[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |

Brüsszel, 2011.3.1.

COM(2011) 83 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK

Az Európa a polgárokért program félidős értékeléséről szóló jelentés 2007 - 2013

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK

Az Európa a polgárokért program félidős értékeléséről szóló jelentés 2007 - 2013

TARTALOMJEGYZÉK

1. BEVEZETÉS 4

1.1. A program 4

1.2. Félidős értékelés 4

2. AZ ÉRTÉKELÉS FŐ MEGÁLLAPÍTÁSAI 4

2.1. Relevancia 4

2.2. A program hatékonysága 4

2.3. A program általános eredményessége, részvétel és hatás 4

2.4. Az eredmények fenntarthatósága és az eredmények terjesztése 4

3. A JAVASLATOK NYOMONKÖVETÉSE 4

3.1. Az EU alaposabb ismerete és az iránta érzett felelősség növelése 4

3.2. Az intézkedések végrehajtásának továbbfejlesztése és programhoz való hozzáillesztése 4

3.3. Kiegyensúlyozottabb részvétel elérése 4

3.4. A program által támogatott tevékenységek politikai és hírközlési hatásainak növelése 4

4. KÖVETKEZTETÉSEK 4

BEVEZETÉS

Ez a dokumentum az „Európa a polgárokért” elnevezésű program (2007-2013) félidős értékelésének főbb megállapításait és javaslatait, valamint a Bizottság ezen javaslatokra vonatkozó észrevételeit és következtetéseit mutatja be.

A program

Az „Európa a polgárokért” elnevezésű uniós cselekvési programot[1], amely az aktív európai polgári magatartást kívánja előmozdítani, az Európai Parlament és a Tanács hozta létre 2006 decemberében. A program általános célkitűzései a következők:

1. annak lehetővé tétele, hogy a polgárok érintkezésbe lépjenek egymással, és részt vegyenek egy mind szorosabban összefonódó, demokratikus és a világ felé orientálódó, kulturális sokféleségében egyesült és általa nemesebbé lett Európa felépítésében, és ezáltal fejlesszék az uniós polgárságot;

2. egy közös értékeken, történelmen és kultúrán alapuló európai identitás kialakítása;

3. azon tudat kialakítása, hogy az Európai Uniót annak valamennyi polgára egyformán magáénak vallhatja;

4. az európai polgárok közötti tolerancia és kölcsönös megértés elősegítése, tiszteletben tartva és támogatva a kulturális és nyelvi sokféleséget, és hozzájárulva a kultúrák közötti párbeszédhez.

A program egyedi célkitűzései a következők:

5. találkozási lehetőségek teremtése a helyi közösségek lakói számára szerte Európában, hogy tapasztalatot cserélhessenek, megoszthassák egymással nézeteiket és értékeiket, annak érdekében, hogy tanulhassanak a történelemből és építhessék a jövőt.

6. a civil társadalom európai szintű együttműködése révén az európai polgársággal és a demokráciával, a közös értékekkel, történelemmel és kultúrával kapcsolatos megmozdulások, eszmecserék és gondolatok támogatása;

7. az európai értékek és vívmányok népszerűsítése által Európa közelebb hozása a polgárokhoz, miközben a múlt emlékei sem merülnek feledésbe;

8. valamennyi résztvevő ország polgárai és civil társadalmi szervezetei együttműködésének ösztönzése – hozzájárulva a kultúrák közötti párbeszédhez és rávilágítva mind Európa sokféleségére, mind egységére –, különös tekintettel azon tevékenységekre, amelyek célja az Európai Uniót 2004. április 30-án alkotó, és azt ezt követően csatlakozott tagállamok polgárai közötti szorosabb kapcsolatok kialakítása.

A program költségvetése 215 millió euró[2], amelyet az alábbi négy különböző fellépés között kell elosztani:

9. „aktív polgárokat Európának”, amely a következőket foglalja magában:

10. testvérváros-program,

11. a polgárok projektjei és az azokat kísérő intézkedések.

12. „aktív civil társadalmat Európában”, amely a következőket foglalja magában:

13. strukturális támogatás az európai politikai kutatóintézeteknek („szellemi műhelyek”),

14. strukturális támogatás európai szintű civil társadalmi szervezeteknek,

15. civil társadalmi szervezetek által kezdeményezett projektek támogatása.

