[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 11.4.2007

COM(2007) 160 végleges

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK ÉS AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK

FEKETE-TENGERI SZINERGIA – ÚJ REGIONÁLIS EGYÜTTMŰKÖDÉSI KEZDEMÉNYEZÉS

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK ÉS AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK

FEKETE-TENGERI SZINERGIA – ÚJ REGIONÁLIS EGYÜTTMŰKÖDÉSI KEZDEMÉNYEZÉS

1. BEVEZETÉS – MIÉRT VAN SZÜKSÉG REGIONÁLIS POLITIKÁRA?

2007. január 1-jén két fekete-tengeri tagállammal, Bulgáriával és Romániával bővült az Európai Unió. Így minden eddiginél közvetlenebbül érinti az EU-t fekete-tengeri szomszédaink jóléte, stabilitása és biztonsága.

A Fekete-tenger térsége[1] földrajzilag jól elkülöníthető, természetes erőforrásokban gazdag terület, amely stratégiai helyen, Európa, Közép-Ázsia és a Közel-Kelet találkozásánál fekszik. A térség sűrű lakosságára számos lehetőség vár, ugyanakkor sok kihívással is szembe kell néznie. A terület folyamatosan terjeszkedő, jelentős fejlődési potenciállal rendelkező piac, amely az energiaszállítás, illetve a közlekedés egyik fontos központja. Ugyanakkor több megoldatlan, befagyott konfliktus is terheli számos környezetvédelmi probléma sújtja, a határellenőrzés pedig elégtelen, ami ösztönzi az illegális migrációt és a szervezett bűnözést. Bár az elmúlt években a térség jelentős fejlődésen ment keresztül, a gazdasági reform üteme és a kormányzás minősége országonként nagy eltéréseket mutat. Amennyiben a kérdésekre dinamikus, regionális szintű választ adunk, az érintett országok polgárait nagy mértékben segíthetjük, ugyanakkor hozzájárulhatunk Európa általános jólétéhez, stabilitásához és biztonságához is.

Az Európai Unió már eddig is jelentős erőfeszítéseket tett – széles körű együttműködési programjai révén – a Fekete-tenger térségében zajló demokratikus és gazdasági reformok ösztönzésére, a stabilitás kiterjesztésére és a fejlődés támogatására. Ebből a szempontból három uniós politika bír jelentőséggel: Törökország előcsatlakozási folyamata, az európai szomszédságpolitika (öt, a fekete-tengeri együttműködésben is tevékeny keleti partner részvételével) és az Orosz Föderációval folytatott stratégiai partnerség. Az EK ezenkívül több regionális jelentőségű ágazati kezdeményezésben is részt vesz (lásd: I. melléklet).

A fekete-tengeri térség számos olyan jelentős lehetőséget kínál, illetve számos olyan kihívással jár, amelyek összehangolt regionális szintű fellépést kívánnak meg. Olyan fontos területekről van szó, mint az energia, a közlekedés, a környezetvédelem, a személyek és áruk mozgása, valamint a biztonság kérdése. Bár a regionális együttműködés megerősítése önmagában még nem oldja meg a tartós regionális konfliktusokat, kölcsönös bizalmat építhet ki, amely idővel segíthet az akadályok leküzdésében. A megerősített regionális együttműködés – a fekete-tengeri térség kultúráinak érintkezése révén – a régió határain túl is kedvező hatású lenne.

Eljött tehát az ideje, hogy az Európai Unió nagyobb mértékben foglalkozzon annak meghatározásával, melyek a regionális szintű együttműködés prioritásai és mechanizmusai. A Bizottság e közleményben bemutatja az EU új regionális együttműködési kezdeményezését: a fekete-tengeri szinergiát.

2. A FEKETE-TENGERI SZINERGIA JELLEMZőI

A Bizottság nem önálló fekete-tengeri stratégiát kíván előterjeszteni, ugyanis a régióra vonatkozó tágabb körű uniós politikát már a Törökországgal kapcsolatos előcsatlakozási stratégia, az európai szomszédságpolitika és az Oroszországgal folytatott stratégiai partnerség keretében kidolgozták. A stratégiai keretet továbbra is e politikák kibontakozása és – nagyrészt kétoldalú – végrehajtása határozza meg.

Inkább olyan kezdeményezésre van szükség tehát, amely kiegészíti e politikákat, a politikai figyelmet a regionális szintre irányítja, és felerősíti a már zajló együttműködési folyamatokat. A fekete-tengeri szinergia elsődleges célja tehát egyrészt a fekete-tengeri régión belüli, másrészt a régió egésze és az Európai Unió közötti együttműködés továbbfejlesztése.

E teljes mértékben átlátható és átfogó kezdeményezés az EU és a fekete-tengeri térség közös érdekein alapul, figyelembe véve a fekete-tengeri államokkal folytatott konzultáció eredményeit. A kezdeményezés megerősítené és kihasználná a már folyamatban lévő, a Fekete-tenger térségét és az EU-t érintő regionális kezdeményezések – például a dunai együttműködési folyamat[2] – szinergiáit, és felhasználná azok tapasztalatait.

