EURÓPAI BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 2011.10.11. 
SEC(2011) 1166 végleges 
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
A hatásvizsgálat összefoglalása 
amely a következ ő dokumentumot kíséri 
Javaslat 
 
Az Európai Parlament és a Tanács rendelete a közös európai adásvételi jogról 
{COM(2011) 635 végleges} 
{SEC(2011) 1165 végleges}  
 
 1 
1. ELJÁRÁSI KÉRDÉSEK ÉS KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELTEKKEL 
Az Európai Bizottságnál (a továbbiakban: „Biz ottság”) 2001 óta folyik az európai szerz ődési 
joggal kapcsolatos munka. A Bizottság 2010 júliusában elfogadta a fogyasztók és a 
vállalkozások javára szolgáló európai szerz ődési jog felé történ ő előrehaladás szakpolitikai 
választási lehet őségeiről szóló zöld könyvet (a továbbiakban: „zöld könyv”). A Bizottság 
2011. évi munkaprogramja el őírja, hogy 2011 utolsó negy edévében stratégiai 
kezdeményezésként az európai szerz ődési jogra vonatkozóan jogi eszközt kell el őterjeszteni. 
 
A Bizottság 2010 áprilisában szakért ői csoportot hozott létre a tervezett jogi eszköz 
megvalósíthatósági tanulmányának elkészítésé re. A tanulmány 2011 áprilisában készült el. 
Egy hatásvizsgálatért felel ős irányítócsoport 5 ülés kere tében vitatta meg a zöld könyv 
tervezetét, a hatásvizsgálatról készült jele ntést és a megvalósíthatósági tanulmányt. 
 A Bizottság folyamatos konzultációkat foly tatott. A zöld könyv nyomán számos különféle 
érdekelttől 320 válasz érkezett be. A Bizottság ezek  alapján azonosíthatta a szakpolitikai 
alternatívákkal kapcsolatos a ggályokat, és reagálhatott azokr a. A Bizottság ugyanakkor a 
legfontosabb érdekeltekkel szakért ői csoportot hozott létre, amelyben vállalkozások, 
fogyasztók, valamint jogászok is képviselteti k magukat. A Bizottság annak érdekében, hogy a 
szabályok valamennyi gyakorlati problémát lefedj enek, és felhasználóbarát kialakításúak 
legyenek a szakért ői csoporttal folyamatosan konzultációt  folytatott a megvalósíthatósági 
tanulmányról. Ezen túlmen ően a Bizottság az Eurobarométer, a kkv-panel és az Európai 
Vállalkozási Tesztpanel útján felméréseket végzett a vállalkozások és fogyasztók körében. 
2010 novemberében a szerz ődési jog témájában munkaértekezl etet szerveztek az érintett 
vállalkozások számára. A Bizottság tisztvisel ői találkozót tartotta k a Fogyasztók Európai 
Szervezete képvisel őivel és részt vettek az európai fogyasz tói tanácsadói csoport két ülésén is. 
 
2. PROBLÉMAMEGHATÁROZÁS 
2.1. Bevezetés 
A szerződési jogban a tagállamok között mutatkozó eltérések az Unióban hátráltathatják a 
határon átnyúló kereskedelmet, mivel a váll alkozásokat és a fogyasztókat visszatartják a 
határon átnyúló ügyletekt ől. Azok az árukereskedelemmel fo glalkozó vállalkozások, amelyek 
más uniós piacokra exportálnak, évente 1 milliárd EUR-t megközelít ő, szükségtelen piacra 
lépési ügyleti költségekkel szembesülnek. Több tízmilliárd EUR-t tesz ki azon kereskedelmi 
ügyletek értéke, amelyeket a szerz ődési jogi különbségek vissz atartó hatása miatt nem 
valósítanak meg. 
 
2.2. A hatályos uniós jogszabályi keretrendszer a szerz ődési jog területén 
A szerződési jog hatályos jogszabályi keretrends zerét a nemzeti jog különbségei jellemzik. 
Noha a szerz ődési jog területén számos uniós és nem zetközi jogi eszközt fogadtak el, nincs 
olyan egységes és átfogó szabályrendszer, am elyet a vállalkozások és a fogyasztók Unión 
belüli, határon átnyúló ügyleteik esetén alkalmazhatnának. 
 
