[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 30.4.2009

COM(2009) 207 végleges

2009/0064 (COD)

Javaslat:

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS IRÁNYELVE

az alternatívbefektetésialap-kezelőkről, valamint a 2004/39/EK és a 2009/…/EK irányelv módosításáról

{SEC(2009) 576} {SEC(2009) 577}

INDOKOLÁS

1. A JAVASLAT HÁTTERE

1.1. A javaslat háttere, okai és céljai

A pénzügyi válság miatt a globális pénzügyi rendszer egy sor sérülékeny pontjára derült fény. Világossá vált, milyen gyorsan átterjednek az egyik ágazatban materializálódó kockázatok a pénzügyi rendszer egészére, komoly következményeket okozva a pénzügyi piac minden szereplőjére és a mögöttes piacok stabilitására nézve egyaránt.

Ez a javaslat egy olyan nagyralátó bizottsági program részét képezi, amelynek célja a megfelelő szabályozás és felvigyázás kiterjesztése minden jelentős kockázattal szembesülő szereplőre és tevékenységre[1]. A javasolt jogszabály harmonizált követelményeket vezet be az alternatív befektetési alapok igazgatásával és kezelésével foglalkozók (alternatívbefektetésialap-kezelők, ABAK) számára. Az Európai Parlament[2] és a Jacques de Larosière elnöklete alatt működő, pénzügyi felügyelettel foglalkozó magas szintű munkacsoport[3] kiemelte a szigorúbb szabályozás fontosságát ebben az ágazatban, valamint az nemzetközi szinten – például a G20, az IOSCO és a Pénzügyi Stabilitási Fórum munkája keretében – is folyamatos vita tárgyát képezi.

A szóban forgó alapok olyan alapokként határozhatók meg, amelyekre nem terjed ki az ÁÉKBV-irányelv[4] hatálya. Az ABAK-ok jelenleg mintegy kétbillió euró értékű eszközt kezelnek számos különféle befektetési módozat alkalmazásával, különböző eszközpiacokba történő befektetésekkel és különböző befektetői célcsoportok kiszolgálásával. Az ágazatban a fedezeti alapok és a magántőke-alapok mellett ingatlanbefektetési alapok, árubefektetési alapok, infrastrukturális alapok és más intézményi alapok is jelen vannak.

A pénzügyi válság kiemelte, mennyire sérülékenyek az ABAK-ok számos kockázattal szemben. Ezek a kockázatok közvetlenül az adott alapok befektetői számára aggályosak, de emellett a hitelezőkre és a kereskedelmi partnerekre, valamint az európai pénzügyi piacok stabilitására és integritására nézve is fenyegetést jelentenek. A kockázatok különféle formában lehetnek jelen:

Kockázat forrása |

Makroprudenciális (rendszerszintű) kockázatok | A rendszerszinten fontos bankok közvetlen kitettsége az ABAK-ágazatnak A csordaeffektus és a kockázatok bizonyos piaci szegmensekben való koncentrációja, valamint a tőkeáttétel csökkenése által a pénzügyi piacok likviditására és stabilitására gyakorolt prociklikus hatás |

Mikroprudenciális kockázatok | A belső kockázatkezelési rendszerek gyengeségei a piaci kockázatok, a partnerkockázatok, a finanszírozási likviditási kockázatok és a működési kockázatok tekintetében |

Befektetővédelem | A befektetők nem megfelelő tájékoztatása a befektetési politikáról, a kockázatkezelésről és a belső folyamatokról Összeférhetetlenség és az alapok helytelen irányítása, különösen a javadalmazás, az értékelés és az igazgatás tekintetében |

A piac hatékonysága és integritása | A dinamikus kereskedés és a fedezetlen eladási módszerek hatása a piac működésére A piaccal való visszaélés lehetősége különösen bizonyos módszerekkel, így például a fedezetlen eladással összefüggésben |

A vállalati ellenőrzés terén gyakorolt piaci hatás | Az átláthatóság hiánya a tőzsdén jegyzett vállalatokban való részesedés felépítésében (például értékpapír-kölcsönzés vagy árfolyam-különbözeti szerződések esetén), illetve összehangolt fellépés az „aktivista” stratégiák esetében |

Az ABAK-ok által ellenőrzött vállalatokra gyakorolt hatások | Az ösztönzők esetleges összehangolatlansága a portfóliótársaságok irányítása terén, különösen az adósságfinanszírozás alkalmazása tekintetében Az átláthatóság és a nyilvános felügyelet hiánya a felvásárolt cégek tekintetében |

E kockázatok jellege és erőssége üzleti modellenként eltérő. A tőkeáttétellel összefüggő makroprudenciális kockázatok például elsősorban a fedezeti alapokhoz és az árubefektetési alapokhoz kapcsolódnak, míg a portfóliótársaságok irányításával összefüggő kockázatok a magántőke-alapokkal állnak szorosabb kapcsolatban. Egyes kockázatok – így a mikroprudenciális kockázatok kezelésével és a befektetővédelemmel kapcsolatos kockázatok – azonban az ABAK-ok minden típusánál egyaránt jelen vannak.

Noha a válságot nem az ABAK-ok okozták, a közelmúlt eseményei komoly nyomást gyakoroltak az ágazatra. A tevékenységeikkel összefüggő kockázatok az elmúlt hónapok során az ABAK-ágazat egészén végigvonultak, és egyes esetekben részben hozzájárulhattak a piaci zavarok kialakulásához is. A fedezeti alapok például hozzájárultak az eszközök árinflációjához és a strukturált hitelek piacának gyors növekedéséhez. A szűkülő hitellehetőségekre és a befektetők visszaváltási igényeire válaszul hirtelen létrejött, jelentős, hitelből finanszírozott pozíciók prociklikus hatást gyakoroltak a hanyatló piacokra és elképzelhető, hogy kedvezőtlenül hatottak a piac likviditására. A fedezeti alapokba fektető alapok is jelentős likviditási problémákkal szembesültek: nem tudták elég gyorsan likvidálni eszközeiket ahhoz, hogy eleget tudjanak tenni a befektetők készpénzkivonási igényeinek, ezért egyes befektetési alapokba fektető alapok kénytelenek voltak felfüggeszteni vagy más módon korlátozni a visszaváltást. Az árubefektetési alapokat a 2007 végén kialakult árfolyambuborékok érintették kedvezőtlenül.

A magántőke-alapok viszont befektetési stratégiáiknak és a tőkeáttétel fedezeti alapoktól eltérő alkalmazásának köszönhetően nem járultak hozzá a makroprudenciális kockázatok növekedéséhez, hanem a hitelek rendelkezésre állásával és portfóliótársaságaik pénzügyi teljesítőképességével kapcsolatban tapasztaltak nehézségeket. A hitelszűke miatt nagymértékben csökkent a felvásárlási tevékenység, és a hírek szerint több, előzőleg hitelfedezettel történt felvásárlásban érintett portfóliótársaság nehezen talál helyettesítő finanszírozást.

E kockázatok határokon átnyúló jellege miatt koherens uniós szabályozási keretre van szükség.

Az ABAK-ok tevékenységét jelenleg részben nemzeti pénzügyi és társasági jogi rendelkezések, részben a közösségi jog általános rendelkezései szabályozzák. Ezeket helyenként ágazati eredetű standardok egészítik ki. A közelmúlt eseményei azonban arról tanúskodnak, hogy néhány, az ABAK-okkal összefüggő kockázatot alulbecsültek, és azokkal a jelenlegi szabályozás nem foglalkozik kielégítően. Ennek oka részben a meglévő szabályok elsődlegesen nemzeti perspektívája: a szabályozási környezet nem tükrözi megfelelően a kockázatok határokon átnyúló természetét.

Ez különösen a makroprudenciális kockázatok hatékony felvigyázása és ellenőrzése tekintetében szembetűnő. A nagy – és különösen a jelentős tőkeáttétellel dolgozó – ABAK-ok egyéni és együttes tevékenységei felerősítik a piaci eseményeket, és hozzájárultak a pénzügyi piacoknak az Európai Unió egészében tapasztalható, folyamatos instabilitásához. Mindamellett jelenleg nem létezik hatékony mechanizmus az e kockázatokkal kapcsolatos információk európai szintű összegyűjtésére, összevonására és elemzésére.

Az ABAK-ok kockázatkezelésének minősége is potenciálisan határokon átnyúló dimenzióval rendelkezhet: az ABAK-ok befektetői, hitelezői és kereskedőpartnerei részben más tagállamokban rendelkeznek lakóhellyel vagy székhellyel, és függenek az ABAK-ok által végrehajtott intézkedésektől. A tagállamok jelenleg igen eltérően kezelik az ABAK-ok tevékenységének felügyeletét.

A tagállamonkénti, töredékes megközelítések nem nyújtanak kellőképpen hatékony és átfogó megoldást az ezen ágazatban jelen lévő kockázatokra. A kockázatok határokon átnyúló dimenziójának hatékony kezeléséhez feltétlenül szükséges az ABAK-ok kötelezettségeinek egységes értelmezése, a kockázatkezelési folyamatok, a belső irányítás és az átláthatóság felvigyázásának koordinált megközelítése, valamint olyan egyértelmű intézkedések meghozatala, amelyek támogatják a felügyeleti szerveket e kockázatok kezelésében mind tagállami szinten, mind a hatékony, európai szintű felügyeleti együttműködés és információmegosztás keretében.

A szabályozási környezet jelenlegi töredezettsége az ABA-k határokon átnyúló hatékony forgalmazása tekintetében is támaszt jogi és szabályozási akadályokat. Amennyiben az ABAK-ok szigorú közös követelményekkel összhangban működnek, nincsen nyilvánvaló akadálya annak, hogy az egyik tagállamban székhellyel rendelkező ABAK másik tagállami piacokon is értékesítsen ABA-kat a hivatásos befektetőknek.

A meglévő szabályozási keret e gyengeségeit és elégtelenségeit felismerve az Európai Bizottság elhatározta, hogy javaslatot tesz egy olyan átfogó jogalkotási aktusra, amely szabályozási és felügyeleti normákat állapít meg a fedezeti alapok, a magántőke-alapok és más, rendszerszintű fontossággal bíró piaci szereplők tekintetében.

Noha fontos és szükséges az ABAK-ok európai szintű szabályozási és felügyeleti környezetének fejlesztése, ezt a teljes körű hatékonyság érdekében más kulcsfontosságú országokban párhuzamos kezdeményezéseknek kell kísérniük. Az Európai Bizottság reméli, hogy az e javaslatban megfogalmazott elvek nagymértékben hozzájárulnak az alternatív befektetési ágazat felügyeletének átfogó megközelítését célzó struktúra megerősítéséről folytatott vita eredményességéhez. A Bizottság folytatja a nemzetközi partnereivel, különösen az Amerikai Egyesült Államokkal elkezdett munkát annak érdekében, hogy biztosítsák az ABAK-okra vonatkozó szabályok szabályozói és felügyeleti konvergenciáját, és elkerüljék a szabályozási átfedéseket.

1.2. A javaslat előkészítése: konzultáció és hatásvizsgálat

Az Európai Bizottság széles körű konzultációt folytatott a nem ÁÉKBV-k alapkezelőire, valamint a nem ÁÉKBV-k Európai Unióban történő forgalmazására vonatkozó szabályok megfelelőségéről. Különösen is konzultációkat folytatott egy sor, a fedezeti alapok tevékenységével összefüggő kérdésben. A hatásvizsgálat tartalmazza azon számos kezdeményezés és tanulmány részletes leírását, amelyeket a Bizottság felhasznált e jogalkotási javaslat megalkotásához.

2. ÁLTALÁNOS MEGKÖZELÍTÉS

E javaslat az ABAK-ágazat sajátos vagy elválaszthatatlanul vele járó tevékenységeire összpontosít, amelyek tekintetében ezért célzott követelmények kidolgozása szükséges. Az ABAK-ok tevékenységeivel kapcsolatban általánosan tapasztalt aggályok egy része olyan viselkedésmódokkal függ össze (fedezetlen eladás, a cégekben való részesedés értékpapír-kölcsönzés vagy más eszközök útján történő felépítése), amelyek a pénzügyi piacnak nem kizárólag ezen szereplőire jellemzők. A teljes hatékonyság és koherencia biztosítása érdekében ezeket az aggályokat átfogó, az adott tevékenységeket gyakorló piaci szereplők összességére alkalmazandó intézkedések útján kell kezelni. E kérdések közül több a vonatkozó európai uniós irányelvek felülvizsgálatának tárgyát fogja képezni, amely meghatározza az esetleges korrekciós intézkedések megfelelő hatályát és tartalmát.

Ennélfogva e javaslat célja az ABAK-okkal és azok üzleti tevékenységével kapcsolatos sajátos rendelkezéseket igénylő kérdések feltárása. A javasolt irányelv az alábbi célokat szolgálja:

- biztonságos és harmonizált uniós keretrendszer létrehozása az ABAK-ok által befektetőik, üzletfeleik, a pénzügyi piac más szereplői és a pénzügyi stabilitás számára jelentett kockázatok nyomon követésére és felügyeletére; valamint

- annak lehetővé tétele, hogy az ABAK-ok – a szigorú követelményekkel összhangban – a belső piac egészében nyújthassák szolgáltatásaikat és forgalmazhassák alapjaikat.

A következő szakasz bemutatja a javasolt irányelv rendelkezéseit alátámasztó leglényegesebb elveket. A konkrét rendelkezéseket a 3.5. szakasz írja le részletesebben.

