Különjelentés A 2007–2013-as kohéziós és 
vidékfejlesztési programok 
lezárási eljárásainak 
értékeléseHU 2016  36 SZ.
EURÓPAI
SZÁMVEVŐSZÉK

EURÓPAI SZÁMVEVŐSZÉK  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Telefon: +352 4398-1
Megkeresés:  eca.europa.eu/hu/Pages/ContactForm.aspx
Weboldal:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditors
Bővebb tájékoztatást az Európai Unióról az interneten talál (http://europa.eu).
Luxembourg: Az Európai Unió Kiadóhivatala, 2017
Print ISBN 978-92-872-6738-2 ISSN 1831-0893 doi:10.2865/81997 QJ-AB-16-035-HU-C
PDF ISBN 978-92-872-6704-7 ISSN 1977-5733 doi:10.2865/706304 QJ-AB-16-035-HU-N
EPUB ISBN 978-92-872-6744-3 ISSN 1977-5733 doi:10.2865/747965 QJ-AB-16-035-HU-E
© Európai Unió, 2017
A sokszorosítás a forrás megjelölésével megengedett.
A 2007–2013-as kohéziós és 
vidékfejlesztési programok 
lezárási eljárásainak 
értékelése
(az EUMSZ 287. cikke (4) bekezdésének második albekezdése 
alapján)KülönjelentésHU 2016  36 SZ.
02
 Az ellenőrző csoport
A számvevőszéki különjelentések egy adott költségvetési vagy irányítási területre vonatkozó teljesítmény- és szabályszerű -
ségi ellenőrzések eredményeit mutatják be. Annak érdekében, hogy ellenőrzései maximális hatást érjenek el, ezek meg -
választásakor és megtervezésekor a Számvevőszék tekintetbe veszi a teljesítmény-, illetve szabályszerűségi kockázatokat, 
az érintett bevétel vagy kiadás nagyságát, a várható fejleményeket, valamint a politika és a nagyközönség érdeklődését.
Ezt a teljesítmény-ellenőrzést a kohéziós, növekedési és társadalmi befogadási beruházások kiadási területeire szakoso -
dott, Iliana Ivanova számvevőszéki tag elnökölte II. Kamara végezte a fenntartható természetierőforrás-gazdálkodásra 
szakosodott I. Kamarával együttműködésben. Az ellenőrzést a jelentésért felelős számvevőszéki tag, Ladislav Balko vezette 
Branislav Urbanič kabinetfőnök, Niels-Erik Brokopp ügyvezető, Mariya Zhekova feladatfelelős, Charlotta Törneling helyet -
tes feladatfelelős, valamint Milan Smid, Oroszki Judit és Maria Ploumaki számvevők támogatásával.
Balról jobbra:  C. Törneling, B. Urbanič, Oroszki J., M. Smid, L. Balko, N.-E. Brokopp, M. Zhekova

03
 Tartalomjegyzék
Bekezdés
 Glosszárium
I–XV  Összefoglaló
1–14 Bevezetés
1–10 A többéves kohéziós és vidékfejlesztési programok lezárása
11–14 A tagállamok és a Bizottság felelősségi köre a lezárási folyamatban
15–18 Az ellenőrzés hatóköre és módszere
19–115 Észrevételek
19–68 Javultak a lezárásra vonatkozó szabályok, de további lépésekre van sz ükség a hatékonyság és az 
időbeniség fokozása érdekében
21–29 A 2000–2006-os időszak óta jelentős változások történtek a kohéziós és vidékfejlesztési programok 
lezárási eljárásában
30–45 A kohézió esetében a 2007–2013-as programok lezárása során figyelembe veszik a jogszerűséget és 
szabályszerűséget, a vidékfejlesztés esetében azonban a lezárástól elkü lönítve kezelik azokat
46–52 Lezáráskor nem veszik kellőképpen figyelembe az outputok és eredmények elérését
53–56 Az Európai Parlament és a Tanács számára nem kész ül konszolidált lezárási jelentés a kiadások 
jogszerűségéről és szabályszerűségéről, illetve a megvalósított outputokról és az elért eredményekről
57–68 A támogathatósági időszakok átfedései miatt csak évekkel a programozási időszak vége után 
kezdeményezik a lezárást
04 Tartalomjegyzék 
69–115 A Bizottság megfelelő és időbeni támogatást nyújtott a tagállamoknak a 2007–2013-as időszak 
lezárásának előkészítéséhez, de továbbra is ü gyelnie kell arra, hogy a tagállamok megfelelően 
hajtsák végre a rendelkezéseket
69–88 A Bizottság kellő időben átfogó iránymutatást tett közzé a 2007–2013- as lezárásról
89–91 A kohéziós iránymutatások bizonyos követelményei túlmutatnak a rendeletek rendelkezésein
92–103 A tagállamok elégedettek a Bizottságtól kapott támogatással, de kulcsfontosságú a tagállami és 
a regionális hatóságok közötti koordináció
104 –115 A Bizottságnak továbbra is éberen kell ü gyelnie a 2007–2013-as időszak kielégítő lezárásának garantálására
116–141 Következtetések és ajánlások
 I. melléklet      –  A 2007–2013-as programok lezárásának jogalapja
 II. melléklet    –   A 2007–2013-as időszak programjainak tagállami szintű irányítása és ellenőrzése
 III. melléklet   –   A Bizottság bizonyossági keretrendszerének és lezárási eljárásának változásai 
a három időszakban
 IV. melléklet   –  A 2007–2013-as időszak lezárása kapcsán további magyarázatot igénylő főbb 
kérdéskörök áttekintése a tagállami hatóságok által a felmérés, illetve interjú 
keretében adott válaszok alapján
 A Bizottság válaszai
05
 Glosszárium
Elszámolások elfogadása (számlaelszámolás) : A Bizottság által irányított, két szakaszból álló eljárás, amely 
célja annak biztosítása, hogy a tagállamok megfelelően eleget tegyenek a közös agrárpolitika (KAP) keretében 
teljesítendő kifizetésekhez kapcsolódó feladataiknak. Az eljárás része egyrészt az egyes kifizető ügynökségek 
éves pénzügyi elszámolása, másrészt az arra irányuló többéves szabályszerűségi elszámolás, hogy a tranzakciók 
megfeleltek-e az uniós szabályoknak.
Eredményességi tartalék : Az ERFA, ESZA és KA, illetve az EMVA számára előirányzott források 6%-ának megfelelő 
összeg, amelyet a 2019-es eredményességi felülvizsgálat után, bizonyos követelmények teljesülése esetén 
bocsátanak rendelkezésre.
Európai strukturális és beruházási alapok (esb-alapok) : Öt különböző alap, amelyek célja, hogy a hét évre 
meghatározott többéves pénzügyi keret szakpolitikai keretein belül csökkentsék a regionális egyenlőtlenségeket 
az Unió egész területén. Az európai strukturális és beruházási alapok a következők: az Európai Regionális Fejlesztési 
Alap (ERFA), az Európai Szociális Alap (ESZA), a Kohéziós Alap (KA), az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap 
(EMVA) és az Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA).
Éves tevékenységi jelentés (AAR) : Többek között a műveleteknek a kitűzött célokhoz viszonyított eredményét, 
az e műveletekhez kapcsolódó kockázatokat és a belső kontrollrendszert ismertető dokumentum. A megbízott, 
engedélyezésre jogosult tisztviselőnek – a Bizottság esetében a 2001-es költségvetés óta, 2003 óta pedig az összes 
európai uniós (EU) intézmény esetében – a pénzügyi és gazdálkodási információkkal együtt éves tevékenységi 
jelentés formájában be kell számolnia feladatai teljesítéséről az intézménye felé.
Fennmaradó kockázati arány : Arra vonatkozó becslés, hogy az egyes programok teljes programozási időszak 
során bejelentett összesített kiadásainak hány százaléka nem jogszerű és szabályszerű. A fennmaradó kockázati 
arány a zárásig bejelentett összes kiadáson alapul, és figyelembe veszi az időszak kezdete óta végrehajtott összes 
pénzügyi korrekciót.
Kohéziós politika : Az uniós költségvetésből folyósított kiadások szempontjából az egyik legnagyobb szakpolitikai 
terület. Célja a különböző régiók eltérő fejlettségi szintjei közötti különbségek csökkentése, a hanyatló ipari 
területek szerkezetátalakítása, a vidéki térségek diverzifikálása és a határokon átnyúló, transznacionális és régióközi 
együttműködés ösztönzése. Finanszírozása az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA), az Európai Szociális Alap 
(ESZA) és a Kohéziós Alap (KA) keretében történik.
Lényegességi szint : Az ellenőrök véleményt nyilvánítanak arról, hogy a pénzügyi kimutatásokat valamennyi 
lényeges szempont tekintetében egy bizonyos szabálykészletnek megfelelően készítették-e el. Annak értékelése, 
hogy mi számít lényegesnek, szakmai megítélés kérdése. A Bizottság jelenleg 2%-os lényegességi küszöböt 
alkalmaz, ami a hibás vagy szabálytalan kiadásoknak az ellenőrzött uniós kiadásokon belüli részarányát jelenti.
Megosztott irányítás : Az uniós költségvetés végrehajtásának olyan módozata, amikor a Bizottság bizonyos 
végrehajtási feladatokat a tagállamokra bíz, de azokért továbbra is viseli a végső felelősséget.
06 Glosszárium 
Művelet : Az érintett operatív vagy vidékfejlesztési program számára meghatározott kritériumok szerint kiválasztott 
és egy vagy több kedvezményezett által a program céljainak és célkitűzéseinek elérése érdekében megvalósított 
projekt, projektcsoport vagy egyéb fellépés.
Nagyprojekt : Olyan projekt, amely meghatározott műszaki feladatra irányuló munkák gazdaságilag oszthatatlan 
sorozatát adja és világosan meghatározott célokkal rendelkezik, valamint amelynek az alapokból történő 
hozzájárulás megállapításához figyelembe vett összköltsége (a 2007–2013-as programozási időszakra) meghaladja 
az 50 millió eurót. A nagyprojektek támogatásához a Bizottság projektszintű jóváhagyása szükséges.
Nettó pénz ügyi korrekció : A Bizottság által abban az esetben végrehajtott pénzügyi korrekció, ha valamely 
tagállamnak szabálytalanul kifizetett összeget kell visszafizetnie az uniós költségvetésbe, ami végleges jelleggel 
csökkenti az adott tagállamnak járó támogatás összegét.
Operatív program (OP) : Egy tagállam prioritásait és konkrét célkitűzéseit, valamint azt meghatározó program, 
hogy a forrásokat (uniós és tagállami köz- és magán-társfinanszírozás) miként használják fel az adott (jelenleg 
hétéves) időszakban projektek finanszírozására. Az operatív programon belüli projekteknek hozzá kell járulniuk 
néhány meghatározott célkitűzés teljesüléséhez. Az operatív programok az ERFA-ból, a KA-ból, illetve az ESZA-
ból részesülhetnek finanszírozásban. Az operatív programot a tagállam készíti el, és azt az uniós költségvetésből 
történő kifizetések folyósítása előtt a Bizottságnak jóvá kell hagynia. Az operatív programokat a programozási 
időszakban csak mindkét fél egyetértésével lehet módosítani.
Pénz ügyi elszámolás : A Bizottság éves határozata az akkreditált kifizető ügynökségek által benyújtott éves 
elszámolás teljességéről, pontosságáról és valódiságáról. A bizottsági határozat feltétele, hogy a számlák 
helyességét független tanúsító szerv igazolja.
Pénz ügyi eszköz : Általános értelemben olyan szerződés, amely értelmében annak jogosultja követeléssel léphet 
fel a kötelezett felé. Az Unió a pénzügyi eszközök három lehetséges típusához (tőke-, hitel- és garanciaeszközök) 
nyújt támogatást. A tőke- és a hiteleszközök a befektető és a befektetést fogadó vállalkozások, illetve a hitelező 
és a hitelfelvevő közötti szerződéseket jelentenek. A garanciák olyan szerződések, amelyek értelmében a kezes 
biztosítja a befektető vagy a hitelező jogait.
Pénzügyi korrekciók : Az uniós költségvetés hibás vagy szabálytalan kiadások finanszírozásától való védelmét 
szolgáló pénzügyi kiigazítások. A megosztott irányítás alá tartozó kiadások esetében a helytelenül teljesített 
kifizetések visszafizettetése elsődlegesen a tagállamok feladata. Pénzügyi korrekció egyrészt a szabálytalan 
kiadásoknak a tagállamok kiadásigazoló nyilatkozataiból való törlése, másrészt a kedvezményezettekkel való 
visszafizettetés útján hajtható végre. Pénzügyi korrekciót a Bizottság is elrendelhet.
Szabályszerűségi elszámolás (megfelelőségi vizsgálat) : Arról rendelkező bizottsági határozatok, hogy mely 
kiadásokat kell kizárni az uniós finanszírozásból azért, mert nem felelnek meg az uniós előírásoknak. E határozatok 
rendszerint több pénzügyi év folyamán felmerült kiadásokra vonatkoznak.
Többéves pénz ügyi keret (TPK) : A többéves pénzügyi keret határozza meg a kiadási prioritásokat és azokat 
a maximális összegeket, amelyeket az Unió az adott hétéves időszak alatt az egyes területeken belül elkölthet. 
A többéves pénzügyi keretre vonatkozó rendeletben szereplő kiadási felső határértékek mindig magasabbak 
az uniós költségvetés kiadási felső határértékeinél. A többéves pénzügyi keret az adott időszakra vonatkozóan 
tartalmazza az uniós költségvetés bevételi forrásait és a korrekciós mechanizmusokat is. A jelenlegi többéves 
pénzügyi keret a 2014–2020-as időszakot fedi le; a korábbiak a 2007–2013-as, illetve a 2000–2006-os időszakra 
(Agenda 2000) vonatkoztak.
07 Glosszárium 
Végső egyenleg : A lezárási iránymutatások értelmében valamely operatív program vagy vidékfejlesztési program 
lezárásakor ki- vagy visszafizetett összeg.
Vidékfejlesztési politika : A közös agrárpolitika EMVA-ból társfinanszírozott második pillére. A szakpolitika 
célja a mezőgazdasági és az erdészeti ágazat versenyképességének javítása, a környezet fejlesztése, a vidéki 
élet minőségének javítása és a vidéki gazdaság diverzifikálásának ösztönzése révén a vidék és a vidéki lakosok 
helyzetének javítása. E szakpolitika keretében területalapú és nem területalapú intézkedésekre kerül sor. Ez 
utóbbiak jellemzően beruházási intézkedések, például a mezőgazdasági üzemek korszerűsítése vagy a vidéki 
térségek közinfrastruktúrájának fejlesztése.
Vidékfejlesztési program (RDP) : Az uniós vidékfejlesztési politika végrehajtásának regionális vagy nemzeti 
szintű megtervezését és figyelemmel kísérését szolgáló, a tagállam által elkészített és a Bizottság által jóváhagyott 
programozási dokumentum. A vidékfejlesztési program meghatározza a tagállam prioritásait és konkrét 
célkitűzéseit, valamint azt, hogyan fogják az adott (jelenleg hétéves) időszakban felhasználni a támogatásokat (azaz 
az uniós és tagállami közforrásokból nyújtott társfinanszírozást). A vidékfejlesztési programokhoz az EMVA biztosít 
társfinanszírozást.
Visszafizettetés : A pénzügyi korrekció egyik alkalmazási módja (a másik a visszavonás). A tagállam mindaddig bent 
hagyja az érintett kiadást a program elszámolásában, amíg a kedvezményezett vissza nem fizeti a jogosulatlanul 
kifizetett összeget, majd azt a visszafizettetés megtörténte után a következő kiadásigazoló nyilatkozatból vonja le.
08
 Összefoglaló
I
Az Európai Unió (EU) teljes költségvetésének jelentős részét (mintegy 44%) teszik ki a kohéziós és vidékfejlesztési poli -
tika kiadásai. A két szakpolitika célkitűzései kiegészítik egymást, és azokat hasonló irányítási és kontrollrendszerekkel 
rendelkező eszközök útján valósítják meg.
II
Az uniós kiadásokat rendszerint egy meghatározott számú évből álló időszak programozását átfogó, úgynevezett 
többéves pénzügyi keret (TPK) alapján tervezik meg és hajtják végre. Ez az időszak egybeesik a kohézió és a vidék -
fejlesztés szakpolitikai területe esetében alkalmazott programozási időszakkal. A legutóbbi három programozási 
időszak a 2000–2006, 2007–2013 és 2014–2020 közötti éveket fedi le. A 2007–2013-as időszakban végzett ellenőrzéseink 
eredménye szerint a szabálytalan kiadások szintje mind a kohézió, mind a vidékfejlesztés terén gyakran meghaladja 
a lényegességi küszöböt.
III
A programozási időszak lejártával a kohéziós és vidékfejlesztési programokat le kell zárni és pénzügyi elszámolást kell 
végezni. Ennek során meg kell határozni az esetleges szabálytalan kiadásokhoz nyújtott uniós finanszírozást, és vis z-
sza kell azt fizettetni az uniós költségvetésbe. A lezárási eljárásban a Bizottságnak és a tagállamoknak is megvannak 
a saját feladatai és felelősségei. Ezeket a rendeletek írják elő, és a Bizottság által közzétett iránymutatások részletezik 
bővebben.
IV
Ellenőrzésünk során azt vizsgáltuk, hogy a lezárásra vonatkozó szabályok és eljárások lehetővé teszik-e a Bizottság és 
a tagállamok számára a kohéziós és vidékfejlesztési programok hatékony és időben történő lezárását. Összehasonlí -
tottuk a két szakpolitikai terület három programozási időszakának lezárási eljárását, és különös figyelmet fordítottunk 
annak értékelésére, hogy a Bizottság hogyan szerez bizonyosságot arról, hogy a zárónyilatkozatban szereplő költségek 
jogszerűek és szabályszerűek-e, valamint összhangban vannak-e a program célkitűzéseivel. Elemeztük a lezárási folya -
mat időbeniségét és azt is, hogy a költségvetési hatóság értesül-e a programok lezárásának eredményeiről.
V
A három programozási időszak során változott a kohéziós és vidékfejlesztési programok lezárási eljárása. A 2000–2006-os 
időszakban a két terület azonos eljárással rendelkezett. A kiadásokat kumulatív módon jelentették be, és a Bizottság 
csak a lezáráskor fogadta el azokat. A 2007–2013-as időszakban a tagállamoknak éves bizonyosságot kellett nyújtaniuk 
a Bizottság számára az uniós finanszírozású műveletek kiadásainak jogszerűségéről és szabályszerűségéről, de ezt 
a folyamatot a két területen eltérő módon hajtották végre.
VI
A kohézió területén összességében úgy tekinthető, hogy a lezárás a kiadások jogszerűségének és szabályszerűségének 
végső elfogadását jelenti. A Bizottság ennek érdekében kiszámítja az egyes operatív programok fennmaradó kockázati 
arányát, amely figyelembe veszi a programozási időszakra vonatkozó összes pénzügyi korrekciót. A vidékfejlesztés 
terén azonban a programkiadásokat évenként számolták el, és a Bizottság még a program hivatalos lezárása után is 
folytatja a jogszerűség és szabályszerűség ellenőrzését. A lezárás ezért itt tisztán pénzügyi tranzakció, és nem jelenti 
a kiadások jogszerűségének és szabályszerűségének elfogadását, valamint az egyes vidékfejlesztési programok fenn -
maradó kockázati arányát sem számítják ki.
VII
A 2014–2020-as időszak tekintetében továbbfejlesztették és a két kiadási terület között összehangolták a bizonyossági 
keretrendszert. Ebben az időszakban mindkét szakpolitikai területen alkalmazzák az elszámolások évente történő elfo -
gadásának gyakorlatát. Megmaradnak azonban bizonyos eltérések a terminológia, az ütemezés és a határidők terén.
09 Összefoglaló 
VIII
Megállapításunk szerint a 2007–2013-as időszakban nem helyeztek nagy hangsúlyt az outputok és eredmények 
elérésére. Bár a tagállamok kötelesek jelentést készíteni programjaik eredményéről, és azt a Bizottság megfelelően 
értékeli is, a lezáráskor a végső egyenleg kifizetése egyik területen sem kapcsolódik közvetlenül az outputok és 
eredmények megvalósításához.
IX
Ami a lezárás időpontját illeti, az sem a programozási időszak végével, sem a támogathatósági időszak végével nem 
esik egybe. A hivatalos lezárást rendszerint a támogathatósági időszak vége után kezdeményezik, amikor a követ -
kező programozási időszak már javában folyamatban van, és a befejezéséig – a körülmények függvényében – akár 
évek is eltelhetnek. A különböző időszakokban elvégzett feladatok közötti jelentős átfedés és a (bizonyos esetek -
ben akár egy évtizeddel korábban végrehajtott) tevékenységek utánkövetése kapcsán felmerülő adminisztratív 
nehézségek kockázatot jelentenek a programzárás eredményességére nézve. Ezenfelül a program költségvetésének 
elköltésére rendelkezésre álló időnek a programozási időszak végét követő két évvel (n+2), sőt a 2014–2020-as idő -
szak esetében három évvel (n+3) való meghosszabbítása nem hat ösztönzőleg a következő időszak programjainak 
elindítására.
X
Mindkét területen aggályokat vet fel a programlezárás eredményére vonatkozó bizottsági beszámolás is. A Bizott -
ság ugyanis nem tájékoztatja a költségvetési hatóságot a lezárási folyamat végkimeneteléről (a kiadások szabály -
szerűségéről és az elért outputokról és eredményekről). Tekintve, hogy az Unió költségvetési rendszere többéves 
programozásra épül, úgy véljük, hogy a Bizottságnak olyan konszolidált lezárási jelentést kellene benyújtania az 
Európai Parlament és a Tanács számára, amely tartalmazza a program végrehajtásának legfontosabb teljesítmény- 
és szabályszerűségi szempontjaira vonatkozó alapvető információkat.
XI
Annak biztosítása érdekében, hogy a kohéziós és a vidékfejlesztési politika lezárási eljárása javítsa az uniós alapok 
felhasználásával kapcsolatos elszámoltathatóságot és átláthatóságot, azt javasoljuk, hogy a Bizottság:
– törekedjen a kohéziós és a vidékfejlesztési programok lezárására irányadó szabályozási rendelkezések további 
közelítésére, hogy a két területen idővel harmonizált éves bizonyosságszerzési folyamat alakuljon ki;
– vezesse be a programok lezárása után a kiadások jogszerűségének és szabályszerűségének, valamint az elért 
outputoknak és eredményeknek a Bizottság általi végső elfogadását. Ennek keretében írjon elő eljárásokat 
a programszinten fennmaradó kockázati arány kiszámítására, és biztosítsa, hogy ez az arány a lezáráskor ne 
haladja meg a lényegességi küszöböt; valamint értékelje, hogy a célok megvalósultak-e, és szükség esetén alkal -
mazzon pénzügyi korrekciót az elégtelen teljesítmény kapcsán;
– pontosítsa, hogyan tájékoztatja a költségvetési hatóságot a lezárási eljárás végkimeneteléről; valamint
– a támogathatósági időszakot minél szorosabban a programozási időszakhoz igazítva szüntesse meg a támogat -
hatósági időszakok közötti átfedéseket, és gondoskodjon arról, hogy a programok lezárása a támogathatósági 
időszak végét követően azonnal történjen meg (így legfeljebb hat hónap állna a tagállamok rendelkezésére a le -
zárási dokumentumok benyújtására, és a Bizottságnak további hat hónapja lenne a határozat meghozatalára).
Ezeket az ajánlásokat a 2020 utáni időszakra vonatkozó jogszabályi keret előkészítése során kellene végrehajtani.
10 Összefoglaló 
XII
Értékeltük azt is, hogy a Bizottság megfelelő és időbeni iránymutatást és támogatást nyújtott-e a tagállamok szá -
mára azok 2007–2013-as programjai lezárásának előkészítéséhez. Összességében megállapítottuk, hogy a Bizottság 
által a 2007–2013-as időszakra közzétett iránymutatások mind a kohézió, mind a vidékfejlesztés esetében meg -
felelő alapot biztosítanak a tagállamoknak a lezárás eredményes előkészítéséhez. Az iránymutatások kellő időben 
el  készültek, átfogóak voltak és a Bizottság kiegészítő támogatást is biztosított a tagállamok szükségleteihez iga -
zodva. A tagállamok elégedettek voltak a Bizottságtól kapott támogatással, és összességében felkészültnek érezték 
magukat a lezárásra.
XIII
Feltártunk néhány olyan kockázatot, amelyekre a 2007–2013-as időszak kohéziós és vidékfejlesztési programjai -
nak lezárása során különös figyelmet kell fordítani. Ilyen kockázat például, hogy a lezárással összefüggő bizonyos 
területek tekintetében nincsenek kötelező határidők, ami tovább késleltetheti a lezárási folyamatot. Megállapítottuk 
továbbá, hogy míg néhány követelmény – többek között a nem működő projektekkel, illetve a fennmaradó kocká -
zati arány bejelentésével kapcsolatos követelmény – elősegíti a lezáráshoz kapcsolódó kockázatok csökkentését, 
más – így a nagyprojektnek nem minősülő projektek szakaszokra bontására vonatkozó – követelmények szüksége -
sek ugyan, de jelenlegi formájukban túlbonyolíthatják a lezárási folyamatot. Végezetül aggályosnak találjuk, hogy 
a pénzügyi eszközök, a szerződéses előlegek és egyes állami támogatásban részesülő nagyprojektek esetében 
a tagállami, illetve bizottsági szintű ellenőrzések nem elégségesek ahhoz, hogy a lezáráskor szavatolni lehessen 
a kiadások jogszerűségét és szabályszerűségét.
XIV
A Bizottságnak ezért továbbra is éberen kell ügyelnie a 2007–2013-as időszak megbízható lezárásának garantálására. 
Annak érdekében, hogy a 2007–2013-as időszak kohéziós és vidékfejlesztési programjainak lezárása során minden 
kockázatot megfelelőképpen kezelni lehessen, a Bizottságnak javasoljuk, hogy biztosítsa a következőket:
– a nagyprojekteket jóváhagyó határozatokat gyorsan hozzák meg; és
– a tagállamok speciális eljárások alkalmazásával bizonyosodjanak meg a kiadások támogathatóságáról, különös 
tekintettel a pénzügyi eszközökhöz és szerződéses előlegekhez kapcsolódó kiadásokra.
XV
Javasoljuk továbbá, hogy a tagállami irányító hatóságok időben fizessék ki az uniós hozzájárulás teljes összegét 
a projektek kedvezményezettjeinek.
11
 Bevezetés
A többéves kohéziós és vidékfejlesztési programok 
lezárása
Programozási időszakok és költségvetési előirányzatok
01 
Az Unió teljes költségvetésének jelentős részét (mintegy 44%) teszik ki a kohé -
ziós és vidékfejlesztési politika kiadásai. Ezeket – más uniós kiadási politikákhoz 
hasonlóan – egy meghatározott számú évből álló időszak programozását átfogó, 
úgynevezett többéves pénzügyi keret (TPK) alapján tervezik meg és hajtják vég -
re. Ez az időszak egybeesik a kohézió és a vidékfejlesztés szakpolitikai területe 
esetében alkalmazott programozási időszakkal. A legutóbbi három időszak 
a 2000–2006, 2007–2013 és 2014–2020 közötti éveket fedi le.
02 
A kohézió és a vidékfejlesztés terén hasonló működési mechanizmusokat, 
eszközöket és kontrollrendszereket alkalmaznak. Mindkét szakpolitikai terület 
célja a regionális egyenlőtlenségek csökkentése (lásd: 1. háttérmagyarázat ), és 
a 2014–2020-as időszakban mindkét terület számára az európai strukturális és 
beruházási alapok (esb-alapok)1 nyújtanak finanszírozást.1 Az Európai Regionális 
Fejlesztési Alapra, az Európai 
Szociális Alapra, a Kohéziós 
Alapra, az Európai 
Mezőgazdasági 
Vidékfejlesztési Alapra és az 
Európai Tengerügyi és 
Halászati Alapra vonatkozó 
közös rendelkezések 
megállapításáról, az Európai 
Regionális Fejlesztési Alapra, 
az Európai Szociális Alapra és 
a Kohéziós Alapra és az 
Európai Tengerügyi és 
Halászati Alapra vonatkozó 
általános rendelkezések 
megállapításáról és az 
1083/2006/EK tanácsi rendelet 
hatályon kívül helyezéséről 
szóló, 2013. december 17-i 
1303/2013/EU európai 
parlamenti és tanácsi rendelet 
(HL L 347., 2013.12.20., 320. o.) 
1. cikke.
A kohéziós és vidékfejlesztési politika szakpolitikai célkitűzései
A kohéziós politika célja a különböző régiók eltérő fejlettségi szintjei közötti különbségek csökkentése, 
a hanyatló ipari területek szerkezetátalakítása, a vidéki térségek diverzifikálása és a határokon átnyúló, 
transznacio  nális és régióközi együttműködés ösztönzése.
A vidékfejlesztési politika célja a mezőgazdasági és az erdészeti ágazat versenyképességének javítása, a kör -
nyezet fejlesztése, a vidéki élet minőségének javítása és a vidéki gazdaság diverzifikálásának ösztönzése révén 
a vidék és a vidéki lakosok helyzetének javítása.1. háttérmagyarázat
12 Bevezetés 
03 
A 2014–2020-as programozási időszakban az uniós költségvetés mintegy 460 mil -
liárd eurót irányzott elő kohéziós és vidékfejlesztési programokra; a 2007–2013-as 
időszakban ez az összeg körülbelül 430 milliárd euró, a 2000–2006-os időszakban 
pedig 300  milliárd  euró volt (lásd: 1. ábra ). Az e szakpolitikák számára elkülöní -
tett összeg 2000–2006-ban az Unió teljes költségvetésének körülbelül 40%-át, 
2007–2013-ban 44%-át, 2014–2020-ban pedig 43%-át teszi ki. 1. ábraUniós finanszírozás a 2000–2006-os, 2007–2013-as és 2014–2020-as programozási 
időszakban (milliárd euró)
Megjegyzés:  Az ábrához a kiigazított 2006-os (EU-25), 2013-as (EU-27) és 2017-es (EU-28) többéves pénzügyi keretet használtuk fel.
Forrás:  Európai Számvevőszék, a Bizottság adatai alapján.618
OP440
OP510
OP
152
RDP94
RDP118
RDP
VidékfejlesztésKohézió2014-2020
2007-2013
2000-2006
500 400 300 200 100 0
13 Bevezetés 
Megosztott irányítás a kohéziós és vidékfejlesztési politika terén
04 
A tagállamok és az Európai Bizottság megosztva viselik a kohéziós és a vidék -
fejlesztési szakpolitikák végrehajtásának felelősségét. A Bizottság a tagállamok 
javaslatai alapján hagyja jóvá a többéves programokat.
05 
A Bizottságon belül a Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság (DG REGIO), 
a Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatósága 
(DG EMPL) és a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság (DG AGRI) felel 
ezeknek a szakpolitikai területeknek az irányításáért. A tagállamokban – a Bizott -
ság felügyelete és végső felelőssége mellett – a kohéziós és a vidékfejlesztési 
programokért felelős nemzeti, illetve regionális hatóságok feladata a társfinanszí -
rozott műveletek jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítása2.
A programciklus utolsó lépése: a lezárás
06 
A többéves programok jóváhagyása, végrehajtása és lezárása ciklikus folyamat. 
A programciklus három szakaszát a  2. ábra  mutatja be.
07 
A program utolsó szakaszára, a lezárásra – az uniós költségvetési rendelet és a két 
szakpolitikai területre vonatkozó ágazati szabályzat értelmében egyaránt – a tag -
állam részére teljesített, valamennyi korábbi kifizetést elszámoló egyenlegkifize -
tés (más néven végsőegyenleg-kifizetés) vagy a Bizottság által teljesített többlet -
kifizetés visszafizettetése formájában kerül sor3.2 Az Európai Unió működéséről 
szóló szerződés (EUMSZ) 
317. cikke.