16. „Együtt Európáért”, amely a következőket foglalja magában:

17. széles tömegeket vonzó események, többek között megemlékezések, díjátadások, művészeti rendezvények, összeurópai konferenciák,

18. kutatások, felmérések és közvélemény-kutatások,

19. a tájékoztatás és a terjesztés eszközei.

20. „Aktív európai megemlékezés”, amely a következőt foglalja magában:

21. a deportálásokhoz kapcsolódó főbb helyszínek és archívumok megóvása és az áldozatokról szóló megemlékezések.

A program által elérni kívánt eredmények közé tartoznak:

- A működési támogatásban részesülő szervezetek által végzett tevékenységekhez kapcsolódó programok, ideértve a találkozókat, az EU intézményeivel folytatott párbeszédet, állásfoglalásokat, kapcsolatépítést, a jó gyakorlatok cseréjét és a figyelemfelhívást.

- Találkozók, oktatási és képzési programok, illetve eszközök, kiadványok, valamint az eredményeknek a civil társadalom szervezetei által történő terjesztése.

- Polgárok találkozói, konferenciák, tájékoztató kampányok és képzési lehetőségek a partnerségi programok lebonyolításában résztvevő munkatársak részére.

- Az EU-szerte széles tömegeket vonzó események az EU soros elnökségei alatt, az aktív polgári szerepvállalás (polgári részvétel) terén végzett, az önkéntes munkáról, a mobilitásról és az állampolgárságról szóló tanulmányok.

Az „Európa a polgárokért” elnevezésű programot egy közösségi cselekvési program előzte meg, amely az aktív európai polgárságot (polgári részvételt) kívánta támogatni (2004–2006). A 72 millió eurós költségvetéssel rendelkező program megerősítette a civil társadalmi szervezetekkel és a településekkel folytatott állandó párbeszéd kialakításának, valamint a polgárok aktív bevonása támogatásának szükségességét[3].

Az Európa a polgárokért program mind a 27 tagállamra kiterjed.

Ezenkívül Horvátország is csatlakozott a programhoz 2007-ben, amit Albánia és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság (MK) 2009-es csatlakozása követett. Az új tagállamokban székhellyel rendelkező szervezetek részvétele megnőtt a program végrehajtásának három éves időszaka alatt. Ez a trend Magyarország és Lengyelország esetében különösen jelentős.

A programot az Európai Bizottság központilag irányítja, amelynek munkáját az Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség (EACEA) segíti.

Az Európai Bizottság felelős a program stratégiai irányításáért, ideértve a prioritások megállapítását és a célok kitűzését, a program költségvetésének kezelését, a program irányítását és figyelemmel kísérését, valamint az értékelés felügyeletét is.

Az EACEA, az Európai Bizottság felügyelete alatt, felelős a program bizonyos részeinek irányításáért, vagyis a támogatások kiosztásával kapcsolatos feladatok elvégzéséért, az Európa a polgárokért program végrehajtásához szükséges valamennyi információ begyűjtéséért, elemzéséért és a Bizottságnak történő továbbadásáért[4].

A résztvevő országok többségében továbbá nemzeti kapcsolattartó pontokat[5] is létrehoztak. A nemzeti kapcsolattartó pontok feladata az Európa a polgárokért programra vonatkozó információk terjesztése a leendő kedvezményezettek szélesebb körének, támogatás nyújtása a projektre pályázóknak, az aktív polgárság területén történő fejlemények nyomonkövetése nemzeti szinten, és ezek Európai Bizottság felé történő kommunikálása.

Félidős értékelés

A félidős értékelést a Bizottság végezte el, külső szakértők[6] bevonásával. Az értékelés átfogó célkitűzései a következők voltak:

22. áttekintés nyújtása a program első három évében elért eredményekről,

23. a program végrehajtása minőségi és mennyiségi aspektusainak értékelése, továbbá

24. javaslatok és iránymutatás nyújtása arra vonatkozóan, hogy a program hátralévő éveiben hogyan lehetne azt továbbfejleszteni.

Az értékelés a program célirányosságát, hatékonyságát és hatásosságát állította középpontba, vizsgálta továbbá a program és az aktív európai polgárságot előmozdító egyéb kezdeményezések közötti koherenciát.

Az értékelést 2010-ben végezték, 2007-es, 2008-as és 2009-es adatok[7] alapján.

