EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2020.6.19. COM(2020) 252 final A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK ÉS AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK Jelentés a 2019. évi európai parlamenti választásokról {SWD(2020) 113 final}



1.Bevezetés Az európai parlamenti választások a világ legnagyobb demokratikus eseményei közé tartoznak. 2019 májusában az európai polgárok több mint 15 000 parlamenti jelölt közül Európa-szerte több mint 250 millió leadott szavazattal közvetlenül megválasztották az Európai Parlament 751 képviselőjét (európai parlamenti képviselők). A 2019. évi európai parlamenti választások (a továbbiakban: a választások) rekordszintű részvételi aránya, amely az elmúlt 25 évben a legmagasabb volt, rámutat a demokráciánk élénkségére, és arra, hogy az uniós polgárok újra elköteleződtek az EU jövőjének alakítása iránt, különösen a fiatalok körében. A választások utáni felmérés szerint az uniós polgárok úgy vélik, hogy minden eddiginél fontosabb a véleményük az EU-ban. Olyan témákról indult valóban európai vita, mint a gazdaság, az éghajlatváltozás, az emberi jogok és a demokrácia. Ezenkívül ezek voltak a leginkább digitális európai parlamenti választások. Az uniós polgárok nagy arányban használnak internetet, és az internetes források és közösségi oldalak nagyobb szerepet játszanak európai demokratikus vitáinkban, ami a korábbiakhoz nem fogható lehetőségeket kínál a politikai szereplőknek arra, hogy üzeneteiket eljuttassák, és a polgárok még nagyobb mértékben képessé válnak arra, hogy vitatkozzanak. A Cambridge Analytica-botrány rámutatott ezen előnyök sötétebb oldalára is. Rávilágított a választásokba való beavatkozásra, amely során arra használták az internetes közösségi oldalakat, hogy az olyan kulcsfontosságú információk elrejtésével vagy félreértelmezésével, mint az üzenetek eredete vagy politikai szándéka, azok forrása és finanszírozása, félrevezessék a polgárokat és manipulálják a vitát és a szavazók választását. A személyes adatokat felhasználhatták titokban és jogellenesen a polgárok manipulatív tartalommal való megcélzására. A polgárok internetes tevékenységéből származó viselkedési mintákat arra használták, hogy az online platformok rendszereit „kijátsszák”, hogy azok mesterségesen megsokszorozzák ezt a tartalmat. Egyéb internetes beavatkozási technikák is alkalmazhatók, beleértve a kibertámadásokat és a hagyományos választási óvintézkedések, például a finanszírozási szabályok megkerülését. A választások előtt a Bizottság intézkedéscsomagot („választási csomag”) tett közzé, amely e kihívások feloldását célozta, és segített a szabad és tisztességes választások biztosításában. A csomag átfogó megközelítést és az illetékes hatóságok közötti kölcsönös támogatást mozdított elő, amit a nemzeti és európai szintű választási hálózatok létrehozása segített. A csomag a tagállamok közötti, választásokkal kapcsolatos, régóta fennálló munkájára épített, és a politikai kampányolás nagyobb mértékű átláthatóságára szólított fel, nagyobb egyértelműséget biztosított az adatvédelmi követelmények választási kontextusban való alkalmazásával kapcsolatban, előmozdította az illetékes hatóságok általi felügyeletet és a kiberfenyegetések elleni védelmet, valamint az internetes kihívásoknak való megfelelés iránti nagyobb tudatosságot és készenlétet. A Bizottság 2018. novemberi Alapjogi Kollokviuma az európai demokráciával foglalkozott. Ez a magas szintű esemény meghatározta, milyen útjai vannak a szabad, nyitott és egészséges demokratikus kormányzás előmozdításának egy olyan érában, ahol a választások részvételi aránya alacsony, és amely a populizmussal, a dezinformációval és a civil társadalmat fenyegető kihívásokkal jellemezhető. A dezinformációról szóló bizottsági kezdeményezésekkel – a dezinformáció visszaszorítását célzó gyakorlati kódexszel és a dezinformációval szembeni cselekvési tervvel, beleértve a riasztási rendszert és az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) stratégiai kommunikációval foglalkozó munkacsoportjának elemző és figyelemfelkeltő intézkedéseit – kiegészített választási csomag hozzájárult a választási folyamat integritásának biztosításához és a választók választásokba vetett bizalmához, amely javult. A 2014. évi európai parlamenti választásokról szóló jelentés megállapításaira és a korábbi választások tapasztalataira építve, valamint az uniós polgárságról szóló, 2017. évi jelentésben foglalt, az Unió demokratikus életében való polgári részvétel ösztönzésére és javítására irányuló kötelezettségvállalások teljesítése során a Bizottság számos kezdeményezést indított a választások európai dimenziója érzetének növelése és az összes uniós polgár széles körű részvételének előmozdítása érdekében. Együttműködött egyéb uniós intézményekkel, valamint politikai pártokkal, tagállamokkal és másokkal. Ezenkívül összefogott az uniós tagállamokkal annak érdekében, hogy biztosítsa, hogy a választásokon betartják az uniós jogszabályokat és jogokat, ezáltal keresve megoldást az egyes polgárok és érdekelt felek által felvetett problémákra. A Bizottság továbbá az Európai Parlamenttel szoros együttműködésben megerősítette az uniós polgárok felé irányuló, erőteljes nemzeti és helyi dimenzióval rendelkező kommunikációs erőfeszítéseit. Ez a jelentés az alábbiak alapján vizsgálja a fenti elemeket: -a tagállamoktól, az európai és nemzeti politikai pártoktól, a nemzeti adatvédelmi hatóságoktól és az IT-platformoktól kapott, kimerítő válaszok a Bizottság kérdőívére; -az uniós tagállamokkal folytatott párbeszédek az újonnan létrehozott európai választási együttműködési hálózat és a kapcsolódó szakértői csoport keretében; és -az Eurobarométer és egyéb felmérések, beleértve az Európai Parlament által közzétett, választások utáni felmérést és a vonatkozó tanulmányokat. 2.Részvétel a választásokon A szavazásra jogosult uniós polgárok 50,66 %-a vett részt a 2019. évi választásokon. Ez a szám 25 éves rekord, és 1979 óta először mutat növekedést a részvételi arány tekintetében. A 2014. évi választások óta elért növekedés a legtöbb tagállamban, különösen kilencben jelentős volt. Nyolc tagállamban mérsékeltebb csökkenés figyelhető meg. Továbbra is mutatkoznak azonban jelentős eltérések a különböző tagállamoknál mért részvételi arány terén. Európa fiatal és első szavazói növelték a részvételi arányt. A részvételi arányuk jelentősen megnövekedett, és meghaladta más korosztályok részvételi arányának növekedését. A legfiatalabb korosztályból 42 % jelezte, hogy szavazott; ez 2014-ben csupán 28 % volt: ez jelentős növekedés. A növekedés szintén említésre méltó a 25–39 évesek korosztályában (a 2014. évi 35 %-ról 2019-ben 47 %-ra nőtt). Az idősebb szavazók körében mindazonáltal továbbra is magasabb a részvételi arány, mint a fiatalok körében (a 40–54 éveseknél 52 %, míg az 55 év felettieknél 54 %). Az, hogy mi ösztönözte szavazásra a fiatal szavazókat, legalább olyan fontos, mint maga a részvételi arány. Nagy mértékben magukénak érzik azt a gondolatot, hogy szavazni állampolgári kötelesség (több, mint 50 %), továbbá határozottan ösztönözte őket az éghajlatváltozással kapcsolatos aggodalom (korosztályok-szerte megjelenő motiváció), az emberi jogok és demokratikus értékek előmozdítása iránti vágy (amely őket más csoportoknál jobban motiválta), valamint a gazdaság.

Az európai parlamenti választásokon aktív és passzív választójoggal rendelkező polgárok egyre növekvő csoportja „határt átlépő uniós polgárokból” áll: olyan polgárok, akik másik tagállamban élnek, dolgoznak vagy tanulnak. A becslések szerint az EU-n belüli több mint 17 millió határt átlépő uniós polgárból közel 14 millió (a szavazásra jogosult teljes uniós lakosság több mint 3 %-a) rendelkezett aktív választójoggal a más tagállamban szervezett európai parlamenti választásokon. Míg az uniós jog közvetlen aktív és passzív választójogot ruház a határt átlépő uniós polgárokra a tartózkodási helyük szerinti uniós tagállamban megrendezett európai parlamenti választások során, az állampolgárságuk szerinti uniós tagállamban is kaphatnak aktív és passzív választójogot a nemzeti jog szerint (akkor is, ha külföldön tartózkodnak). Ebben az esetben más polgárokhoz hasonlóan csak egyszer szavazhatnak, és ezért kötelesek eldönteni, hogy a tartózkodási helyük vagy az állampolgárságuk szerinti tagállamban szavaznak-e.