2.3. 1. probléma: A szerz ődési jog eltérései akadályozz ák a vállalkozások határon 
átnyúló kereskedelemét és besz űkítik azok határon átnyúló tevékenységét  
Jelenleg az EU-n belüli ár ukereskedelemmel foglalkozó ö sszes uniós vállalkozásnak 
átlagosan mindössze 9,3 %-a folytat exporttevék enységet. Többségük (vállalkozások közötti 
 
 2viszonylatban 62 %, vállalkozások és f ogyasztók közötti visz onylatban pedig 57 %) 
legfeljebb 3 másik tagállamba exportál. A ha táron átnyúló kereskedelem e viszonylag 
alacsony szintjének egyik oka, hogy a határon át nyúló kereskedelem szabályozási (pl. az 
adószabályozás, a szerz ődési jog és a közigazgatási el őírások eltérései) és  gyakorlati (pl. 
nyelv, szállítás, értékesítés utáni karbanta rtás) akadályai továbbra is megmaradtak. 
 
A szerződési jogi eltérések határon átny úló kereskedelemre gyakorolt kedvez őtlen 
hatásai:  A szerződési joghoz kapcsolódó akadályok egye s vállalkozásokat eltántorítanak a 
határon átnyúló kereskedelemt ől. A vállalkozások közötti ügyl etekben érintett vállalatok 
61 %-át, a vállalkozások és f ogyasztók közötti ügyletekben érin tett vállalkozásoknak pedig 
55 %-át gyakran vagy legalább al kalmanként visszatartják szerz ődési joggal kapcsolatos 
akadályok. Ezen felül a vállalkozások közötti ügyletekr ől szóló Eurobarométer felmérés 
válaszadóinak 3 %-a, míg a vállalkozások és fogyasztók közötti ügyletekr ől szóló ugyanilyen 
felmérés válaszadóinak 2 %-a emiatt minden es etben lemondott az exportálásról. Másodszor 
is a szerződési joghoz kapcsolódó akad ályok a vállalkozásokat határ on átnyúló tevékenységük 
leszűkítésére készteti. A határ on átnyúló kereskedelem terén aktív, vagy az iránt érdekl ődő, 
szerződési jogi akadályokat tapasz taló vállalatok több mint 80 %-a  (a vállalkozás ok közötti és 
a vállalkozások és fogyasztók közötti ügyletekben egyaránt) arról számolt be, hogy emiatt 
kevesebb uniós országba exportá l. Becslések szerint a szerz ődési jog miatt a határon átnyúló 
kereskedéssel felhagyó vállalkozások következtében meg nem valósult Unión belüli 
kereskedelem értéke a 26 milliárd EUR (Litvánia GDP-jének megfelel ő érték) és 184 milliárd 
EUR (Portugália GDP-jét valamennyivel me ghaladó érték) közötti tartományba tehet ő. 
 
A kutatás azt sugallja, hogy az országok közö tti kétoldalú kereskedelem közös eredet ű 
jogrendszerre építése kedvez ő hatást gyakorol a kereskedelemre. Ha a szerz ődési jogi 
eltérések lebontása mintegy 1 száza lékponttal járulna hozzá ehhez a kedvez ő hatáshoz, az az 
EU-n belüli kereskedelem 30 milliárd EUR nagyságrend ű növekedését jelentené. 
 
2.3.1.  A szerz ődési jog különbségeib ől fakadó ügyleti többletköltségek 
hátráltatják a határon átnyúló kereskedelmet:  Az eltér ő külföldi szerz ődési jog 
alkalmazásának szükségessége miatt a belföl di kereskedelemhez képest további ügyleti 
költségek keletkeznek. Ezek az ügyle ti költségek rendsze rint arányosan n őnek azon uniós 
országok számával együtt, amelyekkel az ado tt vállalkozás kereskedik. A vállalkozások 
becslései szerint az egy tagállamban való pi acra lépéssel kapcsolatos ügyleti költségeik 
kevesebb mint 1000 EUR és több mi nt 30 000 EUR összeg közé tehet őek. Ezek a költségek a 
legnagyobb hatást a mikro- és  kisvállalkozásokra gyakoro lják, mivel e költségek e 
vállalkozások árbevételének nagyobb részét teszik ki. 
2.3.2.   
A jelenleg exportáló uniós vállalatok összesít ett költségei 6 és 13 milliárd EUR között vannak. 
Az éves ügyleti költségek körülbelül 0,9–1,9 milliárd EUR-t tesznek ki.  Intézkedés hiányában 
– ha az exportpiaci belépés azonos szinten marad – 2020-ra e költs égek összesítve 9–19 
milliárd EUR-ra n őnek. 
2.3.3.  A határon átnyúló kereskedelmet hátráltatja a bonyolultabbnak vélt 
szabályozás: A bonyolultabbnak vélt szabályozás olyan további tényez ő, amely befolyásolja 
a határon átnyúló kereskedelem beindítására vonatkozó döntést. A vá llalkozások az egyik 
legfontosabb akadálynak tekintetté k például, hogy a külföldi szerz ődési jog rendelkezéseir ől 
nehéz információt szerezni. Ez a tényez ő 1. helyre került a vá llalkozások és fogyasztók 
közötti, és 3. helyre a vállalkozások közötti ügyletek tekintetében. 
 