Az irányelv értelmében a nem ÁÉKBV-k kezelése engedélyköteles tevékenység

Noha jelenleg a fedezeti alapok és a magántőke-alapok állnak a középpontban, az Európai Bizottság meggyőződése szerint hatástalan és szűk látókörű volna a jogalkotási kezdeményezéseket az ABAK-ok e két kategóriájára korlátozni: hatástalan, mert ezen alapok bármely önkényes meghatározása esetleg nem foglalná magában valamennyi érintett szereplőt és könnyen megkerülhető volna; és szűk látókörű, mert számos mögöttes kockázat a más típusú ABAK-ok tevékenységeiben is jelen van. A valószínűleg legtartósabbnak és leghatékonyabbnak bizonyuló szabályozási megoldásnak ezért minden olyan ABAK-ra ki kell terjednie, amely tevékenységei ilyen kockázatot eredményezhetnek. Ennélfogva minden, az Európai Unióban működő, ÁÉKBV-nek nem minősülő alap kezelését és igazgatását az irányelv rendelkezéseivel összhangban engedélyezni és felügyelni kell.

Ez a széles alkalmazási kör nem jelent univerzális megközelítést

Minden ABAK kezdeti engedélyezésének és szervezésének feltételeire egyetlen közös alaprendelkezés-készlet lesz irányadó. Ezeket a központi rendelkezéseket a különböző eszközosztályokhoz igazítják, így az egyes befektetési politikákra nem kell alkalmazni az azokra nem vonatkozó vagy nem megfelelő, vagyis azok vonatkozásában értelmetlen követelményeket. E közös rendelkezéseken felül a javaslat tartalmaz több különös, személyre szabott rendelkezést is, amelyek csak az ABA-ik kezelése során bizonyos módszereket vagy stratégiákat (például módszeresen magas fokú tőkeáttételt vagy cégek feletti ellenőrzés átvételét) alkalmazó ABAK-okra vonatkoznak, és kellő mértékű átláthatóságot biztosítanak e módszerek tekintetében.

Kis méretű eszközportfólió-kezelők de minimis mentessége

A javasolt irányelv két de minimis mentességet biztosít a kis alapkezelők számára. Az összesen kevesebb mint 100 millió EUR értékű eszközből álló ABA-portfóliókat kezelő minden ABAK mentesül a javasolt irányelv rendelkezései alól. Az ilyen alapok kezelése valószínűleg nem jelent komoly kockázatot a pénzügyi stabilitásra és a piac hatékonyságára. Emiatt a szabályozási követelmények kis alapkezelőkre való kiterjesztése olyan költségeket és igazgatási terheket eredményezne, amelyeket azok haszna nem indokolna. Azon ABAK-ok esetében azonban, amelyek csak olyan ABA-kat kezelnek, amelyek nem tőkeáttétellel finanszírozottak és amelyek a befektetőknek nem biztosítanak visszaváltási jogot az egyes ABA-k létrehozásának dátumát követő öt éven belül, 500 millió eurós de minimis küszöb alkalmazandó. Ez a jóval magasabb de minimis küszöb azzal indokolható, hogy nem tőkeáttétellel finanszírozott alapok kezelői valószínűleg nem okoznak rendszerszintű kockázatot. A mentességet élvező ABAK-ok az irányelv alkalmazásában semmiféle jogot nem szereznének, kivéve, ha önként vállalják az irányelv szerinti engedély megszerzését.

Ilyen módon a felügyelet figyelme azon területekre összpontosul, ahol a kockázatok koncentráltan vannak jelen. A 100 millió eurós küszöb következtében az irányelv hatálya a fedezetialap-kezelők mintegy 30%-ára terjedne ki, amelyek az Unióban székhellyel rendelkező alapok eszközeinek majdnem 90%-át kezelik. Az irányelv hatálya kiterjedne továbbá az egyéb ÁÉKBV-nek nem minősülő alapok kezelőinek majdnem felére és az ilyen alapokba befektetett eszközöket majdnem teljes mértékben lefedné.

A középpontban az értéklánc döntéshozó és kockázatvállaló szereplői állnak

A piac stabilitását és hatékonyságát, valamint a befektetőket fenyegető kockázatok elsősorban az ABAK-ok, valamint az alapirányítás és az értéklánc bizonyos más kulcsfiguráinak (adott esetben a letétkezelő bank és az értékelő szervezet) viselkedéséből és szervezetéből erednek. A kockázatokat ezért úgy lehet a leghatékonyabban kezelni, ha a figyelem az ABA-k kezelésével összefüggő kockázatok tekintetében döntő szerepet játszó szereplőkre összpontosul.

Az ABAK-ok az ABA-k hivatásos befektetőknek történő értékesítésére lesznek jogosultak

Az ABAK-ként történő engedélyezés az ABA kizárólag (a MiFID meghatározása szerinti) hivatásos befektetőknek való értékesítésére jogosítja fel az alapkezelőt. Számos ABA viszonylag magas szintű (a befektetett tőke nagy részének vagy egészének elvesztésével járó) kockázatot képvisel, illetve olyan jellemzőkkel rendelkezik, amelyek nem teszik alkalmassá a lakossági befektetők számára. Különösen fontos, hogy a befektetőket a lakossági befektetői alapok esetében elfogadhatónál hosszabb ideig láncolhatják befektetéseikhez. A befektetési stratégiák jellemzően összetettek, és a befektetések gyakran nem likvid és nehezen értékelhető eszközökbe történnek. Az ilyen ABA-k forgalmazását ezért olyan befektetőkre korlátozzák, akik képesek megérteni és viselni az ilyen típusú befektetéssel járó kockázatokat.

A hivatásos befektetőkre való korlátozás összhangban van a számos tagállamban jelenleg is fennálló helyzettel. Egyes tagállamokban azonban – szigorú szabályozási kontroll mellett – a javasolt irányelv hatálya alá eső ABA-kategóriák közül néhány (így egyes fedezeti alapok és nyílt végű ingatlanbefektetési alapok) a lakossági befektetők számára is elérhetők. A tagállamok saját területükön engedélyezhetik a lakossági befektetők számára történő értékesítést és kiegészítő szabályozási óvintézkedéseket tehetnek ezek tekintetében.

…és az alapokat a határokon átnyúlóan is forgalmazhatják.

A javasolt irányelv követelményeinek való megfelelőség elégséges lenne ahhoz, hogy az ABAK-ok engedélyt kapjanak az ABA-k más tagállamokban, hivatásos befektetők részére történő értékesítésére. A határokon átnyúló forgalmazás feltétele csupán a megfelelő információknak a fogadó tagállam illetékes hatóságaihoz történő benyújtása lenne.

Az ABAK-ok harmadik országokban székhellyel rendelkező alapok kezelésére és forgalmazására is jogosultak lennének

Jelenleg sok uniós székhelyű alapkezelő kezel és forgalmaz Európában harmadik országokbeli székhellyel rendelkező alapokat. Az irányelv új feltételeket vezet be az ilyen műveletek következményeképpen az európai piacok tekintetében esetleg felmerülő további kockázatok kezelése érdekében. Biztosítja azt is, hogy a tagállami adóhatóságok minden olyan információt megkaphassanak a harmadik ország adóhatóságaitól, amelyek szükségesek az offshore alapokba fektető belföldi hivatásos befektetők adóztatásához. Az ABA-k kezelési és igazgatási tevékenységének jogát az EU-ban székhellyel rendelkező és ott engedélyezett ABAK-oknak tartják fenn, azonban az ABAK-oknak megfelelő feltételek mellett lehetőségük lesz egyes igazgatási (ám nem kezelési) feladatok offshore szereplőkre történő átruházására. Különösen a pénz- és vagyoni eszközök megőrzésére kijelölt letétkezelőknek kell az EU-ban székhellyel rendelkező hitelintézeteknek lenniük, és csupán szigorú feltételek mellett ruházhatnak át egyes feladatokat. A harmadik országok joghatósága alá tartozó, kijelölt értékbecslőkre egyenértékű szabályozási normáknak kell vonatkozniuk. A javaslat e szigorú feltételek mellett megengedné, hogy az EU-ban székhellyel rendelkező ABAK-ok harmadik országokban székhellyel rendelkező ABA-kat forgalmazhassanak további három éves időszak után. Addig a tagállamok (továbbra is) engedélyezhetik, hogy az ABAK-ok harmadik országokban székhellyel rendelkező ABA-kat értékesítsenek hivatásos befektetőknek területükön a nemzeti jognak megfelelően.

3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI

3.1. Jogalap

A javaslat alapja az EK-Szerződés 47. cikkének (2) bekezdése.

3.2. Szubszidiaritás és arányosság

Az EK-Szerződés 5. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy a Közösség csak akkor és annyiban jár el, amennyiben a tervezett intézkedés céljait a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért a tervezett intézkedés terjedelme vagy hatása miatt azok közösségi szinten jobban megvalósíthatók.

Az ABAK-ok tevékenységei más tagállamokbeli befektetőket, üzletfeleket és pénzügyi piacokat is érintenek, ezért az ABAK-ok tevékenységeivel összefüggő kockázatok jellegüknél fogva gyakran határokon átnyúlók. A makroprudenciális kockázatok hatékony nyomon követése és az ABAK-ok tevékenységének felvigyázása ezért Unió-szerte azonos szintű átláthatóságot és szabályozási óvintézkedéseket tesz szükségessé. Az irányelv ezenkívül harmonizált keretrendszert biztosít az ABA-k biztonságos és hatékony határokon átnyúló forgalmazására, amely a tagállamok összehangolatlan intézkedései útján nem volna ilyen eredményesen megvalósítható.

A javasolt irányelv az EK-Szerződés 5. cikkének (3) bekezdése értelmében arányos. Az irányelv számos rendelkezése sajátos tevékenységekre irányul; ha valamely ABAK nem folytat ilyen tevékenységet, arra az adott rendelkezések nem alkalmazandók. Az irányelv ezenkívül két de minimis mentességet is biztosít: az engedélyezéssel kapcsolatos követelmény alól mentesülnek a 100 millió eurós küszöb alatti értéket képviselő ABA-kat kezelő ABAK-ok, mivel ezek valószínűleg nem okozhatnak jelentős rendszerszintű kockázatokat és nem veszélyeztethetik a piacok egészséges működését. Azon ABAK-ok esetében azonban, amelyek csak olyan ABA-kat kezelnek, amelyek nem tőkeáttétellel finanszírozottak és amelyek a befektetőknek nem biztosítanak visszaváltási jogot az egyes ABA-k létrehozásának dátumát követő öt éven belül, 500 millió eurós de minimis küszöb alkalmazandó.

3.3. A jogi aktus típusának megválasztása

Az irányelv mint jogi aktus választása ésszerű középutat jelent a harmonizáció és a rugalmasság között. A javasolt irányelv kellő mértékű harmonizációt biztosít egy következetes és biztonságos páneurópai keretrendszer létrehozásához az ABAK-ok engedélyeztetése és folyamatos felügyelete tekintetében. Az irányelv választása bizonyos fokú rugalmasságot biztosít a tagállamoknak annak eldöntésében, hogyan igazítják nemzeti jogszabályaikat az új kerethez. Ez összhangban áll a szubszidiaritás elvével.

3.4. Komitológia

A javaslat a pénzügyi szolgáltatásokat szabályozó Lámfalussy-folyamaton alapul. A javasolt irányelv tartalmazza az annak biztosításához szükséges elveket, hogy az ABAK-ok EU-szerte következetesen magas szintű átláthatósági követelményeknek és szabályozói felvigyázásnak legyenek alávetve, miközben a részletes végrehajtási intézkedések elfogadására komitológiai eljárásokat ír elő.

3.5. A javaslat tartalma

3.5.1. Hatály és fogalommeghatározások

Annak biztosítása érdekében, hogy az Európai Unióban működő valamennyi ABAK hatékony felügyelet és felvigyázás alatt álljon, a javasolt irányelv jogilag kötelező engedélyezési és felügyeleti rendszert vezet be minden, az Európai Unióban ABA-t kezelő ABAK tekintetében. A rendszer a kezelt ABA székhelyére tekintet nélkül alkalmazandó. Az arányosság okán az irányelv nem alkalmazandó a kevesebb mint 100 millió EUR értékű eszközből álló ABA-portfóliókat kezelő ABAK-okra, vagy kevesebb mint 500 millió értékű eszközből álló ABA-portfóliókat kezelő azon ABAK-ok esetében, amelyek csak olyan ABA-kat kezelnek, amelyek nem tőkeáttétellel finanszírozottak és amelyek a befektetőknek nem biztosítanak visszaváltási jogot az egyes ABA-k létrehozásának dátumát követő öt éven belül.

3.5.2. Működési feltételek és kezdeti engedélyezés

Az Európai Unióban való működéshez minden ABAK-nak engedélyt kell kapnia a székhelye szerinti tagállam illetékes hatóságától. Minden Európában működő ABAK-nak bizonyítania kell, hogy rendelkezik az ABA-kezelési szolgáltatások nyújtásához szükséges minősítéssel, valamint részletes információkkal kell szolgálniuk az ABAK tervezett tevékenységéről, a kezelt ABA-k megnevezéséről és jellemzőiről, az ABAK irányításáról (beleértve a kezelési szolgáltatások átruházására vonatkozó megállapodásokat is), az eszközök értékelésével és megőrzésével kapcsolatos megállapodásokról, valamint adott esetben a jogszabályokban előírt jelentéstételi rendszerekről. Az ABAK-oknak ezenfelül folyamatosan rendelkezniük kell egy minimális szintű tőkével.

Az ABAK-ok tevékenységével összefüggő kockázatok hatékony és folyamatos kezelésének biztosítása érdekében az ABAK-oknak kielégítően igazolniuk kell az illetékes hatóság számára, hogy szilárd belső szabályrendszerrel rendelkeznek a kockázatkezelés terén – különösen a fedezetlen eladáshoz kapcsolódó likviditási, illetve járulékos működési és partnerkockázatok tekintetében –, valamint az összeférhetetlenségek kezelése és az azokkal kapcsolatos adatszolgáltatás, az eszközök valós értéken történő értékelése és a letéti, illetve megőrzési intézkedések terén.

Tekintettel az ABAK-ok befektetési stratégiáinak sokféleségére, a javasolt irányelv úgy rendelkezik, hogy a pontos követelményeket (különös tekintettel a tájékoztatásra) az alkalmazott konkrét befektetési stratégiához kell igazítani.

