AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről (Dánia „EGF/2010/022 DK/LM Glasfiber” referenciaszámú kérelme) Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről (Dánia „EGF/2010/022 DK/LM Glasfiber” referenciaszámú kérelme) /* COM/2011/0258 végleges */





INDOKOLÁS A költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás[1] 28. pontja a pénzügyi keret vonatkozó fejezeteinek felső korlátain felül, egy rugalmassági mechanizmus révén, legfeljebb évi 500 millió EUR erejéig lehetővé teszi az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (a továbbiakban: EGAA) igénybevételét. Az EGAA-ból érkező hozzájárulásokra vonatkozó szabályokat az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[2] tartalmazza. 2010. július 7-én Dánia az LM Glasfiber vállalatnál történt elbocsátásokat követően „EGF/2010/022 DK/LM Glasfiber” referenciaszámmal kérelmet nyújtott be az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulás iránt. A kérelem alapos vizsgálata után a Bizottság az 1927/2006/EK rendelet 10. cikke alapján megállapította, hogy a pénzügyi hozzájárulásnak a rendeletben megállapított feltételei teljesülnek. A KÉRELEM ÖSSZEFOGLALÁSA ÉS ELEMZÉS Főbb adatok: || EGAA-referenciaszám || EGF/2010/022 Tagállam || Dánia 2. cikk || a) Elsődlegesen érintett vállalat || LM Glasfiber Beszállítók és az ellátási lánc következő szintjein álló felhasználók || 0 Referencia-időszak || 2010.1.1–2010.4.30. A személyre szabott szolgáltatások kezdetének időpontja || 2010.8.1. A kérelem benyújtásának időpontja || 2010.7.7. A referencia-időszakban történt elbocsátások száma || 651 Elbocsátások száma a referencia-időszak előtt és után || 999 Összes támogatható elbocsátás || 1 650 A támogatásra jogosult elbocsátott munkavállalók száma || 825 A személyre szabott szolgáltatásokhoz kapcsolódó kiadások (EUR) || 9 191 946 Az EGAA végrehajtásához kapcsolódó kiadások[3] (EUR) || 419 463 Az EGAA végrehajtásához kapcsolódó kiadások (%) || 4,36 Teljes költségvetés (EUR) || 9 611 409 EGAA-hozzájárulás EUR-ban (65 %) || 6 247 415 1. A kérelmet 2010. július 7-én nyújtották be a Bizottságnak, és 2011. február 3-ig további információkkal egészítették ki. 2. A kérelem az 1927/2006/EK rendelet 2. cikkének a) pontja szerint eleget tesz az EGAA igénybevételéhez szükséges feltételeknek, és benyújtása a rendelet 5. cikkében említett 10 hetes határidőn belül megtörtént. Az elbocsátások és a világkereskedelemben a globalizáció hatására bekövetkezett fő strukturális változások, illetve a globális pénzügyi és gazdasági válság közötti kapcsolat 3. Az elbocsátások és a világkereskedelemben a globalizáció hatására bekövetkezett jelentős strukturális változások közötti kapcsolat bizonyítása érdekében Dánia azzal érvelt, hogy a NACE Rev. 2. rendszer szerint a 28. ágazatba (gép, gépi berendezés gyártása) besorolt uniós szélturbinagyártó ágazatot súlyosan érintették a világkereskedelemben bekövetkezett változások, mindenekelőtt az EU piaci részesedésének jelentős visszaesése. Dánia azzal érvel, hogy noha az elmúlt néhány évben Európában emelkedett a szélturbinák gyártása, a szélturbinák világpiaca ennél is gyorsabban fejlődött, különösen Ázsiában és Észak-Amerikában. 