A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott következtetések – A környezet védelmét célzó szerepvállalás ösztönzése a fiatalok mint a változás előmozdítói körében

(2022/C 159/07)

A TANÁCS ÉS A TAGÁLLAMOK KORMÁNYAINAK A TANÁCS KERETÉBEN ÜLÉSEZŐ KÉPVISELŐI,

EMLÉKEZTETVE A KÖVETKEZŐKRE:

1. az EU ifjúsági stratégiájához csatolt, „Fenntartható zöld Európa” című 10. sz. európai ifjúsági cél a következőre irányul: „Olyan társadalom megteremtése, amelyben a fiatalok környezettudatosan élnek, és mindennapi életük során tisztában vannak döntéseik következményeivel.”,

2. az Egyesült Nemzetek Szervezetének a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrendje (1) elismeri, hogy a fiatalok „a változás kulcsfontosságú hajtóerői” a fenntartható fejlődés terén. Emellett az Egyesült Nemzetek Szervezetének Nemzetközi Ifjúsági Akcióprogramja (2) arra ösztönzi a fiatalokat, hogy legyenek aktívak a társadalomban,

3. az Európai Unió elkötelezett az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrendje és annak fenntartható fejlődési céljai mellett annak érdekében, hogy a jövő világát zöldebb, békésebb és méltányosabb módon építse ki (3),

4. azEurópai Unió és tagállamai teljes mértékben elkötelezettek az ENSZ 2015. decemberi párizsi éghajlatváltozási konferenciáján (COP21) elfogadott Párizsi Megállapodás mellett. A Párizsi Megállapodás céljának és célkitűzéseinek elérése érdekében az Európai Unió hangsúlyozza az éghajlatváltozás elleni küzdelem mind a hat elemének a fontosságát, elismeri a fiatalok által az éghajlat-politikában a változás előmozdítóiként játszott kritikus szerepet, és kéri, hogy vonják be nagyobb mértékben az ifjúságot egyrészt az éghajlat-politikába nemzetközi, európai, nemzeti, regionális és helyi szinten egyaránt, másrészt az éghajlat-politikai szerepvállalásra irányuló fellépésben rejlő potenciál felszabadításába,

5. a környezet védelme az Európai Unió egyik kulcsfontosságú célkitűzése, amely különösen „a környezet minőségének magas fokú védelmét és javítását” (4) biztosítja, és lehetővé teszi, hogy 2050-ig megvalósuljon a klímasemlegesség (5),

6. az ifjúság európai éve (2022) (6), amelynek célja, hogy fokozza az Európai Unió, a tagállamok, valamint a regionális és helyi hatóságok erőfeszítéseit a fiatalok támogatása és a velük való együttműködés érdekében a világjárványból való kilábalásunk során, egyben a zöld és digitális átállás által kínált új lehetőségek előmozdítását is hivatott szolgálni. A zöld és digitális átállásnak inkluzívnak kell lennie, és azok folyamán figyelmet kell fordítani a kevesebb lehetőséggel rendelkező fiatalok integrálására is,

7. azeurópai zöld megállapodás (7) egy olyan ütemterv, amely egy fenntartható társadalom létrehozására irányul az Európai Unióban, mégpedig azáltal, hogy mindenki számára méltányos és inkluzív átmenetet biztosít. Rávilágít arra, hogy a legkülső régiókra kell összpontosítani, amelyek különösen sérülékenyek az éghajlatváltozással és a természeti katasztrófákkal szemben,

TUDATÁBAN A KÖVETKEZŐKNEK:

8. a fiatalok körében egyre nagyobb a tudatosság azt illetően és az igény arra, hogy szerepet vállaljanak a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos kérdésekben, különösen a környezettel és az éghajlattal kapcsolatos kérdésekben (8). A fiatalokat helyi, regionális, nemzeti, európai és nemzetközi szinten erőteljes mobilizáció jellemzi a környezeti kérdésekkel – többek között az éghajlatváltozással – kapcsolatos figyelemfelkeltés összefüggésében, amelyben érdekérvényesítés, klímafelvonulások, online mobilizációs kampányok és egyéb eszközök révén vesznek részt,

