Az Európai Parlament állásfoglalása

a 2004. pénzügyi évre szóló hatodik, hetedik, nyolcadik és kilencedik Európai Fejlesztési Alap költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozat szerves részét képező megjegyzésekkel

AZ EURÓPAI PARLAMENT,

- tekintettel a 2003. évi mentesítési határozat nyomon követéséről szóló bizottsági jelentésre (COM(2005)0449),

- tekintettel a 2004. pénzügyi évre szóló 6., 7., 8. és 9. Európai Fejlesztési Alap pénzügyi mérlegeiről és kezelésének elszámolásáról szóló bizottsági közleményre (COM(2005)0485- C6-0430/2005),

- tekintettel a 2004. pénzügyi évre szóló 6., 7., 8. és 9. Európai Fejlesztési Alap pénzügyi irányításáról szóló bizottsági közleményre (COM(2005)0307),

- tekintettel a Számvevőszéknek a 2004. pénzügyi évre szóló 6., 7., 8. és 9. Európai Fejlesztési Alapból (EFA) finanszírozott tevékenységekre vonatkozó éves jelentésére, az intézmények válaszaival együtt [1],

- tekintettel a Számvevőszék által az EK-Szerződés 248. cikke értelmében kiállított, az elszámolások megbízhatóságát, valamint az azok alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló megbízhatósági nyilatkozatra [2],

- tekintettel a Számvevőszék 2/2005. sz. külön jelentésére az AKCS-országok számára nyújtott EFA költségvetési segélyek: a "közfinanszírozás reformja" területének Bizottság általi irányítása témájában, a Bizottság válaszaival együtt (benyújtva az EK-Szerződés 248. cikke (4) bekezdésének második albekezdése szerint) [3],

- tekintettel az Egyesült Nemzetek Szervezetének a millenniumi fejlesztési célokról szóló 2005. évi jelentésére [4],

- tekintettel az Európai Közösség fejlesztési politikájáról szóló, a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek címzett bizottsági közleményről [5] szóló, 2001. március 1-jei állásfoglalására,

- tekintettel a 2004-ben az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés keretében folytatott munkákról [6] szóló, 2005. március 9-i állásfoglalására,

- tekintettel a kibővített Unió 2007-2013 politikai kihívásairól és költségvetési eszközeiről szóló, 2005. június 8-i állásfoglalására [7],

- tekintettel az egy Afrika fejlesztésére vonatkozó stratégiáról szóló, 2005. november 17-i állásfoglalására [8],

- tekintettel az EuropAid Együttműködési Hivatal 2004. évi tevékenységéről szóló éves jelentésre,

- tekintettel a fejlesztési politikáról és a 2004. évi külső segélyről szóló 2005. évi éves jelentésről szóló bizottsági közleményre (COM(2005)0292),

- tekintettel a Tanács 2006. február 22-i ajánlásaira (5677/2006 – C6-0094/2006, 5679/2006 – C6-0095/2006, 5680/2006 – C6-0096/2006, 5681/2006 – C6-0097/2006),

- tekintettel az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni országok, másrészről az Európai Közösség és annak tagállamai között 2000. június 23-án Cotonou-ban (Benin) aláírt partnerségi megállapodásra [9] (Cotonou-i Megállapodás),

- tekintettel a negyedik AKCS–EK-megállapodás [10] második pénzügyi jegyzőkönyve keretében a Közösség által nyújtott segélyek finanszírozására és irányítására vonatkozóan a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői között 1995. december 20-án létrejött belső megállapodás 33. cikkére,

- tekintettel a Cotonou-i Megállapodás pénzügyi jegyzőkönyve keretében a Közösség által nyújtott segélyek finanszírozására és irányítására, valamint az EK-Szerződés negyedik része [11] alapján a tengerentúli országoknak és területeknek szánt pénzügyi segélyek felhasználására vonatkozóan a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői között 2000. szeptember 18-án létrejött belső megállapodás 32. cikkére,

