HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 2005.10.17 
COM(2005) 497 végleges 
  
Javaslat 
A TANÁCS RENDELETE 
a Kínai Népköztársaságból, Indonéziából, Tajvanból, Thaiföldr ől és Vietnamból 
származó, rozsdamentes acélból készült egyes köt őelemek és részeik behozatalára 
vonatkozó végleges dömpin gellenes vám kivetésér ől és az ideiglenesen kivetett vám 
végleges beszedésér ől, valamint a Malajziából és a Fülöp-szigetekr ől származó, 
rozsdamentes acélból készült egyes köt őelemek és részeik behozatalára vonatkozó 
eljárás megszüntetésér ől 
(előterjesztő: a Bizottság) 
 
HU 2   HU INDOKLÁS  
1) A JAVASLAT HÁTTERE  
 • A javaslat okai és céljai  
Ez a javaslat a legutóbb a 2004. márc ius 8-i 461/2004/EK tanácsi rendelettel 
módosított, az Európai Közössé gben tagsággal nem rendelkez ő országokból érkez ő 
dömpingelt behozatallal szembeni védelemr ől szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK 
tanácsi rendelet (a továbbiakban: az alaprendelet) alkalmazására vonatkozik a Kínai 
Népköztársaságból, Indonéziából, Ma lajziából, a Fülöp-szigetekr ől, Tajvanból, 
Thaiföldr ől és Vietnamból származó rozsdamentes acélból készült egyes köt őelemek és 
részeik behozatalára vonatkozó eljárásban. 
 • Általános összefüggés  
E javaslat az alaprendelet végrehajtásá nak összefüggésében készült, és annak a 
vizsgálatnak az eredménye, amelyre az alap rendeletben megállapított lényeges és 
eljárási követelményekkel összhangban került sor. 
 • A javaslat tárgykörében meglév ő rendelkezések  
A javaslat által érintett területet nem szabályozza hatályos rendelkezés. 
 • Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkit űzéseivel  
Nem alkalmazható. 
2) AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓ ÉS HATÁSVIZSGÁLAT  
 • Az érdekelt felekkel folytatott konzultáció  
 Az eljárásban érintett érdekelt feleknek lehet őségük nyílt érdekeik védelmére a 
vizsgálat során, az alaprendele t rendelkezéseivel összhangban. 
 • Szakvélemények összegy űjtése és alkalmazása  
 Külső szakértők bevonására nem volt szükség. 
 • Hatásvizsgálat  
E javaslat az alaprendelet végrehajtásá nak eredménye. Az alaprendelet nem ír el ő 
általános hatásvizsgálatot, ellenben részletes felsorolást tartalmaz azokról a feltételekr ől, amelyeket meg kell vizsgálni. 
3) A JAVASLAT JOGI ELEMEI  
 • A javasolt intézkedés összefoglalása  
2004. augusztus 24-én a Bizottság dömpingell enes eljárást kezdeményezett a Kínai 
Népköztársaságból, Indonéziából, Ma lajziából, a Fülöp-szigetekr ől, Tajvanból, 
 
HU 3   HU Thaiföldr ől és Vietnamból származó, rozsdamentes acélból készült egyes köt őelemek 
és részeik behozatalára vonatkozóan. Az e ljárás elindítására annak eredményeképpen 
került sor, hogy a rozsda mentes acélból készült köt őelemek és részeik teljes közösségi 
gyártásának több mint 50 %-át képvisel ő közösségi termel ők nevében az Európai 
Iparikötőelem-intézet (EIFI) panaszt tett. 
2005. május 21-én, 7,7 %-tól 27,4 %-ig terjed ő mértékű ideiglenes dömpingellenes 
vám kivetésére került sor a Kínai Né pköztársaságból, Indoné ziából, Tajvanból, 
Thaiföldr ől és Vietnamból származó, rozsdamentes acélból készült egyes köt őelemek 
és részeik behozatalára. 
A vizsgálat során a csavaranyákat már az id eiglenes szakaszban kizárták az érintett 
termék definíciójából, mivel további vizsgálatokat tett szükségessé annak 
megállapítása, hogy a csavaranyák az eg yéb rozsdamentes acélból készült 
kötőelemekkel együttesen egyetlen terméknek tekinthet ők-e, és hogy a közösségi 
termelők elegend ő csavaranyát tudnak-e el őállítani. 
Mivel gyakorlatilag a Fülöp-szigetekr ől érkező teljes behozatal csavaranyából állt, az 
érintett termék innen történ ő behozatalát nem sújtották átmeneti intézkedéssel.  
Az eljárás ideiglenes szakaszában Malajz iával kapcsolatban nem állapítottak meg 
dömpingkülönbözetet, és nem határoztak  meg ideiglenes intézkedéseket. 
Az ideiglenes szakaszban egyetlen vizsgá lt kínai vagy vietnami vállalat számára sem 
ítélték meg a piacgazdasági elbánást. Egyéni  elbánásban részesült viszont mindkét 
együttműködő Kínai Népköztársaság-beli exportáló termel ő. 
A javasolt végleges dömpingellenes vámtételek mértéke 7,7 % és 27,4 % között van. 
Változatlanok maradtak a csavar anyákkal, Malajziával, a Fülöp-szigetekkel, valamint a 
kínai és vietnami exportáló termel őkre vonatkozó piacgazdasági elbánással kapcsolatos 
ideiglenes megállapítások. 
Javasoljuk ezért, hogy az ezen eljárás által érintett termék ne foglalja magában a 
csavaranyákat, és a Malajziára valamint  a Fülöp-szigetekre vonatkozó eljárás sz űnjön 
meg.  
Javasoljuk a Tanácsnak a mellékelt rendele tjavaslat elfogadását. Az elfogadott 
rendeletet a Hivatalos Lapban legkés őbb 2005. november 19-én ki kell hirdetni.  
 • Jogalap  
A legutóbb a 2004. március 8-i 461/2004/EK tanács i rendelettel módosított, az Európai 
Közösségben tagsággal nem rendelkez ő országokból érkez ő dömpingelt behozatallal 
szembeni védelemr ől szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendelet.  
 • A szubszidiaritás elve  
A javaslat a Közösség kizárólagos hatáskör ébe tartozik. A szubszidiaritás elve ezért 
nem alkalmazható. 
 • Az arányosság elve  
 
HU 4   HU A javaslat a következ ő okokból tesz eleget az arányosság elvének. 
 Az intézkedés formáját a fent említett alaprendelet írja le, és nem hagy teret a nemzeti 
döntéshozásnak. 
 Nem alkalmazható annak jelzése, hogy a Közösségre, a nemzeti kormányokra, a regionális és helyi hatósá gokra, a gazdasági szerepl őkre és a polgárokra es ő pénzügyi 
és adminisztratív teher miképpen minimali zálható, valamint milyen arányban áll a 
javaslat célkit űzésével. 
 • Az eszközök megválasztása  
 Javasolt eszköz: rendelet. 
 Más eszköz azért nem lenne megfelel ő, mert az alaprendelet ne m rendelkezik alternatív 
lehetőségekről. 
4) KÖLTSÉGVETÉSI VONZAT  
 A javaslat nincs hatással a Közösség költségvetésére 
 
 
HU 5   HU Javaslat 
A TANÁCS RENDELETE 
a Kínai Népköztársaságból, Indonéziából, Tajvanból, Thaiföldr ől és Vietnamból 
származó, rozsdamentes acélból készült egyes köt őelemek és részeik behozatalára 
vonatkozó végleges dömpin gellenes vám kivetésér ől és az ideiglenesen kivetett vám 
végleges beszedésér ől, valamint a Malajziából és a Fülöp-szigetekr ől származó, 
rozsdamentes acélból készült egyes köt őelemek és részeik behozatalára vonatkozó 
eljárás megszüntetésér ől 
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, 
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerz ődésre, 
tekintettel az Európai Közö sségben tagsággal nem rendelkez ő országokból érkez ő dömpingelt 
behozatallal szembeni védelemr ől szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre1 
(a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 9. cikkére, 
tekintettel a Bizottság által a tanácsa dó bizottsággal történ t konzultációt követ ően benyújtott 
javaslatra, 
mivel: 
A. IDEIGLENES INTÉZKEDÉSEK 
(1) A 771/2005/EK rendelet2 (a továbbiakban: az ideiglenes rendelet) által a Bizottság 
ideiglenes dömpingellenes vámot ve tett ki egyes, a 7318 12 10, 7318 14 10, 
7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 és 7318 15 70 KN-kód alá tartozó, a Kínai Népköztársaságból, Indonéziából, Tajvanból, Thaiföldr ől és Vietnamból származó 
rozsdamentes acélból készült köt őelemek és részeik behozatalára. 
(2) A dömping és a károkozás vizsgálata  a 2003. július 1. és 2004. június 30. közötti 
időszakra terjedt ki (a tová bbiakban: a VI). A kár elemzése szempontjából releváns 
tendenciák vizsgálata a 2001. január 1-jét ől 2004. június 30-ig tartó id őszakot 
(a továbbiakban: a mérlegelt id őszak) fedte le. 
B. AZ ELJÁRÁS TOVÁBBI MENETE 
(3) A dömpingellenes intézkedések meghozatalát követ ően egyes érdekelt felek írásbeli 
észrevételeket nyújtottak be. 
                                                
 
1 HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 461/20 04/EK rendelettel (HL L 77., 2004.3.13., 12.o.) 
módosított rendelet.  
2 HL L 128., 2005.5.21., 19. o. 
 
