HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 303/7

A meghallgatási tisztviselő zárójelentése (1)

Tv- és számítógépmonitor-képcsövek

(COMP/39.437) (2)

2013/C 303/06

A jelen ügy tárgya két kartell, amely a számítógép-monitorokban használt színes megjelenítő csöveket (Colour Display Tubes, CDT) és a színestelevízó-készülékekben használt színes képcsöveket (Colour Picture Tubes, CPT) gyártó ázsiai és európai vállalkozások között jött létre.

ELŐZMÉNYEK

A Bizottság vizsgálata a Chunghwa vállalatcsoport (a továbbiakban: Chunghwa) által 2007 márciusában benyújtott mentességi kérelem alapján indult. A Bizottság azután feltételes mentességet adott a Chunghwának. Ezt a Samsung SDI Germany és a [Philips/LGE közös vállalat] telephelyein végzett helyszíni ellenőrzések követték. 2007 novemberében a Samsung, a Panasonic és a Philips vállalatcsoportok mindegyike, majd 2008 márciusában a Technicolor SA. is engedékenység iránti kérelmet nyújtott be.

Az ügyért felelős meghallgatási tisztviselő eredetileg Karen Williams volt. Az ügyet 2010. március 1-jétől kezdődően azt követően vettem át, hogy Karen Williams 2010 februárjában távozott posztjáról.

ELJÁRÁS

A. Kifogásközlés

2009. november 23-án a Bizottság kifogásközlést fogadott el, amelyben arra az előzetes következtetésre jutott, hogy az EUMSZ 101. cikke (1) bekezdésének és az EGT-megállapodás 53. cikke (1) bekezdésének két különálló, egységes és folytatólagos megsértését követték el.

Az első jogsértés a CDT-ágazatot érintette, és kilenc és fél évig tartott, és a következő négy vállalkozást érintette: Chunghwa (3), Samsung (4), Philips (5) és LGE (6).

A második jogsértés a CPT-ágazatot érintette, és kilenc évig tartott. A már említett négy vállalkozás mellett a következő nyolc vállalkozás vett részt a jogsértés elkövetésében: Panasonic Corporation, Toshiba (7), és ezek közös vállalatai, a MT Picture Display Co. Ltd (a továbbiakban: MPTD) és a Technicolor.

Valamennyi említett vállalkozás (a továbbiakban együttesen: felek) 2009 novemberében kapta kézhez a kifogásközlést, és felkérték őket arra, hogy – összhangban az 1/2003/EK rendelet (8) 27. cikkének (1) bekezdésével – tegyék meg az abban foglalt kifogásokra vonatkozó észrevételeiket.

1. Iratbetekintés

A kifogásközlés átvételét követően a felek számára DVD formájában hozzáférést biztosítottak a bizottsági ügyirat dokumentumaihoz, illetőleg a Bizottság helyiségeiben a vállalatok szóbeli nyilatkozataihoz. Három fél kért az ügyirathoz való további hozzáférést.

A Toshiba további hozzáférést kért bizonyos olyan dokumentumokhoz, amelyek egy részét a dokumentum szolgáltatója az információk bizalmas jellege miatt titkosított. A kérelem felülvizsgálatát követően a Versenypolitikai Főigazgatóság a Toshiba rendelkezésére bocsátotta az érintett dokumentumok új és kevésbé szerkesztett, bizalmas információkat nem tartalmazó példányait.

A Panasonic és az MTPD először közösen kérelmezték az általános hozzáférést valamennyi, a többi félnek a kifogásközlésre adott válaszában szereplő felmentő bizonyítékhoz, de ezt a kérelmet a Versenypolitikai Főigazgatóság elutasította. A szóbeli meghallgatáson a többi fél előadásának ismertetését követően a Panasonic és az MPTD részletesebb hozzáférés iránti kérelmet nyújtott be, amelyet részben elfogadtak. A Versenypolitikai Főigazgatóság a Panasonic és az MPTD rendelkezésére bocsátott munkavállalói nyilatkozatokat, amelyeket a Toshiba csatolt a kifogásközlésre adott válaszához.

Mivel a három fél egyike sem nyújtott be további ügyirat-betekintésre vonatkozó kérelmet, az ügyet elintézettnek tekintettem.