9. sok fiatal támogatja az éghajlatváltozásnak (9) és a biológiai sokféleség csökkenésének a kezelését célzó határozott környezetvédelmi fellépést és intézkedéseket. Néhányuk olyan környezetbarát gyakorlatokat folytat, amelyek modellként szolgálhatnak a társadalom többi része számára. A világ minden tájáról – többek között az Európai Unió valamennyi tagállamából – származó fiatal küldöttek a Glasgow-ban megrendezett COP26 során ismertették a Youth4Climate kiáltványát (Youth4Climate Manifesto), hogy cselekvésre sarkallják a világ vezetőit (10),

10. amobilizáció és a szerepvállalás szintje változatos képet mutat a fiatalok között: az oktatási (11), kulturális és szociális tőke magas szintje általában magas szintű szerepvállalással társul,

11. a Covid19-világjárvány által okozott globális egészségügyi válság és a globális gazdasági tevékenység átmeneti lassulása – amelyek jelentős gazdasági és társadalmi következményekkel jártak, különösen a fiatalokra nézve – rávilágítottak bizonyos emberi tevékenységek környezetre gyakorolt közvetlen hatására (12). A válság leküzdését célzó különböző nemzeti és európai ösztönzőcsomagok és tervek lehetőséget kínálnak a fenntartható és zöld átállás előmozdítására, amelyben minden fiatalnak lehetőséget kell biztosítani arra, hogy teljes körű szerepet vállaljon a változás előmozdítójaként,

ÚGY VÉLIK, HOGY:

12. fontos biztosítani, hogy minden fiatal – olyan tényezőktől függetlenül, mint a nem, a fogyatékosság, az iskolázottsági szint, a társadalmi és gazdasági háttér, a származási ország vagy a lakóhely – megértse a fenntartható fejlődés kihívásait, és tisztában legyen a döntéseknek, lépéseknek és életmódbeli választásoknak a környezetre, a biológiai sokféleségre és az éghajlatra gyakorolt hatásaival. Minden nemzedéknek, beleértve a fiatalokat is, rendelkeznie kell a megfelelő lépések megtételéhez szükséges kompetenciákkal;

13. a teljes körű szerepvállalás érdekében a fiataloknak megbízható, tényeken alapuló információkkal és adatokkal kell rendelkezniük ahhoz, hogy megalapozottan ítélhessék meg a környezeti, biodiverzitási és éghajlatváltozási kihívásokat és megoldásokat, valamint hogy fejleszthessék és megerősíthessék a kritikai gondolkodási készségeket. Erőfeszítéseket kell tenni a környezettel és az éghajlatváltozással kapcsolatos dezinformációval szembeni fellépés érdekében;

14. fontostovábbá a fenntartható fejlődéssel, a környezetvédelemmel és az élőlények tiszteletével kapcsolatos etikai kérdésekről szóló párbeszéd előmozdítása mind a fiatalok körében, mind a nemzedékek között, mégpedig a vitához szükséges terek biztosításával, hogy a fiatalok és a társadalom egésze reflektálhasson az e kérdéseket érintő értékekről és vitatott pontokról;

15. a helyi, regionális, nemzeti és európai közpolitikáknak tükrözniük kell azokat az erőfeszítéseket, amelyek a fiatalok környezeti kérdésekkel, valamint az éghajlatváltozás, a szennyezés és a biológiai sokféleség csökkenése elleni intézkedésekkel kapcsolatos mozgósítására irányulnak. Ezeknek nemcsak a fiatalok elvárásainak kell a lehető legnagyobb mértékben megfelelniük, hanem lehetőséget kell biztosítaniuk számukra arra is, hogy aktívan és érdemben részt vegyenek e politikák kidolgozásában és végrehajtásában;

16. a fiatalok környezeti cselekvésekbe való bevonásához a környezeti kérdésekkel kapcsolatos – formális, nem formális vagy informális keretek közötti – tudatosságnövelésre és tanulásra van szükség, egészen fiatal kortól kezdve;

