Különjelentés Az uniós intézmények 
többet tehetnének 
a közbeszerzéseikhez 
történő hozzáférés javítása 
érdekébenHU 2016  17 SZ.
EURÓPAI
SZÁMVEVŐSZÉK
EURÓPAI SZÁMVEVŐSZÉK  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Telefon: +352 4398-1
Megkeresés:  eca.europa.eu/hu/Pages/ContactForm.aspx
Weboldal:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA
Bővebb tájékoztatást az Európai Unióról az interneten talál (http://europa.eu).
Luxembourg: Az Európai Unió Kiadóhivatala, 2016
Print ISBN 978-92-872-5127-5 ISSN 1831-0893 doi:10.2865/1551 QJ-AB-16-015-HU-C
PDF ISBN 978-92-872-5137-4 ISSN 1977-5733 doi:10.2865/944490 QJ-AB-16-015-HU-N
EPUB ISBN 978-92-872-5109-1 ISSN 1977-5733 doi:10.2865/7181 QJ-AB-16-015-HU-E
© Európai Unió, 2016
A sokszorosítás a forrás megjelölésével megengedett.
Printed in Luxembourg
Az uniós intézmények 
többet tehetnének a 
közbeszerzéseikhez 
történő hozzáférés javítása 
érdekében
(az EUMSZ 287. cikke (4) bekezdésének második albekezdése 
alapján)KülönjelentésHU 2016  17 SZ.
02
 Az ellenőrző csoport
A számvevőszéki különjelentések egy adott költségvetési vagy irányítási területre vonatkozó teljesítmény- és szabály -
szerűségi ellenőrzés eredményeit mutatják be. Annak érdekében, hogy ellenőrzései maximális hatást érjenek el, ezek 
megválasztásakor és megtervezésekor a Számvevőszék tekintetbe veszi a teljesítmény-, illetve szabályszerűségi koc -
kázatokat, az érintett bevétel vagy kiadás nagyságát, a várható fejleményeket, valamint a politika és a nagyközönség 
érdeklődését.
Ezt a jelentést a bevételek, a kutatás és belső politikák, a pénzügyi és gazdasági irányítás, valamint az uniós intézmények 
és szervek ellenőrzésére szakosodott, Baudilio Tomé Muguruza  számvevőszéki tag elnökölte IV. Kamara készítette. Az 
ellenőrzést Alex Brenninkmeijer számvevőszéki tag vezette, Antonius Moonen, kabinetfőnök; Raphael Debets, a kabi -
net attaséja; Paul Stafford, ügyvezető; Peter Schönberger, feladatfelelős; Tomasz Kapera és Jurgen Manjé számvevők 
támogatásával.
Balról jobbra:  A. Moonen, J. Manjé, P . Stafford, A. Brenninkmeijer, T. Kapera, P . Schönberger, R. Debets

03
 Tartalomjegyzék
Bekezdés
 Glosszárium
 Rövidítések
I–IX Összefoglaló
1–6 Bevezetés
4–5 Az uniós intézmények közbeszerzési keretei
6 A közbeszerzési eljárások működése
7–13  Az ellenőrzés hatóköre és módszere
7–11  Az ellenőrzés hatóköre
12–13  Az ellenőrzés módszere
14–99  Észrevételek
14–25  I. szakasz – Az uniós intézmények sikeresen tartják alacsonyan a közbeszerzési eljárásokban 
előforduló súlyos hibák számát, de a beszerzésekben való részvételt nem kísérik szisztematikusan 
figyelemmel
15–17  A tagállamokkal történő megosztott irányítású ter ületekkel ellentétben az uniós intézmények 
közbeszerzéseivel kapcsolatosan csak kevés súlyos hiba és szabálytalanság szerepel a beszámolókban
18–22  Az uniós intézmények megbízható rendszerekkel és szakértő személyzettel rendelkeznek a hibák és 
szabálytalanságok kockázatának ellenőrzés alatt tartására
23–25  A legtöbb uniós intézmény nem méri szisztematikusan a közbeszerzési eljárásaiban történő részvétel 
mértékét
26–55  II. szakasz – A közbeszerzési eljárás elején követendő szabályok és eljárási döntések nem kellő 
mértékben segítik elő a részvétel növelését
26–35  A közbeszerzési szabályok 2015-ös fel ülvizsgálatakor az uniós intézmények nem segítették elő 
a közbeszerzéshez történő hozzáférést a szabályok lehető legnagyobb mértékű egyszerűsítésével és 
a homályos ter ületek egyértelművé tételével
36–55  Az eljárásokkal kapcsolatos döntések nem minden esetben segítették elő a lehető legnagyobb körben 
folytatott versenyt
04 Tartalomjegyzék 
56–88  III. szakasz – Sz ükségtelen akadályok állnak az uniós intézmények által ajánlott közbeszerzési 
lehetőségeket kereső és ezekkel élni kívánó potenciális ajánlattevők előtt
58–68  Az uniós intézmények közbeszerzési tevékenységeinek internetes megjelenése kívánnivalókat hagy 
maga után
69–75  Az e-pályáztatás és e-benyújtás esetében az uniós intézmények sz ükségtelen akadályokat állítanak 
a gazdasági szereplők elé azáltal, hogy nem használnak harmonizált és gyors megoldásokat
76–88  Az olyan gazdasági szereplők, amelyek úgy vélik, hogy velü k szemben tisztességtelen bánásmódot 
alkalmaztak, csak nehezen tudják elérni panaszaik gyors felü lvizsgálatát és kártérítés megítélését
89–99  IV. szakasz – Az eljárások eredményei nem átláthatóak és nem valósul meg a kölcsönös 
tapasztalatcsere
89–97  Az uniós intézmények közbeszerzési tevékenységeinek eredményével kapcsolatos információk nem 
férhetők hozzá oly módon, hogy lehetővé váljék a zárszámadás elfogadásáért felelős hatóság és 
a szélesebb nyilvánosság általi eredményes monitoring
98–99 Nem használják ki teljes mértékben a bevált gyakorlatok megosztásában rejlő lehetőségeket
100–109  Következtetések és ajánlások
 I. melléklet    –  A TED e-pályáztatás használói (2016. április)
 II. melléklet  –  Összefoglalás a felmérés eredményeiről
 Az Európai Parlament válaszai
 Az Európai Unió Tanácsának válaszai
 Az Európai Bizottság válaszai, beleértve az OLAF és az Európai Unió Kiadóhivatala 
válaszait
 Az Európai Központi Bank válaszai
 Az Európai Ombudsman válaszai
05
 Glosszárium
Ajánlat : egy gazdasági szereplő  által beadott ajánlat.
Ajánlattevő : az ajánlatot  benyújtó gazdasági szereplő.
Alkalmazási szabályok (Rules of Application, RAP) : az uniós költségvetési rendeletet  részletesebb szabályokkal 
kiegészítő dokumentum.
Az Európai Unió intézményei : az EUSZ 13. cikke sorolja fel az Európai Unió intézményeit, melyek a következők: az 
Európai Parlament, az Európai Tanács, a Tanács, az Európai Bizottság, az Európai Unió Bírósága, az Európai Központi 
Bank és az Európai Számvevőszék. Ezenkívül az uniós szerződések számos, speciális feladatokat ellátó testületre is 
hivatkoznak, mint például az Európai Külügyi Szolgálat és az Európai Beruházási Bank.
E-benyújtás : gazdasági szereplők ajánlatainak elektronikus úton történő benyújtása pályázati felhívásokra.
E-értesítés : a közbeszerzési lehetőségekkel kapcsolatos felhívások elektronikus közzététele egy e-pályáztatási 
platformra való hivatkozással.
Elektronikus közbeszerzés (e-közbeszerzés) : elektronikus kommunikáció és tranzakció-feldolgozás alkalmazása 
a közszféra intézményei által áruk és szolgáltatások beszerzése, valamint kivitelezési munkák pályáztatása során.
E-pályáztatás (más szóval e-hozzáférhetőség) : közbeszerzési dokumentáció, pl. feladatmeghatározás internetes 
közzétételére szolgáló platform, amely elektronikus kommunikációt biztosít az ajánlattevő szervezetek és az 
ajánlatkérők között.
Gazdasági szereplő : olyan természetes vagy jogi személy, közjogi intézmény vagy ilyen személyek és/vagy 
társaságok konzorciuma, amely építési beruházások kivitelezésére, áruk szállítására vagy szolgáltatások nyújtására 
tesz ajánlatot.
Keretszerződés : egy vagy több gazdasági szereplő közötti szerződés, amely egy adott időszak (általában négy év) 
során kötendő egyedi szerződések alapvető feltételeit határozza meg.
Kiadóhivatal : intézményközi hivatal, amelynek feladata az Európai Unió intézményei által készített kiadványok, 
köztük a  TED  közzététele.
Kkv-k : a 2003/361/EK bizottsági ajánlás szerinti kis- és középvállalkozások. A középvállalkozások kevesebb mint 
250 alkalmazottal és legfeljebb 50 millió eurós bevétellel, vagy legfeljebb 43 millió eurós mérlegfőösszeggel 
rendelkeznek. A kisvállalkozások kevesebb mint 50 alkalmazottal és legfeljebb 10 millió eurós bevétellel, vagy 
legfeljebb 10  millió  eurós mérlegfőösszeggel rendelkeznek.
Közbeszerzés : kivitelezési munkák, áruk és szolgáltatások helyi, regionális, nemzeti vagy uniós szintű 
közintézmények általi beszerzése.
Közbeszerzési eljárások : a közbeszerzési eljárások áttekintése az 1. háttérmagyarázatban  található.
Közbeszerzési irányelvek : az uniós tagállamok ajánlatkérői számára egy meghatározott beszerzési érték fölött 
kötelezően követendő közös szabályokat határoznak meg. Az uniós intézmények saját szabályokat fogadtak el, 
amelyek nagy vonalakban összhangban állnak az irányelvekkel, de nem tartalmazzák azok minden rendelkezését.
Megbízhatósági nyilatkozat : éves pénzügyi és szabályszerűségi ellenőrzés, amelynek során az Európai 
Számvevőszék ellenőrzi az uniós beszámolók megbízhatóságát, valamint az azok alapjául szolgáló tranzakciók 
jogszerűségét és szabályszerűségét (a „déclaration d’assurance” francia nyelvű kifejezés alapján a megbízhatósági 
nyilatkozat rövidítése a „DAS”).
06 Glosszárium 
OLAF : Európai Csalás Elleni Hivatal (az Európai Bizottság része); kivizsgálja az Európai Unió költségvetésével 
kapcsolatos csalásokat, illetve a korrupciós és súlyos kötelességszegési ügyeket az európai intézményekben, 
valamint csalás elleni politikát dolgoz ki az Európai Bizottság számára.
Pénz ügyi átláthatósági rendszer (Financial Transparency System, FTS) : a Bizottság által kezelt nyilvánosan 
elérhető online adatbázis, amely a Bizottság által közvetlenül folyósított uniós finanszírozás kedvezményezettjeit 
teszi közzé.
Statisztikai célú ter ületi egységek nómenklatúrája (NUTS) : az Unió területének a regionális uniós statisztikák 
készítése céljából történő felosztására szolgáló egységes, összefüggő rendszer.
TED : a TED (Tenders Electronic Daily) az Európai Unió Hivatalos Lapjának az európai közbeszerzésre  vonatkozó 
kiegészítésének online változata.
TED e-pályáztatás : a Kiadóhivatal  által nyújtott e-pályáztatási  platform lehetővé teszi az ajánlatkérők számára, 
hogy elektronikus úton tegyék közzé a pályázati dokumentációt és válaszolják meg az ajánlattevők  kéréseit.
Uniós költségvetési rendelet : ez a rendelet határozza meg az uniós költségvetés elkészítésére és végrehajtására, 
valamint az Európai Unió pénzügyeinek ellenőrzésére vonatkozó alapelveket és eljárásokat.
Uniós ü gynökségek és más uniós szervek : olyan, az uniós intézményektől elkülönült szervezetek, amelyek 
bizonyos feladatok uniós jogszabályok szerinti teljesítése érdekében létrehozott jogi személyek. Összesen 52 
ügynökség és más uniós szerv létezik.
Vállalkozó : az a  gazdasági szereplő , amelynek a szerződést odaítélték.
07
 Rövidítések
CPO : Az EKB központi beszerzési hivatala
CPV : Közös közbeszerzési szójegyzék
DAS : A megbízhatósági nyilatkozat francia elnevezésének („déclaration d’assurance”) rövidítése
DG Budget : Költségvetési Főigazgatóság (Európai Bizottság)
DG COMM : Kommunikációs Főigazgatóság (Európai Parlament)
DG Communication : Kommunikációs Főigazgatóság (Európai Bizottság)
DG FINS : Pénzügyi Főigazgatóság (Európai Parlament)
DG Informatics : Informatikai Főigazgatóság (Európai Bizottság)
DG INLO : Infrastrukturális és Logisztikai Főigazgatóság (Európai Parlament)
DG Internal Market, Industry, Entrepreneurship and SMEs : Belső Piaci, Ipar-, Vállalkozás- és Kkv-politikai 
Főigazgatóság (Európai Bizottság)
DG Research and Innovation : Kutatási és Innovációs Főigazgatóság (Európai Bizottság)
DG Taxation and Customs Union : Adóügyi és Vámuniós Főigazgatóság (Európai Bizottság)
EKB : Európai Központi Bank
EUMSZ : Az Európai Unió működéséről szóló szerződés
EuropeAid : A Nemzetközi Együttműködés és a Fejlesztés Főigazgatósága (DG DEVCO)
EUSZ : Az Európai Unióról szóló szerződés
HL: Az Európai Unió Hivatalos Lapja
JRC : Közös Kutatóközpont (Európai Bizottság)
Kkv-k : Kis- és középvállalkozások
NUTS : A statisztikai célú területi egységek nómenklatúrája
OIB : Brüsszeli Infrastrukturális és Logisztikai Hivatal (Európai Bizottság)
OIL : Luxembourgi Infrastrukturális és Logisztikai Hivatal (Európai Bizottság)
OLAF : Európai Csalás Elleni Hivatal
RAP : Az uniós költségvetési rendelet alkalmazási szabályai
TED : Tenders Electronic Daily
08
 Összefoglaló
I
A közbeszerzések az Unió tagállamaiban a nemzetgazdaság jelentős részét képezik. A közintézmények az Unió 
GDP-jének közel egyötödét költik kivitelezési munkák, áruk és szolgáltatások beszerzésére. A Számvevőszék a közel -
múltban adta ki a 10/2015. sz. különjelentését, amely a tagállamoknak az uniós költségvetésből társfinanszírozott 
kohéziós kiadások terén lefolytatott közbeszerzéseivel foglalkozott. Mostani jelentésünk a négy legnagyobb uniós 
intézmény közbeszerzéseit vizsgálja, amelyek értéke 2014-ben elérte a 4 milliárd eurót.
II
A közbeszerzéssel foglalkozó uniós jogszabályok fontos szerepet játszanak az egységes piac kiépítésében és a köz -
források hatékony és eredményes felhasználásának biztosításában. Míg a tagállamok közbeszerzési tevékenységeire, 
köztük a kohéziós kiadásokra is az uniós közbeszerzési irányelvek vonatkoznak, az intézmények saját közbeszerzési 
szabályokkal rendelkeznek. Ezek nagy vonalakban összhangban állnak az irányelvekkel, de néhány esetben jelen -
tősen eltérnek tőlük, amit a Számvevőszék indokolatlannak tart.
III
Az uniós intézményeknek a közbeszerzések során a lehető legnagyobb mértékű verseny elősegítése érdekében 
a legszélesebb körben kell meghirdetniük a pályázati felhívásokat. Ellenőrzésünk során megvizsgáltuk, hogy az 
uniós intézmények mennyire segítik elő a közbeszerzéseikhez való hozzáférést.
IV
Megállapítottuk, hogy az uniós intézmények irányítási és kontrollrendszerei megbízhatóak és általánosságban 
mérséklik az olyan hibák kockázatát, amelyek hátrányosan befolyásolnák a gazdasági szereplők részvételi lehetősé -
geit és a velük szembeni méltányos bánásmódot. A legtöbb uniós intézmény azonban nem kíséri szisztematikusan 
figyelemmel a részvétel mértékét.
V
2014-ben az Európai Parlament és a Tanács megreformált irányelveket fogadott el a közbeszerzések és a kapcso -
lódó adminisztrációs terhek megkönnyítése céljából, különös tekintettel a kis- és középvállalkozások részvételének 
növelésére.  Megállapítottuk azonban, hogy saját közbeszerzési szabályaik 2015-ös felülvizsgálata során az uniós 
intézmények nem segítették elő a hozzáférést azzal, hogy a lehető legteljesebb mértékben egyszerűsítették volna 
a szabályokat és egyértelműbbé tették volna a homályos területeket.
VI
Az eljárási döntések nem minden esetben segítették elő a lehető legnagyobb körben folytatott versenyt. A legtöbb 
uniós intézmény nem rendelkezik belső politikával a hivatalos közbeszerzési eljárásokat megelőző piaci konzultá -
cióra vonatkozóan. Ezenkívül a szerződéseket gyakrabban lehetett volna részekre bontani a részvétel ösztönzése 
érdekében, ami pozitív hatást gyakorolhatott volna a gazdasági szereplők – pl. a kkv-k – hozzáférése szempontjából.
09 Összefoglaló 
VII
Szükségtelen akadályok állnak az uniós intézmények által ajánlott közbeszerzési lehetőségeket kereső potenciális 
ajánlattevők előtt. Az uniós intézmények közbeszerzési lehetőségeinek internetes megjelenése kívánnivalókat hagy 
maga után. Az elérhető információk hiányosak és több különálló weboldalon találhatók meg. A TED (Tenders Elect -
ronic Daily) keresőfunkciója nem mindig adott kielégítő eredményeket. Egyelőre még nem került sor az ajánlatok 
elektronikus úton történő benyújtását lehetővé tevő eszközök átfogó és harmonizált módon történő bevezetésére.
VIII
Azok a gazdasági szereplők, amelyek úgy vélik, hogy velük szemben tisztességtelen bánásmódot alkalmaztak, csak 
nehezen tudják elérni panaszaik gyors felülvizsgálatát és kártérítés megítélését. Az uniós intézmények közbeszer -
zési tevékenységeinek eredményével kapcsolatos információk nem férhetők hozzá oly módon, hogy lehetővé váljék 
a nyilvánosság általi eredményes monitoring.
IX
A Számvevőszék megállapítja, hogy az uniós intézmények többet tehetnének a közbeszerzéseikhez történő hozzá -
férhetőség elősegítése érdekében, ezért az alábbi ajánlásokat adja számukra, hogy a szélesebb részvételt elősegítő 
politikát fogadjanak el:
a) Könnyítsék meg közbeszerzési tevékenységeik hozzáférhetőségének figyelemmel kísérését: valamennyi uniós 
intézmény gyűjtsön adatokat és végezzen elemzéseket arra vonatkozóan, hogy hányan jelzik eredetileg részvételi 
szándékukat, hány ajánlat érkezik be, és a végleges odaítélési döntés során hány ajánlatot vesznek figyelembe.
b) Az Unió költségvetési rendeletének nemsokára esedékes 2016-os felülvizsgálata során a Bizottság egy közös 
közbeszerzési szabálykönyvben konszolidálja az összes vonatkozó rendelkezést. Kifejezetten elő kell segíteni 
a kis- és középvállalkozások részvételét.
c) Az uniós intézmények – amikor csak lehetséges – alkalmazzák proaktívan az előzetes piaci konzultációkat a köz -
beszerzések előkészítése és a gazdasági szereplőknek a közbeszerzési terveikről történő tájékoztatása érdekében.
d) Az uniós intézmények lehetőség szerint osszák részekre a szerződéseket, hogy ezzel is növeljék a közbeszerzési 
eljárásokban történő részvételt.
e) Az uniós intézmények hozzanak létre egyablakos elektronikus ügyintézési szolgáltatást a közbeszerzési tevé -
kenységeikre vonatkozóan, amely lehetővé teszi a gazdasági szereplők számára, hogy egy közös online címen 
érjék el az összes vonatkozó információt és az uniós intézményekkel ezen a weboldalon keresztül tudjanak 
kapcsolatot tartani.
f) A Bizottság tegyen javaslatot egy mechanizmusra, amely lehetővé teszi az olyan gazdasági szereplőktől érkező 
panaszok gyors vizsgálatát, amelyek úgy vélik, hogy velük szemben tisztességtelen bánásmódot alkalmaztak. 
Az ilyen vizsgálatot az előtt kell elvégezni, hogy a gazdasági szereplők az uniós ombudsmanhoz vagy az Unió 
bíróságaihoz fordulnának.
g) Az uniós intézmények a közbeszerzési tevékenységeik eredményes utólagos monitoringja érdekében hozzanak 
létre a közbeszerzési szerződéseikre vonatkozó egységes nyilvános adatbázist, amely a TED eTendering része -
ként is kidolgozható volna.
h) Az Európai Csalás Elleni Hivatal készítsen jelentéseket és statisztikákat a különböző típusú gyanús ügyekben 
folytatott vizsgálatokról és ezen vizsgálatok eredményeiről.
i) Az uniós intézmények végezzenek társintézményi értékelést a kölcsönös tapasztalatcsere és a bevált gyakorla -
tok cseréje érdekében.
10
 Bevezetés
01 
A jelentés először röviden áttekinti az uniós intézmények általi közbeszerzés 
kereteit (kivitelezési munkák, árubeszerzés és szolgáltatásnyújtás pályáztatása) 
és ellenőrzési módszerünket. Bemutatjuk az uniós intézmények által a szabály -
talanságok minimalizálása érdekében alkalmazott belső kontrollokat. Ezután 
áttekintjük a közbeszerzési eljárás különböző szakaszait az intézményi eljárások 
hozzáférhetőségének értékeléséhez. Egyértelmű és jó szabályokat határoztak 
meg? Amikor az uniós alkalmazottak előkészítik a közbeszerzési eljárásokat, eze -
ket a szabályokat a versenyt serkentő módon alkalmazzák? A gazdasági szerep -
lők könnyen megtalálják az őket érdeklő közbeszerzési lehetőségeket a hetente 
közzétett több ezer közbeszerzési lehetőség közül? Az ajánlatok benyújtása nem 
szükségtelenül bonyolult? Mi történik, ha egy gazdasági szereplő úgy véli, hogy 
tisztességtelenül jártak el vele szemben? Végezetül az uniós intézmények oly 
módon számolnak be közbeszerzési tevékenységeik eredményeiről, ami biztosítja 
az elszámoltathatóságot?
02 
A közbeszerzési politika kulcsfontosságú eszköz az egységes piac létrehozásához, 
valamint az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés megvalósításához, és 
egyúttal a közforrások leghatékonyabb és legeredményesebb felhasználását is 
biztosítja. A közbeszerzési szabályokat úgy alakítják ki, hogy azok egyszerre szol -
gálják a gazdasági szereplők és az ajánlatkérő szervezetek érdekeit. A cél az, hogy 
piaci lehetőségek jöjjenek létre az előbbiek számára úgy, hogy az utóbbiak szá -
mára potenciális vállalkozók szélesebb köre álljon rendelkezésre. Ha az ajánlat -
kérő szervezetek megkönnyítik a közbeszerzéseikben történő részvételt, az va -
lószínűleg növelni fogja a beszerzési igényekre válaszul kapott ajánlatok számát. 
A nagyobb verseny az adófizetők számára is jobb értékarányosságot eredményez 
(lásd: 1. ábra ). Az uniós intézményeknek a közbeszerzések során a lehető leg -
szélesebb körben kell meghirdetniük a közbeszerzési pályázati felhívásokat1.
03 
2014-ben az Európai Parlament és a Tanács megállapodott az uniós közbeszerzési 
politika reformjában. A reformcsomag fő összetevői között olyan intézkedések 
is voltak, amelyek célja a piaci hozzáférést akadályozó tényezők felszámolása 
volt, különösen a kis- és középvállalkozásokra (kkv-k) vonatkozóan. Jelentésünk 
megvizsgálja, hogy az uniós intézmények közbeszerzési gyakorlatai mennyiben 
segítik elő ezt a piaci hozzáférést.1 Lásd az uniós költségvetési 
rendelet 102. cikkének 
(2) bekezdését, amely csak 
a tárgyalásos eljárás esetében 
ad mentesítést ez alól 
a szabály alól.
11 Bevezetés 
Az uniós intézmények közbeszerzési keretei
04 
A szerződések közintézmények általi odaítélésének összhangban kell állnia a szer -
ződésekben foglalt elvekkel, különösen az áruk szabad mozgásával, a letelepe -
dés szabadságával és a szolgáltatásnyújtás szabadságával, valamint az ezekből 
származtatott elvekkel, melyek pl. az egyenlő hozzáférés és egyenlő bánásmód, 
a megkülönböztetés tilalma, a kölcsönös elismerés, az arányosság, a tisztességes 
verseny, a nyilvánosság és az átláthatóság.
05 
Az uniós tagállamokban a közbeszerzéseket a 2014/24/EU irányelv2 (a továbbiak -
ban: 2014-es közbeszerzési irányelv), valamint számos más, az ajánlatkérő szer -
vezetek által egy meghatározott értékhatár fölött követendő közös szabályokat 
meghatározó irányelv szabályozza. Ezeket a szabályokat át kell ültetni a nemzeti 
jogszabályokba. Az irányelvek nem bírnak kötelező jogi erővel az uniós intéz -
mények számára. Ez utóbbiak saját szabályokat fogadtak el, amelyek néhány 
jelentős kivételtől eltekintve3 nagy vonalakban összhangban állnak a 2014-es 
közbeszerzési irányelvvel. Az általános költségvetésből finanszírozott uniós 
intézmények közbeszerzési szabályait a legutóbb 2015 októberében módosított 
költségvetési rendelet4 (a továbbiakban: az uniós költségvetési rendelet) és az 
ennek legutóbb 2015 októberében módosított alkalmazási szabályai5 (a további -
akban: RAP) határozzák meg. Az Európai Központi Bank közbeszerzési szabályait 
a bank igazgatósága által 2016 februárjában elfogadott határozat6 (a továbbiak -
ban: az EKB közbeszerzési szabályai) tartalmazza. A  2. ábra  mutatja be az uniós 
közbeszerzés jogi kereteit.2 Az Európai Parlament és 
a Tanács 2014. február 26-i 
2014/24/EU irányelve 
a közbeszerzésről és 
a 2004/18/EK irányelv hatályon 
kívül helyezéséről (HL L 94., 
2014.3.28., 65. o.).
3 Lásd: 29–31. bekezdés.
4 Az Európai Parlament és 
a Tanács 2015. október 28-i 
(EU, Euratom) 2015/1929 
rendelete az Unió általános 
költségvetésére alkalmazandó 
pénzügyi szabályokról szóló 
966/2012/EU, Euratom 
rendelet módosításáról 
(HL L 286., 2015.10.30., 1. o.).
5 A Bizottság 2015. október 30-i 
(EU) 2015/2462 
felhatalmazáson alapuló 
rendelete az Unió általános 
költségvetésére alkalmazandó 
pénzügyi szabályokról szóló 
966/2012/EU, Euratom európai 
parlamenti és tanácsi rendelet 
alkalmazási szabályairól szóló 
1268/2012/EU felhatalmazáson 
alapuló rendelet 
módosításáról (HL L 342., 
2015.12.29., 7. o.).
6 Az Európai Központi Bank  
(EU) 2016/245 határozata 
(2016. február 9.) a beszerzési 
szabályok meghatározásáról 
(HL L 45., 2016.2.20., 15. o.).Jobb hozzáférés a gazdasági szereplők, jobb értékarányosság az adófizetők számára1. ábra
Több ajánlat
Kedvező ár-érték arány megvalósításaErősebb versenyJobb hozzáférhetőség
Forrás:  Európai Számvevőszék.
12 Bevezetés 
A közbeszerzési eljárások működése
06 
A Bizottságnak az uniós költségvetési rendeleten alapuló belső közbeszerzési 
útmutatója7 tíz különböző beszerzési eljárást különböztet meg (lásd: 1. hát -
térmagyarázat ). Az alkalmazandó eljárás kiválasztása több tényezőtől, főként 
a szerződés becsült értékétől függ. A közbeszerzési eljárás legfontosabb lépéseit 
a 3. ábra  mutatja be.7 Bizottsági közbeszerzési 
vademecum (2015. november, 
még nem tették közzé); kapják 
más uniós intézmények, 
szervek, hivatalok és 
ügynökségek.Az uniós közbeszerzés jogi keretei2. ábra
Forrás:  Európai Számvevőszék.hivatkozási pontként szolgál
átültetés
Tagállamok Uniós intézményekaz EKB Igazgatósága által  
elfogadott közbeszerzési szabályok
Az Európai Bizottság által 
elfogadott alkalmazási szabályokAz Európai Parlament és a Tanács 
által elfogadott költségvetési 
rendeletA tagállami jogalkotók által 
elfogadott közbeszerzési 
jogszabályokAz Európai Parlament és a Tanács 
által elfogadott uniós közbeszerzési 
irányelvek
13 Bevezetés 
Az uniós költségvetési rendelet szerinti eljárási lehetőségek
Nyílt eljárás : Tetszőleges szerződéshez alkalmazható szabványos eljárás, amely egy szerződési hirdetménynek 
a Hivatalos Lapban (HL) történő közzétételével indul. Bármilyen érdeklődő gazdasági szereplő nyújthat be 
ajánlatot.