AZ ÉRTÉKELÉS FŐ MEGÁLLAPÍTÁSAI

Relevancia

A félidős értékelés megerősítette az Európa a polgárokért program fontosságát, különösképpen az alábbi átfogó cél elérése érdekében: „lehetővé teszi, hogy a polgárok érintkezésbe lépjenek egymással, és részt vegyenek egy mind szorosabban összefonódó Európa felépítésében, és ezáltal fejlesszék az uniós polgárságot” .

A program által támogatott tevékenységek pozitív hatással lehetnek a polgárokra, például erősíthetik a polgárok európai identitását, megváltoztathatják a programban résztvevők hozzáállását más európai polgárokhoz, emelhetik részvételüket demokratikus folyamatokban, és bővíthetik tudásukat és mélyíthetik érdeklődésüket az Európai Unióról és az uniós intézményekről.

Az értékelés szerint a jelen Európa a polgárokért program szerepet játszhat a polgárok részvételének megerősítésében az olyan új politikák és stratégiák megalkotásában, mint például az Európa 2020 stratégia. Ezt a program prioritásainak és a Bizottság politikai céljainak összehangolása, és új politikai kezdeményezések tesztelésére alapul szolgáló kísérleti javaslatoknak a kifejlesztése révén lehet elérni, valamint a projekt eredményeiről történő jobb információterjesztés, és az egyéb EU programok és kezdeményezések közötti szorosabb kapcsolatok kiépítése által.

A program az általa támogatott szervezetek tevékenységeinek terjedelmét és tartalmát tekintve egyértelmű hozzáadott értékkel bír. Az EU-részvétel legjelentősebb hozzáadott értéke, úgy tűnik, a civil társadalmi szektor kapacitásának és hálózatainak befolyásolásában rejlik, amely a jövőben hatással lesz a politikaformálásra is.

A program hatékonysága

Az értékelés azt mutatja, hogy a program iránti igény továbbra is jelentős, a benyújtott pályázatok száma, valamint a jóváhagyási arány alapján ítélve a program költségvetése az aktuális kereslet szintjei alatt helyezkedik el.

Az értékelés arra is rámutatott, hogy a tevékenységek és intézkedések iránti kereslet kielégítetlenségének szintje figyelemre méltó. Ilyenek például az „Aktív európai emlékezés” program, a működési támogatások és a mobilitást segítő intézkedések.

A jelen program jó egyensúlyt tart fent és megfelelő költség-hatékonyságot ér el a kisebb befolyással bíró szereplőket érintő és a kapacitásépítést támogató intézkedések kombinálása által.

Általános megelégedés övezi a program megvalósítását, ideértve az Európai Bizottság és az Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség (EACEA) felelősségi körének megosztását is. A Bizottság és a Végrehajtó Ügynökség felelősségének megosztása a kiemelkedő lehetőséget nyújtott a szinergiára a jelentkezési procedúrák egyéb, EACEA által irányított programokkal történő rendszerezésére, valamint javította a jelentkezések és kedvezményezettek részéről érkező, információ iránti kérelmek kezelésének hatékonyságát.

Az Európa a polgárokért program Európa a polgárokért kapcsolattartó pontjainak kialakítását illetően a felmérésben résztvevő kedvezményezettek többsége (77-78%) a szolgáltatásokat nagyon hasznosnak találta. Az értékelés azt jelzi számunkra, hogy további előrelépésekre van szükség az Európa a polgárokért kapcsolattartó pontok és a partnerségi koordinátorok hálózata közötti szorosabb kapcsolatok kiépítése terén csakúgy, mint az Európa a polgárokért kapcsolattartó pontok általi lefedettségnek és a kapcsolattartó pontok ismertségének az egyes országokban történő növelése terén.

A program irányítása fejlesztésének főbb pontjaiként az értékelés az egyszerűsített formanyomtatványok és az útmutatók közötti jobb összehangoltságot említette meg, a jelentkezési lapok és az azok kitöltésére vonatkozó anyagok jóval a határidő előtti elkészítését, és minőségi visszajelzések adását a jelentkezésekre vonatkozóan.

A program általános eredményessége, részvétel és hatás

A félidős értékelés azt jelzi, hogy a program működési céljait megvalósították, és a kedvezményezettek elvárásainak sikerült eleget tenni.