A határt átlépő uniós polgárok viszonylag alacsony számban éltek választójogukkal, és jellemzően a származási országukban. A választások előtt a polgárok azt jelezték, hogy szívesebben gyakorolnák európai uniós jogaikat, és szavaznának a listákra a tartózkodási helyük szerinti országban. Négyszer annyian regisztráltak azonban az állampolgárságuk szerinti ország listáin való szavazásra, ahol ez a lehetőség elérhető volt. Ez azt mutatja, hogy ez a választási lehetőség fontos a magas részvételi arány megtartásához. A jelöltként induló, határt átlépő uniós polgárok száma a 2014-es 170-ről 2019-re 168-ra csökkent (18 uniós tagállamban). Ötöt választottak meg, hármat Franciaországban, kettőt pedig az Egyesült Királyságban. A határt átlépő uniós polgárok részvétele tekintetében továbbra is léteznek kihívások, például a választójogi névjegyzékbe való felvétel terén. Problémák adódhatnak a hiányos távszavazási lehetőségekből, valamint azok adminisztrációjából, például ha az adminisztratív leveleket túl későn küldik ki, túl nehézkesek a postai szavazási eljárások, nem elegendő a szavazófülke és a személyzet a konzulátusokon. A nők részvétele és képviselete a 2019. évi választásokon nőtt a korábbi választásokhoz képest. A részvételi arány tekintetében a nemek közötti különbség a 2014. évi 4 %-ról 2019-re 3 %-ra csökkent. Hasonlóképpen a női európai parlamenti képviselők száma 37 %-ról 39,4 %-ra nőtt. Mindazonáltal továbbra is jelentős különbségek tapasztalhatók a tagállamok között, és számos kihívást kell leküzdeni a nemek közötti egyenlőség eléréséhez. Az alábbi táblázat a női jelöltek és a megválasztott nők arányát hasonlítja össze. Számos tagállam hozott intézkedéseket annak érdekében, hogy növelje a nők választásokon való részvételét. Ezek magukban foglalják a politikai pártoknak nyújtott állami finanszírozás összekapcsolását a nők politikai részvételének előmozdításával (pl. Írország), a kvótarendszer bevezetését a jelöltek listái tekintetében vagy a politikai pártok azon kötelezettségének bevezetését, hogy nemek közötti egyensúlyt biztosító jelöltlistát állítsanak (pl. Románia). A jelöltlistán szereplő etnikai kisebbségek esetében a választói névjegyzékbe való felvétel vagy más választási eljárások elvégzése nehezebb lehet, mint a lakosság többi része számára. A bizonyos közösségekhez, például a roma közösséghez tartozó választók például nagyobb valószínűséggel nehezebben férnek hozzá a választói névjegyzékbe való felvételre irányuló eljáráshoz. Ez különösen azzal indokolható, hogy ez a népességcsoport nem rendelkezik dokumentációval és a szavazáshoz szükséges eljárási követelményekkel kapcsolatos ismeretekkel (például arról, hogy miként kell érvényes bizonyítékot benyújtani a lakcímről), valamint nem kap támogatást az adminisztratív eljáráson való részvételhez. Az etnikai kisebbségek az Európai Parlament képviselőinek 5 %-át és a teljes lakosság 10 %-át teszik ki. A fogyatékossággal élő uniós polgárok hasonló akadályokba ütköznek a választásokon való részvétel során. Ezenkívül további korlátokkal is szembe kell nézniük a jogaik gyakorlása terén, például a nem megfelelő akadálymentesség tekintetében. Valamennyi uniós tagállam, valamint az EU is ratifikálta a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló egyezményt. Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság legutóbbi jelentése szerint 16 tagállamban körülbelül 800 000 uniós polgár lehet megfosztva a választásokon való részvételhez fűződő jogától, mivel a nemzeti szabályok és a szervezési intézkedések nem vették kellően figyelembe a speciális igényeiket. A fogyatékossággal élő személyek továbbra is alulreprezentáltak a megválasztott európai parlamenti képviselők körében. A Bizottság a tagállamokkal folytatott találkozókon felhívja a figyelmet a fogyatékossággal élő személyek jogaira és a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló egyezményben foglalt kötelezettségekre. Külön beszélgetéseket szervezett a téma kapcsán, bemutatta az akadálymentesített szavazógépeket, és általánosságban támogatta a bevált gyakorlatok megosztását. Az EU továbbá támogatja az uniós szintű, fogyatékossággal élő személyek szervezeteit, hogy növelje a tudatosságot és védelmezze a jogaikat, valamint javítsa a tagszervezeteik kapacitását. A tagállamok számos gyakorlatot valósítanak meg, hogy segítsék a polgárok különböző csoportjainak részvételét. A Bizottság a 2014. évi választások óta megkönnyítette az ilyen gyakorlatok cseréjét, többek közt a választási kérdésekkel foglalkozó magas szintű eseményen, amelyre 2018 áprilisában került sor. A Bizottság európai demokráciának szentelt, 2018. évi Alapjogi Kollokviuma a széles körű részvétel és a képviselet mint a befogadó demokratikus társadalmak feltételének előmozdítására vonatkozó gyakorlatok átfogó cseréjét foglalta magában. Az egyéb alulreprezentált csoportok választásokon való részvételére vonatkozó adatok korlátozottak, és kevés tagállam gyűjti azokat. A Jogok, egyenlőség és polgárság program keretén belül a Bizottság támogatta az alulreprezentált uniós polgárok részvételét. 2014 és 2020 között a program 20 millió eurót nyújtott az olyan kezdeményezések finanszírozására, amelyek célja az uniós polgárságból származó jogok gyakorlásának előmozdítása és növelése. Ez 8,5 millió euró tevékenységi támogatást foglal magában, amelynek keretében eddig több mint 20 projekt kapott finanszírozást. A projektek a következőket foglalták magukban: ·eszközök az uniós polgárok politikai jogaikkal és az európai parlamenti választásokra irányuló eljárásokkal kapcsolatos ismereteik növelése érdekében; ·a bevált gyakorlatokról szóló iránymutatás a tagállamok hatóságainak az uniós polgárok választójogai gyakorlásának támogatása céljából; ·többnyelvű eszközök, amelyek a választási kampány során tájékoztatást nyújtanak a politikai pártok által előmozdított politikai programokról; valamint

·célzott kezdeményezések az alulreprezentált csoportok részvételének ösztönzése érdekében. Az Európa a polgárokért program olyan tevékenységeket támogatott, amelyek a lehető legszélesebb körben lefedik a polgári szerepvállalást. A testvérvárosi projektek és a civil társadalmi projektek arra a kérdésre kerestek választ, hogy miként lehet elérni a szavazókat, beleértve az első szavazókat vagy a távoli területen élő szavazókat. A választáson való részvétel választások előtti támogatása és a polgárok tájékoztatáson alapuló döntések meghozatalára való ösztönzése érdekében a Bizottság az Európai Parlamenttel szoros együttműködésben tájékoztató és kommunikációs kampányokat hajtott végre, többek közt arról, mit csinál az EU, hogyan lehet szavazni, és hogyan lehet részt venni. Ezek a kampányok proaktívak és többnyelvűek voltak, és jelentős helyi dimenzióval rendelkeztek. 2014 novemberétől a választásokig a Bizottság tagjai és a magas rangú bizottsági tisztviselők több mint 1730 civil párbeszédben vettek részt Európa-szerte lakossági fórumok keretében. Ezek a párbeszédek segítettek a polgároknak megérteni, hogyan dolgoznak értük az európai szakpolitikák, annak érdekében, hogy növelni lehessen a Bizottság magas rangú döntéshozóival, valamint átfogóbb értelemben az európai demokráciával való közvetlen kapcsolatukat. A tagállamok hatóságai, a civil társadalmi szervezetek, a tényellenőrzők, a magánszervezetek, beleértve a platformokat és egyéb érdekelt feleket, számos figyelemfelkeltő tevékenységet végeztek a választásokat megelőző időszakban. A bizottsági képviseletek gyakran segítettek e tevékenységek koordinálásában, valamint a helyi szint európai szinthez kapcsolásában. Elemzés és nyomon követő intézkedések A rekordmagas részvételi arány az uniós demokrácia iránti újbóli elköteleződésre mutat rá. Összeségében a részvételi arány mindenhol jelentősen, azonban nem egyenlő mértékben nőtt a tagállamok és az uniós polgárok valamennyi csoportja körében. A kommunikációs tevékenységek hozzájárultak a demokratikus szerepvállalás felerősítéséhez. Egyes egyszerű gyakorlatok nagy változást eredményezhetnek bizonyos csoportoknál, például a fogyatékossággal élő szavazókhoz való alkalmazkodás, a helyi szinten kampányoló közösség támogatása, a szavazási módszerek szélesebb köre, valamint a politikai pártokkal való együttműködés az alulreprezentált polgárok passzív választójogára irányuló lehetőségek ösztönzése érdekében. Mindazonáltal az ilyen gyakorlatokat nem alkalmazzák széles körben. Az egyes csoportok részvételével kapcsolatos mutatók és gyűjtött adatok minősége korlátozott. A polgárok – ezen belül a fiatalok – számára nem mindig áll rendelkezésre elegendő eszköz aktív részvételük elősegítésére. Ez a folyamat a választójogi korhatár elérése előtt kezdődik. A 2024-ben először szavazó polgárok közül sokan jelenleg nappali tagozatos oktatásban vesznek részt. Ezért fontos a demokratikus szerepvállalás támogatása érdekében olyan innovatív technikákat kialakítani, amelyek megfelelnek a különböző életkoroknak és igényeknek. A 2024. évi választásokon folytatni kell az erőfeszítéseket annak érdekében, hogy valamennyi polgár elkötelezett legyen az európai demokrácia iránt, és hosszú távon is magas