4. Dánia a Szélenergia Világszövetség (WWEA) által készített 2009. évi globális szélenergia-jelentésre hivatkozik, amely szerint a szélenergia-ágazat a legdinamikusabban Ázsiában és Észak-Amerikában fejlődött, és a globális szélenergia-ágazat súlypontja már nem Európában van. Az ágazat dinamikus globális növekedésével egy időben Európa részaránya az összkapacitásból a 2006-ban megállapított 65,5 %-ról 2009-re 47,9 %-ra csökkent. Az ágazat rendkívül gyorsan növekszik Ázsiában, amely 2009-ben az új szélturbina-kapacitás 40,4 %-át teremtette meg (a 2004-ben elért 18,1 %-kal szemben), míg Európa 2004-ben az új kapacitásból elért 70,7 %-os részesedése mindössze 27,3 %-ra esett vissza 2009-ben. (Forrás: World Wind Energy Report 2009 (2009. évi globális szélenergia-jelentés), Szélenergia Világszövetség (World Wind Energy Association, WWEA) 5. A lényegesen alacsonyabb munkaerőköltségektől eltekintve, a szélturbinák hatalmas alkatrészeinek magas szállítási költsége is arra kényszeríti az európai gyártókat, hogy versenyképességük és piaci pozíciójuk megőrzése érdekében termelésüket közelebb vigyék a legdinamikusabban fejlődő piacokhoz. Ennek eredményeként a gyártás fokozatosan kikerül az EU-ból. Az LM Glasfiber Kínába helyezte át tevékenységét, ahol jobbak a szélenergia-ágazat kilátásai, és a piac erősebben növekszik. A vállalat gyárépítések és az ázsiai piacok kulcsfontosságú szereplőivel kialakított partnerségek révén növelte gyártó kapacitását Kínában. 2009-ben a kínai Hszincsiang tartományban és Kinhuangdao tengerparti városban alapított gyárat. 6. 2009-ben emellett a pénzügyi és gazdasági válság következtében kialakult új gazdasági helyzet is hátrányosan érintette az EU szélenergia-ágazatát. Ennek következtében a dán szélenergia-ágazatban drasztikusan visszaesett a foglalkoztatás, és csökkent a forgalom abban az évben. Az elbocsátások számának igazolása és a 2. cikk a) pontjában foglalt kritériumok teljesítése 7. Dánia e kérelmet az 1927/2006/EK rendelet 2. cikkének a) pontjában meghatározott beavatkozási kritériumok alapján nyújtotta be, amelyek szerint az alapból akkor lehet támogatást nyújtani, ha egy négyhónapos időszak alatt egy tagállamban működő vállalattól – beleértve annak beszállítóit és az ellátási lánc következő szintjein álló termelőket – legalább 500 munkavállalót elbocsátanak. 8. A kérelem arra hivatkozik, hogy a 2010. január 1. és 2010. április 30. közötti négyhónapos referencia-időszakban 651 főt, a referencia-időszak előtt – de ugyanannak a csoportos létszám-leépítési eljárásnak a keretében – 976 főt, azt követően pedig 23 főt bocsátottak el az LM Glasfiber vállalattól. Valamennyi elbocsátást az 1927/2006/EK rendelet 2. cikke (2) bekezdésének első francia bekezdése alapján vették számításba. Az elbocsátások előre nem látható jellegének bizonyítása 9. A dán hatóságok úgy érvelnek, hogy mivel a szélenergia-ágazat növekedése folyamatos, az LM Glasfiber vállalatnál a csoportos létszámleépítés váratlanul következett be. Azzal érvelnek továbbá, hogy az EU piacán hirtelen bekövetkezett keresletcsökkenés, valamint az ázsiai piacok jelentős mértékű egyenletes növekedése nem hagyott a vállalat számára más választási lehetőséget, mint hogy Európában csökkentse gyártókapacitását, és a növekvő kínai piacokra helyezze azt át. Ezért az LM Glasfiber stratégiai partnerségre lépett a Goldwind Science and Technology Co kínai szélturbinagyártó vállalattal, és két gyárat alapított Kínában, egyet Hszincsiang tartományban, egyet pedig Kinhuangdao városban. Az elbocsátó