Meghívásos eljárás : Két lépésből álló szabványos eljárás, amely tetszőleges szerződéshez használható és 
szerződési hirdetménynek a Hivatalos Lapban történő közzétételével indul. Bármilyen érdeklődő gazdasági 
szereplőt fel lehet kérni a részvételre, de csak a részvételre felkért szereplők nyújthatnak be ajánlatot, amelyet 
a második szakaszban értékelnek. Ennek az eljárásnak az egyik változata a kizárólag elektronikus úton műkö -
dő dinamikus beszerzési rendszer.
Tárgyalásos eljárás : Ez az eljárás hasonlít a meghívásos eljáráshoz, és a beszerzés értékétől függetlenül csak 
meghatározott esetekben alkalmazható. A benyújtott ajánlatok (műszaki és pénzügyi ajánlatok) tárgyalás 
alapját képezhetik.
A részvételi szándék kifejezésére való felhívást követő eljárások : Az ilyen eljárások során olyan jelölteket 
vagy szállítókat választanak ki előzetesen, amelyeket később meghívhatnak különböző közbeszerzési eljárá -
sokra történő ajánlattételre.
Tárgyalásos eljárás szerződési hirdetmény közzététele nélkül : Olyan kivételes eljárás, amelyet csak bizonyos 
esetekben vagy körülmények esetén (pl. rendkívüli sürgősség) lehet alkalmazni.
Tárgyalásos eljárás közepes és alacsony értékű szerződésekhez : Az ajánlatkérőnek az előzetes hirdetmény 
iránt érdeklődést mutató gazdasági szereplőket kell felkérnie ajánlattételre, és ezenkívül a saját maga által vá -
lasztott jelölteket is meghívhat. Nagyon alacsony értékű szerződések esetében az ajánlatkérőnek lehetősége 
van egy egyedüli ajánlattevővel történő tárgyalásra.
Versenypárbeszéd : Olyan összetett beszerzéseknél alkalmazzák, ahol az ajánlatkérő a potenciális ajánlat -
tevőkkel folytatott párbeszéd nélkül nem képes meghatározni igényei teljesítésének módját, vagy nem tudja 
felmérni, milyen műszaki, pénzügyi, illetve jogi megoldások érhetők el a piacon.
Innovációs partnerség : Kétlépéses eljárás egy olyan, még kifejlesztendő innovatív termék beszerzésére, 
amellyel egyenértékű termék nem érhető el a piacon.
Tervpályázat : Ez teszi lehetővé az ajánlatkérő számára, hogy egy versenyeljárást követően egy zsűri által – díj 
odaítélésével vagy anélkül – javasolt tervet vagy tervrajzot szerezzen meg. A szerződés aláírása előtt a nyer -
test vagy nyerteseket tárgyalásra kérik fel.
Tárgyalásos eljárás kivitelezési szerződésekhez : A helyi piac felmérése után szerződési hirdetmény közzété -
tele nélkül is lehet tárgyalásos eljárás alkalmazásával építési szerződést kötni (földterület, meglévő épületek 
vagy más ingatlanok beszerzése, hosszú távú bérlete, haszonélvezeti joga, lízingje, bérlete vagy részletre 
vásárlása vételi opcióval vagy anélkül).1. háttérmagyarázat
14 Bevezetés 3. ábraAz uniós költségvetési rendelet szerinti közbeszerzési folyamat áttekintése
Az odaítélésről szóló hirdetmény közzététele  a Hivatalos Lapban vagy (főként közepes és alacsony 
értékű szerződések esetén) az interneten közzétett éves vállalkozói listában Szerződés megkötése,  az irányelvben meghatározott összeghatár fölött a szerződéskötési tilalmi időszakot követőenSikeres és sikertelen ajánlattevők egyidejű értesítéseSzerződés odaítélése  a legalacsonyabb ár, legalacsonyabb költség vagy legjobb ár-érték arány alapjánAjánlatok fogadása  és értékelése  az odaítélési kritériumokkal szemben a kétlépéses eljárásokban, az 
ajánlatok összevetése a kizárási, kiválasztási és odaítélési kritériumokkal az egylépéses eljárásokbanKétlépéses eljárás esetén: részvételi jelentkezések fogadása , összevetés  a kizárási és kiválasztási 
kritériumokkal, valamint kiválasztott jelöltek felkérése  ajánlat benyújtásáraA tárgynak, a beszerzés típusának (építési munka, áruk vagy szolgáltatások), a szerződés értékének meghatározásaTanács kérése  független szakértőktől, más hatóságoktól vagy piaci szereplőktőlBeszerzési igény felmérése
Közbeszerzési dokumentációtervezet
(műszaki speciﬁkációk, kizárási, kiválasztási és odaítélési kritériumok)
Ha a becsült összeg nem haladja meg az értékhatárt:Ha a becsült összeg az értékhatár fölötti vagy a 
részvételi szándék kifejezésére való felhívás esetén:Potenciális vállalkozók értesítése 
Közvetlenül nagyon 
alacsony szerződések 
esetén (legalább 1 
pályázó)Különleges esetben 
vagy kivételes 
körülmények esetén 
közvetlenül (legalább
1 pályázó)A Hivatalos 
Lapban közzétett 
hirdetménybenKözepes és alacsony 
összegű szerződések esetén 
az intézmény weboldalán 
történő közzététellel 
(legalább 5 vagy 3 pályázó)
Megjegyzés:  A szaggatott vonallal jelzett szövegdobozok opcionális eljárási lépéseket jelentenek. Az uniós közbeszerzési irányelv szerinti érték -
határ kivitelezési munkákra vonatkozóan 5 225 000 euró, míg szolgáltatásokra és árubeszerzése vonatkozóan 135 000 euró. A közepes értékű 
szerződések kivitelezési munkák esetén a 60 000,01 euró és 5 224 999,9 euró, a szolgáltatások és árubeszerzések esetén pedig 60 000,01 euró és 
134 999,9 euró közötti sávba esnek. Az alacsony értékű szerződések összege 15 000,01 és 60 000 euró közötti. A nagyon alacsony szerződések 
1 000,01 és 15 000 euró közöttiek. 1000 eurót nem meghaladó összegek esetén nincs szükség közbeszerzési eljárásra.
Forrás:  Európai Számvevőszék.
15
 Az ellenőrzés hatóköre 
és módszere
Az ellenőrzés hatóköre
07 
Megvizsgáltuk, hogy az uniós intézmények mennyire segítik elő a közbeszerzése -
ikhez való hozzáférést. A  4. ábra  mutatja be a közbeszerzéshez történő hozzá -
férés elősegítésének előfeltételeit. 4. ábra
4. Átláthatóság 
és a 
tapasztalatok 
megosztása3. A gazdasági 
szereplők előtti 
szükségtelen 
akadályok 
megszüntetése2. Egyértelmű 
szabályok és
a versenyt elősegítő 
eljárások
 A
közbeszerzésekhez 
való HOZZÁFÉRÉS
 elősegítése1. Kevés hiba, 
megbízható 
rendszerek, hozzáértő 
munkatársak és a 
részvétel ﬁgyelemmel 
kíséréseA közbeszerzéshez történő hozzáférés elősegítésének 
előfeltételei
Forrás:  Európai Számvevőszék.
08 
Az ellenőrzés során a következő négy kérdésre kerestük a választ:
a) Az Uniós intézmények rendelkeznek olyan megbízható rendszerekkel, ame -
lyek az Unió pénzügyi érdekeinek védelme mellett segítik elő a részvételt?
b) Az Uniós intézmények megfelelően alakították ki közbeszerzési eljárásaikat 
a részvétel növelése szempontjából?
c) Az Uniós intézmények a lehető legnagyobb mértékben elhárították a poten -
ciális ajánlattevők előtt álló akadályokat?
d) Az uniós intézmények átfogóan és szisztematikusan gondoskodnak arról, 
hogy közbeszerzési eljárásaik eredményei átláthatóak legyenek és arról, hogy 
tanuljanak egymás tapasztalataiból?
16 Az ellenőrzés hatóköre és módszere 
09 
Ellenőrzésünk a négy legnagyobb uniós intézmény, az Európai Bizottság, az 
Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Központi Bank (EKB) 
közbeszerzési tevékenységeikre terjedtek ki. 2014-re vonatkozóan az említett 
négy intézmény minden 15 000 eurót (az EKB esetén 10 000 eurót) meghaladó 
szerződéseinek összértékét az 1. táblázat  mutatja be:8 Erre az uniós költségvetési 
rendelet IV. címének második 
részében meghatározott 
egyedi szabályok 
vonatkoznak.1. táblázatSzerződések értéke 2014-ben
Intézmény (millió euró)
Bizottság 3 034
Parlament 497
EKB 515
Tanács1171
Összesen 4 217
1 A 2014-ben indított eljárásoknak a Tanács által becsült értéke.
Forrás:  Európai Számvevőszék, az ellenőrzött intézmények által szolgáltatott adatok alapján.
10 
Ezenkívül ellenőrzésünk a következő uniós intézményekre és szervekre terjedt ki 
egyes speciális kérdések vizsgálatával kapcsolatban: az Európai Unió Bírósága (az 
uniós intézmények közbeszerzésével kapcsolatos ítélkezési gyakorlat), az Európai 
Ombudsman (a közbeszerzési eljárásokkal kapcsolatos hivatali visszásságok), az 
Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) (a közbeszerzési eljárások szabálytalanságai -
val kapcsolatos vizsgálatok), valamint a Kiadóhivatal (a közbeszerzéssel kapcsola -
tos információk elérhetővé tételére szolgáló online szolgáltatások irányítása).
11 
Nem vizsgáltuk a Bizottság által a külső fellépésekkel kapcsolatos kedvezménye -
zettek részéről és az ő nevükben kötött szerződéseket8, sem azokat a közbeszer -
zéseket, ahol az uniós kiadások kezelése más szervezetekkel vagy testületekkel 
történik (ún. „közvetett irányítás”), illetve ahol az irányítás a tagállamokkal meg -
osztva történik.
17 Az ellenőrzés hatóköre és módszere 
Az ellenőrzés módszere
12 
Észrevételeink az ellenőrzési bizonyítékok alábbi fő forrásain alapulnak:
a) előzetes kutatásokat végeztünk az üzleti szervezetek képviselői, tagállami 
közbeszerzési szakértők és a tudományos élet képviselőinek bevonásával;
b) áttekintettük a közbeszerzési politikákhoz, eljárásokhoz és eszközökhöz kap -
csolódó dokumentációt;
c) elemeztünk egy, az Európai Parlament (Infrastrukturális és Logisztikai Főigaz -
gatóság és Kommunikációs Főigazgatóság), a Tanács Főtitkársága, a Bizottság 
(Belső Piaci, Ipar-, Vállalkozás- és Kkv-politikai Főigazgatóság és Közös Kutató -
központ), valamint az EKB 2013–2015-ös évekre vonatkozó közbeszerzési 
dossziéiból vett mintát.
d) teszteltük az uniós intézményeknek a közbeszerzési lehetőségek felkutatását 
célzó online eszközeit;
e) interjúkat készítettük az uniós alkalmazottakkal;
f) elemeztük az uniós intézmények által a kérdőíveinkre adott válaszokat.
13 
Ezenkívül felmérést végeztünk 47 kisebb uniós szerv körében, akiket a köz -
beszerzési politikákkal és folyamatokkal kapcsolatos véleményükről és nézete -
ikről kérdeztünk. A felmérésre 40 választ kaptunk (85%-os válaszadási arány). Az 
eredmények összegzése a  II. mellékletben  található.
18
 Észrevételek
I. szakasz – Az uniós intézmények sikeresen tartják 
alacsonyan a közbeszerzési eljárásokban előforduló 
súlyos hibák számát, de a beszerzésekben való 
részvételt nem kísérik szisztematikusan figyelemmel
14 
Az uniós intézményeknek tudniuk kell igazolni, hogy közbeszerzési tevékenysé -
geik során gondoskodnak a hozzáférhetőségről. Ennek érdekében információra 
van szükségük a gazdasági szereplőknek a közbeszerzési eljárásaikban történő 
részvételéről. Ezenkívül meg kell akadályozniuk az olyan súlyos hibák és szabály -
talanságok előfordulását, amelyek hátrányosan érinthetnék a gazdasági szerep -
lők lehetőségét a beszerzésben történő részvételére és gyengíthetné bizalmukat, 
és ezáltal az uniós intézmények közbeszerzéseiben történő részvétellel kapcsola -
tos érdeklődésüket is. Megvizsgáltuk a súlyos hibákkal és szabálytalanságokkal, 
a megelőzésükre szolgáló rendszerekkel, valamint a gazdasági szereplőknek az 
uniós intézmények közbeszerzéseiben történő részvételével kapcsolatban ren -
delkezésre álló információkat.
A tagállamokkal történő megosztott irányítású ter ületekkel 
ellentétben az uniós intézmények közbeszerzéseivel 
kapcsolatosan csak kevés súlyos hiba és szabálytalanság
15 
Az éves megbízhatósági nyilatkozatunk9 csak kisszámú súlyos közbeszerzési hibát 
tár fel az uniós intézmények által közvetlenül irányított tranzakciókban10. A koráb -
bi évekhez hasonlóan a tagállamokkal folytatott megosztott irányításról ennek az 
ellenkezője mondható el11.
16 
Kérésünkre az OLAF elemezte a 2015. január 1. és április 30. között az állítólagos 
szabálytalanságokkal kapcsolatban kapott információkat a közbeszerzéshez 
kapcsolódó esetek azonosításához. Az OLAF összesen 503 bejelentést fogadott. 
Az 503 értesítés közül mindössze 20 vonatkozott az uniós intézmények köz -
beszerzéseire, és ebből 16-ot a kezdeti ügykiválasztási szakaszban elutasítottak, 
míg négy esetben vizsgálatot indítottak. Ezek az adatok arra utalnak, hogy az 
uniós intézmények által indított közbeszerzési eljárások teljes számához képest 
a potenciálisan súlyos szabálytalanságok aránya 1% körüli, ha figyelembe vesszük 
az évi mintegy 2000 olyan eljárást, ahol az uniós intézmények a Hivatalos Lapban 
tesznek közzé szerződés odaítéléséről szóló hirdetményt.9 Lásd például: a Számvevőszék 
legfrissebb, a 2014-es 
pénzügyi évre vonatkozó 
költségvetés végrehajtásáról 
szóló éves jelentése, az 
intézmények válaszaival 
együtt (HL C 373., 2015.11.10., 
32. o.), 1.29. bekezdés.
10 A közvetlen irányítás 
keretében a legtöbb hiba az 
uniós költségvetésből 
finanszírozott támogatásoknál 
fordult elő.
11 Lásd: „Az uniós kohéziós 
kiadások terén nagyobb 
erőfeszítés lenne szükséges 
a közbeszerzési problémák 
kezelésére” című 10/2015. sz. 
számvevőszéki különjelentés, 
különösen a 19–24. bekezdés 
és a hibák típusait bemutató 
1. táblázat. A tagállamokban 
a kohéziós kiadások keretében 
beszerzett építési 
beruházások, áruk vagy 
szolgáltatások magukban 
foglalnak olyan tételeket, mint 
pl. útépítés vagy 
szennyvíztisztító telepek 
építése, amelyek általában 
nem szerepelnek az uniós 
intézmények közbeszerzési 
portfóliójában ( http://eca.
europa.eu ).
19 Észrevételek 
12 Lásd: 9. bekezdés.17 
Az OLAF ezeket a statisztikákat kifejezetten a mi kérésünkre állította össze és 
ezek csak egy adott időpontban készült pillanatfelvételt jelentenek, amelynek 
révén áttekintést kaphatunk az OLAF-nak bejelentett potenciális esetekről. Hasz -
nosabb lett volna, ha az OLAF olyan statisztikát tudott volna a rendelkezésünkre 
bocsátani, ami lehetővé teszi tendenciák azonosítását és a vizsgálatok eredmé -
nyének értékelését.
Az uniós intézmények megbízható rendszerekkel és szakértő 
személyzettel rendelkeznek a hibák és szabálytalanságok 
kockázatának ellenőrzés alatt tartására
Az operatív szolgálatok számára eljárási szakértők és 
segítségnyújtás érhető el
18 
A sikeres közbeszerzéshez a konkrétan beszerzendő építési munkákkal, árukkal 
és szolgáltatásokkal kapcsolatos szakértelem és az alkalmazandó szabályok és 
eljárások átfogó ismerete szükséges.
19 
Az általunk közbeszerzési szempontból vizsgált intézmények12 külön köz be-
szerzési szakértői részleggel rendelkeztek, amelyektől az operatív szolgálatok 
tanácsot és támogatást kaptak a közbeszerzési tevékenységekkel kapcsolatban. 
Megállapítottuk, hogy a közbeszerzési szakértők eljárásokkal kapcsolatos is -
meretei kiegészítik az operatív szolgáltatok szakmai tudását, és a közbeszerzési 
tevékenységek céljára megfelelő személyzeti erőforrások állnak rendelkezésre. 
Ezenkívül az uniós intézmények jogi szolgálatai és/vagy központi pénzügyi osztá -
lyai is nyújtanak eljárásbeli tanácsokat, illetve szaktanácsadást.
20 
A legtöbb ellenőrzött szervezet belső bizottságokkal rendelkezik, amelyek 
célja a közbeszerzési eljárások fölötti irányítás és ellenőrzés megerősítése. Ezek 
a bizottságok általában a szervezet más részein dolgozó munkatársakból állnak. 
A bizottságok döntéshozatali hatáskörrel rendelkeznek vagy ajánlásokat tudnak 
kiadni, és általában a nagyobb közbeszerzésekkel, illetve az olyan beszerzések -
kel foglalkoznak, ahol a verseny korlátozott formában valósul meg. A szerződés 
aláírása előtt ezek a bizottságok további bizonyosságot nyújtanak a vonatkozó 
szabályok betartására. Ezenkívül a több szakterületet lefedő összetételük lehe -
tővé teszi, hogy véleménycserére szolgáló platformként működjenek az olyan 
nagyobb szervezetekben, ahol a közbeszerzést decentralizálták.
20 Észrevételek 
A belső ellenőrzési szolgálatok általi tanácsadás fontos szerepet 
játszott
21 
A közbeszerzési tevékenységekkel kapcsolatos jelenlegi szervezeti felépítés és el -
járások jelentős mértékben a belső ellenőrzési szolgálatok által néhány éve adott 
ajánlások eredményeinek tekinthetők. Időközben a legtöbb belső ellenőrzési 
szolgálat a vonatkozó intézmények más tevékenységeire összpontosított és csak 
korlátozott erőforrásokat különített el a közbeszerzés céljára. A belső ellenőrzési 
szolgálatoknak azonban ismételten át kell tekinteniük a közbeszerzést, hogy ér -
tékelni tudják a közbeszerzési szabályok közelmúltban történő felülvizsgálatának 
végrehajtását, és ezen újraértékelés eredményeinek tükrében módosítaniuk kell 
a munkaprogramjukat.
Az EKB kü lső tanúsítványt szerzett közbeszerzési tevékenységeire
22 
A belső tanácsadáson túlmenően a külső tanúsítás elősegíti a külső szakértelem 
és nézőpont érvényesülését, valamint a fejlesztés irányába ható erőként működik. 
Az EKB központi beszerzési hivatala (CPO) sikeresen folyamodott tevékenységei -
nek külső tanúsításáért. A tanúsítást a Chartered Institute of Purchasing & Supply 
(CIPS) ítélte oda 2011-ben. Az EKB egy úgynevezett „PPP Award” (Processes, Poli -
cies and Procedures: folyamatok, politikák és eljárások) tanúsítványt szerzett az 
ezen a téren mutatott kiválóságát elismerendő. A tanúsítvány 2015 végén lejárt, 
és a CPO 2016 első negyedévében teljes újratanúsítási folyamatot tervez indítani.
A legtöbb uniós intézmény nem méri szisztematikusan 
a közbeszerzési eljárásaiban történő részvétel mértékét
A beérkező ajánlatok számának egyszerű nyomon követése 
még nem elég a részvétel mértékének megbízható nyomon 
követéséhez
23 
Közbeszerzési szerződés odaítéléséről szóló hirdetmény Hivatalos Lapban 
történő közzétételekor az uniós intézményeknek fel kell tüntetniük az adott 
szerződésre vonatkozóan kapott ajánlatok számát. Ez az információ azonban 
önmagában még nem alkalmas egy eljárás keretében folyó verseny szintjének 
megbízható értékeléséhez. A verseny még abban az esetben is lehet gyenge, ha 
több ajánlat érkezik be. Ez különösen akkor érvényes, ha az odaítélési kritériumok 
értékelése során csak egy ajánlatot lehet figyelembe venni, és a többit már az 
értékelés végső szakasza előtt kizárták. Az ajánlatokat különböző okok miatt ki 
lehet zárni az értékelés végső szakaszából, például mert nem teljesek, vagy nem 
felelnek meg a kizárási vagy kiválasztási kritériumoknak.
21 Észrevételek 
A JRC adatai azt mutatják, hogy az eljárások felénél csak egy 
ajánlatot lehetett figyelembe venni a végső odaítélési döntés 
során
24 
Kizárólag a Bizottság Közös Kutatóközpontja állít össze eljárásonként és eljárás -
típusonként összegyűjtött adatokat a kapott ajánlatok, a megfelelő ajánlatok, be -
nyújtható ajánlatok, a feltételeket teljesítő ajánlatok és az értékelésben szereplő 
ajánlatok számáról.
25 
A beérkező ajánlatok és a végleges szakaszig eljutó, az odaítélési kritériumok 
szerint értékelt ajánlatok számának összehasonlításához a JRC 2013-ra és 2014-re 
vonatkozó statisztikáit elemeztük. Az elemzés 468 darab, 60 000 euró összegűnél 
nagyobb szerződéskötési eljárásra terjedt ki. Ezek közül 50 eljárásban kezdettől 
fogva csak egy jelöltet lehetett figyelembe venni, ami kivételt képez a lehető 
legszélesebb piaci verseny elve alól13. A fennmaradó 418 eljárás felénél (49%) csak 
egy ajánlatot lehetett figyelembe venni a végső odaítélési döntés meghozatala -
kor (lásd: 5. ábra ).13 Különösen a tárgyalásos 
eljárások esetében, ahol 
a szerződést technikai vagy 
művészeti okok miatt, vagy 
kizárólagos jogok védelme 
következtében csak egy adott 
gazdasági szereplőnek 
lehetett odaítélni.5. ábraEljárások gyakorisága a végső odaítélési határozat során 
figyelembe vett ajánlatok száma alapján (418, 2013-ban és 
2014-ben kötött, 60 000  eurót meghaladó JRC-szerződés)
Forrás:  Európai Számvevőszék, a JRC által szolgáltatott adatok alapján.10 vagy 
több ajánlat5–9 ajánlat 4 ajánlat 3 ajánlat 2 ajánlat 1 ajánlat 0 ajánlat250
200
150
100
50
0
22 Észrevételek 
II. szakasz – A közbeszerzési eljárás elején követendő 
szabályok és eljárási döntések nem kellő mértékben 
segítik elő a részvétel növelését
A közbeszerzési szabályok 2015-ös fel ülvizsgálatakor az 
uniós intézmények nem segítették elő a közbeszerzéshez 
történő hozzáférést a szabályok lehető legnagyobb mértékű 
egyszerűsítésével és a homályos ter ületek egyértelművé 
tételével
Az uniós költségvetési rendeletet és annak alkalmazási 
szabályait nem vonták össze egy közös dokumentumban, és ezek 
a jogszabályok továbbra is sz ükségtelen ül bonyolultak
26 
Az uniós költségvetési rendelet 2015-ös felülvizsgálata fenntartotta a közbeszer -
zési szabályok felosztását egyrészről maga a költségvetési rendelet, másrészről 
pedig annak alkalmazásai szabályai között. Ahogy arra 1/2015. sz. véleményünk -
ben14 rámutattunk, ez a felosztás negatív hatással volt a felülvizsgálat mögöttes 
céljára, az egyértelműsítésre. Ezenkívül ez a felosztás semmilyen előnnyel nem 
jár. Tovább bonyolítja a már amúgy is összetett szabályokat, nem csupán az uniós 
alkalmazottak, hanem még inkább a gazdasági szereplők számára.
27 
Tovább bonyolítja a helyzetet, hogy nem minden vonatkozó rendelkezés találha -
tó meg az uniós költségvetési rendeletnek a kifejezetten a közbeszerzési kérdé -
sekkel foglalkozó címeiben és fejezeteiben. Fontos rendelkezések a szöveg más 
részeiben helyezkednek el, például a „jó igazgatás”-ra vonatkozó rendelkezések 
között, amelyek különösen fontosak a gazdasági szereplők számára15.
28 
Az EKB közbeszerzési szabályai is azt igazolják, hogy igenis lehetséges az összes 
vonatkozó szabályt egy darab egységes szövegben összevonni.14 Lásd: az 1/2015. sz. 
számvevőszéki vélemény 
(HL C 52., 2015.2.13., 1. o.) 
8. bekezdése.
15 Az uniós költségvetési 
rendeletnek a jó igazgatásról 
szóló 96. cikke előírja többek 
között, hogy az intézménynek 
nyilvánvaló hiba esetén fel kell 
kérnie a pályázót vagy az 
ajánlattevőt a hiányzó 
információk rendelkezésre 
bocsátására vagy az igazoló 
dokumentumok tisztázására.
23 Észrevételek 
Nem adnak magyarázatot a 2014-es közbeszerzési irányelvtől való 
lényeges eltérésekre
29 
Bár az uniós intézmények közbeszerzési szabályai nagy vonalakban követik 
a 2014-es közbeszerzési irányelv rendelkezéseit, az ezektől való eltérések indoklás 
nélkül maradnak. Ezek közül két eltérés jelentősen befolyásolja az uniós intézmé -
nyek közbeszerzéseinek hozzáférhetőségét. Egyik a kkv-k részvételére, a másik 
pedig az előzetes piaci konzultációk céljára vonatkozik.
A kkv-k részvétele nem kap egyértelmű ösztönzést
30 
A 2014-es közbeszerzési irányelv egyik fő célkitűzése az volt, hogy elősegít -
se „különösen a kis- és középvállalkozásoknak (kkv-k) a közbeszerzésben való 
részvételét”16. Ezzel összefüggésben a jogalkotó kifejezetten figyelmeztetett 
a vásárlóerőnek a közbeszerzések összevonása következtében történő túlzott 
koncentrálódásának kockázatára. A 2014-es közbeszerzési irányelvben több mint 
húsz alkalommal szerepel a „kkv-k” kifejezés. Az uniós költségvetési rendelet 
módosításai és az EKB átdolgozott közbeszerzési szabályai ezzel szemben egyet -
len alkalommal sem hivatkoznak kkv-kre. Ellenőrzésünk során megállapítottuk, 
hogy a Belső Piaci, Ipar-, Vállalkozás- és Kkv-politikai Főigazgatóság17 kivételével 
egyetlen ellenőrzött szervezet sem adott ki konkrét iránymutatásokat vagy utasí -
tásokat a kkv-k részvételének elősegítése vagy részvételük mértékének figyelem -
mel kísérése érdekében. Felmérésünkben a 40 válaszadó közül csak egy jelezte, 
hogy a kkv-k részvételét prioritásként kezelik. Mindazonáltal egyes közbeszer -
zési eljárások egyértelműen lehetőségeket teremtettek a kkv-k számára is (lásd: 
2. háttérmagyarázat ).
Nem történik említés a gazdasági szereplők tájékoztatására szolgáló 
előzetes piaci konzultációkról
31 
A 2014-es közbeszerzési irányelv kifejezetten lehetővé teszi a közbeszerzési 
eljárást megelőző előzetes piaci konzultációk alkalmazását, és meghatározza az 
ezekre vonatkozóan betartandó alapelveket18. Az ajánlatkérők külső szakértőktől, 
hatóságoktól vagy piaci szereplőktől kérhetnek vagy fogadhatnak el a közbeszer -
zési eljárás megtervezése és lebonyolítása során felhasználható tanácsokat, fel -
téve, hogy a tanácsadás nem jár a verseny torzulásával, illetve nem vezet a meg -
különböztetésmentesség és az átláthatóság elvének megsértéséhez. A 2014-es 
közbeszerzési irányelv kijelenti, hogy az ilyen piaci konzultációkat nemcsak 
a közbeszerzés előkészítésére lehet felhasználni, hanem arra is, hogy a gazdasági 
szereplőket tájékoztassák az ajánlattevő beszerzési terveiről és követelményeiről 
(lásd: 3. háttérmagyarázat ). Ez utóbbi célt az uniós költségvetési rendelet nem 
vette át19.16 Lásd: a 2014-es közbeszerzési 
irányelv 
2. preambulumbekezdése.
17 A potenciális ajánlattevőkkel 
folytatott kommunikációja 
során a Belső Piaci, Ipar-, 
Vállalkozás- és Kkv-politikai 
Főigazgatóság hangsúlyozza, 
hogy a részvételre különösen 
a kkv-k figyelmét hívják fel. 
A kkv-k önállóan, 
konzorciumban vagy 
alvállalkozóként nyújthatnak 
be ajánlatot.
18 Lásd: a 2014-es közbeszerzési 
irányelv 40. cikke.
19 Az EKB közbeszerzési szabályai 
nem említik az előzetes piaci 
konzultációt.
24 Észrevételek 
Példa a kkv-k által könnyen hozzáférhető eljárásokra
2014-ben az Európai Parlamentnek szaktanácsadásra volt szüksége a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és 
Élelmiszer-biztonsági Bizottsága számára. A szolgáltatások teljes becsült összértéke egy négyéves időszak 
alatt 2,5 millió euró volt. Ahelyett, hogy egyedi ajánlattevőt kerestek volna, a Parlament a következő öt részre 
osztotta fel az ajánlatot: környezetvédelmi politika, éghajlatváltozás, fenntartható fejlődés, közegészségügy 
és élelmiszer-biztonság. Minden részre vonatkozóan több alkalmas vállalkozót azonosítottak. A Parlament 
végül összesen 17 különböző társasággal kötött szerződést.