legyen a részvételi arány. Senkit nem szabad hátrahagyni, és az európai parlamenti választásokon való részvételnek és azok eredményeinek tükrözniük kell az Unió lakosságát és sokszínűségét. Az ismeretterjesztő és a lakosság európai döntéshozatalban való részvételét növelő szakpolitikák fontosak annak biztosítása terén, hogy az uniós polgárok bízzanak abban, hogy a véleményüket meghallgatják, és számít a szavazatuk. Ezek a fontos szempontok hozzájárulnak az Európa jövőjéről folytatott eszmecserékhez, és azok nyomon követésére a hamarosan előterjesztésre kerülő, európai demokráciával kapcsolatos cselekvési terv és egyéb kezdeményezések részeként sor fog kerülni. Ezekkel összhangban a Bizottság: ·továbbra is fenntartja az arra irányuló erőfeszítéseit, hogy biztosítsa az Európai Unióval kapcsolatos, pontos információkhoz való hozzáférést annak érdekében, hogy támogassa a polgároknak az európai politikai életben való aktív szerepvállalását, valamint a választójoguk gyakorlását. Innovatív megközelítések, többnyelvű kommunikáció és új információs csatornák alkalmazására kerül majd sor, hogy minden csoportot el lehessen érni, és a helyi szereplők is be legyenek vonva. A Parlamenttel való kooperáció folytatódni fog, és a többi uniós intézménnyel és illetékes szervvel is szorosabb együttműködésre kerül sor. A helyi nyelvi és kulturális környezethez igazított civil párbeszédek szervezésére fog sor kerülni Unió-szerte annak érdekében, hogy növelni lehessen a polgárok véleménye és a polgárok mindennapjaira kiható témákat lefedő uniós szakpolitika kialakítása közötti kapcsolatot; ·előmozdítja a bevált gyakorlatokat, valamint a tagállamok és az érintett szervek közötti ismeretek cseréjét a magas részvételi arány támogatása érdekében, beleértve az egyszerű és akadálymentesített szavazási eljárásokat. 2021-ben a szavazási eljárásokról szóló külön műhelytalálkozó szervezésére fog sor kerülni az európai választási együttműködési hálózat keretén belül; ·támogatja az inkluzív és egyenlő részvételt a tagállamokkal, a parlamentekkel, a civil társadalommal és az egyéb érintett felekkel együttműködve, többek közt a bevált gyakorlatok előmozdítása, a figyelemfelkeltés és az alapok hasznosítása révén. A 2024. évi választásokon külön hangsúlyt kap a fiatalabb és idősebb emberek, a nők, a határt átlépő uniós polgárok, valamint a fogyatékossággal élő személyek részvétele. A 2020. március 5-én ismertetett nemi esélyegyenlőségi stratégiával összhangban a Bizottság külön intézkedéseket fog előmozdítani annak érdekében, hogy megvalósuljon a nemek közötti egyenlőség a döntéshozatalban és a politikában. A Bizottság ezenkívül 2020-ban az európai választási együttműködési hálózat és a választási ügyekkel foglalkozó szakértői csoport közös találkozóját az inkluzivitás és a demokratikus részvételen belüli egyenlőség témájának fogja szentelni; ·együttműködik a tagállamok hatóságaival a polgári jogokkal foglalkozó kutatói hálózatának támogatásával, valamint a civil társadalmi szervezetekkel konzultálva, hogy az alapvető jogokkal és az adatvédelmi előírásokkal teljes mértékben összhangban javítsa a mutatókat és az adatgyűjtést; ·a digitális technológiák hatékony alkalmazásával értékeli a gyakorlati intézkedéseket, hogy megkönnyítse a választójog inkluzív gyakorlását, miközben biztosítja a szavazás szabadságát és bizalmas jellegét, valamint a személyes adatok védelmét, és többek közt a távszavazási megoldásokról szóló tanulmány és a Jogok, egyenlőség és polgárság program keretében finanszírozott projektek eredményeire támaszkodik; ·feltárja, milyen lehetőségek állnak rendelkezésre a gyermekek európai demokratikus életbe való bevonására többek közt annak érdekében, hogy felnőttkorukban biztosított legyen az aktív demokratikus szerepvállalásuk uniós polgárként. Ez magában foglalhatja a gyermekek részvételére irányuló mechanizmusok támogatását helyi és uniós szinten (gyermekek képviselő-testülete és gyermekek nemzeti parlamentje például);

·növeli a gyermekek és fiatalok tájékoztatására irányuló tevékenységeket, többek közt az iskolai életük tekintetében; ·az uniós polgárságról szóló, 2020. évi jelentésében további intézkedéseket vesz fontolóra a polgárok uniós demokratikus életében való részvételének előmozdítása és növelése érdekében. A tagállamokat arra ösztönözzük, hogy: -készítsenek jelentéseket, arról, hogyan bonyolították le az európai parlamenti választásokat az országukban, és a jelentésekben szerepeljenek statisztikák a választásokon való részvételről, beleértve az alulreprezentált csoportokra vonatkozóakat, valamint minden szinten tájékoztassák a szakpolitikai döntéshozókat; -tárjanak fel olyan opciókat, amelyek nagyobb választási lehetőséget kínálnak azzal kapcsolatban, hogy a választók hogyan és mikor szavazhatnak (táv- és előzetes szavazás, valamint a különleges igények kielégítésének egyéb megkönnyítése); -továbbra is osszák meg a gyakorlatokat, és tegyenek intézkedéseket a választójog ismeretének, valamint az európai parlamenti választásokon való szélesebb körű, inkluzív részvétel és a megválasztott szerveken belüli képviselet előmozdítása iránt; és -vegyék fontolóra az erőforrások és egyéb kölcsönös támogatás összevonását a tagállamok között az európai választások adminisztrációja terén (például ideiglenes közös létesítményekkel, amelyek a szavazófülkéknek és a választók bejegyzésének helyszínéül szolgálnak olyan helyeken, ahol magas a határt átlépő uniós polgárok száma, a nemzeti szabályok, például adminisztratív határidők közötti különbségek figyelembevétele többek közt a választók névjegyzékbe való felvételekor, valamint a polgárságról szóló kurzusok támogatására irányuló megfelelő inputtal kapcsolatos bevált gyakorlatok megosztása). Az európai politikai pártok a nemzeti választókerületekkel együttműködve fokozhatják az erőfeszítéseiket annak érdekében, hogy ösztönözzék a választásokon való inkluzív részvételt és az Európai Unióval kapcsolatos pontos információk terjesztését. 3.Az európai dimenzió és az uniós választójog gyakorlása 3.1.Az uniós választójog és a választások európai dimenziója Az európai parlamenti választások egyedülállóak. A tagállamok a nemzeti kampányukkal, a nemzeti listáikkal és a külön szabályaikkal és hagyományaikkal a közös eredményhez járulnak hozzá, a Parlament megválasztott képviselői valamennyi uniós polgárt képviselik. Egyes közös elvek és eljárások az uniós jogban vannak meghatározva, beleértve a határt átlépő uniós polgárok számára az európai parlamenti választásokra vonatkozó aktív és passzív választójoguk gyakorlását a lakóhelyük szerinti országban lehetővé tevő szabályokat, valamint az európai politikai pártokra és alapítványokra vonatkozó szabályokat és az 1976. évi uniós választási okmányt. A fennmaradó szabályok a tagállamok sokszínű, gazdag nemzeti politikai hagyományaiból erednek. Például mindegyik tagállam a hétnek azon a napján tartja az európai parlamenti választásokat, amelyen általában a nemzeti választásaikat tartják. Ez azt jelenti, hogy a választások több mint négy napig tartanak. Mindazonáltal az uniós jog tiltja a hivatalos eredmények közzétételét az utolsó szavazások lezárása előtt. Az európai parlamenti választások eredménye közvetlen hatással van a polgárokra. Ahhoz, hogy tájékoztatáson alapuló politikai döntést tudjanak hozni, tudniuk kell, mi forog kockán európai szinten. A politikai vitát és kampányt azonban gyakran elnyomják a nemzeti és helyi témák. A választások európai dimenziójának további előmozdítása megerősíti a polgárok és az európai intézmények közötti kapcsolatot és ezáltal az európai döntéshozatal demokratikus legitimitását. Ezenkívül ez a politikai elszámoltathatóság kérdése is. Annak érdekében, hogy a politikusokat felelősségre lehessen vonni, a polgároknak látniuk kell a jelöltek nemzeti kampányai és programjai, valamint az európai szakpolitikák és az általuk képviselt politikai pártok közötti egyértelmű kapcsolatot. 2015-ben a Parlament élt a kezdeményezési jogával, és bemutatta az 1976. évi választási okmány reformjára vonatkozó javaslatát. A Tanács kevés rendelkezéssel értett egyet, többek közt a pártokra vonatkozó kötelező minimális küszöbérték és a többszörös szavazás kriminalizálása tekintetében. Az ezen okmány hatálybalépéséhez kivételesen szükséges nemzeti jóváhagyás folyamata nem zárult le időben a választások előtt: a módosítások nem léptek hatályba a 2019. évi választásokig, és továbbra is függőben vannak. A választások előtt a Bizottság is tett kifejezett lépéseket annak érdekében, hogy növelje a választások európai dimenzióját. 2017-ben az európai politikai pártok és alapítványok finanszírozására vonatkozó szabályok egy bizottsági javaslat alapján módosultak. A reform célja a demokratikus legitimitás javítása és a végrehajtás megerősítése volt, többek közt az európai értékek betartása tekintetében. A másik cél az európai és nemzeti pártok közötti kapcsolat átláthatóbbá tételére irányult. Az európai pártok most kötelesek meggyőződni arról, hogy a tagjaikként működő valamennyi nemzeti párt weboldalán szerepel a logójuk és a programjuk. A dokumentum készítésekor nem volt közzétéve információ azzal kapcsolatban, hogy a finanszírozást kérelmező európai politikai pártok megfeleltek-e ezeknek az előírásoknak. A hatósággal való konzultációt követően az Európai Parlamentnek 2021. december 31-ig közzé kell tennie a rendeletről szóló jelentést. A Bizottságnak a közzétételtől számított 6 hónapon belül be kell mutatnia a saját jelentését. 