[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 29.6.2006

COM(2006) 350 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK

Minőségjelentés az államháztartás negyedéves nem pénzügyi számláiról szóló, 2002. június 10-i 1221/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerint

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK

Minőségjelentés az államháztartás negyedéves nem pénzügyi számláiról szóló, 2002. június 10-i 1221/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerint

A 2002. június 10-i 1221/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[1] 8. cikke előírja, hogy a Bizottság (Eurostat) jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a tagállamok által szolgáltatott negyedéves adatok megbízhatóságának értékeléséről.

A Monetáris Bizottság információs követelményekről szóló jelentése, amelyet az 1999. január 18-i Ecofin-Tanács jóváhagyott, hangsúlyozta egy átfogó statisztikai információs rendszer szükségességét a politikaalkotók döntéseinek támogatása érdekében. Ebben az összefüggésben kiemelt fontosságúak voltak a rövid távú államháztartási statisztikák, amelyek célja az államháztartás negyedéves nem pénzügyi számlái egyszerűsített változatának összeállítása az ESA 95 szabályainak megfelelően. Kétlépcsős megközelítést követtek. Az első lépés a 2000. február 3-i 264/2000/EK bizottsági rendelet[2] elfogadása volt. Második lépésként az 1221/2002/EK rendeletben előírták, hogy a hátralévő ESA 95 tranzakciókkal kapcsolatos adatokat továbbítani kell.[3].

E minőségjelentés egy általános szakasz után összefoglalja az országok szerinti következtetéseket és ajánlásokat. Az általános szakasz elmagyarázza az alapvető fogalmakat és technikai kérdéseket, és összefoglalja az országokat részletező szakaszt. 2006 folyamán az Eurostat honlapján részletesebb áttekintés is olvasható lesz. A jelentés célja a statisztikák minőségi különbségeinek bemutatása a statisztikai minőségértékeléshez elsődlegesen használt főbb kritériumok fényében.[4]. Struktúráját megvitatták, és az nagyjából egyezik a rövid távú államháztartási statisztikákkal foglalkozó munkacsoport tagjainak véleményével.

A minőségjelentés szerkezete

1. Intézményi háttér

2. Hozzáférhetőség és áttekinthetőség

3. Az adattovábbítás időszerűsége és lefedettsége

4. Koherencia

4.1. Koherencia a negyedéves és éves adatok között

4.2. Koherencia az ideiglenes és végleges statisztikák között

5. Időbeli összehasonlíthatóság

6. Pontosság és megbízhatóság

6.1. Az adatforrások köre

6.2. A statisztikai becslésnél alkalmazott módszertanok és feltevések

6.3. Az ESA 95 koncepcionális korrekciói

6.4. A statisztikák módosításai

7. Következtetések és ajánlások

Minőségjelentés

1. INTÉZMÉNYI HÁTTÉR

Az államháztartás negyedéves nem pénzügyi számláit valamennyi tagállamban a nemzeti statisztikai intézetek állítják össze, kivéve Belgiumot (az Instituut voor de Nationale Rekeningen (Nemzeti Számvevőszék) nevében a Belga Nemzeti Bank) és Spanyolországot (Gazdasági és Pénzügyi Minisztérium). Számos tagállamban a Nemzeti Statisztikai Intézet, a Nemzeti Központi Bank és a Pénzügyminisztérium képviselőiből álló munkacsoportok foglalkoznak a negyedéves módszertani kérdésekkel (az éves számlákhoz elfogadott megközelítéshez hasonlóan). Ezek a munkacsoportok továbbá gyakran vizsgálják a negyedéves nem pénzügyi és pénzügyi számlák közötti összhangot[5].

