[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 15.5.2009

COM(2009) 233 végleges

Javaslat:

A TANÁCS RENDELETE

a Kínai Népköztársaságból származó egyes öntvények behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 1212/2005/EK rendelet módosításáról

INDOKOLÁS

1) A JAVASLAT HÁTTERE |

110 | A javaslat okai és céljai Ez a javaslat a legutóbb a 2005. december 21-i 2117/2005/EK tanácsi rendelettel módosított, az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: alaprendelet) alkalmazására vonatkozik a Kínai Népköztársaságból származó egyes öntvények behozatalával összefüggő eljárásban. |

120 | Háttér-információk A javaslat az alaprendelet végrehajtásával összefüggésben, az abban megállapított tartalmi és eljárási követelményeknek megfelelően lefolytatott vizsgálat eredményeként jött létre. |

139 | Meglévő rendelkezések a javaslat által érintett területen A legutóbb a 2009. április 6-i 282/2009/EK tanácsi rendelettel módosított, a Kínai Népköztársaságból származó egyes öntvények behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 1212/2005/EK tanácsi rendelet. |

141 | Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel Tárgytalan. |

2) KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELTEKKEL; HATÁSVIZSGÁLAT |

Konzultáció az érdekeltekkel |

219 | Az eljárásban érintett érdekelt feleknek a vizsgálat során már lehetőségük volt arra, hogy az alaprendelet rendelkezéseivel összhangban fellépjenek érdekeik védelmében. |

Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása |

229 | Külső szakértők bevonására nem volt szükség. |

230 | Hatásvizsgálat Ez a javaslat az alaprendelet végrehajtásának eredményeképpen jött létre. Az alaprendelet nem ír elő általános hatásvizsgálatot, tartalmazza viszont a megvizsgálandó körülmények részletes felsorolását. |

3) A JAVASLAT JOGI ELEMEI |

305 | A javaslat összefoglalása Az 1212/2005/EK rendelettel a Tanács végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból származó, nem temperálható („nem kovácsolható”) öntöttvasból készült egyes öntvények behozatalára. A Bizottság az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése értelmében 2008. március 20-án időközi felülvizsgálatot indított. A felülvizsgálat a termékkör vizsgálatára korlátozódott. A vizsgálat megállapította, hogy az eredeti vizsgálat lemezgrafitos öntöttvasból, valamint gömbgrafitos öntöttvasból készült öntvényekre vonatkozott. Megerősítést nyert, hogy a lemezgrafitos és gömbgrafitos öntöttvasból készült öntvények közötti kismértékű különbségek ellenére azok egyetlen terméknek tekinthetők. Emellett az is megállapítást nyert, hogy a gömbgrafitos öntöttvasból készült öntvények technikai szempontból nem minősíthetők nem temperálhatónak, mivel a vas nyomóerő kifejtésével alakítható. A Bizottság ezért azt javasolja a Tanácsnak, hogy fogadja el a mellékelt rendeletjavaslatot, amely az 1212/2005/EK rendeletet az említett rendelet hatálya alá tartozó termékkör egyértelművé tétele, valamint az esetleges téves értelmezések elkerülése érdekében módosítja. A rendeletet legkésőbb 2009. június 20-ig ki kell hirdetni az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában. |

310 | Jogalap A legutóbb a 2005. december 21-i 2117/2005/EK tanácsi rendelettel módosított, az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: alaprendelet). |

329 | A szubszidiaritás elve A javaslat a Közösség kizárólagos hatáskörébe tartozik, ezért a szubszidiaritás elve nem alkalmazható. |

Az arányosság elve A javaslat megfelel az arányosság elvének a következők miatt: |

331 | Az alaprendelet, amely meghatározza az intézkedés formáját, nem hagy teret nemzeti döntéshozatalnak. |

332 | Nem kell feltüntetni, hogy a Közösségre, a nemzeti kormányokra, a regionális és helyi hatóságokra, gazdasági szereplőkre és a polgárokra eső pénzügyi és adminisztratív teher hogyan minimalizálható, illetve hogy milyen arányban áll a javaslat célkitűzésével. |

A jogi aktus típusának megválasztása |

341 | Javasolt aktus: rendelet. |

342 | Más eszközök az alábbi ok miatt nem lennének megfelelőek: A fent említett alaprendelet nem rendelkezik más választási lehetőségről. |

4) KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK |

409 | A javaslatnak nincs hatása a Közösség költségvetésére. |

Javaslat:

A TANÁCS RENDELETE

a Kínai Népköztársaságból származó egyes öntvények behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 1212/2005/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre[1] (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 11. cikkére,

tekintettel a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott bizottsági javaslatra, mivel:

A. MEGLÉVŐ INTÉZKEDÉSEK

1. Az 1212/2005/EK rendelettel[2] (a továbbiakban: a végleges intézkedéseket tartalmazó rendelet) a Tanács végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó egyes öntvények behozatalára. Az egyedi vámtételek mértéke 0 % és 37,9 % között mozog, a maradékvám szintje pedig 47,8 %-on lett meghatározva. A 2006/109/EK bizottsági határozat[3], valamint a 268/2006/EK tanácsi rendelet[4] elfogadta több vállalat, valamint a gépek és elektronikai termékek behozatalával és kivitelével foglalkozó kínai kereskedelmi kamara (China Chamber of Commerce for Import and Export of Machinery and Electronics Products, a továbbiakban: CCCME) részéről tett közös kötelezettségvállalási ajánlatát. Tekintettel számos új exportáló gyártótól érkezett kérelemre, a végleges intézkedéseket tartalmazó rendelet időről időre (legutóbb 2009 áprilisában[5]) módosult.

B. A FELÜLVIZSGÁLAT ÉS ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSA

2. A Bizottsághoz az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján 2007. november 8-án időközi felülvizsgálat iránti kérelmet nyújtottak be. A kérelmet az Eurofonte (a továbbiakban: kérelmező) nyújtotta be kilenc európai gyártó nevében. A kérelmező állítása szerint nem egyértelmű a végleges intézkedéseket tartalmazó rendeletben meghatározott intézkedések hatálya. A kérelmező azt állítja, hogy a termékkör pontosítására van szükség a gömbgrafitos öntöttvasból készült öntvények tekintetében, és különösen annak egyértelmű meghatározása szükséges, hogy az öntvények e típusai az érintett termék meghatározása alá tartoznak-e.

