Figyelembe kell venni, hogy 2015. december 15-én a Bizottság javaslatot nyújtott be a Schengeni határ-ellenőrzési kódexnek a külső határokon végzett ellenőrzések releváns adatbázisok felhasználásával való megerősítése tekintetében történő módosítása céljából. Az ennek szövegéről folytatott tárgyalások hatást gyakorolnak a jelen javaslatra, így különös figyelmet kell fordítani arra, hogy a tárgyalási folyamat során biztosítsák az ezen két javaslat közötti szükséges szinergiákat.

–az adatok határregisztrációs rendszerbe való bevitelének kötelezettsége könnyített határforgalom-ellenőrzés esetén is (a 9. cikk (3) bekezdése);

–a harmadik országbeli állampolgárok be- és kilépése esetében az úti okmány érvényességének ellenőrzése a releváns adatbázisok, különösen a SIS lekérdezésével; az Interpol ellopott és elveszett úti okmányokat tartalmazó adatbázisa; valamint az ellopott, jogellenesen használt, elveszett és érvénytelenített úti okmányokkal kapcsolatos információkat tartalmazó nemzeti adatbázisok. Amennyiben úti okmányuk a chipen tárolt arcképet tartalmaz, a rögzített arckép ellenőrzése, kivéve azon harmadik országbeli állampolgárok esetét, akik be- és kilépését regisztrálni kell a határregisztrációs rendszerben (a 8. cikk (3) bekezdése a) pontjának i. alpontja és a 8. cikk (3) bekezdése g) pontjának i. alpontja);

Bővül a (3) cikk a) pontjának i. alpontja a határőrök arra vonatkozó kötelezettsége tekintetében, hogy belépéskor ellenőrizzék, hogy a harmadik országbeli állampolgár rendelkezik-e a határátlépéshez szükséges érvényes, még le nem járt okmánnyal. Az úti okmány érvényességének ellenőrzése tekintetében kifejezetten előírja a releváns adatbázisok (különösen a Schengeni Információs Rendszer, az Interpol ellopott és elveszett úti okmányokat tartalmazó adatbázisa, valamint az ellopott, jogellenesen használt, elveszett és érvénytelenített úti okmányokkal kapcsolatos információkat tartalmazó nemzeti adatbázisok) lekérdezését. Emellett arra az esetre vonatkozóan, ha a harmadik országbeli állampolgár a chipen tárolt arcképet tartalmazó elektronikus úti okmánnyal rendelkezik, a chipen tárolt arckép ellenőrzését is előírja. Kivételről rendelkezik azon harmadik országbeli állampolgárokra vonatkozóan, akik elektronikus úti okmánnyal rendelkeznek és akik határátlépését regisztrálni kell a határregisztrációs rendszerben. Az ezen kategóriába tartozó személyek esetében az úti okmány chipjén tárolt arckép ellenőrzését a határregisztrációs rendszerben való regisztrálással vagy (például régi útlevél lejárta esetén) az új elektronikus útlevélnek a határregisztrációs rendszerben való regisztrálásával egyidejűleg kell elvégezni. Ezen ellenőrzést követően a személy úti okmányát és biometrikus adatait a határregisztrációs rendszerben tárolják és felhasználják a későbbi határátlépések során a személy ellenőrzésére/azonosítására.

Az új 6a. cikk előírja a rövid távú tartózkodás céljából [vagy schengeni körutazói vízum birtokában] a schengeni térségbe belépő harmadik országbeli állampolgárok határregisztrációs rendszerben való regisztrációjára vonatkozó kötelezettséget. Ugyanezen kötelezettség azon harmadik országbeli állampolgárok esetében is fennáll, akiknek a rövid távú tartózkodás céljából {vagy schengeni körutazói vízum alapján} történő beléptetését megtagadták. A következő kategóriákba tartozó személyek esetében a cikk kivételekről rendelkezik: 1) tartózkodási kártyával rendelkező harmadik országbeli állampolgárok, akik uniós polgár vagy a szabad mozgás jogát élvező harmadik országbeli állampolgár családtagjai, még akkor is, ha nem az uniós polgár vagy a szabad mozgás jogát élvező harmadik országbeli állampolgár kíséretében utaznak, illetve nem hozzájuk csatlakoznak; 2) Andorra, Monaco és San Marino állampolgárai; 3) olyan harmadik országbeli állampolgárok, akik mentesülnek a határforgalom-ellenőrzés alól, vagy akikre nem vonatkozik az a kötelezettség, hogy a külső határokat csak a határátkelőhelyeken vagy csak a hivatalos nyitvatartási időben léphetik át, valamint olyan harmadik országbeli állampolgárok, akik a könnyített határátlépés hatálya alá tartoznak, továbbá 4) kishatárforgalmi engedély birtokosai.

