C 323/77

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a határokon átnyúló polgári, kereskedelmi és büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés és az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés digitalizációjáról, valamint az igazságügyi együttműködés területén egyes jogi aktusok módosításáról

(COM(2021) 759 final – 2021/0394 (COD))

Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a 2003/8/EK tanácsi irányelvnek, a 2002/465/IB, a 2002/584/IB, a 2003/577/IB, a 2005/214/IB, a 2006/783/IB, a 2008/909/IB, a 2008/947/IB, a 2009/829/IB és a 2009/948/IB tanácsi kerethatározatnak, valamint a 2014/41/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az igazságügyi együttműködés digitalizálása tekintetében történő módosításáról

(COM(2021) 760 final – 2021/0395 (COD))

(2022/C 323/13)

Előadó: Maurizio MENSI

Felkérés: Európai Bizottság, 2022.5.2. Jogalap: az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke Illetékes szekció: Foglalkoztatás- és szociálpolitika, uniós polgárság Elfogadás a szekcióülésen: 2022.5.3. Elfogadás a plenáris ülésen: 2022.5.19. Plenáris ülés száma: 569. A szavazás eredménye: (mellette/ellene/tartózkodott) 198/0/1

1. Következtetések és ajánlások

1.1. Az EGSZB egyetért az Európai Bizottság megközelítésével és a rendeletjavaslatban kitűzött célokkal. Úgy véli azonban, hogy megfelelő garanciákra van szükség a következő szempontok tekintetében: a) biztonság és titoktartás, tekintettel a különböző meghallgatások tárgyát képező kérdések érzékeny jellegére; b) nyílt igazságszolgáltatás, azaz annak szükségessége, hogy a tervezett rendszer biztosítsa a nyílt igazságszolgáltatás elvének tiszteletben tartását a részvétel, a megfigyelés és a hozzáférhetőség tekintetében; c) digitális szakadék, annak érdekében, hogy mindenki számára biztosítani lehessen a hozzáférést a technológiákhoz, valamint támogatási intézkedések annak elkerülése érdekében, hogy az alacsony szintű digitális készségek, a technológiához való korlátozott hozzáférés, az alacsony szintű írástudás és jogi ismeretek növeljék a hozzáférés akadályait és meghiúsítsák a kitűzött célokat.

1.2. Tekintettel egyes bírósági tárgyalástípusok érzékeny jellegére, az alkalmazott technológiai rendszerek biztonságossága és az adatok – különösen a személyes adatok – bizalmas kezelése alapvető fontosságú. A használni kívánt online platform gondos értékelése szintén elengedhetetlen.

1.3. Biztosítani kell egyrészt, hogy a rendszerelemek operatív irányításáért felelős fél ne végezzen adatfeldolgozást, másrészt, hogy megfelelő sávszélesség álljon rendelkezésre, mivel a legkisebb megszakítás vagy zavar is gátolhatja a rendszer megfelelő szolgáltatás nyújtására való képességét.

1.4. Alapvető fontosságú a rendszerek, hálózatok és adatok megfelelő védelme a kibertámadásokkal szemben, biztosítva ezáltal a hatályos adatvédelmi és kiberbiztonsági előírások alapján rajtuk tárolt és szállított adatok sértetlenségét. A szóban forgó informatikai rendszereknek és digitális kommunikációs technológiáknak az európai akadálymentesítési irányelv (EAA) ( 1 ) és a közigazgatási weboldalakról és a közérdeklődésre számot tartó vállalati honlapokról szóló irányelv ( 2 ) követelményeinek megfelelően hozzáférhetőnek kell lenniük, valamint összhangban kell lenniük a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló, 2006. december 13-i ENSZ-egyezmény követelményeivel.

1.5. A tervezett rendszernek biztosítania kell a nyílt igazságszolgáltatás elvének betartását (a részvétel, a megfigyelés és a hozzáférhetőség tekintetében), mind általában az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés, mind pedig a nyilvános tárgyalások tekintetében. Ezért a technológia és a támogató intézkedések tekintetében mindenki számára biztosítani kell a hozzáférhetőséget.