3. Minthogy a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre részleges időközi felülvizsgálat megindításához, a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel[6] (a továbbiakban: értesítés felülvizsgálat megindításáról) az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján vizsgálatot indított. A vizsgálat hatálya azon termék meghatározására irányult, amelyre a hatályban lévő intézkedések vonatkoznak.

4. A Bizottság a felülvizsgálat megindításáról értesítette az ismert közösségi gyártókat, importőröket és felhasználókat, az exportáló ország képviselőit, valamint az ismert kínai exportőröket. A Bizottság információt kért valamennyi fent említett féltől, illetve azoktól, akik a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül jelentkeztek. A Bizottság ezenkívül lehetőséget biztosított az érdekelt feleknek arra, hogy írásban észrevételeket tegyenek, illetve meghallgatást kérjenek.

5. Tizenöt közösségi gyártó, kilenc, a közösségi exportáló gyártókkal kapcsolatban nem álló közösségi importőr, egy közösségi felhasználó és tizenhét kínai exportáló gyártó nyújtotta be a kitöltött kérdőívet.

6. Kérésre a következő hat érdekelt félnek biztosítottak meghallgatás: a kérelmező, egy közösségi gyártó és négy importőr.

C. AZ ÉRINTETT TERMÉK

7. Az érintett terméket a végleges intézkedéseket tartalmazó rendelet 1. cikkében meghatározottakkal összhangban a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg a 7325 10 50, 7325 10 92 és ex 7325 10 99 KN-kód (Taric kód: 7325 10 99 10) alá besorolt, nem temperálható öntöttvasból készült, földben vagy föld alatt elhelyezkedő rendszerek lefedésére és/vagy megközelítésének biztosítására használt, géppel vagy nem géppel előállított, bevonattal ellátott, festett vagy más anyaggal készült öntvények – a tűzcsapokat kivéve –, valamint ezek részei alkotják.

8. Ugyanazon rendeletnek a termékmeghatározásról szóló része – elsősorban a (18) preambulumbekezdés – megemlíti, hogy az öntvények lemezgrafitos vagy gömbgrafitos öntöttvasból készülnek, és a (20)–(21) preambulumbekezdésben ismertetett bizonyos különbségek ellenére a (22) és (29) preambulumbekezdés megállapítja, hogy az öntvények minden típusa ugyanazon alapvető fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságokkal rendelkezik, alapvetően ugyanazokra a célokra használatos, és ugyanazon termék különböző típusainak tekinthető.

9. Számos fél állította, hogy a végleges intézkedéseket tartalmazó rendelet 1. cikkében az intézkedések hatálya alá tartozó termék leírására használt fogalom („nem kovácsolható öntöttvasból készült öntvények”) nem vonatkozik a gömbgrafitos öntöttvasból készült öntvényekre. Egyes felek egy másik KN-alszám alapján (KN-kód: 7307 19 10) a temperöntvény csőszerelvényekre hivatkoztak, melyek esetében a Kombinált Nómenklatúra erre vonatkozó magyarázó megjegyzése megállapítja, hogy a gömbgrafitos vasöntvény temperálható. Ezért egyes érdekelt felek azt állították, hogy a gömbgrafitos öntöttvasból készült öntvények nem tartoznak a rendelet hatálya alá, akkor sem, ha a rendelet leíró részében az szerepel, hogy az öntvények különböző típusai ugyanazon termék különböző típusainak is tekinthetők.

D. A VIZSGÁLAT MEGÁLLAPÍTÁSAI

1. Előzetes megjegyzések

10. Több érdekelt fél állította, hogy a termékkör felülvizsgálata nem megfelelő a kérdés vizsgálatához, és a Bizottságnak vagy új dömpingellenes vizsgálatot kellene indítania az alaprendelet 5. cikke alapján, vagy pedig az intézkedések kijátszásával foglalkozó vizsgálatra lenne szükség, az alaprendelet 13. cikke alapján.

11. Mivel a vizsgálat elsődleges célja az eredeti vizsgálat hatályának felülvizsgálata és szükség szerint a rendelkező rész ennek megfelelő kiigazítása, az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján a termékkör felülvizsgálata ebben az esetben megfelelő eljárásnak tekinthető. Az alaprendelet 5. cikke alapján új vizsgálat indítása, illetve az alaprendelet 13. cikke alapján az intézkedések kijátszásával foglalkozó vizsgálat más körülményekre alkalmazható. Az előbbi többek között olyan vizsgálat indítására használható fel, amely az eredeti vizsgálatban nem szereplő termékre irányul (például különböző termékmeghatározás alkalmazása révén, vagy annak következtében, hogy a termék olyan országból származik, amelyre nem vonatkoznak az intézkedések). Az utóbbi abban az esetben szolgálhat a vizsgálat alapjául, ha az intézkedés hatálya alá tartozó termék esetében az intézkedések kijátszására kerül sor. Az intézkedéseknek ez a két típusa következésképpen nem alkalmazható a jelenlegi körülmények között.

12. E felülvizsgálat megindítása tehát szavatolja a dömpingellenes intézkedések megfelelő alkalmazását.

2. Az eredeti vizsgálat elemzése

13. Első lépésként az eredeti vizsgálat elemzésére került sor annak megállapítása céljából, hogy a vizsgálat teljes mértékben kiterjedt-e nem csupán a lemezgrafitos öntöttvasból készült öntvényekre, hanem a gömbgrafitos öntöttvasból készültekre is.

14. Először is meg kell jegyezni, hogy az eredeti vizsgálat megindításáról szóló értesítésben[7] a termék leírásában a következő szerepel: „a Kínai Népköztársaságból származó, rendszerint a 7325 10 50, 7325 10 92 és ex 7325 10 99 KN-kód alá besorolt, nem temperálható öntöttvasból készült, földben vagy föld alatt elhelyezkedő rendszerek lefedésére és/vagy megközelítésének biztosítására használt (…) egyes cikkek”.

