[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 16.5.2006

COM(2006) 214 végleges

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE

Monitoring jelentés Bulgária és Románia EU-csatlakozási felkészültségének állapotáról

{SEC(2006) 595} {SEC(2006) 596} {SEC(2006) 598}

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE

Monitoring jelentés Bulgária és Románia EU-csatlakozási felkészültségének állapotáról

1. BEVEZETÉS

Bulgária és Románia csatlakozásával az ötödik EU-bővülés zárul le, amely 2004 májusában kezdődött a tíz új, többségében közép-európai tagállam felvételével. Ez a bővítési kör egész Európát a békéhez, a jóléthez és a stabilitáshoz segíti.

Bulgária és Románia csatlakozásának feltételeit a 25 tagállam és a két ország között 2005 áprilisában aláírt csatlakozási szerződésben fogalmazták meg. Bulgária, Románia és 14 tagállam már ratifikálta az okmányt. E szerződés arról rendelkezik, hogy Bulgária és Románia 2007. január 1-jén csatlakozik az Unióhoz, hacsak a Tanács a Bizottságtól érkező javaslatra nem határoz a két ország csatlakozásának 2008-ig történő elhalasztásáról.

A Bizottság elkötelezett amellett, hogy biztosítsa mindkét ország végső csatlakozási előkészületeinek sikeres lebonyolítását. E célból szoros figyelemmel követte Bulgária és Románia fejlődéseit, és célzott támogatást nyújtott reformtörekvéseik segítésére.

Mindkét ország esetében elismerésre méltó, hogy politikai és gazdasági rendszereiket sikeresen átalakították működő demokráciává és piacgazdasággá. A Bizottság 2005 októberi jelentése megerősítette, hogy Bulgária és Románia teljesítette a tagsághoz szükséges politikai kritériumokat, és kimutatta, hogy mindkét ország folyamatosan halad a gazdasági és a közösségi vívmányokkal kapcsolatos feltételek teljes elérése felé. Ugyanakkor számos, további fejlesztésre szoruló területre hívta fel a figyelmet.

A Bizottság továbbra is támogatást fog nyújtani Bulgária és Románia csatlakozási előkészületeihez. Ugyanakkor amennyiben a csatlakozással kapcsolatos hiányosságok fennmaradnak, a Bizottság szerződésőri minőségében meg fogja tenni a szükséges lépéseket. Védintézkedéseket és egyéb intézkedéseket alkalmazhatnak a belső piacon, beleértve az élelmiszerbiztonságot, az igazságszolgáltatást, a szabadságot és a biztonságot, valamint az EU-alapok kezelését.

Ez a jelentés a 2005. októberi jelentés megállapításait követi nyomon. Az egyes országokra vonatkozó, mellékelt monitoring jelentésekben részletezett értékelésen alapul. Ebben a jelentésben a Bizottság:

- megvizsgálja, hogy 2006 áprilisáig milyen fejlődések történtek, és milyen felkészültségi állapotban van a két ország azokon a területeken, amelyeket előzőleg további fejlesztésre szorulónak állapítottak meg;

- megvizsgálja azokat az intézkedéseket, amelyek szükségesek a csatlakozás időpontjában fennálló hiányosságok orvoslásához;

- következtetéseket von le Bulgária és Románia EU-csatlakozási felkészültségének állapotáról.

2. A MONITORING MEGÁLLAPÍTÁSOK ÖSSZEFOGLALÁSA

2.1. Bulgária

A politikai kritériumok

Bulgária megfelel az EU-tagsághoz szükséges politikai kritériumoknak.

A 2005 októberi jelentés óta számos területen fejlődés történt, beleértve az igazságszolgáltatás reformját. Ami az igazságszolgáltatás rendszerét illeti, új büntetőeljárási törvénykönyv és a költségmentességre vonatkozóan jogi keret lépett hatályba. Az alkotmánymódosítások az ügyészséget nyomozásvezetési felelősséggel ruházták fel. Az igazságszolgáltatásról szóló törvényhez módosításokat fogadtak el.