17. annak érdekében, hogy teljes mértékben képesek legyenek gyakorlati megoldásokat javasolni és kidolgozni a környezeti problémák kezelésére, a fiatalokat – beleértve a kevesebb lehetőséggel rendelkezőket is – támogatni kell önkéntességi vagy vállalkozói projektjeik végrehajtásában, és gyakorlati támogatással és technikai segítségnyújtással, valamint közforrásból nyújtott támogatással vagy magánberuházással kell segíteni őket;

KIEMELIK AZ ALÁBBIAKAT:

18. fontos, hogy minden fiatalt ösztönözzünk arra, hogy részt vegyenek helyi közösségeik életének alakításában, ideértve lehetőség szerint az oktatási és képzési intézményeket, az ifjúsági és ifjúságsegítő szervezeteket, valamint a helyi és regionális önkormányzatokat, hogy szereplői és előmozdítói lehessenek olyan változásoknak, amelyek eredményeként javul a környezetvédelem, és amelyek segítik az éghajlatváltozás és a biológiai sokféleség csökkenése elleni küzdelmet;

19. a döntéshozók, az oktatási és képzési intézmények, az ifjúsági és ifjúságsegítő szervezetek és a környezet területén érdekelt egyéb felek közötti együttműködés kulcsfontosságú a fiatalok szerepvállalásának támogatásához és annak lehetővé tételéhez, hogy képesek legyenek cselekedni. Ösztönözni kell a környezettel kapcsolatos döntéshozatali folyamatok iránti kölcsönös bizalmat és az azok keretében való együttműködést;

20. a környezet védelmével kapcsolatos döntéshozatali folyamatok keretében foglalkozni kell a nemzedékek közötti szolidaritással és igazságossággal annak érdekében, hogy a jelenlegi nemzedékek számára biztosított előnyök ne ütközzenek a jövő nemzedékeinek jogaival;

FELHÍVJÁK A FIGYELMET A KÖVETKEZŐKRE:

21. a fiatalok által a 2022. januári uniós ifjúsági konferencián, az uniós ifjúsági párbeszéd 9. ciklusának elején kinyilvánított elképzelések és vélemények a következőkhöz kapcsolódtak: a) Öt cselekvési területet határoztak meg. Az uniós ifjúsági párbeszéd 9. ciklusa során a fiataloknak és a döntéshozóknak e konkrét területek mentén kell gondolkodniuk és dolgozniuk a konkrét javaslatok kidolgozása érdekében. b) Először is, a tájékoztatás és az oktatás területén a nem formális oktatás során elsajátított készségeket teljes tanulási folyamatként kell elismerni. A helyi hatóságok és az ifjúsági szervezetek egyaránt felelősek azért, hogy közösen dolgozzanak annak érdekében, hogy a fiataloknak lehetőségük legyen többet tanulni a környezetről és megoldásokat találni. Az oktatás a demokráciába való legértékesebb beruházás. c) A cselekvés és a szerepvállalás terén lehetőséget kell biztosítani a fiatalok számára arra, hogy aktív szerepet játsszanak az életüket és a jövő nemzedékeinek életét formáló döntésekben. A fiataloknak minden szinten részt kell venniük a döntéshozatali folyamatban. Nagyon gyakran figyelmen kívül hagyják őket és alulreprezentáltak annak ellenére, hogy olyan elképzeléseket és aggályokat fogalmaztak meg, amelyeknek a vezető döntéshozók számára jelentőséggel kellene bírniuk. d) Akormányzás területén a 30 év alatti fiatalok a nemzeti parlamenti képviselők kevesebb mint 2,6 %-át teszik ki. Biztosítani kell, hogy a fiatalok jelenlétét ne csupán dekorációként használják. A meglévő struktúrák – például az uniós ifjúsági párbeszéd és az Európai Ifjúsági Parlament – számára hatékony eszközöket kell biztosítani ahhoz, hogy döntéshozatali struktúrákként működhessenek. Az uniós ifjúsági párbeszéd 9. ciklusa során fenntartható és inkluzív módon kell dolgozni annak érdekében, hogy a fiatalok részt vehessenek a döntéshozatalban. Az is alapvető fontosságú, hogy a fiatalok elegendő támogatással, finanszírozással és információval rendelkezzenek ahhoz, hogy érdemi közreműködést tudjanak nyújtani. Nemzeti szinten meg kell vizsgálni a részvételi folyamatokat annak biztosítása érdekében, hogy azok a lehető legfenntarthatóbbak és leginkluzívabbak legyenek. e) A mobilitás és a szolidaritás területén megfigyelhető, hogy a mobilitás nem egyformán hozzáférhető vagy lehetséges minden fiatal számára. Kutatásoknak köszönhetően pontosabban meg tudjuk határozni, hogy kik azok a fiatalok, akik nem vesznek részt mobilitási programokban. Olyan, előnyösebb gyakorlatok felé kell elmozdulni, amelyek segítenek a társadalomnak abban, hogy jobban megértse a szolidaritási programokat, és elérje valamennyi tagját. f) Végül, de nem utolsósorban, az infrastruktúrához való hozzáférés kevésbé fontos területnek tűnhet, de szoros kapcsolat áll fenn az infrastruktúra, valamint a fiatalok életminősége és oktatása között. Az, hogy vidéki vagy városi területről származnak-e, hatással van arra, ahogyan a fiatalok döntéseket hoznak. A vidéki területeken a tömegközlekedés valódi probléma. A közlekedési problémák a fiatalok elszigetelődéséhez vezethetnek, a fiatalok bizonyos csoportjainak kizárásával tehát nem valósulhat meg a befogadó társadalom. Szükséges mindenki számára fenntartható és megfizethető választási lehetőségeket biztosítani;

