BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA /* SWD/2014/029 final */





BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA amely a következő dokumentumot kíséri Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE az 1308/2013/EU és az 1306/2013/EU rendeletnek a gyümölcsök és zöldségek, a banán és a tej oktatási intézményekben való kínálatához kapcsolódó támogatási program tekintetében történő módosításáról 1. BEVEZETÉS Az iskolatejprogram és az iskolagyümölcs-program célja, hogy a gyümölcsök, a zöldségek és a tejtermékek arányát a gyermekek étrendjében – abban a korban, amikor az étkezési szokások kialakulnak – jelentősen növelje. Ez hozzájárul a közös agrárpolitika (KAP) célkitűzéseihez, és összhangban van az egészséges étrend kialakítását célzó népegészségügyi célkitűzésekkel. A két iskolai program létrehozását alátámasztó érvek továbbra is helytállók, figyelembe véve, hogy napjainkban a zöldségek, gyümölcsök és tejtermékek fogyasztása csökkenő tendenciát mutat[1], amit többek között a gyakran nagy mennyiségű hozzáadott cukrot, sót és zsírt tartalmazó feldolgozott élelmiszerek iránti preferenciát mutató, jelenlegi fogyasztási szokások is súlyosbítanak. 2. PROBLÉMA-MEGHATÁROZÁS A különböző jelentések[2] és a végrehajtás évei alatt összegyűlt tapasztalatok alapján a jelenlegi rendszerek bizonyos gyengeségeire lehet rámutatni: (1) Mindkét program fenntartható módon, az oktatási környezeten keresztül kívánja megváltoztatni a gyermekek étkezési szokásait. A programok kialakítása és e célkitűzés között azonban szakadék tátong: Az iskolagyümölcs-programba a kezdetektől fogva beépült az oktatási vetület, míg az iskolatejprogram nem kötelezi arra a tagállamokat, hogy konkrét oktatási eszközöket használjanak; a szétosztott termékek és a rendszer közötti kapcsolat laza. Ezen túlmenően a programok értékelési rendszerét javítani kell, hogy mérni lehessen a hatékonyságot. (2) A két program nincs összehangolva, és hiányzik az egységesség, ami a mindkettő hatékonyságát kedvezőtlenül befolyásolhatja. A problémák gyökere az eltérő jogi és pénzügyi keret, az érintett termékek közötti piaci különbségek, valamint a tagállamok által a két program végrehajtására vonatkozóan hozott döntések közötti különbségek. (3) A programok működését más, közvetlen hatásukat korlátozó hiányosságok is jellemzik, ezek között vannak közös problémák (mint például a magas adminisztratív és szervezési terhek), illetve olyanok, amelyek vagy csak az iskolagyümölcs-programra (mindenekelőtt a programban rejlő lehetőségek legalább 30%-ának kiaknázatlanul hagyása, valamint a program keretében kiosztott termékek ára közötti szembeötlő különbségek) vagy csak az iskolatejprogram (potenciális holtteher-hatás, alacsony költség-haszon arány) vonatkoznak. 3. SZUBSZIDIARITÁS Az e téren a Szerződésnek a 38–44. cikke hatalmazza fel az Uniót; e cikkek a KAP-ra vonatkozó rendelkezéseket tartalmaznak. Számos tény támasztja alá, hogy az uniós szintű fellépés megfelelő és hozzáadott értéket nyújt: az uniós keret mindenekelőtt biztosítja az ahhoz szükséges finanszírozást, hogy az értékes kezdeményezéseket Unió-szerte megvalósítsák, mivel a tagállamok többségének erre saját forrásból nem lenne lehetősége. Ezen túlmenően az értékelések szerint az uniós keret erősítette a programok iránti bizalmat a tagállamokban, ismertebbé tette a projekteket, valamint az EU megítélését és az uniós fellépésekkel kapcsolatos tudatosságot is javította. Amennyiben nem kerül sor uniós szintű intézkedésekre, és a tevékenységek kizárólag tagállami szinten folytatódnak, felmerül a termelők közötti diszkrimináció kockázata azokban az országokban, amelyek felvevőpiacként nem férnek hozzá ezekhez az iskolai programokhoz. A már létező tagállami programokat kiegészítő uniós szintű cselekvés hozzáadott értéket jelentene, mivel lehetővé tenné az ismeretek és a tapasztalatok folyamatos megosztását a részt vevő tagállamok között, továbbá növelné az átláthatóságot. 