2. HOZZÁFÉRHETőSÉG ÉS ÁTTEKINTHETőSÉG

A hozzáférhetőség a fizikai feltételeket jelenti, amelyek segítségével a felhasználók adatokhoz juthatnak, azaz hova forduljanak, hogyan rendeljék meg őket, mennyi időn belül és milyen formátumban állnak rendelkezésre az adatok. Azt is jelzi, hogy az adatokkal járnak-e megfelelő metaadatok és módszertani kézikönyvek. Az Eurostat most teszi közzé honlapján a tagállamok adókkal és szociális célú kifizetésekkel kapcsolatos adatait, amelyek a 264/2000/EK bizottsági rendelet hatálya alá tartoznak. A hátralévő negyedéves ESA 95 tranzakciók 2006 elején lesznek hozzáférhetők a nyilvánosság számára.

A nemzeti szintű terjesztési politikákat illetően a következő jellemző: 12 tagállam – Cseh Köztársaság, Dánia, Spanyolország, Olaszország, Ciprus, Málta, Hollandia, Ausztria, Szlovénia, Finnország, Svédország és az Egyesült Királyság – jelenleg is közzétesz államháztartási negyedéves nem pénzügyi számlákat, míg néhány ország csak részlegesen (azaz főleg negyedéves adók és szociális célú kifizetések). Néhány tagállam – Litvánia, Luxemburg, Hollandia, Lengyelország és Svédország – 2006-ban adatok közzétételét, vagy a közzétett adatok további kibővítését tervezi. A közzétett statisztikák általában a nemzeti statisztikai intézetek honlapjain olvashatók rendszerint az adott ország nyelvén. Az adatokhoz időnként metaadatok vagy rövid módszertani megjegyzések társulnak.

Az Eurostat az államháztartás negyedéves számláinak módszertanáról két kézikönyvet tett közzé. Az első kiadás Manual on Compilation of Taxes and Social Payments on a Quarterly Basis (Kézikönyv az adók és szociális célú kifizetések negyedéves összeállításáról) [6] címmel 2002-ben jelent meg, és a 264/2000/EK bizottsági rendeletben említett tranzakciókra összpontosított. Ezt új kézikönyv egészítette ki Manual on quarterly non-financial accounts for general government (Kézikönyv az államháztartás negyedéves nem pénzügyi számláiról) címmel, amely lefedi az összes többi ESA 95 tranzakciót. Hasonló szerkezete van, módszertani iránymutatásokat nyújt, és meghatározza az államháztartás valamennyi alszektorára vonatkozó nemzeti gyakorlatokat. Ez a kézikönyv 2006 elején az Eurostat honlapján elérhető lesz a nyilvánosság számára.

A rövid távú államháztartási statisztikákról szóló két rendelet értelmében a tagállamokat felkérik, hogy bocsássák az Eurostat rendelkezésére a negyedéves adatok összeállításához felhasznált források és módszerek leírását, valamint a módosított adatok közlésekor részletezzék az előzetes meghatározás bármilyen módosítását. Írország az egyetlen tagállam, amely még nem bocsátotta rendelkezésre az 1221/2002/EK rendelet hatálya alá tartozó tranzakciókra vonatkozó források és módszerek leírását.

3. AZ ADATTOVÁBBÍTÁS IDőSZERűSÉGE ÉS LEFEDETTSÉGE

Az időszerűség az adatok elérhetősége és az általuk meghatározott esemény között eltelt időt jelenti. A rövid távú államháztartási statisztikákról szóló két rendelet értelmében a negyedéves adatokat legkésőbb három hónappal azon negyedév végét követően kell a Bizottságnak (Eurostat) átadni, amelyre az adatok vonatkoznak.

2004 decemberétől 2005 szeptemberéig a negyedéves adattovábbításokat megvizsgálva 15 tagállam tett időben jelentést az államháztartás negyedéves nem pénzügyi számláiról: Dánia[7], Egyesült Királyság, Németország, Görögország, Írország, Olaszország, Lettország, Luxemburg, Málta, Hollandia, Portugália, Szlovénia, Szlovákia, Finnország és Svédország. A többi tagállam (Belgium[8], Cseh Köztársaság, Spanyolország, Franciaország, Ciprus, Magyarország, Ausztria és Lengyelország) adatait legalább egy alkalommal 3-5 napos késéssel továbbította. Litvánia mind a négy adattovábbítás esetében átlagosan öt napot késett. Az Eurostat jelenleg is elemzi az Észtországból nemrégiben beérkezett adatokat. Hangsúlyozni kell, hogy néhány ország (Németország, Szlovénia és Svédország) a negyedévektől függően maximum 20 nappal előbb küldi el adatait.