15. A „rendszerint (…) besorolt” kifejezésből egyértelmű, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben említett KN-kódok – szokásos módon – csak tájékoztatásul szolgálnak. Ezért az érdekelt felek feltételezhették volna, hogy nem csupán az említett KN-kódok alá sorolt termékek képezik a vizsgálat tárgyát. Az eljárás megindításáról szóló értesítésben szereplő, a termékkörre vonatkozó információkat további adatok egészítették ki, amelyek az eredeti panasz nem titkos változatában – amely az eljárásban érintett valamennyi fél számára hozzáférhető volt, és amelyet a panaszban szereplő valamennyi exportáló gyártó, importőr és felhasználó számára elküldtek – voltak feltüntetve.

16. A panasz nem titkos változatában az érintett termék meghatározása megegyezik az eljárás megindításáról szóló értesítésben szereplő meghatározással. Az általános leírás további magyarázata a panasz 3.2.–3.7. pontjában szerepel. Az említett pontokban szereplő információk alapján a panasz a lemezgrafitos és a gömbgrafitos öntöttvasból készült öntvényekre egyaránt kiterjedt. Például a 3.5. pont megemlíti, hogy „a termék nem temperálható öntöttvasból készül, ami lehet lemezgrafitos vagy gömbgrafitos öntöttvas”. Emellett a lemezgrafitos vagy gömbgrafitos öntöttvasból készülő öntvények előállítási folyamatát a panasz nem titkos változatának 3.4. pontja ismerteti.

17. Ezen kívül semmi sem utalt arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítés korlátozottabb termékkörre terjedni ki, mint a panasz.

18. Az eredeti vizsgálat során továbbá a dömpingre és a kárra vonatkozó, begyűjtött adatok mind a lemezgrafitos, mind a gömbgrafitos öntöttvasból készült öntvényekre vonatkoznak. A kérdőívekben, amelyeket megkaptak a Bizottság által ismert érdekelt felek, továbbá azok az érdekelt felek, akik jelentkeztek a Bizottságnál és kérdőívet igényeltek, azon terméktípusok leírásában, amelyeket termék besorolás céljából (termékkód) jelenteni kellett, szintén szerepelt mindkét típus. Ezért valamennyi együttműködő fél számára, aki kérdőívet kapott, egyértelmű volt, hogy a vizsgálat mind a lemezgrafitos, mind a gömbgrafitos öntöttvasból készült öntvényekre kiterjed. Emellett az a tény, hogy a termékbesorolásban mindkét típus jelen volt, biztosította, hogy valamennyi, a dömpingre, kárra, ok-okozati összefüggésekre és közösségi érdekre vonatkozó, az eredeti vizsgálatban szereplő megállapítás a lemezgrafitos és a gömbgrafitos öntöttvasból készült öntvényekre egyaránt vonatkozzék.

19. Ráadásul az érdekelt feleknek küldött, a végleges intézkedéseket nyilvánosságra hozó szöveg, valamint a végleges intézkedéseket tartalmazó rendelet több alkalommal is megemlítette, hogy az öntvények készülhetnek mind lemezgrafitos, mind gömbgrafitos öntöttvasból – lásd a (18), (20) és (21) preambulumbekezdést. A két öntvénytípus közötti különbséget megvizsgálták és megmagyarázták (lásd az említett preambulumbekezdéseket). Végezetül a végleges intézkedéseket tartalmazó rendelet következtetése szerint, amint azt a (22) preambulumbekezdés is kimondja, a vizsgálat során feltárult, hogy a lemezgrafitos és gömbgrafitos öntöttvas közötti különbségek ellenére az öntvények minden típusa ugyanazon alapvető fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságokkal rendelkezik, alapvetően ugyanazokra a célokra használatos, és ugyanazon termék különböző típusainak tekinthető.

20. Az előbbiek alapján levonható az a következtetés, hogy az eredeti vizsgálat vonatkozik mind a lemezgrafitos, mind a gömbgrafitos öntöttvasból készült öntvényekre. Még ha azt is tételezzük fel, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben ez nem volt egyértelmű, az érdekelt feleknek számos alkalommal nyílt lehetőségük megbizonyosodni arról, hogy a vizsgálat a lemezgrafitos és gömbgrafitos öntöttvasból készült öntvényekre egyaránt kiterjed, mivel ez szerepelt a panasz nem titkos változatában, a kérdőívekben, és az érdekelt feleket a vizsgálat végleges megállapításokat nyilvánosságra hozó szakaszában tájékoztatták is erről.

21. A felülvizsgálat végleges megállapításainak nyilvánosságra hozatalát követően az egyik érdekelt fél azt állította, hogy az eredeti vizsgálat megindításáról szóló értesítésben a termékkört egyértelműen jelezni kellett volna. Mivel ez az értesítés csak a nem temperálható öntöttvasakat említette, egy vállalat, amely temperálható öntöttvasból készült öntvényeket importál, ezt úgy értelmezte, hogy a vizsgálat nem terjed ki termékeire, ezért nem is szükséges elolvasnia a panasz nem titkos változatát.

22. Az eredeti vizsgálat megindításáról szóló értesítés szövege alapján nem állítható, hogy a gömbgrafitos öntöttvasból készült öntvények explicit vagy implicit módon kimaradtak az érintett termék fogalmának meghatározásából. Kiinduló pontként meg kell jegyezni, hogy az eredeti vizsgálat megindításáról szóló értesítés első bekezdése szerint „a Bizottsághoz panasz érkezett, amely azt állította, hogy a Kínai Népköztársaságból származó egyes öntvények behozatala dömpingelt formában történik, és ezáltal jelentős kárt okoz a közösségi gazdasági ágazatnak”. Másodsorban pedig a második szakasz („A termék”) megemlíti, hogy az eljárás a nem temperálható öntöttvasból készült, földben vagy föld alatt elhelyezkedő rendszerek lefedésére és/vagy megközelítésének biztosítására használt öntvényekre terjed ki, azt azonban nem teszi egyértelművé, hogy mit ért a „nem temperálható” kifejezés alatt. Ezzel összefüggésben emlékeztetni kell arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben említett KN-kódok „csak tájékoztató jellegűek”, ezért nem állítható, hogy korlátoznák azt, hogy az eredeti vizsgálat mely termékekre vonatkozik. Ennek alapján már az eljárás megindításáról szóló értesítés is tartalmaz olyan elemeket, amelyek jelzik a gömbgrafitos öntöttvasból készült, földben vagy föld alatt elhelyezkedő rendszerek lefedésére és/vagy megközelítésének biztosítására használt öntvények importőrei vagy exportáló gyártói számára, hogy a vizsgálat kiterjedhet a gömbgrafitos öntöttvasból készült öntvényekre is. A fentiekre tekintettel ezt az érvet elutasították.

