Különjelentés A litvániai, bulgáriai és 
szlovákiai atomerőművek 
leszerelését támogató 
uniós programok:  
2011 óta történt némi 
előrelépés, de még jelentős 
kihívások előtt állunkHU 2016  22 SZ.
EURÓPAI
SZÁMVEVŐSZÉK
EURÓPAI SZÁMVEVŐSZÉK  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBURG
Telefon: +352 4398-1
Megkeresés:  eca.europa.eu/hu/Pages/ContactForm.aspx
Weboldal:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA
Bővebb tájékoztatást az Európai Unióról az interneten talál (http://europa.eu).
Luxembourg: Az Európai Unió Kiadóhivatala, 2016
Print ISBN 978-92-872-5501-3 ISSN 1831-0893 doi:10.2865/755608 QJ-AB-16-020-HU-C
PDF ISBN 978-92-872-5466-5 ISSN 1977-5733 doi:10.2865/043748 QJ-AB-16-020-HU-N
EPUB ISBN 978-92-872-5453-5 ISSN 1977-5733 doi:10.2865/533278 QJ-AB-16-020-HU-E
© Európai Unió, 2016
A sokszorosítás a forrás megjelölésével megengedett.
Az 1., 8., 9., 10., 11., 12., 13., 14. és 15., valamint a VII. mellékletben található ábra felhasználásához vagy reprodukálásához 
közvetlenül a szerzői jog tulajdonosától kell engedélyt kérni.
A litvániai, bulgáriai és 
szlovákiai atomerőművek 
leszerelését támogató 
uniós programok:  
2011 óta történt némi 
előrelépés, de még jelentős 
kihívások előtt állunk
(az EUMSZ 287. cikke (4) bekezdésének második albekezdése 
alapján)KülönjelentésHU 2016  22 SZ.
02
 Az ellenőrző csoport
A számvevőszéki különjelentések egy adott költségvetési vagy irányítási területre vonatkozó teljesítmény- és szabálysze -
rűségi ellenőrzés eredményeit mutatják be. Annak érdekében, hogy ellenőrzései maximális hatást érjenek el, ezek meg -
választásakor és megtervezésekor a Számvevőszék tekintetbe veszi a teljesítmény-, illetve szabályszerűségi kockázatokat, 
az érintett bevétel vagy kiadás nagyságát, a várható fejleményeket, valamint a politika és a nagyközönség érdeklődését.
Ezt a teljesítmény-ellenőrzést a strukturális politikák, a közlekedés és az energia kiadási területeire szakosodott, Henri 
Grethen számvevőszéki tag elnökölte II. Kamara végezte. Az ellenőrzést Phil Wynn Owen, a jelentésért felelős számvevő -
széki tag vezette a II. Kamara ellenőrző csoportjának támogatásával.
03
 Tartalomjegyzék
Bekezdés
 Glosszárium
 Rövidítések
I–X Összefoglaló
01–28 Bevezetés
04–10 Az atomerőművek leszerelését támogató uniós programok
11–17 Mi a nukleáris leszerelés?
18–19 A radioaktív hulladékok kezelése
20 A „szennyező fizet” uniós és nemzetközi alapelv
21–27 A atomerőművek leszerelését támogató uniós programok résztvevőinek  
szerepe és feladatai
28 Az Európai Számvevőszék előző jelentése a nukleáris leszerelésről
29–35 Az ellenőrzés hatóköre és módszere
36–106 Észrevételek
36–71 2011 óta történt némi előrelépés a leszerelés terén, de még jelentős kihívások előtt állunk
37–58 A nem ellenőrzött ter ületeken történtek előrelépések, de a reaktorép ületek leszerelésének megkezdése 
még hátravan, és a radioaktív hulladékok kezeléséhez sz ükséges infrastruktúra csak részben kész ült el
59–71 Majdnem mindegyik, az infrastruktúra lebontásával kapcsolatos fő projektnél késedelmek jelentkeztek
72–106 A leszerelés becsü lt költsége legalább 5,7 milliárd euró lesz, a végleges ártalmatlanítás költségét is 
tekintetbe véve pedig ennek a kétszerese
73–74 2010 óta a leszerelés becs ült költsége 40%-kal, 5,7 milliárd euróra nőtt
75–85 A tagállamok – k ülönösen Litvánia – pénz ügyi kihívásokkal szembes ülnek
86–88 A Bizottság nem értékelte megfelelően a finanszírozási és leszerelési terveket
89–92 A költségek döntő részét mindhárom tagállamban az uniós költségvetés finanszírozza
04 Tartalomjegyzék 
93–99 A nagy aktivitású hulladékok végleges elhelyezésének költségét is beszámítva a teljes becs ült költség 
kétszeresére nő
100 –106 A jövőbeni költségekkel kapcsolatos kötelezettségek számviteli kezelése a három tagállam egyikében sem 
megfelelő
107–120 Következtetések és ajánlások
 I. melléklet  –  Az atomerőművek leszerelését támogató uniós programok keretében 
leszerelésre ker ülő atomreaktorok
 II. melléklet  –  Az atomerőművek leszerelését támogató programok jogalapjának áttekintése
 III. melléklet  –  Atomerőművek a tagállamokban és ezek állapota 2015. december 31-én
 IV. melléklet  –  Az atomerőművek leszerelését támogató programok szereplőinek áttekintése
 V. melléklet  –  Az ellenőrzés keretében vizsgált uniós finanszírozású projektek
 VI. melléklet  –  Az uniós támogatási programok keretében 2001 óta finanszírozott 18 legfőbb, 
az infrastruktúra lebontásával kapcsolatos, illetve támogatási projektből álló 
mintát érintő késedelmek és költségtúllépések
 VII. melléklet  –  A kiégett fűtőelemek végleges ártalmatlanításához sz ükséges mélyrétegi 
geológiai tároló megépítése a finnországi Olkiluotóban
 A Bizottság válaszai
05
 Glosszárium
Aktiválás : Az a folyamat, amelynek során a neutronbesugárzás nem kívánt radioaktív folyamatokat indít be 
moderátorokban, hűtőfolyadékokban, valamint a szerkezeti és védelmi anyagokban.
Atomerőmű : Hasadóképes anyagokat fűtőanyagként felhasználó erőmű.
Atomerőművek leszerelését támogató programok : Litvániának, Bulgáriának és Szlovákiának a  szovjet tervezésű 
és gazdaságosan a nyugati biztonsági normákhoz nem igazítható atomreaktorok (Ignalina, Kozloduj és Bohunice) 
leállításához és leszereléséhez – a csatlakozási szerződésekben lefektetett releváns feltételekkel összhangban – 
pénzügyi támogatás nyújtását célzó uniós programok.
Atomreaktor : Az atomerőmű területén található olyan rendszer, amely behatárolja és ellenőrzi a fenntartható 
nukleáris láncreakciókat.
Barnamezős ter ület : Noha a kifejezésnek nincs egységes nemzetközi meghatározása, jelentésünkben egy 
adott leszerelt atomerőmű területének végleges állapotát értjük alatta abban az esetben, ha az nem felel meg 
a zöldmezős státusznak. A  barnamezős terület továbbra is hatósági felügyelet alatt marad, és újbóli felhasználására, 
illetve rendezésére korlátozások vonatkoznak.
Ellenőrzött ter ület: Olyan terület, amelyre a bejutás csak ellenőrzéssel lehetséges, és amelyre az ionizáló sugárzás 
elleni védelem és a radioaktív szennyezés elterjedésének megelőzése céljából speciális szabályok vonatkoznak.
Előzetes feltételek : Az uniós támogatás eredményes és hatékony felhasználásának feltételei. Az atomerőművek 
leszerelését támogató programok előzetes feltételeit az 1368/20131 és az 1369/20132 tanácsi rendeletek állapítják 
meg. Litvániának, Bulgáriának és Szlovákiának megfelelő intézkedéseket kellett végrehajtania ahhoz, hogy 
e feltételeket a  2004-es éves munkaprogramra vonatkozó bizottsági finanszírozási határozat elfogadásának 
időpontjáig teljesítse.
Engedélyek : Egy adott atomerőmű életciklusa során végrehajtott minden tevékenységre, beleértve a leszerelést is, 
szabályozás vonatkozik, és azokat csak tagállami hatóság által kiadott engedély beszerzése után lehet elvégezni. Az 
ellenőrzött területen való munkavégzéshez az üzemeltetési engedélyt leszerelési engedélyre kell váltani.
Enyhítő intézkedések : A korai bezárásból adódóan elveszett tagállami energiatermelő kapacitás bizonyos 
hatásainak enyhítését elősegítő projektek.
Függő kötelezettségek : A számvitelben egy olyan jelenlegi kötelezettséget jelent, amelynek a kifizetése nem 
valószínű, vagy amelynek az összege nem mérhető megbízhatóan, illetve olyan lehetséges kötelezettség, amely 
valamely bizonytalan, jövőbeni esemény bekövetkezésétől függ.
Kiégett fűtőelem : Olyan nukleáris fűtőanyag, amelyet már besugároztak a reaktorba és elérte hasznos élettartama 
végét.
Kiégett fűtőelemek nedves tárolóban való elhelyezése : A kiégett fűtőelemek medencékben való tárolása. Ez 
a kiégett fűtőelemek átmeneti tárolásának egyik módja, míg a másik a „száraz tárolás”.
1 A Tanács 2013. december 13-i 1368/2013/Euratom rendelete a bulgáriai és szlovákiai atomerőművek leszerelését segítő támogatási programokhoz 
nyújtott uniós támogatásról, valamint az 549/2007/Euratom és 647/2010/Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 346., 2013.12.20., 1. o.).
2 A Tanács 2013. december 13-i 1369/2013/Euratom rendelete a litvániai atomerőművek leszerelését segítő támogatási programokhoz nyújtott uniós 
támogatásról, valamint az 1990/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 346., 2013.12.20., 7. o.).
06 Glosszárium 
Kiégett fűtőelemek száraz tárolóban való elhelyezése : A kiégett fűtőelemek egy erre a célra kialakított 
létesítményen belül zárt tárolókonténerekben történő tárolása. Ez a kiégett fűtőelemek átmeneti tárolásának egyik 
módja, míg a másik a „nedves tárolás”.
Kötelezettség : A számvitelben egy korábbi eseményekből adódó jelenlegi kötelezettséget jelent.
Közvetett irányítás : Az uniós költségvetés három végrehajtási módjának egyike. Ez az irányítás mód azt jelenti, 
hogy a költségvetésért a Bizottság vállalja az általános felelősséget, de végrehajtási feladatokkal bíz meg egy vagy 
több partnerországot, nemzetközi szervezetet, tagállami ügynökséget vagy más szervet.
Leszerelési intézkedések : Az erőművek leszerelésekor a  tagállamokra háruló pénzügyi terhek megkönnyítését 
elősegítő projektek.
Mélyrétegi geológiai tároló : Olyan, végleges elhelyezésre szolgáló létesítmény, amely a föld alatt, stabil geológiai 
képződményben található, s amelynek révén lehetséges a hosszú élettartamú radioaktív hulladék hosszú távú 
(legalább több ezer évre történő) elzárása és a hozzáférhető bioszférától való elszigetelése. Az elhelyezés azt 
jelenti, hogy a hulladék újbóli kivonását nem tervezik, noha egy ilyen lehetőség nincs teljesen kizárva. A geológiai 
elhelyezés elsősorban a  nagy aktivitású radioaktív hulladékok ártalmatlanításának egyik módja.
Műszaki leszerelés : Jelentésünkben a kifejezést a szennyezésmentesítéshez, bontáshoz és a radiológiailag aktív, 
illetve szennyezett struktúrák és rendszerek szakaszolásához alkalmazott módszertanra, technológiára és munkákra, 
valamint ezek irányítására vonatkozóan alkalmazzuk.
Nemzetközi leszerelési támogatási alapok : Az EBRD által irányított alapok, amelyek Litvániában az Ignalina 
Nemzetközi Leszerelési Támogatási Alap (IIDSF), Bulgáriában a  Kozloduj Nemzetközi Leszerelési Támogatási 
Alap (KIDSF), Szlovákiában pedig a  Bohunice Nemzetközi Leszerelési Támogatási Alap (BIDSF) révén támogatják 
a leszerelési folyamatot.
Nukleáris leszerelés : Az a folyamat, amely során egy atomerőmű lebontásra kerül, és területét egy előre 
meghatározott állapotig megtisztítják.
Radioaktív hulladék : Az erőmű működése és a leszerelési folyamatok során keletkezett, radioaktív szennyezéssel 
érintett, illetve aktív anyagok. A kategória a hulladék radioaktivitási szintje alapján további részkategóriákra 
bontható (szennyezésmentes, nagyon rövid élettartamú, nagyon alacsony, alacsony, közepes vagy nagy aktivitású 
hulladék).
Reaktorép ület: Ebben az ellenőrzött terület részét képező épületben található a reaktor, illetve más fő összetevők.
Szennyezés : Szilárd anyagok felületén, illetve belsejükben radioaktív anyag akaratlan, nem szándékos jelenléte, 
illetve az e jelenléthez vezető folyamat.
„Szennyező fizet” elv : Általánosan elfogadott környezetvédelmi politikai gyakorlat, amelynek értelmében 
a szennyezés kezelésének költségeit a szennyezés okozóinak kell viselniük.
Tartalék : A számvitelben a mérlegben nyilvántartott bizonytalan időzítéssel, illetve összeggel kapcsolatos 
kötelezettséget jelenti.
07 Glosszárium 
Többéves pénz ügyi keret : A többéves pénzügyi keret határozza meg a kiadási prioritásokat és azokat a maximális 
összegeket, amelyeket az Unió az adott hétéves időszak alatt az egyes területeken belül kiadhat. A többéves 
pénzügyi keretre vonatkozó rendeletben szereplő kiadási plafonok nem egyeznek meg az uniós költségvetés 
kiadási plafonjaival, amelyek mindig alacsonyabbak. A többéves pénzügyi keret az adott időszakra (jelenleg: 2014–
2020) vonatkozóan tartalmazza az uniós költségvetés bevételi forrásait és a korrekciós mechanizmusokat is.
Végleges elhelyezés : A radioaktív hulladék kezelési folyamatának utolsó állomása. Több különböző lehetőség áll 
rendelkezésre, melyek egyike a nagy aktivitású radioaktív hulladékok esetében alkalmazott mélyrétegi geológiai 
tárolókban való elhelyezés.
Végleges leszerelési terv : Az erőmű üzemeltetője által az erőmű leállításakor készített dokumentum, amely 
a leszerelési engedély iránti kérelem részeként kerül benyújtásra. A tervben szerepelnek a szükséges tevékenységek, 
azok ütemezése és becsült költsége, valamint a finanszírozási terv. A leszerelés folyamán a dokumentum 
módosítására is sor kerülhet.
Zöldmezős ter ület : Noha a kifejezésnek nincs egységes nemzetközi meghatározása, jelentésünkben egy adott 
leszerelt atomerőmű területének végleges állapotát értjük alatta abban az esetben, ha a terület kivonható 
a hatósági ellenőrzés alól.
08
 Rövidítések
BNPP : Bohunicei Atomerőmű (Szlovákia)
CPMA : Központi projektirányítási ügynökség (Litvánia)
EBRD : Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank
ÉMP : Éves munkaprogram
IAS: A Bizottság belső ellenőrzési szolgálata
INPP : Ignalinai Atomerőmű (Litvánia)
JAVYS a.s. : A leszerelésért és a  radioaktív hulladék kezeléséért felelős szlovák állami vállalat
KNPP : Kozloduji Atomerőmű (Bulgária)
KPI: Fő teljesítménymutató
NAÜ : Nemzetközi Atomenergia Ügynökség
NDAP : Nukleáris létesítmények leszerelését támogató programok
RBMK-1500 : Csatorna-típusú, nagy energiakimenetű reaktor (pl. Litvániában)
SERAW : A radioaktív hulladék kezeléséért felelős bolgár állami vállalat
VVER 440/230 : Víz-víz energetikai reaktor (pl. Bulgáriában és Szlovákiában)
09
 Összefoglaló
I
Amikor Litvánia, Bulgária és Szlovákia még tagjelölt államok voltak, csatlakozásuk egyik feltételeként három atom -
erőmű területén található összesen nyolc szovjet tervezésű első generációs atomreaktor bezárását és későbbi lesze -
relését határozták meg.
II
Az atomreaktorok tervezett élettartamuk vége előtti leállítása, majd leszerelése jelentős pénzügyi és gazdasági ter -
het jelentett az érintett három tagállam számára. Az Unió ezért beleegyezett abba, hogy erre 1999-től kezdődően 
pénzügyi támogatást nyújt. 2020-ra az Unió támogatása el fogja érni a 3,8 milliárd eurót, az összeg legnagyobb 
részét Litvánia kapja, őt Bulgária és Szlovákia követi.
III
Ellenőrzésünk célja az volt, hogy megállapítsuk, e témában korábban közzétett jelentésünk, azaz 2011 óta tör -
téntek-e előrelépések a  litvániai, bulgáriai és szlovákiai atomerőművek leszerelését támogató uniós programok 
végrehajtásában.
IV
A kifejezetten a nukleáris leszerelést célzó uniós finanszírozási programok nem hoztak létre megfelelő ösztönzőket 
az időben történő, költséghatékony leszereléshez.
V
2011 óta történt némi előrelépés az ignalinai (Litvánia), kozloduji (Bulgária) és bohunicei (Szlovákia) atomerőművek 
leszerelése terén. Az erőművek nem ellenőrzött területein egyes fő elemeket lebontottak, azonban az ellenőrzött 
területeken elvégzendő munkával kapcsolatban még mindhárom tagállam jelentős kihívások előtt áll. Noha a  tagál -
lami hatóságok állítása szerint az erőműveket visszafordíthatatlanul leállították, azokból a  várt outputokból azon -
ban, amelyeket a Bizottság a visszafordíthatatlan leállás felé haladás értékeléséhez alkalmaz, még nem mindegyik 
teljesült.
VI
Mindhárom tagállam tett előrelépéseket a  hulladékkezelési infrastruktúrák létrehozása terén, azonban a  2011–
2015 -ös időszakban számos jelentős infrastrukturális projekt késedelmet szenvedett. Litvániában történtek a leg -
nagyobb késedelmek, itt 2011 óta a leszerelés végső határidejét további 9 évvel, 2038-ig meghosszabbították. 
Továbbra is mindhárom tagállamban vannak kihívások, többek között a külső szakértőktől való függést és a vezető 
technikai megoldások kezelését illetően.
10 Összefoglaló 
1. ajánlás : a három érintett tagállam:
a) fejlessze tovább projektirányítási gyakorlatait annak érdekében, hogy a terveknek megfelelően álljanak rendel -
kezésre a  szükséges hulladék- és kiégettfűtőelem-kezelési infrastruktúrák;
b) tegyen lépéseket saját műszaki kapacitás létrehozása érdekében, hogy kiegyensúlyozottabb legyen a belső és 
a külső szakértők igénybevétele;
c) találjon jobb megoldásokat a bevált gyakorlatok és a szakmai tudás cseréjére egyrészt egymás között, másrészt 
az Unión belüli és azon túli szélesebb nukleáris leszerelési közösségen belül. A Bizottságnak ezt költséghaté -
kony módon kell megkönnyítenie.
VII
A három tagállamban a  nagy aktivitású hulladék és a  kiégett fűtőelemek lehetséges végleges  – tagállami, regionális 
vagy más, az Unió területén szóba jöhető – elhelyezési megoldásaival kapcsolatos tárgyalások még mindig csak elvi 
szinten folynak, noha e megoldások végrehajtása több évtizedet vesz igénybe.
2. ajánlás
a) A Bizottság – valamennyi érintett tagállammal együtt – vizsgálja meg a kiégett fűtőelemek és a nagy aktivitá -
sú hulladékok elhelyezésének különböző lehetőségeit, figyelembe véve a regionális és más, az Unió területén 
szóba jöhető megoldásokat, és kellően tekintetbe véve a biztonság és a védelem kérdését, valamint az alternatí -
vák költséghatékonyságát is. A  Bizottság a  radioaktív hulladékokról szóló irányelv végrehajtására vonatkozó, az 
Európai Parlamentnek és a Tanácsnak készített első jelentésében tekintse át ezt a kérdést is.
b) A három tagállam egymással párhuzamosan hajtsa végre végleges elhelyezésre vonatkozó tervét annak érdeké -
ben, hogy a radioaktív hulladékokról szóló irányelvnek megfelelően teljesebb költségbecslést és finanszírozási 
tervet készíthessenek a kiégett fűtőelemek és a nagy aktivitású hulladék elhelyezését illetően.
VIII
A három erőmű leszerelésének becsült költsége együttesen legalább 5,7 milliárd eurót fog kitenni, a végleges 
ártalmatlanítás költségét is tekintetbe véve pedig az összeg ennek a kétszeresére nő. Legutóbbi ellenőrzésünk óta 
a leszereléssel kapcsolatos finanszírozási hiány Litvániában tovább nőtt, itt a költségek jelenleg 1,6 milliárd euró -
val haladják meg a rendelkezésre álló forrásokat. Bulgária 28 millió euróra, Szlovákia pedig 92 millió euróra becsüli 
jelenleg a finanszírozási hiányt. Noha a három tagállam viseli a végső felelősséget annak biztosításáért, hogy 
a leszereléshez és a végleges elhelyezéshez megfelelő pénzügyi források álljanak rendelkezésre, társfinanszírozásuk 
az uniós leszerelési programokban mégis igen szerény mértékű. A Bizottság a társfinanszírozási követelményekről 
nem adott ki egyértelmű iránymutatást. A  teljes mértékű működőképességhez képest mindhárom erőmű esetében 
csökkent a személyzet létszáma, azonban az uniós források egy részét a biztonságos erőmű-karbantartásért felelős 
személyzet költségének fedezésére használják fel. 2011-ben a Bizottság jelezte, hogy 2020 után nem tervezi az uniós 
pénzügyi támogatás meghosszabbítását.
3. ajánlás : a három tagállam legyen tisztában azzal, milyen szerepük van a „szennyező fizet” elv betartásának biz -
tosításában, és legyen kész a leszerelési költségek, valamint a végleges elhelyezési költségek tagállami forrásokból 
történő fedezésére, mind a jelenlegi finanszírozási időszakban, mind azután.
11 Összefoglaló 
4. ajánlás : a Bizottság a 2014–2020-as finanszírozási időszakra nézve törekedjék a tagállami társfinanszírozás mérté -
kének növelésére. Egyértelműen – például bizottsági határozatban – határozza meg azokat a „kellően megalapozott 
kivételes” feltételeket, amelyek mellett adott projektek az atomerőművek leszerelését támogató uniós programok 
keretében teljes mértékben finanszírozhatók uniós forrásból.
5. ajánlás : Litvániában, Bulgáriában és Szlovákiában a  kifejezetten a  nukleáris leszerelést célzó finanszírozási 
programokat 2020 után állítsák le. Amennyiben a háromból egy vagy több országban egyértelműen megállapításra 
kerül, hogy 2020 után is szükség van az uniós forrásokra, a Bizottság által javasolt és a jogalkotó által is jóváha -
gyott jövőbeni uniós finanszírozáshoz rendeljenek megfelelő ösztönzőket a  leszerelés folytatásához, többek között 
kössék határidőhöz és állapítsanak meg megfelelő szintű tagállami társfinanszírozást. Ennek egyik módja lehet az 
európai strukturális és beruházási alapokhoz való hozzáférés kibővítésének megfontolása és ennek révén a  nukleá -
ris leszerelési tevékenységek fedezésének – a feltételek betartása melletti – lehetővé tétele.
6. ajánlás : a Bizottság az atomerőművek leszerelését támogató programok keretében csak a teljes munkaidő -
ben a leszerelési tevékenységeken dolgozó személyzettel kapcsolatos költségeket fedező uniós finanszírozást 
engedélyezze.
IX
A Bizottság nem végzett megfelelő értékelést arról, hogy a finanszírozási és leszerelési tervekben teljesülnek-e az 
előzetes feltételek.
7. ajánlás : a Bizottság zárja le az előzetes feltételek teljesülésére irányuló értékelését.
X
A jövőbeni költségek nem mindig minősülnek tartaléknak, illetve nem mindig szerepelnek a beszámoló kiegészítő 
mellékletében. Ez korlátozza az átláthatóságot, továbbá így az érintett hatóságok sem lesznek megfelelően képesek 
annak megtervezésére, hogy a leszerelés és a kiégett fűtőelemek ártalmatlanításának jövőbeni költségeit hogyan 
tudják fedezni.
8. ajánlás : a Bizottság valamennyi érintett tagállammal működjék együtt annak érdekében, hogy a  nukleáris 
leszerelést és a kiégett fűtőelemek végleges elhelyezését érintő jövőbeni költségeket megfelelően és átláthatóan, 
a vonatkozó számviteli standardokkal összhangban vegyék számviteli nyilvántartásba.
12
 Bevezetés 1. ábraAz atomerőművek leszerelését támogató uniós 
programok által érintett litvániai, bulgáriai és szlovákiai 
atomerőművek01 
Amikor Litvánia, Bulgária  és Szlovákia  még tagjelölt államok voltak, csatlako -
zásuk egyik feltételeként három atomerőmű területén3 található összesen nyolc 
szovjet tervezésű első generációs atomreaktor bezárását és későbbi leszerelését 
jelölték meg (lásd: 1. ábra  és I. melléklet ). Mivel a nyugati biztonsági előírások -
nak is megfelelő korszerűsítés nem lett volna gazdaságos, a csatlakozási tárgyalá -
sok során arról született megállapodás, hogy a reaktorokat már tervezett élettar -
tamuk lejárta előtt bezárják4. A három erőművet állami vállalatok üzemeltetik.3 A kozloduji (Bulgária) és 
a bohunicei (Szlovákia) 
erőműben a  leszerelés alatt 
álló reaktorok mellett vannak 
még működő reaktorok is. 
Jelentésünkben az „erőmű” 
kifejezés alatt a leszerelés alatt 
álló reaktorokat értjük.
4 DOC/97/8, Strasbourg/
Brüsszel, 1997. július 15., 
„Agenda 2000 — Summary 
and conclusions of the 
opinions of Commission 
concerning the Applications 
for Membership to the 
European Union presented by 
the candidates countrie’s” 
(Agenda 2000 – A Bizottság 
véleményei a tagjelölt államok 
Európai Unióhoz történő 
csatlakozás iránti kérelmeiről  – 
összefoglaló és 
következtetések); Nyugat-
európai Nukleáris Hatóságok 
Szövetsége (WENRA), ’Nuclear 
Safety in EU Candidate 
Countries’ (Nukleáris 
biztonság az uniós tagjelölt 
államokban), 2000. október.
Ignalinai Atomerőmű (Litvánia)
1. és 2. blokk egy-egy reaktorral
Reaktor típusa: Csatorna-típusú, nagyenergiakimenetű reaktor (RBMK – 1500)
Bohunice V1 Atomerőmű (Szlovákia)
Két reaktor
Reaktor típusa: víz-víz energetikai reaktor(VVER 440/230)
Kozloduji Atomerőmű (Bulgária)
1–4. blokkok egy-egy reaktorral
Reaktor típusa: víz-víz energetikai reaktor(VVER - 440/230)
Forrás:  Európai Számvevőszék, az atomerőművek által szolgáltatott információk alapján. Fotók © 
Bohunicei Atomerőmű (BNPP), Kozloduji Atomerőmű (KNPP), Ignalinai Atomerőmű (INPP).
13 Bevezetés 
02 
Mind a Bohunicei V1 Atomerőmű (Szlovákia), mind a Kozloduji Atomerőmű (Bul -
gária) rendelkezik a nyomottvizes reaktorok egyik alkategóriájába tartozó víz-víz 
energetikai reaktorokkal (VVER) (lásd: 2. ábra ). Az ilyen típusú reaktorokat Európa 
más helyein már korábban leszerelték. 2. ábraNyomottvizes reaktorral működő atomerőmű (VVER-440/230) – szemléltető ábra
Forrás:  Európai Számvevőszék. Reaktor
FűtőelemekKompresszor
Gőzfejlesztő
Tápszivattyú
KondenzátorTurbinaGenerátor
TranszformátorHálózatSzekunder kör 
a turbinacsarnokbanTranszformátor-
állomás
A reaktor, illetve a primer hűtőkör reaktorépületben található elemei alkotják az aktivált és szennyezett primer kört. A turbina és a kondenzátor alkotja a szekunder kört. 