Az (5) bekezdés felsorolja azokat a feltételeket, amelyek fennállása esetén a személyt határőrhöz irányítják. Ugyanakkor a (6) bekezdés úgy rendelkezik, hogy az automatizált határ-ellenőrzési rendszert használó személy határátlépését felügyelő határőr más okokból is dönthet úgy, hogy a személyt határőrhöz irányítja.

Az érintett utazókra vonatkozó be- és kiutazási feltételek változatlanok maradnak.

A (3) bekezdés i) pontja módosul azon lehetőség biztosítása érdekében, hogy a VIS mellett a határregisztrációs rendszer is felhasználható legyen a tagállamok területére történő beutazás, tartózkodás és ottlakás feltételeinek nem vagy már nem megfelelő személyek azonosítása céljából.

Bővül a (3) bekezdés g) pontjának i. alpontja a határőrök arra vonatkozó kötelezettsége tekintetében, hogy kilépéskor ellenőrizzék, hogy a harmadik országbeli állampolgár rendelkezik-e a határátlépéshez szükséges érvényes okmánnyal. Az úti okmány érvényességének ellenőrzése tekintetében kifejezetten előírja a releváns adatbázisok (különösen a Schengeni Információs Rendszer, az Interpol ellopott és elveszett úti okmányokat tartalmazó adatbázisa, valamint az ellopott, jogellenesen használt, elveszett és érvénytelenített úti okmányokkal kapcsolatos információkat tartalmazó nemzeti adatbázisok) lekérdezését. Emellett arra az esetre vonatkozóan, ha a harmadik országbeli állampolgár a chipen tárolt arcképet tartalmazó elektronikus úti okmánnyal rendelkezik, a chipen tárolt arckép ellenőrzését is előírja. Kivételről rendelkezik azon harmadik országbeli állampolgárokra vonatkozóan, akiknek a határátlépését rögzíteni kell a határregisztrációs rendszerben és akik elektronikus úti okmánnyal rendelkeznek. Az ezen kategóriába tartozó személyek esetében az úti okmány chipjén tárolt arckép ellenőrzését a határregisztrációs rendszerben való regisztrálással vagy (például régi útlevél lejárta esetén) az új elektronikus útlevélnek a határregisztrációs rendszerben való regisztrálásával egyidejűleg kell elvégezni. Ezen ellenőrzést követően a személy úti okmányát és biometrikus adatait a határregisztrációs rendszerben tárolják és felhasználják a későbbi határátlépések során a személy ellenőrzésére/azonosítására.

A (3) bekezdés b) pontja a VIS-nek a külső határokon végzett ellenőrzések céljából való felhasználására hivatkozik. A határregisztrációs rendszer és a VIS közötti interoperabilitásból, valamint a külső határokon az automatizált határ-ellenőrzési módszerek alkalmazásának lehetőségéből következően a VIS-nek „találat/nincs találat” alapon nem csupán a vízum (vagy a schengeni körutazói vízum) eredetiségéről, hanem annak időbeli és területi érvényességéről és státuszáról is információkat kell biztosítania a határőrök számára. Emellett a határregisztrációs rendszerre irányuló javaslattal összhangban e bekezdés tükrözi azt is, hogy a vízumbirtokos személyazonosságát nem minden esetben a VIS-ben ellenőrzik. Bizonyos esetekben a vízumbirtokos személyazonosságát – arcképének felhasználásával – a határregisztrációs rendszerben ellenőrzik.

A (3) bekezdés a) pontjának iiia. alpontja szerint a határregisztrációs rendszerben való lekérdezés követelménye váltja fel azt a kötelezettséget, amely szerint a schengeni térségbe belépő harmadik országbeli állampolgár útlevelében szereplő bélyegzőlenyomatokat meg kell vizsgálni annak ellenőrzése céljából, hogy az érintett személy nem lépte-e túl az engedélyezett tartózkodás maximális időtartamát. Hasonlóképpen, a bélyegzés eltörléséből adódóan a határregisztrációs rendszerben azt is ellenőrizni kell, hogy az egyszeri vagy kétszeri beutazásra jogosító vízum birtokában lévő harmadik országbeli állampolgárok tiszteletben tartották-e az engedélyezett beutazások maximális számát.

A (4) bekezdés felsorolja azokat a feltételeket, amelyek fennállása esetén a személyt határőrhöz irányítják. Ugyanakkor az (5) bekezdés úgy rendelkezik, hogy az automatizált határfor-ellenőrzési rendszert használó személy határátlépését felügyelő határőr más okokból is dönthet úgy, hogy a személyt határőrhöz irányítja.