23. Még feltételezve is, hogy nem így történt, a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítés már egyértelműen fogalmazott ezen a téren. A szöveg a 3. szakaszban (a felülvizsgálat indokai) megjegyezte, hogy jóllehet a végleges intézkedéseket tartalmazó rendelet leíró része kiterjedt a gömbgrafitos öntöttvasból készült öntvényekre is, szükséges lehet, hogy a rendelet rendelkező részének hatályát ebben a tekintetben egyértelművé tegyék. Az értesítés kifejezetten felkért minden érintett szereplőt, hogy ismertesse véleményét, és szolgáltasson azt alátámasztó bizonyítékot. Az érintett importőr azonban nem szolgáltatott bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy egy vagy több beszállítója számára, amelyek termékeire vámot vetettek ki, nem volt egyértelmű, hogy az eredeti vizsgálat vonatkozott a gömbgrafitos öntöttvasból készült öntvényekre is. Ebben az összefüggésben azt is meg kell jegyezni, hogy a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítés 9. szakasza hangsúlyozta, hogy minden olyan fél, aki új felülvizsgálatot kíván kérelmezni, megteheti azt az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján. Egyetlen olyan exportőr sem állította azonban, amelynek termékeire vámot vetettek ki, hogy az eredeti vizsgálat során nem volt számára egyértelmű, hogy a vizsgálat a gömbgrafitos öntöttvasból készült öntvényekre is vonatkozott, és hogy emiatt új felülvizsgálat megindítására lenne szükség, amely a termékeire (többek között a gömbgrafitos öntöttvasból készült öntvényekre) kivetett vám ismételt kiszámítására irányulna.

24. A fentiekre tekintettel az érdekelt fél érveit elutasították.

3. A gömbgrafitos öntöttvasból és a lemezgrafitos öntöttvasból készült öntvények összehasonlítása

25. Annak egyértelművé tétele érdekében, hogy a lemezgrafitos öntöttvasból és a gömbgrafitos öntöttvasból készült öntvények tekintetében a végleges intézkedéseket tartalmazó rendeletben tett megállapítások valóban helytállók-e, a Bizottság megvizsgálta, hogy megfelel-e a valóságnak az az állítás, hogy a gömbgrafitos öntöttvasból és a lemezgrafitos öntöttvasból készült öntvények ugyanazon alapvető fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságokkal rendelkeznek, alapvetően ugyanazokra a célokra használatosak, és ugyanazon termék különböző típusainak tekinthetők, amint az a végleges intézkedéseket tartalmazó rendeletben szerepel.

a) Fizikai, kémiai, műszaki tulajdonságok és felcserélhetőség

26. A fizikai tulajdonságokat tekintve az öntvény végső formáját a termék célja és az összeszerelési jellemzők is befolyásolják, de a terméknek minden esetben alkalmazkodnia kell az érvényes szabványokhoz, melyeket többek között az EN 1561, EN 1563, EN 124 és EN 1433 szabványokban határoztak meg.

27. Az öntvények kémiai jellemzői tekintetében mind a lemezgrafitos, mind a gömbgrafitos öntöttvasból készült öntvények vas és szén ötvözetei. Jóllehet a nyersanyag szerkezetében, valamint az előállítási folyamat során hozzáadott anyagokban (pl. magnézium) csekély mértékű eltérések tapasztalhatók, a végtermékek között ebben a tekintetben nincs jelentős különbség.

28. Meg kell jegyezni, hogy a gömbgrafitos öntöttvasból készült öntvények előállítása során alkalmazott magnézium hatására az öntöttvas mikroszerkezete megváltozik, és a lemezes/réteges forma helyett (amely a lemezgrafitos öntöttvasra jellemző) gömbös lesz. A gömbgrafitos öntöttvas hétköznapi elnevezése angolul „ductile iron” (képlékeny, formázható öntvény), ám pontosabb kifejezés rá a „spheroidal graphite cast iron” (gömbgrafitos vasöntvény).

29. A műszaki jellemzők tekintetében a vizsgálat során bebizonyosodott, hogy a gömbgrafitos öntöttvas a lemezgrafitos öntöttvassal szemben olyan műszaki tulajdonságokkal rendelkezik, amelyek nyomással szembeni magasabb törési ellenállást, valamint nyomóerő kifejtésekor jóval nagyobb mértékű törés nélküli alakítást tesznek lehetővé; a gömbgrafitos öntöttvas tehát képlékeny, míg a lemezgrafitos nyomóerő hatására eltörik, vagyis rideg. A vizsgálat során azt is feltárták, hogy e különbség ellenére a gömbgrafitos és a lemezgrafitos öntöttvas más alapvető mechanikai/műszaki tulajdonságok terén (formálhatóság, ellenálló képesség, hajlíthatóság) összehasonlítható.

30. Emellett a lemezgrafitos és gömbgrafitos öntöttvas közötti, fent említett különbségek csak az öntvény kialakítására vannak hatással (vagyis hogy szükséges-e zárszerkezet), nem pedig arra, hogy az öntvény megfelel-e céljának, vagyis annak, hogy földben vagy föld alatt elhelyezkedő rendszerek lefedésére és/vagy megközelítésének biztosítására szolgáljon.

