Ugyanakkor továbbra is ügyelni kell a SARS-CoV-2 variánsaira. Az ECDC rendszeresen értékeli a járványügyi felderítéssel, a variánsok szabályalapú genomikai szűrésével vagy más tudományos forrásból feltárt variánsokkal kapcsolatos új bizonyítékokat. Ez különösen az „aggodalomra okot adó variánsokra” vonatkozik, amelyeknél egyértelmű bizonyítékok állnak rendelkezésre valamely fertőzőképességre, súlyosságra és/vagy immunitásra gyakorolt olyan jelentős hatásról, amely valószínűleg az EU/EGT járványügyi helyzetére hatással lesz. Kiterjed továbbá a „figyelmet érdemlő variánsokra” is, amelyeknél rendelkezésre állnak olyan genomikai tulajdonságok, illetve járványügyi vagy in vitro bizonyítékok, amelyek jelentős hatást gyakorolhatnak a fertőzőképességre, súlyosságra és/vagy immunitásra, és reálisan hatással lehetnek az EU/EGT járványügyi helyzetére.

Az Európai Parlament és a Tanács 2021. május 20-án politikai megállapodásra jutott az uniós digitális Covid-igazolványról, amely egy interoperábilis Covid19-oltottsági, tesztelési és gyógyultsági igazolványok kiállítására, ellenőrzésére és elfogadására szolgáló keretrendszer, és célja, hogy a Covid19-világjárvány idején megkönnyítse a jogosultak szabad mozgáshoz való jogának gyakorlását. A Bizottság által javasolt két rendeletről szóló politikai megállapodását később megerősítette a tanácsi Állandó Képviselők Bizottsága (COREPER) és az Európai Parlament Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottsága is. Az uniós digitális Covid-igazolvány, amellyel az EU-ban élő valamennyi személy interoperábilis Covid19-igazolványt szerezhet, hozzá kíván járulni a szabad mozgásra vonatkozó korlátozások fokozatos és összehangolt feloldásához, amelyet az uniós joggal összhangban vezettek be a SARS-CoV-2 terjedésének korlátozása érdekében.

A fertőzések április eleji újabb csúcsát követően a számuk a közelmúltban EU-szerte csökken. A 19. hét végére (2021. május 16.) az EU/EGT-ben az 14 napos összesített bejelentési arány 100 000 főre vetítve 224-re mérséklődött, és hat hete csökken. Ez a csökkenés a tesztelési arány folyamatos növekedése ellenére következett be. Hasonló csökkenés figyelhető meg abban is, hogy a kórházi és intenzív osztályok mekkora részét foglalják el Covid19-betegek, és az új betegek felvételénél is.

(10)Az [uniós digitális Covid-igazolványról szóló rendelet] hathetes fokozatos bevezetési időszakot ír elő annak érdekében, hogy azok a tagállamok, amelyek nem tudnak kibocsátani az e rendelet követelményeinek megfelelő formátumú igazolványokat a rendelet alkalmazásának kezdőnapjától kezdve, továbbra is kiállíthassanak olyan igazolványokat, amelyek még nem felelnek meg az [uniós digitális Covid-igazolványról szóló rendeletnek]. A fokozatos bevezetési időszak alatt az ilyen igazolványokat, valamint az [uniós digitális Covid-igazolványról szóló rendelet] alkalmazásának kezdőnapja előtt kiállított igazolványokat minden tagállamnak el kell fogadnia, feltéve, hogy azok tartalmazzák a szükséges adatokat. Az (EU) 2020/1475 ajánlás alkalmazásában ezért az ilyen igazolványokat is úgy kell tekinteni, hogy azokat az [uniós digitális Covid-igazolványról szóló rendelettel] összhangban állították ki.

(9)Az [uniós digitális Covid-igazolványról szóló rendelet] 2021. július 1-jétől lesz alkalmazandó. Ettől az időponttól kezdve azok a személyek, akiket beoltottak, teszteltek, vagy akik már felgyógyultak a betegségből, jogosultak lesznek arra, hogy uniós digitális Covid-igazolványt kapjanak, akkor is, ha az [uniós digitális Covid-igazolványról szóló rendelet] alkalmazásának kezdőnapja előtt részesültek oltásban, akár klinikai vizsgálat alanyaként is. Az (EU) 2020/1475 ajánlást ezért ki kell igazítani annak érdekében, hogy a lehető legjobban ki lehessen használni az uniós digitális Covid-igazolvány biztosította keretet. Az uniós digitális Covid-igazolványnak tehát biztosítania kell az interoperábilis oltási, tesztelési vagy gyógyultsági igazolványok biztonságos kiadását, ellenőrzését és elfogadását, és így az [uniós digitális Covid-igazolványról szóló rendelettel] összhangban kiadott igazolványokat kell az Unión belüli utazással összefüggésben használatos elsődleges eszköznek tekinteni.