- tekintettel az EK-Szerződés 276. cikkére,

- tekintettel a negyedik AKCS-EK-megállapodás [12] szerint a fejlesztések finanszírozására alkalmazandó az 1998. június 16-i pénzügyi rendelet 74. cikkére,

- tekintettel a 9. Európai Fejlesztési Alapra [13] alkalmazandó, 2003. március 27-i pénzügyi rendelet 119. és 120. cikkére,

- tekintettel eljárási szabályzata 70. cikkére, 71. cikke francia harmadik bekezdésére és V. mellékletére,

- tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és a Fejlesztési Bizottság véleményére (A6-0110/2006),

A. mivel a 9. Európai Fejlesztési Alapra alkalmazandó 2003. március 27-i pénzügyi rendelet 119. cikke kötelezi a Bizottságot arra, hogy kövessen el mindent a mentesítő határozatot kísérő észrevételek megválaszolására, és hogy a Parlament felkérésére készítsen jelentést ezen észrevételek és megjegyzések tekintetében hozott döntésekről,

B. mivel a Közösség külső segítségnyújtásának irányítását célzó reform 2000 májusában [14], a Közösség fejlesztési politikájának reformja pedig 2000 novemberében [15] elkezdődött,

C. mivel a Cotonou-i Megállapodás 2003. április 1-jén hatályba lépett,

Az EFA és a millenniumi fejlesztési célok (MFC)

1. úgy véli, hogy a fejlesztési politika az Európai Unió külső fellépéseinek lényeges eleme, és ennek céljai a szegénység felszámolása szociális és gazdasági reformok, valamint a szociális, oktatási, egészségügyi infrastruktúra erősítése segítségével, a szegény népesség termelőképességének növelésével, a fenntartható környezet biztosításával és az érintett országok számára támogatások nyújtásával, abból a célból, hogy fokozni tudják a növekedést és a helyi lehetőségeket; örömét fejezi ki az iránt, hogy a Bizottság az MFC megvalósítására törekszik;

2. úgy véli, hogy az Európai Fejlesztési Alap (EFA) e politika megvalósításának fontos eszköze az afrikai, karibi és csendes-óceáni országokban (AKCS), és hogy hatékonyságát erősíteni kell, nagy súlyt fektetve a szegénység felszámolására irányuló intézkedésekre, valamint az átláthatósággal, felelősséggel és a jó pénzügyi irányítással jellemzett gyors megvalósításra;

3. tudatában van annak a problémának, amelyet a közösségi segítségnyújtás hatásának mérése jelent az MFC több adományozóval támogatott környezetekben való megvalósítása szempontjából; felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen nagyobb erőfeszítést egy megfelelő mechanizmus létrehozására egy ilyen hatás mérése érdekében és ne pusztán a fejlődő országoknak az MFC megvalósítása terén elért eredményeire szorítkozzék;

4. egyetért a Számvevőszékkel [16] azzal kapcsolatban, hogy szükség van objektív, hasznos és átfogó mutatókra a segélyek eredményének méréséhez; bízik abban, hogy ez teljesül a 2007–2013 közötti időszakra;

5. megjegyzi, hogy 2004-ben az AKCS-országoknak az EuropeAid által nyújtott 2723 millió EUR összegű teljes finanszírozásából (EFA és az Unió általános költségvetése) 41 % (1129 millió EUR) jutott az infrastruktúrákra és a szociális ellátásokra; sajnálja, hogy csupán 12 millió EUR-t (0,4 %) fordítottak az "alapfokú oktatásra" és 74 millió EUR-t (2,7 %) az "alapvető egészségügyi ellátásra" a mentesítésről szóló előző állásfoglalása [17] 6. bekezdésében megfogalmazott ajánlás ellenére; nyomatékosan felkéri a Bizottságot arra, hogy növelje ezen ágazatok kereteit és kéri, hogy lényegesen növekedjen az Unió fejlesztési együttműködésre fordított kiadásainak százalékos aránya az alapfokú oktatás és egészségügy fejlesztése terén a fejlődő országokban;

6. ragaszkodik hozzá, hogy az országstratégiai dokumentumok következő körében nagyobb hangsúlyt fektessenek az MFC fő egészségügyi és oktatási szektoraira;