vállalkozások és a támogatásra jogosult munkavállalók meghatározása 10. A kérelem az LM Glasfiber vállalatnál történt, összesen 1 650 főt érintő elbocsátásra vonatkozik, akik közül 651 főt a referencia-időszak alatt, 976 főt azt megelőzően, 23 főt pedig azt követően küldtek el, de akik az 1927/2006/EK rendelet 3a. cikkének b) pontja alapján valamennyien jogosultak támogatásra. Dánia becslése szerint az elbocsátott munkavállalók 50 %-a (825 fő) veszi majd igénybe az EGAA-támogatást. Az elbocsátott munkavállalók másik 50 %-ának valószínűleg saját kezdeményezésből, az EGAA támogatásának igénylése nélkül is sikerül majd állást találnia. 11. A támogatásra jogosult munkavállalók megoszlása a következő: Csoport || Szám || Százalék Férfiak || 606 || 73,45 Nők || 219 || 26,55 EU-állampolgárok || 825 || 100,00 Nem EU-állampolgárok || 0 || 0 15 és 24 év közöttiek || 84 || 10,18 25 és 54 év közöttiek || 655 || 79,39 55 és 64 év közöttiek || 79 || 9,58 64 évesnél idősebbek || 7 || 0,85 12. A foglalkozási csoportok szerinti megoszlás a következő: Csoport || Szám || Százalék Törvényhozók, igazgatási vezetők és gazdasági vezetők || 1 || 0,12 Felsőfokú képzettséget igénylő foglalkozások || 2 || 0,24 Technikusok és hasonló végzettségű egyéb szakmunkaerő || 93 || 11,27 Adminisztratív munkaerő || 24 || 2,91 Szakképzettséget igénylő ipari foglalkozások || 17 || 2,06 Egyszerű foglalkozások || 688 || 83,40 13. Az 1927/2006/EK rendelet 7. cikkének megfelelően Dánia megerősíti, hogy az Alap végrehajtásának különböző szakaszaiban és különösen az EGAA-hoz való hozzáférésben mind jelenleg, mind a jövőben a nők és a férfiak egyenlőségét szem előtt tartó és diszkriminációellenes politikát alkalmaz és fog alkalmazni. Az érintett terület, valamint az ott működő hatóságok és érdekelt felek bemutatása 14. A bezárásra ítélt gyárak Kolding és Haderslev helyhatóság területén, Lunderskovban és Hammelevben találhatók, illetve Vejen határán. Az elbocsátások által sújtott terület tehát ezt a három, Dánia déli részén (Syddanmark) található helyhatóságot foglalja magában. Ez a terület szintén Dánia gazdasági szempontból elsőbbséget élvező területén, a Háromszögben (Trekanten) található. 15. Az érintett terület hagyományosan mezőgazdaságra, gyáriparra és szállításra szakosodott. Az ipar területén jelentős növekedést tapasztalt; e növekedés alapjául azonban olyan hanyatló ágazatok szolgáltak, mint a szállítás és a gyáripar. Az érintett területen fokozatosan csökkent a foglalkoztatás az élelmiszeriparban, majd a logisztika és a szállítás területén. A kilencvenes évek elején a terület a fejlett energiatermelésre, főként a szélturbinák építésére kezdett szakosodni. A szélturbinagyártó ágazatra helyezett nagyobb hangsúly következtében jelentős alkatrészgyártó ágazat alakult ki, és egyre több munkaerőt alkalmazott az energiaipar. 16. Haderslev, Kolding és Vejen három független, saját helyi városi tanáccsal rendelkező helyhatóság Syddanmark régióban. További érdekelt felek az érintett terület regionális hatóságai, valamint az oktatási és képzési intézmények. Az elbocsátások várható hatása a helyi, a regionális és az országos foglalkoztatásra 17. Dánia úgy érvel, hogy a globalizálódás következtében a területen számos vállalat csökkentette termelését, ennek következtében pedig nőtt a munkanélküliség. A dán statisztika szerint a Háromszög területén 2009-ben 25 %-kal nőtt a munkanélküliség a 2008. évhez képest. Az LM Glasfiber vállalat Lunderskovban és Hammelevben található két gyárának bezárása jelentős tényező volt a munkanélküliségi ráta növekedésében ezen a területen. Mindez különösen az alacsonyan képzett munkavállalókat sújtotta. A foglalkoztatási helyzet Dánia egészében is jelentősen romlott az elmúlt években: a 2008-ban 3,3 %-os munkanélküliségi ráta 2010-ben 8,2 %-ra emelkedett. 