HU 6   HU (4) Azoknak a feleknek, akik ezt igényelték, a Bizottság lehet őséget biztosított szóbeli 
meghallgatásra. 
(5) A Bizottság folytatta a végleges me gállapításokhoz szükségesnek ítélt összes 
információ beszerzését és ellen őrzését. 
(6) A Bizottság tájékoztatta a fe leket az összes olyan alapvet ő tényről és megfontolásról, 
amelyek alapján a végleges dömpingellenes vá m kivetésére és az ideiglenes vámmal 
biztosított összegek végleges beszedésére javaslatot kívánt tenni. A tájékoztatást követően kijelöltek továbbá számukra egy olyan id őszakot, amelyen belül megtehették 
előterjesztéseiket. 
(7) A felek által benyújtott szóbeli és írásbeli  észrevételeket mérlegelték, és adott esetben 
figyelembe vették a végleges me gállapítások kialakítása során.   
(8) Az ideiglenes intézkedések bevezetését követ ően egy import őr és gazdasági társulása 
az alaprendelet 5. cikke (4 ) bekezdésére tekintettel kétségbe vonta a közösségi 
gazdasági ágazat az ideiglenes rendelet ( 113) preambulumbekezdésében megállapított 
reprezentatív voltát. Az és zrevételt azonban nem támaszto tták alá bizonyítékokkal. A 
vizsgálat meger ősítette, hogy a közösségi gazdasági ágazat a VI során a közösségi 
termelés mintegy 54 %-át képvise lte, azaz a panasz megfelel ő támogatással 
rendelkezett az alaprendelet 5. cikke (4) bekezdése értelmében. 
(9) Az együttm űködő thaiföldi exportáló termel ők a nyilvánosságra hozatalt követ ően azt 
állították, hogy a közösségi termel ők által a kérd őívre adott nem bizalmas válaszok 
nem voltak elegend ően részletezettek, és azokat nem az alaprendelet 19. cikkének 
megfelelően nyújtották be. Az állítás szerint a nem bizalmas válaszok hiányos 
információtartalma mega kadályozta az együttm űködő exportőröket abban, hogy 
érdekeik képviseletében haté kony módon lépjenek fel, és az eljárás során hátrányos 
helyzetbe hozta őket más felekkel, nevezetesen a közösségi gazdasági ágazattal 
szemben. Az ideiglenes rendelet kárra vonat kozó E. szakaszában található információk 
ugyanakkor minden érdekelt fél számára igazolt , aggregált adatokkal szolgálnak. Ezek 
az adatok minden érdekelt fél sz ámára biztosítják, hogy elegend ően pontos képet 
nyerjen a kárra és az okozati összefüggésre vonatkozó tényekr ől, és így érdekei 
védelmében felléphessen. Minden fél egyenl ő elbánásban részesül, és a nyilvánosságra 
hozatal tekintetében az egyes érdekelt fe lek között nem áll fenn egyensúlytalanság. 
Továbbá, a kérd őívre adott nem bizalmas jelleg ű válaszok, valamint az ideiglenes 
rendeletben található információk együttese n biztosították minden fél védekezéshez 
való jogának tiszteletben tartását. Az  észrevétel ezért elutasításra került. 
C. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK 
(10) Emlékeztetni kell arra, hogy az ideiglenes vizsgálat sorá n kétségek merültek fel annak 
tekintetében, hogy a csavaranyák és az egyéb rozsdamentes acélból készült 
kötőelemek és részeik (a továbbiakban:  RAK) valóban egyetlen terméknek 
tekinthetők-e. Ebben a tekintetben számos szem pont további vizsgálatára van szükség, 
például, hogy az anyacsavarok és a csav aranyák együtt, egy rendszert alkotva 
kerülnek-e a piacra, és ha igen, milyen  mértékben; ezeket a típusokat milyen 
mértékben fejlesztik együtt stb. További  vizsgálatokra volt szükség abban a 
tekintetben is, hogy a közösségi termel őknek milyen mértékben áll módjukban 
ezeknek a rendszereknek a gyártása. Az el őzetes vizsgálati megállapítások alapján az 
 
HU 7   HU az ideiglenes döntés született, hogy az általában a 7318 16 30 KN-kód alá tartozó 
csavaranyák nem sorolandók az érintett termék fogalmába.  
(11) Az ideiglenes inté zkedések bevezetését követ ően a közösségi termel ők és az 
importőrök bizonyították, hogy a csavaranyáka t és az anyacsavarokat nem együtt 
fejlesztik, gyártják vagy ér tékesítik. Bár a csavaranyáka t rendszerint anyacsavarokkal 
együtt használják, a kett őt általában nem készletként árusítják. Ezen felül az 
anyacsavarok csavaranya nélkül is használhatók köt őelemként, azaz a kett ő 
felhasználási módja különböz ő lehet. Alátámasztja ezt az is, hogy az érintett országok 
egyes export őrei vagy csak anyákat vagy csak anyacsavarokat gyártanak és 
értékesítenek, valamint az a tény, hogy a mintavételnek alávetett közösségi termel ők 
csavarokat és anyacsavarokat állítanak el ő, míg csavaranyákat nem gyártanak. 
Különösen nyilvánvaló ez a helyzet a Fülöp-szigetek esetében, amelynek lényegében a teljes kérdéses exportja csavaranyából áll,  miközben anyacsavar-exportja ehhez képest 
elhanyagolható mérték ű. Továbbá, mint fentebb megjegyeztük, az anyacsavarokat nem 
feltétlenül szükséges anyával és alát éttel együtt felhasználni. Egyértelm űen utal erre a 
7318 15 HR-kód árumegnevezése is: „más csavar és fejescsavar, anyával vagy alátéttel is”. Meg kell jegyeznünk ebbe n az összefüggésben, hogy a közösségi 
gazdasági ágazat nem rendelkezik a csavaranyák el őállításához szükséges gépi 
berendezésekkel, és semmilyen jelé t nem adta annak, hogy az elkövetkez őkben 
szándékában áll csavaranyákat gyártani. 
(12) Meger ősítjük ezért az ideiglenes rendelet (1 3) preambulumbekezdésében található 
megállapítást, miszerint a csavarokkal és anyacsavarokkal nem egyetlen csomag részeként importált csavaranyák nem soro landók az érintett termék fogalmába. Ennek 
következtében, összhangban az ideiglenes rendelet (14) és (105) preambulumbekezdésében megfogalmazott követk eztetésekkel, az eljárást a Fülöp-
szigetek esetében meg kell szüntetni.  
(13) Az ideiglenes inté zkedések bevezetését követ ően az együttm űködő thaiföldi exportáló 
termelők észrevételezték, hogy mivel a csavara nyák és az anyacsavarok rendszerint 
együtt kerülnek fejlesztésre és értékesítésre, ezért amennyiben a csavaranyák kikerülnek az érintett termék fogalmából , akkor az anyacsavaroka t is ki kell vonni az 
eljárás hatálya alól. Észrevételüket az onban nem támasztották alá bizonyítékukkal. 
Következésképpen, valamint a fentiekben a (11) és (12) preambulumbekezdésben 
rögzített megállapítások fényében, miszerint a csavaranyákat és az anyacsavarokat 
nem együtt fejlesztik és értékesítik, az észr evétel elutasításra került, és csupán a 
csavaranyák kerültek ki a vizsgálat hatálya alól.  
(14) Több import őr és import őri társulás jelezte arra vonat kozó igényét, hogy az eljárást két 
KN-kódra, nevezetesen a 7318 15 61 (rozsdamentes acélból készült bels ő hatlapfej ű 
csavar) és a 7318 15 70 (rozsdament es acélból készült hatszöglet ű fejescsavar) kódra 
szűkítsék tovább. Ennek érdekében kérelmükbe n hivatkoztak a közösségi termelés 
állítólagos hiányára az ezen  vizsgálat tárgyát képez ő összes egyéb köt őelem 
tekintetében, azaz a rendesen a 7318 12 10 (rozsdamentes acélból készült más facsavar), 7318 14 10 (rozsdamentes acél ból készült önfúró csavar), 7318 15 30 
(rozsdamentes acélból készült csavar fej nélkül) és 7318 15 51 (rozsdamentes acélból 
készült hasított és kere sztben hornyolt csavar) KN-kód alatt vámkezelt RAK 
tekintetében. Ebben a vonat kozásban bizonyítékként olya n megrendeléseket nyújtottak 
be, amelyeket egyes közösségi termel ők nem voltak képesek teljesíteni. Azt állították 
továbbá, hogy az anyacsavarokat és a csavaranyákat különböz ő gépeken gyártják.  
 