2014-ben a Tanács promóciós termékeket szerzett be összesen 122 566 euró értékben. A beszerzést 12 részre 
osztották fel az igényelt termékek típusa szerint (pl. órák, pólók és tollak). Az ajánlattevők az egyes részek 
szintjén külön versenyeztek és végül három különböző társasággal került sor szerződéskötésre.
Az EKB először nem talált „fővállalkozót” új frankfurti központjának felépítéséhez, mivel a kapott ajánlat 
jelentősen meghaladta az EKB költségvetését. Az EKB ezután úgy döntött, hogy az építési beruházásokat 14 
csomagban hirdeti meg, ahol minden csomag 4–10 részből áll. A felülvizsgált pályáztatási stratégia eredmé -
nyeként kkv-k is részt tudtak venni, majd szerződést kötni. Az EKB mintegy 60 párhuzamosan dolgozó építési 
vállalkozást irányított.
A 2014-es közbeszerzési irányelvtől való indokolatlan eltérés a 2015-ös uniós 
költségvetési rendeletben
„A közbeszerzési eljárás megindítása előtt az ajánlatkérő szervek piaci konzultációkat folytathatnak annak ér -
dekében, hogy előkészítsék a közbeszerzést, valamint hogy tájékoztassák a gazdasági szereplőket a beszerzési 
terveikről és követelményeikről”. (A 2014-es irányelv 40. cikke, utólagos kiemelés.)
„A közbeszerzési eljárás megindítása előtt az ajánlatkérő szerv előzetes piaci konzultációt folytathat annak 
érdekében, hogy előkészítse az eljárást”. (A 2015-ös uniós költségvetési rendelet 105. cikke.)2. háttérmagyarázat 3. háttérmagyarázat
25 Észrevételek 
Nem pontosították a helyi ingatlanpiac felmérésének módját
32 
A 2014-es közbeszerzési irányelv nem vonatkozik földterület, meglévő épületek 
vagy más ingatlan vagyontárgyak megvásárlására vagy bérlésére. Mindazonál -
tal az ilyen szerződésekben alkalmazott eljárásoknak összhangban kell állniuk 
a Szerződés alapelveivel, különösen az egyenlő bánásmód és az átláthatóság 
elvével.
33 
Sem az uniós költségvetési rendelet, sem az EKB közbeszerzési szabályai nem 
határozzák meg, hogy a potenciális beszállítókat vagy vállalkozókat hogyan kell 
tájékoztatni és miként kell velük felvenni a kapcsolatot, ha az uniós intézmények 
földterületet vagy meglévő épületeket szeretnének vásárolni. Ezért ez nagyrészt 
az intézmények vezetőinek belátására van bízva. Ellenőrzésünk során egyaránt 
találkoztunk olyan esetekkel, ahol a vezetők maguk mérték fel a piacot és vették 
fel közvetlenül a kapcsolatot az általuk kiválasztott potenciális szállítókkal vagy 
vállalkozókkal, illetve olyanokkal, ahol külső tanácsadók segítettek a megfelelő 
ajánlatok azonosításában, illetve ahol előzetes felhívást tettek közzé a Hivatalos 
Lapban.
34 
Egyedül a Bizottság vállalt nyilvánosan kötelezettséget20 arra, hogy az átlátha -
tóság biztosítása érdekében szisztematikusan előzetes felhívásokat tesz közzé 
a Hivatalos Lapban, amelyek tartalmazzák az egyes konkrét projektek minimum -
követelményeit, valamint a vonatkozó kizárási és előzetes részvételi feltételeket, 
illetve arra, hogy az eljárások eredményét is közzéteszi. Ellenőrzésünk során át -
tekintettük a Bizottság által az épületvételi vagy -bérleti szerződésekre vonatko -
zóan Brüsszelben alkalmazott eljárást, de ellenőrzésünk nem terjedt ki a Luxem -
bourgban alkalmazottak eljárásokra. Az Európai Parlament legutoljára akkor tett 
közzé előzetes felhívást a Hivatalos Lapban, amikor 2010-ben a Brüsszel fővárosi 
régióban keresett épületeket.20 Lásd: a Bizottság 
szolgálatainak brüsszeli és 
luxembourgi elhelyezésével 
kapcsolatos szakpolitikáról 
szóló, 2007. szeptember 5-i 
bizottsági közlemény 
(COM(2007) 501 végleges); 
különösen annak „A verseny 
fokozása a piacon: Az 
épületvásárlás és -bérlés 
módjainak felülvizsgálása” 
című szakasza.
26 Észrevételek 
Csak az EKB határozott meg közbeszerzési szabályaiban 
a nyelvhasználatra vonatkozó rendelkezéseket
35 
Az uniós költségvetési rendelet nem határozza meg a közbeszerzés során hasz -
nálandó nyelveket. Csak az EKB közbeszerzési szabályai rendelkeznek a nyelv -
használatról21. A legtöbb uniós intézmény által alkalmazott eljárások esetében 
fennáll a potenciális ajánlattevőkkel szembeni túlzott elvárások kockázata. Az 
uniós intézmények minden hivatalos nyelven közzéteszik pályázati felhívása -
ikat a TED adatbázisban. Ezenkívül a gazdasági szereplők kérhetik a részletes 
pályázati dokumentáció fordítását, és ajánlataikat bármely hivatalos nyelven 
benyújthatják. Azonban amikor az ajánlattevők vállalkozóvá válnak, gyakran nem 
folytathatják az eljárást az általuk választott hivatalos nyelven, hanem az ajánlat -
kérőnek a pályázati dokumentációban meghatározott igényeit kell teljesíteniük. 
A pályázati dokumentációban általában egy meghatározott nyelvet kötnek ki 
a szerződésekre (a szerződés végrehajtása során folytatott kommunikációra) és 
az elkészítendő dokumentumokra vonatkozóan.
Az eljárásokkal kapcsolatos döntések nem minden esetben 
segítették elő a lehető legnagyobb körben folytatott 
versenyt
36 
Megállapítottuk, hogy számos közbeszerzési tisztviselő nyomás alatt áll a peres 
ügyek elkerülése és/vagy a közbeszerzési eljárások lefolytatásához szükséges 
idő és erőforrások csökkentése érdekében. Ez olyan eljárási döntésekhez vezet -
het, amelyek jogi szempontból ugyan védhetőek, de a gondos pénzgazdálkodás 
szempontjából a versenyt jobban elősegítő szabályértelmezésre lenne szükség.
Csak az EKB rendelkezett belső politikával a hivatalos 
közbeszerzési eljárásokat megelőző előzetes piaci konzultációra 
vonatkozóan
37 
A hivatalos közbeszerzési eljárást megelőző átfogó piaci konzultáció fontos lépés 
a pályázati dokumentációban meghatározott követelmények és műszaki specifi -
kációk optimalizálása, valamint az eljárásban részt vevő potenciális ajánlattevők 
rendelkezésre állásának és pályázási hajlandóságának ellenőrzése szempontjából.21 Az EKB szabályai szerint 
a beszerzési eljárások angol 
nyelven folynak, kivéve, ha az 
eljárással vagy a szerződés 
tárgyával összefüggő kivételes 
körülmények más nyelvek 
használatát teszik 
szükségessé.
27 Észrevételek 
38 
A közbeszerzési irányelv és az uniós költségvetési rendelet legutóbbi felülvizsgá -
latáig a közbeszerzési szabályok nem említették az ajánlattételi felhívást meg -
előző piaci konzultációkat (lásd: előző bekezdés). Ezenkívül az EKB kivételével 
az uniós intézmények által a piaci konzultációval kapcsolatban kiadott belső 
iránymutatások és utasítások a módszerben rejlő kockázatokat hangsúlyozzák, 
továbbá korlátozó feltételeket határoznak meg vagy egyenesen ellenjavallják 
a potenciális ajánlattevőkkel történő kapcsolatfelvételt. Például a Parlament 
közbeszerzési eljárásokra vonatkozó belső vademecuma (2014. november) sze -
rint nem tanácsos véleményt kérni és elfogadni az adott szerződésben érde -
kelt magánszemélyektől vagy gazdasági szereplőktől, mivel ez akadályozhatja 
a versenyt.
39 
Ez a megközelítés kockázatkerülő hozzáállást eredményezhet a közbeszerzési 
tisztségviselők részéről. A vizsgált közbeszerzési dossziékban kevés nyomát 
találtuk annak, hogy átfogó piaci konzultációt végeztek volna. Ezt a felmérésünk 
is megerősítette. Számos válaszadó jelezte, hogy a közbeszerzési eljárások meg -
indítása előtt ritkán alkalmazzák a piaci konzultációt.
40 
A többi uniós intézménnyel ellentétben az EKB közbeszerzési szervezeti egysége 
olyan belső iránymutatásokat adott ki és alkalmazott, amelyek a jobb értékará -
nyosság elérése érdekében a hivatalos közbeszerzési folyamat megkezdése előtt 
proaktív megközelítést szorgalmaznak a beszállítókkal folytatott kapcsolattartás 
terén. Ez különösen informális találkozók megszervezését jelenti a már meglévő 
és potenciális vállalkozókkal a piaci információszerzés, az EKB követelményeinek 
bemutatása és a verseny elősegítése érdekében.
A szerződéseket nem osztották olyan gyakran részekre, mint 
amennyire az lehetséges lett volna
41 
Egy szerződés részekre osztása növeli a versenyt és megkönnyíti a részvételt 
a kis- és középvállalkozások számára. Minél nagyobb a szerződés, annál kisebb 
a valószínűsége, hogy azt kkv-knek ítélik oda22.22 Lásd: a Bizottság felkérésére 
külső tanácsadók által 
készített, 2014. februári „SMEs’ 
access to public procurement 
markets and aggregation of 
demand in the EU” (A kkv-k 
közbeszerzési piacokhoz való 
hozzáférése és a kereslet 
aggregálása az Unióban) című 
tanulmány.
28 Észrevételek 
42 
A költségvetési rendelet alkalmazásai szabályainak 168. cikke úgy rendelkezik, 
hogy „amennyiben helyénvaló, technikailag kivitelezhető és költséghatékony”, 
a szerződéseket egy eljáráshoz tartozó külön tételek formájában kell odaítélni. Ez 
a megfogalmazás nagy mozgásteret hagy az engedélyezésre jogosult tisztviselők 
számára a részekre bontás alkalmazásában. Megállapítottuk, hogy a szerződések 
részekre bontását nem alkalmazták a lehető legnagyobb mértékben. A  4. háttér -
magyarázat  néhány példával szolgál az olyan esetekre, ahol részekre bontást 
lehetett volna alkalmazni. A tagállamok központi kormányzati szintjével össze -
hasonlítva az uniós intézmények esetén a TED-ben közzétett, részekre bontott 
szerződési hirdetmények aránya lényegesen alacsonyabb volt (lásd:  6. ábra ).
Olyan esetek, ahol a szerződést részekre oszthatták volna
2014-ben a Tanács 10 éves időtartamra több mint 93 millió euró értékben ítélt oda keretszerződést a jelenle -
gi és jövőbeni épületeiben található gépészeti berendezések kezelésére, karbantartására, javítására és kor -
szerűsítésére egy társaságnak, a szerződés részekre osztása nélkül. Az igénybe vett szolgáltatások sokrétűek, 
kiterjednek a fűtésre, szellőztetésre, légkondicionálásra, víz- és csatornaművekre, elektromosságra, vészhely -
zeti hálózatokra, napelemekre, kollektív védőberendezésekre, konyhaberendezésekre, zsírleválasztók ürítésé -
re, a fogyasztás nyomon követésére, technikai segítségnyújtásra és a berendezések korszerűsítési munkáira.
A Bizottság nem élt a részekre bontás lehetőségével 2015-ben az „Európa Önökért Tanácsadó Szolgálat” 
elnevezésű, ingyenes uniós jogi tanácsadás szolgáltatásra vonatkozó, öt évre szóló, több mint 8,9 millió eu -
rós szerződésének odaítélésekor. Ez a szolgáltatás igen összetett, mivel valamennyi uniós nyelven nyújtott 
jogi tanácsadásra vonatkozik, amelyhez valamennyi uniós jogrend ismerete szükséges. Az egyedüli ajánlatot 
a már meglévő szolgáltató nyújtotta be, mivel valószínűleg ő volt az egyetlen olyan helyzetben levő gazdasá -
gi szereplő, aki kész ajánlatot tudott benyújtani ilyen széles körű szolgáltatásokra. A pályázati dokumentáció 
letöltetéseinek száma (211 letöltés) azonban nagy érdeklődést mutatott a pályázat iránt. A szerződés például 
országcsoportonként történő részekre osztása azonban elősegíthette volna más gazdasági szereplők részvé -
telét is.
2014-ben az Európai Parlament öt évre szóló, 19,8 millió euró értékű szerződést kötött egy társasággal stras -
bourgi épületeinek takarítására. A kért szolgáltatások leírása „irodák, ablakok, belső és külső épületasztalossá -
gi elemek és fémfelületek tisztítása és más általános higiéniai szolgáltatások az Európai Parlament strasbourgi 
épületeiben” volt, és a szerződés nem volt részekre osztva. Az ablaktisztítást külön részben lehetett volna 
odaítélni, és ez növelte volna a lehetőséggel élni tudó társaságok számát. Az ablaktisztítást gyakran az irodai 
takarítástól különálló tevékenységként, külön személyzettel és eltérő gyakorisággal végzik, valamint ahhoz 
külön tapasztalatok, készségek és eszközök szükségesek.4. háttérmagyarázat
29 Észrevételek 
Részekre bontott eljárások aránya az uniós intézmények és központi tagállami 
hatóságok által közzétett szerződési hirdetmények közötti összehasonlításban6. ábra
Európai intézmény/ügynökség vagy nemzetközi szervezetMinisztérium vagy más nemzeti vagy szövetségi hatóság2014 2013 2012 2011 201025%
20%
15%
10%
5%
0%
Megjegyzés:  Amennyiben a szerződési hirdetmény nem tartalmazott részekre bontással kapcsolatos információkat, úgy tekintettük, hogy nem 
történt részekre bontás. Az „európai intézmény/ügynökség vagy nemzetközi szervezet” TED beszámolási kategória nagyon kevés szerződési 
hirdetményt tartalmaz nem uniós nemzetközi szervezetektől.
Forrás:  Számvevőszék, a Kiadóhivataltól származó adatok alapján.
43 
Míg a szerződések részekre osztása és azok egyidejűleg történő közzététele 
növelheti a közbeszerzési eljárások hozzáférhetőségét, annak érdekében, hogy 
elkerüljék egy versenyalapúbb eljárás alkalmazásának szükségességét, az uniós 
intézmények nem oszthatnak fel mesterségesen egy közbeszerzést. Például az 
Európai Parlament 2014-ben egy szállítótól vásárolt irodai bútorokat két hónapon 
belül négy külön tárgyalásos eljárás keretében úgy, hogy csak egy ajánlattevő 
volt. A négy eljárás egyike sem haladta meg a szélesebb körű közzétételhez előírt 
értékhatárt, mivel értékük egyenként 8021 és 14 110 euró között mozgott, össz -
értékük pedig 43 435 euró volt. Mind a négy közbeszerzés nagyon hasonló volt, 
mindegyik esetben egy konkrét épületben elhelyezett igazgatók és főigazgatók 
irodáinak bútorzatára irányult.
A meghívásos eljárások alkalmazása a potenciális ajánlattevők 
eltántorításának kockázatával járt
44 
Az uniós költségvetési rendelet szerint az ajánlatkérő bármely beszerzés esetén 
egyaránt folyamodhat nyílt vagy meghívásos eljáráshoz. Az EKB közbeszerzési 
szabályai elsőbbséget adnak a nyílt eljárásnak, mivel a nyílt eljárást határozzák 
meg szabványos eljárásként.
30 Észrevételek 
45 
A meghívásos eljárás23 rendelkezik bizonyos előnyökkel, különösen akkor, ha biz -
tonsági/titoktartási okokból korlátozni kell a pályázati dokumentáció terjeszté -
sét. A közbeszerzési szabályok legutóbbi felülvizsgálata előtt legalábbis fennállt 
a kockázata annak, hogy egyes potenciális ajánlattevők elállnak a részvételtől, 
mivel az első szakaszban nem állt rendelkezésre a részletes specifikációkat tar -
talmazó ajánlati felhívás, ezért nem voltak egyértelműek az ajánlattevő elvárásai. 
Az csak később fog kiderülni, hogy ez a helyzet a felülvizsgált, 2016-tól hatályos 
alkalmazási szabályokkal hogyan fog változni. Az alkalmazási szabályok úgy ren -
delkeznek, hogy a teljes ajánlati specifikációt tartalmazó közbeszerzési dokumen -
tációt a kétlépéses eljárások, mint pl. a meghívásos eljárás esetén a kezdetektől 
fogva elérhetővé kell tenni. Az alkalmazási szabályok azonban kivételi záradékot 
tartalmaznak, amely indokolt esetben, például titoktartási vagy műszaki meg -
fontolásból lehetővé teszi az e szabálytól való eltérést.
46 
Ezenkívül a meghívásos eljárás általában tovább tart, mint a nyílt eljárás, ami már 
önmagában is eltántoríthatja a potenciális ajánlattevőket. A szokásos, a pályázati 
dokumentációt elektronikusan elérhetővé tevő nyílt eljárások esetén a benyújtási 
határidő legalább 47 nap, míg a meghívásos eljárás esetén ez 37 plusz 35 nap. 
Ezenkívül a meghívásos eljárás két szakaszát megszakítja a részvételi kérések 
feldolgozásához szükséges időszak. További késedelmet okozhat, ha részvételi 
kéréseket utasítanak el, és az érintett gazdasági szereplők nem fogadják el ki -
zárásukat. Végezetül az eljárás nem biztosít rugalmasságot arra, hogy az ajánla -
tokat először az odaítélési kritériumoknak megfelelően értékeljék, a kizárási vagy 
kiválasztási kritériumok mentén történő előzetes értékelés nélkül, ami a nyílt 
eljáráshoz képest tovább nyújtja a folyamatot.
47 
Az összes uniós intézményt 2010 és 2014 között tekintve a nyílt eljárás során 
odaítélt szerződések száma mindvégig körülbelül háromszorosa volt a meg -
hívásos eljárás során odaítéltek számának. Ezzel szemben a Tanács ugyaneze  n 
időszak alatt az esetek nagy többségében meghívásos eljárást követett. Ezeknek 
az eljárásoknak a hossza jelentős problémát okozott. A 2011 és 2013 közötti idő -
szakban átlagos időtartamuk majdnem egy év volt, és átlagosan 170 nap telt el 
a szerződési hirdetmény közzététele és az ajánlatok beérkezése között.23 A nyílt eljárásokkal szemben 
a meghívásos eljárás két 
szakaszból áll. Az első 
szakaszban bármely 
érdeklődő gazdasági szereplő 
kérheti részvételét, de csak 
a kiválasztási kritériumokat 
teljesítő jelentkezők 
nyújthatnak be ajánlatot.
31 Észrevételek 
A tárgyalásos eljárások alkalmazását általánosságban szorosan 
figyelemmel kísérték
48 
A közbeszerzési szabályok 2014-es reformja kiterjesztette a közbeszerzési el -
járások hatókörét az ajánlattevőkkel folytatott tárgyalásokra, különösen az új 
„tárgyalásos versenyeljárás” keretében. Az ellenőrzésünk szempontjából még túl 
korai volt az új szabályok hatásainak értékelése.
49 
Korábban a hirdetmény közzététele nélküli tárgyalásos eljárásokat négyszer 
gyakrabban használták, mint a Hivatalos Lapban közzétett tárgyalásos eljáráso -
kat. A hirdetmény közzététele nélküli tárgyalásos eljárások alkalmazásának fő oka 
az volt, hogy a kivitelezési munkákat, áruszállítást vagy szolgáltatásnyújtást csak 
egy gazdasági szereplő tudta teljesíteni és nem volt ésszerű alternatíva, illetve 
helyettesítő áru vagy szolgáltatás.
Olyan esetek, ahol szélesebb körű közzététel lett volna helyénvaló
Az Európai Parlament tárgyalásos eljárást követően kötött egy 133,6 millió euró értékű „épületvételi vagy -bér -
leti szerződést” egy olyan brüsszeli épületre, amely a szerződés 2012. június 27-i aláírásakor még nem állt 
készen. Ahogy azt a 2/2007. sz. különjelentésünkben bemutattuk24, az alkalmazási szabályok 134. cikkének (1) 
bekezdése alapján a lehető legszélesebb körben történő meghirdetés alól kizárólag a már meglévő épületek 
kaphatnak mentességet. A befejezetlen és még fel nem épült épületek esetében nyílt és versenyalapú odaíté -
lési módszereket kell alkalmazni.
Az EKB igazgatósága részéről szervezeti tanácsadási szolgáltatások iránti igény merült fel, hogy el tudják 
látni az egységes felügyeleti mechanizmus 2014. novemberi elindítása előtt mindössze néhány hónappal 
felmerülő, a bankfelügyeleti rendszer terén ellátandó új feladatköröket. Öt potenciális ajánlattevővel vették 
fel közvetlenül a kapcsolatot ajánlatot kérve, de szerződési hirdetményt nem tettek közzé, arra hivatkozva, 
hogy kivételre van lehetőség, „ha az EKB által előre nem látható események által kiváltott rendkívüli sürgős -
ség miatt a beszerzési eljárások határideje nem tartható be”. Már 2013-ban előre látható volt azonban, hogy 
az egységes felügyeleti mechanizmus létrehozása szervezeti kihívást jelent majd az EKB számára, és nem volt 
bizonyított, hogy a gyorsított meghívásos eljárás során betartandó határidők (tíz nap a jelentkezések, majd 
tíz nap az ajánlatok benyújtására) nem lettek volna elegendők a rendelkezésre álló időkeretben. A szerződés 
értéke 3,49 millió euró volt.
24 HL C 148., 2007.7.2., 1. o., lásd: 21. bekezdés.5. háttérmagyarázat
32 Észrevételek 
50 
A hirdetmény közzététele nélküli tárgyalásos eljárások alkalmazását az ellen -
őrzött intézmények az uniós költségvetési rendelet követelményeinek meg -
felelően szorosan figyelemmel kísérték. Az Európai Parlamentnél és az EKB-nál 
azonban két olyan esetet találtunk, ahol szélesebb körű közzététel lett volna 
helyénvaló (lásd: 5. háttérmagyarázat ).
Tárgyalások folytatására vonatkozó kötelezettség a tárgyalásos 
eljárások esetében
51 
Nevével ellentétben a tárgyalásos eljárás nem minden esetben járt tényleges 
tárgyalás lebonyolításával. Ez különösen kis értékű eljárások esetében volt így. 
A Bizottság és a Parlament főigazgatóságai a tárgyalásos eljárások során a leg -
jobb benyújtott ajánlatot választották ki, de nem kísérelték meg azt tárgyalásos 
úton kedvezőbbé tenni.
52 
Az ajánlattevők azonban azt várhatják, hogy a kezdeti benyújtás után lehetősé -
get adnak számukra kiigazítani az eredeti ajánlatban szereplő árat vagy minősé -
get. Ilyen lehetőség hiányában ezek az ajánlattevők meg vannak fosztva a szer -
ződés elnyerésének lehetőségétől és az intézmény adott esetben egy kedvezőbb 
ajánlatot mulaszt el.
53 
2015-ös felülvizsgálata óta az uniós költségvetési rendelet kifejezetten úgy ren -
delkezik, hogy az ajánlatkérő szerv az eredeti ajánlat alapján, tárgyalás nélkül is 
lebonyolíthatja az eljárást, amennyiben a közbeszerzési dokumentációban fenn -
tartotta magának ezt a lehetőséget. Az ajánlattevő szempontjából azonban ez az 
új rendelkezés sem szünteti meg az említett bizonytalanságot, mivel nem biztos, 
hogy valóban sor kerül tárgyalásra.
33 Észrevételek 
A Tanács folyamatban levő hétéves vagy hosszabb időszakra szóló szerződései
UCA 093/13: a Tanács meglévő vagy jövőbeni épületeiben található műszaki létesítmények kezelése, karban -
tartása, javítása és korszerűsítése, maximum 10 éves időtartamra. Összeg: 94 millió euró.
UCA 14/048: Az Európai Unió Tanácsának Justus Lipsius épületében található felvonók korszerűsítése és teljes 
karbantartása, maximum 10 éves időtartamra. Összeg: 3,35  millió  euró.
UCA 14/100: Az Európai Unió Tanácsának Főtitkársága épületeiben történő válaszfal-építési és utómunkák, 
maximum 7 éves időtartamra. Összeg: 6,66 millió euró.
UCA 15/010: A Justus Lipsius épületben található elektromos és elektromechanikus létesítmények felügyeleti 
és irányítási berendezéseinek cseréje és karbantartása, 17 éves időtartamra. Nem tettek közzé a közbeszerzési 
szerződés odaítéléséről szóló hirdetményt.
UCA 15/011: Az Európai Unió Tanácsa épületeinek korszerűsítési és karbantartási munkái, maximum 7 éves 
időtartamra. Összesen: 31,2  millió  euró.
UCA 034/15: Mobil robbanószer-érzékelő eszközök vásárlása és karbantartása 10 éves időtartamra. Nem tettek 
közzé a közbeszerzési szerződés odaítéléséről szóló hirdetményt.
Forrás:  Európai Számvevőszék.6. háttérmagyarázatA keretszerződések túl hosszú időtartama a verseny 
akadályozásának kockázatát veti fel
54 
A keretszerződések hosszú távú kapcsolatot létesítenek egy vagy több szállí -
tóval vagy szolgáltatóval. Ilyen szerződések kötése áruk vagy szolgáltatások 
ismétlődő beszerzésekor célszerű, ha az ajánlatkérő tudja, hogy mire, de azt 
nem, hogy mikor és milyen mennyiségben van szüksége az adott időszak alatt. 
A keret  szerződések időtartama a szabályok szerint legfeljebb négy év25 lehet 
annak érdekében, hogy ne alakuljanak ki a versenyt hátráltató hatások. A keret -
szerződések időtartama csak kivételes, különösen a szerződés tárgya által indo -
kolt esetben haladhatja meg a négy évet. Az ajánlatkérő adminisztratív költségei -
nek csökkentése nem minősül megfelelő oknak.
55 
A többi ellenőrzött szervezettel szemben a 2013–2015-ös időszakban a Tanács 
gyakran élt a kivételi záradékkal, hogy épületeivel kapcsolatban odaítélt keret -
szerződéseinek időtartamát jelentősen meghosszabbítsa. A  6. háttérmagyará -
zat sorolja fel ezeket a hét évre vagy hosszabb időszakra szóló szerződéseket.25 A gazdasági szereplővel 
folytatott szerződéses 
jogviszony meghaladhatja 
a négy évet, mivel 
a keretszerződésen alapuló 
egyedi szerződések 
időtartamának nem szükséges 
egybeesniük a keretszerződés 
időtartamával.
34 Észrevételek 
III – szakasz. Szü kségtelen akadályok állnak az uniós 
intézmények által ajánlott közbeszerzési 
lehetőségeket kereső és ezekkel élni kívánó 
potenciális ajánlattevők előtt
56 
Megvizsgáltuk, hogy mennyire volt egyszerű az uniós intézmények által ajánlott 
közbeszerzési lehetőségek azonosítása, és hogy álltak-e rendelkezésre eszközök 
ahhoz, hogy a potenciális ajánlattevők szükségtelen költségek felmerülése nélkül 
be tudják nyújtani ajánlataikat, valamint eljárási problémák esetén eredményes 
felülvizsgálatot kezdeményezhessenek.
57 
A helyes gyakorlat egy egyablakos elektronikus ügyintézési szolgáltatás létrehozá -
sa lenne, amely lehetővé tenné a gazdasági szereplők számára, hogy közös online 
platformon keresztül érjék el az összes vonatkozó információt és az uniós intézmé -
nyekkel ezen a weboldalon keresztül tudjanak kapcsolatot tartani. Ideális eset -
ben a közbeszerzési eljárásokat, beleértve a vonatkozó szabályokkal kapcsolatos 
kommunikációt, üzleti lehetőségeket, a vonatkozó közbeszerzési dokumentációt, 
az ajánlatok benyújtását és más, az intézmények és gazdasági szereplők közötti 
kommunikációt egyetlen elektronikus csatornán kell folytatni. Az elektronikus köz -
beszerzés (lásd: 7. háttérmagyarázat ) biztosítja az ehhez szükséges eszközöket.7 . háttérmagyarázatAz elektronikus közbeszerzés fogalma
Az elektronikus közbeszerzés (e-közbeszerzés) az elektronikus kommunikáció és tranzakció-feldolgozás alkal -
mazása a közszféra intézményei által áruk és szolgáltatások beszerzése, valamint kivitelezési munkák pályáz -
tatása során.
A közbeszerzési folyamat minden szakasza végrehajtható vagy támogatott elektronikus úton. Jelenleg a kö -
vetkező elemeken van a hangsúly:
e-értesítés: a közbeszerzési lehetőségekkel kapcsolatos felhívások elektronikus közzététele egy e-pályáztatási 
platformra való hivatkozással;
e-pályáztatás (más szóval e-hozzáférés): közbeszerzési dokumentáció, pl. feladatmeghatározás internetes 
közzétételére szolgáló platform, amely elektronikus kommunikációt biztosít az ajánlattevők és az ajánlatkérő 
szervezetek között;
e-benyújtás: gazdasági szereplők ajánlatainak elektronikus úton történő benyújtása pályázati felhívásokra.