2. A kifogásközlésre adható válaszok benyújtási határidejének meghosszabbítása

A kifogásközlés címzettjei eredetileg a DVD kézhezvételétől számított nyolc hetet kaptak a válaszadásra. Erre a célra különböző okok miatt a Chunghwa kivételével valamennyi fél további időt kért hivatalos úton. Ezeknek a kérelmeknek részben helyt adtam, és engedélyeztem a határidő további 2–6 héttel történő meghosszabbítását. Minden érintett fél időben válaszolt.

3. A harmadik személy státusza iránti kérelem

[…]

B. Szóbeli meghallgatás

A szóbeli meghallgatást, amelyre a tervek szerint áprilisban került volna sor, egy hónappal el kellett halasztani, mivel az izlandi vulkánkitörés sok meghívott számára nem tette lehetővé, hogy Brüsszelbe utazzon. Az új időpont ellen egyetlen meghívott emelt kifogást, mivel egyik fő képviselője az adott időpontban nem tudott volna részt venni a szóbeli meghallgatáson. Tekintettel arra, hogy a lehetséges egyéb időpontok a többi meghívott számára okoztak volna problémákat, nem állt módomban helyt adni a fenti kérelemnek.

A szóbeli meghallgatásra tett előkészületként azt kértem a felektől, hogy előadásukban a felek ázsiai helyszíneken folytatott megbeszélései közötti ellentmondásos kapcsolatra, illetőleg az árak európai alakulására összpontosítsanak. Szinte valamennyi fél kifejtette álláspontját az említett kérdéssel kapcsolatban.

1. Bizonyos személyek szóbeli meghallgatása

Az egyik fél előadása olyan munkavállalók állásfoglalásait is tartalmazta, akik részt vettek az állítólagos kartelltalálkozókon. A fél kifejezett kívánságára az állásfoglalásokat benyújtó személyek nevét nem tüntették fel azon a résztvevők nevét tartalmazó listán, amelyet a meghallgatást megelőzően valamennyi résztvevőnek kiosztottak. Ezen személyek személyazonossága a Versenypolitikai Főigazgatóság, valamint a kifogásközlésnek a szóbeli meghallgatáson részt vevő más címzettjei előtt azonban ismert volt, mivel a fél csatolta a munkavállalók állásfoglalásait a kifogásközlésre adott írásbeli válaszában. Az előadást követően a meghallgatás résztvevői kérdéseket tettek fel, ez a többi fél többségének előadását követően is hasonlóképpen történt. A kérdésekre szánt egyik időszakban az egyik fél hozzájárulásommal új dokumentumot terjesztett elő. A dokumentum később bekerült a Bizottság aktájába.

Azon személyek meghallgatása valamely fél előadásának keretében, akik mélyebb ismeretekkel rendelkeztek a szóban forgó tényállást illetően, a szóbeli meghallgatásra vonatkozó jog részét kellene, hogy képezze. Másfelől az átlátható és méltányos eljárás érdekét is az szolgálná, ha a jövőben a meghallgatás résztvevőinek összehívását megelőzően minden olyan személy nevét nyilvánosságra hoznák, akit valamely fél azzal a céllal idéztet a meghallgatásra, hogy az adott személy alátámassza a félnek a 773/2004/EK rendelet (9) 10. cikkének (3) bekezdésében meghatározott írásos beadványában ismertetett tényeket.

2. Zárt ülések

Két fél – indokolt kérelme alapján – lehetőséget kapott arra, hogy meghallgatásukra részben a nyilvánosság kizárásával folytatott üléseken kerüljön sor. Mivel azonban az egyik ilyen fél előadása számos olyan pontot tartalmazott, amelyek nyilvánvalóan nem voltak bizalmasak, arra kértem ezt a felet, hogy a többi fél jelenlétében is ismételje meg ezeket. Ennek a kérésnek az említett fél eleget tett.

3. Az MPTD feletti döntő befolyásra vonatkozó, tényállást közlő levél

2010. december 22-én a Bizottság tényállást közlő levélben tájékoztatta a Toshiba, a Panasonic és az MPTD vállalatokat arról, hogy végleges határozatában szándékában áll bizonyos olyan – a levélhez csatolt – dokumentumokat felhasználni, amelyeket a három fél maga nyújtott be a Bizottsághoz a szóbeli meghallgatást követően. A Bizottság kifejtette, hogy a dokumentumok által tartalmazott információk alátámasztják a kifogásközlésben megfogalmazott, a Toshiba és a Panasonic vállalatoknak az MPTD felett gyakorolt döntő befolyására vonatkozó kifogásokat, és így a két vállalatnak a közös vállalat magatartásáért viselt felelősségét. A felek három hetet kaptak észrevételeik benyújtására. Az eredeti határidőt a Toshiba esetében – annak indoklással ellátott kérelme alapján – újabb három héttel hosszabbították meg. A választ valamennyi fél időben megküldte.