3 Az Unió általános 
költségvetésére alkalmazandó 
pénzügyi szabályokról és az 
1605/2002/EK, Euratom 
tanácsi rendelet hatályon kívül 
helyezéséről szóló, 2012. 
október 25-i 966/2012/EU, 
Euratom európai parlamenti 
és tanácsi rendelet 
(„költségvetési rendelet”) 
(HL L 298., 2012.10.26., 1. o.) 90. 
cikke; a költségvetési rendelet 
alkalmazási szabályai 
109. cikkének (3) bekezdése; az 
Európai Regionális Fejlesztési 
Alapra, az Európai Szociális 
Alapra és a Kohéziós Alapra 
vonatkozó általános 
rendelkezések 
megállapításáról és az 
1260/1999/EK rendelet 
hatályon kívül helyezéséről 
szóló 1083/2006/EK tanácsi 
rendelet (HL L 210., 2006.7.31., 
25. o.) 89. cikkének 
(5) bekezdése; valamint 
a közös agrárpolitika 
finanszírozásáról, irányításáról 
és monitoringjáról és 
a 352/78/EGK, a 165/94/EK, 
a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, 
az 1290/2005/EK és 
a 485/2008/EK tanácsi 
rendelet hatályon kívül 
helyezéséről szóló, 2013. 
december 17-i 1306/2013/EU 
európai parlamenti és tanácsi 
rendelet (HL L 347., 2013.12.20., 
549. o.) 37. cikke.
14 Bevezetés 2. ábraA többéves kohéziós és vidékfejlesztési programok ciklusa
Forrás:  Európai Számvevőszék. Jelenlegi időszak
Következő időszakAz időszak végét követően a programokat le kell zárni. 
A program lezárása mindkét szakpolitikai területen a pénzügyi elszámolást, azaz a végső egyenleg tagállamnak való kiﬁzetését vagy a Bizottság által kiﬁzetett többletösszegek visszaﬁzettetését jelenti. A tagállamoknak a vidékfejlesztés esetében 6, a kohézió esetében 15 hónapjuk van rá, hogy benyújtsák a lezárási dokumentumokat a Bizottságnak.A tagállamok a programok végrehajtása érdekében egyeztetett kritériumok alapján kiválasztják az egyes műveleteket. A programozási időszak alatt a tagállamok kiadásigazoló nyilatkozatok alapján térítik meg a kedvezményezettek kiadásait. A nyilatkozatokat a tagállami hatóságok által igazolt időközi kiﬁzetési kérelmekben összesítik és nyújtják be társﬁnanszírozásra a Bizottságnak. A Bizottság e kérelmek alapján időközi kiﬁzetéseket teljesít a tagállamoknak. A programozási időszak végét követően a tagállamoknak két évük van a programok véglegesítésére: a 2007–2013-as időszakban az utolsó kiﬁzetési időpont 2015. december 31-e volt.A tagállamok előkészítik, a Bizottság jóváhagyja a tagállami/regionális politika végrehajtását szolgáló programokat.A Bizottság előﬁnanszírozást nyújt a tagállamoknak a likviditás biztosítására, azaz hogy a kedvezményezettek a program elejétől kezdve hozzájuthassanak a ﬁnanszírozáshoz.
Végrehajtás
LezárásA programok 
jóváhagyása 
LezárásVégrehajtásA programok jóváhagyása 
15 Bevezetés 
08 
A „lezárás” kifejezés ugyanakkor a program lezárásának folyamatára is utal, azaz 
arra a folyamatra, amely során a tagállamok benyújtanak bizonyos dokumen -
tumokat a Bizottságnak, és amely eredményeképpen végül sor kerül a végső 
egyenleg kifizetésére. A lezárási eljárás feltételeit mindkét szakpolitikai terület 
esetében az I. mellékletben  felsorolt, vonatkozó rendeletek határozzák meg.
09 
A lezárás a programciklus kulcsfontosságú állomása, mivel:
 ο a Bizottság csak az uniós és nemzeti szabályoknak megfelelően végrehajtott 
kiadásokat köteles elfogadni, azaz az uniós költségvetésből kizárólag a prog -
ramok célkitűzéseivel összhangban felhasznált, jogszerű és szabályszerű 
kiadások téríthetők meg;
 ο a tagállamoknak bizonyítaniuk kell, hogy a kiadások megfelelnek a vonat -
kozó jogszabályi követelményeknek és a gondos pénzgazdálkodás elveinek. 
Amennyiben a Bizottság a program lezárása után szabálytalan kiadásokat tár 
fel és azokat korrigálja, az a programhoz biztosított uniós finanszírozás nettó 
csökkentését vonhatja maga után. A vidékfejlesztés esetében minden ilyen 
korrekció nettó hatást gyakorol az uniós finanszírozás összegére.
10 
Az uniós rendeletek ugyanakkor előírják, hogy a tagállamokbeli műveletek 
társfinanszírozásához biztosított uniós pénzeszközöket a rendeletekben meg -
határozott határidőn belül kell felhasználni. A támogathatósági időszak végé -
nek közeledtével ezért egyre nagyobb nyomás nehezedik a tagállamokra, hogy 
felhasználják ezt az összeget: máskülönben fennáll a kockázat, hogy elveszítik az 
eredetileg számukra elkülönített források el nem költött részét.
A tagállamok és a Bizottság felelősségi köre a lezárási 
folyamatban
A tagállami hatóságok benyújtják a lezárási dokumentumokat
11 
A II. melléklet  ismerteti a 2007–2013-as kohéziós és vidékfejlesztési programok 
tagállami szintű irányításáért és ellenőrzéséért felelős hatóságokat. E hatóságok 
lezárási folyamattal kapcsolatos feladatait az alábbi 1. táblázat  mutatja be.
16 Bevezetés 
A tagállami hatóságok lezárással kapcsolatos feladatai
Kohézió Vidékfejlesztés
i. Az irányító hatóság  benyújtja 
a teljes programozási időszakot 
lefedő záró végrehajtási jelentést1.i.  Az irányító hatóság  benyújtja az utolsó éves végrehajtási 
előrehaladási jelentést4.
ii.  Az igazoló hatóság benyújtja 
a végsőegyenleg-kifizetési kérel -
met és a költségnyilatkozatot2.ii.  A kifizető ügynökség  benyújtja az utolsó végrehajtási 
évre vonatkozó éves elszámolást5.
iii.  Az ellenőrző hatóság  értékeli 
a végsőegyenleg-kifizetési ké -
relem érvényességét, valamint 
a záró költségnyilatkozat alapjául 
szolgáló tranzakciók jogszerűségét 
és szabályszerűségét, amelyet 
záró ellenőrzési jelentés támaszt 
alá3.
Az ellenőrző hatóságnak záró -
nyilatkozatában a teljes programo -
zási időszak tekintetében közölnie 
kell az egyes operatív programok 
(vagy programcsoportok) fenn -
maradó kockázati arányát. Ha ez 
az érték meghaladja a Bizottság 
által alkalmazott lényegességi 
szintet (2%), általában pénzügyi 
korrekcióra kerül sor. A  progra -
mokat nem lehet a lényegességi 
küszöböt meghaladó ellenőrzött 
fennmaradó kockázati aránnyal 
lezárni.iii.  A tanúsító szerv  véleményt tesz közzé és jelentést 
készít az utolsó éves elszámolás teljességéről, pontossá -
gáról és valódiságáról, valamint a belső kontrollrendszer 
működéséről6.
1 Az 1083/2006/EK rendelet 67. cikke.
2 Az 1083/2006/EK rendelet 61., 78. és 89. cikke.
3 Az 1083/2006/EK rendelet 62. cikke (1) bekezdésének e) pontja.
4 Az 1698/2005/EK rendelet 82. cikkének (1) bekezdése és az 1306/2013/EU rendelet 37. cikke.
5 Az 1306/2013/EU rendelet 7. cikkének (3) bekezdése és 37. cikke.
6  Az 1306/2013/EU rendelet 9. cikke, valamint az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a kifizető ügynökségek és más szer -
vek, a pénzgazdálkodás, a számlaelszámolás, az ellenőrzési szabályok, a biztosítékok és az átláthatóság tekintetében történő alkalmazására 
vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2014. augusztus 6-i 908/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (HL L 255., 2014.8.28., 59. o.) 
5. cikke.
Forrás:  Európai Számvevőszék.1. táblázat
17 Bevezetés 
A Bizottság értékeli és elfogadja a lezárási dokumentumokat
12 
A kohéziós politika esetében a 2007–2013-as időszak lezárása tekintetében a Bi -
zottságnak öt hónap áll rendelkezésére a tagállamok által benyújtott dokumen -
tumok elemzésére, valamint a záró végrehajtási jelentés4 és a zárónyilatkozat5 
véleményezésére. Ezek elfogadása után a Bizottságnak 45 naptári napon belül 
ki kell fizetnie a végső egyenleget6. A programozási időszak során a tagállamok 
vagy a Bizottság által végzett ellenőrzések is pénzügyi korrekciókat eredményez -
hetnek az egyes operatív programok esetében. A lezárási folyamat során általá -
ban tisztázni kell és le kell zárni az összes kontrolltevékenységgel és ellenőrzési 
megállapítással kapcsolatos rendezetlen kérdést. A Bizottság azonban további 
ellenőrzéseket is végezhet, amelyek nyomán akár a végső egyenleg kifizetése 
után is sor kerülhet pénzügyi korrekcióra7.
13 
A vidékfejlesztés esetében a lezárás nagy részben az éves pénzügyi elszámolási 
folyamaton, azaz azon a folyamaton alapul, amely keretében a Bizottság évente 
ellenőrzi a tanúsító szerv jelentését és az elszámolások elfogadása során alkalma -
zott eljárását. A Bizottságnak a lezárás után öt hónap áll rendelkezésére a leg -
utóbbi éves előrehaladási jelentésre vonatkozó észrevételeinek megtételére8. 
A jelentés befogadhatónak minősítése és az utolsó éves elszámolás jóvá  hagyása 
után a Bizottságnak hat hónapon belül rendeznie kell a végső egyenleget9. 
Az uniós költségvetés szabálytalan kiadásokkal szembeni védelme érdekében 
a Bizottság a programozási időszak során, a pénzügyi elszámolástól függetlenül 
is végrehajtott a kiadások jogszerűségére és szabályszerűségére irányuló ellen -
őrzéseket (úgynevezett többéves szabályszerűségi elszámolásokat vagy meg -
felelőségi vizsgálatokat). Ezeknek a – gyakran nettó pénzügyi korrekciót eredmé -
nyező – ellenőrzéseknek az elvégzésére vagy véglegesítésére a vidékfejlesztési 
programok lezárását követően is lehetőség van.
14 
A tagállami hatóságoknak a vidékfejlesztés esetében 2016. június 30-ig, a kohé -
zió esetében pedig 2017. március 30-ig kell leadniuk lezárási dokumentumaikat. 
Ellen  őrzésünk idején az eltérő határidők miatt a főigazgatóságok is a dokumentu -
mok elkészítésének eltérő szakaszaiban voltak. A Mezőgazdasági és Vidékfejlesz -
tési Főigazgatóság már véglegesítette a lezárásra vonatkozó belső kézikönyvét és 
eljárásait, a Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság és a Foglalkoztatás, a Szo -
ciális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatósága esetében ez a munka még 
folyamatban volt, lezárását 2016 végére, a lezárási dokumentumok benyújtási 
határidejét megelőző időszakra tervezték.4 Az 1083/2006/EK rendelet 
67. cikkének (4) bekezdése.
5 Az 1083/2006/EK rendelet 
89. cikkének (3) bekezdése.
6 Az 1083/2006/EK rendelet 
89. cikkének (4) bekezdése.
7 Az 1083/2006/EK rendelet 
90. cikke értelmében az 
irányító hatóságnak 
biztosítania kell, hogy az 
érintett program költségeire 
és ellenőrzéseire vonatkozó 
valamennyi alátámasztó 
dokumentum a lezárás 
dátumát követő három évig 
a Bizottság és az Európai 
Számvevőszék rendelkezésére 
álljon.
8 Az Európai Mezőgazdasági 
Vidékfejlesztési Alapból 
(EMVA) nyújtandó 
vidékfejlesztési támogatásról 
szóló, 2005. szeptember 20-i 
1698/2005/EK tanácsi rendelet 
(HL L 277., 2005.10.21., 1. o.) 
82. cikkének (3) bekezdése.
9 Az 1306/2013/EU rendelet 37. 
cikke.
18
 Az ellenőrzés hatóköre és 
módszere
15 
Ellenőrzésünk során azt vizsgáltuk, hogy a kohéziós és vidékfejlesztési politikára 
vonatkozó szabályok és eljárások lehetővé teszik-e a Bizottság és a tagállamok 
számára a programok hatékony és időben történő lezárását.
Először azt vizsgáltuk,
 ο hogy a kohéziós és vidékfejlesztési programok lezárására vonatkozó sza -
bályozási rendelkezések előírják-e a programkiadások jogszerűségének és 
szabályszerűségének végső elfogadását, valamint bizonyosság szerzését az 
outputok megvalósításáról és az eredmények eléréséről;
 ο hogy a költségvetési hatóság (az Európai Parlament és a Tanács) értesül-e 
a többéves kiadási programok lezárásának eredményeiről;
 ο hogy a lezárási folyamat időben lezajlik-e.
Másodszor azt értékeltük, hogy a Bizottság megfelelő és időbeni támogatást 
nyújtott-e a tagállamok számára azok 2007–2013-as operatív és vidékfejlesztési 
programjai lezárásának előkészítéséhez.
16 
Ellenőrzésünk a 2007–2013-as időszak kohéziós és vidékfejlesztési programjai 
lezárási eljárásainak erősségeire és hiányosságaira, a 2000–2006-os programok 
lezárásából levont tanulságokra és arra összpontosított, hogy a 2014–2020-as 
időszakra vonatkozó rendeletek milyen mértékben igyekeznek orvosolni az előző 
két időszak tekintetében feltárt hiányosságokat.
19 Az ellenőrzés hatóköre és módszere 
17 
Az ellenőrzés a következő elemekre épült:
 ο a 2000–2006-os, a 2007–2013-as és a 2014–2020-as programozási időszak 
lezárására irányadó szabályok elemzése;
 ο a Bizottság által a 2007–2013-as programozási időszak lezárásához iránymuta -
tás és képzés formájában a tagállamoknak nyújtott támogatás;
 ο a programok lezárásában érintett nemzeti és regionális hatóságok körében 
végzett elektronikus felmérés, amelyben azok véleményt mondanak a szabá -
lyokról, a Bizottság által nyújtott iránymutatásról és támogatásról, valamint 
saját felkészültségükről. A felmérést 2015. november és 2016. január között 
végeztük. A megkérdezettek a kohéziós politikában érintett irányító és ellen -
őrző hatóságok, valamint a vidékfejlesztési politikával foglalkozó kifizető 
ügynökségek és tanúsító szervek voltak. A felmérés során megkérdezett 480 
hatóság közül 337 válaszolt (mintegy 70%-os válaszadási arány);
 ο a felmérésben részt vevő tagállami hatóságok képviselőivel készített interjúk. 
Összesen a kohézió esetében 25 nemzeti és regionális hatósággal, a vidék -
fejlesztés esetében pedig 12 hatósággal készült interjú.
18 
Az ellenőrzést 2015. szeptember és 2016. szeptember között hajtottuk végre.
20
 Észrevételek
10 Ezek neve a 2000–2006-os 
időszakban projektlezáró 
szerv (winding-up bodies, 
WuB) volt.Javultak a lezárásra vonatkozó szabályok, de további 
lépésekre van szü kség a hatékonyság és az időbeniség 
fokozása érdekében
19 
A lezárás a többéves programciklus utolsó szakasza. Az elszámoltathatóság és 
az átláthatóság biztosítása érdekében a Bizottságnak jogszerűként és szabály -
szerűként kell elfogadnia a végső kiadást, és meg kell győződnie arról, hogy azt 
a program céljainak megfelelően használták fel. A lezárásnak a programozási 
időszak végét követően mielőbb meg kell történnie, és a Bizottságnak jelentést 
kell tennie a lezárás eredményéről a költségvetési hatóság számára.
20 
Mivel a kohéziós és a vidékfejlesztési politika területei között sok hasonlóság 
mutatkozik (különös tekintettel a nem területalapú beruházási intézkedések -
re), és mivel 2014 óta mindkét szakpolitika az európai strukturális és beruházási 
alapokhoz tartozik, az átláthatóság növelése és az összehasonlíthatóság biztosí -
tása érdekében érdemes lenne összehangolni azok lezárási eljárását. A lezárási 
eljárások összehangolása abban is segíthetne, hogy az érintettek könnyebben 
átlássák a lezárási folyamatot. Végül a közös szabályok hatékonyságnövekedést 
eredményezhetnének a programok végrehajtása terén.
A 2000–2006-os időszak óta jelentős változások történtek 
a kohéziós és vidékfejlesztési programok lezárási 
eljárásában
2000–2006-os időszak: a tagállamok egyik szakpolitikai ter ületen 
sem nyújtottak éves szintű bizonyosságot
21 
A 2000–2006-os időszakban a kohéziós és a vidékfejlesztési politika közös 
lezárási folyamattal és iránymutatásokkal rendelkezett, és a tagállamok egyik 
szakpolitikai területen sem nyújtottak éves szintű bizonyosságot. A hatóságok -
nak10 a lezáráskor kellett – egy mintán végzett ellenőrzés alapján – bizonyosságot 
nyújtaniuk az időszak összes kiadásának jogszerűségéről és szabályszerűségéről. 
A bizottsági elemzések és ellenőrzések nyomán a tagállamoknak számos ponto -
sítást kérő megkeresést kellett megválaszolniuk és egyéb többletmunkát végez -
niük, ami gyakran elnyújtotta a lezárási folyamatot. Az ERFA operatív programok 
14%-a esetében például a lezárás több mint négy évet vett igénybe. A  3. ábra  
áttekintést nyújt arról, hogy a bizottsági főigazgatóságoknak mennyi időre volt 
szükségük a 2000–2006-os időszak kohéziós és vidékfejlesztési programjainak 
lezárásához.
21 Észrevételek 
2007–2013-as időszak: a tagállamoknak mindkét szakpolitikai 
területen éves szintű bizonyosságot kell nyújtaniuk
22 
A 2007–2013-as programozási időszakban bevezették azt a követelményt, hogy 
a tagállamoknak mindkét szakpolitikai területen éves szintű bizonyosságot kell 
nyújtaniuk. Ezeknek a programlezárás alapját képező éves nyilatkozatoknak 
a célja az volt, hogy a folyamatot könnyebbé és gyorsabbá tegyék, mint az előző 
időszakban. A kohézió területén a bizonyosságot az ellenőrző hatóságok által 
benyújtott és a Bizottság által elfogadott éves kontrolljelentések formájában 
kellett biztosítani. A vidékfejlesztés területén a kiadások végső elfogadásának 
céljára a Bizottság kidolgozta az úgynevezett számlaelszámolási eljárást11, amely 
évenkénti pénzügyi elszámolásból és többéves szabályszerűségi elszámolásból 
áll (lásd: 13. bekezdés). A  II. melléklet  áttekintést nyújt az illetékes tagállami ható -
ságok irányítási és kontrollfeladatairól a 2007–2013-as programozási időszakban.11 Ezt az eljárást annak idején 
a közös agrárpolitika 
finanszírozásáról szóló, 2005. 
június 21-i 1290/2005/EK 
tanácsi rendelet (HL L 209., 
2005.8.11., 1. o.) vezette be; ma 
az 1306/2013/EU rendelet 
51. cikke rendelkezik róla.Programok száma
RDP összesen (%) ESZA összesen (%) ERFA/KA összesen (%) Lezárt RDP Lezárt ESZA OP Lezárt ERFA/KA OP 
Lezárásra rendelkezésre álló idő(%)
> 4 év 3–4 év 2–3 év 1–2 év 6 hónap – 1 év < 6 hónap140
120
100
80
60
40
20
0100
80
60
40
20
03. ábraA 2000–2006-os időszak operatív és vidékfejlesztési programjainak lezárásához 
szükséges idő
Forrás:  Európai Számvevőszék, a Bizottság adatai alapján.
22 Észrevételek 
23 
A kohéziós politika területén a 2007–2013-as időszakban az időszak kezdetétől 
kezdve, halmozva nyújtották be a kiadásokat, és a Bizottság nem fogadta el 
azokat éves szinten. Az ellenőrző hatóságok által benyújtott és a Bizottság által 
elfogadott éves kontrolljelentések és ellenőri vélemények mindamellett fontos 
részét képezték a Bizottság éves szintű bizonyosságának. A Bizottságnak módjá -
ban állt megszakítani vagy felfüggeszteni a kifizetéseket, ha kétségek merültek 
fel a kiadások jogszerűségét vagy szabályszerűségét illetően. A lezárási folyamat 
alapját az éves kontrolljelentések és ellenőri vélemények rendszere, valamint az 
éves végrehajtási jelentések Bizottság általi elfogadása képezte.
24 
A vidékfejlesztés esetében azonban a Bizottság a 2007–2013-as időszakban éves 
szinten fogadta el a kiadásigazoló nyilatkozatokat. A Bizottságnak évente kel -
lett ellenőriznie a tanúsító szerv jelentését és az ellenőri véleményt, és minden 
évben el kellett fogadnia az elszámolást („évenkénti pénzügyi elszámolás”). Ez az 
eljárás nemcsak a számlákra irányult, hanem a kifizető ügynökség belső kontroll -
rendszerének működésére és az ügynökség igazgatója által kiadott megbízható -
sági nyilatkozatra is; hatálya azonban nem terjedt ki a kiadások jogszerűségére 
és szabályszerűségére. A Bizottság ettől az eljárástól függetlenül köteles volt 
megvizsgálni és elfogadni az éves végrehajtási előrehaladási jelentést is. A vidék -
fejlesztés esetében a programlezárás a tagállamok által a programozási időszak 
egyes évei (2007–2015) tekintetében benyújtott éves elszámolásokon és azoknak 
a Bizottság általi elfogadásán („pénzügyi elszámolási határozat”) alapult. A jog -
szerűség és szabályszerűség azonban nem az éves pénzügyi elszámolás, hanem 
a többéves szabályszerűségi elszámolási eljárás hatókörébe tartozik, amely 
a program lezárása után is folytatódhat. A vidékfejlesztés esetében ezért a lezá -
rás nem egy adott pillanatban elvégzendő egyszeri feladat, hanem egy olyan, 
a végrehajtási időszak során szükséges lépésekből álló folyamat, amely a vidék -
fejlesztési program hivatalos lezárása után is folytatódik.
25 
A kohéziós és vidékfejlesztési politika irányítási és kontrollrendszereiben a három 
programozási időszak (2000–2006, 2007–2013 és 2014–2020) során bekövetkezett, 
a lezárás tekintetében releváns változásokat a  III. melléklet  mutatja be. A mellék -
let ismerteti azt is, hogy a tagállami hatóságok és a Bizottság hogyan nyújt(ott) 
a monitoringgal kapcsolatos információkat és bizonyosságot a három időszak 
során.
23 Észrevételek 
2014–2020-as időszak: ismét közelednek egymáshoz, de még 
nincsenek teljesen összhangban a kohéziós és a vidékfejlesztési 
programok lezárási eljárásai
26 
A 2014–2020-as programozási időszakban mind a kohéziós, mind a vidékfejlesz -
tési politika terén évenként fogadják el a számlákat12, azaz mindkét szakpolitikai 
területen „éves lezárást” végeznek. A kohézió esetében a kiadások jogszerűségé -
vel és szabályszerűségével összefüggő problémákat akkor veszik figyelembe az 
elszámolások évenkénti elfogadásánál, ha azokat a tagállami hatóságok a számlák 
Bizottságnak történő benyújtása előtt feltárják és korrigálják; ezekkel a problé -
mákkal még egy későbbi szakaszban, a többéves szabályszerűségi ellen  őrzések 
keretében is lehet foglalkozni, ezek azonban ebben az esetben – bizonyos feltéte -
lek esetén – a Bizottság által érvényesített nettó pénzügyi korrekciót eredményez -
nek13. Ez többé-kevésbé megfelel a vidékfejlesztés terén a 2007–2013-as időszak 
óta alkalmazott folyamatnak. Ami a vidékfejlesztést illeti, az éves bizonyosságot 
kiterjesztették a jogszerűségre és szabályszerűségre is: a tanúsító szerveknek 
2015 óta ezekre a szempontokra is ki kell térniük éves jelentésükben. A kohéziós 
politika területéhez hasonlóan itt is külön hajtják végre az – adott esetben nettó 
pénzügyi korrekciókat eredményező – többéves szabályszerűségi ellenőrzéseket.
27 
A 2014–2020-as időszakban a lezárás mindkét szakpolitikai területen közel azonos 
lesz az elszámolások éves elfogadásának folyamatával, annyi különbséggel, hogy 
a kohézió esetében az utolsó évre vonatkozó éves dokumentumok mellett be 
kell nyújtani egy záró végrehajtási jelentést is14. A vidékfejlesztés esetében nincs 
szükség kiegészítő dokumentumokra a lezáráshoz, és a jelentéstétel formátuma 
megegyezik az éves dokumentumokéval.
28 
A 2014–2020-as időszak tekintetében továbbfejlesztették és a két kiadási terület 
között összehangolták a bizonyossággal és a lezárással kapcsolatos szabályokat. 
Bár a közös rendelkezésekről szóló rendelet15 kísérletet tesz az eljárások egysé -
gesítésére, néhány különbség továbbra is fennmarad a két szakpolitikai területre 
vonatkozó lezárási eljárások között. A főbb eltéréseket a  2. táblázat  sorolja fel.12 Az 1303/2013/EU rendelet 84. 
cikke.
13 Az 1303/2013/EU rendelet 
139. cikkének (5) bekezdése és 
145. cikkének (7) bekezdése.
14 Az 1303/2013/EU rendelet 141. 
cikke.
15 Az 1303/2013/EU rendelet.
24 Észrevételek 
A kohéziós és vidékfejlesztési programok lezárási eljárása közötti eltérések 
a 2014–2020-as időszakban
Téma Kohézió Vidékfejlesztés Különbségek
Terminológia 
és a tagállami 
hatóságok 
felelősségeiAz irányító, igazoló és ellenőrző hatósá -
gok feladatait és felelősségeit a II. mel -
léklet  ismerteti.
A 2014–2020-as időszak tekintetében 
bevezetésre került a számlaelfogadás 
fogalma1.Az irányító hatóságok, a kifizető 
ügynökségek és a tanúsító szervek 
feladatait és felelősségeit a II. mellék -
let ismerteti.
Itt is alkalmazandó a közös rendelke -
zésekről szóló rendeletben bevezetett 
számlaelfogadás fogalma, azonban 
a vidékfejlesztésre vonatkozó külön 
szabályok továbbra is a „számlaelszá -
molás”2 és a „megfelelőségi vizsgálat”3 
kifejezéseket használják.A tagállami hatóságok ugyan mindkét 
szakpolitikai területen nagy vonalakban 
hasonló feladatokat látnak el, nevük és 
szerepkörük eltér a  két területen.
A kohézió esetében a „számlák elfoga -
dása” kifejezést alkalmazzák, a vidék -
fejlesztés esetében azonban ezenfelül 
a „számlaelszámolás” és a „megfelelőségi 
vizsgálat” kifejezéseket is.
Jogszerűség és 
szabályszerűségA kohézió területén a programok kezdeti 
előfinanszírozását éves előfinanszírozá -
sok egészítik ki. Az időközi kifizetésekből 
10%-ot módszeresen visszatartanak, 
hogy megóvják az uniós költségvetést 
a szabálytalan kiadások hatásaitól. Ezt az 
összeget az éves elszámolások elfogadása 
után szabadítják fel.
A jogszabály4 kifejezetten úgy rendelke -
zik, hogy az éves elszámolások elfogadá -
sa során a jogszerűséggel és szabály -
szerűséggel kapcsolatos szempontokat 
nem szabad figyelembe venni.A vidékfejlesztés esetében csak kezdeti 
előfinanszírozást folyósítanak a tag -
államoknak: éves előfinanszírozást nem 
biztosítanak, és az időközi kifizetések -
ből nem tartanak vissza összegeket. 
Az egyes programokhoz kapcsolódó 
kumulatív kifizetések azonban 95%-ban 
maximálva vannak, és a fennmaradó 
5%-ot csak a végső egyenleg kifizetése -
kor utalják át.
A vidékfejlesztésre vonatkozó különös 
szabályok a  jogszerűséggel és szabály -
szerűséggel kapcsolatos szempontokra 
is kiterjesztik a tanúsító szervek éves 
beszámolását5.Míg a vidékfejlesztés esetében csak 
kezdeti előfinanszírozást folyósítanak 
a tagállamoknak, a kohézió területén ezt 
éves előfinanszírozások is kiegészítik. 
A vidékfejlesztés esetében nem tartanak 
vissza semmit az időközi kifizetésekből, 
míg a kohézió esetében 10%-os vissza -
tartást alkalmaznak. A vidékfejlesztési 
programokkal kapcsolatos kifizetéseknél 
azonban – a kohézióval ellentétben – 
95%-os felső határt alkalmaznak.
Egyik terület esetében sem egyértelmű, 
hogy a Bizottság a gyakorlatban milyen 
mértékben fogja figyelembe venni az éves 
elfogadás szempontjából a  jogszerűséget 
és a  szabályszerűséget.2. táblázat
1 Az 1303/2013/EU rendelet 84. cikke.
2 Az 1306/2013/EU rendelet 51. cikke.
3 Az 1306/2013/EU rendelet 52. cikke.
4 Az 1303/2013/EU rendelet 139. cikkének (5) bekezdése.
5 Az 1306/2013/EU rendelet 9. cikke.
25 Észrevételek 
29 
Ezek a különbségek lényegében azt jelentik, hogy a kohézió esetében később fog 
megkezdődni a lezárás, mint a vidékfejlesztés esetében, és hogy a tagállamoknak 
csak a kohéziós programok tekintetében kell majd záró végrehajtási jelentést 
benyújtaniuk a Bizottság számára16. A lezárási folyamatot ezenkívül segítené, ha 
más szempontokból is közelítenék egymáshoz a két szakpolitikai területre vonat -
kozó szabályokat.16 Az 1303/2013/EU rendelet 
141. cikke.2. táblázat Téma Kohézió Vidékfejlesztés Különbségek
Számviteli év, 
pénzügyi év és 
az utolsó éves 
elszámolásÚj számviteli évet vezettek be, amely 
július 1-től június 30-ig tart6.
Az utolsó éves elszámolás hivatalosan 
a 2023. július 1-től 2024. június 30-ig 
tartó számviteli évre vonatkozik, így an -
nak a támogathatóságra meghatározott 
végső határidőig (2023. december 31.) 
felmerült kiadásokat kell tartalmaznia8.A számviteli év a 2007–2013-as idő -
szakhoz hasonlóan továbbra is október 
16-tól október 15-ig tart7.
Bár a támogathatóságra meghatározott 
végső határidő megegyezik (2023. 
december 31.), az utolsó éves elszámolás 
a 2022. október 15-től 2023. decem -
ber 31-ig terjedő időszakot fedi le.A számviteli év eltérő időszakot fed le.
Különbözik az utolsó éves elszámolás 
tárgyidőszaka is.
Határidők A záródokumentumok benyújtási 
határideje 2025. február 15., azaz 
13,5 hónappal a támogathatóságra 
meghatározott végső határidő (2023. 
december 31.) után.A záródokumentumok benyújtási határ -
ideje 2024. június 30., azaz 6 hónappal 
a támogathatóságra meghatározott 
végső határidő (2023. december 31.) 
után.Eltérő a  záródokumentumok benyújtási 
határideje.
Lezárási 
dokumentumokZáró végrehajtási jelentést kell 
benyújtani9.A lezáráshoz nincs szükség kiegészítő 
dokumentumra.A kohézió esetében (a vidékfejlesztéssel 
ellentétben) záró végrehajtási jelentést 
kell benyújtani.
6 Az 1303/2013/EU rendelet 2. cikkének 29. pontja.
7 Az 1306/2013/EU rendelet 39. cikke.
8 Az 1303/2013/EU rendelet 65. cikkének (2) bekezdése.
9 Az 1303/2013/EU rendelet 141. cikke.
Forrás:  Európai Számvevőszék.
26 Észrevételek 
A kohézió esetében a 2007–2013-as programok 
lezárása során figyelembe veszik a jogszerűséget és 
szabályszerűséget, a vidékfejlesztés esetében azonban 
a lezárástól elk ülönítve kezelik azokat
Némi eltérés mutatkozik a 2007–2013-as időszak lezárásának 
értelmezése és várható következményei terén
A tagállamok a jogi keretben meghatározottnál tágabban értelmezik 
a lezárás célját
30 
A rendeleteknek egyértelműen meg kell határozniuk a programok lezárásának 
célját, és arról tájékoztatást kell nyújtani annak érdekében, hogy a Bizottság és 
a tagállamok egységesen értelmezzék ezt a kérdést.