Bulgária számos korrupcióellenes intézkedést foganatosított. A végrehajtó hatalmi ág számára etikai kódexet fogadtak el. A 2006-2008-as időszakra korrupcióellenes stratégiát fogadtak el. Alkotmánymódosítások csökkentették a parlamenti képviselők mentelmi jogának hatályát. A főügyész kérelmet nyújtott be tíz parlamenti képviselő mentelmi jogának megszüntetésére. Öten lemondtak mentelmi jogukról, és egy hatodik képviselő mentelmi jogának megszüntetését a parlament szavazta meg; a többi ügyet még vizsgálják. Ez lehetőséget nyújtott arra, hogy nyomozásokat indítsanak a magas szintű korrupciós ügyekben.

Bulgária fejlődést ért el a közigazgatás területén, különösen a közigazgatási és köztisztviselői törvények módosításai, valamint egy új közigazgatási eljárási törvénykönyv révén. Ami az őrizetbe vett személyek bántalmazását illeti, csökkent az incidensek száma, míg bizonyos fogdákban javultak a körülmények. Politikai kezdeményezéseket tettek a fogyatékkal élők és a szellemi fogyatékosok ellátási rendszerének területén. A fogyatékkal élők szociális támogatása nőtt.

Bizonyos elmaradt kérdésekben azonban még lépéseket kell tenni. Az igazságügyi rendszer elszámoltathatóságát, átláthatóságát és hatékonyságát tovább kell erősíteni. További erőfeszítések szükségesek az országban mindenütt a véletlenszerű ügyelosztási rendszer alkalmazásának megszilárdítására. A bírók munkájának megítéléséhez objektívebb és átláthatóbb mechanizmusokra van szükség. Az igazságszolgáltatás függetlenségével kapcsolatos minden homályosságot el kell oszlatni. Az eljárási szabályok és az alkalmatlan nyomozók miatt a büntetőtárgyalás előtti folyamatban elakadások voltak. Kevés kézzel fogható eredménye volt a szervezett bűnözés elleni küzdelemnek.

A korrupcióellenes politika koordinálásának és végrehajtásának struktúráit meg kell erősíteni annak érdekében, hogy szerepüket hatékonyan tudják betölteni. A magas szintű korrupció elleni küzdelemben még mindig ritka a vádemelés, a bűnvádi eljárás, a per, az elítélés és a visszatartó erejű ítélet. Bulgáriának egyértelmű bizonyítékot kell nyújtania az e téren elért eredményekről.

A közigazgatás decentralizálására irányuló stratégiát még nem fogadták el. Bulgária továbbra is tranzitország és kisebb mértékben származási és célország az emberkereskedelem szempontjából. Továbbra is előfordul az őrizetbe vett személyek bántalmazása. Sok gyermekgondozóban és pszichiátriai intézetben kell javítani az életkörülményeken politikai kezdeményezések és alternatív ellátórendszerek létrehozása révén. A roma kisebbség társadalmi integrációja még mindig lényeges erőfeszítéseket kíván. További erőfeszítésekre van szükség az intolerancia minden formájának leküzdéséhez, különösen a rasszizmus, a diszkrimináció vagy az idegengyűlölet formáinak leküzdésére irányuló műsorokra és egyéb tevékenységekre vonatkozó hatályos jogszabályok teljes alkalmazása révén.

A gazdasági kritériumok

Bulgária működőképes piacgazdaság. A jelenlegi reformok folytatása képessé kell, hogy tegye arra, hogy rövid időn belül megbirkózzon az Unión belüli verseny okozta nyomással és a piaci erőkkel. Bulgária általában véve fenntartotta makroökonómiai stabilitását, és strukturális reformokat léptetett életbe.

A fejlődés a 2005 októberi jelentés óta folytatódott. Hasznos lépéseket tettek a külső hiány leküzdésére. A privatizációs folyamat és a közművek liberalizációja szépen előrehaladt. Némi fejlődés történt az üzleti környezet fejlesztésében és a nem bérjellegű munkaerő-költségek csökkentésében is.

Ugyanakkor a folyó fizetési mérleg hiánya nőtt, és továbbra is óvatos adó- és bérpolitikát indokol. A strukturális reformok elmélyítése az igazságszolgáltatási rendszer működésének fejlesztését és az üzletekre nehezedő szabályozási teher további könnyítését kívánja meg. A munkaerőpiacot szabályozó keretrendszert rugalmasabbá kell tenni.

A csatlakozási tárgyalásokból eredő kötelezettségvállalások és követelmények

Bulgária jelentős szintet ért el a közösségi vívmányokhoz való igazodásban.