A fekete-tengeri szinergia a koherencia fokozásához és az irányadó elvek kialakításához kíván rugalmas keretet biztosítani. Annak elbírálásakor, hogy mennyire hasznos az egyes kezdeményezéseknek nyújtott közösségi támogatás, döntő ismérvként kellene figyelembe venni az érintett országok és regionális szervek aktív részvételét – akár a finanszírozás terén.

A fellépések hatóköre akár a térség határain is túlnyúlhat, hiszen számos tevékenység szorosan kötődik a szomszédos térségekhez: a Kaszpi-tenger vidékéhez, Közép-Ázsiához és Dél-Kelet-Európához. A fekete-tengeri megközelítés a majdani közép-ázsiai uniós stratégia fontos kiegészítője lenne. A fekete-tengeri együttműködés tehát számos, térségeken átívelő elemet foglalna magában. Ezenkívül figyelembe venné a nemzetközi szervezetek és harmadik országok támogatásával működő egyéb regionális együttműködési programokat is[3].

3. AZ EGYÜTTMűKÖDÉS FőBB TERÜLETEI

A fekete-tengeri szinergia kezdetben azokra a közös prioritást képviselő kérdésekre és együttműködési területekre irányulna, amelyeket már ma is komoly uniós jelenlét jellemez és ahol már működik számottevő uniós támogatás. Ez a közlemény tehát e területek rövid és középtávú feladatait fogalmazza meg[4].

3.1. Demokrácia, az emberi jogok tiszteletben tartása és felelősségteljes kormányzás

Az Európa Tanács és az EBESZ által meghatározott emberi jogi és demokratikus normák valamennyi fekete-tengeri államra vonatkoznak. E tekintetben az uniós lépések elsősorban kétoldalú keretben zajlanak. Ugyanakkor a nemzeti intézkedések alátámasztásában és megerősítésében jelentős szerepet játszhatnak a regionális szintű erőfeszítések is. A fekete-tengeri regionális szervezetek az elmúlt években elkötelezték magukat a hatékony demokratikus intézmények kialakítása, a felelősségteljes kormányzás és a jogállamiság támogatása mellett. Az EU-nak támogatnia kell ezeket a regionális kezdeményezéseket : át kell adnia az emberi jogok és a demokrácia támogatására és fenntartására irányuló intézkedésekkel kapcsolatos tapasztalatait, képzési és csereprogramokat kell biztosítania, valamint ösztönöznie kell a civil társadalommal folytatott regionális párbeszédet.

3.2. A térség országai közötti mozgások igazgatása és a biztonság megerősítése

A regionális szintű határigazgatási és vámügyi együttműködés javítása növeli a biztonságot, segít a szervezett, határokon átnyúló bűnözés – például az ember-, a fegyver- és a kábítószer-kereskedelem – elleni küzdelemben, valamint hozzájárul az illegális migráció megakadályozásához és kezeléséhez. A sikeres példák azt mutatják, hogy mindez a konfliktusok megoldásához is hozzájárulhat – erre példa a moldovai és ukrajnai uniós határőrizeti segítségnyújtó misszió.

A Bizottság rövidesen közleményt terjeszt elő, amely keleti és dél-keleti szomszédainkra alkalmazva mutatja be a migrációval kapcsolatos globális megközelítést, amely kezdeményezéseket tartalmaz a migráció igazgatásának javítása és az illegális migráció kezelése tárgyában . Mivel a fekete-tengeri térségen jelentős illegális migrációs útvonalak haladnak keresztül, e kérdésekben különösen fontos a regionális együttműködés.

A Bizottság ezenkívül arra ösztönzi a térség országait, hogy a hasonló dél-kelet-európai és balti-tengeri kezdeményezések tapasztalatait felhasználva alakítsanak ki további, a határokon átnyúló bűnözés felszámolására irányuló általános gyakorlati együttműködéseket. A regionális együttműködés megerősítése a nemzeti bűnüldözést is hatékonyabbá teszi, különösen a korrupció és a szervezett bűnözés ellen folytatott küzdelem során. Hasznos lehet, ha a fekete-tengeri országok kidolgozzák a követendő eljárásokat, közös információtárolási és -átadási szabványokat vezetnek be, a nemzetközi bűnözéssel kapcsolatban korai figyelmeztetőrendszereket hoznak létre, valamint képzési rendszereket alakítanak ki . Ennek során felhasználhatják a Dél-Kelet-Európai Együttműködési Kezdeményezés (SECI) regionális központjában[5] és a Fekete-tengeri Határkoordinációs és Információs Központnál (BBCIC) összegyűjtött tapasztalatokat és e szervezetek tevékenységeit. [6]

