[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 26.9.2008

COM(2008) 577 végleges

A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA A TANÁCS RÉSZÉRE

a Bizottságnak a Nemzetközi Szőlészeti és Borászati Szervezettel (OIV) tartandó, az Európai Közösség e szervezethez történő csatlakozásának feltételeiről és szabályairól szóló tárgyalások megkezdésére és lefolytatására való felhatalmazásáról

A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA A TANÁCS RÉSZÉRE

a Bizottságnak a Nemzetközi Szőlészeti és Borászati Szervezettel (OIV) tartandó, az Európai Közösség e szervezethez történő csatlakozásának feltételeiről és szabályairól szóló tárgyalások megkezdésére és lefolytatására való felhatalmazásáról

A. INDOKOLÁS

1. BEVEZETÉS

A Nemzetközi Szőlészeti és Borászati Szervezet (OIV) a szőlészet és a borászat, a boralapú italok, a csemegeszőlő, a mazsola és az abból előállított egyéb termékek területén tevékenykedő tudományos és szakmai jellegű kormányközi szervezet. A szervezetet a 2001. április 3-i párizsi nemzetközi megállapodás hozta létre, és ez az 1924. november 29-i nemzetközi megállapodással létrehozott – az 1958. szeptember 4-i határozattal Nemzetközi Szőlészeti és Borászati Hivatal elnevezésűre változtatott – Nemzetközi Borászati Hivatal közvetlen utódszervezete.

2006. április 3-án az OIV-nek 43 tagállama volt, melyekhez a hivatal régi tagállamai ideiglenesen megfigyelői minőségben csatlakoztak. Az Európai Unió hat tagállama nem csatlakozott az OIV-hez: az Egyesült Királyság, Lengyelország, Dánia, Litvánia, Lettország és Észtország.

Az OIV célkitűzéseit és hatásköreit a szervezetet létrehozó megállapodás 2. cikkének (1) és (2) bekezdése határozza meg. E rendelkezés alapján a hatáskörébe tartozó területen az OIV célkitűzései a következők:

1. tagjai számára a termelők, a fogyasztók és a borászati ágazat egyéb szereplői aggályainak figyelembevételét lehetővé tévő intézkedések meghatározása;

2. többek között a normatív tevékenységeket folytató kormányközi és nem kormányközi nemzetközi szervezetek támogatása;

3. a meglévő gyakorlatok és előírások nemzetközi összehangolásához és szükség esetén – a szőlészeti-borászati termékek fejlesztési és forgalmazási feltételeinek javítása érdekében – új nemzetközi előírások kidolgozásához, valamint a fogyasztók érdekeinek figyelembevételéhez való hozzájárulás.

Az OIV-nek a létrehozásáról szóló megállapodásból következő feladatait a későbbiekben egy „hároméves stratégiai terv” irányítja és foglalja keretbe, amely a szervezet tevékenységeihez referenciakeretként szolgál. A hároméves stratégiai tervet ezt követően „éves program” részletezi.

Az OIV szervezeti felépítésének és részletes működési szabályainak tételes ismertetése a szervezet internetes oldalán a következő címen érhető el: www.oiv.org.

A külkapcsolatok területén a következetes közösségi álláspont garantálása, valamint a hatáskörei keretében hozott belső intézkedések megfelelőbb összehangolása érdekében indokoltnak és szükségesnek tűnik az Európai Közösség OIV-hez való csatlakozásáról rendelkezni.

Az Európai Közösség OIV-hez való csatlakozása nem teszi szükségessé az utóbbi létesítő okiratának (a Nemzetközi Szőlészeti és Borászati Szervezet létrehozásáról szóló, 2001. április 3-i párizsi megállapodás) módosítását. Mindazonáltal a csatlakozásról szóló határozat meghozataláig és a Közösség OIV-ben való részvételének javítása érdekében a Közösség és a tagállamok az adott keretek közötti koordinációjuk javítására, valamint az EK meghívotti minőségben betöltött szerepének megerősítésére törekednek.

Másrészt a borpiac közös szervezéséről szóló 479/2008/EK tanácsi rendelet[1] megállapítja, hogy a Bizottság az új borászati eljárások engedélyezéséhez „… a Nemzetközi Szőlészeti és Borászati Hivatal (OIV) által ajánlott és közzétett borászati eljárásból (...) indul ki” , az analitikai módszerek kapcsán pedig leszögezi, hogy „Az e rendelet hatálya alá tartozó termékek összetételének meghatározására szolgáló analitikai módszerek és azok a szabályok, amelyek segítségével megállapítható, hogy e termékek esetében alkalmaztak-e nem engedélyezett borászati gyakorlatot, az OIV által ajánlott és közzétett módszerek és szabályok."