FELKÉRIK A TAGÁLLAMOKAT, HOGY – A SZUBSZIDIARITÁS ELVÉVEL ÖSSZHANGBAN ÉS A MEGFELELŐ SZINTEKEN –:

22. támogassák az ifjúsági munkát, az ifjúsági és környezetvédelmi szervezeteket, valamint más releváns szakértőket és érdekelt feleket abban játszott szerepükben, hogy információkat nyújtsanak a fiataloknak, és tegyék lehetővé a számukra, hogy megbízható, pontos és minőségi – tudományosan megalapozott, a különböző életkorú és hátterű közönségek számára megfelelő és az egyes földrajzi környezetek, köztük a szigeti vagy trópusi környezetek sajátosságaihoz igazított – információkat és adatokat terjesszenek az éghajlatváltozással, a biológiai sokféleség csökkenésével, a szennyezéssel és más környezeti kérdésekkel kapcsolatban;

23. biztosítsanak képzési és szakmai tanulási lehetőségeket a formális oktatás és képzés, valamint a nem formális és informális tanulás szereplői – köztük az ifjúságsegítők – számára az interaktív, gyakorlati, megoldásorientált tanulási módszerek és megközelítések terén annak érdekében, hogy javuljon a fiatalok környezeti és társadalmi kérdésekkel, valamint éghajlatváltozással kapcsolatos tájékoztatása, oktatása és támogatása;

24. formális oktatás és képzés, valamint nem formális és informális tanulás révén jobban vértezzék fel a fiatalokat a környezeti kérdések megértéséhez és az azokkal kapcsolatos cselekvéshez szükséges kompetenciákkal;

25. ösztönözzék és tegyék lehetővé, hogy a gyermekek és a fiatalok szükség esetén konkrét tevékenységek révén kapcsolatba kerüljenek a természettel, és dolgozzanak ki zöld kezdeményezéseket a környezeti kérdésekben érintett érdekelt felek támogatásával. Ez a kapcsolat kulcsfontosságú az éghajlattal és a biológiai sokféleséggel összefüggő kérdéseket érintő tudatosság növelése szempontjából;