Az adattovábbítás körét illetően a tagállamokat felkérik, hogy 1991 első negyedévétől kezdődően az adókra és szociális célú kifizetésekre vonatkozóan (264/2000/EK rendelet 5. cikke) szolgáltassanak be az Eurostatnak negyedéves adatokat. Az új tagállamoktól 1995-től kezdődően kérnek adatokat a felülvizsgált ESA 95 adattovábbítási program keretében[9]. A többi ESA 95 tranzakcióra vonatkozóan (1221/2002/EK rendelet 6. cikke) a negyedéves adatokat 1999 első negyedévétől kezdődően kell elküldeni.

Görögországnak, Spanyolországnak, Írországnak, Luxemburgnak és Svédországnak még mindig jelentést kell tennie egyes visszamenőleges adatsorozatokról. A többi ESA 95 tranzakciót illetően (1221/2002/EK rendelet) a legtöbb ország eleget tett a kéréseknek. Ciprus, Magyarország és Málta esetében azonban a hiányzó idősorozatok az 1999-2003 időszakot érintik (Málta esetében csak 1999 hiányzik). Szlovénia esetében jónéhány ESA 95 tranzakció lefedettsége alacsony. A legsúlyosabb lefedettségi hiányokat Ciprus és Magyarország esetében találták.

4. KOHERENCIA

A STATISZTIKÁK KOHERENCIÁJA AZT JELENTI, HOGY KÜLÖNFÉLE MÓDOKON ÉS MÁS ÉS MÁS FELHASZNÁLÁSRA LEHESSEN őKET KOMBINÁLNI.

4.1. Koherencia a negyedéves és éves adatok között

Mindkét rendeletben előírás, hogy (sorrendben 3. illetve 4. cikk) a negyedéves adatok és az azoknak megfelelő éves adatok összhangban legyenek egymással. A negyedéves és éves számadatok közötti összhang elemzésekor azt a következtetést lehet levonni, hogy Dánia, az Egyesült Királyság, Lengyelország, Luxemburg, és Svédország esetében 1999 előtt bizonyos tranzakciókban maradt néhány következetlenség.

Az 1999-es illetve azutáni adatokat illetően a következő tagállamoknál találtak következetlenségeket: Cseh Köztársaság több ESA 95 tranzakcióra vonatkozóan (2003-ra és 2004-re), Dánia (D211 kategóriában 2003-ban), az Egyesült Királyság (főleg a D4, D5 és D7 kategóriában következetlenségek mindegyik idősorozatban), Írország (főleg a P2 kategóriában és a D4 kategóriában mindegyik idősorozatra vonatkozóan) és Lengyelország (több következetlenség 2001 előtt). Szlovákia esetében van a legtöbb következetlenség a negyedéves és az éves adatok között; ez elsősorban azzal magyarázható, hogy a 2001-2004 időszakra a D4, D7 és D9 kategóriát negyedéves szinten nem vonták össze.

4.2. Koherencia az ideiglenes és végleges statisztikák között

Egy adott érték két év, azaz nyolc negyedév utáni módosításának átlagát kielemezték abszolút és névértékben is annak megállapításához, hogy a végleges statisztikák jelentősen eltérnek-e az ideiglenesektől. Hangsúlyozni kell, hogy mindez csak azon tagállamok esetében volt lehetséges, amelyek valamennyi ESA 95 tranzakcióra vonatkozóan legalább nyolc negyedéves adattovábbításről tettek jelentést[10].