Ezenkívül a 479/2008/EK rendeletnek megfelelően az OIV által a borászati eljárásokkal kapcsolatban ajánlott előírások betartása elégséges feltétel lesz a harmadik országokból származó borok európai piacon való forgalmazásához.

Ez indokolja a Közösség és az OIV közötti kapcsolat megerősítésének szükségességét.

Következésképp a Bizottság azt ajánlja a Tanácsnak, hogy:

- a Szerződés 300. cikkének megfelelően hatalmazza fel a Bizottságot az Európai Közösség OIV-hez történő csatlakozásának feltételeivel és szabályaival kapcsolatban az OIV-vel tartandó tárgyalások megkezdésére és lefolytatására;

- jelölje ki az e feladat ellátását illetően a Bizottság segítésében illetékes bizottságot;

- fogadja el a javasolt tárgyalási irányelveket. A Bizottság azt is ajánlja a Tanácsnak, hogy kérje fel a tagállamokat e célkitűzések támogatásának kinyilvánítására.

2. KÖZÖSSÉGI HATÁSKÖRÖK AZ OIV ÁLTAL KEZELT KÉRDÉSEKBEN

Az OIV olyan kormányközi szervezet, amely a szőlészeti-borászati termékek előállításának és kereskedelmének különböző vonatkozásaira – például a borászati eljárásokra, a termékek leírására és meghatározására, a címkézésre, a forgalmazási feltételekre, a termékek analitikai és értékelési módszereire, a földrajzi jelzések oltalmára és a növényfajta-oltalmi jogok védelmére – vonatkozó határozatok, ajánlások és javaslatok kidolgozásában megnyilvánuló fontos normatív tevékenységet végez.

Ezek a határozatok – joghatásuk megváltoztatása nélkül – leginkább kódex formában megjelentetett és a szervezet által elfogadott határozatok alapján rendszeres időközönként frissített, átfogóbb előírásokba épülnek. Az OIV eddig több normatív kódexet tett közzé, melyek a szervezet valamennyi tagja számára referenciaként szolgálnak, ilyen például a nemzetközi borászati kódex, a borászati eljárások nemzetközi kódexe, a borok és a szőlőmustok nemzetközi analitikai módszereinek gyűjteménye, a szeszes italok nemzetközi analitikai módszereinek gyűjteménye, a borok és boralapú szeszes italok versenyeire vonatkozó nemzetközi előírás, valamint a borok és boralapú párlatok címkézésére vonatkozó nemzetközi előírás.

A borpiac közös szervezésének létrehozása óta a Közösség a borászat területén fenntartotta és bővítette hatásköreit, és ez a Közösséget a – jelenleg alapvetően a 479/2008/EK rendeletnek és az utóbbi végrehajtási rendeleteinek a hatálya alá tartozó – közös piacszervezéssel kapcsolatos kérdésekben kizárólagos hatáskörrel ruházta fel.

Az OIV által kezelt kérdésekre vonatkozó másodlagos közösségi jogszabályok többek között a következők:

- a borpiac közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1493/1999/EK tanácsi rendelet (HL L 179., 1999.7.14.),

- a borpiac közös szervezéséről szóló, 2008. április 29-i 479/2008/EK tanácsi rendelet (HL L 148., 2008.6.6.),

- az 1493/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtása egyes részletes szabályainak megállapításáról, valamint a borászati eljárások és kezelések közösségi kódexének létrehozásáról szóló, 2008. május 8-i 423/2008/EK bizottsági rendelet (kodifikált változat, HL L 127., 2008.5.15.) ,

- az egyes borászati termékek leírása, jelölése, kiszerelése és oltalma tekintetében az 1493/1999/EK tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó egyes szabályok megállapításáról szóló, 2002. április 29-i 753/2002/EK bizottsági rendelet (HL L 118., 2002.5.4.),

- a különösen a meghatározott termőhelyről származó minőségi borra vonatkozó cím tekintetében a borpiac közös szervezéséről szóló 1493/1999/EK rendelet végrehajtása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 2000. július 24-i 1607/2000/EK bizottsági rendelet (HL L 185., 2000.7.25.),

- a boranalízis közösségi módszereinek meghatározásáról szóló, 1990. szeptember 17-i 2676/90/EGK bizottsági rendelet (HL L 272., 1990.10.3.),