7. üdvözli, hogy a szektorális költségvetési támogatást [18] az oktatás és az egészségügy finanszírozását növelő eszközként azonosítják; ezt az opciót hatékonyabbnak ítéli az általános költségvetési támogatásnál, még azokban az esetekben is, amikor ezekben a szektorokban elért eredményekhez kapcsolódik;

8. támogatja a Bizottságot a Cotonou-i Megállapodás előírásainak gyakorlati megvalósításáért tett erőfeszítéseiben; ugyanakkor megjegyzi, hogy a Bizottság nem segítette elő megfelelő módon a tisztességes kereskedelmet, noha ezt a Megállapodás 23. cikkének g) pontja előírja; felszólítja a Bizottságot, hogy támogassa a Cotonou-i Megállapodás valamennyi rendelkezését, különösen a kereskedelem fejlesztéséről és a tisztességes kereskedelem népszerűsítéséről szóló 23. cikk g) pontját;

9. úgy ítéli meg, hogy a demokratizálódás, a jó kormányzás, az emberi jogok, az esélyegyenlőség, különösen a nők jogainak tiszteletben tartása, a jogállamiság megszilárdítása és a hatékony jogi és polgári intézmények fejlesztése nem csupán természetüknél fogva fontos értékek, amelyek a külső támogatásoknál követendő célok, hanem jótékony hatást fejthetnek ki a külső támogatásokra vonatkozó projektek megfelelő irányítására is;

Könyvvitel

10. aggodalommal tölti el az a tény, hogy az EFA könyvelésének korszerűsítése nem fejeződik be a tervezett határidőre, valamint az, hogy számláit jelenleg a meglévő online könyvelési rendszer (OLAS) alapján kezelik; tájékoztatást kér félévenként az új integrált informatikai rendszer korszerűsítésének (ABAC-EFA) és a székhelyen és a küldöttségekben a rendszer megvalósításának a helyzetéről;

11. megállapítja, hogy noha az Európai Beruházási Bank (EBB) által kezelt EFA-alapok ellenőrzése nem tartozik a Számvevőszék és a Parlament hatáskörébe a mentesítési eljárás során, ezeket az EFA könyvvitelében csatoltan tüntetik fel; úgy véli, hogy az ezekre az alapokra vonatkozó információk (összegek felhasználásonkénti bontásban; eredmények áttekintése) átadása az EFA könyvvitelének felmentésére felhatalmazott mentesítő hatóság számára lehetővé tenné az átláthatóság javítását; kéri az EBB-t és a Bizottságot, hogy ezeket az információkat adja át és tüntesse fel az EFÁ-ra vonatkozó jelentéseiben;

Megbízhatósági nyilatkozat

12. megjegyzi, hogy az alább felsorolt problémák kivételével a Számvevőszék [19] véleménye szerint az elszámolások híven tükrözik a hatodik, hetedik, nyolcadik és kilencedik EFA bevételeit és kiadásait:

a) az aktívum hiányos jellege, amennyiben a Bizottság nem vizsgálta elég behatóan azt a kérdést, hogy mekkora a rendezésre váró előlegekből az a rész, amelyet az adósoknak vissza kell fizetni az EFA számára;

b) a kétes kinnlevőségekre szánt tartalékok hiányos jellege, amelyek nem tükrözik a behajthatatlan kinnlevőségek tényleges szintjét;

c) az a tény, hogy a pénzügyi kimutatásokhoz csatolt jelentésben szereplő Stabex-alap egyenlege (832 millió EUR) nem megbízható;

13. megjegyzi, hogy a Számvevőszék éves jelentése szerint az EuropeAid vezérigazgatója tevékenységi jelentésében nem említi a belső ellenőrzést érintő jelentős hiányosságokat; megjegyzi, hogy e hiányosságok a könyvvizsgálat és a nyomon követés elégtelenségére utalnak, valamint hogy a nemzeti pénzfolyósító szervek irányítási képességeit érintő hiányosságok miatt nagyobb mennyiségű munka nehezedik a küldöttségekre; kéri a Bizottságot, hogy tegye meg a megfelelő intézkedéseket és azokról számoljon be;