2018 februárjában a Bizottság ajánlást adott ki a 2019. évi európai parlamenti választások európai jellegének és hatékony lebonyolításának elősegítéséről, amelynek címzettjei a tagállamok és a politikai pártok voltak. Az ajánlás felszólította őket arra, hogy a csúcsjelöltállítási rendszerre alapozzanak, és tegyenek lépéseket az átláthatóság növelése érdekében azzal, hogy minden vonatkozó kommunikációs anyagban, beleértve a kampányanyagokat és a szavazólapokat, láthatóbbá teszik a nemzeti pártok és az azon európai politikai pártok közötti kapcsolatot, amelynek tagjai. A tagállamok, valamint az európai és nemzeti politikai pártok által rendelkezésre bocsátott információk alapján még van lehetőség az átláthatóság növelésére. Számos tagállam például megjegyzi, hogy a nemzeti szabályaik nem teszik lehetővé, hogy az európai pártok logója megjelenjen a nemzeti pártokra vonatkozó szavazólapokon. Ahol ez lehetséges, ott is csak néhány politikai párt jelezte, hogy tisztában van ezzel a lehetőséggel, vagy azzal élni kíván. Mindazonáltal történt némi előrehaladás. Egyes politikai pártok, például Franciaországban, Luxemburgban, Hollandiában, Görögországban és Írországban tájékoztatták a szavazókat arról, hogy mely európai párt tagjai, és számos párt tett lépéseket annak érdekében, hogy a kampányanyagaikon és weboldalaikon keresztül növelje a választások európai dimenzióját. Két politikai párt jelen volt számos tagállamban, és a páneurópai program mellett kampányolt. Az egyik párt képviselőjét megválasztották a német listáról. Európa és az olyan európai kérdések, mint az „értékek”, „gazdaság”, „társadalmi” és „környezet” kifejezések jelentős mértékben szerepeltek a vonatkozó anyagokban a kampány során, ami rámutat a választások körüli, egyre növekvő, határozott európai politikai vitára. 3.2.A választójog nyomon követése és érvényesítése

Az uniós választójog teljes körű gyakorlása elengedhetetlen az uniós polgári jogállás teljes körű érvényesüléséhez. A tagállamok felelősek azért, hogy biztosítsák az európai parlamenti választásokra vonatkozó, uniós jog szerinti közös szabályok és elvek megfelelő végrehajtását. A Bizottság a Szerződések őreként eljárva szükség esetén nyomon követi és végrehajtja az intézkedéseket. A választások előtt a Bizottság számos intézkedést bevezetett, hogy biztosítsa az uniós jog végrehajtását, és elhárítsa az uniós polgárok választójogának gyakorlásával kapcsolatos akadályokat. A Bizottság három tagállammal folytatott párbeszédet a határt átlépő uniós polgárok politikai párthoz való csatlakozására irányuló jogáról, eggyel pedig a pártalapításhoz fűződő jogról. Ezenkívül számos tagállammal folytatott megbeszélést annak biztosítása érdekében, hogy az információcserére a tervezett öt napon belül sor kerüljön, hogy a saját tagállamukban kizárt jelölteket ne lehessen más tagállamban megválasztani. E megbeszéléseket követően számos tagállam módosította a jogszabályait. Az egyik tagállammal folytatott párbeszéd sikeresen megoldotta a szavazás bizalmas jellegének védelmével kapcsolatos problémát, míg egy másik tagállammal folytatott megbeszélések során megoldódott az a kérdés, hogy miként lehet lehetővé tenni az állandó lakóhellyel nem rendelkező személyek számára a választójoguk gyakorlását. A választások előtt és közvetlenül azt követően számos uniós polgár kapcsolatba lépett a Bizottsággal, hogy hangot adjon a választással kapcsolatos aggodalmainak. A polgárok által leggyakrabban felvetett problémák a következők: -nem elérhető számukra a távszavazás (postán, meghatalmazotton keresztül vagy online) vagy a személyes szavazás a származási országukon kívül (a konzulátusokon, a nagykövetségeken vagy a külön létesített szavazóhelyiségekben), vagy ahol ezt a lehetőséget biztosították, adminisztratív nehézségekkel, késedelmekkel vagy egyéb problémákkal szembesültek; -a nemzeti névjegyzéki felvételi eljárás során késedelmet vagy nehézségeket tapasztaltak. A Bizottság az érintett országokkal megbeszéléseket folytatott ezekről a kérdésekről. 3.3.A többszörös szavazás megakadályozása A Bizottság a választási ügyekkel foglalkozó szakértői csoport keretében támogatta a tagállamokat a határt átlépő uniós polgárok választójogával kapcsolatos uniós jog egyes rendelkezéseinek végrehajtása során. A megbeszélések kitértek a hatályos formai követelményekre, beleértve a névjegyzéki felvételre vonatkozó határidőket és a részvétel támogatására irányuló gyakorlatokat. Magukban foglalták továbbá a határt átlépő uniós polgárok általi többszörös szavazás megakadályozására irányuló intézkedéseket. A vonatkozó uniós szabályok alapján a tagállamok információt cseréltek azokról a határt átlépő uniós szavazókról, akik a névjegyzékbe való felvételüket kérték, és a lakóhelyük szerinti országban jelezték, hogy szavazni kívánnak az európai parlamenti választásokon, hogy eltávolíthatók legyenek a származásuk szerinti országban a választási névjegyzékről. A tagállamok erőfeszítéseinek támogatása érdekében a Bizottság olyan eszközt bocsátott rendelkezésre, amely segíti az említett információk biztonságos és adatvédelmi szempontból megfelelő cseréjét, és megkönnyítette a releváns, többe közt a választási határidőkre vonatkozó információk tagállamok közötti megosztását. 2019. február és május között a tagállamok több mint 1,2 millió szavazóra és 114 parlamenti jelöltre vonatkozó adatot osztottak meg egymással. A tagállamok közötti szoros együttműködés körülbelül 214 000 többszörös névjegyzéki felvétel azonosítását tette lehetővé. A Bizottságnak nincs tudomása olyan esetről, ahol többszörös szavazásra került sor a választások során. Ezt a folyamatot a korábbi választásokhoz képest hatékonyabban és biztonságosabban hajtották végre. A tagállamok azonban hangsúlyozták, hogy a hatályos nemzeti eljárásokban fennálló különbségek kihívásokat teremtettek, többek közt a megosztott adatok minőségével kapcsolatban. Ezenkívül a névjegyzéki felvételre és vagy leiratkozásra vonatkozó határidők terén fennálló különbségekből, valamint abból is eredtek problémák, hogy a névjegyzéki felvétel vagy leiratkozás milyen hatással van a polgár más nemzeti választásokon való szavazásra irányuló képességére. 3.4.Egyéb tevékenységek Maguk a polgárok általában bíznak abban, hogy az országaik megtettek mindent, ami a szabad és tisztességes választások biztosításához szükséges. A választási megfigyelés fontos annak érdekében, hogy biztosítani lehessen a választójog betartását, fel lehessen hatalmazni és be lehessen vonni a polgárokat, és szélesebb értelemben növelni lehessen a választási folyamatokba vetett közbizalmat. A tagállamok e tekintetben különböző megközelítésekkel rendelkeznek. A választások előtt és után az európai választási együttműködési hálózaton keresztül a bevált gyakorlatokról szóló megbeszélésekre és tapasztalatcserére került sor, többek közt a megfigyelő szervezetek bevonásával. Elemzés és nyomon követő intézkedések Többet kell dolgozni azon, hogy megerősödjön az európai parlamenti választások európai dimenziója. Bár némi előrehaladásra sor került, és az európai politikai dimenzió fokozatosan nő az egyre növekvő európai demokratikus téren belül, ennek fenntartására és megerősítésére irányuló intézkedésekre van szükség. A tagállamok és a nemzeti politikai pártok ebben központi szerepet játszanak. Az európai és nemzeti politikai szintek közötti kapcsolat átláthatóságát tovább kell segíteni és támogatni, többek közt a nemzeti szabályokon keresztül. A politikai pártok felelősséggel tartoznak a nemzeti és európai pártok közötti kapcsolat láthatósága és az európai ügyeknek tulajdonított fontosság tekintetében. A választások előtt a Bizottság szorosan együttműködött a tagállamokkal annak érdekében, hogy biztosítsa, hogy a hatályos uniós jogszabályokat végrehajtsák a 2019. májusi választásokon. Ez hatékony volt, és a 2024. évi választások során is folytatódni fog. Rávilágított olyan területekre, ahol az uniós szabályok racionalizálhatók, és ahol a nemzeti rendszerek közötti további közelítés előnyös lehet a választások hatékony lebonyolításának megkönnyítése, a tagállamok hatóságai közötti együttműködés és az uniós szintű kampányolás érdekében. A nemzeti szinten meghatározott kampányolási és választási időszakokat például szorosabban össze lehetne hangolni. A von der Leyen-féle Bizottság hat kiemelt célkitűzésének egyike az európai demokrácia megerősítése. Ez magában foglalja a választások európai dimenziójának megerősítését, valamint a polgárok és az európai döntéshozatal közötti kapcsolat növelését a megfelelő nyelvi és kulturális eszközök hatékony alkalmazásával. Az uniós polgároknak nagyobb szerepük lesz a döntéshozatalban, nagyobb beleszólásuk lesz az európai prioritások és törekvési szintek meghatározásába, és annak vezető és