3.5.3. A befektetők kezelése

A javasolt irányelv rendelkezik a (hivatásos) befektetők részére kezdetben és folyamatosan nyújtandó szolgáltatások és információk minimális szintjéről, megkönnyítve ezzel az elvárható gondosságnak való megfelelést és biztosítva a kellő szintű befektetővédelmet. A javasolt irányelv előírja az ABAK-oknak, hogy befektetőiknek egyértelmű leírást biztosítsanak a befektetési politikáról, beleértve az eszközök típusait és a tőkeáttétel alkalmazását is, valamint a rendes és rendkívüli körülmények között követett visszaváltási politikáról, az értékelési, megőrzési, igazgatási és kockázatkezelési eljárásokról és a befektetéssel járó díjakról, illetékekről és költségekről.

3.5.4. Adatszolgáltatás a szabályozó felé

Az ABAK-ok tevékenységei makroprudenciális felvigyázásának elősegítése érdekében az ABAK-oknak rendszeresen be kell számolniuk az illetékes hatóságnak a fő kereskedési piacaikról és eszközeikről, elsődleges kitettségeikről, teljesítményadataikról és kockázatkoncentrációikról. Az ABAK-oknak ezenfelül értesíteniük kell a székhely szerinti tagállam illetékes hatóságát a kezelt ABA megnevezéséről, azokról a piacokról és eszközökről, amelyekbe az ABA befektetést eszközöl, valamint az adott ABA-val kapcsolatban bevezetett szervezési és kockázatkezelési szabályokról.

3.5.5. A tőkeáttétellel finanszírozott ABA-kat kezelő ABAK-okra vonatkozó különös követelmények

A módszeresen magas szintű tőkeáttételt alkalmazó ABAK-ok az alap saját tőkéje többszörösének megfelelő mértékű hatást gyakorolhatnak a befektetéseikben érintett piacokra. A javaslat felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy komitológiai eljárásokon keresztül tőkeáttételi küszöböt határozzon meg, ha ez szükséges a pénzügyi rendszer stabilitásának és integritásának biztosításához. A javasolt irányelv rendelkezik arról, hogy a hatóságok kivételes körülmények között különleges vészhelyzeti hatáskörrel bírjanak egyes alapkezelők és alapok tekintetében a tőkeáttétel korlátozására. Továbbá úgy rendelkezik, hogy a rendszeresen egy meghatározott küszöbértéket túllépő mértékű tőkeáttételt alkalmazó ABAK-oknak a tőkeáttétel összegéről – annak formáitól függetlenül – és fő forrásairól adatot kell szolgáltatniuk az ABAK székhelye szerinti tagállami hatóságoknak. A javasolt tervezet ezen információk felhasználása tekintetében nem ír elő kötelezettségeket az illetékes hatóságoknak. Rendelkezik továbbá arról is, hogy az illetékes hatóságok gyűjtsenek olyan információkat az ilyen tőkeáttételt alkalmazó alapokról – és azokat osszák meg más illetékes hatóságokkal is –, amelyek lényegesek az ABAK-ok tevékenysége következtében Unió-szerte a rendszerszintű fontossággal bíró pénzügyi intézmények, illetve azon piacok egészséges működése tekintetében fennálló potenciális kockázatok nyomon követése és az azokra való reagálás szempontjából, amelyeken az adott ABAK-ok tevékenységet folytatnak.

3.5.6. A társaságokban ellenőrző részesedést szerző ABAK-okra vonatkozó különös követelmények

A javaslat tájékoztatási kötelezettségről rendelkezik más részvényesekkel és azon portfóliótársaság alkalmazottainak képviselőivel szemben, amelyben az ABAK ellenőrző részesedést szerzett. Előírja, hogy az ABAK évente köteles adatot szolgáltatni alapjainak a társaságok ellenőrzésének megszerzésével kapcsolatos befektetési stratégiájáról és célkitűzéseiről, valamint az ellenőrzés megszerzését követően a portfóliótársaság általános teljesítményéről. Ezeket a jelentési kötelezettségeket azért vezették be, hogy a magántőke- és felvásárlási alapok nyilvánosan beszámoljanak arról, milyen módon irányítják a tág értelemben vett közérdekű társaságokat. A tájékoztatási követelmény azt az észlelt hiányosságot hivatott orvosolni, hogy a magántőke-alapok kezelői nem nyújtanak elegendő stratégiai információt arról, hogyan irányítják vagy szándékoznak irányítani a portfóliótársaságokat.

Az arányosság érdekében a javaslattervezet nem terjeszti ki ezeket a követelményeket a kkv-kban szerzett ellenőrzésre, azaz így kívánja elkerülni, hogy e kötelezettségek az induló- vagy kockázati tőkét biztosító alapokat is terheljék (amennyiben azok még nem lennének mentesítve az egész irányelv hatálya alól). Azon aggályok kezelése érdekében, amelyek szerint a részvénytársaságok magántőke-alapok általi tőzsdei kivezetése rontja a tájékoztatás színvonalát, a javaslattervezet előírja, hogy a kivezetett társaságok esetében a tőzsdén jegyzett társaságokra vonatkozó jelentési kötelezettségek a törlést követő két évig változatlanul alkalmazandók.

3.5.7. Az ABAK-ok irányelvben biztosított jogai

Az egységes piac létrejöttének elősegítése érdekében a székhelye szerinti tagállamban engedélyezett ABAK jogosult lesz alapjait bármely tagállam területén hivatásos befektetők részére értékesíteni. A javasolt irányelv által létrejövő magas szintű közös szabályozási normák eredményeképpen, hivatásos befektetőknek történő értékesítés esetén a tagállamok nem lesznek jogosultak kiegészítő követelményeket támasztani a más tagállamban székhellyel rendelkező ABAK-okkal szemben. Az ABA-k határokon átnyúló forgalmazására csak egy bejelentési eljárás lesz alkalmazandó, amely keretében a vonatkozó információkat megadják a fogadó tagállamnak.

A javasolt irányelv nem rendelkezik az ABA-k lakossági befektetőknek történő értékesítésével kapcsolatos jogokról. A tagállamok saját területükön engedélyezhetik a lakossági befektetők számára történő értékesítést és kiegészítő szabályozási óvintézkedéseket tehetnek ezek tekintetében. Az ilyen követelmények nem tartalmazhatnak az ABAK székhelye szerinti tagállam alapján történő megkülönböztetést.

3.5.8. Harmadik országokkal kapcsolatos szempontok

A javasolt irányelv lehetővé teszi az ABAK-oknak, hogy harmadik országokban székhellyel rendelkező ABA-kat forgalmazzanak, ennek feltétele az adott országok joghatósága alá tartozó szolgáltatók kulcsfontosságú funkciók terén elért teljesítményének szigorú ellenőrzése. Az irányelvben az ilyen ABA-k hivatásos befektetőknek történő értékesítésére biztosított jog csak az átültetési időszakot követően három évvel lép érvénybe, mivel időre van szükség a végrehajtási intézkedések további követelményekkel való kiegészítéséhez. Addig a tagállamok (továbbra is) engedélyezhetik, hogy az ABAK-ok harmadik országokban székhellyel rendelkező ABA-kat értékesítsenek hivatásos befektetőknek területükön a nemzeti jognak megfelelően. Az előírások értelmében az európai piacok, befektetők vagy üzletfelek számára valószínűsíthetően kockázatot jelentő kulcsfontosságú feladatokat és tevékenységeket az EU-ban székhellyel rendelkező, a harmonizált szabályoknak megfelelően működő jogalanyoknak kell ellátniuk. Az irányelv tartalmaz olyan rendelkezéseket, amelyek meghatározzák a harmadik országokbeli jogalanyok által vállalható vagy az uniós engedéllyel rendelkező intézmények felelőssége alatt ezekre átruházható feladatokat. E rendelkezések továbbá meghatározzák azokat a feltételeket (szabályozási és felügyeleti egyenértékűségeket), amelyek mellett harmadik országbeli jogalanyok is elláthatnak bizonyos korlátozott feladatokat. Ezenfelül a javasolt irányelv csak akkor engedélyezi harmadik országban székhellyel rendelkező ABA forgalmazását, ha a székhely szerinti ország az OECD adóügyi modellegyezményének 26. cikke alapján megállapodást kötött azzal a tagállammal, amelyben az ABA-t forgalmazni kívánják. Ez biztosítja, hogy a tagállami adóhatóságok minden olyan információt megkaphassanak a harmadik ország adóhatóságaitól, amelyek szükségesek az offshore alapokba fektető belföldi hivatásos befektetők adóztatásához. Három évvel az átültetési időszak után az irányelv rendelkezik olyan lehetőségről, hogy a harmadik országban székhellyel rendelkező ABAK forgalmazhatja alapjait az EU-ban, feltéve, ha az adott harmadik ország szabályozási kerete és felügyeleti intézkedései egyenértékűek a javasolt irányelvben foglaltakkal, és az uniós piaci szereplők hasonló hozzáféréssel rendelkeznek az adott harmadik ország piacához. Minden esetben a Bizottság dönt az adott harmadik ország jogszabályainak egyenértékűségéről és a piachoz való hozzáférés hasonlóságáról.

3.5.9. A felügyeletek közötti együttműködés, információmegosztás és közvetítés

Az ABAK-ágazat biztonságos működésének biztosítása érdekében a tagállamok hatóságai szükség esetén együttműködnek az irányelv céljainak elérése céljából. Tekintettel az ABAK-ágazatban felmerülő kockázatok határokon átnyúló jellegére, a hatékony makroprudenciális felvigyázás előfeltétele a vonatkozó makroprudenciális adatok azonnali európai vagy akár világszintű megosztása. A székhely szerinti tagállam illetékes hatóságai ezért kötelesek megfelelően összesített formában továbbítani a lényeges makroprudenciális adatokat a többi tagállam hatóságai számára. Amennyiben illetékes hatóságok között egyet nem értés alakul ki, az ügyet a CESR elé terjesztik közvetítés céljából a gyors és eredményes megoldás érdekében. Az illetékes hatóságok kellően megfontolják a CESR tanácsát.

3.6. Költségvetési vonzatok

A javaslat nincs hatással a Közösség költségvetésére.

2009/0064 (COD)

Javaslat:

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS IRÁNYELVE

az alternatívbefektetésialap-kezelőkről, valamint a 2004/39/EK és a 2009/…/EK irányelv módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 47. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára[5],

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[6],

tekintettel az Európai Központi Bank véleményére[7],

a Szerződés[8] 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően,

mivel:

(1) Az alternatív befektetési alapok kezelői (ABAK-ok) jelentős mennyiségű befektetett eszköz kezeléséért felelősek Európában, jelentős mértékű kereskedelmet folytatnak a pénzügyi eszközök piacán és jelentős hatást gyakorolhatnak azon piacokra és vállalatokra, amelyekbe befektetéseket eszközölnek.

(2) Az ABAK-ok nagy részben jótékony hatást gyakorolnak azokra a piacokra, amelyeken működnek, de a közelmúltban tapasztalt pénzügyi nehézségek kiemelték, hogyan terjesztheti vagy erősítheti fel a kockázatokat az ABAK-ok tevékenysége a pénzügyi rendszer egészében. Az e kockázatokra tett összehangolatlan tagállami reakciók megnehezítik e kockázatok hatékony kezelését. Ezért ezen irányelv célja az ABAK-ok engedélyezésére és felügyeletére irányadó közös követelmények előírása a vonatkozó kockázatok, illetve az azok által a közösségi befektetőkre és piacokra gyakorolt hatások egységes megközelítésének biztosítása érdekében.

(3) A pénzügyi piacokon a közelmúltban tapasztalt nehézségek kiemelték, hogy az ABAK-ok számos stratégiája érzékeny néhány vagy több, a befektetőkkel, az egyéb piaci szereplőkkel és a piacokkal összefüggő, fontos kockázatra. Egy egységes és átfogó felügyeleti szabályrendszer érdekében létre kell hozni az e kockázatok kezelésére alkalmas keretrendszert, amely figyelembe veszi az ABAK-ok által alkalmazott számos különféle befektetési stratégiát és módszert. Ennélfogva ezen irányelv hatályának ki kell terjednie minden olyan típusú alapokat kezelő és forgalmazó ABAK-ra, amelyekre nem vonatkozik az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló (átdolgozott) 2009/…/EK irányelv[9], tekintet nélkül arra, milyen jogi vagy szerződéses módon bízták meg az ABAK-ot ezzel a feladattal. Az ABAK-okat az ezen irányelv értelmében adott engedély nem jogosítja fel a 2009/…/EK irányelv szerinti ÁÉKBV-k kezelésére.

(4) Az irányelv követelményeket ír elő arra nézve, milyen módon kell kezelniük az ABAK-oknak a felelősségük alá tartozó alternatív befektetési alapokat (ABA). Aránytalan volna az ABAK-ok által kezelt ABA-portfóliók szerkezetének vagy összetételének szabályozása, és az ABAK-ok által kezelt ABA-típusok rendkívüli sokfélesége miatt nehéz is lenne ilyen kiterjedt harmonizációt biztosítani.

(5) Ezen irányelv hatályának célszerű azon kollektív befektetési vállalkozások kezelésére korlátozódnia, amelyek abból a célból szereznek tőkét bizonyos számú befektetőtől, hogy azt egy meghatározott befektetési politikával összhangban, a kockázatmegosztás elve alapján a befektetők javára befektessék. Indokolt, hogy az irányelv hatálya ne vonatkozzon a nyugdíjalapok kezelőire vagy a nem közös alapban kezelt befektetések kezelőire, például alapítványokra, állami vagyonalapokra, vagy a hitelintézetek, biztosítók és viszontbiztosítók által saját számlán tartott eszközökre. Indokolt továbbá, hogy az irányelv hatálya ne vonatkozzon az értékpapírok formájában aktívan kezelt befektetésekre (például certifikátokra, kezelt határidős termékekre (managed futures) vagy indexhez kötött kötvényekre) sem. Hatályának célszerű azonban kiterjednie minden olyan kollektív befektetési vállalkozás kezelőjére, amelyeket nem kell ÁÉKBV-ként engedélyezni. A pénzügyi eszközök piacairól szóló 2004/39/EK irányelv[10] értelmében engedélyezett befektetési vállalkozásoknak nem kötelező ezen irányelv szerinti engedélyt szerezniük az ABA-kkal kapcsolatos befektetési szolgáltatások nyújtásához. A befektetési vállalkozások azonban csak akkor és annyiban nyújthatnak ABA-kkal kapcsolatos befektetési szolgáltatásokat, ha és amilyen mértékig azok befektetési jegyei vagy részvényei ezen irányelvvel összhangban forgalmazhatók.