A bohunicei V1 és a kozloduji 1–4-es blokkok nem rendelkeznek olyan tömör acél-, illetve beton konténment szerkezettel, amely a reaktorban és a primer kör elemeiben 
bekövetkező baleset esetén végső akadályt képezne a masszív sugárzással szemben.Hűtővíz – folyó/tó – 
hűtőtornyokReaktorhűtő 
szivattyúPrimer kör a reaktorban,
az ellenőrzött terület része
14 Bevezetés 
03 
Az ignalinai (Litvánia) erőműben a forralóvizes reaktorok egyik alkategóriájába 
tartozó grafitmoderált (RBMK-1500) reaktor található, ezt nevezik általában „Cser -
nobil-típusú” reaktornak (lásd: 3. ábra ). Ez az első alkalom, hogy grafitmoderált 
reaktor leszerelésére kerül sor5.5 Csernobilban 
a reaktorblokkokat lezárták 
ugyan, de leszerelésükre nem 
került sor. Az 1986-ban 
bekövetkezett balesetet 
követően a 4-es reaktorblokk 
köré egy ún. „szarkofágot” 
építettek.3. ábraGrafitmoderált reaktorral működő atomerőmű (RBMK-1500) – szemléltető ábra
Forrás:  Európai Számvevőszék.Transzformátor-
állomásTurbinacsarnok
TurbinaGenerátorHálózat
Transzformátor
Kondenzátor
Fő keringető szivattyúFűtőelemek
Reaktor
A reaktor és a reaktorépületen belül a hűtőkör fő elemei alkotják az aktivált és szennyezett kört, amely közvetlenül kapcsolódik a turbinacsarnokban található turbinához 
és kondenzátorhoz. Az ignalinai 1. és 2. blokk nem rendelkezik olyan tömör acél-, illetve beton konténment szerkezettel, amely a reaktorban és a hűtőkör fő elemeiben bekövetkező baleset esetén végső akadályt képezne a masszív sugárzással szemben.Fő 
keringető 
szivattyúGraﬁt 
szabályozóelemekTóból kivett és oda visszavezetett 
hűtővízGőzszeparátor 
dobReaktorcsarnok/reaktorépület, 
az ellenőrzött terület része
15 Bevezetés 
Az atomerőművek leszerelését támogató uniós 
programok
04 
Az atomerőművek tervezett élettartamuk vége előtti leállítása, majd leszerelé -
se jelentős pénzügyi és gazdasági terhet jelentett az érintett három tagállam 
számára, annál is inkább, mert sem a leszerelés teljes költségét fedező nemzeti 
tartalékot nem képeztek, sem a  szükséges hulladékkezelési infrastruktúrával nem 
rendelkeztek6.
05 
Az Unióval megállapodás született arról, hogy mindehhez 1999-től pénzügyi tá -
mogatást fog nyújtani. A támogatás a PHARE-program, a Közép- és Kelet-Európai 
tagjelölt államok számára pénzügyi és technikai segítségnyújtást biztosító elő -
csatlakozási eszköz keretében indult. Miután mindhárom ország csatlakozott az 
Unióhoz, a támogatás az atomerőművek leszerelését támogató uniós programok 
keretében, az egyes csatlakozási szerződések és tanácsi rendeletek rendelkezései 
alapján folytatódott tovább (lásd a  II. mellékletben  található áttekintést)7. Min -
den egyes ország számára külön célzott támogatási programot hoztak létre.
06 
A támogatási programok 1999-es kezdete és 2013 között e programok a követke -
zőkből álltak:
 ο az erőművek leszerelésekor a  tagállamokra háruló pénzügyi terhek egy részé -
nek megkönnyítését elősegítő leszerelési intézkedések ;
 ο a korai bezárásból adódóan megszűnő tagállami energiatermelő kapacitás 
bizonyos hatásainak enyhítését elősegítő intézkedések.
07 
A jelenlegi 2014–2020-as időszakban csak azok a leszerelési intézkedések8 
jogosultak támogatásra az atomerőművek leszerelését támogató uniós prog -
ramok keretében, amelyek célja az 1. táblázatban  vázolt konkrét célkitűzések 
megvalósítása.6 „Nuclear Decommissioning 
Assistance Programme data” 
(Az atomerőművek 
leszerelését támogató 
programok adatai) c. 
bizottsági 
munkadokumentum 
(SEC(2011) 914 végleges).
7 Az uniós támogatás mellett 
Litvánia és Bulgária az 
atomerőművek működéséhez 
kapcsolódó nukleáris 
biztonságra az Európai 
Újjáépítési és Fejlesztési Bank 
(EBRD) által kezelt nukleáris 
biztonsági számlákról is 
kapott külön vissza nem 
térítendő támogatást.
8 A többek között az 
energiahatékonyságra és 
a megújuló energiákra 
irányuló enyhítő intézkedések 
az európai strukturális és 
beruházási alapok keretében 
jogosultak támogatásra, 
ezekből mindhárom állam 
részesülhet.
16 Bevezetés 1. táblázatAz atomerőművek leszerelését támogató uniós programok konkrét céljai, 
2014–2020
Program Konkrét célkitűzések
Ignalina, LitvániaA fűtőelemek eltávolítása a 2. blokk reaktormagjából, valamint az 1. és 2. blokkok pihentető medencéjéből, és a kiégett fűtőele -
mek elhelyezése a száraz tárolóban.
A reaktorblokkok biztonságos fenntartása.
A leszerelés megvalósítása a reaktor turbinacsarnokában és melléképületeiben.
A leszerelésből származó hulladék biztonságos kezelése a részletes hulladékkezelési tervnek megfelelően.
Kozloduj, BulgáriaLeszerelés megvalósítása az 1–4. blokkok turbinacsarnokában és a melléképületekben.
Nagyméretű alkotóelemek és berendezések leszerelése az 1–4. blokkok reaktorépületeiben.
A leszerelésből származó hulladék biztonságos kezelése a részletes hulladékkezelési tervnek megfelelően.
Bohunice, SzlovákiaLeszerelés megvalósítása a V1 reaktor turbinacsarnokában és melléképületeiben.
Nagyméretű alkotóelemek és berendezések leszerelése a V1 reaktor épületeiben.
A leszerelésből származó hulladék biztonságos kezelése a részletes hulladékkezelési tervnek megfelelően.
Mindegyik 
atomerőmű Olyan lehetséges intézkedések, amelyek célja a leszerelés alatt álló blokkok magas szintű biztonságának fenntartása, beleértve 
az atomerőmű dolgozóira vonatkozó támogatást is.
Forrás:  Európai Számvevőszék, az 1368/2013/Euratom és az 1369/2013/Euratom tanácsi rendeletek alapján.
08 
2020-ra az uniós támogatás összege eléri majd a 3,8 milliárd eurót (lásd: 4. ábra ).4. ábraAz Unió által az atomerőművek leszereléséhez Litvániának, 
Bulgáriának és Szlovákiának nyújtott támogatás, 1999–2020
0200
100400600
500
300800
700900millió euró
1999–2006                                                                                                                       
(8 év)2007–2013                                                            
(7 év)2014–2020                                                                                             
(7 év)Ignalina, Litvánia
Kozloduj, Bulgária
Bohunice, Szlovákia340530
201837
510
423
225293451
Forrás:  Számvevőszék, az Európai Bizottságtól származó adatok alapján.
17 Bevezetés 
09 
A támogatás legnagyobb részét Litvánia kapta, őt követte Bulgária, majd végül 
Szlovákia (lásd: 5. ábra )9.9 Jelentésünkben a  tagállamok 
programjaik mérete szerint 
a következő sorrendben 
szerepelnek: Litvánia, Bulgária 
és Szlovákia.
10 Impact assessment 
(Hatásvizsgálat), bizottsági 
munkadokumentum, 
SEC(2011) 1387 végleges.
11 COM(2016) 177 final, 
2016. április 4., 7. o., 
„A Bizottság közleménye 
a nukleáris indikatív 
programról az Euratom-
szerződés 40. cikke 
értelmében az Európai 
Gazdasági és Szociális 
Bizottság általi 
véleményezésre”, 
a továbbiakban: a Bizottság 
2016-os nukleáris indikatív 
programja.5. ábraAz egyes tagállamoknak juttatott támogatás aránya 
a teljes uniós leszerelési támogatáson bel ül, 1999–2020
Forrás:  Számvevőszék, az Európai Bizottságtól származó adatok alapján.Bohunice, Szlovákia
849 millió euró
22%Kozloduj, Bulgária
1 143 millió euró
30% Ignalina, Litvánia
1 818 millió euró
48%
10 
A 2014–2020-as pénzügyi időszakra készített hatásvizsgálatában a Bizottság 
kijelentette, hogy 2020 után nem tervezi az uniós pénzügyi támogatás további 
meghosszabbítását10.
Mi a nukleáris leszerelés?
11 
A nukleáris leszerelés egy adott atomerőmű életciklusának utolsó szakasza. 
Európa-  szerte egyre több azoknak az atomerőműveknek a száma, amelyek lesze -
relése folyamatban van, illetve a rövid/középtávú jövőben várható. 2015 végén az 
Unióban 129 atomreaktor volt működésben, 91-et pedig leállítottak, és ezekből 
3-at teljesen le is szereltek (lásd: III. melléklet ). Becslések szerint 2025-re a jelen -
leg működő 129 reaktorból több mint 50-et szintén le fognak állítani11.
18 Bevezetés 
12 
A nukleáris leszerelés egy sor konkrét folyamatból áll, melyek közül néhányra 
egymással párhuzamosan kerül sor. A folyamat akkor fejeződik be, ha az erőmű 
területét addig az állapotig megtisztították, hogy a földterület a tagállami jogsza -
bályok értelmében vagy megszorítás nélkül („zöldmezős terület”) vagy bizonyos 
megszorítások mellett („barnamezős terület”) újrahasznosítható vagy rehabilitál -
ható lesz. A litvániai, bulgáriai és szlovákiai területek leszerelését a „barnamezős” 
státuszig kell elvégezni.
13 
Mindhárom tagállam az ún. „azonnali leszerelési stratégiát”, nem pedig a  „késlel -
tetett leszerelési stratégiát”, illetve a „hosszú távú biztonságos fizikai elhatárolás” 
stratégiáját választotta. Azonnali stratégia esetén a  leszerelés röviddel az üzem 
teljes leállítását követően megkezdődik. Az alternatív késleltetett leszerelési 
stratégia esetén a kiégett fűtőelemek eltávolítása után a berendezés minden 
radioaktív anyagokat tartalmazó részét feldolgozzák, illetve a későbbi szennye -
zésmentesítésig, illetve bontásig biztonságosan tárolják12.
14 
A leszerelés egyrészt magának a létesítménynek, többek között a turbinacsarnok -
nak a hagyományos értelemben vett lebontását, másrészt a helyszínen a radioak -
tív anyagok kezelésével kapcsolatos, magas szaktudást igénylő tevékenységeket 
foglal magában. Ennek során kulcsfontosságú a  tevékenységek helyes sorrendjé -
nek megtervezése és a követendő eljárások és módszerek azonosítása. 6. ábraAz atomreaktorok állapota az Európai Unióban, 
2015. december 31.
Forrás:  Európai Számvevőszék, az Európai Bizottság és a Nemzetközi Atomenergia Ügynökség 
reaktorokra vonatkozó információs rendszerének adatbázisa (PRIS) alapján.Leállított:   
91 reaktor 
(ezekből 3 esetében történt 
meg a teljes leszerelés)Üzemben: 
129 reaktorÉpítés alatt: 
4 reaktor12 NAÜ biztonsági előírások, 
„Decommissioning of 
Facilities, General Safety 
Requirements No. GSR Part 6” 
(Nukleáris létesítmények 
leszerelése, Általános 
biztonsági követelmények, 
GSR, 6. rész), 2014.
19 Bevezetés 
15 
A 7. ábra  az atomerőmű leszerelésének fő folyamatait mutatja be.7 . ábraAz atomerőmű leszerelésének fő folyamatai
Forrás:  Európai Számvevőszék.Nukleáris leszerelési folyamatok 
Folyamatban lévő tevékenységek az erőműben:
 radiológiai leltár összeállítása és a létesítmény jellemzése 
 konténment rendszerek létrehozása, fenntartása és módosítása
 szennyezésmentesítés
Nem ellenőrzött terület (főként a reaktorépületen kívüli terület):
 a rendszerek, struktúrák és gépek szennyezésmentesítése, lebontása és eltávolítása 
 szennyezett/aktív anyagok eltávolítása és elzárása
 a kis és közepes aktivitású hulladék eltávolítása/tárolása
Ellenőrzött terület (főként a reaktorépületen belüli terület):
 a rendszerek, struktúrák és gépek szennyezésmentesítése, lebontása és eltávolítása
 szennyezett/aktív anyagok eltávolítása és elzárása
 a kis, közepes és nagy aktivitású hulladék eltávolítása/tárolásaA fűtőanyagok és 
a kiégett fűtőanyagok eltávolítása a reaktorbólIntézményi felügyelet megszüntetése
Az előre 
meghatározott feltételek alapján a helyszín barnamezővé vagy zöldmezővé alakítása
16 
A nukleáris létesítmények üzemeltetőinek pénzügyi tervet is tartalmazó végle -
ges leszerelési tervet  kell készíteniük, illetve folyamatosan frissíteniük, amely -
ben szerepelnek egyrészt az elvégzendő feladatok, másrészt ezek ütemezése és 
becsült költsége13. Az Unió támogatását e tervek szerint kell végrehajtani, folya -
matosan ügyelve a biztonság legmagasabb szintjének fenntartására14.
17 
Egy adott atomerőmű életciklusa során végrehajtott minden tevékenységre, be -
leértve a leszerelést is, szabályozás vonatkozik, és azokat csak tagállami hatóság 
által kiadott engedély beszerzése után lehet elvégezni.13 NAÜ biztonsági előírások, 
„General Safety Requirements 
Part 6” (Általános biztonsági 
követelmények, 6. rész), 
15–16.  o.
14 Az 1368/2013/Euratom tanácsi 
rendelet, illetve az 1369/2013/
Euratom tanácsi rendelet 
2. cikkének (1) bekezdése.
20 Bevezetés 
A radioaktív hulladékok kezelése
18 
A nukleárisfűtőanyag-ciklus minden szakaszában radioaktív hulladék keletkezik. 
A Nemzetközi Atomenergia Ügynökség (NAÜ) osztályozási rendszere a  radioak -
tív hulladékokat a radioaktivitás szintjétől függően hat osztályba sorolja, lásd: 
2. táblázat .2. táblázatA radioaktív hulladék osztályozása, kezelése és végleges elhelyezése
Osztály LeírásKezelés és végleges elhelyezés
(a felszín alatti mélység csupán jelzésértékű)
SzennyezésmentesA radionuklidot olyan kis koncentrációban tartalma -
zó hulladék, hogy esetében nincs szükség sugárvé -
delmi rendelkezések alkalmazására, és mentesül a 
hatósági ellenőrzés alól.talajszintszabad forgalomba bocsátás, 
hulladéklerakó
Nagyon rövid élettartamúCsak nagyon rövid felezési idejű radionuklidokat tar -
talmazó hulladék, amely esetében az aktivitáskon -
centráció meghaladja az engedélyezett szinteket. talajszint átmeneti tároló
Nagyon alacsony 
aktivitásúA szennyezésmentesség kritériumait nem feltétlenül 
teljesítő hulladék, amely azonban nem igényel 
magas szintű elzárást, illetve szigetelést.talajszint hulladéklerakó
Alacsony aktivitásúKorlátozott mértékben hosszú élettartamú 
radionuklidokat tartalmazó hulladék. Az ilyen 
hulladék egy legfeljebb néhány száz éves időszakra 
megbízható szigetelést és elzárást igényel.felszín alatti felszínhez közel (< 30 méter)
Közepes aktivitásúElsősorban hosszú élettartamú radionuklid-tar -
talma miatt nagyobb fokú elzárást, hősugárzással 
kapcsolatos rendelkezéseket azonban nem vagy csak 
kis mértékben igénylő hulladék.felszín alatti közepes mélység (30–100 méter)
Nagy aktivitásúJelenős mennyiségű hő előállításához elég nagy 
aktivitáskoncentrációjú, illetve nagy mennyiségű 
hosszú élettartamú radionuklidokat tartalmazó 
hulladék. A kiégett fűtőelemek ebbe a kategóriába 
tartoznak.felszín alatti geológiai elhelyezés (> 400 méter)
Forrás:  Európai Számvevőszék, az IAEA Safety Standards, General Safety Guide No GSG-1, Classification of Radioactive Waste (NAÜ biztonsági előírá -
sok, Általános biztonsági útmutató, GSG-1, A radioaktív hulladékok osztályozása) 2009. alapján.
21 Bevezetés 
19 
Az egyes osztályokba tartozó hulladék biztonságos elzárásához és kezeléséhez 
különböző technológiákra és módszerekre van szükség. A  spektrum legalacso -
nyabb szintjén elhelyezkedő szennyezésmentes hulladék egyszerűen, akár a ház -
tartási hulladékkal egy helyen is elhelyezhető. A spektrum másik végén található 
nagy aktivitású hulladék, mint például a kiégett fűtőelem, olyan nagy mértékben 
radioaktív, hogy esetében a hosszú távú biztonság és védelem érdekében a leg -
nagyobb mértékű elzárásra és elszigetelésre van szükség. A nagy aktivitású hulla -
dék végleges elhelyezésének általánosan elismert, legmegfelelőbb módja a  föld 
felszíne alatt több száz méter mélyen található mélyrétegi geológiai tárolóban 
való elhelyezés15. A NAÜ biztonsági előírásai szerint a nukleáris leszerelési folya -
mat lezárása nem jelenti a hulladékkezelés végét, mivel a nagy aktivitású hulladé -
kot ekkor még nem helyezték el a végleges elhelyezésre szolgáló létesítménybe16.
A „szennyező fizet” uniós és nemzetközi alapelv
20 
Az Európai Unióban a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladék kezelését a ra -
dioaktív hulladékokról szóló irányelv17 szabályozza. Az irányelvben foglalt köve -
telmények az 1997-es NAÜ-egyezményen alapulnak, amelyhez Litvánia, Bulgária 
és Szlovákia is csatlakozott18. Az egyezmény a „szennyező fizet” elv alkalmazására 
kötelezi a szerződő feleket, amely elv értelmében a hulladék előállítójának kell 
viselnie az emberi egészség és a környezet káros hatásai megelőzése érdekében 
történő hulladékkezelés költségét19. Az egyezmény egyik további alapelve, hogy 
a nukleárishulladék-kezelés ne terhelje jogosulatlanul az elkövetkező generá -
ciókat. Ez jelenik meg a radioaktív hulladékokról szóló irányelvben is, amely 
kimondja: „minden tagállam etikai kötelessége kell hogy legyen, hogy a kiégett 
fűtőelemekkel és radioaktív hulladékokkal, illetve a nukleáris létesítmények lesze -
relésével összefüggésben várhatóan keletkező radioaktív hulladékokkal kapcso -
latosan ne hárítson indokolatlan terheket a  jövő nemzedékeire”20.
A atomerőművek leszerelését támogató uniós 
programok résztvevőinek szerepe és feladatai
21 
Amint a vonatkozó jogi rendelkezések lehetővé teszik, az Európai Bizottság  az 
atomerőművek leszerelését támogató programok közvetett irányítása mellett 
döntött21. Ezen irányítási mód esetében a Bizottság végrehajtó szerveket bíz meg  
egyes, a  költségvetés végrehajtásával kapcsolatos feladatokkal (lásd: IV. mellék -
let), az uniós költségvetés végrehajtásával kapcsolatos átfogó felelősséget és el -
számolhatóságot azonban továbbra is maga viseli. A Bizottságnak ezért meg kell 
győződnie arról, hogy a végrehajtó szervek megfelelő kontroll- és monitoring -
struktúrákkal rendelkeznek-e. E  három program mindegyike esetében a  végrehaj -
tó szerv feladatait az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank  (EBRD) látja el.15 IAEA Safety Standards, 
General Safety Guide 
No GSG-1, Classification of 
Radioactive Waste (NAÜ 
biztonsági előírások, Általános 
biztonsági útmutató, GSG-1, 
A radioaktív hulladékok 
osztályozása) 2009, 6. o.
16 IAEA Safety Standards, 
General Safety Guide 
No GSG-1, Classification of 
Radioactive Waste (NAÜ 
biztonsági előírások, Általános 
biztonsági útmutató, GSG-1, 
A radioaktív hulladékok 
osztályozása) 2009, 3. o.
17 A Tanács 2011. július 19-i 
2011/70/Euratom irányelve 
a kiégett fűtőelemek és 
a radioaktív hulladékok 
felelősségteljes és biztonságos 
kezelését szolgáló közösségi 
keret létrehozásáról (HL L 199., 
2011.8.2., 48.  o.).
18 NAÜ, A kiégett fűtőelemek 
kezelésének biztonságáról és 
a radioaktív hulladékok 
kezelésének biztonságáról 
szóló közös egyezmény.
19 A NAÜ kiégett fűtőelemek 
kezelésének biztonságáról és 
a radioaktív hulladékok 
kezelésének biztonságáról 
szóló közös egyezményének 
21. cikke értelmében: „Minden 
szerződő fél biztosítja, hogy 
a kiégett fűtőelemek, illetve 
a radioaktív hulladékok 
kezelésének biztonságáért 
elsősorban az idevonatkozó 
engedély tulajdonosa 
(engedélyese) a  felelős, és 
megfelelő intézkedéseket hoz 
annak biztosítása érdekében, 
hogy az ilyen engedély 
tulajdonosa teljesítse 
kötelezettségeit”.
20 A 2011/70/Euratom tanácsi 
irányelv 
24. preambulumbekezdése.
21 A legutóbb a 2015. 
október 28-i 2015/1929/EU, 
Euratom rendelettel 
módosított, az Unió általános 
költségvetésére alkalmazandó 
pénzügyi szabályokról és az 
1605/2002/EK, Euratom 
tanácsi rendelet hatályon kívül 
helyezéséről szóló, 2012. 
október 25-i 966/2012/EU, 
Euratom európai parlamenti 
és tanácsi rendelet (HL L 298., 
2012.10.26., 1. o.) 58. cikkének 
c) pontja.
22 Bevezetés 
22 
Litvániában emellett egy nemzeti közigazgatási szerv, a Központi projektirá -
nyítási ü gynökség  második végrehajtó szervként működik, és az irányítása alá 
tartozó projektek esetében az EBRD-vel megegyező feladatokat lát el22. A szám -
vevőszéki ellenőrzés idején valamennyi új projekt a Központi projektirányítási 
ügynökségen keresztül valósult meg. Az EBRD a korábban rábízott projektek 
esetében továbbra is elvégzi feladatait.
23 
A három tagállam  köteles megfelelő nemzeti struktúrákat létrehozni a  program -
végrehajtáshoz, továbbá minden szükséges lépést megtenni az egyes leszere -
lési programok megfelelő működése előtt álló jogi és közigazgatási akadályok 
megszüntetése érdekében23. A tagállamok az energiaügyi politikáért felelős 
minisztériumból programkoordinátort jelölnek ki, aki tagállami szinten általános 
felelősséget vállal a  leszerelési program tervezéséért, koordinálásáért és figye -
lemmel kíséréséért.
24 
Litvánia szintén a Pénzügyminisztériumot jelölte ki a Központi Projektirányítási 
Ügynökség pénzügyi felügyeletének pénzügyi koordinálására.
25 
A programok fő kedvezményezettjei  az atomerőművek üzemeltetője, illetve 
a leszerelési engedély tulajdonosa, melyek mindkét esetben állami vállalatok. 
A javaslatok elfogadását követően ők felelősek a projektek végrehajtásáért.
26 
A tagállamok minden évben egy éves munkaprogramra tesznek javaslatot, 
amelyben vázolják a források tervezett felhasználását. Ezután a Bizottság – a nuk -
leáris létesítmények leszerelését támogató program 28 tagállam képviselőiből 
álló bizottságával történt konzultációt követően – jóváhagyja a finanszírozási 
határozatokat. Jóváhagyja továbbá a  végrehajtó szervek által kiválasztott, uniós 
támogatás felhasználásával finanszírozandó projektek dokumentációját is. A  tag -
állami szintű koordinációt követően az új projektpályázatokat a  programkoordi -
nátor jóváhagyásra benyújtja az EBRD-nek, illetve Litvániában a Központi Pro -
jektirányítási Ügynökségnek. Ellenőrzés után a projektpályázatokat a végrehajtó 
szervezetek nyújtják be a Bizottságnak.22 Szlovákia hivatalos javaslatot 
tett egy második, nemzeti 
végrehajtási csatorna 
létrehozására, az EBRD mellett 
működő szlovák innovációs és 
energiaügynökség révén.
23 A litvániai, bulgáriai és 
szlovákiai atomerőművek 
leszerelését támogató, 
a 2014–2020-as időszakra 
vonatkozó programok 
alkalmazási szabályairól szóló, 
2014. augusztus  7-i bizottsági 
végrehajtási határozat 
(C(2014) 5449 final) 4. cikke.
23 Bevezetés 
24 16/2011. sz. különjelentés: „Az 
atomerőművek leszereléséhez 
Bulgáriának, Litvániának és 
Szlovákiának nyújtott uniós 
pénzügyi támogatás: 
eredmények és a jövő 
kihívásai” 
(http://eca.europa.eu ).27 
A Bizottság ezután – a szerződéses feltételek szerint – átutalja a vonatkozó forrá -
sokat az EBRD-nek, illetve Litvánia esetében a Központi Projektirányítási Ügynök -
ségnek. A projektvégrehajtást ezek a szervek kísérik figyelemmel.
Az Európai Számvevőszék előző jelentése a nukleáris 
leszerelésről
28 
Az Európai Számvevőszék már 2011-ben is megvizsgálta az atomerőművek 
leszereléséhez Bulgáriának, Litvániának és Szlovákiának nyújtott uniós pénzügyi 
támogatást24.
24
 Az ellenőrzés hatóköre  
és módszere
25 16/2011. sz. különjelentés.29 
Ellenőrzésünk célja az volt, hogy megállapítsuk, e témában korábban közzétett 
jelentésünk25, azaz 2011 óta történtek-e előrelépések a litvániai, bulgáriai és szlo -
vákiai atomerőművek leszerelését támogató uniós programok végrehajtásában.
30 
Vizsgálatunk elsősorban arra irányult, hogy a  programok a  következők tekinteté -
ben tettek-e előrelépést:
– az erőművek lebontása, a szükséges engedélyek beszerzése és infrastruktúra 
létrehozása a  kiégett fűtőelemek és a  hulladékok kezeléséhez;
– a költségek megbízható értékelésének elvégzése és a  leszerelés befejezésé -
hez szükséges források biztosítása.
31 
Mindhárom tagállamban felkerestük az érintett erőműveket, elemeztük a  prog -
ram- és projektdokumentációt, valamint interjúkat készítettünk a  tagállami 
tisztviselőkkel, az atomerőművek üzemeltetőivel, a  radioaktív hulladékok kezelé -
sére vonatkozó engedélyek tagállami tulajdonosaival, a  szabályozó hatóságokkal, 
valamint a végrehajtó szervek és az Európai Bizottság tisztviselőivel.
32 
A projektszintű előrelépések vizsgálatához a  három tagállamban összesen 17 
uniós finanszírozású infrastrukturális és nem infrastrukturális nukleáris leszerelési 
projektet választottunk ki (lásd: V. melléklet ). Azokat a  projekteket választottuk 
ki, amelyekre vonatkozóan az előző jelentésünkben a  legkritikusabb megállapí -
tásokat tettük, valamint olyan projekteket, amelyek a  leszerelés szempontjából 
alapvető fontosságúak. Ezenkívül a  18 folyamatban lévő kulcsfontosságú infra -
strukturális projektet érintő késedelmekről és költségtúllépésekről is gyűjtöttünk 
adatokat ( VI. melléklet ).
33 
Lehetőség szerint mindhárom tagállamban azonosítottunk példákat újonnan ki -
alakuló helyes gyakorlatokra, illetve általános előremutató hozzáállásra is. Ebből 
a célból felkerestük a világ első mélyrétegi geológiai tárolójának építési területét 
is Finnországban (lásd: VII. melléklet ).