31 
A tagállami hatóságok körében végzett felmérésünk legtöbb válaszadója úgy 
gondolta, hogy a lezárás célja egyértelmű. A lezárás célját azonban mindkét 
szakpolitikai területen tágabban értelmezték, mint a rendeletek (azaz mint a vég -
ső egyenleg kifizetése17). A válaszadók jelentős arányban tüntettek fel egyéb 
célokat is a lezárás kapcsán: ilyen volt többek között „annak záróellenőrzése, 
hogy a megtérített kiadások jogszerűek és szabályszerűek-e”, „jogi bizonyosság 
nyújtása a tagállamnak arról, hogy az adott időszakra bejelentett kiadásokat 
az Európai Bizottság elfogadta”, illetve „annak értékelése, hogy a célkitűzések 
megvalósultak-e”.
32 
A kohézió területén a Bizottság is osztotta ezt a tágabb értelmezést. A Regionális 
és Várospolitikai Főigazgatóság és a Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társa -
dalmi Befogadás Főigazgatósága szerint a végső egyenleg kifizetésének feltétele 
a program záró végrehajtási jelentésben rögzített eredményeinek értékelése és 
az ellenőrző hatóság tanúsítványa arról, hogy a Bizottságnak benyújtott kiadások 
jogszerűek és szabályszerűek.17 A kohézió esetében az 
1083/2006/EK rendelet 89. 
cikkének (5) bekezdése, 
a vidékfejlesztés esetében 
pedig az 1306/2013/EU 
rendelet 37. cikke.
27 Észrevételek 
33 
A rendeletek azonban nem támasztják alá azt az álláspontot, miszerint a kohéziós 
programok lezárása jogi bizonyosságot nyújt a kiadások Bizottság általi elfoga -
dásáról, hiszen pénzügyi korrekcióra még a lezárást követően is lehetőség van. 
A gyakorlatban ritkán van szükség utólagos pénzügyi korrekció alkalmazására. 
A vidékfejlesztés területén ennél is nagyobb az eltérés: gyakran végeznek utóla -
gos szabályszerűségi ellenőrzést (amely pénzügyi korrekciót eredményezhet), és 
a „tényleges” lezárásra csak akkor kerül sor, amikor az összes ellenőrzést véglege -
sítették és a Bizottság pénzügyi korrekcióról szóló határozatai útján rendezték.
A kohézió ter ületén a kiadások jogszerűségének és 
szabályszerűségének értékelése érdekében a program 
végrehajtása során és a lezáráskor is kiszámítják a kumulatív 
fennmaradó kockázati arányt, a vidékfejlesztés terén azonban 
nem
34 
A Bizottság mindkét területen keretrendszert hozott létre a tagállamok számára, 
hogy a teljes programozási időszak során bizonyosságot nyújtson a bejelentett 
kiadások jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az időszak végén – a pénzügyi 
korrekciók végrehajtása után – a kiadásoknak a program egészére nézve jog -
szerűnek és szabályszerűnek kell lenniük. A teljes időszak fennmaradó kockázati 
arányának kiszámítása azt mutatja meg, hogy mekkora hibaarány marad fenn az 
összes pénzügyi korrekció végrehajtása után, ezáltal lehetővé teszi annak értéke -
lését, hogy a szabálytalan kiadások szintje a két szakpolitikai terület tekintetében 
nem éri-e el a Bizottság által alkalmazott (jelenleg 2%-os) lényegességi küszöböt. 
A fennmaradó kockázati arány programszintű kiszámítása és elemzése segítségé -
vel elméletileg meg lehet határozni a fennmaradó hibák okait, és további korrek -
ciós intézkedéseket lehet tenni a szabálytalan kiadások elfogadható szintre való 
csökkentése érdekében.
35 
Megállapítottuk, hogy a kohézió területén a fennmaradó kockázati arányt az 
egyes programokra és a teljes programozási időszakra azok lezárásakor számít -
ják ki a pénzügyi korrekciók figyelembevételével. A Regionális és Várospolitikai 
Főigazgatóság és a Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás 
Főigazgatósága további pénzügyi korrekciókat alkalmazhat a lezáráskor, amen y-
nyiben valamely operatív program ellenőrzött fennmaradó kockázati aránya 
lényegesnek bizonyul.
28 Észrevételek 
36 
A vidékfejlesztés terén sem a tanúsító szervek, sem a Bizottság nem számítja ki 
a programok szintjén a pénzügyi korrekciók végrehajtása után fennmaradó koc -
kázati arányt. Mivel sem éves szinten, sem a teljes programozási időszakra nem 
végzik el ezt a számítást, a lezáráskor nem áll rendelkezésre bizonyosság arról, 
hogy a kockázat – akár a korrekciók végrehajtása után is – a lényegességi szint 
alatt maradna. A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság 2015-ös éves 
tevékenységi jelentésében kijelenti, hogy „nem várható el valódi bizonyossággal, 
hogy a vidékfejlesztés terén a fennmaradó pénzügyi kockázatot ésszerű erőfeszí -
tés árán 2% alatt lehessen tartani”18.
37 
A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság éves tevékenységi jelentése 
az EMVA egészét tekintve részletezi a becsült kockázatosnak minősülő összeget 
és a becsült korrekciós kapacitást19. Ebből megközelítőleg következtetni lehet 
arra, hogy az összes korrekciós intézkedés figyelembevételével milyen szintű 
pénzügyi kockázat terheli az uniós költségvetést. Ezt a számítást azonban csak 
egyetlen pénzügyi évre végzik el, és ebben a szakaszban nem áll rendelkezésre 
programszintű vagy a kifizető ügynökség szintjén számított érték. Ezenfelül a ko -
héziós politikával ellentétben a vidékfejlesztés esetében ezt az információt nem 
használják fel annak megerősítésére, hogy a fennmaradó kockázati arány nem éri 
el a Bizottság által alkalmazott lényegességi szintet.
38 
A 2014–2020-as időszakra vonatkozó rendeletek egyik szakpolitikai területen sem 
írják elő az ellenőrző hatóságoknak és a tanúsító szerveknek, hogy ellenőri véle -
ményt vagy jelentést nyújtsanak be a teljes programozási időszakra, vagy hogy 
a lezáráskor kiszámítsák az egyes programok fennmaradó kockázati arányát. 
Megjegyezzük ugyanakkor, hogy az éves fennmaradó hibaarányról az ellenőrző 
hatóságok, a hibaarányról és a szabálytalansági arányról pedig a tanúsító szervek 
beszámolnak, és ezeket a Bizottság is ellenőrzi. Ezeket az adatokat a tagállami 
szintű pénzügyi korrekciók figyelembevételével számítják ki.
A vidékfejlesztés esetében lezáráskor vagy azt követően nem 
kerül sor a kiadások jogszerűségének és szabályszerűségének 
végső elfogadására
39 
A programkiadások jogszerűként és szabályszerűként való végső elfogadása 
bizonyos gyakorlati következményekkel járna. Elsősorban is egyértelmű helyzetet 
biztosítana a tagállamok számára. Ezenfelül hasznos információt nyújtana a zár -
számadási eljárás, vagyis azon eljárás számára, amely révén az Európai Parlament 
a Tanács javaslatára véglegesen jóváhagyja az uniós költségvetés Bizottság általi 
végrehajtását. A zárszámadás egyike azoknak az eszközöknek, amelyek segítsé -
gével a Parlament és a Tanács elszámoltathatja a Bizottságot az Unió költségveté -
sének végrehajtásáért20.18 A Mezőgazdasági és 
Vidékfejlesztési Főigazgatóság 
2015-ös éves tevékenységi 
jelentésének 
3.3. szakasza, 86. o. (Ref. 
Ares(2016)2325961 – 
2016.5.19.).
19 A korrekciós kapacitást 
a Bizottság által a megelőző 
három évben végrehajtott 
pénzügyi korrekciók és 
a tagállamok által 
a kedvezményezettekkel 
visszafizettetett összegek 
átlagaként számítják ki.
20 Az Európai Unió működéséről 
szóló szerződés 319. cikke.
29 Észrevételek 
40 
A kohézió esetében megvizsgáltuk az egyes operatív programok végső egyenle -
gének kifizetését eredményező eljárást. Főszabályként még az operatív program 
lezárása előtt tisztázni kell és le kell zárni a kiadások jogszerűségével és sza -
bályszerűségével kapcsolatos összes rendezetlen kérdést. Miután elvégezte az ér -
tékelést, a Bizottság a lezárásról szóló levelet küld a tagállamnak, amelyben közli 
a program keretében támogathatónak ítélt kiadások összegét. Ez lényegében az 
érintett kiadások jogszerűként és szabályszerűként való elfogadását jelenti. Mivel 
a kedvezményezettek kötelesek a program lezárása után három évig megőrizni 
a dokumentumokat, a Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság és a Foglalkoz -
tatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatósága a lezárás után 
is végezhet ellenőrzéseket. A gyakorlatban azonban ezt nemigen teszik meg.
41 
A vidékfejlesztés területén a Bizottság az elszámolások elfogadási eljárása útján 
ismeri el a záró költségnyilatkozatot: ennek során éves pénzügyi elszámolási 
határozatokat és többéves szabályszerűségi elszámolási határozatot hoz (lásd: 
13. bekezdés). Megvizsgáltuk, hogyan veszik figyelembe ezeket a határozatokat 
a végső egyenleg kiszámítása során. Bár a végső egyenleg kiszámítása során az 
összes pénzügyi elszámolási határozatot figyelembe veszik, a szabályszerűségi 
határozatokat elkülönítve kezelik, mivel azok közvetlenül csökkentik a rendelke -
zésre álló költségvetést (azaz nettó pénzügyi korrekciót jelentenek). Erre akár az 
után is sor kerülhet, hogy a Bizottság hivatalosan határozott a program utolsó 
éves elszámolásának elfogadásáról.
42 
A szabályszerűségi elszámolásra vonatkozó határozatok gyakran tartalmaznak 
a Bizottság által az időszak során – a kiadások szabályszerűségének vizsgálata ér -
dekében – végzett szabályszerűségi ellenőrzések alapján végrehajtott pénzügyi 
korrekciókat. A szabályszerűségi elszámolás központi eleme a Mezőgazdasági 
és Vidékfejlesztési Főigazgatóság számlaelszámolási eljárásának, de elkülönül 
az éves pénzügyi elszámolási eljárástól. Szabályszerűségi ellenőrzést a program 
lezárása után is lehet végezni, és annak eredményeképpen határozatokat hozni. 
A Bizottság – tervei szerint – 2016 végéig meghozza a 2007–2013-as időszakra 
vonatkozó utolsó éves számlaelszámolási határozatainak többségét, azonban 
saját becslése szerint ekkor még mintegy 80 szabályszerűségi ellenőrzés lesz 
folyamatban.
43 
Az, hogy a lezárást követően is lehet még szabályszerűségi elszámolási határoza -
tokat hozni, egyben azt is jelenti, hogy a lezáráskor megállapított egyenleg21 még 
nem feltétlenül a „végső”, ugyanis a szabályszerűségi ellenőrzések eredményei 
alapján a Bizottság még további összegeket fizettethet vissza a tagállammal.21 Az 1306/2013/EU rendelet 
37. cikkében meghatározottak 
szerint.
30 Észrevételek 
44 
7/2010. sz. különjelentésünkben22 megjegyeztük, hogy az éves pénzügyi el -
számolás és a többéves szabályszerűségi elszámolás különválasztása operatív 
előnyökkel járhat. A Bizottság véleménye szerint az eljárás szétválasztására 
a szabályszerűségi ellenőrzések hossza miatt mindenképpen szükség volt, to -
vábbá így a Bizottság szorosabban figyelemmel tudja kísérni a programok éves 
szintű pénzügyi végrehajtását. Ugyanakkor bíráltuk, hogy a Bizottság az összes 
szabályszerűségi ellenőrzés lezártával nem készít az adott év kiadásait elismerő 
összefoglalót. Megállapításunk szerint ilyen összefoglaló a programozási időszak 
lezárásakor sem készül. Olyan határozatról lenne szó, amely elismeri az összes 
pénzügyi korrekció alkalmazása után elfogadott nettó kiadásokat, és erről értesíti 
a zárszámadás elfogadásáért felelős hatóságot. Ez a határozat egyben biztosítaná 
a vidékfejlesztés terén a fennmaradó kockázati arány programszintű kiszámításá -
hoz szükséges elemek egyikének rendelkezésre állását. A Bizottság a 2014–2020-as 
időszak tekintetében nem tett semmit e probléma megoldására.
45 
A 2014–2020-as időszakban a Bizottság fenntartotta és a kohéziós politikára 
is kiterjesztette az elszámolások évente történő elfogadásának és a többéves 
szabály  szerűségi ellenőrzésnek a különválasztását23.
Lezáráskor nem veszik kellőképpen figyelembe az outputok 
és eredmények elérését
46 
A lezárási folyamatnak ki kellene terjednie a program zárójelentésére és vég -
ső értékelésére, beleértve az outputok és az eredmények megvalósulásának 
monitoringját és elemzését a teljes időszak tekintetében. A Bizottság számára 
megbízható adatokat kellene szolgáltatni a célok eléréséről, hogy az értékelni 
tudja, mennyire hatékonyan és eredményesen használták fel az uniós forrásokat 
a programozási időszakban.22 „A záróelszámolási eljárás 
ellenőrzése” című, 7/2010. sz. 
különjelentés 77., 81., 100. és 
104. bekezdése ( http://eca.
europa.eu ).
23 Az 1303/2013/EU rendelet 139. 
cikkének (5) bekezdése.
31 Észrevételek 
A 2007–2013-as időszak: a tagállamoknak a programokban 
meghatározott mutatók alapján jelentést kell tenni ük bizonyos 
konkrét és ellenőrizhető célok eléréséről
47 
A tagállamoknak a programozási időszak folyamán be kellett számolniuk a prog -
ramok végrehajtásának előrehaladásáról24. A jelentésben a programban meg -
határozott mutatók segítségével információt kellett közölniük bizonyos konkrét 
és ellenőrizhető célokról. A rendeletek a vidékfejlesztési programoknál (2010-ben 
végzendő) időszakos felülvizsgálatról, illetve mindkét szakpolitikai terület eseté -
ben (2015-ben végzendő) utólagos értékelésről is rendelkeztek25.
48 
A lezáráskor, a végső egyenleg kifizetése előtt mindkét szakpolitikai területen 
követelmény a célok eléréséről való beszámolás: ezt a kohézió esetében a záró 
végrehajtási jelentésben, a vidékfejlesztés esetében pedig a végrehajtásban elért 
eredményekről szóló utolsó éves jelentésben kell megtenni (lásd: 1. táblázat ). 
A végső kifizetés összege azonban nem függ közvetlenül az outputok és az ered -
mények tényleges elérésétől.
49 
A kohézió területén egyes tagállami hatóságok jelezték, hogy nem volt egy -
értelmű, hogyan kell figyelembe venni a teljesítményjelentésben a lezárási határ -
időig le nem zárt műveleteket. Más hatóságok azzal nem voltak tisztában, hogy 
milyen pénzügyi következményekkel jár, ha nem érik el a programjaikban kitű -
zött célokat. Bár a Bizottság azt válaszolta a tagállamoknak, hogy nem történik 
automatikus pénzügyi korrekció, ha nem érik el a mutatókat, az illetékes hatósá -
gok számára továbbra sem volt egyértelmű, hogy a Regionális és Várospolitikai 
Főigazgatóság és a Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás 
Főigazgatósága milyen megközelítést alkalmaz ebben a tekintetben.
50 
A vidékfejlesztés terén egyes tagállami hatóságok jelezték, hogy továbbra sem 
világosak a két programozási időszak során finanszírozott műveletek outputjaival 
és eredményeivel kapcsolatos beszámolásra vonatkozó szabályok.
51 
A tagállami ellenőrző hatóságok és tanúsító szervek a felmérés és az interjúk so -
rán úgy nyilatkoztak, hogy nem szerepelt terveik között annak ellenőrzése, hogy 
elérték-e a célokat. Mindez és a hatóságoknak a programozási időszak végéig le 
nem zárt műveletekről való beszámolással kapcsolatos bizonytalansága együt -
tesen kockázatot jelent a 2007–2013-as időszak céljainak elérésével kapcsolatban 
bejelentett adatok megbízhatósága és helytállósága tekintetében.24 A kohéziós programok éves 
végrehajtási jelentéseiben, 
illetve a vidékfejlesztési 
programok végrehajtásában 
elért eredményekről szóló 
éves jelentésekben (lásd: 
II. melléklet ).
25 Az 1698/2005/EK rendelet 84. 
cikke és az 1083/2006/EK 
rendelet 49. cikke.
32 Észrevételek 
26 Az 1303/2013/EU rendelet 
20. cikke és 22. cikkének (2) 
bekezdése.
27 Az 1303/2013/EU rendelet 22. 
cikkének (7) bekezdése.
28 A Számvevőszék 2014-es éves 
jelentésének 3.61–
3.65. bekezdése (HL C 373., 
2015.11.10.).A 2014–2020-as időszak: az eredményességi tartalék 
felszabadításának előfeltétele a program prioritásszinten 
meghatározott kiemelt részcéljainak teljesítése
52 
A 2014–2020-as időszakban a programok végrehajtása és kontrollja során (többek 
között a programok elfogadása, illetve értékelése és ellenőrzése kapcsán is) foko -
zott figyelmet fordítottak az outputokra és az eredményekre. Ezt megerősítette 
a teljesítményértékelési keret módosítása, többek között a programköltségvetés 
6%-ának megfelelő eredményességi tartalék ismételt bevezetése is. A tartalék 
felszabadításának előfeltétele a program prioritásainak szintjén meghatározott 
kiemelt részcélok teljesítése26. Ha ezeket a célokat nem érik el, a Bizottság pénz -
ügyi korrekciót is alkalmazhat27. Egy korábbi jelentésünkben azonban mindkét 
területen több hiányosságot is feltártunk a teljesítményértékelési keret kialakítá -
sában28. Ezenkívül az csak később derül ki, hogyan alkalmazzák az eredményessé -
gi tartalékot a gyakorlatban, és az milyen tényleges hatást gyakorol majd.
Az Európai Parlament és a Tanács számára nem kész ül 
konszolidált lezárási jelentés a kiadások jogszerűségéről és 
szabályszerűségéről, illetve a megvalósított outputokról és 
az elért eredményekről
53 
Az Unió költségvetési rendszere többéves programozáson alapul. A programok 
végrehajtása terén úgy biztosítható az elszámoltathatóság és az átláthatóság, ha 
a lezárási folyamat eredményéről tájékoztatják a költségvetési hatóságot. A Bi -
zottságnak ezért tájékoztatnia kellene az Európai Parlamentet és a Tanácsot arról, 
hogy a programozási időszak végére hogyan alakul a kiadások szabályszerűsége 
és a célok elérése.
54 
A programok végrehajtásával kapcsolatban jelenleg több különböző dokumen -
tum áll a költségvetési hatóság rendelkezésére:
 ο az Európai Unió költségvetésének védelméről szóló közlemény;
 ο a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság, a Foglalkoztatás, a Szo -
ciális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatósága és a Regionális és 
Várospolitikai Főigazgatóság éves tevékenységi jelentése;
 ο a Bizottság irányítási eredményeiről szóló éves összefoglaló jelentés;
 ο az operatív és vidékfejlesztési programok által a programozási időszakban 
elért eredmények utólagos értékelése;
33 Észrevételek 
 ο az utólagos értékelésről készült összefoglaló jelentés;
 ο a kiadások uniós szabályoknak való megfelelőségéről szóló bizottsági 
határozatok;
 ο a vidékfejlesztés esetében a Bizottság éves pénzügyi elszámolási határozatai 
(amelyek közül az utolsó a végső egyenleget tartalmazza).
55 
A Bizottság az egyes főigazgatóságok éves tevékenységi jelentéseiben számol 
be a költségvetési hatóságnak az éves helyzetről, azonban nincsen előírva egy, 
kifejezetten a teljes programozási időszak lezárásának végeredményére vonat -
kozó jelentés benyújtása. Ebben a tekintetben a 2014–2020-as időszakban sem 
változott a helyzet.
56 
Ami a 2000–2006-os időszakot illeti, megjegyezzük, hogy a Bizottság 2013-ban 
közzétett egy ad hoc jelentést az ERFA- és ESZA-programok, illetve a KA-projek -
tek lezárásának állapotáról és az alkalmazott pénzügyi korrekciókról.
A támogathatósági időszakok átfedései miatt csak évekkel 
a programozási időszak vége után kezdeményezik a lezárást
57 
A lezárásnak a programozási időszak végét követően mielőbb meg kell történ -
nie, hogy a soron következő programok azonnal megkezdődhessenek. A lezárási 
folyamat eredményes végrehajtásához fontos az is, hogy kellő időt és forrásokat 
fordítsanak a kapcsolódó feladatokra.
34 Észrevételek 
Haladék az uniós finanszírozás elköltésére: n+2 év (2000–2006) 
helyett n+3 év (2014–2020)
58 
Az elmúlt három időszakban az uniós rendeletek egyes tagállamok számára hala -
dékot biztosítottak a nekik juttatott finanszírozás felhasználására. A 2000–2006-os 
és a 2007–2013-as időszakban a programozási időszak végétől számított két évig 
eszközölhettek még az adott időszakhoz tartozó kiadásokat. A támogathatósági 
időszak tehát a 2007–2013-as időszak esetében nem 2013 végéig, hanem 2015. 
december 31-ig tartott.
59 
A 2014–2020-as időszak esetében a támogathatósági időszakot (azaz a program 
költségvetésének elköltésére rendelkezésre álló időt) a programozási időszak 
végét követő három évre (n+3)29 hosszabbították meg, szemben a korábbi 
programozási időszakok kétéves (n+2) hosszabbítási idejével. Következésképpen 
a támogathatósági időszak 2023-ban, tíz teljes évvel a jogszabályi keret Európai 
Parlament és Tanács általi elfogadása (2013 vége) után fog véget érni. Még ezután 
következik majd a lezárás, amely a kohézió esetében újabb két évvel toldja meg 
az időszakot. Addigra – azaz mire a lezárás véglegesítésre kerül – két vagy akár 
három alkalommal cserélődik le az Európai Parlament képviselőtestülete.
A kohézió esetében a tagállamoknak több idej ük van a lezárási 
dokumentumok benyújtására
60 
A 2000–2006-os időszak lezárására vonatkozó szabályok értelmében egyedi 
esetekben akár további hat vagy tizenkét hónappal is meg lehetett hosszabbíta -
ni a támogathatósági időszakot. A 2007–2013-as időszakban ilyen hosszabbítás 
egyik szakpolitikai terület esetében sem volt lehetséges, ami várhatóan a lezárási 
folyamat lerövidítését eredményezi. Jelentős különbség van azonban a kohézió 
és a vidékfejlesztés között a lezárási dokumentumok elkészítésére és a Bizottság -
hoz való benyújtására rendelkezésre álló idő tekintetében30: a kohézió területén 
a tagállamoknak a támogathatósági időszak lejárta után 15 hónapjuk, a vidék -
fejlesztés esetében azonban csak hat hónapjuk van erre31. A 2007–2013-as prog -
ramozási időszak tekintetében tehát a tagállamoknak a kohézió esetében 2017. 
március 31-ig, a vidékfejlesztés esetében pedig 2016. június 30-ig kell elkészülni -
ük a lezárási folyamattal (lásd: 4. ábra ).29 Az 1306/2013/EU rendelet 38. 
cikke és az 1303/2013/EU 
rendelet 65. cikke.
30 Az 1083/2006/EK rendelet 
89. cikkének (1) bekezdése.
31 Az 1306/2013/EU rendelet 37. 
cikke és az 1698/2005/EK 
rendelet 82. cikkének (1) 
bekezdése.
35 Észrevételek 4. ábra
61 
Ez a különbség azzal magyarázható, hogy a vidékfejlesztés esetében sok felada -
tot már az időszak során elvégeznek, így a lezárás főként az utolsó pénzügyi évre 
összpontosít. Ezzel szemben a kohézió esetében a lezárási folyamat szélesebb 
körű, és a teljes programozási időszak kiadásait ekkor kell validálni (lásd még: 
22–25. bekezdés).
62 
A 2014–2020-as időszak tekintetében szorosabban összehangolták ugyan a két 
szakpolitikai terület lezárási eljárását, mindamellett a kohézió esetében tovább -
ra is némileg hosszabb (a támogathatóságra meghatározott végső határidőtől 
számított 13,5 hónap) a dokumentumok Bizottságnak való benyújtására előírt 
határidő, mint a vidékfejlesztés esetében (6 hónap).A lezárás ütemezése
Lezárási 
dokumentumok 
benyújtása
VidékfejlesztésLezárási 
dokumentumok 
benyújtása
KohézióTámogathatósági 
időszak végeProgramozási 
időszak vége
2017. március 31. 2016. június 30. 2015. december 31. 2013. december 31. 2007. januárTagállami 
lezárás – 
vidékfejlesztés 
(6 hónap)
Tagállami lezárás – kohézió 
(15 hónap)Meghosszabbított támogathatósági 
időszak (n+2)A 2007–2013-as programozási időszak
Forrás:  Európai Számvevőszék.
36 Észrevételek 
64 
2016 novemberéig a Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás 
Főigazgatóságának (215-ből) 140 program, a Regionális és Várospolitikai Főigaz -
gatóságnak pedig (295-ből) 163 program esetében jelentették be a kijelöléseket. 
A Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatóságához 
66, a Regionális és Várospolitikai Főigazgatósághoz 53 program nyújtott be 2016-ra 
vonatkozó időközi kifizetési kérelmet32, ami arra mutat, hogy már megkezdték 
a műveletek végrehajtását. A tagállamokban tehát a hatóságok már általában 
megkezdték a 2014–2020-as időszak programjainak végrehajtását. A progra -
mok nagy többsége esetében azonban még nem kezdődött meg a végrehajtás, 
egyszerűen azért, mert a 2007–2013-as programok keretében még rendelkezésre 
állt felhasználatlan támogatás, és ennek a támogatási időszaka csak 2015. decem -
ber 31-én járt le. A támogathatósági időszakok ezen átfedése nem hat ösztönző -
leg a következő időszak programjainak elindítására.A támogathatósági időszakok átfedése miatt késik a következő 
programok indítása
63 
A 2014–2020-as időszak számos programját csak 2015-ben, sőt 2016-ban hagyták 
jóvá (lásd: 3. táblázat ). A jogalap 2013. decemberi elfogadása óta a tagállamokban 
folyamatban van az új időszakhoz tartozó programok végrehajtása, ami a bizottsági 
főigazgatóságok részéről is figyelmet igényel. Miután befejeződtek a partnerségi 
megállapodásokkal, illetve az operatív és vidékfejlesztési programokkal kapcsola -
tos tárgyalások, a kohézió területén számos tagállamban jelenleg zajlik az irányító 
hatóságok és az igazoló hatóságok kijelölésének folyamata, amelyeket az ellenőrző 
hatóságoknak ellenőrizniük kell. E kijelölések Bizottságnak történő bejelentése az 
időközi kifizetésekre vonatkozó kérelmek benyújtásának előfeltétele. 3. táblázatA 2014–2020-as időszak programjainak elfogadása
FőigazgatóságElfogadott programok száma
2014 2015 2016Össze -
sen
DG REGIO 132 (45% ) 143 (48% ) 20 (7%) 295
DG EMPL 153 (71% ) 62 (29% ) 215
DG AGRI 9 (8%) 109 (92% ) 118
Évente összesen 294 (47% ) 314 (50% ) 20 (3%) 628
Forrás:  Európai Számvevőszék, a Bizottság adatai alapján.32 Forrás:  A DG REGIO és a DG 
EMPL által szolgáltatott 
adatok.
37 Észrevételek 
A támogathatósági időszakok átfedései összességében 
a tagállamok és a Bizottság szintjén is növelik a programirányítás 
és -ellenőrzés adminisztratív terheit
65 
A Bizottság a lezárást a szabályozási követelmények részének tekinti, így egyik 
szakpolitikai területen sem különíti el a lezárási folyamat költségvetését, illetve 
monitorozza annak költségeit. A Bizottság nem írja elő a tagállamok számára, 
hogy szolgáltassanak információt a lezárási folyamattal kapcsolatos saját költ -
ségeikről vagy erőforrás-szükségleteikről, és saját főigazgatóságainak teljes 
erőforrás-  szükségletéről sem készít átfogó becslést. Mivel a tagállamok a progra -
mok irányításával összefüggő kötelezettségeik részének tekintik a lezárást, szin -
tén nem készítenek külön becslést egyik szakpolitikai területen sem a lezárással 
kapcsolatos erőforrás-szükségletekről, és nem követik nyomon azokat.
66 
A tagállamok felmérésünkben és az interjúk során annak az aggálynak adtak 
elsősorban hangot, hogy az egymást átfedő támogathatósági időszakok és 
a lezáráshoz szükséges munka miatt jelentős időhiánnyal küzdenek. Különösen 
az ellenőrző hatóságok és a tanúsító szervek érzik jelentős kockázatnak ezt az 
időhiányt. Néhány hatóság jelezte, hogy további alkalmazottak felvétele vagy 
egyes tevékenységek kiszervezése útján oldják meg a problémát. Költségvetési 
megszorítások miatt azonban nem minden hatóság előtt áll nyitva ez a lehető -
ség. A Bizottság szintén megállapította, hogy a lezárás alatt létszámnövelésre 
van szüksége, és fontolgatja egyes feladatok kiszervezését.
67 
Néhány, a lezárásban részt vevő tagállami hatóság ráadásul több alkalmazott 
elbocsátásával vagy átszervezésével járó szervezetátalakításon ment keresztül, és 
viseli annak kedvezőtlen hatását. Ezért komoly a kockázata annak, hogy a tag -
államok szintjén nem fog kellő számú tapasztalt alkalmazott rendelkezésre állni 
a lezárási tevékenységek lebonyolítására.
68 
A 2014–2020-as időszak után még tovább súlyosbodik majd a két külön időszak -
hoz tartozó programok egyidejű végrehajtásának problémája, mivel a kiadások 
a programozási időszak végétől számított három évig maradnak támogathatók, 
szemben a 2007–2013-as időszak utáni két évvel. Feltéve tehát, hogy a következő 
időszak nem késve kezdődik meg, a tagállamoknak a 2014–2020-as programokkal 
kapcsolatos elszámolások évente történő elfogadásával kapcsolatban elvégzen -
dő munkát 2021. január 1. és (a vidékfejlesztés esetében) 2024. június 30., illetve 
(a kohézió esetében) 2025. február 15. között az új programok végrehajtásával 
párhuzamosan kell ellátniuk.
38 Észrevételek 
A Bizottság megfelelő és időbeni támogatást nyújtott 
a tagállamoknak a 2007–2013-as időszak lezárásának 
előkészítéséhez, de továbbra is ü gyelnie kell arra, 
hogy a tagállamok megfelelően hajtsák végre 
a rendelkezéseket
A Bizottság kellő időben átfogó iránymutatást tett közzé 
a 2007–2013-as lezárásról
69 
Egyértelmű, egyszerű és praktikus szabályokra van szükség, amelyeket könnyű 
megtalálni a rendeletekben. Az összetett jogszabályi keret növelheti a lezáráskor 
elkövetett hibák arányát, amennyiben a hatóságok tévesen – vagy a Bizottságtól 
eltérően – értelmezik a követelményeket. A folyamat hatékonysága is csökkenhet 
emiatt, amennyiben a Bizottságnak sok tagállami magyarázatkérést kell megvála -
szolnia. E kockázatok csökkentése érdekében a Bizottságnak előzetesen irány -
mutatásokat kell kidolgoznia, amelyek összefoglalják és részleteiben tisztázzák 
a lezárásra vonatkozó rendelkezéseket. Míg a rendeletek a programozási időszak 
egészének általános keretét (programozás, pénzügyi irányítás, ellenőrzés stb.) 
határozzák meg, az iránymutatásoknak elsősorban a rendeletek bizottsági értel -
mezésének technikai és gyakorlati szempontjaira kell összpontosítaniuk.
