1.2.2015-ben a Bizottság nyilvánosan elérhető nyilvántartásában a következő dokumentumok szerepeltek: COM, SEC, C, JOIN, SWD, OJ és PV sorozat. 2015-ben a Bizottság nem hozott létre és nem kapott a fenti dokumentumtípusokba tartozó minősített dokumentumokat.

2015 második felében a Bizottság a 2015 májusában bemutatott minőségi jogalkotási program jelentősebb részét is megvalósította. E program célja annak biztosítása, hogy az uniós politikák célkitűzései a lehető leghatékonyabban, legeredményesebben és legátláthatóbban valósuljanak meg. Az intézményközi megállapodás a jogalkotás minőségének javításáról – melyre a Bizottság tavaly tett javaslatot, és amelyet nemrégiben fogadtak el – tükrözi, hogy az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság egyaránt elkötelezett az átláthatóság teljes európai döntéshozatali ciklus körében történő javítása mellett. A Bizottság ezenkívül a javaslatok elkészítésének legkorábbi szakaszaira vonatkozóan új visszajelzési eljárásokat vezetett be az érdekelt felek számára azzal, hogy ütemterveket és bevezető hatásvizsgálatokat tesz közzé.

Az 1049/2001/EK rendelet 4. cikke (2) bekezdésének második francia bekezdése tekintetében – amely a bírósági eljárások és jogi tanácsadás védelmére vonatkozik – a Törvényszék megállapította, hogy az Európai Unió bíróságaihoz benyújtott írásbeli beadványok az EUMSZ 15. cikke (3) bekezdésének negyedik albekezdése alapján nincsenek kizárva a dokumentumokhoz való hozzáférési jog köréből. E tekintetben az Európai Bizottság fellebbezést nyújtott be az ítélettel szemben, melynek elintézése folyamatban van (lásd a 6.8. pontban említett C-213/15. P. ügyet).

A 98/34/EK irányelv által bevezetett bejelentési eljárásokkal kapcsolatban a Törvényszék megállapította, hogy ezek az eljárások nem minősülnek vizsgálatnak az 1049/2001/EK rendelet 4. cikke (2) bekezdésének harmadik francia bekezdése értelmében. Franciaország az Európai Bizottság mint beavatkozó támogatásával fellebbezést nyújtott be az ítélet ellen (lásd a 6.8. pontban említett C-331/15. P. ügyet).

Az adatbázisok dokumentumnak minősülésével kapcsolatban a Törvényszék megerősítette egy korábbi határozatát, amely szerint egy elektronikus adatbázis részei csak akkor tekinthetők az 1049/2001/EK rendelet értelmében dokumentumnak, ha az adatok rendes vagy általános keresések révén lehívhatók. A felperes fellebbezést nyújtott be az ítéletet ellen (lásd a 6.8. pontban említett C-491/15. P. ügyet).

A 4. cikk (3) bekezdésben szereplő, a döntéshozatali eljárás védelmére vonatkozó kivétel tekintetében a Törvényszék úgy határozott, hogy a hozzáférés megtagadásának általános vélelme vonatkozik a hatásvizsgálatokra (és azok tervezeteire), valamint a kapcsolódó dokumentumokra – ideértve a Szabályozói Ellenőrzési Testület állásfoglalásait is – legalább addig, amíg a Bizottság el nem fogadja a javaslatát, vagy úgy nem dönt, hogy nem helyénvaló a politikai kezdeményezés benyújtása (az ítélet ellen jelenleg fellebbezés van folyamatban a C-57/16. P. ügyszám alatt).

Ezenkívül a Törvényszék két ítéletet hozott a hozzáférés megtagadása általános vélelmének az állami támogatások és a fúziók tekintetében történő alkalmazásáról, továbbá hozott egy ítéletet, amely szerint az általános vélelem alkalmazható olyan dokumentumok esetében, amelyeket az uniós versenyszabályok tiszteletben tartását biztosító hatóságok hálózatán belül létesített információcseremechanizmus alapján osztottak meg, akkor is, ha a nemzeti versenyhatóság által lefolytatott eljárást már véglegesen lezárták.