(7)A Tanács 2021. május 20-án elfogadta az Európai Unióba irányuló, nem alapvetően szükséges utazások ideiglenes korlátozásáról és e korlátozás esetleges feloldásáról szóló (EU) 2020/912 ajánlás módosításáról szóló (EU) 2021/816 tanácsi ajánlást, amelyben azt ajánlotta, hogy a tagállamok enyhítsék az EU-ba irányuló, nem alapvetően szükséges utazásokra vonatkozó korlátozásokat, különösen azon harmadik országbeli állampolgárok esetében, akik már megkapták az egyik olyan Covid19 elleni oltóanyag utolsó ajánlott dózisát, amely a 726/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti forgalombahozatali engedélyt kapott. Ezen túlmenően a tagállamoknak lehetőségük van arra, hogy engedélyezzék azon harmadik országbeli állampolgárok nem alapvető fontosságú utazását az EU-ba, akik megkapták az egyik olyan Covid19 elleni oltóanyag utolsó ajánlott dózisát, amely felkerült a WHO veszélyhelyzeti alkalmazási engedélyt kapott oltóanyagokat tartalmazó listájára. Az (EU) 2021/816 ajánlás megemelte a regisztrált Covid19-esetek 14 napos összesített arányára vonatkozó küszöbértékeket is, amelyek alapján összeállítják azon nem uniós országok jegyzékét, ahonnan engedélyezni lehet az EU-ba irányuló, nem alapvető fontosságú utazásokat. Ugyanakkor annak érdekében, hogy csökkenjen annak kockázata, hogy a SARS-CoV-2 aggodalomra okot adó vagy figyelmet érdemlő variánsai bejutnak az EU területére, az (EU) 2021/816 ajánlás egy olyan „vészfékmechanizmust” léptet életbe, amely lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy gyorsan és összehangoltan lépjenek fel és ideiglenes jelleggel szigorúan a minimumra korlátozzák az érintett harmadik országokból az EU-ba irányuló utazásokat. Az (EU) 2020/1475 ajánlást ki kell igazítani annak érdekében, hogy az figyelembe vegye e fejleményeket, ideértve a regisztrált Covid19-esetek arányára vonatkozó küszöbérték megváltoztatását is.

(11)Emellett azon személyek számára, akik nem rendelkeznek uniós digitális Covid-igazolvánnyal – különösen azért, mert az [uniós digitális Covid-igazolványról szóló rendelet] alkalmazásának kezdőnapját megelőzően kaptak oltást –, minden észszerű lehetőséget meg kell adni annak más módon történő bizonyítására, hogy megilleti őket a szabad mozgásra vonatkozó korlátozások alóli olyan mentesség, amelyet valamely tagállam az ilyen bizonyítványok birtokosainak biztosít.

(12)Minden erőfeszítést meg kell tenni az uniós digitális Covid-igazolvány zökkenőmentes bevezetésére. E célból a tagállamoknak a lehető legnagyobb mértékben ki kell használniuk a nemzeti joguk által a Covid19-igazolványok kiállítása tekintetében biztosított lehetőségeket arra, hogy már az [uniós digitális Covid-igazolványról szóló rendelet] hatálybalépése előtt megkezdjék az igazolványok kiállítását az említett rendeletben meghatározottal összhangban lévő formátumban, a tagállamok által az e-egészségügyi hálózat keretében kidolgozott műszaki előírások alapján. Amennyiben a nemzeti jog értelmében szükséges a Covid19-igazolvány meglétének ellenőrzése, az uniós digitális Covid-igazolvány birtokosai már használhatják azt erre a célra az utazásaik során. A Bizottság támogatja ezt a folyamatot azáltal, hogy működésbe helyezi az uniós digitális Covid-igazolványok rendszerének központi részét, az uniós digitális Covid-igazolványok ellenőrzéséhez szükséges nyilvános kulcsokat tároló uniós átjárót. Mivel az uniós átjárón keresztül nem kerül sor személyes adatok cseréjére, a tagállamok már az [uniós digitális Covid-igazolványról szóló rendelet] hatálybalépése előtt használhatják annak funkcióit.