 
 32.4. 2. probléma: A fogyasztók akadályokba üt köznek a határon átnyúló vásárláskor 
és nem használják ki a lehet őségeket  
A határon átnyúló vásárlás szintje az EU-b an viszonylag alacsony marad tekintve, hogy 
utazáskor a fogyasztók 26 %-a, távértékesítés  útján pedig 9 %-a vásárol másik uniós 
országban. Úgy t űnik, ennek növekedését kíná lati és keresleti olda li akadályok is gátolják. 
Miközben a gyakorlati akadályok hatása fokozat osan csökken, a szabályozási akadályok 
fontossága továbbra is jelent ős. 
 
2.4.1.  A szerződési jogi eltérések kedvez őtlenül hatnak a határon átnyúló 
vásárlásra: 
A fogyasztóvédelmi szabályok a szerz ődési jog részét alkotják. Az  e szabályok tartalma fel őli 
bizonyosság olyan f ő tényező, amely alapvet ően meghatározza, hogy a fogyasztók 
bizalommal folytatnak-e határon átnyúló vásárlást. Amikor a fogyasztó eltér ő külföldi 
jogszabállyal szembesül, elbizonytalanodik a határon átnyúló viszonyla tban fennálló jogait 
illetően. Valójában az európai fogyasztók 44 %-a s zámol be arról, hogy a fogyasztói jogaikat 
övező bizonytalanság eltántorítja őket a többi uniós orszá gban való vásárlástól. 
2.4.2.  A fogyasztók nem használják ki az  egységes piac kínálta lehet őségeket : 
Számos olyan fogyasztó számára, aki hatá ron átnyúló jogai bizonytalansága miatt el őnyben 
részesíti a belföldi vásárlást, hátrányt okoz a ha zai piac korlátozott vála sztéka és magas árai. 
Ha a határon átnyúló jogok bizonytalansága i miatt az interneten csak belföldr ől vásároló 
fogyasztók 44 %-a legalább egy határon át nyúló vételt bonyolítana, 380 millió EUR-t 
takaríthatna meg. 
 
Másfelől a másik tagállamban jobb ajánlatot keres ő fogyasztók vásárlását gyakran a 
kereskedő utasítja vissza. Az expor torientált európai keresked ők csaknem egynegyede 
tagadott meg értékesítést a szerz ődési jog miatt. Az értékesítés megtagadása elveheti a 
kezdeményez ő beállítottságú fogyasztó kedvét a hatá ron átnyúló vásárlástól és gazdasági 
hátrányt okoz számára. Az európai fogyaszt ók évente 42,3 milliárd EUR-t költenek határon 
átnyúló vásárlásra. Feltételezve, hogy egy éven be lül az értékesítés megtagadását tapasztaló 3 
millió fogyasztótól átlagosan 52 EUR érték ű termékmegrendelést ta gadtak meg, a létre nem 
jött ügyletek értéke 156 milliárd EUR-t tenne ki. 
 