(6) A túlzott vagy aránytalan követelmények előírásának elkerülése érdekében ezen irányelv mentességről rendelkezik egyes ABAK-ok tekintetében, amennyiben az általuk kezelt ABA-k összesített értéke nem haladja meg a 100 millió EUR küszöbértéket. Az érintett ABAK-ok tevékenysége a pénzügyi stabilitás vagy a piaci hatékonyság tekintetében valószínűsíthetően nem jár jelentős következményekkel. Azon ABAK-okra, amelyek kizárólag tőkeáttétel nélküli ABA-kat kezelnek és befektetőiknek öt éven át nem engedélyezik a visszaváltási jog gyakorlását, 500 millió EUR összegű speciális küszöbérték érvényes. A speciális küszöbérték alkalmazását az indokolja, hogy a tőkeáttétel nélküli alapok kezelői, amelyek hosszú távú befektetésekre szakosodnak, még kevesebb valószínűséggel okoznak rendszerszintű kockázatokat. Az ezen irányelv hatálya alól mentesített ABAK-okra továbbra is a vonatkozó nemzeti jogszabályok irányadók. Biztosítani kell azonban számukra a jogot, hogy az ezen irányelvben meghatározott önkéntes részvételi eljárás alapján ABAK-ként kezeljék őket.

(7) Ezen irányelv célja harmonizált és szigorú szabályozási és felügyeleti keret biztosítása az ABAK-ok tevékenységei tekintetében. Az ezen irányelvvel összhangban történő engedélyezésnek a Közösség egészében ki kell terjednie az ABA-kkal kapcsolatos kezelési és igazgatási szolgáltatásokra. Ezen túlmenően az engedélyezett ABAK-oknak biztosítani kell a jogot, hogy az ABA-kat – bejelentési eljárással kapcsolatos kötelezettségük teljesítése után – az egész Közösségben értékesíthessék a hivatásos befektetőknek.

(8) Ezen irányelv nem szabályozza az ABA-kat, ezért nem zárja ki, hogy a tagállamok kiegészítő követelményeket írjanak elő vagy tartsanak fent a területükön bejegyzett ABA-k vonatkozásában. Az, hogy valamely tagállam kiegészítő követelményeket írhat elő a területén székhellyel rendelkező ABA-k vonatkozásában, nem zárja ki az ezen irányelvvel összhangban egy másik tagállamban engedélyezett ABAK-ok jogát arra, hogy hivatásos befektetőknek a kiegészítő követelményeket előíró tagállamon kívül bejegyzett ABA-kat forgalmazzanak, amelyek tehát nem tartoznak a kiegészítő követelmények hatálya alá és nem kell azoknak megfelelniük.

(9) Az egyéb közösségi jogi aktusok alkalmazásának sérelme nélkül, a tagállamok szigorúbb követelményeket írhatnak elő az ABAK-okra, ha az ABAK-ok egy ABA-t kizárólag lakossági befektetőknek forgalmaznak vagy ha az ABAK-ok ugyanazt az ABA-t hivatásos és lakossági befektetőknek is forgalmazzák, függetlenül attól, hogy az érintett ABA befektetési jegyeit vagy részvényeit belföldön vagy határokon átnyúlóan forgalmazzák. Ez a két kivétel lehetővé teszi a tagállamoknak, hogy előírhassák a lakossági befektetők védelme érdekében általuk szükségesnek ítélt kiegészítő óvintézkedéseket. E lehetőség figyelembe veszi, hogy az ABA-k gyakran nem likvidek és esetükben magas a jelentős tőkeveszteség kockázata. Az ABA-khoz kapcsolódó befektetési stratégiák általában nem felelnek meg a lakossági befektetők befektetési profiljának és igényeinek. Ezek az alapok inkább a hivatásos befektetők, valamint az olyan befektetők számára alkalmasak, akik elég nagy befektetési portfólióval rendelkeznek az e befektetésekkel járó magasabb veszteségi kockázatok kiegyenlítéséhez. Mindamellett a tagállamok saját területükön engedélyezhetik az ABAK-ok által kezelt összes ABA, vagy meghatározott típusú ABA-k lakossági befektetőknek történő értékesítését. A 2004/39/EK irányelv 19. cikke (4) és (5) bekezdésének összefüggésében a tagállamoknak továbbra is célszerű biztosítaniuk, hogy mindig megfelelő óvintézkedéseket tegyenek akkor, ha ABA-k lakossági befektetők számára való forgalmazását engedélyezik. A 2004/39/EK irányelvvel összhangban engedélyezett, lakossági ügyfeleknek befektetési szolgáltatásokat nyújtó befektetési vállalkozásoknak figyelembe kell venniük ezeket a kiegészítő óvintézkedéseket annak értékelése során, hogy egy bizonyos ABA megfelelő és alkalmas-e egy adott lakossági ügyfél számára. Amennyiben egy tagállam saját területén engedélyezi az ABA-k lakossági befektetőknek történő értékesítését, ennek a lehetőségnek az ABAK székhelye szerinti tagállami hovatartozására tekintet nélkül elérhetőnek kell lennie, és minden kiegészítő rendelkezést megkülönböztetésmentes alapon kell alkalmazni.

(10) A 2004/39/EK irányelv szerinti befektetési vállalkozások ügyfelei magas szintű védelmének biztosítása érdekében az ABA-k az említett irányelv alkalmazásában nem tekinthetők nem összetett pénzügyi eszköznek. Az említett irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

(11) Az ABAK-ok által nyújtott kezelési szolgáltatások folytonosságának és szabályosságának biztosítása érdekében indokolt a minimális tőkekövetelmények alkalmazásáról rendelkezni. A tőke folyamatos rendelkezésre állásával kapcsolatos követelménynek fedeznie kell az ABAK esetleges szakmai felelősségvállalását minden tevékenysége tekintetében, beleértve az átruházott vagy megbízás alapján nyújtott kezelési szolgáltatásokat is.

(12) Biztosítani kell, hogy az ABAK-ok kellően szilárd irányítási ellenőrző intézkedések betartása mellett végezzék tevékenységüket. Az ABAK-okat úgy kell irányítani és szervezni, hogy az összeférhetetlenségeket a lehetséges mértékben minimalizálni lehessen. A közelmúlt fejleményei kiemelik, hogy feltétlenül szükséges az eszközök megőrzésének és a kezelési feladatoknak a különválasztása, valamint a befektetők és az alapkezelők eszközeinek elkülönítése. Ennek érdekében az ABAK-nak letétkezelőt kell kijelölnie és azt meg kell bíznia a befektetők pénzének külön számlán történő könyvelésével, a pénzügyi eszközök megőrzésével, valamint annak ellenőrzésével, hogy az ABA, vagy az ABA nevében az ABAK szerezte-e meg minden más eszköz tulajdonjogát.

(13) Az eszközök megbízható és tárgyilagos értékelése kulcsfontosságú a befektetők érdekeinek védelme szempontjából. A különböző ABAK-ok eltérő módszertanok és rendszerek alapján értékelik az eszközöket, attól függően, hogy elsődlegesen mely eszközökbe és piacokba eszközölnek befektetéseket. E különbségeket el kell ismerni, ám mindamellett elő kell írni, hogy az eszközök értékelését az ABAK-októl független szereplő végezze.

(14) Az ABAK-ok ezen irányelvvel összhangban átruházhatják feladataik teljesítését. Az ABAK-ok azonban felelősek maradnak feladataik megfelelő végrehajtásáért és az ezen irányelvben előírt szabályok betartásáért.

(15) Tekintettel arra, hogy a befektetési stratégiáik során nagymértékű tőkeáttételt alkalmazó ABAK-ok bizonyos feltételek mellett hozzájárulhatnak egyes rendszerszintű kockázatok vagy rendellenes piaci működés kialakulásához, különleges követelményeket kell előírni a bizonyos – egyes különös kockázatokat előidéző – módszereket alkalmazó ABAK-ok számára. Az ilyen kockázatok felderítéséhez, ellenőrzéséhez és kezeléséhez szükséges információkat a Közösségen belül nem egységes módon gyűjtik, illetve nem osztják meg a tagállamok között a közösségi pénzügyi piacok stabilitását fenyegető kockázatok potenciális forrásainak feltárása érdekében. E helyzet orvoslása érdekében különleges követelményeknek kell vonatkozniuk a befektetési stratégiáik során következetesen nagymértékű tőkeáttételt alkalmazó ABAK-okra. Az ilyen ABAK-okat kötelezni kell a tőkeáttétel-alkalmazásukkal és tőkeáttételi forrásaikkal kapcsolatos adatszolgáltatásra. Ezt az információt összesíteni kell és meg kell osztani a Közösség más hatóságaival is, ezáltal megkönnyítve az ilyen ABAK-ok tőkeáttétellel végrehajtott műveletei által a közösségi pénzügyi rendszerre gyakorolt hatás kollektív elemzését és a közös válaszlépéseket.

(16) Az ABAK-ok magas szintű tőkeáttételre alapozott tevékenységei káros hatással lehetnek a pénzügyi piacok stabilitására és hatékonyságára. Szükségesnek tűnik lehetővé tenni a Bizottság számára, hogy korlátozza az ABAK-ok által alkalmazható tőkeáttétel szintjét, különösen azokban az esetekben, amikor az ABAK-ok rendszeresen magas szintű tőkeáttételt alkalmaznak. A tőkeáttétel legmagasabb szintjére vonatkozó korlátok meghatározásánál figyelembe kell venni a tőkeáttétel forrását és az ABAK által alkalmazott stratégiákat. Figyelembe kell venni továbbá, hogy a legtöbb magas szintű tőkeáttételt alkalmazó ABAK alapvetően dinamikusan kezeli a tőkeáttételeket. E tekintetben a tőkeáttételi korlátokat például olyan küszöbértékként lehetne meghatározni, amelyet semmilyen időpontban nem szabadna túllépni, vagy pedig egy adott időszak (hónap vagy negyedév) átlagos tőkeáttételi szintjére vonatkozó korlátként.

(17) Szükséges annak biztosítása, hogy az ABAK minden olyan társaság számára, amely felett ellenőrzést vagy meghatározó befolyást gyakorolhat, megadja az ahhoz szükséges információkat, hogy a társaság értékelni tudja, rövid- és középtávon milyen hatást gyakorolhat ez a meghatározó befolyás a társaság gazdasági és társadalmi helyzetére. E célból különleges követelményeknek kell vonatkozniuk az olyan ABA-kat kezelő ABAK-okra, amelyek helyzetükből adódóan meghatározó befolyást gyakorolhatnak valamely, a tőzsdén jegyzett vagy nem jegyzett társaság felett, különösen az ilyen helyzet bejelentése tekintetében, valamint annak érdekében, hogy az ABAK-ok a társaság és a többi tulajdonos tudomására hozzák az ellenőrzött társaságban jövőbeni üzleti fejlődésével, és más tervezett változtatásaival kapcsolatos szándékaikat. Az ellenőrzött társasággal kapcsolatos átláthatóság biztosítása érdekében fokozott jelentési kötelezettségek alkalmazandók. Az érintett ABA-k éves jelentéseit ki kell egészíteni az adott befektetéstípusra és az ellenőrzött társaságra vonatkozó konkrét információkkal.

(18) Jelenleg sok ABAK kezel harmadik országokban székhellyel rendelkező ABA-kat. Az engedélyezett ABAK-ok számára lehetőséget kell biztosítani harmadik országokban székhellyel rendelkező ABA-k kezelésére, olyan megfelelő intézkedések előírása mellett, amelyek biztosítják ezen ABA-k helyes igazgatását és a közösségi befektetők által befektetett eszközök hatékony megőrzését.

(19) Lehetővé kell tenni az ABAK-ok számára, hogy harmadik országokban székhellyel rendelkező ABA-kat értékesítsenek hivatásos befektetőknek mind az ABAK székhelye szerinti tagállamban, mind más tagállamokban. Ezt a jogot bejelentési eljáráshoz és a harmadik országgal kötött adóügyi megállapodáshoz kell kötni, amely tényleges információcserét biztosít a közösségi befektetők székhelye szerinti adóhatóságokkal. Mivel az ilyen ABA-knak és a székhelyük szerinti harmadik országnak kiegészítő követelményeket kell teljesíteniük, amelyek közül néhányat előbb meg kell határozni végrehajtási intézkedésekben, az irányelv értelmében a harmadik országokban székhellyel rendelkező ABA-k hivatásos befektetőknek történő értékesítésének joga csak az átültetési időszak után három évvel lép érvénybe. Addig a tagállamok (továbbra is) engedélyezhetik, hogy az ABAK-ok harmadik országokban székhellyel rendelkező ABA-kat értékesítsenek hivatásos befektetőknek területükön a nemzeti jognak megfelelően. Ezalatt a három év alatt azonban az ABAK-ok nem értékesíthetnek ilyen ABA-kat más tagállamokban hivatásos befektetőknek az ebben az irányelvben biztosított jog alapján.

(20) Lehetőséget kell biztosítani az ABAK-oknak arra, hogy egyes igazgatási feladatokat harmadik országban székhellyel rendelkező szereplőkre ruházzanak át, feltéve, ha megteszik a szükséges óvintézkedéseket. Hasonlóképpen a letétkezelő is átruházhatja a harmadik országban bejegyzett ABA-val kapcsolatos letétkezelői feladatait egy abban az országban székhellyel rendelkező letétkezelőre, feltéve, ha az adott harmadik ország jogszabályai a befektetői érdekeknek a közösségi jogszabályokkal egyenértékű szintű védelmet biztosítanak. Bizonyos feltételek mellett az ABAK számára harmadik országbeli független értékbecslő kijelölését is lehetővé kell tenni.