18. Az LM Glasfiber vállalatnál végrehajtott csoportos létszámleépítés után a területen nem maradt elegendő munkahely az újbóli munkába álláshoz. Dánia szerint az ágazat várhatóan a válság után sem lesz képes a fellendülésre, mivel az új megrendelések többsége a Távol-Keletre irányul, ahol a költségek alacsonyabbak. Átképzés és további támogatás nélkül a munkavállalókat az a veszély fenyegeti, hogy tartósan munkanélkülivé válnak. 19. A Dán Szélenergia Szövetség szerint a szélenergia-ágazatban 2009-ben jelentős mértékben – 13 %-kal – visszaesett a foglalkoztatás (az összes foglalkoztatott száma 28 400-ról 24 700-ra csökkent), mind a gyártók, mind a beszállítók körében. A finanszírozásra javasolt, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagja és annak tételes bontásban meghatározott, becsült költségei, valamint a strukturális alapok által támogatott intézkedésekkel való komplementaritása 20. Dánia olyan intézkedéscsomagot javasol az elbocsátott munkavállalók támogatására, amely – egy alaptanfolyam és tisztázás után – a következő három pillérre épül: oktatás és képzés, a munkavállalás ösztönzése, valamint a vállalkozás indításához nyújtott ösztönzők. A csomagot úgy állítják össze, hogy tekintettel legyen a munkavállalók képzettségére, mobilitásukra, valamint a régióban meglévő és várható munkalehetőségekre. Noha az alaptanfolyamon és tisztázáson valamennyi munkavállaló részt vesz, a többi intézkedés már csak a munkavállalók kisebb célcsoportjára irányul, akik közül egyesek adott esetben több intézkedésből is profitálhatnak. 21. Az alaptanfolyamra és tisztázásra első lépésként azért kerül sor, hogy minden egyes munkavállaló számára külön-külön meghatározzák a legkedvezőbb lehetőségeket. Valamennyi támogatásra jogosult munkavállalónak lehetősége nyílik alapfokú csoportos képzésen és egyéni tanácsadáson részt venni, hogy meg lehessen határozni készségeiket és azt, hogy a rendelkezésre álló aktív munkaerő-piaci intézkedések közül számukra melyek a legmegfelelőbbek. A becsült költség fejenként 1 610,74 EUR. 22. Az „oktatás és képzés” pillérbe hat különálló intézkedés tartozik. Ezek az intézkedések kiegészítik a Kolding, Vejen és Haderslev helyhatóságok számára kidolgozott növekedési tervet. Új vállalkozások fejlesztésére olyan területeken kerül majd sor, ahol a régió már jelenleg is szilárd alapokkal rendelkezik az üzlet, ismeretek és készségek tekintetében: (1) Kiegészítő idegenforgalmi képzés. A becslések szerint 100 munkavállaló részesül majd ilyen támogatásban, amelynek költsége fejenként hozzávetőleg 4 026,85 EUR. Az intézkedés célja a munkavállalók azon készségeinek kialakítása, amelyek a régió növekvő idegenforgalmi ágazata szempontjából fontosak, többek között a marketing, márkaépítés, a szolgáltatásnyújtás és a vállalati ügyvitel területén. (2) Kiegészítő energetikai képzés. A becslések szerint 100 munkavállaló részesül majd ilyen támogatásban, amelynek