- az ízesített bor, az ízesített boralapú italok és az ízesített boralapú koktélok meghatározására, megnevezésére és kiszerelésére vonatkozó általános szabályok megállapításáról szóló, 1991. június 10-i 1601/91/EGK tanácsi rendelet (HL L 149., 1991.6.14.),

- az ízesített bor, az ízesített boralapú italok és az ízesített boralapú koktélok meghatározására, megnevezésére és kiszerelésére vonatkozó általános szabályok megállapításáról szóló 1601/91/EGK rendelet alkalmazására vonatkozó egyes részletes szabályok megállapításáról szóló, 1994. január 25-i 122/94/EK bizottsági rendelet (HL L 21., 1994.1.26.),

- a szeszes italok meghatározásáról, megnevezéséről, kiszereléséről, címkézéséről és földrajzi árujelzőinek oltalmáról, valamint az 1576/89/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. január 15-i 110/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 39., 2008.2.13.),

- az élelmiszerek címkézésére, kiszerelésére és reklámozására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 2000. március 20-i európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 109., 2000.5.6.),

- a többek között a gyümölcs-és zöldségfélék ágazatára alkalmazandó szabályokat bevezető, 2008. április 14-i 361/2008/EK tanácsi rendelettel (HL L 121., 2008.5.7.) módosított, a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendelet (HL L 299., 2007.11.16.) ,

- a csemegeszőlő forgalmazási előírásának megállapításáról szóló, 1999. december 22-i 2789/1999/EK bizottsági rendelet (HL L 336., 1999.12.29.) ,

- a gyümölcslevekről és egyes hasonló, emberi fogyasztásra szánt termékekről szóló, 2001. december 20-i 2001/112/EK tanácsi irányelv (HL L 10., 2002.1.12.).

Az OIV azon tevékenységei, amelyek a tagállamok kizárólagos hatáskörébe tartoznak, igencsak korlátozott számúak, és az OIV által követett általános célkitűzések keretében viszonylagos jelentőségűek.

A Közösségen belüli helyzet tehát ellentétes a Közösség OIV-ben betöltött szerepével, ahol jelenleg csak a tagállamok jogosultak a döntéshozatalban való aktív részvételre.

A Közösség ennélfogva nem rendelkezik olyan megfelelő jogállással, amely lehetővé tenné nevezetesen azt, hogy ennél a szervezetnél közvetlenül gyakorolja hatásköreit, mivel a nemzeti álláspontokat mindig egyedi alapon, az álláspontokat képviselő tagállam Közösséghez tartozásától függetlenül veszik figyelembe.

Ezenkívül a közösségi jogszabályok már közvetlenül hivatkoznak az OIV által az analitikai módszerekkel kapcsolatban hozott határozatokra, a borpiac közös szervezése keretében elismerve a borok és a szőlőmustok nemzetközi analitikai módszereinek gyűjteményét, és – fokozatosan, valamint a lehetőségekhez mérten összhangra törekedve az OIV egyéb előírásaival, mint amilyen például a borászati eljárások nemzetközi kódexe és a nemzetközi borászati kódex.

A Közösség OIV-hez történő csatlakozása ugyancsak a borpiac közös szervezése megújításának folyamatába tartozik, amelynek esetében a Tanács az OIV jogi aktusai és a közösségi szabályozás közötti kapcsolat megerősítéséről határozott, rendelkezve többek között arról, hogy az OIV által a borászati eljárásokkal kapcsolatos közösségi előírások megállapítására vonatkozóan elfogadott ajánlásokra épít, és azt állapította meg, hogy az engedélyezett analitikai módszerek az OIV által ajánlott és közzétett analitikai módszerek.

3. A KÖZÖSSÉG CSATLAKOZÁSA

3.1 Az Európai Közösség jogállása és a Bizottság részvétele az OIV-ben

Az Európai Közösségnek jelenleg nincs hivatalos jogállása az OIV-n belül, bár a Nemzetközi Szőlészeti és Borászati Szervezet létrehozásáról szóló, 2001. április 3-i megállapodás 8. cikke kifejezetten rendelkezik a kormányközi szervezetek teljes jogú taggá válásának lehetőségéről.

A Bizottság – az Európai Közösség képviselőjeként – jelenleg rendszeres meghívást kap a Közgyűlés és a szakértői csoportok, az albizottságok és bizottságok munkájában való részvételre, (eseti meghívottként) azonban nem vehet részt a végrehajtó bizottság munkájában, és nem fizet önkéntes hozzájárulást az OIV-nek.