26. ösztönözzékpartnerségek kialakítását az oktatási, ifjúsági, sport- (13) és kulturális ágazat, valamint minden további érintett ágazat között a környezettel, a biológiai sokféleség csökkenésével és az éghajlatváltozással kapcsolatos kérdésekre vonatkozó átfogó, összehangolt és kölcsönösen kiegészítő jellegű figyelemfelhívó és oktatásalapú megközelítések kialakítása érdekében;

27. ösztönözzék és támogassák inkluzív és a fiatalokra összpontosító, társaktól való tanulási tevékenységek megvalósítását, valamint a környezeti és éghajlat-változási kérdésekkel kapcsolatos legjobb gyakorlatok cseréjét, így például a fiatal nagykövetek programot és mentori programokat, illetve képzési és együttműködési tevékenységeket (képzési és együttműködési tevékenységek [TCA], Erasmus+), valamint hálózatépítési tevékenységeket (NET, Európai Szolidaritási Testület) annak érdekében, hogy felhívják minden fiatal – többek között a kevesebb lehetőséggel rendelkező fiatalok – figyelmét ezekre a kérdésekre, továbbá hogy bátorítsák őket a környezet védelmét és az éghajlatváltozás kezelését célzó cselekvésre;

28. mozdítsák elő az ifjúságsegítők megfelelő oktatását és képzését annak biztosítása érdekében, hogy a fiatalok számára és az ő részvételükkel kialakított ifjúsági tevékenységek környezetbarátak és fenntarthatóak legyenek. Fejlesszenek tovább az ifjúsági munkával kapcsolatos olyan megfelelő kezdeményezéseket, amelyek a fiatalok környezeti kérdésekben való szerepvállalását célozzák, különösen az éghajlatváltozás kezelése és a biológiai sokféleség megőrzése tekintetében;

29. ösztönözzék és támogassák, hogy a hatóságok, a magánszektor és a civil társadalom elismerje és kiaknázza a fiataloknak a környezetvédelem területén való szerepvállalását, valamint az ennek keretében általuk elsajátított transzverzális kompetenciákat, különösen a szociális készségeket;

30. óvjákmeg a helyi, regionális, nemzeti, európai és nemzetközi döntéshozókkal folytatott együttműködésre szolgáló fenntartható (14), hosszú távú, biztonságos, hozzáférhető és inkluzív civil társadalmi tereket, valamint hozzanak létre ilyeneket, ahol a fiatalok életkoruktól függetlenül elmondhatják véleményüket és aggályaikat vagy megoszthatják a környezet védelmét és az éghajlatváltozás kezelését célzó intézkedésekre irányuló javaslataikat annak érdekében, hogy a konzultációkon túlmenően aktívan is részt vehessenek az e kérdésekkel kapcsolatos döntéshozatalban;

31. a környezettel kapcsolatos kihívások kezelése érdekében népszerűsítsék a fiatal kutatókat és a fenntartható fejlődéssel kapcsolatban végzett munkájukat, egyrészt azért, hogy példaképként szolgálhassanak a fiatalok számára, másrészt pedig annak ösztönzése és előmozdítása céljából, hogy a fiatalok közvetlenebb módon ismerkedhessenek meg a kutatási eredményekkel, és így képessé váljanak a cselekvésre;

32. támogassák képzési referenciák kidolgozását az éghajlattal, a környezettel és a fenntarthatósággal kapcsolatos kérdések vonatkozásában, valamennyi korcsoport számára, a tanulás, az oktatás és a képzés minden szintje, illetve típusa esetében;

FELKÉRIK A TAGÁLLAMOKAT ÉS AZ EURÓPAI BIZOTTSÁGOT, HOGY A SZUBSZIDIARITÁS ELVÉT TISZTELETBEN TARTVA, SAJÁT HATÁSKÖRÜKÖN BELÜL ÉS A MEGFELELŐ SZINTEKEN:

33. a helyi, regionális, nemzeti és európai szintű környezetvédelmi szakpolitikákban és programokban – különös tekintettel azokra, amelyek célja az éghajlatváltozás kezelése és a biológiai sokféleség megőrzése – vegyék figyelembe minden fiatal sajátos igényeit és véleményét, kiemelt figyelmet fordítva a kevesebb lehetőséggel rendelkezőkre, azáltal, hogy előmozdítják a fiatalok részvételét az említett szakpolitikák és programok kidolgozásában és végrehajtásában;