A 2005 októberi jelentés azt a következtetést vonta le, hogy Bulgária a csatlakozás időpontjára nagyon sok területen készen áll a csatlakozásra. Számos egyéb terület fokozott erőfeszítéseket igényelt, és 16 terület adott okot komoly aggodalomra.

Azóta további fejlődést ért el az ország. Bulgária a csatlakozásra a következő kiegészítő területeken kész lesz, ha a fejlődés jelenlegi ütemét fenntartják: közbeszerzés, az iparitermék-leírások kölcsönös elismerése; a nem pénzügyi szolgáltatások nyújtásának szabadsága; a Közös Piac legtöbb mezőgazdasági szervezete; légi közlekedés; jövedéki adók; adózás végrehajtási struktúrák; a postai szolgáltatások liberalizációja; a regionális politika szabályozása; a vegyi anyagokra és a géntechnológiával módosított szervezetekre, valamint a zajkibocsátásra vonatkozó szabályozás; vízumpolitika; és vámügyi előkészületek.

Számos olyan területen is fejlődés történt, amely már nem ad okot komoly aggodalomra, de még mindig fokozott erőfeszítést igényel az előkészületek befejezéséhez: a biztosítási ágazat, a szellemi tulajdonok jogának védelme, a mezőgazdasági kifizető ügynökségek, a közös tejpiac megszervezése, az állatbetegségek elleni védekezés intézkedései és a határállomásoknál található állat-egészségügyi állomások létrehozása; az állatjólét, az élő állatok és állati termékek kereskedelme, a közegészségügy állatorvosi vonatkozásai; a regionális politika területén az intézményi és pénzügyi irányítási struktúrák, valamint a schengeni vívmányok alkalmazására való felkészülés és az új EU külső határainak kezelése.

Fokozott erőfeszítésekre van szükség a következőkhöz is: a szakképesítések kölcsönös elismerése; pénzügyi szolgáltatások, információs társadalmi szolgáltatások, személyesadat-védelem; pénzmosásellenes jogszabályok; mezőgazdasági kereskedelmi mechanizmusok; a bor, az alkohol és a marhahús piacának közös szervezése; állat- és növény-egészségügyi jogszabályok; a halászat legtöbb vonatkozása; tengeri közlekedés; HÉA, közvetlen adózási szabályok; munkajog, szociális párbeszéd, társadalmi integráció, diszkriminációellenes politika, Európai Szociális Alap, közegészségügy; az energiapiac liberalizációja; nukleáris energia és nukleáris biztonság, különösen a Kozloduj Atomerőmű reaktorainak mielőbbi bezárására, majd leszerelésére irányuló kötelezettségvállalások; az acélipar szerkezetátalakítása; elektronikus hírközlési ágazat; programozás, monitoring és beszerzési kapacitás a regionális politika számára; horizontális környezetvédelmi jogalkotás, vízminőség, integrált környezetszennyezés-megelőzés és -csökkentés, hulladékgazdálkodás; fogyasztóvédelem; menekültügy, igazságügyi együttműködés; kábítószerek elleni küzdelem; az EU pénzügyi érdekeinek védelme; a közösségi vívmányok bolgár nyelvre történő lefordítása.

Hat komoly aggodalmat okozó terület maradt, amelyek sürgős fellépést kívánnak:

- megfelelő integrált igazgatási és ellenőrző rendszer (IIER) felállítása a mezőgazdaság területén (a vívmányok 7. fejezete);

- állatihulladék-gyűjtésre és -feldolgozásra szolgáló üzemek felállítása a fertőző szivacsos agyvelőbántalomról (TSE) és az állati melléktermékekről szóló vívmányokkal összhangban ( vívmányok 7. fejezet);

- egyértelmű bizonyíték a szervezett bűnözési hálózatok nyomozati és eljárási eredményeiről ( vívmányok 24. fejezet);

- a csalás és a korrupció elleni küzdelemre vonatkozó törvények hatékonyabb végrehajtása ( vívmányok 24. fejezet);

- a pénzmosásellenes rendelkezések intenzívebb alkalmazása ( vívmányok 24. fejezet);

- a strukturális és kohéziós alapok jövőbeli felhasználásának megerősített pénzügyi ellenőrzése (vívmányok 28. fejezet).