25 Az ellenőrzés hatóköre és módszere  
34 
Az ellenőrzést 2015 áprilisától 2016 áprilisáig végeztük.
35 
Ellenőrzésünk hatóköre arra nem terjedt ki, hogy a projektkiadások megfe -
lelnek-e az egyes alapok konkrét szabályainak, és a közbeszerzési eljárásokat 
sem vizsgáltuk. Nem értékeltük a berendezések radioaktív biztonságát, illetve 
védelmét, mivel ez a releváns tagállami hatóságok feladata. Semmi esetre nem 
kívántunk állást foglalni az atomenergia mellett vagy ellen, és nem volt célunk 
következtetések levonása az Unió energiaszerkezetéről sem; jelentésünk e  témá -
kat nem tárgyalja.
26
 Észrevételek
26 SEC(2011) 1387 végleges, 
2011.  november  24.: 
„Bizottsági 
munkadokumentum, 
Hatásvizsgálat  – A bulgáriai, 
litvániai és szlovákiai 
atomerőművek leszerelését 
segítő támogatási 
programokhoz nyújtott uniós 
támogatásról szóló tanácsi 
rendeletre irányuló javaslatot 
kísérő dokumentum”.
27 Az Ignalinai Atomerőmű által 
rendelkezésre bocsátott 
információk szerint az 1. blokk 
esetében 2007-ben valósult 
meg a  „visszafordíthatatlan 
leállítás” státusza, amikor 
üzemeltetési engedélyét 
megváltoztatták és elfogadták 
a leszerelés végrehajtásának 
feltételeit. 2014. június 16-án 
hatályon kívül helyezték azt 
a törvényt, amely mindaddig 
megtiltotta az 1. blokk 
üzemeltetésének 
visszafordíthatatlan leállítását, 
ameddig nem biztosítják az 
adott szakasz, illetve 
a létesítmény leszerelésére 
vonatkozó munkálatok 
finanszírozását. A 2. blokk 
engedélyét 2012-ben és 
2014-ben módosították. 
A bolgár parlament 2015. 
február  6-án tartott plenáris 
ülésén a  bolgár energiaügyi 
miniszter kijelentette, hogy 
a négy blokk leszerelése 
visszafordíthatatlan. A  szlovák 
hatóságok úgy tekintik, hogy 
a leszerelési engedély 
kibocsátása 
a „visszafordíthatatlan 
leállítás” státuszának elérését 
jelenti.2011 óta történt némi előrelépés a leszerelés terén, de 
még jelentős kihívások előtt állunk
36 
Ez a  szakasz az uniós támogatási programok által finanszírozott leszerelési 
folyamatban 2011  óta történt előrelépésekre vonatkozó megállapításainkat 
mutatja be, külön kiemelve a legfontosabb infrastrukturális projekteket érintő 
késedelmeket.
A nem ellenőrzött ter ületeken történtek előrelépések, 
de a reaktorép ületek leszerelésének megkezdése még 
hátravan, és a radioaktív hulladékok kezeléséhez sz ükséges 
infrastruktúra csak részben készü lt el
37 
A három atomerőmű mindegyike esetében megvizsgáltuk a következőket:
– az atomerőmű leállítása milyen mértékben visszafordíthatatlan;
– a nem ellenőrzött és az ellenőrzött területeken a lebontás terén tett 
előrelépések;
– a kiégett fűtőelemeket és a hulladékokat kezelő – a leszereléshez és a lebon -
táshoz szükséges  – infrastruktúra rendelkezésre állása.
A tagállami hatóságok állítása szerint az erőművek leállítása 
jelenleg visszafordíthatatlan, a Bizottság kritériumai azonban 
még nem teljes ültek
38 
2011-ben a Bizottság négy olyan várt outputot adott meg, amelyeknek teljesül -
niük kell ahhoz, hogy egy adott atomerőmű leállítása visszafordíthatatlannak 
minősüljön26. Értékelésünk arról, hogy Litvániában, Bulgáriában és Szlovákiában 
ezek a várt outputok milyen mértékben teljesültek, a 3. táblázatban  látható.
39 
A litván, bolgár és szlovák hatóságok állítása szerint az elért előrelépések alapján 
elmondható, hogy jelenleg a leállítás ténylegesen visszafordíthatatlan, mivel 
az üzemeltetés folytatása nem lenne sem technikailag megvalósítható, sem 
költséghatékony27.
27 Észrevételek 
A Számvevőszék értékelése a három atomerőmű visszafordíthatatlan leállítását jelző 
várt outputok teljes üléséről, 2015. december 31.
Várt outputok Ignalina, Litvánia Kozloduj, Bulgária Bohunice, Szlovákia
1. Az atomerőművet a 
fűtőelemek teljes eltávolításáig 
biztonságosan leállított 
állapotban tartjákRészben teljesült
Folyamatban van a biztonságos fenntar -
tás. Az 1. reaktor fűtőelemeit eltávolítot -
ták. A 2. reaktor fűtőelemeit még nem 
távolították el.Teljesült
A fűtőelemeket eltávolí -
tották a reaktorokból és a 
tárolómedencékből.Teljesült
A fűtőelemeket eltávolí -
tották a reaktorokból és a 
tárolómedencékből.
2. A leszerelési engedélyt 
beszereztékNem teljesült
Az engedélyt még nem adták ki.Részben teljesült
Az 1. és 2. blokkra kiadták az en -
gedélyt, a 3. és 4. blokkra 2016-ra 
várható az engedély.Teljesült
Az engedélyt 2015-ben kiadták.
3. A reaktor magjának/primer 
körének bontását teljes 
mértékben megterveztékRészben teljesült
A lebontás folyamatának terve még nem 
készült el teljesen, a tanulmány folyamat -
ban van (lásd: V. melléklet , 6. projekt)Részben teljesült
A lebontási folyamat megter -
vezésének projektje beszerzési 
szakaszban van.Részben teljesült
A lebontási folyamat megtervezé -
sének projektje folyamatban van 
(lásd: V. melléklet , 16. projekt)
4. A reaktorépületben a bontás 
megkezdődöttRészben teljesült
A reaktorépületben eddig kisebb munká -
kat végeztek.Részben teljesült
A reaktorépületben eddig kisebb 
munkákat végeztek.Részben teljesült
A reaktorépületben eddig kisebb 
munkákat végeztek.
Forrás:  Európai Számvevőszék, a tagállami hatóságoktól kapott adatok alapján.3. táblázat
40 
Annak értékeléséhez, hogy a nukleáris leszerelés folyamatában bekövetkezett-e 
a visszafordíthatatlan állapot, az egyik várt output a  leszerelési engedély meglé -
te, ami elengedhetetlen az ellenőrzött területen szükséges munkálatok megkez -
déséhez. 2011 óta az érintett erőművek tekintetében mind Bulgária, mind Szlo -
vákia esetében megtörtént az üzemeltetési engedélyről a  leszerelési engedélyre 
váltás, Litvánia esetében azonban nem.
– Az Ignalinai Atomerőműnek ( Litvánia ) még be kell szereznie a leszerelési 
engedélyt, amelyre a  jelenlegi tervek szerint 2022  után  – az eredeti tervnél 
10 évvel később és 18 évvel azután, hogy az 1. blokkban megszűnt a villamos -
áram-termelés  – kerül csak sor.
– A Kozloduji Atomerőmű  (Bulgária ) 2014. november 27-én első két blokkjára 
10 éves leszerelési engedélyt kapott, 3. és 4. blokkjára pedig 2016-ra várha -
tó a  leszerelési engedély kibocsátása. További engedélyekre lehet azonban 
szükség a  reaktor alapvető rendszereinek vagy magának a  reaktornak az 
elbontásával kapcsolatos főbb munkálatok elvégzéséhez.
– A Bohunicei Atomerőmű ( Szlovákia ) jelenleg érvényes leszerelési engedé -
lyét 2014. december 23-án bocsátották ki: az erőmű ezzel zöld utat kapott 
a reaktorépület bontási munkálatainak megkezdéséhez. A  leszerelési terv 
2015 utánra ütemezte a fő bontási munkálatok kezdetét, azok azonban mind -
eddig nem kezdődtek meg.
28 Észrevételek 
A nem ellenőrzött ter ületeken a lebontás terén tett előrelépések
41 
Amint a 3. táblázatban  látható, a három erőmű közül egyik sem készítette el 
a reaktormagnak/a reaktor primer körének lebontási terveit, illetve mindhárom 
csak kisebb munkálatokat végzett el a reaktorépületben. Ez azt jelenti, hogy az 
ellenőrzött területeken, többek között a  reaktorépületben elvégzendő munkák -
kal kapcsolatban még mindhárom tagállam jelentős kihívások előtt áll.
42 
A nem ellenőrzött területeken azonban már történtek előrelépések a  lebontást 
illetően. Előző jelentésünk óta mindhárom helyszínen történt előrehaladás egyes 
fő elemek – pl. a nem ellenőrzött területeken a turbinacsarnokok – lebontása 
terén (lásd: a 8. és a 9. ábra  példái). Litvániában a bontás a tervezettnél később 
kezdődött meg, azonban 2014 óta folyamatosan haladnak a  munkálatok.8. és a 9. ábraA fotókon látható a Bohunicei V1 Atomerőmű (Szlovákia) turbinacsarnokában a fő 
elemek lebontásának folyamata
8. ábra. Bontás előtt 9. ábra. Bontás után
2011: Turbinacsarnok turbinákkal
© Javys.2015: Turbinacsarnok turbinák nélkül
© Javys.
29 Észrevételek 
A hulladékkezelési infrastruktúrákat illetően történtek 
előrelépések, de a kiégett fűtőelemek végleges elhelyezésére 
szolgáló létesítmények még csak a tervezési szakaszban vannak
43 
A leszerelési folyamat előrehaladásához szükséges engedélyt, más feltételek mel -
lett, csak akkor bocsátják ki, ha megfelelő hulladékkezelési megoldások valósul -
tak meg és létrejött az ehhez szükséges infrastruktúra. Mivel a különbözőképpen 
létrejött hulladékokat eltérő módon kezelik (lásd: 2. táblázat ), kellően teljes körű 
radiológiai leltárra és a létesítmény, illetve a radioaktív hulladék jellemzőinek 
megadására van szükség, mert így határozhatók meg pontosan a rendszerek és 
struktúrák szennyezésmentesítéséhez, bontásához és szakaszolásához szükséges 
módszerek és technológiák, és így választhatók ki a legmegfelelőbb hulladékke -
zelési megoldások. Ezen a téren mindhárom tagállam tett előrelépéseket a leg -
utóbbi ellenőrzésünk óta. A  reaktorépületek radiológiai jellemzése azonban  – 
igaz, általában véve jó úton halad a leszerelési tervekhez képest – a három közül 
még egyik erőmű esetében sem teljes körű.
44 
A nagyon alacsony, alacsony és közepes aktivitású hulladékok  tekintetében 
(lásd: 4. táblázat ) bizonyos mértékben mindhárom tagállamban előrehaladás 
történt a szükséges fő hulladékkezelési infrastruktúra kiépítése terén. A meglévő 
infrastruktúra a  leszerelési folyamat jelenlegi szakaszában megfelel az igények -
nek. A három erőmű egyikében sem áll tehát fenn olyan, elegendő hulladékke -
zelési kapacitás hiányából adódó azonnali veszély, amely miatt a leszerelést fel 
kellene függeszteni. Több, nagyobb radioaktivitású vagy a  jövőben várhatóan 
növekvő volumenű hulladék kezelésével kapcsolatos projekt azonban késedel -
mesen halad előre, sőt néhányuk még mindig a  tervezési szakaszban van (lásd: 
4. táblázat  és 60–71. bekezdés).
45 
A nagy aktivitású hulladék  két fő formája a kiégett, elhelyezésre váró fűtőelem, 
illetve azok a  hulladékanyagok, amelyek a  kiégett fűtőelemek újrafeldolgozá -
sát követően visszamaradnak. A kiégett fűtőelemek általában a nagy aktivitású 
hulladék 95%-át, és az atomerőmű összes radioaktivitásának 95–99%-át teszik ki. 
Reaktorból való eltávolításuk után (lásd: 10. ábra ) vagy feldolgozásra kerülnek, 
vagy kb. 50 éves időszakra átmeneti tárolóban helyezik el őket.
30 Észrevételek 
Előrelépések a nagyon alacsony, alacsony és közepes aktivitású hulladékok 
kezeléséhez sz ükséges infrastruktúra építésében, 2011 és 2015
2011 2015
Ignalina, 
LitvániaA nagyon alacsony aktivitású radioaktív hulladék 
elhelyezéséhez szükséges hulladéklerakó „átmeneti tá -
rolójával” kapcsolatos munkálatok folyamatban voltak.Az átmeneti tároló elkészült, jelenlegi kapacitásának 80%-a van 
kihasználva.
A felszíni létesítmény építése még nem kezdődött 
meg.A felszíni létesítmény építése még nem kezdődött meg, mivel a műszaki 
tervek módosítása miatt késedelmes a közbeszerzés.
A felszínközeli tároló kis és közepes aktivitású, rövid 
élettartamú radioaktív hulladékok elhelyezéséhez 
tervezési szakaszban volt.A felszínközeli tároló még mindig tervezési szakaszban van, létrehozását 
1 évvel elhalasztották.
A hosszú élettartamú közepes aktivitású szilárd 
hulladék kezelésére és tárolására szolgáló létesítmény 
létrehozását 3,5 évvel elhalasztották.A szilárd hulladék kezelésére és tárolására szolgáló létesítmény létreho -
zását 9 évvel elhalasztották. Átadás tervezett ideje: 2018. Nincs a reaktor 
elbontásakor keletkező hulladék tárolására alkalmas létesítmény, noha 
megkezdődött az ezzel kapcsolatos projekt.
Kozloduj, 
BulgáriaHasználatban vannak a helyszínen meglévő tároló és 
feldolgozó létesítmények, de a későbbi leszereléshez 
további tároló és feldolgozó kapacitásra van szükség.A leszerelési engedély tulajdonosa, a radioaktív hulladék kezeléséért felelős 
bolgár állami vállalat (SERAW) megítélése szerint a radioaktív hulladék táro -
lására alkalmas meglévő létesítmények kapacitása 2022-ig lesz elegendő.
2015 végéig meg kell építeni egy országos létesít -
ményt a kis és közepes aktivitású radioaktív hulladék 
elhelyezéséhez.A kis és közepes aktivitású radioaktív hulladék elhelyezésére szolgáló or -
szágos létesítmény (a fő hiányzó elem) megépítését 6 évvel elhalasztották. 
Befejezés várható ideje: 2021 (lásd: 56. bekezdés).
Bohunice, 
SzlovákiaHasználatban vannak a helyszínen meglévő tároló 
és feldolgozó létesítmények. A későbbi leszereléshez 
további tároló és feldolgozó kapacitásra van szükség.A nagyon alacsony aktivitású radioaktív hulladék elhelyezéséhez szükséges 
országos tároló kapacitásának növelését célzó, jelenleg folyamatban lévő 
projektet 2018-ig kell befejezni.
Forrás:  Európai Számvevőszék, a tagállami hatóságoktól kapott adatok alapján.
Tárolótartály VVER440/230 típusú 
erőmű kiégett fűtőelemeinek 
tárolásához4. táblázat 10. ábra
© Javys.
31 Észrevételek 
46 
Bulgáriában  és Szlovákiában  a fűtőelemeket teljes mértékben eltávolították 
az erőművekből, Litvániában azonban a 2. blokk részben még tartalmaz fűtő -
elemeket, és az 1. blokk tárolómedencéiben is vannak még kiégett fűtőelemek. 
Bulgáriában és Szlovákiában , annak ellenére, hogy egy részük elkerülhetetle -
nül véglegesen elhelyezésre kerül, a kiégett fűtőelemeket még mindig esetleges 
jövőbeni használatra alkalmas anyagként sorolják be. Az 5. táblázat  áttekinti a ki -
égett fűtőelemek osztályozását, jelenlegi tárolási helyüket és módjukat, valamint 
az átmeneti kezelésükhöz szükséges infrastruktúra készültségi szintjét.
A kiégett fűtőelemek tárolása és osztályozása – áttekintés
Reaktormagot 
eltávolították?A fűtőelemeket 
eltávolították 
a reaktorokból 
és a tároló­
medencékből?Kiégett 
fűtő  elemek 
osztályozásaA kiégett fűtőelemek 
jelenlegi helyeRendelkezésre áll 
végleges tároló a 
kiégett fűtőelemek 
tárolásához?
Ignalina, 
Litvánia1. blokk Igen NemNagy aktivitású 
hulladékAz 1. blokk reaktorme -
dencéiben és az erőmű 
területén a kiégett fűtő -
elemek átmeneti száraz 
tárolójábanNem
2. blokk Nem NemNagy aktivitású 
hulladékA 2. blokk reaktor -
magjában és a 2. blokk 
reaktormedencéibenNem
Kozloduj, Bulgária Igen IgenEsetleges jövőbeni 
használatra alkal -
mas anyagAz erőmű területén a ki -
égett fűtőelemek átmeneti 
nedves és száraz tárolójá -
ban, egy rész elszállítása 
OroszországbaNem
Bohunice V1, Szlovákia Igen IgenEsetleges jövőbeni 
használatra alkal -
mas anyagAz erőmű területén a ki -
égett fűtőelemek átmeneti 
nedves tárolójábanNem
Forrás:  Európai Számvevőszék, a tagállami hatóságoktól kapott adatok alapján.5. táblázat
47 
A 6. táblázat  áttekintést nyújt arról, hogy a kiégett fűtőelemek átmeneti táro -
lására szolgáló infrastruktúra  hogyan változott 2011 óta. A litvániai folyamatot 
elsősorban a kiégett fűtőelemek átmeneti tárolójának megépítésében bekövet -
kezett késedelmek hátráltatták.
32 Észrevételek 
Előrelépések a kiégett fűtőelemek átmeneti tárolására szolgáló infrastruktúra 
tekintetében, 2011 és 2015
2011 2015
Ignalina, LitvániaA kiégett fűtőelemek átmeneti tárolójának üzembe 
helyezéséig a blokkokból nem lehetett eltávolítani a 
fűtőelemeket, a tárolóval kapcsolatos projekt azonban 
4 évet késett.A kiégett fűtőelemek átmeneti tárolójának megépítését további 6 évvel 
elhalasztották, a 2005-ös végleges leszerelési tervhez képest így már 
10 év késedelemről van szó. Ennek elkészülte a leszerelési engedély 
kibocsátásának előfeltétele.
Kozloduj, 
BulgáriaA fűtőelemkötegek tárolókonténerekben való tárolá -
sához szükséges átmeneti száraz tároló tervezését és 
megépítését jelentős késedelmek és költségvetés-túllé -
pések érintik.Az átvételi igazolást 2013 márciusában szerezték meg, és 2015-ig a 
tervezett 34-ből hat tárolókonténer feltöltésére került sor. 2016. január 
29-én a tároló létesítmény 10 éves engedélyt kapott a működésre.
Bohunice, 
SzlovákiaRendelkezésre áll a kiégett fűtőelemek átmeneti nedves 
tárolója.A V1 Atomerőmű kiégett fűtőelemeit a helyszínen, az átmeneti táro -
lóban helyezték el. Tárolási kapacitása 2024-ig lesz elég, amikor más 
erőművek kiégett fűtőelemeit is itt helyezik el. A végleges elhelyezésre 
vonatkozó döntéshozatalig tervek vannak egy átmeneti nedves tároló 
megépítésére vonatkozóan.
Forrás:  Európai Számvevőszék, a tagállami hatóságoktól kapott adatok alapján.6. táblázat
48 
A kiégett fűtőelemek átmeneti tárolása a végleges elhelyezés előtti ideiglenes 
megoldás. A  nagy aktivitású hulladék elhelyezésének általánosan elismert, leg -
megfelelőbb módja a föld felszíne alatt legalább több száz méter mélyen találha -
tó mélyrétegi geológiai tárolóban való végleges elhelyezés  (példa: VII. mel -
léklet ). Elvben minden nukleáris programmal rendelkező országnak ki kellene 
dolgoznia egy megfelelő tároló megépítésére irányuló programot28. Előfordulhat 
azonban, hogy néhány ország csak kis mennyiségű radioaktív hulladékot termel, 
korlátozott finanszírozási forrásokkal rendelkezik vagy nem adottak számára 
megfelelő geológiai feltételek29. Amint az 5. táblázatban  látható, jelenleg az 
érintett három tagállam egyike sem rendelkezik hozzáféréssel ilyen, végleges 
elhelyezést lehetővé tevő tárolóhoz. Ezzel a problémával más uniós tagállamok is 
szembesülnek.
49 
A végleges elhelyezés helyszínét multinacionális együttműködés révén lehetne 
biztosítani. Egy „multinacionális tároló” létrejöttével a több országból származó 
hulladék egy közös tárolóban kerülne elhelyezésre. Ha a részt vevő országok egy -
mással szomszédosak, a  tárolóra gyakran „regionális tárolóként” hivatkoznak30.28 NAÜ, „Developing multinational 
radioactive waste repositories: 
Infrastructural framework and 
scenarios for cooperation” 
(Radioaktív hulladék elhelyezé -
séhez szükséges multinacionális 
tárolók kifejlesztése: Infrastruk -
turális keretek és együttműkö -
dési alternatívák), 2004. október. 
NAÜ, A kiégett fűtőelemek 
kezelésének biztonságáról és 
a radioaktív hulladékok 
kezelésének biztonságáról szóló 
közös egyezmény.
29 NAÜ, „Developing multinational 
radioactive waste repositories: 
Infrastructural framework and 
scenarios for cooperation” 
(Radioaktív hulladék elhelyezé -
séhez szükséges multinacionális 
tárolók kifejlesztése: Infrastruk -
turális keretek és együttműkö -
dési alternatívák), 2004. október. 
NAÜ, A kiégett fűtőelemek 
kezelésének biztonságáról és 
a radioaktív hulladékok 
kezelésének biztonságáról szóló 
közös egyezmény.
30 NAÜ, „Developing multinational 
radioactive waste repositories: 
Infrastructural framework and 
scenarios for cooperation” 
(Radioaktív hulladék elhelyezé -
séhez szükséges multinacionális 
tárolók kifejlesztése: Infrastruk -
turális keretek és együttműkö -
dési alternatívák), 2004. október, 
5. o.
33 Észrevételek 
50 
A radioaktív hulladékokról szóló uniós irányelv e területen lehetőséget biztosít 
regionális együttműködésre, és egyértelműen kijelenti, hogy „néhány tagállam 
úgy ítéli meg, hogy a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok kezelésére 
szolgáló létesítmények  – többek között a  végleges elhelyezésre szolgáló létesít -
mények – közös használata előnyös, biztonságos és költséghatékony megoldást 
jelenthet”31. Néhány uniós tagállam ugyanakkor nemzeti jogszabályaiban korlá -
tozza a  nukleáris hulladékok behozatalát. Például:
– Litvánia  a radioaktív hulladékok és a kiégett fűtőelemek behozatalát kizáró -
lag a következő két esetben engedélyezi: a) radioaktív hulladékok és a kiégett 
fűtőelemek átszállítása Litvánia területén; b) a külföldön feldolgozott radio -
aktív hulladékok és a kiégett fűtőelemek újbóli behozatala32.
– Bulgária a következő két eset kivételével tiltja a radioaktív hulladékok beho -
zatalát: a) a  Bulgáriában gyártott, használt és lezárt ionizáló sugárzásforrások 
újbóli behozatala; b) Bulgária számára elvégzett szolgáltatásként újrafeldol -
gozott radioaktív hulladékok33.
– Szlovákia  csak az alábbi két esetben engedélyezi a radioaktív hulladékok 
behozatalát: a) az ország területén történő átszállítás; b) radioaktív hulladék 
behozatala feldolgozás és kezelés céljából34.
51 
Az Unió területén jelenleg mindössze egy mélyrétegi geológiai tároló megépíté -
se van folyamatban Finnországban (lásd: VII. melléklet ). Azóta, hogy a finn kor -
mány 1983-ban elfogadta az első határozatot a végrehajtás ütemezéséről és meg -
kezdődött a helyszín geológiai vizsgálata, közel 40 év fog eltelni az elhelyezés 
tényleges megkezdéséig (a projekt ütemtervét a 11. ábra  mutatja be). A kiégett 
fűtőelemek elhelyezése a tervek szerint a 2020-as évek elején fog megkezdődni.31 Lásd: a 2011/70/Euratom 
tanácsi irányelv 33. 
preambulumbekezdése. 
A behozatali és kiviteli 
feltételekről lásd: a  radioaktív 
hulladékokról szóló uniós 
irányelv 4. cikkének (4) 
bekezdése és a Tanács 2006. 
november 20-i 2006/117/
Euratom irányelve a radioaktív 
hulladékok és a  kiégett 
fűtőelemek szállításának 
felügyeletéről és ellenőrzéséről 
(HL L 337., 2006.12.5., 21. o.).
32 Lásd: a litvániai 1999. május 20-i 
VIII-1190 törvény radioaktív 
hulladékok kezeléséről.
33 Lásd: az atomenergia 
biztonságos használatáról 
szóló, legutóbb 2014. 
november 28-án módosított 
bulgáriai törvény 17. cikke.
34 Lásd: az atomenergia békés 
felhasználásáról szóló 
szlovákiai 541/2004 törvény, és 
annak a  radioaktív hulladék 
behozatalára vonatkozó 
21. cikke.
34 Észrevételek 
A finn mélyrétegi geológiai tároló megépítésének ütemterve11. ábra
 
A VÉGLEGES
ELHELYEZÉSSELKAPCSOLATOSIDŐINTERVALLUMOK 
A végleges
elhelyezéshezmegkezdődneka geológiaivizsgálatok
A kormány döntéseaz átfogó ütemezésrőlA kormányés a parlamentelvi döntése Építési engedélykéréseÉpítésiengedély  Üzemelési engedélykérése A helyszínjellemzéseOlkiluotótválasztjáka véglegeselhelyezéshelyszínéülOlkiluotóbanmegkezdődikaz ONKALO építéseés a helyszíntmegerősítővizsgálatokA véglegeselhelyezésreszolgálólétesítménymegépítésePreoperatívtesztek ésüzembehelyezésAz elhelyezésmegkezdésea 2020-as évekelején
19781983200120122015
© Posiva Oy.
52 
Jelenleg más tagállamok szintén dolgoznak mélyrétegi geológiai tárolók előké -
szítésén, és az ütemtervek más-más szakaszában vannak.
– Svédországban  a svéd Sugárvédelmi Hatóság jelenleg vizsgálja a mélyrétegi 
geológiai tárolónak a forsmarki kiválasztott helyszínen történő megépíté -
sével kapcsolatos pályázatot. A megépítés és az üzembe helyezés tervezett 
határideje 202835.
– Franciaországban  a megépítéssel kapcsolatos pályázatot előreláthatólag 
a 2017–2018-as időszakban lehet benyújtani. A kísérleti operatív szakaszra 
a tervek szerint a 2025–2035-ös időszakban kerül sor, a kereskedelmi haszno -
sítás 2035 után kezdődhet meg36.35 „A Bizottság közleménye 
a nukleáris indikatív 
programról az Euratom-
szerződés 40. cikke 
értelmében az Európai 
Gazdasági és Szociális 
Bizottság általi 
véleményezésre” című 
dokumentumot kísérő 
bizottsági 
munkadokumentum, 
SWD(2016) 102 final, 2016. 
április 4., 30. o.
36 http://www.developpement-
durable.gouv.fr/Calendrier-du-
projet.html -+.
35 Észrevételek 
– Németországban  a „nagy radioaktivitású hulladék tárolásával foglalkozó 
bizottságot” azzal a feladattal bízták meg, hogy 2016 végére a helyszín kivá -
lasztási folyamatának előkészítéseként készítsen jelentést a témában. A nem -
zeti jog értelmében 2031-ig kell döntést hozni a helyszín kiválasztásáról. Az 
elhelyezés legkorábban a 2045–2050-es időszakban kezdődhet meg37.
53 
A radioaktív hulladékokról szóló 2011-es uniós irányelv értelmében a  tagálla -
moknak 2015 augusztusáig kellett elkészíteniük nemzeti programjaikat, és ennek 
részeként a végleges elhelyezésre vonatkozó tervüket. A Bizottságnak az irányelv 
végrehajtásáról jelentést kell készítenie a  Parlamentnek és a  Tanácsnak, azonban 
ezt mindeddig nem tette meg38.
