmében az intézmény birtokában lévő, már létező dokumentumhoz való hozzáférésre irányuló kérelemről van szó.

7.3.5. A T-203/06. sz., Eurostrategies kontra Bizottság ügy [6]

A felperes társaság egy Lengyelországban megvalósítandó projekt beszerzési eljárására vonatkozó bizonyos dokumentumokhoz kíván hozzáférni. Ezt az ügyet a Bíróság 2006. december 1-jei végzésével törölték.

8. Következtetések

A hozzáférési kérelmek elemzése alapján általánosságban kirajzolódó kép azt mutatja, hogy az elmúlt évekhez hasonlóan a kérelmek jelentős része a közösségi jogszabályok végrehajtásának ellenőrzésére vonatkozó bizottsági tevékenységre irányul. Számos alkalommal a kérelmező azzal a céllal nyújtja be a hozzáférési kérelmet, hogy olyan dokumentumokhoz jusson, amelyek alkalmasak álláspontjának per keretében történő alátámasztására, például a közösségi jog feltételezett megsértése vagy közigazgatási panasz, illetve kereset indítása esetén. Meg kell jegyezni, hogy e kérelmek általában jelentős mennyiségű dokumentumra vonatkoznak, amelyek elemzése jelentős adminisztratív terhet jelent.

Megjegyzésre érdemes az is, hogy az elmúlt évekhez hasonlóan a Bizottság döntéshozatali eljárásának védelmével kapcsolatos kivételre elsősorban inkább az egyedi esetekkel kapcsolatos határozathozatal, nem pedig a jogalkotási folyamat során hivatkoznak. A jogalkotás területén egyre több dokumentumot hoznak közvetlenül nyilvánosságra, még mielőtt hozzáférési kérelmet nyújthatnának be. A Bizottság főigazgatóságai létrehozták az egyes szakpolitikai területekre vonatkozó honlapjaikat, és ily módon nagyszámú dokumentum nyilvánosságra hozatalát biztosították.

Az ombudsman által 2006 során lezárt panaszok többsége kritikai megjegyzést tartalmaz. Ezek a megjegyzések egyrészt a határidő be nem tartására vonatkoznak, másrészt rávilágítanak a rendelet rendelkezéseinek eltérő értelmezésére is, amelyek esetében egyedül a közösségi bíróságok hivatottak végleges döntést hozni. Az 1049/2001 rendelet alkalmazásával kapcsolatban az ombudsmannak benyújtott panaszok száma 2006 során jelentősen csökkent (a 2005. évi tizenöttel szemben öt panasz).

Az Elsőfokú Bíróság megerősítette ítélkezési gyakorlatát az alábbi két ponton:

- a hozzáférési kérelem tárgyát képező dokumentumok konkrét és egyenkénti vizsgálatának elvi követelménye;

- a kérelmező által érvényesíthető különös érdeknek az elutasító határozat érvényességének értékelése szempontjából nincs jelentősége.

Ezenkívül az Elsőfokú Bíróság két másik pontot is tisztázott:

- a vizsgálatokkal kapcsolatos kivétel – ha a vizsgálat vagy ellenőrzés folytatódik – abban az esetben is alkalmazható, ha az a bizonyos vizsgálat vagy ellenőrzés, amelynek eredményeként a hozzáférési kérelem tárgyát képező jelentés született, már befejeződött.

- a szélesebb nyilvánossággal ezzel szemben – függetlenül attól, hogy üzleti titokról vagy más bizalmas információkról van-e szó – nem lehet olyan információkat közölni, amelyekre szakmai titoktartási kötelezettség vonatkozik.