Az említett időszakban jelentős módosításokat végrehajtó tagállamok a teljes kiadást vagy a teljes bevételt (esetleg mindkettőt) számottevően befolyásoló ESA 95 tranzakciók miatt kényszerültek elvégezni azokat. Ez a mutató segít a módosítások hatásának, különösen a nettó hitelnyújtás/nettó hitelfelvétel (B.9 kategória) volatilitásának értékelésében, amely kiemelkedő egyenlegező tétel[11]. A módosításokat több tényező befolyásolja; a negyedéves statisztikák esetében ez nem csak a végleges éves számlákkal függ össze, hanem olyan tényezőkkel is, mint pl. a frissítés, a minőségi áttekintések, az adatforrások vagy a módszerek változásai, ESA 95 koncepcionális korrekciók stb. Mindkét rendelet fontos szempontja, hogy az államháztartás nem pénzügyi számláinak összeállítására közvetlen forrásokat kell alkalmazni, és alkalmilag korrigált számadatok nem továbbíthatók a Bizottságnak ( nyers adatok ).

Mindent egybevéve amikor az adatok elérhetősége lehetővé tette ezen elemzés elvégzését, megállapítást nyert, hogy a B.9 kategória módosításának abszolút átlaga Belgium, Németország, Franciaország és az Egyesült Királyság esetében a bruttó hazai termék (GDP) 0,2 és 0,4 %-a között váltakozik. A tagállamok másik csoportja – Dánia, Spanyolország, Hollandia, Portugália és Finnország – két éven át a módosítások a GDP 0,6 és 0,9 %-a közötti abszolút átlagát mutatja. A harmadik csoport a módosítások a GDP 1 %-ánál magasabb abszolút átlagát mutatja; ide tartozik Görögország (3,2 %), Olaszország (1,5 %), Lettország (2,1 %), Luxemburg (8,1 %), Ausztria (1,1 %) és Svédország (1,2 %). Az értékek módosításainak számtani közepét két évvel később a módosítások egyre kisebb mértékben befolyásolják. Azok a tagállamok, amelyek ezen időszak alatt a módosítások legmagasabb átlagát mutatják, Görögország (-3,2 %)[12], Luxemburg (5,7 %) és Svédország (1,2 %).

E statisztikák összeállításának az lenne a célja, hogy mindegyik negyedévben csökkenjen az előzetes becslések és a végleges számadatok közötti különbség. Noha az éves statisztikákra vonatkozóan nem végeznek el hasonló minőségértékelést, 1999 óta a tagállamok éves hiányának arányában történt abszolút módosítások nem súlyozott átlaga hat hónap után a GDP 0,27 %-a, egy év után 0,34 %-a és 18 hónap után pedig 0,43 %-a volt.

5. IDőBELI ÖSSZEHASONLÍTHATÓSÁG

Az összehasonlíthatóság célja az alkalmazott statisztikai koncepciók és mérési eszközök/eljárások közötti különbségek hatásának mérése, amikor a statisztikákat földrajzi területek, nem földrajzi területek vagy időbeliség tekintetében hasonlítják össze. Az 1221/2002/EK rendelet átmeneti időszakot tett lehetővé azon tagállamok számára, amelyek nem képesek alkalmazni a forrásokat és módszereket és/vagy nem képesek követni a rendeletben előírt ütemezést. A „legjobb negyedéves becslések” előzetesen továbbítandók fokozatosan magukban foglalják a fejlesztett rendszer összeállításának folyamata során rendelkezésre álló új információkat. Az átmeneti időszak 2005. március 31-én befejeződött (9. cikk (4) bekezdés).

A legtöbb tagállam nem számolt be szünetekről[13] az idősorozatokban a továbbítási időszak során. Kivétel ez alól a Cseh Köztársaság (2003-tól kezdődően az új negyedéves adatforrásokat integrálták), Spanyolország (2000-től új referenciaév kezdődött), Hollandia (2000 és 2001 között az irányadó szint módosítása; új adatforrások beépítése), Lengyelország (2004-ben új módszertan alkalmazása) és Portugália (2000-től új referenciaév kezdődött).