Az értékelés eredményei bizonyítékkal szolgálnak arról, hogy a program jelentős számú új projekt szervezőhöz jut el, a felmérésben megvizsgált projektek közel felénél. Az új jelentkezők aránya a program megemlékezési projektjében a legmagasabb (63%), és, bár ez az arány alacsonyabb (megközelítőleg 33%), mégis jelentős a testvérvárosi programok esetében.

A programban részt vevők földrajzi elhelyezkedését tekintve megállapítható, hogy az abban magukat leginkább képviseltető országok Európa középső és nyugati részén, valamint Olaszországban találhatóak. A programban kevésbé aktívan részt vevő országok Európa északi, déli és dél-keleti részén helyezkednek el. Ennek ellenére azonban hangsúlyozni kell azt is, hogy az eloszlás és a földrajzi lefedettség jóval szélesebb, amikor a projektben részt vevők partnereinek származását és a projektben résztvevők nemzetiségét is figyelembe vesszük.

Az értékelés azt is kimutatta, hogy a nők és férfiak egyenlő mértékben vesznek részt a projektben, bár a kisebbségi csoportok, a fogyatékkal élők és a marginális csoportok képviselete általánosságban véve alacsony.

A program hatásai az alábbi négy kategóriába rendszerezve foglalhatók össze:

25. A civil társadalmi szervezetek és mozgalmak támogatása és kapacitásépítése

26. A civil társadalmi szervezetek értékes közvetítői szerepet játszanak a politikai közszereplők és a polgárok között. Az értékelés megjegyezte, hogy ezen szervezetek a nyilvánosság EU-val kapcsolatos ügyekről történő tájékoztatása és az aktuális politikai kérdésekről szóló, megfelelő információ birtokában folytatott viták kezdeményezése révén olyan tevékenységeket végeznek, amelyek jelentős „sokszorozó hatással” járnak.

27. Lendületadás a testvérvárosi mozgalomnak

28. A félidős értékelés azt jelzi számunkra, hogy a program arra ösztönözte a potenciális kedvezményezetteket, hogy nagyobb tematikus lefedettségben gondolkozzanak, és új kapcsolatokat alakítsanak ki az olyan új témák vagy politikai területek között, mint például a környezeti ügyek vagy a közös emlékezés.

29. A politikai kutatóintézetek (szellemi műhelyek) tevékenysége mértékének pozitív befolyásolása

30. Az értékelés szerint a program által nyújtott támogatás lehetővé tette a támogatásban részesülő szervezeteknek azt, hogy növeljék tevékenységeik európai irányultságát, partneri kapcsolatokat és EU-szerte hálózatokat fejlesszenek ki az európai közönség elérése érdekében.

31. A tevékenységek résztvevőkre gyakorolt, a program által is támogatott pozitív hatása tanulás, kölcsönös megértés és az unióval való azonosulás tekintetében

32. A félidős értékelés egyértelműen hangot adott a résztvevőkre gyakorolt olyan pozitív hatásoknak, mint például az emberekkel való, EU-szerte történő kapcsolatépítés, új készségek és érdeklődési területek kifejlesztése, valamint az uniós szintű rendezvények és projektek szervezésébe való nagyobb mértékű bekapcsolódás.

Az értékelés tehát visszaigazolta a programnak a célkitűzéseivel összhangban lévő pozitív hatását.

Az eredmények fenntarthatósága és az eredmények terjesztése

Az értékelés azt sugallja, hogy a program képes a hosszabb távú fenntarthatóság elérésére, a civil társadalom kapacitásának növelése, a résztvevők további jövőbeli cselekvésre és véleményformálásra való ösztönzése révén. A félidős értékelés céljából végzett felmérésben résztvevők 53%-a jelezte részvételi szándékát rendezvények önálló szervezésében és népszerűsítésében. 45%-uk vallotta magáról, hogy a ötleteivel hozzá tervez járulni önálló rendezvények szervezéséhez.

A program kedvezményezettjei közötti felmérés alapján a támogatás megvonás vagy mértékének csökkentése fő hatása az lenne, hogy korlátozná a program keretén belül megvalósuló tevékenységek számát, a résztvevők számát, és gyengítené a nemzetközi lefedettséget, valamint csökkentené a hálózatépítést és a mobilitást. A civil társadalmi projektek is kisebb valószínűséggel folytatódnának.