A bizottsági iránymutatások mindkét szakpolitikai ter ületen 
elősegítették a lezárásra vonatkozó szabályok értelmezését
70 
A jogszabályi keret számvevőszéki elemzése arra mutat, hogy a lezárásra vonat -
kozó szabályokat mindkét szakpolitikai terület esetében több rendeletből kell 
összeollózni33. Különösen igaz ez a vidékfejlesztés esetében, ahol számos rendelet 
tartalmaz a lezárásra irányuló rendelkezéseket, ami tovább bonyolítja a helyzetet. 
Ráadásul a 2007–2013-as lezárási folyamat pénzügyi vonatkozásait a 2014–2020-as 
időszak tekintetében 2013-ban és 2014-ben elfogadott új rendeletek szabályoz -
zák34, a kiadások támogathatósági feltételeit azonban a 2007–2013-as időszakra 
vonatkozó rendeletek írják elő35. A kontrollrendszerre36 és az átmeneti intézkedé -
sekre37 vonatkozó szabályokat ismét más rendeletek tartalmazzák.33 A két szakpolitikai terület 
lezárási eljárására irányadó 
rendeletek jegyzékét az 
I. melléklet  ismerteti.
34 Az 1306/2013/EU rendelet, 
a Bizottság 2014. március 11-i 
907/2014/EU felhatalmazáson 
alapuló rendelete az 
1306/2013/EU európai 
parlamenti és tanácsi 
rendeletnek a kifizető 
ügynökségek és más szervek, 
a pénzgazdálkodás, 
a számlaelszámolás, 
a biztosítékok és az euro 
használata tekintetében 
történő kiegészítéséről 
(HL L 255., 2014.8.28., 18. o.), és 
a 908/2014/EU rendelet.
35 Az 1698/2005/EK rendelet, 
valamint a Bizottság 
2006. december 15-i 
1974/2006/EK rendelete az 
Európai Mezőgazdasági 
Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) 
nyújtandó vidékfejlesztési 
támogatásról szóló 
1698/2005/EK tanácsi rendelet 
részletes alkalmazási 
szabályainak megállapításáról 
(HL L 368., 2006.12.23, 15. o.).
36 A Bizottság 2011. január 27-i 
65/2011/EU rendelete 
a vidékfejlesztési támogatási 
intézkedésekre vonatkozó 
ellenőrzési eljárások, valamint 
a kölcsönös megfeleltetés 
végrehajtása tekintetében az 
1698/2005/EK tanácsi rendelet 
végrehajtására vonatkozó 
részletes szabályok 
megállapításáról (HL L 25., 
2011.1.28., 8. o.) és 
a 908/2014/EU rendelet.
37 Az Európai Parlament és 
a Tanács 2013. december 17-i 
1310/2013/EU rendelete az 
Európai Mezőgazdasági 
Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) 
nyújtandó vidékfejlesztési 
támogatásra vonatkozó egyes 
átmeneti rendelkezések 
megállapításáról, valamint az 
1305/2013/EU, a 73/2009/EK, az 
1307/2013/EU, az 1306/2013/EU 
és az 1308/2013/EU rendelet 
módosításáról (HL L 347., 
2013.12.20., 865. o.), és 
a Bizottság 2014. március 11-i 
807/2014/EU felhatalmazáson 
alapuló rendelete az Európai 
Mezőgazdasági Vidékfejlesztési 
Alapból (EMVA) nyújtandó 
vidékfejlesztési támogatásról 
szóló, 1305/2013/EU európai 
parlamenti és tanácsi rendelet 
kiegészítéséről, valamint 
átmeneti rendelkezések 
bevezetéséről (HL L 227., 
2014.7.31., 1. o.).
39 Észrevételek 
71 
A Bizottság azonban mindkét szakpolitikai terület esetében a lezárásra vonatkozó 
iránymutatások kidolgozásával enyhítette a jogszabályi keret összetettségének 
problémáját. Az iránymutatások összefoglalják a folyamatra vonatkozó legfonto -
sabb követelményeket és határidőket, és részletesebb magyarázattal is szolgálnak 
egyes kérdésekben, amit a lezárással foglalkozó hatóságok többsége örömmel 
fogadott.
72 
Összességében azt állapítottuk meg, hogy a Bizottság átfogó iránymutatásokat dol -
gozott ki, amelyek tisztázták az egyes területekre alkalmazandó rendeletek rendel -
kezéseit. A tagállamok már korai szakaszban megkapták az iránymutatások terveze -
tét, így észrevételeket tudtak tenni azok tartalmát illetően. A  4. táblázat  bemutatja 
a két szakpolitikai területre vonatkozó iránymutatások elfogadásának ütemezését. 
A módosított iránymutatások csak nagyon kevés változást tartalmaztak. 4. táblázatA lezárásra vonatkozó iránymutatások elfogadásának 
ütemezése
Kohézió Vidékfejlesztés
A tagállamoknak bemutatják az 
iránymutatások első tervezetét2012.  június12013.  április4
Az iránymutatások elfogadása 2013.  március22015. március5
A módosított iránymutatások 
elfogadása2015.  április32015. december6
1 Az alapok koordinációs bizottságának 2012. június 7-i ülésén.
2  A Bizottság 2013. március 20-i C(2013) 1573 határozata a 2007–2013 közötti időszakban az Euró -
pai Regionális Fejlesztési Alapból, az Európai Szociális Alapból és a Kohéziós Alapból támogatott 
operatív programok lezárására vonatkozó iránymutatás jóváhagyásáról.
3  A 2013. március 20-i C(2013) 1573 határozat módosításáról szóló, 2015. április 30-i C(2015) 2771 
bizottsági határozat.
4 A Vidékfejlesztési Bizottság 2013. április 19-i ülésén.
5  A Bizottság 2015. március 5-i C(2015) 1399 határozata az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési 
Alapból (EMVA) a 2007–2013 közötti időszakban nyújtott támogatás tekintetében elfogadott 
vidékfejlesztési programok lezárására vonatkozó iránymutatás jóváhagyásáról.
6  A 2015. március 5-i C(2013) 1399 határozat módosításáról szóló, 2015. december 11-i C(2015) 8866 
bizottsági határozat.
Forrás:  Európai Számvevőszék.
40 Észrevételek 
73 
Az iránymutatások mindkét szakpolitikai területen magyarázatokkal és gyakorlati 
útmutatással szolgáltak azokban a kérdésekben, amelyeket a rendeletek nem 
szabályoztak elég részletesen vagy egyértelműen.
74 
Mindkét szakterületen szinte a felmérésben részt vevő összes hatóság úgy vélte, 
hogy a Bizottság időben tette közzé az iránymutatásokat ahhoz, hogy azok segít -
sék a lezárás előkészítését. A válaszadók kétharmada szerint az iránymutatások 
sok olyan kérdést tisztáztak, amelyeket a rendeletek nem tárgyaltak kellő rész -
letességgel (lásd: 5. ábra ). Szinte az összes hatóság úgy találta, hogy az irány -
mutatások egyértelműen fogalmaztak a lezárás szervezését illetően, beleértve 
a feladatköröket és a határidőket is.
75 
A válaszadó hatóságok mintegy egyötöde jelezte, hogy további útmutatásra 
vagy magyarázatra volt szüksége egyes témákkal kapcsolatban. A  IV. melléklet  
bemutatja azokat a területeket, amelyek esetében az iránymutatás a válaszadók 
legalább 15%-a szerint nem volt (elég) egyértelmű. 5. ábraA felmérés során megkérdezett tagállami hatóságok válaszai arról, hogy a bizottsági 
iránymutatások kellő magyarázatot biztosítottak-e
Forrás:  Az Európai Számvevőszék által készített felmérés.
Nincs véleményNem
A rendeletek minden kérdést 
egyértelműen tisztáznakIgen
67%11%
13%9%
41 Észrevételek 
A lezárási eljárás bizonyos elemeihez nem határoztak meg 
határidőt, ami veszélyeztetheti az időbeni lezárást
76 
Az egyértelmű határidők fontos elemét képezik a lezárásra irányadó szabályok -
nak, mert elősegítik a feladatok időbeni elvégzését és a lezárási folyamat egészé -
nek eredményes végrehajtását.
77 
A rendeletek a legtöbb részfeladathoz rendeltek határidőt, három területhez – 
a Bizottság lezárási dokumentumokkal kapcsolatos kérdéseinek tagállamok általi 
megválaszolása, a nagyprojektek Bizottság általi jóváhagyása, illetve a közfinan -
szírozás kedvezményezetteknek történő, tagállamok általi kifizetése a kohézió 
területén – azonban nem.
A rendeletek nem írják elő, hogy a tagállamoknak mennyi időn bel ül 
kell megválaszolniuk a Bizottság kérdéseit: emiatt elhúzódhat a lezárási 
folyamat
78 
Ha a lezárási dokumentumokat jó minőségben készítették el, a rendeletek ren -
delkezései kellőképpen biztosítják az időbeni lezárást. Ha azonban a Bizottság 
nem elégedett a tagállam által megadott információkkal, elnyújthatja a lezárási 
folyamatot, hogy a rendeletek nem írnak elő határidőt a tagállamok számára 
a Bizottság kérdéseinek megválaszolására.
79 
A 2007–2013-as időszakra vonatkozó rendeletek egyike sem határozza meg, hogy 
a tagállamok mely határidőn belül kötelesek megválaszolni a Bizottság lezárási 
dokumentumokkal kapcsolatos kérdéseit. A kohézió területén az iránymutatások 
két hónapos határidőről rendelkeznek ezzel kapcsolatban, amely kérésre további 
két hónappal meghosszabbítható; a vidékfejlesztési iránymutatásokban azonban 
ilyen rendelkezés nem szerepel.
42 Észrevételek 
Nincsen határidő a kohéziós nagyprojektek benyújtására és jóváhagyására: 
ez bonyolíthatja a lezárást, és kockázatot jelent az alapok elköltésére nézve
80 
A 2007–2013-as időszakban a kohéziós politikában a nagyprojektet olyan műve -
letként határozták meg, amelynek teljes költsége meghaladja az 50  millió  eurót38. 
Mivel az ilyen projektek jelentős uniós finanszírozással járnak, azokat a Bizottság -
nak is értékelnie kellett, és finanszírozásukat külön jóvá kellett hagynia39.
81 
A 2007–2013-as időszak szabályozási kerete nem írt elő határidőt a nagyprojek -
tekre vonatkozó kérelmek benyújtására, és a gyakorlatban a Bizottság számára 
sem határozott meg végső határidőt a kapcsolódó határozatok meghozatalára. 
2016. november 15-én még hét tagállam 19 nagyprojektpályázata várt a Regio -
nális és Várospolitikai Főigazgatóság jóváhagyására. E projektek együttes támo -
gatható költsége egymilliárd euró, az uniós hozzájárulás összege 854  millió  euró 
volt.
82 
A nagyprojektekre vonatkozó, függőben lévő határozatok megnehezítik az ope -
ratív programok lezárását, mivel az irányító és ellenőrző hatóságok nem tudják, 
hogy a záródokumentumok elkészítése során hogyan kell kezelniük a kapcsolódó 
kiadásokat. A függőben lévő határozatok jogbizonytalanságot is keletkeztetnek 
a tagállamok számára. Különösen a lezárás határidejének közeledtével jelent 
problémát, hogy amennyiben a Bizottság elutasít egy nagyprojektet, fokozottan 
fennáll a kockázat, hogy a tagállam azt nem fogja tudni más támogatható kiadás -
sal helyettesíteni, ami megnehezítheti az uniós hozzájárulás teljes összegének 
felhasználását.
83 
A 2014–2020-as időszakban a nagyprojekthez kapcsolódó kiadást akkor lehet 
felvenni a kifizetési kérelembe40, ha előzőleg értesítik a Bizottságot a független 
szakértők általi pozitív értékelésről, vagy miután a projektet jóváhagyásra be -
nyújtották a Bizottsághoz. A Bizottságnak három hónapon belül kell elfogadnia 
a kiválasztott nagyprojekthez való pénzügyi hozzájárulás jóváhagyásáról szóló 
határozatot41.38 Az 1083/2006/EK rendelet 39. 
cikke.
39 Az 1083/2006/EK rendelet 41. 
cikke.
40 Az 1303/2013/EU rendelet 102. 
cikkének (6) bekezdése.
41 Az 1303/2013/EU rendelet 102. 
cikkének (1) és (2) bekezdése.
43 Észrevételek 
A kohézió terén nincsen határidő a közfinanszírozás kedvezményezetteknek 
történő kifizetésére: hírnévkockázat
84 
A kohéziós kiadások főszabályként akkor részesülhetnek uniós társfinanszírozás -
ban, ha azokat a kedvezményezett ténylegesen kifizette műveletek végrehajtására 
a támogatási időszak során42. Ezért a kedvezményezettnek nem szükséges meg -
kapnia a kapcsolódó közfinanszírozást, mielőtt a tagállam visszafizetést igényelne 
a Bizottságtól.
85 
Az irányító hatóságoknak biztosítaniuk kell, hogy a kedvezményezettek a köz -
finanszírozás teljes összegét a lehető leghamarabb és teljes egészében megkap -
ják43; azonban a kohéziós politika 2007–2013-as időszakra vonatkozó szabályozási 
kerete nem határoz meg pontos határidőt a kedvezményezetteknek történő kifize -
tések tekintetében. Így előfordulhat, hogy a lezáráskor a tagállamok olyan kiadások 
visszatérítését igénylik, amelyeket még ki sem fizettek a kedvezményezettnek44.
86 
Korábban már felhívtuk a figyelmet a közfinanszírozás kedvezményezetteknek 
való kifizetése terén tapasztalt súlyos késedelmekre (lásd: 2. háttérmagyarázat ). 
A Bizottság nem kötelezi a tagállamokat annak bejelentésére (a lezáráskor vagy azt 
követően), hogy a közhozzájárulás mekkora részét fizették ki ténylegesen. Ezért 
előfordulhat, hogy a kedvezményezettek annak ellenére sem kapják meg meg felelő 
időben a teljes hozzájárulást, hogy a Bizottság maradéktalanul kifizette a saját 
finanszírozási összegét a tagállamnak. Ez elvben azt is jelentheti, hogy a kedvez -
ményezettek adott esetben akár a lezárás utánig (2018-ig vagy annál később) sem 
kapják kézhez a projektjeikhez előirányzott uniós támogatást. Véleményünk szerint 
a késedelmes kifizetések jelentős hírnévkockázatot jelentenek az Uniónak.42 Az 1083/2006/EK rendelet 
56. cikkének (1) bekezdése és 
78. cikkének (1) bekezdése.
43 Az 1083/2006/EK rendelet 80. 
cikke.
44 A kohéziós programok 
lezárásáról szóló 
iránymutatások 5.1.1. szakasza.
Késve fizették ki a kedvezményezetteknek az uniós hozzájárulást
Franciaországban a tagállami hatóságok komoly késedelemmel utalták át az uniós finanszírozást a kedvezmé -
nyezettként eljáró regionális szerveknek: két esetben a késedelem meghaladta az öt hónapot45.
Egy, a különböző olasz régiók képzési igényeit feltérképező jelentés készítésére irányuló olaszországi projekt 
esetében a kedvezményezett 2014 márciusában nyújtotta be kifizetési kérelmét az irányító hatóságnak. A nyi -
latkozatban szereplő költségeket a tagállami hatóságok igazolták, majd azok benyújtásra kerültek a Bizottság -
hoz. Noha a Bizottság 2014 júniusában rendezte a bejelentett költségeket, a kedvezményezett csak öt hónap -
pal később, 2014 novemberében kapta meg az időközi kifizetést.
Hasonló esetek fordultak elő négy további olaszországi, valamint egy franciaországi és hat hollandiai projekt 
esetében is46.
45 A Számvevőszék 2013-as éves jelentése 6. háttérmagyarázata (3) bekezdésének a) pontja (HL C 398., 2014.11.12.).
46 A Számvevőszék 2014-es éves jelentése 6. háttérmagyarázata (5) bekezdésének a) pontja.2. háttérmagyarázat
44 Észrevételek 
87 
A kohézióval ellentétben a vidékfejlesztésnél csak azok a kiadások támogathatók 
uniós hozzájárulásból, amelyek esetében a kapcsolódó támogatást már ténylege -
sen kifizették a kedvezményezettnek47.
88 
A 2014–2020-as időszak tekintetében a rendelet előírja, hogy a kedvezménye -
zetteknek szánt közfinanszírozást a kifizetési kérelem kedvezményezett általi 
benyújtásától számított 90 napon belül ki kell fizetni48. A rendelet tartalmaz egy 
támogató záradékot is, amely értelmében a tagállam köteles gondoskodni arról, 
hogy az operatív program lezárásakor a kedvezményezettek részére kifizetett 
közkiadás összege az uniós költségvetésből kifizetett hozzájárulással legalább 
egyenlő mértékű legyen49.
A kohéziós iránymutatások bizonyos követelményei 
túlmutatnak a rendeletek rendelkezésein
89 
Megállapítottuk, hogy a kohéziós iránymutatások bevezettek néhány olyan 
követelményt is, amelyek túlmutattak a rendeletek rendelkezésein. Az érintett 
követelmények a pénzügyi eszközökhöz, a nem működő projektekhez, a projek -
tek szakaszokra bontásához és a fennmaradó kockázati arányhoz kapcsolódtak. 
E követelményeket az 5. táblázat  mutatja be, amely feltünteti a vidékfejlesztés 
területén rájuk vonatkozóan alkalmazott megközelítést és azt is, hogy történt-e 
változás a 2014–2020-as időszak tekintetében. A vidékfejlesztési iránymutatások 
nem vezettek be további követelményeket.
90 
Az irányító hatóságok mintegy 19%-a és az ellenőrző hatóságok 24%-a a fel -
mérésre adott válaszában is megjegyezte, hogy az iránymutatások egyes követel -
ményei túlmutattak a rendeletek előírásain.
91 
Az 5. táblázatban  felsorolt követelmények mindegyikét egyes konkrét hiányos -
ságok orvoslására vezették be. A nem működő projektekkel és a fennmaradó 
kockázati arány bejelentésével kapcsolatos követelmények elősegítik a lezárás -
hoz kapcsolódó kockázatok csökkentését. A nagyprojektnek nem minősülő pro -
jektek szakaszokra bontásával kapcsolatos magyarázatok szükségesek ugyan, de 
jelenlegi formájukban túlbonyolíthatják a lezárási folyamatot. Korábban már be -
számoltunk arról, hogy a Bizottság a lezárási iránymutatásai útján meghosszabbí -
totta a pénzügyi eszközök támogathatósági időszakát50, ez azonban a jogszabályi 
hierarchiával kapcsolatban problémákat vet fel. A Bizottság vitatja ezt, és nem 
hajlandó jogszabályjavaslatot benyújtani az 1083/2006/EK rendelet módosításá -
ról, ami pedig jogbiztonságot nyújtana a tagállamoknak51.47 Az 1698/2005/EK rendelet 
71. cikkének (1) bekezdése.
48 Az 1303/2013/EU rendelet 132. 
cikke.
49 Az 1303/2013/EU rendelet 129. 
cikke.
50 A Számvevőszék 2015-ös éves 
jelentésének 6.45. bekezdése 
és 2014-es éves jelentésének 
6.52. bekezdése, valamint 
a 19/2016. sz. számvevőszéki 
különjelentés 43. bekezdése.
51 A Bizottság válasza 
a Számvevőszék 2014-es éves 
jelentésének 6.52. 
bekezdésére, a Számvevőszék 
2015-ös éves jelentésének 
6.45. bekezdésére, valamint „A 
pénzügyi eszközök szerepe az 
uniós költségvetés 
végrehajtásában – a 2007–
2013-as programidőszak 
tanulságai” című, 19/2016. sz. 
számvevőszéki különjelentés 
43. bekezdésére ( http://eca.
europa.eu ).
45 Észrevételek 5. táblázatA kohéziós iránymutatások azon rendelkezései, amelyek túlmutatnak 
a rendeletekben előírt követelményeken
TémaA kohéziós politika területén felmerült prob -
léma ismertetéseA vidékfejlesztési politika terü -
letén alkalmazott megközelítésA 2014–2020-as időszakban 
alkalmazott megközelítés
A pénzügyi eszközökből 
finanszírozott kiadások 
támogathatósági 
időszaka12015-ös éves jelentésünkben megjegyeztük, hogy 
az 1083/2006/EK rendelet 56. cikkének (1) bekez -
dése 2015. december 31-ét jelölte meg a kifizetések 
támogathatóságának végső határidejéül. A Bi -
zottság 2015 áprilisában úgy döntött, hogy 2017. 
március 31-ig meghosszabbítja a támogathatósági 
időszakot. A hosszabbítást a Bizottság egyoldalúan, 
a lezárásról szóló iránymutatásokat módosító 
bizottsági határozat révén vezette be, anélkül, 
hogy kezdeményezte volna a rendelet módosítását 
a Tanácsnál és az Európai Parlamentnél. Mivel még 
mindig nincsen erre vonatkozóan megfelelő szintű 
jogszabály, a  2015. december  31-ét követően folyó -
sított kifizetéseket szabálytalannak tekintjük2.A támogathatósági időszak nem vál -
tozott, a többi kiadáshoz hasonlóan 
továbbra is 2015. december 31-ig 
tart.Mindkét szakpolitikai területen 
általános elv, hogy a pénzügyi 
eszközből teljesített kiadások 
kifizetésének (illetve garancia 
esetében a  lekötésének) 
a támogathatósági időszakon 
belül ténylegesen meg kell 
történnie3.
A nagyprojektek4, 
illetve 
a nagyprojektnek nem 
minősülő projektek 
szakaszokra bontásaA rendelet rendelkezik ugyan a  nagyprojektek 
szakaszokra bontásáról5 (két programozási időszak -
ban végrehajtandó, elkülönülő szakaszokra való 
tagolásáról), az iránymutatások6 azonban további 
szabályokat írnak elő a szakaszokra bontás tekin -
tetében, amelyek a  nagyprojektnek nem minősülő 
projektek két programozási időszakot (2007–2013 
és 2014–2020) átfogó finanszírozására is ki -
terjednek. A projektek két programozási időszakon 
átívelő finanszírozására vonatkozó követelmények 
a kohézió esetében összetettebbek és korlátozóbb 
jellegűek, mint a  vidékfejlesztésnél.A rendelet nem rendelkezik 
a projektek szakaszokra bontásáról. 
A befejezetlen projektek az átmeneti 
szabályok értelmében rendszerint7 (a 
projekt teljes költségére vonatkozó 
követelmény nélkül) további társ -
finanszírozásban részesülhetnek az 
új időszakban. A határpont a kiadás 
kifizetési időpontja.A 2014–2020-as időszakra 
vonatkozó rendeletek – 
a 2007–2013-as időszakhoz 
hasonlóan – csak a nagy -
projektek szakaszokra 
bontásáról rendelkeznek.
1  A pénzügyi eszközből a végső kedvezményezetteknek folyósított kifizetések, az irányítási költségek megtérítése és garanciák kibocsátása.
2 A Számvevőszék 2015-ös éves jelentésének 6.45. bekezdése (HL C 375., 2016.10.13.).
3  Az 1303/2013/EU rendelet 42. cikkének (1) bekezdése: „A program zárásakor a pénzügyi eszköz elszámolható kiadása az elszámolhatósági 
időszakon belül a pénzügyi eszköz számára ténylegesen kifizetett, illetve garanciák esetében a pénzügyi eszköz által lekötött program  -
hozzájárulások teljes összege.” A 42. cikk (2) és (3) bekezdésében előírt kivételek alkalmazásával.
4  Az 1085/2006/EK rendelet 39. cikkének meghatározása szerint a nagyprojekt olyan művelet, amelynek teljes költsége meghaladja az 
50 millió eurót.
5 Az 1083/2006/EK rendelet 40. cikkének d) pontja.
6 A kohéziós programok lezárásáról szóló iránymutatások 3.3. és 3.4. szakasza.
7 Három megszakított intézkedés kivételével.
46 Észrevételek 
TémaA kohéziós politika területén felmerült prob -
léma ismertetéseA vidékfejlesztési politika terü -
letén alkalmazott megközelítésA 2014–2020-as időszakban 
alkalmazott megközelítés
A nem működő 
projektek 
meghatározása 
és a vonatkozó 
követelményekNem írja elő jogszabályi követelmény, hogy a  műve -
let a lezárás időpontjában működjön, ezért fennáll 
a kockázat, hogy az uniós társfinanszírozásban 
részesülő műveletek befejezetlenül maradnak. 
A vonatkozó követelményt az iránymutatások ve -
zetik be8. Kivételesen és bizonyos feltételek mellett 
azonban nem működő projektek is társfinanszíroz -
hatók. Ezeknek a projekteknek 2019. március 31-ig 
el kell készülniük, különben a Bizottság végrehajtja 
a pénzügyi korrekciót.A befejezetlen projektek 
a fent le  írtak szerint többnyire 
támogathatók.Továbbra sem írja elő követel -
mény, hogy a projekt a lezárás 
időpontjában működjön.
A fennmaradó 
kockázati arány 
kiszámításának 
követelményeAz iránymutatások9 az éves hibaarány kiszámítását 
előíró szabályozási követelményt kibővítve immár 
úgy rendelkeznek, hogy az ellenőrző hatóság -
nak zárónyilatkozatában közölnie kell az egyes 
operatív programok fennmaradó kockázati arányát. 
A meghatározás szerint a lezáráskori fennmaradó 
kockázati arány az éves fennmaradó kockázati 
összegek összegének (amely magában foglalja 
a vissza  vonásokat és a visszafizettetéseket is) és 
a lezáráskor bejelentett összköltségek összegének 
a hányadosa. Az ellenőrző hatóságnak a lezáráskor 
adott ellenőri véleményének megfogalmazása 
során figyelembe kell vennie a fennmaradó 
kockázati arányt. Noha ez a követelmény igen sok 
többletmunkát róhat egyes ellenőrző hatóságokra, 
a Bizottságnak kiegészítő bizonyosságot nyújt arról, 
hogy az adott program fennmaradó hibaszintje 
a lezáráskor nem éri el a lényegességi küszöböt.A rendeletek nem írják elő a tanúsító 
szerveknek, hogy ellenőri véleményt, 
illetve jelentést nyújtsanak be a tel -
jes időszakra, vagy hogy a lezáráskor 
kiszámítsák a program fennmaradó 
kockázati arányát.A rendeletek nem írják elő 
az ellenőrző hatóságoknak 
és a tanúsító szerveknek, 
hogy ellenőri véleményt, 
illetve jelentést nyújtsanak 
be a teljes időszakra, vagy 
hogy a le  záráskor kiszámítsák 
a program fennmaradó kocká -
zati arányát.5. táblázat 
8  3.5. szakasz (Nem működő projektek): „A záródokumentumok benyújtásakor a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a program lezárása 
által érintett összes projekt működik, vagyis azokat befejezték és használatban vannak, és így azok támogatásra jogosultnak tekinthetők”.
9  A kohéziós programok lezárásáról szóló iránymutatások VI. melléklete (Iránymutatás a záró ellenőrzési jelentés és a zárónyilatkozat 
elkészítéséhez).
Forrás:  Európai Számvevőszék.
47 Észrevételek 
A tagállamok elégedettek a Bizottságtól kapott 
támogatással, de kulcsfontosságú a tagállami és a regionális 
hatóságok közötti koordináció
92 
A Bizottságnak igény szerint, képzés és folyamatos magyarázatok formájában 
időbeni és megfelelő támogatást kell nyújtania, hogy ezzel segítse a tagállami 
hatóságokat a lezárás előkészítésében. A tagállamoknak kellően korán meg kell 
kezdeniük előkészületeiket, és mind tagállami, mind regionális szinten a megfele -
lő időben meg kell szervezniük lezárási tevékenységeiket.
A tagállamok elégedettek a Bizottságtól kapott támogatással, 
és összességében felkész ültnek érzik magukat a lezárásra
93 
Elemzésünk szerint a Bizottság képzés, konferenciák, szemináriumok, találkozók 
és kérdés-válasz dokumentumok formájában megfelelő támogatást nyújtott 
mindkét szakpolitikai terület számára. Az összes felelős hatóság hozzáféréssel 
rendelkezett ezekhez a dokumentumokhoz, és meghívást kapott a Bizottság által 
szervezett képzéssorozatra.
94 
A felmérésünkre válaszoló hatóságok többsége – a szakpolitikai területétől füg -
getlenül – hasznosnak találta a Bizottság által nyújtott képzéseket és támogatást, 
és arról számolt be, hogy kérdéseire kellő időben választ kapott. A válaszadók 
többsége ezenkívül elégedett volt a Bizottság által nyújtott támogatás típusával 
is: csak a hatóságok egytizede jelezte, hogy inkább más formában kért volna 
támogatást.
95 
A válaszadók közel egyharmada (29%) úgy vélte, hogy a 2007–2013-as időszakban 
a Bizottság hatékonyabb támogatást biztosított, mint a 2000–2006-os időszak -
ban (lásd: 6. ábra ).
48 Észrevételek 
96 
A felmérés válaszadóinak 89%-a már 2015 szeptemberében úgy érezte, hogy jól 
vagy elég jól felkészült a lezárásra. A többség továbbá úgy értékelte, hogy készen 
áll vagy előrehaladott stádiumban van a belső kézikönyvek és eljárások elkészíté -
se terén. A válaszadók 85%-a úgy vélte, hogy elég ideje lesz feladatai megfelelő 
elvégzéséhez.
A kü lönböző tagállami hatóságok közötti koordináció kockázatot 
jelenthet a lezárással kapcsolatos feladatok maradéktalan 
végrehajtása szempontjából
97 
A lezárás eredményességének és hatékonyságának biztosításához elengedhe -
tetlen, hogy az egyazon tagállamon belüli különböző hatóságok eredményes 
koordinációs folyamatot hozzanak létre. Minden hatóságnak elegendő időt kell 
biztosítani ahhoz, hogy kielégítően el tudják végezni a lezárással kapcsolatos 
feladataikat. 6. ábraA tagállamok véleménye a Bizottság által a 2007–2013-as időszak lezárásához 
nyújtott támogatásról (a 2000–2006-os időszak viszonylatában)1
1  A bolgár, román és horvát hatóságok válaszait kizártuk az értékelésből, mivel ezek nem vettek részt a 2000–2006-os időszak lezárásában.
Forrás:  Európai Számvevőszék.
1%
43%27%29%
Nem alkalmazható vagy 
nincs véleményVáltozatlan
RosszabbJobb
49 Észrevételek 
98 
A felmérés szerint a vidékfejlesztés terén tevékenykedő hatóságok 44%-a, 
illetve a kohézióval foglalkozó hatóságok 56%-a vélte úgy, hogy a más ható -
ságokkal való koordináció mérsékelt vagy jelentős kockázatot vet fel a lezárás 
tekintetében.
99 
Különösen az ellenőrző hatóságok és a tanúsító szervek aggódnak amiatt, hogy 
a tagállami szinten kijelölt ütemterv elegendő időt biztosít-e számukra a fel -
adataik megfelelő ellátásához. Az egyeztetett határidők megfelelősége ezeknek 
a hatóságoknak nagyobb gondot jelent, mint az irányító hatóságoknak és a ki -
fizető ügynökségeknek, mivel időrendben az ő feladataikra kerül sor a legkésőbb.
100  
A kohézió területén, ahol a szabályok egyes típusú kiadásokat a dokumentumok 
2017. március 31-i leadásáig minősítenek támogathatónak (lásd: 106–113. be -
kezdés), előfordulhat, hogy a lezárási folyamat nem hagy kellő időt az ellenőrző 
hatóságoknak a záró költségnyilatkozatok ellenőrzésére. Ezt az érintettek különö -
sen jelentős kockázatként értékelik.
101  
Azon programok esetében, amelyek nem használták fel maradéktalanul az uniós 
hozzájárulást, a tagállami ütemterv késői határidőt jelölhet meg arra, hogy az 
irányító hatóság benyújtsa a záró költségnyilatkozatot az ellenőrző hatósághoz. 