C. Kiegészítő kifogásközlés

2012. június 1-jén a Bizottság kiegészítő kifogásközlést fogadott el. A kiegészítő kifogásközlés a kifogásközléssel összehasonlítva a Philips vonatkozásában az egyik eredeti kifogás helyett egy másikat tartalmazott, míg az LGE esetében újabb kifogást tüntetett fel. A 101. cikk (1) bekezdésének és az EGT-megállapodás 53. cikkének az LGE-vel létrehozott közös vállalat [Philips/LGE közös vállalat] előtti időszakban történt megsértése helyett (10) a Philips-et most azzal vádolják, hogy anyavállalatként bizonyos egyéni leányvállalatai által közvetve felelős volt a jogsértésekért. Az LGE tekintetében a kiegészítő kifogásközlés már nem csak azt állítja, hogy a vállalat közvetlenül megsértette a versenyszabályokat, hanem azt is, hogy a [Philips/LGE közös vállalat] létrehozása előtti időszakban közvetetten is törvényt sértett egyes egyéni leányvállalatain keresztül. A kiegészítő kifogásközlés továbbá új bizonyítékokkal szolgál az LGE és a Philips ellen a [Philips/LGE közös vállalat] által elkövetett jogsértésért viselt közös felelősség tekintetében. E tekintetben a kiegészítő kifogásközlés puszta tényállást közlő levélnek tekinthető.

Tekintettel arra, hogy az új állítások, amelyek az LGE, a Philips, illetőleg az ezek által alkotott közös vállalat [Philips/LGE közös vállalat], valamint ennek [tisztségviselő] bizonyítékain alapulnak, csupán a főeljárás két felének jogi helyzetére vannak kihatással és csak erre a két félre vonatkoznak, az eredeti kifogásközlés többi címzettjét nem vonták be a kiegészítő eljárásba. A [Philips/LGE közös vállalat] nem szerepelt sem a kifogásközlés, sem a kiegészítő kifogásközlés címzettjei között.

1. Kiegészítő ügyirat-betekintés

A két címzett a kiegészítő kifogásközlés mellett DVD formájában hozzáférést kapott azokhoz a dokumentumokhoz, amelyek az LGE és a Philips felelősségét illető, a kiegészítő vizsgálat során feltárt kiegészítő kifogásokra vonatkoztak. Ezenfelül továbbra is hozzáférést biztosítottak számukra azokhoz a dokumentumokhoz, amelyek már az első kifogásközlés alkalmával is szerepeltek a betekintés által érintett ügyiratok jegyzékében. Mivel a Versenypolitikai Főigazgatóság a dokumentumok említett részeit lényegesnek minősítette a kiegészítő kifogásokra nézve, megkérte az érintett dokumentumokat benyújtó feleket, hogy engedélyezzék olyan információk közlését is, amelyek az első ügyirat-betekintés idején még bizalmasnak minősültek. Az ügyiratokhoz való korlátozott hozzáférést az EUMSZ 101. és 102. cikkével kapcsolatos eljárások lefolytatására vonatkozó legjobb gyakorlatokról szóló bizottsági közlemény indokolja, amely bizonyos feltételek esetén csak korlátozott hozzáférést biztosít (11).

Ugyan az LGE és a Philips nem fordultak hozzám az ügyet érintően, kétlem, hogy az ügyiratokhoz való korlátozott hozzáférés ennek az eljárásnak a keretében teljes mértékben összeegyeztethető lenne az uniós joggal. A kifogások ismertetésekor a Bizottság az eljárási jogok védelmének biztosítása miatt általában köteles a teljes vizsgálati ügyiratot rendelkezésre bocsátani. Kiegészítő kifogásközlés esetén általában valamennyi olyan dokumentumhoz hozzáférést kell biztosítani, amelyet a kifogásközlést követő első iratbetekintés után nyújtottak be, állítottak elő vagy össze.