Az új 8d. cikk bevezeti azt a lehetőséget, hogy azon személyek, akiknek a határátlépését regisztrálni kell a határregisztrációs rendszerben, a rájuk vonatkozó határforgalom-ellenőrzés lefolytatása céljából önkiszolgáló rendszereket használhatnak. Emellett az elektronikus beléptető kapuk határátlépés céljából való alkalmazásának lehetőségéről is rendelkezik. E kétlépcsős megközelítés értelmében a tagállamok dönthetnek úgy, hogy az utazók e kategóriája számára (amennyiben az önkiszolgáló rendszer használatát követően elektronikus beléptető kapu alkalmazható) teljes mértékben automatizált határátlépést vagy (amennyiben egyáltalán nem tervezik elektronikus beléptető kapuk alkalmazását, hanem az érintett személyek határátlépéséhez minden esetben határőr engedélye szükséges) részben automatizált határátlépést tesznek lehetővé. A határregisztrációs rendszerben még nem regisztrált harmadik országbeli állampolgárokat azonban minden esetben határőrhöz kell irányítani a határregisztrációs rendszerben való regisztrálásuk lezárása céljából (még akkor is, ha előzetes nyilvántartásba vételükhöz önkiszolgáló rendszereket használnak). Ebből következően ezeknek az utasoknak az esetében csak részben automatizált határátlépés lehetséges.

Az (5) bekezdés arra az esetre vonatkozik, amikor az önkiszolgáló rendszer alkalmazásával végzett ellenőrzés szerint az érintett személyt még nem regisztrálták a határregisztrációs rendszerben. Ebben az esetben az adatokat önkiszolgáló rendszer alkalmazásával kérik be és veszik előzetesen nyilvántartásba a határregisztrációs rendszerben. Az érintett személyt minden esetben határőrhöz irányítják, aki ellenőrzi, hogy az önkiszolgáló rendszerben használt úti okmány megegyezik-e a ténylegesen birtokolt dokumentummal, és hogy a határregisztrációs rendszerben regisztrált biometrikus azonosítók megegyeznek-e az érintett személy helyben rögzített biometrikus azonosítóival.

A (4) bekezdés felsorolja a személyek határőrhöz való irányításának feltételeit. Ugyanakkor az (5) bekezdés úgy rendelkezik, hogy az automatizált határfor-ellenőrzési rendszert használó személy határátlépését felügyelő határőr más okokból is dönthet úgy, hogy a személyt határőrhöz irányítja.

Az (1) bekezdés felsorolja azokat a halmozott feltételeket, amelyeknek a tartózkodási kártyával rendelkező harmadik országbeli állampolgároknak az automatizált határ-ellenőrzési rendszerek használatához meg kell felelniük. Közelebbről, az érintett személynek elektronikus úti okmánnyal kell rendelkeznie, amelynek a chipjén tárolt adatokat hitelesítik. Emellett a chipen tárolt arcképhez hozzá kell férni abból a célból, hogy a chipen rögzített arcképet és az úti okmány birtokosának helyben rögzített arcképét összehasonlítva ellenőrizzék az érintett személy személyazonosságát. A tartózkodási engedéllyel rendelkező harmadik országbeli állampolgárok esetében a tartózkodási engedély chipjéhez is hozzá kell férni annak érdekében, hogy ellenőrizzék az azon található adatok hitelességét, valamint a tartózkodási engedély birtokosának személyazonosságát.

–A (2) bekezdés arra az esetre vonatkozik, amikor egy személy a határregisztrációs rendszer működésbe lépése előtt lépett be a tagállamok területére és onnan a rendszer működésének kezdetéig nem lépett ki. Ebben az esetben a személy kilépésekor az illető egyéni aktáját rögzítik a határregisztrációs rendszerben, valamint a legutolsó belépés időpontját beviszik a be-/kilépési bejegyzésbe, hogy hiánytalan legyen a be-/kilépési bejegyzés.