költsége fejenként hozzávetőleg 4 026,85 EUR. Mivel Dánia a fenntartható alternatív energiatermelés fejlesztésére összpontosít, energiaipari munkavállalókat kell képezni. Javasolt – a régióban meglévő munkaadókkal szorosan együttműködve – a munkavállalók megfelelő készségeit kialakítani, illetve e területen meglévő tudásukat bizonyos kompetenciákkal és tapasztalatokkal bővíteni. (3) Kiegészítő tervezési képzés. A becslések szerint 100 munkavállaló részesül majd ilyen támogatásban, amelynek költsége fejenként hozzávetőleg 4 026,85 EUR. Javasolt tervezést tanítani a munkavállalóknak, amelyet azután – főként kkv-knél – a termelésben alkalmazhatnak. A tanfolyam azzal kapcsolatban nyújt ismereteket a résztvevőknek, hogy miként lehet a tervezést felhasználni az iparban, a termékfejlesztés, a márkaépítés és a fogyasztói szokások területén. (4) Kiegészítő élelmiszeripari képzés. A becslések szerint 100 munkavállaló részesül majd ilyen támogatásban, amelynek költsége fejenként hozzávetőleg 4 026,85 EUR. Az intézkedés célja az egészséges élelmiszerekkel kapcsolatos területeken való munkavégzéshez szükséges megfelelő készségek és tudás kialakítása, illetve fejlesztése, például az élelmiszerek címkézésével, a táplálkozási ajánlásokkal stb. kapcsolatban. A területen működő kisebb-nagyobb élelmiszergyártók és vendéglátó-ipari szolgáltatók száma miatt a hangsúly az élelmiszerek és az egészség ötvözésére kerül, mely új üzleti lehetőségek kidolgozásának lehet az alapja. (5) A fiatalok bevonzása és megtartása a felsőoktatásban. A becslések szerint 100 munkavállaló részesül majd ilyen támogatásban, amelynek költsége fejenként hozzávetőleg 6 711,41 EUR. Ezen intézkedés célja a fiatal elbocsátott munkavállalók visszavonzása az oktatásba, amihez kiegészítő támogatás szükséges, beleértve a munkából a tanulásba való átmenet megkönnyítését szolgáló útmutatást és anyagi támogatást. (6) Kiegészítő olvasás-/írásoktatás. A becslések szerint 350 munkavállaló részesül majd ilyen támogatásban, amelynek költsége fejenként hozzávetőleg 2 684,56 EUR. Az alacsonyan képzett munkavállalók korrekciós oktatásban részesülnek olyan területeken, mint az olvasás, helyesírás és matematika, hogy ezáltal további oktatási és foglalkoztatási lehetőségeket tudjanak kihasználni. 23. A „foglalkoztatás ösztönzése” pillér egy intézkedést foglal magában: (1) Vállalaton belüli képzés. A becslések szerint 300 munkavállaló részesül majd ilyen támogatásban, amelynek költsége fejenként hozzávetőleg 4 026,85 EUR. A munkanélküliek újbóli munkaerő-piaci integrációjának elősegítése érdekében ez a fellépés munkahelyi képzést kínál – különösen kis- és középvállalkozásoknál –, különös tekintettel az ilyen vállalkozások esetében megkívánt készségekre. 24. A „vállalkozás indításához nyújtott ösztönzők” pillér két különálló intézkedést tartalmaz: (1) Vállalkozási ismeretekről szóló tanfolyam. A becslések szerint 40 munkavállaló részesül majd ilyen támogatásban, amelynek költsége fejenként hozzávetőleg 5 637,58 EUR. A hathetes tanfolyam az üzleti tervek, a vállalati orientáció, vállalatirányítás és számvitel területére vezeti be a résztvevőket, akik végül üzleti tervet készítenek. (2) Folyamatos tanácsadás és mentorálás vállalkozóknak. A becslések szerint 10 munkavállaló részesül majd ilyen támogatásban, amelynek költsége fejenként hozzávetőleg 1 342,30 EUR. Az