HU 8   HU (15) Emlékeztetni kell arra, hogy amint azt az ideiglenes rendelet (15) 
preambulumbekezdése megállapítja, a vizsgálat meger ősítette, hogy a 7318 12 10, 
7318 14 10, 7318 15 30 és 7318 15 51 KN-kódhoz tartozó RAK-típusokat gyártják a 
Közösségben. Következésképpen a mintáb a beválasztott közösségi termel ők 
i. rendelkeznek azokkal a berendezésekke l, amelyek e RAK-típusok gyártásához 
szükségesek; valamint ii. versenyhelyzetben va nnak e típusok tekintetében az érintett 
dömpingelt termékkel. A közösségi gazdaság i ágazat által teljesíteni nem tudott egyes 
rendelésekkel kapcsolatos in formáció a VI-n kívüli id őszakra vonatkozik, amely az 
alaprendelet 6. cikkének (1) bekezdése értelmében rendesen nem vehet ő figyelembe. 
Ugyanakkor a nem teljesített megrendelése k ténye nem bizonyítja, hogy a közösségi 
gazdasági ágazat nem gyártja e termékeket. A vizsgálat ráadásul azt is megállapította, 
hogy az érintett országokból származó tisz tességtelen, dömpingelt verseny hiányában 
a közösségi gazdasági ágazat az e termékekre  irányuló kereslet kielégítése céljából 
növelni is képes termelését. Ebben az összefüggésben figyelembe kell venni azt, hogy a közösségi gazdasági ágazat jelent ős tartalékkapacitással rendelkezik (lásd az 
ideiglenes rendelet (127) preambulumbekezdése el őtt található táblázatot). Az 
importőrök igényét ezért nem volt mód elfogadni. 
(16) Az együttm űködő thaiföldi exportáló termel ők kérelmezték az érintett termék 
fogalmának a 7318 12 10 (rozsdamentes acél ból készült más facsavar), 7318 15 30 
(rozsdamentes acélból készült csavar fej nélkül) és 7318 15 61 (rozsdamentes acélból 
készült bels ő hatlapfej ű csavar) KN-kódra történ ő szűkítését. Az ennek érdekében 
felhozott érveik szerint sem a fejescsava rok (7318 15 70), sem a rozsdamentes acélból 
készült önfúró, hasított és keresztben  hornyolt csavarok (7318 14 10 és 7318 15 51) 
nem tekinthet ők az egyéb vizsgált köt őelemekkel közös termékkategóriába tartozónak, 
mivel állításuk szerint eltér őek i. fizikai tulajdonságaik, természetük és min őségük; 
ii. felhasználási területük; iii. a velük ka pcsolatos fogyasztói kívánalmak és szokások; 
és iv. a KN-kódok. Nézetük szerint mindez arra utal, hogy a csavarok és az anyacsavarok nem tartoznak ugyanabba a termékkategóriába.  
(17) Ebben az esetben a vizsgá lat igazolta, hogy a vizsgált köt őelemek valamennyi típusa 
hasonló fizikai és m űszaki tulajdonságokkal és felh asználási módokkal rendelkezik a 
felhasználók szempontjából, azaz mindegyikük rozsdamentes acélból készült, menetes fémszeg, amely a rögzít őeszköz elforgatása révén tárgyak egymáshoz történ ő 
rögzítésére szolgál. Ezért e köt őelemek mindegyike a Kombinált Nómenklatúra 
azonos négyjegy ű vámtarifaszáma alá tartozik. Ezér t az érintett termékkör további 
szűkítésére vonatkozó igényt el kell utasítani.  
(18) További észrevételek hiányában meger ősítést nyernek az ideiglen es rendelet (10)–(18) 
preambulumbekezdésében ismertetett, az érin tett termékkel és a hasonló termékkel 
kapcsolatos megállapítások.  
D. MINTAVÉTEL 
(19) Az ideiglenes inté zkedések bevezetését követ ően nem érkezett észrevétel a tajvani 
exportáló termel őkre, a közösségi termel őkre és import őrökre kiterjed ő mintavétellel 
kapcsolatban. Az ideiglenes rendelet ( 19)–(32) preambulumbekezdésében ismertetett 
megállapítások meger ősítést nyernek. 
 
HU 9   HU E. DÖMPING 
1. Piacgazdasági elbánás (PE) 
(20) Az ideiglenes intézkedések bevezetését követ ően nem került sor a PE-re vonatkozó 
újabb észrevételek beterjesztésére.  Az ideiglenes rendelet (33)–(54) 
preambulumbekezdésében ismertetett megállapítások meger ősítést nyernek. 
2. Egyéni elbánás (EE) 
(21) Az együttm űködő vietnami exportáló termel ők egyike csalódottságának adott hangot 
azzal kapcsolatban, hogy EE-kérelme annak ellenére elutasításra került, hogy a 
vizsgálat során együttm űködést tanúsított. A termel ő azt állította továbbá, hogy EE-
kérelmének, valamint két másik vietnami export őr EE-kérelmének elutasítása 
eredményeképpen az összes vietnami exportáló termel őtől származó importra azonos 
ideiglenes dömpingellenes vámtételt vetettek ki.  
 Amint azt az ideiglenes rendelet (60) preambulumbekezdése megállapítja, a kérdéses társaság nem tudta bizonyítani, hogy megf elel az alaprendelet 9. cikke (5) 
bekezdésében meghatározott, az EE odaíté lésére vonatkozó feltételeknek. Továbbá, 
mivel nem került beterjesztésre olyan új abb érv vagy bizonyíték, amely módosíthatta 
volna e megállapítást, az alap rendelet 2. cikke (7) bekezdését Vietnam teljes egészére 
alkalmazni kellett. Ez azt jelenti, hogy azonos intézked és vonatkozik az összes 
vietnami exportáló termel őre.  
(22) Egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (55)–(61) 
preambulumbekezdésében szerepl ő, egyéni elbánásra vonatkozó megállapítások 
megerősítést nyernek. 
3. Rendes érték 
3.1. Analóg ország 
(23) A PE-ben nem részesül ő exportáló termel ők számára a rendes érték megállapításának 
céljából ideiglenes jelleggel Tajvan kerü lt kiválasztásra mint piacgazdasággal 
rendelkez ő analóg harmadik ország. Az ideigl enes intézkedések bevezetését követ ően 
egyetlen fél sem jelzett észrevételt az an alóg országbeli rendes ér ték meghatározásával 
kapcsolatban. Ezért az ideiglenes re ndelet (62)–(64) preambulumbekezdésében 
meghatározott megállapítások meger ősítést nyernek. 
3.2. A rendes érték megállapításánál alkalmazott módszer 
(24) Négy thaiföldi exportáló termel ő azt állította, hogy a rá juk vonatkozó rendes érték 
meghatározása során nem alkalmazhatók másik országra, ez esetben Tajvanra megállapított értékesítési, általános és admi nisztratív költségek (a  továbbiakban: SGA) 
és az ottani piacon történ ő hazai értékesítésb ől fakadó haszon. Azonban, amint azt az 
ideiglenes rendelet (80) preambulumbekezd ése megállapítja, a kérdéses exportáló 
termelők a hasonló terméket vagy az azonos á ltalános kategória egyéb termékeit a 
rendes kereskedelmi forgalom keretein belül nem értékesítették reprezentatív mértékben. Az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdése c) pontjának megfelel ően ezért más 
ésszerű módszert kellett választani az SGA-kö ltségek és a haszon megállapítása 
 
HU 10   HU céljából. Ebben a tekintetben a tajvani SGA-költségek és haszon alkalmazását találták 
a legésszer űbb módszernek, részben a hasonló termék hazai piaca méretének 
reprezentatív volta és az ár verseny jelenléte miatt, rész ben azért, mert a tajvani RAK-
ágazat ellen őrzi a RAK-termel ők többségét a vizsgálat ha tálya alá tartozó országok 
mindegyikében, így Thaiföldön is (l ásd az ideiglenes rendelet (71) 
preambulumbekezdését). Az érdekelt fe lek nem nyújtottak be azt bizonyító 
információt, hogy az ily módon megállapíto tt haszon meghaladná az egyéb export őrök 
vagy termel ők az azonos általános termékkategória thaiföldi értékesítésén elért 
szokásos hasznát.  
(25) A rendes érték megállapítására alkalmazott módszert érint ő egyéb észrevételek 
hiányában meger ősítést nyer az ideiglen es rendelet (65)–(72) 
preambulumbekezdésében meghatározott módszer. 
3.3. A rendes érték meghatározása 
a) Kínai Népköztársaság 
(26) Észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (73) preambulumbekezdésében szerepl ő 
megállapítások meger ősítést nyernek. 
b) Indonézia 
(27) Észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (74) preambulumbekezdésében szerepl ő 
megállapítások meger ősítést nyernek. 
c) Malajzia 
(28) Észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (76) preambulumbekezdésében szerepl ő 
megállapítások meger ősítést nyernek. 
d) Tajvan 
(29) Az exportáló tajvani termel ők egyike kifogásolta a re ndes érték meghatározására 
használt, az ideiglenes rendelet (79) preambulumbekezdésében említett módszert. A 
vállalat azt állította, hog y az érintett termék különböz ő típusait azért ne m osztályozta a 
Bizottság által megadott leírásnak megfelel ően, mert e köt őelemek között speciális 
kötőelemek is szerepeltek. A vállalat azt ál lította továbbá, hogy a helyszíni ellen őrzés 
során tervrajzok, mintadarabok és értékesítési  kimutatások segítségével igazolta, hogy 
a Közösségbe exportált speciális köt őelemei egyedülálló termékjellemz őkkel 
rendelkeznek.  
(30) Az ellen őrző látogatás során gy űjtött információk valóban arra utaltak, hogy e 
termékek nem tartoznak a vizsgált KN-kódok alá. Ebben a helyzetben a Bizottság 
megfelelőnek látta e termékek kivitelét kivonni a vizsgálat hatálya alól. Az erre a 
vállalatra vonatkozó megállapítások, be leértve a rendes ér tékre vonatkozó, az 
ideiglenes rendelet (79) preambulumbekezdésében tett megállapításokat is, a vállalat kivitelének fennmaradó, az érintett termék meghatározásának megfelel ő részén 
alapulnak. 
 