A fentiekben figyelembe vett információk alapján a jelenlegi jogállás, amely a Bizottság képviselőinek kizárólag passzív részvételét teszi lehetővé az OIV munkájában, messze nem kielégítő és nem megfelelő.

3.2 A Közösség csatlakozásának szükségessége

Mivel az OIV hatáskörébe tartozó területeket a közösségi szabályozás ezentúl jelentős mértékben lefedi, ajánlatos megerősíteni és hivatalossá tenni a Közösség OIV-n belül betöltött szerepét annak érdekében, hogy az nemzetközi szinten gondoskodhasson a közösségi álláspont egységességéről, és garantálhassa a közösségi érdekek megfelelő képviseletét.

A legmegfelelőbb megoldásnak a teljes jogú tagként való csatlakozás tűnik. Az OIV alapvető jogi aktusai alapján a Közösség rendelkezésére álló többi választási lehetőség, nevezetesen a különleges megfigyelői vagy a meghívotti jogállás lehetősége nem bizonyul kielégítőnek.

A meghívotti és a különleges megfigyelői jogállás nem teszi lehetővé az OIV munkájában való részvételt, csak a szervezet egyes testületeinél való „beavatkozást” és „segítségnyújtást”, javaslatok vagy módosítások előterjesztésének lehetősége nélkül. Ezek a jogállások tehát sem azt nem teszik lehetővé a Közösség számára, hogy a kizárólagos hatáskörébe tartozó kérdésekkel kapcsolatban véleményt nyilvánítson, sem pedig azt, hogy a közösségi szinten hozott határozatokat érvényesítse.

Ezen túlmenően az OIV létesítő okirata előírja, hogy a különleges jogállással rendelkező kormányközi szervezeteknek is pénzügyi hozzájárulást kell fizetniük, azonban ez a létesítő okirat szerinti követelmény a Közösség számára nem fogadható el, mivel többek között a szavazati jogok vonatkozásában nincs ellentételezése.

A fent említett indokok miatt az együttműködési jegyzőkönyv megkötésével kapcsolatban a nemzetközi szervezeteknek fenntartott lehetőség is kifejezetten elégtelennek tűnik.

3.3 A csatlakozás iránti kérelem

a) A csatlakozás szakaszai

A 2001. április 3-i megállapodás a „kormányközi szervezetek” esetében kifejezetten rendelkezik az OIV-tagság lehetőségéről.

Az Európai Közösség csatlakozásának a következő szakaszok szerint kell megtörténnie:

- a Tanács felhatalmazza a Bizottságot az Európai Közösség OIV-hez történő csatlakozásának feltételeiről és szabályairól szóló tárgyalásra;

- a Bizottság megkezdi és lefolytatja a csatlakozási jegyzőkönyvre irányuló tárgyalásokat;

- a Bizottság a Közösség OIV-hez történő csatlakozásáról szóló tanácsi javaslatra irányuló javaslatot fogad el, és azt a Tanács elé terjeszti;

- egy tanácsi határozat felhatalmazza az Európai Közösséget az OIV-hez történő csatlakozásra; az aláírási és az elfogadási okiratokat pedig a Francia Köztársaság külügyminisztériumában helyezik letétbe (az OIV létrehozásáról szóló megállapodás IX. fejezetének 15.cikke);

- a Közösség csatlakozása az OIV létrehozásáról szóló megállapodás alkalmazandó rendelkezése szerint lép hatályba.

b) Eljárási szabályok

A Szervezeti és Működési Szabályzat általános rendelkezéseinek 2. cikke alapján a csatlakozás különleges feltételeinek és a szavazati jogok gyakorlására vonatkozó szabályok megállapítása érdekében az OIV és az Európai Közösség között jegyzőkönyvnek kell létrejönnie.

Ez a jegyzőkönyv a Közgyűlés jóváhagyását követően és a Végrehajtó Bizottság javaslatára jön létre. A jegyzőkönyvnek azonban olyan tárgyalás eredményének kell lennie, amelyben az Európai Közösség az OIV-vel egyenrangú félként vesz részt, nem pedig az ez utóbbihoz tartozó testületek egyoldalú jogi aktusának.