6. PONTOSSÁG ÉS MEGBÍZHATÓSÁG

6.1. Az adatforrások köre

Az adatforrások használata tekintetében a 264/2000/EK bizottsági rendelet 3. cikke előírja, hogy az adókra és szociális célú kifizetésekre vonatkozóan a negyedéves adatokat olyan alapforrásokból származó közvetlen információ alapján kell megállapítani, mint például a közszámlák vagy közigazgatási források, amelyek valamennyi kategória esetében a kategória összegének legalább 90 %-át teszik ki. Az 1221/2002/EK rendelet, amely lefedi az összes többi ESA 95 tranzakciót, előírja, hogy a negyedéves adatokat lehetőség szerint az alapvető forrásokból származó közvetlen információkra kell alapozni azzal a céllal, hogy az egyes negyedévek tekintetében a legkisebbre legyen csökkenthető az előzetes becslések és a végleges számadatok közötti különbség.

A legtöbb tagállam eleget tesz az adók és szociális célú kifizetések 90 %-os kritériumának, különösen az adók esetében (D2, D5, D91). A szociális ellátás kategóriája (D62) több nehézséget okoz, különösen Belgiumnak (87 %), Franciaországnak (85 %) és Írországnak (75 %).

Az 1221/2002/EK rendelet közvetlen információra vonatkozó követelménye nem annyira szigorú: azt írja elő, hogy a negyedéves adatokat lehetőség szerint közvetlen információkra kell alapozni. A helyzet tagállamonként más és más, és közülük néhány – Belgium, Franciaország, Írország, Lettország, Litvánia, Luxemburg, Magyarország, Portugália és Svédország – nehézségeket jelez a negyedéves ESA 95 tranzakciók összeállításához szükséges közvetlen alapvető források alkalmazásában.

6.2. A statisztikai becslésnél alkalmazott módszertanok és feltevések

Mindkét rendelet előírja, hogy a közvetlen információkat szükség esetén az érintett kör korrekciójával és koncepcionális korrekciókkal kell teljessé tenni, hogy a negyedéves adatok összhangba kerüljenek az ESA 95 koncepcióival. Korrekciókra valamennyi tagállamban szükség van az államháztartás negyedéves nem pénzügyi számláinak becsléséhez, különösen az 1221/2002/EK rendelet hatálya alá tartozó ESA 95 tranzakciók esetében. Az adatokhoz történő hozzáférhetőség problémája leginkább a helyi hatóságokhoz (pl. Belgiumban, Luxemburgban, Ausztriában, Portugáliában, az Egyesült Királyságban) és/vagy az államháztartás adott egységeihez köthető.

A hiányzó számadatok becsléséhez statisztikai modellek használatának mértéke tagállamonként változik. Ezeket a modelleket Belgiumban, a Cseh Köztársaságban, Franciaországban és Olaszországban fejlesztették ki mutatókként és/vagy előrejelzésekként szolgáló alapvető források felhasználásával. Néhány ország a negyedéves alapvető források ESA 95 tranzakciókba történő integrálásán alapuló, vegyes megközelítést fogad el, amely hasonló az éves számlák esetében követett módszertanhoz, és a hiányzó számadatokat becsléssel adja meg.

6.3. Az ESA 95 koncepcionális korrekciói

A fent említetteknek megfelelően koncepcionális korrekciókat hajtanak végre annak érdekében, hogy a negyedéves adatok összhangba kerüljenek az ESA 95 koncepcióival. Az államháztartás negyedéves számláin végzett korrekciók többsége hasonló az éves számlákon végzettekhez. A felvétel idejét tekintve az ESA 95 elveit követik, de amikor az alapvető források készpénzalapúak, eredményelszámoláson alapuló korrekciókat hajtanak végre (főleg az adók és szociális hozzájárulások esetében).

6.4. A statisztikák módosításai

A módosítások mennyiségi elemzéséhez mutatóként 2002-2004 között az egyes ESA 95 tranzakciók esetében az első három negyedévnek az utolsó negyedévben végzett módosításait alkalmazták. Az alábbi eredmények a B.9 kategória (Nettó hitelnyújtás/nettó hitelfelvétel) módosításának hatását mutatják be.