Az eredmények terjesztéséről az értékelés azt állítja, hogy a projekt szervezőinek döntő többsége sikeresen alkalmazta a kommunikációs eszközök széles skáláját, mindenekelőtt rendezvényeket és a szociális/interaktív média illetve multimédia különféle olyan formáit, mint a nyomtatott kiadványok és DVD-k.

A szélesebb körű tájékoztatással kapcsolatban azonban számos akadály merült fel. Ezek közé tartozik a kommunikációs eszközökre nyújtott támogatás hiánya, a hirdetés és a fordítások magas költsége, a szakképzett munkaerő iránti igény, és a belföldi médiától kapott figyelem relatív hiánya.

A JAVASLATOK NYOMONKÖVETÉSE

A félidős értékelés alapján tett javaslatok négy fő kategóriába sorolhatóak. Az Európai Bizottság ezen javaslatokra reagálva megfelelő intézkedéseket tervez megvalósítani a jelen program hátralévő részében, melyeket a soron következő program előkészítésénél is figyelembe fog venni.

Az EU alaposabb ismerete és az iránta érzett felelősség növelése

A félidős értékelés elsőként a program és a polgárok által megjelölt, közvetlen és jelenlegi érdeklődés tárgyát képező főbb társadalmi vonatkozású kérdések közötti kapcsolat megerősítését javasolja.

Másodsorban a jelenlegi programnak a jövőben meg kell vizsgálnia, hogy hogyan biztosíthatja az olyan főbb uniós stratégiai célok és politikai prioritások fenntartását, mint az Európa 2020 stratégia, valamint az aktív polgárságot előmozdító önkéntes tevékenységek európai évével való kapcsolatok meglétét. Ösztönözni kell az EU prioritásaival szoros kapcsolatban álló projekteket.

Ezeket a javaslatokat – harmadsorban – a program állandó és éves prioritásainak feladatában és funkciójában is tükrözni kell.

A program már most lehetővé teszi az aktuális uniós szakpolitikai projektek jelentőségének növelését. A kiválasztási eljárás során további erőfeszítéseket tesznek majd az olyan projektek meghatározására és támogatására, amelyek az EU ismeretét és az iránta érzett felelősség növelését hatékonyan népszerűsítik.

A program állandó prioritásainak, éves szintű meghatározásakor több figyelmet kell szentelni a politikai háttérnek. Az érintettek igényeit és érdekeit, és az Unió által támogatott más hasonló programokkal és kezdeményezésekkel való szinergiákat is számításba kell majd venni a jövőben.

Az intézkedések végrehajtásának továbbfejlesztése és programhoz való hozzáillesztése

Javaslatok a jelen program intézkedéseinek megvalósításához és az esetleges kiigazításokhoz:

- A programot támogató főbb, strukturális értékkel bíró szereplők közötti megfelelő egyensúly megtalálása, a kisebb befolyással bíró szereplők és/vagy az új résztvevők kapacitásépítés általi bevonása és támogatása.

- Az „Aktív európai emlékezés” és az „Aktív civil társadalom” programok intézkedéseinek pénzügyi támogatása szintjének növelése

- A jelentős számú résztvevő elérése és a támogatott tevékenységek innovatív tartalma valamint minősége közötti egyensúly elősegítése.

- Az Európa a polgárokért kapcsolattartó pontok és azok további kapacitásbővítése hatásának megfigyelése.

- A képzés, kapacitásbővítés és a sokszorozók támogatásának intézkedésekben játszott szerepköre kiterjesztése

- A jelentkezési lapok struktúrájának, tartalmának és egyszerűsítésének folyamatos figyelemmel kísérése.

- Az EU további (az EU három munkanyelvétől eltérő) nyelvein benyújtott jelentkezések feldolgozása

Az Európai Bizottság az Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökséggel (EACEA) együttműködésben máris számos lépést tett a jelen program folyamatos megvalósításának fejlesztése érdekében. Ezek közé tartozik például a rendszeres visszajelzések ösztönzése a kedvezményezettek (strukturált párbeszéd vagy más eszközök használatával) és az Európa a polgárokért kapcsolattartó pontok részéről. Ezt a visszajelzést a program végrehajtásának kiigazítása és egyszerűsítése céljával alkalmazzák. Az átalányösszegek testvérvárosi projektek esetében történő 2010. évi bevezetése jó példa erre.

