1) Bevezetés

Az adathalmazok elemzésén alapuló innováció a gazdasági növekedés és a munkahelyteremtés kulcsfontosságú eleme, amely jelentősen erősítheti az európai versenyképességet a világpiacon. A megfelelő keretfeltételek biztosítása mellett az európai adatgazdaság 2020-ig megduplázódhat.

A Bizottság már bevezetett kulcsfontosságú intézkedéseket az adatintenzív iparágak keretfeltételeinek javítása érdekében. Az általános adatvédelmi rendelettel az EU stabil keretet teremtett az adatgazdaság fenntartható fejlődésének előfeltételét jelentő digitális bizalom kiépítéséhez. A szóban forgó rendelet garantálja az adatok magas szintű védelmét. Minden érintettnek, akire vonatkoznak a 2018. május 25-én hatályba lépő új szabályok, gondoskodniuk kell a teljes körű megfelelésről. A megbízható és elfogadott adattechnológiákon alapuló jövőbeli versenyelőny alapjainak lefektetése érdekében a személyes adatok uniós adatvédelmi szabályok által biztosított szabad áramlása – a 2017. szeptemberben előterjesztett rendeletjavaslat keretében – kiegészül a nem személyes adatok szabad áramlásával.

Az adatok Unión belüli hatékonyabb felhasználása érdekében azonban további fellépésre van szükség. A digitális egységes piaci stratégia részeként a Bizottság fontos lépéseket tett ebben az irányban. 2017. januárban közzétette „Az európai adatgazdaság kiépítése” című közleményt , amely széles körű konzultációt indított az érdekeltekkel, többek között egy nyilvános online konzultációt is. Ezt követően az európai digitális egységes piaci stratégia félidős felülvizsgálatának keretében a Bizottság a nem személyes adatok szabad áramlására, valamint a közadatok és a közfinanszírozású adatok hozzáférhetőségére és további felhasználására vonatkozó kezdeményezéseket jelentett be. Emellett azt is jelezte, hogy további intézkedéseket kíván bevezetni a magánszektor közérdekű adatai terén.

A hatályos adatvédelmi jogszabályokra építve a Bizottság most egy intézkedéscsomagra tesz javaslatot, amely kulcsfontosságú lépés az EU közös adatterének, vagyis egy olyan méretű, akadályoktól mentes digitális területnek a kialakítása felé, amely lehetővé teszi az adatokon alapuló új termékek és szolgáltatások kifejlesztését. Az e közleménnyel együtt előterjesztett intézkedések a következők:

·a közszféra információinak további felhasználásáról szóló irányelv felülvizsgálatára irányuló javaslat,

·a tudományos információkhoz való hozzáférésről és azok megőrzéséről szóló ajánlás naprakésszé tétele, valamint

·a magánszektor adatainak megosztására vonatkozó iránymutatás.

Az iránymutatás alapját az e közleményben ismertetett, a vállalkozások közötti, valamint a vállalkozások és a közszektor közötti adatmegosztásra vonatkozó elvek alkotják. A tervezett intézkedések különböző típusú adatokat fednek le, ezért eltérő intenzitásúak. Ugyanakkor mindegyik annak az általánosabb célnak a megvalósítására törekszik, hogy a különböző ágazatokból, országokból és tudományágakból származó, az innováció és a növekedés kulcsfontosságú forrását jelentő adatokat egy közös adattérben egyesítse.

2) Az adathalmazok elemzésén alapuló innováció társadalmi-gazdasági előnyeinek kiaknázása

Az adatok jelentik a digitális egységes piac nyersanyagát. Forradalmasíthatják életünket és új növekedési lehetőségeket teremthetnek, többek között a kis- és középvállalkozások számára. A rendelkezésre álló – nagyrészt gépek és szenzorok által előállított – óriási mennyiségű adat mindannyiunk életére kihat. Kevés olyan terület van még az életünkben, amelyre a folyamatban lévő adatforradalom még nem volt hatással. Az adatok optimális felhasználása segíthet abban, hogy egészségesebben és hosszabb ideig éljünk, kevesebb stressz mellett és több figyelmet fordítva a környezet védelmére. Segíthet a tudósoknak abban, hogy jobb modelleket dolgozzanak ki az éghajlatváltozás és a természeti katasztrófák előrejelzésére.