(13)Az EU/EGT területén a regisztrált Covid19-esetek 14 napos összesített aránya erőteljesen és folyamatosan csökkenő tendenciát mutat, ami elsősorban az átoltottság egész Unióban jelentős növekedésével függ össze. 2021. május 27-én a legalább egy oltóanyagdózist kapott 18 éves és annál idősebb felnőttek összesített aránya elérte a 42,8 %-ot, míg a teljes oltottság aránya a 18 éves és annál idősebb felnőttek körében összesítve 18,9 % volt. Fontos megjegyezni, hogy a teljes oltottság összesített aránya igen magas egyes kiemelt csoportok – például a 80 éves vagy annál idősebb személyek és az egészségügyi dolgozók – körében. A tagállamoknak annak mérlegelésekor, hogy alkalmazzanak-e korlátozásokat, figyelembe kell venniük a nagyobb átoltottsági arány által biztosított védelmi szintet, különösen a célcsoportok körében.

(14)E kedvező fejlemények fényében a tagállamok elkezdték fokozatosan megszüntetni a SARS-CoV-2 terjedésének korlátozása érdekében bevezetett korlátozásokat mind az utazás, mind az egyéb tevékenységek tekintetében. Annak érdekében, hogy ezt biztonságosan tegyék, számos tagállam vezetett be Covid19-igazolványokat, amelyek kiterjednek a kapott védőoltások, a teszteredmények és/vagy a gyógyultság igazolására. A SARS-CoV-2 terjedésének korlátozása érdekében az uniós joggal összhangban bevezetett, a szabad mozgásra vonatkozó korlátozások fokozatos feloldására irányuló erőfeszítések összehangolása érdekében az (EU) 2020/1475 ajánlás kiigazítására van szükség. Figyelembe véve az (EU) 2020/1475 ajánlásban meghatározott különböző színekkel jelölt területek járványügyi helyzete közötti különbségeket, valamint annak érdekében, hogy az Unión belül utazó személyek számára egyértelműbb és kiszámíthatóbb legyen, hogy milyen korlátozásokkal szembesülhetnek, tovább kell pontosítani azokat a korlátozásokat, amelyeket a tagállamok saját döntéshozatali eljárásaik alapján alkalmazhatnak.

(15)Tekintettel arra, hogy a „narancssárga” besorolású területeken alacsony a fertőzési arány, az ilyen területekről utazó személyek nem kötelezhetők hatósági vagy önkéntes karantén letöltésére. Mindazonáltal a tagállamok az ilyen utazókat a SARS-CoV-2 fertőzés kimutatására szolgáló teszt elvégeztetésére kötelezhetik, vagy érkezéskor ingyenesen letesztelhetik őket.

(16)Az Unión belüli utazás egyszerűsítése érdekében meg kell határozni a SARS-CoV-2 fertőzés kimutatására szolgáló tesztek egységes érvényességi idejét, figyelembe véve az interoperábilis uniós digitális Covid-igazolvány közelgő bevezetését is. A legtöbb tagállam már előírja, hogy a molekuláris nukleinsav-amplifikációs teszthez (NAAT-teszt) szükséges mintavételt az érkezés előtt legfeljebb 72 órával kell elvégezni. Az Egészségügyi Biztonsági Bizottság által jóváhagyott, a Covid19 antigén gyorstesztek közös jegyzékének I. mellékletében felsorolt antigén gyorstesztek esetében ennél rövidebb, legfeljebb 48 órás érvényességi időtartam indokolt, amennyiben az ilyen teszteket valamely tagállam utazás céljából elfogadja. A tesztelést mindkét esetben egészségügyi szakembereknek vagy képzett tesztelőszemélyzetnek kell elvégeznie.

(17)Az [uniós digitális Covid-igazolványról szóló rendeletben] foglaltaknak megfelelően a Bizottság arra ösztönzi a tagállamokat, hogy biztosítsanak megfizethető és széles körben elérhető tesztelési lehetőségeket a szabad mozgáshoz való jog gyakorlásának megkönnyítése érdekében, figyelembe véve, hogy még nem a teljes lakosságnak volt lehetősége a védőoltás felvételére. Az antigén gyorstesztek használata megkönnyítené a teszteredmény-igazolások megfizethető áron történő kiállítását. A Bizottság bejelentette továbbá, hogy 100 millió EUR mozgósításával kívánja támogatni a tagállamokat a megfizethető tesztek biztosításában.