A benyújtás kitűzött határideje egyes esetekben akár 2016 végére is eshet, ami 
növeli az ellenőrző hatóság munkaterhét, és beszűkítheti a 2017. március 31-ig ki -
adandó ellenőri vélemény hatókörét. A Bizottság ilyen esetben két dolgot tehet: 
vagy felkérheti az ellenőrző hatóságot, hogy végezzen további ellenőrzéseket 
a kiadással kapcsolatban (azaz gyakorlatilag halasztást biztosíthat az ellenőrző 
hatóság számára, ezzel elnyújtva a lezárási folyamatot), vagy pedig pénzügyi 
korrekciót alkalmazhat. Nem világos, hogy a fennmaradó kockázati arány kiszámí -
tásakor hogyan fogják figyelembe venni ezeket a hatókör-korlátozásokat.
102  
A 3. háttérmagyarázat  egy, a különböző hatóságok által közös megegyezéssel 
kidolgozott ütemtervet mutat be, amely bevált gyakorlatnak tekinthető.
50 Észrevételek 
103  
Néhány válaszadó úgy vélte, hogy a Bizottságnak kötelező határidőket kellett 
volna előírnia az összes érintett hatóság számára. A 2014–2020-as időszakban 
azonban az érintett tagállami és regionális hatóságok munkájára vonatkozó 
ütemterv kidolgozása a tagállamok feladata marad.
A Bizottságnak továbbra is éberen kell ügyelnie a 2007–2013-
as időszak kielégítő lezárásának garantálására
104  
A megfelelő kialakítás és előkészítés ugyan kulcsfontosságú, de önmagában 
nem elégséges a kohéziós és vidékfejlesztési programok eredményes és időbeni 
lezárásához. Sok múlik a lezárási folyamat gyakorlati, helyszíni megvalósításának 
módján, a tagállamok által benyújtott lezárási dokumentumok minőségén, vala -
mint azon, hogy a Bizottság következetesen és alaposan, a rendeletekben előírt 
határidőn belül vizsgálja-e át e dokumentumokat.Egy német régióban egyezményes alapon bevezetett, kötelező ü temterv
Schleswig-Holstein német régióban az irányító, az igazoló és az ellenőrző hatóság mindhármuk számára kö -
telező érvényű ütemtervben állapodott meg. A céljuk ezzel az volt, hogy minden hatóság számára elegendő 
időt biztosítsanak munkájuk elvégzésére.
Feladat Felelős hatóság Határidő
Az utolsó időközi kifizetési kérelem benyújtása a Bizottsághoz IH, IgH 2016.4.29.
A műveletek ellenőrzésének lezárása EH 2016.8.31.
A végső kifizetési kérelem elkészítése IH, IgH 2016.11.30.
Záró végrehajtási jelentés IH 2016.11.30.
A lezárási dokumentumok ellenőrzése EH 2017.1.31.
A monitoringbizottság általi jóváhagyás IH 2017.2.20.
A lezárási csomag benyújtása a Bizottságnak IH, IgH, EH 2017. 3.1.3. háttérmagyarázat
51 Észrevételek 
105  
A 2000–2006-os időszak kohéziós programjai lezárásának kezdeti szakaszát 
vizsgáló korábbi ellenőrzésünk megállapította, hogy a lezárás csak részben volt 
eredményes, mert a tagállamok a lezáráskor alkalmazandó pénzügyi korrekciók 
elkerülése érdekében nyilatkozataikban indokolatlanul csökkentették a végső 
hibaarányokat52. A kontrollrendszeren végzett javítások ellenére ez a kockázat 
a 2007–2013-as programozási időszak lezárásakor is fennáll. Ezenfelül feltártunk 
néhány olyan kockázatot is, amelyekre a 2007–2013-as időszak lezárási folyamata 
során különös figyelmet kell fordítani.
A pénz ügyi eszközök, a szerződéses előlegek és egyes állami 
támogatásban részes ülő nagyprojektek kapcsán továbbra 
is fennállnak bizonyos sajátos kockázatok a kiadások 
szabályszerűsége tekintetében
Fennáll a kockázat, hogy lezáráskor nem ellenőrzik kellőképpen a pénz ügyi 
eszközökből teljesített kiadások támogathatóságát
106  
A pénzügyi eszközök az uniós költségvetésből biztosított finanszírozási mecha -
nizmusok, amelyek kölcsön, garancia vagy sajáttőke- (illetve kvázisajáttőke-) 
befektetés formáját ölthetik. Pénzügyi eszközöket mind a kohézió, mind a vidék -
fejlesztés terén alkalmaznak.
107  
A 2007–2013-as időszakban a létrehozott pénzügyi eszközbe előleget fizettek, 
majd a Bizottság visszafizette a tagállamnak az uniós hozzájárulás53 összegét. 
A pénzügyi eszközökkel kapcsolatos támogatható kiadásokat azonban csak 
a lezáráskor lehet megállapítani, azok összege ugyanis a végső kedvezményezett -
nek nyújtott kölcsönök, garanciák és tőkeberuházások, valamint a támogatható 
irányítási költségek és díjak tényleges összegének felel meg54. Mivel az ellenőrző 
hatóságoknak és a tanúsító szerveknek az időszak során nem kellett vizsgálniuk 
ezeket a kiadásokat, fennáll a kockázat, hogy azok támogathatóságát nem ellen -
őrzik megfelelően. Az a tény, hogy a kohézió terén a pénzügyi eszközök 2017. 
március 31-ig biztosíthatnak támogatást a végső kedvezményezetteknek (lásd: 
5. táblázat ), még inkább akadályozza az ellenőrző hatóságokat abban, hogy 
megbizonyosodjanak a kiadások jogszerűsége és szabályszerűsége felől (lásd 
még: 100. bekezdés).
108  
A 2014–2020-as időszakban a pénzügyi eszköz útján biztosított közfinanszírozást 
részletekben kell kifizetni. Az egyes részletek kifizetésének feltétele az előző 
részlet egy bizonyos százalékos arányának tényleges felhasználása55, amelyet az 
ellenőrző hatóságoknak és a tanúsító szerveknek kell ellenőrizniük. A támogatha -
tó kiadások összegét azonban továbbra is csak a lezáráskor állapítják meg56. Ezen 
intézkedések együttesen csökkentik annak kockázatát, hogy az uniós költség -
vetésből szabálytalan kiadásokat társfinanszírozzanak.52 A Számvevőszék 2011-es éves 
jelentésének 5.61. bekezdése 
(HL C 344., 2012.11.12.).
53 Az 1083/2006/EK rendelet 
56. cikkének (2) bekezdése és 
az 1974/2006/EK rendelet 
52. cikke.
54 Az 1083/2006/EK rendelet 
78. cikkének (6) bekezdése és 
az 1974/2006/EK rendelet 
52. cikkének (1) bekezdése.
55 Az 1303/2013/EU rendelet 
41. cikkének (1) bekezdése.
56 Az 1303/2013/EU rendelet 
42. cikke.
52 Észrevételek 
A szerződéses előlegekre vonatkozó szabályok a kohéziós politikában: 
nehézségekbe ü tközik a támogathatóság ellenőrzése
109  
A szerződéses előlegek a végső kedvezményezett által kötött szerződés alapján, 
a rendes kereskedelmi joggal és gyakorlattal összhangban elvégzett munka vagy 
nyújtott szolgáltatás ellenértékeként teljesített számlakifizetések.
110  
A Bizottság a kedvezményezettek által 2015. december 31-ig megfizetett szer -
ződéses előlegeket támogatható kiadásnak tekinti, amennyiben azokat 2017. 
március 31-ig tényleges kiadássá konvertálják. A kifizetésnek meg kell felelnie 
a tagállami szabályoknak és szerződéses kötelezettségeknek.
111 
A szerződéses előlegek elszámolása kapcsán – különösen ha ezek a szerződés 
értékének jelentős részét teszik ki – jelentős a kockázata annak, hogy a lezárás -
kor nem támogatható kiadások merülnek fel. E kockázat csökkentése érdekében 
nagyon alaposan meg kell vizsgálni, hogy a nagy összegű előlegkifizetésekre 
a kereskedelmi joggal és gyakorlattal összhangban került-e sor. Az előlegek 
tényleges kiadássá való konvertálásának lehetősége, amelyre 2017. március 31-ig 
bármikor mód van, felveti azt a problémát, hogy az ellenőrző hatóságok gyakran 
nem fogják tudni ellenőrizni ezeket a kiadásokat és bizonyosságot nyújtani azok 
támogathatóságáról (lásd még: 100. bekezdés).
112  
A szerződéses előlegek lezáráskori elszámolásával járó jelentős kockázatra tekin -
tettel számos tagállam (köztük Bulgária, Dánia és Észtország) úgy döntött, hogy 
azokat nem szerepelteti záró költségnyilatkozatában.
113  
Megjegyezzük, hogy a Bizottság is kockázatos területként azonosította a pénz -
ügyi eszközökkel és szerződéses előlegekkel összefüggő kiadások támogatha -
tóságát, és 2016 szeptemberében további iránymutatást nyújtott az ellenőrző 
hatóságoknak azzal kapcsolatban57.57 A Bizottság és az ellenőrző 
hatóságok (Homologues 
Group) 2016. szeptemberi, 
budapesti ülésén elhangzott 
előadások szerint.
53 Észrevételek 
2012 végéig jóváhagyott nagyprojektek: nagyobb az állami támogatási 
szabályok megszegésének kockázata
114  
A 2007–2013-as programozási időszakra a Bizottság által jóváhagyott 918 nagy -
projektből 440 esetében került sor határozat elfogadására 2012 vége előtt. 
A Verseny  politikai Főigazgatóság nem ellenőrizte szisztematikusan, hogy e pro -
jektek kapcsán a közfinanszírozású infrastrukturális beruházásokhoz kapcsoló -
dott-e állami támogatás. 2012 novemberében a Bizottság olyan iránymutatást 
küldött a tagállamoknak, amelyben kijelentette: nem áll szándékában azon, 
e közlemény által érintett infrastrukturális nagyprojektek szisztematikus vizs -
gálata abból a szempontból, hogy ezek megfelelnek-e az állami támogatási 
szabályoknak, amelyekre vonatkozóan már a közlemény dátuma előtt született 
határozat58. Ezért elvben előfordulhat, hogy egy tagállam a nagyprojekt jóvá -
hagyásáról szóló bizottsági határozatot kap, noha nem tartja be az állami támo -
gatási szabályokat59.
115  
Ezenfelül 2012 előtt – az Európai Bíróság által egy állami támogatási ügyben 
hozott ítéletben (az úgynevezett Leipzig Halle ítéletben) megfogalmazott pon -
tosítást megelőzően – a tagállamok csak ritkán jelentettek be infrastrukturális 
beruházásokat a Bizottságnak60.58 Az Európai Bizottság 
12-0059-01. sz. iránymutató 
feljegyzése: „Az 
infrastrukturális projektek 
állami támogatási 
szabályoknak való 
megfelelésének ellenőrzése”; 
2012. november 21.
59 A „Jobban kell törekedni 
a kohéziós politikában 
alkalmazott állami támogatási 
szabályok megismertetésére 
és betartatására” című, 
24/2016. sz. számvevőszéki 
különjelentés 71. bekezdése 
(http://eca.europa.eu ).
60 A 24/2016. sz. különjelentés 
121. bekezdése.
54
 Következtetések 
és ajánlások
Javultak a lezárásra vonatkozó szabályok, de további 
lépésekre van sz ükség a hatékonyság és az időbeniség 
javítása érdekében
A 2020 utáni időszakban még jobban össze kell hangolni 
a kohéziós és vidékfejlesztési programok lezárási eljárását
116  
A lezárási folyamat – a kohéziós és vidékfejlesztési programoknál alkalmazott 
irányítási és kontrollrendszerek változásait követve – jelentős változásokon ment 
keresztül az elmúlt három programozási időszakban. Egyre jellemzőbb, hogy 
a programozási időszak folyamán végig rendszeres időközönként bizonyosságot 
nyújtanak, ami csökkenti az időszak végének terhelését és a kifejezetten a le -
záráskor elvégzendő munka mennyiségét.
117  
A 2000–2006-os időszakban a kohéziós politika és a vidékfejlesztési politiká -
hoz tartozó beruházási intézkedések esetében azonos lezárási eljárást és közös 
iránymutatásokat alkalmaztak. A kiadásokat kumulatív módon jelentették be, 
és a Bizottság csak a lezáráskor fogadta el azokat. A 2007–2013-as időszakban 
nagyobb hangsúlyt helyeztek az évenkénti bizonyosságra, amellett a két szak -
politikai terület eljárásai elkezdtek különválni, miután a vidékfejlesztési politi -
kához tartozó beruházási intézkedések esetében bevezették a kiadások éves 
elfogadását. A kohézió területén az ellenőrző hatóságok és a Bizottság évente 
vizsgálták a kiadások jogszerűségét és szabályszerűségét. A Bizottság ezenfelül 
szükség esetén megszakíthatta, illetve felfüggeszthette a folyósítást. A kiadáso -
kat azonban továbbra is halmozva jelentették be, és a Bizottság csak a lezáráskor 
fogadta el azokat hivatalosan.
118  
A 2014–2020-as időszakban mind a kohéziós, mind a vidékfejlesztési uniós kiadá -
sokat az európai strukturális és beruházási alapok (esb-alapok) finanszírozzák. 
Üdvözöljük, hogy e változás következtében fokozódott a két szakpolitikai terület 
bizonyosságnyújtási és lezárási eljárásának összhangja. Kedvező fejleménynek 
tartjuk, hogy az időszak során fokozott figyelem irányul a bizonyosság nyújtásá -
ra, valamint hogy ezáltal csökken a lezáráskor végzendő feladatok mennyisége, 
mivel ennek nyomán csökkenhetnek a kapcsolódó kockázatok, és lerövidülhet 
a lezárási eljárás. Bár a közös rendelkezésekről szóló rendelet kísérletet tesz az el -
járások egységesítésére, néhány különbség továbbra is fennmarad a két szakpoli -
tikai területre vonatkozó lezárási eljárások között (lásd: 21–29. bekezdés).
55 Következtetések és ajánlások 
1. ajánlás
A Bizottság a 2020 utáni időszakra vonatkozó jogalkotási javaslataiban tegyen 
javaslatot a kohéziós programok és a vidékfejlesztési politikához tartozó beruhá -
zási intézkedések lezárására irányadó szabályozási rendelkezések további közelí -
tésére, hogy a két területen idővel egységes éves bizonyossági eljárást lehessen 
alkalmazni.
A közelítésnek törekednie kell a terminológia egységesítésére, a két szakpolitikai 
területtel foglalkozó tagállami hatóságok szerepének összehangolására, a jog -
szerűség és szabályszerűség fogalmának közelítésére az éves elfogadási eljárás 
keretében, valamint egy szabványos számviteli év bevezetésére.
Ajánlott megvalósítási határidő: a 2020 utáni időszakra vonatkozó jogalkotási 
javaslatok előkészítése során.
A rendeletek meghatározása értelmében a lezárás jelenleg 
nem foglalja magában a kiadások jogszerűségének és 
szabályszerűségének, illetve a programeredményeknek 
a Bizottság általi végső elfogadását
Eltérőek a lezárás céljával és következményeivel kapcsolatos elvárások
119  
A vonatkozó rendeletek sem a kohézió, sem a vidékfejlesztés esetében nem 
határozzák meg a lezárás fogalmát. A Bizottság a kapcsolódó szabályokat és 
gyakorlati megfontolásokat különböző útmutatókban írta elő, amelyeket a tag -
államokkal is megvitatott. Megállapításunk szerint a kohézió terén a Bizottság és 
a tagállamok hasonlóan látják a lezárás célját: nevezetesen mindkét fél tágabban 
értelmezi azt, mint a rendeletek meghatározása, amely csak pénzügyi elszámo -
lásról rendelkezik. A vidékfejlesztés terén azonban a tagállamok a Bizottságtól 
kissé eltérően értelmezik a lezárást.
120  
Mindkét területen – de különösen a vidékfejlesztés terén – különböznek az el -
várások, mivel a tagállamok úgy értelmezik, hogy a lezárás jogbiztonságot nyújt 
a Bizottság által elfogadott kiadások jogszerűségéről és szabályszerűségéről, 
holott ez a szó szoros értelmében nincsen így (lásd: 30–33. bekezdés).
56 Következtetések és ajánlások 
A 2007–2013-as időszakban csak a kohézió esetében történik meg az 
időszak programkiadásai jogszerűségének és szabályszerűségének végső 
elfogadása
121  
A 2007–2013-as kohéziós programok lezárási eljárása a programtevékenységekre 
irányuló összes uniós és tagállami ellenőrzés eredményeit figyelembe veszi. Ezért 
úgy tekinthető, hogy a lezárás kifejezi az időszak kiadásai jogszerűségének és 
szabályszerűségének elfogadását. A Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság 
és a Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatósá -
ga további ellenőrzéseket is végezhet, amelyek a lezárást követő három évben 
még pénzügyi korrekciókat eredményezhetnek, noha a gyakorlatban erre csak 
kivételes esetben kerül sor. Ezzel szemben a vidékfejlesztés terén a lezáráskor 
még folyamatban vannak a szabályszerűségi ellenőrzések, ezért a lezárás tisz -
tán pénzügyi tranzakció, és nem jelenti a kiadások jogszerűségének és szabály -
szerűségének elfogadását. A Bizottság sem éves szinten, sem a teljes időszak 
végén nem fogadja el formálisan a kiadások jogszerűségét és szabályszerűségét. 
Ebben a tekintetben a 2014–2020-as időszakban sem változott a helyzet (lásd: 
39–45. bekezdés).
A Bizottságnak tájékoztatnia kell a költségvetési hatóságot a lezárási 
eljárás végső eredményéről
122  
A közkiadások révén elért eredményekről való beszámolás az elszámoltathatóság 
kulcsfontosságú eszköze. A Bizottság az egyes főigazgatóságok éves tevékenységi 
jelentéseiben számol be a költségvetési hatóságnak az éves helyzetről, azonban 
nincsen előírva egy, kifejezetten a teljes programozási időszak lezárásának vég -
eredményére vonatkozó jelentés benyújtása. Ebben a tekintetben a 2014–2020-as 
időszakban sem változott a helyzet.
123  
Az Unió többéves programozásra épülő költségvetési rendszere tekintetében úgy 
véljük, hogy a programlezárásnak tartalmaznia kellene annak a Bizottság általi 
végső elfogadását, hogy a kiadások a programozási időszak egészére nézve – az 
összes uniós és tagállami ellenőrzés eredményeire figyelemmel – jogszerűek 
és szabályszerűek voltak, valamint egy jelentést a program végrehajtásáról és 
eredményeiről. Az ezekre a teljesítménnyel és szabályszerűséggel kapcsolatos 
fő szempontokra vonatkozó információkat ezután a költségvetési hatósághoz is 
be kellene nyújtani. E szabályokat a 2020 utáni időszakra vonatkozó jogalkotási 
javaslatok előkészítése során mérlegelni kellene (lásd: 53–55. bekezdés).
57 Következtetések és ajánlások 
A kiadások jogszerűségének és szabályszerűségének értékelése érdekében 
a program végrehajtása során és a lezáráskor is ki kellene számítani 
a fennmaradó kockázati arányt
124  
Úgy véljük, hogy az egyes kohéziós programok fennmaradó kockázati arányának 
kiszámítása megfelelő és hasznos eszköz, amely bizonyosságot nyújt arról, hogy 
a lezáráskor fennmaradó hibaszint nem haladja meg a lényegességi küszöböt.
125  
A vidékfejlesztés terén azonban azt tapasztaltuk, hogy a jelenlegi eljárások sem 
az éves, sem a végső számlaelszámolás révén, sem pedig a szabályszerűségi 
ellen  őrzések véglegesítése után nem biztosítják, hogy a programszintű fenn -
maradó hibaarány nem éri el a Bizottság által megszabott 2%-os lényegességi 
küszöböt. A Bizottság a programok szintjén nem számítja ki a szabályszerűségi 
ellenőrzések nyomán végrehajtott pénzügyi korrekciók után fennmaradó kocká -
zati arányt, ezért nem áll rendelkezésre bizonyosság arról, hogy az egyes prog -
ramok fennmaradó hibaaránya nem haladja meg a lényegességi szintet (lásd: 
34–38. bekezdés).
A lezárási folyamatnak ki kellene terjednie a program teljesítményének, 
valamint az outputok és az eredmények megvalósulásának értékelésére
126  
A 2007–2013-as időszak lezárásának szabályozási kerete és kialakítása nem fek -
tetett különösebb hangsúlyt az outputok és eredmények elérésére. A tagállami 
hatóságoknak be kellett számolniuk a programokhoz rendelt célok teljesítéséről, 
ezt az információt azonban az ellenőrző hatóságok, illetve a tanúsító szervek 
rendszerint nem ellenőrizték. Bár a Bizottságnak értékelnie kell ezeket a jelenté -
seket, a végső egyenleg kifizetése nem függ közvetlenül a célok elérésétől.
127  
Üdvözöljük, hogy a 2014–2020-as időszak szabályozási kerete több figyelmet 
fordít a teljesítményre. Az egyik fő változás egy olyan eredményességi tartalék 
újbóli bevezetése, amelynek célja, hogy a kifizetéseket az outputok és eredmé -
nyek megvalósításától tegye függővé. Az majd csak később derül ki, hogyan 
alkalmazzák az eredményességi tartalékot a 2014–2020-as időszakban (lásd: 
46–52. bekezdés).
58 Következtetések és ajánlások 
2. ajánlás
A Bizottság a 2020 utáni időszakra vonatkozó jogalkotási javaslataiban javasolja 
a programkiadások jogszerűségének és szabályszerűségének, valamint az elért 
outputoknak és eredményeknek a program lezárásakor történő végső elfogadá -
sát is. Ezzel összefüggésben a Bizottság mindkét szakpolitikai területen:
– dolgozzon ki eljárásokat a programszinten az összes pénzügyi korrekció vég -
rehajtása után fennmaradó kockázati arány kiszámítására, és biztosítsa, hogy 
ez az arány a lezáráskor ne haladja meg a lényegességi küszöböt; valamint
– értékelje, hogy a programcélok megvalósultak-e, és szükség esetén alkalmaz -
zon pénzügyi korrekciót az elégtelen teljesítmény kapcsán.
Ajánlott megvalósítási határidő: a 2020 utáni időszakra vonatkozó jogalkotási 
javaslatok előkészítése során.
3. ajánlás
A 2020 utáni időszakra vonatkozó jogalkotási javaslataiban a Bizottság pon -
tosítsa, hogy a programkiadások végső elfogadása után hogyan tájékoztatja 
a költség  vetési hatóságot a lezárási eljárás eredményéről.
Ajánlott megvalósítási határidő: a 2020 utáni időszakra vonatkozó jogalkotási 
javaslatok előkészítése során.
El kell ker ülni a támogathatósági időszakok közötti átfedéseket, és 
a lezárásnak a támogathatósági időszak végét követően mielőbb meg 
kellene történnie
128  
A 2000–2006-os és a 2007–2013-as időszakban a tagállamoknak az időszak vége 
után további két évük volt a nekik ítélt finanszírozás elköltésére. A 2014–2020-as 
időszakban ezt a kiegészítő időszakot meghosszabbították, az eredeti hétéves 
programozási időszakon felül összesen három évre. Következésképpen a támo -
gathatósági időszak 2023-ban, tíz teljes évvel a jogszabályi keret Európai Par -
lament és Tanács általi elfogadása (2013 vége) után fog véget érni. Még ezután 
következik majd a lezárás, amely a kohézió esetében újabb két évvel toldja meg 
az időszakot.
59 Következtetések és ajánlások 
129  
A lezárás mindig átfedésben lesz a következő időszakkal. Úgy véljük, hogy az em -
beri erőforrások rendelkezésre állása kulcsfontosságú kihívást jelent a programok 
eredményes lezárása szempontjából. Emiatt – az összesített adminisztratív teher 
csökkentése érdekében – minél inkább le kell rövidíteni azt az időt, amely során 
egyidejűleg két programozási időszakhoz tartozó programok végrehajtása van 
folyamatban. Ezenfelül az a lehetőség, hogy a tagállamok a program költségveté -
sét még a programozási időszak lejárta után is elkölthetik, nem hat ösztönzőleg 
a következő időszak programjainak elindítására.
130  
Ezért úgy gondoljuk, hogy meg kellene szüntetni a támogathatósági időszakok 
közötti átfedéseket, és a támogathatósági időszak végének lehetőség szerint egy -
be kellene esnie a következő programozási időszak kezdetével. Ez arra ösztönözné 
a tagállamokat, hogy időben és hasznosan költsék el az uniós forrásokat, és egyben 
biztosítaná a következő programozási időszak lendületes elindítását. A szakaszokra 
bontásra vonatkozó szabályok egyszerűsítése – különösen a kohézió területén – 
megkönnyíthetné a programozási időszakok közötti átmenetet.
131  
Ezenfelül a 2014–2020-as időszakban mindkét szakpolitikai területen alkalmazni 
fogják az elszámolások évente történő elfogadásának gyakorlatát, aminek köszön -
hetően a lezárási tevékenységek – különösen a kohézió területén – kevésbé lesznek 
költségesek, mint a múltban. Megállapítottuk azonban, hogy a két szakpolitikai te -
rületen még mindig nem azonos idő áll a tagállami hatóságok rendelkezésére a le -
zárási dokumentumok elkészítésére és benyújtására: a határidő a kohézió esetében 
13,5 hónap, a vidékfejlesztés esetében azonban 6 hónap (lásd: 58–68. bekezdés).
4. ajánlás
A Bizottság a 2020 utáni időszakra vonatkozó jogalkotási javaslataiban tegyen javasla -
tot arra, hogy a támogathatósági időszakok ezentúl ne kerüljenek átfedésbe a követ -
kező programozási időszakkal, és hogy a lezárási időszak a támogathatósági időszak 
végét követően azonnal záruljon le. Mindkét szakpolitikai területen konkrétan:
– meg kellene szüntetni a támogathatósági időszakok közötti átfedéseket, és a tá -
mogathatósági időszak végének lehetőség szerint egybe kellene esnie a követ -
kező programozási időszak kezdetével;
– a tagállamok legyenek kötelesek a támogathatóságra meghatározott végső 
határ  időtől számított hat hónapon belül benyújtani az összes lezárási doku -
mentumot; és
– a Bizottság rövidítse le a záró végrehajtási jelentés és az utolsó éves elszámo -
lások elfogadásáról szóló határozatának meghozatalához (beleértve a végső 
egyenleg kiszámítását) szükséges időt. Erre a célra legfeljebb hat hónapnak (a 
támogathatóságra meghatározott végső határidőtől számított 12 hónapnak) 
elegendőnek kell lennie.
Ajánlott megvalósítási határidő: a 2020 utáni időszakra vonatkozó jogalkotási 
javaslatok előkészítése során.
60 Következtetések és ajánlások 
A Bizottság megfelelő és időbeni támogatást nyújtott 
a tagállamoknak a 2007–2013-as időszak lezárásának 
előkészítéséhez, de továbbra is ügyelnie kell arra, hogy 
a tagállamok megfelelően hajtsák végre a rendelkezéseket
132  
Összességében azt állapítottuk meg, hogy a lezárási iránymutatások segítet -
tek a tagállamoknak a lezárás helyes értelmezésében és megszervezésében: az 
iránymutatások mindkét szakpolitikai területen összefoglalják a több különböző 
rendeletben előírt legfontosabb előírásokat és határidőket, és szükség esetén 
kiegészítő magyarázatot is nyújtanak. A Bizottság képzést is szervezett a lezárás -
ról és a támogatásról, amely összességében megfelelő időben reagált a tagálla -
mok szükségleteire. A tagállamok általában úgy érzik, hogy felkészültek a lezárási 
folyamatra, és a Bizottság jelenleg véglegesíti a szükséges belső eljárásokat.
Bizonyos kockázatok továbbra is fennállnak a 2007–2013-as 
időszak lezárása kapcsán
133  
Feltártunk néhány olyan kockázatot, amelyekre a 2007–2013-as időszak lezárási 
folyamata során különös figyelmet kell fordítani. A lezáráshoz kapcsolódó egyes 
határidőkre vonatkozóan például vagy egyáltalán nincs rendelkezés, vagy azo -
kat csak az iránymutatásokban határozták meg, ami a lezárási folyamat túlzott 
elhúzódását eredményezheti, és – ha valamely tagállam késve teljesíti a kedvez -
ményezettek felé a kifizetéseket – hírnévkockázatot is jelenthet az Unió számára. 
Végül 2016. november közepéig a Bizottság még nem hagyott jóvá több, együt -
tesen 854  millió  euró összegű uniós hozzájárulásban részesülő nagyprojekt  -
pályázatot (lásd: 70–88. és 93–96. bekezdés).
5. ajánlás
A tagállami irányító hatóságok gondoskodjanak róla, hogy az összes kedvez -
ményezett időben megkapja az ERFA-, ESZA- és KA-projektjeihez nyújtott uniós 
hozzájárulás teljes összegét. A 2014–2020-as programozási időszakra előírt – 
a kifizetési kérelem benyújtásától számított 90 naptári napos – határidő megfele -
lő ebben a tekintetben.
Ajánlott megvalósítási határidő: 2017. március.
61 Következtetések és ajánlások 
6. ajánlás
A Bizottság fogadja el minél hamarabb a 2007–2013-as időszak nagyprojektjeire 
vonatkozó, még függőben lévő határozatokat. A 2014–2020-as időszakra a Re -
gionális és Várospolitikai Főigazgatóság dolgozzon ki belső eljárásokat annak 
biztosítására, hogy a nagyprojektekkel kapcsolatos határozatokat gyorsan, a jog -
szabályban előírt három hónapos határidőn belül meghozzák.
Ajánlott megvalósítási határidő: 2017. január.
A Bizottság lezárási iránymutatásai túlmutatnak a rendeletek 
rendelkezésein
134  
Megállapítottuk, hogy a Bizottság kohéziós politikára vonatkozó lezárási irány -
mutatásai helyenként túlmutatnak a rendeletekben előírt követelményeken. Ko -
rábban már beszámoltunk a legsúlyosabb ilyen esetről, nevezetesen a pénzügyi 
eszközök támogathatósági időszakának meghosszabbításáról61. Van azonban 
néhány másik olyan terület, amelyre szintén ez jellemző.
135  
Néhány ilyen követelmény – többek között a működő projektekkel, illetve a fenn -
maradó kockázati arány bejelentésével kapcsolatos követelmény – elősegíti a le -
záráshoz kapcsolódó kockázatok csökkentését. Más – így a nagyprojektnek nem 
minősülő projektek szakaszokra bontására vonatkozó – követelmények szüksége -
sek ugyan, de jelenlegi formájukban túlbonyolíthatják a lezárási folyamatot (lásd: 
89–91. bekezdés).
A Bizottságnak továbbra is éberen kell ügyelnie a 2007–2013-as 
időszak kielégítő lezárásának garantálására
136  
A megfelelő kialakítás és előkészítés ugyan kulcsfontosságú, de önmagában 
nem elégséges a kohéziós és vidékfejlesztési programok eredményes és időbeni 
lezárásához. Ugyanilyen fontos a lezárási folyamat gyakorlati megvalósításának 
módja, a tagállamok által benyújtott lezárási dokumentumok minősége, valamint 
az, hogy a Bizottság következetesen és alaposan vizsgálja át e dokumentumokat 
a rendeletekben előírt határidőn belül.61 A Számvevőszék 2015-ös éves 
jelentésének 6.45. bekezdése 
és 2014-es éves jelentésének 
6.52. bekezdése, valamint 
a 19/2016. sz. számvevőszéki 
különjelentés 43. bekezdése.
62 Következtetések és ajánlások 
137  
Megállapítottuk, hogy a lezárási folyamat sikere szempontjából kulcsfontosságú 
az egyazon tagállamon belüli különböző hatóságok közötti koordináció, így töb -
bek között a munkafolyamatok ütemtervének gondos kidolgozása. Határidőket 
kell közösen kitűzni annak érdekében, hogy az ellenőrző hatóságoknak és a tanú -
sító szerveknek elegendő idő álljon rendelkezésükre ahhoz, hogy kellő bizonyos -
ságot tudjanak nyújtani a lezáráskor bejelentett összes kiadás támogathatóságát 
illetően. Kérdés azonban az is, be fogják-e tartani a nemzeti és regionális szinten 
elfogadott határidőket.
138  
A 2000–2006-os időszak kohéziós programjai lezárásának kezdeti szakaszát 
vizsgáló korábbi ellenőrzésünk megállapította, hogy a lezárás csak részben volt 
eredményes, mert a tagállamok a lezáráskor alkalmazandó pénzügyi korrekciók 
elkerülése érdekében nyilatkozataikban indokolatlanul csökkentették a végső 
hibaarányokat. A kontrollrendszeren végzett javítások ellenére úgy véljük, hogy 
ez a kockázat a 2007–2013-as programozási időszak lezárásakor is fennáll.