Az a tény, hogy ebben az esetben a kiegészítő kifogásközlés címzettjei csak korlátozott hozzáférést kaptak, inkább csak eljárási szabálytalanságnak minősül. A címzettek által nem betekintett iratok vizsgálataim alapján nem tartalmaztak semmilyen, adott esetben felmentést jelentő elemet. A felek számára ismertek voltak azok az elemek, amelyek esetlegesen felmentőnek minősülhettek volna. Így az a tény, hogy az LGE és a Philips betekinthetett volna a nem nyilvános dokumentumokba is, semmit nem változtatott volna a Bizottság megállapításain (12). A Philips és az LGE meghallgatáshoz való jogát így nem szegték meg azáltal, hogy a kifogásközlés mindkét címzettjének csak korlátozott hozzáférést biztosítottak.

2. A kiegészítő kifogásközlésre adható válaszok benyújtási határidejének meghosszabbítása

Mindkét fél számára négy hetet biztosítottak arra, hogy észrevételeket tegyenek a kiegészítő kifogásközlés vonatkozásában. Mindketten a határidő meghosszabbítását kérték, amit a Versenypolitikai Főigazgatóság nem engedélyezett, így kérelmüket hozzám továbbították. A felek bizonyos érveire tekintettel, illetőleg figyelembe véve a szóbeli meghallhatás időzítésére vonatkozó kötelezettségvállalásukat, a határidő két héttel való meghosszabbítása mellett döntöttem. Az LGE és a Philips időben válaszolt.

3. Tényállást közlő levelek a tárgyalásokon részt vevő magánszemélyek vonatkozásában

A Bizottság 2012. július 5-én, a kiegészítő kifogásközlés elfogadását követően tájékoztatta az összes többi felet egy bizonyos 1. melléklet aktualizált változatáról, amely felsorolta azokat a magánszemélyeket, akik az LGE-t [Philips/LGE közös vállalat] és a Philips csoportokat a versenytársakhoz fűződő kapcsolat fenntartása során a kifogásközlés szerint képviselték. A válaszadásra meghatározott eredeti, két hetes határidőt a Panasonic és az MTPD esetében, azok kérésére, további két héttel meghosszabbították. Minden érintett fél időben válaszolt.

D. Kiegészítő szóbeli meghallgatás

A kiegészítő kifogásközlésre adott válaszaikban az LGE és a Philips kiegészítő szóbeli meghallgatást kért, amelynek középpontjában a módosított, illetőleg az e két fél ellen emelt újabb kifogások álltak.

Néhány nappal a Bizottság vonatkozó határozathozatalát megelőzően a Toshiba hozzáférést kért a meghallgatásról készült feljegyzésekhez, továbbá az MTPD és a Panasonic által benyújtott olyan dokumentumokhoz, amelyek az esetlegesen az MTPD ellen kiszabandó bírság kiszámításához lényegesek voltak. A Toshiba kérelmezte továbbá, hogy hallgassák meg az állítólagos jogsértés új kezdő időpontjával kapcsolatban, amelyről a helyzetelemző találkozón értesült. Ezeket a részben késedelmesen benyújtott kérelmeket megalapozatlannak tartom. Nem merült fel olyan új bizonyíték, amellyel kapcsolatban a Toshiba jogosult lett volna meghallgatást kérni. A Toshiba részben olyan információkhoz kér hozzáférést a Bizottságtól, amelyekhez maga is biztosíthatta volna a hozzáférést.

E. Az eljárási jogok gyakorlását érintő kérdések

A Philips és az LGE írásbeli észrevételeikben és szóbeli előadásaik során kritikával illették a Bizottságot többek között azért, mert az megsértette a védelemhez való jogukat, illetőleg az egyenlő bánásmód alapelvét.

1. A védelemhez való jog megsértése

Az LGE és a Philips azt állították, hogy a Bizottság megsértette a védelemhez való jogukat, mivel a kifogásközlésről, illetőleg a kiegészítő kifogásközlésről szóló értesítést nem juttatta el korábbi közös vállalatukhoz [Philips/LGE közös vállalat]. Az utóbbi vállalat vette át az LGE és a Philips […] CDT- és CPT-üzletágait. Mivel a [Philips/LGE közös vállalat]-ot nem vádolták meg semmivel, a vállalatot semmi nem ösztönözte arra, hogy támogatást nyújtson az LGE-nek és a Philips-nek az ellenük felhasznált tények helytállóságának vizsgálata során, valamint hogy olyan új tényállásokat ismertessen, amelyek az említett vállalatokat az ellenük felhozott jogsértések alól mentesítette volna, vagy enyhítő körülménynek minősült volna.