4. CÉLKITŰZÉSEK A gyümölcsök, zöldségek és tejtermékek nagyobb arányú fogyasztására, valamint az egészségesebb étkezési szokások kialakítására irányuló általános célkitűzések mellett a konkrét és operatív célkitűzések célja a programok jelenlegi keretének a következőkhöz történő igazítása: (1) A programok jelenlegi szerkezetének a hosszú távú célkitűzések irányába történő elmozdítása az oktatási eszközöknek a programokba való beépítése érdekében, valamint annak elősegítése, hogy a fiatalokban tudatosítsa az élelmiszerek és azok forrása közötti kapcsolatot, erősítve a mezőgazdasággal és a mezőgazdasági termékekkel kapcsolatos ismereteiket. E konkrét célkitűzések a következő operatív célkitűzésekben jelentkeznek: – A jelenlegi programok oktatási vetületének fellendítése és egységesítése kötelező oktatási eszközökön keresztül, – A termékek és a programok közötti kapcsolat erősítése (uniós hozzáadott érték), – közös értékelési módszerek kidolgozása az uniós és a tagállami értékelés és az éves ellenőrzés céljaira. (2) A jelenlegi elkülönülő jogi és pénzügyi keretek egyesítése és egységesítése, továbbá az uniós beavatkozás ismertségének növelése. Az operatív célkitűzések a következők: – A két jelenlegi program közötti szinergiák növelése, irányítási hatékonyságuk javítása, – Az uniós programok ismertségének növelése, (3) A mezőgazdasági termékek iskolai fogyasztása előmozdítására fordított források hatékonyságának növelése, a következőkre irányuló operatív célkitűzésekkel: – a költségvetési potenciál felhasználását befolyásoló feltételek javítása, – a jogi keret egyszerűsítése, az adminisztratív/szervezési terhek csökkentése. 5. SZAKPOLITIKAI LEHETŐSÉGEK A különböző lehetőségeket megvizsgálva négy opciót elvetettek[3], míg az alábbi lehetőségeket részletesebben is megvizsgálták: 5.1. 1. lehetőség: KAP 2020 (változatlan helyzet) A helyzetet változatlanul hagyó opció már beépíti a KAP 2020 reformja által hozott változásokat, és a jelenlegi külön jogi és pénzügyi keret megtartásával alkalmazza a két program számára jóváhagyott változtatásokat. Iskolagyümölcs-program: évi 150 millió EUR-ra emelt költségvetés, magasabb uniós társfinanszírozási arányok (75%, illetve a kevésbé fejlett régiók esetében 90%), a kísérő intézkedések uniós társfinanszírozásra való jogosultsága. Iskolatejprogram: a tagállamoknak nemzeti vagy regionális stratégiákat kell kialakítaniuk, melyekhez önkéntes kísérő intézkedések társulhatnak. Az iskolatejprogram finanszírozási szabályozása változatlan marad (termékenként 18,5 EUR/100 kg uniós támogatás; az uniós kiadásokra nincs átfogó felső határ meghatározva). 5.2. 2. lehetőség: Kiigazítás E lehetőség azt hivatott megvizsgálni, hogy a célkitűzések elérhetők-e a külön keretek fenntartásával, a KAP 2020 keretében történő finanszírozással és a jelenlegi termékválasztékkal, ugyanakkor a következő kiigazítások bevezetésével: – az iskolatejprogramot kísérő intézkedések kötelező bevezetése, – szabályozási kiigazítással (közös stratégia előírása, az ellenőrzéshez kapcsolódó közös és adminisztratív eljárások stb.) a jelenlegi keretek közelítése egymáshoz, illetve – a KAP 2020-on túlmutató további szinergiák. 5.3. 3. lehetőség: Új keret E lehetőség a KAP égisze alatt folytatott iskolai programok számára közös jogi és pénzügyi keretet kíván létrehozni az alábbi három pillér alapján: i. közös kísérő intézkedések, melyek azzal a nevelési célzattal rendelkeznek, hogy a gyerekekben tudatosítsanak bizonyos mezőgazdasági, táplálkozással/egészséggel és a környezettel kapcsolatos kérdéseket; tematikus intézkedések keretében alkalmanként a termékkínálat kibővítése is megvalósulhat (a tagállami egészségügyi hatóságok jóváhagyásával). ii. A kínálatnak kizárólag friss gyümölcsre és zöldségekre (ideértve a banánt), valamint fogyasztói tejre való korlátozása. Ezzel a kínálat a korlátozott költségvetésen belül fókuszálttá válna, a leggyakoribb jelenlegi gyakorlatot tükrözné, csökkentené az iskolák szervezési terheit, és összhangban lenne azzal az igénnyel is, hogy e két termékcsoport esetében visszafordítsa a csökkenő fogyasztási tendenciákat. iii. Közös finanszírozási keret a következőkkel: - (a KAP 2020 szempontjából semleges, a tej tekintetében felső határt bevezető) korlátozott teljes uniós költségvetés, melyet a tagállamoknak a zöldség és gyümölcs, illetve a tej tekintetében külön határoznak meg, a kettő közötti transzfer lehetőségével (a fellépések stratégiák közötti rangsorolása); - a termékadagonkénti támogatáson keresztül megvalósuló uniós hozzájárulás korlátozása a gyümölcs és zöldség, illetve a tej tekintetében (nem pedig az uniós társfinanszírozási intézkedéseken keresztül, mint jelenleg az iskolagyümölcs-program keretében); a tejre vonatkozó uniós támogatás növelése a holtteher-hatás csökkentése és az elosztás megfelelőbb költség-haszon aránya érdekében. 