2.5. Az uniós fellépés szükségessége és a szubszidiaritás  
 
Ez a kezdeményezés összhangban áll a szubszid iaritás elvével. A vállalkozások határon 
átnyúló kereskedelmének, illetve a fogyasztók bels ő piacon történ ő vásárlásának b ővülését 
elősegítő célkitűzések nem valósíthatóak meg teljes kör űen mindaddig, amíg a nemzeti 
szerződési jogok eltérései fennállna k. Mivel a piaci tendenciák alakulása arra készteti a 
tagállamokat, hogy önálló lépése ket tegyenek (például a di gitális tartalommal rendelkez ő 
termékek szabályozására), a szabályozási elté rések a vállalkozások számára magasabb ügyleti 
költségeket és bonyolultabb jogszabályokat  eredményeznek, a fogyasztóvédelemi 
hiányosságok pedig veszélyeztetik  a növekedést. A nemzeti szerz ődési jogok egymáshoz 
közelítése csak uniós szint ű intézkedések elfogadása útján lehetséges. A fentebb ismertetett 
problémák megoldásához az Unió van a legmegfelel őbb helyzetben, mivel azok egyértelm ű 
határon átnyúló vonatkozással rendelkeznek.  
3. SZAKPOLITIKAI CÉLKIT ŰZÉSEK 
 
 4Az általános célkit űzés a bels ő piaci gazdasági tevékenység támogatása a határon átnyúló 
kereskedelem feltételeinek javításával, amely a tagállami szerz ődési jogok eltérései miatt 
kialakuló akadályok csökkentése révén va lósítható meg. Az általános célkit űzés a 
vállalkozások számára a határon átnyúló keresk edelem, a fogyasztók s zámára pedig a határon 
átnyúló vásárlás b ővülésének el ősegítése. 
  
4. SZAKPOLITIKAI LEHET ŐSÉGEK  
4.1. A beavatkozás különböz ő lehetőségei  
 
1. lehetőség – alapforgatókönyv (szakpo litikai változtatás nélkül): További uniós fellépés 
nélkül a jelenlegi jogi keret marad hatályban.  
2. lehetőség – uniós jogalkotói eszköztár: Ennek keretében minta- fogalommeghatározásokat 
és szabályokat határoznának meg a szerz ődési jog azon területe in, amelyek valószín űleg az 
uniós jog hatálya alá tartoznak. Ehhez e gy bizottsági dokumentum vagy intézményközi 
megállapodás lehet megfelel ő.  
3. lehetőség – a közös európai adásvételi jogára vonatkozó ajánlás: A közös európai 
adásvételi jogi eszköz arra ösztönözné tagáll amokat, hogy önkéntesen építsék be az eszközt a 
nemzeti jogszabályaikba (3b. lehet őség), vagy az eszközzel váltsák fel azokat (3a. lehet őség), 
és a végrehajtás idejét, módszerét és terjedelmét illet ően meghagyná azok mérlegelési 
jogkörét. Ez a lehet őség a tagállamokat arra ösztönözhe ti, hogy nemzeti jogukat a közös 
európai adásvételi jogi eszközzel váltsák fel vagy pedig azt választható rendszerként vezessék 
be. 
4. lehetőség – választható közös európai adásvéte li jogi eszközt létrehozó rendelet vagy 
irányelv : A választható közös európai adásvételi j og az egyes tagállamok polgári jogán belüli 
„második rendszerként” alakítható ki. Az eszköz  a fogyasztóvédelem magas szintjét képvisel ő, 
átfogó, önálló szerz ődési jogi szabályrendszer lenne, amelyet a felek a határon átnyúló 
szerződéseikre irányadók ént választhatnak. 
5a. és 5b. lehet őség – kötelez ő közös európai adásvételi jogról szóló irányelv : A 27 
tagállam nemzeti szerz ődési jogát egy irányelv harmonizálha tná. Az irányelv kiegészítené a 
fogyasztóvédelmi vívmányokat, és magas szint ű fogyasztóvédelmet biztosítana. A 
harmonizáció lehet teljes (5a.) vagy minimális (5b.). 
6. lehetőség – kötelez ő közös európai adásvételi jogot létrehozó rendelet: Ez a lehet őség 
valamennyi tagállamban egységes szerz ődési jogi szabályrendszert hozna létre. 
7. lehetőség – európai polgári törvénykönyvet létrehozó rendelet:  Ez a lehet őség 
valamennyi tagállamban egységes európai polgá ri jogi szabályrendszert hozna létre. 
 
