INDOKOLÁS

1.A JAVASLAT HÁTTERE

A javaslat indokai és céljai

A rákos megbetegedés, függetlenül attól, hogy munkához kapcsolódik-e vagy sem, az uniós országokban a második halálozási ok a szív és érrendszeri betegségek után, az összes halálozásnak pedig hozzávetőleg a negyedét teszi ki. Az Európai Unióban az idő előtti elhalálozás egyik elismert fő előidézője. Nem csupán az egyén egészségére és a család életére van kihatással, hanem a nemzeti egészségügyi és szociális rendszerekre, a kormányzati költségvetésre, valamint a gazdaság termelékenységére és növekedésére is.

A rák elleni küzdelem fokozása ezért sürgős prioritás az EU számára. Ennek érdekében, ahogy azt az Európai Bizottság elnöke, Ursula von der Leyen is bejelentette politikai iránymutatásaiban, a Bizottság még 2020 vége előtt európai tervet fog előterjeszteni a betegség okozta szenvedés csökkentésére, és támogatni fogja a tagállamokat abban, hogy javítsák a rák elleni védekezést és a rákgondozást annak érdekében, hogy Unió-szerte méltányosabb hozzáférést biztosítsanak a kezeléshez.

Az EU-ban a munkavégzéssel összefüggő leggyakoribb halálozási ok többek között a rák: az éves foglalkozási eredetű halálozások 52 %-a foglalkozási eredetű rákos megbetegedésekhez kötődik, 24 %-ot tesznek ki a keringési betegségek, 22 %-ot az egyéb betegségek és 2 %-ot a sérülések. A foglalkozási eredetű rákos megbetegedések ezen és más kezdeményezések révén történő kezelése szintén szerves részét képezi majd az európai rákellenes tervnek. E javaslat célja elsősorban, hogy három rákkeltő anyagnak vagy anyagcsoportnak (a továbbiakban: az „anyagok”) való foglalkozási expozíció csökkentése révén javítsa a munkavállalók egészségvédelmét és biztonságát, hogy tisztább helyzetet teremtsen a munkavállalók, a munkaadók és a jogalkalmazók számára, valamint hogy hozzájáruljon a gazdasági szereplők kiegyenlítettebb versenyfeltételeinek kialakításához.

A javaslat hátterében az EU és a világ példa nélküli válsága áll. A Covid19-világjárvány jelentős egészségügyi, gazdasági és társadalmi következményekkel jár, amelyeket kezelni kell. A világjárvány rávilágít a munkahelyi egészségügyi és biztonsági megfontolások fontosságára is, különösen ami a válságreagálás frontvonalában lévőket illeti. Tovább ösztönöz arra, hogy megkettőzzük a munkavállalók és a társadalmak minden lehetséges foglalkozási kockázattal szembeni védelmére irányuló erőfeszítéseket, pozitív hatást gyakorolva ezzel párhuzamosan a foglalkoztatásra és a gazdaságra.

A válság utáni erős szociális Európa kiépítéséhez és az EU gazdaságának fellendüléséhez folyamatos javításokra van szükség a mindenki számára biztonságosabb és egészségesebb munka felé vezető úton. Ezen túlmenően, amint a Bizottság “A méltányos átállást szolgáló erős szociális Európa” című közleményében kiemeli, a munkavállalókat védő intézkedésekhez szociális, gazdasági és technológiai fejlesztések széles skálája szükséges, amelyek biztosítják a hagyományos veszélyek elleni folyamatos védelmet.

Közleményében a Bizottság már vállalta, hogy felülvizsgálja a munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi stratégiát (OSH), hogy kezelje többek között a veszélyes anyagoknak való expozíciót, szem előtt tartva a magas szintű európai munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági szabványok megőrzését. A szociális jogok európai pillére, amelyet az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság közösen jelentett be 2017. november 17-én a tisztességes munkafeltételekről és a növekedésről megrendezett szociális csúcstalálkozón, magában foglalja a munkavállalók egészséges, biztonságos és megfelelően kialakított munkakörnyezethez való jogát, beleértve a rákkeltő anyagokkal szembeni védelmet is. A Bizottság „Biztonságosabb és egészségesebb munkahely mindenkinek” című közleményében hangsúlyozza azt is, hogy az Európai Uniónak folytatnia kell a munkahelyi egészségvédelemre és biztonságra irányuló befektetéseket, és vállalta, hogy jogalkotási javaslatok révén fokozza a foglalkozási eredetű rákos megbetegedések elleni küzdelmet. A rákkeltő anyagokra vonatkozó ütemterv legutóbbi kiterjesztése, amelyet 2019. november 28-án Helsinkiben írtak alá, szintén úgy rendelkezik, hogy számos érintett fél továbbra is vállalja, hogy javítja a munkavállalók rákkeltő anyagoknak való expozíciója elleni védelmet.