Lásd: COM(2012) 179 final „Az e-közbeszerzésre vonatkozó stratégia” és COM(2013) 453 final „Teljesen elektronizált 
közbeszerzés a közigazgatás korszerűsítéséért”.
35 Észrevételek 
Az uniós intézmények közbeszerzési tevékenységeinek 
internetes megjelenése kívánnivalókat hagy maga után
58 
A gazdasági szereplők szempontjából három okból is fontos az uniós intéz -
mények közbeszerzési tevékenységeinek megfelelő publicitása: elősegíti 
a szerződés  kötési lehetőségekkel kapcsolatos információkhoz történő hozzá -
férést, segít a szabályok megértésében és az ajánlatok legmegfelelőbb benyúj -
tási módjának megismerésében, valamint az átláthatóság bizalmat ébreszt az 
eljárások tisztességes végkimenetelében, ami részvételre ösztönzi a gazdasági 
szereplőket.
Az elérhető információk hiányosak és több kü lönböző weboldalon 
találhatók meg
59 
Az europa.eu az Európai Unió hivatalos weboldala. Saját tájékoztatása szerint 
ez „jó kiinduló pont, ha az EU által nyújtott tájékoztatást és szolgáltatást keres, 
de nem igazodik el a webhelyeinken”26. Annak említésén kívül, hogy az uniós 
intézmények közbeszerzési lehetőségeket nyújtanak, az europa.eu sem az uniós 
intézmények közbeszerzési tevékenységeiről, sem a vonatkozó szabályokról nem 
ad tájékoztatást. A weboldal csak a különböző uniós intézmények közbeszerzési 
szervezeti egységeire mutató linkeket (összesen tizenegy hivatkozást), illetve 
a „Doing business with the European Commission” (Legyen Ön is az Európai 
Bizottság üzletfele) című 2009-es kiadványnak az EU-Könyvesboltból történő 
ingyenes letöltési lehetőségét tartalmazza.
60 
A Bizottság központi közbeszerzési oldala a másik olyan weboldal, amelyet az 
uniós intézmények közbeszerzésével kapcsolatban érdeklődők valószínűleg 
meglátogatnak27. Ez a weboldal mutatja be azokat a szakpolitikai területeket, 
amelyekre vonatkozóan a Bizottságnak közbeszerzési igényei lehetnek, az adott 
szakpolitikai területekért felelős különböző főigazgatóság weboldalaira mutató 
linkekkel. Ennél több információt az oldal nem nyújt.
61 
A központi weboldalakkal szemben a bizottsági főigazgatóságok és más uniós 
intézmények weboldalai több információt tartalmaznak. Azonban ahogy azt 
a tizenegy különböző weboldal számvevőszéki elemzését összegző 2. táblá -
zat is bemutatja, az ezen az oldalakon tárgyalt témakörök jelentős eltéréseket 
mutatnak.26 http://europa.eu/
abouteuropa/index_hu.htm .
27 http://ec.europa.eu/
contracts_grants/
contracts_hu.htm .
36 Észrevételek 
Az uniós intézményi weboldalak közbeszerzéssel foglalkozó részeinek elemzése
Kategóriánként összesen
Parlament
Tanács
EKBBizottság
Jelmagyarázat:
I – igen
P – részben
R – csak regisztráció után  
Kommunikációs Főigazgatóság
Informatikai Főigazgatóság
EUROPEAID
Belső Piaci, Ipar-, Vállalkozás- és 
Kkv-politikai Főigazgatóság
JRC
OIB
OIL
Kutatási és Innovációs 
Főigazgatóság
Adóügyi és Vámuniós 
Főigazgatóság
Általános információk az uniós intézmény 
közbeszerzéséről6 I I I I I I
Iránymutatás a szállítóknak az ajánlat benyújtásának 
módjáról5 I I I I I
Az uniós intézmények közbeszerzésének jogalapjával 
kapcsolatos információk8 I I I I I I I I
Általános szerződési feltételek és/vagy 
mintadokumentumok8 I I I I I I I I
További képzési vagy ismeretterjesztő eszközök  
(e-oktatás, útmutató internetfelhasználóknak)3 I I I
A közbeszerzéssel kapcsolatos kérdések benyújtásának 
lehetősége8 I I I I I I I I
Regisztráció új lehetőségekkel kapcsolatos értesítések 
fogadásához8 I I I I I I I I
Az ajánlattételi dokumentáció elektronikus úton 
elérhető12 I R R I I I I I I I I I
További keresési lehetőségek érhetők el a weboldalon 
belül3 I I I
Tájékoztatás a jelenlegi nagy értékű közbeszerzési 
lehetőségekről12 I I I I I I I I I I I I
Jövőbeni vagy tervezett nagy értékű eljárások jelzése 4 I I P I
Tájékoztatás a jelenlegi alacsony értékű közbeszerzési 
lehetőségekről6 I I I I I I
Jövőbeni vagy tervezett alacsony értékű eljárások 
jelzése4 I I I I
Vizsgált weboldalanként összesen 5 11 6 3 8 13 8 7 9 4 5 8
Megjegyzés:  Az elemzés 2015. június 24. és július 6. között készült.
Forrás:  Európai Számvevőszék.2. táblázat
37 Észrevételek 
28 „Beszerzések és támogatások 
az Európai Unió külső 
tevékenységében – Gyakorlati 
útmutató“.
29 http://ted.europa.eu62 
Az elemzett weboldalak közül a EuropeAid weboldala követi a legjobb gyakorla -
tot, mivel minden szükséges információ elérhető rajta. Felhasználóbarát és fejlett 
rendszer teszi lehetővé a közbeszerzési lehetőségek közötti, számos paraméter 
mentén történő keresést. Ezenkívül útmutató és e-oktatás áll rendelkezésre. 
A többi weboldalhoz képest a fő különbség, hogy a EuropeAid weboldalán 
részletes útmutatókat tettek közzé a közbeszerzési eljárásokra vonatkozóan28. 
Máshol ezek az útmutatók belső dokumentumnak minősülnek és azokat nem 
teszik közzé a hivatalos weboldalakon. Ez vonatkozik például a Bizottság Költség -
vetési Főigazgatóságának központi pénzügyi szolgálata által készített közbeszer -
zési vademecumra is. A vademecum legfrissebb változata 2015. novemberi, de 
az interneten csak korábbi változatok érhetők el, és azok is csak azért, mert egy 
ügyvédi iroda és egy civil társadalmi szervezet közzétette azokat.
A TED (Tenders Electronic Daily) keresőfunkciója nem mindig 
adott kielégítő eredményeket
63 
A TED (Tenders Electronic Daily) az Európai Unió Hivatalos Lapjának az európai 
közbeszerzésre vonatkozó kiegészítésének online változata. A TED-ben keddtől 
szombatig naponta, 18 óra körül teszik közzé a közbeszerzési hirdetményeket29. 
Ezeknek a hirdetményeknek a döntő többsége az uniós tagállamok ajánlatkérői -
től érkezik. Az uniós intézmények szerződési hirdetményeit is közzéteszik a TED-
ben, amennyiben azok becsült értéke eléri a 2014-es közbeszerzési irányelvben 
meghatározott határértékeket; ez alól az alkalmazási szabályok 134. cikke értel -
mében kivételt jelentenek a szerződési hirdetmény közzététele nélküli tárgyalá -
sos eljárások.
64 
A közbeszerzési hirdetmények nagy száma miatt alapvető fontosságú, hogy 
a TED hatékony, intuitív keresési funkcióval rendelkezzen a felhasználóbarát 
működés érdekében. A TED-ben közzétett hirdetményeket ország, üzleti ága -
zat, a teljesítés helye és számos más kritérium alapján lehet rendezni és keresni. 
A TED keresési funkciója lehetővé teszi különböző kritériumok kombinációját az 
adott felhasználót érdeklő szerződési hirdetmények kereséséhez. A tesztek során 
számos problémát tártunk fel a nem megfelelő találatokat eredményező keresési 
lehetőségekkel kapcsolatban. Példák a  8. háttérmagyarázatban  olvashatók.
38 Észrevételek 
Nem minden esetben használják megfelelően az ü zleti lehetőségek 
azonosítására szolgáló eszközöket, mint pl. a közös közbeszerzési 
szójegyzéket és a statisztikai célú ter ületi egységek nómenklatúráját
65 
A TED keresési eredményeinek pontossága az ajánlatkérők által bevitt ada -
tok helyességén múlik, különösen a TED által használt osztályozási eszközök 
tekintetében.
66 
A közös közbeszerzési szójegyzék (Common Procurement Vocabulary, CPV) 
a legfontosabb osztályozási eszköz. A CPV célja, hogy az ajánlattevők számára 
megkönnyítse a releváns pályázati hirdetmények üzleti ágazatonkénti azonosí -
tását. A szójegyzék ötszintű strukturális hierarchiában körülbelül 10 000 kódot 
tartalmaz. Minden kód egy nyolcjegyű számból és a szerződés tárgyát képező 
kivitelezési munkák, áruk vagy szolgáltatások szöveges leírásából áll. 8. háttérmagyarázatPéldák nem megfelelő eredményeket adó, a folyamatban levő szerződési 
hirdetmények közötti TED-keresésekre
A folyamatban lévő szerződési hirdetmények között az „építési és ingatlanszolgáltatások” üzleti ágazat és az „eu -
rópai intézmény/ügynökség vagy nemzetközi szervezet” keresési feltételek kombinációja összesen 124 találatot 
eredményezett. Azonban a megjelenített elemek között számos olyan szerződési hirdetmény volt, amelyeknek 
nem volt semmi köze az „építési és ingatlanszolgáltatások” üzleti ágazathoz, pl. „fordítási szolgáltatásokhoz”, „az 
uniós fogyasztóvédelmi jog célravezetőségi vizsgálatát támogató tanulmányokhoz” vagy az „üzleti és a tudomá -
nyos szektorra vonatkozó kkv-eszközhöz” kapcsolódtak.
A folyamatban lévő szerződési hirdetmények közötti másik keresést a „bányászat és érckitermelés” üzleti ágazatra 
korlátozva és az „európai intézmény/ügynökség vagy nemzetközi szervezet” feltétellel kombinálva olyan, a meg -
adott feltételekhez nem kapcsolódó tételeket eredményezett, mint pl. „napvédelmi eszközök” vagy „vasúti közle -
kedéshez kapcsolódó épületek építési munkái”. A keresési feltételeknek ezt a kombinációját különböző napokon 
teszteltük. Számos alkalommal a keresési funkció kizárólag olyan szerződési hirdetményeket talált, amelyeknek 
semmi közük nem volt a „bányászat és érckitermelés” területhez.
A teljes szövegű keresési funkció sem mindig adott kielégítő eredményeket. Az utasításokat követve idézőjelek 
között írtuk be például a „biztonsági szolgáltatások” keresőszót az „európai intézmény/ügynökség vagy nem -
zetközi szervezet” feltétellel kombinálva és 147 találatot kaptunk, amelyek között olyan, a témához nem kapcso -
lódó elemek voltak, mint „a közigazgatással és intézményi kapacitásépítéssel kapcsolatos jobb országismeretek 
kidolgozásának támogatása” vagy „technikai segítségnyújtás vízügyi nagykövetek képzésére és figyelemfelhívó 
projektekre”.
A TED konkrét uniós intézmények szerződési hirdetményeire vonatkozó keresési funkcióját 2015 decemberében 
javították, de még mindig nem volt teljesen megbízható. Például az Európai Unió Tanácsa jelölődobozt kipipálva 
a rendszer vegyesen adott találatokat a Tanács és az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) által közzétett hirdetmé -
nyekből. Ha azonban az EKSZ jelölődobozára kattintottunk közvetlenül, néhány EKSZ-hirdetmény nem jelent 
meg. Ezenkívül egy adott uniós ügynökség szerződési hirdetményeinek megkeresése továbbra is nehézkes volt.
(A tesztkereséseket 2016 januárjában és februárjában végeztük el.)
39 Észrevételek 
67 
Egy, az Európai Bizottság által megrendelt tanulmány30 rámutatott, hogy a szer -
ződési hirdetmények viszonylag nagy százaléka tartalmaz pontatlan kódokat. 
Egy 405 szerződési hirdetményen végzett vizsgálat kimutatta, hogy a kódok 
a hirdetmények körülbelül 23%-ában pontatlanok voltak. Az esetek körülbelül 
10%-ában az alkalmazott kód nem írta le a beszerzett építési munkát/árut/szol -
gáltatást, mintegy 8%-ukban túl általános kódot használtak, míg 4%-ukban a kód 
túl specifikus volt. Ellenőrzésünk során a Bizottság által közzétett szerződési hir -
detményeket is találtunk pontatlan kódokkal. Példák a  9. háttérmagyarázatban  
olvashatók.
Példák a Bizottság által helytelen ül használt CPV-kódokra
A „gépjárművek különböző piacainak statisztikai és előrejelzési elemzése” témakörhöz kapcsolódó tanul -
mánykészítési szerződéshez az ajánlatkérő a „közúti tömegközlekedési szolgáltatások” kódot (60 112 000-es 
kód) használta. Az odaítélt szerződés értéke 429 300 euró volt.
Egy, „a kibocsátások, a versenyképesség és a gépjárműipar gazdasági elemzése” területén teljesítendő 
tanulmánykészítési szerződés esetében a „közlekedési eszközök és közlekedési kiegészítő eszközök” kódot 
(34 000 000-es kód) használták. Az odaítélt szerződés értéke 5 000 000 euró volt.
Az „európai Bizottság összefonódásokról szóló határozataival kapcsolatos főbb kvalitatív és kvantitatív infor -
mációk összegyűjtése” témakörhöz kapcsolódó szerződés esetében a „piackutatás” kódot (79 310 000-es kód) 
használták. Az eljárás sikertelen volt, nem ítéltek oda szerződést.9. háttérmagyarázat30 „Review of the functioning of 
the CPV Codes/System” (A 
CPV-kódok/-rendszer 
működésének áttekintése) 
2012. december, a Belső Piaci 
és Szolgáltatási Főigazgatóság 
számára készült tanulmány.
68 
A statisztikai célú területi egységek nómenklatúráját (NUTS) az Eurostat, az Unió 
statisztikai hivatala hozta létre azzal a céllal, hogy egységes bontást nyújtson 
a területi egységekről az Európai Unió regionális statisztikáinak elkészítéséhez. 
A szerződési hirdetményekben a NUTS-nómenklatúra használatával jelezhetik 
a kivitelezési munkák, áruszállítás vagy szolgáltatásnyújtás teljesítésének he -
lyét. A Bizottság szervezeti egységeinek többsége nem használt NUTS-kódokat 
szerződési hirdetményeiben. Ha egy ajánlatkérő nem ad meg a szerződés teljesí -
tési helyét jelző NUTS-kódot, a hirdetmény elkerülheti a potenciális ajánlattevők 
figyelmét.
40 Észrevételek 
Az e-pályáztatás és e-benyújtás esetében az uniós 
intézmények sz ükségtelen akadályokat állítanak a gazdasági 
szereplők elé azáltal, hogy nem használnak harmonizált és 
gyors megoldásokat
A TED e-pályáztatási platformot csak önkéntes alapon használják
69 
A TED e-pályáztatási platformot bármely uniós intézmény és ügynökség használ -
hatja, és potenciálisan az összes pályázati felhívás központi elérési helyévé válhat. 
A rendszert a Kiadóhivatal kezeli, a regisztráció az érdekelt gazdasági szereplők 
számára ingyenes. A platform a TED weboldalával szinkronizált31, és az alábbi 
szolgáltatásokat nyújtja:
a) elektronikus hozzáférés valamennyi nyilvánosan elérhető pályázati 
dokumentumhoz;
b) lehetőség kérdések benyújtására az Unió valamennyi hivatalos nyelvén, vala -
mint egyéb kérdések és válaszok megtekintése;
c) azonnali értesítés a kiválasztott pályázati felhívások frissítéseinek 
közzétételekor.
70 
A TED e-pályáztatás használata 2011 áprilisa óta lehetséges, de nem kötelező a Bi -
zottság főigazgatóságai és végrehajtó ügynökségei számára, azonban a Költség -
vetési Főigazgatóság ösztönzi őket a rendszer használatára. Ugyanez vonatkozik 
az Európai Parlamentre, amelynek célja, hogy minden főigazgatósága használja 
a TED e-pályáztatást. A Tanács 2016-ban tervezi megkezdeni a TED e-pályáztatás 
használatát. Az EKB nem tervezi a TED e-pályáztatás használatát. Az I. melléklet  
sorolja fel az összes olyan szervezetet, amely 2016. április közepén már használ -
ta a TED e-pályáztatás szolgáltatást. A felsorolásban található uniós szervek és 
ügynökségek alacsony száma is megerősíti felmérésünk megállapítását, hogy 
a kétharmaduk ritkán vagy soha nem használja a TED e-pályáztatást.
Az uniós intézmények az e-benyújtás bevezetésével k üszködnek 
és nem rendelkeznek közös megközelítéssel
71 
Az uniós költségvetési rendelet32 95. cikkének (2) bekezdése előírja az intéz -
mények és szervek számára, hogy egységes szabványokat állapítsanak meg és 
alkalmazzanak a közbeszerzési és támogatásokkal kapcsolatos eljárásokban részt 
vevő harmadik felekkel elektronikus úton folytatott információcsere vonatkozá -
sában. Ebből a célból egységes „elektronikus adatcsereközpontot” alakítanak ki 
a pályázók, a részvételre jelentkezők és az ajánlattevők számára. A 111. cikk (2) 
bekezdése a Bizottság számára annak biztosítását írja elő, hogy az ajánlattevők az 
ajánlat tartalmát és az alátámasztó bizonyítékokat elektronikus formátumban is 
benyújthassák.31 Ezenkívül a TED e-pályáztatás 
hozzáférést biztosít az 
alacsonyabb értékű pályázati 
felhívásokhoz is, ha az 
ajánlatkérő szervezet azok 
közzététele mellett dönt.
32 2012. október óta hatályos.
41 Észrevételek 
72 
A Bizottság 2014 novemberében kezdte meg az e-benyújtás tesztelését. A tel -
jes bevezetés még nem történt meg, az a tervek szerint 2016 júliusában fog 
megkezdődni.
73 
Az Európai Parlamentnél az e-benyújtás csak alacsony értékű szerződéseknél 
lehetséges. A nagy értékű szerződések esetében az elektronikus úton történő 
benyújtást akadályozza, hogy a Parlament e-mail rendszere nem teljesíti az 
uniós költségvetési rendeletben meghatározott valamennyi követelményt (lásd: 
10. háttérmagyarázat ). Az Infrastrukturális és Logisztikai Főigazgatóság (DG 
INGLO) 2014 óta arra ösztönzi az ajánlattevőket, hogy pályázati anyagaik egy 
részét elektronikusan, USB-memóriakártyán nyújtsák be.
Az e-benyújtásra vonatkozó követelmények
„(…) az ajánlatok és a részvételi jelentkezések elektronikus fogadására szolgáló készülékeknek műszaki eszkö -
zök és megfelelő eljárások révén biztosítaniuk kell a következőket:
a) a gazdasági szereplő kiléte bizonyossággal hitelesíthető;
b) az ajánlatok és a részvételi jelentkezések beérkezésének napja és időpontja pontosan meghatározható;
c) ésszerű módon biztosítható, hogy a megállapított határidők előtt senki nem férhet hozzá az e követelmé -
nyek szerint továbbított adatokhoz;
d) csak az arra jogosult személyek állapíthatják meg, illetve változtathatják meg a beérkezett adatok meg -
nyitásának időpontját;
e) a közbeszerzési eljárás különböző szakaszai folyamán csak az arra jogosult személyek férnek hozzá a be -
nyújtott adatok összességéhez, és adnak hozzáférést ezekhez az adatokhoz az eljárás szükségletei szerint;
f) ésszerű módon biztosítható az a)–e) pontban megállapított feltételek megsértésére irányuló kísérletek 
felderíthetősége.”
(Az uniós költségvetési rendelet alkalmazási szabályai 155. cikkének (2) bekezdése)10. háttérmagyarázat
42 Észrevételek 
74 
Az uniós intézmények közül a Tanács játszott úttörő szerepet az e-benyújtás terén, 
vegyes eredményekkel. Az e-benyújtásra 2009 májusa óta van lehetőség a kifeje -
zetten erre a célra szolgáló „Consilium tendering” weboldalon keresztül. Az ajánla -
tok elektronikus úton történő benyújtása azonban csak válaszható lehetőség volt: 
a beszerzési vezetők dönthettek úgy is, hogy nem élnek e lehetőséggel.  Még ha 
a lehetőség adott is volt, az ajánlattevőknek lehetővé tették az ajánlatok papíron 
történő benyújtását is. A Tanács szerint az ajánlatoknak kevesebb mint felét nyújtot -
ták be elektronikus úton. A „Consilium tendering” weboldalt már nem használják, 
és a Tanács érdeklődését fejezte ki a Bizottság e-benyújtási rendszeréhez történő 
csatlakozásra.
75 
Az EKB fokozatosan vezet be egy elektronikus ajánlattételi rendszert 2016-ban, 
amely lehetővé teszi az ajánlattevőknek, hogy ajánlataikat elektronikus úton, egy fel -
használói fiókon keresztül nyújtsák be (felhasználónév és jelszó alapján). Az ajánlatok 
elektronikus benyújtásakor a rendszer egyedi azonosítóval rendelkező borítólapot 
generál, amelyet az ajánlattevők kinyomtatva és aláírva nyújthatnak be az EKB-nek 
annak megerősítésére, hogy az ajánlat érvényes és jogilag kötelező érvényű.
Az olyan gazdasági szereplők, amelyek úgy vélik, hogy vel ük 
szemben tisztességtelen bánásmódot alkalmaztak, csak 
nehezen tudják elérni panaszaik gyors fel ülvizsgálatát és 
kártérítés megítélését
76 
Mind az uniós intézményeknek, mind az érintett gazdasági szereplőknek fontos, 
hogy legyenek olyan eredményes eszközök, amelyek azokkal az esetekkel foglalkoz -
nak, amikor a gazdasági szereplők úgy vélik, hogy velük szemben tisztességtelen 
bánásmódot alkalmaztak. Az ilyen eszközök növelik az uniós intézmények hiteles -
ségét és erősítik a gazdasági szereplők abba vetett bizalmát, hogy ügyüket tisztes -
ségesen fogják elbírálni és ezért megéri az uniós intézményekkel folytatott együtt -
működésbe erőfeszítéseket fektetni.
A közbeszerzési szabályokba nem foglalták bele a jogorvoslati 
irányelvek azon rendelkezéseit, amelyek javítanának 
a fel ülvizsgálati folyamaton
77 
A jogorvoslati irányelvek33 közös előírásokat határoznak meg arra vonatkozóan, 
hogy gyors és eredményes jogorvoslati módok álljanak rendelkezésre valamen y-
nyi uniós tagállamban az olyan esetekben, ahol az ajánlattevők úgy vélik, hogy 
a szerződések odaítélése tisztességtelenül zajlott. A felülvizsgálatot a meglévő 
igazságügyi vagy közigazgatási felülvizsgálati szervek is végezhetik. Alternatív 
megoldásként független és specializált, bíróságon kívüli felülvizsgálati testületet 
lehet létrehozni, amelynek döntéseit bírósági felülvizsgálat alá lehet vonni. Az irány -
elvekben szereplő másik lehetőség, hogy az érintett gazdasági szereplő először az 
ajánlatkérő szervezetnél folyamodik felülvizsgálatért, mielőtt a bírósághoz fordulna.33 A közbeszerzéssel kapcsolatos 
jogorvoslati lehetőségeket két 
irányelv határozza meg: 
a Tanács 1989. december 21-i 
89/665/EGK irányelve az 
árubeszerzésre és az építési 
beruházásokra irányuló 
közbeszerzési szerződések 
odaítélésével kapcsolatos 
jogorvoslati eljárás 
alkalmazására vonatkozó 
törvényi, rendeleti és 
közigazgatási rendelkezések 
összehangolásáról (HL L 395., 
1989.12.30., 33. o.), amely 
a közszektorra alkalmazandó, 
valamint a Tanács 1992. 
február 25-i 92/13/EGK 
irányelve a vízügyi, 
energiaipari, szállítási és 
távközlési ágazatokban 
működő vállalkozások 
beszerzési eljárásairól szóló 
közösségi szabályok 
alkalmazására vonatkozó 
törvényi, rendeleti és 
közigazgatási rendelkezések 
összehangolásáról (HL L 76., 
1992.3.23., 14. o.), amely 
a közműágazatra vonatkozik. 
Mindkét irányelvet 
a 89/665/EGK  és a 92/13/EGK 
tanácsi irányelvnek 
a közbeszerzési szerződések 
odaítélésére vonatkozó 
jogorvoslati eljárások 
hatékonyságának javítása 
tekintetében történő 
módosításáról szóló, 
20 07. dece mber 11-i 
2007/66/EK  európai 
parlamenti és tanácsi irányelv 
(HL L 335., 2007.12.20., 31. o.) 
módosította.
43 Észrevételek 
78 
Mint minden irányelvnél, a jogorvoslati irányelv sem alkalmazható közvetlenül 
az uniós intézményekre. Az irányelvek bizonyos elemeit belefoglalták az uniós 
költségvetési rendeletbe és az EKB közbeszerzési szabályaiba, míg más ren -
delkezések kimaradtak. Például annak ellenére nem hoztak létre független és 
specia  lizált, bíróságon kívüli felülvizsgálati testületet az uniós intézmények köz -
beszerzésével kapcsolatos kérdések rendezésére – amelynek határozatai bírósági 
felülvizsgálat alá vonhatók –, hogy az ilyen testületek általában rövidebb idő alatt 
elbírálják a köztes felülvizsgálatokat és a szerződéskötést megelőző jogorvoslati 
kérelmeket34.
79 
A jogorvoslati irányelvekkel összhangban az uniós költségvetési rendelet is 15 
napos szerződéskötési tilalmi időszakot vezet be. Ez az időszak 10 napra csökken, 
ha az ajánlatkérő elektronikus úton értesíti a sikeres és sikertelen ajánlattevőket 
a szerződéskötési szándékáról35. Ha a sikertelen vagy sérelmet szenvedő részvé -
telre jelentkezők vagy ajánlattevők kérelmeket vagy megjegyzéseket nyújtanak 
be a szerződéskötési tilalmi időszak során, az ajánlatkérő további vizsgálat céljá -
ból felf üggesztheti  a szerződéskötést. A költségvetési rendelet ezen rendelke -
zése hátrányosabb a sikertelen ajánlattevőkre nézve, mint a jogorvoslati irányelv 
rendelkezése, amely szerint a felülvizsgálati kérelemnek az ajánlatkérőhöz törté -
nő benyújtása automatikusan felfüggesztő hatállyal bír a szerződés lehetséges 
megkötésére36.
80 
Az ellenőrzött szervezetek közül csak az EKB rendelkezett megbízható belső 
felül  vizsgálati mechanizmussal a panaszok kezelésére. Ezt az úgynevezett „felleb -
bezési eljárást” a  11. háttérmagyarázat  mutatja be.34 Lásd: „Economic efficiency 
and legal effectiveness of 
review and remedies 
procedures for public 
contracts” (A közbeszerzési 
szerződések felülvizsgálati és 
jogorvoslati eljárásainak 
gazdasági és jogi 
hatékonysága), az Európai 
Bizottság számára készített 
tanulmánnyal kapcsolatos 
végleges jelentés, 2015. április, 
137. o.
35 A keretszerződéseken alapuló 
konkrét szerződések és 
a költségvetési rendelet 
alkalmazási szabályai 
134. cikke (1) bekezdése 
szerinti kivételes tárgyalásos 
eljárás esetén nincs 
szerződéskötési moratórium 
(kivéve a 134. cikk (1) 
bekezdésének b) pontjában 
említett eset (egy lehetséges 
gazdasági szereplő). Akkor 
sincs szerződéskötési 
moratórium, ha csak egyetlen 
ajánlatot nyújtottak be.
36 A felfüggesztés az ajánlatkérő 
által küldött válasz dátumát 
követő naptól számított 
legalább tíz naptári napig tart.
Az EKB fellebbezési eljárása
Az EKB közbeszerzési szabályai lehetővé teszik a sikertelen részvételre jelentkezők és az ajánlattevők számára, 
hogy fellebbezést nyújtsanak be a bank saját beszerzési felülvizsgálati testületénél (BET). A BET egy felső -
vezetőkből álló belső testület, amelyet a bank jogi szolgálata támogat. Ha a BET úgy véli, hogy a fellebbező 
jelentkezésének vagy ajánlatának elutasítására vonatkozó döntés megsérti a közbeszerzési szabályokat vagy 
a közbeszerzési jogszabályok általános alapelveit, elrendeli az ajánlattételi eljárás egészének vagy egyes ré -
szeinek megismétlését, vagy végleges döntést hoz. A BET a határozatáról írásban értesíti a fellebbezőt a fel -
lebbezés kézbesítésétől számított egy hónapon belül.
