Ez a közlemény a Bizottság új megközelítését mutatja be, amely arra irányul, hogy felélénkítse a legkülső régiók fejlődését az adottságaik maximális hasznosítása, valamint az új növekedési és munkahelyteremtési tényezők által kínált lehetőségek kiaknázása révén. Ez közelebbről azt jelenti, hogy fokozottabb mértékben el kell ismerni sajátosságaikat és szükségleteiket. Ehhez nem csak uniós és nemzeti szinten kell fellépni, hanem maguknak a legkülső régióknak is konkrét, összehangolt intézkedéseket kell hozniuk (az intézkedések részletes felsorolását a melléklet tartalmazza). Továbbá meg kell erősíteni a partnerséget a régiók, a tagállamaik és az uniós intézmények között.

Emellett a legkülső régiók előtt álló kihívások közül nem mindegyikre az EU-ban kell keresni a megoldást. A legkülső régiók gazdasági és társadalmi fejlődéséért mindenekelőtt az érintett tagállamok a felelősek, különösen olyan kulcsfontosságú területeken, mint az egészségügy és az oktatás. Maguknak a legkülső régióknak is további erőfeszítéseket kell tenniük a belső növekedési potenciáljuk kibontakoztatása érdekében. Ugyanakkor az EU-nak hatékonyabb támogató keretrendszert kell biztosítania ezen erőfeszítések hatásának maximalizálásához, és továbbra is szem előtt kell tartania a legkülső régiók érdekeit az olyan, uniós hatáskörbe tartozó területeken, mint például a kereskedelem.

A legkülső régiók olyan egyedülálló adottságokkal rendelkeznek, amelyeket jobban is ki lehetne aknázni annak érdekében, hogy az EU vezető szerepet tölthessen be az olyan területeken folytatott kutatás és innováció terén, mint a biogazdaság vagy az éghajlatváltozás, ideértve az alacsony szén-dioxid-kibocsátású közlekedési és az energiahatékony megoldások tesztelését, amelyek révén az üvegházhatású gázok csökkentésére irányuló intézkedéseket lehet kidolgozni. Természeti értékeik közé tartoznak különösen az alábbiak:

Az EU közös agrárpolitikája ezt az EMVA által társfinanszírozott különböző eszközökkel támogatja, például az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó agrár-környezetvédelmi intézkedésekkel vagy a fenntartható erdőgazdálkodáshoz nyújtott támogatással. Ezen túlmenően 2010 óta a BEST kezdeményezés a helyi lehetőségek kiaknázására irányuló kisebb méretű projektek révén ösztönzi a biológiai sokféleség megőrzését és az ökoszisztéma-szolgáltatások fenntartható használatát a legkülső régiókban, valamint a tengerentúli országokban és területeken. A környezetvédelmi célú pénzügyi eszköz (LIFE) keretében 2012 óta több, a legkülső régiók biológiai sokféleségével foglalkozó projekt is finanszírozásban részesült.

Emellett a vidékfejlesztési programok támogatják a biológiai sokféleségnek a mezőgazdaság és az erdészet területén való helyreállítását, megőrzését és javítását, valamint a gazdasági fejlődés előmozdítását a vidéki térségekben. A szóban forgó programok a mezőgazdaság termelékenységét és fenntarthatóságát célzó európai innovációs partnerséggel együtt támogatják a kutatást és az innovációt. Ezen túlmenően az állami támogatásokra vonatkozó felülvizsgált uniós szabályoknak és – a most már a mezőgazdaságra is kiterjedő – általános csoportmentességi rendeletnek köszönhetően könnyebb lesz állami támogatásokat nyújtani ebben az ágazatban, ami új beruházásokat tesz majd lehetővé.