139  
Egy korábbi jelentésünkben megállapítottuk, hogy a Bizottság különösen 
a 2007–2013-as programozási időszak kezdetén nem ellenőrizte szisztematiku -
san, hogy a nagyprojektek megfelelnek-e az állami támogatási szabályoknak62. 
Emiatt fennáll a veszély, hogy egyes uniós társfinanszírozásban részesülő nagy -
projektek nem összeegyeztethetők a belső piaccal, azért sem, mert 2012-t meg -
előzően a tagállamok csak ritkán jelentettek be infrastrukturális beruházásokat 
a Bizottságnak.
140  
Javasoltuk, hogy a Bizottság kérje meg az ellenőrző hatóságokat, hogy ellenőriz -
zék az állami támogatási szabályok betartását azon nagyprojektek esetében, 
amelyek jóváhagyására még 2012 előtt került sor63. A Bizottság nem fogadta el 
ezt az ajánlást, ezért úgy véljük, hogy az állami támogatási szabályok betartása 
továbbra is kockázatot jelent a 2012 vége előtt jóváhagyott nagyprojektek lezárá -
sa kapcsán.
141  
Úgy gondoljuk továbbá, hogy különösen ami a pénzügyi eszközöket és a szerző -
déses előlegeket illeti, továbbra is fennáll annak a kockázata, hogy a lezáráskor 
nem támogatható kiadásokat fognak bejelenteni (lásd: 97–115. bekezdés).62 A 24/2016. sz. különjelentés 
71. bekezdése.
63 A 24/2016. sz. különjelentés 
4. bekezdésének b) pontja.
63 Következtetések és ajánlások 
7. ajánlás
A Bizottság a lezáráskor biztosítsa, hogy a tagállamok speciális eljárások alkal -
mazásával megbizonyosodjanak a pénzügyi eszközökhöz és szerződéses előle -
gekhez kapcsolódó kiadások támogathatóságáról. Ha az ellenőrző hatóságok és 
a tanúsító szervek nem tudnak kellő bizonyosságot nyújtani e kiadások támogat -
hatóságáról, további ellenőrzési eljárásokra lehet szükség.
Ajánlott megvalósítási határidő: 2017. március.
A jelentést 2016. december 14-i luxembourgi ülésén fogadta el az Iliana IVANOVA 
számvevőszéki tag elnökölte II. Kamara.
 a Számvevőszék nevében
 Klaus-Heiner LEHNE
 elnök
64
 Mellékletek
A 2007–2013-as programok lezárásának jogalapja
A 2007–2013-as időszak kohéziós operatív programjaira alkalmazandó lezárási eljárást a következő 
jogi aktusok határozzák meg:
 Ø A Tanács 2006. július 11-i 1083/2006/EK rendelete az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális 
Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról
 Ø A Bizottság 2006. december 8-i 1828/2006/EK rendelete az 1083/2006/EK tanácsi rendelet és az Európai Regionális 
Fejlesztési Alapról szóló 1080/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó szabályok 
meghatározásáról
A 2007–2013-as időszak vidékfejlesztési programjaira alkalmazandó lezárási eljárást a következő 
jogi aktusok határozzák meg:
 Ø Az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 17-i 1306/2013/EU rendelete a közös agrárpolitika finanszírozá -
sáról, irányításáról és monitoringjáról és a 352/78/EGK, a 165/94/EK, a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK 
és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről
 Ø A Bizottság 2014. március 11-i 907/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete az 1306/2013/EU európai par -
lamenti és tanácsi rendeletnek a kifizető ügynökségek és más szervek, a pénzgazdálkodás, a számlaelszámolás, 
a biztosítékok és az euro használata tekintetében történő kiegészítéséről
 Ø A Bizottság 2014. augusztus 6-i 908/2014/EU végrehajtási rendelete az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi 
rendeletnek a kifizető ügynökségek és más szervek, a pénzgazdálkodás, a számlaelszámolás, az ellenőrzési szabá -
lyok, a biztosítékok és az átláthatóság tekintetében történő alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról
 Ø Az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 17-i 1310/2013/EU rendelete az Európai Mezőgazdasági Vidék -
fejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásra vonatkozó egyes átmeneti rendelkezések meg-
állapításáról, az 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a források és a források 2014. évben törté -
nő elosztása tekintetében történő módosításáról, valamint a 73/2009/EK tanácsi rendeletnek és az 1307/2013/EU, 
az 1306/2013/EU és az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a 2014. évben való alkalmazásuk 
tekintetében történő módosításáról
 Ø A Bizottság 2014. március 11-i 807/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete az Európai Mezőgazdasági Vidék -
fejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló, 1305/2013/EU európai parlamenti és 
tanácsi rendelet kiegészítéséről, valamint átmeneti rendelkezések bevezetéséről
 Ø A Tanács 2005. szeptember 20-i 1698/2005/EK rendelete az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) 
nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról, és a Bizottság 2006. december 15-i 1974/2006/EK rendelete az Európai 
Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló 1698/2005/EK tanácsi 
rendelet részletes alkalmazási szabályainak megállapításáról
 Ø A Bizottság 2011. január 27-i 65/2011/EU rendelete a vidékfejlesztési támogatási intézkedésekre vonatkozó ellen-
őrzési eljárások, valamint a kölcsönös megfeleltetés végrehajtása tekintetében az 1698/2005/EK tanácsi rendelet 
végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításárólI. melléklet
65 Mellékletek 
A 2007–2013-as időszak programjainak tagállami szintű irányítása és ellenőrzése
Mind a kohézió, mind a vidékfejlesztés terén három különböző típusú hatóság foglalkozik az operatív, illetve 
vidékfejlesztési programok irányításával és ellenőrzésével a tagállamokban. E szervek – a Bizottság felügyelete 
és felelőssége mellett1 – együttesen biztosítják a következő műveletek jogszerűségét és szabályszerűségét:
Kohézió Vidékfejlesztés
i. Az irányító hatóságok (IH)  felelnek az operatív program megtervezéséért 
és végrehajtásáért, beleértve az egyes projektek kiválasztását és a program 
értékelését. E hatóságok végzik el a projektek és a kiadások első szintű 
ellenőrzését is. Éves végrehajtási jelentést nyújtanak be a Bizottság általi 
elfogadásra2.i. Az irányító hatóságok (IH)  felelnek a vidékfejlesztési 
programok megtervezéséért, végrehajtásáért, lezárásáért és 
értékeléséért. A vidékfejlesztési programok végrehajtásában 
elért eredményekről éves jelentést nyújtanak be a Bizottságnak.
ii. Az igazoló hatóságok (IgH)  igazolják az elszámolásra benyújtott kiadások 
jogszerűségét és szabályszerűségét, és időközi kifizetési kérelmeket nyújta -
nak be a Bizottságnak3.ii. A kifizető ügynökségek (KÜ)  a kiadások kezeléséért és 
ellenőrzéséért felelnek. Olyan belső ellenőrzési rendszerrel kell 
rendelkezniük, amely kellő garanciát nyújt arra, hogy a kifizeté -
sek jogszerűek és megfelelőek legyenek. Negyedéves kifizetési 
kérelmeket nyújtanak be a Bizottságnak, és előkészítik az éves 
elszámolásokat.
iii. Az ellenőrző hatóságok (EH)  az irányító, illetve az igazoló hatóságoktól 
független szervek. Bizonyosságot nyújtanak a Bizottság számára az egyes 
operatív programokhoz kapcsolódó irányítási rendszerek és belső kontroll -
mechanizmusok eredményes működéséről, valamint a kiadások – igazoló 
hatóságok által igazolt  – jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az ellen -
őrző hatóságoknak éves kontrolljelentést kell benyújtaniuk a Bizottságnak4, 
valamint éves ellenőri véleményt kell készíteniük a  rendszerek működéséről, 
megadva a becsült éves hibaarányt; ezeket az adatokat a Bizottság ellenőrzi 
és elfogadja5.iii. A tanúsító szervek (TSZ)  bizonyosságot nyújtanak a Bizott -
ságnak a kifizető ügynökség éves beszámolójának teljességéről, 
pontosságáról és valódiságáról, valamint a kifizető ügynökség 
belső kontrollrendszerének megfelelő működéséről. A tanúsító 
szervnek függetlennek kell lennie a  kifizető ügynökségtől.
A tanúsító szerveknek 2015 óta bizonyosságot kell nyújtaniuk 
azon kiadások jogszerűségéről és szabályszerűségéről is, ame -
lyek megtérítését igényelték a  Bizottságtól.
1 Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 317. cikke.
2 Az 1083/2006/EK rendelet 67. cikkének (1) bekezdése és 67. cikkének (3) bekezdése. 
3 Az 1083/2006/EK rendelet 61. cikke.
4 Az 1083/2006/EK rendelet 62. cikke (1) bekezdésének d) pontja.
5 Az 1083/2006/EK rendelet 72. cikkének (1) bekezdése.
Forrás:  Európai Számvevőszék.II. melléklet
66 Mellékletek 
A Bizottság bizonyossági keretrendszerének és lezárási eljárásának változásai 
a három időszakban
a) KohézióIII. melléklet
Bizottság: Jogszerűségi és szabályszerűségi ellenőrzések Kohézió 2000–2006
Bizottság: 
Esetleges 
ellenőrzések és 
nettó pénzügyi 
korrekciókBizottság: A záró 
végrehajtási jelentés és a támogatás lezárásáról szóló nyilatkozat elfogadása, a végső egyenleg ki/f_izetéseIH: Záró végrehajtási jelentés 
KÜ: Igazolt záró 
költségnyilatkozat 
WuB : Nyilatkozat a 
támogatás lezárásáról 
(bizonyosság nyújtása az 
egész időszakra)IH: Éves végrehajtási 
jelentés
3 év 15 hónap 2 év2000.01. 2006.12. ??? 2010.03. 2008.12.
Hétéves 
programozási 
időszakTöbb évre vonatkozó bizonyosságBizottság: Az éves 
végrehajtási jelentés elfogadásaVégső egyenleg 
kiﬁzetése Lezárási 
dokumentumok benyújtása Támogathatósági időszak vége Programozási időszak vége
Lezárás Éves monitoring és értékelés
Kohézió 2007–2013
A Bizottság célja: 1 évEH: Éves kontrolljelentés 
és véleményBizottság: Az éves 
kontrolljelentés elfogadásaÉvenkénti bizonyosság
Bizottság: 
Esetleges 
ellenőrzések és 
nettó pénzügyi 
korrekciókBizottság: A záró 
végrehajtási jelentés és a zárónyilatkozat elfogadása, a végső egyenleg kiﬁzetéseIH: Záró végrehajtási jelentés 
IgH: A végső egyenleg 
kiﬁzetése iránti kérelem
EH: ZárónyilatkozatIH: Záró végrehajtási jelentés 
IgH: A végső egyenleg 
kiﬁzetése iránti kérelem
EH: ZárónyilatkozatIH: Éves végrehajtási 
jelentés
3 év 15 hónap 2 év 2007.01. 2013.12. ??? 2017.03. 2015.12.
Hétéves 
programozási 
időszakBizottság: Jogszerűségi és szabályszerűségi ellenőrzések Több évre vonatkozó bizonyosságBizottság: Az éves 
végrehajtási jelentés elfogadásaVégső egyenleg kiﬁzetése Lezárási 
dokumentumok benyújtása Támogathatósági időszak vége Programozási időszak vége
LezárásÉves monitoring és értékelés
67 Mellékletek III. melléklet
Bizottság: Az éves 
végrehajtási jelentés elfogadásaIH: Éves végrehajtási jelentésKohézió 2014–2020
IH: Vezetői nyilatkozat ésa kontrollok és ellenőrzések éves összefoglalása
IgH: Igazolt elszámolásokEH: Éves kontrolljelentés és az 
elszámolásokról szóló véleményBizottság: Az éves elszámolások elfogadása,az egyenleg kiszámításaÉvenkénti bizonyossági csomagBizottság: A záró 
végrehajtási jelentés és az utolsó éves elszámolások elfogadása, az utolsó év egyenlegének kiszámításaAz évenkénti bizonyossági csomagon felül:
IH: Záró végrehajtási 
jelentés
3 év 13,5 hónap 3 év2014.01. 2020.12. ??? 2025.02.15. 2023.12.
Hétéves 
programozási 
időszakBizottság: Megfelelőségi ellenőrzések és esetleges nettó pénzügyi korrekciók Több évre vonatkozó bizonyosságVégső egyenleg 
kiﬁzetése Lezárási 
dokumentumok benyújtásaTámogathatósági 
időszak vége Programozási időszak vége
Lezárás Éves monitoring és értékelés
68 Mellékletek 
b) VidékfejlesztésIII. melléklet
Bizottság:
A végrehajtási jelentés elfogadásaIH: A végrehajtásban elért eredményekről szóló éves jelentés
2018.01.
2 évVidékfejlesztés 2007–2013
A Bizottság célja: 1 évKÜ: Éves elszámolások, vezetői nyilatkozat, az auditok és kontrollok éves összefoglalójaTSZ: Vélemény és jelentés az éves 
elszámolásokrólBizottság: Az éves elszámolások elfogadása, az egyenleg elszámolása Évenkénti pénzügyi elszámolásBizottság: A végrehajtási jelentés és az utolsó éves elszámolások 
elfogadása, a végső 
egyenleg kiszámítása
IH: Az utolsó évre vonatkozó végrehajtási jelentés 
KÜ: Az utolsó 
végrehajtási évre vonatkozó elszámolás TSZ: Vélemény az 
utolsó végrehajtási évre vonatkozó elszámolásokról
6 hónap 2 év2007.01. 2013.12. 2016.06. 2015.12.
Hétéves 
programozási 
időszakBizottság: Jogszerűségi és szabályszerűségi ellenőrzések és esetleges nettó pénzügyi korrekciókTöbb évre vonatkozó megfelelőségi vizsgálatVégső egyenleg kiﬁzetése 
(várható időpont)Lezárási 
dokumentumok benyújtásaTámogathatósági
időszak vége Programozási időszak vége
Lezárás Éves monitoring és értékelés
A lezárás átlag 20 hónapot vett igénybeVidékfejlesztés 2000–2006
Bizottság: 
Esetleges 
ellenőrzések és 
nettó pénzügyi 
korrekciókBizottság: A záró 
végrehajtási jelentés és a támogatás lezárásáról szóló nyilatkozat elfogadása (a teljes időszakra), a végső egyenleg kiszámításaIH: Záró végrehajtási jelentés 
KÜ: Igazolt záró költségnyi-
latkozat 
WuB : Nyilatkozat a 
támogatás lezárásáról
(a teljes időszakra)IH: Éves végrehajtási jelentés
3 év 15 hónap 2 év2000.01. 2006.12. ??? 2010.03. 2008.12.
Hétéves 
programozási 
időszakBizottság: Jogszerűségi és szabályszerűségi ellenőrzések Több évre vonatkozó bizonyosságBizottság: Az éves 
végrehajtási jelentés elfogadásaVégső egyenleg 
kiﬁzetése Lezárási 
dokumentumok benyújtása Támogathatósági időszak vége Programozási időszak vége
Lezárás Éves monitoring és értékelés
69 Mellékletek 
Forrás:  Európai Számvevőszék.III. melléklet
KÜ: Vezetői nyilatkozat,
az auditok és kontrollok éves összefoglalójaTSZ: Vélemény és jelentés az éves 
elszámolásokról (kiterjed a jogszerűségre és szabályszerűségre is)Bizottság: Az éves 
végrehajtási jelentés elfogadása IH: Éves végrehajtási jelentés
2026.01.
2 évVidékfejlesztés 2014–2020
Bizottság:
Az éves elszámolások elfogadása,az egyenleg kiszámításaÉvenkénti pénzügyi elszámolásBizottság: A záró 
végrehajtási jelentés és az utolsó éves elszámolások elfogadása, az utolsó év egyenlegének kiszámítása
Nincs szükség 
kiegészítő 
dokumentumra
6 hónap 3 év2014.01. 2020.12. 2024.06.30. 2023.12.
Hétéves 
programozási 
időszakBizottság: Jogszerűségi és szabályszerűségi ellenőrzések és esetleges nettó pénzügyi korrekciók Több évre vonatkozó megfelelőségi vizsgálatVégső egyenleg 
kiﬁzetése Lezárási 
dokumentumok benyújtásaTámogathatósági
időszak vége Programozási időszak vége
Lezárás Éves monitoring és értékelés
70 Mellékletek 
A 2007–2013-as időszak lezárása kapcsán további magyarázatot igénylő főbb 
kérdéskörök áttekintése a tagállami hatóságok által a felmérés, illetve interjú 
keretében adott válaszok alapján1
Téma Kohézió Vidékfejlesztés
A fennmaradó hibaarány kiszámítása, és annak következményei, ha az meghaladja 
a lényegességi küszöböt (2%)X X
Az eseti hibák definíciója és kezelése X X
Pénzügyi eszközök X X
Beszámolás a program teljesítményéről, és annak lehetséges következményei, ha 
a célokat nem sikerül elérniX X
Jogi, illetve közigazgatási eljárások miatt felfüggesztett műveletek X X
További gyakorlati példák X
Nem működő projektek X
Jövedelemtermelő projektek X
A visszavonások, visszafizettetések és folyamatban lévő visszafizettetések figye -
lembevétele és az ezekről való beszámolásX
Átmeneti szabályok X
1 A lista csak azokat a témákat tartalmazza, amelyek a hatóságok több mint 15%-a szerint nem voltak (elég) egyértelműek.
Forrás:  Európai Számvevőszék, a tagállami hatóságokkal készített felmérés és interjúk alapján.IV. melléklet
71 A Bizottság  
válaszai
Összefoglaló
II
A Bizottság együttműködik a tagállamokkal a szabálytalan kiadások okainak kezelésében.
A kohéziós politika tekintetében a számvevőszéki ellenőrzések 2009 óta azt mutatták, hogy a 2007–2013-as programozási 
időszakban jelentősen kisebb a hibaarány, mint a 2000–2006-os programozási időszakban volt.
A vidékfejlesztés terén szintén csökkent a hibaarány az utóbbi három évben.
VI
A vidékfejlesztés terén a szabályszerűségi elszámolási eljárás – a lezárástól függetlenül – biztosítja az EMVA-kiadások 
jogszerűségét és szabályszerűségét. Ha a szabályszerűségi elszámolási eljárásban elvégzett vizsgálat hiányosságokat tár 
fel a kiadások irányításában és ellenőrzésében, a Bizottság az 1306/2013/EU rendelet 52. cikkével összhangban pénzügyi 
korrekciókat alkalmaz azon kiadások tekintetében, amelyek legfeljebb huszonnégy hónappal a Bizottság általi értesítés 
előtt merültek fel.
A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság (DG AGRI) éves tevékenységi jelentése minden évben közzéteszi 
a tagállamok és a kedvezményezettek közötti tranzakciók becsült hibaarányait és az utólagos ellenőrzések, valamint 
a kedvezményezettek részéről történő visszafizetésekhez és nettó pénzügyi korrekciókhoz vezető eljárások korrekciós 
kapacitását. E kettő összehasonlítása lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy – az összes ellenőrzés és korrekció figye -
lembevételét követően – következtetést vonjon le az uniós költségvetést érintő éves fennmaradó kockázatot illetően.
A Bizottság fenntartja a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság 2015-re vonatkozó éves tevékenységi jelenté -
sében kifejezésre juttatott álláspontját. A vidékfejlesztési politika tekintetében a jogszerűség és szabályszerűség bizto -
sításának szükségességét egyensúlyba kell hozni az ambiciózus szakpolitikai célkitűzésekkel, amelyek olykor összetett 
szerkezetű intézkedésekhez vezettek. A helyzet szoros ellenőrzés alatt marad, és a Bizottság elkötelezett amellett, hogy 
segítse a tagállamokat a hibák fő okainak megszüntetésében.
VII
A Bizottság úgy véli, hogy az elszámolásokkal kapcsolatos összehangolt évenkénti bizonyosság javítja a kifizetések jog -
szerűséget és szabályszerűséget, és hozzájárul a 2014–2020-as programok gyors lezárásához.
VIII
A 2007–2013-as kohéziós politika jogszabályi kerete nem teszi lehetővé a kifizetések eredményekhez vagy megvalósítás -
hoz kötését. A lezárási iránymutatások rendszeres jelentéstételt írnak elő prioritási tengelyenként azon mutatókról, ame -
lyek esetében az eredmények több mint 25%-kal elmaradnak a célkitűzésektől, beleértve az arra vonatkozó indokolást is, 
hogy miért nem valósultak meg a célkitűzések, és miért nem került sor korrekciós intézkedések megtételére.
A tagállamoknak magyarázattal és indokolással kell szolgálniuk a mutatók teljesítésétől való eltérésekre. Eseti alapon 
pénzügyi korrekcióról születhet döntés, ha az eltérések az általános rendelkezések 99. cikkében hivatkozott eseteket (sza -
bálytalanságok, az irányítási és ellenőrzési rendszerek súlyos hiányosságai) tárnak fel.
Az output- és eredményorientált megközelítés szélesebb körben érvényesül a 2014–2020-as időszakban mindkét szak -
politikai területen.
A Bizottság válaszai 72
IX
A Bizottságot köti a fennálló és a jogalkotó által meghatározott jogszabályi keret.
A két időszak közötti átfedés elengedhetetlen tekintettel arra, hogy sok művelet végrehajtása több évet vesz igénybe, és 
hogy a programozási időszakoknak minden esetben lesz indulási és befejezési szakasza.
Annak problémáját, hogy a végső lezárás nagy mennyiségű adminisztratív munkával jár a hatóságok számára olyan idő -
pontban, amikor az új programok indulására kellene összpontosítaniuk, már kezelte a 2014–2020-as rendelet az elszámo -
lások évenként történő elfogadása útján (lásd a Bizottság VII. pontra adott fenti válaszát).
Emellett a Bizottság arra ösztönözte a tagállamokat, hogy növeljék a lezárásra rendelkezésre álló kapacitásaikat, és hasz -
nálják fel e célra a 2007–2013-as vagy 2014–2020-as technikai segítségnyújtási forrásokat.
A lezárási folyamat a támogathatósági időszak vége előtti előkészítéssel indult, és a támogathatósági időszak lejárta után 
azonnal teljes lendületet vett. A tagállamok két (a 2014–2020-as programok esetében három) további évet kaptak prog -
ramjaik végrehajtására.
A Bizottság úgy véli, hogy ez a programok jobb irányítását és végrehajtását teszi lehetővé, csökkenti az érintett hatósá -
gokra nehezedő nyomást és munkaterhet, és jobb átmenetet tesz lehetővé az időszakok között.
X
A Bizottság tájékoztatja a költségvetési hatóságot a lezárási folyamat előrehaladásáról (a kiadások szabályszerűségéről és 
az elért outputokról és eredményekről) az érintett főigazgatóságok éves tevékenységi jelentésében.
Emellett 2013-ban a Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság (DG REGIO) és a Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Tár -
sadalmi Befogadás Főigazgatósága (DG EMPL) jelentést készített a lezárásról és a 2000–2006-os programok lezárásakor 
végrehajtott pénzügyi korrekciók általános szintjéről a zárszámadás elfogadásáért felelős hatóság részére.
Ezen túlmenően az EMVA-val kapcsolatos összes pénzügyi elszámolási határozat közzétételére sor kerül a Hivatalos 
Lapban.
XI – Első francia bekezdés
A Bizottság nem fogadja el az ajánlást.
A Bizottság jelenleg nincs abban a helyzetben, hogy konkrét kötelezettségeket vállaljon a 2020 utáni időszakra vonat -
kozó jogalkotási javaslatokat illetően.
Már jelentős erőfeszítések történtek az esb-alapokra vonatkozó szabályok közelítésére a 2014–2020-as időszak tekinte -
tében mind az éves pénzügyi éveket, mind a lezárást illetően. A Bizottság törekedni fog a szabályozási rendelkezések 
alapok közötti további közelítésére, a terminológiára, a bizonyosságra és a lezárási folyamatra vonatkozó rendelkezéseket 
illetően is, ha ez lehetővé teszi az uniós alapokkal való gazdálkodás javítását, és hozzájárul az egyszerűbb és eredménye -
sebb tagállami és régiós végrehajtáshoz.
A Bizottság véleménye szerint a vidékfejlesztési és kohéziós eljárások összehangolása nem áshatja alá a KAP végrehajtá -
sának következetességét. A két pillér (az EMGA és az EMVA) között létrejött szinergiák megőrzésének fontosságát a jog -
alkotó is elismerte (az 1303/2013 rendelet (4) preambulumbekezdése). A szabályszerűségi záróelszámolás a KAP mindkét 
pillére esetében független az éves pénzügyi záróelszámolástól.
A Bizottság válaszai 73
XI – Második francia bekezdés
A Bizottság nem fogadja el az ajánlást.
A Bizottság jelenleg nincs abban a helyzetben, hogy konkrét kötelezettségeket vállaljon a 2020 utáni időszakra vonat -
kozó jogalkotási javaslatokat illetően.
A kohéziós politika tekintetében a 2014–2020-as programozási időszakra vonatkozó szabályok már tartalmazzák a Szám -
vevőszék által kért elemeket.
Az ajánlás teljesítménnyel kapcsolatos második részét illetően a közös rendelkezésekről szóló rendelet 22. cikkének (7) 
bekezdése már lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy pénzügyi korrekciót alkalmazzon, ha az eredményességmérési 
keretben meghatározott, a pénzügyi mutatókhoz, kimeneti mutatókhoz és a kulcsfontosságú végrehajtási lépésekhez 
kapcsolódó célértékek elérésével kapcsolatos súlyos hiányosságot állapít meg.
A Bizottság véleménye szerint a különböző szakpolitikai területek közötti további összehangolás nem áshatja alá a KAP 
két alapja – az EMGA és az EMVA – irányításában létrejött szinergiákat. A két pillér (az EMGA és az EMVA) között létrejött 
szinergiák megőrzésének fontosságát a jogalkotó is elismerte (az 1303/2013 rendelet (4) preambulumbekezdése).
XI – Harmadik francia bekezdés
A Bizottság nem fogadja el az ajánlást.
Bár a Bizottság továbbra is teljes mértékben átlátható módon tájékoztatni fogja a költségvetési hatóságot a program 
végrehajtásáról, ideértve a lezárás eredményét is, jelenleg nincs abban a helyzetben, hogy konkrét kötelezettségeket 
vállaljon a 2020 utáni időszakra vonatkozó jogalkotási javaslatokat illetően.
XI – Negyedik francia bekezdés
A Bizottság nem fogadja el az ajánlást.
A Bizottság szilárd meggyőződése, hogy a támogathatósági időszakok közötti átfedés megszüntetése a szakpoliti -
kák kisebb mértékű végrehajtásával járna, az adminisztratív terhek növelésével csökkentené annak lehetőségét, hogy 
a többéves projektekről a végrehajtási időszak utolsó évében szülessen döntés, és törést idézne elő az időszakok közötti 
átmenetben. Az EMVA tekintetében ez negatív hatást gyakorolna a többéves környezetvédelmi kötelezettségvállalások 
vagy a vállalkozások beindítására irányuló, többéves üzleti terveken alapuló projektek zökkenőmentes teljesítésére, 
illetve megvalósítására.
XIII
A kohéziós politika tekintetében a lezárás szempontjából releváns kulcsterületek a következők: a végrehajtás (amellyel 
a záró végrehajtási jelentés foglalkozik), a kiadások jogszerűsége és szabályszerűsége (amelyekkel a zárónyilatkozat és 
a záró kontrolljelentés foglalkozik), és végül a záró költségnyilatkozat. E kulcsterületek tekintetében a rendelet rögzíti 
a határidőket. A Bizottságnak konkrétan öt hónap áll rendelkezésére arra, hogy tájékoztassa a tagállamokat a záró végre -
hajtási jelentés és a zárónyilatkozat tartalmával kapcsolatos álláspontjáról.
A Bizottság válaszai 74
A vidékfejlesztés tekintetében a fő határidőket körvonalazza a szabályozás (pl. a lezárási dokumentumok benyújtása, 
a végső kifizetés tekintetében). Néhány határidő mindazonáltal nincs meghatározva, ami elegendő időt kínál a megfelelő 
lezárási határozat és az uniós költségvetés védelmének biztosítására.
A Bizottság a programok zárására vonatkozó iránymutatásokat tett közzé, amelyek célja a Bizottság elvárásainak és annak 
tisztázása volt, hogy a Bizottság hogyan értelmezi az alkalmazandó rendelkezéseket.
A Számvevőszék által a lezárást érintően feltárt konkrét kockázatokat illetően a Bizottság felhívta a programokért felelős 
hatóságok – az ellenőrző hatóságokat is ideértve – figyelmét e kockázatokra.
A Bizottság szükség esetén pénzügyi korrekciókat fog alkalmazni.
XIV – Első francia bekezdés
A Bizottság elfogadja az ajánlást.
XIV – Második francia bekezdés
A Bizottság elfogadja az ajánlást.
XV
A Bizottság megjegyzi, hogy ezen ajánlás a tagállamoknak szól.
Bevezetés
02
A 2007–2013-as időszak tekintetében a kohéziós és vidékfejlesztési politikák külön jogszabályi kerettel, különböző 
program  irányítással, eltérő megtérítési mechanizmussal és önálló szakpolitikai célkitűzésekkel rendelkeznek.
09
A lezárás az uniós szabályozásban rögzített jogszabályi követelmény.
A kohéziós politika 2007–2013-as programjaira vonatkozó többéves ellenőrzési keretrendszer alapján a tagállamoknak 
biztosítaniuk kellett a szabálytalanságok megelőzését, feltárását és korrigálását a programozási időszak teljes ideje alatt. 
Ha a Bizottság további, még nem korrigált szabálytalanságokat tárt fel, további pénzügyi korrekciókat hajtott végre.
09 – Első francia bekezdés
A vidékfejlesztés tekintetében az éves pénzügyi elszámolás keretében a tanúsító szervek kötelesek benyújtani a Bizott -
ságnak a kifizető ügynökségek éves elszámolásával kapcsolatos véleményüket, amelyet a Bizottság elfogad e sza -
kaszban. Az éves pénzügyi elszámolás elvégzésekor a Bizottság nem köteles elfogadni a kiadások jogszerűségét és 
szabályszerűségét.
A kiadások jogszerűségének és szabályszerűségének további ellenőrzésére kerül sor a lezárási folyamattól – a jogalkotó 
által előírtaknak megfelelően – elkülönülten és függetlenül lefolytatott szabályszerűségi elszámolási eljárás útján.
A szabályszerűségi elszámolási eljárás körülbelül két évet vesz igénybe; erre az időre szükség van a teljes mértékben 
átlátható egyeztetési folyamat biztosításához, időt adva a megállapítások megvitatására és az uniós költségvetést érintő, 
nettó pénzügyi korrekció által fedezendő kockázat megállapítására.
A Bizottság válaszai 75
09 – Második francia bekezdés
A Bizottság által a szabályszerűségi elszámolási eljárás eredményeként hozott ad hoc határozatok biztosítják, hogy minden 
feltárt nem támogatható kiadás ki legyen zárva a finanszírozásból és ne legyen ténylegesen megtérítve az uniós költségvetés 
által (nettó pénzügyi korrekciók). A mezőgazdaságban – a vidékfejlesztést is beleértve – minden pénzügyi korrekció nettó 
hatással van az uniós finanszírozásra.
A vidékfejlesztés tekintetében továbbá a tagállamok kötelesek a szabálytalan kiadásokat visszafizettetni a kedvezményezet -
tekkel, és még a lezárást követően is visszatéríteni azokat a Bizottságnak.
14
A Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság és a Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatósága 
jó úton haladnak a lezárásra vonatkozó kézikönyveik és eljárásaik év végi határidőre történő véglegesítése és jóváhagyása felé.
Észrevételek
19
A lezárás az uniós szabályozásban rögzített jogszabályi követelmény, amelyre a Bizottság a leghatékonyabb módon készül fel.