2007 óta 35 fellebbezést nyújtottak be, ezek közül 2015 decemberében egynek elbírálása volt folyamatban, 
hatot elfogadtak, 20 fellebbezést elutasítottak, nyolcat pedig az ügyért felelős beszerzési bizottságnak továb -
bítottak és ezekben az esetekben a fellebbező nem folytatta tovább az eljárást.11. háttérmagyarázat
44 Észrevételek 
Az uniós bíróságok előtti eljárások hosszú ideig tartanak, és csak 
ritkán ítélnek meg kártérítést
81 
A Törvényszék hatáskörrel rendelkezik többek között a gazdasági szereplők által 
az uniós intézmények aktusaival vagy mulasztásaival kapcsolatos ügyek első 
fokon történő elbírálására. A 2009 és 2014 közötti hatéves időszakban a Törvény -
szék 3419 esetet dolgozott fel, amelyből 106 foglalkozott az uniós intézmények 
közbeszerzésével (3,1%). Ez átlagosan évi 17,6 esetet jelent37. A közbeszerzéshez 
kapcsolódó 106 eset összesen 123 határozatot – 66 ítéletet és 57 végzést – ered -
ményezett. Az érintett uniós intézményeket és szerveket a  3. táblázat  mutatja 
be.
A Törvényszék által hozott ítéletek és végzések az érintett 
uniós intézmény vagy szerv szerinti bontásban
Ítélet Végzés
Európai Bizottság 41 40
Európai Parlament 5 4
Tanács 3 3
Európai Tengerbiztonsági Ügynökség 3
Az Európai Unió Bírósága 2
Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság 2
Európai Gyógyszerügynökség 2
Európai Központi Bank 1 2
Európai Beruházási Bank 1
Kábítószer és a Kábítószer-függőség Európai 
Megfigyelőközpontja1
Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete 1
FRONTEX 1
Európai Környezetvédelmi Ügynökség 1
Fusion for Energy Közös Vállalkozás 1 3
Europol 1
Európai Számvevőszék 1
Európai Külügyi Szolgálat 1
Belső Piaci Harmonizációs Hivatal 1
Európai Vegyianyag-ügynökség 1
Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ 1
Forrás:  Európai Számvevőszék.3. táblázat37 Ha összehasonlítjuk 
a közbeszerzéshez kapcsolódó 
esetek és az uniós 
intézmények és szervek által 
a TED-ben közzétett odaítélési 
határozatok számát, 
megállapíthatjuk, hogy 
a törvényszéki esetek és az 
uniós intézmények és szervek 
által lebonyolított 
közbeszerzési eljárások aránya 
nem éri el az 1%-ot. Ez 
alacsonyabb, mint 
a tagállamokban, ahol 
a 2013-as közbeszerzések 
végrehajtásáról szóló éves 
áttekintés (SWD(2014) 262 final 
bizottsági szolgálati 
munkadokumentum, 2014. 
augusztus 1., 26. o.) szerint az 
összes közbeszerzési eljárás és 
a felülvizsgálati eljárások 
aránya 2 és 12,3% között 
mozgott.
45 Észrevételek 
82 
A vizsgált időszakban 13 sikeres megsemmisítés iránti keresetet találtunk, ame -
lyeknél megállapítást nyert, hogy az ajánlatkérő jogellenes döntést hozott38. 
A törvényszéki eljárások átlagos időtartama a közbeszerzés területén (ítéletek) 
körülbelül 35 hónap volt.
83 
A pályáztatási eljárásban részt vevők számára a legjelentősebb kár az elmaradt 
haszon, amelyet a szerződés odaítélése esetén realizálhattak volna. A vizsgált 
időszakban (2009–2014) nem találtunk sikeres kártérítési keresetet. Két újabb 
keletű esetben39 azonban a Törvényszék kártérítés fizetésére kötelezte az ajánlat -
kérőt a gazdasági szereplő által a szerződés odaítéléséből adódó lehetőségek 
elvesztése miatt elszenvedett károkért. Ez arra utalhat, hogy a Törvényszék ilyen 
esetekben ma hajlamosabb a kártérítés megítélésére.
84 
A vizsgált időszak során nem találtunk példát ideiglenes intézkedések iránti 
sikeres kérelmekre40 és a gazdasági szereplők által a Bíróság elé terjesztett mind 
a 16, a Törvényszék döntéseivel szembeni fellebbezés sikertelen volt. Azonban az 
uniós intézmények közbeszerzési eljárásait érintő egyik legjelentősebb 2015-ös 
határozatában41 a Bíróság alelnöke úgy döntött, hogy még ha a kár nem helyre -
hozhatatlan is, a korábban azonosított kellően nyilvánvaló és súlyos jogsértés 
fennállása indokolhatja az ideiglenes intézkedések alkalmazását. A Bíróság 
alelnöke tehát kedvezően fogadta a Törvényszék új és rugalmasabb megközelí -
tését a hatékony jogi védelemhez való jogra vonatkozó ideiglenes intézkedések 
alkalmazási feltételeit illetően42.
Az ombudsman néhány esetben békés megoldást talált, de 
a közbeszerzési ügyekben az eljárási szabályok akadályozzák 
a gyors reagálást
85 
Az európai ombudsman az uniós intézmények és szervek általi hivatali visszássá -
gokat vizsgálja, beleértve a közbeszerzési tevékenységekkel kapcsolatos pana -
szokat is. Az ombudsman weboldalán végzett keresés során a 2008. február 1843. 
és 2015. február 1744. közötti időszakban 60 közbeszerzéshez kapcsolódó határo -
zatot találtunk. A 60 határozat többsége (34 eset) az Unión kívüli közbeszerzési 
tevékenységekhez kapcsolódott, gyakran az uniós külképviseletekre vonatkozó -
an. A 60 határozat összegzését a  4. táblázat  tartalmazza.38 Az állandó ítélkezési gyakorlat 
szerint az uniós 
intézményeknek széles 
mérlegelési jogkörük van arra 
vonatkozóan, hogy milyen 
tényezőket vesznek figyelembe 
egy szerződés odaítélése 
céljából. A Törvényszék általi 
felülvizsgálatnak annak 
ellenőrzésére kell 
korlátozódnia, hogy az eljárásra 
vonatkozó szabályokat és az 
indokolást betartották, 
a tények helytállóak és nem áll 
fenn nyilvánvaló értékelési hiba 
vagy hatáskörrel való 
visszaélés. A 13 eset közül 
10-ben a döntés 
megsemmisítésének oka az 
volt, hogy az ajánlatkérő nem 
tartotta be az indoklásra 
irányuló kötelezettségeit.
39 A 2015. október 7-i T-299/11. sz. 
ügy (European Dynamics 
kontra OHIM) (fellebbezés 
a folyamatban lévő 
C-677/15. P. ügyben) és a 2015. 
október 29-i T-199/14. sz. ügy 
(Vanbreda Risk & Benefits 
kontra Bizottság).
40 Egy végzés kivételével, amelyet 
fellebbezést közvetően 
megsemmisítettek. Ezenkívül 
két esetben az ajánlatkérő 
a Törvényszék döntését 
megelőzően törölte a pályázati 
eljárást.
41 C-35/15. P(R)., Európai Bizottság 
kontra Vanbreda Risk & 
Benefits.
42 Jelen esetben azonban az 
alelnök elutasította az 
ideiglenes intézkedés iránti 
kérelmet, mivel a Bizottság 
betartotta a szerződéskötési 
moratóriumra vonatkozó 
előírásokat, és a szóban forgó 
szerződést jóval az ideiglenes 
intézkedés iránti kérelem 
benyújtása előtt kötötték.
43 A „Szerződések vagy 
támogatások odaítélése” 
témakör alatt található első, 
közbeszerzésekre vonatkozó 
határozat.
44 Ez alatt a hétéves időszak alatt 
az ombudsman a pályázatokra 
vonatokozóan 86 elfogadható 
panaszt kapott. Ezek 
magukban foglalják az 
internetes adatbázisban 
elérhető 60 határozatot, 22 
olyan esetet, ahol az 
ombudsman nem találta 
indokoltnak vizsgálat indítását, 
valamint 4 olyan esetet, 
amelyet a panaszosok 
visszavontak.
46 Észrevételek 
Az ombudsman közbeszerzést érintő határozatai – az eredmények áttekintése
Kategória Panaszok száma Magyarázat
Határozatok száma összesen 60Az ombudsman weboldalán a „Szerződések vagy támogatások odaíté -
lése” témakör alatt közzétett, közbeszerzésekre vonatkozó határozatok 
teljes száma.
Nem történt hivatali visszásság 30 Az ombudsman nem talált hivatali visszásságot.
Békés rendezés 8A felek békés rendezésben vagy korrekciós intézkedésben egyeztek 
meg, amelyet végre is hajtottak. Ez a kategória az alábbi alkategóriákat 
foglalja magában:
Tájékoztatás 6A békés rendezés kielégítő tájékoztatás vagy indoklás elérhetővé 
tételéből állt.
Költségek megtérítése 1 A békés rendezés a  panaszos indokolt költségeinek megtérítéséből állt.
Megoldás nincs megadva (tárgyalás alatt) 1Tárgyalások történtek a békés rendezés érdekében, de az eredmény 
nem ismert.
Hivatali visszásság 20Az ombudsman az esetet tekintve legalább egy szempontból hivatali 
visszásságot talált. Ez a kategória az alábbi alkategóriákat foglalja 
magában:
Békés rendezés elutasítva 5A javasolt békés rendezési megoldást az érintett intézmény öt esetből 
négyszer elutasította.
Békés rendezés nem lehetséges 13 Már nem volt lehetőség békés rendezésre.
Békés rendezés nem szükséges 2Nem volt szükség békés rendezésre, mert a kérést nem vizsgálták, mivel 
az eljárást törölték, vagy azért nem volt rá szükség, mivel nem járt 
következményekkel az eljárás eredményére nézve.
Bírósági eset – nem történt további vizsgálat 1Az esetet az ombudsman nem vizsgálta, mivel törvényszéki eljárás 
tárgyát képezte.
Az esetet a panaszos visszavonta 1 Az esetet a panaszos további indoklás nélkül visszavonta.
Forrás:  Európai Számvevőszék.4. táblázat
47 Észrevételek 
86 
Az eljárás megindításától a határozathozatalig átlagosan 20 hónap telt el, ami 
rövidebb, mint a bírósági ügyek hossza (lásd: 82. bekezdés). A panaszokat azon -
ban „az érintett intézménynél vagy szervnél tett megfelelő közigazgatási lépések 
megtételét követően”45 lehet benyújtani, ellenkező esetben az ombudsman nem 
indít vizsgálatot. Ez azt jelenti, hogy a gazdasági szereplőnek először az érintett 
intézménynél kell panaszt tennie és meg kell várnia a választ. Ez meghosszabbítja 
a folyamatot és gyakorlatilag kizárja azt, hogy az ombudsman gyors beavatkozást 
tudjon elérni a szerződés aláírása előtt.
87 
Amikor az ombudsman javaslatára békés rendezésben állapodtak meg, az álta -
lában abból állt, hogy a panaszos hozzáférést kapott valamilyen információhoz 
vagy kielégítő magyarázatot kapott ajánlatának elutasítására. Az ombudsmani 
vizsgálat egy alkalommal sem vezetett az odaítélési határozat megsemmisítésé -
hez és a közbeszerzési eljárás uniós intézmény általi megismétléséhez. A korrek -
ciós intézkedések nyomán egyszer sem nyújtottak kártérítést a panaszos számára 
az elmulasztott beszerzési lehetőség vagy elmaradt haszon miatt. Egyetlen alka -
lommal ítélték meg a panaszos számára a közbeszerzési eljárásban történő rész -
vétellel kapcsolatban felmerült költségek megtérítését. Az ombudsman tevékeny 
előrelátással végzi tevékenységét és döntéseihez „további megjegyzéseket” fűz, 
amelyek arra irányuló ajánlások, hogy az uniós intézmények miként változtassák 
meg gyakorlataikat a jövőben. A „további megjegyzésekre” a  12. háttérmagya -
rázat  szolgál példákkal.
Az Európai Parlament Petíciós Bizottsága nem tette lehetővé az 
uniós intézményekkel szembeni petíciókat
88 
A petíciós jog az európai polgárok egyik alapvető joga46. Bármely uniós polgár, 
valamint valamely tagállamban lakóhellyel, illetve létesítő okirat szerinti szék -
hellyel rendelkező bármely természetes vagy jogi személy jogosult petíciót 
benyújtani az Európai Parlamenthez.  Az Európai Parlament Petíciós Bizottságá -
nak petíciós portálja azonban arról tájékoztat, hogy nem kezdeményezhetők az 
uniós intézmények általi hivatali visszásságokkal kapcsolatos petíciók: „Petíciók 
benyújthatósága (…) Kérjük, vegye figyelembe, hogy az uniós intézmények vagy 
szervek általi hivatali visszásságokkal kapcsolatos kérdésekben az európai om -
budsman illetékes”. Ezáltal a bizottság kizárta az uniós intézmények közbeszerzé -
seit érintő hivatali visszásságok gyanújával kapcsolatos petíciókat.45 Lásd: az ombudsman 
feladatainak ellátására 
vonatkozó szabályokról és 
általános feltételekről szóló, 
1994. március 9-i 
94/262/ESZAK , EK, Euratom 
európai parlamenti határozat 
(HL L 113., 1994.5.4., 15. o.) 
2. cikkének (4) bekezdése.
46 Lásd: az Európai Unió Alapjogi 
Chartájának 44. cikke.
48 Észrevételek 12. háttérmagyarázatPéldák az ombudsman további megjegyzéseire
„Az adott szerződések feltételeitől függően az olyan jövőbeni esetekben, amikor a vállalkozók szerződésük 
esetleges megújításáról érdeklődnek, a Kiadóhivatal legalább az erről szóló döntésének hozzávetőleges 
idejéről nyújtson tájékoztatást.” (Az európai ombudsman határozata az Európai Unió Kiadóhivatalával szembeni 
1922/2010/(VIK)ER. sz. panaszra vonatkozóan (2013. 12.19.))
„A jelenlegihez hasonló esetekben, ahol a pályázati eljárás törlése után egy uniós külképviselet tárgyalásos 
eljárást kíván az eredeti ajánlattevők valamelyikével kezdeményezni, az uniós külképviselet számára ajánlott, 
hogy a sikertelen ajánlattevőket nyíltan előre tájékoztassa erről a fejleményről. Ez javíthatná az uniós kül -
képviseletek által lebonyolított közbeszerzési eljárások jogszerűségének és átláthatóságának megítélését”. 
(Az európai ombudsman határozata az Európai Bizottsággal szembeni 1325/201 1/VL. sz. panaszra vonatkozóan 
(2013.05.17.))
„A jelenlegi ügy által feltárt terminológiai zavarra való tekintettel, valamint a jövőbeni esetleges félreértések 
elkerülése végett az ombudsman hasznosnak tartja felkérni a Bizottságot a közbeszerzési eljárásaira vonatko -
zóan biztosított dokumentációjának felülvizsgálatára a pontatlanságok és terminológiai következetlenségek 
megszüntetése és annak biztosítása érdekében, hogy az ajánlattevők világos és egyértelmű tájékoztatást kap -
janak a letelepedésükre/létrehozásukra/bejegyzésükre/nemzetiségükre vonatkozó jogosultsági kritériumok 
tekintetében. Ezenkívül hasznos lenne, ha az említett felülvizsgálat keretében a Bizottság gondoskodna arról, 
hogy a közbeszerzési eljárás során ezek a kulcsfontosságú kifejezések egyértelműen meg legyenek határozva 
magában a beszerzési hirdetményben vagy más, a hirdetményben egyértelműen hivatkozott, könnyen elér -
hető dokumentumban”. (Az európai ombudsman határozata az Európai Bizottsággal szembeni 920/2010/VIK. sz. 
panaszra vonatkozóan (201 1.07.18.))
49 Észrevételek 
IV. szakasz – Az eljárások eredményei nem átláthatóak 
és nem valósul meg a kölcsönös tapasztalatcsere
Az uniós intézmények közbeszerzési tevékenységeinek 
eredményével kapcsolatos információk nem férhetők 
hozzá oly módon, hogy lehetővé váljék a zárszámadás 
elfogadásáért felelős hatóság és a szélesebb nyilvánosság 
általi eredményes monitoring
89 
A közbeszerzés területén a korrupció és visszaélések elleni küzdelemnek, illet -
ve az indokolatlan versenykorlátozás megelőzésének egyik legeredményesebb 
módja a folyamatok és eljárások átláthatóságának javítása. Az átláthatóság nem 
csak a gazdasági szereplők, hanem a zárszámadás elfogadásáért felelős hatóság 
és a szélesebb nyilvánosság számára is fontos, mivel ez utóbbi a közbeszerzési 
tevékenységek monitoringjával járulhat hozzá az uniós intézmények teljesítmé -
nyének javításához.
Az eredményes monitoringhoz az internetről egy helyen elérhető 
harmonizált információkra van sz ükség
90 
Az érdekelt felek általi eredményes monitoringhoz legalább a következő, az inter -
netről egy helyen elérhető és folyamatosan frissített információkra van szükség 
az uniós intézmények által megkötött minden 15 000 euró fölötti szerződésről:
a) a szerződés tárgya;
b) a szerződés típusa;
c) a szerződés értéke;
d) a szerződés időtartama;
e) az odaítélési eljárás típusa (hirdetmény közzététele nélküli tárgyalásos eljárás 
esetében az indoklás is);
f) az odaítélési feltételek és azok súlyozása;
g) a beérkezett és a végleges odaítélési határozat során figyelembe vett aján -
latok száma (tagállamok/harmadik országok szerinti bontásban, a kkv-k által 
benyújtott ajánlatok számának feltüntetésével);
50 Észrevételek 
h) a sikeres ajánlattevő neve és címe, valamint annak feltüntetése, hogy a sike -
res ajánlattevő kkv-nek minősül-e;
i) a szerződésnek az a része, amelyet valószínűleg alvállalkozásba adnak.
91 
Az uniós szerződések adatbázisának egyéb dokumentumokra mutató hivatkozá -
sokat is tartalmaznia kell (pl. közbeszerzési dokumentáció, a TED-ben megjelent 
hirdetmények, az aláírt szerződések másolatai).
A rendelkezésre álló információk nem teljes körűek
92 
Jelenleg nincs olyan eszköz, amely lehetővé tenné az uniós intézmények köz -
beszerzési tevékenységei eredményeinek áttekintését. A rendelkezésre álló infor -
mációk nem teljes körűek és legtöbb esetben nem harmonizáltak. Nem minden 
lezárt közbeszerzési eljárás található meg a TED-ben, mivel a szerződés odaítélé -
séről szóló hirdetmények közzététele nem minden esetben kötelező. A TED-ben 
megtalálható eljárások közti keresés nehéz, mivel a keresés nem minden esetben 
ad megfelelő eredményeket (lásd: 63–65. bekezdés). A TED e-pályáztatási plat -
formot nem minden uniós intézmény használja. Ezenkívül egyes intézmények az 
ajánlatok benyújtási határidejét követően nem engedélyezik a pályázati doku -
mentáció letöltését a platformról.
93 
Az Európai Parlament a weboldalán évente közzéteszi az 1500 eurónál nagyobb 
értékű szerződést elnyert vállalkozóinak teljes jegyzékét. Ebben megtalálható 
a vállalkozók neve és címe, a szerződés típusa és tárgya, időtartama, értéke, 
a választott beszerzési eljárás típusa és a vonatkozó főigazgatóság. A jegyzék az 
Európai Parlament odaítélt szerződésekről szóló éves jelentésének részét képezi. 
Ez átfogóbb és részletesebb, mint a többi ellenőrzött intézmény által közzétett 
összevont tájékoztatás, és túlmutat az uniós költségvetési rendeletben meghatá -
rozott átláthatósági követelményeken.
51 Észrevételek 
94 
Mivel a Bizottságnál a közbeszerzési tevékenységek decentralizáltak, a be -
számolás az egyes főigazgatóságok éves tevékenységi jelentéseiben történik, 
ám egységes módon. A Bizottság azonban nem minden, az éves tevékenységi 
jelentésekben található információt von össze egy központi szintű jelentésbe. 
Központi szinten a Bizottság az éves igazgatási eredményeit összefoglaló jelen -
tésben analitikus beszámolót nyújt a tárgyalásos eljárásokról. A Bizottság pénz -
ügyi átláthatósági rendszerének célja, hogy tájékoztatást adjon az uniós források 
kedvezményezettjeiről. A rendszer a szerződések odaítélését eredményező 
közbeszerzési eljárás típusáról azonban nem tartalmaz információkat.
95 
Az EKB évente közzéteszi weboldalán a szerződési hirdetmény közzététele nélkül 
odaítélt, 50 000 euró feletti szerződések listáját. A listák tartalmazzák a nyertes 
vállalkozók nevét, a szerződések tárgyát és becsült értékét, valamint feltüntetik, 
ha a szerződés időtartama meghaladja a 12 hónapot. A TED-ben közölt korábbi 
szerződési hirdetmények és szerződés odaítéléséről szóló hirdetmények, vala -
mint korábbi önkéntes szerződési hirdetmények központilag az archív részben 
elérhetőek.
96 
A Tanács által a 60 000 eurót meghaladó értékű szerződésekre fenntartott bizton -
ságos pályázati weboldal nemcsak a folyamatban levő, hanem a lezárt és a törölt 
felhívásokra vonatkozóan is tartalmazott keresőfunkciót. A keresési szolgáltatás 
azonban a teszteléskor nem minden lezárt hirdetményt jelenített meg. A TED-en 
keresztül tették közzé az olyan szerződések éves listáját, amelyekre vonatkozóan 
nem tettek közzé egyedi tájékoztatót az eljárás eredményéről. A Tanács webolda -
lán nem volt azonban ezekre a listákra mutató hivatkozás.
97 
A Kiadóhivatal által kezelt nyílt hozzáférésű adatok európai uniós portálja köz -
beszerzésre vonatkozó adatokat is tartalmaz. A legátfogóbb adatbázis közvet -
lenül a TED-en alapul. Ezeket az adatbázisokat a 63–64. bekezdésben leírtakkal 
megegyező problémák jellemzik: nem mindig adnak kielégítő eredményeket, és 
néha hiányosak az adataik.
52 Észrevételek 
Nem használják ki teljes mértékben a bevált gyakorlatok 
megosztásában rejlő lehetőségeket
98 
Mivel az uniós intézmények közbeszerzése nagyrészt decentralizált, a különböző 
szervezetek közötti együttműködés jelentős előrelépést eredményezhet az egy -
mással való tapasztalatcsere és az ötletek megosztása révén. Azt tapasztaltuk, 
hogy a különböző intézmények között – illetve a nagyobb intézmények esetében 
a beszerzésért felelős különböző szervezeti egységek között – nagyfokú együtt -
működés és tapasztalatcsere zajlik. Intézményközi közbeszerzési eljárásokat 
is lebonyolítanak. Az intézmények rendelkeznek a kérdések megválaszolására 
szolgáló csatornákkal és vitafórumokkal.
99 
A társintézményi értékelés lehetővé teszi a legjobb módszerek strukturált módon 
történő terjesztését a részt vevő szervezetek között. Az uniós közbeszerzés terén 
ezt az eszközt még nem alkalmazták. A társintézményi értékelésnek köszönhe -
tő fejlesztésekre jó példa az európai statisztikai rendszer47. A JRC a kifizetések 
ellenőrzése keretében rendszeres időközönként elvégzi a közbeszerzési dossziék 
utólagos ellenőrzését. Ezeknek az utólagos ellenőrzéseknek a rendszere némi 
hasonlóságot mutat a társintézményi értékeléssel48.47 Lásd: „A Bizottság és az 
Eurostat javította-e 
a megbízható és hiteles 
európai statisztikák 
készítésének folyamatát?” 
című, 12/2012. sz. 
számvevőszéki különjelentés. 
(http://eca.europa.eu ).
48 2014-ben 55 közbeszerzési 
dosszié esetében végeztek 
ilyen ellenőrzést. Az 
ellenőrzések a szabályok és 
előírások betartására 
vonatkoztak, és azokat kilenc 
különböző háromszemélyes 
csoport végezte, amelyek 
együttesen valamennyi 
JRC-helyszínt lefedtek. Az 
ellenőrök különböző 
helyszíneken található 
szervezeti egységekből 
érkeztek. Minden csoportban 
egy kijelölt csoportvezető 
volt. A különböző csoportok 
ugyanazokat a részletes 
ellenőrzőlistákat és 
szabványosított beszámolást 
alkalmazták.
53
 Következtetések 
és ajánlások
100  
Az uniós közbeszerzésre olyan szabályok vonatkoznak, amelyek célja az akadá -
lyok megszüntetése és a piacok megkülönböztetésmentes és átlátható módon 
történő megnyitása a verseny elősegítése érdekében. A közbeszerzés célja, hogy 
növelje a közintézmények számára rendelkezésre álló potenciális vállalkozók szá -
mát, ami jobb értékarányosságot eredményez és ugyanakkor piaci lehetőségeket 
is biztosít a vállalkozások számára.
101  
A Számvevőszék megállapítja, hogy az uniós intézmények többet tehetnének 
a közbeszerzéseikhez történő hozzáférés javítása érdekében.
102  
Az uniós intézmények megbízható rendszerekkel és szakértő személyzettel 
rendelkeznek a hibák és szabálytalanságok kockázatának ellenőrzés alatt tartá -
sára. Kisszámú súlyos közbeszerzési hibát tártunk fel az uniós intézmények által 
közvetlenül irányított tranzakciók esetében, amelyeket az éves megbízhatósági 
nyilatkozathoz kapcsolódóan vizsgáltunk. Az OLAF-nak küldött bejelentések ala -
csony száma arra utal, hogy ezen a területen csak korlátozott számban fordulnak 
elő súlyos szabálytalanságok és csalások (lásd: 15–22. bekezdés).
103  
Közbeszerzési tevékenységeik hozzáférhetőségének figyelemmel kíséréséhez és 
igazolásához az uniós intézményeknek információkra van szükségük arról, hogy 
a gazdasági szereplők milyen mértékben vesznek részt a közbeszerzési eljárá -
saikon. A legtöbb uniós intézmény nem méri szisztematikusan a közbeszerzési 
eljárásaiban történő részvétel mértékét. Az ellenőrzött szervezetek közül csak 
a Bizottság Közös Kutatóközpontja készít erről részletes statisztikákat. A többi 
szervezet annak a minimumkövetelménynek felel meg, hogy a szerződés odaíté -
léséről a TED-ben közzétett hirdetményekben közli a beérkezett ajánlatok számát 
(lásd 23–25. bekezdés).
1. ajánlás
Közbeszerzési tevékenységei hozzáférhetőségének figyelemmel kísérését meg -
könnyítendő, valamennyi uniós intézmény gyűjtsön adatokat és végezzen elem -
zéseket az egyes eljárások és eljárástípusok esetében nemcsak arról, hogy hányan 
jelzik eredetileg részvételi szándékukat és hány ajánlat érkezik be, hanem arról is, 
hogy a végleges odaítélési döntés során hány ajánlatot vesznek figyelembe.
Megvalósítás céldátuma : 2017-től
54 Következtetések és ajánlások 
104  
A közbeszerzési szabályok 2015-ös felülvizsgálatakor az uniós intézmények 
nem segítették elő a közbeszerzéshez történő hozzáférést a szabályok lehető 
leg nagyobb mértékű egyszerűsítésével és a homályos területek egyértelművé 
tételével (lásd: 26–35. bekezdés).
a) Az uniós költségvetési rendeletet és annak alkalmazási szabályait nem vonták 
össze egy közös dokumentumban, és ezek a jogszabályok továbbra is szük -
ségtelenül bonyolultak;
b) az új közbeszerzési irányelvtől való eltérések nem minden esetben vannak 
feltüntetve és elmagyarázva;
c) nincs kifejezetten elősegítve a kis- és középvállalkozások részvétele;
d) nincs egyértelműen meghatározva az építési szerződések megkötését meg -
előző piaci felmérés módja;
e) csak az EKB határozott meg közbeszerzési szabályaiban a közbeszerzési el -
járások nyelvhasználatára vonatkozó rendelkezéseket.
2. ajánlás
Az Unió költségvetési rendeletének 2016-os felülvizsgálata során a Bizottság 
tegyen javaslatot egy közös közbeszerzési szabálykönyvre. Ebben kifejezetten 
elő kell segíteni a kis- és középvállalkozások részvételét. Ezenkívül egyértelműen 
meg kell határozni az építési szerződések megkötését megelőző piaci felmérés 
szabályait és a közbeszerzési eljárások nyelvhasználatára vonatkozó rendelkezé -
seket. Indokolni kell a 2014-es közbeszerzési irányelvtől való lényeges eltéréseket.
Megvalósítás céldátuma : 2017, az uniós költségvetési rendelet felülvizsgálatá -
nak részeként
105  
Az eljárási döntések nem minden esetben segítették elő a lehető legnagyobb 
körben folytatott versenyt. A legtöbb uniós intézmény nem rendelkezett belső 
politikával a hivatalos közbeszerzési eljárásokat megelőző előzetes piaci konzul -
tációra vonatkozóan. Az ilyen konzultáció fontos lépés a potenciális ajánlattevők 
tájékoztatása és a pályázati dokumentációban meghatározott követelmények op -
timalizálása érdekében. Az uniós intézmények nem oszthatnak fel mesterségesen 
egy közbeszerzést annak érdekében, hogy elkerüljék egy versenyalapúbb eljárás 
alkalmazásának szükségességét. A szerződések részekre osztása és azok egyi -
dejűleg történő közzététele azonban növelheti a közbeszerzési eljárások hozzá -
férhetőségét, különösen a kkv-k számára. Ezt a lehetőséget az uniós intézmények 
nem használták ki megfelelő mértékben (lásd: 37–55. bekezdés).
55 Következtetések és ajánlások 
3. ajánlás
Az uniós intézmények – amikor csak lehetséges – alkalmazzák proaktívan az elő -
zetes piaci konzultációkat a közbeszerzési eljárások előkészítése és a gazdasági 
szereplőknek a közbeszerezési terveikről és követelményeikről történő tájékozta -
tása érdekében.