1.6. Alapvető fontosságú, hogy a természetes és jogi személyek számára fennmaradjon a papíralapú kommunikációs csatorna használatának lehetősége, és hogy a tájékoztatás hozzáférhető formában történjen, hogy mindenki számára biztosítva legyen az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés, beleértve a kiszolgáltatott személyeket, a gyermekeket és a technikai segítségre szorulókat, a távoli területeken élőket vagy a digitális eszközökhöz egyébként nem hozzáférő, illetve a szükséges készségekkel nem rendelkező személyeket is.

1.7. Az igazságügyi szakemberek uniós joggal kapcsolatos képzése alapvető eszköz a rendelet helyes és hatékony alkalmazásának biztosításához. Ennek érdekében a javasolt rendelet által előirányzott tevékenységekben részt vevő valamennyi jogalkalmazónak szóló célzott képzési tevékenységeket kell minél előbb szervezni. Különösen szükség van a gyanúsítottak, vádlottak, tanúk és kiszolgáltatott áldozatok igényeire összpontosító speciális képzésre ahhoz, hogy az említett személyek a digitális eszközök segítségével hatékonyan hozzáférhessenek az igazságszolgáltatáshoz.

1.8. A javasolt beavatkozás az adminisztráció egyszerűsítése, valamint az adminisztratív terhek és az ügyintézéshez szükséges idő és költség csökkentése révén alapvetően az igazságszolgáltatási rendszer hatékonyságát hivatott javítani, ezenkívül az igazságszolgáltatáshoz való jobb és egyenlőbb hozzáféréssel is jár majd. Az EGSZB ezért úgy véli, hogy a javasolt intézkedés a fenti észrevételek figyelembevételével előnyös lehet a határokon átnyúló kereskedelem és az európai gazdasági és társadalmi rendszer versenyképessége szempontjából.

2. Általános megjegyzések

2.1. A rendelet tartalma

2.1.1. A rendeletjavaslat meghatározza az elektronikus kommunikáció jogi keretét a polgári, kereskedelmi és büntetőügyekben folytatott, határokon átnyúló igazságügyi együttműködési eljárások, valamint a határokon átnyúló vonatkozással bíró polgári és kereskedelmi ügyekben az igazságszolgáltatáshoz való jog tekintetében, a hatályos jogszabályokban foglaltak szerint.

2.1.2. Rendelkezik továbbá az elektronikus bizalmi szolgáltatások használatáról és elismeréséről, az elektronikus dokumentumok joghatásáról, a videokonferencia vagy más elérhető távközlési technológia személyek polgári, kereskedelmi és büntetőügyekben történő meghallgatására történő használatáról. A rendelet azonban nem érinti a polgári és kereskedelmi ügyekben történő bizonyításfelvétel módozatait, és nem vezet be új eljárásokat.

2.1.3. Ahhoz, hogy biztonságos és megbízható legyen, az egyes tagállamok, uniós ügynökségek és szervek felelőssége és irányítása alatt működő, kölcsönösen átjárható informatikai rendszerekből és hozzáférési pontokból álló decentralizált informatikai rendszerre támaszkodik, amelyen keresztül határokon átnyúló információcsere zajlik a tagállamok illetékes hatóságai között.

2.1.4. Az európai igazságügyi portálon létrejön egy európai elektronikus hozzáférési pont, amely e decentralizált informatikai rendszer részét képezi, és amelyet bármely természetes és jogi személy azonos feltételek mellett használhat a határokon átnyúló vonatkozású polgári és kereskedelmi ügyekben eljáró bíróságokkal és illetékes hatóságokkal folytatott elektronikus kommunikációhoz.