Belgium, a Cseh Köztársaság, Dánia, Németország, Spanyolország, Franciaország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Hollandia és az Egyesült Királyság esetében az előző három negyedév negyedik negyedévben végrehajtott módosításának abszolút átlaga a B.9 kategóriát a GDP 0,1-0,5 %-ával változtatta meg. Olaszország, Portugália és Finnország esetében ezek a módosítások a GDP 0,7 %, 0,6 % illetve 0,9 %-át tették ki. A B.9 kategória módosításainak legmagasabb átlagával rendelkező országok Görögország (a GDP 1,9 %-a), Luxemburg (3,4 %), Magyarország (2,8 %), Ausztria (1,1 %) és Lengyelország (1,0 %).

Mivel a B.9 kategória egyenlegező tétel, azt is értékelték, hogy a negyedik negyedévben történt módosítások különböző hatással voltak-e az előző három negyedév kiadásaira és bevételeire. Görögország esetében mind a teljes kiadás, mind a bevétel átlagban véve jelentősen módosult (a GDP 3,3 %-a illetve 2,8 %-a). Luxemburg és Ausztria esetében a teljes kiadás jelentősebben módosult, mint a bevétel, míg Magyarországra ennek épp az ellenkezője volt igaz. Lengyelországban a kiadások és bevételek terén tett módosítások léptéke majdnem ugyanilyen volt (a GDP 2,4 % illetve 2,6 %-a). A számtani középértékek elemzésekor a torzítás majdnem minden ország esetében 1 % alatt van, kivéve Magyarországot (2,3 %).

E módosítások hordereje nem igazán jelentős, ugyanis 11 tagállam átlagosan a GDP 0,1 és 0,5 %-a között módosította az előző három negyedévet. Az e statisztikák összeállításában szerzett tapasztalat valószínűleg idővel csökkenti majd a módosításokat.

7. KÖVETKEZTETÉSEK ÉS AJÁNLÁSOK

Jelentős előrehaladás történt, és az első adattovábbítások óta az államháztartás negyedéves nem pénzügyi számlái tovább fejlődtek. A legtöbb ország adatai megfelelő minőségűek, és elemzési célokra alkalmasak, tehát terjeszthetőek. Néhány tagállam különleges intézkedéseket hajt végre a jelentett adatok minőségének javítása érdekében. Néhány esetben a fejlődés úgy lenne elérhető, hogy az adott tagállam eleget tesz azon közösségi kötelezettségének, hogy az Eurostatnak jelentést tegyen az idősorokról. Ez ugyanakkor megakadályozná a Bizottságot abban, hogy a Szerződés értelmében jogsértési eljárást kezdeményezzen a közösségi rendeletek teljes mértékű betartásának biztosítása érdekében.

A megállapított módosítások hasonlóak az egyéb rövid távú (negyedéves) statisztikák módosításaihoz. Az államháztartás negyedéves nem pénzügyi számláinak közzétételét elő kell mozdítani a felhasználóknak nyújtott megfelelő iránymutatás biztosításával. Ez a megfelelő metaadatok biztosítását jelenti annak érdekében, hogy azok tükrözzék a nemzeti gyakorlatokat, és figyelmeztessék a felhasználókat e negyedéves számadatok volatilitására, különösen bizonyos tagállamok esetében. A közzététel ösztönzőleg hat a minőségre, az Eurostat e statisztikák terjesztését a tagállamokkal konzultáva 2006 elejére tervezi. A tapasztalat azt mutatja, hogy nemzeti szinten a felhasználók egyre inkább hozzászoknak ezekhez a statisztikákhoz és a negyedéves statisztikák volatilitásához, valamint az idő előrehaladtával egyre jobban értik őket.

Ajánlatos ezt az értékelést tovább folytatni, hogy ellenőrizni lehessen a tagállamok által elért további haladást, és javítani lehessen a minőséget. A tagállamok néhány konkrétabb ajánlása a következő:

- Belgium: további előrehaladásra van szükség a közvetlen források körét illetően, különösen a D62 kategória esetében, amelyre vonatkozóan nem teljesül a 90 %-os kritérium (87 %).