31. A fenti célokat szolgáló öntöttvas termékeknek az EN 124 (víznyelő- és aknalefedések) és az EN 1433 (jármű- és gyalogosforgalmú területek vízelvezetői) szabványok követelményeinek kell megfelelniük. Mindkét szabvány meghatározza, hogy az öntöttvas anyagoknak (vagyis a lemezgrafitos vagy gömbgrafitos öntöttvasnak) meg kell felelniük az EN 1561 vagy EN 1563 szabványban előírt követelményeknek. Ezért a lemezgrafitos és a gömbgrafitos öntöttvas egyaránt megfelel a szabványok követelményeinek, következésképpen egymással felcserélhető terméknek tekinthető.

b) Végfelhasználás

32. A fogyasztók számára az öntvények két típusa ugyanazok termék, melyet aknafedélként, a közlekedés jelentette terheléssel szembeni ellenállást biztosító anyagként használnak, illetve amely biztonságos és könnyű megközelítést biztosít a földben lévő hálózatok számára vagy felszíni víz összegyűjtésére (vízelvezető aknarács). Mindkét típus tartós, hosszú távú megoldást kínál.

c) Következtetés

33. Ennek következtében megállapítható, hogy a két terméktípus közötti csekély mértékű különbség ellenére helyénvaló azokat egyetlen terméknek tekinteni, mivel mindkettő ugyanazon alapvető fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságokkal rendelkezik, alapvetően ugyanazokra a célokra használatos és egymással felcserélhető. Ez megerősíti az eredeti vizsgálat megállapításait, valamint a végleges intézkedéseket tartalmazó rendelet (18) és (20)–(22) preambulumbekezdésében foglalt megállapításokat.

34. A végleges nyilvánosságra hozatalt követően számos érdekelt fél vitatta ezeket a megállapításokat, hangsúlyozva, hogy már az eredeti vizsgálat is tévesen állította, hogy a lemezgrafitos és gömbgrafitos öntöttvasból készült öntvények jellemzői megegyeznek, és a vizsgálat céljából a két típus egyetlen terméknek tekinthető. E felek állítása szerint számos tényezővel bizonyítható, hogy a két öntvénytípus nem hasonlítható össze, és nem is tekinthető egyetlen terméknek. A felek hangsúlyozták i. az előállítási folyamat eltéréseit, amelyek ii. teljes mértékben eltérő fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságokat eredményeznek, iii. az eltérő költségszerkezetet, valamint iv. az eltérő fogyasztói magatartást. Az állítás alátámasztására a Bizottságnak több szakértői véleményt, valamint szakmai folyóiratokban közzétett publikációkat nyújtottak be. A szakértői vélemények elsősorban a gömbgrafitos és lemezgrafitos öntöttvas közötti, a grafitszerkezetben lévő különbségeket emelték ki, valamint a műszaki különbségeket, vagyis azt a tényt, hogy nyomóerő hatására a gömbgrafitos öntöttvas alakítható, míg a lemezgrafitos öntöttvas eltörik.

35. Ebben a tekintetben meg kell jegyezni, hogy ez a vizsgálat megerősítette: valóban léteznek különbségek a két terméktípus (a gömbgrafitos öntöttvasból, illetve a lemezgrafitos öntöttvasból készült öntvények) között. A gömbgrafitos öntöttvasból készült öntvény előállítási folyamata során magnéziumot adnak az anyaghoz; ennek hatására a lemezes/réteges grafitszerkezet gömbös lesz, és más műszaki tulajdonságokkal rendelkezik, ilyen például a nyomóerő hatására történő, bizonyos mértékű alakíthatóság. Emellett a gömbgrafitos öntöttvasból készült öntvény rendszerint különleges kialakítást igényel a járófelülethez való rögzítés céljából. Emlékeztetni kell azonban arra, hogy a Bizottság következetes gyakorlata annak ellenőrzése, hogy a termékek vagy terméktípusok ugyanazon alapvető fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságokkal rendelkeznek-e, és alapvetően ugyanazokra a célokra használatosak-e, annak megállapítása céljából, hogy a dömpingellenes vizsgálat céljából egyetlen terméknek tekinthetők-e. Ez azt jelenti, hogy a terméktípusok nem feltétlenül egyeznek meg minden tudományos (vagy egyéb) szempontból, de bizonyos különbségek elfogadhatók, feltéve hogy az említett alapvető tulajdonságok megegyeznek. Emellett emlékeztetni kell arra, hogy az eljárás nem az érintett anyag (vagyis az öntvények) behozatala ellen irányul, hanem azon az öntvényekére, illetve részeikére, amelyek földben vagy föld alatt elhelyezkedő rendszerek, lefedésére és/vagy megközelítésének biztosítására szolgálnak . A vizsgálat megerősítette, hogy a gömbgrafit öntöttvasból készült öntvények és a lemezgrafit öntöttvasból készült öntvények alapvető tulajdonságai megegyeznek (lásd fentebb a (24)–(30) preambulumbekezdésekben szereplő érveket). Ezért azokat az állításokat, amelyek szerint gömbgrafit öntöttvasból készült öntvények és a lemezgrafit öntöttvasból készült öntvények alapvető tulajdonságai különböznek, el kell utasítani.

4. Vízelvezető aknarácsok

36. Ezen vizsgálat keretében két vállalat állította, hogy az EN 1433 szabvány által szabályozott vízelvezető rendszereket ki kell vonni az intézkedések hatálya alól. Állításuk alátámasztására az érdekelt felek rámutattak arra, hogy a végleges intézkedéseket tartalmazó rendeletben csak egy másik szabvány (EN 124) szerepel, amely csatornafedelekre és víznyelőrácsokra vonatkozik, és az eredeti vizsgálat egyértelműen csatornafedelekre összpontosított.

37. A panaszos állítása szerint a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítés, amely az időközi felülvizsgálat indokait tartalmazta, nem említette a vízelvezető aknarácsok kérdését, ezért az állításokat ebben a tekintetben figyelmen kívül kell hagyni. Ezt az állítást azonban el kell utasítani, mivel a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítés azt is meghatározta, hogy egyértelművé kell tenni a termékkört. Az a tény, hogy különleges hangsúlyt kapott az a kérdés, vajon a gömbgrafitos öntöttvasból készült öntvényekre vonatkoznak-e az intézkedések, nem zárja ki azt, hogy a termékkört érintő más kérdés ne lenne vizsgálható.