54 
Megvizsgáltuk az érintett három tagállam nemzeti programját, és megállapítot -
tuk, hogy Litvánia, Bulgária és Szlovákia a végleges elhelyezési megoldásokról 
egyelőre csak megbeszéléseket kezdett, e megbeszélések tehát jelenleg a terve -
zés szakaszában vannak.
55 
Bulgáriában a nemzeti program három lehetőséget sorol fel a nagy radioaktivi -
tású hulladék (és ezen belül a kiégett fűtőelemek) kezelését illetően:
– újrafeldolgozás más országokban;
– részvétel regionális vagy nemzetközi végleges elhelyezési megoldásokban, 
úgy, hogy azok ne hátráltassák a nemzeti program végrehajtását;
– a nagy radioaktivitású hulladék Bulgáriában történő elhelyezése.
 Az ellenőrzés során megkérdezett bolgár hatóságok a  második, regionális 
megoldást részesítették előnyben, mivel aggodalmukat fejezték ki az ország 
kis nukleáris kapacitását, geológiai és éghajlati feltételeit, jogszabályait, 
közvéleményét, finanszírozási kapacitását és a nagy radioaktivitású hulladék 
volumenét illetően. A  megfelelő lehetőség kiválasztására vonatkozó végső 
döntést 2030-ig kell meghozni. A  nemzeti program ideiglenes megoldásként 
egy végleges elhelyezés előtti tároló megépítését tervezi.37 Prozesswege zu einer sicheren 
Lagerung hoch radioaktiver 
Abfälle unter Aspekten der 
Rückholbarkeit/Bergbarkeit/
Reversibilität, Papier der 
Vorsitzenden unter 
Einbeziehung von 
Kommentaren weiterer 
Mitglieder der AG 3 , online: 
www.endlagerbericht.de , 
letöltés dátuma: 2016. 
április 11., 4. o.
38 A 2011/70/Euratom tanácsi 
irányelv 14. cikkének 
(1) bekezdése.
36 Észrevételek 
56 
A 2015-ben elfogadott litván  nemzeti program egy Litvánia területén fekvő vég -
leges tároló létrehozását veszi tervbe. A megkérdezett litván hatóságok ugyanak -
kor a  bolgár hatóságokéhoz hasonló aggodalmuknak adtak hangot, és a  legjobb -
nak a  regionális megoldást tartották.
57 
A szlovák  nemzeti program két lehetőséget sorol fel:
– mélyrétegi geológiai tárolóban való elhelyezés Szlovákia területén, az erre 
vonatkozó költségbecslés szerepel a  programban;
– egy nemzetközi tároló megépítésének figyelemmel kísérése és támogatása.
58 
A három tagállamból egyik sem jelölte meg azt a régiót, illetve azokat az orszá -
gokat, amelyeket szerintük be kellene vonni egy potenciális regionális vagy más, 
az Unió területén szóba jöhető megoldásba.
Majdnem mindegyik, az infrastruktúra lebontásával 
kapcsolatos fő projektnél késedelmek jelentkeztek
59 
A leszerelés terén 2011 óta megtett előrelépések meghatározásához egy 18 je -
lentős leszerelési infrastrukturális projektből, valamint ezeket támogató pro -
jektekből álló mintáról gyűjtöttünk adatokat; e projektek mindegyike a vizsgált 
három tagállam valamelyikében került végrehajtásra, és finanszírozásuk az uniós 
támogatási programokból történt (lásd: VI. melléklet )39.
60 
2011 és 2015 között majdnem mindegyik fő leszerelési infrastrukturális projekt 
késedelmet szenvedett. Amint a VI. melléklet  is mutatja, a végrehajtás kezdetétől 
2015 végéig egyes esetekben akár kb. tízéves késés is bekövetkezett. E késések 
voltak a fő okai annak, hogy előző, 2011-es jelentésünk óta Litvánia további kilenc 
évvel elhalasztotta a végső leszerelés végső dátumát. A leszerelés végső dátuma 
Litvánia esetében jelenleg 2038.39 E 18 projekt a leszerelési 
feladatokra összesen 
587 millió euró összegű uniós 
hozzájárulásban részesült, ez 
a 2001 óta a szerződésbe 
foglalt uniós támogatás kb. 
37%-ának felel meg (a 
kockázatcsökkentő 
intézkedéseken kívül).
37 Észrevételek 
61 
2011-es jelentésünkben megjegyeztük, hogy Litvániában  a kiégett fűtőelemek 
átmeneti tárolójával  kapcsolatos projekt végrehajtása (lásd: 12. ábra ) több mint 
négy évet késett, amint az a 6. táblázatból  is látható. Azóta további hatéves ké -
sés következett be. A projektvégrehajtás 2011 és 2014 között különösen lelassult, 
és a projekt újraindításáról csak 2013 elején hoztak döntést. Az e projektet érintő 
késedelem miatt a fűtőelemek reaktorból való eltávolítása is leállt (lásd: V. mel -
léklet , 1. projekt).12. ábraA kiégett fűtőelemek átmeneti tárolója az Ignalinai Atomerőműnél, Litvánia
© Ignalinai Atomerőmű (INPP). © Ignalinai Atomerőmű (INPP).
62 
Egy másik jelentős litvániai projekt ( szilárd hulladék kinyerésére, kezelésére 
és tárolására szolgáló létesítmény)  legutóbbi ellenőrzésünk óta további öt 
évet késett, a késedelem így összesen kilenc évre nőtt. Az uniós támogatási prog -
ramból 55 millió euró összegű kompenzációs kifizetés folyósításával rendezték 
a vállalkozóval ezzel kapcsolatban fennálló kereskedelmi jogvitákat, és további 
17,9 millió eurót különítettek el a várható kockázatokra.
63 
Litvániában a késedelem fő okai többek között a következők voltak: a szerződés -
sel kapcsolatos jogviták, az erőmű megépítésének módjára vonatkozó hiányos 
információ, a létesítménnyel és a kiégett fűtőelemekkel kapcsolatos hiányos ada -
tok, valamint az alvállalkozók munkájának nem megfelelő koordinálása, illetve 
felügyelete.

38 Észrevételek 
64 
Noha Bulgáriában és Szlovákiában is előfordultak késedelmek a  projektekben, 
ezek nem vezettek a  leszerelés tervezett végső dátumának elhalasztásához. 
Szlovákiában a végső dátum továbbra is 2025 maradt. Bulgáriában ezt a dátumot 
még öt évvel előre is hozták (2035-ről 2030-ra), ennek azonban az az oka, hogy 
a kiégett fűtőelemek és radioaktív hulladék kezelésére vonatkozó 2011-es nem -
zeti stratégia végül hivatalosan barnamezős végső állapot elérését tűzte ki célul, 
törölve a zöldmezős opciót, amelynek elérése több időt vett volna igénybe.
65 
Bulgáriában  a projektkésedelmek többek között a következőkre vonatkoztak:
– A radioaktív hulladékokat kezelő kulcsfontosságú létesítmény ( kis és kö -
zepes aktivitású radioaktív hulladék elhelyezésére szolgáló országos 
létesítmény ) elkészültét eredetileg 2015-re tervezték (lásd: 4. táblázat  és 
13. ábra ). A folyamat azonban hat év késedelmet szenvedett, elsősorban 
a környezeti hatástanulmány elutasítása miatt, amelyet így újra kellett kez -
deni, és még jelenleg sem készült el. Jelenleg a létesítmény elkészültének 
határideje 2021 (lásd:  V. melléklet , 11. projekt).
Országos szintű, a kis és közepes aktivitású radioaktív 
hulladék elhelyezésére szolgáló létesítmény 
megépítésére váró helyszín Bulgáriában13. ábra
© SERAW.
– A szilárd hulladékot kezelő és annak térfogatát nagymértékben csökkenteni 
képes plazmaolvasztó berendezés  megépítése jelenleg közel ötéves ké -
sésben van. A késés okai a következők voltak: problémákat okozott a vezető 
technológiai megoldások meghatározása, a  szabályozási keret módosításai 
miatt háromszor kellett felülvizsgálni a létesítmény terveit, továbbá nem 
fogadták el a környezeti hatásvizsgálatot. Az építési engedélyt 2015. má -
jus 14 -én adták ki, a befejezés jelenleg 2017 júniusára várható (lásd: 14. ábra  
és az V. melléklet  11. projektje).
39 Észrevételek 
66 
Szlovákiában  a primer kör szennyezésmentesítésére  vonatkozó projektnek  
(lásd:  15. ábra ), amelyet még a reaktorépület belsejének bontása előtt be kell 
fejezni, az eredeti tervek szerint 2014-ben kellett volna lezárulnia. Mivel több 
technikai problémára egyelőre nincs megoldás, a  projekt végleges befejezésé -
nek dátuma 2016. január végén még nem volt ismert, és az sem, hogy ez a késés 
milyen hatással jár a költségekre és a leszerelés általános ütemezésére (lásd: 
V. melléklet , 16. projekt).Előkészítő munkálatok a plazmaolvasztó berendezés 
üzembe helyezéséhez
VVER440/230 típusú reaktor és a primer hűtőkör fő 
összetevői14. ábra 15. ábra© SERAW.
© Javys.

40 Észrevételek 
67 
A fenti példák jól szemléltetik, hogy a három tagállamban tapasztalható késedel -
meknek különböző okai voltak, melyek többek között:
– problémákat okozott a vezető technológiai megoldások meghatározása és 
végrehajtása;
– hiányosak voltak a korábbi üzemeltetési adatok, és nem volt megfelelő informá -
ció az erőmű megépítésének módjáról;
– különösen a reaktorépületek esetében hiányosak voltak a leltárra, illetve a hul -
ladék jellemzőire vonatkozó információk.
68 
Előfordult, hogy a  projektek előrehaladását hátráltatta, hogy lényegesen meg 
kellett változtatni a terveket, sőt a projektet teljesen le kellett állítani, noha a pályá -
zatok addigra már több vizsgálaton is túl voltak. Ez arra enged következtetni, hogy 
nehézségeket okozott a  projektek kiválasztása és megtervezése. Rámutat ezenkívül 
azokra a  kihívásokra is, amelyekkel a  minisztériumok, nemzeti hatóságok és végle -
ges kedvezményezettek szembesülnek, ahogyan a  leszerelés egyre közelebb kerül 
a reaktorépületek kezelésének kritikus szakaszához: ebben a szakaszban speciális 
tudásra és szakértelemre van szükség az ellenőrzött területen található struktúrák 
és összetevők bontásához, mozgatásához és tárolásához.
69 
Ugyanakkor, elsősorban a  leszerelési engedélyek tulajdonosai körében, olyan külső 
szakértők szolgáltatásait is igénybe vették, mint pl. a tanácsadók, mérnökök vagy 
jogászok (a külső szakértői költségekről lásd: 7. táblázat ). Noha az ENRD szabályai 
értelmében kötelező a külső szakértők alkalmazása, és ez elengedhetetlen is volt 
a tervezési szakaszban és a végrehajtás korai szakaszában, az évek során elvben 
csökken a szakértők alkalmazása, mivel a tudást átadják a helyi személyzetnek.
Külső szakértők alkalmazásának költségei 2001 és 2015 között és ezek aránya 
a leszerelésre nyújtott uniós támogatáson bel ül
Ignalina, Litvánia
2001–2016Kozloduj, Bulgária
2001–20151Bohunice, Szlovákia
2003–2016
millió euróaz uniós  
támogatás % ­amillió euróaz uniós  
támogatás % ­amillió euróaz uniós  
támogatás % ­a
75 9 99 20 45 9
1 A bulgáriai adatoknál szerepel egy, a projektirányítási egységgel kapcsolatos, 2016–2019-es időszakra vonatkozó szerződés is.
Forrás:  Európai Számvevőszék, a végrehajtó szervek által szolgáltatott adatok és a nukleáris leszerelési projektek monitoringjelentései alapján.7 . táblázat
41 Észrevételek 
70 
Kockázatot jelent továbbá, hogy az Unióban hiány tapasztalható képzett és 
tapasztalt mérnökökből. Ez különösen Litvániában okoz gondot, mivel nem áll 
rendelkezésre nemzetközi szakértelem és tapasztalat az RBMK-típusú reaktor 
elbontására vonatkozóan, mivel ebből a típusból ez az első leszerelendő reaktor 
(lásd: 2. bekezdés)40.
71 
Mindhárom érintett tagállam törekszik technikai kapacitása bővítésére és az 
ismeretek jobb megosztására. Például:
– Bulgáriában  2013 áprilisában összevonták a két különálló – a leszerelésért, 
illetve az országos szintű, a kis és közepes aktivitású radioaktív hulladék 
elhelyezésére szolgáló létesítmény megépítéséért felelős  – projektirányítási 
egységet, és integrálták őket a  leszerelési engedély tulajdonos vállalatába, 
a SERAW-ba. Az integrált projektirányítási egység munkáját támogatós külső 
tanácsadó a SERAW szervezeti felépítésének része. A helyszínen dolgozó 
külső tanácsadói személyzet minden projekt esetében szorosan együttmű -
ködik a helyi munkatársakkal. A végső döntéshozatalért a projektirányítási 
egység vezetője – egy helyi SERAW-alkalmazott – felel. Mindennek köszönhe -
tően a  helyi munkatársak nagyobb felelősséget és elkötelezettséget vállaltak 
a projektekben.
– Szlovákiában  a leszerelésért és a radioaktív hulladék kezeléséért felelős 
szlovák állami vállalat (JAVYS) 2015 márciusában kétnapos szemináriumot 
szervezett tapasztalatcsere céljából, az ignalinai, bohunicei és a  kozloduji 
atomerőművek, az EBRD, az Európai Bizottság és a szlovák gazdasági minisz -
térium képviselőinek részvételével.40 A képzett mérnöki kapacitás 
hiányát „Putting into 
perspective the supply of and 
demand for nuclear experts by 
2020 within the EU-27 Nuclear 
Energy Sector” (A nukleáris 
szakértőkből rendelkezésre 
álló kínálat és az irántuk való 
kereslet kilátásai 2020-ig az 
EU-27 országainak 
atomenergia-ágazatában) 
című, 2012-ben készült 
jelentésében az Európai 
Bizottság is megjegyezte.
42 Észrevételek 
A leszerelés becs ült költsége legalább 5,7 milliárd euró 
lesz, a végleges ártalmatlanítás költségét is tekintetbe 
véve pedig ennek a kétszerese
72 
Előző jelentésünk megállapította, hogy a nemzeti leszerelési tervek és az ezek -
hez kapcsolódó költségbecslések mindhárom erőmű esetében hiányosak voltak. 
Jelentős finanszírozási hiányokat állapítottunk meg. Mostani ellenőrzésünk során 
megvizsgáltuk, hogyan alakultak ezt követően a leszerelési költségek és az uniós, 
illetve tagállami szinten rendelkezésre álló források. Törekedtünk annak a  teljes (a 
végleges elhelyezést is magában foglaló) költségnek a megbecslésére is, amely 
a három tagállamra hárul, és elemeztük a  jövőbeni költségekkel kapcsolatos 
kötelezettségek számviteli kezelését.
2010 óta a leszerelés becs ült költsége 40%-kal, 
5,7 milliárd  euróra nőtt
73 
Korábbi jelentésünk egyik ajánlása az atomerőmű-leszerelésből keletkező költsé -
gek átfogó értékelését javasolta. 2014-ben a tagállamok aktualizálták a korábban 
a Bizottsághoz benyújtott végleges leszerelési terveikben az atomerőmű-lesze -
relési költségekre adott becsléseiket. Szlovákia további kisebb változtatásokat 
végzett 2015-ben. Ezen aktualizálások nyomán, melyek célja, hogy teljesebb ké -
pet adjanak a kérdésről, a költségbecslések 2010 és 2015 között 40%-kal nőttek, 
4,1 milliárd euróról 5,7 milliárd euróra. A növekedés 2010 és 2011 között volt a leg -
szembetűnőbb (lásd: 16. ábra ). A három tagállam között jelentős különbségek 
voltak. Litvániában a  költségbecslés növekedésének legnagyobb része, 67%, 2010 
és 2015 között következett be. Ugyanebben az időszakban a Bohunicei Atom -
erőműre (Szlovákia) vonatkozó költségbecslés szintén nőtt, 30%-kal. A Kozloduji 
Atomerőműre (Bulgária) vonatkozó költségbecslés jobbára változatlan maradt. 
Egy 2011-es kezdeti növekedés után, a határidő előrehozásáról szóló döntést 
követően készített költségbecslés a költségeket 136 millió euróval csökkentette 
(lásd: 64. bekezdés).
74 
2011 óta mindhárom tagállam továbbfejlesztette a  végleges leszerelési terveik -
ben az atomerőmű-leszerelési tevékenységek költségeinek becslésére használt 
módszertant. Ma már a legújabb, a nukleáris létesítmények leszerelési költségei 
kiszámításának nemzetközi struktúrájaként41 ismert módszertant használják. To -
vábbra is bizonytalanság van azonban a  reaktorépületek bontásakor elvégzendő 
tevékenységek és felmerülő költségek teljeskörűsége körül, különösen mivel az 
ellenőrzött terület átfogó leltározása és radiológiai jellemzése még egyik atom -
erőműben sem történt meg (lásd: 32. bekezdés).41 A módszertant közösen 
dolgozta ki az Európai 
Bizottság, az IAEA és 
a Gazdasági Együttműködési 
és Fejlesztési Szervezet azzal 
a céllal, hogy javítsák az 
atomerőmű-leszerelési 
tevékenységek 
költségelésének 
harmonizációját.
43 Észrevételek 
A tagállamok – k ülönösen Litvánia – pénz ügyi kihívásokkal 
szembes ülnek
75 
Mindhárom tagállamnál összehasonlítottuk a  legutóbbi ellenőrzésünkkor talált 
költségbecsléseket és rendelkezésre álló forrásokat a  mostani ellenőrzésünkkor 
talált legújabb adatokkal. Jelenleg a  leszerelési tevékenységek uniós finanszíro -
zása 2020-ig van biztosítva. A rendelkezésre álló 4,0 milliárd eurós tagállami és 
uniós finanszírozás azonban nem fedezi a becsült, a végleges elhelyezés költsége 
nélküli 5,7  milliárd  eurós összköltséget (lásd: 8. táblázat  és 17. ábra ). Ez 1,7 mil -
liárd  euró finanszírozási hiányt jelent a  leszerelés befejeztéig. E  finanszírozási 
hiány 93%-a Litvániánál merül fel. 16. ábraA leszerelés becs ült költségei, 2010–2015
Forrás:  2010-es adatok: végleges leszerelési tervek. 2011-es adatok: a nukleáris létesítmények leszerelését támogató program bizottságának 2011. 
márciusi ülésén bemutatott aktualizált becslések. 2015-ös adatok: aktualizált végleges leszerelési tervek, 2015-ös éves munkaprogramok és 
Szlovákia esetében az aktualizálás miatt a 2016-os éves munkaprogram-tervezet.2 930 3 376 
1 118 1 243 
1 107 950 1 239 
5001 0001 5002 0002 5003 0003 500
2010 2011 2012 2013 2014 2015Ignalina, Litvánia
Kozloduj, Bulgária
Bohunice, Szlovákia(millió euró)
2 019 
1 146
44 Észrevételek 
A leszerelés teljes becs ült költsége és a finanszírozási hiány, 2011 és 2015
(millió  euró)
 Ignalina,
LitvániaKozloduj,
BulgáriaBohunice,
SzlovákiaÖsszesen
2011 2015 2011 2015 2011 2015 2011 2015
Becsült költségek 2 930 3 376 1 243 1 107 1 146 1 239 5 319 5 722
Tagállami finanszírozás, 
elkülönített1 83 262 171 348 231 476 485 1 086
Uniós finanszírozás, 
elkülönített1 367 1 553 493 731 489 671 2 349 2 955
Finanszírozási hiány 1 480 1 561 579 28 426 92 2 485 1 681
1  Az elkülönített tagállami finanszírozás a kifejezetten a leszerelésre elkülönített alapból, lekötött közkiadásból és más tagállami forrásokból 
állhat össze.
Forrás:  2011: a nukleáris létesítmények leszerelését támogató program bizottságának 2011. márciusi ülésén bemutatott aktualizált becslések.  
2015: tagállami hatóságok, aktualizált végleges leszerelési tervek és 2015-ös éves munkaprogramok, és Szlovákia esetében az aktualizálás miatt 
a 2016-os éves munkaprogram-tervezet.8. táblázat 17 . ábraA 2011-es és a 2015-ös finanszírozási hiány a három tagállamban
Forrás:  A 8. táblázat  alapján.51%46%
47%3%
37%7%
 01 0002 0003 000
2011 2015 2011 2015 2011 2015Tagállami ﬁnanszírozás
Uniós ﬁnanszírozás 
Finanszírozási hiány(millió euró)
Ignalina, Litvánia Kozloduj, Bulgária Bohunice, Szlovákia
45 Észrevételek 
Tetemes költségnövekedés és finanszírozási hiány Litvániában
76 
A leszerelés összköltségének becslése Litvániában  2011-hez képest 15%-kal nőtt, 
2010-hez képest viszont 67%-kal, elérve a 3,4 milliárd eurót. A litván hatóságok 
szerint ezeket a  növekedéseket a  munkaerőköltségek, a  leszerelés véghatáridejé -
nek meghosszabbítása és a kiemelt leszerelési infrastrukturális projekteknél fel -
lépő költségtúllépések indokolják. Az inflációs költség kategóriájában a 2038 -ig 
fennmaradó leszerelési költség 26%-ával, azaz 695 millió euróval számoltak. Ezt 
az éves infláció 3%-os becsült értéke alapján számították ki, a számítás idején 
azonban a litván központi bank 2015-re 1,5%-ra becsülte az átlagos inflációt 
(figyelembe véve a 2013-as és 2014-es évet is).
77 
Úgy ítéljük meg továbbá, hogy a költségnövekedés mértéke az eredeti tervezés 
gyengeségét mutatja. A végleges leszerelési terv 2014-es aktualizálása például 15 
olyan leszerelési tevékenységet sorol fel, melyeket korábban nem vettek figye -
lembe, és amelyek becsült költsége összesen 318 millió euró.
78 
A litván kiemelt infrastrukturális projektekről (azok megvalósításának kezdetétől 
2015 végéig) készített elemzésünk megerősítette, hogy ezeknél a projekteknél 
nagyon nagy volt a költségnövekedés (lásd: VI. melléklet ). A többletköltségek 
egy részét a projektek késedelmei okozták. Például a kiégett fűtőelemek átmene -
ti tárolójának építésében fellépő késedelmek hátráltatták a fűtőelemek eltávo -
lítását a reaktorból, és 2014 végére 61,3 millió eurót meghaladó karbantartási 
többletköltséget okoztak (lásd 61. fejezet), továbbá hozzájárultak a leszerelés 
véghatáridejének meghosszabbításához.
79 
Egy leszerelés alatt álló erőműben a személyzet létszáma általában közel ugyan -
akkora, mint egy működő erőműben mindaddig, amíg a fűtőelemek eltávolítása 
a reaktorból meg nem történik. A létszámnak ezután a működő állapotból való 
átmenettel párhuzamosan arányosan csökkennie kell.
46 Észrevételek 
80 
A személyzet létszáma mindegyik erőműben csökkent (lásd: 9. táblázat ). Ignali -
nában (Litvánia) azonban, ahol a két reaktormagnak csak az egyikéből távolítot -
ták el a fűtőelemeket, és amely még üzemelési engedéllyel rendelkezik, a létszám 
és ebből következően az Unió által finanszírozott költségek nagyok maradtak. 
A személyzet harmada továbbra is az erőműbiztonság területén dolgozik. Mind 
Bulgáriában, mind Szlovákiában előfordulhat, hogy a  személyzet ugyanabban az 
erőműben még normál üzemvitelben működő reaktoroknál végez munkát. Litvá -
niában, ahol már nincs nukleáris energiatermelés, ez nem lehetséges. 9. táblázatA személyzet létszáma a reaktor 2015-ös lezárásakor
Személyzet létszámaUniós támogatás
(millió euró)3 normál 
üzemvitel1 2015 ­ben
Ignalina, Litvánia
(2 reaktorblokk)3 517 2 1272171
Kozloduj, Bulgária
(4 reaktorblokk)1 400 650 130
Bohunice, Szlovákia
(2 reaktorblokk)1 060 239 45
Összesen 5 977 3 016 346
1  Adatok normál üzemvitelre: 2004.12.31. – Ignalina, 2002.12.31. – Kozloduj, 
2006.04.01.  – Bohunice.
2  Ignalinában a személyzetből 1 377-en dolgoztak az atomerőmű-leszerelésen és 701-en az 
erőműbiztonság területén.
3  Uniós támogatás: Ignalina – a 2005-ös, első blokklezárástól 2016-ig, Kozloduj – a 2003-as, 
első blokklezárástól 2017-ig, Bohunice – a 2008-as, első blokklezárástól 2016-ig.
Forrás:  Európai Számvevőszék, a  tagállami hatóságok által szolgáltatott adatok alapján.
81 
Korábbi jelentésünk óta Ignalinában javult a  munkaerő-szervezés. Az Ignalinai 
Atomerőmű vezetése például kiszervezési stratégiát vezetett be. Ennek kereté -
ben elemeztek több tevékenységet, mint például a  berendezés-karbantartást 
és a szabad bejárású épületek mentesítését, és eldöntötték, hogy a vonatkozó 
szolgáltatások beszerzése vagy a  saját munkaerővel való munkavégzés lenne-e 
költséghatékonyabb.
47 Észrevételek 
82 
Nem történt meg azonban annak külső validálása, hogy a  személyzet jelenlegi 
létszáma megfelelő-e, és még mindig nincs a teljes leszerelési folyamatot lefedő 
részletes létszámterv. Tekintve a társfinanszírozás hiányát és a leszereléssel járó 
helyi gazdasági és társadalmi kihívásokat Ignalinában (Litvánia), fennáll az a koc -
kázat, hogy a létszám meghaladja a leszerelési programban igényeltet, és hogy 
az Unió által a  leszerelésre szánt finanszírozást ilyen munkahelyek támogatására 
használják.
83 
Mint a 8. táblázatban  és a 76. bekezdésben említettük, Litvániánál a finanszíro -
zási hiány jelentősen megnőtt a legutóbbi jelentésünk óta. A litván képviselőkkel 
folytatott interjúk során utaltak az ország csatlakozási szerződésének 4. jegy -
zőkönyvére, és arra a litván értelmezésre, hogy a leszerelési projekt költségnö -
vekedéseit a későbbiekben is az Unió fogja finanszírozni42. A Bizottság 2011-es 
hatásvizsgálata úgy érvelt, hogy az igények alapján támogatást kell nyújtani 
a 2014–2020-as időszakra mind a három tagállam számára, de 2020 utánra a Bi -
zottság „nem számol az uniós pénzügyi támogatás meghosszabbításával” (lásd: 
10. bekezdés)43.
Bulgáriában és Szlovákiában kis mértékűre csökkent a továbbra 
is fennálló finanszírozási hiány, noha a becslések idővel jócskán 
változtak
84 
A 2014–2020-as időszakra elkülönített uniós finanszírozással az előző jelenté -
sünkben leírt finanszírozási hiány jelentősen csökkent Bulgáriában és Szlovákiá -
ban, 28 millió euróra, illetve 92 millió euróra. A költségek és a finanszírozási hiány 
becslései azonban drasztikusan változtak. Például:
– A bolgár  hatóságoknak a  finanszírozási hiányra vonatkozó becslése jelen -
tősen lecsökkent a 2014. szeptemberi 230 millió euróról 2015 végére 28 mil -
lió euróra, főként annak köszönhetően, hogy számításba vették az előkészítő 
leszerelési tevékenységek azon költségeit, amelyeket a Kozloduji Atomerőmű 
viselt, és amelyeket korábban kihagytak a számításokból. A Bizottság 2015 
végi adatai ennek ellenére 150 millió euró hiányt mutattak.