3.3. A befagyott konfliktusok

A Bizottság úgy véli, hogy a konfliktusok megoldására irányuló jelenlegi politikai erőfeszítésekben (Transznyisztria, Abházia, Dél-Oszétia és Hegyi-Karabah) az EU-nak aktívabb szerepvállalással kell részt vennie , ezért javasolja annak vizsgálatát, hogyan fokozhatná részvételét az EU. Ennek egyik módja lehet a megfigyelés . A fekete-tengeri szinergia eszköze lehet az általános helyzet javításának, amennyiben hozzájárul olyan, a konfliktusok mélyén fekvő problémák megoldásához, mint a kormányzás nehézségei, a gazdasági fejlődés, a szociális kohézió, a biztonság és a stabilitás hiánya. Külön figyelmet kell fordítani az érintett régiókban zajló bizalomépítő intézkedések támogatására , beleértve a kimondottan az egyébként megosztott felek kibékítésére irányuló együttműködési programokat .

3.4. Energia

A fekete-tengeri térség energiatermelésben és –elosztásban betöltött szerepe az uniós energiaellátás biztonsága szempontjából stratégiai jelentőségű. Mivel a térség az energiaellátás diverzifikációjának nagy lehetőségeit rejti magában, az EU külső energiastratégiájának fontos szereplője. Az energiaellátás biztonságának diverzifikációja mind regionális partnereinknek, mind az EU-nak érdekében áll.

A Bizottság a jövőben energiabiztonsági párbeszédet indít, és ennek keretében szorosabbra fűzi az energiatermelőkkel, tranzitországokkal és fogyasztókkal fenntartott kapcsolatait. Ez a párbeszéd a bakui kezdeményezés (lásd: I. melléklet), az európai szomszédságpolitika, illetve az EU és Oroszország közötti energiaügyi párbeszéd keretében előmozdítja a jog- és szabályozási harmonizációt . Ugyanezt a célt szolgálná továbbá az Energiaközösséget létrehozó szerződés Moldovára, Törökországra és Ukrajnára történő esetleges kiterjesztése, valamint az Azerbajdzsánnal és Ukrajnával kötött egyetértési megállapodás, a partnerségi és együttműködési megállapodások, a kereskedelmi megállapodások, a WTO-csatlakozási tárgyalások és esetleg egyéb kétoldalú energiaügyi megállapodások. A cél az uniós vívmányokkal összhangban álló, egyértelmű, átlátható és megkülönböztetésmentes energiatermelési, -szállítási és -tranzit keretrendszer kialakítása .

Az EU ahhoz is hozzájárul, hogy a térség országai nagyobb hangsúlyt fektessenek az alternatív energiaforrásokra, az energiahatékonyságra, illetve az energiatakarékosságra , és ezáltal fontos energiaforrásokat szabadítsanak fel.

Az EU a regionális partnerekkel szoros együttműködésben igyekszik a meglévő energia-infrastruktúra fejlesztésével és új infrastruktúra kialakításával növelni az energiaellátás stabilitását. Ezzel kapcsolatban a Bizottság partnereivel együttműködve új, a Kaszpi-tengeren és a Fekete-tengeren áthaladó energiafolyosó kialakítását tervezi. Ez a folyosó számos technikai lehetőséget kínál arra, hogy Közép-Ázsiából nagyobb mennyiségű gázt exportáljanak a fekete-tengeri térségen keresztül az EU-ba. Ezen túlmenően – mivel a Fekete-tengeren áthaladó növekvő olajmennyiség fokozódó biztonsági és környezetvédelmi problémákat jelent – az EU-nak különösen érdekében áll, hogy a térségi együttműködésen belül az olajra vonatkozóan fenntartható és környezetbarát politikai dimenziót dolgozzon ki . Megfontolás tárgya továbbá számos, a Boszporuszt megkerülő projekt is (lásd: I. melléklet).

Az EU-nak tehát ösztönöznie kell a fenti célok megvalósítására irányuló jelentős beruházásokat .

Végül az európai energiapolitikáról szóló, nemrégiben kiadott közlemény[7] alapján a Bizottság középtávon megvizsgálja, hogy milyen lehetőségekkel lehet az EU és az európai szomszédságpolitika által lefedett térség közötti olyan jogi keretet kialakítani , amely megfelel az ellátás, a szállítás és a kereslet biztonságával kapcsolatos közös érdekeknek. Annak megállapítására, vajon szükséges-e kialakítani egy ilyen, a termelő-, a tranzit- és a fogyasztó országokat átfogó általános jogi keretet, megvalósíthatósági tanulmány készül.

3.5. Közlekedés

A Bizottságnak továbbra is aktívan támogatnia kell a regionális közlekedési együttműködést, amelynek célja a közlekedési tevékenységek hatékonyságának, biztonságának és biztonságosságának javítása . Az EU ennek során felhasználná a különféle, a fekete-tengeri térséget érintő közlekedési kezdeményezések során szerzett tapasztalatokat (lásd: I. melléklet).