–Az (1) bekezdés a határregisztrációs rendszer működésének kezdetétől számított hat hónapos átmeneti időszakra vonatkozik. Ez alatt az átmeneti időszak alatt a határőröknek figyelembe kell venniük az úti okmányokban elhelyezett bélyegzőlenyomatokat és a határregisztrációs rendszerben rögzített adatokat is. Ez az eljárás lehetővé teszi a határőrök számára annak ellenőrzését, hogy tiszteletben tartották-e az engedélyezett tartózkodás maximális időtartamát, valamint – az egyszeri vagy kétszeri beutazásra jogosító vízum birtokában lévő harmadik országbeli állampolgárok esetében – annak ellenőrzését, hogy tiszteletben tartották-e az engedélyezett beutazások maximális számát. Előfordulhat ugyanis, hogy a személyek a határregisztrációs rendszer működésének kezdetét megelőző 180 napon belül tartózkodtak a tagállamok területén. Ebben az esetben úti okmányukat ennek megfelelően le kellett bélyegezni. E bélyegzőlenyomatokat tehát figyelembe kell venni a fent említett ellenőrzések elvégzésekor.

A jelenlegi szöveg a határregisztrációs rendszer létrehozására tekintettel módosul. Kiemelt kötelezettség lesz, hogy a schengeni térségbe való belépéssel, illetve az onnan történő kilépéssel egyidejűleg az utazók adatait minden esetben rögzíteni kell a határregisztrációs rendszerben. A határregisztrációs rendszerben való regisztrációt még azokban a helyzetekben is el kell végezni, amikor könnyített határforgalom-ellenőrzést végeznek.

A (4) bekezdés arról a lehetőségről rendelkezik, hogy két vagy több olyan tagállam, amely kialakította saját nemzeti programját, megállapodást köthet egymással annak érdekében, hogy nemzeti programjaik kedvezményezettjei a másik fél vagy felek nemzeti programjában elismert könnyítésekben is részesülhessenek.

–az indulási és a célország, valamint a tervezett tartózkodás céljának vizsgálata, ideértve az igazoló okmányok ellenőrzését is (a 8. cikk (3) bekezdése a) pontjának iv. alpontja);

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére,

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére,

rendes jogalkotási eljárás keretében,

mivel:

(1)A személyek határátlépésére irányadó szabályok uniós kódexének (Schengeni határ-ellenőrzési kódex) létrehozásáról szóló, 2016. március 9-i (EU) 2016/399 európai parlamenti és tanácsi rendelet megállapítja a tagállamok külső határainak átlépésére vonatkozó feltételeket, követelményeket és részletes szabályokat.

(2)[Az Európai Unió tagállamainak külső határait átlépő harmadik országbeli állampolgárok be- és kilépésére, valamint beléptetésének megtagadására vonatkozó adatok rögzítésére szolgáló határregisztrációs rendszer létrehozásáról és a határregisztrációs rendszerhez való bűnüldözési célú hozzáférés feltételeinek meghatározásáról szóló (EU) XXX európai parlamenti és tanácsi rendelet] az Európai Unió tagállamainak külső határait rövid tartózkodás [vagy schengeni körutazói vízum alapján történő tartózkodás] céljából átlépő harmadik országbeli állampolgárok be- és kilépésére, valamint beléptetésének megtagadására vonatkozó adatok regisztrálására szolgáló központi rendszer létrehozására irányul.

(3)A harmadik országbeli állampolgárok (EU) 2016/399 rendelet szerinti ellenőrzéséhez – amely kiterjed a harmadik országbeli állampolgár személyazonosságának ellenőrzésére és/vagy személyazonosságának megállapítására, valamint annak vizsgálatára, hogy a harmadik országbeli állampolgár nem lépte-e túl a tagállamok területén engedélyezett tartózkodás maximális időtartamát – a határőröknek valamennyi elérhető információt fel kell használniuk, ideértve a határregisztrációs rendszer adatait is. A rendszerben tárolt adatok annak ellenőrzésére is felhasználandók, hogy az egyszeri vagy kétszeri beutazásra jogosító vízum birtokában lévő harmadik országbeli állampolgárok tiszteletben tartották-e az engedélyezett beutazások maximális számát.

(4)A határregisztrációs rendszer maximális hatékonyságának biztosítása érdekében a külső határokon harmonizáltan kell végezni a be-és kilépésre vonatkozó ellenőrzéseket.

(5)A határregisztrációs rendszer létrehozása következtében szükség van az (EU) 2016/399 rendeletben a személyek külső határok átlépésekor történő ellenőrzésére vonatkozóan meghatározott eljárások módosítására. Közelebbről, a határregisztrációs rendszer arra irányul, hogy a rövid távú tartózkodás [vagy schengeni körutazói vízum alapján történő tartózkodás] céljából beutazó harmadik országbeli állampolgárok úti okmányainak be- és kilépéskor végzett bélyegzése megszűnjön, és azt a be- és kilépés közvetlenül a határregisztrációs rendszerben való elektronikus rögzítése váltsa fel. Ugyanakkor az úti okmánynak a harmadik országbeli állampolgár beléptetésének megtagadása esetén történő bélyegzése nem szűnik meg, mivel ez a magasabb kockázatot jelentő utasokat érinti. Továbbá a határforgalom-ellenőrzés eljárásai tekintetében figyelembe kell venni határregisztrációs rendszer és a Vízuminformációs Rendszer (VIS) közötti interoperabilitás megteremtését. Végezetül a határregisztrációs rendszer lehetővé teszi a rövid távú tartózkodás céljából utazók határátlépése esetében az új technológiák alkalmazását.