aktív részesei lesznek. Az Európa jövőjéről szóló konferencia kifejezetten a demokratikus folyamatokhoz és az intézményi kérdésekhez kapcsolódó témákkal fog foglalkozni, ideértve az Európai Bizottság elnökének megválasztására vonatkozó csúcsjelölti rendszert és az európai parlamenti választások páneurópai listáit. A konferencián jogalkotói és egyéb javaslatoknak kell születniük e témával kapcsolatban. A Bizottság nyomon fogja követni e javaslatokat, amennyiben hatáskörrel rendelkezik fellépni a konferencia által elfogadott javaslatok tekintetében, valamint készen áll arra, hogy az Európai Parlament és a Tanács között közelítse az álláspontokat és elfogulatlan közvetítőként járjon el. A Bizottság például rendelkezésre bocsáthatja jogi és intézményi szakértelmét, a választási folyamatokkal kapcsolatos kutatásait, és betekintést nyújthat az intézményközi kapcsolatokba. Jóval a 2024. évi választások előtt a Bizottság javaslatokat fog benyújtani az európai pártokra és alapítványokra vonatkozó szabályok megerősítése érdekében, beleértve a finanszírozásukra vonatkozó rendelkezések egyértelműsítését. E tekintetben a Bizottság konzultálni fog többek közt az Európai Politikai Pártok és Európai Politikai Alapítványok Hatóságával, az európai politikai pártokkal, és kapcsolatot tart az Európai Parlamenttel. Ezenkívül meg fogja vizsgálni annak lehetőségét, hogy további feladatokat bízzon az Európai Politikai Pártok és Európai Politikai Alapítványok Hatóságára. A Bizottság elkötelezett az iránt, hogy támogassa a választások európai dimenziójának megerősítésére irányuló erőfeszítéseket. Konkrét intézkedéseket fog fontolóra venni, többek közt az alábbiak érdekében:

-a választások európai dimenziójának tudatosítása a polgárok tájékoztatására irányuló erőfeszítése során; -az Európai Bizottság és az Európai Parlament közötti partnerség megerősítése a 2024. évi választások előkészítése terén, valamint együttműködés a következő választások európai dimenziójának növelésére irányuló lehetőségek kialakítása érdekében; -az európai politikai pártok és a nemzeti pártok közötti kapcsolatok határozottabb jelzésének támogatása. Ez finanszírozási intézkedéseket is magában foglal majd. A Bizottság továbbá előmozdítja majd az e témával kapcsolatos vitát az illetékes szervezetek – például az EU parlamentjeinek fóruma, az Európai Ügyekkel Foglalkozó Bizottságok Konferenciája és az európai választási együttműködési hálózat – keretein belül; -a választásokkal kapcsolatos figyelemfelhívás és lendület megerősítése, a választások éjszakájára is kiterjedően, valamint az eredményeknek az európai választási együttműködési hálózat keretében történő biztonságos továbbítására irányuló konkrét intézkedések megvitatása; -a tagállamok ösztönzése, hogy választási időszakjaikat még inkább hangolják össze, beleértve a kampányidőszakot és egyéb vonatkozó időtartamokat, hogy az összes tagállamra kiterjedően megerősödjön a választási lendület, és hogy elősegítsék a kampánycsend és egyéb kampányszabályok hatékonyabb érvényesülését; A tagállamok hatóságaival – többek között az európai választási együttműködési hálózat és a választási ügyekről szóló szakértői csoport keretében folytatott – szoros együttműködésben, valamint más nemzetközi szervezetekkel és érintett felekkel összefogva a Bizottság: ·a Bizottság az uniós polgárságról szóló jelentés következő, 2020-ban közzéteendő kiadásában fontolóra veszi majd egy minden uniós polgár (beleértve a határt átlépő uniós polgárokat) és az illetékes hatóságok számára a választásokat megelőző időszakban és a választások alatt elérhető, az uniós polgárok választójogának gyakorlását támogató információs szolgálat hozzáadott értékét; ·a határt átlépő uniós polgárok uniós választójoga gyakorlásának megerősítése és a többszörös szavazás megakadályozására irányuló további óvintézkedések előmozdítása. Ez magában fogja foglalni a határt átlépő uniós polgárok választójogára vonatkozó, meglévő keretrendszer felülvizsgálatát, többek közt a megosztott adatokkal kapcsolatban, a tagállamok közötti nagyobb együttműködés előmozdítását a nemzeti választói névjegyzékek elkészítésével kapcsolatban (beleértve az ütemtervekre, személyazonosítási előírásokra és minősítési kritériumokra vonatkozó, különböző nemzeti szabályokat), valamint a többszörös szavazás tilalmára vonatkozó figyelemfelkeltést a polgárok körében; ·a választási megfigyelésre vonatkozó bevált gyakorlatok megosztásának támogatása, beleértve a polgárok közvetlen bevonására irányuló lehetőségeket. Az európai választási együttműködési hálózaton belül a tagállami hatóságok és az illetékes megfigyelő szervezetek közötti közvetlen kommunikációs csatornákat továbbra is erősíteni fogják. 4.A dezinformációval szembeni fellépés, valamint a választási folyamat integritásának és ellenálló képességének védelme A 2019. évi választások kampánya volt eddig a leginkább digitális kampány. Az uniós polgárok közel fele a nemzeti és európai politikáról szóló információk elsődleges forrásaként az internetes hírekre támaszkodott. A közösségi média szintén fontos eszköz a politikusok számára, hogy elérjék a választókat, valamint a kampánycsoportok számára, hogy megszervezzék a támogatókat. Az online kommunikáció sebessége, egyszerűsége és elérése, valamint az online közösségi platformok által teremtett lehetőségek, amelyek révén az embereket politikai hirdetésekkel és üzenetekkel célozzák, új kihívásokat tartogatnak. A legtöbb uniós polgár ugyan egyetért azzal, hogy az online közösségi média a naprakész politikai ismeretek megszerzésének korszerű módja, mégis úgy véli, hogy az online politikai információk nem megbízhatók. Európában és világszerte a választások számos rosszindulatú, állami vagy nem állami szereplő által elkövetett manipulációs kísérletek tárgyát képezik, amelyek célja, hogy kihasználják a digitális környezet nyújtotta lehetőségeket. A választásokba való beavatkozás számos formát ölthet, és motiválhatja azt a választói akarat alakítása iránti vágy, a részvételi arány csökkentése, a demokráciába vetett hit aláásása vagy a pénzügyi haszonszerzés. A választási és a választás szempontjából releváns egyéb szabályok megkerülése és aláásása, a demokratikus eredmények torzítása és az intézményekbe vetett bizalom megrendítése érdekében titkos finanszírozást, kibertámadásokat, dezinformációt, félretájékoztatást, félrevezető online magatartást, manipulatív és megosztó narratívákat, hamisítást, a személyes adatokkal való visszaélést és jogtalan, személyre szóló kampányüzeneteket vetnek be. A választásokba való beavatkozás lehet a külső szereplők általi hibrid befolyásolás eszköze, amellyel arra ösztönzik a polgárokat, hogy eltávolodjanak a politikától, megosztják és destabilizálják az Uniónkat, és aláássák az uniós intézmények hitelességét, ami elégedetlenséget és bizalmatlanságot szül. Ezenkívül lehet a szervezett bűnözés eszköze is. Egyes szereplők célja különösen az, hogy aláássák az EU mint az olyan alapvető uniós értékek, mint a demokrácia és minden polgár egyenlősége (pl. nemek közötti egyenlőség és bizonyos csoportok védelme) őrzőjének hitelességét. A gyűlöletbeszédek és a zaklatás egyéb formái a demokratikus vita és a polgári kötelezettségvállalás terét kívánják szűkíteni. A dezinformációval szembeni cselekvési tervvel együtt a Bizottság választási csomagja eszköztárat nyújt e kihívások leküzdésére, a választási kontextusban releváns online tevékenységekkel kapcsolatos szabályok nyomon követésére és végrehajtására, valamint a tagállamok és az uniós intézmények valamennyi illetékes szervének összehozására. Az uniós intézmények és a tagállamok intenzív erőfeszítéseket tettek, hogy ezeket a kezdeményezéseket a választások előkészítése során végrehajtsák. A választások ellenálló képességének támogatására irányuló erőfeszítésekhez csatlakoztak illetékes tagállami hatóságok, civil társadalmi szervezetek, újságírók, tényellenőrzők, platformok és egyéb érdekelt felek. A Bizottság az EU-ra kiható dezinformációkat külön kezelte, többek közt célzott kommunikációs intézkedésekkel, amelyek a hamis állításokat cáfolják, és amelyek felhívják a figyelmet a dezinformációkkal kapcsolatos kihívásokra és kockázatokra. Ezek fontos lépések voltak a támadások és a választási manipuláció hatékonyabb leküzdése, valamint a dezinformáció és a demokratikus vitába való egyéb jogtalan beavatkozás leleplezése terén. Ahogyan a dezinformációval szembeni cselekvési terv végrehajtásáról szóló, 2019. júniusi jelentés megjegyezte, Oroszország továbbra is kitartó szereplő ezen a téren. A Kremlet támogató üzenetek, amelyek gyakran hivatalos orosz állami forrásokból származtak, a dezinformáció fontos forrásai voltak, ahogyan azt az EKSZ keleti stratégiai kommunikációval foglalkozó munkacsoportja dokumentálta. Más szereplők is egyre inkább alkalmazzák ezt a taktikát, ami elmossa a határokat a külföldi és a hazai manipuláció között, és megnehezíti a visszavezethetőséget. A kormányzat weboldalait érő támadásokon keresztül többek közt a részvételi arány csökkentésére és a manipulatív tartalmak terjesztésére irányuló erőfeszítések azonosítására került sor.