HU 11   HU (31) A fennmaradó kivitelére kiszámított rende s érték tekintetében a vállalat javasolta a 
rendes érték ideiglenes meghatározásakor figyelembe vett gyártási költségek kiigazítását (lásd az ideiglenes rende let (79) preambulumbekezdését).  
(32) A javasolt kiigazítások azonban olyan ad atokon alapultak, amelyeket a vállalat sem a 
kérdőívre adott válaszában, sem az ellen őrző látogatás során nem adott meg, így 
azokat nem lehetett igazolni . E kiigazításokat továbbá se mmiféle egyéb rendelkezésre 
álló információ nem támasztotta alá. Következésképpen a gyártási költségekkel kapcsolatos igényt el kellett utasítani.  
(33) Egy további tajvani exportáló termel ő azt észrevételezte, hogy a rendes érték 
számítása során az el őállítási költségek és az SGA-költségek egyes tételeit kétszeresen 
vették figyelembe. A vállalat közölte, hogy a kérd őívre adott válaszának részét képez ő 
eredménykimutatás-táblázatban helytelenül ad ta meg az SGA-költségek arányát, és 
kérte, hogy ehelyett az SGA-költségnek az ellen őrző látogatás során megadott arányát 
vegyék figyelembe.  
(34) Ezzel összefüggésben meg kell jegyezni, hogy a vállalat az ellen őrző látogatást 
megelőzően nem helyesbítette eredménykimutatá s-táblázatát. Az SGA-költségeket 
tartalmazó, jelent ősen módosított táblázatot  a vállalat az ellen őrzés legvégs ő 
szakaszában nyújtotta be, amikor ennek ellen őrzésére id ő hiányában már nem volt 
lehetőség. Következésképpen – és mivel a módos ított SGA-költségeket nem lehetett a 
rendelkezésre álló igazolt információk alapjá n alátámasztani – a kérés elutasításra 
került, és a dömping kis zámítása továbbra is a kérd őívre adott válaszban benyújtott 
eredménykimutatás-táblázatból származó adat okon alapult, az alaprendelet 6. cikke (8) 
bekezdésének megfelel ően. 
(35) Ugyanez a tajvani exportáló termel ő azt állította, hogy a ny ersanyagköltség összege a 
hulladékanyag árával csökkentend ő. A vállalat azzal érvelt, hogy mivel a 
hulladékanyag a termelési folyamat so rán keletkezik, az annak értékesítéséb ől 
származó árbevétel a gyártási költséget cs ökkenti. A vállalat azonban nem közölte az 
ilyen értékesítésb ől származó bevétel összegét. Mindamellett a más termékekb ől vagy 
melléktermékekb ől származó bevétel nem releváns a hasonló termék el őállítási 
költségének számítása során, mivel a vállalat szokásos költségallokációs 
gyakorlatának ez nem képezi részét. Ezért a vállalat észrevétele elutasításra került, és az ideiglenes megállapításokat er ősítették meg.  
(36) Mivel további észrevételek nem ér keztek, az ideiglenes rendelet (77)–(79) 
preambulumbekezdésében meghatá rozott megállapítások meger ősítést nyernek. 
e) Thaiföld 
(37) A hazai értékesítéssel is rendelkez ő thaiföldi exportáló termel ők egyike több 
észrevételt is benyújtott a re ndes érték meghatározásához sz ükséges gyártási költség és 
SGA-költségek számításával kapcsolatban. A vállalat megállapította, hogy amennyiben észrevételeit elfogadják, a rendes kereskedelmi forgalomban történ ő hazai 
értékesítése reprezentatívnak tekinthet ő, és felhasználható a rendes érték 
megállapításához Thaiföld esetében. 
(38) Meg kell jegyezni, hogy a kérdéses vállalat az ellen őrző látogatás során több ízben is 
módosította a kérd őívre adott válaszait, amivel jelent ősen hátráltatta a vizsgálat 
 
HU 12   HU menetét, mivel egyetlen változat sem volt megfeleltethet ő a vállalat könyvelésének. 
Ennek ellenére minden benyújtott információ vizsgálatára a lehet ő legteljesebb 
mértékben sor került, az alaprendelet 6. cikke (8) bekezdésének megfelel ően. Meg kell 
jegyezni, hogy a vállalat a gyártási költséget – különös en a nyersanyagköltséget – 
számos terméktípus esetében jelent ősen alábecsülte, ami a gyártási költség 
korrekciójához vezetett a dömping ideiglenes kiszámítása során. Mivel a gyártási költségekkel kapcsolatban a vállalat nem nyú jtott be olyan megalapozott információt, 
amely a dömping kiszámítását módosította vo lna, a gyártási költség kiszámítására 
vonatkozó észrevételét el kell utasítani.  
(39) A kérdéses exportáló termel ő kérte azt is, hogy a hulladékanyag értékesítéséb ől 
származó bevételekkel csökkentsék a has onló termék gyártása során felmerült 
nyersanyagköltségeit. Eredménykimutatás-tá blázatában a vállalat azonban nem közölt 
a hulladékanyag-értékesítés bevételére  vonatkozó adatot. Mindamellett a más 
termékekb ől vagy melléktermékekb ől származó bevétel nem releváns a hasonló 
termék el őállítási költségének számítása során, mivel a vállalat szokásos 
költségallokációs gyakorlatának ez nem képezi részét.  
(40) Ami a vállalat az SGA-költségek eltér ő szintjének használatára vonatkozó észrevételét 
illeti, megállapítást nyer t, hogy az észrevétel még elfogadása esetén sem 
eredményezné azt, hogy a vállalat hazai érté kesítése a rendes érték megállapításának 
alapjául szolgálhasson, lévén hogy az ér tékesítés nem a rendes kereskedelmi 
forgalomban történt. 
(41) Következésképpen a hulladékanyag és az SGA-költségek tekintetében benyújtott 
észrevételeket el kell utasítani,  és az ideiglenes rendelet (80) 
preambulumbekezdésében szerepl ő megállapítások meger ősítést nyernek. 
f) Vietnam 
(42) Észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (81) preambulumbekezdésében szerepl ő 
megállapítások meger ősítést nyernek. 
4. Exportár 
(43) Észrevételek hiányában az ideiglenes  rendelet (82)–(91) pr eambulumbekezdésében 
szereplő, az exportárnak az összes érinte tt ország tekintetében történ ő meghatározására 
vonatkozó, az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdése alapján tett megállapítások 
megerősítést nyernek. 
5. Összehasonlítás 
(44) Észrevételek hiányában az ideiglenes re ndelet (92) és (93) preambulumbekezdésében 
szereplő, a rendes érték és az exportár össz ehasonlítására vonatkozó módszer és 
megállapítások meger ősítést nyernek. 
6. Dömpingkülönbözet 
6.1. Általános módszerek 
 
HU 13   HU (45) A dömpingkülönbözet meghatározására vonatkozó észrevét elek hiányában 
megerősítést nyernek az ideiglenes rende let (94)–(100) preambulumbekezdésében 
meghatározott módszerek.  
6.2. Dömpingkülönbözet 
a) Kínai Népköztársaság 
(46) Észrevételek hiányában a vámfizetés el őtti, közösségi határparitáson számított CIF-
importár százalékában kifejezett végleges dömpingkülönbözetek a következ ők: 
– Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co., Ltd, Tengzhou City 21,5 % 
– Tong Ming Enterprise (Jiaxi ng) Co. Ltd., Zhejiang 12,2 % 
– Minden más vállalatra 27,4 %. 
b) Indonézia 
(47) Észrevételek hiányában a vámfizetés el őtti, közösségi határparitáson számított CIF-
importár százalékában kifejezett végleges dömpingkülönbözetek a következ ők: 
– Shye Chang Batam Indonesia, Batam 9,8 % 
– Minden más vállalatra 24,6 %. 
c) Malajzia 
(48) A két malajziai együttm űködő exportáló termel őre vonatkozó ideiglenes 
dömpingkülönbözet kiszámításával kapcsola tos észrevételek hiányában meger ősítést 
nyernek az ideiglenes rendelet (104) pream bulumbekezdésében tett megállapítások. 
Ebből következ ően, mivel egyetlen malajziai exportáló termel ő esetében sem került 
sor dömping megállapítására, az érintett termék Malajziából történ ő behozatala 
tekintetében az eljárást meg kell szüntetni. 
d) Fülöp-szigetek 
(49) A Fülöp-szigetek hely zetére vonatkozó észrevételek  hiányában nem került sor 
dömpingkülönbözet megállapítására. Ebb ől következ ően, a (12) 
preambulumbekezdésben megállapítottaknak megfelel ően az érintett termék Fülöp-
szigetekről történő behozatala tekintetében az eljárást meg kell szüntetni. 
e) Tajvan 
(50) Az ideiglenes rendelet (106)–(108) preambulumbekezdés ében rögzített, Tajvanra 
vonatkozó ideiglenes dömpingkülönbözet kiszámításával kapcsolatos további 
észrevételek hiányában a vámfizetés el őtti, közösségi határparitáson számított CIF-
importár százalékában kifejezett végleges dömpingkülönbözetek a következ ők: 
– Arrow Fasteners Co. Ltd., Taipei 15,2 % 
– Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Tao Yuen 18,8 % 
 