(21) Amennyiben valamely harmadik országban egyenértékű szabályozási keret létezik és a Közösségben székhellyel rendelkező ABAK-ok tényleges hozzáféréssel rendelkeznek az adott harmadik ország piacához, a tagállamoknak lehetőséget kell biztosítani az ABAK ezen irányelv rendelkezéseivel összhangban történő engedélyezésére anélkül, hogy az a Közösségen belül székhellyel rendelkezne, három évvel az átültetési időszak végét követően. Ez az időszak figyelembe veszi, hogy ilyen ABAK-knak és a székhelyük szerinti harmadik országnak kiegészítő követelményeket kell teljesíteniük, amelyek közül néhányat előbb végrehajtási intézkedésekkel meg kell határozni.

(22) Tisztázni kell az ezen irányelv végrehajtásáért felelős illetékes hatóságok hatáskörét és kötelezettségeit, és meg kell erősíteni a határokon átnyúló felügyeleti együttműködés kellő szintjének biztosításához szükséges mechanizmusokat.

(23) Az ABAK-ok egyes pénzügyi piacokon folytatott tevékenységeinek relatív fontossága bizonyos körülmények között akadályozhatja az érintett piacok hatékony működését, különösen azokban az esetekben, amikor a kezelt ABA-knak nem fűződik anyagi érdekük az érintett piacok alapjául szolgáló termékekhez vagy eszközökhöz. Például túlzottan volatilissé teheti ezeket a piacokat, vagy akadályozhatja az ott forgalmazott eszközök helyes árképzését. Ezért célszerűnek tűnik arról gondoskodni, hogy az illetékes hatóságok megfelelő hatáskörrel rendelkezzenek az ABAK-ok érintett piacokon végzett tevékenységének nyomon követésére, és a beavatkozásra, amennyiben ezt a piacok egészséges működése érdekében a körülmények szükségessé teszik.

(24) A tagállamoknak meg kell állapítaniuk az ezen irányelv rendelkezéseinek megsértése esetén alkalmazandó szankciók szabályait, és biztosítaniuk kell azok végrehajtását. A szankcióknak hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük.

(25) Az illetékes és más hatóságok, testületek vagy személyek közötti minden információcserének vagy -továbbításnak összhangban kell lennie a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben[11] a személyes adatok továbbítására vonatkozóan megállapított szabályokkal.

(26) Az irányelv végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárásokról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal[12] összhangban kell elfogadni.

(27) A Bizottságnak különösen hatáskört kell biztosítani az ezen irányelv végrehajtásához szükséges intézkedések elfogadására. Ebben a tekintetben a Bizottságnak képesnek kell lennie az azon eljárásokat meghatározó intézkedések elfogadására, amelyek keretében az ezen irányelvben előírt küszöböt meg nem haladó értékű eszközből álló ABA-portfóliókat kezelő ABAK-ok gyakorolhatják azon jogukat, hogy ezen irányelv hatálya alá tartozó ABAK-ként bírálják el őket. Ezen intézkedések célja továbbá, hogy meghatározzák a következőket: az illetékes hatóságok által annak értékelése során alkalmazandó kritériumok, hogy az ABAK-ok teljesítik-e az üzletmenetükkel kapcsolatos kötelezettségeiket, az ABAK által meghatározandó összeférhetetlenség-típusok, valamint azon ésszerű lépesek, amelyek meghozatala az összeférhetetlenségek azonosítása, megelőzése, kezelése és az azokról szóló tájékoztatás céljából a belső és szervezeti eljárások keretében az ABAK-tól elvárható . Az intézkedések célja, hogy meghatározzák az ABAK-ok által, az általuk kezelt ABA-k nevében vállalt kockázatok függvényében alkalmazandó kockázatkezelési követelményeket, valamint minden más ahhoz szükséges intézkedést, hogy az ABAK képes legyen a fedezetlen eladási ügyletekkel összefüggő különleges kockázatok kezelésére, beleértve minden olyan vonatkozó korlátozást, amely szükséges lehet az ABA-k szükségtelen kockázatoktól való megóvása érdekében. Az intézkedések célja továbbá ezen irányelv likviditáskezeléssel kapcsolatos követelményeinek, különösen az ABA-k likviditási minimumkövetelményeinek meghatározása. Céljuk továbbá, hogy meghatározzák azokat a követelményeket, amelyeket az értékpapírosított eszközök értékpapírosítását kezdeményezőknek kell teljesíteniük ahhoz, hogy az ABAK-ok befektethessenek a 2011. január 1-je után kibocsátott ilyen jellegű eszközökbe. Céljuk még, hogy meghatározzák azokat a követelményeket, amelyeket az ABAK-oknak kell teljesíteniük az ilyen értékpapírosított eszközökbe való befektetéshez. Az intézkedések célja azon kritériumok megállapítása, amelyek alapján egy értékbecslő ezen irányelv alkalmazásában függetlennek tekinthető. Az intézkedések célja ezenkívül azon feltételek meghatározása, amelyek mellett az ABAK-ok feladatainak átruházása jóváhagyható, illetve amelyek teljesülése esetén a túlzott mértékű átruházás miatt az alapkezelő már nem minősülhet az ABA kezelőjének. Az intézkedések célja az ABAK-ok által az általuk kezelt minden egyes ABA tekintetében rendelkezésre bocsátandó éves jelentés tartalmának és formátumának meghatározása, valamint az ABAK-ok részéről befektetőikkel szemben fennálló adatszolgáltatási kötelezettségek és az illetékes hatóságokkal szembeni jelentési kötelezettségek, valamint azok gyakoriságának megállapítása. Az intézkedések célja az ABAK-ok részéről a tőkeáttétel tekintetében fennálló adatszolgáltatási kötelezettségek megállapítása, valamint az illetékes hatóságokkal szembeni jelentéstétel, illetve a befektetőknek történő adatszolgáltatás gyakoriságának meghatározása. Az intézkedések célja az ABAK-ok által az ABA-k kezelése során alkalmazható tőkeáttétel korlátainak meghatározása. Az intézkedések célja annak meghatározása, hogy pontosan milyen tartalommal és milyen módon kell a kibocsátókban vagy tőzsdén nem jegyzett társaságokban meghatározó befolyást szerző ABAK-oknak eleget tenniük a kibocsátókkal vagy tőzsdén nem jegyzett társaságokkal, valamint azok részvényeseivel és a munkavállalók képviselőivel szemben fennálló adatszolgáltatási kötelezettségüknek, beleértve az általuk kezelt ABA-król szóló éves jelentésekben közlendő információkat is. Az intézkedések célja, hogy meghatározzák azokat a korlátozásokat és feltételeket, amelyek az ABA-knak az ABAK székhely szerinti tagállamában, hivatásos befektetők számára történő forgalmazásával kapcsolatban előírhatók. Az intézkedések célja harmadik országbeli értékbecslő esetén a harmadik ország értékelési standardjai egyenértékűségének értékelésével, harmadik országok letétkezelőkre vonatkozó jogszabályai egyenértékűségének értékelésével, valamint a harmadik országokban székhellyel rendelkező ABAK-ok engedélyezése céljából a prudenciális szabályozás és folyamatos felügyelet egyenértékűségének értékelésével kapcsolatos általános kritériumok meghatározása. Az intézkedések célja ezen túlmenően az annak értékeléséhez szükséges általános kritériumok meghatározása, hogy egyes harmadik országok tényleges, a Közösség által harmadik országokban székhellyel rendelkező ABAK-oknak biztosított hozzáféréssel azonos mértékű hozzáférést biztosítanak-e saját piacaikhoz a Közösségben székhellyel rendelkező ABAK-oknak. Az intézkedések célja, hogy meghatározzák annak az információcserének a módozatait, tartalmát és gyakoriságát, amelyet az ABAK székhely szerinti tagállamának illetékes hatósága és azok az illetékes tagállamok folytatnak, amelyek illetékességi területén az ABAK önállóan vagy más ABAK-kal együtt befolyást gyakorolhat a rendszerszinten fontos pénzügyi intézmények stabilitására és a piac egészséges működésére. Az intézkedések célja, hogy meghatározzák a helyszíni ellenőrzésekre és vizsgálatokra vonatkozó eljárást.

(28) Mivel ezen intézkedések általános hatályúak és céljuk ezen irányelv nem lényegi elemeinek újabb nem lényegi elemekkel történő kiegészítése, azokat az 1999/468/EK határozat 5a. cikkében előírt, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. A fenti kategóriába nem tartozó intézkedésekre az ugyanazon határozat 5. cikkében előírt szabályozási bizottsági eljárás alkalmazandó. Ezen intézkedések célja annak megállapítása – amennyiben az értékbecslő székhelye valamely harmadik országban van –, hogy az adott harmadik országban az alapok értékelési standardjai egyenértékűek a Közösségben hatályos standardokkal. Az intézkedések célja annak megállapítása, hogy valamely harmadik ország letétkezelőkkel kapcsolatos jogszabályai egyenértékűek az ezen irányelvben foglaltakkal. Az intézkedések célja annak megállapítása, hogy valamely harmadik országnak az ABAK-ok prudenciális szabályozásával és folyamatos felügyeletével kapcsolatos jogszabályai egyenértékűek az ezen irányelvben foglaltakkal. Az intézkedések célja ezen túlmenően annak megállapítása, hogy valamely harmadik ország tényleges, a Közösség által az adott harmadik országban székhellyel rendelkező ABAK-oknak biztosított hozzáféréssel azonos mértékű hozzáférést biztosít-e saját piacaihoz a Közösségben székhellyel rendelkező ABAK-oknak. Az intézkedések célja továbbá a bejelentések és tanúsítványok szabványos mintáinak meghatározása és az illetékes hatóságok közötti információcsere során követendő eljárás megállapítása.

(29) Mivel – amint azt az ABAK-okra vonatkozó jelenlegi nemzeti szintű szabályozás és felvigyázás kapcsán meglévő hiányosságok tanúsítják – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani a megteendő intézkedés céljait, nevezetesen magas szintű fogyasztó- és befektetővédelmet biztosítani az ABAK-ok engedélyezésére és felügyeletére szolgáló közös keretrendszer létrehozatalán keresztül, ezért pedig e célkitűzések közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség a Szerződés 5. cikkében előírt szubszidiaritás elvével összhangban intézkedések elfogadására jogosult. Az ugyanebben a cikkben meghatározott arányosság elvével összhangban, az irányelv nem lép túl az e célok eléréséhez szükséges mértéken,

ELFOGADTA EZT A IRÁNYELVET:

I. fejezet Általános rendelkezések

1. cikkTárgy

Ezen irányelv az alternatívbefektetésialap-kezelők (ABAK) engedélyezésével, folyamatos működtetésével és átláthatóságával kapcsolatos szabályokat állapítja meg.

2. cikkHatály

1. Ezen irányelv minden olyan, a Közösségben székhellyel rendelkező ABAK-ra alkalmazandó, amely kezelési szolgáltatásokat nyújt egy vagy több alternatív befektetési alap (ABA) vonatkozásában, tekintet nélkül az alábbiakra:

a) az ABA a Közösségen belül vagy kívül rendelkezik székhellyel;

b) az ABAK közvetlenül vagy átruházás útján nyújtja szolgáltatásait;

c) az ABA nyílt vagy zárt végű;

d) az ABA és az ABAK jogi felépítése.

Az ennek az irányelvnek megfelelően egy vagy több ABA vonatkozásában kezelési szolgáltatások nyújtására engedélyezett ABAK arra is jogosult, hogy ezeknek az ABA-knak a részvényeit vagy befektetési jegyeit hivatásos befektetők számára forgalmazza a Közösségben, a VI. fejezetben és adott esetben a 35. cikkben meghatározott feltételek szerint.

2. Az irányelv nem alkalmazható a következők egyikére sem:

a) olyan ABAK-ok, amelyek – közvetlenül vagy közvetve egy, az ABAK-kal közös irányítás vagy ellenőrzés alatt álló társaságon keresztül, vagy érdemi közvetlen vagy közvetett részesedés útján – olyan ABA-portfóliókat kezelnek, amelyek kezelt eszközeinek értéke, beleértve a tőkeáttétel útján szerzett eszközöket is, nem haladja meg összesen a 100 millió EUR küszöbértéket, illetve az 500 millió EUR-t, amennyiben az ABA portfóliója olyan ABA-kból áll, amelyek nem tőkeáttétellel finanszírozottak és amelyek esetében a létrehozás dátumát követő öt éven belül nem gyakorolhatók visszaváltási jogok;

b) a Közösségben székhellyel rendelkező olyan ABAK-ok, amelyek nem nyújtanak kezelési szolgáltatásokat a Közösségben bejegyzett ABA-k vonatkozásában és nem forgalmaznak ABA-kat a Közösségben;

c) a 2009/…/EK irányelvvel [az ÁÉKBV-irányelvvel] összhangban engedélyezett ÁÉKBV-k vagy azok kezelő- vagy befektetési vállalkozásai;

d) a hitelintézetek tevékenységének megkezdéséről és folytatásáról szóló (átdolgozott szöveg) 2006. június 14-i 2006/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv hatályába tartozó hitelintézetek;

e) a foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézmények tevékenységéről és felügyeletéről szóló, 2003. június 3-i 2003/41/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[13] hatályába tartozó intézmények;

f) az életbiztosítás körén kívül eső közvetlen biztosítási tevékenység megkezdésére és gyakorlására vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló, 1973. július 24-i 73/239/EGK első tanácsi irányelv[14], az életbiztosításról szóló 2002. november 5-i 2002/83/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[15], továbbá a viszontbiztosításról és a 73/239/EGK, a 92/49/EGK tanácsi irányelv, valamint a 98/78/EK és a 2002/83/EK irányelv módosításáról szóló, 2005. november 16-i 2005/68/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[16] hatályába tartozó intézmények;

g) szupranacionális intézmények, mint a Világbank, az IMF, az EKB, az EBB, az EBA, más szupranacionális intézmények és hasonló nemzetközi szervezetek, amennyiben az ilyen intézmények vagy szervezetek ABA-kat kezelnek.