34. támogassáka fiatalok és az ifjúsági szervezetek által az éghajlattal, a szennyezéssel, a biológiai sokféleséggel és egyéb környezeti kérdésekkel kapcsolatos figyelemfelkeltő tevékenységek és kampányok létrehozása és lebonyolítása érdekében indított kezdeményezéseket, valamint tanuljanak ezekből;

35. ösztönözzék, ismerjék el és adott esetben pénzügyileg támogassák a fiatalok által a környezet területén indított, illetve irányított fellépéseket és programokat, különös tekintettel azokra, amelyek az éghajlatváltozás elleni küzdelemre és a biológiai sokféleség megőrzésére irányulnak, elősegítve ezáltal, hogy a fiatalok a változás előmozdítóivá válhassanak a társadalom egészében csakúgy, mint saját oktatási és képzési intézményeikben, felsőoktatási intézményeikben, ifjúsági szervezeteiken és ifjúságsegítő szervezeteiken, valamint helyi közösségeiken belül, továbbá a társaik körében;

36. mozdítsák elő a környezeti kérdésekkel, ezen belül is elsősorban az éghajlatváltozás kezelésével és a biológiai sokféleség megőrzésével foglalkozó ifjúsági önkéntes tevékenységeket, valamint könnyítsék meg az ilyen tevékenységekbe való bekapcsolódást különösen annak biztosítása révén, hogy a vonatkozó ajánlatok széles körben elérhetőek legyenek, és azokról tájékoztatást nyújtsanak a megfelelő nemzeti és uniós szintű portálokon, például az Európai Ifjúsági Portálon és más releváns csatornákon keresztül. Népszerűsítsék az olyan önkéntes tapasztalatszerzést, amely a helyi és nemzeti önkéntességet a transznacionális önkéntességgel ötvözi, adott esetben ösztönözve szinergiák kialakítását egyrészről a nemzeti programok és tevékenységek – ideértve, ha vannak ilyenek, a nemzeti önkéntességi vagy társadalmi szolgálati programokat és tevékenységeket is –, másrészről pedig az uniós önkéntességi programok között, továbbá e programok egymást kölcsönösen kiegészítő jellegét annak érdekében, hogy elmélyítsék a fiatal önkéntesek szerepvállalását, javítsák kompetenciáikat és megerősítsék körükben az Európai Unióhoz tartozás érzését;

37. adott esetben eszközöljenek beruházásokat a zöld gazdaságba, és támogassák a fiatalokat a szükséges készségek elsajátításában, illetve mozdítsák elő az olyan képzéshez való hozzáférésüket, amely felkészíti őket a jövő zöld munkahelyein való helytállásra;

38. adott esetben támogassák azokat a fiatal vállalkozókat, akik a környezeti problémák gyakorlati megoldását célzó projekteket kívánnak fejleszteni, különös tekintettel az éghajlatváltozás kezelésére és a biológiai sokféleség megőrzésére; fordítsanak kiemelt figyelmet a vállalkozásindítás során további nehézségekkel szembesülő, kevesebb lehetőséggel rendelkező fiatalok által kidolgozott projektekre;

39. adott esetben dolgozzanak ki a környezeti – különösen a biológiai sokféleség megőrzését és az éghajlatváltozás kezelését célzó – megoldások keresésében tevékenyen közreműködő szakemberek és vállalkozók által vezetett mentori programokat, hogy ezáltal támogatást és iránymutatást nyújtsanak azon fiatalok számára, akik aktív szerepet kívánnak játszani ebben az ágazatban;

40. javítsák az európai fiataloknak az ENSZ környezetvédelmi politikáival és kezdeményezéseivel kapcsolatos ismereteit, illetve az azokban való részvételüket azáltal, hogy megerősítik az együttműködést az ENSZ megfelelő szerveivel, például az ENSZ Környezetvédelmi Programjával (UNEP), az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezményével (UNFCCC), az Egyesült Nemzetek Fejlesztési Programjával (UNDP) és a Biológiai Sokféleség Egyezménnyel;