A legkülső régiók gyakran jobb megújulóenergia-forrásokkal rendelkeznek, mint a kontinentális Európa. Ezeket azonban műszaki, gazdasági és jogalkotási korlátok miatt nem aknázzák ki teljes mértékben. A kontinentális energiahálózatokkal fennálló kapcsolat hiányában a legkülső régiók többsége még mindig drága importkőolajat használ elektromosenergia-termelésre: emiatt támogatást kell nyújtani a kőolajvásárláshoz, máskülönben az elektromos energia ára túlságosan magas lenne. Figyelembe véve, hogy energiarendszerük gyakran zárt, a legkülső régiók számára fennáll a lehetőség arra, hogy fenntartható energetikai megoldások megvalósítása révén úttörő szerepet töltsenek be a tiszta energiákra való átállás terén. A legkülső régiók energiafüggetlenségének fokozása jelentős gazdasági haszonnal fog járni a növekedés, a versenyképesség és a helyi munkahelyteremtés tekintetében, ezzel egyidejűleg pedig az EU energia- és éghajlat-politikai célkitűzéseinek eléréséhez is hozzájárul.

A tagállamoknak és a legkülső régióknak az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra és a katasztrófakockázat-kezelésre vonatkozó regionális vagy nemzeti megközelítések keretében rendszeresen frissíteniük kell a legkülső régiók egyedi szükségleteit, kockázatait és sebezhetőségeit, beleértve a lehetséges alkalmazkodási intézkedéseket. Támogatniuk kell az uniós polgári védelmi mechanizmus keretében folytatott gyakorlatokat, képzést és a legjobb gyakorlatok cseréjét, többek között a megelőzéssel és a felkészültséggel kapcsolatos területeken, és adott esetben be kell vonniuk a legkülső régiók szomszédjait is.

A körforgásos gazdaságra való átállás üzleti lehetőségeket is teremt, továbbá ösztönzi az innovációt és a munkahelyteremtést. A legkülső régiók által kidolgozott megoldásokat más olyan területeken – például szigeteken – is alkalmazni lehet, amelyek az erőforrások hatékony felhasználására törekednek. Egyes legkülső régiók bevált gyakorlatokat és módszereket fejlesztettek ki, ilyenek például a biohulladék komposztként való felhasználása a Kanári-szigetek közparkjaiban, a banánból kivont molekulák felhasználása biokozmetikumokban Martinique szigetén, vagy vízerőművön alapuló megújulóenergia-termelő rendszer kifejlesztése Madeirán.

Ez a fellépés lehetővé teszi annak feltérképezését, hogy a legkülső régiók kutatási szakterületeiken milyen kapacitásokkal rendelkeznek, és ennek alapján olyan európai és nemzetközi partnereket lehet találni számukra, amelyek tovább tudják erősíteni kapacitásaikat. Ahhoz is támogatást fog nyújtani számukra, hogy projektekre vonatkozó javaslatok kidolgozására konzorciumokat hozzanak létre. Mindez a jövőbeni uniós kutatási keretprogram kidolgozásához is inspirációt fog jelenteni tevékeny részvételük további fokozása érdekében.

Azonban a legkülső régiók többségének az EU kutatási programjaiban való részvétele még mindig elégtelen, és jelentősen növelhető. Ennek elérése érdekében több szinten is intézkedéseket kell hozni, többek között az e programok keretében megvalósuló nemzetközi együttműködésben való részvétel révén. Első lépésként a „Horizont 2020” keretprogram 2018–2020. évi munkaprogramjának keretein belül létre kell hozni egy külön erre a célra szolgáló koordinációs és támogatási intézkedést 4 millió EUR költségvetéssel, azzal a céllal, hogy fokozza a legkülső régiók részvételét az EU kutatási programjában, láthatóbbá tegye kutatási és innovációs kapacitásaikat, valamint intelligens szakosodási prioritásaikat, hogy kamatoztassa adottságaikat. Ez az előttük álló olyan egyedi kihívások feltárásában is segíthet, amelyekre a kutatás és az innováció megoldásokat kínálhat.

Az EU támogatásával a legkülső régiók is beruháznak az energiahatékonyságuk javításába. Mivel primerenergia-fogyasztásuknak több mint a fele a közlekedéssel függ össze, a legkülső régiók is kezdik ösztönözni az elektromos mobilitást. Az EU energiaügyi jogszabályai, beleértve a legújabb javaslatokat is, lehetőségeket és ösztönzőket kínálnak számukra ahhoz, hogy energiafüggetlenné váljanak. A legkülső régióknak kampányokat kell szervezniük, hogy tájékoztassák a lakosságot és a helyi közösségeket arról, miként térülnek meg a megújuló energiákra és az energiahatékonyságra fordított beruházások.