Elvetett lehet őségek:  
• 3a. lehetőség: a tagállamokat a nemzeti j ogszabályok felváltására ösztönz ő ajánlás. 
• 7. lehetőség: európai polgári törvén ykönyvet létrehozó rendelet. 
Ezek a lehet őségek alig kaptak támoga tást az érdekeltek részér ől, és valószín űleg aránytalanul 
túllépnék a szükséges mértéket. Egyben sú lyos aggályokat vetnek fel, mert nem 
összeegyeztethet ők a szubszidiaritás elvével. 
4.2. Az eszköz hatályára és tartalmára vonatkozó lehet őségek  
A közös európai adásvételi jog hatálya vagy cs ak a határon átnyúló ügy letekre terjedne ki, 
vagy a belföldi és a határon átnyúló ügylet ekre egyaránt. Hatálya vagy kizárólag a 
vállalkozások és fogyasztók közötti szerz ődésekre terjedne ki, va gy pedig a vállalkozások 
 
 5közötti szerz ődésekre is. A jogi eszköz sz űken vett érdemi tartalma az általános szerz ődési jog 
kulcsterületeire korlátozódna. A tágabb alkalm azási terület túlterjedhet ezen, és a szerz ődési 
jog különös területeit – í gy a szolgáltatási szerz ődéseket és más jogterületeket, így a 
szerződésen kívüli felel ősséget – is magában foglalhatja. 
Ez a hatásvizsgálat a sz űk és tág alkalmazási terület kombinációját elemzi. Ez a határon 
átnyúló szerz ődés élettartama alatt felmerül ő, gyakori gyakorlati problémák nagy többségét 
lefedi. Az elemzés azokat az érdemi rende lkezéseket állítja a középpontba, amelyek a 
fogyasztókra és a vállalkozás okra is hatást gyakorolnak. 
 
5. A HATÁSOK ELEMZÉSE 
 
5.1. Az 1. szakpolitikai lehet őség, az alapforgatókönyv f ő hatásai   
Az alapforgatókönyv nem szüntetné meg az ügyleti többletköltségeket, illetve nem 
csökkentené a szabályozás bonyolultságát a határ on átnyúló kereskedelmet folytatni kívánó 
vállalkozások számára. A bels ő piaci verseny korlátozott maradna, és a fogyasztói jogokról 
szóló irányelv elfogadása ellenére a különböz ő tagállamok fogyasztóvédelmi szabályai közötti 
eltérések megmaradnának. 
  
5.2. A 2. szakpolitikai lehet őség fő hatásai 
 
5.2.1.   2a.: Eszköztár, mint bizottsági dokumentum   
Az eszköztárat a meglév ő ágazati jogszabályok módosításához vagy jöv őbeni ilyen 
jogszabályok el őkészítéséhez használnák fel. Ezért az alapforgatókönyvhöz képest ez a 
lehetőség csak közvetett és egyben igen korlátozott kedvez ő hatásokat fejtene ki a 
vállalkozásokra és a fogyasztókra. Ezen túlmen ően e lehet őség hatásai nem lennének azonnal 
érzékelhet őek, mivel az új jogszabályokra vagy meglév ő jogszabályok módosítására 
vonatkozó tárgyalások id őigényesek lennének. Mivel nem lehet tudni, hogy ezt a lehet őséget 
a Tanács és a Parlament használná-e és elfo gadná-e, és ha igen, milyen széles körben, e 
lehetőség hatásai valójában nem különbözné nek az alapforgatókönyv hatásaitól. 
 
5.2.2.  2b.: Eszköztár, mint in tézményközi megállapodás   
A 2a. lehet őséggel összevetve az egyetlen eltérés e lehet őség szerint az, hogy az eszköztárat a 
Tanács és a Parlament az új jogszabályokra vagy meglév ő jogszabályok módosítására 
vonatkozó tárgyalások során használná fel,  feltéve, hogy nem állnak fenn kényszerít ő 
ágazatspecifikus okok. Mivel azonban ez a lehet őség csak azokat a nemzeti szerz ődési jogi 
szabályokat érintené, amelyeket új va gy módosított uniós jogszabályok nyomán 
módosítanának, az eltér ő nemzeti szerz ődési jogokból ered ő költségek nagymértékben 
megmaradnának. Ezenkívül ez a lehet őség a legkorábban is csak középtávon fejtene ki hatást. 
Tehát ugyan e lehet őség átfogó kedvez ő hatásai a 2a. alternatívánál jelent ősebbek, mégis 
meglehetősen korlátozottak. 
 