3. A tagállamok biztosítják, hogy a (2) bekezdés a) pontjában meghatározott küszöböt el nem érő ABAK-ok jogosultak az ezen irányelv hatálya alá eső ABAK-ként való elbírálásra.

4. A Bizottság végrehajtási intézkedéseket fogad el azon eljárások meghatározása céljából, amelyek keretében a (2) bekezdés a) pontjában előírt küszöböt meg nem haladó értékű eszközből álló ABA-portfóliókat kezelő ABAK-ok gyakorolhatják a (3) bekezdésben foglalt jogukat.

Ezeket az intézkedéseket, amelyek célja ezen irányelv nem lényegi elemeinek kiegészítés útján történő módosítása, a 49. cikk (3) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban fogadják el.

3. cikkFogalommeghatározások

Ennek az irányelvnek az alkalmazásában a következő meghatározásokat kell alkalmazni:

a) „alternatív befektetési alap” (ABA): minden olyan kollektív befektetési vállalkozás, beleértve azok részalapjait is, amelynek egyetlen célja eszközök kollektív befektetése és amelynek tekintetében nem szükséges a 2009/…/EK irányelv [az ÁÉKBV-irányelv] 5. cikke értelmében történő engedélyezés;

b) „alternatívbefektetésialap-kezelő” (ABAK): minden jogi vagy természetes személy, aki rendszeres üzleti tevékenységként egy vagy több ABA-t kezel;

c) „értékbecslő”: valamely ABA eszközeinek értékelésével, vagy részvényei vagy befektetési jegyei értékének megállapításával foglalkozó jogi vagy természetes személy vagy társaság;

d) „kezelési szolgáltatások”: egy vagy több ABA egy vagy több befektető nevében történő kezelésével és igazgatásával összefüggő tevékenységek;

e) „forgalmazás”: valamely ABA befektetési jegyeire vagy részvényeire vonatkozó általános ajánlattétel a Közösségben lakóhellyel vagy székhellyel rendelkező befektetők számára, vagy azok ilyen befektetőkhöz történő kihelyezése, tekintet nélkül arra, ki kezdeményezésére történik az ajánlattétel vagy a kihelyezés;

f) „hivatásos befektető”: bármely befektető a 2004/39/EK irányelv II. melléklete alkalmazásában;

g) „lakossági befektető”: minden nem hivatásos befektető;

h) „székhely szerinti tagállam”: az a tagállam, amelyben az ABAK-ot a 6. cikk értelmében engedélyezték;

i) „fogadó tagállam”: olyan, nem a székhely szerinti tagállam, amely területén valamely ABAK kezelési szolgáltatásokat nyújt valamely ABA vonatkozásában, vagy annak befektetési jegyeit vagy részvényeit forgalmazza;

j) „illetékes hatóságok”: azok a nemzeti hatóságok, amelyeket törvény vagy rendelet ABAK-ok felügyeletére jogosít fel;

k) „pénzügyi eszköz”: a 2004/39/EK irányelv I. mellékletének C. szakaszában meghatározott eszköz;

l) „tőkeáttétel”: minden olyan módszer, amellyel az ABAK növeli az általa kezelt ABA egy bizonyos befektetés tekintetében fennálló kötelezettségeit, akár készpénz vagy értékpapírok kölcsönzése, akár derivatív eszközökbe ágyazott tőkeáttétel útján, vagy bármely más módon;

m) „befolyásoló részesedés”: ABAK-ban levő bármely közvetlen vagy közvetett részesedés, amely vagy a tőke, vagy a szavazati jogok 10%-át vagy annál többet képvisel, vagy amely lehetővé teszi jelentős befolyás gyakorlását a részesedéssel érintett ABAK irányítására. E célból a szabályozott piacra bevezetett értékpapírok kibocsátóival kapcsolatos információkra vonatkozó átláthatósági követelmények harmonizációjáról szóló 2004. december 15-i 2004/109/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[17] 9. és 10. cikkében említett szavazati jogokat kell figyelembe venni;

(n) „kibocsátó”: a 2004/109/EK irányelv 2. cikke (1) bekezdésének d) pontja szerinti, a Közösségben székhellyel rendelkező részvénykibocsátó;

(o) „a munkavállalók képviselői”: a munkavállalóknak az Európai Közösség munkavállalóinak tájékoztatása és a velük folytatott konzultáció általános keretének létrehozásáról szóló, 2002. március 11-i 2002/14/EK irányelv[18] 2. cikkének e) pontjában meghatározott képviselői.

II. fejezet

AZ ABAK-OK ENGEDÉLYEZÉSE

4. cikk Az engedélyezés előírása

1. A tagállamok biztosítják, hogy az ezen irányelv hatálya alá tartozó ABAK-ok csak előzetes engedélyezést követően nyújthassanak kezelési szolgáltatást bármely ABA vonatkozásában, illetve forgalmazhassák annak részvényeit vagy befektetési jegyeit.

A sem ezen irányelvvel összhangban, sem – olyan ABAK-ok esetében, amelyekre ezen irányelv nem vonatkozik – valamely tagállam nemzeti jogával összhangban nem engedélyezett szereplők semmilyen ABA vonatkozásában nem jogosultak a Közösség területén kezelési szolgáltatások nyújtására , illetve részvényeinek vagy befektetési jegyeinek forgalmazására.

2. Az ABAK-ok számára minden, vagy csak bizonyos típusú ABA-val kapcsolatos kezelési szolgáltatások nyújtására adható engedély.

Egyazon ABAK rendelkezhet az ezen irányelv szerinti engedéllyel és a 2009/…/EK irányelv [az ÁÉKBV-irányelv] szerinti, alapkezelő vagy befektetési társaságként történő működésre irányuló engedéllyel is.

5. cikk Engedélyezési eljárás

Az engedélyt kérelmező ABAK a következőket nyújtja be a székhelye szerinti tagállam illetékes hatóságához:

a) az ABAK azon (akár közvetlen vagy közvetett, illetve természetes vagy jogi személy) részvényeseinek vagy tagjainak személyazonosságával kapcsolatos információk, akik befolyásoló részesedéssel rendelkeznek, valamint e befolyásoló részesedés aránya;

b) üzleti terv, amely tartalmazza az azzal kapcsolatos információkat is, hogyan kíván az ABAK eleget tenni a III. és IV., valamint adott esetben az V., VI. és VII. fejezetben foglalt kötelezettségeinek;

c) a kezelni szándékozott ABA-k jellemzőivel kapcsolatos részletes információk, beleértve azon tagállam vagy harmadik ország megnevezését, amelyben azok székhellyel rendelkeznek;

d) az ABAK által kezelni szándékozott minden egyes ABA alapszabálya vagy alapító okirata;

e) egyes kezelési szolgáltatási feladatoknak a 18. cikkben, valamint adott esetben a 35. cikkben említett módon, harmadik felekre történő átruházását célzó intézkedésekkel kapcsolatos információk;

f) az ABA-k eszközeinek megőrzése tekintetében kötött megállapodásokat kapcsolatos információk, beleértve adott esetben a 38. cikk értelmében tett intézkedéseket;

g) a 20. cikk (1) bekezdésében említett bármely további információ.

Az ABAK központi irodájának a székhelye szerinti tagállamban kell lennie.

6. cikk

Az engedély megadásának feltételei

1. A székhely szerinti tagállam illetékes hatóságai csak akkor adják meg az engedélyt, ha kellőképpen meggyőződtek arról, hogy az ABAK képes lesz eleget tenni ezen irányelv feltételeinek.

Az engedély az összes tagállamban érvényes.

2. A székhely szerinti tagállam illetékes hatóságai megtagadják az engedély megadását, amennyiben a felügyeleti feladatok tényleges gyakorlását a következők bármelyike akadályozza:

a) valamely harmadik ország egy vagy több, az ABAK-kal – a 2004/39/EK irányelv 4. cikke 31. pontjának meghatározása szerint – szoros kapcsolatban álló természetes vagy jogi személyre irányadó törvényei, rendeletei vagy közigazgatási rendelkezései;

b) az e törvények, rendeletek vagy közigazgatási rendelkezések végrehajtásával kapcsolatos nehézségek.

3. Az engedély hatálya kiterjed minden, az ABAK által feladatai átruházásával kapcsolatban kötött, a kérelemben bejelentett megállapodásra.

A székhely szerinti tagállam illetékes hatóságai korlátozhatják az engedély hatályát, különösen azon ABA-típusok tekintetében, amelyeket az ABAK kezelni jogosult, valamint a feladatok átruházásával kapcsolatos megállapodások tekintetében.

4. Az illetékes hatóságok a kérelmezőt a hiánytalan kérelem benyújtását követően két hónapon belül tájékoztatják az engedély megadásáról vagy a kérelem elutasításáról.

Az engedély elutasítását vagy korlátozását indokolni kell.

5. Az ABAK az engedély megadásának időpontjától megkezdheti a kezelési szolgáltatások nyújtását a székhely szerinti tagállamban.

7. cikkAz engedély hatályának módosítása

Az ABAK még a végrehajtás előtt tájékoztatja a székhely szerinti tagállam illetékes hatóságait minden olyan, az eredeti kérelemben foglalt információval kapcsolatos változásról, amely érdemben érintheti az engedélyezés feltételeit, így különösen az általa kezelt valamely ABA befektetési stratégiájával és politikájával, illetve alapszabályával vagy alapító okiratával kapcsolatos változásokról, valamint bármely további olyan ABA azonosító adatairól, amelyet az ABAK kezelni kíván.

Az illetékes hatóságok a bejelentés kézhezvételét követő egy hónapon belül jóváhagyják, korlátozásokkal jóváhagyják vagy elutasítják a módosításokat.

8. cikkAz engedély visszavonása

Az illetékes hatóságok visszavonhatják az ABAK-nak adott engedélyt, amennyiben az ABAK:

(1) az engedélyt hamis nyilatkozatok megtételével vagy más szabálytalan eszközök révén szerezte meg;

(2) többé nem felel meg az engedély kiállításának alapját képező feltételeknek;

(3) súlyosan vagy rendszeresen megsértette az ezen irányelvet átültető rendelkezéseket.

III. fejezet

Az ABAK-ok működési feltételei

1. szakasz: Üzletmenet

9. cikk Általános elvek

1. A tagállamok biztosítják, hogy az ABAK-ok csak akkor nyújthassanak kezelési szolgáltatásokat a Közösség területén, ha folyamatos jelleggel megfelelnek ezen irányelv rendelkezéseinek.

Az ABAK:

a) jóhiszeműen, kellő szaktudással, gondossággal és figyelemmel, méltányosan jár el tevékenységei gyakorlása során;

b) az általa kezelt ABA és annak befektetői érdekeinek, valamint a piac integritásának szem előtt tartásával jár el;

c) biztosítja az ABA valamennyi befektetőjével szembeni méltányos bánásmódot.

Egyetlen befektető sem részesülhet preferenciális bánásmódban, kivéve, ha ezt az ABA alapszabályában vagy alapító okiratában közzéteszik.

2. A Bizottság végrehajtási intézkedéseket fogad el azon kritériumok meghatározására, amelyeket az illetékes hatóságoknak kell alkalmazniuk annak értékelésére, hogy az ABAK megfelel-e az (1) bekezdésben foglalt követelményeknek.

Ezeket az intézkedéseket, amelyek célja ezen irányelv nem lényegi elemeinek kiegészítés útján történő módosítása, a 49. cikk (3) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban fogadják el.

10. cikkÖsszeférhetetlenség

1. A tagállamok megkövetelik az ABAK-októl, hogy tegyenek meg minden ésszerű lépést az ABAK – beleértve annak igazgatóit, alkalmazottait vagy bármely más, az ABAK-kal ellenőrzés útján közvetlen vagy közvetett kapcsolatban álló személyt – és az ABAK által kezelt ABA befektetői között, illetve az egyes befektetők között egy vagy több ABA kezelése során felmerülő összeférhetetlenségek azonosítása érdekében.

Az ABAK hatékony szervezeti és igazgatási eljárásokat tart fenn és működtet a célból, hogy minden ésszerű lépést megtegyen annak érdekében, hogy az összeférhetetlenségek ne érintsék kedvezőtlenül az ABA és befektetői érdekeit.

Az ABAK saját működési környezetén belül különválasztja az egymással összeegyeztethetetlennek tekinthető feladatokat és felelősségeket. Az ABAK értékeli, hogy működési feltételei kapcsán felmerülhet-e bármely más érdemi összeférhetetlenség, és ezekről tájékoztatja az ABA befektetőit.

2. Amennyiben az ABAK által az összeférhetetlenség kezelése céljából létrehozott szervezeti eljárások nem elégségesek annak ésszerű mértékű bizonyossággal történő biztosítására, hogy kizárható legyen a befektetők érdeksérelmének kockázata, az ABAK egyértelműen a befektetők tudomására hozza az összeférhetetlenség általános jellegét vagy forrásait még azelőtt, hogy tőlük üzleti megbízást fogadna el, és megfelelő üzletpolitikákat és eljárásokat dolgoz ki ilyen vonatkozásban.

3. A Bizottság olyan végrehajtási intézkedéseket fogad el, amelyek:

a) részletesebben meghatározzák az (1) bekezdésben említett összeférhetetlenség-típusokat;

b) meghatározzák azokat az ésszerű lépéseket, amelyeket az ABAK-nak meg kell tennie belső és szervezeti eljárásai vonatkozásában az összeférhetetlenség azonosítása, megelőzése, kezelése és az arról való tájékoztatás érdekében.

Ezeket az intézkedéseket, amelyek célja ezen irányelv nem lényegi elemeinek kiegészítés útján történő módosítása, a 49. cikk (3) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban fogadják el.