HU 14   HU – Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung 16,1 % 
– Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd., Kaohsiung 16,1 % 
– Yi Tai Shen Co. Ltd., Tainan 11,4 % 
– A mintában nem szerepl ő együttműködő exportáló termel őkre 15,8 % 
– Minden más vállalatra 23,6 %. 
f) Thaiföld 
(51) A thaiföldi exportáló termel ők egyike észrevételeket tett egyéni 
dömpingkülönbözetének kiszámítását illet ően, a terméktípus-osztályozás, a termelt 
mennyiség és a különböz ő rozsdamentes acélfajták tekintetében. 
(52) Az igazolt információk alapján az és zrevételt megvizsgálták, és a megfelel ő 
korrekciók nyomán az érin tett exportáló termel ő esetében módosították az egyéni 
dömpingkülönbözetet. Mi vel a nem együttm űködő thaiföldi exportáló termel őkre 
vonatkozó dömpingkülönbözetet a legmag asabb dömpingkülönbözettel rendelkez ő 
együttműködő thaiföldi export őr dömpingkülönbözetének szintje alapján számolták ki, 
a származtatott dömpingkülönbözetet ennek megfelel ően módosították. 
(53) Ennek következtében a vámfizetés el őtti, közösségi határparitáson számított CIF-
importár százalékában kifejezett végleges dömpingkülönbözetek a következ ők: 
– A.B.P. Stainless Fasteners Co. Ltd, Ayutthaya 11,1 % 
– Bunyat Industries 1998 Co. Ltd, Samutsakorn 10,8 % 
– Dura Fasteners Company Ltd, Samutprakarn 14,6 % 
– Siam Screws (1994) Co. Ltd, Samutsakorn 11,0 % 
– Minden más vállalatra 14,6 %. 
g) Vietnam 
(54) Az ideiglenes rendelet (110) preambul umbekezdésében rögz ített, a Vietnamra 
vonatkozó ideiglenes dömpingkülönbözet kiszámításával kapcsolatos további 
észrevételek hiányában a vámfizetés el őtti, közösségi határparitáson számított CIF-
importár százalékában kifejezett végleg es dömpingkülönbözet az összes vietnami 
vállalat esetében 7,7 %.  
F. KÁR 
1. A közösségi termelés és a közösségi gazdasági ágazat 
(55) Az együttm űködő thaiföldi exportáló termel ők kifogásolták a kár elemzése során 
alkalmazott, az ideiglenes rendelet (114)  preambulumbekezdésében ismertetett 
módszert, nevezetesen azt, hogy bizonyos ad atokat (ügyleti árak, beruházások, 
beruházások megtérülése, bérek, jövedelmez őség, pénzforgalom, t őkebevonási 
 
HU 15   HU képesség) csak a mintavételnek alávetett közösségi termel ők tekintetében határoztak 
meg, míg a többi mutató (piaci ré szesedés, termelés, kapacitás és 
kapacitáskihasználtság, az értékesítés me nnyisége és értéke, növekedés, készletek, 
foglalkoztatás és termelékenység) annak a további közösségi termel őnek az adatait is 
tartalmazta, amely a mintavételnek alávetett termel őkkel együtt alkotta a közösségi 
gazdasági ágazatot. Az említett termel ők azt állították, hogy ez a megoldás i. az 
alaprendelet 3. cikke (2) bekezdése értelmében  nem tárgyilagos; és ii. az alaprendelet 
17. cikke (4) bekezdése értelmében nem megengedhet ő.  
(56) A dömpingellenes eljárások re ndes gyakorlata, hogy a kárt okozó tényez őket a teljes 
közösségi gazdasági ágazatot tekintetbe véve elemzik. Olyan esetekben azonban, amikor a gazdasági ágazat nagy számú termel őből áll, a mintavétel eszközét 
alkalmazzák. A mintavétel célja annak bi ztosítása, hogy a rende lkezésre álló id őn 
belül meghatározott számú termel őtől részletes adatokat lehessen begy űjteni és 
ellenőrizni. Ezen adatok olyan tényez őkre vonatkoznak, mint az árak, bérek, 
beruházások, nyereség, a beruházás megtérülése, a pénzforgalom és a t őkebevonási 
képesség, abban az esetben, ha a rendelkezésre álló id őn belül a teljes gazdasági ágazat 
tekintetében az adatok ellen őrzése kivitelezhetetlen lenne. Más tényez ők, így a piaci 
részesedés, az értékesítési mennyiség és a termelés adatai általában azonnal rendelkezésre állnak a teljes gazdasági ágazatra vonatkozóan. A kárelemzés pusztán a 
mintavételnek alávetett termel ők dataira való alapozása figyelmen kívül hagyná más 
termelők elhasználható adatait, és ezáltal hiányos felmér éshez vezetne. Ezért a 
rendelkezésre álló id őn belüli lehet ő legteljesebb felmérés érdekében ebben az esetben 
a mintavételnek alávetett termel őktől kapott és igazolt, az ö sszes kárt okozó tényez ő 
tendenciáira vonatkozó adatot a teljes gazdasági ágazatra vonatkozó információkkal egészítették ki. 
(57) Mivel a közösségi termeléssel és a közösségi gazdasági ágazat meghatározásával 
kapcsolatban további észrevételek nem ér keztek, az ideiglenes rendelet (111)–(114) 
preambulumbekezdésében meghatá rozott megállapítások meger ősítést nyernek. 
2. A közösségi fogyasztás és a behozata l. A behozatal összevont vizsgálata  
(58) Az együttm űködő thaiföldi exportáló termel ők helytelenítették, hogy a Thaiföldr ől 
származó közösségi behozatalt együtt vizsgálták a Kínai Népköztársaságból, 
Indonéziából, Tajvanból és Vietnamból sz ármazó dömpingelt RAK-importtal. Azzal 
érveltek, hogy az utóbbi országokból származó  behozatal mennyiség, átlagár és piaci 
részesedés tekintetében sem versenyez a Thaiföldr ől származó importtal. Rámutattak, 
hogy a Thaiföldr ől származó import mennyisége 29 %-k al, piaci részaránya 35 %-kal 
csökkent 2002-ben, miközben az említett tö bbi ország viszonylatában már ekkor 
növekedés volt tapasztalható. Hozzáte tték azt is, hogy 2003 óta a Thaiföldr ől származó 
közösségi behozatal átlagá ra 2 %-kal növekedett.  
(59) Emlékeztetni kell arra, hogy az egyes érintett országokból érkez ő behozatalra 
megállapított dömpingkülönbözetek meghala dják az alaprendele t 9. cikkének (3) 
bekezdésében meghatározott minimumértéket, azaz a 2 %-ot, és az egyes érintett országokból érkez ő behozatal mennyisége az al aprendelet 5. cikkének (7) 
bekezdésében megállapított 1 %-os piaci részesedési küszöb fölött van. Fontos 
megjegyezni továbbá, hogy hiba lenne a 20 02. évet elszigetelten vizsgálni; az 
elemzésnek a mérlegelt id őszak egészéb ől kirajzolódó képre, azaz a 2001-t ől a VI-ig 
tartó periódusra kell összpontosítania. Az egész id őszakot tekintve a thaiföldi import 
 