2.2. Románia

A politikai kritériumok

Románia megfelel az EU-tagsághoz szükséges politikai kritériumoknak.

A 2005 októberi jelentés óta számos területen fejlődés történt. Jelentős lépéseket tettek az igazságszolgáltatás reformjának területén. Folytatva a 2005-ös igazságügyi reformot, végrehajtó intézkedéseket fogadtak el a speciális bírósági osztályokra és csoportokra vonatkozóan. Az országban továbbra is mindenütt működik a véletlenszerű ügyelosztási rendszer. Ez növelte az igazságügyi rendszer pártatlanságát. A Védelmi és Korrupcióellenes Igazgatóságot, az Igazságügyi Minisztérium félkatonai biztonsági szolgálatát megszüntették. Az igazságügyi rendszer forrásai nőttek, beleértve a Legfelsőbb Bírói Tanács forrásait is. A bíróságokon a munkakörülmények javultak.

Románia fejlődést mutat a korrupcióellenes küzdelemben, mert megfelelő struktúrákat állított fel, és jelentős számú, magas szintű korrupciós ügyben indított nyomozást. E nyomozások eredményeképpen négy fontos szereplő ellen emeltek vádat.

A közigazgatási reform keretében a közszolgálati státuszt felülvizsgálták, és decentralizációs jogszabályokat fogadtak el. Bizonyos fejlődés figyelhető meg az emberkereskedelem elleni küzdelemben, valamint a fogyatékkal élők és a szellemi fogyatékosok ellátási rendszerében. Románia jelentős fejlődést produkált a gyermekvédelem területén, ahol az általános helyzet alapvetően javult. Fejlődés történt az ingatlanok visszaszolgáltatásában is.

Bár bizonyos elmaradt kérdésekre még választ kell találni. Ami az igazságügyi rendszert illeti, az eljárási törvénykönyveket tovább kell ésszerűsíteni. A Legfelsőbb Bírói Tanácsnak fokoznia kellene igyekezetét, hogy a jog egységes értelmezését előmozdítsa és az ítéletek minőségét ellenőrizze. A bíróságoknak és az ügyészségeknek hatékonyabban kellene felhasználniuk a rendelkezésre álló forrásokat.

A magas szintű korrupció elleni küzdelemben Romániának további erőfeszítésekre van szüksége a korrupcióellenes harcban elért fejlődés megerősítéséhez és az arra való alapozáshoz. Az Igazságügyi Minisztérium és a Nemzeti Korrupcióellenes Igazgatóság (DNA) által vezetett reformokat az összes egyéb állami intézmény által támogatott erőfeszítéseknek kellene követniük ahhoz, hogy a fejlődés visszafordíthatatlanná váljon.

A közigazgatás területén a kormány továbbra is sürgősségi kormányrendeletekhez nyúlt, amely hátrányos a parlamentre nézve. A közszféra bértáblájának felülvizsgálata a közszféra szakmai etikájának továbbra is kiemelt jelentőségű kérdése. Románia továbbra is tranzitország és kisebb mértékben származási és célország az emberkereskedelem szempontjából. Az őrizetbe vett személyek bántalmazásának eseteit ritkán követik nyomon, és néhány börtön túlzsúfolt, valamint rossz élet- és egészségügyi körülményeket biztosít. Javítani kell az életkörülményeket a pszichiátriai intézményekben. Végre kell hajtani a fogyatékkal élők számára készült nemzeti stratégiát és más politikai kezdeményezéseket. A roma kisebbség társadalmi integrációja még mindig lényeges erőfeszítéseket kíván. Szoros figyelemmel kell követni a kisebbségi törvényjavaslatról szóló parlamenti vitát. További erőfeszítéseket kell tenni a rasszizmus, a diszkrimináció, az idegengyűlölet és az intolerancia minden formájának leküzdésére.

A gazdasági kritériumok

Románia működőképes piacgazdaság. Strukturális reformprogramjának erőteljes végrehajtása lehetővé teheti, hogy rövid időn belül teljes mértékben teljesítse a gazdasági kritériumokat. Románia általában véve fenntartotta makroökonómiai stabilitását, és strukturális reformokat léptetett életbe.