Megvalósítás céldátuma : Haladéktalanul
4. ajánlás
Az uniós intézmények lehetőség szerint osszák részekre a szerződéseket, hogy 
ezzel is növeljék a közbeszerzési eljárásokban történő részvételt.
Megvalósítás céldátuma : Haladéktalanul
106  
Szükségtelen akadályok állnak az uniós intézmények által ajánlott közbeszerzési 
lehetőségeket kereső és az ezekkel élni kívánó potenciális ajánlattevők előtt. 
Az uniós intézmények közbeszerzési lehetőségeinek internetes megjelenése 
kívánni  valókat hagy maga után. Az elérhető információk hiányosak és több 
külön  álló weboldalon találhatók meg. A TED (Tenders Electronic Daily) kereső -
funkciója nem mindig adott kielégítő eredményeket. Egyelőre még nem került 
sor az ajánlatok elektronikus úton történő benyújtását lehetővé tevő eszközök 
átfogó és harmonizált módon történő bevezetésére (lásd: 56–75. bekezdés).
5. ajánlás
Az uniós intézmények hozzanak létre egy egyablakos elektronikus ügyintézési 
szolgáltatást a közbeszerzési tevékenységeikre vonatkozóan, amely lehetővé te -
szi a gazdasági szereplők számára, hogy egy közös online címen érjék el az összes 
vonatkozó információt és az uniós intézményekkel ezen a weboldalon keresztül 
tudjanak kapcsolatot tartani. A közbeszerzési eljárásokat, beleértve a vonatko -
zó szabályokkal kapcsolatos kommunikációt, üzleti lehetőségeket, a vonatkozó 
közbeszerzési dokumentációt, az ajánlatok benyújtását és más, az intézmények 
és gazdasági szereplők közötti kommunikációt, „egyablakos ügyintézéssel” kell 
folytatni.
Megvalósítás céldátuma : 2018
56 Következtetések és ajánlások 
107  
Az olyan gazdasági szereplők, amelyek úgy vélik, hogy velük szemben tisztes -
ségtelen bánásmódot alkalmaztak, csak nehezen tudják elérni panaszaik gyors 
felülvizsgálatát és kártérítés megítélését. Csak az EKB rendelkezik megbízható 
belső panaszkezelési eljárással (lásd: 76–88. bekezdés).
6. ajánlás
A Bizottság tegyen javaslatot az uniós költségvetési rendelet oly módon törté -
nő módosítására, amely lehetővé teszi az olyan gazdasági szereplőktől érkező 
panaszok gyors vizsgálatát, amelyek úgy vélik, hogy velük szemben tisztes -
ségtelen bánásmódot alkalmaztak. Az ilyen vizsgálatot az előtt kell elvégezni, 
hogy a gazdasági szereplők az uniós ombudsmanhoz vagy az Unió bíróságaihoz 
fordulnának.
Megvalósítás céldátuma : 2017, az uniós költségvetési rendelet felülvizsgálatá -
nak részeként
108  
Az uniós intézmények közbeszerzési tevékenységeinek eredményével kapcsola -
tos információk nem férhetők hozzá oly módon, hogy lehetővé váljék a zárszáma -
dás elfogadásáért felelős hatóság és a szélesebb nyilvánosság általi eredményes 
monitoring az átláthatóság és a bizalom javítása érdekében. Ezek az információk 
nem teljes körűek és legtöbb esetben nem harmonizáltak (lásd: 89–97. bekezdés). 
Az OLAF által a vizsgálataival kapcsolatban nyújtott beszámolás nem teszi lehe -
tővé időbeli tendenciák azonosítását (lásd: 16–17. bekezdés).
7. ajánlás
Az uniós intézmények a közbeszerzési tevékenységeik eredményes utólagos mo -
nitoringja érdekében hozzanak létre a közbeszerzési szerződéseikre vonatkozó 
egységes nyilvános adatbázist, amely a TED eTendering részeként is kidolgozható 
volna.
Megvalósítás céldátuma : 2018
8. ajánlás
Az OLAF javítsa ügykezelési rendszerét, hogy jelentéseket és statisztikákat 
tudjon készíteni a gyanús ügyekben folytatott vizsgálatokról és ezen vizsgálatok 
eredményeiről.
Megvalósítás céldátuma : 2017
57 Következtetések és ajánlások 
109  
Mivel az uniós intézmények közbeszerzési tevékenységei nagyrészt decentralizál -
tak, együttműködésük jelentős előrelépést eredményezhet a kölcsönös tapasz -
talatcsere és az ötletek megosztása révén. Azt tapasztaltuk, hogy a különböző 
intézmények között – illetve a nagyobb intézmények esetében a beszerzésért 
felelős különböző szervezeti egységek között – nagyfokú együttműködés és 
tapasztalatcsere zajlik. Nem alkalmazták azonban a társintézményi értékelést, 
amely a legjobb módszerek strukturált módon történő terjesztésére szolgáló 
legfejlettebb eszköz (lásd: 98–99. bekezdés).
9. ajánlás
Az uniós intézmények végezzenek társintézményi értékelést a kölcsönös tapasz -
talatcsere és a bevált gyakorlatok cseréje érdekében.
Megvalósítás céldátuma : Az első társintézményi értékelés 2018-ban kezdődik meg
A jelentést 2016. május 24-i luxembourgi ülésén fogadta el a Baudilio TOMÉ 
MUGURUZA számvevőszéki tag elnökölte IV. Kamara.
 a Számvevőszék nevében
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 elnök
58 Mellékletek
A TED e-pályáztatás használói (2016. április)
Európai Parlament, Kommunikációs Főigazgatóság
Európai Parlament, Infrastrukturális és Logisztikai Főigazgatóság
Európai Parlament, Innovációs és Technológiai Támogatási Főigazgatóság
Az Európai Unió Tanácsa
Európai Bizottság, Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság
Európai Bizottság, Költségvetési Főigazgatóság
Európai Bizottság, Kommunikációs Főigazgatóság
Európai Bizottság, A Tartalmak, Technológiák és Kommunikációs Hálózatok Főigazgatósága
Európai Bizottság, Környezetvédelmi Főigazgatóság és Éghajlatpolitikai Főigazgatóság
Európai Bizottság, A Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatósága
Európai Bizottság, Energiaügyi Főigazgatóság
Európai Bizottság, A Pénzügyi Stabilitás, a Pénzügyi Szolgáltatások és a Tőkepiaci Unió Főigazgatósága
Európai Bizottság, Egészségügyi és Élelmiszerbiztonsági Főigazgatóság
Európai Bizottság, Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóság
Európai Bizottság, Humanitárius Segélyek és Polgári Védelem Főigazgatósága
Európai Bizottság, Informatikai Főigazgatóság
Európai Bizottság, Belső Piaci, Ipar-, Vállalkozás- és Kkv-politikai Főigazgatóság
Európai Bizottság, A Nemzetközi Együttműködés és a Fejlesztés Főigazgatósága
Európai Bizottság, Jogérvényesülési és Fogyasztópolitikai Főigazgatóság
Európai Bizottság, Mobilitáspolitikai és Közlekedési Főigazgatóság
Európai Bizottság, Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság
Európai Bizottság, Kutatási és Innovációs Főigazgatóság
Európai Bizottság, Kereskedelmi Főigazgatóság
Közös Kutatóközpont
Brüsszeli Infrastrukturális és Logisztikai Hivatal
Luxembourgi Infrastrukturális és Logisztikai Hivatal
Kkv-ügyi Végrehajtó Ügynökség (EASME)
Európai Számvevőszék
Európai Beruházási Bank
Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF)
Eurostat
Az Európai Unió Kiadóhivatala
EUROJUST
Az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség 
(Frontex)
Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ (ECDC)
Európai Vegyianyag-ügynökség (ECHA)
Európai Védelmi Ügynökség (EDA)
Európai Környezetvédelmi Ügynökség (EEA)
Európai Halászati Ellenőrző Hivatal (EFCA)
Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA)
Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság (EIOPA)
Európai Gyógyszerügynökség (EMA)
Európai Rendőrségi Hivatal (EUROPOL)
Európai Vasúti Ügynökség (ERA)
Európai Értékpapírpiaci Hatóság (ESMA)
Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség (ENISA)
Fusion for Energy (F4E)
Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (Védjegyek és formatervezési minták) (OHIM)I. melléklet
59 Mellékletek 
A felmérés eredményei
Előzmények
Az uniós intézmények közbeszerzésére vonatkozó teljesítmény-ellenőrzés kapcsán fontosnak tartottuk, hogy az 
átfogóbb kép kialakítása érdekében figyelembe vegyük a kisebb uniós szervek közbeszerzési folyamataival kapcso -
latos véleményeket és álláspontokat. Az erre vonatkozó felmérést 47 ilyen szervnek küldtük el, 85%-os válaszadási 
aránnyal.
I. Közbeszerzési politika
01 
A közbeszerzési politikák abból a szempontból relevánsak, hogy bemutatják az uniós intézmények közbeszerzé -
si gyakorlatai mögött álló elképzeléseket. Különösen a közbeszerzési folyamat hozzáférhetőségének és a biza -
lom javításának szempontjából fontosak, mivel javítják az ajánlatkérő intézmények elszámoltathatóságát és az 
ajánlatok benyújtásában érdekelt szereplők bizalmát.
02 
Az ügynökségek, közös vállalkozások és más uniós intézmények által felsorolt három fő tényező (csökkenő sor -
rendben) a következő: a jobb ár/minőség arány elérése, a pártatlanság biztosítása, valamint az adminisztráció 
csökkentése.
03 
Arra a kérdésre, hogy rendelkeznek-e közbeszerzési politikával, a válaszadók többsége (57%) válaszolt igennel. 
A többi válaszadó (43%) azonban egyáltalán nem rendelkezett közbeszerzési politikával.
04 
A nyilvános elérhetőségre vonatkozóan a válaszadók 56%-a tette nyilvánosan hozzáférhetővé beszerzési politikáját.
II. A közbeszerzés egyszerűsítése
01 
A közbeszerzés egyszerűsítésére és a kapcsolódó terhek csökkentésére számos mód kínálkozik, például iránymuta -
tások biztosítása a pályázati módszerekkel kapcsolatban, e-közbeszerzési eszközök használata, a részvétel figye -
lemmel kísérése és piaci konzultáció lefolytatása.
02 
Arra a kérdésre, hogy a közbeszerzésben érintett személyzetnek biztosítottak-e a pályáztatási módszerek kiválasz -
tásával kapcsolatos iránymutatást, a többség (60%) azt válaszolta, hogy alkalmazzák ezt a gyakorlatot.
03 
Az e-közbeszerzést a Bizottság a közbeszerzés egyszerűsítésére szolgáló egyik fő eszköznek tekinti. Ez többek kö -
zött magában foglalja az ajánlatok elektronikus úton történő benyújtását, az e-pályáztatást és az e-szerződéskötést. 
A válaszadóknak azonban csak 35%-a használja ezen eszközök valamelyikét.II. melléklet
60 Mellékletek 
III. Piaci konzultáció
01 
A pályáztatási folyamat megkezdése előtt alapvető fontosságú a piaci konzultáció a piac megismerése és 
a sikeres pályáztatás előkészítése érdekében. A felmérésben részt vevő ügynökségeknek azonban közel a fele 
válaszolt úgy, hogy nem vagy csak ritkán végeznek piaci konzultációt. Ezzel kapcsolatban a piaci konzultációs 
formanyomtatványok használata is fontos tényező, de ezeket csak három válaszadó alkalmazta.
02 
A részvétel figyelemmel kísérése és szállítói lista vezetése is segíthet a pályáztatást megelőző szakasz teher -
mentesítésében. A válaszadók 15%-a tart fenn szállítói listát és több mint 75%-uk jelezte, hogy figyelemmel 
kísérik az átlagos részvételt.
IV. Részvétel
01 
A részvétel az elejétől kezdve nem okozott különösebb problémát a válaszadóknak, mindazonáltal annak javí -
tására törekedtek. A részvétellel kapcsolatban a következő problémákat azonosították: nem elég erős verseny, 
összetett jogszabályok, valamint az, hogy a helyi piacok gyakran túl kicsinek bizonyulnak.
02 
E problémák részvételre gyakorolt hátrányos hatásainak kiküszöbölése érdekében a válaszadók etikai irány -
mutatást biztosítanak munkatársaiknak, illetve adminisztratív folyamataik egyszerűsítésére, valamint előírásaik 
szabványosítására törekednek.
V. Átláthatóság
01 
Az átláthatóság igen fontos a pártatlanság mint az egyik közbeszerzési prioritás érvényre juttatásában.
02 
A leányvállalatokkal és anyavállalatokkal kapcsolatos tájékoztatás elősegítheti a folyamat átláthatóságának javí -
tását, és a válaszadók 94%-a értett egyet ennek kötelezővé tételével.
03 
A válaszadók csaknem fele (47%) még mindig nem teszi közzé közbeszerzési politikáját.II. melléklet
61 Az Európai Parlament 
válaszai
38
Az előzetes piaci konzultáció rendszerét tisztázó jogalapot csak a költségvetési rendelet és az alkalmazási szabályok 
vezették be, és ezek 2016. január 1-jén léptek hatályba. Mivel a potenciálisan érdekelt gazdasági szereplők bevonása 
az ajánlattételi dokumentáció összeállításába számos kérdést vetett fel az egyenlő bánásmóddal, a megkülönböz -
tetésmentességgel és az átláthatósággal kapcsolatban, az EP a költségvetési rendelet 107. cikkére figyelemmel is 
nagyon óvatos volt e lehetőség alkalmazása tekintetében.
39
A Parlament módosítja a közbeszerzésre vonatkozó vademecumot, és kiigazította képzéseit, hangsúlyozva az előze -
tes piackutatás alkalmazását, ugyanakkor tájékoztatva a kockázatokról és hangsúlyozva a kockázatok elkerülésére 
szolgáló eljárásokat.
42
Az egy tételben való kiírás megkönnyíti a szolgáltatások szervezését a parlamenti üléshetek előtt és közben, amely 
különösen intenzív időszak, miután a szolgáltatások nagy része havonta 4 napra koncentrálódik. Ez ugyanakkor 
lehetővé tette egy évente 1%-os termelékenységi terv bevezetését. Ez azt jelenti, hogy az ár a második évtől kezdve 
évente 1%-kal csökken. Ráadásul, tekintettel az ajánlatok nagy számára (6), az egy tételben történő kiírás nem csök -
kentette a versenyt.
A Parlament tudomásul veszi, hogy a felülvizsgált szabályozás hangsúlyt helyez a részekre bontás alkalmazására, és 
figyelembe is fogja ezt venni felülvizsgált iránymutatásában, de ahogy azt az észrevételek 43. bekezdése is mutatja, 
a részekre osztással kapcsolatos döntés mindig az adott ügy körülményeitől függ, tekintetbe véve a szállítandó ter -
mék/szolgáltatás jellegét, figyelemmel egyrészt a kkv-k hozzáférése, másrészt a költséghatékonyság közötti meg -
felelő egyensúly megteremtésére.
43
Ezekre a viszonylag alacsony összegű közbeszerzésekre kivételes körülmények között került sor, amikor egyes szol -
gálatoknak új épületbe kellett költözniük, miközben a munkálatok még zajlottak, és egyedi igényeket kielégítő egy -
szeri beszerzéseknek minősülnek. Emellett a Parlament tiszteletben tartotta a 60 000 eurós korlátot is. Az intézmény 
e területen felmerülő jövőbeli igényeit egy keretszerződés fogja biztosítani, amelynek odaítélésére egy jelenleg is 
zajló versenyalapú eljárás keretében kerül sor.
50
Amint azt a 34. bekezdésben említett észrevétel is jelezte, többek között a szóban forgó épületre vonatkozó 
ingatlan  piaci felmérés is megjelent a Hivatalos Lapban. Jogi szempontból az a szerződéscsomag, amelynek kereté -
ben az említett „kulcsrakész” projektet kínálták, megfelel a vonatkozó rendelkezéseknek (a költségvetési rendelet 
alkalmazási szabályai 121. cikkének, valamint annak akkoriban alkalmazandó elődeinek).
Megjegyezzük, hogy az intézmény által meghatározott paramétereken belül és a piac sajátosságait figyelembe 
véve az ingatlanpiaci felmérés a lehető legszélesebb körű volt, és belül maradt a jogi korlátokon, és helyesen 
célozta a részvétel növelését, amely az ellenőrzés hatókörének kulcsfontosságú paramétere volt (az észrevételek 8. 
bekezdése).
51
A Parlament szolgálatai iránymutatásokat adtak ki a tárgyalásokkal kapcsolatban. A tárgyalások lefolytatása során 
azonban a Parlamentnek figyelembe kell vennie az arányosság elvét is, és tiszteletben kell tartania a felhasznált 
erőforrások és a szerződés értéke közötti egyensúlyt. A tárgyalások – különösen az alacsony és a nagyon alacsony 
értékű szerződések esetében – idő- és erőforrás-igényesek lehetnek.
Az Európai Parlament válaszai 62
73
A Parlament kialakította belső ajánlásait, a főigazgatóságok pedig elkészítették belső szabályzataikat annak érde -
kében, hogy az irányelv küszöbértéke alatti valamennyi szerződés esetében elektronikus úton kommunikáljanak az 
ajánlattevőkkel. A TED elektronikus pályáztatási rendszer használata fokozatosan kerül bevezetésre, és előkészítő 
szakaszban van egy átfogó elektronikus pályáztatási platform alkalmazása.
Amíg ez a kérdés megoldódik, az EP belső levelezőrendszerének használata ellentétes a költségvetési rendelet alkal -
mazási szabályaival.
88
Az uniós intézmények közbeszerzései az Európai Unió tevékenységei közé tartoznak, és az e területet érintő petíciók 
a szabályok szerint elfogadhatók.
Ugyanakkor minden egyes petíció értékelésére önmagában, egyedi tartalma alapján kerül sor. A petíció tartalmától 
függően a Petíciós Bizottság javasolhatja a petíció benyújtójának, hogy tegyen panaszt az európai ombudsmannál. 
Ilyen esetekben a petíciót általában elfogadhatónak nyilvánítják, de a petíció benyújtójának magának kell panaszt 
tennie az ombudsmannál; az ombudsman nem folytat vizsgálatokat a Petíciós Bizottság számára.
E szakasz az elrettentés helyett inkább arra irányul, hogy tájékoztassa a polgárokat a nyomon követésről és a rendel -
kezésre álló megfelelő jogorvoslati lehetőségekről az egyes esetekben, a jogalapot igénylő felülvizsgálati mechaniz -
mus hiányában.
1. ajánlás
A Parlament tudomásul veszi az ajánlást. Meglévő szerződéskezelő és jelentéskészítő eszköze, a  WebContracts  már 
biztosítja a tárgyalásos eljárások során kötelező adatgyűjtés lehetőségét. Ugyanakkor tekintettel a rendelkezésre 
álló korlátozott erőforrásokra, szükség van a metaadatok lekérésére vonatkozó további fejlesztés költséghatékony -
ság szempontjából történő értékelésére is.
3. ajánlás
Lásd az észrevételek 34. és 39. bekezdésére adott válaszokat. A Parlament módosítja a közbeszerzésről szóló 
vademecumot, és kiigazította képzéseit, hangsúlyozva az előzetes piackutatás alkalmazását, ugyanakkor tájékoz -
tatva a kockázatokról és hangsúlyozva a kockázatok elkerülésére szolgáló eljárásokat.
4. ajánlás
A Parlament tudomásul veszi, hogy a felülvizsgált szabályozás hangsúlyt helyez a részekre bontás alkalmazására, 
és figyelembe is fogja ezt venni felülvizsgált iránymutatásában, de a részekre osztással kapcsolatos döntés mindig 
az adott ügy körülményeitől függ, tekintetbe véve a szállítandó termék/szolgáltatás jellegét, figyelemmel egyrészt 
a kkv-k hozzáférése, másrészt a költséghatékonyság közötti megfelelő egyensúly megteremtésére.
5. ajánlás
A Parlament tudomásul veszi ezt az ajánlást, és az első szakaszban arra törekszik, hogy honlapjának az elektroni -
kus pályáztatási rendszer előkészítéseként elvégzett korszerűsítése keretében, valamint a rendszer bevezetése és 
üzembe helyezése részeként javítsa az ott található információk minőségét.
Az Európai Parlament válaszai 63
7. ajánlás
A Parlament tudomásul veszi az ajánlást.
9. ajánlás
A Parlament tudomásul veszi ezt az ajánlást, és a szolgálatai között meglévő együttműködési struktúrákra, vala -
mint – a JRC-vel kapcsolatos észrevételekben említetteknek megfelelően – az utólagos ellenőrzésre fog összponto -
sítani. További intézkedések értékelésére a költségvetési rendelet költséghatékonyságra és hatékonyságra vonat -
kozó követelményeinek megfelelően kerül sor.
64 Az Európai Unió 
Tanácsának válaszai
A Tanács üdvözli a Számvevőszék jelentését, amely számos fontos kérdésre rátapint a közbeszerzés területén. 
A jelentés alapgondolatával, vagyis azzal, hogy az uniós intézmények többet tehetnének a közbeszerzéseikhez 
történő hozzáférés javításáért, teljes mértékben egyetértünk. A Tanács alaposan át fogja tanulmányozni a jelentést, 
és minden tőle telhetőt meg fog tenni a hozzá intézett ajánlások megvalósításáért. Várakozással tekintünk a Szám -
vevőszék végleges észrevételeinek időben történő megismerése elé.
A Tanács a következő észrevételeket kívánja tenni néhány konkrét kérdéssel kapcsolatban.
A Tanács az elmúlt évben kétszer is változtatott belső közbeszerzési szabályain. Az első változtatásnak köszön -
hetően egyszerűsödött az eljárás, és belső szinten javult a jogszerűség. A második változtatás célja az volt, hogy 
a belső szabályok összhangban álljanak az új költségvetési rendelettel. A belső szabályok legközelebbi módosítása -
kor a Tanács várhatóan figyelembe fogja tudni venni a Számvevőszék jelentését, például a piaci konzultációkkal kap -
csolatban. Ezen a téren már most megkezdjük a munkát. A tervek szerint például iránymutatásokat készítünk a hiva -
talos közbeszerzési eljárások megindítását megelőzően lefolytatandó piaci konzultációkról. Ennek célja egyrészt 
a közbeszerzési eljárások előkészítése, másrészt a gazdasági szereplők tájékoztatása a közbeszerezési tervekről.
A Tanács emellett meg fogja vizsgálni, hogy miként javíthatná közbeszerzési tevékenységeinek internetes megjele -
nését. Mindazonáltal megjegyezzük, hogy a jelentés alapján az intézmények között a Tanács honlapja láthatólag jól 
működik.
A Tanács azt is át kívánja gondolni, hogy miként gyűjthetne adatokat és végezhetne elemzéseket arra vonatkozóan, 
hogy eredetileg hányan jelzik részvételi szándékukat, hány ajánlat érkezik be, és a végleges odaítélési döntés során 
hány ajánlatot vesznek figyelembe. A társintézményi értékelés ötletét is átgondoljuk.
A szerződések részekre bontásának kérdése folyamatosan felmerül a Tanács eljárásai során, és amikor csak lehetsé -
ges, az meg is történik. Egy jelenleg zajló (informatikai) eljárás 17 részre van bontva.
A Tanács tudomásul vette a Számvevőszéknek a meghívásos eljárás alkalmazásával kapcsolatban tett észrevételeit. 
Úgy véli, hogy az új költségvetési rendelet nyomán – amely az összes közbeszerzési dokumentum egyidejű közzé -
tételét írja elő – több nyílt eljárás fog indulni.
A Tanács tudomásul vette a Számvevőszéknek a tanácsi épületekkel kapcsolatos keretszerződések időtartamára 
vonatkozó észrevételeit. Erről a kérdésről részletes vita folyt a Főtitkárságon. A költségvetési rendelet értelmében 
kellően indokolt esetben négy évnél hosszabb időre is köthető szerződés. A Tanács fenntartja, hogy a hatékony és 
eredményes pénzgazdálkodás érdekében és kellően – különösen a keretszerződés tárgya okán – indokolt esetben 
a négy évnél hosszabb időre szóló szerződések indokoltak lehetnek. Az épületekkel kapcsolatos szerződések eseté -
ben ez gyakran igaz. A Tanács napirenden tartja e kérdést.
A Tanács a következő észrevételeket kívánja tenni az intézményekhez – köztük a Tanácshoz – intézett ajánlások 
kapcsán.
1. ajánlás
(a közbeszerzési tevékenységek figyelemmel kísérése). A Tanács elfogadja az ajánlást. Átgondolja, hogy ez a gyakor -
latban hogyan valósítható meg.
3. ajánlás
(piaci konzultációk). A Tanács elfogadja az ajánlást. Körlevelet ad ki, és a belső képzésekbe is beépíti a témát.
4. ajánlás
(részekre bontás). A Tanács elfogadja az ajánlást. A kérdés beépül majd egy külön útmutatóba, amelyet a jövőben 
adunk ki.
Az Európai Unió Tanácsának válaszai 65
5. ajánlás
(közös egyablakos elektronikus ügyintézési szolgáltatás). A Tanács elvi szinten elfogadja az ajánlást. Bármely erre 
irányuló kezdeményezésben részt fog venni.
7. ajánlás
(utólagos monitoring). A Tanács elvi szinten elfogadja az ajánlást. Bármely erre irányuló kezdeményezésben részt 
fog venni.
9. ajánlás
(társintézményi értékelések). A Tanács elvi szinten elfogadja az ajánlást. A gyakorlati megvalósításról még gondol -
kodni kell.
A Tanács a többi ajánlásnak nem címzettje.
66 A Bizottság válaszai
Összefoglalás
II
A költségvetési rendeletben és az alkalmazási szabályokban meghatározott közbeszerzési szabályok legutóbbi 
módosításai nagy vonalakban összhangban vannak az irányelvekkel. A módosítások túlnyomó többsége a hatékony 
és eredményes pénzgazdálkodás elvére épülő szigorúbb szabályokat jelent.
Jelentős eltérések esetében a preambulumbekezdések szükség szerint indokolást tartalmaznak. Erre példa az alkal -
mazási szabályok (23) preambulumbekezdése a kiválasztási és az odaítélési szempontok közötti különbségtételről.
V
A 2015-ös felülvizsgálat célja a közbeszerzési szabályok 2014-es irányelvekhez való hozzáigazítása volt. A felül -
vizsgált szabályok tükrözik az irányelvek egyszerűsítését és pontosítását.
A verseny kiterjesztése továbbra is a közbeszerzést meghatározó alapelvek egyike. Azonban a megcélzott gazda -
sági szereplők, nevezetesen a kkv-k elérésének célkitűzése nem akadályozhatja a méretgazdaságosságot, és azt 
a költségvetési rendeletben meghatározott hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvét szem előtt tartva kell 
mérlegelni, továbbá az ajánlattevők irányába alkalmazott egyenlő bánásmód elvét valamennyi vállalkozásra alkal -
mazni kell, azok méretétől függetlenül.
VI
Az eljárási döntéseket kiegyensúlyozott megközelítés alapján kell meghozni, melynek során nemcsak a lehető 
legszélesebb versenyt kell figyelembe venni, hanem a közbeszerzésre alkalmazandó más elveket is: hatékony és 
eredményes pénzgazdálkodás, átláthatóság, arányosság, egyenlő bánásmód és megkülönböztetésmentesség.
A közbeszerzési szabályok az eljárás kiválasztását egyértelműen a szerződés értékéhez (és néhány esetben a szerző -
dés tárgyához) kapcsolják, az arányosság elvének megfelelően.
A Bizottság felhívja a figyelmet az előzetes piaci konzultációra vonatkozó rendelkezésre, mely a költségvetési ren -
delet 105. cikkében szerepel és 2016. január 1-jétől alkalmazandó. Előzetes piaci konzultációt akkor kell végezni, ha 
az a szerződés tárgya szempontjából szükséges. A költségvetési rendelet 102. cikke (2) bekezdésének megfelelően 
a részekre bontás is csak adott esetben alkalmazandó, melyet a Bizottság szolgálatai gyakran alkalmaznak.
VII
Az információ nem harmonizált teljes mértékben, mert a közbeszerzési eljárások decentralizáltak a Bizottságban.
A Bizottság ugyanakkor elkötelezett amellett, hogy eredményes, felhasználó-központú online szolgáltatásokat 
nyújtson, és jelenleg a finanszírozás központi weboldalainak javításán dolgozik Digitális transzformáció programjá -
nak részeként (lásd a Bizottság 58–59. bekezdésekre adott válaszait).
Továbbá, az intézmények és a tagállamok ugyanazt a weboldalt (Tenders Electronic Daily-TED) használják a nagy 
közbeszerzésekhez, és központi hozzáférési pontot1 biztosítanak a közbeszerzési irányelvben meghatározott érték -
határ alatti közbeszerzéseknek.
A TED keresési funkcióját illetően lásd a Bizottság 106. bekezdésre adott válaszát.
1 http://ec.europa.eu/contracts_grants/contracts_en.htm
A Bizottság válaszai 67
Továbbá, a Bizottság jelenleg egy, a közbeszerzési eljárások és szerződések teljes elektronizálását célzó e-köz -
beszerzési rendszer bevezetésén dolgozik (a teljes folyamatot átfogó közbenső modulokkal, a pályázati felhívások 
közzétételétől kezdve a számlák kifizetéséig). A Bizottság valamennyi szolgálata által alkalmazandó rendszer be  -
vezetése meg fogja könnyíteni a gazdasági szereplők számára a közbeszerzéshez való hozzáférést és növelni fogja 
az átláthatóságot.