5.3. A 3. szakpolitikai lehet őség, a közös európai adásvételi jogról szóló ajánlás f ő 
hatásai   
Ez a lehet őség csak akkor lenne eredményes, ha a közös európai adásvételi jogot több 
tagállam teljes egészében, az ajánlás mellékletében szerepl ő eredeti változat módosítása 
nélkül beépítené a jogrends zerébe. Ennek azonban meglehet ősen kicsi a valószín űsége. Ez a 
lehetőség a vállalkozások közötti szerz ődések terén bizonyos mé rtékben segítené a 
 
 6vállalkozásokat (mivel szabadon megválaszthatnák a szerz ődésükre irányadó jogot). E 
kereskedőknek ezért lehet őségük lenne arra, hogy ügyleti költségeiket úgy csökkentsék, hogy 
azon tagállam közös európai adásvételi jogát alkalmazzák, amelyik a legmegfelel őbben 
hajtotta azt végre. A vállalkozás ok és fogyasztók közötti szerz ődések esetében a keresked ők 
nem járhatnának el ugyanígy, mivel meg ke llene vizsgálniuk, hogy a tagállam a kötelez ő 
fogyasztóvédelmi szabályok tekintetében megvá ltoztatta-e a közös európai adásvételi jogot, 
és ha igen, mennyiben. Ez azt jelenti, hogy ne m végezhetnének határon átnyúló értékesítést 
fogyasztók részére egyetlen jog alapján, ezé rt felmerülnének az alapforgatókönyvben jelzett 
típusú ügyleti költségei k. Emiatt ez a lehet őség csak bizonyos mértékig szüntetné meg a 
határon átnyúló kereskedelemnek a problém a meghatározáskor az onosított korlátait. 
 
5.4. A 4. szakpolitikai lehet őség, a választható közös európai adásvételi jogról szóló 
rendelet/irányelv f ő hatásai  
 
Ez a lehet őség jelent ősen mérsékelné az ügyleti költségeket, mivel lehet ővé tenné a 
vállalkozások számára, hogy a határon átnyúl ó kereskedelem vonatkozásában egységes 
szabálykészlet használjanak függetlenül attól, hogy az Unión belül hány országgal 
kereskednek. A költségek csökkenése ösztönz ően hatna a kereskedelem növekedésére, ennek 
következtében er ősödne a bels ő piaci verseny, és a f ogyasztók nagyobb választékból, 
alacsonyabb árakon vásárolhatnának.  Ha egy adott vállalkozás a választható közös  európai adásvételi jogot használná, az 
adminisztrációs költségek (válla latonként, átlagosan) a vállal kozások és fogyasztók közötti 
szerződések esetében 3000 EUR-t, a vállalkozások közötti szerz ődések esetében pedig 1500 
EUR-t tennének ki. Feltételezve, hogy kezdetben a jelenlegi export őrök 25 %-a döntene a 
választható közös európai adásvételi jog használa ta mellett, az egyszeri végrehajtási költségek 
1,89 milliárd EUR-t tennének ki. Ezeket a költségeket azonban messze meghaladná a 
vállalkozások abból ered ő megtakarítása, hogy nem kellene többletköltséget fizetniük, ha 
egynél több tagállammal kereskednek. Ez a lehet őség az új export őrök számára 
költségmegtakarítást, a határon átnyúló értékes ítésüket új országokra kiterjeszteni szándékozó 
jelenlegi export őrök számára pedig esetleges megtakar ítást eredményezne. Az új export őrök 
éves megtakarítása a becslések szerint 150–400 millió EUR-ra, míg a jelenlegi export őrök 
esetleges megtakarítása 3,7–4,3 milliárd EUR-ra tehet ő. A belföldi, illetve nem a választható 
közös európai adásvételi jogot választó váll alkozásoknak semmiféle költs ége nem merülne fel, 
mivel ez a lehet őség őket nem érintené. 
 Ez a szakpolitikai lehet őség megfelel a szakpolitikai célkit űzéseknek, mivel csökkenti a 
vállalkozások költségeit és kevésbé bonyolult jogi  környezetet teremt azok számára, akik több 
tagállammal kívánnak határon átnyúló kereskedelmet folyta tni, és egyben magas szint ű 
fogyasztóvédelmet is biztosít.  
5.5. Az 5. és a 6. szakpolitikai lehet őség fő hatásai: 
 
5.5.1.  5a. szakpolitikai lehet őség: teljes harmonizác iót megvalósító, kötelez ő 
közös európai adásvételi jogról szóló irányelv, és a 6. sz akpolitikai lehet őség: 
kötelező közös európai adásvételi jogot létrehozó rendelet   
Az alapforgatókönyvhöz viszonyítva az e lehet őségek alapján létrejöv ő jogi eszköznek 
jelentős költségvonzata lenne. A jogi eszköz különös en a kkv-kat terhelné meg. A kizárólag 
belföldön keresked ő vállalkozások az új jogi esz köz alkalmazása miatt igen jelent ős 
költséggel szembesülnének, miközben az számukr a többletértéket nem jelentene. Ezek a 
 
 7vállalkozások (17 136 213 vállalkozások közöt ti és 4 420 563 vállalkozások és fogyasztók 
közötti ügylet) az új jogszabály alkalmazása es etén 208,8 milliárd EUR e gyszeri végrehajtási 
költséggel találnák szembe magukat. 
 