14. az elszámolás megbízhatóságának alapjául szolgáló műveletek tekintetében megállapítja, hogy a Számvevőszék megítélése szerint a figyelembe vett bevételek, az EFA-támogatások, valamint a pénzügyi év kötelezettségei és kifizetései összességében véve jogszerűek és szabályszerűek;

15. emlékeztet arra, hogy a Számvevőszék éves jelentésében hangsúlyozza azt, hogy a szándékos szabálytalanságok és a Bizottság ellenőrzésének körén kívül elkövetett korrupciós cselekmények jellegüknél fogva nem deríthetők fel következetesen a Számvevőszék könyvvizsgálati politikáinak és normáinak alkalmazásával; úgy véli, hogy a Bizottságnak a külső támogatásra vonatkozó valamennyi fellépésében őrködnie kell afelett, hogy:

- ellenőrzési környezete védett, széles körű és megerősített vagy hatékonyabb legyen;

- hogy biztosítsák a csalást, szabálytalanságot vagy hivatali visszásságot jelentő személyek védelmét mind a Bizottság szervezeti egységein belül és közvetítői szerveinél, mind pedig a nemzeti, engedélyezésre jogosult és kedvezményezett szerveken belül, figyelembe véve a fenti 9. bekezdésében megfogalmazott ajánlását;

Jelentés a pénzügyi irányításról

16. örömmel fogadja a pénzügyi irányításról szóló jelentésben található információk mennyiségi és minőségi javulását, azonban a Számvevőszékhez hasonlóan kéri a Bizottságot, hogy e jelentést a jövőben tegye még tartalmasabbá, különösen azért, hogy a projektekre kiutalt összegeket, a költségvetési támogatást és a kilencedik EFÁ-hoz tartozó nem programozható segélyt csak úgy, mint a korábbi EFA segélyeket, össze lehessen hasonlítani, valamint azért, hogy az ezekre vonatkozó adminisztratív költségek átláthatóak legyenek;

17. üdvözli a tényt, hogy a 10000000 EUR-ra jutó átlagos személyzet arányát az 1999-es 4,1-ről 2004-re sikerült 4,8-ra emelni; sajnálatát fejezi ki, hogy ez a szám jóval az európai adományozók átlaga alatt van és jelenleg csökken;

Felelősség

18. megállapítja, hogy míg a fejlesztési és humanitárius segélyek biztosa az EFA politikájáért és az ehhez tartozó, az EuropeAid által irányított projektek és programok egyedi kérdéseiért felelős, addig a külkapcsolatok és az európai szomszédsági politika biztosa az EFÁ-kat végrehajtó EuropAid működésének irányításáért; továbbra aggodalommal állapítja meg, hogy a felelősségek továbbra sem egyértelmű megosztása félreérthetőséget és működési zavarokat okozhat; kéri a Bizottságot, hogy az EFA és a külső segély tekintetében világosabban határolja körül a felelősségeket;

Végrehajtás és fennálló kötelezettségvállalások

19. megjegyzi, hogy az EuropeAid 2004 végére 9776 millió EUR fennálló kötelezettségvállalást jelez az általa kezelt költségvetési sorokra; megítélése szerint ez a szint túlságosan magas, és nyomatékosan kéri a Bizottságot, hogy gyorsítsa meg a külső segély végrehajtását;

20. hangsúlyozza, hogy noha kívánatos egy gyorsabb végrehajtás, ez önmagában nem elegendő annak megállapítására, hogy az EFA-eredmények javultak, mert erőfeszítéseket kell tenni a célok jobb elérése érdekében is; tudomásul veszi a pénzügyi irányításról szóló jelentésben szereplő célok és eredmények közötti összehasonlítást, de felkéri a Bizottságot, hogy tegyen erőfeszítéseket számszerűsíthető célok meghatározására, a pénzügyi rendelet előírásai mellett;