(18)A „piros” besorolású területekről utazó személyeknek továbbra is hatósági vagy önkéntes karanténnak kell alávetniük magukat, kivéve, ha rendelkeznek az egységes érvényességi időszakon belüli teszteredmény-igazolással. Az ilyen teszteredmény-igazolással nem rendelkező személyektől megkövetelhető, hogy érkezéskor SARS-CoV-2 fertőzés kimutatására szolgáló tesztnek vessék alá magukat, és szükség esetén hatósági vagy önkéntes karanténba vonuljanak mindaddig, amíg negatív teszteredményt kapnak.

(19)A más tagállamokból érkezőkre vonatkozó kötelező hatósági vagy önkéntes karantén a szabad mozgás jelentős korlátozásának minősül. Ez kizárólag a népegészségügy védelme érdekében feltétlenül szükséges esetekben alkalmazható, például ha az érintett „piros” besorolású területről érkezik, és nem rendelkezik negatív SARS-CoV-2 teszttel, vagy ha az érintett „sötétpiros” besorolású területről érkezik, vagy ahol a SARS-CoV-2 vírus aggodalomra okot adó vagy figyelmet érdemlő variánsának magas előfordulási gyakoriságát jelentették. Az ilyen helyzetek miatt utazással kapcsolatos hatósági vagy önkéntes karanténban lévő személynek lehetővé kell tenni, hogy lerövidítse a karantén időtartamát, ha a megérkezést követő 5–7 nap után végzett tesztje negatív, kivéve, ha Covid19-re utaló tünetei jelentkeznek.

(20)A SARS-CoV-2 variánsok továbbra is aggodalomra adnak okot, és a tagállamoknak figyelembe kell venniük őket a szabad mozgásnak a Covid19-világjárvány miatt bevezetett korlátozásaival összefüggésben. Az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ rendszeresen értékeli a járványügyi felderítés, a variánsok szabályalapú genomikai szűrése vagy más tudományos források révén felderített variánsokkal kapcsolatos új bizonyítékokat. Az értékelés különösen azokra az aggodalomra okot adó variánsokra terjed ki, amelyeknél egyértelmű bizonyítékok állnak rendelkezésre az EU/EGT járványügyi helyzetét valószínűleg befolyásoló fertőzőképességre, súlyosságra és/vagy immunitásra gyakorolt jelentős hatásra vonatkozóan, ezenkívül kiterjed azokra a figyelmet érdemlő variánsokra is, amelyeknél genomikai tulajdonságokal kapcsolatos, járványügyi vagy in vitro bizonyítékok állnak rendelkezésre az EU/EGT járványügyi helyzetét reálisan befolyásoló fertőzőképességre, súlyosságra és/vagy immunitásra gyakorolt jelentős hatásra vonatkozóan. Az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ elérhetővé tett egy „SARS-CoV-2 variánsokkal foglalkozó platformot” annak érdekében, hogy áttekintést nyújtson az EU/EGT területén aggodalomra okot adó és figyelmet érdemlő variánsok arányáról, valamint a szekvenálási mennyiségekről. Annak érdekében, hogy időszerű és pontos információk álljanak rendelkezésre a SARS-CoV-2 aggodalomra okot adó vagy figyelmet érdemlő variánsainak megjelenéséről és terjedéséről, az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ azt ajánlja, hogy a tagállamok szekvenálási mennyisége a javaslatnak megfelelően érje el a hetente szekvenált SARS-CoV-2 pozitív esetek legalább 10 %-át vagy 500 szekvenciát, amint azt az „Egységes fellépés a Covid19-világjárvány leküzdéséért” című, az Európai Parlamentnek, az Európai Tanácsnak és a Tanácsnak címzett bizottsági közlemény megállapítja. Az elégtelen szekvenálási mennyiség azt eredményezi, hogy az aggodalomra okot adó, terjedő variánsokat nem tudják azelőtt kimutatni, hogy azok hatással lennének az általános járványügyi helyzetre.