A fejlődés a 2005 októberi jelentés óta folytatódott. Megfelelőbb adózási, monetáris és bérpolitikákat fogadtak el. Az adómegfelelést erősítették, a vállalati pénzügyi fegyelmet jobban betartják és a csődszabályozási keretrendszer fejlődött. Folytatódott a szerkezetátalakítás az energia-, bányászati és közlekedési ágazatban.

Ugyanakkor a közkiadások reformját folytatni kell, és az adóbevételeket meg kell erősíteni. A strukturális reformok fokozása nevezetesen az energia-, bányászati és közlekedési ágazat folyamatos szerkezetátalakítását és a privatizációs program végrehajtásának előrelendítését igényli. Új területek halmozódnak még, és a csődszabályozás keretrendszere továbbra is hiányosságokkal küzd.

A csatlakozási tárgyalásokból eredő kötelezettségvállalások és követelmények

Románia a közösségi vívmányokhoz való igazodás jelentős szintjét érte el.

A 2005 októberi jelentés azt a következtetést vonta le, hogy Románia a csatlakozás időpontjára nagyon sok területen készen áll a csatlakozásra. Számos egyéb terület nagyobb erőfeszítéseket igényelt, és 14 terület adott okot komoly aggodalomra.

Azóta további fejlődést ért el az ország. Románia a csatlakozásra a következő kiegészítő területeken kész lesz, ha a fejlődés jelenlegi ütemét fenntartják: közbeszerzés, személyesadat-védelem; állatjólét; a halászati politikával kapcsolatban a forrás-, flotta-, ellenőrzési és piacpolitikák; a regionális politika szabályozása; vízumpolitika; vámügyi előkészületek; és az EU pénzügyi érdekeinek védelme.

Számos olyan területen is fejlődés történt, amely már nem ad okot komoly aggodalomra, de még mindig fokozott erőfeszítést igényel az előkészületek befejezéséhez: a szellemi tulajdonok jogának védelme; a határállomásoknál található állat-egészségügyi állomások létrehozása, valamint az állatok azonosítása és nyilvántartása, az állatbetegségek elleni védekezés intézkedései, a közegészségügy állatorvosi vonatkozásai; a regionális politika területén az intézményi és pénzügyi irányítási struktúrák; ipari környezetszennyezés megelőzése és ellenőrzése; a schengeni vívmányok alkalmazására való felkészülés, az új EU külső határainak kezelése, valamint a csalás és a korrupció elleni küzdelem.

Fokozott erőfeszítésekre van szükség a következőkhöz: ipari termékekre vonatkozó horizontális és eljárási intézkedések; a régi megközelítés alatti termékkövetelmények, beleértve a géntechnológiával módosított szervezetek termelését és marketingjét; az uniós polgárok jogai; a nem pénzügyi szolgáltatások nyújtásának szabadsága; tőkekövetelmények a bankokhoz és befektetési alapokhoz, gépjármű-biztosítás; pénzmosás elleni küzdelem; az állami támogatások ellenőrzése és az acélipari szektor szerkezetátalakítási programjainak végrehajtása; a Közös Piac legtöbb mezőgazdasági szervezete, minőségpolitika, mezőgazdasági kereskedelmi mechanizmusok, állattenyésztési technikák, takarmányozás, élő állatok és állati termékek kereskedelme; halászati strukturális fellépések; HÉA, közvetlen adózás; munkajog, munkahelyi biztonság és egészségvédelem, szociális párbeszéd, társadalmi integráció, a nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód, az Európai Szociális Alap; közegészségügy; az Európai Közösség YOUTH programja; audiovizuális politika; a regionális politika ellenőrzése; horizontális környezetvédelmi szabályozás, természetvédelem, hulladékgazdálkodás, vízminőség, rendőrségi együttműködés és a szervezett bűnözés elleni küzdelem, igazságügyi együttműködés, kábítószerek elleni küzdelem; nyilvános belső pénzügyi ellenőrzés, külső audit és a strukturális fellépések kiadásainak ellenőrzése; a közösségi vívmányok román nyelvre történő lefordítása.