HU 16   HU mennyisége és piaci részesedése valójában jelent ősen növekedett, miközben árai 
jelentősen csökkentek. Azaz összességében a thai földi import alakul ása megfelelt az 
érintett egyéb országokból származó behozatal tekintetében megállapított 
tendenciáknak. Emlékeztetni kell arra is , hogy az érintett országokból importált RAK-
fajták minden tekintetben has onlók, egymással helyettesíthet ők, és hasonló értékesítési 
csatornákon keresztül, hasonló kereskedelmi  körülmények között kerülnek a közösségi 
piacra, ily módon versenyeznek  egymással és a Közösségben gyártott RAK-kal. Ezért 
– összhangban az alaprendelet 3. cikke (4) bekezdésével – meger ősítést nyer, hogy az 
érintett termék dömpinge lt behozatalából fakadó hatá sok összevont vizsgálata 
indokolt. 
(60) Mivel a közösségi piac helyzetének elemzésével kapcso latban további észrevételek 
nem érkeztek, az ideiglenes rendelet (115) –(126) preambulumbekezdésében lefektetett 
megállapítások meger ősítést nyernek. 
3. A közösségi gazdasági ágazat gazdasági helyzete 
(61) Az ideiglenes intézkedések bevezetését követ ően nem érkezett észrevétel a 
termeléssel, kapacitással, kapacitáskihasználtsággal, értékesítési mennyiséggel, 
értékesítési árral, piaci ré szesedéssel, növekedéssel, kész letekkel, foglalkoztatással, 
termelékenységgel, a dömping terjedelmével és a közösségi gazdasági ágazat korábbi dömpingb ől való talpra állásával kapcsolatban. Ezért az ideiglenes rendelet (127)–
(133), (137), (142), (143), (145) és (146) preambulumbekezdésében meghatározott 
megállapítások meger ősítést nyernek.  
3.1 Jövedelmez őség 
(62) Az együttm űködő thaiföldi exportáló termel ők észrevételezték, hogy a mintavételnek 
alávetett közösségi termel ők jövedelmez ősége voltaképpen javult, és nem utalt kár 
jelenlétére. Véleményük szerin t a közösségi gazdas ági ágazat a mintavételnek alávetett 
közösségi termel ők által a 2002–2003. években végreha jtott beruházások miatt nem 
érte el a megfelel őnek és a dömping hiányában elérhet őnek tartott legalább 5 %-os 
haszonkulcsot. Helytelenítették továbbá azt  is, hogy a Bizottság figyelmen kívül 
hagyta, hogy az alacsony árú rozsdamentes acél felhasználása kedvez ő hatást 
gyakorolt a közösségi gazdasági ágazatra, azt állítva, hogy ez olyan szokásos piaci helyzet volt, amelyb ől minden termel ő hasznot húzott.  
(63) Emlékeztetni kell arra, hogy – amint azt  az ideiglenes rende let (149) és (150) 
preambulumbekezdése megállapítja – a jövedelmez őség jelen esetben nem az egyetlen 
és nem is a legfontosabb ismérv volt, amely a megállapított kárra utalt. Az 
alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése szerint a cikkben említett ismérvek közül egynek vagy többnek a fennállása sem szükségszer űen irányadó a közösségi gazdasági 
ágazat állapotára vonatkozóan. Amint azt az ideiglenes rendelet (138) 
preambulumbekezdése megállapítja, a ber uházásokra a versenyképesség fenntartása 
érdekében volt szükség, ezért azoknak nem tulajdonítható a jövedelmez őségre 
gyakorolt negatív hatás. Továbbá, amin t azt az ideiglenes rendelet (136) 
preambulumbekezdése megállapítja, a rozsdamentes acél áremelkedésének a mintavételnek alávetett közösségi termel ők jövedelmez őségére a VI során gyakorolt 
pozitív hatása ideiglenes volt, és a többi termel őre is csupán rendkívül rövid ideig 
lehetett pozitív hatással.  
 
HU 17   HU (64) Következésképpen a feltétele zést, miszerint a jövedelmez őségi helyzet nem tükrözi 
kár bekövetkeztét, el kell utasítani.  Az ideiglenes rendelet (134)–(136) 
preambulumbekezdésében lefektet ett megállapítások így meger ősítést nyernek. 
3.2. Beruházások, a beruházások megt érülése, pénzforgalom és t őkebevonási képesség 
(65) Az együttm űködő thaiföldi exportáló termel ők észrevételezték, hogy a beruházások 
növekedése, megtérülése, a pénzforgalom és a t őkebevonási képesség nem utalt kár 
bekövetkeztére. 
(66) Amint azt az ideiglenes rendelet (147) preambulumbekezdése megjegyzi, a 
„beruházás” és a „t őkebevonási képesség” ismérveit nem tekintették a mérlegelt 
időszak folyamán kárra utaló tényez őknek.  
(67) Ami azonban a beruházások megt érülését illeti, a mérlegelt id őszakban tapasztalható 
általános javulást a következ ő két összefüggésben kell szemlélni: i. a mintavételnek 
alávetett közösségi termel ők a VI során tapasztalt és az ideiglenes rendelet (136) és 
(139) preambulumbekezdésében már említett id őleges és rendkívüli jövedelmez őségi 
helyzete; ii. a beruházásként nem elszámolt, lízingelt berendezések növekv ő szerepe a 
termelésben.  A lízingelt állóeszközöket nem számolták el a beruházások között, 
azonban növekv ő használatuk hozzájárult a megter melt nyereséghez. A beruházások 
megtérülésének a VI alatt tapasztalt mesterségesen magas szintjét e két ok 
magyarázza.  
(68) A mérlegelt id őszak folyamán a pénzforgalom 36 %-os visszaesése volt tapasztalható, 
ami világosan jelzi a kár bekövetkeztét. Ezért az ideiglenes rendelet (138)–(141) preambulumbekezdésében meghatá rozott megállapítások meger ősítést nyernek. 
3.3. Munkabérek 
(69) Az együttm űködő thaiföldi exportáló termel ő azt állította, hogy az egy munkavállalóra 
eső bérköltség a mérlegelt id őszak alatt tapasztalt 10 %-os  növekedése a jelen esetben 
nem utal kár bekövetkeztére.  
(70) Emlékeztetni kell arra, hogy a kárra vonatkozó ideiglenes következtetés a bérek 
tekintetében elismerte azok növekedését, ennek okaként a javuló termelékenység 
jutalmazását és az infláció hatásának kom penzálását jelölve meg. Mindazonáltal nem 
kerülhető meg az a tény, hogy a foglal koztatottság a mérlegelt id őszak során 5 %-kal 
esett vissza, amit a kárra utaló jelként vette k figyelembe. Ezért az ideiglenes rendelet 
(144) preambulumbekezdésében me ghatározott megállapítások meger ősítést nyernek. 
3.4. A kárra vonatkozó következtetés 
(71) Az ideiglenes rendelet (147)–(150)  preambulumbekezdésében megfogalmazott 
következtetések összességükben meger ősítést nyernek. A negatív tendenciák súlya 
(piaci részesedés, növekedés jelent ős visszaesése, foglal koztatás csökkenése, a 
jövedelmez őség/beruházás megtérülése és a pénz forgalom elégtelen javulása) messze 
meghaladja a pozitív fejlemények súlyát (a termelés és az értékesített mennyiség 
csekély növekedése, készletcsökkené s, folytatódó beruházások, munkaer őköltségek 
abszolút értékben vett csökkenése, t őkebevonási képesség). 
G. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS 
 
HU 18   HU (72) A thaiföldi exportáló termel ők és egy import őri egyesülés egyes alább ismertetett 
tényezők tekintetében észrevételeket nyújtott be az okozati összefüggés ideiglenes 
elemzésével kapcsolatban. Egyéb észrevétel ek hiányában az ideiglenes rendelet (152) 
preambulumbekezdésében a dömpingelt be hozatal hatásával, a (153)–(159) 
preambulumbekezdésben a harmadik országokból érkez ő behozatallal, és a (160) 
preambulumbekezdésben a közösségi fogyasztá ssal kapcsolatban tett megállapítások 
megerősítést nyernek. 
1. A valutaárfolyamok hatása 
(73) Az együttm űködő thaiföldi exportáló termel ők valamint egy import őr és egyesülete 
észrevételezte, hogy az USA-dollár euróval szembeni, különösen 2003-ban tapasztalható leértékel ődése kedvez ően hatott a Kínából és Thaiföldr ől származó 
közösségi importra. Észrevételükben e fele k kiemelték, hogy az árcsökkenés és ennek 
a közösségi gazdasági ágazatra gyakorolt káros hatása nem a kínai és thaiföldi 
exportőrök dömpingjének tudható be, hanem – legalábbis ré szben – éppen ennek az 
árfolyamváltozásnak (a Kínai Népköztársas ág esetén különösen a renminbi jüan 
dollárhoz való kötése nyomán). 
(74) Ezzel összefüggésben el őször is azt kell megjegyezni, hogy nem ismert teljességében 
az, hogy az érintett országok mely valutába n számlázták exportügyleteiket. Ennek 
következtében a valutaárfolyamok változásána k hatását nem lehet megbecsülni. Ami 
továbbá a kárt illeti, tekintet nélkül  arra, hogy az alacsony importárakban a 
valutaárfolyam-mozgás is némi szerepet já tszhatott, az alákínálás mértéke és a 
közösségi gazdasági ágazatra gyakorolt hatás a VI során fennálló tényleges behozatali árak alapján kerül meghatározásra. Az alákínálási különbséget jelent ősnek találták 
(lásd az ideiglenes rendelet ( 125)–(126) preambulumbekezdését). 
(75) A fentiek fényében a valutaárfolyam-válto zás esetleges hatására vonatkozó észrevételt 
el kell utasítani.  
2. A közösségi gazdasági ágazat versenyképessége 
(76) A thaiföldi exportáló termel ők továbbá azt állították, hogy a közösségi gazdasági 
ágazatot ért kár oka a versenyképesség hiánya, amely az állítólagosan korszer űtlen 
termelőberendezésekre vezethet ő vissza.  
(77) Emlékeztetni kell azonban arra, hogy a közösségi gazdasági ágazat a mérlegelt 
időszakban folyamatosan hajtott végre beruházásokat annak érdekében, hogy az 
elavult gépsorokat csúc stechnológiát képvisel ő berendezésekkel vá ltsa fel. Így nem 
igaz az, hogy a közösségi gazd asági ágazat olyan korszer űtlen, versenyképtelen 
termelési technológiát alkalmaz, amely me gszakíthatta volna az érintett országokból 
érkező dömpingelt behozatal és a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett kár 
közötti okozati kapcsolatot. Ezért az észrevét elt el kell utasítan i, és az ideiglenes 
rendelet (161) preambulumbekezdésében megfogalmazott, az közösségi gazdasági ágazat versenyképességére vonatkozó megállapítások meger ősítést nyernek.  
3. A közösségi piacon fennálló feltételek 
 