MELLÉKLET

Az 1049/2001 rendelet alkalmazására vonatkozó statisztikák

1. A NYILVÁNTARTÁS TARTALMA

2002 | 2 095 | 6 478 | 134 | 116 | 3 066 | 11 889 |

2003 | 2 338 | 6 823 | 135 | 113 | 2 467 | 11 876 |

2004 | 2 327 | 7 484 | 134 | 145 | 2 718 | 12 808 |

2005 | 2 52 | 7 313 | 129 | 126 | 2 674 | 12 394 |

2006 | 2 454 | 6 628 | 129 | 380 | 3 032 | 12 623 |

Total | 13 322 | 40 115 | 661 | 880 | 18 730 | 73 708 |

ELSő KÉRELMEK

2. KÉRELMEK SZÁMA

2004 (1) | 2005 (1) | 2006 |

3 093 | 3 396 | 3 841 |

3. VÁLASZOK

2004 (1) | 2005 (1) | 2006 |

db | % | db | % | db | % |

MEGERőSÍTő KÉRELMEK

4. KÉRELMEK SZÁMA

2004 (1) | 2005 (1) | 2006 |

219 | 233 | 140 |

5. VÁLASZOK

2004 (1) | 2005 (1) | 2006 |

db | % | db | % | db | % |

(1) Ezek a számadatok jelentősen eltérnek az előző jelentésekben megadottaktól. Ennek oka, hogy tisztázták a kérelmek definícióját, amelyet a nyilvántartásba vett adatok feldolgozása során a továbbiakban alkalmazni kell.

AZ ELUTASÍTÁSOK MEGOSZLÁSA AZ ALKALMAZOTT KIVÉTEL SZERINT (%)

6. ELSő KÉRELMEK

2004 | 2005 | 2006 |

4. cikk (1) bekezdés: a közérdek védelme – első francia bekezdés: közbiztonság | 0,28 | 0,28 | 1,53 |

4. cikk (1) bekezdés a) pont: a közérdek védelme – második francia bekezdés: védelmi és katonai ügyek | 0,75 | 0,21 | 0,60 |

4. cikk (1) bekezdés a) pont: a közérdek védelme – harmadik francia bekezdés: nemzetközi kapcsolatok | 5,04 | 4,17 | 7,06 |

4. cikk (1) bekezdés a) pont: a közérdek védelme – negyedik francia bekezdés: pénzügyi, monetáris vagy gazdaságpolitika | 8,40 | 2,55 | 1,19 |

4. cikk (1) bekezdés b) pont: a személyiség és a magánszemély becsületének védelme | 5,79 | 3,68 | 4,85 |

4. cikk (2) bekezdés, első francia bekezdés: kereskedelmi érdekek védelme | 8,78 | 7,78 | 8,94 |

4. cikk (2) bekezdés, második francia bekezdés: bírósági eljárások és jogi tanácsadás védelme | 8,50 | 8,63 | 7,49 |

4. cikk (2) bekezdés, harmadik francia bekezdés: ellenőrzések, vizsgálatok és könyvvizsgálatok védelme | 33,24 | 41,80 | 30,72 |

4. cikk (3) bekezdés, első albekezdés: még nem született határozat – a döntéshozatali eljárás veszélyeztetése | 11,02 | 12,73 | 14,30 |

4. cikk (3) bekezdés, második albekezdés: intézményen belüli tárgyalások és előzetes egyeztetések részét képező, belső használatra korlátozott állásfoglalások | 15,41 | 14,36 | 19,06 |

4. cikk (5) bekezdés: elutasítás tagállam kérésére | 2,80 | 3,82 | 4,26 |

összesen | 100,00 | 100,00 | 100,00 |

7. MEGERőSÍTő KÉRELMEK

2004 | 2005 | 2006 |

4. cikk (1) bekezdés: a közérdek védelme – első francia bekezdés: közbiztonság | 0,34 | 0,00 | 0,00 |

4. cikk (1) bekezdés a) pont: a közérdek védelme – második francia bekezdés: védelmi és katonai ügyek | 0,00 | 0,00 | 0,49 |

4. cikk (1) bekezdés a) pont: a közérdek védelme – harmadik francia bekezdés: nemzetközi kapcsolatok | 4,76 | 5,31 | 3,40 |

4. cikk (1) bekezdés a) pont: a közérdek védelme – negyedik francia bekezdés: pénzügyi, monetáris vagy gazdaságpolitika | 7,82 | 0,53 | 0,97 |

4. cikk (1) bekezdés b) pont: a személyiség és a magánszemély becsületének védelme | 9,52 | 10,61 | 13,59 |

4. cikk (2) bekezdés, első francia bekezdés: kereskedelmi érdekek védelme | 15,31 | 14,32 | 16,50 |

4. cikk (2) bekezdés, második francia bekezdés: bírósági eljárások és jogi tanácsadás védelme | 5,78 | 10,88 | 10,19 |