– Szlovákiában  a finanszírozási hiány 2015. június végén 193 millió euró volt 
a Bizottság adatai szerint, míg a 2016-os éves munkaprogram tervezete ezt 
92 millió euróra tette.42 A 4. jegyzőkönyv (HL L 236., 
2003.9.23.) 3. cikke a litván 
Ignalinai Atomerőműről: 
„Az Ignalinai Atomerőmű 
leszerelése (…) hosszú távú 
művelet, és Litvánia számára 
kivételes pénzügyi terhet 
jelent, amely nem áll arányban 
az ország méretével és 
gazdasági erejével” és „az 
Unió, a Litvániával való 
szolidaritás jegyében, 
megfelelő kiegészítő 
közösségi segítséget nyújt 
a leszerelési munkákhoz 2006 
után”. A jegyzőkönyvben az is 
szerepel, hogy „a következő 
pénzügyi tervek időszakára 
a bővített Ignalina Program 
keretében az átlagos 
előirányzatoknak 
összességükben 
megfelelőeknek kell lenniük”.
43 SEC(2011) 1387 végleges, 
2011. november 24.: Bizottsági 
munkadokumentum, 
Hatásvizsgálat  – A bulgáriai, 
litvániai és szlovákiai 
atomerőművek leszerelését 
segítő támogatási 
programokhoz nyújtott uniós 
támogatásról szóló tanácsi 
rendeletre irányuló javaslatot 
kísérő dokumentum.
48 Észrevételek 
85 
A tagállami és a bizottsági adatok közötti ekkora eltérések megkérdőjelezik az 
alkalmazott számítási módszerek megbízhatóságát és meglapozottságát. Az ada -
tok jelentős módosításai továbbá azt jelzik, hogy a végleges leszerelési tervekben 
bemutatott becsléseket ellenőrzésünkkor még sem a  tagállami szereplők, sem 
a Bizottság nem ellenőrizte alaposan.
A Bizottság nem értékelte megfelelően a finanszírozási és 
leszerelési terveket
86 
Részben a korábbi jelentésünkben tett ajánlások nyomán a 2014–2020-as finan -
szírozási időszak jogszabályi kerete bevezetett három „előzetes feltételt”44 (lásd: 
1. háttérmagyarázat ). Ezek előfeltételei a jelenlegi többéves pénzügyi keretből 
a leszerelés újabb finanszírozására történő kifizetéseknek, és céljuk az uniós for -
rások eredményes és hatékony felhasználásának biztosítása.44 Lásd: COM(2011) 783 végleges; 
1368/2013/Euratom és 
1369/2013/Euratom tanácsi 
rendelet; C(2014) 5449 
bizottsági végrehajtási 
határozat.1. háttérmagyarázatElőzetes feltételrendszer
A három tagállam 2014. január 1-jéig megteszi az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy teljesítse a következő 
előzetes feltételeket:
1. az Euratom-szerződés nukleáris biztonságra vonatkozó vívmányainak való megfelelés; különös tekin -
tettel a 2009/71/Euratom irányelvnek, valamint a 2011/70/Euratom irányelvnek a nemzeti jogba történő 
átültetésére;
2. olyan finanszírozási terv kidolgozása egy nemzeti kereten belül, amely meghatározza az atomerőműblok -
kok biztonságos leszerelésének – beleértve a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok kezelését is – 
teljes költségét, valamint a  biztonságos leszereléshez előreláthatóan szükséges finanszírozási forrásokat;
3. az egyes leszerelési tevékenységek, ideértve az ütemtervek és a – leszerelés költségeinek becslése tekin -
tetében nemzetközileg elfogadott előírásokon alapuló  – kapcsolódó költségszerkezet szintjére lebontott 
részletes, átdolgozott leszerelési terv benyújtása a Bizottság számára.
Forrás:  Az 1368/2013/Euratom tanácsi rendelet, illetve az 1369/2013/Euratom tanácsi rendelet 4. cikke.
49 Észrevételek 
87 
Mire a Bizottság 2014 októberében meghozta a finanszírozási határozatát 
a 2014-es éves munkaprogramról, már fel kellett volna mérnie, hogy a tagállamok 
megtették-e a  megfelelő intézkedéseket ezen feltételek teljesítésére45. Megállapí -
tottuk azonban, hogy a vonatkozó finanszírozási tervek és a részletes leszerelési 
tervek, azaz a második és a harmadik előzetes feltétel bizottsági értékelése nem 
volt megfelelő. A Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálatának 2015. szeptemberi 
jelentése megerősítette a  Számvevőszék értékelését. Megállapítottuk például, 
hogy jelentősen módosultak az összköltség becslései és a finanszírozási adatok 
(lásd: 84. bekezdés), és néhány esetben egyes költségekre vagy tevékenységekre 
nem voltak részletes tervek (lásd például: a személyzeti költségekről szóló 79. be -
kezdés). Az Energiaügyi Főigazgatóság 2015-ös éves tevékenységi jelentésében 
fenntartás szerepel a  Főigazgatóság 2014-es, az előzetes feltételekkel kapcsolatos 
értékelésének megfelelőségére vonatkozóan46.
88 
A Bizottság Energiaügyi Főigazgatósága kidolgozott egy, a Bizottság Belső Ellen -
őrzési Szolgálata által azonosított hiányosságokat megcélzó cselekvési tervet, 
és 2016. október végét határozta meg határidőként az előzetes feltételrendszer 
értékelésének befejezésre. Létfontosságú, hogy a Bizottság elkészítse ezt az érté -
kelést, és hogy alaposan elemezze az egyes tagállamoknak mind a  finanszírozási, 
mind a leszerelési tervét, mivel ezek a dokumentumok képezik a későbbi finanszí -
rozás alapját.
A költségek döntő részét mindhárom tagállamban az uniós 
költségvetés finanszírozza
89 
Mindhárom tagállam hozott létre elkülönített tagállami alapot a  radioaktív hulla -
dék biztonságos kezelésére és elhelyezésére, és a nukleáris létesítmények lesze -
relésére szolgáló saját szakpolitikájuk finanszírozására. Ezekben az alapokban 
azonban a források még mindig szűkösek, főleg Litvániában.
– Litvániában  az először 1995-ben létrehozott Litván Nemzeti Leszerelés -
támogatási Alap bevétele az atomerőmű hozzájárulásából származott, amíg 
azt le nem állították 2009 végén. Az Alap jelenleg a felesleges vagyontár -
gyak eladásából származó bevételre, valamint külső forrásokra és az ezeken 
keletkező kamatokra számíthat. Korábban felhasználták leszereléssel nem 
kapcsolatos tevékenységek finanszírozására is, mint például kedvezményes 
áram- és fűtésdíjakhoz vagy a korábbi alkalmazottaknak nyújtott kiegészítő 
szociális garanciákhoz. Az Energiaügyi Minisztériumtól kapott becslés szerint 
2016. január 1-jén az Alapban 4 millió euró volt47.45 Lásd: Az 1368/2013/Euratom 
tanácsi rendelet, illetve az 
1369/2013/Euratom tanácsi 
rendelet 4.  cikke.
46 Az Energiaügyi Főigazgatóság 
2015-ös éves tevékenységi 
jelentése, ref. 
Ares(2016)1667891, 2016.4.8.
47 SWD(2016) 102 final, 38. o. 
Nem említi ezt az Alapot, de 
megad egy 0,5 milliárd eurós 
számot, mint összes 
rendelkezésre álló forrást. 
Nem világos, hogy ez a szám 
mire vonatkozik.
50 Észrevételek 
– 1999-ben Bulgária  létrehozott egy Nemzeti Radioaktív Hulladék Alapot és 
egy Nukleáris Létesítmények Leszerelése Alapot. Mindkét alap a  Bulgáriában 
található összes nukleáris létesítményre vonatkozik. Az első alap finanszíro -
zása főként azoknak a  hozzájárulásaiból történik, ahol radioaktív hulladék 
keletkezik, a legnagyobb, 92%-nyi hozzájárulást a Kozloduji Atomerőmű 
fizeti. Az alap 34,8 millió eurót költött az 1–4. blokkra mint radioaktív hulla -
dékot kezelő létesítményekre, és 2015 végén 61 millió euróval rendelkezett. 
A második alapot a  nukleáris létesítmények üzemeltetőinek hozzájárulásaiból 
finanszírozzák. A kozloduji 1–4. blokkra a halmozott összeg 156 millió euró 
volt 2015 végén.
– 2010-ben Szlovákia  adót vetett ki a végfelhasználói áramfogyasztásra, hogy 
kompenzálja a  „történelmi deficitet”, és azt, hogy az atomerőmű-üzemelte -
tőktől származó kötelező hozzájárulásból 1995 óta nem képződött elegendő 
forrás az atomerőmű-leszerelésnek és a kiégett fűtőelemek végleges elhelye -
zésének fedezésére. A Bohunice V1 erőmű leszerelésére 2014 végén a nemze -
ti leszerelési alapban elkülönített összeg 290 millió euró volt.
90 
Az összes rendelkezésre álló tagállami forrás, amely elkülönített alapokból és más 
tagállami forrásokból tevődik össze, nem fogja fedezni a teljes leszerelési költsé -
get (lásd: 67. bekezdés és 8. táblázat ). A tagállami források Bulgáriában a  becsült 
költségeknek csak 31%-át, Szlovákiában pedig 38%-át fedeznék, míg Litvániában 
az uniós atomerőmű-leszerelési program keretében a tagállami források a teljes 
leszerelési költségnek kevesebb mint 8%-át fedeznék. Mindeddig az uniós költ -
ségvetés finanszírozta a hiányt az atomerőművek leszerelését támogató progra -
mokon keresztül.
91 
Jelenleg nincs olyan jogi előírás, amely kötelezné a tagállamokat a leszerelés -
támogatás társfinanszírozására, sem a programok, sem az egyes projektek 
szintjén. Ezzel ellentétben az európai strukturális és beruházási alapok48 kötelezik 
a tagállamokat, hogy a  társfinanszírozott programok vagy projektek finanszí -
rozásához  – saját forrásaikból  – meghatározott részarányban járuljanak hozzá. 
Korábbi jelentésünkben azt az ajánlást tettük, hogy a  Bizottság, ha finanszírozást 
javasol a 2014–2020-as pénzügyi keretre, vegyen számításba más uniós alapokat 
is, mint például a  strukturális alapokat, valamint vegye figyelembe az alapokból 
történő folyósítás feltételeit is. A Bizottság ezen ajánlás nyomán folytatta az 
európai strukturális és beruházási alapok keretében történő enyhítő intézkedések 
támogatását, de úgy döntött, hogy az elkülönített leszerelési támogatást külön 
kezeli, úgy, hogy a tényleges leszerelésre az esb-alapok nem használhatók.48 Az európai strukturális és 
beruházási alapok közé 
tartozik többek között az 
Európai Regionális Fejlesztési 
Alap, a  Kohéziós Alap és az 
Európai Szociális Alap. 2014 
előtt ezeket együttesen 
strukturális alapoknak hívták.
51 Észrevételek 
92 
A társfinanszírozási kötelezettség fontos, mivel az pénzügyileg ösztönzi az uniós 
források felhasználóit a kedvező értékarányosságra való törekvésre a projektek 
irányításakor, valamint a programok előrevitelére. Az atomerőművek leszerelését 
támogató ezen programokra vonatkozó tanácsi rendeletek elismerik a társfi -
nanszírozás fontosságát, és megállapítják, hogy a  projektek kizárólagos uniós 
finanszírozását csak „jól megalapozott kivételes esetekben” lehet engedélyez -
ni49. A Bizottság azonban még nem készített egyértelmű iránymutatásokat arról, 
hogy mi számítana ilyen esetnek. Ezt a Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálatának 
2015. szeptemberi jelentése is megerősíti. A Bizottság tehát eddig nem használta 
ki az alkalmat, hogy ösztönözze és maximalizálja a társfinanszírozást.
A nagy aktivitású hulladékok végleges elhelyezésének 
költségét is beszámítva a teljes becs ült költség kétszeresére 
nő
93 
A végleges leszerelési tervekben a finanszírozási hiányra megadott becslések 
egyike sem ad teljes képet az erőmű bezárása utáni költségekről, mivel egyik sem 
tartalmazza a kiégett fűtőelemek végleges elhelyezésének költségét.
94 
A nemzetközileg elismert „szennyező fizet” elv szerint a tagállam felelőssége an -
nak biztosítása, hogy az üzemeltető szennyezőként teljesítse kötelezettségeit, és 
elegendő pénzügyi forrást halmozzon fel a  leszerelés teljes költségének fedezé -
sére, beleértve a kiégett fűtőelemek végleges elhelyezését is (lásd 20. bekezdés).
95 
A radioaktív hulladékokról szóló 2011-es irányelv ezt az elvet tükrözi. Az irányelv 
előírja a  tagállamoknak annak biztosítását, hogy a  radioaktív hulladékok és a  ki-
égett nukleáris fűtőelemek kezelésével kapcsolatos összes tevékenységet, bele -
értve a végleges elhelyezést is, azonosítsák és teljes körűen költségeljék, és hogy 
megfelelő pénzügyi források álljanak rendelkezésre, amikor szükség lesz rájuk50.
96 
Továbbá, az atomerőművek leszerelését támogató programok keretében törté -
nő finanszírozás egyik előfeltétele (lásd: 86–88. bekezdés), hogy a tagállamok 
„tagállami keretben készítsenek olyan finanszírozási tervet, amely meghatározza 
a reaktorblokkok leszerelésének biztonságos elvégzéséhez szükséges összkölt -
séget és a tervezett finanszírozási forrásokat, beleértve a kiégett fűtőelemek és 
a radioaktív hulladékok kezelését is”51.49 Az 1368/2013/Euratom tanácsi 
rendelet 
(17) preambulumbekezdése és 
az 1369/2013/Euratom tanácsi 
rendelet 
(15) preambulumbekezdése.
50 Lásd: különösen a 2011/70/
Euratom tanácsi irányelv 
12. cikke.
51 Lásd: az 1368/2013/Euratom 
tanácsi rendelet, illetve az 
1369/2013/Euratom tanácsi 
rendelet 4.  cikke.
52 Észrevételek 
97 
Készítettünk egy becslést a végleges elhelyezés költségéről, hogy teljesebb képet 
adjunk az érintett erőművek leszerelésével járó költségekről.
98 
Mint a 10. táblázatban  látható, úgy számítottuk, hogy ha a végleges elhelyezés -
sel kapcsolatos költségeket figyelembe vesszük, akkor a leszerelés becsült össz -
költsége megkétszereződik, összesen 11,4  milliárd  euró lesz a  három tagállamra.10. táblázatA leszerelés költségeinek becslése beleértve a nagy aktivitású hulladékok és 
a kiégett fűtőelemek elhelyezésének költségeit is
(millió euró)
Ignalina, Litvánia Kozloduj, BulgáriaBohunice, 
SzlovákiaÖsszesen
2015­ ös költségbecslés, a nagy aktivitású hulladékok és 
a kiégett fűtőelemek elhelyezésének költségei nélkül3 376 1 107 1 239 5 722
Az e nyolc reaktorból származó nagy aktivitású hulladékok 
és kiégett fűtőelemek végleges elhelyezésének becsült 
költségei12 610 1 590 1 466 5 666
Becsült költségek, beleértve a nagy aktivitású hulladékok 
és a kiégett fűtőelemek elhelyezésének költségeit is5 986 2 697 2 705 11 388
Tagállami finanszírozás 262 348 476 1 086
Uniós finanszírozás 1 553 731 671 2 955
Finanszírozási hiány 4 171 1 618 1 558 7 347
1 Megjegyzés a végleges elhelyezés becsült költségeiről
Ignalina (Litvánia)  esetében a 2610 millió eurós becslésünk a tagállami programban megadott és a Bizottság 2016-os indikatív nukleáris 
programjában idézett adatokon alapszik.
Kozloduj (Bulgária)  esetében a bolgár tagállami program nem ad meg számot. 1,59 milliárd eurós becslésünk egy bolgár elhelyezési 
létesítmény összköltségén alapszik, a bolgár hatóságokkal az ellenőrzés során a finn esetre vonatkozóan folytatott megbeszélések alapján. 
A 3 milliárd eurót megfeleztük az 1–4. blokk és a még működő 5–6. blokk között. Későbbi blokkokra vagy erőművekre vonatkozó terveket 
nem vettünk figyelembe, mivel ezek még nem voltak konkrétak.
Bohunice (Szlovákia)  esetében 1,46 milliárd eurós becslésünk a szlovák hatóságoktól a szlovákiai végleges elhelyezés költségeire kapott 
4,4 milliárd eurós becslésre alapszik, a konzervatívabb forgatókönyv alapján, amely szerint a fennmaradó szlovák atomerőművek üzemi 
élettartama 60 év. A 4,4 milliárd eurót háromfelé osztottuk, hogy egyenlően megosszuk a költségeket a leszerelés alatt álló két blokk és 
a jelenleg még működő négy blokk között. A szlovák tagállami programmal ellentétben, nem vettük figyelembe a Mochovcébe tervezett 2 
blokkot, mivel azok építése késedelemben van. Ha figyelembe vettük volna, akkor a leszerelés alatt álló blokkokra a 4,4 milliárd euró 16,3%-a 
jutott volna, azaz 717 millió euró. A Bizottság 2016-os indikatív nukleáris programja 3,7 milliárd eurós adatot idéz, ami feltehetően a kevésbé 
konzervatív forgatókönyvre utal, ahol az erőmű üzemi élettartama 40 év.
Forrás:  Európai Számvevőszék, a  Bizottságtól, a  2015-ös és 2016-os éves munkaprogramból, és tagállami szereplőktől származó információk alapján.
53 Észrevételek 
99 
Ha figyelembe vesszük mind a leszerelést, mind a végleges elhelyezést, akkor 
Litvániára jut az összességében 7,4 milliárd eurós hiány legnagyobb része. Ugyan -
akkor jókora hiány jelentkezik Bulgáriánál és Szlovákiánál is (lásd: 18. ábra ).18. ábraFinanszírozási hiány mind a leszerelés, mind a végleges 
elhelyezés figyelembevételével
Forrás:  Európai Számvevőszék, a 10. táblázat  alapján. 01 0002 0003 0004 0005 0006 000
Ignalina, Litvánia Kozloduj, Bulgária Bohunice, SzlovákiaTagállami ﬁnanszírozás
Uniós ﬁnanszírozás
Finanszírozási hiány58%70%
60%(millió euró)52 IAS 37: „Céltartalékok, függő 
kötelezettségek és függő 
követelések” és IPSAS 19. Az 
atomerőmű-leszerelésre nincs 
külön nemzetközi számviteli 
standard. Arra létezik 
standard, hogy a  számlák 
európai rendszerében (ESA) 
a leszerelési költségekkel 
kapcsolatos statisztikai 
adatokat hogyan kell 
kiszámítani, ez azonban nem 
írja elő, hogy a  jövőbeni 
költségekre vonatkozóan 
kötelezettségeket kellene 
rögzíteni.
53 Az IAS 37.10 szerint 
kötelezettséget keletkeztető 
esemény az olyan esemény, 
amely jogi vagy vélelmezett 
kötelezettséget hoz létre 
(például egy atomerőmű 
építése kötelezettséget hoz 
létre az atomerőmű 
leszerelésére), és amely ezért 
azt eredményezi, hogy 
a szervezetnek nincs más 
reális lehetősége, mint 
a kötelezettség rendezése.
54 Az IAS 37.40 szerint az egyszeri 
eseményekre elkülönített 
céltartaléknak (átszervezés, 
környezeti rehabilitáció, peres 
ügy rendezése) meg kell 
felelnie a  legvalószínűbb 
összegnek.
A jövőbeni költségekkel kapcsolatos kötelezettségek 
számviteli kezelése a három tagállam egyikében sem 
megfelelő
100  
A nemzetközi számviteli standardok52 szerint a  jövőben várhatóan felmerülő 
kötelezettségeket céltartalékként kell meghatározni és feltüntetni annak a  szer -
vezetnek a mérlegében, amelyet a fizetési kötelezettség terhel, ha:
– korábbi esemény eredményeként jelenlegi jogi vagy vélelmezett kötelezett -
ség keletkezett53;
– a fizetés valószínű, azaz inkább bekövetkezik, mint nem;
– az összeg megbízhatóan megbecsülhető54.
54 Észrevételek 
101  
Ha ez a három feltétel nem teljesül, akkor a kötelezettség besorolása „függő 
kötelezettség”, és nem kell szerepelnie a mérlegben, hanem például a kiegészítő 
mellékletében, kivéve, ha a kifizetés esedékessége távolinak tekinthető, amikor is 
a közlés nem szükséges55.
102  
Ennek megfelelően az atomerőmű-leszerelési költségeket és a kiégett fűtőele -
mek végleges elhelyezésének költségeit ezért, ha a fizetés valószínű és az összeg 
megbízhatóan becsülhető, kötelezettségként kell nyilvántartania annak a  szerve -
zetnek, amelynek ilyen fizetési kötelezettsége lesz. A  költségbecslések alapulhat -
nak például egy atomerőmű-leszerelési terven. A pontos számviteli eljárás a jogi 
helyzettől függ a fizetési kötelezettséget illetően, illetve a tagállam vagy a szer -
vezet által alkalmazott számviteli módszerektől56.
103  
Megkértük a  tagállamok illetékes hatóságait, hogy adjanak információkat arról, 
hogyan könyvelik a leszereléssel és a kiégett nukleáris fűtőelemek végleges elhe -
lyezésével kapcsolatos költségkötelezettségeket.
104  
Mint a 11. táblázatban  látható, a  számviteli eljárás különböző a  három tagállam -
ban, és függ attól, hogy a költségek az atomerőmű-leszereléshez vagy a végleges 
elhelyezéshez kapcsolódnak-e. Litvániában a  mérlegekben nem jelenik meg 
céltartalékként atomerőmű-leszerelési költség, és csupán kisebb összegű függő 
kötelezettséget tartanak nyilván. Bulgáriában a  Kozloduji Atomerőmű könyve -
lésében nem szerepelnek leszerelési költségek, és a szlovákiai Bohunicei Atom -
erőműnél ilyenek csak részben szerepelnek.
105  
A végleges elhelyezés költségeit tekintve Litvánia és Bulgária illetékes szervezetei 
nem képeztek céltartalékot az ilyen költségekre a mérlegben, és nem szerepel -
tettek ilyen információkat a beszámoló kiegészítő mellékletében sem. Az illeté -
kes szervezetek csak Szlovákiában tüntettek fel céltartalékot a végleges elhelye -
zés költségeire, a  Nemzeti Nukleáris Alap egyik alszámláján.55 Az IAS 37 szerint a közlés nem 
kötelező, ha a fizetés 
esedékessége távoli.
56 Egyes szervezetek kötelesek 
a nemzetközi számviteli 
standardokat alkalmazni, 
mások azonban használhatják 
a nemzeti szintű számviteli 
standardokat.
55 Észrevételek 
106  
Az, hogy a  jövőbeni költségek nincsenek módszeresen szerepeltetve céltartalék -
ként, illetve nem jelennek meg a beszámolók kiegészítő mellékletében, korlá -
tozza az átláthatóságot, és akadályozza az illetékes hatóságokat abban, hogy 
megfelelően meg tudják tervezni, miként lesznek kifizetve a jövőbeni leszerelési 
és elhelyezési költségek. 11. táblázatAz atomerőmű-leszerelésre és a kiégett fűtőelemek végleges elhelyezésére 
vonatkozó kötelezettségek számviteli kezelése
Az atomerőművek beszámolója (a kiégett nukleáris fűtő­
elemek végleges elhelyezése nélkül)Az alap/a minisztérium/a kormányzat számlája
(a kiégett nukleáris fűtőelemek végleges elhelyezésével együtt)
Ignalina, 
LitvániaNincs céltartalék.
A kiegészítő mellékletben ismertetik, hogy nincs megbízható 
becslés a bontásra. Ezért nincs megadva függő kötelezettség.Nincs céltartalék.
Az atomerőmű-leszereléssel kapcsolatos kisebb függő kötelezettség 
(13 millió euró) van feltüntetve a mérlegen kívül, ez az erőmű korábbi 
alkalmazottjainak nyújtott kiegészítő szociális garanciákat érinti.
Kozloduj, 
BulgáriaNem képeztek céltartalékot a  leszerelésre, sem a  kiégett fűtőele -
mek tárolási és kezelési költségeire. A 2014-es beszámolóról ezért 
a független könyvvizsgáló korlátozott véleményt adott.A Nemzeti Leszerelési Alap és a Radioaktív Hulladékok Alap bevételei 
és kiadásai az Energiaügyi Minisztérium éves költségvetési számláin 
jelennek meg. A felhalmozott pénzügyi források felhasználatlan 
részét, ideértve a korábbi évekből származó forrásokat is, a mérlegen 
kívül mutatják be.
Bohunice, 
SzlovákiaRészben van céltartalék, de nincs elkülönítve Bohunice  V1-re.Előzetes információ a Nemzeti Nukleáris Alap egyik alszámláján 
megjelenő végleges elhelyezésről.
Forrás:  Európai Számvevőszék, a tagállami hatóságoktól kapott adatok alapján.
56
 Következtetések 
és ajánlások
107  
A kifejezetten a nukleáris leszerelést célzó uniós finanszírozási programok nem 
hoztak létre megfelelő ösztönzőket az időben történő, költséghatékony lesze -
reléshez. A témához kapcsolódó előző jelentésünk közzététele, 2011 óta történt 
némi előrelépés az ignalinai (Litvánia), kozloduji (Bulgária) és bohunicei (Szlová -
kia) atomerőművek leszerelése terén. Az  erőművek nem ellenőrzött területein 
egyes fő elemeket lebontottak. Majdnem mindegyik, az infrastruktúra lebontá -
sával kapcsolatos fő projektnél azonban késedelmek jelentkeztek, és az ellenőr -
zött területeken elvégzendő munkával kapcsolatban még mindhárom tagállam 
jelentős kihívások előtt áll. A tagállami hatóságok állítása szerint az erőműveket 
visszafordíthatatlanul leállították, a  Bizottság által a  visszafordíthatatlan leállítás 
értékeléséhez alkalmazott várt outputokból azonban még nem mindegyik telje -
sült. Legutóbbi ellenőrzésünk óta a  finanszírozási hiány Litvániában tovább nőtt, 
jelenleg eléri az 1,6 milliárd eurót. A három erőmű leszerelésének becsült költsé -
ge együttesen legalább 5,7 milliárd eurót fog kitenni, a végleges ártalmatlanítás 
költségét is tekintetbe véve pedig az összeg 11,4 milliárd euró.
2011 óta történt némi előrelépés a leszerelés terén, de még 
jelentős kihívások előtt állunk
108  
2011 óta mindhárom tagállamban történt előrehaladás a  nem ellenőrzött terüle -
teken egyes fő elemek lebontása terén és – Litvánia kivételével – az ellenőrzött 
területeken a munkálatok megkezdéséhez szükségek engedélyek beszerzése te -
rén is. Litvániának még be kell szereznie ez utóbbi engedélyt, amelyre a jelenlegi 
tervek szerint 2022 után, az eredeti tervnél 10 évvel később kerül majd sor (lásd: 
40. és 42. bekezdés).
109  
Mindhárom nemzeti hatóság kijelentette: az elért előrelépések alapján elmond -
ható, hogy jelenleg a  leállítás ténylegesen visszafordíthatatlan. Azonban egyik 
erőmű esetében sem teljesült valamennyi, a  Bizottság által a  visszafordíthatatlan 
leállítás értékeléséhez alkalmazott várt output. A reaktor magjának/primer köré -
nek lebontását még nem tervezték meg teljes mértékben, és a  reaktorépületben 
mindeddig csak kisebb munkálatokat végeztek. Ez azt jelenti, hogy az ellenőrzött 
területeken, többek között a  reaktorépületben elvégzendő munkákkal kapcsolat -
ban még mindhárom tagállam jelentős kihívások előtt áll (lásd: 38–42. bekezdés).
110  
A tagállamok előrelépéseket tettek a  hulladékkezelési infrastruktúrák létrehozása 
terén, azonban a  2011–2015-ös időszakban számos jelentős infrastrukturális pro -
jekt késedelmet szenvedett. Litvániában merültek fel a legnagyobb késedelmek, 
itt 2011 óta a leszerelés végső határidejét további kilenc évvel, 2038-ig meghos z-
szabbították (lásd: 59–63. bekezdés).