Ezt a kijelentést a következő okok miatt megalapozatlannak tartom.

Az LGE és a Philips hozzáférést kapott az ügyirathoz, és különösen a [Philips/LGE közös vállalat]-nak a Bizottság tájékoztatás iránti kérelmeire adott válaszaihoz. Ez tehát azt jelenti, hogy lehetőséget kaptak a kifogásközlés alapjául szolgáló bizonyítékok vizsgálatára és az ügyiratban foglalt olyan bizonyítékok érvényesítésére, amelyek ellentmondtak a Bizottság következtetéseinek. A két fél közül egyik sem kérdőjelezte meg, hogy a Bizottság által folytatott vizsgálat mindenre kiterjedő és pártatlan volt, és ez áll a [Philips/LGE közös vállalat] vonatkozásában folytatott vizsgálatra is.

Helytálló, hogy a címzettek számára eltérő ösztönzést jelenthet egy kifogásközlésre, vagy csupán egy tájékoztatás iránti kérelemre válaszolni. Ugyanakkor egy vállalkozáson belül a vállalkozáshoz tartozó jogi személyek feladata, hogy a védekezést az igényeknek megfelelően építsék fel. Az LGE, a Philips és a [Philips/LGE közös vállalat] így maguk is felelősek a kifogásközlésre és a kiegészítő kifogásközlésre adott megfelelő intézkedések meghozataláért. Nem a Bizottság feladata, hogy lépéseket tegyen a védekezés megkönnyítése vagy megszervezése érdekében, ahogyan ezt mindkét fél sugallja, amikor a Bizottságot azzal vádolják, hogy az nem juttatta el a kifogásközlésről és a kiegészítő kifogásközlésről szóló értesítést közös vállalatukhoz [Philips/LGE közös vállalat].

Helytálló továbbá az is, hogy a [Philips/LGE közös vállalat]-ot fizetésképtelennek nyilvánították, és a vállalat [tisztségviselő]-je megtagadta az LGE – annak kérésére történő – támogatását a védelem során. Ugyanakkor ez a tény nem mentesíti az LGE-t és a Philipset felelősségük alól, valamint nem indokolja azt sem, hogy megkísérelték a Bizottságot felelőssé tenni. Saját maguk is biztosíthatták volna a hozzáférést a [Philips/LGE közös vállalat] ügyirataihoz, valamint a munkavállalókkal való kapcsolatfelvételt, például szerződéses úton akkor, amikor átadták érintett üzletágaikat a [Philips/LGE közös vállalat]-nak. Továbbá a kifogásközlésnek és a kiegészítő kifogásközlésnek a [Philips/LGE közös vállalat] részére történő eljuttatása nem javította volna szükségszerűen az LGE és a Philips helyzetét. A kifogásközlés és a kiegészítő kifogásközlés címzettjei nem kötelesek élni a védelemhez való jogukkal.

2. Egyenlőtlen bánásmód

Az LGE és a Philips továbbá úgy vélték, hogy a Bizottság két tekintetben is hátrányos megkülönböztetést alkalmazott velük szemben. Állításuk szerint a Bizottság egyrészt nem egyformán vádolta meg az összes társaságot az állítólagos jogsértésben való közvetlen részvétellel, továbbá nem egyenlő mértékben vonta büntetőeljárás alá az összes olyan anyavállalatot, amelynek leányvállalatai kifogásközlést vagy kiegészítő kifogásközlést kaptak.

A Bizottság köteles hasonló helyzetekben minden felet egyenlően kezelni, hacsak nincs objektív indoka az eltérő bánásmódnak (13). Annak okai, hogy a Bizottság bizonyos vállalkozásokat miért nem vont a büntetőeljárás hatálya alá, a határozattervezetben meghatározott tényekből adódnak. Amennyiben valamely hasonló helyzetben a vállalkozásokat ténylegesen eltérő bánásmódban részesítették, ez az eljárás általában kellően megalapozottnak bizonyult.