A 2007–2013-as kohéziós programozási időszakot illetően a tagállami hatóságok legkésőbb 2017. március 31-ig kötelesek 
a lezárási dokumentumokat benyújtani a Bizottságnak. A Bizottságnak öt hónap áll rendelkezésére arra, hogy tájékoztassa 
a tagállamokat a záró végrehajtási jelentéssel és a zárónyilatkozattal kapcsolatos álláspontjáról. A végső kifizetésre csak 
a lezárási dokumentumok értékelését követően kerül sor annak biztosítása érdekében, hogy ne maradjanak lényeges hibák 
a záró költségnyilatkozatban.
A vidékfejlesztés tekintetében a Bizottságnak tiszteletben kell tartania a jogalkotó által elfogadott összes jogszabályi 
rendelkezést, különösen a lezárási eljárásnak a KAP-kiadások jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozó bizonyosság 
megszerzése érdekében lefolytatott szabályszerűségi elszámolási eljárástól való függetlenségét. A Bizottságnak ugyancsak 
tiszteletben kell tartania az egyenleg kifizetésének a releváns dokumentumok kézhezvételétől számított hat hónapos határ -
idejét. A szabályszerűségi elszámolási eljárás körülbelül két évet vesz igénybe; erre az időre szükség van a teljes mértékben 
átlátható egyeztetési folyamat biztosításához, időt adva a megállapítások megvitatására és az uniós költségvetést veszélyez -
tető, nettó pénzügyi korrekció által fedezendő kockázat megállapítására.
A főigazgatóságok éves tevékenységi jelentéseikben beszámolnak az egyes években végrehajtott pénzügyi korrekciókról, 
beleértve az 1994–1999-es és 2000–2006-os programozási időszakok lezárt programjai tekintetében elvégzetteket is. E jelen -
tések a költségvetési hatóság elé kerülnek a zárszámadási eljárás keretében.
20
A kohézió terén munkacsoport felállítására került sor a lezárási iránymutatások elkészítésére, amelyben a Regionális és 
Várospolitikai Főigazgatóság és a Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatósága több kulcs -
fontosságú szolgálata részt vett. Az iránymutatások és azok módosításai szolgálatközi konzultáción és a nemzeti hatóságok -
kal folytatott számos konzultáción estek át.
A Bizottság véleménye szerint a vidékfejlesztési és kohéziós eljárások összehangolása nem áshatja alá a KAP végrehajtásának 
következetességét. A két pillér (az EMGA és az EMVA) között létrejött szinergiák megőrzésének fontosságát a jogalkotó is 
elismerte (az 1303/2013 rendelet (4) preambulumbekezdése1). A szabályszerűségi elszámolás a KAP mindkét pillére esetében 
független a lezárástól.
1 „Ami a közös agrárpolitikát (KAP) illeti, a KAP első (Európai Mezőgazdasági Garanciaalap – EMGA) és második pillérére (Európai Mezőgazdasági 
Vidékfejlesztési Alap – EMVA) vonatkozó irányítási és kontrollintézkedések harmonizálása és egymáshoz igazítása által jelentős szinergiákat sikerült 
elérni. Az EMGA és az EMVA közötti szoros kapcsolatot ezért továbbra is fenn kell tartani, és meg kell őrizni a tagállamokban már meglévő struktúrákat. ”
A Bizottság válaszai 76
23
A Bizottság minden évben elemzi az éves kontrolljelentéseket, és korrekciós intézkedéseket kíván meg lényeges éves 
hibaarányok vagy kumulatív fennmaradó kockázat (lezáráskori fennmaradó kockázati arány) esetén.
A Bizottság szigorú szabályokat is elfogadott az időközi kifizetések megszakítására és felfüggesztésére, ha súlyos hiá -
nyosságokra derül fény. Ez csökkenti a lezáráskor jelentkező munkaterhet, mivel már a végrehajtás során sok probléma 
feltárására és korrigálására sor kerül.
24
A vidékfejlesztés esetében a lezárási folyamat az utolsó végrehajtási év pénzügyi elszámolásának elvégzését jelenti. 
A végső egyenleg csak akkor számítható ki és fizethető ki a lezáráskor, ha a programozási időszak összes éves számlájának 
elszámolására sor került (pénzügyi elszámolás).
A szabályszerűségi elszámolási eljárás – a lezárástól függetlenül – biztosítja az EMVA-kiadások jogszerűségét és szabály -
szerűségét. Ha a szabályszerűségi elszámolási eljárás hiányosságokat tár fel a kiadások irányításában és ellenőrzésében, 
a Bizottság az 1306/2013/EU rendelet 52. cikkével összhangban pénzügyi korrekciókat alkalmaz azon kiadások tekinteté -
ben, amelyek legfeljebb huszonnégy hónappal a Bizottság általi értesítés előtt merültek fel.
Lásd a Bizottság 19. pontra adott válaszát is.
28
A kohéziós alapok esetében a Bizottság éves költségvetése az időközi kiadások csak 90%-ának kifizetése révén része -
sül védelemben. Ez hasonló az EMVA-ra a programozási időszak vége tekintetében vonatkozó 95%-os szabályhoz (az 
1306/2013 rendelet 34. cikke).
Az EMVA esetében nem létezik ilyen éves elszámolás alá tartozó előfinanszírozási rendszer, és esetében ezért semmit sem 
kell visszatartani az időközi kifizetésekből a 95%-os végrehajtást megelőzően.
29
Az esetleges további közelítésnek tiszteletben kell tartania a KAP két pillére közötti konzisztencia megőrzésének 
szükségességét.
Lásd a Bizottság 20. pontra adott válaszát is.
32
A kohéziós politika esetében a lezárás célját már egyértelműen meghatározzák a 2014–2020-as időszakra vonatkozó 
rendelkezések.
A Bizottság válaszai 77
33
A kohéziós politika terén a szabályozás az egyenleg kifizetését követő hároméves időszakot ír elő a dokumentumok meg -
őrzésére, és ezen időszakban ellenőrzések végezhetők és azok alapján pénzügyi korrekciók alkalmazhatók.
A vidékfejlesztés esetében a kedvezményezettek a kifizetést vagy a jogosulatlanul kifizetett összegek visszafizettetésére 
vonatkozó tagállami kötelezettség keletkezését követő öt évig kötelesek fenntartani a társfinanszírozott beruházást. 
A Bizottságnak képesnek kell lennie ellenőrizni e kötelezettségek teljesítését és kötelezettségszegés esetén pénzügyi 
korrekciókat alkalmazni.
A 2007–2013-as vidékfejlesztési programok lezárására vonatkozó iránymutatások egyértelműen rögzítik, hogy a szabály -
szerűségi ellenőrzések a lezárástól függetlenül folytatódnak. A pénzügyi korrekciók nem befolyásolják a végső egyenleg 
kiszámítását. A pénzügyi korrekciók összegét a Bizottság szabályszerűségi elszámolási határozatai állapítják meg, és 
annak beszedésére visszafizetési felszólítások útján kerül sor (nettó pénzügyi korrekciók).
34
A vidékfejlesztés esetében nincs jogalap arra, hogy pénzügyi korrekciók alkalmazására becsült hibaarány alapján és 
a hibaarány lényegességi szint alá csökkentése érdekében kerüljön sor. Pénzügyi korrekciók csak a Bizottság által szükség 
esetén lefolytatott szabályszerűségi elszámolási eljárás keretében alkalmazhatók.
Lásd a Bizottság 36. pontra adott válaszát is.
35
A kohéziós politika terén a Bizottság a programozási időszak során folyamatosan számítja a kumulatív fennmaradó koc -
kázatot, lehetővé téve így a programozási időszak során bármikor a hibák kockázatának a lényegességi szint alá csök -
kentését. Az ellenőrző hatóságok kötelesek közzétenni a lezáráskori fennmaradó kockázati arányt, és – szükség esetén – 
a programokért felelős hatóságok kötelesek további szükséges pénzügyi korrekciókat alkalmazni végső zárónyilatkozatuk 
benyújtása előtt.
36
A vidékfejlesztés jelenlegi jogszabályi keretrendszerében a szabályszerűségi elszámolási határozatok még a program 
lezárását követően is meghozhatók. Ezért a „lezáráskori fennmaradó kockázati arány” fogalma jelenleg nem egyeztethető 
össze a KAP második pillérének alapját képező szabályozással.
A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság éves tevékenységi jelentése mindazonáltal minden évben közzé -
teszi a tagállamok és a kedvezményezettek közötti tranzakciók becsült hibaarányait és az utólagos ellenőrzések, valamint 
a kedvezményezettek részéről történő visszafizetésekhez és nettó pénzügyi korrekciókhoz vezető eljárások korrekciós 
kapacitását. E kettő összehasonlítása lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy – az összes ellenőrzés és korrekció figye -
lembevételét követően – következtetést vonjon le az uniós költségvetést érintő éves fennmaradó kockázatot illetően.
A Bizottság fenntartja a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság 2015-re vonatkozó éves tevékenységi jelenté -
sében kifejezésre juttatott álláspontját. A vidékfejlesztési politika tekintetében a jogszerűség és szabályszerűség bizto -
sításának szükségességét egyensúlyba kell hozni az ambiciózus szakpolitikai célkitűzésekkel, amelyek olykor összetett 
szerkezetű intézkedésekhez vezettek. A helyzet szoros ellenőrzés alatt marad, és a Bizottság elkötelezett amellett, hogy 
segítse a tagállamokat a hibák fő okainak megszüntetésében.
A Bizottság válaszai 78
37
A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság éves tevékenységi jelentése a vidékfejlesztés területén minden évben 
közzéteszi a korrigált hibaarányt és a becsült kockázatosnak minősülő összeget. A korrigált hibaarány kiszámítására a ki  -
fizető ügynökség szintjén, majd az összesítésre tevékenységi területenként kerül sor.
A KAP-kiadásokat (beleértve a vidékfejlesztést is) szabályozó jelenlegi rendelkezések alapján a jogszerűségre és szabály -
szerűségre vonatkozó bizonyosság a szabályszerűségi elszámolási eljárásból, nem pedig a lezáráskori fennmaradó hiba -
arány kiszámításából ered.
A szabályszerűségi elszámolási eljárás akkor indul meg, ha a tanúsító szerv arról számol be, hogy az alap szintjén az 
összes hiba a lényegességi küszöb felett van. Pénzügyi korrekciók alkalmazására kerül sor, ha a tanúsító szervek megálla -
pításai megerősítést nyernek.
38
A 2014–2020-as programok esetében minden évben egy-egy kiadási egység tanúsítására kerül sor a számviteli nyilván -
tartásokban, amely évenkénti elfogadás/elszámolás és jogszerűsége, valamint szabályszerűsége szempontjából további 
vizsgálatok tárgyát képezi. A kiadások tanúsítására már nem összesítve kerül sor a programozási időszakban, és ezért 
nincs szükség a lezáráskor a kumulatív fennmaradó kockázati arány kiszámítására vagy a teljes programozási időszakra 
vonatkozó ellenőri vélemény benyújtására. A kohézió terén az időszak utolsó éve tekintetében az ellenőrző hatóságok 
megállapítják az éves fennmaradó kockázati arányt, és az alapján benyújtják utolsó éves ellenőri véleményüket. A vidék -
fejlesztés esetében a tanúsító szervek utolsó éves ellenőri véleményükben állapítják meg a hibaarányokat és a meg nem 
felelési arányokat.
39
Az Európai Parlamentet és a Tanácsot az éves tevékenységi jelentések tájékoztatják a kohéziós és vidékfejlesztési progra -
mok lezárásának folyamatáról.
40
A Bizottság hangsúlyozza, hogy a lezárási folyamat az ellenőrzési tevékenységekkel és az ellenőrzések megállapításai -
val kapcsolatos összes rendezetlen kérdés tisztázását és lezárását szolgálja, és úgy véli, hogy a programozási időszak és 
a lezárás során elvégzett ellenőrzési munkák összessége megfelelő szintű bizonyosságot teremt a lezáráskor, anélkül, 
hogy ezt követően további ellenőrzési munkák elvégzésére lenne szükség.
A 2007–2013-as időszakot illetően az utolsó 2015-ös és 2016-os évben az ellenőrzési terv egyértelműen a lezárásra 
való tagállami felkészültség szintjének ellenőrzésére irányult az ellenőrző hatóságok által elvégzett ellenőrzések újbóli 
elvégzésére összpontosítva, de a kockázatos operatív programok és a tagállamok által jelentett visszavonások és vissza -
fizettetések megbízhatóságának ellenőrzését is magában foglalva. A lezárás utáni ellenőrzések mindazonáltal nincsenek 
kizárva; azok elvégzése a lezárási dokumentumok elemzését követően esetlegesen fennmaradó kockázat értékelésétől 
függ.
43
A Bizottság véleménye szerint a szabályszerűségi elszámolási eljárás jelenlegi formája biztosítja az uniós költségvetés 
pénzügyi érdekeinek megfelelő védelmét.
Lásd a Bizottság 24. pontra adott válaszát is.
A Bizottság válaszai 79
46
A Bizottság úgy véli, hogy a lezárási folyamat sokkal tovább tartana és sokkal több erőforrást venne igénybe, ha ki kellene 
terjednie a program zárójelentésére és végső értékelésére, beleértve az outputok és az eredmények megvalósulásának 
monitoringját és elemzését a teljes időszak tekintetében.
48
A 2007–2013-as kohéziós politika jogszabályi kerete nem teszi lehető a kifizetések eredményekhez vagy megvalósításhoz 
kötését; a lezárási iránymutatások 5.2.6. pontja rendszeres jelentéstételt ír elő prioritási tengelyenként azon mutatókról, 
amelyek esetében az eredmények több mint 25%-kal elmaradnak a célkitűzésektől, beleértve az arra vonatkozó indoko -
lást is, hogy miért nem valósultak meg a célkitűzések, és miért nem került sor korrekciós intézkedések megtételére.
A tagállamoknak magyarázattal és indokolással kell szolgálniuk a mutatók teljesítésétől való eltérésekre. Eseti alapon 
pénzügyi korrekcióról születhet döntés, ha az eltérések az általános rendelkezések 99. cikkében hivatkozott eseteket (sza -
bálytalanságok, az irányítási és ellenőrzési rendszerek súlyos hiányosságai) tárnak fel.
Az output- és eredményorientált megközelítés szélesebb körben érvényesül a 2014–2020-as időszakban mindkét szak -
politikai területen (lásd az 52. pontot). E megközelítést megerősítette a programköltségvetés 6%-ának megfelelő ered -
ményességi tartalék bevezetése. Az eredményességi keretrendszer az eredményorientáltság elemeire épül. Annak célja, 
hogy ösztönzőkkel szolgáljon a program- és prioritásirányítók számára a felelősségi körükbe tartozó feladatok elvégzé -
séhez. Az az eredményességi tartalékból történő juttatással jutalmazza azokat a programokat, amelyek jó úton haladnak 
a célkitűzések felé, de intézkedéseket is előirányoz azon prioritások esetében, amelyeknél nem ez a helyzet. E mutatók 
tekintetében 2018 végére teljesítendő kiemelt részcélok és 2023 végére megvalósítandó célkitűzések vannak meghatá -
rozva. A tartalék felszabadításának előfeltétele ezeknek a program prioritásainak szintjén meghatározott kiemelt rész -
céloknak a teljesítése (az 1303/2013/EU rendelet 20. cikke és 22. cikkének (2) bekezdése). Ha a célkitűzések nem valósulnak 
meg, a Bizottság pénzügyi korrekciókat is alkalmazhat a kifizetéseknek az outputok és eredmények tényleges eléréséhez 
kötésével.
49
A Bizottság véleménye szerint a lezárási iránymutatások 3.5. pontja egyértelműen megmagyarázza, hogyan kell kezelni 
a le nem zárt műveleteket.
A programokban kitűzött célok el nem érésének pénzügyi következményeit illetően a Bizottság a lezárással kapcsola -
tos kérdésekre és válaszokra2 hivatkozik (lásd a 200–205. kérdésre adott válaszokat), ahol kifejti, hogy a tagállamoknak 
a záró végrehajtási jelentésben kell beszámolniuk a program fizikai és pénzügyi mutatók alapján mért eredményeiről és 
tájékoztatást nyújtaniuk a mutatókról. Csak jelentős eltérés esetén kell magyarázattal és indokolással szolgálni a lezárási 
iránymutatásoknak megfelelően.
Lásd a Bizottság 48. pontra adott válaszát is.
2 http://ec.europ +a.eu/regional_policy/sources/docoffic/official/guidelines/closure_2007_2013/qa_closure20072013_en.pdf
A Bizottság válaszai 80
50
A Bizottság megfelelő iránymutatást adott a tagállamoknak a kérdésben, például a Vidékfejlesztési Bizottság és az értéke -
lési szakértői csoport keretében.
51
A kohézióra vonatkozó lezárási iránymutatások szerint a lezárási dokumentumok benyújtásakor a tagállamoknak biztosí -
taniuk kell, hogy a programok lezárásában szereplő összes projekt működjön, tehát hogy be legyen fejezve és használat -
ban legyen. A Bizottság kivételt tesz azon nem működő és szakaszokra bontott projektek esetében, amelyeket monito -
roznak (III., IV. és V. melléklet). Ezekkel kiegészülnek a célok eléréséről jelentett adatok.
Konkrétabban, az elkülönülő szakaszokra való tagolás és annak konkrét végrehajtása több válasz tárgyát képezte a le  -
zárásra vonatkozó „Kérdések és válaszok” dokumentumban, a lezárással kapcsolatos képzéseken is szóba került, és azt 
illetően konkrét támogatást is kaptak a tagállamok a végrehajtás javításával foglalkozó munkacsoport keretében.
A vidékfejlesztés esetében a célok eléréséről az utolsó éves előrehaladási jelentésben kell beszámolni (a tagállamok által 
benyújtott G.3. táblázat tartalmazza e célok elérésének szintjét). Az utólagos értékelések figyelembe veszik e mutatókat 
és a célok elérését.
52
A Bizottság hivatkozik a 48. pontban foglalt válaszára.
Az eredményességi keretrendszer mechanizmust biztosít annak monitoringjára, hogy jó úton halad-e a prioritások 
megvalósítása. Az eredményességi tartalék ösztönzi a tervezett eredmények elérésének szükséges előfeltételét képező 
kiemelt részcélok teljesítését. Az eredményességi tartalék csak egyik elemét képezi az eredményekre való fokozott össz -
pontosítás támogatásának. Az eredményorientáltság központi elemét az egyes programokba beágyazódó intervenciós 
logika jelenti az ahhoz párosuló output- és eredménymutatókkal.
A Bizottság ugyancsak hivatkozik a Számvevőszék 2014-re vonatkozó éves jelentésének III. fejezetében szereplő 
észrevételekre.
A Bizottság azt is megjegyzi, hogy a program utólagos értékelését csak 2024. december 31-ig kell elvégezni (az 1303/2013 
rendelet 57. cikke). A 2019. évi végrehajtási jelentésből eredő következtetések továbbá értékelni fogják a programok 
cél kitűzéseinek elérése felé történt előrehaladást és annak hozzájárulását az intelligens, fenntartható és inkluzív növeke -
désre vonatkozó uniós stratégiához. Ezt az eredményességi felülvizsgálat bevezetése is támogatni fogja.
54
A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a programok végrehajtása keretében szükséges elszámoltathatóságot és átláthatóságot 
éves szinten biztosítják a megfelelő főigazgatóságok éves tevékenységi jelentései. Ezen éves tevékenységi jelentések 
minden évben közzéteszik a kérdéses programok összes pénzügyi és eredményességi részletét.
A Bizottság válaszai 81
55
Lásd a Bizottság 54. és 39. pontban foglalt válaszait.
56
A költségvetési hatóság a megfelelő főigazgatóságok éves tevékenységi jelentésében kapja meg a 2007–2013-as lezárási 
folyamat eredményére vonatkozó információkat,
A Bizottság közös válasza az 57 . és 58. pontra
A Bizottság elismeri, hogy a lezárásnak valóban mielőbb meg kell történnie, a tagállamoknak azonban elegendő időre 
van szükségük intézkedéseik véglegesítésére a zárócsomag benyújtása előtt. A lezárás emellett csak a lezárási dokumen -
tumok benyújtásakor indulhat meg. A Bizottság úgy véli, hogy elengedhetetlen kellő időt és erőforrást fordítani a kapcso -
lódó feladatokra.
Mindig lesz átfedés két időszak munkája között. Már az egyik időszak vége előtt meg kell indulnia a munkának a másik -
ban. Fennállna a kockázata, hogy hézag keletkezik a programozási időszakok között.
A kohéziós politika programjait összetett feladat irányítani, és sok körülmény változik a hétéves programozási időszak 
alatt. Ez késedelemhez vezethet a projekt-előkészítésben és -végrehajtásban. Ezt jelzi a 2008-as pénzügyi válság hatása 
is, amikor a Bizottság lehetővé tette a tagállamok számára a támogathatósági időszak meghosszabbítását a válság által 
késleltetett projektek befejezése érdekében. A támogathatósági időszak hétéves programozási időszakon túli meg -
hosszabbítása lehetővé teszi a tagállamok számára a késedelmet szenvedett projektek befejezését és ily módon az uniós 
költségvetési hozzájárulás hatásának maximalizálását.
59
A Bizottság megjegyzi, hogy a 2014–2020-as lezárási folyamatot egyszerűsíteni fogja az elszámolások évenkénti el  -
fogadása. Ez az előző időszakok tapasztalatai alapján a jogalkotó egyik konkrét célkitűzése volt a 2014–2020-as szabályok 
elfogadásakor.
A pénzügyi keret meghatározza a 7 évre elosztott éves költségvetési kötelezettségvállalásokat. Természetes, hogy több -
éves projektek esetében a kifizetések nem igazodnak pontosan a kötelezettségvállalások ritmusához.
A Bizottság közös válasza a 60–62. pontra
A Bizottság megjegyzi, hogy a Számvevőszék által említett határidők a kohézióra vonatkozó általános rendelkezésekben 
rögzített jogszabályi határidők, amelyek jogilag kötelezőek a Bizottságra nézve.
A Bizottság válaszai 82
64
Meg kell jegyezni, hogy a gyakorlati végrehajtásra uniós kifizetések nélkül is sor kerülhet.
A projektek kiválasztása és a gyakorlati kiadások pontosabb képet adnak a végrehajtásról, mint az uniós kifizetések. 
A projektkiválasztási arány 2016 első felében 8-ról 15%-ra duplázódott, és ez azt bizonyítja, hogy a gyakorlati végrehajtás 
megindult. 2016 júniusára már 48 milliárd euró uniós forrás folyósítására került sor mintegy 200 000, gyakorlatilag már 
végrehajtás alatt álló konkrét projekt részére. A nemzeti társfinanszírozást is beleszámítva már több mint 68 milliárd euró 
beruházására került sor a reálgazdaságba, ami munkahelyeket teremt és növekedést serkent Európa-szerte. Néhány 
ország jelentősen felülmúlja e számokat (pl. Írország, Svédország, Dánia és Finnország). Az átutalt társfinanszírozási 
összegek nagyrészt a gyakorlati kiadásokat fedezik. Bár az időszakok közötti átfedés nem hasznos, a tagállamok között 
a végrehajtást illetően fennálló jelentős eltérések arra utalnak, hogy más tényezők relevánsabbak e tekintetben (úgymint 
az adminisztrációs kapacitások).
65
A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az átmeneti intézkedésekre és az egymást átfedő időszakokra szükség van a szakpoliti -
kák zökkenőmentes folytatásának és a programok jobb végrehajtásának biztosításához. A további hosszabbítás (n+2-ről 
n+3-ra) nagyobb rugalmasságot biztosított a programok végrehajtásához és a szakpolitikai célok elérésének biztosításá -
hoz. Az időszakok közötti átfedés csökkenti az erőforrásokra nehezedő nyomást és a munkateher hirtelen megnövekedé -
sének mértékét.
A Bizottság emlékeztet arra, hogy a lezárás az uniós szabályozásban rögzített jogszabályi követelmény, amelyre a főigaz -
gatóságok a leghatékonyabb módon készülnek fel a személyi állomány létszámcsökkentésének körülményei között, de 
költségbecslések készítését vagy a lezárás költségeinek nyomon követését nem tekinti relevánsnak vagy kívánatosnak. 
A Bizottság nem konkrét tevékenységek költségeiről, hanem összes tevékenységének átfogó adminisztratív költségeiről 
készít jelentést.
A Bizottság 2014 óta a tagállamokkal szervezett különböző találkozókon (úgymint a tagállami és uniós ellenőrök csoport -
jának találkozóin és az éves koordinációs értekezleteken), valamint a 2007–2013-as kohéziós programok lezárásával kap -
csolatban a tagállamoknak tartott képzéseken és szemináriumokon hívja fel a tagállamok figyelmét a lezáráshoz rendelt 
erőforrások fontosságára.
A megosztott irányítás keretében a tagállamok felelősségi körébe tartoznak a lezáráshoz rendelt erőforrások; a tagálla -
mok felelősek azok tervezéséért és monitoringjáért.
66
A technikai segítségnyújtási források mindkét szakpolitikai területen rendelkezésre állnak a lezárás elvégzésének céljára 
is, és az időszaktól függetlenül finanszírozhatók belőlük a lezárással kapcsolatos tevékenységek (azaz a 2014–2020-as 
technikai segítségnyújtási források a 2007–2013-as lezárási tevékenységek elvégzésére is rendelkezésre állnak).
A Bizottság véleménye szerint továbbá a lezárási iránymutatásokban javasolt határidők célja, hogy segítsék a különböző 
hatóságokat abban, hogy kellő időben elvégezhessék munkájukat a lezárás szabályozási időkeretén belül.
Ha csökkenne az átfedés időtartama, még tovább nőne az időhiány és a munkateher.
A Bizottság válaszai 83
67
A nemzeti hatóságok adminisztrációs szervezetátalakításának problémája szóba került a tagállamokban szerve -
zett szemináriumokon, ahol a Bizottság újra és újra hangot adott a lezárási munka elvégzésére kijelölt személyzet 
szükségességének.
Lásd a Bizottság 65. és 66. pontra adott válaszait is.
68
A Bizottság megjegyzi, hogy a 2014–2020-as programozási időszak lezárási folyamata egyszerűsödni fog az elszámolá -
sok évenkénti elfogadása és a jogszerűség és szabályszerűség szempontjának további vizsgálata miatt. Az utolsó évben 
konkrétan csak az utolsó pénzügyi évvel kapcsolatban tanúsított kiadási egység lezárásával kell majd foglalkozni.
69
A Bizottság hivatkozik a 20. pontban foglalt válaszára.
70
Az átmeneti intézkedések szabályozása érdekében mindig szükség lesz két különböző programozási időszakra alkalma -
zandó szabályok és valószínűleg (eltérések szempontjából) néhány különös szabály figyelembevételére bizonyos kötele -
zettségvállalások vagy a források bizonyos felhasználásának további pontosítása vagy lehetővé tétele érdekében.
75
A Bizottság 2016-ban tovább folytatta a célzott segítségnyújtást az ezt kérő tagállami hatóságok számára (a tagállami és 
uniós ellenőrök csoportja ellenőrző hatóságokkal tartott találkozóinak a lezárással kapcsolatos 2015-ös és 2016-os ülésein 
és további írásbeli magyarázatok révén).
Az EMVA esetében olyan „Kérdések és válaszok” dokumentum kidolgozására került sor, amely a tagállamok által leg -
gyakrabban felvetett kérdésekkel és témákkal foglalkozott. A lezárási konferencia mellett további kétnapos szakértői 
csoport megtartására került sor 2015-ben a kifizető ügynökségek és tanúsító szervek számára.
77
A Bizottság és a tagállamok közötti kontradiktórius eljárások nem minden vonatkozása jelenik meg a kohézióra vonat -
kozó általános rendelkezések szintjén, ezzel mindazonáltal foglalkoztak a lezárási iránymutatások.
A folyamat felgyorsítása érdekében a lezárási iránymutatások két hónapot – kérésre pedig további két hónapot – adnak 
a tagállamok számára a Bizottság kérdéseire való válaszadásra.
A kedvezményezetteknek teljesített kifizetésekkel a 2007–2013-as rendelet (az általános rendelkezések 80. cikke) foglalko -
zik, még ha a napok számát nem tartalmazza is; azt írja, hogy arra a lehető leghamarabb és teljes egészében kell, hogy sor 
kerüljön. A 2014–2020-as rendelet 90 napos határidőt határozott meg a kifizetések kedvezményezettek számára történő 
teljesítésére.
A Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság jelenleg fogadja el a nagyprojektekre vonatkozó, még függőben lévő hatá -
rozatokat azzal a feltett szándékkal, hogy 2016 végére végezzen ezzel.
A Bizottság válaszai 84
78
A kohézióra vonatkozó lezárási iránymutatások (5.2. pont) mind a Bizottság, mind a tagállamok számára határidőt 
határoznak meg a zárójelentéssel kapcsolatos észrevételek megtételére. A lezárási iránymutatások értelmében továbbá 
abban az esetben, ha a tagállam nem tudja kijavítani a zárójelentést, a Bizottság elutasítja azt, és a rendelkezésre álló 
dokumentumok alapján végzi el a lezárást. A Bizottság ugyanakkor pénzügyi korrekciókat alkalmazhat az általános 
rendelkezések 99. cikkével összhangban. A jelentés Bizottság általi elutasításának e lehetősége és a pénzügyi korrekciók 
alkalmazásának lehetősége arra ösztönzi a tagállamokat, hogy időben válaszoljanak a Bizottság kérdéseire.
79
A Bizottság hivatkozik a 78. pontban foglalt válaszára.
A vidékfejlesztés tekintetében az utolsó éves előrehaladási jelentés megvizsgálása nem késlelteti a lezárási folyamatot. Az 
egyenleg akkor fizethető ki, ha minden számla elszámolására sor került, és az éves előrehaladási jelentés elfogadhatónak 
minősül.
81
A Bizottság hivatkozik a 78. pontban foglalt válaszára.
82
A végrehajtás körülményeitől és a túlvállalás alkalmazásával kapcsolatos megközelítéstől függően a tagállam vagy ren -
delkezik a programra előirányzott költségvetést meghaladó kiadásokkal, vagy nem. E döntést a támogathatóság lejárta 
előtt, azaz 2015. december 31-ig kellett meghozni.
A Bizottság közös válasza a 84. és 85. pontra
Az 1083/2006 rendelet 80. cikke értelmében a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a kedvezményezettek a közhozzá -
járulás teljes összegét a lehető leghamarabb és teljes egészében megkapják. A Bizottság ezt az információt osztotta meg 
a tagállamokkal a lezárási szemináriumokon. E kérdés kezelésére a 2014–2020-as programozási időszakban is sor került 
(az 1303/2013 rendelet 132. cikke értelmében a kezdeti és az éves előfinanszírozásból, illetve az időközi kifizetésekből 
származó finanszírozási eszközök rendelkezésre állásának függvényében az irányító hatóságok biztosítják, hogy a kedvez -
ményezettek a elszámolható közkiadások teljes összegét teljes egészében megkapják, a kifizetési kérelem kedvezménye -
zett általi benyújtásnak időpontját követő 90 napon belül).
86
A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a 2. háttérmagyarázat példájában említett tagállamok vagy óvatos megközelítést alkal -
maztak az ESZA kedvezményezettjei számára teljesített kifizetéseik tekintetében (az egyenleg kifizetésére csak az összes 
kiadás részletes ellenőrzése után kerül sor), vagy előlegeket fizettek ki a kedvezményezettek kérelmére, ami lehetővé 
tette az érintett projektek zökkenőmentes végrehajtását.
A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy intézkedéseket tett a fizetési késedelmek 2014–2020-as programozási időszakbeli 
elkerülésére (lásd a Bizottság 85. pontra adott válaszát).
A Bizottság válaszai 85
89
Az iránymutatások célja a Bizottság elvárásainak és annak tisztázása, hogy a Bizottság hogyan értelmezi az alkalmazandó 
rendelkezéseket; azok ezért nem tekinthetők kiegészítő követelménynek. Azok néhány olyan ajánlást is megfogalmaz -
nak a tagállamok részére, amelyek elfogadásuk esetén megkönnyítik a lezárási folyamatot. Az iránymutatások ily módon 
a szabályok nagyobb mértékű konzisztenciáját és átláthatóságát biztosítják a tagállamok számára, és ilyenként bizonyos -
sággal szolgálnak a tagállamok számára a Bizottság lezárási követelményeit illetően. Azok közös felfogást alakítanak ki 
a rendelet Bizottság általi értelmezését illetően, ami segít elkerülni a Bizottság és a tagállamok közötti konfliktusokat 
a lezárási folyamat során. Az iránymutatások csak a Bizottságot kötik, a tagállamokat azonban nem.