(21)Ezért helyénvaló, hogy a tagállamok továbbra is erőteljesen szorgalmazzák minden, „sötétpiros” besorolású területre irányuló és onnan kiinduló, nem alapvetően szükséges utazás elhalasztását, ezenkívül minden olyan területre irányuló és onnan kiinduló utazás elhalasztását, ahol magas a SARS-CoV-2 aggodalomra okot adó vagy figyelmet érdemlő – különösen a fertőzőképességet és a betegség súlyosságát növelő vagy az oltóanyag hatékonyságát befolyásoló – variánsainak előfordulási gyakorisága, valamint minden olyan területre irányuló és onnan kiinduló utazás elhalasztását, ahol a nem elegendő szekvenálási mennyiség miatt az előfordulási gyakoriság ismeretlen.

(22)A jelenlegi és folyamatosan változó tudományos bizonyítékok azt mutatják, hogy a beoltott és az elmúlt hat hónapban a Covid19-ből felgyógyult személyeknél kisebb a kockázata annak, hogy másokat SARS-CoV-2 vírussal fertőznek meg. Nem szabad korlátozni azok szabad mozgását, akik megbízható tudományos bizonyítékok alapján nem jelentenek jelentős népegészségügyi kockázatot – például azért, mert immunitással rendelkeznek a SARS-CoV-2-vel szemben, és nem fertőzhetnek meg másokat –, mivel az ilyen korlátozások nem szükségesek a népegészség védelmére irányuló célkitűzés eléréséhez. Amennyiben a járványügyi helyzet lehetővé teszi, az ilyen személyekre nem vonatkozhatnak a szabad mozgás Covid19-világjárvány miatti további korlátozásai, például a SARS-CoV-2 fertőzés utazáshoz kötött tesztelése vagy az utazással kapcsolatos önkéntes vagy hatósági karantén, kivéve, ha az ilyen további korlátozások a rendelkezésre álló legújabb tudományos bizonyítékok szerint az elővigyázatosság elvével összhangban a népegészségügy védelméhez szükségesek és arányosak, valamint megkülönböztetésmentesek.

(23)A beoltottakat számos tagállam már mentesíti vagy tervezi mentesíteni az Unión belüli szabad mozgásra vonatkozó korlátozások alól, és az interoperábilis uniós digitális Covid-igazolvány közelgő bevezetése meg fogja könnyíteni az utazók számára annak bizonyítását, hogy már beoltották őket. Az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ által 2021. április 21-én közzétett, a Covid19 elleni teljes oltottságnak a terjedés és a közösségi kockázatcsökkentő intézkedések hatásai szempontjából tekintett előnyeiről szóló időközi iránymutatás szerint a teljesen beoltott egyéneknél el lehet tekinteni az utazók tesztelésére és karanténjára vonatkozó követelményektől vagy módosítani lehet azokat, amennyiben a származási országban nagyon alacsony a közösségben aggodalomra okot adó vagy figyelmet érdemlő variánsok terjedése, vagy nincs ilyen variáns. Ennek oka, hogy nagyon alacsonynak tekinthető annak valószínűsége, hogy egy teljesen beoltott utas a Covid19-cel való megfertőzés tekintetében kockázatot jelent, kivéve, ha a kockázatot olyan tényezők növelik, mint az aggodalomra okot adó vagy figyelmet érdemlő variánsok magas előfordulási gyakorisága. Ennek eredményeként a 726/2004/EK rendelet értelmében forgalombahozatali engedéllyel rendelkező Covid19-oltóanyaggal teljesen beoltott egyének az Unión belüli utazásuk során nem kötelezhetők a SARS-CoV-2 fertőzés utazáshoz kötött tesztelésére vagy az utazással kapcsolatos önkéntes vagy hatósági karanténra. Ugyanakkor az EU-ban/EGT-ben jelenleg fennálló járványügyi helyzetben a nyilvános helyeken és a nagy összejöveteleken – többek között utazás közben – fenn kell tartani a közösségi kockázatcsökkentő intézkedéseket, például a fizikai távolságtartást, a maszkviselést, valamint a kéz- és légúti higiéniát, függetlenül az egyén oltási státuszától.

(24)Az Unión belüli utazás egyszerűsítése érdekében meg kell határozni azon feltételek közös értelmezését, amelyek fennállásakor a beoltott személyeket mentesíteni kell az utazási korlátozások alól. A beoltott személyeket mentesíteni kell a korlátozások alól, ha legalább 14 nap telt el a teljes oltottság elérése óta. Azokat a személyeket, akik a kétdózisú Covid19-oltóanyagokból megkapták a második dózist, vagy egydózisú oltóanyagot kaptak, teljesen beoltottnak kell tekinteni.