38. A Bizottság először megvizsgálta, hogy az eredeti vizsgálat vonatkozott-e vízelvezető aknarácsokra.

39. A (14) preambulumbekezdésben meghatározottakkal összhangban az eredeti vizsgálat megindításáról szóló értesítésben a figyelembe vett termék leírása a következő: „nem temperálható öntöttvasból készült, földben vagy föld alatt elhelyezkedő rendszerek lefedésére és/vagy megközelítésének biztosítására használt egyes cikkek, valamint ezek részei (…)”. Mivel a vízelvezető aknarácsok földben vagy föld alatt elhelyezkedő rendszerek lefedésére használt cikkek, valamint ezek részei, az eljárás megindításáról szóló értesítés az értelmezés szerint vonatkozik a vízelvezető aknarácsokra mint öntvénytípusokra is.

40. Emellett az eredeti panasz nem titkos változata kifejezetten kimondta, hogy az érintett terméket rendszerint felhasználási célja (csatornafedél, víznyelőrács vagy vízelvezető aknarács , aknafedlap) szerint nevezik meg (lásd a 3.2. pontot). A 3.5. pont (hatékony felszíni vízelvezetés) és 3.6. pont további említést tesz a vízelvezető aknarácsról az érintett termék termékkörének részeként.

41. Emellett a vízelvezető aknarácsok szerepelnek a terméktípusok leírásában is, amelyekről a kérdőívben jelentést kellett tenni (termékkód), és a kérdőívet megkapó valamennyi együttműködő félnek jelentenie kellett a vízelvezető aknarácsokra vonatkozó értékesítési adatait is. Tehát a dömpingre, kárra, ok-okozati viszonyra és közösségi érdekre vonatkozó, az eredeti vizsgálatban tett megállapítások vonatkoztak a vízelvezető aknarácsokra is.

42. A végleges intézkedéseket tartalmazó rendelet, amelyről az érdekelt feleket tájékoztatták, elsősorban a (15)–(17) preambulumbekezdésben megemlíti, hogy az öntvények általában egy földbe ágyazott keretből és az azt lezáró fedélből vagy rácsból állnak, amely egy szintben helyezkedik el a járófelülettel. A (17) preambulumbekezdésben az szerepel, hogy a fedelek és rácsok bármely formában kaphatók, többek között háromszög, kör, négyzet vagy téglalap alakúak lehetnek. Hasonlóképpen a (19) preambulumbekezdés azt tartalmazza, hogy az öntvények különböző megjelenési formái (mint például csatornafedelek, víznyelőrácsok és aknafedlapok) kellően hasonlóak egymáshoz, így az eljárás szempontjából egyetlen terméket alkotnak. A végleges intézkedéseket tartalmazó rendelet tehát azt jelzi, hogy a vízelvezető aknarácsok az öntvények lehetséges megjelenési formái közé tartoznak.

43. Levonható az a következtetés, hogy a vízelvezető aknarácsok beletartoztak az eredeti vizsgálat termékkörébe, ami a fentiek alapján megállapítható lett volna.

44. A végleges nyilvánosságra hozatalt követően az egyik érdekelt fél azt állította, hogy sem az eljárás megindításáról szóló értesítésben, sem pedig a végleges intézkedéseket tartalmazó rendeletben nem egyértelmű, hogy a vízelvezető aknarácsok a vizsgálat hatálya alá tartoznak-e. Ez a fél azt állította, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítés nem egyértelmű a vízelvezető aknarácsok tekintetében, pedig a végleges intézkedéseket tartalmazó rendelet (16) preambulumbekezdése egyértelműen kimondja, hogy „az öntvénynek lehetővé kell tennie a föld alatti üreg biztonságos és egyszerű megközelítését , akár az oda történő belépésről, akár vizuális ellenőrzésről van szó”. Mivel az egyenes vonalú vízelvezető rendszerek nem teszik lehetővé föld alatti üregek megközelítését személyek számára, hanem vízelvezetésre szolgálnak, egyértelműnek tűnt, hogy a csatornafedelekre nem terjed ki a hatály.

45. Nem cáfolható, hogy a csatornafedelek/egyenes vonalú vízelvezető rendszerek, amelyek rendszerint elvezető csatornából és az annak tetején elhelyezkedő rácsból állnak, elsősorban a felszíni víz elvezetését szolgálják. Ugyanakkor lehetővé teszik a föld alatti üreg (ebben az esetben az elvezető csatorna) biztonságos és egyszerű megközelítését is. Ha például az elvezető csatornát levelek vagy más tárgyak elzárnák, a fedél leemelését követően bárki leereszkedhet a csatornába, hogy eltávolítsa az akadályt. Még ha azt tételezzük is fel, hogy a vízelvezető csatorna nem tekinthető a föld alatti üreg részének, mivel az öntvény egészének kell hozzáférést biztosítania ahhoz, az az állítás helytálló lehet, hogy a vízelvezető aknarács olyan egyenes vonalú, föld alatti üreget fed le, amelyet víz elvezetésére ástak meg. Hangsúlyozni kell, hogy a kérdéses preambulumbekezdésben szereplő mondat szerint a hozzáférés vizuális ellenőrzés céljára is szolgálhat, ami vízelvezető aknarács esetén minden kétséget kizáróan megvalósul. Emellett az említett fél által idézett mondatot kontextusban, vagyis a (15) preambulumbekezdéssel, valamint a (16) preambulumbekezdés kezdetével együtt kell értelmezni. A fentiekben említetteknek megfelelően a preambulumbekezdések kimondják, hogy „az öntvények általában egy földbe ágyazott keretből és az azt lezáró fedélből vagy rácsból állnak, amely egy szintben helyezkedik el a gyalogosok és/vagy járművek által használt járófelülettel, és amely közvetlenül ki van téve a gyalogos- és/vagy járműforgalom által kifejtett terhelésnek és behatásoknak. (…) Az öntvények a föld alatti üreg lefedésére szolgálnak, és el kell viselniük a gyalogos- és/vagy járműforgalom által kifejtett terhelést. A fedélnek vagy rácsnak a zajszennyezés, a személyi sérülés és a járművek károsodásának az elkerülése érdekében mindig stabilan a keretben kell maradnia”. A vizsgálat rámutatott, hogy a vízelvezető aknarácsok általában egy földbe ágyazott vízelvezető csatornából és az azt lezáró rácsból állnak, amely egy szintben helyezkedik el a gyalogosok és/vagy járművek által használt járófelülettel, és amely közvetlenül ki van téve a gyalogos- és/vagy járműforgalom által kifejtett terhelésnek és behatásoknak. Emellett a vízelvezető aknarács használható föld alatti üreg megközelítésére, illetve az abba való bejutásra is, és el kell viselnie a gyalogos- és/vagy járműforgalom által kifejtett terhelést. Ezért el kellett utasítani azt az érvet, hogy a vízelvezető aknarácsokra nem terjed ki az intézkedések hatálya.