Négy komoly aggodalmat okozó terület maradt, amelyek sürgős fellépést kívánnak:

- teljes mértékben működőképes kifizető ügynökségek akkreditálása a KAP keretében a mezőgazdasági termelők és más szereplők számára történő közvetlen kifizetések kezelésére, a már elért fejlődésre építve ( vívmányok 7. fejezet);

- megfelelő integrált igazgatási és ellenőrző rendszer (IIER) felállítása a mezőgazdaság területén, a már elért fejlődésre építve (a vívmányok 7. fejezete);

- állatihulladék-gyűjtésre és -feldolgozásra szolgáló üzemek felállítása a fertőző szivacsos agyvelőbántalomról (TSE) és az állati melléktermékekről szóló vívmányokkal összhangban ( vívmányok 7. fejezet);

- az Unió rendszereivel összekapcsolható adónyilvántartó informatikai rendszerek, az EU belső piacán a HÉA megfelelő beszedése érdekében ( vívmányok 10. fejezet).

3. VÉDINTÉZKEDÉSEK ÉS EGYÉB INTÉZKEDÉSEK

A két ország hatóságainak felelőssége, hogy meghozzanak minden szükséges, az e jelentésben feltárt hiányosságokat orvosló intézkedést, hogy a csatlakozás időpontjában teljesíteni tudják a vívmányokban foglalt kötelezettségeket. Ez elsősorban azokat a területeket érinti, amelyek komoly aggodalomra adnak okot, de a jelentésben fokozott erőfeszítést igénylő területként megjelöltekre is.

Amennyiben ennek nem tesznek eleget, a Bizottság a szerződések őreként meg fogja tenni a szükséges megelőző vagy orvosló lépéseket az EU-politikák működésének védelmének érdekében.

Ez a rész azon védintézkedéseket és egyéb intézkedéseket sorolja fel, amelyeket akkor lehetne előírni, ha a csatlakozás időpontjára bizonyos hiányosságokat nem megfelelően oldottak meg. Ezek három nagyobb területen körvonalazódnak: a belső piac, a bírói testület és a korrupció elleni küzdelem, valamint az EU-alapok kifizetése.

3.1. A belső piac

Maguk a vívmányok és a csatlakozási szerződés számos védintézkedésről rendelkeznek, arra az esetre, ha Bulgária vagy Románia a csatlakozás időpontjára nem képes megfelelni összes kötelezettségének. A csatlakozási szerződés védzáradéka a csatlakozás után három évig él. Egyéb eszközök, mint a szerződés megsértése miatti eljárás, valamint a versenyjogi szabályok betartási mechanizmusai, is alkalmazhatók.

Ez a rész mind a négy szabadságról, mind a verseny-, energia- és közlekedésügyre, a környezetvédelemre, a távközlésre, adózásra, a mezőgazdaságra és a fogyasztó- és egészségvédelemre vonatkozó EU-politikákról szól, amennyiben ezek határokon átnyúló hatással rendelkeznek.

A fertőző szivacsos agyvelőbántalmak tekintetében a vívmányok állatihulladék-gyűjtésre és -feldolgozásra szolgáló üzemek felállítását írják elő annak biztosítására, hogy az állati takarmányláncba nem kerülnek vissza különleges fertőzési veszélyt jelentő anyagok. Bulgáriának és Romániának még fel kell építeni ezeket a feldolgozóüzemeket. Amennyiben ezt a helyzetet nem orvosolják a csatlakozás időpontjáig, a Bizottság a vívmányok alapján döntést fog hozni annak érdekében, hogy az említett, feldolgozásra váró állati termékek ne kerülhessenek vissza az állati takarmányláncba.

A HÉA-ra és a jövedéki adóra vonatkozó EU-keretrendszer az EK adatrendszereivel összekapcsolt informatikai rendszereket ír elő. Románia előkészületeit fel kell gyorsítani annak érdekében, hogy informatikai rendszerei teljes mértékben működőképesek és az összekapcsolásra készek legyenek a csatlakozás időpontjára. Ellenkező esetben az adóügyi határokat nem lehet a csatlakozás időpontjára megszüntetni, és a Bizottság a csatlakozási okmány 37. cikkére hivatkozva intézkedéseket fog tenni a Románia és az EU további részei között húzódó belső határokon elvégzendő fizikális adóellenőrzések fenntartására.

3.2. Igazságszolgáltatás, szabadság és biztonság

A bírói testület és a korrupció elleni küzdelem

A csatlakozási szerződés védintézkedéseket ír elő a csatlakozás időpontjától számított három évre arra az esetre, ha Bulgária és Románia nem képes megfelelni az igazságügyi együttműködéssel kapcsolatos kötelezettségeinek.