2.1.5. A tagállamok bíróságai és illetékes hatóságai ezért kötelesek a bírósági eljárásokban elfogadni az elektronikus közléseket, melyek a papíralapú kommunikációval egyenértékűnek tekintendők. Mindazonáltal a természetes személyek mérlegelési jogkörébe tartozik annak eldöntése, hogy az ilyen elektronikus kommunikációs eszközöket vagy a papíralapú kommunikációt használják, az illetékes hatóságok pedig ezt nem utasíthatják el.

2.1.6. A rendelet a videokonferencia vagy más távközlési technológia határokon átnyúló polgári és kereskedelmi eljárásokban történő használatának feltételeiről is rendelkezik. Ezen kívül szabályokat határoz meg a gyanúsított, a vádlott vagy az elítélt, valamint a gyermekek videokonferencia vagy más távközlési technológia útján történő meghallgatására.

2.2. Háttér

2.2.1. A jogalkotási kezdeményezés azon a feltételezésen alapul, hogy a természetes és jogi személyek számára lehetővé kell tenni, hogy gyorsan, hatékonyan és átlátható módon, mindenféle megkülönböztetés nélkül gyakorolhassák jogaikat és teljesíthessék kötelezettségeiket. Az igazságszolgáltatáshoz való hatékony és észszerű időn belüli hozzáférés kulcsfontosságú eleme a tisztességes eljáráshoz való jognak, amelyet az Európai Unió Alapjogi Chartájának ( 3 ) 47. cikke rögzít.

2.2.2. Uniós szinten már rendelkezésre áll egy eszközkészlet, amelynek célja az igazságügyi együttműködés és az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés javítása a határokon átnyúló polgári, kereskedelmi és büntetőügyekben. Ezek közé tartoznak a hatóságok közötti kommunikációval kapcsolatosak, beleértve bizonyos esetekben az uniós ügynökségekkel és a bel- és igazságügyi (IB) ügyekkel foglalkozó szervekkel folytatott kommunikációt is. A legtöbb ilyen eszköz azonban nem rendelkezik a digitális kommunikáció használatáról, és még ha ez a lehetőség biztosítva is van, hiányoznak a biztonságos és megbízható csatornák, illetve nem ismerik el az elektronikus dokumentumokat, aláírásokat és bélyegzőket.

2.2.3. Az egészségügyi veszélyhelyzet azt is megmutatta, hogy a vis maior események – a lakosságot ilyen esetekben érintő teljes elzártság miatt – befolyásolják és érintik a tagállamok igazságszolgáltatási rendszereinek zavartalan működését. Az igazságügyi együttműködést és az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférést az EU-n belüli határokon átnyúló jogvitákban szintén érintette az egészségügyi veszélyhelyzet, amely egyértelművé tette a biztonságos, folyamatos és rugalmas kommunikáció biztosításának szükségességét, már csak a gazdasági tevékenységek zavartalanságának elkerülése érdekében is.

2.2.4. E tekintetben a javaslatban szereplő szabályok célja az igazságszolgáltatáshoz való egyenlő hozzáférés, valamint az uniós igazságügyi együttműködéshez kapcsolódó kommunikációs folyamatok hatékonyságának és rugalmasságának javítása. A digitális technológiák használata megkönnyíti igazságszolgáltatási rendszerek adminisztratív terheit, lerövidíti az ügyek elintézési idejét, biztonságosabbá és megbízhatóbbá teszi a kommunikációt, és automatizálja az ügykezelést.

2.2.5. Az Európai Bizottság kezdeményezése mögött többek között az az igény áll, hogy el kell kerülni, hogy az informatikai megoldások nemzeti szintű fejlesztése olyan széttagolt megoldásokhoz vezessen, amelyek nem egyeztethetők össze az uniós szintű egységes fellépés biztosításának szükségességével.