- Cseh Köztársaság: biztosítani kell a negyedéves és az éves adatok közötti összhangot. A cél a negyedéves összegzés valamennyi idősorozatban. Előrelépés a jobb negyedéves alapvető források fokozatos integrálásában.

- Dánia: nincs külön megjegyzés azon kívül, hogy az idő előrehaladtával a negyedéves és éves statisztikák közötti összhangot biztosítani kell.

- Észtország: az adattovábbítás nemrégiben történt. az Eurostat jelenleg is elemzi a szolgáltatott információkat, és minőségi problémák esetén visszatér Észtországra.

- Görögország: ajánlatos az alapvető források továbbfejlesztése és a minőség javítása. A módosítások hatása két év után jelentős és a három megelőző negyedévre vonatkozóan a negyedik negyedévben is.

- Spanyolország: a hiányzó idősorozatokat jelenteni kell az Eurostatnak, és erre vonatkozóan cselekvési tervet kell összeállítani.

- Franciaország: további fejlődés várható a közvetlen források körének bővítése terén. A D.62 kategóriára vonatkozóan a közvetlen információ 85 %-os lefedettségű. Az 1221/2002 rendelet hatálya alá tartozó többi ESA 95 tranzakcióra vonatkozóan a közvetlen forrásokat elsősorban többek között a D.1, D.4 (kiadás) és P.1 kategóriára használják.

- Írország: az 1221/2002 rendelet hatálya alá tartozó ESA 95 tranzakciókra vonatkozó nemzeti gyakorlatok módszertani leírását el kell juttatni az Eurostatnak. További előrelépés várható a közvetlen források körének bővítésében. A 264/2000 rendelet 90 %-os kritériuma a szociális ellátások kategóriájára (D62) nem teljesül (75 %). Biztosítani kell a negyedéves és az éves adatok közötti összhangot.

- Olaszország: további előrelépés várható az ideiglenes és végleges statisztikák közötti koherencia tekintetében.

- Ciprus: a hiányzó idősorozatokat el kell juttatni az Eurostatnak, és ebből a célból cselekvési tervet kell összeállítani. További előrelépés várható a negyedéves alapvető források helyi hatóságok általi hozzáférhetőségének javításában.

- Lettország további előrelépést kell elérni az ideiglenes és végleges statisztikák közötti koherencia tekintetében.

- Litvánia a hiányzó idősorozatokat el kell juttatni az Eurostatnak, és ennek megfelelően terveket kell összeállítani. Az adattovábbítások időszerűségét tovább kell javítani.

- Luxemburg: a hiányzó idősorozatokat el kell juttatni az Eurostatnak, és cselekvési tervet kell létrehozni. További előrehaladás várható a negyedéves alapvető források helyi hatóságok általi összegyűjtésének javítása érdekében. A módosítások hatása két év után jelentős és a három megelőző negyedévre vonatkozóan a negyedik negyedévben is. Ezen a téren javítani kell a minőséget.

- Magyarország: a hiányzó idősorozatokat el kell juttatni az Eurostatnak, és cselekvési tervet kell létrehozni. Az adattovábbítás időszerűségét tovább kell javítani. További előrelépés várható a negyedéves alapvető források helyi hatóságok általi összegyűjtésének javításában. A módosítások hatása jelentős a három előző negyedév negyedik negyedévben tett módosításai elemzésekor, és ezen a téren a minőséget meg kell erősíteni.

- Málta: a hiányzó idősorozatokat el kell juttatni az Eurostatnak, és cselekvési tervet kell összeállítani.

- Hollandia: további előrelépés várható a negyedéves jobb alapvető források fokozatos integrálása érdekében.

- Ausztria: a módosítások hatása két év után jelentős és a három megelőző negyedévre vonatkozóan a negyedik negyedévben is. Ebből a szempontból javítani kell a minőséget. További előrelépés várható a negyedéves jobb alapvető adatforrások fokozatos integrálása érdekében.