Amennyiben az igazságügyi rendszer reformjai nem haladnak kellőképpen előre bármelyik csatlakozás előtt álló országban, vagy ha a bírói testületben a korrupció elleni küzdelem nem hozott kellőképpen érzékelhető eredményeket, a Bizottság a csatlakozási okmány 38. cikke alapján mechanizmust fog felállítani e terület további ellenőrzésére.

A mechanizmus három évig marad életben, és az értelmében éves jelentéseket kell készíteni a Bizottság számára a bírói testületben és a kapcsolódó bűnüldöző szervekben végrehajtott reformok fejlődéséről és az ezekre vonatkozó korrupcióellenes intézkedésekről. A mechanizmust felállító határozat olyan értékelési kritériumokat tartalmazna, amelyeket az egyes országokban megfigyelt hiányosságokhoz igazítanak, és amely alapján a fejlődést mérnék.

A Bizottság évente jelentést készítene az Európai Parlament és a Tanács részére a mechanizmus eredményeiről. Amennyiben valamely ország nem kezelné megfelelően a hiányosságokat, a Bizottság olyan védintézkedéseket fogadna el, amelyek felfüggesztik a mindenkori tagállamok azon kötelezettségeit, hogy az adott ország bíróságai vagy ügyészségei által kimondott ítéleteket vagy végrehajtási parancsokat automatikusan elismerjék.

Alapvető jogok

A Rasszizmus és Idegengyűlölet Európai Megfigyelőközpontja a kisebbségek védelmét és integrációját ellenőrzi a tagállamokban. Bulgária és Románia csatlakozásának időpontjában a megfigyelőközpont vagy utódügynökségének hatásköre ezekre az országokra is ki lesz terjesztve.

3.3. Az EU-alapok kifizetése

Az EU-alapok kifizetése az új tagállamokban a polgárok és a gazdasági szereplők megélhetését, valamint az országok és a közösségi költségvetés közötti pénzügyi transzferek teljes mérlegét befolyásolják.

A tagállamoknak garantálniuk kell, hogy a megosztott kezelés – így a Közös Agrárpolitika és a strukturális és kohéziós alapok – alatt álló EU-alapokat, szabályszerűen használják fel. Az e tekintetben felmerülő bármilyen hiányosság késleltetheti a pénzeszközök kifizetését, vagy az EU adófizetőitől származó pénzeszközök korrekciójára vagy visszafizettetésére irányuló kérvények alapjául szolgálhat.

A mezőgazdaság területén az akkreditált kifizető ügynökségek és a szabályszerű integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer (IIER) szükséges a mezőgazdasági termelők és szereplők közvetlen kifizetéseinek kezeléséhez. Romániában a kifizető ügynökségek nem teljesen működőképesek és akkreditáltak. Bulgáriában és Romániában nem állítottak fel szabályszerű IIER-t. Amennyiben ezt nem orvosolják, a már létező mechanizmusok mellett a Bizottság a csatlakozási okmány 37. cikke alapján intézkedhet a Bulgária és Románia részére történő kifizetések visszatartásáról.

Az EU strukturális lépéseinek végrehajtása hatékony programozási és monitoring struktúrákat, valamint pénzügyi irányító- és ellenőrzőrendszereket igényel, a beszerzéshez is. Bulgáriának a strukturális alapok elköltése feletti ellenőrzésre irányuló előkészületei még fejlesztést igényelnek. Amennyiben ezt nem orvosolják, az késleltetheti a Bizottság által történő kifizetések megindítását.

4. KÖVETKEZTETÉS

Bulgária és Románia a tagságra való felkészülésben továbbra is fejlődést mutat. A két ország sok területen általában megfelel kötelezettségvállalásainak vagy jó úton halad a vívmányok követelményeinek teljesítése felé. Bár számos elmaradt kérdésekre még választ kell találni. Ezek közül néhány fokozott erőfeszítést igényel, és kevés esetben azonnali fellépés szükséges.