46. Második lépésként annak meghatározása érdekében, hogy a vízelvezető aknarácsokra vonatkozó megállapítások valóban helytállóak-e, a Bizottság megvizsgálta, hogy a vízelvezető aknarácsok ugyanazokkal az alapvető fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságokkal rendelkeznek-e, mint az öntvények más típusai, és ezért – más öntvénytípusokkal együtt – valóban ugyanazon termék különböző típusainak tekinthetők-e.

47. A vizsgálat megerősítette, hogy a vízelvezető aknarácsok lemezgrafitos vagy gömbgrafitos öntöttvasból készült öntvények, melyek általában egy földbe ágyazott vízelvezető csatornából és az azt lezáró rácsból állnak, amely egy szintben helyezkedik el a felszínnel. A keret közvetlenül az üreg tetején helyezkedik el. A vízelvezető aknarácsok biztosítják az üreg eltakarását és a vizuális ellenőrzés lehetővé tételét.

48. Igaz ugyan, hogy a vízelvezető aknarácsok fő célja a felesleges víz elvezetése a felszínről, lehetővé téve, hogy az utat/kifutópályát gépjárművek, illetve repülőgépek biztonságosan használhassák, ugyanakkor a vízelvezető aknarácsok – a fentiekben megállapítottakkal összhangban – föld alatti üreg letakarására is szolgálnak, továbbá el kell viselniük a járműforgalom által kifejtett terhelést. Emellett az öntvények egyéb típusai (például víznyelő rácsok) feladata szintén a felesleges víz elvezetése.

49. Azzal kapcsolatban, hogy a végleges intézkedéseket tartalmazó rendeletben nem szerepel az EN 1433 szabvány, meg kell jegyezni, hogy a (26) és (27) preambulumbekezdés az EN 124 szabványra hivatkozik a hasonló termékkel kapcsolatos részben, összefüggésben az érdekelt felek arra vonatkozó állításával, hogy a Kínában előállított és értékesített öntvények, valamint a Közösségben előállított és értékesített öntvények nem tekinthetők hasonlónak. Ez ugyanakkor nem jelenti azt, hogy az EN 1433 szabvány hatálya alá tartozó termékekre nem vonatkoznak az intézkedések. Az a tény, hogy a rendeletben hivatkozás szerepel (vagy nem szerepel) egy adott szabványra, kizárólag a tájékoztatást szolgálja, és nem jelenti azt, hogy más szabvány nem alkalmazható. Emellett az eredeti vizsgálat idején (2003 áprilisa – 2004 márciusa) az EN 1433 új szabvány volt, amelyet 2003 augusztusától kellett alkalmazni, és 2004 augusztusáig vele párhuzamosan a nemzeti szabványok is érvényesek maradtak. Ezért az eredeti vizsgálat adatgyűjtési szakaszában ez a szabvány még nem volt teljes mértékben működőképes, és az ugyanazon termékre vonatkozó más szabványokkal párhuzamosan volt alkalmazható.

50. Ezért megerősíthető, hogy az öntvényeknek ez a megjelenési formája ugyanazon alapvető fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságokkal rendelkezik, mint a csatornafedelek, víznyelőrácsok és aknafedlapok.

51. A fentiek alapján egyértelmű, hogy az EN 1433 szabvány hatálya alá tartozó termékek is beletartoznak a termékkörbe, és továbbra is az intézkedések hatálya alá tartoznak, mivel fő rendeltetési céljaik közötti különbségek nem tekinthetők elég jelentősnek az öntvények e megjelenési formájának kizárásához.

5. A végleges intézkedéseket tartalmazó rendeletben található rendelkező rész módosításának szükségessége – végső megjegyzések

52. A fenti elemzés alapján a Bizottság végezetül helyénvalónak tartotta megvizsgálni, hogy a végleges intézkedéseket tartalmazó rendelet 1. cikkének szövegezése, valamint az említett rendelet (18)–(29) preambulumbekezdései összhangban vannak-e az eredeti vizsgálattal, valamint a fenti megállapításokkal. A Bizottság tehát megvizsgálta, hogy valóban szükséges-e a végleges intézkedéseket tartalmazó rendelet rendelkező részét módosítani, és nem lenne-e helytálló azt állítani, hogy az 1. cikk jelenlegi változata már most is vonatkozik a gömbgrafitos öntöttvasból készült öntvényekre. Ebben a tekintetben az érdekelt felektől érkezett észrevételeket, amelyek a végleges intézkedéseket tartalmazó rendeletnek a terméket leíró szakaszára vonatkoztak, megfelelő módon figyelembe vették.

53. Emlékeztetni kell arra, hogy a végleges intézkedéseket tartalmazó rendelet 1. cikkének (1) bekezdése szerint az intézkedések a „nem kovácsolható”, vagyis nem temperálható öntöttvasból készült öntvényekre vonatkoznak. Arra is emlékeztetni kell, hogy a vizsgálat során bebizonyosodott a gömbgrafitos öntöttvasból készült öntvények képlékenysége (lásd a (30) preambulumbekezdést).