A Bizottság nemrégiben kiadott közleményével[8] vitát indított a közlekedési együttműködés javításáról és a különféle jelenlegi együttműködési tevékenységek egyszerűsítéséről . A magas szintű munkacsoport megállapításainak megfelelően folytatni kell az EU és a szomszédos országok közötti közlekedési tengelyek kifejlesztésére irányuló erőfeszítéseket . A fellépéseket szorosan össze kell hangolni a már elindított kezdeményezésekkel annak érdekében, hogy egyértelmű munkamegosztás alakuljon ki, és a fellépéseket akár össze is lehessen vonni részben a jelenlegi rendszeres eseményekkel és struktúrákkal . A regionális közlekedés fejlesztését 2015-ig továbbra is nagyrészt a TRACECA-stratégiára kell alapozni.

Továbbra is központi célkitűzés maradna a szabályozások közelítése érdekében folytatott közlekedéspolitikai párbeszéd . A Bizottság hozzá kíván járulni annak megállapításához, mely fellépésekkel érhető el a szükséges eszközök és normák egységes és következetes alkalmazása . A tervezések során döntően a következő tényezőket kell figyelembe venni: versenyképesség, a forgalom vonzásának képessége, valamint a biztonság, a biztonságosság, az átjárhatóság és az intermodalitás javítása. Fontos célkitűzés a légiközlekedés biztonsága és a közös légtér kibővítése. A növekvő szénhidrogén-szállítási igények miatt a tengerbiztonság is kiemelt szerepet kapna . Ennek érdekében a végrehajtás legmagasabb szintjén harmonizálni kell a kikötő szerint illetékes állam által végzett ellenőrzéséről szóló párizsi, illetve fekete-tengeri egyetértési nyilatkozatban foglalt gyakorlatokat és eljárásokat . A Bizottság javasolja továbbá a rövid távú tengeri fuvarozás és a belvízi utak (így a Duna) teljes mértékű kihasználását .

3.6. Környezetvédelem

E téren számos regionális folyamatot kialakítottak, végrehajtásuk azonban késedelmes. Már a Bizottság által 2005-ben elfogadott uniós tengeri stratégia és a tengerstratégiai irányelvjavaslat is felismerte, hogy a tengeri környezetvédelmi problémákat regionális szinten kell megoldani[9]. Az EU tengeri stratégiája előírja, hogy az EU tagállamai valamennyi, az EU-val határos regionális tengernél biztosítsák az együttműködést az adott régió minden országával. Ennek érdekében arra ösztönzik a tagállamokat, hogy regionális tengeri egyezmények keretein belül dolgozzanak – ideértve a fekete-tengeri bizottságot (lásd: I. melléklet). A Közösség csatlakozása a Fekete-tenger szennyezés elleni védelméről szóló egyezményhez különösen fontos.

A Fekete-tengeri régió országainak fokozniuk kell a többoldalú környezetvédelmi megállapodások végrehajtását, és a térségben stratégiailag átgondoltabb környezetvédelmi együttműködést kell folytatniuk . E tekintetben – amennyiben a regionális megközelítés valódi haszonnal járna – átvehető lenne a vízi beruházások javítása érdekében együttműködő DABLAS munkacsoport által alkalmazott megközelítés az egyéb regionális környezetvédelmi kérdésekkel kapcsolatban is: ilyen például a természetvédelem, a hulladékkezelés, az ipari vagy a levegőszennyezés. A Bizottságnak támogatnia kell az éghajlatváltozás elleni regionális szintű fellépéseket is, különösen a kiotói jegyzőkönyv által bevezetett tiszta fejlesztési mechanizmus közös végrehajtásának kihasználásával , és a fekete-tengeri térség országainak a tervezett fellépésekről folyó nemzetközi megbeszélésekbe való bevonásával. Meg lehet vizsgálni egyéb mechanizmusokat is, például a nemzeti kibocsátás-kereskedelmi rendszerek kidolgozásának lehetőségét a régióban.

3.7. Tengeri politika

A fekete-tengeri szinergia lehetőséget nyújt az Unió kialakulóban lévő holisztikus tengeri politikájáról szóló párbeszédre , amelynek célja, hogy a tengerrel kapcsolatos ágazatokban és a partmenti régiókban elérje a fenntartható növekedés és a munkahelyteremtés legmagasabb szintjét. Ennek keretében tengeri, ágazatokon átnyúló együttműködési klaszterhálózatot építenének a szolgáltatások, iparágak és tudományos intézmények bevonásával, illetve javítanák a tenger felügyeletével kapcsolatos együttműködést és integrációt a hajózás biztonsága és biztonságossága, valamint a környezet védelme érdekében.