6. A HATÁSOK VIZSGÁLATA 6.1. Gazdasági hatások · A keresletre gyakorolt közvetlen, közvetett és tartós hatások Az 1. lehetőség értelmében a gyümölcs- és zöldségtermékek keresletére gyakorolt közvetlen és a közvetett hatások valószínűleg nőni fognak az iskolagyümölcs-programban a nagyobb költségvetés és a megerősített kísérő intézkedések hatására. A nagyobb kereslet számos előnnyel jár a hely termelők számára (az iskola egy új piaci rés lehet termékeiknek), amennyiben a program keretében helyi termékeket vásárolnak; az oktatási intézmények által támasztott kereslet kiszolgálása elősegítheti az együttműködés különböző formáinak megvalósulását is. Az iskolatejprogram keretében a tej iránti kereslet várhatóan nem változik, míg a hosszú távú hatás a tagállamoktól függ (amennyiben oktatási intézkedésekre kerül sor). Előfordulhat, hogy a tagállami stratégiák megalkotását adminisztratív teherként tekintik, ami csökkentheti az iskolatejprogram vonzerejét. Amennyiben a tej és a tejtermékek ára emelkedik, a termékek árához nyújtott uniós támogatás – az uniós szubvenció mértékének módosítása nélkül – csökkenni fog. A 2. lehetőség értelmében a közvetlen hatás a kiosztott mennyiségeket tekintve várhatóan hasonló lesz, mint az 1. lehetőség szerint, míg a közvetett és a hosszú távú hatásoknak az iskolatejprogramra vonatkozó kötelező kísérő intézkedésekkel fokozódniuk kell. Az adminisztratív teher jelentős csökkentése ugyanakkor ösztönözheti a részvételt, valamint a lehetőségek hatékonyabb kiaknázását. A 3. lehetőség keretében a gyümölcs- és zöldségkínálatra gyakorolt közvetlen hatás hasonló, mint az 1. lehetőség keretében elérhető hatás, de az intézkedések inkább a friss gyümölcsre és zöldségekre irányulnak. A tejre vonatkozó, korlátozott teljes uniós költségvetés nem befolyásolná a szétosztott termékek mennyiségét, de (más tejtermékekhez viszonyítva) a fogyasztói tej mennyiségének kell nagyobbnak lennie. A magasabb mértékű uniós szubvenció hatására valószínűleg csökken a szétosztott mennyiség, ha a tagállami kiegészítés vagy a magánszektorbeli hozzájárulás aránya nem változik. A hosszú távú hatások várhatóan erősebbek lesznek ennek az opciónak az esetében, a kísérő intézkedések javulásával. · Fogyasztás Az 1. lehetőség értelmében a gyümölcs és zöldség közvetlen és közvetett fogyasztása – mind rövid, mind hosszú távon – várhatóan nagyobb az iskolagyümölcs-program keretében. A tejtermékek fogyasztása az iskolatejprogram keretében várhatóan stabil marad. A 2. lehetőség valószínűleg nagyobb hatást gyakorol a fogyasztásra a mindkét program számára kötelezően előírt kísérő intézkedések és a közös stratégiai tervezés hatására. A 3. lehetőség várhatóan nagyobb közvetlen hatást gyakorol a fogyasztói tej, valamint a friss gyümölcs és zöldség fogyasztására (melyeknél a fogyasztás csökkenő tendenciát mutat), továbbá közvetve, a kísérő intézkedéseken keresztül hatással lesz a szélesebb termékkínálatra is. · A mezőgazdasági termelők bevételei és árai Az iskolai termékosztó programok nincsenek számottevő hatással a mezőgazdasági termelők jövedelmére vagy áraira, kivéve azt, hogy a termelők iskolán kívüli alternatív piaci lehetőségeket alakíthatnak ki (például a szülőkkel való kapcsolatépítésen át). A helyi termékek felé irányulva fokozódik a végleges ár felszámításának módjával kapcsolatos átláthatóság (közvetlen felvásárlás esetén). A 2. lehetőség több lehetőséget nyújt a tevékenységek diverzifikálására és kísérő intézkedések bevonására, az iskolagyümölcs-program tekintetében is. Ezen túlmenően a 3. lehetőség várhatóan kiegyensúlyozottabb feltételeket teremt a szétosztott gyümölcs- és zöldségtermékek árát tekintve, amit a termékek közvetlen felvásárlása esetén a termelők is érzékelhetnek. · Innováció Az iskolai programok némi korlátozott potenciált hordoznak magukban az innováció serkentését, valamint például gyerekbarát termékek és csomagolások létrehozására irányuló kutatást tekintve. · Harmadik országokkal folytatott kereskedelem Valamennyi opció összhangban van az EU nemzetközi kereskedelmi kötelezettségeivel, jóllehet a programok kereskedelemre gyakorolt hatása nem számottevő a korlátozott mennyiségek miatt és annak következtében, hogy a termékek jellemzően helyi vagy regionális forrásból származnak. 