A jogi eszköz 22 millió vállalkozásnak eredmé nyezne adminisztratív többletköltségeket – 
beleértve a csak belföldön keresked ő vállalkozásokat is –, amely költség vállalkozások és 
fogyasztók közötti ügyletek esetén vállalatonké nt átlagosan 2500 EUR, vállalkozások közötti 
ügyletek esetén pedig a 1500 EUR le nne. A csak belföldön keresked ő vállalkozásoknak e 
költségeket valós pénzügyi haszon né lkül kellene megfizetniük, mivel az el őny csak a határon 
átnyúló kereskedelmet folytató vállalkozásoknál realizálódna. A 22 millió uniós vállalkozás 
(beleértve a csak belföldön keresked ő vállalkozásokat is) egysze ri ügyleti költségei 217 
milliárd EUR-t tennének ki. 
 
A jogi eszköz azonban az új export őrök és a határon átnyúló érté kesítéseiket új országokra 
kiterjeszteni szándékozó jelenlegi export őrök számára egyaránt költségmegtakarítást 
eredményezne. Az új export őrök éves megtakarítása 0,63–1,6 milliárd EUR lenne. A 4. 
lehetőséghez hasonlóan az újabb országokkal ke reskedni szándékozó jelenlegi export őrök 
esetleges megtakarítása, a becslések s zerint legalább 3,7–4,3 milliárd EUR lehet. 
 A jogi eszköz fokozná a bels ő piaci versenyt, és az árak  csökkenését eredményezné. A 
fogyasztók számára el őnyös lenne az alacsonyabb áron elérhet ő nagyobb termékválaszték. 
Noha a jogi eszköz magas szint ű fogyasztóvédelmet biztosítana, mivel a nemzeti 
jogszabályok helyett alkalmazn ák, ez azt jelentheti, hogy a f ogyasztók egyes különleges 
esetekben a meglév ő nemzeti joghoz képest kevesebb védelmet élveznének. 
A tagállamok ezeket a lehet őségeket valószín űleg politikailag igen ne hezen elfogadtathatónak 
és végrehajthatónak fogják találni, mivel ezek eltörölnék a ne mzeti jogot és jogi 
hagyományokat. Noha a jogi eszköz harmonizálná a meglév ő szerződési jogot és felszámolná 
az ügyleti költségeket, más jelent ős – nem feltétlenül pénzben kifejezhet ő – hátrányokat 
keltene. Ezek és a pénzügyi költségek együttesen tehát messze meghaladják a jogi eszköz előnyeit. 
 
5.5.2.  5b. szakpolitikai lehet őség: a közös európai adásvételi jogról szóló, 
minimális harmonizációra irányuló irányelv   
A tagállamok az irányelvet az abban bizt osított fogyasztóvédelmi szinten túlmen ően is 
végrehajthatnák. A már meglév ő, minimális harmonizációra irányuló irányelvekkel szerzett 
tapasztalat azt mutatja, hogy a végr ehajtás szintje a nemzeti szerz ődési jogok jelent ős számú 
eltérését tarthatja  fenn. Ez a lehet őség mindenképpen csökkentené az ügyleti költségeket és 
növelné a fogyasztóvédelmi szintet, lehet ővé téve a fogyasztók számára, hogy nagyobb 
bizalommal vásároljanak külföldön.  
A belföldi és határon átnyúló ke reskedelmet folytató keresked őknek azonban – az 5a. és a 6. 
lehetőségnél leírtakhoz ha sonlóan – jelent ős egyszeri költségeket kellene viselniük, mivel 
szerződéseiket az új jogszabál yhoz kellene igazítaniuk. Ezek a költségek minden 
árukereskedelemmel foglalkozó vállalkozást érintenének függetlenül attól, hogy kívánnak-e 
határon átnyúló kereskedelmet folytatni. Ezenkívül – a minimális harmonizáció jellegéb ől 
adódóan – vállalkozásoknak a fogyasztókkal va ló, határon átnyúló kereskedés során még 
mindig lennének többletköltségeik, mivel tá jékozódniuk kellene az adott tagállamban 
érvényes fogyasztóvédelem szintjér ől. Ennélfogva – noha a hatá ron átnyúló vállalkozások 
közötti ügyletek esetében ez hasznos befektetés lehet – a határon átnyúló, vállalkozások és 
 