3.8. Halászat

A Fekete-tenger fontos halászati terület, halállományainak nagy része átnyúlik a határokon. Ezek közül sok rossz állapotban van, feljavításukhoz regionális szintű fellépésre van szükség . Az EU a halászat irányításával, kutatással, adatgyűjtéssel és állományvizsgálattal támogatná a fekete-tengeri térség fenntartható fejlődését . Meg kell vizsgálni azt is, milyen új módszerekkel lehet biztosítani a térség halászati erőforrásainak fenntartható, felelős módon történő kezelését . Jobban ki kellene használni a Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság nyújtotta lehetőségeket is, hiszen e bizottság megbízása a Fekete-tengerre is kiterjed.

3.9. Kereskedelem

Az EU a fekete-tengeri országok fontos gazdasági és kereskedelmi partnere. Kapcsolatunk fontos eleme a gazdasági együttműködési kapcsolatok szorosabbra fűzése és a preferenciális kereskedelem. A fekete-tengeri országok WTO-csatlakozása, illetve az Oroszországgal és Ukrajnával kötött partnerségi és együttműködési megállapodások utódmegállapodásairól szóló tárgyalásaink a régió kereskedelmi liberalizációja szempontjából fontos lépések, és az EU továbbra is támogatja ezt a folyamatot .

A regionális kereskedelem megkönnyítésében és integrációjában továbbra is fontos szerepet játszik az európai szomszédságpolitika cselekvési terveiben foglalt kereskedelmi és gazdasági rendelkezések végrehajtása: különösen a piacgazdasági reformok folytatásáról, valamint a jogszabályoknak és gyakorlatoknak az EU kereskedelmi vívmányaihoz történő progresszív szabályozási közelítéséről van szó.

A fekete-tengeri együttműködési szervezetek számos kezdeményezést javasoltak a szabadkereskedelmi térségek kialakítására. Elvileg az EU üdvözli a tényleges kereskedelmi liberalizáció irányába tett lépéseket, amennyiben ezek összeegyeztethetők a többoldalú kereskedelmi rendszerrel, és az EK, illetve az érintett államok között fennálló jelenlegi megállapodásokat tükrözik. Valamennyi kezdeményezésnél kellőképpen figyelembe kell venni, hogy sem az EU tagállamai, sem azok a tagállamok, amelyek vámunió révén kötődnek az EU közös kereskedelempolitikájához, nem vehetnek önállóan részt a regionális szabadkereskedelmi rendszerekben.

3.10. Kutatási és oktatási hálózatok

A Bizottság ösztönözni kívánja a térség valamennyi országának bekapcsolását a GEANT páneurópai kutatási gerincébe .

Mindkét fél kölcsönös érdeke a kutató- és oktatóközösségek közötti nagysebességű összeköttetés biztosítása , és annak támogatása, hogy ezen országok jogi kereteit jogi és szabályozási szinten összehangolják az uniós kerettel . Ehhez független és hatékony szabályozó hatóságokat kell létrehozni . Ezenkívül támogatni kell a szélessávú infrastruktúra létrehozását és az elektronikus kormányzási, üzletviteli és egészségügyi online szolgáltatások bevezetését , valamint az informatikai és kommunikációs technológia alkalmazását az oktatásban és kutatásban.

Az uniós és a fekete-tengeri egyetemek közötti együttműködési projektek kialakításának hasznos eszköze lesz a Tempus program, amely különös figyelmet fordít majd a felsőoktatási reformra.

3.11. Tudomány és technológia

A Bizottság különösen a 7. kutatási keretprogram új eszközeivel kívánja támogatni a fekete-tengeri országok kapacitásépítését és az ilyen országokkal folytatott tudományos és technológiai politikai párbeszédet. Biztosítja bizonyos kölcsönös érdekű kutatási tevékenységek és témák felvételét a 7. kutatási keretprogram munkaprogramjai közé , és támogatja a 7. kutatási keretprogram keretében támogatott tevékenységek és az egyéb megfelelő közösségi pénzügyi eszközök közötti szinergiákat.

3.12. Foglalkoztatás és szociális kérdések

A fekete-tengeri térség partnerországai egymáséihoz hasonló kihívásokkal szembesülnek: magas munkanélküliség, kiterjedt feketegazdaság, valamint a tisztességes munka elősegítésével kapcsolatos kérdések, úgymint a szociális párbeszéd, szociális védelem és a nemek közötti egyenlőség. Az európai szomszédságpolitikán belül számos cselekvési terv kiemelt jelentőségű kérdése a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem. Számos fekete-tengeri partnerországban a szociális kohézió fontos tényezője az etnikai kisebbségek hatékonyabb integrálása és a megkülönböztetés elleni küzdelem. Az e kérdésekben folytatott regionális szintű együttműködés további előnyökkel járna, különösen az információcsere, a bevált gyakorlatok cseréje, valamint a tudatosságnövelő kezdeményezések területén, ideértve az érintett tisztviselőknek, szociális partnereknek és civil társadalmi szervezeteknek szervezett képzési programokat. Az EU-nak megfelelő technikai támogatási programokkal kell támogatnia az ilyen tevékenységeket.