11. cikkKockázatkezelés

1. Az ABAK biztosítja a kockázatkezelési és portfóliókezelési feladatok különválasztását és elkülönült felülvizsgálatát.

2. Az ABAK kockázatkezelési rendszereket működtet az egyes ABA-kkal kapcsolatos befektetési stratégiákkal összefüggő, valamint az ABA-val kapcsolatban ténylegesen vagy potenciálisan fennálló minden kockázat megfelelő nyomon követése érdekében.

Az ABAK legalább évente felülvizsgálja, és szükség esetén kiigazítja a kockázatkezelési rendszereket.

3. Az ABAK-ra vonatkozó minimumkövetelmények:

a) megfelelő, dokumentált és rendszeres átvilágítás végrehajtása az ABA nevében történő befektetés esetén, az ABA befektetési stratégiájával, célkitűzéseivel és kockázati profiljával összhangban;

b) annak biztosítása, hogy az ABA minden egyes befektetési pozíciójával, valamint az e pozíciók által az ABA portfóliójára gyakorolt átfogó hatással összefüggő kockázatok megfelelő stressztesztelési eljárások útján pontosan meghatározhatók, mérhetők és nyomon követhetők legyenek;

c) annak biztosítása, hogy az ABA kockázati profilja megfeleljen az ABA méretének, portfóliószerkezetének, befektetési stratégiáinak és célkitűzéseinek, az ABA alapszabályában vagy alapító okiratában foglaltak szerint.

4. Az egy vagy több ABA nevében történő befektetések során fedezetlen eladást végrehajtó ABAK esetében a tagállamok biztosítják, hogy az ABAK olyan eljárásokat működtessen, amelyek segítségével hozzáfér az értékpapírokhoz vagy más pénzügyi eszközökhöz az ABAK által vállalt szállítási időpontban, valamint hogy az ABAK olyan kockázatkezelési eljárást működtessen, amely lehetővé teszi a fedezetlenül eladott értékpapírok vagy más pénzügyi eszközök szállításával összefüggő kockázatok megfelelő kezelését.

5. A Bizottság elfogadja az alábbiakat részletesebben meghatározó végrehajtási intézkedéseket:

a) az ABAK által, az általa kezelt ABA nevében vállalt kockázatok függvényében alkalmazandó kockázatkezelési követelmények;

b) a fedezetlen eladási műveletekkel összefüggő sajátos kockázatok ABAK általi kezelését lehetővé tevő bármely intézkedés, beleértve minden olyan vonatkozó korlátozást, amely esetleg szükséges lehet abból a célból, hogy az ABA-t megóvják a szükségtelen kockázatoknak való kitettségtől.

Ezeket az intézkedéseket, amelyek célja ezen irányelv nem lényegi elemeinek kiegészítés útján történő módosítása, a 49. cikk (3) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban fogadják el.

12. cikkLikviditáskezelés

1. Az ABAK minden egyes általa kezelt ABA vonatkozásában megfelelő likviditáskezelési rendszert alkalmaz, és eljárásokat fogad el annak biztosítása érdekében, hogy az ABA befektetéseinek likviditási profilja megfeleljen a vonatkozó kötelezettségeinek.

Az ABAK rendszeresen stresszteszteket végez mind rendes, mind rendkívüli likviditási feltételek mellett, és ennek megfelelően nyomon követi az ABA likviditási kockázatát.

2. Az ABAK biztosítja, hogy minden egyes általa kezelt ABA rendelkezzék az ABA befektetési likviditási profiljának megfelelő, az ABA alapszabályában vagy alapító okiratában megállapított visszaváltási politikával.

3. A Bizottság végrehajtási intézkedéseket fogad el, amelyekben részletesebben meghatározza a következőket:

a) az (1) bekezdésben előírt likviditáskezelési követelményeket; valamint

b) különösen az azon ABA-kra vonatkozó likviditási minimumkövetelményeket, amelyek fél évnél gyakrabban váltanak vissza befektetési jegyeket vagy részvényeket.

Ezeket az intézkedéseket, amelyek célja ezen irányelv nem lényegi elemeinek kiegészítés útján történő módosítása, a 49. cikk (3) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban fogadják el.

13. cikk Értékpapírosítási pozíciókba történő befektetés

Az ágazatközi egységesség biztosítása érdekében, továbbá abból a célból, hogy megszüntessék az érdekek összehangolatlanságát a hiteleket forgalomképes értékpapírokká vagy más pénzügyi eszközökké átcsomagoló vállalkozások (az értékpapírosítást kezdeményezők), illetve azon ABAK-ok között, amelyek egy vagy több ABA nevében befektetnek ezekbe az értékpapírokba vagy más pénzügyi eszközökbe, a Bizottság végrehajtási intézkedéseket fogad el az alábbi követelmények meghatározására:

a) azon követelmények, amelyeket az értékpapírosítást kezdeményezőnek teljesítenie kell annak érdekében, hogy az ABAK egy vagy több ABA nevében befektethessen az ilyen típusú, 2011. január 1-je után kibocsátott értékpapírokba vagy más pénzügyi eszközökbe, ideértve azokat a követelményeket is, amelyek biztosítják, hogy az értékpapírosítást kezdeményező legalább 5 százalékos nettó gazdasági érdekeltséget tartson fenn;

b) azon minőségi követelmények, amelyeket az ilyen értékpapírokba vagy más pénzügyi eszközökbe egy vagy több ABA nevében befektető ABAK-oknak teljesíteniük kell.

Ezeket az intézkedéseket, amelyek célja ezen irányelv nem lényegi elemeinek kiegészítés útján történő módosítása, a 49. cikk (3) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban fogadják el.

2. SZAKASZ: TŐKEKÖVETELMÉNYEK

14. cikk Induló- és mindenkori tőke

Az ABAK legalább 125 000 EUR szavatoló tőkével rendelkezik.

Amennyiben az ABAK által kezelt ABA-k portfólióinak értéke meghaladja a 250 millió EUR-t, az ABAK további szavatoló tőkét biztosít, amely egyenlő annak az összegnek a 0,02%-ával, amellyel az ABAK portfólióinak értéke meghaladja a 250 millió eurót.

Tekintet nélkül az első és második albekezdésben előírt követelmények összegére, az ABAK szavatoló tőkéje sohasem lehet kevesebb a befektetési vállalkozások és hitelintézetek tőkemegfeleléséről szóló (átdolgozott szöveg), 2006. június 14-i 2006/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[19] 21. cikkében előírt összegnél.

Az első, második és harmadik albekezdés alkalmazásában a következő portfóliók minősülnek az ABAK portfólióinak:

a) az ABAK által kezelt ABA-portfóliók, beleértve azon ABA-kat is, amelyek tekintetében az ABAK a 18. cikkel összhangban egy vagy több feladatot átruházott;

b) az ABAK által átruházás keretében kezelt ABA-portfóliók.

3. SZAKASZ: Szervezeti követelmények

15. cikk Általános elvek

Az ABAK mindig a kezelési tevékenységének helyes végrehajtásához szükséges, megfelelő és célszerű erőforrást alkalmaz.

Naprakész rendszereket tart fenn, belső eljárásait dokumentálja és üzletmenete tekintetében rendszeres belső ellenőrzéseket végez a tevékenységével összefüggő kockázatok enyhítése és kezelése érdekében.

16. cikk Értékelés

1. Az ABAK biztosítja, hogy az általa kezelt minden egyes ABA számára kijelöljenek egy, az ABAK-tól független értékbecslőt az ABA által megszerzett eszközök értékének, valamint az ABA részvényei és befektetési jegyei értékének megállapítására.

Az értékbecslő biztosítja, hogy az eszközök, részvények és befektetési jegyek értékelése legalább évente egyszer, valamint (ha ez gyakoribb) az ABA részvényei vagy befektetési jegyei kibocsátásakor vagy visszaváltásakor minden egyes alkalommal megtörténjen.

2. Az ABAK biztosítja, hogy az értékbecslő megfelelő és következetes eljárásokkal rendelkezzen az ABA eszközeinek a meglévő hatályos értékelési standardokkal és szabályokkal összhangban történő értékeléséhez, az ABA részvényei vagy befektetési jegyei nettó eszközértékének megállapítása érdekében.

3. Az eszközök értékelése, valamint az ABA befektetési jegyenkénti vagy részvényenkénti nettó eszközértékének kiszámítása során alkalmazandó szabályokat az ABA székhelye szerinti ország jogszabályai, vagy az ABA alapszabálya vagy alapító okirata írják elő.

4. A Bizottság végrehajtási intézkedéseket fogad el azon kritériumok részletesebb meghatározására, amelyek alapján egy értékbecslő az (1) bekezdés alkalmazásában függetlennek tekinthető.

Ezeket az intézkedéseket, amelyek célja ezen irányelv nem lényegi elemeinek kiegészítés útján történő módosítása, a 49. cikk (3) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban fogadják el.

17. cikk Letétkezelő

1. Az ABAK minden egyes általa kezelt ABA vonatkozásában biztosítja, hogy kijelöljenek egy letétkezelőt az alábbi feladatok (szükség szerinti) végrehajtására:

a) az ABAK által kezelt ABA-k befektetési jegyeinek vagy részvényeinek jegyzése során a befektetők befizetéseinek fogadása és azok elkülönített számlán történő elkönyvelése az ABAK nevében;

b) az ABA-hoz tartozó pénzügyi eszközök megőrzése;

c) annak ellenőrzése, hogy az ABA – vagy az ABA nevében eljáró ABAK –szerezte-e meg mindazon egyéb eszközök tulajdonjogát, amelyekbe az ABA befektetett.

2. ABAK nem járhat el letétkezelőként.

A letétkezelő függetlenül és kizárólag az ABA befektetőinek érdekeit szem előtt tartva jár el.

3. Letétkezelő a Közösségben székhellyel rendelkező és a hitelintézetek tevékenységének megkezdéséről és folytatásáról (átdolgozott szöveg) szóló, 2006. június 14-i 2006/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel[20] összhangban engedélyezett hitelintézet lehet.

4. A letétkezelők feladataikat más letétkezelőkre ruházhatják át.

5. A letétkezelő felelősséggel tartozik az ABAK-nak és az ABA befektetőinek minden általuk amiatt elszenvedett veszteségért, hogy nem tett eleget az ezen irányelv szerinti kötelezettségeinek.

A letétkezelő által őrzött pénzügyi eszközök bármely vesztesége esetén a letétkezelő csak akkor mentesül a felelősség alól, ha bizonyítani tudja, hogy nem tudta volna elkerülni a felmerült veszteséget.

Az ABA befektetőivel szembeni felelősség közvetlenül vagy közvetve, az ABAK-on keresztül is érvényesíthető, a letétkezelő, az ABAK és a befektetők között fennálló jogviszony természetétől függően. A letétkezelő felelősségét a (4) bekezdésben említett átruházás nem befolyásolja.

4. szakasz: Az ABAK feladatainak átruházása

18. cikk Átruházás

1. Amennyiben egy ABAK harmadik személyekre kívánja átruházni egy vagy több feladatnak a nevében történő ellátását, erre minden egyes ilyen átruházás tekintetében előzetes engedélyt kell kérnie a székhelye szerinti tagállam illetékes hatóságaitól.

A következő feltételeknek kell teljesülniük:

a) a harmadik félnek hitelképesnek kell lennie, az üzletmenettel ténylegesen foglalkozó személyeknek pedig kellőképpen jó hírnévvel és elegendő tapasztalattal kell rendelkezniük;

b) amennyiben az átruházás portfóliókezeléssel vagy kockázatkezeléssel kapcsolatos feladatokat érint, a harmadik félnek is ilyen típusú ABA kezelésére engedéllyel rendelkező ABAK-nak kell lennie;

c) az átruházás nem akadályozhatja az ABAK felett gyakorolt felügyelet hatékonyságát, és különösen nem akadályozhatja az ABAK-ot abban, hogy a befektetők érdekeiben járjon el és a befektetők érdekeinek megfelelően lássa el az ABA kezelését;

d) az ABAK-nak bizonyítania kell, hogy a harmadik személy megfelelő képzettséggel és képességekkel rendelkezik a szóban forgó feladatok ellátásához, hogy azt kellő körültekintéssel választották ki, és hogy az ABAK helyzeténél fogva képes mindenkor ténylegesen ellenőrizni az átruházott tevékenységet, további utasításokat adni a harmadik személynek, valamint azonnali hatállyal visszavonni az átruházást, amennyiben ez szolgálja a befektetők érdekeit.

Nem ruházható át feladat a letétkezelőre, az értékbecslőre, sem más olyan vállalkozásra, amelynek érdekei az ABA vagy annak befektetői érdekeivel összeférhetetlenek lehetnek.

Az ABAK folyamatosan felügyeli az egyes harmadik személyek által nyújtott szolgáltatásokat.

2. Az ABAK felelősségét semmilyen esetben nem befolyásolja az, hogy egyes feladatokat harmadik személyre ruházott át, és az ABAK nem ruházhatja át feladatait olyan mértékben, hogy lényegileg már ne legyen az ABA kezelőjének tekinthető.

3. A harmadik személy nem ruházhatja tovább a rá ruházott feladatokat.

4. A Bizottság elfogadja az alábbiakat részletesebben meghatározó végrehajtási intézkedéseket:

a) az átruházás jóváhagyásának feltételei;

b) azon feltételek, amelyek esetén az alapkezelő a (2) bekezdéssel összhangban már nem tekinthető az ABA kezelőjének.

Ezeket az intézkedéseket, amelyek célja ezen irányelv nem lényegi elemeinek kiegészítés útján történő módosítása, a 49. cikk (3) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban fogadják el.

IV. fejezet Átláthatósági követelmények

19. cikk Éves jelentés

1. Az ABAK minden általa kezelt ABA tekintetében, minden pénzügyi évre vonatkozóan éves jelentést bocsát rendelkezésre. Az éves jelentést legkésőbb a pénzügyi év végét követő négy hónapon belül a befektetők és az illetékes hatóságok rendelkezésére kell bocsátani.