Foglalkoztatás, oktatás és képzés

A legkülső régiók azon uniós régiók közé tartoznak, amelyekben a legmagasabb a munkanélküliségi ráta, különösen a fiatalok körében. A Bizottság a tagállamokkal szorosan együttműködve az Európai Szociális Alap, az Európai Regionális Fejlesztési Alap és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap, valamint az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés révén támogatja a legkülső régiókból származókat abban, hogy készségeiket hozzáigazítsák az új termelési rendszerekhez és technológiákhoz, és különösen a gazdaság digitalizálásához.

Réunion szigetén például az E2C (École de la 2ème chance, a második esély iskolája) vállalatokkal alkotott partnerség keretében fejleszti a hátrányos helyzetben lévők személyes kompetenciáit, autonómiáját és önbizalmát. Francia Guyanában egy ugyanezen célkitűzések megvalósítására törekvő program az Európai Űrközpontban az Ariane projekt megvalósítása érdekében folyó építési munkálatokba vont be fiatalokat egy évre.

Egyértelműen fokozni kell azonban az arra irányuló erőfeszítéseket, hogy a diákok és a munkavállalók megfelelő képesítésekre tegyenek szert olyan fontos ágazatokban, mint a kék, a zöld vagy a digitális gazdaság, hogy régiójukban vagy azon kívül is állást találhassanak. Az oktatásban és képzésben részt vevő hallgatók és dolgozók – különösen az Erasmus+ program keretében megvalósuló – fokozott mobilitása rendkívül előnyös lenne a legkülső régiók számára. Az Európai Szolidaritási Testület további lehetőségeket biztosít a fiataloknak arra, hogy közösségek életében való részvétel és közösségek támogatása mellett fejlesszék készségeiket, valamint értékes emberi és szakmai tapasztalatokat szerezzenek.

A felsőoktatás területén a Bizottság a nemzeti ügynökségekkel szoros együttműködésben szervezett, célzott figyelemfelkeltő kampányok révén tovább fogja népszerűsíteni a mobilitás és a kapacitásépítés meglévő lehetőségeit. Az Erasmus+ program elindítása óta a Bizottság már eddig is jelentősen növelte a legkülső régiókból érkező és a legkülső régiókba utazó résztvevők pénzügyi támogatását, és a 2018-as évre vonatkozó pályázati felhívások esetében is ki fogja igazítani a támogatást. Ezenkívül az Európai Szolidaritási Testületre is az Erasmus+ legkülső régiókra alkalmazandó különleges támogatási szabályai vonatkoznak. Ezáltal a legkülső régiókból érkező és az oda utazó résztvevők nagyobb támogatásban részesülnek az utazási költségeik fedezésére. A Bizottság az Erasmus+ program keretében történő regionális együttműködés kiterjesztésének lehetőségeit is meg fogja vizsgálni az érintett területeken, hogy tovább ösztönözze a legkülső régiók és a szomszédos harmadik országok közötti mobilitást.

A tagállamoknak és a legkülső régióknak meg kell fontolniuk olyan, például a francia „nemzetközi gyakornoki programhoz” hasonló rendszerek kialakítását vagy megerősítését, amelyek lehetővé teszik a vállalkozások számára, hogy fiatal jelölteket ideiglenesen külföldre küldjenek.

A Bizottság: -fokozza az arra irányuló erőfeszítéseket, hogy a legkülső régiókban népszerűsítse az Erasmus+ és ezen belül az Erasmus Pro programot (ez utóbbi célja a gyakornokok mobilitásának elősegítése); fokozza a meglévő lehetőségek kiaknázását és arra ösztönzi a legkülső régiókat, hogy használják ki jobban ezeket a mobilitási programokat annak érdekében, hogy a felsőoktatás és a szakképzés területén fokozzák a tanulmányi cseréket e régiók és a harmadik országok között; -a legkülső régiókban élő fiatalok körében népszerűsíti az Európai Szolidaritási Testületet, és megkönnyíti mobilitásukat annak érdekében, hogy lehetőségük nyíljon a rászorulók támogatására, valamint könnyebben be tudjanak lépni a munkaerőpiacra; -fokozza az együttműködést a legkülső régiókkal annak érdekében, hogy javuljon az Európai Szociális Alapból és az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésből különösen a fiatalok foglalkoztathatóságának és készségeinek fejlesztésére rendelkezésre álló erőforrások felhasználása, többek között olyan sikeres intézkedések fokozott támogatása révén, mint a Service Militaire Adapté (alternatív katonai szolgálat) Franciaország legkülső régióiban.