HU 19   HU (78) Az együttm űködő thaiföldi termel ők észrevételezték azt is , hogy a kár a bizonytalan 
piaci helyzet következménye is lehetett. Ebben a tekintetben utaltak az acélárak 
időleges növekedésére és a nagy vásárlók alkuerejére. 
(79) Meg kell jegyezni azonban, hogy az acélárak id őleges emelkedése semmilyen káros 
hatást nem gyakorolt a mintavétel nek alávetett közösségi termel őkre Ellenkez őleg, a 
jövedelmez őség ideiglenes javulásán keresztül az  áremelkedés pozitívan hatott. Ami a 
nagy vásárlók által gyakorolt hatást ill eti, meg kell jegyezni, hogy a dömpingelt 
behozatal formájában jelentkez ő tisztességtelen verseny alapvet ően hozzájárul ezek 
alkuerejéhez. Ezért közvetlen kapcsolat figyelhet ő meg az érintett országokból 
származó behozatal és az import őrök/forgalmazók piaci magatartása között. Mindezek 
következtében megállapítható, hogy a köz össégi piacon uralkodó feltételek nem 
szakították meg az érintett országokból érkez ő dömpingelt behozatal és a közösségi 
gazdasági ágazat által elszenvedett kár közötti okozati kapcsolatot. 
4. Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés 
(80) Összegezve a fenti megállapításokat és az ideiglenes rendelet (151)–(162) 
preambulumbekezdésében ki fejtett okok miatt meger ősítést nyer, hogy az érintett öt 
országból érkez ő behozatal és a közösségi gazdaság i ágazat által elszenvedett jelent ős 
mértékű kár közötti okozati kapcsolatot egyéb tényez ő nem szakította meg. 
H. A KÖZÖSSÉGI ÉRDEK 
(81) Számos import őr/forgalmazó és thaiföldi exportáló termel ő észrevételezte, hogy az 
intézkedések elfogadása ellentétes lehet a Közösség érdekével.  
1. Az intézkedések hatása az import őrökre és a felhasználókra 
(82) Az import őrök/forgalmazók rámutattak arra, hog y az intézkedések közvetlen hatással 
járnak haszonkulcsukra, mive l az intézkedések költségeit nem képesek áthárítani 
vevőikre magasabb árak alkalmazása révén.  
(83) Meg kell jegyezni mindenekel őtt, hogy állításukat ezek az érdekelt felek nem 
támasztották alá bizonyítékukkal. Továbbá, amint azt az ideiglenes rendelet is 
megállapítja, semmi nem utal arra, hogy a dömpingellene s intézkedések 
veszélyeztetnék az import őrök/forgalmazók gazdasági helyzetét. Az 
importőrök/forgalmazók haszonkulcsai a mérlegelt id őszakban ugyanakkor jelent ősen 
meghaladták a közösségi gazdasági ágazat jövedelmez őségét. Ezért meger ősítést nyer, 
hogy bármely el őny, amely abból származhat az import őrök/forgalmazók számára, 
hogy a dömpingellenes intézkedések nem kerüln ek kivetésre, kisebb súlyt képvisel a 
közösségi gazdasági ágazat azon érdekéve l szemben, amely az érintett országok 
tisztességtelen és káros kereskedelmi gyakorlatának kiküszöböléséhez f űződik. 
Következésképpen meger ősítést nyernek az ideigl enes rendelet (164)–(170) 
preambulumbekezdésében tett megállapítások. 
(84) A thaiföldi exportáló termel ők észrevételezték, hogy az intézkedések növelnék az 
európai gépkocsigyártók költségeit, ami elle ntétes a Közösség érdekével. Az általuk 
említett, a felhasználókat érint ő hatást bizonyítékkal azonban nem támasztották alá. A 
rendelkezésre álló információk, azaz egy vasúti járm űgyártó válasza alapján az 
intézkedések felhasználókra gyakorolt vá rható hatása elhanyagolható. Ezért a 
 
HU 20   HU felhasználókra és a fogyasz tókra vonatkozóan az ideiglen es rendelet (173) és (174) 
preambulumbekezdésében lefekt etett megállapítások meger ősítést nyernek. 
2. Következtetés 
(85) A különböz ő érintett érdekeket megvizsgálva és az ideiglenes rendelet (163)–(175) 
preambulumbekezdésében felsorolt okoknál fogva meger ősítést nyer, hogy az 
általános közösségi érdek szemszögéb ől nézve egyetlen érdek súlya sem múlja felül a 
közösségi gazdasági ágazat azon érdekét, hogy a dömpingelt behozatalból származó 
kereskedelemtorzító hatások megszüntetés e végett dömpingellenes intézkedések 
kerüljenek bevezetésre.  
I. VÉGLEGES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK 
(86) A dömpinget, a kárt , az okozati összefüggést és a közösségi érdeket illet ően tett 
következtetésekre tekintettel helyénvaló végleges dömpingellenes intézkedéseket 
bevezetni annak megakadályozása érdeké ben, hogy a dömpingelt behozatal további 
kárt okozzon a közösségi gazdasági ágaz atnak. Az intézkedések mértékének 
meghatározása céljából figyelembe vették a VI folyamán megállapított dömpingkülönbözeteket és a közösségi gazd asági ágazat által elszenvedett kár 
megszüntetéséhez szükséges vám összegét. 
1. A kár megszüntetéséh ez szükséges szint 
(87) A kár megszüntetéséhez szükséges áremelés mértéke vállalatonként került 
meghatározásra az érintett termék súl yozott átlagos importárának a közösségi 
gazdasági ágazat által a közösségi piacon eladott hasonló termék kárt nem okozó 
árával való összehasonlítása alapján. Az  árkülönbözet a CIF-importérték százalékában 
került kifejezésre. 
(88) A kárt nem okozó ár kiszámításához a köz össégi gazdasági ágazat  súlyozott termelési 
költségét 5 %-os haszonkulccsal növelték. Észrevételek hiányában meger ősítést nyer, 
hogy a haszonkulcs e mértéke az, amelyet a közösségi gazdasági ágazat a dömpingelt 
behozatal hiányában elérhet.  A haszonkulcs türközi a közösségi gazdasági ágazat 
tisztességtelen verseny által nem befoly ásolt hasonló termékcsoportjai, azaz az e 
vizsgálat által nem érinte tt KN-kódok alá tartozó köt őelemek tekintetében elérhet ő 
haszonkulcsot.  
2. A vám formája és mértéke 
(89) Az el őzőekben kifejtettekre tekintettel és az al aprendelet 9. cikkének (4) bekezdésével 
összhangban a Kínai Népköztársaságból, Indonéziából, Tajvanból, Thaiföldr ől és 
Vietnamból érkez ő RAK behozatalára végleges dömpingellenes vámot kell kivetni. 
(90) Ami a vám mértékét illeti, két együttm űködő exportáló termel ő (egy tajvani és egy 
Kínai Népköztársaság-beli)  esetében a kármegszüntet ési szintet alacsonyabbnak 
találták a dömpingkülönbözetnél. Ezekbe n az esetekben a vám mértékét a 
kármegszüntetési szintre kell korlátozni.  Minden egyéb esetben a vám mértékét a 
megállapított dömpingkülönbözet szintjében  kell meghatározni az  alaprendelet 9. 
cikke (4) bekezdésének megfelel ően.  
 
HU 21   HU (91) A fentiek alapján a végleges vámtételek a következ ők: 
Ország Exportáló termel ő Vámtétel 
Tengzhou Tengda Stainless Steel 
Product Co., Ltd, Tengzhou City 11,4 % 
Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. 
Ltd., Zhejiang 12,2 % Kínai Népköztársaság 
Minden más vállalatra 27,4 % 
PT. Shye Chang Batam Indonesia, 
Batam  9,8 % Indonézia 
Minden más vállalatra 24,6 % 
Arrow Fasteners Co. Ltd., Taipei 15,2 % 
Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, 
Tao Yuan 8,8 % 
Min Hwei Enterprise Co. Ltd, 
Pingtung 16,1 % 
Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd., 
Kaohsiung 16,1 % 
Yi Tai Shen Co. Ltd., Tainan 11,4 % 
A mintában nem szerepl ő 
együttműködő exportáló termel őkre 15,8 % Tajvan 
Minden más vállalatra 23,6 % 
A.B.P. Stainless Fasteners Co. Ltd., 
Ayutthaya 11,1 % 
Bunyat Industries 1998 Co. Ltd, 
Samutsakorn  10,8 % 
Dura Fasteners Company Ltd., 
Samutprakarn 14,6 % 
Siam Screws (1994) Co. Ltd., 
Samutsakorn 11,0 % Thaiföld 
Minden más vállalatra 14,6 % 
Vietnam Minden más vállalatra 7,7 % 
(92) A thaiföldi exportáló termel ők felhívták a figyelmet  a WTO dömpingellenes 
megállapodásának 15. cikkére, amely s zerint dömpingellene s intézkedések 
alkalmazásakor különös tekintettel kell lenni a fejl ődő országok különleg es helyzetére. 
 