(25)A védőoltások gyors beadása érdekében egyes tagállamok olyan politikákat vezettek be, amelyek célja, hogy a súlyos Covid19 magas kockázatának kitett csoportokban a lehető legtöbb embert oltsák be. Egy másik ajánlás az, hogy a SARS-CoV-2-fertőzésen korábban már átesett személyek csak egy dózisnyi oltóanyagot kapjanak (kétdózisú ütemterv esetén). Az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ 2021. május 6-i jelentése szerint a 23 válaszadó EU-s/EGT-országból kilenc egyetlen dózist javasol a fertőzésen korábban már átesetteknek (kétdózisú oltásoknál). Új bizonyítékok állnak rendelkezésre arra vonatkozóan, hogy a SARS-CoV-2-fertőzésen korábban már átesett személyeknél a Comirnaty és a Moderna Covid19-oltóanyagának (mRNS vakcinák) egyszeri dózisa hasonló vagy magasabb antitest-, B-sejt- és T-sejt-válaszokat vált ki, mint a fertőzésen korábban át nem esett személyeknél. Emellett egyes vizsgálatok arról számoltak be, hogy a fertőzésen korábban átesett egyéneknek beadott egyetlen oltóanyagdózis hasonló antitest-, B-sejt- és T-sejt-válaszokat vált ki, mint a fertőzésen korábban át nem esett, két oltóanyagdózist kapott egyéneknél. Arra vonatkozóan is egyre több a bizonyíték, hogy a fertőzésen korábban átesett egyéneknél egy dózis Vaxzevria oltóanyag nagyobb antitestszintet eredményez, mint egy dózis a fertőzésen korábban át nem esett egyéneknél, az egyszeri dózis pedig a fertőzésen korábban átesett egyéneknél hasonló ellenanyagválaszt vált ki, mint azoknál a fertőzésen korábban át nem esett egyéneknél, akik két dózis oltóanyagot kaptak. A tagállamok oltóanyag-stratégiáik meghatározására vonatkozó hatáskörének sérelme nélkül, az, aki egy kétdózisú, a 726/2004/EK rendelet értelmében forgalombahozatali engedéllyel rendelkező Covid19-oltóanyagból egy dózist kapott, utazási szempontból teljesen beoltottnak tekintendő, amennyiben korábban már átesett a SARS-CoV-2-fertőzésen, és amennyiben az oltási igazolványában szerepel, hogy az oltási sorozat egy dózis beadását követően befejeződött.

(26)A tagállamok más helyzetekben is feloldhatnák a korlátozásokat. [Az uniós digitális Covid-igazolványról szóló rendelet] 5. cikke (5) bekezdésének első albekezdésével összhangban, amennyiben a tagállamok elfogadják az oltás bizonyítékát annak érdekében, hogy más helyzetekben is eltekintsenek a szabad mozgás korlátozásától, például kétdózisú sorozat esetén az első dózist követően, ugyanezen feltételek mellett el kell fogadniuk az említett rendelet 5. cikke (5) bekezdése első albekezdésének hatálya alá tartozó Covid19-oltóanyagok beadása esetén kiállított oltási igazolványokat is. A tagállamoknak ugyanebből a célból el kell fogadniuk az [uniós digitális Covid-igazolványról szóló rendelet] 5. cikke (5) bekezdése második albekezdésének hatálya alá tartozó Covid19-oltóanyag beadása esetén kiállított oltási igazolványokat is.

(27)Egyre több bizonyíték támasztja alá azt az ajánlást is, hogy a laboratóriumilag megerősített Covid19-ből felgyógyult személyek legalább az első pozitív NAAT-teszt első 180 napján belül ne legyenek kötelezhetők a SARS-CoV-2 fertőzés utazáshoz kötött tesztelésére vagy az utazással kapcsolatos önkéntes vagy hatósági karanténra, feltéve, hogy betartják a közösségi kockázatcsökkentő intézkedéseket, például a fizikai távolságtartást, a maszkviselést, valamint a kéz- és légúti higiéniát. Ennek eredményeképpen számos tagállam már mentesíti vagy tervezi mentesíteni a felgyógyult személyeket az Unión belüli szabad mozgásra vonatkozó korlátozások alól, és az interoperábilis uniós digitális Covid-igazolvány közelgő bevezetése meg fogja könnyíteni az utazók számára annak bizonyítását, hogy már felgyógyultak a pozitív NAAT-teszt által megerősített SARS-CoV-2-fertőzésből.