21. felkéri a Bizottságot, hogy tanulmányozza azon igazgatási, jogalkotási, technikai és egyéb intézkedések megvalósíthatóságát, amelyek célja hogy – még mielőtt további növelést vennének tervbe – elősegítsék a külső segélynyújtás területein a fennálló kötelezettségvállalások jobb irányítását és csökkentését, valamint hogy, erről számoljon be;

Költségvetési támogatás AKCS-országoknak

22. megállapítja a költségvetési támogatás növekvő jelentőségét, minthogy 2004-ben 23 AKCS-országban 624 millió EUR-t költöttek; elismeri, hogy a támogatás hatékonyan elősegítheti a szegénység csökkentésére és a kedvezményezett országok közfinanszírozásának jobb irányítására irányuló célok megvalósítását, különösen ezen országok "alkalmazkodási érzékének" serkentésével; kéri a Bizottságot, hogy a gazdasági reformokat és a közfinanszírozás irányításának minőségét értékelő olyan eszközök, mint a költségvetési támogatáshoz való jog megnyitása feltételeit hangolja össze a Cotonou-i Megállapodás 61. cikke (2) bekezdése értelmében [20];

23. támogatja a Bizottság azon erőfeszítéseit, amelyek a kedvezményezett országokban a közfinanszírozások reformjának végrehajtása során megvalósított előrelépések nyomon követéséhez és értékeléséhez szükséges eszközök végrehajtására irányulnak; számít arra, hogy a reformok végrehajtásának nyomon követésére a finanszírozási határozatok és megállapodások, valamint a megfelelő eszközök használata a jövőben szervezettebb módon kerül ismertetésre annak érdekében, hogy egyértelművé váljon, hogy a kedvezményezett országok közfinanszírozásának reformjai által követett irány kielégítő ;

24. elvárja a Bizottságtól, hogy különös figyelmet szenteljen a hazai bevételek beszedésére és a csalás és a korrupció elleni harcra a kedvezményezett országokban, valamint elvárja, hogy újabb erőfeszítéseket hagyjon jóvá e problémák megfelelő figyelembe vételére a közfinanszírozási reformok végrehajtása keretében;

25. felhívja a Bizottságot, hogy lehetőség szerint javítsa kapcsolatait helyi szinten a többi finanszírozóval, különös tekintettel a költségvetési segélyre vonatkozó információkra, hogy javítsa a tervezés és a programozás terén tett intézkedéseket és ezáltal a közfinanszírozások reformjainak minőségét és hatékonyságát;

26. arra ösztönzi a Bizottságot, hogy erősítse meg és tegye módszeresebbé a felső ellenőrző intézményekkel való együttmûködését, valamint hogy lehetőség szerint kérje fel a kedvezményezett országok kormányait arra, hogy biztosítsanak aktívabb parlamenti részvételt a pénzügyi ellenőrzésben és a közfinanszírozási reformok folyamatában;

Felső szintű ellenőrzési hivatalok

27. emlékeztet arra, hogy a Parlament, a Tanács és a Számvevőszék jelentőséget tulajdonít az AKCS-országok felső ellenőrző hivatalai az EFA ellenőrzésében való részvételének [21];

28. megjegyzi, hogy a Bizottság különböző módozatokat tervez az AKCS-országok felső ellenőrzési hivatalai szerepének támogatására és népszerűsítésére; értékelő jelentést kér a különböző opciókról és azok megfelelő időben való végrehajtásáról a következő mentesítésre;

A költségvetésbe való felvétel

29. megítélése szerint az EFA költségvetésbe való felvétele számos bonyodalmat és nehézséget megszüntetne, lehetővé tenné az alapok gyorsabb utalását és felszámolná a jelenlegi demokratikus deficitet;

30. emlékeztet a fent említett 2005. június 8-i állásfoglalására, amelyben kijelentette:

"Európai Fejlesztési Alap (EFA),

emlékeztet arra, hogy, a költségvetés egyediségének elve alapján és átláthatósági okokból határozottan állást foglalt az EFA általános költségvetésbe való beillesztése mellett, de megjegyzi, hogy pénzügyi téren a költségvetésbe való felvétel csak akkor fogadható el, ha a pénzügyi keret teljes plafonja új forrásokat hoz az általános költségvetés számára; hangsúlyozza, hogy a költségvetési előirányzatokat korlátozni kell annak érdekében, hogy az AKCS-országokra gyakorolt negatív hatásokat el lehessen kerülni; hangsúlyozza, hogy az EFA beillesztése az általános költségvetésbe az AKCS-országokkal fenntartott partnerség elvének tiszteletben tartása mellett kell történjen".