A csatlakozási szerződés arról rendelkezik, hogy Bulgária és Románia 2007-ben csatlakozik az Unióhoz, hacsak a Tanács a Bizottságtól érkező javaslatra nem határoz a két ország csatlakozásának 2008-ig történő elhalasztásáról. A Tanács így dönthet:

- minősített többséggel, ha komoly hiányosságokat állapítanak meg Romániának egy vagy több, az igazságszolgáltatásra, a belügyre és a versenypolitikára vonatkozó, a csatlakozási szerződés IX. mellékletében felsorolt speciális kötelezettségvállalásának és követelményének teljesítésében, vagy

- egyhangúlag, ha egyértelmű bizonyíték áll rendelkezésre arra nézve, hogy Bulgáriában vagy Romániában a közösségi vívmányok átvételére és végrehajtására való felkészülés szintje alapján fennáll a komoly veszélye annak, hogy a két ország bármelyike 2007. január 1-ig számos fontos területen nyilvánvalóan nem készül fel a tagsággal járó követelmények teljesítésére.

A Bulgária és Románia által véghezvitt és az ebben a közleményben összefoglalt és a csatolt monitoring jelentésekben értékelt teljes fejlődés fényében a Bizottság úgy látja, hogy Bulgária és Románia 2007. január 1-re készen fog állni a csatlakozásra, feltéve, hogy számos elmaradt kérdésben lépéseket tesznek.

A pártatlan, független és hatékony, a korrupció és a szervezett bűnözés elleni harcra megfelelően felkészített igazságügyi rendszer kiemelkedő jelentőségű, mivel ez alapozza meg az egész társadalom és gazdaság működését. E tekintetben:

- Bulgáriának egyértelmű bizonyítékokat kell felmutatnia a korrupció elleni harc eredményeiről, különösen a magas szinten elkövetett korrupciós ügyekben, nyomozások és azt követő bírósági eljárások formájában.

- A már elért fejlődésre építve Romániának továbbra is erőfeszítéseket kell tennie, és további eredményeket kell felmutatnia a korrupció elleni küzdelemben, további nyomozások és azt követő bírósági eljárások formájában.

- Bulgáriának további reformokat kell hoznia a bírói testületben, különösen az átláthatóság, a hatékonyság és a pártatlanság megerősítésének tekintetében, valamint a függetlenséggel kapcsolatos minden homályosságot el kell oszlatnia.

- A már elért fejlődésre alapozva Romániának meg kell szilárdítania a jelenleg folyó igazságügyi reform végrehajtását, és tovább kell fokoznia a bírói testület átláthatóságát, hatékonyságát és pártatlanságát.

Ezenfelül Bulgáriának:

- egyértelműbb bizonyítékokat kell felmutatnia a szervezett bűnözési hálózatok nyomozati és eljárási eredményeiről; a csalás- és korrupcióellenes törvényeket hatékonyabban és eredményesebben kell végrehajtania; a pénzmosásellenes rendelkezéseket intenzívebben kell alkalmaznia; megfelelő integrált igazgatási és ellenőrző rendszert (IIER) kell felállítania a mezőgazdaság területén; állatihulladék-gyűjtésre és -feldolgozásra szolgáló üzemeket kell felállítania a fertőző szivacsos agyvelőbántalomról (TSE) és az állati melléktermékekről szóló vívmányokkal összhangban; és meg kell erősítenie a strukturális és kohéziós alapok jövőbeli felhasználásának pénzügyi ellenőrzését.

Ezenfelül Romániának:

- kifizető ügynökségeket kell akkreditálnia a KAP kifizetések kezelésére; megfelelő integrált igazgatási és ellenőrző rendszert (IIER) kell felállítania a mezőgazdaság területén; állatihulladék-gyűjtésre és -feldolgozásra szolgáló üzemeket kell felállítania a fertőző szivacsos agyvelőbántalomról (TSE) és az állati melléktermékekről szóló vívmányokkal összhangban; és biztosítania kell, hogy az adónyilvántartó informatikai rendszerek készen állnak az Unió rendszereivel való összekapcsolásra, az EU belső piacán a HÉA megfelelő beszedése érdekében.

A Bizottság legkésőbb október elején jelentést fog készíteni a Bulgária és Románia által az elmaradt területeken elért fejlődésről. Ezen az alapon a Bizottság meg fogja vizsgálni, hogy az Európai Unióhoz történő csatlakozásuk 2007. január 1-i időpontja továbbra is tartható-e. Ez a jelentés azokat a területeket is meg fogja jelölni, ahol a csatlakozás időpontjában védintézkedéseket vagy egyéb orvosló intézkedéseket szükséges majd foganatosítani.