A tagállamok Végrehajtó Bizottságon belüli együttes fellépése a csatlakozási jegyzőkönyvre vonatkozó javaslat kidolgozásakor minden esetben kötelezőnek tűnik. A csatlakozási tárgyalások egyes kulcsfontosságú kérdései – mint például a Közösségnek a szervezet testületeiben való részvétele, a Közösségnek a választott tisztségek betöltésében való részvétele, a pénzügyi hozzájárulás összegének megállapítása, valamint az OIV által és a csatlakozási jegyzőkönyv keretében figyelembe veendő valamennyi gyakorlati szempont – tekintetében a tagállamok közötti egyeztetés még inkább kötelező annak érdekében, hogy az Európai Közösség teljes mértékben, jogi vagy adminisztratív jellegű korlátozások nélkül gyakorolhassa hatásköreit. Az ilyen hatáskörök gyakorlására új szavazati jogok keletkezése nélkül kerülhet sor.

3.4 Az Európai Közösség és a tagállamai közötti koordináció és hatáskörmegosztás

A csatlakozás hatálybalépésekor a Bizottság és a tagállamok közösen, tagként vesznek részt az OIV munkájában, ehhez – a többi nemzetközi szervezetben való részvétel példája alapján – olyan belső koordinációs eljárásokat kell meghatározniuk, amelyek lehetővé teszik számukra a közösségi érdekek OIV-n belüli hatékony képviseletének biztosítását.

Többek között a következőkre vonatkozóan szükséges külön eljárások meghatározása:

- az OIV üléseinek, és különösen a brüsszeli és a helyszíni koordinációs eljárások előkészítése, a közös álláspontok és a közösségi álláspontok meghatározása, valamint a szervezet kérdőíveire adott közös válaszok szabályai;

- a szavazati jogok és a beavatkozási jog megosztása a hatáskör típusától (kizárólagos, nemzeti, megosztott) függően.

A koordinációra vonatkozó szabályoknak kellően részletesnek kell lenniük ahhoz, hogy gördülékeny alkalmazásuk garantálható legyen, ugyanakkor azonban megfelelő rugalmasságot is kell biztosítaniuk a szükséges kiigazítások lehetővé tételéhez.

A koordinációs eljárások a Bizottság és a Tanács közötti, a Közösség OIV-hez történő csatlakozását engedélyező végleges tanácsi határozathoz csatolt megállapodás megkötésével ölthetnek konkrét formát.

A koordinációra vonatkozó hatékony részletes szabályok kidolgozásával együtt és azokkal szoros összefüggésben az Európai Közösségnek az OIV-hez történő csatlakozásakor általános jellegű hatásköri nyilatkozatot kell tennie; ez a nyilatkozat a Tanács által a Bizottság javaslatára hozott csatlakozási határozathoz csatolható, és a Közösség és az OIV között létrejött csatlakozási jegyzőkönyvbe építhető. Ezt követően a Közösségnek az OIV tevékenységeiben való részvétele keretében, valamint az említett nyilatkozat alapján általában minden ülés előtt külön hatásköri nyilatkozatot kell kidolgoznia.

4. ÁTMENETI INTÉZKEDÉSEK

Átmenetileg és az OIV-vel fennálló kapcsolatok javítása érdekében a csatlakozáshoz az Európai Közösségnek a jelenleginél megfelelőbb jogállással kell rendelkeznie.

A Közösségnek meghívotti jogállása javítása révén meg kell erősítenie intézményi kapcsolatait az OIV-vel annak érdekében, hogy az említett szervezet eljárási szabályzatának 5. cikke alapján (a tudományos és technikai bizottság kivételével) a szervezet valamennyi szervénél eljárhasson, többek között azáltal, hogy ismétlődő meghívotti jogállást kér a főigazgatótól (akinek ezt követően a végrehajtó bizottság jóváhagyását kell kérnie). Formailag ez a jogállás semmilyen módon nem változtatja meg a Közösség OIV-n belüli helyzetét, ami továbbra is meghívotti jogállást jelent, és következésképp a Tanács részéről semmiféle felhatalmazással nem jár.

Ezen túlmenően a Közösségnek és a tagállamoknak együtt kell működniük belső koordinációjuk javítása, valamint annak érdekében, hogy a Közösség hatáskörébe utalt kérdésekben rendszeresen közös álláspontot lehessen kidolgozni. Ehhez a tagállamoknak és a Bizottságnak egyeztetést kell folytatniuk annak érdekében, hogy – az OIV titkárságánál tett kezdeményezések révén – javuljon és hatékonyabbá váljon az Európai Közösség részvétele az OIV tevékenységeiben.