Míg ezek a manipulatív erőfeszítések rendszeresen a politikailag érzékeny témákra összpontosítottak és az uniós közönséget célozták a választások előtt, a 2019. évi választások kapcsán eddig nem azonosítottak nagyszabású titkos beavatkozási műveletet. A választásokba való, egyik tagállamon belüli beavatkozás az EU egészére kihatott. További intézkedésekre van szükség a választásokat és a demokratikus vitát célzó beavatkozási és manipulációs erőfeszítések kezelése érdekében. 4.1.Példa nélkül álló együttműködés A választásokat érő kihívások összetettek és több területet érintenek. Egyetlen ország vagy nemzeti hatóság sem tudja ezeket megfelelően kezelni egyedül. Ezért a választási csomag központi ajánlása szerint a tagállamoknak létre kell hozniuk az illetékes hatóságaik nemzeti választási hálózatait, amelyek a választási kontextussal kapcsolatos online tevékenységekre vonatkozó nyomon szabályok nyomon követéséért és végrehajtásáért felelősek. Ezek magukban foglalták a választási bizottságokat, az adatvédelmi hatóságokat, a kiberbiztonsági hatóságokat, a médiaszabályozó és szükség szerint egyéb hatóságokat. Valamennyi tagállam létrehozott ilyen hálózatokat, amelyek szerkezeti felépítése és vezetése különböző. A nemzeti adatvédelmi hatóságok fele és a médiaszabályozók kevesebb mint fele van eddig bevonva a hálózatba. Egyes hálózatok bevonták a bűnüldözést és a biztonsági hatóságokkal való kapcsolatokat is. A tagállamok hangsúlyozták az egyértelmű politikai vezetés és az elegendő erőforrások értékét a hálózatok hatékony működése terén. E hálózatok más releváns szervezetekkel is létrehoztak kapcsolatokat, például a számítógépes incidensekkel foglalkozó nemzeti támogatási csoportokkal és az EU riasztási rendszerével. A riasztási rendszert a választások előtt hozták létre, és a szakértők és nemzeti kapcsolattartók közötti tapasztalatcserét is megkönnyítette. Az európai választási együttműködési hálózat és a riasztási rendszer közötti együttműködés a választási csomaggal összhangban megerősítette a szakértői közösségek közötti kapcsolatot, és hozzájárult a választási időszakban folytatott dezinformációs tevékenységek átfogó áttekintésének kialakításához. A választási csomaggal összhangban a nemzeti hálózatok tevékenységei magukban foglalták a fenyegetések és a vonatkozó szabályok nyomon követése és végrehajtása terén fennálló hiányosságok azonosítására és/vagy a választási folyamatokkal kapcsolatos kockázatok értékelésére irányuló gyakorlatokat (18 tagállam), valamint a választás tekintetében releváns jogszabályok nemzeti feltérképezését és felülvizsgálatát (10 tagállam). Ez segítette a tájékoztatáson alapuló szakpolitikai döntéshozatalt. A legtöbb tagállam jelezte, hogy ezeket a hálózatokat az európai parlamenti választásokon kívül más választásokon is alkalmazzák. Egyes tagállamok a hálózataikat külön eszközökkel látták el, például biztonságos kommunikációs platformhoz való hozzáféréssel, azonban további pénzügyi erőforrásokról nem számoltak be. A tagállamok érdeklődésüket fejezték ki az e hálózatok támogatására irányuló további uniós erőforrások elérhetősége iránt, amelyeket a Bizottság 2020-ban bocsát ismételten rendelkezésre. A szakértelem és a bevált gyakorlatok tagállamok közötti megosztásának támogatása érdekében, beleértve a fenyegetésekkel, hiányosságokkal és végrehajtással kapcsolatosakat, a tagállamok felszólítást kaptak arra, hogy a nemzeti választási hálózataikból jelöljenek ki egy kapcsolattartót az európai választási együttműködési hálózatba. A hálózat tagjai háromszor találkoztak a választások előtt és kétszer utána. A tagállamok megvitatták az egyes tevékenységeket, amelyeket nemzeti szinten hajtottak végre, például az figyelemfelkeltő kampányokat, a kockázatértékelést és a folyamatok feltérképezését, nyomon követését és végrehajtását, valamint a jogalkotási fejleményeket (lásd a szabályok feltérképezésére vonatkozó szövegdobozt). Ezenkívül a Bizottság által rendelkezésre bocsátott biztonságos platformon megosztottak információkat a szabályzataikról, szoftvereikről és kutatásaikról, és ezt a platformot a választások során is használták információcsere céljából. Az európai választási együttműködési hálózat ezenkívül megkönnyítette az egyéb szervezetekkel való kapcsolatot is, beleértve az Európai Parlamentet, az Európai Politikai Pártok és Európai Politikai Alapítványok Hatóságát, az Audiovizuális Médiaszolgáltatásokat Szabályozó Hatóságok Európai Csoportját (ERGA), az EUROPOL-t, az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezetet, az Európai Adatvédelmi Testületet és az európai adatvédelmi biztost, valamint egyéb érdekelt feleket, beleértve a választási megfigyelőket és a tényellenőrző szervezeteket. Tagjai részt vettek a választási rendszerek ellenálló képességéről szóló, az EU és az Egyesült Államok közötti szakértői szintű párbeszéden, amelyre 2019. november 26-án került sor. A Bizottság támogatta a tagállamokat abban, hogy feltérképezzék a választási kontextusban releváns szabályaikat és gyakorlataikat. Ez kiterjedt az együttműködésekre vonatkozó szabályokra (a külföldi finanszírozás tilalma, korlátozások, közzétételi szabályok), a kiadásokra (előirányzatok és korlátozások), a kampányolásra (időtartamra, kampánycsendre, szavazásra vonatkozó és egyéb korlátozások), valamint a médiára (a jelöltek közötti egyenlőség, műsorszolgáltatás, a politikai hirdetések átláthatósága és a közösségi médiára vonatkozó szabályok). Ez a feltérképezés elősegítette a kölcsönös megértést, és a tagállamok jelezték, hogy folytatni kívánják azt. 4.2.Nagyobb átláthatóság és a manipulációnak való nagyobb kitettség Az európai választási együttműködési hálózat támogatta továbbá a választási csomagban szereplő egyéb ajánlások végrehajtásával kapcsolatos tapasztalatcserét, aminek kulcsfontosságú része az átláthatóság és ezáltal az elszámoltathatóság előmozdítása volt. Számos beavatkozási tevékenységre, például a titkos finanszírozásra és a célzott dezinformációra nem derül fény. A Bizottság felszólította a tagállamokat és a politikai pártokat arra, hogy a megfelelő szankciók alkalmazása mellett vezessenek be olyan intézkedéseket, amelyek lehetővé teszik a polgárok számára, hogy felismerjék a fizetett online tartalmakat, azonosítsák az elköltött pénz összegét, annak forrását és azokat az eszközöket, amelyekkel őket célozták. Egyes tagállamok arról számoltak be, hogy rendelkeznek a fizetett politikai tartalmakra vonatkozó átláthatósági szabályokkal, azonban az adatokhoz való hozzáférés és a nyomon követés elvégzésére vonatkozó kapacitás és ezáltal az online nyomon követés végrehajtása terén továbbra is nehézségek állnak fenn. Egyes tagállamok arról számoltak be, hogy jelenleg vizsgálják az ezzel a területtel kapcsolatos jogalkotást, hogy az online átláthatóságra vonatkozó szabályokat vezessenek be vagy azokat modernizálják. A tagállamok előmozdították az átláthatóságot, és egyes esetekben célzott figyelemfelkeltő tevékenységet folytattak. Az egyes csoportok, például a politikai pártok kaptak iránymutatást vagy képzést. A tagállamok ezenkívül az offline választási óvintézkedések online alkalmazásával foglalkozó hálózaton belül is megosztották tapasztalataikat. 2019 márciusában az akkori biztos, Věra Jourová írt a nemzeti pártoknak , és felszólította őket arra, hogy alkalmazzák a gyakorlatban a Bizottság ajánlását. Sor került az európai politikai pártok közötti külön tapasztalatcserére is. A Bizottság ezenkívül az online platformokkal és az IT-iparral is együtt dolgozott, hogy megóvja a 2019. évi választásokat a dezinformációs kampányoktól és az online manipulációtól. A dezinformáció visszaszorítását célzó, online platformokra és a hirdetési ágazatra vonatkozó gyakorlati kódex számos kötelezettségvállalást előír, beleértve a politikai hirdetésekkel kapcsolatos átláthatóság és nyilvános közzététel biztosítását, az online szolgáltatások rosszindulatú szereplők általi manipulatív használatának megelőzését, valamint egyéb intézkedések meghozatalát, amelyek az online ökoszisztéma elszámoltathatóságának és megbízhatóságának növelésére irányulnak. A Bizottság az ERGA támogatásával intenzív közbenső nyomon követést végzett, amelynek célja az volt, hogy meggyőződjenek róla, hogy a kódexben foglalt kötelezettségvállalásokat a választások előtt végrehajtották. A Bizottság az ERGA támogatásával jelenleg azt vizsgálja, mennyire volt hatékony a kódex a működése első évében. A kódex lehetőséget biztosított a platformok dezinformációval kapcsolatos szabályainak nagyobb átláthatóságára. A 2019. évi választásokat megelőző időszakban a Facebook, a Google és a Twitter megerősítette a politikai hirdetések nagyobb átláthatóságának biztosítására irányuló erőfeszítéseit, a manipulatív tevékenységek (például a tartalmak felerősödésére irányuló koordinált műveletek, valamint a robotok és hamis fiókok visszaélésszerű alkalmazása) feltárásával és megszüntetésével lépéseket tett a szolgáltatásai integritásának növelése érdekében, és javította a hirdetések elhelyezésének vizsgálatát, hogy korlátozza a rosszindulatú kattintásvadász gyakorlatokat, és csökkentse a dezinformációkat közzétevők hirdetésből származó bevételeit. Ezenkívül a platformok számos intézkedést hoztak, amelyek célja, hogy előmozdítsák a „hiteles” forrásból származó tartalmakat, és korlátozzák a