2.2.6. A rendeletjavaslatot megelőzte az igazságszolgáltatás digitalizálásáról szóló 2020. decemberi közlemény, amely az „alapértelmezésben digitális technológiák” elvével összhangban korszerűsíti a határokon átnyúló uniós polgári, kereskedelmi és büntetőjogi eljárások jogi keretét, elismerve, hogy el kell kerülni a társadalmi kirekesztés minden formáját. Ez a javaslat kiegészíti továbbá a polgári és büntetőügyekben történő határokon átnyúló kommunikációra szolgáló számítógépes rendszerről (az úgynevezett e-CODEX-rendszerről ( 4 ) ) szóló rendeletjavaslatot, és összhangban van az eIDAS-rendelettel ( 5 ) , mivel rendelkezéseket vezet be a bizalmi szolgáltatások igénybevételére vonatkozóan. Az Európai Bizottság egyébiránt 2021 júniusában az eIDAS-rendelet módosítására irányuló javaslatot fogadott el az európai digitális személyazonosság keretének létrehozása érdekében ( 6 )

2.3. Részletes megjegyzések

2.3.1. Az EGSZB egyetért az Európai Bizottság megközelítésével és a kitűzött célokkal. Ezen túlmenően elengedhetetlennek tartja az alább kiemelt pontok védelmét és garantálását.

2.4. Adatfeldolgozás és kiberbiztonság

2.4.1. A rendelet végrehajtása a határokon átnyúló biztonságos és megbízható információcsere érdekében egy decentralizált informatikai rendszer létrehozását és fenntartását vonja maga után, amely nemzeti informatikai rendszerek és kölcsönösen átjárható hozzáférési pontok hálózatából áll, és az egyes tagállamok, uniós intézmények vagy ügynökségek felelőssége és irányítása alatt működik. Fontos biztosítani, hogy a rendszer komponenseinek üzemeltetési igazgatásával megbízott fél ne tároljon és ne dolgozzon fel adatokat, valamint hogy a felhasznált hardver megfelelő legyen az informatikai rendszer támogatásához. Az EGSZB üdvözli, hogy a javaslat rendelkezik arról, hogy amennyiben a tagállamok még nem fejlesztettek ki megfelelő nemzeti informatikai rendszereket, az Európai Bizottság biztosítja a tagállamok által választható referenciaalkalmazás szoftvert.

2.4.2. Fontos, hogy megfelelő sávszélesség álljon rendelkezésre (a videokapcsolati szolgáltatások költséges összetevője). Az ajánlott sávszélesség legalább 1,5–2 megabit/másodperc IP-hálózatok esetében (vagy legalább 384 kilobit/másodperc ISDN-hálózatok esetében). A videokapcsolati rendszereket a lehető legnagyobb sávszélességű kapacitás biztosításával kell megtervezni, és még a legnagyobb kapacitású rendszerek esetében is figyelembe kell venni a hálózati kapcsolat megbízhatóságát és teljesítményét, mivel a legkisebb megszakítás vagy zavar is gátolhatja a rendszer megfelelő szolgáltatás nyújtására irányuló képességét.

2.4.3. Az EGSZB ezért kiemeli egyrészt az alkalmazott digitális kommunikáció technikai megfelelőségének biztosítását, másrészt a rendszerek, hálózatok és adatok kibertámadásokkal szembeni védelmét, figyelembe véve, hogy a két tervezett rendszer – a papíralapú (jelenléti) és az adatokon keresztüli (digitális) – sebezhetőségei teljesen eltérőek, és hogy a rendszereket és hálózatokat az általuk hordozott és tárolt adatok sértetlenségének biztosításával kell védeni, a hatályos adatvédelmi szabályok alapján. A szóban forgó informatikai rendszereknek és digitális kommunikációs technológiáknak az európai akadálymentesítési irányelv (EAA) és a közigazgatási weboldalakról és a közérdeklődésre számot tartó vállalati honlapokról szóló irányelv követelményeinek megfelelően hozzáférhetőnek kell lenniük.

2.4.4. Átjárhatósági csomag című, SOC/573. számú véleményében Amint azt az EGSZB már a 2018. május 23-i,című, SOC/573. számú véleményében ( 7 ) kiemelte, a kicserélt információk érzékeny jellege miatt alapvető fontosságú, hogy egyrészt az adatvédelmi szabályoknak való megfelelés, másrészt az összes érintett adat és rendszer biztonsága garantált legyen.