Az intelligens adatfelhasználás átalakító hatással van a gazdaság és a közszféra valamennyi ágazatára:

A mezőgazdasági ágazatban például a naprakész időjárási vagy talajnedvességre vonatkozó adatok elemzése segítheti a növénytermesztés maximalizálását. A gyártás során a valós idejű szenzoradatok támogatják a megelőző karbantartást. Az adathalmazok elemzésén alapuló innováció javíthatja a szakpolitikai döntéshozatalt és a közszolgáltatások nyújtását, valamint enyhítheti az adminisztratív terheket. Segíthet a válságkezelésben, valamint a környezetvédelmi és pénzügyi szakpolitikák kidolgozásában. A járványok kitörésével kapcsolatos kutatási adatok megosztása felgyorsíthatja a releváns kutatásokat, és hozzájárulhat a naprakészebb reagáláshoz. A Kopernikusz program Sentinel műholdjainak nagy felbontású adatai hozzájárulnak a természetes vízkészleteknek az aszály, illetve a szennyezés megelőzése céljából történő valós idejű nyomon követéséhez. Ezek az adatok az innovatív szolgáltatások nyújtása szempontjából jelentős előnyökkel járnak a hatóságok, a kutatók és a magánvállalkozások számára.

Az adatok gazdasági hatása óriási. 2016-ban 254 850 adatkezelő vállalkozás működött EU-szerte, és számuk – a jelentős növekedéssel számoló forgatókönyv szerint – 2020-ra mintegy 360 000-re emelkedhet.

Általánosságban elmondható, hogy az adatok elemzésének és az azokból való következtetések levonásának a képessége gyorsan az üzleti siker és a kormányzati hatékonyság kulcsfontosságú összetevőjévé fog válni. Versenyelőnyhöz fognak jutni azok a vállalkozások, amelyek nagy mennyiségű adattal, valamint az adatok elemzéséhez szükséges technikai kapacitással és képzett munkaerővel rendelkeznek.

Az adatok egyre kritikusabb jelentőségű tényezőnek számítanak az új technológiák – például a mesterséges intelligencia és a dolgok internete – fejlesztése szempontjából is. A mesterséges intelligencia kínálta megoldások jelentős potenciális előnyökkel járnak a köz- és a magánszektor számára egyaránt. A mesterséges intelligenciára épülő technológiák alkalmazása számos ágazatban ösztönzi a termelékenységet és a versenyképességet. Segít kezelni a társadalmi és környezeti kihívásokat is, egyidejűleg pedig megválaszolja a saját maga által kiváltott kihívásokat. Ezzel összefüggésben a Bizottság ezzel az adatvédelmi csomaggal párhuzamosan elfogadja a „Mesterséges intelligencia Európa számára” című közleményt, amelyben körvonalazza a mesterséges intelligenciával kapcsolatos uniós stratégiát. A stratégiának három dimenziója van: az európai technológiai és ipari kapacitás megerősítése, a társadalmi-gazdasági változásokra való felkészülés, valamint megfelelő etikai és jogi keret biztosítása. Az egyik fő célkitűzés a mesterségesintelligencia-technológiák demokratizálása, nem csupán a mesterséges intelligenciával foglalkozó induló vállalkozások, hanem a mesterséges intelligencia felhasználóinak – köztük a technológiával nem foglalkozó, bármilyen nagyságú vállalkozásoknak – a támogatása céljából. 2019-ben a Bizottság létre fog hozni egy olyan platformot, amely megkönnyíti az igény szerinti hozzáférést az európai kutatók és vállalkozások számára a mesterséges intelligenciára épülő magas színvonalú eszközökhöz, adatokhoz és szolgáltatásokhoz (AI-on-demand platform).

A Bizottság ezzel az adatvédelmi csomaggal együtt az adatgazdaság szempontjából fontos további kezdeményezést is elfogad, nevezetesen a digitális egységes piacon az egészségügy és az ellátás digitális átalakításának lehetővé tételéről, a polgárok szerepének erősítéséről és egy egészségesebb társadalom megteremtéséről szóló közleményt. Ebben kifejti, hogy az adatok az egészségügy és az ellátás terén a digitális átalakulás kulcsfontosságú ösztönzői lehetnek. Az adatok növelhetik polgárok millióinak a jólétét, és megváltoztathatják az egészségügyi és ellátási szolgáltatások nyújtásának módját, gondoljunk csak a személyre szabott gyógyellátásra, a fertőző betegségek korai felismerésére vagy a gyógyszerek és orvosi eszközök gyorsabb ütemű fejlesztésére.