(28)Az elővigyázatos megközelítéssel összhangban létre kell hozni egy „felfüggesztő eljárást”, amelynek értelmében a tagállamoknak ismét elő kell írniuk az oltási vagy a gyógyultsági igazolványok birtokosainak a SARS-CoV-2-tesztet és/vagy a hatósági/önkéntes karantént, ha egy tagállamban vagy egy tagállamon belüli régióban olyan gyorsan romlik a járványügyi helyzet, ami az 10. pont szerinti „sötétpiros” besorolást eredményezi, vagy ha jelentés érkezik olyan, aggodalomra okot adó vagy figyelmet érdemlő SARS-CoV-2-variánsok előfordulási gyakoriságának megnövekedéséről, amelyek fokozzák a fertőzőképességet vagy a betegség súlyosságát, vagy befolyásolják az oltóanyag hatékonyságát. Az [uniós digitális Covid-igazolványról szóló rendelet] 11. cikkének (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy ilyen helyzetekben az érintett tagállamnak – lehetőleg 48 órával az ilyen új korlátozások bevezetése előtt – tájékoztatnia kell erről a Bizottságot és a többi tagállamot. A koordináció biztosítása érdekében – különösen az aggodalomra okot adó vagy figyelmet érdemlő új SARS-CoV-2-variánsok miatt bevezetett korlátozások esetében – a Tanácsot – a Bizottsággal szoros együttműködésben – fel kell hatalmazni arra, hogy ezen információk alapján koordinált módon tekintse át a helyzetet.

(29)Az utazó családok egységének biztosítása érdekében a családok, a szüleiket kísérő kiskorúak vagy a szülők nem kötelezhetők az utazással kapcsolatos hatósági/önkéntes karanténra, amennyiben a szülővel vagy szülőkkel szemben nem írnak elő ilyen követelményt, például azért, mert oltási igazolvánnyal vagy gyógyultsági igazolvánnyal rendelkeznek. Ezenkívül a 6 év alatti gyermekeket mentesíteni kell a SARS-CoV-2 fertőzés utazáshoz kötött tesztelési kötelezettsége alól.

(30)A kontaktkövetés a vírus terjedése elleni küzdelem központi pillére, különösen az új variánsok megjelenésével összefüggésben. Ugyanakkor a hatékony és időben történő kontaktkövetés nagyobb kihívást jelent, ha azt határokon átnyúlóan, és nagyszámú, egymás közvetlen közelében utazó utas esetében kell végezni. Ennek kezelése érdekében a tagállamoknak mérlegelniük kell, hogy a területükre valamely közösségi közlekedési eszköz használatával belépő, előre kijelölt üléssel vagy kabinnal rendelkező személyek számára az adatvédelmi követelményekkel összhangban kötelezővé tegyék közegészségügyi-járványügyi utaslokalizáló űrlap (PLF) benyújtását, különösen akkor, ha ezeket az utasokat csak érkezéskor tesztelik. Ennek érdekében az „EU Healthy Gateways” elnevezésű együttes fellépés keretében közös európai közegészségügyi-járványügyi utaslokalizáló űrlapot dolgoztak ki a tagállamok általi lehetséges használat céljára. Annak érdekében, hogy valamennyi közlekedési mód esetében javítsák a határokon átnyúló kontaktkutatási kapacitásaikat, a tagállamokat ösztönözni kell arra, hogy csatlakozzanak az utaslokalizáló űrlap megosztási platformjához, amely a korai figyelmeztető és gyorsreagáló rendszer részét képezi. Az utaslokalizáló űrlap megosztási platformja lehetővé fogja tenni az illetékes tagállami hatóságok közötti biztonságos, időben történő és hatékony adatcserét azáltal, hogy lehetővé teszi számukra a meglévő nemzeti digitális PLF-rendszereikből származó információknak és a releváns járványügyi információknak a többi illetékes tagállami hatóság számára interoperábilis és automatikus módon történő továbbítását. E célból a Bizottság 2021. május 27-én elfogadta az az (EU) 2017/253 végrehajtási határozatnak a határokon át terjedő súlyos egészségügyi veszélyek által kiváltott riasztások és az utaslokalizáló űrlapokon azonosított utasok kontaktkövetése tekintetében történő módosításáról szóló bizottsági végrehajtási határozatot.