2.4.5. Nemcsak a büntetőeljárásokban, hanem a polgári és kereskedelmi ügyekben is biztonságossá kell tenni a videoátvitelt a harmadik felek általi jogellenes lehallgatás ellen, az üggyel arányban álló technikai eszközökkel. E tekintetben biztosítani kell a hatályos kiberbiztonsági szabályoknak, valamint a javasolt NIS 2 irányelv ( 8 ) tartalmának való megfelelést.

2.5. Képzés

2.5.1. Az EGSZB hangsúlyozza, hogy az igazságügyi szakemberek uniós joggal kapcsolatos képzése alapvető eszköz a rendelet helyes és hatékony alkalmazásának biztosításához. Annak érdekében, hogy a jogalkalmazókat felkészítse a jövőbeli kihívásokra, az Európai Bizottság a 2021–2024 közötti időszakra európai igazságügyi képzési stratégiát ( 9 ) is elfogadott, amelynek célja, hogy a jogalkalmazókat a digitális eszközök mindennapi munkájuk során történő használatára képezze. Ennek érdekében elengedhetetlen a javasolt rendelet által előirányzott tevékenységekben részt vevő valamennyi jogalkalmazónak szóló célzott képzési tevékenységek mielőbbi megszervezése.

2.5.2. Különösen a gyanúsítottak, vádlottak, tanúk és kiszolgáltatott áldozatok igényeire összpontosító speciális képzésre van szükség ahhoz, hogy a digitális eszközök segítségével hatékonyan hozzáférhessenek az igazságszolgáltatáshoz.

2.6. Digitális és papíralapú eszközök

2.6.1. A javasolt rendelet célja, hogy lehetővé tegye a természetes és jogi személyek számára, hogy bármilyen megkülönböztetés nélkül, digitális eszközökkel kommunikálhassanak a bíróságokkal és az illetékes hatóságokkal, és hogy videokonferencia vagy más elérhető távközlési technológia segítségével részt vehessenek a tárgyalásokon, a számítógép használatának és az internet-hozzáférésnek a költségein kívüli további költségek nélkül.

2.6.2. Az EGSZB elengedhetetlennek tartja, hogy a természetes és jogi személyek számára mindenképpen fennmaradjon a papíralapú kommunikációs csatorna használatának lehetősége, és hogy a tájékoztatás feltétlenül hozzáférhető formákban történjen, hogy mindenki számára biztosítva legyen az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés, beleértve a kiszolgáltatott személyeket, a gyermekeket és a technikai segítségre szorulókat, távoli területeken élőket vagy egyébként a digitális eszközökhöz nem hozzáférő, illetve a szükséges készségekkel nem rendelkező személyeket is.

2.6.3. „Igazságszolgáltatás és az információtechnológia (IT)” című (2011) 14. számú véleményében hangsúlyozza, hogy az információtechnológia bevezetése az európai bíróságokon nem veszélyeztetheti az igazságszolgáltatás emberi és szimbolikus értékeit. Ha a felhasználók az igazságszolgáltatásra pusztán technikai megoldásként tekintenek, és nem érzékelik annak valódi és alapvető funkcióját, akkor fennáll az igazságszolgáltatás dehumanizálódásának veszélye. A videokonferenciával kapcsolatban – amelyet számos országban következetesen bevezettek, többek között igazságügyi együttműködés céljából – megjegyzendő, hogy az Emberi Jogok Európai Bírósága szerint, bár az alperes videokonferencia útján történő részvétele az eljárásban nem ellentétes az Egyezménnyel, a videokonferencia alkalmazása jogszerű céllal kell, hogy rendelkezzen ( 10 ) . A videokonferenciát használó bíróságoknak ezért tovább kell javítaniuk a videokonferencia minőségét, és a lehallgatás elkerülése érdekében titkosítaniuk kell a videojeleket. Az Európai Bírák Konzultatív Tanácsa (CCJE) azcímű (2011) 14. számú véleményében hangsúlyozza, hogy az információtechnológia bevezetése az európai bíróságokon nem veszélyeztetheti az igazságszolgáltatás emberi és szimbolikus értékeit. Ha a felhasználók az igazságszolgáltatásra pusztán technikai megoldásként tekintenek, és nem érzékelik annak valódi és alapvető funkcióját, akkor fennáll az igazságszolgáltatás dehumanizálódásának veszélye.