3.13. Regionális fejlesztés

Bulgária és Románia csatlakozásával az Európai Unió első ízben bocsát rendelkezésre regionális politikai finanszírozást a Fekete-tenger partvidékén. E két tagállam regionális politikai programjai – a lisszaboni és gothenburgi napirend szem előtt tartásával – hozzájárulnak a partmenti régióik versenyképességének és környezetvédelmi helyzetének javításához. E programok tanulságai a 4. szakaszban említett együttműködési programok keretében megoszthatók a Fekete-tenger térségének többi országával.

4. HATÁROKON ÁTNYÚLÓ EGYÜTTMűKÖDÉS ÉS A HELYI ÉS CIVIL TÁRSADALMI SZEREPLőK SZEREPE

A Bizottság az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz keretén belül létrehozta a fekete-tengeri határokon átnyúló együttműködési programot. E regionális tengeri program lényege a fekete-tenger partján fekvő térségekben működő civil társadalom és a helyi szintű együttműködés támogatása . A programot a térségben helyi szinten irányítják, végrehajtása a felek közös felelőssége lesz.

A program megkönnyíti a Fekete-tenger térségében található városok és községek, egyetemek, kulturális szereplők és civil társadalmi szervezetek – így a fogyasztóvédelmi szervezetek – közötti kapcsolatok továbbfejlesztését. Ez elsősorban a konfliktusokkal terhelt területeken játszhat fontos szerepet, ahol különösen hasznos a civil társadalom szereplőinek tevékenysége a lakosokkal folytatott, illetve a lakosok közötti együttműködés kialakításában.

Ehhez hozzájárul az új határokon átnyúló programok beindítása is: egyrészt az Európai Regionális Fejlesztési Alap finanszírozásával Bulgária és Románia, másrészt az Előcsatlakozási Alap finanszírozásával Bulgária és Törökország között. Ezek olyan tengeri és tengerparti fellépéseket tesznek lehetővé, amelyek javítják a Fekete-tenger nyugati partján a kapcsolatok és az együttműködés kialakítását.

5. AZ EURÓPAI SZOMSZÉDSÁGPOLITIKA MEGERőSÍTÉSE

A fekete-tengeri régió országai közül öt vesz részt az európai szomszédságpolitikában. Az európai szomszédságpolitika megerősítésével tovább gazdagodna a fekete-tengeri együttműködés, beleértve az európai szomszédságpolitika tematikus dimenziójának kiépítését, valamint az elmélyített és átfogó szabadkereskedelmi megállapodások fokozatos kialakítását. A regionális kapcsolatokat elősegíthetné az utazás törvényi akadályainak felszámolása, az Erasmus Mundus program külső együttműködési eszköze keretében kialakított új ösztöndíjrendszer, valamint az egyetemek közötti együttműködés fokozása.

A javasolt szomszédsági beruházási eszköz az európai szomszédságpolitika keretében kidolgozott cselekvési tervvel rendelkező országokban hozzájárulhat az infrastrukturális beruházások előkészítéséhez és társfinanszírozásához, különösen az energia, a közlekedés és a környezetvédelem területén, szoros együttműködésben a nemzetközi pénzügyi intézményekkel, így az EBB-vel és az EBRD-vel.

6. A REGIONÁLIS SZERVEZETEK SZEREPE

A Bizottság sem új intézmények, sem bürokratikus struktúrák kialakítását nem javasolja. Az EU fő partnerei továbbra is a fekete-tengeri államok maradnak – akár a kétoldalú együttműködési keretben, akár a regionális szintű megbeszélések során. Az EK a tevékenységekhez nagyrészt továbbra is a Bizottság által irányított működő ágazati programokon keresztül járul hozzá.

Az EU-nak mindazonáltal nyitottnak kell lennie a regionális szervezetekkel folytatott kapcsolatok megerősítésére is. Az Unió fekete-tengeri kezdeményezésének az a célja, hogy a régió valamennyi országára kiterjedő, átfogó megközelítést valósítson meg; ebben döntő tényező lehet a Fekete-tengeri Gazdasági Együttműködési Szervezet (BSEC)[10], amely széles körű tagsággal rendelkezik – beleértve az alapító Oroszországot és Törökországot –, és jelentős mértékben hozzájárulhat a fekete-tengeri szinergia sikeréhez.

Az EU és a BSEC kapcsolatai elsősorban a regionális párbeszéd lehetőségét szolgálnák. Ennek keretében például egyes projektek koordinációjának javítása érdekében találkozókat rendeznének magas rangú tisztviselők részvételével.