6.4.A Törvényszék ítéletet hozott a Közszolgálati Törvényszék egyik határozatával szemben benyújtott fellebbezés ügyében, amelyben a Bizottság félként szerepelt az eljárásban. Ítéletében megállapította, hogy az alkalmazottaknak szervezett versenyvizsgák során feltett kérdésekre alkalmazni kell a hozzáférés megtagadásának általános vélelmét, amit a döntéshozatali eljárás 4. cikk (3) bekezdése szerinti védelméből vezetett le, valamint a személyzeti szabályzat vizsgabizottságokkal kapcsolatos titoktartási szabályaiból. A Törvényszék végzést hozott egy olyan ideiglenes intézkedés iránti eljárásban, amelyben a Bizottság félként szerepelt az eljárásban. A Törvényszék felfüggesztette a Bizottság azon határozatát, amellyel hozzáférést engedett a francia hatóságoktól származó két dokumentumhoz, melyeket a 98/34/EK irányelvben (műszaki szabványok) meghatározott eljárásnak megfelelően küldtek el a Bizottsághoz. Az egyik olyan ügyben, amelyben a Bizottság félként vett részt az eljárásban, a Törvényszék megállapította, hogy nincs szükség határozathozatalra, mivel az alapkérelemben szereplő összes dokumentumot elküldték a felperesnek.

6.5.Tíz olyan új ügy került a Törvényszék elé, amelyeket az 1049/2001/EK rendelet alapján kezdeményeztek bizottsági határozatokkal szemben.

6.6.A Bíróság előtt négy új fellebbezési eljárást indítottak a Törvényszék olyan ügyekben hozott ítéleteivel szemben, amelyekben a Bizottság félként szerepelt az eljárásban.

7.Következtetés

2015-ben a Bizottság továbbra is igyekezett a gyakorlatban is megvalósítani a fokozottabb átláthatóság melletti elkötelezettségét, ahogy azt a következők is tanúsítják: az arra vonatkozó információk rendszeres közzététele, hogy kikkel tartottak találkozókat a Bizottság politikai vezetői és vezető tisztségviselői; fokozottabb hozzáférés biztosítása az Egyesült Államokkal egy transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség (Transatlantic Trade and Investment Partnership: TTIP) létrehozására irányuló tárgyalásokhoz kapcsolódó dokumentumokhoz, valamint a dokumentumok közzététele; az átláthatósági nyilvántartás továbbfejlesztett változata; és a minőségi jogalkotási program progresszív megvalósítása.

A dokumentumokhoz való hozzáférési jog tekintetében elmondható, hogy a Bizottság folytatta a különféle jogalkotási és egyéb tevékenységeivel kapcsolatos információk és dokumentumok széles körű proaktív közzétételét. A dokumentumokhoz kérelemre történő hozzáférés joga – melyre a Szerződésekben és az 1049/2001/EK rendeletben meghatározott körben korlátozott kivételek alkalmazandók – továbbra is fontos eszköze volt a Bizottság átláthatósággal kapcsolatos kötelezettségvállalása teljesítésének. A Bizottság célja, hogy a lehető legrövidebb időn belül, az erőforrás-hatékonyság maximális szem előtt tartása mellett válaszoljon a szóban forgó kérelmekre.

Jóllehet a megerősítő kérelmek száma nagyjából ugyanaz maradt, a dokumentumokhoz való hozzáférés iránti kérelmek száma 2015-ben jelentősen megnőtt az első szakaszban, 6752-re a 2014. évi 6227-ről, ami megerősítette az 1049/2001/EK rendelet hatálybalépése óta tapasztalható általános növekvő tendenciát. Ez azt mutatja, hogy a polgárok egyre növekvő mértékben és egyre aktívabban gyakorolják azon jogukat, amely alapján dokumentumokat kérhetnek a Bizottságtól.

Továbbra is a Bizottság kezelte messze a legtöbb hozzáférésre irányuló kérelmet. A hozzáférési kérelmek mennyisége és az engedélyezett hozzáférések magas aránya következtében nagyszámú dokumentum vált elérhetővé a Bizottság számos weboldalán már megtekinthető rengeteg dokumentumon kívül.