2. Az éves jelentés legalább az alábbiakat tartalmazza:

a) mérleg vagy vagyonkimutatás;

b) a pénzügyi év bevételeinek és kiadásainak kimutatása;

c) a pénzügyi évben folytatott tevékenységekről szóló beszámoló;

3. Az éves jelentésben foglalt adatokat egy vagy több, a jogszabályok által az éves és összevont (konszolidált) éves beszámolók jog szerinti könyvvizsgálatáról, a 78/660/EGK és a 83/349/EGK tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 84/253/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. május 17-i 2006/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel[21] összhangban könyvvizsgálatra feljogosított személy ellenőrzi. A könyvvizsgálói jelentést, ideértve bármely esetleges fenntartást, az éves jelentésben teljes egészében közölni kell.

4. A Bizottság elfogadja az éves jelentés tartalmát és formáját részletesebben meghatározó végrehajtási intézkedéseket. Ezeket az intézkedéseket hozzá kell igazítani azon ABAK-típusokhoz, amelyre vonatkoznak.

Ezeket az intézkedéseket, amelyek célja ezen irányelv nem lényegi elemeinek kiegészítés útján történő módosítása, a 49. cikk (3) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban fogadják el.

20. cikk A befektetők tájékoztatása

1. Az ABAK biztosítja, hogy az ABA befektetői az ABA-ba való befektetésük előtt megkapják az alábbi információkat, illetve azok minden módosítását:

a) a következők leírása: az ABA befektetési stratégiája és célkitűzései, azon eszközök, amelyekbe az ABA befektethet, az ABA által alkalmazható módszerek, minden vonatkozó kockázat, minden alkalmazható befektetési korlátozás, azon körülmények, amelyek esetén az ABAK tőkeáttételt alkalmazhat, a megengedett tőkeáttétel-típusok és -források és azok kockázatai, valamint a tőkeáttétel alkalmazásának esetleges korlátai;

b) azon eljárások leírása, amelyekkel az ABA módosíthatja befektetési stratégiáját vagy befektetési politikáját vagy mindkettőt;

c) a befektetés céljából vállalt szerződéses kapcsolat jogi következményeinek leírása, beleértve a joghatóságra, az alkalmazandó jogra és bármilyen olyan jogi aktus létére vagy hiányára vonatkozó információkat, amelyek az alap székhelye szerinti országban hozott ítéletek elismeréséről és végrehajtásáról rendelkeznek;

d) az ABAK letétkezelőjének, értékbecslőjének, könyvvizsgálójának és egyéb szolgáltatóinak megnevezése, feladataik leírása és a befektetők jogai abban az esetben, ha a felsoroltak feladataiknak nem tesznek teljes mértékben eleget;

e) minden átruházott kezelési vagy letétkezelői feladat leírása és azon harmadik személy megnevezése, amelyre a feladatot átruházták;

f) az ABA értékelési eljárásának és adott esetben az eszközök értékelése során használt árképzési modelleknek a leírása, beleértve a nehezen értékelhető eszközök értékelése során alkalmazott módszereket;

g) az ABA likviditási kockázatkezelésének leírása, beleértve a rendes és rendkívüli körülmények között fennálló visszaváltási jogokat, a befektetőkkel kötött visszaváltási megállapodásokat, és annak leírását, hogyan biztosítja az ABAK a befektetőkkel való méltányos bánásmódot;

h) a befektetők által közvetlenül vagy közvetetten viselendő minden díj, illeték és költség, valamint ezek maximális összegének leírása;

i) amennyiben valamely befektető preferenciális bánásmódban részesül vagy erre jogot szerez, a befektető megnevezése és a preferenciális bánásmód leírása;

j) a legutolsó éves jelentés.

2. Az ABAK minden általa kezelt ABA tekintetében időszakosan a befektetők tudomására hozza a következőket:

a) az ABA olyan eszközeinek aránya, amelyekre nem likvid jellegüknél fogva különleges szabályok vonatkoznak;

b) az ABA likviditásának kezelésével kapcsolatos minden új megállapodás;

c) az ABA jelenlegi kockázati profilja és az ABAK által e kockázatok kezelése érdekében alkalmazott kockázatkezelési rendszerek.

3. A Bizottság végrehajtási intézkedéseket fogad el az ABAK-ok tájékoztatási kötelezettségeinek, valamint a tájékoztatás (2) bekezdésben említett gyakoriságának részletesebb meghatározására. Ezeket az intézkedéseket hozzá kell igazítani azon ABAK-típusokhoz, amelyre vonatkoznak.

Ezeket az intézkedéseket, amelyek célja ezen irányelv nem lényegi elemeinek kiegészítés útján történő módosítása, a 49. cikk (3) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban fogadják el.

21. cikk Az illetékes hatóságokkal szembeni jelentési kötelezettség

1. Az ABAK rendszeresen jelentést tesz a székhelye szerinti tagállam illetékes hatóságainak azon fő piacokról és eszközökről, amelyeken/amelyekben az általa kezelt ABA-k nevében kereskedik.

Összesített információt szolgáltat a főbb eszközökről, amelyekkel kereskedik, azokról a piacokról, amelyeknek tagja vagy amelyeken aktív kereskedést folytat, valamint az egyes általa kezelt ABA-k tekintetében fennálló főbb kitettségekről és legfontosabb koncentrációkról.

2. Az ABAK minden általa kezelt ABA tekintetében időszakosan jelentést tesz a következőkről a székhelye szerinti tagállam illetékes hatóságainak:

a) az ABA olyan eszközeinek aránya, amelyekre nem likvid jellegüknél fogva különleges szabályok vonatkoznak;

b) az ABA likviditásának kezelésével kapcsolatos minden új megállapodás;

c) az ABA jelenlegi kockázati profilja és az ABAK által e kockázatok kezelése érdekében alkalmazott kockázatkezelési eszközök;

d) azon fő eszközkategóriák, amelyekbe az ABA befektetett;

e) adott esetben a jelentési időszak során végrehajtott fedezetlen eladás.

3. Az ABAK minden általa kezelt ABA tekintetében benyújtja a következő dokumentumokat a székhelye szerinti tagállam illetékes hatóságainak:

a) az ABAK által kezelt minden egyes ABA-val kapcsolatos éves jelentés minden egyes pénzügyi évre vonatkozóan, legkésőbb a tárgyidőszak végétől számított négy hónapon belül;

b) minden negyedév végén az ABAK által akkor kezelt ABA-k részletes felsorolása.

4. A Bizottság végrehajtási intézkedéseket fogad el az (1), (2) és (3) bekezdésben említett jelentési kötelezettségeknek, illetve azok gyakoriságának részletesebb meghatározására.

Ezeket az intézkedéseket, amelyek célja ezen irányelv nem lényegi elemeinek kiegészítés útján történő módosítása, a 49. cikk (3) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban fogadják el.

V. fejezet A különös típusú ABA-kat kezelő ABAK-ok kötelezettségei

1. SZAKASZ: A TőKEÁTTÉTELLEL FINANSZÍROZOTT ABA-KAT KEZELő ABAK-OK KÖTELEZETTSÉGEI

22. cikk Hatály

E szakasz kizárólag az egy vagy több, módszeresen nagymértékű tőkeáttételt alkalmazó ABA-t kezelő ABAK-okra alkalmazandó.

Az ABAK negyedévente értékeli, hogy az ABA alkalmaz-e módszeresen nagymértékű tőkeáttételt, és erről értesíti az illetékes hatóságokat.

A második albekezdés alkalmazásában az ABA akkor tekintendő módszeresen nagymértékű tőkeáttételt alkalmazónak, amennyiben az összes különböző forrásból származó összesített tőkeáttétel az elmúlt négy negyedévből legalább kettőben meghaladja az ABA saját tőkéjének értékét.

23. cikk A befektetők tájékoztatása

Az egy vagy több, módszeresen nagymértékű tőkeáttételt alkalmazó ABA-t kezelő ABAK minden egyes ilyen ABA tekintetében:

a) tájékoztatja a befektetőket az ABAK által az ABA nevében alkalmazható tőkeáttétel legnagyobb mértékéről, valamint a biztosíték vagy a tőkeáttételi megállapodás értelmében nyújtott garanciák újbóli felhasználási jogáról;

b) negyedévente tájékoztatja a befektetőket az egyes ABA-k által az előző negyedévben alkalmazott tőkeáttétel teljes összegéről.

24. cikk Az illetékes hatóságoknak történő jelentéstétel

1. Az egy vagy több, módszeresen nagymértékű tőkeáttételt alkalmazó ABA-t kezelő ABAK a székhelye szerinti tagállam illetékes hatóságainak rendszeresen információt szolgáltat az általa kezelt egyes ABA-k által alkalmazott tőkeáttétel teljes mértékéről, valamint bemutatja a készpénz vagy értékpapírok kölcsönzéséből származó, illetve pénzügyi derivatívákba ágyazott tőkeáttétel arányát

Ennek a tájékoztatásnak az ABAK által kezelt minden egyes ABA esetében tartalmaznia kell a kölcsönzött készpénz vagy értékpapír öt legnagyobb forrásának megnevezését, valamint az e jogalanyok mindegyikétől kapott tőkeáttételek összegeit az ABAK által kezelt minden egyes ABA vonatkozásában.

2. A Bizottság végrehajtási intézkedéseket fogad el a tőkeáttétel tekintetében fennálló tájékoztatási kötelezettségeknek, valamint az illetékes hatóságokkal szembeni jelentéstétel és a befektetőknek szóló tájékoztatás gyakoriságának részletesebb meghatározására.

Ezeket az intézkedéseket, amelyek célja ezen irányelv nem lényegi elemeinek kiegészítés útján történő módosítása, a 49. cikk (3) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban fogadják el.

25. cikk Az információk illetékes hatóságok általi felhasználása, felügyeleti együttműködés és a tőkeáttétel korlátozása

1. A tagállamok biztosítják, hogy a székhely szerinti tagállam illetékes hatóságai a 24. cikk értelmében szolgáltatandó információkat annak meghatározására használják fel, hogy milyen mértékben járul hozzá a tőkeáttétel alkalmazása a pénzügyi rendszert fenyegető rendszerszintű kockázat vagy a rendellenes piaci működéssel kapcsolatos kockázat előidézéséhez.

2. A székhely szerinti tagállam biztosítja, hogy a felügyeletek közötti együttműködésről szóló 46. cikkben meghatározott eljárás keretében valamennyi, a 24. cikk értelmében kapott adatot az általa felügyelt összes ABAK tekintetében összesített formában a többi illetékes hatóság rendelkezésére bocsátja. Ezenkívül az említett mechanizmuson keresztül – valamint más, közvetlenül érintett tagállamok esetében kétoldalú jelleggel is – késedelem nélkül információt szolgáltat ha a felelőssége alá tartozó valamely ABAK potenciálisan jelentős partnerkockázatot jelenthet más tagállamok valamely hitelintézetére vagy egyéb, rendszerszintű jelentőséggel bíró intézményére.

3. A pénzügyi rendszer stabilitása és integritása érdekében a Bizottság végrehajtási intézkedéseket fogad el, amelyek korlátokat szabnak az ABAK által alkalmazható tőkeáttételnek. A korlátoknak többek között az ABA típusát, a befektetési stratégiát és a tőkeáttétel forrásait kell figyelembe venniük.

Ezeket az intézkedéseket, amelyek célja ezen irányelv nem lényegi elemeinek kiegészítés útján történő módosítása, a 49. cikk (3) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban fogadják el.

4. Kivételes körülmények között és amennyiben ez a pénzügyi rendszer stabilitása és integritása érdekében szükséges, a székhely szerinti tagállam illetékes hatóságai további korlátokat határozhatnak meg az ABAK által alkalmazható tőkeáttétel szintjére. A székhely szerinti tagállam illetékes hatóságai által hozott intézkedés ideiglenes jellegű és megfelel a Bizottság által a (3) bekezdésnek megfelelően elfogadott rendelkezéseknek.

2. SZAKASZ: A TÁRSASÁGOKBAN ELLENőRZő BEFOLYÁST SZERZő ABA-KAT KEZELő ABAK-OK KÖTELEZETTSÉGEI

26. cikk Hatály

1. E szakasz a következőkre alkalmazandó:

a) egy vagy több olyan ABA-t kezelő ABAK, amely egyedül vagy összesítve megszerzi egy Közösségen belül székhellyel rendelkező kibocsátó vagy adott esetben tőzsdén nem jegyzett társaság szavazati jogának 30%-át vagy annál nagyobb részét;

b) egy vagy több másik ABAK-kal olyan értelmű megállapodást kötő ABAK, amely lehetővé teszi az ezen ABAK-ok által kezelt ABA-k számára a kibocsátó, vagy adott esetben a tőzsdén nem jegyzett társaság szavazati joga 30%-ának vagy annál nagyobb részének megszerzését.

2. E szakasz nem alkalmazandó, amennyiben az érintett kibocsátó vagy tőzsdén nem jegyzett társaság 250 főnél kevesebbet foglalkoztat, éves árbevétele nem haladja meg az 50 millió EUR-t és/vagy mérlegfőösszege a 43 millió EUR-t.

27. cikk Értesítés tőzsdén nem jegyzett társaságokban ellenőrző befolyás szerzéséről

1. A tagállamok biztosítják, hogy amennyiben valamely ABAK helyzeténél fogva valamely tőzsdén nem jegyzett társaság szavazati jogának 30%-át vagy annál nagyobb részét gyakorolhatja, az ilyen ABAK erről – a (2) bekezdésben meghatározott információk megadásával – értesíti a tőzsdén nem jegyzett társaságot és annak minden más részvényesét.

Az értesítést minél hamarabb, de legkésőbb az attól a naptól számított négy kereskedési napon belül meg kell tenni, amelyen az ABAK a szavazati jogok 30%-ának gyakorlását lehetővé tevő helyzetbe került (ez a