A támogató intézkedéseket a projektszervezők kapacitásépítésének növelése érdekében vezették be, különösen a testvérvárosi projektek esetében. A program egyéb olyan kedvezményezettjei, mint például a civil társadalmi szervezetek, szintén profitálhatnak az ilyen intézkedések bevezetéséből.

A pénzügyi támogatás elosztásának végleges kiegyensúlyozását – a program teljes keretével összhangban – jelenleg a 2011–2013. programozási időszakra tervezték, amit az Európa a polgárokért program különböző intézkedéseire vonatkozóan 2011-ben vizsgálnak meg, és esetlegesen 2011-ben vezetik majd be a változásokat.

Az Európa a polgárokért kapcsolattartó pontok részére képzésre és rendszeres információcserére nyújtott támogatás 2011-ben tovább folytatódik. Az Európai Bizottság aktívan ösztönöz minden, a programban résztvevő tagállamot és országot, hogy alakítsák ki az Európa a polgárokért kapcsolattartó pontjaikat.

Kiegyensúlyozottabb részvétel elérése

A félidős értékelés kihangsúlyozza, hogy a program által támogatott projektek vezető partnerei származásának eloszlása nem egyenletes az Európai Unió területén. A projektek továbbá nem azonos módon jutnak el a társadalom egyes csoportjaihoz.

Már történtek a földrajzi eloszlás egyenletesebbé tételét elősegítő intézkedések, és a jövőben is tovább folytatódnak majd. Ezen intézkedések közé tartoznak az Európa a polgárokért program ismertségének növelésére tett nagyobb erőfeszítések, az azon országokban lévő Európa a polgárokért kapcsolattartó pontok segítségével, amelyekben kevesebb projektszervező található. A Bizottság folytatja a nemzeti kapcsolattartó pontok létesítésének ösztönzését valamennyi résztvevő országban.

Az olyan nagyszabású események, mint például az elnökségi rendezvények és a „Golden Stars” éves díjátadó (a program által finanszírozott, egyik kiemelten sikeres projekt) a résztvevő országok mindegyikében további figyelmet biztosítanak a programnak. Ezenkívül a projekt kiválasztási eljárása során biztosítani kell a földrajzi egyenletesség javulását, például az azon országokra vonatkozó minőségi határérték növelésével, amelyek nagy mértékben túllépik a programban való részvétel átlagos arányát.

A „nehezen elérhető csoportokat” tekintve az Európa a polgárokért program különös figyelmet szentelt a nemen, életkoron és fogyatékosságon alapuló egyenlő részvételre a program tevékenységei során. Helyi szinten különös prioritást élvez a nők demokráciában való részvételének előmozdítása. A „nehezen elérhető csoportok” nagyobb arányú bevonását azon projektek legjobb gyakorlatainak és tapasztalatainak megosztása révén fogják elérni, amelyek különösen sikeresnek bizonyultak ezen a területen. Tapasztalataikat széleskörűen vonják majd be a program egészébe.

A program által támogatott tevékenységek politikai és hírközlési hatásainak növelése

A félidős értékelés azt sugallja, hogy teljesen ki lehet használni a programban rejlő lehetőségeket annak politikai hatása intézkedéseken keresztüli növelése érdekében, mint például:

- A program által támogatott helyi önkormányzati kapacitásépítés és a testvérvárosi hálózatok építésére irányuló tevékenységek közötti kapcsolatokban rejlő lehetőségek kihasználása.

- Rendezvények, sajtótalálkozók, partneri és kerekasztal beszélgetések szervezési lehetőségeinek kimerítése, amely politikai döntéshozókat, szakértőket és szervezeteket hoz egymással kapcsolatba, és amelyek profitálnak a programból és hálózati rendszeréből a szakpolitikai kérdések megvizsgálása érdekében.

- Annak a biztosítása, hogy a projektek a médiában és a politikai döntéshozatalban kifejtett hatásukat minden adandó alkalommal értékeljék.

- Szorosabb kapcsolatok kiépítésének ösztönzése az olyan uniós programokkal és kezdeményezésekkel, mint az „Alapvető jogok és polgárság” és a „Cselekvő ifjúság” programok, a kultúra, az elektronikus demokrácia és az elektronikus részvétel.