90
A Bizottság megjegyzi, hogy a megkérdezett hatóságok többsége nem véli úgy, hogy az iránymutatások kiegészítő köve -
telményeket vezetnének be.
A pontok továbbá nem új követelmények; mindazonáltal szükségesnek mutatkozott bizonyos részletek tisztázása egyes 
kérdésekkel, valamint a jogszerűséggel és a szabályszerűséggel kapcsolatos bizonyosság megerősítése érdekében.
91
A művelet lezártságának és működőképességének lezáráskori tisztázása (az általános rendelkezések 57. cikkének szelle -
mében) az uniós források programokban meghatározott célkitűzésekre való hatékony elköltésére irányul. A nem működő 
projektek fogalmának és kezelésének alkalmazására már a 2000–2006-os programok lezárásakor is sor került.
A fennmaradó kockázati aránnyal kapcsolatban a lezárási iránymutatások tisztázzák, hogy az ellenőrző hatóság által 
a lezáráskor elkészítendő ellenőri vélemény szempontjából az említett hatóság figyelembe veheti a lezárási dokumen -
tumok benyújtása előtt alkalmazott pénzügyi korrekciókat. A Bizottság 2011 óta kiszámítja a kumulatív hibaarányt, és az 
az éves tevékenységi jelentésekben foglalt fenntartás feltételét képezi. Ez tovább mérsékli a lezáráskori kockázatokat, és 
információval szolgál az összesített tanúsított kiadások fennmaradó hibaszintjéről (lásd a 91. pontot).
A szakaszokra bontás fogalma azok első elfogadásától kezdve jelen volt a lezárási iránymutatásokban. A projektek sza -
kaszokra bontását a beruházások programozási időszakok közötti folytonossága biztosításának, a hétéves programozási 
ciklussal járó (magas árakat eredményező) mesterséges beruházáskeresleti ciklus csökkentésének és a végső célkitűzés 
teljesítése biztosításának szükségessége indokolja.
A Bizottság úgy véli, hogy a lezárási iránymutatások megfelelően tisztázzák a nem nagyprojektek szakaszokra bontásá -
nak különös szabályait, és ez nem bonyolítja a lezárási folyamatot.
A pénzügyi eszközöket illetően a pénzügyi lezárásról szóló iránymutatások módosítására vonatkozó bizottsági határozat 
nem érinti az 1083/2006 rendelet rendelkezéseit, amelyek szerint az alapokból a pénzügyi eszközökbe utalt hozzájáru -
lást legkésőbb 2015. december 31-ig ki kellett fizetni. Az iránymutatások ezért csak magyarázatokkal szolgáltak a létező 
szabályokkal összhangban. Lásd a Bizottság által a Számvevőszék 2015-re vonatkozó éves jelentésének 6.45. pontjára és 3. 
ajánlására adott válaszokat is.
A Bizottság válaszai 86
A Bizottság közös válasza a 98. és 99. pontra
A Bizottság kohézióra vonatkozó lezárási iránymutatásaiban javasolt határidők célja, hogy segítséget nyújtsanak a külön -
böző hatóságoknak munkájuk kellő időben történő elvégzéséhez.
A tagállamok felelőssége, hogy biztosítsák a feladatok megfelelő megosztását és a nemzeti adminisztráción belüli 
koordinációt.
A Bizottság közös válasza a 100. és 101. pontra
A lezárással kapcsolatban a tagállamok számára készített „Kérdések és válaszok” dokumentumban (98. kérdés) a Bizott -
ság elismeri, hogy ezt a késést az irányító hatóságnak kell beütemeznie a pénzügyi eszközöket illetően annak érdekében, 
hogy az igazoló hatóság és az ellenőrző hatóság időben be tudja fejezni a munkáját. Javaslat született arra, hogy az 
igazoló hatóság 2016. június 30-ig küldje meg az utolsó időközi kifizetési kérelmet (ideértve azokat a kiadásokat is, ame -
lyek tanúsítására a lezáráskor kerül sor) az ellenőrző hatóságnak, hogy az elvégezhesse a szükséges ellenőrzési munkát. 
A Bizottság konkrét utasításokkal látta el az ellenőrző hatóságokat e tekintetben, például a tagállami és uniós ellenőrök 
csoportjának 2015 szeptemberében Rigában tartott találkozóján.
105
A Bizottság már különös figyelmet szentel a korábban jelentett hibaarányokon elvégzett módosítások validálásának. 
A kockázatosabb operatív programok esetében különleges ellenőrzési munka elvégzésére kerül sor a lezárás előtt.
A Számvevőszék megvizsgálta a nemzeti hatóságok által 2010 óta benyújtott éves kontrolljelentésekben szereplő hiba -
arányok Bizottság által értékelését.
107
Az 1083/2006/EK rendelet 78. cikkének (6) bekezdésével összhangban az alapok pénzügyi eszközökhöz nyújtott hozzá -
járulása bele van számítva a Bizottsághoz intézett kifizetési kérelmekbe. A bizottsági iránymutatások alapján ezen 
kiadásokat mindig bele kell számítani az ellenőrzési alapsokaságba. Emellett az egyeztetett ellenőrzési módszertannak 
megfelelően az ellenőrző hatóságok tematikus ellenőrzéseket végezhetnek a pénzügyi eszközök tekintetében, amelyek 
egyaránt kiterjednek mind a pénzügyi eszköz kialakítására, mind pedig a projektek tényleges megvalósítására, a pénz -
ügyi közvetítők és/vagy végső kedvezményezettek szintjén végrehajtott tranzakciókból vett minta ellenőrzésén keresz -
tül. Ami a zárónyilatkozatot illeti, az ellenőrző hatóságoknak nemcsak az operatív programokból a pénzügyi eszközöket 
végrehajtó alapoknak nyújtott hozzájárulások jogszerűségéről és szabályszerűségéről kell bizonyosságot szerezniük és 
nyújtaniuk, hanem az operatív programokból nyújtott hozzájárulások felhasználásáról is az alapul szolgáló, végső kedvez -
ményezettek által végrehajtott tranzakciókon keresztül.
Az EMVA tekintetében a Bizottság azt kérte, hogy a tanúsító szervek az utolsó számlaelszámolás tekintetében erősítsék 
meg a pénzügyi eszközök támogatható kiadásait.
A Bizottság hivatkozik a 100. pontban foglalt válaszára.
A Bizottság válaszai 87
108
A vidékfejlesztést illetően a kifizető ügynökségeknek és a tanúsító szerveknek ellenőrizniük kell a korábbi részletek 
tényleges felhasználását a következő kifizetés folyósítása előtt. Emellett az 1303/2013 rendelet 46. cikkében kimerítően 
meghatározott jelentéstételi követelmények szintén biztosítják a megfelelő végrehajtást és a hatékony és eredményes 
pénzgazdálkodást.
A Bizottság közös válasza a 109. és 110. pontra
A nemzeti és nemzetközi szabványok megkövetelik, hogy az előleg kifizetésére aláírt szerződés alapján kerüljön sor. Az 
előleg kifizetése tehát a munka és szolgáltatás végrehajtása megkezdésének előfeltétele.
111
A szerződéses előlegek csak annyiban támogathatók, amennyiben azok kifizetésére a nemzeti szabályok és a szokásos 
piaci gyakorlat alapján kerül sor. Ezért nem valószínű, hogy azok nagy arányt képviselnének, ha pedig igen, annak piaci 
okai vannak.
A Bizottság megállapította, hogy az előlegfizetések csak akkor támogathatók, ha a megfelelő végrehajtás fizikai értéke 
a lezáráskor legalább megegyezik az előlegek értékével. Ezt az elemet már az irányítási ellenőrzések során ellenőrizni kell. 
E tekintetben a nemzeti hatóságoknak ellenőrizniük kell, hogy a kifizetésekre a támogatási határozat alapján került-e sor, 
és hogy a kifizetések valódi munkákká és szolgáltatásokká konvertálódtak-e.
E kérdés már tisztázódott a 2000–2006-os programozási időszak során.
Az ellenőrző hatóságok által a lezáráskor nyújtott ellenőrzési bizonyosság a szerződéses előlegek kérdésére és annak 
tényére is kiterjed, hogy az irányító hatóságok ellenőrizték azok támogathatóságát, mint arra az összes ellenőrző ható -
ság figyelmét felhívták a 2016-ra vonatkozó éves ellenőrzés-koordinációs értekezleten és a tagállami és uniós ellenőrök 
csoportjának 2016. szeptemberi találkozóján (lásd a 113. pontot).
A Bizottság közös válasza a 114. és 115. pontra
A Bizottság emlékeztet arra, hogy a tagállamoknak kell bejelenteniük az állami támogatási intézkedéseket, és hogy 
a Bizottság nagyprojektekre vonatkozó határozata nem arról szól, hogy a nagyprojekt megfelel-e az állami támogatá -
sokra vonatkozó szabályoknak.
Mindazonáltal csak néhány nagyprojekt esetében szükséges állami támogatásról szóló bejelentést tenni (nem kell 
bejelentést tenni például abban az esetben, ha nem kerül sor állami támogatásra, vagy ha a projekt a csoportmentességi 
rendelet hatálya alá tartozik, vagy jóváhagyott támogatási rendszerről van szó).
Ezen túlmenően különbséget kell tenni a Leipzig-Halle-ítélet előtti és utáni helyzet, valamint a 2007–2013-as és a 2014–2020-as 
programozási időszak között.
A Bizottság válaszai 88
A Bizottság azt is megjegyzi, hogy a Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság hivatalos szolgálatközi konzultációk útján 
már 2012 vége előtt konzultált a Versenypolitikai Főigazgatósággal (DG COMP) a nagyprojektekre vonatkozó határozatok -
ról, jóllehet nem rendszeresen.
A Leipzig-Halle-ítéletet követően a Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság és a Versenypolitikai Főigazgatóság 
fokozták együttműködésüket a nagyprojektekre vonatkozó kérelmek értékelésével kapcsolatban. A Bizottság hang -
súlyozza, hogy nem létezik olyan nagyprojekt, amelynek esetében a Bizottság ERFA- vagy KA-támogatás jóváhagyásáról 
hozott volna határozatot az utóbbi években, és amelynek esetében utóbb negatív határozat elfogadására került volna 
sor az állami támogatásokra vonatkozó szabályok alapján. Ez azt mutatja, hogy a kialakított együttműködés jól működik 
a gyakorlatban.
Következtetések és ajánlások
1. ajánlás
A Bizottság nem fogadja el az ajánlást.
A Bizottság jelenleg nincs abban a helyzetben, hogy konkrét kötelezettségeket vállaljon a 2020 utáni időszakra vonat -
kozó jogalkotási javaslatokat illetően.
Már jelentős erőfeszítések történtek az esb-alapokra vonatkozó szabályok közelítésére a 2014–2020-as időszak tekinte -
tében mind az éves pénzügyi éveket, mind a lezárást illetően. A Bizottság törekedni fog a szabályozási rendelkezések 
alapok közötti további közelítésére, a terminológiára, a bizonyosságra és a lezárási folyamatra vonatkozó rendelkezéseket 
illetően is, ha ez lehetővé teszi az uniós alapokkal való gazdálkodás javítását, és hozzájárul az egyszerűbb és eredménye -
sebb tagállami és régiós végrehajtáshoz.
A Bizottság véleménye szerint a vidékfejlesztési és kohéziós eljárások összehangolása nem áshatja alá a KAP végrehajtá -
sának következetességét. A két pillér (az EMGA és az EMVA) között létrejött szinergiák megőrzésének fontosságát a jog -
alkotó is elismerte (az 1303/2013 rendelet (4) preambulumbekezdése3). A szabályszerűségi elszámolás a KAP mindkét 
pillére esetében elkülönül az éves pénzügyi elszámolástól.
A Bizottság közös válasza a 119. és 120. pontra
A vidékfejlesztés tekintetében a Bizottság nem találkozott az elvárásokkal kapcsolatos ellentétekre vonatkozó tagállami 
panasszal. A lezárási folyamat a pénzügyi kérdések rendezését jelenti. Az a szabályszerűségi elszámolástól (megfelelőségi 
vizsgálattól) elkülönülő folyamat.
Az alkalmazandó szabályozással (az 1306/2013 rendelet 52. cikke) összhangban a szabályszerűségi elszámolási eljárás 
a vizsgálat megindítását megelőző 24 hónapos időszakra vonatkozik. A tagállamok ismerik a rendszert. Egyértelműen 
tájékoztatva vannak az egyes vizsgálatok által lefedett időszakról. A vidékfejlesztés terén a korábbi programozási idő -
szakban is sor került pénzügyi korrekciók elfogadására a 2000–2006-os időszak lezárását követően. A tagállamok nem 
kérdőjelezték meg a pénzügyi korrekcióra vonatkozó határozatok időzítését.
3 „Ami a közös agrárpolitikát (KAP) illeti, a KAP első (Európai Mezőgazdasági Garanciaalap – EMGA) és második pillérére (Európai Mezőgazdasági 
Vidékfejlesztési Alap – EMVA) vonatkozó irányítási és kontrollintézkedések harmonizálása és egymáshoz igazítása által jelentős szinergiákat 
sikerült elérni. Az EMGA és az EMVA közötti szoros kapcsolatot ezért továbbra is fenn kell tartani, és meg kell őrizni a tagállamokban már meglévő 
struktúrákat.”
A Bizottság válaszai 89
121
A KAP-kiadások tekintetében, a vidékfejlesztést is beleértve, az egyrészt az éves pénzügyi elszámolás és a lezárási eljárá -
sok, másrészt a szabályszerűségi elszámolási eljárás közötti különbségtételt a jogalkotó a 2007–2013-as időszak tekinte -
tében vezette be, és megerősítette azt a 2014–2020-as időszak tekintetében. Az elszámolási, valamint a jogszerűségi és 
szabályszerűségi kérdések közötti különbségtétel eredményesnek és hatékonynak bizonyult.
122
A Bizottság úgy ítéli meg, hogy ilyen, a programozási időszak mint egész lezárásának végső eredményére vonatkozó 
különleges jelentésre a megfelelő főigazgatóságok éves tevékenységi jelentése keretében kerülhet sor.
123
A Bizottság hivatkozik a 40. és 54. pontban foglalt válaszaira.
A kohéziós politika tekintetében az éves tevékenységi jelentés részletesen beszámol az alapul szolgáló tranzakciók 
jogszerűségével és szabályszerűségével kapcsolatos megfelelő kockázatkezelés biztosítására irányuló belső folyama -
tokról, figyelembe véve a programok többéves jellegét és az érintett kifizetések természetét. E tekintetben 2007–2013 
vonatkozásában az ellenőrzési célkitűzés annak biztosítása, hogy az egyes programok kumulatív fennmaradó kockázata 
összesítve ne haladja meg a 2%-ot a rendelkezésre álló összes ellenőrzési eredmény alapján. 2014–2020 vonatkozásában 
a szabályozás bevezeti az elszámolások évenkénti elfogadását és ennélfogva a jogszerű és szabályszerű kiadások egy -
ségeinek Bizottság általi elfogadását, valamint a programonkénti záró végrehajtási jelentés elfogadását, amely a végső 
egyenleg elfogadásának feltételét képezi.
Az EMVA esetében 2007–2013 és 2014–2020 tekintetében a jogalkotó az éves pénzügyi számlaelszámoláson alapuló le  -
zárás mellett döntött pénzügyi korrekcióknak a végső egyenleg kifizetését követően szabályszerűségi ellenőrzések útján 
történő alkalmazásának lehetőségével. Az éves tevékenységi jelentések továbbra is részletekkel szolgálnak majd a vidék -
fejlesztési intézkedések eredményességéről, és beszámolnak a megfelelésről az éves pénzügyi számlaelszámolások és 
a szabályszerűségi ellenőrzések eredményei alapján.
A Bizottság jelenleg nincs abban a helyzetben, hogy konkrét kötelezettségeket vállaljon a 2020 utáni időszakra vonat -
kozó jogalkotási javaslatokat illetően.
125
A vidékfejlesztés tekintetében a Bizottság az alapul szolgáló tranzakciók jogszerűségével és szabályszerűségével kapcso -
latos megfelelő kockázatkezelés biztosítására irányuló folyamatokat alakított ki, figyelembe véve a programok többéves 
jellegét és az érintett kifizetések természetét, azzal a célkitűzéssel, hogy az uniós költségvetést érintő fennmaradó kocká -
zat ne haladja meg a 2%-ot.
A kiadások jogszerűségének és szabályszerűségének ellenőrzésére a lezárási folyamattól elkülönülten és függetlenül 
lefolytatott szabályszerűségi elszámolási eljárás útján kerül sor. A szabályszerűségi elszámolási eljárás eredményeként 
pénzügyi korrekciók alkalmazására kerül sor.
A jelenlegi jogszabályi keretrendszerben a szabályszerűségi elszámolási határozatok még a program lezárását követően 
is meghozhatók.
A Bizottság válaszai 90
A Bizottság közös válasza a 126. és 127 . pontra
A 2007–2013-as időszak tekintetében valóban nincs jogalap arra, hogy a Bizottság a végső egyenleg lezáráskori kifizetését 
közvetlenül a program/prioritási tengely szintjén ténylegesen elért eredményekhez kösse.
Az a tény, hogy nincs szoros szabályozási kapcsolat az eredményesség és a kifizetések között, nem jelenti azt, hogy 
a programok kiértékelésére és teljesítményértékelésére ne kerülne sor.
A 2014–2020-as időszak tekintetében a kialakított eredményességi keretrendszer kapcsolatot teremt a kifizetések és az 
outputok és eredmények prioritási tengely szintjén történő elérése között.
2. ajánlás
A Bizottság nem fogadja el az ajánlást.
A Bizottság jelenleg nincs abban a helyzetben, hogy konkrét kötelezettségeket vállaljon a 2020 utáni időszakra vonat -
kozó jogalkotási javaslatokat illetően.
A kohéziós politika tekintetében a 2014–2020-as programozási időszakra vonatkozó szabályok már tartalmazzák a Szám -
vevőszék által a két francia bekezdésben kért elemeket.
Az ajánlás teljesítménnyel kapcsolatos második részét illetően a közös rendelkezésekről szóló rendelet 22. cikkének (7) 
bekezdése már lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy pénzügyi korrekciót alkalmazzon, ha az eredményességmérési 
keretben meghatározott, a pénzügyi mutatókhoz, kimeneti mutatókhoz és a kulcsfontosságú végrehajtási lépésekhez 
kapcsolódó célértékek elérésével kapcsolatos súlyos hiányosságot állapít meg.
A Bizottság véleménye szerint a különböző szakpolitikai területek közötti további összehangolás nem áshatja alá a KAP 
két alapja – az EMGA és az EMVA – irányításában létrejött szinergiákat. A két pillér (az EMGA és az EMVA) között létrejött 
szinergiák megőrzésének fontosságát a jogalkotó is elismerte (az 1303/2013 rendelet (4) preambulumbekezdése4).
3. ajánlás
A Bizottság nem fogadja el az ajánlást.
A Bizottság továbbra is teljes mértékben átlátható módon tájékoztatni fogja a költségvetési hatóságot a program végre -
hajtásáról, ideértve a lezárás eredményét is, jelenleg azonban nincs abban a helyzetben, hogy konkrét kötelezettségeket 
vállaljon a 2020 utáni időszakra vonatkozó jogalkotási javaslatokat illetően.
4 „ Ami a közös agrárpolitikát (KAP) illeti, a KAP első (Európai Mezőgazdasági Garanciaalap – EMGA) és második pillérére (Európai Mezőgazdasági 
Vidékfejlesztési Alap – EMVA) vonatkozó irányítási és kontrollintézkedések harmonizálása és egymáshoz igazítása által jelentős szinergiákat 
sikerült elérni. Az EMGA és az EMVA közötti szoros kapcsolatot ezért továbbra is fenn kell tartani, és meg kell őrizni a tagállamokban már meglévő 
struktúrákat. ”
A Bizottság válaszai 91
129
A Bizottságot köti a jogalkotó által meghatározott, fennálló jogszabályi keret.
A két időszak közötti átfedés elengedhetetlen tekintettel arra, hogy sok művelet végrehajtása több évet vesz igénybe, és 
hogy minden esetben lesz egy indulási és egy befejezési szakasz.
A bizottsági szolgálatok arra ösztönözték a tagállamokat, hogy növeljék a lezárásra rendelkezésre álló kapacitásaikat, és 
használják fel e célra a 2007–2013-as vagy 2014–2020-as technikai segítségnyújtási forrásokat.
A lezárási folyamat a támogathatósági időszak vége előtti előkészítéssel indult, és a támogathatósági időszak lejárta 
után azonnal teljes lendületet vett. A tagállamok két (a 2014–2020-as programok esetében három) további évet kaptak 
programjaik végrehajtására. Ez – figyelemmel a többéves projektek megvalósításának szükségességére – lehetővé teszi 
a programok jobb irányítását és hasznosulását, csökkenti az érintett hatóságokra nehezedő nyomást és munkaterhet, és 
jobb átmenetet tesz lehetővé az időszakok között.
130
A Bizottság szilárd meggyőződése, hogy a támogathatósági időszakok közötti átfedés megszüntetése a szakpolitikák 
kisebb mértékű végrehajtásával járna.
131
A vidékfejlesztés esetében a rövidebb időszak azzal magyarázható, hogy a tanúsítási és számlaelszámolási folyamat több 
mint egy évtizedig létezett, és általánosságban kijelenthető, hogy a tanúsító szervek és a kifizető ügynökségek értik 
a követelményeket.
A Bizottság meggyőződése, hogy egyensúlyra van szükség az adminisztratív terhek csökkentése és a kiadások jogszerű -
ségével és szabályszerűségével kapcsolatos bizonyosság megteremtése között.
4. ajánlás
A Bizottság nem fogadja el az ajánlást.
A Bizottság szilárd meggyőződése, hogy a támogathatósági időszakok közötti átfedés megszüntetése a szakpoliti -
kák kisebb mértékű végrehajtásával járna, az adminisztratív terhek növelésével csökkentené annak lehetőségét, hogy 
a többéves projektekről a végrehajtási időszak utolsó évében szülessen döntés, és törést idézne elő az időszakok közötti 
átmenetben. Az EMVA tekintetében ez negatív hatást gyakorolna a többéves környezetvédelmi kötelezettségvállalások 
vagy a vállalkozások beindítására irányuló, többéves üzleti terveken alapuló projektek zökkenőmentes teljesítésére, 
illetve megvalósítására.
A Bizottság válaszai 92
133
A Bizottság úgy véli, hogy a lezárás szempontjából releváns összes kulcsterület tekintetében rögzítve vannak a határidők.
A kohéziós politika tekintetében a lezárás szempontjából releváns kulcsterületek a következők: a végrehajtás (amellyel 
a záró végrehajtási jelentés foglalkozik), a kiadások jogszerűsége és szabályszerűsége (amelyekkel a zárónyilatkozat és 
a záró kontrolljelentés foglalkozik), és végül a záró költségnyilatkozat. E területek tekintetében a rendelet rögzíti a határ -
időket. A Bizottságnak konkrétan öt hónap áll rendelkezésére arra, hogy tájékoztassa a tagállamokat a záró végrehajtási 
jelentés és a zárónyilatkozat tartalmával kapcsolatos álláspontjáról. A 2007–2013-as időszak nagyprojektjei közül keve -
sebb mint 2% vár már csak jóváhagyásra.
A vidékfejlesztés tekintetében a fő határidőket körvonalazza a szabályozás (pl. a lezárási dokumentumok benyújtása, 
a végső kifizetés tekintetében). Néhány határidő mindazonáltal nincs meghatározva, ami elegendő időt kínál a megfelelő 
lezárási határozat és az uniós költségvetés védelmének biztosítására.
5. ajánlás
A Bizottság megjegyzi, hogy ezen ajánlás a tagállamoknak szól.
6. ajánlás
A Bizottság elfogadja az ajánlást.
A Bizottság jelenleg foglalkozik a nagyprojektekre vonatkozó, 2007–2013 tekintetében még függőben lévő határozatok -
kal azzal a feltett szándékkal, hogy 2016 végére minél hamarabb elfogadja azokat. Megindultak a nagyprojektekre vonat -
kozó határozatoknak a szabályozás szerinti három hónapon belül történő elfogadására irányuló eljárások. A 2007–2013-as 
időszak összes nagyprojektje közül kevesebb mint 2% vár már csak jóváhagyásra.
A 2014–2020-as programozási időszakot illetően a Bizottság felgyorsította a nagyprojektek kezelését, amelyek jóváhagyá -
sára jelenleg átlagosan 110 napon belül kerül sor.
A Bizottság közös válasza a 134. és 135. pontra
A lezárási iránymutatások általánosságban nem tekinthetők kiegészítő követelményeknek, de céljuk a Bizottság elvárásai -
nak és annak tisztázása, hogy a Bizottság hogyan értelmezi az alkalmazandó rendelkezéseket. Azok néhány olyan ajánlást 
is megfogalmaznak a tagállamok részére, amelyek elfogadásuk esetén megkönnyítik a lezárási folyamatot. Az irány -
mutatások ily módon a szabályok nagyobb mértékű konzisztenciáját és átláthatóságát biztosítják a tagállamok számára, 
és ilyenként bizonyossággal szolgálnak a tagállamok számára a Bizottság lezárási követelményeit illetően.
A Bizottság megjegyzi, hogy a Számvevőszék hasznosnak és megfelelőnek tekinti az ilyen jellegű magyarázatot például 
a fennmaradó kockázati arány szempontjából (lásd a 123. és 135. pontot).
A Bizottság kifejtette álláspontját a 2007–2013-ra vonatkozó általános rendelkezések 78. cikkének (6) bekezdésében arra 
kínált jogi lehetőséggel kapcsolatban, hogy a lezáráskor figyelembe vehetők a pénzügyi eszközök támogatható kiadásai. 
Lásd a Bizottság által a Számvevőszék 2015-re vonatkozó éves jelentésének 3. ajánlására adott választ.
A Bizottság a 89. pontban foglalt válaszára is hivatkozik.
A Bizottság válaszai 93
A Bizottság úgy véli, hogy a lezárási iránymutatások megfelelően tisztázzák a nem nagyprojektek szakaszokra bontásá -
nak különös szabályait, és ez nem bonyolítja a lezárási folyamatot.
137
A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a lezárásra való belső felkészülés jó úton halad a zökkenőmentes lezárási folyamat biztosí -
tása felé.
A tagállamok felelőssége, hogy biztosítsák a feladatok megfelelő megosztását és a nemzeti adminisztráción belüli 
koordinációt.
138
A Bizottság hangsúlyozza, hogy a 2007–2013-as időszak lezárása tekintetében a tagállamok által jelentett végső hiba -
arányok indokolatlan csökkentésének kockázatát mérsékli az éves kontrolljelentések elkészítése és pénzügyi korrek -
ciók alkalmazása, ha a fennmaradó hibaarányok a lényegességi szint felett vannak. A Bizottság alaposan elemzi és 
validálja az ellenőrző hatóságok által évről évre és a lezáráskor jelentett hibaarányt. E folyamatot évente felülvizsgálja 
a Számvevőszék.
A Bizottság közös válasza a 139. és 140. pontra
Meg kell jegyezni, hogy csak néhány nagyprojekt esetében szükséges állami támogatásról szóló bejelentést tenni (nem 
kell bejelentést tenni például abban az esetben, ha nem kerül sor állami támogatásra, vagy ha a projekt a csoportmentes -
ségi rendelet hatálya alá tartozik, vagy jóváhagyott támogatási rendszerről van szó).
A Bizottság hivatkozik a 24/2016. sz. különjelentésben foglalt 4. ajánlásra adott válaszára.
A nagyprojektek állami támogatásokra vonatkozó szabályoknak való megfelelőségének ellenőrzését illetően a Bizott -
ság elutasította az ajánlást, mivel úgy vélte, hogy az ellentétes a tagállamok számára 2012-ben arra vonatkozóan adott 
iránymutatásával elérni kívánt célkitűzéseivel, hogy nem vizsgálja meg szisztematikusan újból az említett időpont előtt 
jóváhagyott projekteket – a tagállamokra hagyva annak eldöntését, hogy bejelentést tesznek-e vagy sem –, és hogy sta -
bilitást biztosít a tagállamok és a kedvezményezettek számára az ilyen projektekkel való bánásmódot illetően.
141
A vidékfejlesztést illetően a Bizottság tudatában van annak, hogy – mint a kifizető ügynökség által irányított bármely 
egyéb intézkedés esetében – fennáll a pénzügyi eszközökkel kapcsolatban a nem támogatható kiadások elszámolásának 
kockázata.
A Bizottság mindazonáltal hangsúlyozni szeretné, hogy már korábbi ellenőrzések során is figyelmeztette a tagállamokat 
az esetleges szabálytalan kiadásokra.
A garanciaalapok lezárásával kapcsolatos ellenőrzések már tervbe vannak véve, és azok szükség esetén pénzügyi korrek -
ciókhoz vezethetnek.
A pénzügyi eszközökhöz és szerződéses előlegekhez kapcsolódó kiadások támogathatóságát illetően a nemzeti hatósá -
gok már konkrét tájékoztatást kaptak lezáráskori bizonyosságuk érdekében.
A kohéziós politika tekintetében a Bizottság hivatkozik a 100. és 107. pontban foglalt válaszaira.
A Bizottság válaszai 94
7. ajánlás
A Bizottság elfogadja az ajánlást.
A pénzügyi eszközökkel és szerződéses előlegekkel kapcsolatos kiadások támogathatóságát illetően a programokért 
felelős hatóságok már konkrét tájékoztatást kaptak lezáráskori bizonyosságuk érdekében.
HOGYAN JUTHAT HOZZÁ AZ EURÓPAI UNIÓ KIADVÁNYAIHOZ?
Ingyenes kiadványok:
  egy példány:  
az EU Bookshopból (http://bookshop.europa.eu),
  több példány, valamint plakátok, térképek rendelése:  
az Európai Unió képviseletein keresztül (http://ec.europa.eu/represent_hu.htm),  
nem uniós országokban a küldöttségektől (http://eeas.europa.eu/delegations/index_hu.htm),  
a Europe Direct szolgáltatáson keresztül (http://europa.eu/europedirect/index_hu.htm)  
vagy a 00 800 6 7 8 9 10 11 telefonszám tárcsázásával (ingyenesen hívható az EU egész  
területéről) (*).
(*)  A legtöbb hívás és a megadott információk ingyenesek (noha egyes mobiltelefon-szolgáltatókon keresztül,  
telefonfülkékből és hotelekből a számot csak díj/f_izetés ellenében lehet hívni).
Megvásárolható kiadványok: az EU Bookshopból (http://bookshop.europa.eu).
Esemény Dátum
Az ellenőrzési feladatterv elfogadása/az ellenőrzés megkezdése 2015.9.15.
A jelentéstervezet hivatalos megküldése a Bizottságnak (vagy más ellenőrzött félnek) 2016.10.13.
A végleges jelentés elfogadása az egyeztető eljárás után 2016.12.14.
A Bizottság (vagy más ellenőrzött fél) válaszainak beérkezése az összes uniós nyelven 2017.1.25.
A programozási időszak lejártával a kohéziós és 
vidékfejlesztési programokat le kell zárni és pénzügyi 
elszámolást kell végezni. A  lezárási eljárásban 
a Bizottságnak és a tagállamoknak is megvannak a saját 
feladatai és felelősségei. Ellenőrzésünk során azt vizsgáltuk, 
hogy a lezárásra vonatkozó szabályok és eljárások lehetővé 
teszik-e a Bizottság és a tagállamok számára a programok 
hatékony és időben történő lezárását. Összességében azt 
állapítottuk meg, hogy a Bizottság által a 2007–2013-as 
időszakra közzétett iránymutatások mind a kohézió, mind 
a vidékfejlesztés esetében megfelelő alapot biztosítanak 
a tagállamoknak a lezárás eredményes előkészítéséhez, 
azonban feltártunk néhány olyan hiányosságot és 
kockázatot, amelyekre a lezárási folyamat során figyelmet 
kell fordítani. Ezenfelül megfogalmaztunk néhány, a 2020 
utáni időszakra irányadó jogszabályi keretre vonatkozó 
ajánlást is.
EURÓPAI
SZÁMVEVŐSZÉK