4. cikk (2) bekezdés, harmadik francia bekezdés: ellenőrzések, vizsgálatok és könyvvizsgálatok védelme | 25,85 | 28,38 | 27,18 |

4. cikk (3) bekezdés, első albekezdés: még nem született határozat – a döntéshozatali eljárás veszélyeztetése | 12,59 | 7,96 | 7,77 |

4. cikk (3) bekezdés, második albekezdés: intézményen belüli tárgyalások és előzetes egyeztetések részét képező, belső használatra korlátozott, állásfoglalások | 9,52 | 12,47 | 9,71 |

4. cikk (5) bekezdés: elutasítás tagállam kérésére | 8,50 | 9,55 | 10,19 |

összesen | 100,00 | 100,00 | 100,00 |

A KÉRELMEK MEGOSZLÁSA

8. A KÉRELMEZőK TÁRSADALMI ÉS FOGLALKOZÁSI KATEGÓRIÁK SZERINT (%)

2004 | 2005 | 2006 |

Tudományos körök | 11,23 | 10,49 | 32,08 |

Civil társadalom (érdekcsoportok, ipar, nem kormányzati szervek stb,) | 27,31 | 29,44 | 17,27 |

Magánszemélyek vagy -szervezetek társadalmi vagy foglalkozási kategória megjelölése nélkül | 32,15 | 31,89 | 16,55 |