57 Következtetések és ajánlások 
111 
Továbbra is mindhárom tagállamban vannak kihívások, többek között a  külső 
szakértőktől való függést (lásd: 69. bekezdés) és a vezető technikai megoldások 
kezelését (lásd: 67–68. bekezdés) illetően. Kockázatot jelent továbbá, hogy az 
Unióban, különösen Litvániában, hiány tapasztalható a képzett és tapasztalt mér -
nökökből (lásd: 70. bekezdés).
1. ajánlás. A leszerelés folytatásának biztosítása
A három érintett tagállam:
a) fejlessze tovább projektirányítási gyakorlatait annak érdekében, hogy a ter -
veknek megfelelően álljanak rendelkezésre a szükséges hulladék- és kiégett -
fűtőelem-kezelési infrastruktúrák;
b) tegyen lépéseket saját műszaki kapacitás létrehozása érdekében, hogy ki -
egyensúlyozottabb legyen a belső és a külső szakértők igénybevétele;
c) találjon jobb megoldásokat a bevált gyakorlatok és a szakmai tudás cseréjé -
re egyrészt egymás között, másrészt az Unión belüli és azon túli szélesebb 
nukleáris leszerelési közösségen belül. A Bizottságnak  ezt költséghatékony 
módon kell megkönnyítenie.
Ajánlott megvalósítási határidő: 2017 vége.
112  
Az atomerőművek leszerelését támogató uniós programokból finanszírozott pro -
jektek csak a kiégett fűtőelemek átmeneti tárolására, végleges tárolásukra nem 
vonatkoznak. A  kiégett fűtőelemek végleges tárolására alkalmas létesítmények 
kifejlesztése több évtizedig is eltarthat, és jelentős pénzügyi kötelezettségeket 
vonhat maga után. Ez azonban nehézséget jelenthet azon országok számá -
ra, amelyek csak kis mennyiségű radioaktív hulladékot termelnek, korlátozott 
finanszírozási forrásokkal rendelkeznek, vagy nem adottak számukra megfelelő 
geológiai feltételek. A három tagállamban a nagy aktivitású hulladék és a kiégett 
fűtőelemek lehetséges végleges – tagállami vagy regionális szintű – elhelyezési 
megoldásaival kapcsolatos megbeszélések még mindig csak tervezési szinten 
vannak (lásd: 48–58.  bekezdés). A  Bizottságnak az e  területre vonatkozó tagállami 
tervekről jelentést kell készítenie, azonban ezt mindeddig nem tette meg (lásd: 
53. bekezdés).
58 Következtetések és ajánlások 
2. ajánlás. A kiégett fűtőelemek végleges elhelyezésének 
megoldásai
a) A Bizottság  – valamennyi érintett tagállammal együtt – vizsgálja meg a ki -
égett fűtőelemek és a nagy aktivitású hulladékok elhelyezésének különböző 
lehetőségeit, figyelembe véve a regionális és más, az Unió területén szóba 
jöhető megoldásokat, és kellően tekintetbe véve a biztonság és a védelem 
kérdését, valamint az alternatívák költséghatékonyságát is. A Bizottság a ra -
dioaktív hulladékokról szóló irányelv végrehajtására vonatkozó, az Európai 
Parlamentnek és a Tanácsnak készített első jelentésében tekintse át ezt a kér -
dést is.
Ajánlott megvalósítási határidő: Azonnali kezdés; jelentés közzététele: legké -
sőbb 2017 közepén.
b) A három tagállam  egymással párhuzamosan hajtsa végre végleges elhe -
lyezésre vonatkozó tervét annak érdekében, hogy a  radioaktív hulladékokról 
szóló irányelvnek megfelelően teljesebb költségbecslést és finanszírozási 
tervet készíthessenek a kiégett fűtőelemek és a nagy aktivitású hulladék 
elhelyezését illetően.
Ajánlott megvalósítási határidő: 2017. közepe.
A leszerelés becs ült költsége legalább 5,7 milliárd euró 
lesz, a végleges ártalmatlanítás költségét is tekintetbe 
véve pedig ennek a kétszerese
113  
A leszerelés teljes becsült költsége a  három program esetében együttesen 
40%-kal, 4,1 milliárd euróról 5,7 milliárd euróra nőtt 2010 és 2015 között (lásd: 
73–74. bekezdés). Ha a végleges elhelyezéssel kapcsolatos költségeket figyelem -
be vesszük, akkor a leszerelés becsült összköltsége megkétszereződik, és eléri 
a 11,4 milliárd eurót (lásd: 93–99. bekezdés).
114  
A rendelkezésre álló 4,0  milliárd  eurós tagállami és uniós finanszírozás azonban 
nem fedezi a becsült, a végleges ártalmatlanítás költsége nélküli 5,7 milliárd eu -
rós összköltséget. Ez 1,7 milliárd euró finanszírozási hiányt jelent a leszerelés be -
fejeztéig. E  finanszírozási hiány 93%-a Litvániánál merül fel, ahol a  hiány 1,6  mil -
liárd euró (lásd: 73–85. bekezdés). Bulgária 28 millió euróra, Szlovákia pedig 
92 millió euróra becsüli jelenleg a finanszírozási hiányt (lásd: 84. bekezdés).
59 Következtetések és ajánlások 
115  
A nemzetközileg elismert „szennyező fizet” elv szerint a tagállam felelőssége 
annak biztosítása, hogy az üzemeltető szennyezőként teljesítse kötelezettsége -
it, és elegendő pénzügyi forrást halmozzon fel a leszerelés teljes költségének 
fedezésére, beleértve a kiégett fűtőelemek végleges elhelyezését is (lásd: 20. és 
93. bekezdés). A  három erőművet állami vállalatok üzemeltetik. Mindhárom tag -
állam hozott létre elkülönített tagállami alapot a  radioaktív hulladék biztonságos 
kezelésére és elhelyezésére, és a  nukleáris létesítmények leszerelésére szolgáló 
saját szakpolitikájuk finanszírozására. Mindeddig azonban a  három nukleáris 
program keretében csak kismértékben használtak tagállami forrásokat, és az 
ilyen források – különösen Litvánia esetében – továbbra is korlátozottak (lásd: 
89–92. bekezdés).
116  
A projektek tagállami forrásokból történő társfinanszírozása tehát csak ritka 
kivételnek, nem pedig a szokásos eljárásnak számított. Noha más uniós ala -
poktól eltérően ezekben a programokban nincs jogi kötelezettség a projektek 
társfinanszírozására, a  vonatkozó jogszabályok megállapítják, hogy a  projektek 
kizárólagos uniós finanszírozását csak „jól megalapozott kivételes esetekben” 
lehet engedélyezni57. A Bizottság arról azonban még nem készített egyértelmű 
iránymutatásokat, hogy mi számítana ilyen esetnek. Ha így lett volna, eredmé -
nyesebben jöhettek volna létre azok a megfelelő ösztönzők, amelyek révén 
a leszerelésbe nagyobb mértékű tagállami társfinanszírozás lett volna bevonható 
(lásd: 92. bekezdés).
117  
Annak biztosításáért, hogy a leszereléshez és a végleges elhelyezéshez megfelelő 
pénzügyi források álljanak rendelkezésre, a három tagállam viseli a végső felelős -
séget (lásd: 20. és 95. bekezdés). A Bizottság 2011-es hatásvizsgálatában a tagálla -
mok igényeinek felmérése a 2020 utáni időszakra nem számol az uniós pénzügyi 
támogatás meghosszabbításával (lásd: 10. bekezdés). Ezzel kapcsolatban a litván 
képviselők különösen felhívták a figyelmünket a litván csatlakozási szerződés 
jegyzőkönyveire (lásd: 83. bekezdés és 43. lábjegyzet).
3. ajánlás. A „szennyező fizet” elv betartása annak révén, 
hogy a 2014–2020-as időszakban és azt követően nő 
a tagállami finanszírozás mértéke
A három tagállam  legyen tisztában azzal, milyen szerepük van a „szennyező 
fizet” elv betartásának biztosításában, és legyen kész a leszerelési költségek, va -
lamint a  végleges elhelyezési költségek tagállami forrásokból történő fedezésére, 
mind a  jelenlegi finanszírozási időszakban, mind azután.
Ajánlott megvalósítási határidő: A tagállami társfinanszírozás mértékének 
növelése a 2017-es éves munkaprogramoktól kezdve.57 Az 1368/2013/Euratom tanácsi 
rendelet 17.  preambulum -
bekezdése és az 1369/2013/
Euratom tanácsi rendelet 
15. preambulum bekezdése.
60 Következtetések és ajánlások 
4. ajánlás. A 2014–2020-as időszakban növekedjék 
a tagállami társfinanszírozás mértéke.
A Bizottság  a 2014–2020-as finanszírozási időszakra nézve törekedjék a tagálla -
mi társfinanszírozás mértékének növelésére. Egyértelműen  – például bizottsági 
határozatban  – határozza meg azokat a  „kellően megalapozott kivételes” feltéte -
leket, amelyek mellett adott projektek az atomerőművek leszerelését támogató 
uniós programok keretében teljes mértékben finanszírozhatók uniós forrásból.
Ajánlott megvalósítási határidő: 2017. december.
5. ajánlás. Litvániában, Bulgáriában és Szlovákiában 
a kifejezetten a nukleáris leszerelést célzó finanszírozási 
programokat 2020 után állítsák le.
Litvániában, Bulgáriában és Szlovákiában a  kifejezetten a  nukleáris leszerelést 
célzó finanszírozási programokat 2020 után le kell állítani. Amennyiben a három -
ból egy vagy több országban egyértelműen megállapításra kerül, hogy 2020 után 
is szükség van az uniós forrásokra, a Bizottság által javasolt és a jogalkotó által is 
jóváhagyott jövőbeni uniós finanszírozáshoz rendeljenek megfelelő ösztönzőket 
a leszerelés folytatásához, többek között kössék határidőhöz és állapítsanak meg 
megfelelő szintű tagállami társfinanszírozást. Ennek egyik módja lehet az európai 
strukturális és beruházási alapokhoz való hozzáférés kibővítésének megfontolása 
és ennek révén a nukleáris leszerelési tevékenységek fedezésének – a feltételek 
betartása melletti  – lehetővé tétele.
Ajánlott megvalósítási határidő: 2018 vége (szükség esetén).
118  
Mindhárom erőműben csökkent a  személyzet létszáma. Ignalinában (Litvánia) 
azonban, ahol a két reaktormagnak csak az egyikéből távolították el a fűtőele -
meket, és amely még üzemelési engedéllyel rendelkezik, a létszám – és ebből 
következően az Unió által finanszírozott költségek mértéke – jelentős maradt. 
A személyzet harmada továbbra is az erőműbiztonság területén dolgozik. Tekint -
ve a társfinanszírozás hiányát és a leszereléssel járó helyi gazdasági és társa -
dalmi kihívásokat Ignalinában (Litvánia), fennáll az a kockázat, hogy a létszám 
meghaladja a leszerelési programban igényeltet, és hogy az Unió által a lesze -
relésre szánt finanszírozást ilyen munkahelyek támogatására használják (lásd: 
80–81. bekezdés).
61 Következtetések és ajánlások 
6. ajánlás. Uniós finanszírozás nyújtása kizárólag 
a leszerelésre vonatkozó költségekre
A Bizottság az atomerőművek leszerelését támogató programok keretében csak 
a teljes munkaidőben a leszerelési tevékenységeken dolgozó személyzettel kap -
csolatos költségeket fedező uniós finanszírozást engedélyezze.
Ajánlott megvalósítási határidő: A 2011-es éves munkaprogramoktól kezdve 
és az után.
119  
A Bizottság nem végzett megfelelő értékelést arról, hogy a finanszírozási és le -
szerelési tervekben teljesülnek-e az előzetes feltételek (86–88. bekezdés).
7 . ajánlás. A bizottsági fel ügyelet javítása
A Bizottság  zárja le az előzetes feltételek teljesülésére irányuló értékelését.
Ajánlott megvalósítási határidő: 2016. október vége.
120  
A nukleáris leszerelést és a kiégett fűtőelemek végleges elhelyezését érintő jövő -
beni költségekkel kapcsolatos kötelezettségek és függő kötelezettségek szám -
viteli nyilvántartása a  három tagállamban különbözőképpen történik. Az, hogy 
a jövőben felmerülő költségek nincsenek módszeresen szerepeltetve céltartalék -
ként, illetve nem jelennek meg a beszámolók kiegészítő mellékletében, korlá -
tozza az átláthatóságot, és akadályozza az illetékes hatóságokat abban, hogy 
megfelelően meg tudják tervezni, miként lesznek kifizetve a jövőbeni leszerelési 
és elhelyezési költségek (lásd: 100–103. bekezdés).
62 Következtetések és ajánlások 
8. ajánlás. Számviteli kérdések
A Bizottság  valamennyi érintett tagállammal működjék együtt annak érdekében, 
hogy a nukleáris leszerelést és a kiégett fűtőelemek végleges elhelyezését érintő 
jövőbeni költségeket megfelelően és átláthatóan, a vonatkozó számviteli standar -
dokkal összhangban vegyék számviteli nyilvántartásba.
Ajánlott megvalósítási határidő: 2017 december vége.
A jelentést 2016. július 14-i luxembourgi ülésén fogadta el az Henri GRETHEN 
számvevőszéki tag elnökölte II. Kamara.
 a Számvevőszék nevében
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 elnök

63
 Mellékletek
Az atomerőművek leszerelését támogató uniós programok keretében leszerelésre 
kerülő atomreaktorok
TWhKereskedelmi célú üzemeltetésA leszerelés 
befejezésének tervezett 
dátuma
Kezdete LeállításÉvek 
száma30 éves élet ­
tartamhoz 
viszonyított 
arány (%)A Szám ­
vevőszék 
2011 ­es 
jelentése 
szerint2015. 
decem ­
berben
LitvániaIgnalina 1 86 1985. május 2004. december 20 652029 2038Ignalina 2 155 1987 . december 2009. december 22 73
BulgáriaKozloduj 1 61 1974. október 2002. december 28 94
2035 2030Kozloduj 2 63 1975. november 2002. december 27 90
Kozloduj 3 63 1981. január 2006. december 26 86
Kozloduj 4 61 1982.  június 2006. december 25 82
SzlovákiaBohunice ­V1, 
1. reaktor72 1980. április 2006. december 27 89
2025 2025Bohunice ­V1, 
2. reaktor77 1981. január 2008. december 28 93
Forrás:  NAÜ, PRIS-adatbázis.I. melléklet
64 Mellékletek 
Az atomerőművek leszerelését támogató programok jogalapjának áttekintése
Ignalina, Litvánia Kozloduj, Bulgária Bohunice, Szlovákia
ElőcsatlakozásA Tanács 1989. december 18-i 
3906/1989/EGK rendeleteA Tanács 1999. június 21-i 1266/1999/EK rendelete (PHARE-program)
Csatlakozási 
szerződésekA Litván Köztársaság csatlakozási 
okmányához csatolt, a litvá -
niai Ignalinai Atomerőműről 
szóló 4. Jegyzőkönyv, valamint az 
Európai Unió alapját képező szer -
ződések kiigazításai (HL L 236., 
2003.9.23., 944–945.  o.)A Bolgár Köztársaság és Románia csat -
lakozásának feltételeiről szóló okmány 
(HL L 157., 2005.6.21., 203. o.)A Szlovák Köztársaság csatlakozási okmányához 
csatolt 9. Jegyzőkönyv, valamint az Európai Unió 
alapját képező szerződések kiigazításai (Bo -
hunice V1 Atomerőmű) (HL L 236., 2003.9.23., 
954.  o.)
Csatlakozás utánA Tanács 2006. december 21-i 
1990/2006/EK rendelete a litvá -
niai Ignalina Atomerőműről szóló 
4. Jegyzőkönyv végrehajtásárólA Tanács 2010. július 13-i 647/2010/Eur -
atom rendeleteA Tanács 2007. május 14-i 549/2007/Euratom 
rendelete a Cseh Köztársaság, Észtország, Cip -
rus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, 
Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia csatlako -
zásának feltételeiről szóló okmányhoz csatolt, 
a szlovákiai Bohunicei V1 Atomerőmű 1. és 2. 
blokkjáról szóló 9. jegyzőkönyv végrehajtásáról
A Tanács 2013. december 13-i 
1369/2013/Euratom rendelete 
a litvániai atomerőművek 
leszerelését segítő támoga -
tási programokhoz nyújtott 
uniós támogatásról, valamint az 
1990/2006/EK rendelet hatályon 
kívül helyezésérőlA Tanács 2013. december 13-i 1368/2013/Euratom rendelete a bulgáriai és szlovákiai 
atomerőművek leszerelését segítő támogatási programokhoz nyújtott uniós támogatásról, 
valamint az 549/2007/Euratom és 647/2010/Euratom rendelet hatályon kívül helyezésérőlII. melléklet
65 Mellékletek 
Atomerőművek a tagállamokban és ezek állapota 2015. december 31-énIII. mellékletÁllapot
Leállított
Üzemben
Építés alatt
Összesen91
129
2244Egyesült Királyság
LeállítottÜzembenÉpítés alatt
Összesen3015
45-
HollandiaLeállítottÜzembenÉpítés alatt
Összesen11
2-
Belgium
LeállítottÜzembenÉpítés alatt
Összesen17
8-
Németország
LeállítottÜzembenÉpítés alatt
Összesen28
8
36-
FranciaországLeállítottÜzembenÉpítés alatt
Összesen1258
711
SpanyolországLeállítottÜzembenÉpítés alatt
Összesen37
10-
OlaszországLeállítottÜzembenÉpítés alatt
Összesen4-
4-Finnország
Leállított
Üzemben
Építés alatt
Összesen-
4
51
Svédország
LeállítottÜzembenÉpítés alatt
Összesen3
10
13-
LitvániaLeállítottÜzembenÉpítés alatt
Összesen2
-
2-
Cseh KöztársaságLeállítottÜzembenÉpítés alatt
Összesen-
6
6-
RomániaLeállítottÜzembenÉpítés alatt
Összesen-
2
2-
BulgáriaLeállítottÜzembenÉpítés alatt
Összesen4
2
6-SzlovákiaLeállítottÜzemben
Építés alatt
Összesen3
4
92
Magyarország
LeállítottÜzembenÉpítés alatt
Összesen-
4
4-Szlovénia (Horvátországgal megosztva)
LeállítottÜzembenÉpítés alatt
Összesen-
1
1-
Megjegyzés:  A litvániai Ignalinai Atomerőmű két reaktorblokkjára még mindig érvényben van az üzemeltetési engedély (lásd: 40. bekezdés).
Forrás:  Európai Számvevőszék, az Európai Bizottság és a Nemzetközi Atomenergia Ügynökség reaktorokra vonatkozó információs rendszerének 
adatbázisa (PRIS) alapján.
66 Mellékletek 
Az atomerőművek leszerelését támogató programok szereplőinek áttekintése
Atomerőművek leszerelését támogató programok, két litvániai végrehajtó szervIV. melléklet
EBRD-csatorna Nemzeti ügynökség csatornája
A programot felügyelő 
monitoringbizottságLitvánia
KedvezményezettKedvezményezett
Vállalkozó
ProjektVállalkozó
ProjektKeretmegállapodás
Éves hatáskör-átruházási 
megállapodásKeretmegállapodás
Éves hatáskör-átruházási megállapodás
Forrásátruházási megállapodás
Monitoring MonitoringMonitoringKeretmegállapodás
Támogatási megállapodások 
elfogadása
SzerződésKiﬁzetésKiﬁzetésSzerződésFinanszírozási megállapodás
Felügyelet FelügyeletLitvánia
KijelölésMonitoring
Pénzügy-
minisztérium
Pénzügyi
koordinációEllenőrzés és 
pénzügyi 
felügyeletIgnalina Nemzetközi 
Leszerelési Támogatási Alap
- Irányítás: támogatók 
közgyűlése
- Kezelés: EBRD
(végrehajtó szerv)Nemzeti
Ügynökség (CPMA)
Program-
koordinációEurópai Bizottság a nukleáris 
létesítmények leszerelését 
támogató program 
bizottságának
támogatásával
2015 ­ben az EBRD az alábbi folyamatban lévő 
leszerelési projektekért volt felelős:Uniós finan -
szírozás  
(millió euró)
Az Ignalinai Atomerőmű kiégett fűtőelemeinek átmeneti 
tárolása205,97
A szilárd hulladék kezelésére és tárolására szolgáló 
létesítmények184,02
Projektirányítási egység – 1–5. szakasz
(2001–2015)51,81
Felszínközeli tároló kis és közepes aktivitású, rövid élet -
tartamú radioaktív hulladékok végleges elhelyezéséhez 
(tervezés)10,63
2015-re összesen: 452,43
Az összes befejezett és folyamatban lévő EBRD leszerelési 
projekt, 1999-től 2015 végéig522,912015 ­ben a CPMA az alábbi folyamatban lévő 
leszerelési projektekért volt felelős:Uniós finan -
szírozás  
(millió euró)
Az Ignalinai Atomerőmű éves leszerelési tevékenységei, 
a kapcsolódó költségekkel, 201550,50
Hulladéklerakó létesítése nagyon alacsony aktivitású radio -
aktív hulladék elhelyezéséhez (Hulladéklerakó, 3.  szakasz)8,42
Technikai segítségnyújtás a  VATESI-nek (állami nukleáris 
biztonsági felügyelőség) (6. szakasz)1,80
Cement hulladéktárolók 1,00
Radioaktívfém-kezelő létesítmény létrehozása 0,96
2015-re összesen 62,68
Az összes befejezett és folyamatban lévő CPMA leszerelési 
projekt, 1999-től 2015 végéig465,97
67 Mellékletek 
Atomerőművek leszerelését támogató programok, egy bulgáriai és egy szlovákiai 
végrehajtó szervIV. melléklet EBRD-csatorna
KedvezményezettMonitoring
Monitoring
Monitoring
Felügyelet
KiﬁzetésSzerződésKeretmegállapodás
Éves hatáskör-átruházási megállapodás
Támogatási megállapodások
elfogadása
Vállalkozó
ProjektKozloduj és Bohunice Nemzetközi 
Leszerelési Támogatási Alap
- Irányítás: támogatók közgyűlése
- Kezelés: EBRD (végrehajtó szerv)Bulgária
Szlovákia
A kozloduji és
bohunicei programokat
felügyelő
monitoringbizottságokEurópai Bizottság
a nukleáris létesítmények
leszerelését támogató
program bizottságának
támogatásával
68 Mellékletek 
Az ellenőrzés keretében vizsgált uniós finanszírozású projektek
Ignalina, Litvánia
Projekt A Számvevőszék értékelése
1. Átmeneti tároló kiégett 
fűtőelemkötegekhez
Eredeti költségvetés: 165 millió euró
Legutóbbi költségvetés: 206 millió euró
Eredeti határidő: 2008. augusztus
Legutóbbi határidő: 2017. októberA Számvevő­
szék 2011 ­es 
jelentéseAmíg az összes kiégett fűtőelemet el nem helyezik a tárolókonténerekben, a jelentős késedel -
mek nagy hatással lesznek mind a nukleáris biztonságra, mind az erőmű működési költségeire.
2015 
decemberébenA tároló megépítését további 6 évvel elhalasztották, a 2005-ös végleges leszerelési tervhez 
képest így már 10 év késedelemről van szó. A létesítmény további, a B1 projektre vonatkozó 
fenntartási költségei meghaladták a 61 millió eurót.
2. A szilárd hulladék kezelésére és 
tárolására szolgáló létesítmények
Eredeti költségvetés: 120 millió euró
Legutóbbi költségvetés: 184 millió euró
Eredeti határidő: 2009. november
Legutóbbi határidő: 2018. novemberA Számvevő­
szék 2011 ­es 
jelentéseA nagymértékű késedelmek kritikus jelentőségűvé váltak, mivel szükség van a bontási és 
szennyezésmentesítési projektek végrehajtását lehetővé tevő hulladékkezelési utak kijelölé -
sére. Valószínűleg további finanszírozásra lesz szükség az IIDSF-ből.
2015 
decemberébenA projekt 9 éves késedelmet szenvedett, ebből 5 év a 2011–2014-es időszakban halmozódott 
fel. Az Ignalinai Atomerőmű és a litván Energiaügyi Minisztérium 55 millió euró összegű 
kompenzációs kifizetés folyósításával rendezte a vállalkozóval fennálló kereskedelmi jogvitá -
kat, és további 17 ,9 millió eurót különített el a várható kockázatokra.
3. A bontási és szennyezésmentesí ­
tési tevékenységekkel kapcsolatos 
mérnöki feladatok, tervezés és 
engedélyeztetés
A projekt eredeti költségvetése:  
8 millió euró
A projektre jelenleg nem állítottak össze 
sem költségvetést, sem ütemezést.A Számvevő­
szék 2011 ­es 
jelentéseA projekttevékenységek kiszervezését nem alapozták sem a szükséges technikai források 
helyszíni elérhetőségének, sem ezen opció költséghatékonyságának megfelelő értékelésére.
2015 
decemberébenA dokumentumok a vállalkozó forrásainak túlbecslése, valamint a dokumentumoknak az 
erőmű és a szabályozó hatóságok általi jóváhagyásához szükséges idő miatt 30 hónapos 
késéssel készültek el. Hároméves késés történt amiatt, hogy az eszközbeszerzési projekteket 
az IIDSF-től a CPMA-csatornához helyezték át.
4. Szakmai és irányítási támogatás a 
projektet irányító egység részére
Eredeti költségvetés: 45 millió euró
Legutóbbi költségvetés: 54 millió euróA Számvevő­
szék 2011 ­es 
jelentéseA projektet irányító egység által igénybe vett tanácsadó jelentősen hozzájárult az előre -
haladáshoz, azonban az irányítási és igazgatási költségek magasak, és az erőmű szervezeti 
struktúráját tekintve nem volt megfelelő fejlesztés.
2015 
decemberébenA projektet irányító egység tanácsadói személyzete 2010 óta csökkent. Jelenleg jobban részt 
vesznek a leszerelési tevékenységekben, irányításukkal valósultak meg a fő infrastrukturális 
projektek, és támogatták az erőmű személyzetének továbbképzését. A tanácsadói tevékeny -
ségek nagy része továbbra is az általános projektirányításból és a beszerzési tevékenységek -
ből, nem pedig a nukleáris leszerelési feladatokból áll.
5. Az Ignalinai Atomerőmű személy ­
zetével kapcsolatosan közvetlen 
támogatást nyújtó projektek, külső 
beszerzések
Költségvetés: 198 millió euró
Határidő: folyamatban lévő éves projektA Számvevő­
szék 2011 ­es 
jelentéseNem vizsgálta.
2015 
decemberébenA személyzettel kapcsolatos problémák többek között a következők voltak: a személyzeti lét -
szám indokolásával kapcsolatos nehézségek, és a vezetői számvitel, illetve az egyes feladatok -
hoz rendelt személyzeti költségek nem egyértelmű jellege. Az Ignalinai Atomerőmű új számítási 
modellt vezetett be személyzetére vonatkozóan, költségstruktúrát dolgozott ki a munkálatokra 
és bevezette a szerzett érték menedzsmentet. A személyzeti létszám indokolása és a kiszerve -
zési stratégia végrehajtása terén azonban csak korlátozott előrelépés mutatkozott.
6. A reaktor elbontására vonatkozó 
tanulmány
Eredeti költségvetés: 5 millió euró
(csak megvalósíthatósági tanulmány)
Legutóbbi költségvetés: 70 millió euró
(tervezés és műszaki tervezés)A Számvevő­
szék 2011 ­es 
jelentéseNem vizsgálta.
2015 
decemberébenA reaktor elbontására vonatkozó megvalósíthatósági tanulmány elkészítése 2009-ben 
kezdődött az IIDSF keretében, 2010-ben azonban ezt törölték, és a tanulmány készítésével 
kapcsolatos feladat a CPMA-hoz került. Az új, a CPMA irányításával végrehajtott projekt azóta 
késedelmet szenvedett. Az ilyen típusú reaktorok elbontásával kapcsolatos tapasztalathiány 
tovább hátráltathatja az előrelépést. Ezért továbbra is bizonytalan, hogy a reaktor elbontásá -
val kapcsolatos 2038-as határidő tartható-e.V. melléklet
69 Mellékletek V. mellékletKozloduj, Bulgária
Projekt A Számvevőszék értékelése
7. A projektet irányító egység, ta ­
nácsadói szolgáltatások (általános)
2006–2013-as időszak
Eredeti költségvetés: 8 millió euró
Legutóbbi költségvetés: 45 millió euró
Eredeti határidő: 2006. december
Legutóbbi határidő: 2013. július
2014–2016-os időszak
Eredeti költségvetés: 14 millió euró
Legutóbbi költségvetés: 32 millió euró
Eredeti határidő: 2016. január
Legutóbbi határidő: 2019. januárA Számvevő­
szék 2011 ­es 
jelentéseA tanácsadó segítségével módosult a leszerelési stratégia, azonban a projektek késedelme, a 
költségbecslések, a szükséges leszerelési munkálatok azonosítása, valamint a hulladékleltár 
problémákat okozott. A tanácsadó inkább az irányítási, mintsem a leszerelési kérdésekre 
összpontosított.