VIII
A közbeszerzési dokumentumok és a közbeszerzési eljárások eredményéről szóló értesítés tartalmazzák a jogorvos -
lat adminisztratív és jogi eszközeit. A szerződések odaítélésével kapcsolatos információk a TED weboldalán vagy 
az ajánlatkérők honlapján kerülnek közzétételre. A Bizottság és a végrehajtó ügynökségek az uniós források ked -
vezményezettjeivel kapcsolatos releváns információkat a pénzügyi átláthatósági rendszeren keresztül teszik közzé, 
a költségvetési rendelet 35. cikkében meghatározott átláthatóság elvének megfelelően.
IX a)
A Bizottság az érintettsége mértékéig részben elfogadja ezt az ajánlást és azt az alábbiak szerint végrehajtja az 1. 
ajánlásra adott válaszában foglaltak szerint.
A Bizottság a részvétel nyomon követése céljából költség-haszon elemzést fog végezni a megvalósíthatóság, vala -
mint a közbeszerzési információk központosításával járó költségek és hasznok értékelésére. Az ajánlott intézkedés 
végrehajtása ezen értékelés eredményétől függ.
Tekintettel arra, hogy a közbeszerzés a Bizottságban decentralizált az engedélyezésre jogosult tisztviselők szintjén, 
nincsen a közbeszerzési eljárásokat tartalmazó olyan központosított információs rendszer, amellyel a részvétel nyo -
mon követhető lenne, és nincs erre vonatkozó jogi kötelezettség.
IX b)
A Bizottság a 2. ajánlásra adott válaszának megfelelően részben elfogadja ezt az ajánlást.
A Bizottság elfogadja az ajánlás „közös közbeszerzési szabálykönyvre” irányuló javaslatra vonatkozó részét.
A költségvetési rendelet nemsokára esedékes, 2016-os módosítási javaslatának egyik fő pillére a „közös közbeszer -
zési szabálykönyvre” tett javaslat, mely javítani fogja az olvashatóságot és jelentősen lerövidítheti a szöveget, ami 
teljes mértékben összhangban áll a minőségi jogalkotás elvével.
Ez a „közös közbeszerzési szabálykönyv” egyetlen jogalkotási aktusban foglalja egységes szerkezetbe a jelenleg 
a költségvetési rendeletben meghatározott közbeszerzési szabályokat és az alkalmazási szabályokban meghatáro -
zott részletesebb szabályokat. Ezenkívül összevonja a külső tevékenységekre vonatkozó beszerzéssel kapcsolatos, 
jelenleg a költségvetési rendelet második részét képező különös szabályokat az általános közbeszerzési szabályok -
kal, ami még jobb olvashatóságot eredményez az összes gazdasági szereplő számára.
A Bizottság nem fogadja el az ajánlás kkv-k részvételére vonatkozó részét. A Bizottság szerint a költségvetési rende -
let nem ezt a célt szolgáló szakpolitikai eszköz, és ezért nem kellene proaktívan ösztönöznie a kkv-k részvételét.
A nyelvhasználatot és a piacfelmérést illetően a Bizottság nem fogadja el az ajánlást (lásd a Bizottság 2. ajánlásra 
adott válaszát).
A Bizottság válaszai 68
IX c)
Ahogy az a 3. ajánlásra adott válaszában szerepel, a Bizottság részben elfogadja az ajánlásnak azt a részét, amely az 
elindítandó közbeszerzési eljáráshoz igazított, előzetes piaci konzultációk proaktív alkalmazására vonatkozik, amit 
a Bizottság a közbeszerzési eljárások előkészítése céljából már alkalmaz néhány olyan területen, mint az ingatlan -
projektek megvásárlása vagy bérlése (a C(2008)2299 dokumentumban meghatározott módszertan szerint) és léte -
sítmények leállítása.
Ugyanakkor a Bizottság úgy véli, hogy az előzetes piaci elemzés nem használható a gazdasági szereplők közbeszer -
zési tervekről és követelményekről való tájékoztatására, mivel ez torzíthatja a versenyt.
IX d)
Érintettsége mértékéig a Bizottság részben elfogadja ezt az ajánlást a Bizottság 4. ajánlásra adott válaszának 
megfelelően.
A részekre bontást indokolja a verseny növelése, de a részekre bontást a költségvetési rendelet hatékony és ered -
ményes pénzgazdálkodás elvét szem előtt tartva kell mérlegelni. A nagy szerződések méretgazdaságosságot (ala -
csonyabb árakat) és könnyebb adminisztrációt eredményezhetnek (kevesebb kezelendő szerződés).
IX e)
A Bizottság az érintettsége mértékéig elfogadja ezt az ajánlást mint hosszú távú célkitűzést és azt az alábbiak sze -
rint végrehajtja az 5. ajánlásra adott válaszában foglaltak szerint.
A Bizottság értékelni fogja az ilyen rendszer megvalósíthatóságát, továbbá annak költségeit és lehetséges hasznait. 
Az ajánlott intézkedés végrehajtása ezen értékelés eredményétől függ és a többi intézmény egyetértésével történik.
A Bizottság hangsúlyozza, hogy a Bizottság közbeszerzési eljárásait illetően már megkezdődött a Számvevőszék 
ajánlásának részleges végrehajtása. Az 58–62. bekezdésekre adott válaszának megfelelően, a Bizottság a Digitá -
lis transzformáció programja keretében már megkezdte a digitális tartalmainak átalakítását szervezeti ábra alapú 
struktúrából tematikus alapú struktúrává. Ez a struktúra tartalmazni fogja a „Finanszírozás, pályázatok” tematikát, 
mely már kidolgozás alatt áll.
Az üzleti lehetőségekhez és a releváns közbeszerzési dokumentumokhoz való hozzáférést már létező eszközök és 
platformok biztosítják. Ilyen a TED és a TED eTendering, melyek hozzáférést biztosítanak az intézmények közbeszer -
zési hirdetményeihez és közbeszerzési dokumentumaihoz. A Bizottság értékelni fogja, hogy milyen további funkci -
ókkal lehetne biztosítani az információk szélesebb köréhez való hozzáférést, a költségvetési és az emberi erőforrá -
sokat érintő megszorítások figyelembevétele mellett.
IX f)
A 6. ajánlásra adott válaszában kifejtetteknek megfelelően, a Bizottság nem fogadja el ezt az ajánlást.
A Bizottság nem tartja szükségesnek, hogy a panaszok felülvizsgálata tekintetében javaslatot tegyen a költségvetési 
rendelet módosítására.
A költségvetési rendelet már előírja, hogy a sikertelen ajánlattevőket értesíteni kell az ajánlatuk elutasításának okai -
ról, melyeket a rendelet részletesen megnevez, és a költségvetési rendelet 113. cikkének (3) bekezdése és az alkal -
mazási szabályok 161. cikkének (2) bekezdése alapján további információkat kérhetnek. Az ilyen kérelmekre szigorú 
határidők vonatkoznak: az ajánlatkérőnek ezt az információt a lehető leghamarabb, de minden esetben a kérelem 
beérkezésétől számított 15 napon belül kell rendelkezésre bocsátania.
A Bizottság válaszai 69
IX g)
A Bizottság az érintettsége mértékéig részben elfogadja ezt az ajánlást és értékelni fogja, hogy a TED eTende -
ring mennyire tudja költséghatékonyan biztosítani az ilyen adatokat, a Bizottság 7. ajánlásra adott válaszának 
megfelelően.
IX h)
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást.
Az OLAF jelenleg átalakulási fázisban van, mely a jelentéstételi és elemzési kapacitásainak javítására irányul. Az 
OLAF új tartalomkezelő rendszere (OCM) várhatóan 2016 júliusában lesz működőképes. A statisztikára és a jelenté -
sekre előirányzott modul később, 2017-ben lesz elérhető. AZ OLAF addig felméri azokat a lehetőségeket, amelyekkel 
javíthatja a jelenlegi jelentéstételi eszközeit és opcióit.
IX i)
A Bizottság érintettsége mértékéig elfogadja ezt az ajánlást annak feltétele mellett, hogy a társintézményi értékelés 
igény szerint végzendő és nem válik további költségvetési és/vagy emberi erőforrásokat igénylő állandó folyamattá.
Bevezetés
02
Az uniós intézményeknek is alkalmazniuk kell a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvét, valamint a köz -
beszerzésekre vonatkozó átláthatóság, arányosság, egyenlő bánásmód és megkülönböztetésmentesség elvét.
06
A bizottsági közbeszerzésről szóló vademecum hozzáférhető az összes többi uniós intézmény, szerv, hivatal és ügy -
nökség számára.
Észrevételek
17
Az OLAF jelenleg működő ügykezelési rendszere elsősorban menedzsmenteszköz, ezért csak kevés előre meg -
határozott jelentés érhető el benne. Minden további jelentést vagy összetettebb elemzést, mint amelyet a Szám -
vevőszék kér, manuálisan kell összeállítani. Ez olyan erőforrásokat igényel, amelyek jelenleg sajnos nem állnak 
rendelkezésre.
23
A Bizottság hangsúlyozza, hogy nincs automatikus összefüggés az ajánlatok száma és a verseny megléte között.
A Bizottság válaszai 70
26
A 2015-ös felülvizsgálat célja a közbeszerzési szabályok 2014-es közbeszerzési irányelvekhez való hozzáigazítása 
volt. A felülvizsgált költségvetési rendelet és a 2015-ben módosított alkalmazási szabályok tükrözik az irányelvek 
egyszerűsítését és pontosítását.
A költségvetési rendelet nemsokára esedékes, 2016-os módosítási javaslatának egyik fő pillére a „közös közbeszer -
zési szabálykönyvre” tett javaslat, mely javítani fogja az olvashatóságot és lerövidíti a szöveget, és elsődleges célja 
az egyszerűsítés, ami teljes mértékben összhangban áll a minőségi jogalkotás elvével.
Ez a „közös közbeszerzési szabálykönyv” egyetlen jogalkotási aktusban foglalja egységes szerkezetbe a jelenleg 
a költségvetési rendeletben meghatározott közbeszerzési szabályokat és az alkalmazási szabályokban meghatáro -
zott részletesebb szabályokat. Ezenkívül összevonja a külső tevékenységekre vonatkozó beszerzéssel kapcsolatos, 
jelenleg a költségvetési rendelet második részét képező különös szabályokat az általános közbeszerzési szabályok -
kal, ami még jobb olvashatóságot eredményez az összes gazdasági szereplő számára.
27
A költségvetési rendelet nemsokára esedékes, 2016-os módosítási javaslata közös szabályokat hoz létre, melyek 
több mint egy uniós költségvetési eszközre (közbeszerzés, támogatások, díjak stb.) alkalmazandók. Ennek célja 
az indokolatlan ellentmondások megszüntetése, a rendelkezések összehangolása és a szöveg olvashatóságának 
javítása. A „jó igazgatásra” vonatkozó rendelkezések nem kizárólag a közbeszerzésre alkalmazandók és bekerülnek 
a közös szabályok közé.
29
A költségvetési rendeletben és az alkalmazási szabályokban meghatározott közbeszerzési szabályok legutóbbi 
módosításai nagy vonalakban összhangban vannak az irányelvekkel. A módosítások túlnyomó többsége a hatékony 
és eredményes pénzgazdálkodás elvére épülő szigorúbb szabályokat jelent.
Jelentős eltérések esetében a preambulumbekezdések szükség szerint indokolást tartalmaznak. Erre példa az alkal -
mazási szabályok (23) preambulumbekezdése a kiválasztási és az odaítélési szempontok közötti különbségtételről.
30
A költségvetési rendelet nem a megfelelő eszköz bizonyos gazdasági szereplők megcélzására.
Az egyenlő bánásmód valamennyi vállalkozásra alkalmazandó, méretüktől függetlenül. A költségvetési rendelet 
szerinti közbeszerzési szabályoknak nem célja meghatározott szakpolitikai célkitűzés megvalósítása. A kkv-k, más 
gazdasági szereplőkhöz hasonlóan, a közbeszerzési eljárásokban egyetlen ajánlattevőként vagy közös ajánlattevő -
ként vehetnek részt, vagy alvállalkozóként.
A kkv-kat de facto kedvezően érinti az egyszerűsítés és az enyhébb szabályok, még ha kifejezetten nem is említik 
őket.
Lásd még a IX. szakasz b) pontját.
31
Célszerű, hogy a közbeszerzési szabályokban egyértelműen megkülönböztetik a közbeszerzési eljárás és a tájékoz -
tatási intézkedések előkészítését.
A versenytorzulás veszélye mellett sérülne az egyenlő bánásmód elve is, amennyiben az előzetes piaci konzultá -
ció keretében felkeresett gazdasági szereplők korábban férnének hozzá a tervezett közbeszerzéssel kapcsolatos 
információkhoz.
A Bizottság válaszai 71
A közbeszerzési szabályok biztosítják a szükséges tájékoztatási intézkedéseket a szerződések meghirdetéséhez, az 
egyenlő bánásmód elvének teljes mértékű tiszteletben tartása mellett.
A Bizottság éves és többéves munkaprogramjainak, valamint finanszírozási döntéseinek közzététele is megkönnyíti 
a gazdasági szereplők számára az információhoz való hozzáférést.
32
Az alkalmazási szabályok 134. cikke (1) bekezdésének g) pontja szerint az intézmények alkalmazhatnak szerződési 
hirdetmény előzetes közzététele nélküli tárgyalásos eljárást „ingatlanszerződések esetében a helyi piac előzetes 
felmérését követően.”
A Bizottság módszertant fogadott el e rendelkezések végrehajtására (C(2008)2299), hogy javítsa az információ 
hozzáférhetőségét a piac számára, és az átláthatóságot. A piac ismeri a Bizottság ingatlanigényeit és piacfelmérési 
hirdetményeit.
Ez a módszertan jelenleg felülvizsgálat alatt áll a jelenlegi ingatlanpiaci nehézségek kezelése, továbbá az átlátható -
ság és az egyenlő bánásmód egyidejű biztosítása érdekében.
34
Az elmúlt négy évben ingatlanra vonatkozóan három piaci felmérést végeztek Luxemburgban, ideértve a Jean Mon -
net épületből való kiköltözéssel kapcsolatos több felmérést. Mindegyik piacfelmérési eljárás esetében alkalmazták 
a C(2008)2299 dokumentumban foglalt eltérést, és a piaci felmérésre vonatkozó értesítéseket nem tették közzé 
a Hivatalos Lapban. Az ingatlanbizottság pozitív véleményt adott ezen eltérésekkel kapcsolatban.
35
A Bizottság szerint nem szükséges meghatározni külön nyelvhasználati szabályt a költségvetési rendelet szintjén, 
mivel ezzel kapcsolatban létezik általános uniós jogszabály, nevezetesen az 1/1958 rendelet, mely meghatározta az 
intézmények számára a nyelvhasználati szabályt, mely a közbeszerzésre is alkalmazandó.
36
Az eljárási döntéseket a szerződés értéke és tárgya alapján kell meghozni az alkalmazandó közbeszerzési szabályok 
tiszteletben tartása mellett.
A Bizottság közös válasza a 37–40. bekezdésre
Az előzetes piaci konzultációt az „eljárás előkészítése” szabályozza. Amennyiben alkalmazásra kerül, a fő célja a piac 
megismerése, ami szükséges a megfelelő ajánlattételi felhívások megszövegezéséhez és a szerződés értékének 
megfelelő becsléséhez. A piaci konzultáció előzetes tájékoztatási eszközként való használata gyengítheti versenyt.
A gazdasági szereplők közbeszerzési tervekről való értesítését „tájékoztatási intézkedések” szabályozzák. Az elő -
zetes tájékoztatás, az előzetes hirdetmények és a tájékoztatás más formái egyenlő alapon nyújtanak információt 
a közbeszerzési eljárások tervezéséről és elindításáról.
A Bizottság válaszai 72
A Bizottság éves és többéves munkaprogramjának, valamint finanszírozási döntéseinek közzététele is megkönnyíti 
a gazdasági szereplők számára az információhoz való hozzáférést.
Az előzetes piaci konzultáció különösen fontos a nem szabványos vagy nem ismétlődő beszerzések esetében.
A potenciális ajánlattevőkkel való kapcsolatba lépés magával hordozza az átláthatóság és az egyenlő bánásmód 
elvei megsértésének kockázatát és ronthatja a tisztességes versenyt.
A jogalkotó az innovációs partnerségek esetében kötelezővé tette a piacelemzést, vagyis ahol a cél a kutatás finan -
szírozása és ahol a piaci konzultáció annak biztosítására irányul, hogy a termék még nem létezik a piacon.
42
A Bizottság széles körben alkalmazza a részekre bontást, azonban csak adott esetben, a költségvetési rendelet 102. 
cikkének és a nemrég módosított alkalmazási szabályok 168. cikkének megfelelően.
Az eljárási döntéseket kiegyensúlyozott megközelítés alapján kell meghozni, melynek során nemcsak a lehető 
legszélesebb versenyt kell figyelembe venni, hanem a közbeszerzésre alkalmazandó más elveket is, nevezetesen 
a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás, az átláthatóság, az arányosság, az egyenlő bánásmód és a megkülön -
böztetésmentesség elvét.
4. háttérmagyarázat – Olyan esetek, ahol a szerződést részekre oszthatták volna – 
Második francia bekezdés
A Bizottság szerint az említett szerződést nem lehetett részekre osztani a következő okokból:
– Biztosítani kell, hogy a kereséseket központi hozzáférési ponton lehessen bevinni és egyetlen eszközt kell bizto -
sítani a keresések szakemberekhez való hozzárendeléséhez.
– A keresések szakemberekhez való hozzárendelése különböző szempontok alapján történik: a keresés nyelve és 
a válaszadáshoz kiválasztott nyelv, bizonyos kérdésekben szükséges jogi szakértelem és az érintett tagállam(ok) 
(megjegyzendő, hogy néhány keresés több mint egy tagállamot érint). E szerződés egyértelmű földrajzi vagy 
más szempontok alapján történő több részre osztása ezért nem volt sem lehetséges, sem tanácsos.
– Az egynél több vállalkozóval való együttműködés a Bizottság által kifizetett különböző egységárakat eredmé -
nyezhet, ami igazságtalannak tekinthető, feszültségeket okozhat és ronthatja a jó együttműködést.
– Amikor a részek egymáshoz kapcsolódóak, figyelembe kell venni a szerződés teljesítését érintő kockázatot (a 
felelősség alóli kibújás veszélye, késedelem a szerződés teljesítésében).
44
A költségvetési rendeleten kívül a közbeszerzésről szóló 2014/24/EU irányelv is egyenértékűnek tekinti a nyílt és 
a meghívásos eljárást.
46
Kétlépéses eljárásban a határidők valóban kicsit hosszabbak, de ez a különbség elhanyagolható annak teljes idő -
tartamához képest.
A Bizottság válaszai 73
A kritériumok értékelését illetően a felülvizsgált költségvetési rendeletbe (2015) bevezetésre került a rugalmasság, 
ami biztosítja, hogy a kizárási, kiválasztási és odaítélési szempontok értékelésekor nem kell meghatározott sorren -
det követni.
Azonban világos, hogy a kétlépéses eljárásokban mindig először a kizárási és a kiválasztási kritériumokat kell ellen -
őrizni, mivel ez az alapja azon jelöltek kiválasztásának, akiket ajánlat benyújtására fognak meghívni.
47
A Bizottság hangsúlyozza a belső iránymutatásában, hogy az ajánlattételi eljárás meghosszabbítása lényegében 
alapvetően megkönnyítené a részvételt, mégpedig tekintet nélkül az eljárások kiválasztására és a szabályokban 
meghatározott minimum határidőkre.
51
A tárgyalás sohasem szerepelt az ajánlatkérő kötelezettségeként vagy az ajánlattevőt megillető jogként. A tárgya -
lásról csak a beérkezett ajánlatok fényében lehet dönteni.
52
Az ajánlattevőkkel szembeni elvárás, hogy a kompetitív eljárás keretében már eleve a legjobb ajánlatukat nyújt -
sák be. Ha a benyújtott ajánlatok kellően jó minőségűek és a tervezett költségvetés alattiak, úgy a tárgyalások 
le  folytatása, különösen alacsony értékű szerződések esetében, aránytalan lenne ahhoz az időhöz és azokhoz az 
erőforrásokhoz képest, amelyeket az ajánlatkérőnek és az ajánlattevőknek a tárgyalásokba kellene fektetnie.
53
Az ajánlatkérőnek nem kell magát arra köteleznie, hogy minden esetben tárgyaljon a beérkezett ajánlatokról, kivéve 
akkor, ha a tárgyalást megfelelőnek és szükségesnek ítélik meg. Minden esetben be kell tartani az egyenlő bánás -
mód elvét.
58
A közbeszerzések jó láthatóságának fontosságával kapcsolatos számvevőszéki észrevétel összhangban áll a Bizott -
ság által nemrég elvégzett kutatás eredményeivel, mely annak a legfontosabb okait vizsgálta, hogy az emberek 
miért akarnak a Bizottsággal online kapcsolatba lépni. Az egyik legfontosabb ok a „Finanszírozás és pályázatok” 
(beleértve a közbeszerzést) volt.
A Bizottság 12 főigazgatóságával és végrehajtó ügynökségével folytatott meghallgatásokból kiderült, hogy a köz -
beszerzési eljárás és az eredményének átláthatósága a Bizottságban kiemelt intézményi célkitűzés.
Közös válasz az 59–62. bekezdésre
A Bizottság tudomásul veszi a Számvevőszék elemzését, melyben a bizottsági főosztályok weboldalait elemzi 
közbeszerzési szempontok alapján. A Bizottság figyelembe fogja venni az elemzés releváns észrevételeit a lentebb 
ismertetett Digitális transzformáció program keretében.
A Bizottság 2013-ban a külső digitális kommunikációjának javítása céljából ambiciózus kezdeményezést indított el 
„Digitális transzformáció” néven. A kezdeményezés átfogó célkitűzései: az üzenetküldés és navigáció/a kinézet és az 
összkép koherensebbé tétele, valamint a Bizottság weboldalának felhasználó-központúbbá és költséghatékonyabbá 
tétele.
A Bizottság válaszai 74
A Bizottság figyelembe veszi az EU hivatalos weboldalával kapcsolatban tett számvevőszéki észrevételt, és a Bizott -
ság jelenleg fejlesztés alatt álló új weboldalának struktúrája és tartalma tekintetében felül fogja vizsgálni az europa.
eu címen elérhető érintett oldalakat a párhuzamosságok elkerülése és az összhang biztosítása érdekében. Az új 
weboldal első béta/tesztverziója elérhető a  beta.ec.europa.eu , címen, ahol az 58. bekezdésben ismertetett struktúra 
szerint összeállított új közbeszerzési tartalom található ( http://beta.ec.europa.eu/funding-tenders_en ).
60
Az új tartalmú weboldal a Számvevőszék által említett jelenlegi központi közbeszerzési oldal2 helyébe lép.
8. háttérmagyarázat – Példák nem megfelelő eredményeket adó, a folyamatban levő 
szerződési hirdetmények közötti TED-keresésekre
Ennek a problémának két fő oka lehet:
1. A CPV-kóddal kapcsolatos csoportosítási probléma: valóban probléma volt a TED működésével, amit időközben 
korrigáltak, keresés csak a kód szintjén lehetséges.
2. Az ajánlatkérő rosszul vitte be a CPV-kódot: az ajánlatkérő által bevitt adat helytelen, aminek negatív hatása van 
a keresési eredményekre nézve.
Az első lehetséges okot már korrigálták.
Egy előzetes elemzés szerint úgy tűnik, hogy a hibát az adatok helytelen bevitele okozhatta. A Bizottság tovább 
fogja elemezni a problémát és meghozza a szükséges intézkedéseket.
Az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) eredményeit illetően megjegyzendő, hogy az elmúlt időben az EKSZ-t a Tanács -
tól függő entitásként tartották számon (ezért a „Tanács” kulcsszavas keresések eredményei között szerepeltek az 
EKSZ hirdetményei is). Később úgy döntöttek, hogy az EKSZ-t autonóm entitásként kell kezelni. Az EKSZ korábbi 
hirdetményei továbbra is a Tanácshoz kapcsolódnak.
9. háttérmagyarázat – Példák a Bizottság által helytelen ül használt CPV-kódokra
A keresési eredmények nagymértékben függenek az adatok ajánlatkérők általi helyes bevitelétől. Az említett példák 
olyan esetekre vonatkoznak, ahol az ajánlatkérő által választott kód helytelen volt.
72
2015-ben az e-benyújtást hat főigazgatóságnál/ügynökségnél vezették be (az év alatt mindegyikük legalább egy 
felhívást indított az e-benyújtás használatával). Az e-benyújtás bevezetése folytatódik (2016-ban a tervek szerint 10 
további főigazgatóságnál/ügynökségnél).
78
Az uniós intézményeket illetően a Bizottság úgy véli, hogy nem szükséges és nem megfelelő egy bíróságon kívüli 
felülvizsgálati testület létrehozása a költségvetési rendeletben már előírt, már meglévő felülvizsgálati mechanizmus 
mellett, mivel a testület a várt hasznokhoz képest aránytalan költségekkel járna.
2 http://ec.europa.eu/contracts_grants/contracts_en.htm
A Bizottság válaszai 75
A költségvetési rendelet már előírja, hogy a sikertelen ajánlattevőket értesíteni kell az ajánlatuk elutasításának oka -
iról, melyeket a rendelet részletesen megnevez és a költségvetési rendelet 113. cikkének (3) bekezdése és az alkal -
mazási szabályok 161. cikkének (2) bekezdése alapján további információkat kérhetnek. Az ilyen kérelmekre szigorú 
határidők vonatkoznak: az ajánlatkérőnek ezt az információt a lehető leghamarabb, de minden esetben a kérelem 
beérkezésétől számított 15 napon belül kell rendelkezésre bocsátania.
Továbbá, minden olyan esetben, amikor a gazdasági szereplőket a közbeszerzési eljárás folyamán a jelöltek vagy az 
ajánlattevők jogait hátrányosan érintő cselekményről (pl. elutasításról) tájékoztatják, a tájékoztatás utalást tartalmaz 
a rendelkezésre álló jogorvoslati eszközökre (ombudsmanhoz benyújtott panasz és bírósági felülvizsgálat).
A Bizottság szerint az uniós intézmények közbeszerzéseivel kapcsolatban a Törvényszék elé vitt ügyek alacsony 
száma (17), továbbá az a tény, hogy a Törvényszék csak ritkán ítél meg kártérítést állítólagos károkért, határozottan 
azt jelzik, hogy a jelenleg működő rendszer hatékony és a célnak megfelelő. Ezért a javasolt gyors felülvizsgálat 
létrehozása nemcsak, hogy nem szükséges, hanem aránytalan intézkedést is jelentene, mely nem lenne költség -
hatékony és nem használná fel jól az adminisztratív erőforrásokat.
79
Kérelmek vagy megjegyzések ajánlatkérőhöz történő benyújtása (a költségvetési rendelet szerint) és felülvizsgá -
lati kérelemnek az ajánlatkérőhöz történő benyújtása (a jogorvoslati irányelv 1. cikkének (5) bekezdése szerint) két 
különböző cselekmény, mivel csak az utóbbi jelenti a jogorvoslati irányelv szerint annak előfeltételét, hogy egy 
külső független szervtől felülvizsgálatot lehessen kérni.
Az ilyen cselekményeknek különböző következményei vannak a szerződés aláírására nézve:
– A jogorvoslati irányelv szerint: a felülvizsgálat iránti kérelem automatikusan felfüggeszti a szerződés aláírását, 
annak érdekében, hogy a felülvizsgálatot megfelelően el lehessen végezni.
– A költségvetési rendelet szerint: a kérelmek vagy észrevételek értékelése után az ajánlatkérő felfüggesztheti 
a szerződés aláírását, amennyiben ez megfelelő válasz a kérelmekre vagy észrevételekre. A sikertelen ajánlat -
tevők által a szerződéskötési tilalmi időszak során benyújtott bármilyen kérelem vagy megjegyzés alapján 
történő szisztematikus felfüggesztés aránytalan lenne, mivel az ilyen felfüggesztésről az ajánlatkérő dönt eseti 
alapon és akkor, ha a felfüggesztést a benyújtott kérelmek vagy megjegyzések jellege indokolja.
90
A Bizottságban a közbeszerzés decentralizált minden egyes illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő szintjén. 
Nincsen jogi kötelezettség „egyetlen információs hely” fenntartására, ezért nem állnak rendelkezésre költségvetési 
előirányzatok egy ilyen rendszer kifejlesztésére. Az értéktől függően a szerződés odaítélését a TED-ben vagy az 
ajánlatkérő honlapján teszik közzé (vagy a Bizottság és a végrehajtó ügynökség esetében a pénzügyi átláthatósági 
rendszeren keresztül teszik közzé), a tájékoztatásra vonatkozó szabályoknak megfelelően. A pénzügyi átláthatósági 
rendszert abból a célból hozták létre, hogy az uniós források kedvezményezettjeiről szolgáltasson információt, 
nem pedig arról a költségvetési végrehajtási eszközről, amelyből a forrás származik, vagy a keletkezett kiadások 
típusáról.
91
Már rendelkezésre áll ilyen célt szolgáló platform, nevezetesen a TED-adatbázis. A Bizottság egyetért azzal, hogy ez 
az adatbázis megfelelő hozzáférési pontot nyújt a közbeszerzési információkhoz, mivel sok információt tartalmaz, 
ideértve az eTendering platformon hozzáférhető közbeszerzési dokumentumokat. Ezek tartalmazzák a szerződés -
tervezetet, melyet a sikeres ajánlattevővel írnak alá. A pályázatok a végleges szerződésnek is részei, azonban 
a Bizottság ezeket bizalmasan kezeli az 1049/2001 rendelet 4. cikke (2) bekezdésének megfelelően (ha a közzététel 
hátrányosan befolyásolná a természetes vagy jogi személy kereskedelmi érdekeinek védelmét).