31. sajnálja, hogy az Európai Tanács 2005. december 15-i és 16-i brüsszeli ülése nem fogadta el az EFA költségvetésbe való felvételét, de örömét fejezi ki, amiért a tagállamok megegyeztek folyóáron 22682 millió EUR kiutalásáról az AKCS-országokkal folytatott együttműködésre a 2008-tól 2013-ig terjedő időszakra; kéri mindazonáltal a Tanácsot és a Bizottságot, hogy folytassák az EFA általános költségvetésbe való beillesztését; várja a végső határozatot a 2007-től 2013-ig terjedő időszakra szóló pénzügyi tervről a Parlament és a Tanács között az új intézményközi megállapodásról született megállapodás függvényében;

A segély- és támogatásirányítás decentralizálása

32. támogatja a Bizottság forrásainak és döntési jogköreinek a Bizottság küldöttségei felé való decentralizálását; reméli, hogy ez az új szervezési mód lehetővé teszi a kötelezettségek és kifizetések még gyorsabb végrehajtását, valamint a projektek jobb nyomon követését;

33. felhívja a figyelmet azokra a kockázatokra, melyeket a Bizottságnak az AKCS-országokban működő küldöttségei felé történő decentralizációs folyamat jelent, például a megfelelő személyzet megtalálásának akadályai, valamint a szabályok a Bizottság egyes küldöttségeiben való nem koherens értelmezésének kockázata; hangsúlyozza, hogy javítani kell a szabályokat és egyensúlyt kell találni egyrészt a megerősített ellenőrzési mechanizmusok és jelentések készítése, másrészt egy gyors és hatékony döntési folyamat között, amely a küldöttségek számára lehetőséget nyújt a projektekre vonatkozó fő döntések meghozatalára;

34. üdvözli, hogy szinte valamennyi küldöttség decentralizálása megtörtént; kéri, hogy igazolják számára azt, hogy a forrásoknak és a döntési hatásköröknek a küldöttségek felé történő decentralizálását a személyzet képzése és megfelelő ellenőrzések kísérik; kéri egy beszámoló elkészítését a decentralizációs folyamat helyzetéről, a várható eredmények számszerűsíthető mutatók segítségével való leírásával, az eddig visszavont előnyöket, a küldöttségekben létrehozott ellenőrző szerkezeteket és a belső ellenőrzési normák alkalmazásának helyzetét bemutató leírással;

Stabex-alap

35. megjegyzi, hogy a Bizottság 2004-ben befejezte a Stabex-alap leltárát, amelyből kitűnik, hogy egyes AKCS-államok nem küldik el a kért pénzügyi kimutatásokat és hogy következésképpen a bejelentett 832 millió EUR banki egyenleg egy meghatározatlan részét a Bizottság nem igazolta hiteles dokumentumokkal; megismétli a Bizottsághoz arra vonatkozóan intézett múlt évi kérését, hogy a kedvezményezett országokkal együtt dolgozzon az ellenőrzések javításán és ügyeljen arra, hogy a fennmaradó pénzeszközök befektetésére a legrövidebb időn belül sor kerüljön;

Belső ellenőrzési minták

36. üdvözli a Bizottság belső ellenőrzés terén tett erőfeszítéseit; mindazonáltal aggodalmát fejezi ki azzal kapcsolatosan, hogy a Bizottság egyes ellenőrzési normáknak csak az alapvető irányvonalát tartja tiszteletben; kéri a Bizottságot, hogy számoljon be a belső ellenőrzések normáinak tiszteletben tartásáról;