2015 
decemberében2013-ban a programirányítási egység lett az az egyedüli szervezet, amely mind a leszerelés -
nek, mind az országos szintű, elhelyezésre szolgáló létesítmény megépítésének az irányításá -
ért felelős. A tanácsadó jelenleg része a szervezeti struktúrának, amelyben a döntéshozata -
lért a SERAW felel. A tanácsadókat egyre nagyobb mértékben vonják be a munkálatokba, és 
semmi nem utal arra, hogy részvételüket fokozatosan megszüntetnék.
8. A kiégett fűtőelemek átmeneti 
száraz tárolójának megtervezése és 
megépítése
Eredeti költségvetés: 49 millió euró
Legutóbbi költségvetés: 73 millió euró
Eredeti határidő: 2008. december
Legutóbbi határidő: 2013. márciusA Számvevő­
szék 2011 ­es 
jelentéseA létesítmény elkészülte 2,5 évet csúszik. Az eredeti követelmények felülvizsgálata költség -
növekedést és a szerződés költségszintjének módosulását eredményezte, ami a költségvetés 
19%-os túllépéséhez vezetett.
2015 
decemberébenA projektet két szakaszra bontották: a létesítmény megépítésének és a fűtőelemkötegek 
34 tárolókonténerben történő tárolásának; illetve a létesítmény 72 tárolókonténerre történő 
kibővítésének szakaszára. A tervezett tárolókapacitás nem lesz teljesen kihasználva az 1–4. 
blokkok kiégett fűtőelemeinek tárolásához. Ahhoz, hogy a létesítményt más anyagok tárolá -
sára is lehessen használni, a szabályozó hatóság jóváhagyására lenne szükség.
9. A szilárd hulladék kezelését és 
volumenének csökkenését lehetővé 
tevő plazmaolvasztó berendezés
Eredeti költségvetés: 21 millió euró
Legutóbbi költségvetés: 21 millió euró
Eredeti határidő: 2013. március
Legutóbbi határidő: 2017. júniusA Számvevő­
szék 2011 ­es 
jelentéseAz új technológiát anélkül választották ki, hogy eredményességét kimutatták és a költsége -
ket megfelelően figyelembe vették volna. Fennáll a költségek túllépésének a veszélye.
2015 
decemberébenA szabályozási követelmények megváltozása miatt szükségessé vált a tervek módosítása. 
A létesítmény megépítése elsősorban a környezeti hatástanulmánnyal kapcsolatos fellebbezés, 
valamint számos kereskedelmi és adminisztratív probléma – többek között az atomkárokért való 
kártalanítási megállapodás hiánya – miatt késedelmes. A létesítményt még nem tesztelték, így 
a rendszer működése még nincs bizonyítva. A létesítmény elkészültét jelenleg 2017 júniusára 
tervezik.
10. Az emberi erőforrások hatékony 
felhasználásának előmozdítása
2009-ig tartó időszak
Eredeti költségvetés: 20 millió euró
Legutóbbi költségvetés: 84 millió euró
Eredeti határidő: 2009. szeptember
Legutóbbi határidő: 2014. március
2015-ig tartó időszak
Eredeti költségvetés: 35 millió euró
Legutóbbi költségvetés: 46 millió euró
Eredeti határidő: 2015. december
Legutóbbi határidő: 2017. decemberA Számvevő­
szék 2011 ­es 
jelentéseNem történtek olyan szervezeti változások, amelyek alapján egyértelműen különválasztható 
lenne az a személyzet, amely az üzemeltetés, illetve a leszerelés szervezeti struktúrája közötti 
átmeneten dolgozik. A leszerelés előtti tevékenységeket nem követték nyomon megfelelően.
2015 
decemberébenTovábbra is igénybe vették a KIDSF forrásait a leszerelési tevékenységekben részt vevő 
személyzet finanszírozására. A 2011 óta megfigyelhető kedvező fejlemények folytán a 
SERAW mind a 650 alkalmazottja kifejezetten a leszereléssel kapcsolatos tevékenységekkel 
foglalkozik.
11. Országos szintű, a kis és közepes 
aktivitású radioaktív hulladék 
elhelyezésére szolgáló létesítmény 
megépítése
Eredeti költségvetés: 66 millió euró
Eredeti határidő: 2015. december
Legutóbbi határidő: 2021. januárA Számvevő­
szék 2011 ­es 
jelentéseNem vizsgálta.
2015 
decemberébenA létesítmény megépítésének az eredeti terv szerint 2015-ben kellett volna befejeződnie. 
A folyamat azonban 6 évet késett, főként azért, mert a környezeti hatástanulmányt elutasí -
tották és azt újra kellett kezdeni. A jelenlegi határidő 2021.
70 Mellékletek V. mellékletBohunice, Szlovákia
Projekt A Számvevőszék értékelése
12. A projektet irányító egy ­
ség, tanácsadói szolgáltatások  
– (projektvégrehajtás)
2003–2007-es időszak
Eredeti költségvetés: 11 millió euró
2015–2016-os időszak
Legutóbbi költségvetés: 45 millió euróA Számvevő­
szék 2011 ­es 
jelentéseA tanácsadó segítségével módosult a leszerelési stratégia, azonban a stratégia kialakítását 
és végrehajtását tekintve nem volt megfelelő előrelépés.
2015 
decemberébenNoha nagymértékben alkalmaztak tanácsadókat, a projektek késedelmet szenvedtek, ami 
viszont költségtúllépéseket eredményezett. 2015 óta kisebb mértékben került sor az új 
tanácsadó alkalmazására.
13. A V1 Atomerőmű és a Mohi 
(Mochov  ce) Atomerőműből származó 
nagyon alacsony és alacsony aktivitá ­
sú radioaktív hulladék elhelyezésére 
szolgáló létesítmény megtervezése és 
felépítése
Költségvetés: 22 millió euró
Határidő: 2018. júniusA Számvevő­
szék 2011 ­es 
jelentéseA megvalósíthatósági tanulmány késedelmet szenvedett, mert az atomerőmű nem bocsá -
totta rendelkezésre a szükséges információkat.
2015 
decemberébenA tároló nemzeti forrásokból társfinanszírozott építése folyamatban van. A tároló egy 
harmadik kétsoros tárolóval egészül ki, amelyet teljes egészében a BIDSF finanszíroz. Nem 
világos, hogy mekkora költséget különítettek el a V1 Atomerőműből, illetve az egyéb 
létesítményekből származó hulladék elhelyezésére.
14. A leszerelési program végrehaj ­
tása a rendelkezésre álló emberi 
erőforrások felhasználásával
Költségvetés (1. szakasz): 1,5 millió euró
Költségvetés (9. szakasz): 50 millió euróA Számvevő­
szék 2011 ­es 
jelentéseNem történtek olyan szervezeti változások, amelyek alapján egyértelműen különválasztha -
tó lenne az a személyzet, amely az üzemeltetés, illetve a leszerelés szervezeti struktúrája 
közötti átmeneten dolgozik. A leszerelés előtti tevékenységeket nem követték nyomon 
megfelelően.
2015 
decemberébenA projekt 246 teljes munkaidős egyenértéknek megfelelő munkaerőt finanszíroz a JAVYS 
leszerelésen dolgozó személyzetéből. A JAVYS szervezete operatívból leszerelési szervezet -
té alakult át.
15. Radioaktív hulladékok átmeneti 
tárolása a Bohunicei Atomerőmű 
helyszínén
Költségvetés: 11 millió euró
Eredeti határidő: 2016. március
Legutóbbi határidő: 2017. augusztusA Számvevő­
szék 2011 ­es 
jelentéseNem vizsgálta.
2015 
decemberébenA projekt végrehajtását eredetileg a 2013 márciusa és 2016 márciusa közötti időszakra tervez -
ték. Az építési munkálatok 2015-ben kezdődtek. Jelenleg a várt befejezési dátum 2017 augusz -
tusa. A helyszín módosítására vonatkozó határozatot követően új környezeti hatástanulmány -
ra és a támogatási megállapodás módosítására volt szükség. A projekt késedelme már nem 
eredményez késedelmet a bontási projektekben, mert utóbbiakat úgy irányítják majd, hogy 
közepes aktivitású hulladék csak az átmeneti tárolólétesítmény elkészülte után keletkezzék.
16. A reaktor primer körének 
szennyezésmentesítése
Eredeti költségvetés: 6 millió euró
Legutóbbi költségvetés: 5 millió euró
Eredeti határidő: 2014. szeptember
Legutóbbi határidő: 2016. szeptember
(A radioaktív hulladék kezelésével kapcso -
latos rész átkerült a JAVYS-hoz.)A Számvevő­
szék 2011 ­es 
jelentéseNem vizsgálta.
2015 
decemberébenA munkálatok kezdetét 2013-ra, befejezését pedig 2014 végére tervezték. A késedelmek és a 
megoldatlan technikai problémák miatt a projektet elhalasztották. A jelenlegi beszállítóval 
felbontották a szerződést. A projektet még az előtt be kell fejezni, hogy az ellenőrzött terüle -
ten elkezdődne a bontás, ezért a projektet érintő késedelmek a leszerelés végső dátumára is 
hatással lehetnek.
17. A leltárt és a radiológiai jellemzők 
meghatározását is tartalmazó lesze ­
relési adatbázis
Eredeti költségvetés: 2,48 millió euró
Legutóbbi költségvetés: 3,5 millió euró
Eredeti határidő: 2012. május
Legutóbbi határidő: 2012. decemberA Számvevő­
szék 2011 ­es 
jelentéseNem vizsgálta.
2015 
decemberébenNoha a projekt 2012-ben befejeződött, a radiológiai jellemzők meghatározását és a 
leltárt rendszeresen frissíteni kell. A leltárra, illetve a hulladék jellemzőire vonatkozó 
információk hiányossága több részprojekt esetében is késedelmet és költségtúllépéseket 
eredményezett.
71 Mellékletek VI. mellékletAz uniós támogatási programok keretében 2001 óta finanszírozott 18 legfőbb, az 
infrastruktúra lebontásával kapcsolatos, illetve támogatási projektből álló mintát 
érintő késedelmek és költségtúllépések
ProjektProjekt­
költségek
(millió 
euró)Szerződésben 
szereplő 
finanszírozásEddigi 
összes 
kése ­
delem
(év)Eddigi 
összes 
késedelem
(év)uniós
(millió 
euró)tagállami
(millió 
euró)
Ignalina, 
LitvániaÁtmeneti tároló kiégett fűtőelemkötegekhez
(Lásd: IV. melléklet, 1. projekt)211 206 5 9,2 25%
A szilárd hulladék kezelésére és tárolására szolgáló létesítmények
(Lásd: IV. melléklet, 2. projekt)184 184 9,0 53%
Hulladéklerakó nagyon alacsony aktivitású radioaktív hulladék 
elhelyezéséhez (1. szakasz, átmeneti tároló)7 6 1 2,8 0%
Hulladéklerakó létesítése nagyon alacsony aktivitású radioaktív 
hulladék elhelyezéséhez (3. szakasz)8 8 1,0 12%
Felszínközeli tároló kis és közepes aktivitású, rövid élettartamú 
radioaktív hulladékok végleges elhelyezéséhez (tervezés)11 11 1,0 3%
Az öt projektre összesen 421 415 6
A leszerelésre szerződésbe foglalt uniós finanszírozás 
összesen, 2001–2014/15989
Kozloduj, 
BulgáriaIoncserélő gyanta kinyerését és megfelelő állapotban tartását 
lehetővé tevő berendezés beszerzése, üzembe helyezése és 
üzemeltetése (eredeti hatókör kibővítése)6 5 1 10,9 132%
A kiégett fűtőelemek átmeneti száraz tárolójának megtervezése 
és megépítése (lásd: IV. melléklet, 8. projekt)73 73 4,3 50%
A szilárdított anyagot a bepárló-koncentrátumot tartalmazó 
tartályokból kinyerő és feldolgozó berendezés (1. szakasz befeje -
ződött, 2. szakaszt leállították)10 10 4,6 nincs
Plazmaolvasztó berendezés (lásd: IV. melléklet, 9. projekt) 30 21 9 4,2 0%
Méretszűkítési és szennyezésmentesítési speciális képzés 19 19 2,8 0%
A radiológiai leltár értékelése 1 1 1,3 nincs
A hat projektre összesen 139 129 9
A leszerelésre szerződésbe foglalt uniós finanszírozás 
összesen, 2001–2014360
72 Mellékletek VI. mellékletProjektProjekt­
költségek
(millió 
euró)Szerződésben 
szereplő 
finanszírozásEddigi 
összes 
kése ­
delem
(év)Eddigi 
összes 
késedelem
(év)uniós
(millió 
euró)tagállami
(millió 
euró)
Bohunice, 
SzlovákiaA korábba keletkezett hulladékiszap és szorbensek kezelése 
(lezárva)11 11 3,0 38%
A reaktor primer körének szennyezésmentesítése
(Lásd: IV. melléklet, 16. projekt) (felfüggesztve)4 4 2,0 0%
A JAVYS energiaellátási rendszerének módosítása a V1 erőmű 
végleges lekapcsolása után11 11 1,5 21%
A meglévő fragmentáló és dekontamináló berendezések kapaci -
tásának növelése2 2 1,2 13%
Korábban keletkezett hulladék kezelése 6 4 2 0,4 7%
A műszaki berendezések lebontása a V1 erőmű 
turbinacsarnokában8 8 - 6%
A leszerelés során kinyert anyagok szabad forgalomba bocsátása 3 3 - 20%
A hét projektre összesen 45 43 2
A leszerelésre szerződésbe foglalt uniós finanszírozás 
összesen, 2001–2014228
ÖsszesenA 18 projektre összesen 605 587 17
A leszerelésre szerződésbe foglalt uniós finanszírozás 
összesen, 2001–20141 577
Forrás:  Bizottság, 2016-os éves munkaprogram-tervezetek, illetve monitoringjelentés-tervezetek. Az EBRD és a CPMA által szolgáltatott adatok.
73 Mellékletek VII. mellékletA kiégett fűtőelemek végleges ártalmatlanításához sz ükséges mélyrétegi geológiai 
tároló megépítése a finnországi Olkiluotóban
A Finnország nyugati partján, egy meglévő atomerőmű közelében fekvő Olkiluotóban fog megvalósulni a világ 
első olyan mélyrétegi geológiai tárolója, amelynek célja a békés célú használat után a kiégett fűtőelemek végleges 
elhelyezése lesz. A tervek szerint a tároló a két finnországi atomerőműből származó hulladék elhelyezésére szolgál 
majd.
A beruházás megvalósítási folyamata jól szemlélteti, milyen hosszú idő szükséges egy ilyen vállaláshoz. 1983-ban, 
miután a finn kormány elvi döntést hozott a nukleáris hulladék kezelésének átfogó ütemezéséről és stratégiájáról, 
megkezdődött a geológiai vizsgálat a potenciális helyszínek felkutatásához. Olkiluotót 2000-ben választották 
ki a végleges elhelyezés helyszínéül. Ezt követően intenzív földmunkákra és kutatásra került sor, hogy 400–450 
méter mélységben, az alapkőzetben lehetővé váljék a kiégett fűtőelemek elhelyezése. A munkálatok kb. 150 mil -
lió euróba kerültek. A kiégett fűtőelemek elhelyezése a tervek szerint a 2020-as évek elején fog megkezdődni.
A kiadások teljes összege megközelítőleg 3,5 milliárd euró lesz, ebből mintegy 1 milliárd euró az építési szakasz -
hoz, mintegy 2,5 milliárd euró pedig a kb. 100 éves üzemeltetési szakaszhoz kapcsolódik. A források a villamos -
energia-termelésre kivetett díjakból származnak, és az így beszedett összeget jelenleg az Állami Nukleáris 
Hulladék  kezelési Alapban halmozzák fel.
© Posiva Oy.
74 A Bizottság  
válaszai
Összefoglalás
I
Az Európai Unióhoz történő csatlakozásukról szóló tárgyalások során Bulgária, Litvánia és Szlovákia vállalta, hogy 
bezárja és azt követően leszerel nyolc szovjet tervezésű, első generációs atomreaktort, amelyeket nem lehetett 
gazdaságosan úgy átalakítani, hogy megfeleljenek a nyugati biztonsági előírásoknak.
II
Az EU kötelezettséget vállalt arra, hogy támogatást nyújt ezen országok számára a leszerelési folyamattal járó rend -
kívüli pénzügyi terhek viseléséhez.
IV
A Bizottság megállapítja, hogy az EU pénzügyi támogatása hatékonyan enyhítette az idő előtti bezárás gazdasági 
következményeit, és a leszerelési folyamat sikeresen elindult. Ugyanakkor megjegyzi, hogy a leszerelés összetett és 
hosszadalmas folyamat, amely túlmutat a hét évre szóló többéves pénzügyi kereten – a legtöbb esetben több mint 
két évtizedet igényel.
A 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretben jóváhagyott aktualizált leszerelési tervek és 
a kapcsolódó költségbecslések képezik a  programozás alapját a  három tagállamban. A  megállapodások értelmében 
a Bizottság szorosan figyelemmel kíséri a leszerelésnek a legmagasabb szintű biztonság fenntartása melletti vég -
eredménye felé történő haladást.
V
A leszerelés általában két fő szakaszból áll: i) a bezárást követő szakasz (azaz amikor még él a működési engedély 
a kiégett fűtőelemek jelenléte miatt) és ii) a leszerelés/bontás.
Szlovákia és Bulgária a második szakaszban tart, míg Litvánia az egyik reaktorban még jelen lévő kiégett fűtőelemek 
jelenléte miatt az első, bezárást követő szakaszban.
A Bizottság – a tagállamokkal összhangban – megállapítja, hogy az atomerőművek leszerelését támogató progra -
mokban részt vevő egyik erőművet sem lehet gazdaságosan újraindítani. Elismeri, hogy – amint az más, hasonló 
leszerelési tevékenységek során is megfigyelhető – a reaktorok bontása jelentette kritikus technikai kihívások még 
előttünk állnak.
VI
A három tagállamban eltérő előrehaladottsági és kiforrottsági szinten állnak a  leszerelési programok.
A bohunicei (Szlovákia) és a kozloduji (Bulgária) programok a legelőrehaladottabbak, és az ütemterv szerint előbbi 
2025-ben, utóbbi 2030-ban fog befejeződni. Utóbbi programot 5 évvel lerövidítették a 2011-es felülvizsgálat során.
Ignalinában (Litvánia) a  csernobili atomerőműhöz hasonló reaktorok leszerelése semmi korábbihoz nem fogható 
folyamat, és jelenleg ez jár a legnagyobb kihívásokkal.
A már elért haladás dacára a Bizottság elismeri, hogy továbbra is folyamatosan fejleszteni kell a leszerelési 
programokat.
A Bizottság válaszai 75
1. ajánlás
A Bizottság megjegyzi, hogy az 1. ajánlás a) és b) pontjának címzettjei a tagállamok.
A Bizottság elfogadja az 1. ajánlás c) pontját az őt érintő kérdésekben. Ez a bevált gyakorlatok és a szakmai tudás 
jobb kicserélését támogatja, valamint erre ösztönzi a  három tagállamot.
a) A Bizottság már bevezetett újításokat a jelenlegi többéves pénzügyi keretbe létrehozva ezzel a tagállami üze -
meltetést szabályozó átfogó programozási, projektirányítási és a nyomonkövetési keretet.
b) Látja, hogy szükség van a szaktudás és a kompetenciák folyamatos bővítésére, de megjegyzi, hogy bizonyos 
szakterületeken hasznos lehet külső szakértők bevonása.
c) A Bizottság lépéseket tett a nyílt és átlátható környezet támogatására, a bevált gyakorlatok és a szakmai tudás 
megosztásának megkönnyítésére, valamint a többek között a versenyképesség és a biztonság növelését célzó 
szabványosítási folyamatok előmozdítására.
VII
A Bizottság elismeri a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok felelősségteljes és biztonságos kezelésének 
jelentőségét. A Bizottság véleményezni fogja a nemzeti programokat, valamint 2016 folyamán jelentést fog tenni 
a Parlamentnek és a  Tanácsnak a  2011/70 irányelv végrehajtásáról.
A Bizottság ezenfelül megjegyzi, hogy a nagy aktivitású hulladék végleges ártalmatlanításával és a kiégett fűtőele -
mek kezelésével kapcsolatos kérdések túlmutatnak az atomerőművek leszerelését támogató program hatáskörén.
2. ajánlás
a) A Bizottság elfogadja az ajánlást. A Bizottság a 2011/70 irányelv értelmében végrehajtott nemzeti programok -
kal kapcsolatban 2016/2017-ben kiadott véleményeiben ki fogja jelölni az irányt. Ez fogja elindítani a 2017-ben 
a többek között regionális és más uniós alapú megoldásokat is magában foglaló ártalmatlanítási lehetőségekről 
folytatandó vitát. Ezt követően a Bizottság már könnyebben ki tudja alakítani 2018-ra a szakpolitikai megoldási 
lehetőségeket és ütemtervet.
b) A Bizottság megjegyzi, hogy ezen ajánlás címzettjei a tagállamok, és a kérdéssel a nemzeti programok értékelé -
se, valamint a tagállamoknak szóló vélemény révén már foglalkoznak.
VIII
A Bizottság elismeri, hogy a társfinanszírozás az egyes projektek szintjén nem szisztematikusan valósul meg. 
Megjegyzi, hogy a  jelenlegi jogalap nem ad világos meghatározást a  társfinanszírozásról és az elérendő minimális 
százalékos arányról. A Bizottság megjegyzi, hogy a Számvevőszék jelentésének megfelelően a Litvánia, Bulgária és 
Szlovákia által a vonatkozó leszerelési programjaikhoz nyújtott összes hozzájárulás 1,09 milliárd eurót tesz ki.
3. ajánlás
A Bizottság megjegyzi, hogy ezen ajánlás címzettjei a tagállamok. Támogatni fogja a Számvevőszék által javasolt 
fellépést azáltal, hogy a nukleáris létesítmények leszerelését támogató program keretében jól meghatározott szintű 
társfinanszírozás bevezetésére tesz erőfeszítéseket, így támogatva a „szennyező fizet” elvet. Ennek vonatkozásában 
tárgyalásokat indít a  tagállamokkal és kritikus szemmel megvizsgálja a  tagállamok által javasolt társfinanszírozás 
szintjét a  2017-es éves munkaprogramokban.
A Bizottság válaszai 76
4. ajánlás
A Bizottság elfogadja az ajánlást.
Elismeri, hogy a  társfinanszírozás hozzájárul a  program hatékony és eredményes végrehajtásához, valamint növeli 
a tagállami szerepvállalást. Tenni fog annak érdekében, hogy a  rendeletekben jelenleg hivatkozott „kellően meg -
alapozott kivételes” feltételeket egyértelműen meghatározza, és kritikus szemmel megvizsgálja a  tagállamok által 
javasolt társfinanszírozás szintjét a  2017-es éves munkaprogramokban.
5. ajánlás
A Bizottság részben elfogadja az ajánlást. A Bizottság a költségvetési rendelet és a minőségi jogalkotási program 
követelményeivel összhangban hatásvizsgálatot fog végezni az új kezdeményezésekre vonatkozó javaslatok tekinte -
tében. Ez a hatásvizsgálat fel fogja tárni, hogy a finanszírozást folytatni kell-e, és ha igen, melyek a legmegfelelőbb 
finanszírozási eszközök. Amennyiben e hatásvizsgálat eredménye az, hogy a finanszírozást folytatni kell a követ -
kező, 2020 utáni, többéves pénzügyi keretből, a Bizottság figyelembe fogja venni a Számvevőszék ajánlását, és biz -
tosítani fogja, hogy a finanszírozási eszköz ösztönzőket fog tartalmazni a leszerelés folytatására, így többek között 
határidőhöz lesz kötve és a  tagállamok megfelelő szintű társfinanszírozásán alapul.
6. ajánlás
A Bizottság részben elfogadja az ajánlást.
A nem a leszereléshez kapcsolódó költségek Bizottság általi azonosítása folyamatban van. E folyamatot az időközi 
értékelés fogja lezárni, és lehetséges fellépéseket fognak javasolni e költségek 2018-ban történő kivezetésére.
A Bizottság ugyanakkor megállapítja, hogy néhány lényeges funkciót, így a biztonságot, nem szabad kizárni az 
uniós finanszírozásból.
7. ajánlás
A Bizottság elfogadja az ajánlást, és megjegyzi, hogy már történt intézkedés. Az értékelés folyik, és 2016 októberére 
véglegesítésre kerül.
8. ajánlás
A Bizottság elfogadja az ajánlást. A Bizottság elismeri e kérdés fontosságát.
Az ajánlás megvalósítását a hulladékokról szóló irányelv végrehajtása révén elkezdte. A Bizottság jelenleg felülvizs -
gálja a hulladékokról szóló irányelv értelmében benyújtott nemzeti programokat, és számos tanulmányt irányzott 
elő az információgyűjtés és a további értékelés érdekében.
A Bizottság válaszai 77
Bevezetés
20
Az EU nukleáris tájképe jelentős változásokon ment át az elmúlt évtizedben a nukleáris biztonságra, radioaktív 
hulladékokra, kiégett fűtőelemekre és a sugárvédelemre vonatkozó, mérföldkövet jelentő, uniós szintű szabályozás 
elfogadásával. Ezenfelül a Bizottság új nukleáris indikatív programot fogadott el 2016-ban, amely elsőként foglal -
kozik az atomerőművek leszereléséhez, valamint a radioaktív hulladék és a kiégett fűtőelemek kezeléséhez kapcso -
lódó pénzügyi szükségletekkel, ideértve az olyan hosszú távú megoldások finanszírozását, mint a mélységi geoló -
giai elhelyezést biztosító létesítmények megépítése.
A radioaktív hulladékokról szóló irányelv (2011/70/Euratom tanácsi irányelv) közösségi keretet hoz létre a kiégett 
fűtőelemek és a radioaktív hulladékok felelősségteljes és biztonságos kezelésének biztosítására, hogy ne háruljon 
indokolatlan teher a jövő nemzedékeire. Az irányelv annyiban túlmutat a közös egyezményen, hogy a tagállamok -
nak nemzeti programot kell kidolgozniuk a kiégett fűtőelemek és radioaktív hulladékok kezelésére vonatkozó 
szakpolitikák végrehajtására.
A Bizottságnak a nukleáris indikatív programmal és a hulladékokról szóló irányelvvel az a célja, hogy első alkalom -
mal átfogó képet állítson össze a leszereléshez és a hulladékkezeléshez kapcsolódó összes költségről, valamint arról, 
hogy a tagállamok hogyan biztosítják, hogy ezeket a „szennyező fizet” elvvel összhangban finanszírozzák.
Észrevételek
A Bizottság közös válasza a 38–40. bekezdésre
A Bizottság – a tagállamokkal összhangban – megállapítja, hogy az atomerőművek leszerelését támogató progra -
mokban részt vevő egyik erőművet sem lehet gazdaságosan újraindítani.
40 Első francia bekezdés
Jóllehet a Bizottság elismeri, hogy az engedéllyel kapcsolatos várt eredményt a létesítmény területén található 
kiégett fűtőelemek jelenléte miatt nem sikerült elérni az ignalinai erőmű esetében, megjegyzi azt is, hogy az ignali -
nai atomerőmű turbinaházának szétszerelése hatékonyan biztosítja a  folyamat visszafordíthatatlanságát.
40 Második francia bekezdés
A kozloduji erőmű (Bulgária) tekintetében a Bizottság megjegyzi, hogy a további engedélyek, amelyekre még szük -
ség lehet, a  visszafordíthatósági pont elérése utáni munkákra vonatkoznak.