Az EU fekete-tengeri szinergiáját magas szintű politikai rendezvénnyel lehetne elindítani, amely meghatározná a politikai iránymutatást, és felhívná a figyelmet a szinergiára. Az EU és a BSEC-országok részvételével rendszeres miniszteri ülésekre is sor kerülhet, amennyiben a gyakorlati fejlődés alapján a fekete-tengeri szinergiában részt vevő partnerek úgy látják jónak. E találkozókat követően üléseket lehetne szervezni az EU és az európai szomszédságpolitika fekete-tengeri partnerei között is, lehetőséget biztosítva az európai szomszédságpolitikával kapcsolatos kérdésekről folytatott konzultációra. A fekete-tengeri szinergia kialakítása során fel lehetne használni adott esetben az Európai Parlament és a BSEC parlamenti közgyűlésének már meglévő kapcsolatait is.

Jelenleg hét uniós tagállam vesz részt megfigyelői státuszban a BSEC-ben[11]. Válaszul a BSEC kezdeményezésére, a Bizottság megfigyelői státuszt kért saját maga számára, illetve támogatja az uniós tagállamok megfigyelői státusz iránti kérelmét is.

A Bizottság ugyanakkor nyitott bármely más regionális szerv és kezdeményezés által biztosított megfelelő együttműködési lehetőségre is. A nem kormányzati, civil társadalmi szinten különösen hasznos lehet a Fekete-tengeri Fórum[12], amely elsősorban a regionális partnerségekkel és hálózatokkal foglalkozik.

7. PÉNZÜGYI TÁMOGATÁS

A pénzügyi támogatás általában a társfinanszírozás elve alapján zajlana. A Közösség az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz nemzeti, regionális és határokon átnyúló programjain, az egyéb külső támogatási eszközökön, illetve a két uniós tagállam esetében az Európai Regionális Fejlesztési Alapon keresztül nyújtana pénzügyi támogatást. A regionális együttműködési kezdeményezések finanszírozását megkönnyíti az új közösségi finanszírozási eszközök rugalmasabbá tétele.

Az EBRD és az EBB, valamint a Fekete-tengeri Kereskedelmi és Fejlesztési Bank[13] már jelenleg is jelentős regionális tevékenységet folytat. A fekete-tengeri szinergia ezekhez képest új lehetőségeket biztosítana: többek között kialakítaná a közös finanszírozás mechanizmusait, és kiaknázná az Északi Dimenzió és egyéb rendszerek keretében folyó partnerségek tapasztalatait.

8. KÖVETKEZTETÉS

A Fekete-tenger térsége jelentősen megváltozott az elmúlt években, és e folyamat a mai napig nem zárult le. Ebből következik, hogy az EU új regionális együttműködési kezdeményezése hasznos kiegészítője lehetne a már meglévő kiterjedt kétoldalú és ágazati tevékenységeknek.

Az Európai Unió fekete-tengeri jelenléte új kilátásokat és lehetőségeket nyit meg. Ahhoz, hogy teljes mértékben kiaknázzuk a lehetőségeket, illetve fokozzuk a térség stabilitását és jólétét, következetesebb és hosszabb távú erőfeszítésekre van szükség. Ennek eléréséhez járul hozzá az EU fokozott részvétele a fekete-tengeri regionális együttműködésben.

ANNEX I

Recent and Ongoing EU activities at regional level

Already in a 1997 Communication[14], the Commission stressed the need to support cooperation in the Black Sea region and suggested appropriate areas for Community programmes. In the ensuing period the EC has contributed to a number of initiatives and cooperation programmes of regional relevance, notably:

1. The Baku Initiative

This is a framework to enhance cooperation in both the energy and transport fields and to stimulate progressive convergence towards EC principles.

2. The INOGATE programme

The INterstate Oil and GAs To Europe pipelines, INOGATE, improves the security of energy supply through multi-annual technical assistance programmes. It is supported by the EU-Black Sea and Caspian Sea Basin and its Neighbouring Countries Energy Cooperation Secretariat, as was agreed at the Astana Ministerial Conference on 30 November 2006.

3. Energy infrastructure

The Commission has been working with others on upgrading the energy infrastructure. Major projects have been carried out, including the Baku-Supsa and the Baku-Tbilisi-Ceyhan oil pipelines as well as the Baku-Tbilisi-Erzerum gas pipeline. Furthermore, a number of projects of new energy infrastructure are currently considered. These include the reversal of the Brody-Odessa pipeline and its extension to Plock in Poland, as well as the Constanza-Omisalj-Trieste, Burgas-Vlore and Burgas-Alexandroupolis oil pipelines. In addition, the Commission has acted as a catalyst for the agreement between Greece and Turkey for the completion of a gas pipeline linking the two countries with a possible extension to Italy.

4. TRACECA

The TRAnsport Corridor Europe Caucasus Central Asia (TRACECA) programme provides technical assistance covering road, rail, aviation and maritime transport connections from Central Asia to Europe. It was originally a Community programme but since 1999 it is regulated by a multilateral agreement with intergovernmental structures.