dezinformáció terjesztését. Míg ezek fontos lépést jelentettek a választással kapcsolatos átláthatóság felé, nem elegendők. A választások előtt nem minden platformnak volt hirdetésekre vonatkozó adattára minden tagállamban, a hirdetésekre vonatkozó adattárak nem voltak teljes körűek, és nem biztosítottak egyszerű hozzáférést az illetékes szervek számára, beleértve a tagállamok hatóságait, hogy felügyeleti feladatkörüket gyakorolják, valamint a kutatók számára, hogy elemezzék az archívumot. E tekintetben előrehaladásra van szükség a jövőbeli választások kapcsán. A nemzeti és európai politikai pártok arról számoltak be, hogy lépéseket tettek annak érdekében, hogy megfeleljenek mind a hatályos jogszabályoknak, mind pedig az online platformok szolgáltatási feltételeiben foglalt előírásoknak. Egyes platformelőírások azonban problematikusak voltak. A felek jelezték, hogy külön nehézséget jelentettek a platformok szolgáltatási feltételeinek nem sokkal a választások előtt bevezetett módosításai. A saját szintjükön a felek általánosságban nem vállaltak további átláthatósági tevékenységeket, például hogy listázzák a hirdetéseiket vagy az online politikai hirdetésekre kiadott összegeket közöljék a weboldalukon. A Bizottság kérdőívére adott válaszaikban azt jelezték, hogy értékelnék az átláthatóságra vonatkozó szabályok egyértelműsítését, a platformok által az EU-szintű kampányolás tekintetében alkalmazandó megfelelő megközelítést, valamint az online adatbázisokhoz való nyílt hozzáférést a felek számára, hogy elvégezzék átláthatósági közzétételeiket. Az európai választási együttműködési hálózat keretében a tagállamok megosztották a közösségi média platformjaival folytatott interakcióikkal kapcsolatos tapasztalataikat. A platformok néhányukkal közvetlenül léptek kapcsolatba, hogy külön támogatást nyújtsanak, beleértve az eszkalációs útvonalakat. A hálózatban folytatott megbeszélések rámutattak arra az igényre, hogy egyenlőbben kell kezelni a tagállamokat, több operatív interakcióra van szükség a felügyeleti feladatköreik támogatásához, beleértve az adatokhoz való hatékonyabb hozzáférést, a kapcsolattartókat, valamint az érintett tagállamok nyelvén folytatott tapasztalatcseréket. A tagállamok szerint a platform erőfeszítései nem voltak konzisztensek és kellően hatékonyak, és a közvetlenül a szereplők, például a politikai pártok, jelöltek és újságírók számára kínált támogatás szintén aggodalomra adhat okot a jogrendjük szerint. Hasonló aggodalmakat fejeztek ki a riasztási rendszer keretében is. A Bizottság ezenkívül a jogellenes online gyűlöletbeszéd felszámolására vonatkozó magatartási kódex tekintetében is kapcsolatba lépett az online platformokkal.

4.3.Megerősített adatvédelmi megfelelés A Bizottság ezenkívül külön iránymutatást tett közzé az uniós adatvédelmi szabályok választásokkal összefüggésben történő alkalmazásáról. Ezek voltak az első olyan választások, ahol a frissített uniós adatvédelmi keretet alkalmazták. A Facebook-Cambridge Analytica-botrány rámutatott az uniós adatvédelmi szabályok választásokkal összefüggő jelentőségére, illusztrálva annak kockázatát, ha a személyes adatokat az adatvédelmi jogszabályokkal ellentétes módon használják annak érdekében, hogy jogellenesen próbálják befolyásolni a választásokat. A nemzeti hatóságok, beleértve egyes választási bizottságokat külön intézkedéseket tettek annak érdekében, hogy előmozdítsák az adatvédelmi megfelelést, beleértve, hogy közvetlenül tájékoztatták a politikai pártokat a felelősségeikről. Egyes tagállamok arról számoltak be, hogy a választásokat megelőző időszakban bírságokat szabtak ki, néhány incidenst jelentettek, és egyes vizsgálatok folyamatban vannak. A politikai pártoktól származó hozzájárulások rámutatnak, hogy nincs kellő egyértelműség a választásokkal összefüggő adatvédelmi előírások terén, és hogy további figyelemfelkeltésre van szükség. A választási csomag olyan jogalkotási javaslatot tartalmazott, amely szerint szankciókat kell bevezetni azon európai pártokkal és alapítványokkal szemben, amelyek az adatvédelmi jogszabályok megszegéséből előnyt kívánnak kovácsolni, hogy szándékosan befolyásolják vagy megpróbálják befolyásolni az európai parlamenti választások eredményét. Ezt a javaslatot gyorsan elfogadták, és a választások idején hatályban volt. Az Európai Pártok és Európai Politikai Alapítványok Hatósága kapcsolatba lépett a tagállamokkal, hogy biztosítsa annak hatékony végrehajtását. Eddig nem derült fény semmilyen esetre az új mechanizmus szerint. 4.4.A kibertámadásokkal szembeni megnövekedett ellenálló képesség A Bizottság együttműködött a tagállamok hatóságaival annak érdekében, hogy végrehajtsák a választások során bekövetkező kibertámadások kockázatának kezelésére irányuló ajánlásait. Felszólította a tagállamokat, hogy tegyék meg a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy megértsék és kezeljék a kibertámadások kockázatát, és alkalmazzák a hálózati és információs rendszerek biztonságáról szóló irányelv alapján létrehozott együttműködési munkacsoport által készített, a választási technológia kiberbiztonságáról szóló gyűjteményt. Ezenkívül a tagállamok felszólítást kaptak arra, hogy tegyék meg az e kockázatokkal kapcsolatos ismeretek terjesztésére irányuló lépéseket, és számos tagállam ezt meg is tette, beleértve a külön képzéseket és gyakorlatokat, amelyekbe bevonták az illetékes érdekelt feleket, úgy mint a politikai pártokat és az újságírókat. Az ajánlás továbbá arra kérte a politikai pártokat, hogy járjanak el a kiberkockázatok csökkentése érdekében. Az ajánlás végrehajtásának támogatása és az egyes nemzeti hatóságok közötti együttműködés növelése érdekében a Bizottság 2018 októberében magas szintű műhelytalálkozót szervezett a választásokkal szembeni kiberfenyegetésekről, ahol a kiberbiztonsági hatóságok találkoztak a választási hatóságokkal, hogy megvitassák a közelgő kihívásokat. Az Európai Uniós Kiberbiztonsági Ügynökséggel (ENISA) és az Európai Parlamenttel együttműködésben a Bizottság 2019 áprilisában szimulációs gyakorlatot tartott az európai választási együttműködési hálózat keretében, hogy tesztelje az Unió és a tagállamok válaszeljárásainak és válságterveinek hatékonyságát. Az ENISA gyakorlatról szóló, tagállamokkal megosztott jelentése magában foglalt olyan szabályzatokat és kapacitásokat, amelyeket elengedhetetlennek gondolnak a választásokkal kapcsolatos kiberbiztonsági ellenálló képesség tekintetében. A tagállamok jelezték, hogy javítani lehetne azon, ahogy az eredményeket továbbítják a Parlamentnek a választások éjszakáján. Egyes esetekben a hatóságok külön támogatást és képzést nyújtottak a politikai pártoknak és jelölteknek, valamint az újságíróknak és a médiának a választások kiberbiztonsága és az ellenálló képesség támogatása érdekében. Elemzés és nyomon követő intézkedések A választások manipulációjának vagy a választók véleményének és választásának manipulálása céljából a választásokba való jogellenes beavatkozás kockázata valós és többoldalú volt, így az ennek leküzdésére irányuló munka is. Elszigetelt kibertámadásokkal, adatvédelmi és egyéb, választásokkal kapcsolatos panaszokat nyújtottak be, azonban a választásokba való beavatkozásra irányuló, titkos, koordinált, nagyszabású erőfeszítést nem azonosítottak. A tagállamok visszajelzései alapján látható, hogy a választási csomag és az egyéb uniós intézkedések elengedhetetlen szerepet játszottak a tagállamok azon erőfeszítéseiben, amelyek a fenyegetések elhárítására és a felügyeleti feladatok gyakorlására irányultak. A tagállamok széles körben végrehajtották a választási csomagot. Magas szintű együttműködést és koordinációt értek el mind az illetékes hatóságok körében , beleértve a nemzeti választási hálózatok és a magán- és egyéb érintett szervezetek keretén belül, mind pedig a tagállamok és az európai intézmények körében. Az átfogó, „teljes társadalomra kiterjedő” megközelítés értéke megmutatkozott, és hatékonynak bizonyult. A legfontosabb tanulságok az alábbiakat foglalják magukban: További előrehaladásra van szükség a dezinformáció, a manipuláció és a jogellenes külföldi beavatkozás leküzdéséhez. A választásokra vonatkozó óvintézkedéseknek hatékonynak és az online környezethez alkalmasnak kell lenniük. A politikai hirdetések és kommunikációk átláthatósága nem eléggé megbízható. Elengedhetetlen, hogy elegendő kapacitást alakítsanak ki az uniós intézményeken belül, a tagállamokban és civil társadalomban a manipuláció és beavatkozás feltárása, elemzése és leleplezése érdekében. Ismételten meg kell erősíteni az illetékes hatóságok kapacitását és erőfeszítéseit annak érdekében, hogy gyakorolni tudják felügyeleti feladataikat, és kapcsolatot tartsanak fenn a platformokkal. Az online platformoknak rendelkezniük kellene a szükséges struktúrákkal és eljárásokkal, amelyek lehetővé teszik számukra, hogy nyomon kövessék a vonatkozó nemzeti és uniós jogszabályoknak való megfelelést, és egyenlően kezeljék a tagállamokat. A tagállamok támogatják a nagyobb mértékű, uniós szintű együttműködést ezen a területen, beleértve a tagállamok közötti egyenlő bánásmód biztosítását és problémák esetén az operatív nyomon követést. Ezenkívül mélyíteni kell a nemzeti és uniós szintű illetékes hatóságok közötti megerősített együttműködést, beleértve az adatvédelmi hatóságokat és a médiaszabályozókat.