Versenyképesség, vállalkozói készség és egységes piac

A kis piacokkal rendelkező legkülső régiók nagymértékben függenek az Európával fenntartott kapcsolatoktól, és erős versenyben állnak szomszédjaikkal. Számos ágazatban, például az energia, a biotechnológia, az információtechnológia és a szolgáltatások terén azonban know-how-juknak és kapacitásuknak lehetővé kell tenniük számukra, hogy regionális piacaikon versenybe szálljanak.

A legkülső régióknak tovább kell javítaniuk vállalkozásaik arra vonatkozó képességét, hogy jól boldoguljanak az egységes piacon és nemzetközi szinten annak érdekében, hogy profitálni tudjanak a globalizációból és ki tudják használni a földrajzi területük legjobb kereskedelmi lehetőségeit.

A Bizottság: -a kkv-kat támogató új rendszerekben (jelenleg ez a COSME program) figyelembe veszi a legkülső régiók vállalkozásainak egyedi igényeit annak érdekében, hogy fokozza versenyképességüket a nemzetközi piacokon; -ösztönzi a legkülső régiókból származó vállalkozók részvételét az „Erasmus fiatal vállalkozóknak” programban, valamint az EU-ból és harmadik országokból származó vállalkozók közötti cseréket lehetővé tevő kísérleti projekt alapján értékeli a program szomszédos országokra való esetleges kiterjesztésének hatásait.

Digitális elérhetőség

A legkülső régióknak a kontinentális Európával, a szomszédjaikkal és a világ többi részével megfelelő és megbízható elektronikus hírközlő hálózatokon keresztül történő összekapcsolása, valamint annak biztosítása, hogy polgáraik és vállalkozásaik igénybe tudják venni a digitális szolgáltatásokat, létfontosságú a további fejlődésük szempontjából.

Az elmúlt évek során ezek a régiók jelentős mértékben csökkentették a digitális szakadékot a hálózati összekapcsoltságtól és az internetes szolgáltatások igénybe vételétől a vállalkozások és a közszolgáltatások digitalizálásáig, bár a szakadék a vidéki területeken még mindig jelentős. Ambiciózus nemzeti és regionális programokat hoztak létre az infrastruktúra kiépítésének, valamint a digitális szolgáltatások fejlesztésének támogatására. A lakosság lelkesen használja az új digitális szolgáltatásokat, mint például a mobiltelefon-szolgáltatásokat.

Ugyanakkor továbbra is fennállnak olyan akadályok, mint a tenger alatti kábelektől való függés, a digitális infrastruktúra kiépítésének többletköltségei, a helyi piacok és projektek korlátozott mérete, ami megnehezítheti a magánbefektetéseket és a finanszírozáshoz való hozzáférést, a vállalkozások kis mérete, ami gátolja a digitális fejlesztést, vagy a digitális készségekkel rendelkezők megtartásának és vonzásának nehézsége.

A Bizottságnak az információ, kommunikáció és technológia terén folyamatban lévő kezdeményezései segítséget jelentenek majd a legkülső régióknak ezen akadályok felszámolásában. A széles sávú hálózatok kiépítését az Európai Elektronikus Hírközlési Kódexben javasolt új intézkedések fogják támogatni a nagy kapacitású hálózatokba történő versenyképes beruházások elősegítése érdekében. A Bizottság az érintett tagállamok kérésére, a széles sávú állami támogatásokról szóló iránymutatást alkalmazva folytatja az olyan helyi vagy nemzeti állami támogatási intézkedések kialakításának értékelését, amelyek a széles sávú hálózatok kiépítésére irányulnak olyan területek összekapcsolása érdekében, amelyeken nem megfelelő a piac működése. Az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz és az Európai Stratégiai Beruházási Alap által támogatott Európai Szélessávfejlesztési Alap a piaci beruházások vonzása érdekében szintén hozzájárulhat a kisebb és kockázatosabb projektek finanszírozásához.