40 Harmadik francia bekezdés
A bohunicei erőmű (Szlovákia) esetében a jelenlegi helyzet összhangban van a leszerelési tervvel és a befejezés 
2025-re kitűzött időpontjával.
A Bizottság közös válasza a 41–42. bekezdésre
A Bizottság mindamellett, hogy elismeri, hogy a legnagyobb kihívások még előttünk állnak, megjegyzi azt is, hogy 
a 3. táblázatban bemutatott aktuális helyzet összhangban van a leszerelési tervekkel és a befejezés mindhárom tag -
állam tekintetében kitűzött időpontjaival. A reaktorépület szétszerelési és bontási munkálatait csupán a leszerelési 
folyamat vége felé lehet elvégezni.
A Bizottság válaszai 78
A Bizottság közös válasza a 43–46. bekezdésre
A nukleáris létesítmények leszerelését támogató program a leszerelési folyamatra és a hulladékkezelési infrastruktú -
rára vonatkozik, ideértve a hulladékok biztonságos hosszú távú tárolását és a kis aktivitású hulladékok ártalmatlaní -
tását. A kis aktivitású hulladékok általában a hulladékmennyiség több mint 90%-át teszik ki, és az ártalmatlanításra 
kiforrott megoldások állnak rendelkezésre. A kiégett fűtőelemek és a nagy aktivitású hulladék ártalmatlanítása 
a radioaktív hulladékokról szóló irányelv értelmében a  tagállamok felelősségi körébe tartozik, és a  tagállamban 
termelt minden ilyen jellegű hulladékra vonatkozik.
48
A 2011/70/Euratom irányelv értelmében minden tagállam biztosítja a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok 
kezelésére vonatkozó programjának végrehajtását, mely program a  tagállam joghatósága alá tartozó összes típusú 
kiégett fűtőelemre és radioaktív hulladékra, valamint a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok kezelésének 
a keletkezéstől a végleges elhelyezésig tartó valamennyi szakaszára kiterjed.
A Bizottság első alkalommal átfogó képet állít össze az ártalmatlanításra és az ehhez kapcsolódó összes költségre 
vonatkozó tagállami tervekről.
A Bizottság közös válasza a 49–52. bekezdésre
A Bizottság ki fogja vizsgálni a közös lerakók gazdasági, jogi és társadalmi hatásait, figyelembe véve, hogy a kiégett 
fűtőelemek és radioaktív hulladékok kezelésére szolgáló létesítmények, köztük a  végleges elhelyezésre szolgáló 
létesítmények megosztása hasznos, biztonságos és költséghatékony megoldás lehet.
53
A tagállamok első alkalommal legkésőbb 2015 augusztusáig értesítik a Bizottságot nemzeti programjuk tartalmá -
ról. A Bizottság a bejelentéstől számított hat hónapon belül pontosítást kérhet és/vagy kifejtheti véleményét arra 
vonatkozóan, hogy a nemzeti program tartalma összhangban áll-e az irányelvvel. A tagállamok a kért pontosítás 
tekintetében és/vagy a nemzeti programjaik bármilyen felülvizsgálatáról a Bizottság kérésére a kérelemtől számított 
6 hónapon belül tájékoztatják a Bizottságot.
A tagállamok első alkalommal 2015 augusztusáig, majd ezt követően 3 évente jelentést is tesznek a Bizottságnak 
ezen irányelv végrehajtásáról.
A Bizottság a  tagállamok jelentései alapján benyújtja az Európai Parlamentnek és a  Tanácsnak a  következőket:
a) az ezen irányelv végrehajtása terén elért eredményekről szóló jelentést;
b) a Közösség területén lévő radioaktív hulladékokról és kiégett fűtőelemekről készült leltárt, illetve a jövőbeli 
kilátásokat.
Ez a gyakorlat első a maga nemében, és a Bizottság le kívánja vonni a tanulságokat e folyamatból, hogy a jövőbeni 
jelentéstételt fejlessze és harmonizálja. E különleges gyakorlat tekintetében a Bizottságnak figyelembe kellett 
vennie mind a 28 tagállam nemzeti programjait, valamint a nemzeti jelentéseket. Ennek érdekében és az átfogó kép 
kialakításához a Bizottság figyelembe vette a Parlamentnek és a Tanácsnak benyújtandó jelentés ütemezésében 
a nemzeti programok értékelési folyamatát. A jelentést 2016 4. negyedévére ütemezik.
A Bizottság válaszai 79
A Bizottság közös válasza a 60–68. bekezdésre
A Bizottság elismeri, hogy számos leszerelési projektben késedelmek merültek fel, különösen az előző többéves 
pénzügyi keret során. A  Bizottság erősebb tervezési, nyomonkövetési és jelentéstételi követelményeket vezetett 
be a  2014–2020 közötti időszakra vonatkozóan, valamint papíralapú és helyszíni beszámolók révén szorosan követi 
a projektek végrehajtását.
Meg kell jegyezni, hogy a Bulgáriában és Szlovákiában tapasztalt késedelmek jelenleg nem befolyásolják a befeje -
zési időpontot.
69
A Bizottság megállapítja, hogy kiemelt jelentősége van annak, hogy a nukleáris létesítmények üzemeltetői/a lesze -
relés engedélyesei bővítsék szakmai tudásukat és kompetenciáikat – különösen a projektirányítás területén. Ugyan -
akkor bizonyos szakterületeken hasznos lehet külső szakértők bevonása.
A Bizottság közös válasza a 73–74. bekezdésre
Az elmúlt évtized során a nukleáris leszereléssel kapcsolatos kilátások jelentősen javultak. A Bizottság hozzá -
járult a leszerelési programok költségbecslésének javításához, és 2012-ben részt vett az „International Structure 
for Decommissioning Costing of Nuclear Installations” (a nukleáris létesítmények leszerelésének nemzetközi költ -
ségszámítási struktúrája, ISDC) az OECD NEA-val közösen történt kidolgozásában. A leszerelés költségbecslését 
tovább kell fejleszteni; ezt a kérdést világszerte nagy érdeklődés övezi, hiszen az OECD NEA és a NAÜ továbbra is 
meglehetősen aktív a költségbecslés és a bizonytalanságok kezelésében. A Bizottság teljes mértékben támogatja 
e tevékenységeket.
A Bizottság megjegyzi, hogy a főbb költségek 2011-re megnövekedtek, ahogy azt a 16. ábra is mutatja. A lendü -
letváltozás az előző audit eredményeképpen a programirányításba bevezetett fejlesztéseket tükrözi – különösen 
a bulgáriai és szlovákiai programok esetében.
75
A 2014–2020 közötti időszak tekintetében nem várható finanszírozási hiány, a Bizottság pedig növelte a programok 
nyomon követését és ellenőrzését. A Bizottság ugyancsak elkezdte alaposan megvizsgálni a finanszírozási tervek 
erőteljességét, ez várhatóan 2016. október végén ér véget.
Ezenfelül a Bizottság az előrejelzéseihez használt QUEST modellt használta a makroökonómiai politikai elemzéshez 
és kutatáshoz a 2020 utáni programok különböző forgatókönyveinek szimulálására. A legfőbb eredmény az volt, 
hogy még a legrosszabb forgatókönyv esetén is finanszírozni tudják a tagállamok a leszerelési programokat – elha -
nyagolható vagy kis makroökonómiai hatások mellett.
A 2020 utáni pénzügyi keret vizsgálatakor a Bizottság a költségvetési rendelet és a minőségi jogalkotási program 
követelményeivel összhangban hatásvizsgálatot fog végezni az új kezdeményezésekre vonatkozó javaslatok tekinte -
tében, és jelenleg egyik 2020 utáni finanszírozással kapcsolatosan sem tesz kötelezettségvállalást. Ez a hatásvizsgá -
lat fel fogja tárni, hogy a finanszírozást folytatni kell-e, és ha igen, melyek a legmegfelelőbb finanszírozási eszközök. 
Lásd a Bizottság 5. ajánlásra adott válaszát.
77
Ezenfelül a Bizottság megerősítette a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret programozá -
sát azzal, hogy leszerelési és finanszírozási tervek benyújtását kötötte ki előfeltételként. E tervek hiánytalanságát és 
erőteljességét jelenleg külső független szakértők vizsgálják.
A Bizottság válaszai 80
80
A Bizottság átfogó elemzést kért az ignalinai erőmű személyzetére vonatkozóan, szem előtt tartva, hogy a létesít -
mény biztonságát nem veszélyeztethetik a reaktorban lévő kiégett fűtőelemek és a jelenleg még fennálló, viszony -
lag magas fokú veszélyhelyzet.
82
A Bizottság elismeri annak kockázatát, hogy a személyzet létszámának a szigorúan a leszereléshez szükséges 
szinten tartására irányuló elégtelen ösztönzők a költségek növekedését eredményezhetik. E kockázat enyhítésére 
évek óta különböző intézkedéseket hoznak, ideértve a munkálatok kiszervezésének előnyeire irányuló szisztemati -
kus vizsgálatokat és a tervezett tevékenységek alapján évente történő személyzeti létszámtervezést. Viták folynak 
a társfinanszírozási programok azt célzó további felhasználásának gyakorlati módjairól, hogy a  helyi érdekelt felek 
és a Bizottság érdekeit összehangolják.
84
A Bizottság megjegyzi, hogy Bulgária és Szlovákia tekintetében a finanszírozási hiányok megszűnőben vannak. 
A bizottsági értékelések a leszerelési terven és a rendelkezésre álló forrásokon alapulnak. Ezeket az időközi jelentés 
eredményeit követően újraértékelik.
85
A Bizottság tudatában van annak, hogy a leszerelési költségek becslésével kapcsolatosan további lépésekre van 
szükség. Ezt más nemzetközi szervezetek (pl. OECD ENA és NAÜ) is elismerik. A Bizottság szorosan nyomon követi 
az e területen történő előrehaladást, és szakértői csoportot állított fel, amelyen keresztül erőfeszítéseit a leszerelés 
finanszírozásának területére fogja összpontosítani.
A kérdéses programok tekintetében a Bizottság konzervatívabb, óvatosabb megközelítést fog alkalmazni, mint 
a tagállamok. Bulgária és Szlovákia esetében a  megfigyelések ugyanakkor a  finanszírozási hiány általánosan csök -
kenő tendenciáját mutatják.
Lásd ugyancsak a Bizottság válaszait a 75. bekezdésre és az 5. ajánlásra.
87
A Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata az irányítási és ellenőrzési rendszer ezen gyengeségeit már azonosította. 
Következésképpen 2015 óta cselekvési terv van érvényben és végrehajtás alatt. A Számvevőszék által kiemelt kérdés 
kezelése érdekében tett kulcsfontosságú fellépések 2016. október végére fejeződnek be, és további jóváhagyott 
intézkedések vannak előírva az év végéig.
Közös válasz a 89–90. bekezdésre
Figyelembe véve, hogy ezek az erőművek politikai döntés miatt lesznek idő előtt bezárva, logikus, hogy a létreho -
zott alapok nem tudják fedezni a leszerelés teljes költségét. Az uniós pénzügyi támogatás egyik kiváltója épp az, 
hogy az érintett tagállamokra az ebből kifolyólag háruló pénzügyi terheket enyhítsék.
A Bizottság válaszai 81
91
A jogalap semmilyen szintű nemzeti társfinanszírozást nem ír elő. Csupán arra hivatkozik, hogy a korábban meg -
valósított társfinanszírozási gyakorlatot szükséges lenne folytatni. Az egyes projektek szintjén ugyan nem valósult 
meg általánosan, de lesz társfinanszírozás az átfogó program szintjén.
A Litvánia, Bulgária és Szlovákia által a vonatkozó leszerelési programjaikhoz nyújtott összes hozzájárulás 1,09 milli -
árd eurót tesz ki.
92
A Bizottság fontosnak tartja a nemzeti társfinanszírozás megerősítésének célkitűzését. Ugyanakkor ebben a stádi -
umban a Bizottság nincs abban a helyzetben, hogy szilárd kötelezettségvállalást tegyen a Számvevőszéknek azon 
ajánlására, hogy a tagállamok társfinanszírozását 2016 végére növeljék. A megoldási lehetőségeket a 2017-ben 
végrehajtandó program időközi értékelése során meg fogják vizsgálni.
93
A leszerelési tervek és a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretben jóváhagyott költségbecs -
lések képezik a programozás alapját a három tagállamban. A kiégett fűtőelemek és a nagy aktivitású hulladék 
ártalmatlanítása a  radioaktív hulladékokról szóló irányelv értelmében a  tagállamok felelősségi körébe tartozik, ezért 
nem tartalmazza a nukleáris létesítmények leszerelését támogató program.
94
A 2011/70/Euratom irányelv kimondja, hogy a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok kezelésének költségeit 
azoknak kell viselniük, akiknél ezek az anyagok keletkeznek (4. cikk (3) bekezdésének e) pontja), és hogy a kiégett 
fűtőelemek és a radioaktív hulladékok kezelésének különböző lépéseiben közreműködő szervek felelősségi köreit 
világosan meg kell határozni (5. cikk (1) bekezdés f) pontja); valamint hogy a tagállamok gondoskodnak arról, hogy 
a nemzeti rendszer – azok felelősségének kellő figyelembevételével, akiknél a kiégett fűtőelem és a radioaktív hulla -
dék keletkezik – írja elő, hogy szükség esetén rendelkezésre álljanak a megfelelő pénzügyi források […] különösen 
a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok kezeléséhez (9. cikk).
95
A hulladékokról szóló irányelv tagállamok által történő végrehajtása prioritás a  Bizottság számára. A  tagállamok 
nemzeti programjainak vizsgálata jelenleg folyik, és mindezen kérdésekre választ fog adni.
96
A nukleáris létesítmények leszerelését támogató programra vonatkozó szabályozásnak megfelelően a  leszerelési 
tervek tartalmazzák a radioaktív hulladék és a kiégett fűtőelemek kezelésének költségeit. Nem tartalmazzák a hos z-
szú távra indítandó ártalmatlanítási projektek költségét. Tartalmazzák viszont a két időszak áthidalásához szükséges 
tároló létesítmények költségét.
A Bizottság válaszai 82
Következtetések és ajánlások
107
A 2011-es audit óta a Bizottság számos fontos fejlesztést vezetett be a programozásban és a projektirányításban. 
A 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó jogalap kulcsfontosságú teljesítménymutatók és új nyomonkövetési és 
jelentési keret által mért konkrét célkitűzéseket vezetett be.
A Bizottság megállapítja, hogy ennek eredményeképpen az EU pénzügyi támogatása hatékonyan enyhítette az idő 
előtti bezárás gazdasági következményeit, és a leszerelési folyamat sikeresen elindult. Ugyanakkor megjegyzi, hogy 
a leszerelés összetett és hosszadalmas folyamat, amely túlmutat a hét évre szóló többéves pénzügyi kereten – a leg -
több esetben több mint két évtizedet igényel.
Az aktualizált leszerelési tervek és a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretben jóváhagyott 
kapcsolódó költségbecslések képezik a  programozás alapját a  három tagállamban. A  megállapodások értelmében 
a Bizottság szorosan figyelemmel kíséri a leszerelésnek a legmagasabb szintű biztonság fenntartása melletti vég -
eredménye felé történő haladást.
A Bizottság közös válasza a 108–111. bekezdésre
A Bizottság proaktív módon nyomon követi a tanácsi rendeletekben meghatározott célkitűzések irányába haladó 
végrehajtást, és évente jelentést tesz a Parlamentnek és a Tanácsnak.
A leszerelés általában két fő szakaszból áll: i) a bezárást követő szakasz (azaz amikor még él a működési engedély 
a kiégett fűtőelemek jelenléte miatt) és ii) a leszerelés/bontás.
Szlovákia és Bulgária a második szakaszban tart, míg Litvánia az egyik reaktorban még jelen lévő kiégett fűtőelemek 
jelenléte miatt az első, bezárást követő szakaszban.
A Bizottság – a tagállamokkal összhangban – megállapítja, hogy az atomerőművek leszerelését támogató progra -
mokban részt vevő egyik erőművet sem lehet gazdaságosan újraindítani. Elismeri, hogy – amint az más, hasonló 
leszerelési tevékenységek során is megfigyelhető – a reaktorok bontása jelentette kritikus technikai kihívások még 
előttünk állnak.
1. ajánlás – A leszerelés terén tett előrelépés biztosítása
A Bizottság megjegyzi, hogy az 1. ajánlás a) és b) pontjának címzettjei a tagállamok.
A Bizottság elfogadja az 1. ajánlás c) pontját az őt érintő kérdésekben. Ez a bevált gyakorlatok és a szakmai tudás 
jobb kicserélését támogatja, valamint erre ösztönzi a  három tagállamot.
a) A jelenlegi többéves pénzügyi keretben a Bizottság kiemelten kezelte a tagállami munkát szabályozó átfogó 
programozási, projektirányítási és a nyomonkövetési keret létrehozását. Ezenfelül a Bizottság a projekttelje -
sítmény és az előrelépés objektív módon történő mérésére bevezette a megtermelt érték menedzsmentjének 
(Earned Value Management – EVM) rendszerét. E változások teljes hatása az elkövetkező években várható.
b) A Bizottság megállapítja, hogy kiemelt jelentősége van annak, hogy a nukleáris létesítmények üzemeltetői/a le -
szerelés engedélyesei bővítsék szakmai tudásukat és kompetenciáikat – különösen a projektirányítás területén, 
és azonosítsák azokat a területeket, ahol a kiszervezés hozzáadott értéket nyújt. Bizonyos szakterületeken hasz -
nos lehet külső szakértők bevonása.
c) A Bizottság igyekszik támogatni a nyílt és átlátható környezet létrehozását, megkönnyíteni a bevált gyakorlatok 
és a szakmai tudás kicserélését, valamint előmozdítani a többek között a versenyképesség és a biztonság növe -
lését célzó szabványosítási folyamatokat.
A Bizottság válaszai 83
E célkitűzés elérésének támogatására a Bizottság 2015-ben újraaktiválta a leszerelésfinanszírozási csoportot, amely 
olyan nemzeti szakértőkből áll, akik a leszerelési költségekkel és a finanszírozás kezelésével kapcsolatban korszerű 
szakmai ismereteket nyújtanak.
Ezenfelül a Bizottság a nemzetközi fórumokon és szakmai csoportokban való részvétele révén meg fogja osztani 
a leszerelési programok irányítása területén szerzett tapasztalatait. Különösen a NAÜ-vel és az OECD NEA-val 
együttműködésben végzett tevékenységek folytatódnak.
112
A tagállamok terveiről készült jelentésről lásd a Bizottságnak az 53. bekezdésre adott válaszát.
A Bizottság jelenleg értékeli mind a 28 tagállam nemzeti programjait. Ez a gyakorlat első a maga nemében, és 
a Bizottság le kívánja vonni a tanulságokat e folyamatból, hogy a jövőbeni jelentéstételt fejlessze és harmonizálja. 
E különleges gyakorlat tekintetében a Bizottságnak figyelembe kellett vennie mind a 28 tagállam nemzeti program -
jait, valamint a nemzeti jelentéseket. Ennek érdekében és az átfogó kép kialakításához a Bizottság figyelembe vette 
a Parlamentnek és a Tanácsnak benyújtandó jelentés ütemezésében a nemzeti programok értékelési folyamatát. 
A jelentést 2016 4. negyedévére ütemezik.
2. ajánlás – A kiégett fűtőelemek végleges elhelyezésének megoldásai
a) A Bizottság elfogadja az ajánlást. A Bizottság nagy jelentőséget tulajdonít a kiégett fűtőelemek és a radioaktív 
hulladékok felelősségteljes és biztonságos kezelése biztosításának, hogy ne háruljon indokolatlan teher a jövő 
nemzedékeire. E tekintetben a Bizottság a 2011/70 irányelv értelmében végrehajtott nemzeti programokkal 
kapcsolatban 2016/2017-ben kiadott véleményeiben ki fogja jelölni az irányt. Ez fogja elindítani a 2017-ben 
a többek között regionális és más uniós alapú megoldási kilátásokat is magában foglaló ártalmatlanítási lehe -
tőségekről folytatandó vitát. Ezt követően a Bizottság már könnyebben ki tudja alakítani 2018-ra a szakpolitikai 
megoldási lehetőségeket és ütemtervet.
b) A Bizottság megjegyzi, hogy ezen ajánlás címzettjei a tagállamok. Ugyancsak megjegyzi, hogy a kérdéssel 
a nemzeti programok értékelése, valamint a tagállamoknak szóló vélemény révén már foglalkoznak. A Bizottság 
szándékában áll 2017-ben tanulmányt készíteni a tagállamok hulladékkezelési költségbecslésének értékelése 
érdekében.
113
A 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretben jóváhagyott leszerelési tervek képezik a progra -
mozás alapját a három tagállamban. A kiégett fűtőelemek és nagy aktivitású hulladékok végleges elhelyezésének 
költségéről megállapították, hogy nem támogatható a nukleáris létesítmények leszerelését támogató programból 
és nem része az alapforgatókönyvnek. A kiégett fűtőelemek és a nagy aktivitású hulladék ártalmatlanítása a radio -
aktív hulladékokról szóló irányelv értelmében a  tagállamok felelősségi körébe tartozik. A  nukleáris létesítmények 
leszerelését támogató programnak biztosítania kell a vonatkozó uniós beavatkozás komplementaritását és konzisz -
tenciáját az arányosság elvének tiszteletben tartásához.
114
A Bizottság hangsúlyozza, hogy a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretben a jóváha -
gyott célkitűzések tekintetében nincs finanszírozási hiány.
3. ajánlás – A „szennyező fizet” elv betartása a tagállami finanszírozásnak a 2014–2020 
közötti időszakban és azt követően történő növelése révén
A Bizottság megjegyzi, hogy ezen ajánlás címzettjei a  tagállamok.
A Bizottság válaszai 84
A Bizottság támogatni fogja a  Számvevőszék által javasolt fellépést azáltal, hogy jól meghatározott szintű társfinanszí -
rozás bevezetésére tesz erőfeszítéseket, így támogatva a „szennyező fizet” elvet. Ennek vonatkozásában tárgyalásokat 
indít a  tagállamokkal, és kritikus szemmel megvizsgálja a  tagállamok által javasolt társfinanszírozás szintjét a  2017-es 
éves munkaprogramokban.
4. ajánlás – A nemzeti társfinanszírozás növelése a 2014–2020 közötti finanszírozási 
időszakban
A Bizottság elfogadja az ajánlást.
A Bizottság elismeri, hogy a  társfinanszírozás hozzájárul a  programok hatékony és eredményes végrehajtásához, vala -
mint növeli a  tagállami szerepvállalást. A  jelenlegi jogalap ugyanakkor nem határozza meg az ilyen társfinanszírozás 
konkrét szintjét. A  Bizottság ezért első lépésként tenni fog annak érdekében, hogy a  rendeletekben jelenleg hivatkozott 
„kellően megalapozott kivételes” feltételeket egyértelműen meghatározza, és kritikus szemmel megvizsgálja a tagálla -
mok által javasolt társfinanszírozás szintjét a  2017-es éves munkaprogramokban.
5. ajánlás – A Litvániában, Bulgáriában és Szlovákiában a kifejezetten a nukleáris 
leszerelést támogató finanszírozási programok 2020 után való leállítása
A Bizottság részben elfogadja az ajánlást. A Bizottság a költségvetési rendelet és a minőségi jogalkotási program köve -
telményeivel összhangban hatásvizsgálatot fog végezni az új kezdeményezésekre vonatkozó javaslatok tekintetében. 
Ez a hatásvizsgálat fel fogja tárni, hogy a finanszírozást folytatni kell-e, és ha igen, melyek a legmegfelelőbb finanszíro -
zási eszközök. Amennyiben e hatásvizsgálat eredménye az, hogy a finanszírozást folytatni kell a következő, 2020 utáni, 
többéves pénzügyi keretből, a Bizottság figyelembe fogja venni a Számvevőszék ajánlását, és biztosítani fogja, hogy 
a finanszírozási eszköz ösztönzőket fog tartalmazni a leszerelés folytatására, így többek között határidőhöz lesz kötve 
és a  tagállamok megfelelő szintű társfinanszírozásán alapul.
118
A Bizottság átfogó elemzést kért az ignalinai erőmű személyzetére vonatkozóan, szem előtt tartva, hogy a létesítmény 
biztonságát nem veszélyeztethetik a reaktorban lévő kiégett fűtőelemek, az ehhez kapcsolódó veszélyhelyzet és az 
alapvető biztonsági funkciók fenntartásának ebből következő szükségessége.
6. ajánlás – Kizárólag a leszerelésre vonatkozó költségekre érvényes uniós finanszírozás
A Bizottság részben elfogadja az ajánlást.
A nem a leszereléshez kapcsolódó költségek Bizottság általi azonosítása folyamatban van. E folyamatot az időközi érté -
kelés fogja lezárni, és lehetséges fellépéseket fognak javasolni e költségek 2018-ban történő kivezetésére.
A Bizottság ugyanakkor megállapítja, hogy néhány lényeges funkciót, így a biztonságot, nem szabad kizárni az uniós 
finanszírozásból.
7 . ajánlás – A bizottsági fel ügyelet javítása
A Bizottság elfogadja az ajánlást, és megjegyzi, hogy már történt intézkedés. Az előzetes feltételrendszerek értékelése 
2016 októberére készül el.
8. ajánlás – Számviteli kérdések
A Bizottság elfogadja az ajánlást. A Bizottság elismeri e kérdés fontosságát.
Az ajánlás megvalósítását a hulladékokról szóló irányelv végrehajtása révén elkezdte. A Bizottság jelenleg felülvizsgálja 
a hulladékokról szóló irányelv értelmében benyújtott nemzeti programokat, és számos tanulmányt irányzott elő az 
információgyűjtés és a további értékelés érdekében.
HOGYAN JUTHAT HOZZÁ AZ EURÓPAI UNIÓ KIADVÁNYAIHOZ?
Ingyenes kiadványok:
  egy példány:  
az EU Bookshopból (http://bookshop.europa.eu),
  több példány, valamint plakátok, térképek rendelése:  
az Európai Unió képviseletein keresztül (http://ec.europa.eu/represent_hu.htm),  
nem uniós országokban a küldöttségektől (http://eeas.europa.eu/delegations/index_hu.htm),  
a Europe Direct szolgáltatáson keresztül (http://europa.eu/europedirect/index_hu.htm)  
vagy a 00 800 6 7 8 9 10 11 telefonszám tárcsázásával (ingyenesen hívható az EU egész  
területéről) (*).
(*)  A legtöbb hívás és a megadott információk ingyenesek (noha egyes mobiltelefon-szolgáltatókon keresztül,  
telefonfülkékből és hotelekből a számot csak díj/f_izetés ellenében lehet hívni).
Megvásárolható kiadványok: az EU Bookshopból (http://bookshop.europa.eu).
Esemény Dátum
Az ellenőrzési feladatterv elfogadása/az ellenőrzés megkezdése 25.3.2015
A jelentéstervezet hivatalos megküldése a Bizottságnak (vagy más ellenőrzött félnek) 2.5.2016
A végleges jelentés elfogadása az egyeztető eljárás után 14.7. 2016
A Bizottság (vagy más ellenőrzött fél) válaszainak beérkezése az összes uniós nyelven 15.7.2016
A Litvániában, Bulgáriában és Szlovákiában működő nyolc 
szovjet tervezésű atomreaktor leszerelése feltétele volt az 
adott ország uniós csatlakozásának. Megállapítottuk, hogy 
az e  követelmény teljesítésének segítésére létrehozott 
uniós finanszírozási programok nem teremtettek megfelelő 
ösztönzőket az időben és költséghatékonyan történő 
leszerelésre. Noha van némi haladás, a kulcsfontosságú 
infrastrukturális projektek késnek, és az ellenőrzött 
területeken elvégzendő munkákkal járó súlyos nehézségek 
még megoldásra várnak. 2020-ra az uniós támogatás 
összege eléri a 3,8 milliárd eurót. A leszerelés becsült 
összköltsége legalább 5,7 milliárd euró lesz. Ha 
beleszámítjuk a nagy radioaktivitású hulladék végleges 
elhelyezésének költségeit is, akkor ez az összeg 
megkétszereződhet.
EURÓPAI
SZÁMVEVŐSZÉK