(6)A határregisztrációs rendszer működésének kezdetétől számított hat hónapos időszak során a határőröknek a határregisztrációs rendszerben rögzített be- és kilépési adatok mellett az úti okmányok bélyegzőlenyomatait is ellenőrizniük kell a belépést vagy kilépést megelőző hat hónapban a tagállamok területén történő tartózkodás figyelembevétele céljából. Ez az intézkedés lehetővé teszi a szükséges ellenőrzések elvégzését azokban esetekben, amikor egy személy a határregisztrációs rendszer működésének kezdetét megelőző hat hónap során rövid távú tartózkodás céljából beutazott a tagállamok területére. Emellett külön rendelkezéseket kell meghatározni azon személyekre vonatkozóan, akik beutaztak a tagállamok területére, és a rendszer működésének kezdete előtt még nem utaztak ki onnan. Ezekben a helyzetekben a tagállamok területéről való kilépéskor az utolsó belépést is rögzíteni kell a határregisztrációs rendszerben.

(7)Mivel a határt átlépő harmadik országbeli állampolgárok száma tekintetében a tagállamok, illetve a tagállami határátkelőhelyek eltérő helyzetben vannak, a tagállamok számára lehetővé kell tenni annak eldöntését, hogy kívánnak-e olyan technológiákat alkalmazni, mint az automatizált határ-ellenőrzési rendszerek, önkiszolgáló terminálok és elektronikus beléptető kapuk, és amennyiben igen, milyen mértékben. Ilyen technológiák alkalmazása esetén biztosítani kell, hogy a külső határokon a be- és kilépésre vonatkozó ellenőrzéseket harmonizáltan végezzék, és garantálják a megfelelő szintű biztonságot.

(8)Emellett meg kell határozni a határőrök által ilyen technológiák alkalmazása esetén ellátandó szerepköröket és feladatokat. E tekintetben biztosítani kell, hogy az automatizált módszerekkel végzett határforgalom-ellenőrzés eredményei elérhetőek legyenek a határőrök számára, hogy így megfelelő döntéseket tudjanak hozni. Továbbá a csalárd magatartás és a visszaélésszerű alkalmazás megelőzése céljából felügyelni kell az automatizált határ-ellenőrzési rendszerek, önkiszolgáló terminálok és elektronikus beléptető kapuk utasok általi használatát. Emellett e felügyelet végzése során a határőröknek különös figyelmet kell fordítaniuk a kiskorúakra, és biztosítani kell, hogy képesek legyenek azonosítani a védelemre szoruló személyeket.

(9)A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy önkéntes alapon nemzeti könnyítési programokat alakítsanak ki annak érdekében, hogy az előzetes utasvizsgálatnak alávetett harmadik országbeli állampolgárok belépésekor eltekinthessenek az alapos ellenőrzéstől. Az ilyen nemzeti könnyítési programok alkalmazásakor biztosítani kell, hogy ezeket harmonizált módon alakítsák ki, valamint garantálják a megfelelő szintű biztonságot.

(10)Ez a rendelet nem érinti a 2004/38/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alkalmazását.

(11)Mivel csak uniós szinten érhető el ennek a rendeletnek a célja, nevezetesen az (EU) 2016/399 rendelet jelenlegi szabályainak módosítása, az Európai Unió intézkedéseket fogadhat el az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás alapelvével összhangban. A szintén az említett cikkben meghatározott arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.

(12)Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek a rendeletnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. Mivel e rendelet a schengeni vívmányokon alapul, Dánia az említett jegyzőkönyv 4. cikkének megfelelően az e rendeletről szóló tanácsi döntést követő hat hónapos időszakon belül határoz arról, hogy azt nemzeti jogában végrehajtja-e.

(13)Ez a rendelet a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyekben az Egyesült Királyság a 2000/365/EK tanácsi határozatnak megfelelően nem vesz részt; ennélfogva az Egyesült Királyság nem vesz részt ennek a rendeletnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

(14)Ez a rendelet a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyekben Írország a 2002/192/EK tanácsi határozatnak megfelelően nem vesz részt; ennélfogva Írország nem vesz részt ennek a rendeletnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.