5. High Level Group Initiatives

In 2004, the European Commission established the High Level Group on the Extension of the Major Trans-European Transport Axes to the Neighbouring Countries and Regions. The HLG delivered its recommendations in December 2005. Many of the initiatives put forward by the High Level Group are pertinent to the Black Sea region.

6. Environment

The Commission actively contributes to the work of the Black Sea Commission, the executive body of the Convention on the Protection of the Black Sea against Pollution, which was signed in 1992 by the six littoral states. Furthermore, the Commission chairs the Danube Black Sea Task Force, which was set up by the countries of the Danube-Black Sea region in 2001 to encourage a strategic focus on investments in the field of water.

7. Conflict Resolution

The Commission has contributed to activities aiming at conflict resolution, notably through the Border Assistance Mission for Moldova and Ukraine.

8. National Research and Education Networks

The interconnection of the National Research and Education Networks (NRENs) to the pan-European research backbone GEANT has been achieved for all the European Union Member States and Candidate Countries. As regards Moldova and the Caucasus countries, they are only linked with very limited capacity, while the Ukraine is not linked at all, which constitutes a major blocking factor to the further development of research and education efforts in the region.

9. Science and Technology

Efforts to consolidate the potential of the Black Sea countries and to establish stronger links with the scientific community of the EU were spearheaded by the INCO Programme of the 6th Framework Programme for Science, Technology and Development (2002-2006). This programme was aimed at the Bulgaria, Romania and Turkey as well as eastern ENP partners. The Framework Programme included additional and substantial cooperation with the latter, particularly through the INTAS Programme which focused on cooperation between the EU and Eastern Europe and Central Asia. In September 2005, the Ministers of countries that belong to BSEC adopted a ‘ BSEC Action Plan on cooperation in science and technology ’. This plan was developed with European help for a 4 years period. It aims at enhancing S&T cooperation among the Black Sea countries as well as between BSEC and the EU. The Commission participates in all S&T Working Group meetings to assist in the implementation of the Action Plan.

[pic]

[1] A Fekete-tenger térsége a következő országokat jelenti (lásd a II. mellékletben található térképet): nyugaton Görögország, Bulgária, Románia és Moldova, északon Ukrajna és Oroszország, keleten Grúzia, Örményország és Azerbajdzsán, délen pedig Törökország. Örményország, Azerbajdzsán, Moldova és Görögország ugyan nem érintkezik közvetlenül a Fekete-tengerrel, azonban történelme, közeli elhelyezkedése és szoros kapcsolatai révén mégis természetes része a régiónak.

[2] A kezdeményezést Ausztria, az Európai Bizottság és a stabilitási paktum országai dolgozták ki a dunai együttműködés kiszélesítése és elmélyítése, valamint az erre vonatkozó politikai és gazdasági dimenziók pontos meghatározása érdekében.

[3] Ilyenek az ENSZ, az EBESZ, az OECD és az Európa Tanács programjai vagy az Egyesült Államok GMF-alapjának fekete-tengeri regionális együttműködési alapja.

[4] A konkrét feladatok a 3. és 4. fejezetben dőlt betűvel szedve szerepelnek.

[5] A Dél-Kelet-Európai Együttműködési Kezdeményezés határokon átnyúló bűnözés leküzdésére irányuló regionális központja Bukarestben működik. A SECI tagjai és megfigyelői között számos fekete-tengeri állam található.

[6] A Fekete-tengeri Határkoordinációs és Információs Központ Burgasban működik. A központ információkat nyújt a fekete-tengeri régióban felderített illegális tevékenységekről, és támogatja a parti őrségek közötti információcserét.

[7] COM(2007) 1 végleges, 2007.01.10.

[8] COM(2007) 32 végleges, „Közlekedéspolitikai iránymutatások Európában és a szomszédos régiókban”. Ez a közlemény a magas szintű munkacsoport ajánlásai alapján az uniós közlekedési rendszer szomszédos országokkal történő szorosabb integrációjának első lépéseit vázolja fel.

[9] COM(2005) 504 és COM(2005) 505, 2005. október 24.

[10] A BSEC 1992-ben jött létre, majd 1999-ben nemzetközi szervezetté alakult. Kezdetben csak a gazdasági együttműködéssel foglalkozott, majd fokozatosan kibővítette tevékenységi körét. Tagjai közé az 1. lábjegyzetben felsorolt fekete-tengeri országok, valamint Albánia és Szerbia tartoznak.

[11] A Cseh Köztársaság, Németország, Franciaország, Olaszország, Ausztria, Lengyelország és Szlovákia.

[12] A Fekete-tengeri Fórum román kezdeményezés.

[13] A Fekete-tengeri Kereskedelmi és Fejlesztési Bank (BSTDB) székhelye Theszalonikiben van. Részvényesei a BSEC alapító tagállamai.

[14] COM(97) 597 final. Communication on Regional Cooperation in the Black Sea Area