 8fogyasztók közötti szerz ődéseket köt őknek, illetve a csak belföldön keresked őknek igen 
jelentős többletköltségeket kellene fizetniük egyértelm ű többletérték nélkül. 
 
6. A LEHET ŐSÉGEK ÖSSZEHASONLÍ TÓ ÉRTÉKELÉSE 
Az összehasonlító értékelés azt mutatja, hogy a 4. (választható közös európai adásvételi jog), 
az 5a. (teljes harmonizációra irányuló, kötelez ő közös európai adásvételi jogról szóló irányelv) 
és a 6. (kötelez ő közös európai adásvételi jogot  létrehozó rendelet) lehet őség felel meg 
leginkább a szakpolitikai célkit űzéseknek. Az 5a. és a 6. lehet őséghez társuló költségek 
azonban a többi lehet őséghez képest számottev őek, mivel az EU-n belü li árukereskedelemmel 
foglalkozó összes vállalkozásnak igazodnia ke llene az új jogszabályhoz. Ezek a lehet őségek 
főként olyan pénzügyi terhet rónának a váll alkozásokra, amelyet a kizárólag belföldi 
kereskedelmet folytató vállalkozásoknál, il letve azon vállalatoknál, amelyeknél a határon 
átnyúló kereskedelem ügyleti költségei ne m jelentenek problémát, semmiféle el őny nem 
ellensúlyoz. Ez tehát nem arányos intézked és a határon átnyúló kereskedelem szerz ődési 
joggal kapcsolatos akadályainak mérséklésére. Az 5a. és a 6. lehet őség a tagállamok részér ől 
is kevés támogatottságot élvez.  
Az előnyben részesített szakpolitikai lehet őség tehát a 4. lehet őség, amely a szabályozás 
egyszerűsítése és az ügyleti költségek mérséklése te kintetében is teljesítené a szakpolitikai 
célkitűzéseket. A választható kö zös európai adásvételi j og alkalmazása mellett dönt ő 
exportőrök kezdetben bizonyos ügyl eti költségekkel fognak szembesülni. Ez a lehet őség 
azonban a vállalkozások önkéntes választása le nne. A határon átnyúló kereskedelembe kezd ő 
vagy azt b ővítő vállalkozásoknál ez a lehet őség jelent ős költségmegtakarítást eredményezne. 
A belföldön keresked ő, illetve a kivitelhez nem a választh ató közös európai adásvételi jogot 
választó vállalkozásoknak semmiféle költsége nem merülne fel, mivel ez a lehet őség őket 
nem érintené. 
 
Ez a lehet őség egyben magas szint ű fogyasztóvédelmet is biztosítana, ami fokozná a 
fogyasztók határon átnyúló vásá rlási jogokkal kapcsolatos biztonságát és bizalmát. 
Hozzájárulna a határon átnyúló kereskedelemhez és az uniós gazdaság versenyképességéhez, 
valamint a nagyobb termékválaszték és a kedvez őbb árak révén el őnyösebb lenne a 
fogyasztók számára. Mivel ezt az alternatív át a vállalkozások maguk választanák, nem 
jelentene többletterhet, viszont jelent ős költségmegtakarítást jelentene a határon átnyúló 
kereskedelmüket b ővítő vállalkozásoknak.  
 
7. NYOMON KÖVETÉSI ÉS ÉR TÉKELÉSI SZABÁLYOK  
 
A Bizottság nyomon követési és értékelési tevékenységet indít annak felmérésére, hogy a 
közös európai adásvételi jog milyen eredményességgel fogja elérni a célkit űzéseit. Erre a jogi 
aktus hatálybalépését követ ő 4. évben kerül sor, illetve – ha azt szükségesnek ítélik – ezen az 
időszakon belül. A tevékenység célja a közö s európai adásvételi jog eredményességét 
vizsgáló kés őbbi felülvizsgálati folyamat el őkészítése.