5. KÖVETKEZTETÉSEK

Az Európai Közösségnek az OIV tagjává kell válnia, mivel az OIV tevékenységi területein meglévő közösségi hatáskörök tekintetében egyetlen más jogállás sem tekinthető jogilag és politikailag megfelelőnek.

A csatlakozási folyamat és az ahhoz kapcsolódó tárgyalások időtartamára való tekintettel az álláspontok OIV-n belüli koordinációjára vonatkozó belső eljárások, valamint a Közösségnek az adott szervezeten belül betöltött intézményi szerepének javítása és megszilárdítása érdekében átmeneti megoldásról is kell rendelkezni.

A fentiekre tekintettel a Bizottság azt ajánlja a Tanácsnak , hogy – a Szerződés 300. cikkének megfelelően – hatalmazza fel az Európai Közösség OIV-hez történő csatlakozásának feltételeiről és szabályairól az OIV-vel tartandó tárgyalások megkezdésére és lefolytatására, jelölje ki azt a bizottságot, amely hatáskörrel rendelkezik a Bizottság e feladat során való segítésére, és fogadja el a mellékletben foglalt tárgyalási irányelveket.

A mellékletben ismertetett tárgyalási irányelvek megszövegezésére azért került sor, hogy lehetővé váljon a Közösség OIV-taggá válása. E jogállásnak – a Közösség hatáskörébe tartozó területeken és az OIV tagországaival egyenrangú félként – lehetővé kell tennie a Közösség számára, hogy:

1. kifejezésre juttassa álláspontját a tárgyalások során, illetve az OIV testületeinek ülésein,

2. azokon a területeken, ahol a döntéshozatal szavazás útján történik, rendelkezzen olyan súlyozott szavazati joggal, amely megfelel az OIV érintett testületében képviselt, és a külső hatáskör alapját képező közösségi jogszabályok által kötött tagállamai súlyozott szavazati jogának,

3. saját nevében kifejezésre juttassa egyetértését az OIV keretében létrejött jogi aktusokból származó jogainak és kötelezettségeinek ellátása érdekében.

Az EK-Szerződés 300. cikkének megfelelően a tárgyalásokat a Tanács által kijelölt különleges bizottsággal konzultálva a Bizottságnak kell lefolytatnia. Az OIV-hez most csatlakozó tagállamoknak minden támogatásukat biztosítaniuk kell a Közösség említett szervezethez való csatlakozásához.

A tárgyalások lezárásakor és azok eredménye alapján a Bizottság az Európai Közösség OIV-hez történő csatlakozásáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatot terjeszt elő.

B. AJÁNLÁS

A fentiek alapján a Bizottság a következőket ajánlja:

- a Tanács hatalmazza fel a Bizottságot arra, hogy tárgyalásokat folytasson az OIV-vel az Európai Közösség OIV-hez történő csatlakozásának feltételeiről és szabályairól;

- annak érdekében, hogy a Bizottság a Közösség nevében lefolytathassa ezeket a tárgyalásokat, a Tanács a Szerződésnek megfelelően jelöljön ki külön bizottságot az ebben a feladatban való segítségnyújtásra;

- a Tanács fogadja el az ezen ajánlás mellékletében foglalt tárgyalási irányelveket.

MELLÉKLET

Tárgyalási irányelvek

1. A Közösségnek az OIV tagországaival egyenrangú félként meg kell szereznie a teljes jogú tagi jogállást.

2. E jogállásnak lehetővé kell tennie a Bizottság számára, hogy a tárgyalásokon és az üléseken az OIV tagországaival egyenrangú félként vehessen részt.

3. A Közösség nem fizet pénzügyi hozzájárulást az OIV költségvetésébe. Amennyiben ez a helyzet tarthatatlannak bizonyulna vagy veszélyeztetné az OIV jelenlegi tagjainak a Közösség csatlakozására vonatkozó egyetértését, ez utóbbi tartalékmegoldásként elfogadhatja az OIV-hez való csatlakozása miatt felmerült bizonyos kiadásainak fedezésére szánt összeg kiutalását. Ezt az összeget az OIV egyoldalúan nem, csak a Közösséggel egyeztetve állapíthatja meg.

4. Teljes jogú tagként a Közösség számára engedélyezni kell, hogy csatlakozzon mindazokhoz a jogi aktusokhoz, amelyeket a hatáskörébe utalt kérdésekben az OIV-n belül a jövőben tárgyalásra bocsátanak.

[1] HL L 148., 2008.6.6., 1. o.