2.6.4. Az Egyesült Államokban a videokapcsolatokat elsősorban az úgynevezett óvadéki tárgyalásokon használják, hogy megtakarítsák a vádlottak börtönből bíróságra történő szállításának költségeit és kockázatait. A Northwestern University kutatói megvizsgálták a videó megjelenése előtt és után megállapított óvadék összegét, és arra a következtetésre jutottak, hogy videokonferencia alkalmazása esetén az óvadék összege átlagosan 51 %-kal nőtt ( 11 ) . A videoközvetítés valójában dehumanizáló hatású, és a vádlottakat vizuális és auditív szempontból hátrányos helyzetbe hozza. Ha az emberek videokonferencia segítségével vesznek részt bevándorlási tárgyalásokon, nagyobb valószínűséggel toloncolják ki őket, mintha személyesen jelennének meg, és ugyanez történik a menedékkérőkkel is. Az is fontos, hogy mit láthatnak és hallhatnak az emberek a bíróságon. Egy, az Egyesült Államok Igazságügyi Minisztériuma által finanszírozott, a videokonferencia-meghallgatásokról szóló, 2015. évi jelentés szerint egyes videokonferencia-technológiák hangfunkciója közepes sávszélességű szűrőt használ, amely levágja a mély és magas hangfrekvenciákat, amelyeket jellemzően érzelmek közvetítésére használunk.

2.6.5. Az alkalmazott szoftvereket illetően meg kell jegyezni, hogy a legjobb ipari termékekhez hasonló megbízhatóságú és pontosságú nyílt forráskódú szoftverek által nyújtott megoldások elérhetősége azzal az előnnyel jár, hogy a „megvalósítást” közvetlenül az adatközpontokban és hálózatokban, vagy legalábbis a közigazgatás által vagy a közigazgatással közösen kezelt infrastruktúrákban teszi lehetővé. Ez a megoldás elhárítaná az Európán kívüli vállalatok felhőalapú megoldásaihoz kapcsolódó, határokon átnyúló, EU-n belüli vagy kívüli adatáramlások kockázatát (így elkerülhető lenne az amerikai Cloud Act alkalmazása).

2.7. A hatékonyság és a versenyképesség javítása

2.7.1. Az EGSZB egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy a tagállamok igazságügyi szervei és illetékes hatóságai közötti digitális kommunikációs eszköz használata kétségtelenül hozzájárulhat az igazságszolgáltatási rendszer hatékonyságának növeléséhez, mivel célja a késedelmek és az adminisztratív terhek csökkentése, az egyszerűsítés fokozása és a hatóságok közötti információcsere felgyorsítása, az ügyek elbírálásához szükséges idő és a kapcsolódó költségek csökkentése. Figyelembe kell venni, hogy a veszélyhelyzet idején a távoli kommunikáció lehetővé tette az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés folyamatos biztosítását, és hozzájárult minőségének, hatékonyságának és függetlenségének garantálásához, amelyek a jogállamiság és az Európai Unió alapját képező értékek alapvető elemei.