F. Az eladási érték kiszámítására vonatkozó levél

A Bizottság 2011. augusztus 24-én valamennyi félnek levelet küldött, amelyben bejelenti, hogy a bírságot meghatározó eladási érték kiszámításához adott esetben alapul veheti a felek által egy egyszerű tájékoztatás iránti kérelemre válaszul rendelkezésre bocsátott információkat. A Bizottság továbbá bejelentette, hogy az EGT területén végbement közvetett értékesítéseket is alapul veheti a lehetséges bírság kiszámításakor. A felek két hetet kaptak vonatkozó észrevételeik közlésére. Minden fél időben nyújtotta be észrevételeit.

Úgy vélem, hogy a felek a Bizottság 2011. augusztus 24-i, tájékoztatás iránti kérelme által lehetőséget kaptak arra, hogy megértsék a tényállást és a Bizottság által a bírság kiszámítására alkalmazni kívánt módszert, valamint, hogy ezekkel kapcsolatban kinyilvánítsák észrevételeiket. A levél véleményem szerint az LGE 2011. július 27-i panaszára is választ ad, amely szerint a vállalatot nem hallgatták meg megfelelően a bírság összegének kiszámításával kapcsolatban.

A HATÁROZATTERVEZET

A felek írásban és szóban történt meghallgatása után a Bizottság több fél esetében felülvizsgálta a jogsértés időtartamát. Ennek eredményeként egy fél esetében a CPT-kartellben való részvétel időtartamát 23 hónappal csökkentették. Ezen túlmenően az egyik közös vállalat esetében a CDT-kartellben való részvétel iránt viselt felelősséget 2 hónappal és a CPT-kartellben való részvétel iránt viselt felelősséget 10 hónappal csökkentették annak érdekében, hogy megfelelőbben figyelembe vegyék az adott vállalat elleni felszámolási eljárást.

ZÁRÓ MEGJEGYZÉSEK

A megbízatásról szóló határozat 16. cikkének megfelelően megvizsgáltam, hogy a határozattervezet csak azokat a kifogásokat érinti-e, amelyekre vonatkozóan a feleknek lehetőségük nyílt álláspontjuk ismertetésére, és pozitív következtetésre jutottam.

A fentiekre tekintettel megállapítom, hogy a felek ebben az ügyben hatékonyan tudták eljárási jogaikat gyakorolni.

Brüsszel, 2012. december 3-án. Michael ALBERS

(1) Az Európai Bizottság elnökének a meghallgatási tisztviselő egyes versenyjogi eljárásokban meglévő feladatáról és megbízatásáról szóló, 2011. október 13-i 2011/695/EU határozatának 16. és 17. cikkével összhangban – HL L 275., 2011.10.20., 29. o. (a megbízatásról szóló határozat).

(2) A szöveg egyes részei átírásra kerültek annak érdekében, hogy tartalmuk bizalmas jellege megőrizhető legyen. Az érintett részek helyébe szögletes zárójelben szereplő betekinthető összefoglaló került, vagy azokat […] jelöli.

(3) Chunghwa Picture Tubes Co. Ltd, Chunghwa Picture Tubes (Malajzia) Sdn. Bhd. és CPTF Optronics Co. Ltd.

(4) Samsung SDI Co. Ltd., Samsung SDI Germany GmbH és Samsung SDI (Malajzia) Sdn. Bhd.

(5) Royal Philips Electronics NV.

(6) LG Electronics Inc. […].

(7) Toshiba Corporation és […].

(8) A Tanács 2002. december 16-i 1/2003/EK rendelete a Szerződés 81. és 82. cikkében meghatározott versenyszabályok végrehajtásáról (HL L 1., 2003.1.4., 1. o.).

(9) A Bizottság 2004. április 7-i 773/2004/EK rendelete a Bizottság által az EK-Szerződés 81. és 82. cikke alapján folytatott eljárásokról (HL L 123., 2004.4.27., 18. o.).

(10) 2001. július 1-jén az LGE és a Philips közös vállalattá egyesítették CRT-üzletágaikat, amelynek élén a [Philips/LGE közös vállalat] állt, amely a [Philips/LGE közös vállalat] csoportot alkotja.

(11) Lásd: HL C 308., 2011.10.20., 6. o., 112. bekezdés.

(12) Lásd a C-407/08 P sz. Knauf Gips ügyet, EBHT [2010] I-06375, a 23. és az azt követő pontok.

(13) T-24/05 sz., Alliance One International, Inc. ügy, EHBT [2010] II-05329, 157. és 218. pontok.