új vállalkozások sikerre vitele érdekében ez az intézkedés folyamatos tanácsadást és mentorálást kínál a vállalkozóknak. Minden újonnan indított vállalkozás mellé kijelölnek egy, az ágazatot jól ismerő mentort, aki rendszeresen felkeresi a vállalkozót, és tanáccsal látja el. A tervek szerint a mentori rendszer egy évig maradna fenn, ezzel egyidejűleg olyan hálózati csoportokat hoznának létre a jelenleg és potenciálisan növekedést mutató ágazatokban, amelyek keretében az új vállalkozóknak lehetőségük nyílna a találkozásra, eszmecserére és együttműködésre. 25. Valamennyi, támogatásra jogosult munkavállaló napidíjban fog részesülni, hogy részt vehessenek az intézkedésekben (ennek költsége fejenként hozzávetőleg 3 872,28 EUR). A képzés idejére folyósítandó támogatások az aktív munkaerő-piaci intézkedések szerves részét képezik majd. 26. Az EGAA végrehajtásához kapcsolódó, a kérelemben az 1927/2006/EK rendelet 3. cikke szerint feltüntetett kiadások irányítási, tájékoztatási és népszerűsítési, valamint ellenőrzési tevékenységeket takarnak. 27. A dán hatóságok által ismertetett, személyre szabott szolgáltatások az 1927/2006/EK rendelet 3. cikkében meghatározott támogatható tevékenységek közé sorolható aktív munkaerő-piaci intézkedéseknek minősülnek. A dán hatóságok e szolgáltatások összköltségét 9 191 946 EUR-ra, az EGAA végrehajtásához kapcsolódó kiadásokat pedig 419 463 EUR-ra (az összköltség 4,36 %-a) becsülik. Az EGAA-ból igényelt teljes hozzájárulás összege 6 247 415 EUR (az összköltségek 65 %-a). Intézkedések || A támogatásra jogosult munkavállalók becsült száma || Becsült költségek (egy támogatásra jogosult munkavállalóra) (EUR) || Összköltség* (EGAA és nemzeti társfinanszírozás) (EUR) Személyre szabott szolgáltatások (az 1927/2006/EK rendelet 3. cikkének első bekezdése) Alaptanfolyam és tisztázás || 825 || 1 610,74 || 1 328 859 Oktatás és képzés || || || Kiegészítő idegenforgalmi képzés || 100 || 4 026,85 || 402 685 Kiegészítő energetikai képzés || 100 || 4 026,85 || 402 685 Kiegészítő tervezési képzés || 100 || 4 026,85 || 402 685 Kiegészítő élelmiszeripari képzés || 100 || 4 026,85 || 402 685 A fiatalok bevonzása és megtartása a felsőoktatásban || 100 || 6 711,41 || 671 141 Kiegészítő olvasás-/írásoktatás || 350 || 2 684,56 || 939 596 Foglalkoztatás ösztönzése || || || Vállalaton belüli képzés || 300 || 4 026,85 || 1 208 054 Vállalkozás indításához nyújtott ösztönzők || || || Vállalkozási ismeretekről szóló tanfolyam || 40 || 5 637,58 || 225 503 Folyamatos tanácsadás és mentorálás vállalkozóknak || 10 || 1 342,30 || 13 423 Napidíj || 825 || 3 872,28 || 3 194 630 Összes személyre szabott szolgáltatás részösszege || || 9 191 946 Az EGAA által támogatott intézkedések végrehajtásához kapcsolódó kiadások (az 1927/2006/EK rendelet 3. cikkének harmadik bekezdése) Előkészítő tevékenységek || || 62 919 Irányítás || || 209 732 Tájékoztatás és népszerűsítés || || 62 919 Ellenőrzési tevékenységek || || 83 893 Az EGAA végrehajtásához kapcsolódó kiadások részösszege || || 419 463 Becsült költségek összesen || || 9 611 409 EGAA-hozzájárulás (az összköltségvetés 65 %-a) || || 6 247 415 * a végösszeg az egy munkavállalóra eső, DKK-ban kifejezett egységnyi költségek átváltása és kerekítése miatt nem egyezik 28. Dánia megerősíti, hogy a fent leírt intézkedések kiegészítik a strukturális alapok által finanszírozott