HU 22   HU Azonban bizonyítékokkal nem alapozták meg az t, hogy a jelen eset Thaiföld alapvet ő 
érdekeit érinti, amint az a hivatkozott rendelkezésben áll. Ebben a helyzetben a 
Thaiföldr ől érkező behozatalra a fent említett mérték ű dömpingellenes vámok kivetése 
helyénvaló. 
(93) Az e rendeletben megha tározott egyéni vállalati döm pingellenes vámtételeket e 
vizsgálat megállapításai alapján határozták meg. Ezért azok azt a helyzetet tükrözik, 
amelyet a vizsgálat során ezen társaságok tekintetében állapítottak meg. Ezek a 
vámtételek (az országos, „minden más válla latra” alkalmazandó vámmal ellentétben) 
kizárólagosan az érintett országokból szár mazó és a megnevezett vállalatok, azaz az 
említett konkrét jogi személyek által gyártott termékek behozatalára vonatkoznak. Az e rendelet rendelkez ő részében kifejezetten nem me gnevezett vállalatok termékeire, 
beleértve azokat a termékeket, amelyeket a kifejezetten említett vállalatokkal kapcsolt viszonyban álló jogalanyok gyártottak, ne m ezek a vámtételek vonatkoznak, hanem 
esetükben a „minden más vállalatra” vona tkozó vámtételeket kell alkalmazni. 
(94) Az vállalatspecifikus dömpingellenes vá mtételek alkalmazására irányuló kérelmeket 
(pl. a jogalany nevében bekövetkezett változ ást vagy új gyártási vagy értékesítési 
egységek létrehozását követ ően) késedelem nélkül a Bizottsághoz
3 kell benyújtani, 
mellékelve minden lényeges információt, különös  tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz 
és a hazai és exportértékesítésekhez kapc solódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett 
változásokra, amelyek példának okáért az ilyen névváltozással vagy a gyártási és 
értékesítési egységben bekövetkezett válto zással függenek össze. Szükség esetén 
ebben az esetben a rendelet az egyéni vámtételekben részesül ő vállalatok listájának 
frissítésével megfelel ően módosításra kerül. 
3. Az ideiglenes vám beszedése 
(95) Figyelembe véve a feltárt dömpingkülönbö zetek nagyságát és a közösségi gazdasági 
ágazatnak okozott kár szintjét, szükség van a 771/2005/EK bizottsági rendelettel 
kivetett ideiglenes dömpingellenes vámmal bi ztosított összegeknek az e rendelet által 
véglegesen kivetett vám mértékében történ ő végleges beszedésére. Azon exportáló 
termelők esetében, amelyek végleges vámtétele alacsonyabb az ideiglenes vámtételnél, 
a biztosított összegnek azt a részét, amely meghaladja a végleges dömpingellenes vám 
összegét, fel kell szabadítani. 
ELFOGADTA EZT A RENDELETET: 
1. cikk 
1. Végleges dömpingellenes vám kerü l kivetésre a 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 
7318 15 51, 7318 15 61 és 7318 15 70 KN-kód alá tartozó, a Kínai Népköztársaságból, Indonéziából, Tajvanból, Thaiföldr ől és Vietnamból származó, 
rozsdamentes acélból készült egyes köt őelemek és részeik behozatalára. 
                                                
 
3 Európai Bizottság, Kereskedelmi F őigazgatóság, B. Igazgatóság, J-79  5/17, Rue de la Loi/Wetstraat 
200, B-1049 Brüsszel.  
 
HU 23   HU 2. A mellékletben felsorolt tajvani exportáló termel ők által előállított termékek esetében 
a közösségi határparitáson számított, vámfizetés el őtti nettó árra es ő végleges 
vámtétel 15,8 % (A649 kiegészít ő TARIC-kód). 
3. Az alább felsorolt vállalatok által el őállított termékek közösségi határparitáson 
számított, vámfizetés el őtti nettó ára esetében alkalmazandó végleges 
dömpingellenes vámtételek a következ őképpen alakulnak: 
Ország Exportáló termel ő Vámtétel (%) Kiegészít ő 
TARIC-kód 
Tengzhou Tengda Stainless Steel 
Product Co., Ltd, Tengzhou City 11,4 A650 
Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. 
Ltd., Zhejiang 12,2 A651 Kínai 
Népköztársaság 
Minden más vállalatra 27,4 A999 
PT. Shye Chang Batam Indonesia, 
Batam  9,8 A652 Indonézia 
Minden más vállalatra 24,6 A999 
Arrow Fasteners Co. Ltd., Taipei  15,2 A653 
Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, 
Tao Yuan 8,8 A654 
Min Hwei Enterprise Co. Ltd, 
Pingtung 16,1 A655 
Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd., 
Kaohsiung 16,1 A656 
Yi Tai Shen Co. Ltd., Tainan 11,4 A657 Tajvan 
A fentiekt ől és a mellékletben 
felsoroltaktól eltér ő minden más 
vállalatra 23,6 A999 
A.B.P. Stainless Fasteners Co. Ltd., 
Ayutthaya 11,1 A658 
Bunyat Industries 1998 Co. Ltd, 
Samutsakorn  10,8 A659 
Dura Fasteners Company Ltd., 
Samutprakarn 14,6 A660 
Siam Screws (1994) Co. Ltd., 
Samutsakorn 11,0 A661 Thaiföld 
Minden más vállalatra 14,6 A999 
Vietnam Minden más vállalatra 7,7 - 
 
HU 24   HU 4. Eltér ő rendelkezés hiányában a vámokra vonat kozó hatályos intézkedéseket kell 
alkalmazni. 
2. cikk 
A Kínai Népköztársaságból, Indoné ziából, Tajvanból, Thaiföldr ől és Vietnamból származó, a 
7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 és 7318 15 70 KN-kód alá tartozó, rozsdamentes acélból készült egyes köt őelemek és részeik behozatalát sújtó 
dömpingellenes vám kivetésér ől szóló 771/2005/EK bizottság i rendelet által bevezetett 
ideiglenes dömpingellenes vámma l biztosított összegeket véglegesen be kell szedni, 
összhangban a következ ő szabállyal. A biztosított összegne k azt a részét, amely meghaladja a 
végleges dömpingellenes vám öss zegét, fel kell szabadítani.  
3. cikk 
A Malajziából és a Fülöp-szigetekr ől származó, rozsdamentes acélból készült egyes 
kötőelemek és részeik behozatalára vonatkozó eljárás megsz űnik. 
4. cikk 
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában  való kihirdetését követ ő napon lép 
hatályba. 
Ez a rendelet teljes egészében kötelez ő és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. 
Kelt Brüsszelben,  
 a Tanács részér ől 
 az elnök 
 
HU 25   HU MELLÉKLET  
(Kiegészít ő TARIC-kód A649)  
A-STAINLESS INTERNATIONAL CO LTD, Taipei  
BOLTUN CORPORATION, Tainan  
CHAEN WEI CORPORATION, Taipei  
CHIAN SHYANG ENT CO LTD, Chung-Li City  
CHONG CHENG FASTENER CORP., Tainan  
DIING SEN FASTENERS & INDUSTRIAL CO LTD, Taipei  
DRAGON IRON FACTORY CO LTD, Kaohsiung  
EXTEND FORMING INDUSTRIAL CORP. LTD, Lu Chu  
FORTUNE BRIGHT INDUSTRIAL CO LTD, Lung Tan Hsiang  
FWU KUANG ENTERPRISES CO LTD, Tainan  
HSIN YU SCREW ENTERPRISE CO LTD, Taipin City  
HU PAO INDUSTRIES CO LTD, Tainan  
J C GRAND CORPORATION, Taipei  
JAU YEOU INDUSTRY CO LTD, Kangshan 
JOHN CHEN SCREW IND CO LTD, Taipei  
KUOLIEN SCREW INDUSTRIAL CO LTD, Kwanmiao  
KWANTEX RESEARCH INC, Taipei  
LIH LIN ENTERPRISES & INDUSTRIAL CO LTD, Taipei  
LIH TA SCREW CO LTD, Kweishan  
LU CHU SHIN YEE WO RKS CO LTD, Kaohsiung 
M & W FASTENER CO LTD, Kaoshsiung  
MULTI-TEK FASTENERS & PARTS MANIFACTURER CORP., Tainan  
NATIONAL AEROSPACE FASTEN ERS CORP., Ping Jen City  
 
HU 26   HU QST INTERNATIONAL CORP., Tainan  
SEN CHANG INDUSTRIAL  CO LTD, Ta-Yuan  
SPEC PRODUCTS CORP., Tainan  
SUMEEKO INDUSTRIES CO LTD, Kaoshiung  
TAIWAN SHAN YIN INTERNATIONAL CO LTD, Kaohsiung  
VIM INTERNATIONAL ENTERPRISE CO LTD, Taichung  
YEA-JANN INDUSTRIAL CO LTD, Kaohsiung  
ZONBIX ENTERPRISE CO LTD, Kaohsiung  
ZYH YIN ENTERPRISE CO LTD, Kaohsiung