- Lengyelország: biztosítani kell az idő előrehaladtával a negyedéves és az éves adatok közötti összhangot. Jelentős következetlenségek vannak 1995 és 2000 között majdnem mindegyik változóra vonatkozóan. További javulás várható a negyedéves alapvető források körének bővítésében. A módosítások hatása jelentős a három előző negyedévre vonatkozóan a negyedik negyedévben, és ezen a téren a minőséget meg kell erősíteni.

- Portugália: további javulásra van szükség a negyedéves adatok regionális és helyi hatóságoktól történő begyűjtésében, különösen a P.51 kategóriára vonatkozóan.

- Szlovénia: a hiányzó ESA 95 tranzakciókat el kell juttatni az Eurostatnak, és ezen információk 2006-os továbbításával kapcsolatban terveket kell végrehajtani.

- Szlovákia: biztosítani kell az összhangot a negyedéves és éves adatok között, különösen a D4, D7 és D9 kategóriát kell egységesíteni. További javulás várható az eredményelszámolás elvén nyugvó adatok negyedéves becslésében.

- Svédország: a hiányzó idősorozatokat jelenteni kell az Eurostatnak, és cselekvési tervet kell összeállítani. További előrelépést kell elérni a negyedéves alapvető források összegyűjtésében, különösen a szociális biztonsági alapokra vonatkozóan. További előrelépésre van szükség a D.4 kategória egységesítésére éves és negyedéves szinten. Erőfeszítéseket kell tenni az ideiglenes és végleges statisztikák közötti koherencia biztosítására.

- Egyesült Királyság: koherenciát kell biztosítani az idő előrehaladtával a negyedéves és éves adatok között, és tovább kell javítani a negyedéves alapvető források helyi hatóságok általi hozzáférhetőségét.

[1] http://europa.eu.int/eur-lex/pri/en/oj/dat/2002/l_179/l_17920020709en00010005.pdf

[2] http://europa.eu.int/eur-lex/pri/en/oj/dat/2000/l_029/l_02920000204en00040006.pdf

[3] Az államháztartás negyedéves nem pénzügyi számláinak tartalmát az államháztartási kiadásokat és bevételeket alkotó ESA 95 tranzakciók jegyzékére történő hivatkozás határozta meg.

[4] Lásd az Eurostat „Minőség a statisztikában” CIRCA érdekcsoportját, http://forum.europa.eu.int/Public/irc/dsis/Home/main.

[5] Néhány tagállamban, mint pl. Belgiumban, Hollandiában, Litvániában vagy Luxemburgban ugyanaz az intézmény állítja össze az államháztartás negyedéves nem pénzügyi és pénzügyi számláit egyaránt.

[6] Európai Közösségek (2002), Manual on Compilation of Taxes and Social Payments on a Quarterly Basis, Luxembourg: az Európai Közösségek Hivatalos Kiadványainak Hivatala.

[7] Dánia 2004 decemberében és 2005 márciusában egyaránt előzetesen tett jelentést az Eurostatnak.

[8] A három legutóbbi adattovábbítás esetében.

[9] A felülvizsgált ESA 95 adattovábbítási program várhatóan 2006-ban lép életbe.

[10] A következő átlag-különbsége: 2005. második negyedév mínusz 2003. második negyedév, 2005. első negyedév mínusz 2003. első negyedév, 2004. negyedik negyedév mínusz 2002. negyedik negyedév, 2004. harmadik negyedév mínusz 2002. harmadik negyedév, 2004. második negyedév mínusz 2002. második negyedév és 2004. első negyedév mínusz 2002. első negyedév.

[11] A módosítások kérdését tovább elemezzük a pontosság és megbízhatóság című 6. tételben.

[12] A negatív jel növekvő hiányt jelent.

[13] A statisztikai idősorozatokban szünet következik be, amikor az idő előrehaladtával egy adott változó meghatározásának és megfigyelésének normáiban változás történik. Ilyen változások a változó megfigyelése során bármely időpontban egy adott változás vagy több változás kombinációjának következménye lehet. Egy adott statisztikai idősorozatban a szünetek egyedi okai közé tartozik az alkalmazott besorolás, a változó, a lefedettség stb. meghatározásának megváltozása ( OECD, Statisztikai terminusok glosszáriuma ).