intézkedéseket. Az érintett munkavállalóknak nyújtott személyre szabott szolgáltatások kezdetének tényleges vagy tervezett időpontja 29. Dánia 2010. augusztus 1-jén kezdte meg az EGAA általi társfinanszírozásra javasolt, összehangolt csomag keretében a személyre szabott szolgáltatások nyújtását az érintett munkavállalóknak. Ez az időpont tekintendő tehát az EGAA-ból nyújtandó valamennyi támogatásra való jogosultság kezdetének. A szociális partnerekkel folytatott konzultáció során követett eljárások 30. A dél-dániai régió, valamint Vejen, Kolding és Haderslev helyhatóság a kérelmet közösen, különféle szociális partnerek – többek között ágazati szövetségek, szakszervezetek, valamint oktatási és képzési intézmények – bevonásával készítette el. A felek közös üléseken vitatták meg az átmenetre irányuló terv részletes stratégiáját. 31. A dán hatóságok megerősítették, hogy a nemzeti és közösségi jogszabályokban a csoportos elbocsátások vonatkozásában előírt követelményeket betartották. Tájékoztatás a nemzeti jog alapján vagy kollektív szerződések értelmében kötelezően végrehajtandó intézkedésekről 32. Az 1927/2006/EK rendelet 6. cikkében foglalt kritériumok tekintetében a dán hatóságok kérelmükben: · megerősítették, hogy az EGAA-ból származó pénzügyi hozzájárulás nem helyettesíti azokat az intézkedéseket, amelyek meghozatala a nemzeti jog vagy kollektív szerződések alapján a vállalatok felelőssége; · bizonyították, hogy az intézkedések az egyes munkavállalóknak nyújtanak segítséget, és nem vállalatok vagy ágazatok szerkezetátalakítására irányulnak; · megerősítették, hogy a fent említett támogatható intézkedésekre más közösségi pénzügyi eszközből nem folyósítanak támogatást. Irányítási és ellenőrzési rendszerek 33. Dánia értesítette a Bizottságot, hogy a pénzügyi hozzájárulást ugyanazok a szervek fogják irányítani és ellenőrizni, amelyek az Európai Szociális Alapot is irányítják és ellenőrzik. Az ESZA irányító hatósága szintén a Dán Vállalkozói és Építési Hatóság (EBST). Ugyanezen a szerven belül egy külön részlegre ruházzák a hitelesítő hatóság feladatait. Az auditáló hatóság szintén a Dán Vállalkozói és Építési Hatóságon belül az „EU Controllerfunction” részleg lesz. Finanszírozás 34. Dánia kérelme alapján az összehangolt, személyre szabott szolgáltatási csomaghoz javasolt EGAA-hozzájárulás 6 247 415 EUR, amely az összköltségek 65 %-át teszi ki. A Bizottság által az EGAA terhére javasolt forrásallokáció a Dánia által rendelkezésre bocsátott információkon alapul. 35. Figyelembe véve az EGAA-ból folyósítható pénzügyi hozzájárulásnak az 1927/2006/EK rendelet 10. cikkének (1) bekezdése szerint meghatározott maximális összegét, továbbá az előirányzatok átcsoportosításához megállapított mozgásteret, a Bizottság azt javasolja, hogy a fent említett teljes összeget folyósítsák az EGAA-ból; az összeg a pénzügyi keret 1a. fejezetében különítendő el. 36. A javasolt pénzügyi hozzájárulás összege lehetővé teszi, hogy – az 1927/2006/EK rendelet 12. cikkének (6) bekezdésében szereplő előírás szerint – az év utolsó négy hónapjában az EGAA-ra elkülönített éves maximális összeg több mint 25 %-a továbbra is rendelkezésre álljon támogatások kifizetésére. 