Az online platformoknak tovább kell növelniük a politikai tartalomhoz kapcsolódó tevékenységeik átláthatóságát és elszámoltathatóságát, és a kötelezettségvállalásaiknak harmadik felek által ellenőrizhetőnek kell lenniük. A digitális platformok adataihoz való hozzáférés, beleértve a kutatói közösség általi hozzáférést, továbbra sem elegendő. Ez megnehezítheti az újságírók számára, hogy megértsék a demokratikus vitát érintő fenyegetéseket, és arról beszámoljanak, valamint hátráltatja a civil társadalom által a polgárok tudatosságának növelése és a társadalmi ellenálló képesség kialakítása érdekében tett erőfeszítéseket. A platformoknak lehetővé kell tenniük az adatokhoz való nagyobb hozzáférést a kutatók és egyéb illetékes szervek számára, az adatvédelmi előírások teljes körű betartása mellett, többek közt az e célból kialakítandó külön struktúrák alapján. Ez magában foglalja azon kutatási partnerek hálózatának bővítését, amelyekkel a platformok jelenleg együtt dolgoznak. Hatékonyabban kell elemezni a beavatkozás hatályát és demokratikus folyamatra gyakorolt hatását, beleértve azokat a módokat, ahogy az információ online közlekedik, a keresőmotorok algoritmusait és a közösségi média platformjait, amelyek az információkat rangsorolják, valamint a platformok által a hiteles tartalom előmozdítása érdekében tett erőfeszítéseket. A szabad, plurális és elszámoltatható médiakörnyezet, valamint a nyilvánosság minőségi tájékoztatása előfeltétele az egészséges és tájékoztatáson alapuló politikai vitának és annak, hogy a polgárok szembesüljenek a dezinformációval és egyéb manipulációkkal, hogy tájékoztatáson alapuló döntéseket hozzanak, és rendelkezzenek elszámoltatási joggal. Ez a demokratikus fékek és egyensúlyok elengedhetetlen része és az egészséges demokratikus diskurzus előfeltétele. A jövőben több erőfeszítést kell fektetni a polgárok szerepének erősítésébe, a figyelemfelkeltés és a médiaműveltség növelésébe, valamint a készségek fejlesztésébe, valamennyi korcsoportra kiterjedően. A Bizottság továbbra is támogatja a tagállamokat ezekben az erőfeszítésekben. A Bizottság különösen: ·finanszírozni fogja a nemzeti választási hálózatok segítését célzó tevékenységi támogatásokat és a demokratikus ellenálló képesség megerősítését célzó egyéb intézkedéseket; ·támogatni fogja a tagállamok közötti fokozott együttműködést az európai választási együttműködési hálózat lehető legjobb kihasználásával, valamint a más hálózatokkal, például a riasztási rendszerrel való szoros interakció és együttműködés biztosításával, többek közt az alábbiak révén: -gyakorlati, operatív tevékenységek, többek közt műhelytalálkozók és kockázatértékelések a fenyegetések hatékonyabb azonosításának támogatása érdekében; -a tagállamok közötti együttműködés támogatása az online platformokkal kapcsolatos releváns tevékenységek nyomon követése terén, többek közt a platformokkal való kapcsolatra vonatkozó információ megosztásával és a tagállamok közötti egyenlő bánásmód támogatásával; -a további és folyamatos együttműködés megkönnyítése az európai választási együttműködési hálózat, az ERGA és a riasztási rendszer között, többek közt a választási kontextusban releváns információkkal és elemzésekkel, valamint az online platformokkal folytatott interakciókkal kapcsolatban; -az együttműködés fokozása más szervezetekkel, például az Európai Adatvédelmi Testülettel, az ENISA-val és a hálózati és információs rendszerek biztonságáról szóló irányelv alapján létrehozott együttműködési munkacsoporttal (hálózat- és információbiztonsággal foglalkozó együttműködési csoport); -a tagállamok támogatása abban, hogy fenntartsák és kibővítsék a választások szempontjából releváns szabályozói környezet feltérképezését. ·továbbra is kapcsolatban fog állni az online platformokkal, többek közt a dezinformáció visszaszorítását célzó gyakorlati kódex és a jogellenes online gyűlöletbeszéd felszámolására vonatkozó magatartási kódex tekintetében, valamint az illetékes felekkel, mint az európai választási együttműködési hálózattal, a riasztási rendszerrel és egyéb vonatkozó uniós hálózatokkal közösen hozzájárul további intézkedések kialakításához, amelyek célja, hogy közös megközelítést és közös standardokat határozzanak meg az olyan problémák leküzdése érdekében, mint a dezinformáció és az online gyűlöletkeltő üzenetek; ·tovább fogja támogatni a sajtószabadságot, a médiapluralizmust és a minőségi újságírást, többek közt az újságírók hatékonyabb védelmén keresztül és a médiaágazat átalakulása és a digitális jövő kontextusában; ·továbbra is vizsgálni fogja az adatvédelmi előírások hatékony alkalmazásával kapcsolatos problémákat a választások során, beleértve az átláthatóságot, a személyre szóló kampánytechnikákat és az algoritmusok alkalmazását; ·konkrét intézkedéseket vezet be annak érdekében, hogy megerősítse a polgárok szerepét azok teljes sokszínűségében, hogy képesek legyenek kezelni a dezinformációval és a manipulációval kapcsolatos problémákat, kritikusan értékeljék az információs környezetet és tájékoztatáson alapuló döntést hozzanak (a médiaműveltség, a kritikus gondolkodás és az uniós értékekre és polgárságra vonatkozó oktatás támogatására irányuló kezdeményezések). ·megerősíti a problémákkal és kockázatokkal kapcsolatos ismereteket, többek közt az alábbiak révén: -A hatályos szabályokkal, a vonatkozó jogkörökkel és felelősségkörökkel teljes összhangban az újonnan létrehozott Európai Digitálismédia-megfigyelőközpont leghatékonyabb alkalmazása az európai tényellenőrzők és akadémiai kutatók közötti kapcsolat megkönnyítése érdekében. -A szabad és tisztességes választásokra vonatkozó, új és feltörekvő technológiák hatásáról szóló tanulmány, amely azt vizsgálja, hogy a választókra és az új technológiákra, többek közt a személyre szabott kampánytechnikákra, az algoritmusokra és a mesterséges intelligenciára vonatkozó adatok használata miként alkalmazható a választások eredményének és az abba vetett közbizalom befolyásolására. Az eredmények várhatóan 2020 végére lesznek elérhetők. ·támogatni fogja a választási technológia kiberbiztonságáról szóló gyűjtemény lehetséges frissítését a hálózat- és információbiztonsággal foglalkozó együttműködési csoporton belül, az európai választási együttműködési hálózattal szoros együttműködésben, hogy a dokumentumot naprakészen tartsa és a tagállamok igényeihez igazítsa. Az erős és működő demokrácia fenntartása Európában legitimitás és bizalom kérdése. Az európai demokrácia számos belülről és kívülről érkező kihívással néz szembe. Ahogyan a Bizottság elnöke bejelentette politikai iránymutatásaiban, a Bizottság be fogja mutatni az európai demokráciával kapcsolatos cselekvési tervet, hogy segítse a demokráciáink ellenálló képességének fejlesztését és az európai parlamenti választásokba való külső beavatkozás veszélyének leküzdését. A cél a dezinformáció elleni küzdelem, a változó fenyegetésekhez és manipulációkhoz való alkalmazkodás, valamint a szabad és független média támogatása. A terv a politikai hirdetések átláthatóságára vonatkozó jogalkotási javaslatokat fog tartalmazni, és tovább egyértelműsíti az európai politikai pártok finanszírozására vonatkozó szabályokat.