2.7.2. Az EGSZB úgy véli továbbá, hogy a hatékony igazságszolgáltatási rendszerek alapvető fontosságúak az európai jog végrehajtása szempontjából, amint azt az Európai Bizottság „A 2019. évi uniós igazságügyi eredménytábla” című, 2019. április 26-i közleménye is kiemeli, amely az Európa Tanács az Igazságszolgáltatás Hatékonyságáért küzdő Európai Bizottságának (CEPEJ) adatai alapján éves áttekintést nyújt az igazságszolgáltatási rendszerek függetlenségével, minőségével és hatékonyságával kapcsolatos mutatókról.

2.7.3. Ebben az értelemben a határokon átnyúló ügyletekben részt vevő természetes és jogi személyek számára az igazságszolgáltatáshoz való jobb és egyenlőbb hozzáférés, az alacsonyabb költségek és a gyorsabb jogérvényesítési eljárások előnyökkel járnak a határokon átnyúló kereskedelem és általában véve a gazdasági rendszer versenyképességének javulása szempontjából.

2.8. Összefoglalva az EGSZB megjegyzi, hogy a javaslatnak megfelelő biztosítékokat kell nyújtania a következő szempontok tekintetében: a) Az alkalmazott technológia biztonsága. Tekintettel egyes bírósági tárgyalások érzékeny jellegére, alapvető fontosságú a biztonság és a titoktartás, valamint a használni kívánt online platform informatikai szakértők általi gondos értékelése. b) Nyílt igazságszolgáltatás. A tervezett rendszernek biztosítania kell a nyílt igazságszolgáltatás elvének betartását (a „részvétel”, a „megfigyelés” és a „hozzáférhetőség” tekintetében). c) Digitális szakadék. A gyenge digitális készségek, a technológiához való korlátozott hozzáférés, valamint a műveltség és a jogi ismeretek alacsony szintje növelheti a digitális szolgáltatásokhoz való hozzáférés akadályait, és meghiúsíthatja a kitűzött célok megvalósítását. Ezért a technológia és a támogató intézkedések tekintetében mindenki számára biztosítani kell a hozzáférhetőséget.

Kelt Brüsszelben, 2022. május 19-én. az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke Christa SCHWENG

(1) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/882 irányelve (2019. április 17.) a termékekre és a szolgáltatásokra vonatkozó akadálymentességi követelményekről (HL L 151., 2019.6.7., 70. o.).

(2) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/2102 irányelve (2016. október 26.) a közszférabeli szervezetek honlapjainak és mobilalkalmazásainak akadálymentesítéséről (HL L 327., 2016.12.2., 1. o.).

(3) Az Európai Unió Alapjogi Chartája (HL C 326., 2012.10.26., 391. o.).

(4) COM(2020) 712 final.

(5) Az Európai Parlament és a Tanács 910/2014/EU rendelete (2014. július 23.) a belső piacon történő elektronikus tranzakciókhoz kapcsolódó elektronikus azonosításról és bizalmi szolgáltatásokról, valamint az 1999/93/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 257., 2014.8.28., 73. o.).

(6) COM(2021) 281 final.

(7) Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye, SOC/573 – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az uniós információs rendszerek közötti interoperabilitás kereteinek megállapításáról (határok és vízumügy), valamint a 2004/512/EK tanácsi határozat, a 767/2008/EK rendelet, a 2008/633/IB tanácsi határozat, az (EU) 2016/399 rendelet és az (EU) 2017/2226 rendelet módosításáról (COM(2017) 793 final – 2017/0351 (COD)) – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az uniós információs rendszerek közötti interoperabilitás kereteinek megállapításáról (rendőrségi és igazságügyi együttműködés, menekültügy és migráció) (COM(2017) 794 final – 2017/0352 (COD)) (HL C 283., 2018.8.10., 48. o.).

(8) COM(2020) 823 final.

(9) COM(2020) 713 final.

(10) EJEB, Marcello Viola kontra Olaszország, 2006. október 5. A tisztességes eljáráshoz való jog – A vádlott jelenlétének fontossága az eljárásban.

(11) Lauren Kirchner: How fair is Zoom-Justice? [Mennyire tisztességes a zoomos igazságszolgáltatás?], The Markup, 2020. június 9.