37. Az EGAA-ból történő forrásallokációra tett javaslat révén a Bizottság a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjának megfelelően kezdeményezi az egyszerűsített háromoldalú eljárást, hogy az EGAA igénybevételének szükségességét és az igényelt összegeket illetően biztosítsa a költségvetési hatóság két ágának egyetértését. A Bizottság felkéri a költségvetési hatóság két ága közül azt, amelyik a megfelelő politikai szinten előbb jut egyetértésre az igénybevételre irányuló javaslattervezet ügyében, hogy szándékáról értesítse a másik ágat és a Bizottságot. A költségvetési hatóság bármelyik ágának elutasító véleménye esetén hivatalos háromoldalú egyeztetést kell kezdeményezni. 38. A Bizottság a 2011. évi költségvetés kötelezettségvállalási előirányzataiba irányuló külön átcsoportosítási kérelmet nyújt be a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjának megfelelően. A kifizetési előirányzatok forrása 39. Mivel a 2011. évi költségvetésben 47 608 950 EUR összegű kifizetési előirányzat szerepel a 04.0501 költségvetési soron (Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap), az ezen kérelemben igényelt 6 247 415 EUR összegre ez a költségvetési sor fog fedezetet biztosítani. Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről (Dánia „EGF/2010/022 DK/LM Glasfiber” referenciaszámú kérelme) AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra[4] és különösen annak 28. pontjára, tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre[5] és különösen annak 12. cikkének (3) bekezdésére, tekintettel a Bizottság javaslatára[6], mivel: (1) Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapot (a továbbiakban: EGAA) azzal a céllal hozták létre, hogy kiegészítő támogatást nyújtson azoknak az elbocsátott munkavállalóknak, akik a globalizáció hatására a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változások következtében veszítették el munkájukat, és segítse őket a munkaerőpiacra történő ismételt beilleszkedésben. (2) A 2009. május 1-je után benyújtott kérelmek tekintetében az EGAA hatálya kibővült az olyan munkavállalók támogatásával, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat. (3) A 2006. május 17-i intézményközi megállapodás az EGAA igénybevételét évi 500 millió EUR felső korlátig engedélyezi. (4) Dánia az LM Glasfiber vállalatnál történt elbocsátásokra tekintettel 2010. július 7-én az EGAA igénybevételére irányuló kérelmet nyújtott be, majd 2011. február 3-ig további információval egészítette ki azt. A kérelem eleget tesz az 1927/2006/EK rendelet 10. cikkében a pénzügyi hozzájárulás meghatározására vonatkozóan megállapított követelményeknek. A Bizottság ezért 6 247 415 EUR rendelkezésre bocsátására tesz javaslatot. (5) Az EGAA-t tehát igénybe kell venni a Dánia által benyújtott kérelem alapján történő pénzügyi hozzájárulás folyósítása érdekében, ELFOGADTÁK EZT A HATÁROZATOT: 1 cikk Az Európai Unió 2011. évi általános költségvetésének keretein belül az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapból (EGAA) 6 247 415 EUR összeget vesznek igénybe kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok formájában. 2 cikk Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni. Kelt [Brüsszelben/Strasbourgban], […]-án/-én. az Európai Parlament részéről a Tanács részéről az elnök az elnök [1] HL C 139., 2006.6.14., 1. o. [2] HL L 406., 2006.12.30., 1. o. [3] Az 1927/2006/EK rendelet 3. cikkének harmadik bekezdése szerint. [4] HL C 139., 2006.6.14., 1. o. [5] HL L 406., 2006.12.30., 1. o. [6] HL C […], […], […]. o.