FELKÉRIK AZ EURÓPAI BIZOTTSÁGOT, HOGY:

41. gondoskodjon arról, hogy minden fiatal alaposan megismerje és magáénak érezhesse az európai zöld megállapodásban foglaltakat, valamint az abból eredő kezdeményezéseket (például az új európai Bauhaust (15)) és a különböző európai környezetvédelmi programokat. Aktívan népszerűsítse az európai éghajlati paktum valamennyi vonatkozását a fiatalok körében;

42. gondoskodjon arról, hogy a fiatalok, valamint az ifjúsági szervezetek és az ifjúságsegítő szervezetek részt vehessenek az európai környezetvédelmi politikákkal kapcsolatos nyilvános konzultációkban, valamint hogy e konzultációk révén az Európai Bizottság mind a polgárok, mind az érdekelt felek számára lehetőséget adjon arra, hogy még a jogalkotási javaslatok véglegesítése előtt kifejthessék álláspontjukat. Hasonlóképpen ösztönözze a fiatalok és az ifjúsági szervezetek érdemi részvételét az Európai Unió küldetéseinek (16) feladatkörébe tartozó polgári szerepvállalási kezdeményezésekben;

43. népszerűsítsen és ösztönözzön európai mobilitási lehetőségeket és kezdeményezéseket a környezetvédelmi ágazatban az Erasmus+ és az Európai Szolidaritási Testület programokkal összefüggésben, biztosítva ezáltal, hogy minden olyan fiatal, aki aktívan szerepet kíván vállalni környezetvédelmi ügyekben, megtehesse ezt, ideértve a kevesebb lehetőséggel rendelkező, különösen a legkülső régiókból, valamint a szigeti régiókból, illetve a vidéki vagy távoli területekről származó fiatalokat is. Biztosítsa, hogy e kezdeményezésekben prioritást élvezzenek a környezetbarát közlekedési módok annak érdekében, hogy az ifjúsági mobilitási projektek szénlábnyomának csökkentése mellett azok egyúttal a távoli fekvésük miatt korlátokkal küzdő legkülső régiók igényeinek is megfeleljenek;

44. az ifjúsági szervezetekkel és a fiatalokkal együttműködésben valósítson meg társaktól való tanulási tevékenységeket az olyan környezeti kérdésekkel kapcsolatos ifjúsági szerepvállalást illetően, mint a biológiai sokféleség megőrzése és helyreállítása, valamint az éghajlatváltozás és a szennyezés kezelése, lehetővé téve ezáltal a tagállamok által alkalmazott legjobb gyakorlatok meghatározását és e legjobb gyakorlatok tagállamok közötti megosztását;

FELKÉRIK AZ IJFÚSÁGPOLITIKA, A KÖRNYEZETÉVDELEM ÉS AZ ÉGHAJLATVÁLTOZÁS TERÜLETÉN FOLYTATOTT EURÓPAI EGYÜTTMŰKÖDÉSI KEZDEMÉNYEZÉSEKBEN RÉSZT VEVŐ VALAMENNYI ÉRDEKELT FELET, HOGY:

45. dolgozzanak ki környezeti kérdésekre irányuló önkéntes tevékenységeket az Európai Szolidaritási Testület és más nemzeti vagy nemzetközi önkéntes programok kedvezményezettjei számára; az önkéntesek tevékenységi területétől függetlenül valamennyiük figyelmét hívják fel a környezeti kérdésekre és küldetéseik környezeti hatására annak érdekében, hogy e tevékenységeik során fokozottan ügyelhessenek a szénlábnyomukra;

46. a környezeti tevékenységekben, különösen az éghajlatváltozás és a szennyezés kezelését, valamint a biológiai sokféleség megőrzését célzó fellépésekben való ifjúsági szerepvállalással és részvétellel kapcsolatos eszközök és legjobb gyakorlatok európai szintű megosztása révén erősítsék meg az európai együttműködést, teljeskörűen kihasználva többek között az Erasmus+, az Európai Szolidaritási Testület és más vonatkozó uniós pénzügyi eszközök által kínált lehetőségeket.