- A támogatott projektek arra ösztönzése, hogy végezzenek terjesztési eszközeikre vonatkozó hatásvizsgálatot.

- Egy átfogó elemzés készítése az, „Együtt Európáért” elnevezésű 3. alprogram hatékonyságáról, különösen a médiában való megjelenés és a résztvevőkre gyakorolt hatás tekintetében.

A Bizottság törekszik az egyéni projektek alaposabb elemzésének és hatásuk értékelésének lehetővé tételére a végleges jelentésekben, a végleges jelentések átstrukturálása révén.

KÖVETKEZTETÉSEK

Az értékelés megerősíti az „Európa a polgárokért” program jelentőségét a polgári részvétel, az összetartozás érzése, a tolerancia és a kölcsönös megértés előmozdításában. A program ezidáig 2,8 millió európai polgárnak és szervezetnek nyújtott lehetőséget az egymással való kapcsolatteremtésre és az európai integráció felé vezető folyamatban való részvételre, véleményük kinyilvánítására és a politikai folyamatba való bekapcsolódásra. Különböző országok lakóit és helyi közösségeit kapcsolta össze. Az értékelés a további fejlődési területekre is rávilágított.

Az értékelés rámutatott, hogy a program iránti kereslet nagy, és hogy a program költségvetése a kereslet aktuális szintje alatt van. A lehetséges projektszervezők elérése és a program hatásának további erősítése érdekében a pénzügyi támogatásoknak a jelen program költségvetésén belüli kiegyensúlyozását komolyan át kell gondolni.

Amennyiben arról születik döntés, hogy a program a következő többéves pénzügyi kereten belül folytatódik, a félidős értékelésből levont tanulságok beépíthetők a 2014–2020-as időszakra vonatkozó elgondolásokba és előkészítő munkába. A félidős értékelés különösen a program politikai hatása növelésének szükségességére világít rá. Ezért a következő programnak szorosabban kell majd kapcsolódnia az EU napirendjén szereplő kulcsfontosságú kérdésekhez. Koherensnek kell lennie az európai kormányzás javítása, és a más uniós programokkal és politikákkal való teljes összhang elérése érdekében.

[1] Az Európai Parlament és a Tanács 2006. december 12-i 1904/2006/EK határozata, HL L 378:, 2006.12.27. , 32. o.

[2] Az éves költségvetésen belül a költségvetési hatóság kiegészítő pénzeszközöket csoportosított át a program számára 2009-ben (3 millió EUR-t) és 2010-ben (1.775 millió EUR-t), ,így a program teljes költségvetése 219.775 millió EUR-ra nőtt.

[3] Az aktív európai polgárságot (a polgári részvételt) támogató közösségi cselekvési program külső értékeléséről készített teljes jelentés az alábbi Internetes oldalon érhető el: http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm#civilsocietyHeader

[4] Az 58/2003/EK tanácsi rendelet alkalmazásában az oktatási, audiovizuális és kulturális területen működő közösségi programok irányítására létrehozott Európai Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Ügynökség létrehozásáról szóló, 2009. április 20-i 2009/336/EK bizottsági határozat. HL L 101., 2009.4.21., , 26. o.

[5] 2009-ben és 2010-ben 17 tagállam alakította ki „Európa a polgárokért” pontjait és igényelt pénzügyi támogatást az Európai Bizottságtól. 5 másik ország nyújtott ad hoc jelleggel pénzügyi támogatás nélküli „Európa a polgárokért” szolgáltatást ilyen kapcsolattartó pontokon. A programban résztvevő minden országban törekszenek az Európa a polgárokért kapcsolattartó pontok kialakítására. A már létező nemzeti kapcsolattartó pontok listája az alábbi honlapon érhető el: http://ec.europa.eu/citizenship/how-to-participate/doc714_en.htm

[6] ECOTEC Research and Consulting Ltd., melyet 2010. október 4. óta ECORYS UK Limitednek hívnak. www.ecotec.com

[7] 113 működési támogatás, 366 civil társadalmi projekt, 141 megemlékezési projekt, 9 innovációs tevékenység, 29 állampolgári projekt, 225 testvérvárosok közötti hálózatépítésre irányuló projekt, valamint 2927 testvérvárosi polgári találkozó.