54. Ezért a kérdés az, hogy technikai szempontból a gömbgrafitos öntöttvas tekinthető-e képlékenysége ellenére minden esetben „nem temperálható” öntvénynek. Műszakilag a „temperálhatóság” arra utal, hogy az anyag képes-e nyomóerő hatására meghajolni; ezt rendszerint azzal jellemzik, hogy az anyagból lehetséges-e kovácsolással vagy hengerléssel vékony lemezt kialakítani. Ebben az összefüggésben a közösségi gazdasági ágazat azt állította, hogy a „nem temperálható” öntöttvasból készült öntvények fogalma a végleges intézkedéseket tartalmazó rendelet 1. cikkében vonatkozhat minden olyan öntvényre, amely nem temperálható öntöttvasból készült, és így ebbe a fogalomba mind a lemezgrafitos, mind a gömbgrafitos öntöttvasból készült öntvények beletartoznak. Az állítás szerint tehát ilyen értelmezéssel akár azzal is lehetett volna érvelni, hogy a gömbgrafitos öntöttvasból készült öntvények – a temperöntvényekkel szemben – nem temperálhatók, ezért a végleges intézkedéseket tartalmazó rendelet 1. cikkének hatálya alá tartoznak annak hatályba lépése óta.

55. Meg kell azonban jegyezni, hogy a képlékenység és a temperálhatóság nem mindig függ össze egymással: az arany például formálható és temperálható, míg az ólom csak temperálható. Sőt a felülvizsgálat folyamán a Bizottság olyan bizonyítékot is kapott, amely alátámasztja, hogy a gömbgrafitos öntöttvas nem csupán húzófeszültség, hanem nyomóerő hatására is alakítható. Ezért műszaki szempontból nehéz azt állítani, hogy a gömbgrafitos öntöttvasat minden körülmény között nem temperálhatónak kell tekinteni (mely esetben előfordulhatna, hogy nincs szükség a végleges intézkedéseket tartalmazó rendelet rendelkező részének módosítására).

56. Ugyanakkor az a tény nem változik, hogy az eredeti vizsgálat kiterjedt a gömbgrafitos öntöttvasból készült öntvényekre is. Annak érdekében, hogy az értelmezés teljesen egyértelmű legyen, a végleges intézkedéseket tartalmazó rendeletet ennek megfelelően módosítani kell. Különösen azt kell egyértelművé tenni, hogy a termékkör kiterjed mind a nem temperálható öntöttvasból készült öntvényekre, mind pedig a gömbgrafitos öntöttvasból készült öntvényekre. Emellett a szöveget egy további KN-kóddal (ex 7325 99 10) kell kiegészíteni, amely alá a más, vasból vagy acélból készült, temperálható áru van sorolva. Ez annak biztosítása érdekében szükséges, hogy a dömpingellenes vám, amely az eredeti vizsgálat megállapításai szerint a gömbgrafitos öntöttvasból készült öntvények (többek között) ezen típusaira is vonatkozik, ezentúl ezekre a termékekre is kivethető legyen.

6. Visszamenőleges hatály

57. A felülvizsgálatról szóló értesítésben a feleket kifejezetten felkérték arra, hogy ismertessék véleményüket a következtetések esetleges visszamenőleges hatásáról. A visszamenőlegesség kérdésével több fél is foglalkozott a meghallgatások során, illetve az észrevételek benyújtása alkalmával. A közösségi gazdasági ágazat kivételével valamennyi fél ellenezte a felülvizsgálat eredményeinek visszamenőleges hatályú alkalmazását.

58. Ebben a tekintetben meg kell jegyezni, hogy a jelenlegi vizsgálat kimutatta, hogy a végleges intézkedéseket tartalmazó rendelet rendelkező részét módosítani kell a termékkör egyértelművé tétele érdekében, valamint a szövegnek egy további KN-kóddal történő kiegészítése céljából. Emellett az elmúlt időszakban egyes szereplők üzleti magatartása láthatólag azon a feltevésen alapult, hogy a dömpingellenes vám a gömbgrafitos öntöttvasból készült öntvényekre nem terjed ki. Ezen szereplők gazdasági tevékenységére súlyos hatást gyakorolna, ha az ilyen öntvények Közösségbe irányuló kivitelére visszamenőleges hatállyal dömpingellenes vámot vetnének ki. Ezeket a tényezőket figyelembe véve megfelelőbbnek tűnik, ha a termékkör egyértelművé tétele kizárólag az elkövetkezőkben vonatkozna ezekre a termékekre.

E. KÖVETKEZTETÉS

59. A fenti megállapítások alapján helyénvaló módosítani az 1212/2005/EK rendeletet annak egyértelművé tétele érdekében, hogy mely termékekre terjed ki az említett rendelet hatálya, továbbá annak hangsúlyozása céljából, hogy a termékkör kiterjed mind a nem temperálható öntöttvasból készült öntvényekre, mind pedig a gömbgrafitos öntöttvasból készült öntvényekre. Emellett a rendeletet egy további KN-kóddal (ex 7325 99 10) kell kiegészíteni.

60. A megállapításokról és a javaslatról tájékoztatták az érdekelt feleket, akik ezzel kapcsolatos észrevételeit adott esetben figyelembe vették,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1212/2005/EK rendelet 1. cikkének (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:

„1. Végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a tűzcsapok kivételével a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg a 7325 10 50, 7325 10 92, ex 7325 10 99 KN-kód (Taric kód: 7325 10 99 10), valamint ex 7325 99 10 KN-kód (Taric kód: 7325 99 10 10) alá besorolt, nem temperálható öntöttvasból, valamint gömbgrafitos öntöttvasból készült, földben vagy föld alatt elhelyezkedő rendszerek lefedésére és/vagy megközelítésére használt öntvényeknek (géppel előállítva, bevonattal ellátva, festve vagy más anyaggal illesztve is), valamint ezek részeinek behozatalára”.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.

a Tanács részéről

az elnök

[1] HL L 56., 1996.3.6., 1. o.

[2] HL L 199., 2005.7.29., 1. o.

[3] HL L 47., 2006.2.17., 59. o.

[4] HL L 47., 2006.2.17., 3. o.

[5] HL L 94., 2009.4.8., 1. o.

[6] HL L 74., 2008.3.20., 66. o.

[7] HL C 104., 2004.4.30., 62. o.