(1) A Közgyűlés által 2015. szeptember 25-én elfogadott 70/1. sz. határozat. Világunk átalakítása: fenntartható fejlődési keretrendszer 2030.

(2) United Nations World Programme of Action for Youth, 2010. június (az Egyesült Nemzetek Szervezetének Nemzetközi Ifjúsági Akcióprogramja, 2010. június): https://www.un.org/esa/socdev/unyin/documents/wpay2010.pdf

(3) A Tanács következtetései: Európa fenntarthatóvá tétele 2030-ra (2019. december 10.): https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14835-2019-INIT/hu/pdf

A Tanács következtetései: Átfogó megközelítés az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrendje végrehajtásának felgyorsítására – A Covid19-válságot követő, az „építsük újra, de jobban” elven alapuló helyreállítás (2021. június 22.) https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9850-2021-INIT/hu/pdf

(4) Az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikke.

(5) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1119 rendelete (2021. június 30.) a klímasemlegesség elérését célzó keret létrehozásáról és a 401/2009/EK rendelet, valamint az (EU) 2018/1999 rendelet módosításáról (európai klímarendelet).

(6) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/2316 határozata (2021. december 22.) az ifjúság európai évéről (2022) (HL L 462., 2021.12.28., 1. o.).

(7) A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Az európai zöld megállapodás. COM(2019) 640 final.

(8) Európai Bizottság, 478. sz. Eurobarométer gyorsfelmérés (2019), How do we build a stronger, more united Europe? The views of young people: report (Hogyan tehetnénk Európát erősebbé és egységesebbé? A fiatalok véleménye: jelentés)

https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/99cb705b-fa13-11e9-8c1f-01aa75ed71a1/language-en

(9) Pan-European survey, Main multi-country report, #Climate of change, 2021 (Összeurópai felmérés, több országra kiterjedő fő jelentés, #Éghajlatváltozás, 2021): https://eeb.org/wp-content/uploads/2021/04/IPSOS-Multi-Country-Report-complete.FINAL_.pdf

(10) A Youth4Climate kiáltványa a „Youth4Climate: Driving Ambition” (Youth4Climate: Emeljük magasabbra a lécet) elnevezésű rendezvény eredménye, amelyet Olaszország kormánya hívott össze. Ötleteket és konkrét javaslatokat tartalmaz az éghajlat-politikai menetrend néhány legsürgetőbb kérdésével kapcsolatban, ideértve a fenntartható fejlődést szolgáló oktatást is.

(11) David E. Campbell, What is the impact of education on civic and social engagement? Measuring the effects of education on health and civic engagement. Proceedings of the Copenhagen symposium, OECD 2006 (David E. Campbell: Milyen hatást gyakorol az oktatás a polgári és társadalmi szerepvállalásra? Az oktatás által az egészségre és a polgári szerepvállalásra gyakorolt hatás mérése. A koppenhágai szimpózium keretében zajlott tanácskozások, OECD, 2006.), https://www.oecd.org/education/innovation-education/37425694.pdf

(12) Éghajlatváltozási Kormányközi Testület (IPCC), Climate Change 2021: The Physical Science Basis (Éghajlatváltozás 2021: Természettudományos alapok): https://www.ipcc.ch/report/ar6/wg1/downloads/report/IPCC_AR6_WGI_SPM_final.pdf

(13) [A Tanács következtetései – A sport mint a fenntartható fejlődést szolgáló magatartásbeli változások ösztönzője, 2022. április 4.]

(14) A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott következtetések a fiatalok érdemi részvételét elősegítő civil társadalmi térnek a fiatalok részére történő megőrzéséről és létrehozásáról, HL C 501I., 2021.12.13., 19. o.

(15) A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Az új európai Bauhaus (COM(2021) 573 final).

(16) A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának az európai küldetésekről (COM(2021) 609 final).