Láthatóság és átláthatóság

37. sürgeti a Bizottságot, hogy a hatodik, hetedik, nyolcadik és kilencedik Európai Fejlesztési Alap végrehajtását illető hatékony és eredményes gazdálkodásról és megbízhatóságról szóló jobb tájékoztatás és fokozottabb átláthatóság érdekében tegye világossá azt a válaszát, amit az Európai Számvevőszék éves jelentésének 1. fejezete 8a. pontjában megfogalmazott – a legfontosabb ügyekkel kapcsolatban további magyarázatot igénylő – kérésre adott, a kilencedik EFA forrásainak emelésével, külön hivatkozással a Kongói Demokratikus Köztársaság részére nyújtott segélyt feltüntető tételre;

38. elismeri, hogy a Bizottság fejlődést ért el a közösségi fellépések jobb átláthatósága biztosításában a külső segélyek terén, és ösztönzi az erőfeszítések folytatására; mindazonáltal sajnálatát fejezi ki, hogy az Egyesült Nemzetek szervezeteivel és más szervezetekkel közösen irányított számos projekt és program esetében az Európai Unió részvétele a nyilvánosság számára nem látható; kéri a Bizottságot, hogy kitartóan kérje fel e szervezeteket arra:

- hogy biztosítsák az EU hozzájárulásainak és támogatásainak láthatóságát a nyilvánosság számára;

- hogy olyan rendelkezéseket készítsenek elő, amelyek lehetővé teszik értékelési, könyvvizsgálati és ellenőrzési tevékenységek színvonalas végzését, beleértve a közösen vagy e nemzetközi szervezeteken vagy nem kormányzati szervezeteken keresztül vezetett projekteket és programokat is.

[1] HL C 301., 2005.11.30., 249. o.

[2] HL C 301., 2005.11.30., 261. o.

[3] HL C 249., 2005.10.7., 1. o.

[4] Az ENSZ Információs Osztálya által 2005 májusában közzétett DPI/2390 jelentés,http://millenniumindicators.un.org.

[5] HL C 277., 2001.10.1., 130. o.

[6] HL C 320. E, 2005.12.15., 142. o.

[7] Elfogadott szövegek, P6_TA(2005)0224.

[8] Elfogadott szövegek, P6_TA(2005)0445.

[9] HL L 317., 2000.12.15., 3. o.

[10] HL L 156., 1998.5.29., 108. o.

[11] HL L 317., 2000.12.15., 355. o.

[12] HL L 191., 1998.7.7., 53., o.

[13] HL L 83., 2003.4.1., 1. o.

[14] A külső segítségnyújtás irányításának reformjáról szóló, 2000. május 16-án elfogadott bizottsági közlemény.

[15] Az Európai Közösség fejlesztési politikájáról szóló, az Általános Ügyek (Fejlesztés) Tanácsa által 2000. november 10-én elfogadott tanácsi és bizottsági nyilatkozat.

[16] 4/2005. sz. külön jelentés, 63. pont.

[17] HL L 196., 2005.7.27., 155. o.

[18] Válasz a DEVE kérdőív 1.4. kérdésére.

[19] Számvevőszék, a 2004. évi költségvetésre vonatkozó éves jelentés, 261. o.

[20] "A makrogazdasági és ágazati reformok támogatására közvetlen költségvetési segély akkor kerül engedélyezésre, amikor:a)a közkiadások kezelése megfelelően átlátható, felelős és hatékony;b)maga az ország által jól meghatározott, és az alapokból támogatást nyújtók által jóváhagyott ágazati vagy makrogazdasági politikákat hoztak létre, ésc)a közbeszerzések szabályai ismertek és átláthatóak."

[21] Lásd a 2002. pénzügyi évre vonatkozó hatodik, hetedik, nyolcadik és kilencedik Európai Fejlesztési Alap költségvetésének végrehajtására vonatkozóan a Bizottságot mentesítő határozathoz csatolt észrevételekre vonatkozó állásfoglalás 21–24. bekezdéseit (HL L 330., 2004.11.4., 128. o.).

--------------------------------------------------