A Bizottság válaszai 76
92
Megjegyzendő, hogy bár jelenleg nem kötelező az eTendering alkalmazása, a Bizottság összes főigazgatóságát és az 
összes intézményt bátorítjuk ezen alkalmazás használatára.
2016 januárja óta módosult a pályázati dokumentumok TED eTendering platformról való letöltésének funkciója. 
A rendszer által felkínált alapértelmezett opció lehetővé teszi a dokumentumok letöltését az ajánlattételi határidő 
lejárta után. Az ajánlatkérők döntése, hogy lekapcsolják-e ezt az opciót.
94
A beszámolást illetően a költségvetési rendelet 66. cikkének (9) bekezdésében említett, az éves tevékenységi jelen -
tések összefoglalója mellékletként tartalmazza a hirdetmény közzététele nélküli tárgyalásos eljárások listáját. Lásd 
még a Bizottság 90. bekezdésre adott válaszát.
97
A katalógusba rendezett metaadatokat tartalmazó, nyílt hozzáférésű adatok európai uniós portálja rögzíti a TED-en 
keresztül rendelkezésre álló meglévő TED-adatsort, valamint a Bizottság Belső Piaci, Ipar-, Vállalkozás- és Kkv-politi -
kai Főigazgatósága által előállított néhány származtatott adatsort.
99
A Bizottság a Költségvetési Főigazgatóság központi pénzügyi szolgálatán keresztül az ajánlatkérők számára el  -
érhető, közbeszerzéssel kapcsolatos központi információkat, iránymutatást és modelleket nyújt, továbbá képzési 
szolgáltatásokat és ügyfélszolgálatot biztosít, melyeket túlnyomórészt az ajánlatkérők vesznek igénybe – nemcsak 
a Bizottság szolgálatai, hanem más intézmények, ügynökségek és szervek is. A rendelkezésre bocsátott információ 
és dokumentumok tartalmazzák az ajánlásokat és kiemelik a bevált gyakorlatokat.
Már léteznek a Bizottság és a más uniós ajánlatkérők közötti információcserét szolgáló egyéb fórumok, pl. a havonta 
ülésező RUF (pénzügyi egységek hálózata) és a NAPO (az ügynökségek közbeszerzési tisztviselőiből álló hálózata), 
mely kiterjed a decentralizált ügynökségekre és más uniós szervekre is (PPP-k), és évente legalább egyszer ülésezik.
A Bizottság szerint fontos lenne a bevált gyakorlatok strukturált cseréjének folytatása, különösen a nagy értékű 
eljárások esetében. Azonban az állandó alapon végzendő, javasolt társintézményi értékelés bevezetése további 
költségvetési és emberi erőforrásokat igényelne, melyek jelenleg nem állnak rendelkezésre. Ad-hoc találkozók igény 
szerint bármikor szervezhetők ad-hoc alapon.
Következtetések és ajánlások
101
Az ajánlatkérők közbeszerzéseihez való hozzáférést tájékoztatási intézkedések biztosítják az alkalmazandó sza -
bályoknak megfelelően. Továbbá, a közbeszerzés a Bizottságban decentralizált (lásd a Bizottság VII. szakaszra, az 
58–72. bekezdésre és az 1. ajánlásra adott válaszát).
103
A Bizottság hangsúlyozza, hogy az ilyen nyomon követésre vonatkozóan nincs jogi kötelezettség.
A Bizottság válaszai 77
Minden esetben, tekintettel arra, hogy a gazdasági szereplők különböző módokon vehetnek részt ajánlattételi 
felhívásokban (közös ajánlattevőként vagy alvállalkozóként), a részvétel iránti kérelmek vagy az ajánlatok számának 
nyomon követése sohasem nyújt teljes információt a jelöltek vagy az ajánlattevők összetételéről.
1. ajánlás
A Bizottság az érintettsége mértékéig részben elfogadja ezt az ajánlást és azt az alábbiak szerint végrehajtja.
Tekintettel arra a jelentős adminisztratív teherre, amit egy ilyen központosított információs rendszer létrehozása 
eredményezne, valamint tekintettel az erőforrásokat érintő megszorításokra, a Bizottság költség-haszon elemzést 
fog végezni a közbeszerzési információknak a részvétel nyomon követése céljából történő központosításával járó 
költségek és hasznok értékelésére. Az ajánlott intézkedés végrehajtása ezen értékelés eredményétől függ.
Tekintettel arra, hogy a közbeszerzés a Bizottságban decentralizált az engedélyezésre jogosult tisztviselők szintjén, 
nincsen a közbeszerzési eljárásokat tartalmazó olyan központosított információs rendszer, amellyel nyomon követ -
hető a részvétel. Erre vonatkozóan nincs sem jogi kötelezettség, és nem állnak rendelkezésre az ilyen terjedelmes 
adatelemzéshez szükséges költségvetési és emberi erőforrások sem.
A közbeszerzési eljárásokban való részvétel mértéke számos tényezőtől függ. Ezért az ajánlatok száma vagy az 
érvényes ajánlatok száma önmagában véve nem megfelelő mutató a közbeszerzési tevékenységekhez való hozzá -
férés mérésére. Minden eljárástípus és minden beszerzéstípus (szolgáltatások, áruk, építési beruházások, épületek) 
esetében nincsen korlátozás a gazdasági szereplők ajánlattételi felhívásokban való részvételének módjára (közös 
ajánlattevőként vagy alvállalkozóként). Ezért az ajánlatok száma nem tud szisztematikusan teljes információt nyúj -
tani a részt vevő gazdasági szereplők számáról.
104
A 2015-ös felülvizsgálat célja a közbeszerzési szabályok 2014-es irányelvekhez való hozzáigazítása volt. A felül -
vizsgált költségvetési rendelet és a 2015-ben módosított alkalmazási szabályok tükrözik az irányelvek egyszerűsíté -
sét és pontosítását, a további javításokat a költségvetési rendelet nemsokára esedékes, 2016-os módosítási javaslata 
fogja tartalmazni.
104 a)
Lásd a Bizottság 26. bekezdésre adott válaszát.
104 b)
A Bizottság szerint az eltéréseket a költségvetési rendelet preambulumbekezdései magyarázzák, ahol az szükséges.
104 c)
Az egyenlő bánásmód valamennyi vállalkozásra alkalmazandó, méretüktől függetlenül. A költségvetési rendelet 
szerinti közbeszerzési szabályoknak nem célja meghatározott szakpolitikai célkitűzés megvalósítása. A kkv-k, más 
gazdasági szereplőkhöz hasonlóan, a közbeszerzési eljárásokban egyetlen ajánlattevőként vagy közös ajánlattevő -
ként vehetnek részt, vagy alvállalkozóként.
A kkv-kat de facto kedvezően érinti az egyszerűsítés és az enyhébb szabályok, még ha kifejezetten nem is említik 
őket.
104 e)
Nem szükséges meghatározni külön nyelvhasználati szabályt a költségvetési rendelet szintjén, mivel az alkalma -
zandó nyelvhasználati szabály közvetlenül az 1/1958 rendeletből származik.
A Bizottság válaszai 78
2. ajánlás
A Bizottság részben elfogadja ezt az ajánlást.
A Bizottság elfogadja az ajánlás „közös közbeszerzési szabálykönyvre” irányuló javaslatra vonatkozó részét.
Valóban, a költségvetési rendelet nemsokára esedékes, 2016-os módosítási javaslatának egyik fő pillére a „közös 
közbeszerzési szabálykönyvre” irányuló javaslat, mely javítani fogja az olvashatóságot és lerövidítené a szöveget, és 
elsődleges célja az egyszerűsítés, ami teljes mértékben összhangban áll a minőségi jogalkotás elvével.
Ez a „közös közbeszerzési szabálykönyv” egyetlen jogalkotási aktusban foglalja egységes szerkezetbe a jelenleg 
a költségvetési rendeletben meghatározott közbeszerzési szabályokat és az alkalmazási szabályokban meghatá -
rozott részletesebb szabályokat. Ezenkívül a külső tevékenységekre vonatkozó beszerzéssel kapcsolatos különös 
szabályokat, melyek jelenleg a költségvetési rendelet második részét képezik, összevonja az általános közbeszerzési 
szabályokkal, ami tovább javítja az olvashatóságot az összes gazdasági szereplő számára.
A Bizottság nem fogadja el az ajánlás kkv-k részvételére vonatkozó részét. A Bizottság szerint a költségvetési rende -
let nem ezt a célt szolgáló szakpolitikai eszköz, és ezért nem kellene proaktívan ösztönöznie a kkv-k részvételét.
A nyelvhasználatot és a piacfelmérést illetően a Bizottság nem fogadja el az ajánlást. Az előbbit illetően az 1/1958 
rendelet nyelvhasználatra vonatkozó rendelkezései alkalmazandók. Az utóbbit illetően pontosításokra kerül majd 
sor az alkalmazási szabályok (C(2008)2299) 134. cikkének (1) bekezdése g) pontjában meghatározott rendelkezések 
végrehajtására vonatkozó módszertan soron következő felülvizsgálata keretében, a 32. bekezdésben ismertetettek 
szerint. Lásd még a Bizottság 32–34. bekezdésre adott válaszát.
A 2014-es irányelvtől való eltérések indoklását illetően a Bizottság elvben egyetért az ajánlással és azt részben 
végre  hajtottnak tekinti. Az eltéréseket a felülvizsgált költségvetési rendelet preambulumbekezdései magyarázzák, 
ahol az szükséges. A Bizottság a költségvetési rendelet folyamatban lévő felülvizsgálata során, amennyiben szüksé -
ges, meg fogja vizsgálni, jelezni vagy indokolni fogja, hogy szükség van-e további eltérésekre.
3. ajánlás
A Bizottság részben elfogadja az ajánlásnak azt a részét, amely az elindítandó közbeszerzési eljáráshoz igazított, elő -
zetes piaci konzultációk proaktív alkalmazására vonatkozik, amit a Bizottság a közbeszerzési eljárások előkészítése 
céljából már alkalmaz néhány olyan területen, mint az ingatlanprojektek megvásárlása vagy bérlése (a C(2008)2299 
dokumentumban ismertetett módszertan szerint) és létesítmények leállítása.
Ugyanakkor a Bizottság úgy véli, hogy az előzetes piaci elemzés nem használható a gazdasági szereplők köz -
beszerzési tervekről és követelményekről való tájékoztatására. A meglévő közbeszerzési szabályok megkülönbözte -
tik a közbeszerzési eljárás előkészítését és a tájékoztatási intézkedések előkészítését.
A versenytorzulás veszélye mellett sérülne az átláthatóság és az egyenlő bánásmód elve is, amennyiben az előzetes 
piaci konzultáció keretében felkeresett gazdasági szereplőknek hozzáférést adnának a tervezett közbeszerzéssel 
kapcsolatos korai információkhoz.
A közbeszerzési szabályok biztosítják a szükséges tájékoztatási intézkedéseket a szerződések meghirdetéséhez, 
a közbeszerzési elvek teljes mértékű tiszteletben tartása mellett.
A Bizottság válaszai 79
4. ajánlás
A Bizottság az érintettsége mértékéig részben elfogadja ezt az ajánlást és a megfelelősége mértékéig folytatni fogja 
annak végrehajtását.
A Bizottság úgy véli, hogy a szerződések részekre bontása során már olyan megközelítést követ, amely biztosítja az 
egyensúlyt a verseny növelése és más közbeszerzési elvek között, mint pl. a hatékony és eredményes pénzgazdálko -
dás és az arányosság elve. A részekre bontást ezért azokban az esetekben biztosítják, ahol azt megfelelőnek tartják, 
figyelemmel a szerződés tárgyára és értékére, valamint arra a kockázatra, amit az egymástól függő részekből álló 
szerződés teljesítésére jelent.
106
Bármelyik eszközzel – a TED-adatbázist is ideértve – végzett keresések eredményei nagymértékben függenek a rög -
zített adatok minőségétől. A közbeszerzési hirdetmények esetében gyakran nem töltik ki a nem kötelező mezőket 
és az ajánlatkérők néha helytelenül visznek be adatokat.
Ennek ellenére a Bizottság tudatában van annak, hogy a TED-adatbázisban való keresések még javíthatók. A Kiadó -
hivatal 2016 márciusában felmérést végzett a felhasználók között, jelenleg pedig a TED használhatóságáról készít 
tanulmányt. A felmérés és a tanulmány megállapításai ez év folyamán kerülnek végrehajtásra, a felhasználók 
TED-szolgáltatásokkal kapcsolatos tapasztalatainak és megelégedettségének javítása céljából.
5. ajánlás
A Bizottság az érintettsége mértékéig elfogadja ezt az ajánlást (2018-on túlmutató) hosszú távú célkitűzésként és 
azt az alábbiak szerint végrehajtja. 
Tekintettel arra a jelentős adminisztratív teherre, amit egy ilyen rendszer létrehozása eredményezne, valamint 
tekintettel arra, hogy az intézményközi dimenzió nem szerepel a jelenlegi többéves pénzügyi keretben, a Bizottság 
értékelni fogja az ilyen rendszer megvalósíthatóságát, továbbá annak költségeit és lehetséges hasznait. Az ajánlott 
intézkedés végrehajtása ezen értékelés eredményétől függ és a többi intézmény egyetértésével történik.
Tekintettel a Bizottság közbeszerzési tevékenységeire, a Bizottság már megkezdte a Számvevőszék ajánlásának 
végrehajtását: a Bizottság a Digitális transzformáció kezdeményezés részeként jelenleg fejleszti a Bizottság köz -
beszerzéseihez való hozzáférést szolgáló központi hozzáférési pontot. Linkeket fog tartalmazni a közbeszerzéssel 
kapcsolatos összes információhoz (az alkalmazandó szabályokról szóló közlemény és üzleti lehetőségek), továbbá 
a közbeszerzési dokumentumokhoz való hozzáférést és az ajánlatok benyújtását szolgáló meglévő eszközökhöz.
Lásd a Bizottság új weboldala tesztverziójának közbeszerzési oldalát: http://beta.ec.europa.eu/funding-tenders_en
Az új weboldal, ideértve ezt az oldalt is, a tervek szerint 2016-ban indul el. Jelenleg folyamatban van a kapcsolódó 
tartalom fejlesztése a SEDIA kezdeményezéssel (a Bizottság szolgálatai által elvégzett értékelés a teljes finanszírozás 
és az ajánlatok életciklusának támogatását szolgáló átfogó megoldás azonosítására) és a Résztvevői Portállal (szá -
mos jelentős uniós program, pl. a Horizont 2020 program pályázati felhívásait és támogatásainak kezelését támo -
gató IT-megoldás) való együttműködésben.
Az üzleti lehetőségekhez és a releváns közbeszerzési dokumentumokhoz való hozzáférést már létező eszközök és 
platformok biztosítják. Ilyen a TED és a TED eTendering, melyek hozzáférést biztosítanak az intézmények közbeszer -
zési hirdetményeihez és közbeszerzési dokumentumaihoz. A Bizottság értékelni fogja, hogy milyen további funkci -
ókkal lehetne biztosítani az információk szélesebb köréhez való hozzáférést, a költségvetési és az emberi erőforrá -
sokat érintő megszorítások figyelembevétele mellett.
A Bizottság válaszai 80
6. ajánlás
A Bizottság nem fogadja el ezt az ajánlást.
A Bizottság nem tartja szükségesnek, hogy a panaszok felülvizsgálata tekintetében javaslatot tegyen a költségvetési 
rendelet módosítására.
A költségvetési rendelet már előírja, hogy a sikertelen ajánlattevőket értesíteni kell az ajánlatuk elutasításának oka -
iról, melyeket a rendelet részletesen megnevez és a költségvetési rendelet 113. cikkének (3) bekezdése és az alkal -
mazási szabályok 161. cikkének (2) bekezdése alapján további információkat kérhetnek. Az ilyen kérelmekre szigorú 
határidők vonatkoznak: az ajánlatkérőnek ezt az információt a lehető leghamarabb, de minden esetben a kérelem 
beérkezésétől számított 15 napon belül kell rendelkezésre bocsátania.
Továbbá, minden olyan esetben, amikor a gazdasági szereplőket a közbeszerzési eljárás folyamán a jelöltek vagy az 
ajánlattevők jogait hátrányosan érintő cselekményről (pl. elutasításról) tájékoztatják, a tájékoztatás utalást tartalmaz 
a rendelkezésre álló jogorvoslati eszközökre (ombudsmanhoz benyújtott panasz és bírósági felülvizsgálat).
Lásd még a Bizottság 78. és 79. bekezdésre adott válaszát.
7. ajánlás
A Bizottság az érintettsége mértékéig részben elfogadja ezt az ajánlást és azt az alábbiak szerint végrehajtja.
Tekintettel arra a jelentős adminisztratív teherre, amit egy ilyen monitoringrendszer eredményezne, a Bizottság 
értékelni fogja, hogy a TED eTendering milyen mértékben biztosít költséghatékony hozzáférést további közbeszer -
zési adatokhoz, melynek során figyelembe veszi a költségvetési és az emberi erőforrásokat érintő megszorításokat.
8. ajánlás
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást.
Az OLAF jelenleg átalakulási fázisban van, mely a jelentéstételi és elemzési kapacitásainak javítására irányul. Az 
OLAF új tartalomkezelő rendszere (OCM) várhatóan 2016 júliusában lesz működőképes. A statisztikára és a jelenté -
sekre előirányzott modul később, 2017-ben lesz elérhető. AZ OLAF addig felméri azokat a lehetőségeket, amelyekkel 
javíthatja a jelenlegi jelentéstételi eszközeit és opcióit.
9. ajánlás
A Bizottság érintettsége mértékéig elfogadja ezt az ajánlást annak feltétele mellett, hogy a társintézményi értékelés 
igény szerint végzendő és nem válik további költségvetési és/vagy emberi erőforrásokat igénylő állandó folyamattá.
81 Az Európai Központi Bank 
válaszai
50
Az EKB úgy véli, hogy a közbeszerzési eljárást az EKB közbeszerzési szabályaival összhangban folytatták le. Ezzel 
összefüggésben megjegyzi, hogy a sürgősségre hivatkozó érvelést józanul és megfelelő módon alkalmazta, és ala -
posan megindokolta. A rendkívüli sürgősséget kiváltó esemény nem az EKB-nak volt tulajdonítható, és nyilvánvaló 
ok-okozati kapcsolat volt az előre nem látott fejlemények és az általuk okozott sürgősség között. Az ügy rendkívüli 
sürgőssége miatt a gyorsított közbeszerzési eljárás időkereteit – amely a gyakorlatban a szerződési hirdetmény 
kiküldésétől a szerződés aláírásáig a legjobb esetben is három-négy hónapot jelent – nem lehetett betartani. 
A kiválasztott ötajánlatos versenyeljárás során a szerződés odaítélése és aláírása a pályázat kiküldését követően 
hat héten belül meg is történt. A kiválasztott eljárás továbbá megfelelő szintű versenyt biztosított, az eredménye -
ként odaítélt szerződés pedig szigorúan az azonnali szükségletek kielégítésére korlátozódott. Az EKB emlékeztetne 
továbbá arra, hogy amint nyilvánvalóvá vált, hogy a kérdéses tanácsadói szolgáltatásokra folyamatosabb jelleggel 
szükség lehet, közbeszerzési eljárás keretében megpályáztatta őket.
Az alábbiakban az EKB-nak a Számvevőszék néhány ajánlásához fűzött kommentárjai olvashatók.
1. ajánlás
Az EKB elviekben egyetért az ajánlással. 2016 során az elektronikus pályáztatási rendszer fokozatos bevezetését 
tervezi. E munka keretében meg fogja vizsgálni, hogy miként mérhetné szisztematikusabb, mégis hatékony módon 
a közbeszerzési eljárásaiban való részvétel szintjét a beérkező jelentkezések és pályázatok számát tekintve.
3. ajánlás
Az EKB egyetért azzal, hogy a hivatalos közbeszerzési eljárás elindítása előtt proaktívabban viszonyuljon a piaci 
konzultációhoz, hogy így piaci információkhoz juthasson, hogy elősegíthesse a követelmények megfelelő alakítását, 
és hogy végső soron jobb ár-érték arányt érhessen el.
4. ajánlás
Az EKB elviekben egyetért az ajánlással, azzal a kiegészítéssel, hogy a szerződések részekre osztásának üzleti szem -
pontból, a szerződések végrehajtása és kezelése tekintetében hatékonynak és eredményesnek kell lennie. A szer -
ződéseket több részre osztani elméletileg lehetséges ugyan, ám amennyiben mindez azt a kockázatot vonja maga 
után, hogy a szerződés végrehajtása technikailag túl bonyolulttá válik, hogy nem garantált a jó ár-érték arány, vagy 
hogy több szerződő fél munkájának összehangolása aláássa a szerződés megfontolt kezelését és végrehajtását, úgy 
a részekre bontás nem tekinthető eredményesnek.
5. ajánlás
Az EKB internetes oldalának közbeszerzéssel foglalkozó menüpontja az EKB által közbeszerzési témában közzétett 
hirdetmények és kiadványok központi, egységes, könnyen hozzáférhető tárháza (egyablakos rendszer). 2016 során 
az EKB elektronikus pályáztatási rendszer fokozatos bevezetését tervezi. Megemlítendő továbbá, hogy a bank saját, 
külön erre a célra kidolgozott szabályok szerint végzi közbeszerzési tevékenységét.
Az Európai Központi Bank válaszai 82
Ennek megfelelően részben egyetért az ajánlással feltéve, hogy a javasolt weboldal egyszerű, könnyen kezelhető 
információs portál lesz, amely nem generál további adminisztratív költséget és nem bonyolítja a rendszert további 
szintek beiktatásával. Ami az EKB-t illeti, a javasolt portálról egyszerű hivatkozás vezetne a bank weboldalának köz -
beszerzési oldalára, ahol bővebb információk találhatók a közbeszerzéseiről. Így elkerülhető lenne az információk 
ismétlése és halmozása, illetve az ezzel járó hatékonyságvesztés. Az EKB közbeszerzései iránt érdeklődő gazdasági 
szereplők továbbra is az EKB weboldalán és a bevett kommunikációs csatornákon keresztül kommunikálnának 
a bankkal.
Lévén, hogy a TED (Tenders Electronic Daily) az EU Hivatalos Lapja kifejezetten európai közbeszerzésekkel foglal -
kozó kiegészítésének hivatalos, központi online változata, meg lehetne vizsgálni, miként fejleszthető tovább oly 
módon, hogy megfelelő áttekintést adjon az uniós intézmények által kínált közbeszerzési lehetőségekről.
7. ajánlás
Lásd az 5. ajánlásra adott választ.
Az EKB részben egyetért az ajánlással feltéve, hogy a javasolt adatbázis olyan egyszerű segédeszköz lesz, amely nem 
generál további adminisztratív költséget, és nem bonyolítja a rendszert további szintek beiktatásával. Ami az EKB-t 
illeti, a nyilvános adatbázisból egyszerű hivatkozás vezetne az intézmény weboldalának közbeszerzési oldalára, ahol 
releváns információk találhatók a bank közbeszerzéseiről.
9. ajánlás
Az EKB egyetért a tudáscserének és a bevált gyakorlat megosztásának támogatásával és előmozdításával. Az ennek 
a célnak megfelelő leghatékonyabb eszközöket tovább kell tanulmányozni.
Az EKB például tagja a Központi Bankok Európai Rendszere közbeszerzési szakemberei aktív hálózatának, ami 
a bevált gyakorlat strukturált megosztására nyújt lehetőséget.
Emellett a bank központi közbeszerzési egysége a múltban a legjobb közbeszerzési gyakorlat tekintetében külső 
tanúsítványt szerzett, jelenleg pedig folyamatban van a tanúsítvány megújítása.
83 Az Európai Ombudsman 
válaszai
Jelenleg az európai ombudsman az egyetlen külső, bíróságon kívüli felülvizsgálati szerv azon gazdasági szereplők 
számára, akik úgy vélik, hogy az uniós intézmények és szervek által szervezett közbeszerzési eljárások során tisz -
tességtelen bánásmódban volt részük. Az európai ombudsman szükség esetén kivizsgálja az ilyen panaszokat, és 
ajánlásokat intéz az érintett intézményekhez és szervekhez. Sem az EUMSZ 228. cikke, sem az ombudsman alapok -
mánya1 nem rendelkezik az ombudsmani határozatokkal szembeni fellebbezés vagy más jogorvoslat lehetőségéről.
85 – 87.  p ont
Az európai ombudsmannal kapcsolatban a 85., 86. és 87. pontban tett tényszerű megállapítások pontosak, és tisz -
tességes képet adnak az ombudsman tevékenységéről a közbeszerzéssel kapcsolatos panaszok ügyében.
Az ombudsman egyetért azzal, hogy az európai ombudsman alapokmánya 2. cikkének (4) bekezdéséből eredő 
eljárási követelmény valóban akadályozhatja az ombudsmant abban, hogy gyorsan reagáljon egy közbeszerzési 
eljárásra vonatkozó panaszra. Egy hatékony belső panasztételi mechanizmus azonban hozzásegíthet az ombuds -
man igénybevétele esetén tárgyalandó kérdések leszűkítéséhez és tisztázásához.
6. ajánlás
Az ombudsman üdvözli a Bíróság ajánlását, miszerint a Bizottság terjesszen elő módosításokat az uniós költség -
vetési rendeletben, hogy lehetővé váljon a közbeszerzési eljárásokról szóló panaszok gyors felülvizsgálata, és hogy 
az ilyen vizsgálatra még az előtt kerüljön sor, mielőtt a gazdasági szereplők az európai ombudsmanhoz vagy a Bíró -
ságokhoz fordulnának. Az eredményes és gyors igazgatáshoz fűződő közérdeket jobban szolgálná a közbeszerzési 
folyamatot aggályosnak találó pályázók számára hozzáférhető belső felülvizsgálati mechanizmusok létrehozása. Ha 
az intézményeknek, szerveknek és hivataloknak ténylegesen lennének szilárd belső felülvizsgálati mechanizmusai, 
az ombudsman véleménye szerint az alapokmány 2. cikkének (4) bekezdése szerinti eljárási követelmény még az 
előtt teljesülne, hogy bármilyen panaszt tennének az ombudsmannál. Ha maga a belső mechanizmus igazán haté -
kony lenne, az ombudsmannál való panasztételre valójában nem is lenne szükség.
Az ombudsman ennek érdekében, széles körű tapasztalataira támaszkodva készséggel felajánlja tanácsait és segít -
ségét egy hatékony panasztételi mechanizmus kialakításához.
1 Az Európai Parlament 1994. március 9-i 94/262 határozata az ombudsman feladatainak ellátására vonatkozó szabályokról és általános feltételekről 
(HL L 113., 1994.5.4., 15–18. o.)

HOGYAN JUTHAT HOZZÁ AZ EURÓPAI UNIÓ KIADVÁNYAIHOZ?
Ingyenes kiadványok:
  egy példány:  
az EU Bookshopból (http://bookshop.europa.eu),
  több példány, valamint plakátok, térképek rendelése:  
az Európai Unió képviseletein keresztül (http://ec.europa.eu/represent_hu.htm),  
nem uniós országokban a küldöttségektől (http://eeas.europa.eu/delegations/index_hu.htm),  
a Europe Direct szolgáltatáson keresztül (http://europa.eu/europedirect/index_hu.htm)  
vagy a 00 800 6 7 8 9 10 11 telefonszám tárcsázásával (ingyenesen hívható az EU egész  
területéről) (*).
(*)  A legtöbb hívás és a megadott információk ingyenesek (noha egyes mobiltelefon-szolgáltatókon keresztül,  
telefonfülkékből és hotelekből a számot csak díj/f_izetés ellenében lehet hívni).
Megvásárolható kiadványok: az EU Bookshopból (http://bookshop.europa.eu).
Esemény Dátum
Az ellenőrzési feladatterv elfogadása/az ellenőrzés megkezdése 2015.2.10.
A jelentéstervezet hivatalos megküldése a Bizottságnak (vagy más ellenőrzött félnek) 2016.3.31.
A végleges jelentés elfogadása az egyeztető eljárás után 2016.5.24.
A Bizottság (vagy más ellenőrzött fél) válaszainak beérkezése az összes uniós nyelven2016.5.23.
2016.6.3.
2016.6.14.
2016.5.27.
2016.5.11.
Az uniós intézmények közbeszerzési szabályai nagyjából 
összhangban vannak a  közbeszerzéssel foglalkozó általános 
uniós jogszabályokkal, amelyek előírják, hogy a lehető 
legnagyobb mértékű verseny elősegítése érdekében 
a pályázati felhívásokat a legszélesebb körben kell 
meghirdetni. Az uniós intézmények irányítási és 
kontrollrendszerei megbízhatóak és általánosságban 
mérséklik a  hibák kockázatát. Megállapításunk szerint 
azonban az uniós intézmények jobban is elősegíthetnék 
a gazdasági szereplők (különösen a  kis- és 
középvállalkozások) hozzáférését a  közbeszerzéseikhez, 
például a szabályok lehető legnagyobb mértékű 
egyszerűsítésével és azzal, hogy elhárítják a  szükségtelen 
akadályokat a közbeszerzési lehetőségeket kereső, azokkal 
élni kívánó potenciális ajánlattevők elől.
EURÓPAI
SZÁMVEVŐSZÉK