Állami hatóságok (az EU-intézmények nélkül) | 10,15 | 12,32 | 15,67 |

Ügyvédek | 13,65 | 11,00 | 10,43 |

Egyéb EU-intézmények | 5,00 | 3,78 | 06,85 |

Újságírók | 0,5 | 1,07 | 01,14 |

9. A KÉRELMEZőK ORSZÁGA SZERINT (%)

2004 | 2005 | 2006 |

Belgium | 26,42 | 22,63 | 20,26 |

Németország | 12,77 | 13,24 | 18,67 |

Franciaország | 8,62 | 9,71 | 09,31 |

Olaszország | 10,35 | 9,77 | 08,41 |

Egyesült Királyság | 8,00 | 6,62 | 05,73 |

Hollandia | 4,96 | 5,29 | 05,35 |

Spanyolország | 5,69 | 5,52 | 05,33 |

Ausztria | 1,73 | 1,92 | 03,18 |

Lengyelország | 1,58 | 1,48 | 02,61 |

Luxemburg | 0,65 | 0,66 | 02,15 |

Nincs jelölve | 5,65 | 7,44 | 01,64 |

Dánia | 2,08 | 2,14 | 01,55 |

Portugália | 1,38 | 1,54 | 01,31 |

Svédország | 1,19 | 1,10 | 01,24 |

Litvánia | 0,19 | 0,28 | 01,21 |

Görögország | 1,54 | 1,92 | 01,20 |

Írország | 1,19 | 1,70 | 01,15 |

Cseh Köztársaság | 0,5 | 0,63 | 01,08 |

Magyarország | 0,73 | 0,60 | 0,95 |

Egyesült Államok | 0,92 | 0,69 | 0,89 |

Finnország | 0,69 | 0,88 | 0,78 |

Svájc | 0,62 | 0,85 | 0,77 |

Egyéb | 0,63 |

Norvégia | 0,35 | 0,44 | 0,51 |

Málta | 0,27 | 0,35 | 0,49 |

Szlovákia | 0,27 | 0,38 | 0,37 |

Észtország | 0,15 | 0,13 | 0,37 |

Szlovénia | 0,23 | 0,19 | 0,31 |

Ciprus | 0,31 | 0,16 | 0,26 |

Bulgária | 0,04 | 0,25 | 0,25 |

Törökország | 0,12 | 0,09 | 0,22 |

Horvátország | 0,04 | 0,09 | 0,22 |

Lettország | 0,08 | 0,28 | 0,20 |

Románia | 0,12 | 0,16 | 0,20 |

Japán | 0,04 | 0,03 | 0,18 |

Kanada | 0,12 | 0,16 | 0,15 |

Ausztrália | 0,15 |

Ukrajna | 0,03 | 0,14 |

Liechtenstein | 0,15 | 0,09 | 0,12 |

Oroszország | 0,12 | 0,06 | 0,11 |

Izrael | 0,06 | 0,09 |

Kína (Hongkongot is beleértve) | 0,06 | 0,08 |

MVJK[7] | 0,04 | 0,03 | 0,08 |

Albánia | 0,03 | 0,05 |

Brazília | 0,03 | 0,05 |

Izland | 0,06 | 0,03 |

Mexikó | 0,03 | 0,02 |

Egyiptom | 0,06 |

India | 0,03 |

Tajvan | 0,03 |

2004 | 2005 | 2006 |

Az EU országai | 91,58 | 89,13 | 93,93 |

Tagjelölt országok | 0,27 | 0,54 | 0,22 |

Egyéb | 2,48 | 3,34 | 3,49 |

Nincs jelölve | 5,65 | 7,50 | 2,37 |

10. ÉRDEKLőDÉSI TERÜLET SZERINT (%)

2004 | 2005 | 2006 |

Verseny | 14,58 | 12,70 | 09,85 |

Főtitkárság, kabinetek és európai politikai tanácsadók | 8,66 | 9,41 | 09,48 |

Igazságügy, szabadság és biztonság | 3,81 | 4,70 | 08,85 |

Környezetvédelem | 7,23 | 8,19 | 06,88 |

Belső piac | 8,5 | 8,01 | 06,68 |

Közlekedés- és energiapolitika | 5,54 | 6,37 | 06,45 |

Adózás és vámunió | 7,5 | 6,27 | 04,73 |

Vállalkozás- és iparpolitika | 3,31 | 4,63 | 04,67 |

Igazgatás, személyzet és felvétel | 2,35 | 2,23 | 03,71 |

Foglalkoztatás és szociális ügyek | 4,15 | 2,62 | 03,60 |

Egészség és fogyasztóvédelem | 2,38 | 2,68 | 03,38 |

Külső segélyek és fejlesztés | 2,39 | 3,06 | 03,35 |

Regionális politika | 2,96 | 3,91 | 03,20 |

Mezőgazdaság | 5,15 | 4,44 | 03,09 |

Bővítés | 1,31 | 1,99 | 03,06 |

Külkapcsolatok | 2,5 | 1,92 | 02,84 |

Külkereskedelem | 2,27 | 1,67 | 02,27 |

Költségvetés és belső pénzügyi ellenőrzés | 2,19 | 2,11 | 02,12 |

Informatika és információs társadalom | 0,88 | 1,83 | 02,11 |

Oktatásügy és kultúra | 1,38 | 1,07 | 02,11 |

Kutatás és technológia | 1,92 | 1,36 | 01,49 |

Jogi kérdések | 2,81 | 1,92 | 01,46 |

Gazdasági és pénzügyek | 1,92 | 1,92 | 01,21 |

Halászat | 1 | 1,64 | 01,00 |

Sajtó és kommunikáció | 0,69 | 0,69 | 0,92 |

Csalás elleni küzdelem | 2,12 | 1,39 | 0,68 |

Statisztika | 0,15 | 0,32 | 0,58 |

Tolmácsolás és fordítás | 0,31 | 0,25 | 0,17 |

Hivatalos kiadványok | 0,04 | 0,03 | 0,06 |

[1] HL L 145., 2001.5.31., 43. o.

[2] „A minősített dokumentumok az intézményektől vagy az általuk létesített ügynökségektől, a tagállamoktól, harmadik országoktól vagy nemzetközi szervezetektől származó, az érintett intézmény szabályainak megfelelően "TRÈS SECRET/TOP SECRET", "SECRET" vagy "CONFIDENTIEL" minősítésű dokumentumok, amelyek védelme az Európai Unió, illetve annak egy vagy több tagállama alapvető érdeke a 4. cikk (1) bekezdése a) pontjának hatálya alá tartozó területeken, nevezetesen közbiztonsági, védelmi és katonai ügyekben.” (9. cikk (1) bekezdése)

[3] HL C 261., 2006.10.28., 24.o.

[4] HL C 281., 2006.11.18., 39.o.

[5] HL C 326., 2006.12.30., 59. o.

[6] HL C 224., 2006.09.16., 51. o.

[7] Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság