A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK a mezőgazdasági termékekkel kapcsolatos promócióról és tájékoztatásról: nagy hozzáadott értékű európai stratégia Európa ízeinek támogatására /* COM/2012/0148 final */





TARTALOMJEGYZÉK 1........... A promóció, mint a KAP lényegi eleme........................................................................... 4 2........... A kihívások.................................................................................................................... 4 2.1........ Szembenézni a növekvő versennyel és a piacnyitással...................................................... 4 2.2........ Versenyképes és dinamikus európai agrár-élelmiszeripari ágazat...................................... 5 2.3........ Az európai mezőgazdaságról és az európai mezőgazdasági termékekről és élelmiszerekről alkotott kép javítása...................................................................................................................................... 5 3........... A leendő promóciós politika célkitűzései......................................................................... 6 3.1........ Az európai hozzáadott érték növelése.............................................................................. 6 3.2........ Vonzóbb és hatásosabb politika...................................................................................... 6 3.3........ Egyszerűbb igazgatás...................................................................................................... 6 3.4........ A különböző promóciós eszközök szinergiájának növelése.............................................. 6 4........... A reform lehetséges irányai............................................................................................. 7 4.1........ Tágabb hatály................................................................................................................. 7 4.1.1..... Kedvezményezettek........................................................................................................ 7 4.1.2..... Támogatható termékek és témakörök............................................................................. 7 4.1.3..... Az eredet feltüntetése...................................................................................................... 8 4.1.4..... Márkanevek................................................................................................................... 8 4.2........ A tevékenységi kör kiterjesztése a gazdasági szereplők számára nyújtott technikai segítségnyújtás kialakításával...................................................................................................................................... 9 4.3........ A beavatkozási lehetőségek felülvizsgálata, különösen a több országot érintő programok esetében 9 4.4........ Promóció a válság idején.............................................................................................. 10 4.5........ Egyszerűbb és optimalizált irányítás............................................................................... 10 4.6........ A promóciós program tájékoztatási és promóciós tevékenységei és a KAP keretében megvalósuló más promóciós intézkedések közötti koherencia növelése...................................................................... 11 4.7........ Mekkora uniós költségvetésre van szükség a célkitűzések eléréséhez?........................... 11 5........... Következtetés.............................................................................................................. 12 A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK a mezőgazdasági termékekkel kapcsolatos promócióról és tájékoztatásról: nagy hozzáadott értékű európai stratégia Európa ízeinek támogatására Bevezetés Az Európai Unióban folytatott mezőgazdasági termelés sokoldalúsága és minősége világszerte ismert. Noha a kereskedelem növekvő globalizációja kétségkívül kihívásokkal jár, általa új piacok és új növekedési lehetőségek nyílnak. A szigorú előírásoknak megfelelő, kiváló minőségű termékek kínálata továbbra is prioritás, azonban már nem elegendő ahhoz, hogy tartósan jó helyzetet biztosítson a piacon. Európai tájaink, illetve szaktudásunk jó hírnevét meg kell szilárdítani és tovább kell fokozni. Az Európai Unió – termelése rendkívüli változatosságának, kiváló minőségének és magas élelmiszer-biztonsági színvonalának köszönhetően – minden olyan forrással rendelkezik, amely a világpiaci kereslet várható alakulásának hasznosításához szükséges, azonban erősségeit egy célirányosabb és ambiciózusabb promóciós politika révén kell érvényre juttatnia. A belső piacon pedig fontos megismertetni a fogyasztókkal a kínált termékek minőségét és változatosságát. A 2013 utáni KAP reformjához kapcsolódó, jelenleg tárgyalás alatt lévő jogalkotási javaslatoknak az a célja, hogy a szóban forgó politika az élelmezésbiztonságot, a természeti erőforrások fenntartható használatát és a vidéki térségek dinamikusabbá tételét garantáló, továbbá a növekedés és a foglalkoztatás forrását jelentő mezőgazdaság támogatása révén teljes mértékben hozzájárulhasson az Európa 2020 stratégia megvalósításához. E célkitűzések eléréséhez elengedhetetlenül fontos a hatékony promóciós politika. Ezért 2011 júliusában az EU mezőgazdasági versenyképességének erősítését célzó vezérprogramként részletes tárgyalás és annak keretében nyilvános vita indult a mezőgazdasági termékekkel kapcsolatos promóciós és tájékoztatási politikáról szóló zöld könyv[1] elfogadásához kapcsolódóan. A közlemény ezen túlmenően a jelenlegi promóciós politika 2011-ben végzett külső értékeléséről készített jelentésből[2] is merít. Az említett zöld könyvnek a következő céljai voltak: meghatározni, hogy a szóban forgó promóciós és tájékoztatási politika miként tudná jobban megismertetni a fogyasztókkal az uniós termelők e magas minőségi színvonal érdekében tett erőfeszítéseit, bemutatni az uniós térségek termékeinek és ízeinek teljes skáláját, ösztönözni a kivitelt, továbbá segíteni az európai termelőket abban, hogy szembenézzenek a piac új kihívásaival és a különösen nehéz gazdasági helyzettel. A 2011 decemberében a promóciós politika felülvizsgálata tárgyában a Miniszterek Tanácsa által levont következtetések, valamint a Régiók Bizottsága és a Gazdasági és Szociális Bizottság által ugyanebben a tárgyban kiadott vélemények a meglévő eszközök javítását, egyszerűsítését és összehangolását javasolták annak érdekében, hogy a politika új lendületet kapjon. Az Európai Parlament szintén a promóciós intézkedések megszilárdítása mellett foglalt állást, különösen a minőségi termékek vonatkozásában. Mindezek alapján e közlemény célja az agrár-élelmiszeripari ágazat hozzáadott értékének és az európai gazdasághoz való hozzájárulásának növelése, mégpedig egy olyan európai és világszintű promóciós politika felé történő elmozdulás révén, amely jobban összpontosít az említett ágazat kereskedelmi kilátásaira. 1.1. A promóció, mint a KAP lényegi eleme A mezőgazdasági termékekre vonatkozó tájékoztatási és promóciós intézkedések szabályozási kerete az 1980-as évek eleji bevezetése óta fejlődésen ment keresztül. Célja a korábbiaknál még hangsúlyosabban az, hogy javítsa az európai mezőgazdasági termékekről alkotott képet, ösztönözze a stagnáló vagy csökkenő fogyasztást, és új piacokat nyerjen. Az Európai Bizottság a 2000-ben életbe lépett horizontális promóciós rendszeren[3] keresztül megvizsgálja az ágazati szakmai szervezetek által javasolt és a nemzeti hatóságok által jóváhagyott általános promóciós programokat, majd kiválasztja azokat, amelyek teljesítik a tanácsi rendeletben és annak végrehajtási rendeletében meghatározott feltételeket. E programok társfinanszírozása háromoldalú: a hozzájárulás az EU részéről legfeljebb 50 %[4], a szakmai szervezetek részéről pedig legalább 20 %, míg a fennmaradó összeget az adott tagállam finanszírozza. A promóciós intézkedésekre szánt éves költségvetés körülbelül 50 millió EUR, ennek mintegy negyedéből a külső piacon valósulnak meg intézkedések. Ez a horizontális program a KAP, a közös piacszervezés[5] és a vidékfejlesztés[6] keretében végrehajtott egyéb promóciós intézkedések mellett létezik. Az elsőbe tartozik a harmadik országok borágazata, valamint a termelői szervezetek működési programjain keresztül a gyümölcs- és zöldségágazat. Ez a csoportosítás a tevékenységek jellegét és a szabályokat illetően némi következetlenséget eredményez, ami megnehezíti átfogó hatásuk mérését. A promóciós politika reformját emellett további problémák is indokolttá teszik, például az igazgatás bürokratikus volta, valamint az elszórt, a belső és a külső piacok közötti egyensúlyt nélkülöző tevékenységek. 2.2. A kihívások 2.1.2.1. Szembenézni a növekvő versennyel és a piacnyitással 2010-ben az Unió világszinten a mezőgazdasági termékek második legjelentősebb exportőre volt, mintegy 91 milliárd EUR értékkel követte az Egyesült Államokat (92 milliárd EUR), míg behozatal terén az első helyet foglalta el (84 milliárd EUR). Az évek során folyamatosan növekedett a kész- és feldolgozott termékek aránya az európai árukivitelen belül. Az értéket tekintve ezek a termékek az EU összes mezőgazdasági kivitelének több mint kétharmadát teszik ki. Létfontosságú, hogy az európai mezőgazdaság megőrizze és növelje versenyképességét, valamint piaci részesedését mind a belső piacon, mind a kivitelek terén, az EU által vállalt nemzetközi kereskedelmi kötelezettségek betartása mellett. A dohai forduló lehetséges lezárása és a kereskedelmi megállapodásokról szóló tárgyalások a következő évek során olyan új lehetőségeket teremtenek az élelmiszer-exportőrök számára, amelyekkel feltétlenül élni kell. 2.2.2.2. Versenyképes és dinamikus európai agrár-élelmiszeripari ágazat Az élelmiszerlánc az európai bruttó hazai termék (GDP) 6 %-át teszi ki. Pontosabban meghatározva 4,2 millió foglalkoztatottal (13,5 %) és 954 milliárd EUR árbevétellel (12,9 %) az élelmiszeripar a legjelentősebb foglalkoztató az európai feldolgozóiparon belül. Ez az iparág 310 000 vállalkozást – ezek 99,1 %-a kkv[7] – foglal magában, és az EU mezőgazdasági termelésének nagy részét hasznosítja. Az európai mezőgazdaság attól függően lesz sikeres, hogy mennyire képes növelni piacrészesedését és lehetővé tenni a kiemelten versenyképes élelmiszer-ipari ágazat számára, hogy továbbra is fontos pozíciót töltsön be az európai uniós gazdaságban és kereskedelemben. A piacok egyre gyorsabb változáson mennek keresztül. A kínálatnak olyan kereslethez kell igazodnia, amely rövid időn belül gyökeresen megváltozhat, különösen a fogyasztók bizalomvesztése esetén. Ezt a jelenséget tovább erősíti az internet fejlődése[8]. A középtávon kedvező kilátások ellenére számolni kell a mezőgazdasági piacok növekvő bizonytalanságával és gyakori ingadozásával. 2.3.2.3. Az európai mezőgazdaságról és az európai mezőgazdasági termékekről és élelmiszerekről alkotott kép javítása A mezőgazdaság elsődleges feladata az élelem előállítása. A KAP európai szinten hozzájárul a fenntartható élelmiszertermeléshez, garantálva a természeti erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodást és ügyelve a kiegyensúlyozott területi fejlődésre. A mezőgazdasági termelők tevékenységük és a vidéki térségeken való jelenlétük révén a természeti erőforrásoknak és az európai mezőgazdaság fenntarthatóságához és versenyképességéhez elengedhetetlen természeti értékeknek az őrzőivé váltak. A mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek a minőségre összpontosító közös agrárpolitika legkiválóbb bizonyítékai. Ismertté és elismertté kell tenni az európai és harmadik országbeli fogyasztók körében a nagyon szigorú környezetvédelmi, élelmiszer-biztonsági és állatjóléti előírásoknak megfelelő európai mezőgazdasági termékek előnyeit, valamint az európai étkezési szokásokat. 3.3. A leendő promóciós politika célkitűzései 3.1.3.1. Az európai hozzáadott érték növelése A mezőgazdasági termékekre vonatkozó promóciós tevékenységeknek nem feladatuk helyettesíteni a magánszektorbeli promóciót, hanem sajátos európai dimenzióval kell azt felruházniuk. Az európai hozzáadott érték növelésére való törekvés és ennek a hozzáadott értéknek a térségeinkbe való beágyazása lehetővé teszi a növekedés és a foglalkoztatás ösztönzését, és hozzájárul az Európa 2020 stratégia megvalósításához. Ezt az európai hozzáadott értéket olyan európai tájékoztatási és promóciós stratégia megfogalmazásán keresztül lehet biztosítani, amely célzottabban tekint a piacokra, és kiemelt termékekre vagy üzenetekre (például nagy hozzáadott értékkel rendelkező termékekre) összpontosít, miközben figyelembe veszi a szabadkereskedelmi megállapodásokra vonatkozó tárgyalásokat, a legjövedelmezőbb piacokat, megakadályozva ezzel az erőfeszítések szétaprózódását. Ezenkívül az egyes tagállamok gazdasági szereplői közötti együttműködés lényeges mértékben hozzájárul az európai hozzáadott érték létrehozásához és az európai mezőgazdasági termékek sokrétű választékának fokozottabb láthatóvá tételéhez. 3.2.3.2. Vonzóbb és hatásosabb politika Azon túl, hogy a tájékoztatási és promóciós politika nem hordozza az összes kívánt hozzáadott értéket, végrehajtását adminisztratív akadályok is nehezítik. A harmadik országokban csekélynek bizonyult a benyújtott programok száma. Emellett a tevékenységek hatókörének mérése nem minden esetben egyszerű, és hatásuk időnként késve jelentkezik. Ezért célzottabb kampányokra van szükség, amelyeket adott esetben piacelemzéseknek, a fogyasztási szokásokkal kapcsolatos tanulmányoknak, illetve kísérleti kampányoknak kell megelőzniük. A leendő politika költséghatékonyságának növelése érdekében minden tevékenységet módszeresebb hatásvizsgálatnak kell kísérnie annak érdekében, hogy meg lehessen győződni a tervezett célkitűzések teljesüléséről. 3.3.3.3. Egyszerűbb igazgatás A tájékoztatási és promóciós programokat általában három fél (a szakmai szervezetek, a tagállam és az Európai Bizottság) finanszírozza. A szakmai szervezetek viszont végrehajtó szervezeteket (pl. reklámügynökségeket) vesznek igénybe az általuk tervezett tevékenységek megvalósításához. A zöld könyvhöz érkezett észrevételekben gyakran kérik a programkiválasztás módszerének felülvizsgálatát, valamint a programok tervezésének és végrehajtásának rugalmasabb kezelését, lehetővé téve a programoknak a megvalósításuk közben történő módosítását. A hozzászólók aktívabb szerepet szánnának a Bizottságnak a több országra (különösen a harmadik országokra) kiterjedő programok létrehozásában és koordinálásában. Másfelől tisztázni kell a tagállamok, illetve a Bizottság szerepét a nyomon követésben és a tevékenységek ellenőrzésében, ezáltal kiküszöbölve a többszörös erőráfordítást és az eljárások elhúzódását. 3.4.3.4. A különböző promóciós eszközök szinergiájának növelése A mezőgazdasági termékek promóciójára vonatkozó leendő európai stratégia célja növelni az agrár-élelmiszeripari ágazat hozzáadott értékét és hozzájárulását az európai gazdasághoz. Ez a célkitűzés a KAP promóciós tevékenységeinek nagyobb fokú koherenciáját teszi szükségessé a tevékenységek hatásának garantálása érdekében. A promóciós politika megerősítése céljából kívánatos lenne további komplementaritásokat és szinergiákat keresni, figyelembe véve a különböző ágazatok jellemzőit is. Egy valamennyi programra kiterjedő, vizuális és tartalmi elemekből álló egységes arculat a promóciós tevékenységeket erősebb európai identitással ruházná fel, jobb láthatóságot biztosítana a fogyasztók számára, és javítaná teljesítményüket. 4.4. A reform lehetséges irányai A Bizottság által 2012 vége előtt elfogadandó jogalkotási javaslatot kísérő és alátámasztó hatásvizsgálat eljárásának keretében különböző reformjavaslatok vizsgálatára kerül sor a fenti célkitűzések elérésre alkalmas tájékoztatási és promóciós politika kialakítása érdekében. Az alábbiakban ismertetjük a jelenleg rendelkezésre álló jelentések – különösen a zöld könyvre adott válaszok összefoglaló jelentése[9] és a promóciós politika utólagos értékeléséről kiadott jelentés[10] – alapján kidolgozott, megfontolásra ajánlott irányvonalakat. A helyi piacokkal és a rövid ellátási láncokkal kapcsolatos tájékoztatási és promóciós tevékenységek – együttműködés keretében – a vidékfejlesztési program részévé válnak majd, és kikerülnek a leendő promóciós programból. 4.1.4.1. Tágabb hatály 4.1.1.4.1.1. Kedvezményezettek A tájékoztatási és promóciós tevékenységek hatályát ki lehetne terjeszteni a szakmai szervezetekre. Meg kell vizsgálni, milyen szerepet kapjanak azok a magánvállalkozások, amelyek az Európai Unió szempontjából jelentős hozzáadott értéket képviselő programokra tesznek javaslatot. 4.1.2.4.1.2. Támogatható termékek és témakörök Jelenleg a belső és a külső piacon a termékeknek más-más köre támogatható, ez azonban ma már nem indokolt. Egységes és homogén termékjegyzéket kell létrehozni, amely jobban összhangban van a minőségpolitika által érintett termékkörrel. Mérlegelni kell az intézkedés kiterjesztését egyes, a Szerződés I. mellékletében nem szereplő feldolgozott mezőgazdasági termékekre. Továbbá, ahogy többek között a Számvevőszék is felhívja rá a figyelmet[11], az oltalom alatt álló eredetmegjelölésekre (OEM), az oltalom alatt álló földrajzi jelzésekre (OFJ) és a hagyományos különleges termékre (HKT) vonatkozó európai élelmiszer-minőségi rendszerek, valamint az e rendszerek által elismert termékek promóciójának fokozottabb támogatásban kellene részesülnie. A mezőgazdasági termékekre és élelmiszerekre vonatkozó tájékoztatáson és promóción túl a tevékenységek egyben az európai termékek jellemzőit bemutató tematikus üzeneteket is közvetíthetnének például a minőséggel, a gasztronómiával, az egészséggel, a fenntartható fejlődéssel és az állatjóléttel kapcsolatban. A fogyasztóknak a termelőkhöz való közelebb hozása érdekében fontolóra lehetne venni új technológiák alkalmazását a mezőgazdasági üzemben alkalmazott bevált termelési gyakorlatok bemutatása vagy az internetes értékesítés céljára. 4.1.3.4.1.3. Az eredet feltüntetése A nyilvános konzultáció során a válaszadók 76 %-a ítélte az eredet feltüntetését a legfontosabb szempontnak, ami az élelem és a származási hely kapcsolatát bizonyítja, és megerősíti a fogyasztói magatartással kapcsolatos felmérések eredményeit. Ez az összekapcsolás helyenként pozitív, helyenként (pl. egészségügyi válságokkal kapcsolatos félelmek vagy más jelentős társadalmi-kulturális jelenségek következtében) negatív töltetű. Az európai mezőgazdasági termékekről és élelmiszerekről alkotott kép javítása érdekében az európai eredetnek, szakértelemnek, az európai életstílusnak stb. – nyíltan vagy burkoltan – mindig meg kell jelennie a tájékoztatási és promóciós tevékenységekben. Az európai szinten bejegyzett, OEM vagy OFJ megjelöléssel rendelkező termékek esetében továbbra is lehetőség lesz az eredet elsődleges feltüntetésére, amennyiben ezek a hivatkozások pontosan megfelelnek a bejegyzett elnevezéseknek. A termékek címkézésére vonatkozó európai előírások sérelme nélkül, indokolt lenne megvizsgálni, hogy az eredet tájékoztatási és promóciós tevékenységekben való feltüntetése miként növelhetné az alábbi tevékenységek hatását: – A belső piacon – függetlenül az érintett termékek esetében alkalmazandó címkézési szabályoktól – a származási ország feltüntetésének a célja (az európai szinten elismert elnevezések esetét kivéve) az adott tagállamból származó termékek fogyasztásának előmozdítása lenne, ami az áruk szabad mozgására vonatkozó szabályok értelmében az Unión belüli kereskedelem mennyiségi korlátozásának megfelelő intézkedésnek minősülhetne. Ezért az eredet elsődleges feltüntetése nem engedélyezhető, azonban járulékos feltüntetése lehetséges lenne. – Ezzel szemben a külső piacon a nemzeti eredet kiegészítő jellegű, az európai származás mellett szereplő feltüntetése egyes piacokon előnyös lenne, mivel annak ellenére, hogy Európa ismert földrajzi térségnek számít, bizonyos tagállamok nemzeti identitása többet nyom a latban az európai identitásnál. 4.1.4.4.1.4. Márkanevek Noha a nyilvános konzultáción kérdésként vetődött fel, hogy a márkanevek milyen szerephez jussanak a harmadik országokban megvalósuló promócióban, abban széles körű egyetértés volt, hogy meg kell őrizni az uniós társfinanszírozású tájékoztatási és promóciós tevékenységek általános jellegét. Úgy tűnik, hogy az adófizetők számára elfogadhatóbb az általános tájékoztatási és promóciós tevékenységekhez nyújtott társfinanszírozás. A termékek értékesítése importőrökkel létrejött szerződések alapján történik, ezért az általános jellegű promóciót célszerű lenne kiegészíteni azoknak a gazdasági szereplőknek az összekapcsolásával, amelyek értelemszerűen saját termékeiket értékesítik. A márkanevek multiplikátorhatással rendelkezhetnek. A hatásvizsgálat során megvizsgálandó egyik megoldás a külső piacon megvalósuló olyan vegyes programok lehetősége, amelyek egy általános és egy, magánmárkaneveket bemutató kereskedelmi részből állnának. A kereskedelmi márkanevek ilyen jellegű bevonása a versenyszabályok betartását garantáló közös keret létrehozását teszi szükségessé. Ezen túlmenően meg kell vizsgálni, hogy az együttes márkanevek alkalmazása meghatározott szabályokat igényel-e, vagy szabályozásuk a márkanevekre vonatkozó általános szabályok hatálya alá helyezhető-e. 4.2.4.2. A tevékenységi kör kiterjesztése a gazdasági szereplők számára nyújtott technikai segítségnyújtás kialakításával A tájékoztatási és promóciós tevékenységek típusuk szerint három csoportba sorolhatók: 1. Tájékoztatás az európai mezőgazdasági politika keretében alkalmazott termelési módszerekről: ennek célja – elsősorban a belső piacon – az uniós mezőgazdasági termékekről nyújtott, mindenekelőtt az alábbiakra összpontosító jobb tájékoztatás: a termékkínálat sokrétűsége, a termékek kiváló minősége és a termelésüket megalapozó hagyományok, a termeléshez kapcsolódó szaktudás és szigorú előírások (amelyeknek az EU-n kívül nincs párjuk), a fenntarthatóság és az éghajlatváltozás kihívásaihoz igazodó környezetbarát jelleg, valamint az egészségügyi szabványok. 2. A minőséget jelölő európai jelzésekkel kapcsolatos tájékoztatás és promóció (pl. az OEM, az OFJ, a HKT és a bio-... jelzések). 3. A mezőgazdasági termékekre és termékcsaládokra vonatkozó tájékoztatás és promóció. A külső piacon a cél az uniós mezőgazdasági termékek piacrészesedésének növelése és az „európai márkajelzés” megerősítése. A nyilvános konzultáció során szinte egyhangúlag megfogalmazódott egy negyedik típusú (például piackutatásoknak, az importőrök jegyzékének és a behozatali szabályokra vonatkozó információknak a rendelkezésre bocsátása révén megvalósuló[12]) technikai támogatást nyújtó olyan tevékenységre vonatkozó európai szintű javaslat szükségessége, amely segítené a gazdasági szereplőknek a társfinanszírozás mellett megvalósuló programokban való részvételét, kampányaik hatékony megvalósítását, illetve kiviteli tevékenységeik fejlesztését. A nyilvános konzultáció és az értékelések eredményeként számos javaslat született a tájékoztatási és promóciós tevékenységekkel kapcsolatos eszmecserére szolgáló olyan európai platform létrehozására, amelyen belül például weboldal, helpdesk, a tevékenységekre kialakított közös menetrend és a bevált gyakorlatok jegyzéke kapna helyet. 4.3.4.3. A beavatkozási lehetőségek felülvizsgálata, különösen a több országot érintő programok esetében A tevékenységek végrehajtása elsősorban a célzott piacra vonatkozó, igazolt szakismerettel rendelkező kommunikációs és promóciós szakemberek által vezetett programok alapján zajlana. A több országra kiterjedő programok lehetővé teszik a tapasztalatok megosztását és a méretgazdaságosságot, továbbá vitathatatlan európai hozzáadott értéket képviselnek. Annak ellenére, hogy a jelenlegi politika támogatja ezeket a programokat, mégsem hozzák a tőlük remélt eredményt: a 2006 és 2010 közötti időszakban a programoknak mindössze 8 %-a terjedt ki több országra, és néha csak a nemzeti programok egymás mellé helyezéséből álltak a közös stratégiák vagy tevékenységek végrehajtása helyett. A programok ezen „visszaállamosítása” mind az adminisztratív igazgatás, mind a várt eredmény tekintetében a termelékenység ellen szól. Fontolóra kell venni a több országra kiterjedő programok működési feltételeinek módosítását az olyan jelenlegi akadályok leküzdése érdekében, mint például az előkészítés emelkedő költségei, a közreműködők közötti koordináció növekvő nehézkessége (amely egyebek mellett a kulturális és nyelvi akadályokból adódik) és a több tagállam felelősségi körébe tartozó végrehajtás. A mezőgazdaságért felelős biztos harmadik országbeli magas szintű küldetései és a Bizottságnak nemzetközi vásárok résztvevőjeként, kereskedelmi küldöttség kíséretében való fellépései pozitív eredményt hoztak, ezért a Bizottság e tevékenységek fenntartását indítványozta. 4.4.4.4. Promóció a válság idején A válság mindenekelőtt kiszámíthatatlan. A tájékoztatási és promóciós intézkedéseket a KAP első pillére finanszírozza éves alapon, alapvetően a mezőgazdasági piacok rendes működését feltételezve. Ez az oka annak, hogy a válságra válaszul hozott kiegészítő promóciós intézkedések[13] finanszírozása eddig a kezdeti költségvetéshez az év folyamán hozzáadott előirányzatokból történt. Tekintettel a 2014–2020-as pénzügyi keret korlátaira, az ilyen jellegű eseti finanszírozás már nehezebben lesz megvalósítható. Következésképpen a politikának arra kell felelnie, hogy a válságra adott uniós szintű válasz a leendő promóciós politikán vagy a 2020-as KAP-ra vonatkozó javaslatokban már szereplő horizontális intézkedéseken alapuljon-e. 4.5.4.5. Egyszerűbb és optimalizált irányítás Az általános vélekedés szerint a kiválasztásnak, a nyomon követésnek és a programok irányításának egyszerűbbnek, rugalmasabbnak és működőképesebbnek kell lennie. Ezért meg kell vizsgálni az összes irányítási módot, és ki kell választani a legmegfelelőbbeket: például a Bizottság általi közvetlen irányításnak egy végrehajtó ügynökség részére történő kiszervezését, illetve a megosztott irányítást nemzeti keretek meghatározásával vagy anélkül. Adott esetben helyénvaló lenne eltérő irányítási módokat meghatározni a belső és a külső piacok, valamit a több országot érintő vagy a válság által megkövetelt programok számára. Továbbá felül kell vizsgálni a programok összeállításakor alkalmazandó követelményeket, és fontolóra lehetne venni egy többéves keretprogramon alapuló olyan program elfogadását, amelyben lehetséges lenne csak a végrehajtás első évét részletezni, a következő évekre vonatkozó részletes információkat azonban elegendő lenne később benyújtani. 4.6.4.6. A promóciós program tájékoztatási és promóciós tevékenységei és a KAP keretében megvalósuló más promóciós intézkedések közötti koherencia növelése Bár meg kell erősíteni a tájékoztatási és promóciós tevékenységeket az európai mezőgazdasági termékek és élelmiszerek jellemzőiről szóló központi üzenetek révén, a tevékenységek nem koherensek a KAP keretében eltérő szabályok szerint végrehajtott promóciós tevékenységekkel. A koherencia fokozásához meg kell találni az átmenetet a tevékenységek egymáshoz közelítésére szorítkozó beavatkozás és a promóció teljesen egységes szabályozása között, és mindenekelőtt az összes promóciós intézkedés értékelésének javítására kell törekedni. Emellett az általános és Európa számára értéket képviselő kampányok kialakítása, az európai láthatóság növelése és az európai kép formálása érdekében fontolóra lehetne venni egy (vizuális és tartalmi elemeket magában foglaló) európai jelzés használatát az összes tájékoztatási és promóciós program esetében. Ez azt jelentené, hogy a tevékenységek egységes felirattal, például az „Európa ízei: garantált minőség” szlogennel jelennének meg. A hatékonyság érdekében a feliratot a belső és külső piac igényei szerint lehetne igazítani és az összes tájékoztatási és promóciós intézkedésre használni lehetne. 4.7.4.7. Mekkora uniós költségvetésre van szükség a célkitűzések eléréséhez? A zöld könyvben feltett e kérdésre számos válasz érkezett, összegeket feltüntetve. A promóciós intézkedésekre vonatkozó beruházásoknál Európának a minél nagyobb megtérülésre kell törekednie. 1. táblázat: Promóciós intézkedések a KAP első pillérén belül (főbb tételek) Program || Összeg || Forrás A borpiac közös szervezése || 112 millió EUR (2011-es végrehajtás) || Tagállami nyilatkozatok 228 millió EUR (2013-as várható kiadások)[14] || Tagállami programok A gyümölcs- és zöldségpiac közös szervezése || 34 millió EUR (2008–2009-es átlagos végrehajtás) || Értékelő jelentés[15] Horizontális program || 47 millió EUR (2011-es végrehajtás); 55,2 millió EUR (2012-es költségvetés) || Tagállami nyilatkozatok A célokra való tekintettel, valamint az új promóciós politika hatékonyságának fokozása érdekében meg kellene vizsgálni a fenti különböző költségvetések közelítésének lehetőségét, továbbá a pénzügyi szempontokat, figyelemmel a Bizottság által javasolt új pénzügyi keretre is. 5.5. Következtetés A nyilvános konzultáció során szerzett megállapításokból merítve ez a közlemény megfogalmaz néhány kezdeti javaslatot a promóciós politika reformjának irányához kapcsolódóan. A közleményt ki fogja egészíteni egy mélyreható hatásvizsgálat a politika reformjának alátámasztása, valamint egy olyan európai szintű promóciós program létrehozása érdekében, amely – különösen kifelé – éppolyan ambiciózus, mint a világ más nagy exportőrei által működtetett rendszerek. A közös agrárpolitika reformja a mezőgazdasági termékek előállításának, fenntarthatóságának és minőségének javítására törekszik. Ezt a reformot olyan promóciós politikának kell kísérnie, amely lehetővé teszi az élelmiszer-ágazat potenciáljának teljes kiaknázását a növekedésnek és a foglalkoztatásnak az európai gazdaságon belüli előmozdítása érdekében. [1] COM (2011)436. [2] http://ec.europa.eu/agriculture/eval/reports/promotion/index_en.htm. [3] A 3/2008/EK tanácsi rendelet és annak végrehajtási rendelete, az 501/2008/EK bizottsági rendelet. [4] Ez az arány 60 % a gyümölcsök és zöldségek promóciójára vonatkozó, az európai iskolásoknak szóló tevékenységek, az italokra vonatkozó felelősségteljes fogyasztói magatartással, valamint a felelőtlen alkoholfogyasztás káros veszélyeivel kapcsolatos európai uniós információs tevékenységek esetében. [5] Az 1234/2007/EK tanácsi rendelet. [6] Az 1698/2005/EK rendelet. [7] Forrás: az Élelmiszer- és Italgyártók Szövetségének (CIAA) 2010-es éves jelentése. [8] 2011. március 31-én az internethasználók száma 2,1 milliárd volt, ami 480 %-os növekedést jelent a 2000-es adathoz képest. Forrás: internet world stats. [9] http://ec.europa.eu/agriculture/promotion/policy/consultation/summary-report_fr.pdf. [10] Vö. a 2. lábjegyzettel. [11] 11/2011. sz. különjelentés. [12] Az egészségügyi és növény-egészségügyi előírásokra vonatkozó adatbázist lásd: http://madb.europa.eu/madb_barriers/indexPubli_sps.htm. [13] A 698/2009/EK és a 688/2011/EK rendelet. [14] A tagállamoknak lehetőségük van nemzeti programjukban ezeket az összegeket más intézkedésekre átcsoportosítani. A borágazatra vonatkozó nemzeti támogatási programok módosításaira évente két alkalommal kerülhet sor. [15] http://ec.europa.eu/agriculture/eval/reports/promotion/index_en.htm (a jelentés 23. oldala).