6.2. Társadalmi hatások · Népegészségügy A gyümölcs- és zöldségtermékek, valamint a tejtermékek fogyasztása népegészségügyi szempontból előnyös. Egyes tejtermékek testtömeg-szabályozó hatása a kiválasztott termékektől, adagoktól és a fogyasztás gyakoriságától függ. Az 1. lehetőség szerinti, az iskolagyümölcs-programot kísérő kötelező stratégiák lehetővé teszik a program célzottabbá tételét. A 2. lehetőség valószínűleg nagyobb hatást fejtene ki a kötelező kísérő intézkedések következtében, amelyek az étrendre vonatkozó oktatást is magukban foglalják. A 3. lehetőség szintén nagyobb hatást gyakorolna a népegészségügyre, mivel kizárólag a friss gyümölcsre és zöldségre, illetve a fogyasztói tejre korlátozódna, a nemzeti hatóságok bekapcsolódnának a termékek jóváhagyásába, és közös stratégiák segítenék elő az intézkedések célzottabbá tételét. · Társadalmi és területi egyensúly Az 1. lehetőség biztosítja, hogy az iskolai termékosztási programokban továbbra is megvalósuljon a társadalmi és földrajzi egyensúly (a tagállamok a stratégiáikon keresztül érhetik el a fókuszálást és a prioritások meghatározását). A KAP 2020 által biztosított magasabb társfinanszírozási szintek biztosítják, hogy az iskolagyümölcs-program keretében a kevésbé fejlett régiók nagyobb támogatásban részesüljenek (90%). Az iskolatejprogramban rendelkezésre álló alacsony támogatási szint gyakran jelentős állami vagy magánszektorbeli pénzügyi hozzájárulásokat tesz szükségessé. A 2. lehetőség az 1. opcióhoz viszonyítva hasonló hatást gyakorolhat. A 3. lehetőség a gyümölcs- és zöldség tekintetében a kötelező társfinanszírozás eltörlésével a gazdasági nehézségekkel küzdő régiók/tagállamok számára előnyös, míg az adagonkénti átalány valamennyi kevésbé fejlett régió számára (ahol a termékek olcsóbbak) kedvező lenne. · Foglalkoztatás és munkahelyteremtés Az iskolaprogramokban nem rejlik jelentős foglalkoztatási és munkahely-teremtési potenciál, kivéve a tevékenységek diverzifikációján és az együttműködésen keresztül. 6.3. Környezeti hatások Az 1. lehetőség az iskolagyümölcs-program esetében a helyi beszerzést és a környezeti megfontolások figyelembe vételét szorgalmazza. Számos tagállamban a gyümölcs és zöldség szétosztására szolgáló csomagolás újra felhasználható vagy legalábbis újrahasznosítható. A kísérő intézkedések környezettudatosságra nevelő oktatást is beépíthetnek a programokba. A 2. lehetőség az utóbbit az iskolatejprogram esetében is erősíti. A 3. lehetőség a szétosztott termékek kínálatának leszűkítésével további pozitív hatásokat tud kifejteni. 6.4. Költségvetési hatások Az 1. lehetőség keretében az uniós költségvetésre gyakorolt hatás a KAP 2020 reform vonatkozásában becsült összeg marad. Az iskolagyümölcs-programban érvényesülő társfinanszírozási elv tagállami hozzájárulásokat ír elő, míg az iskolatejprogramnak a nemzeti költségvetésekre gyakorolt hatása a tagállam részvételétől (önkéntes kiegészítés) és (rendszerint a szülők által finanszírozott) magánhozzájárulásoktól függ. A 2. lehetőség a változatlan helyzettel összehasonlítva nem fejt ki hatást a költségvetésre, ugyanakkor fennáll némi bizonytalanság az uniós költségvetés vonatkozásában, mivel nincs az uniós költségvetést korlátozó általános keret. A 3. lehetőség szintén nincs hatással a költségvetésre, de az uniós hozzájárulást a tej vonatkozásában is korlátozza. A tagállami hozzájárulásokra akkor lesz szükség, ha a tagállamok a programok hatókörét kívánják bővíteni és/vagy intenzitását fokozni. 6.5. Igazgatási költségek és egyszerűsítés A jelenlegi helyzet (1. opció) szerint a mennyiségileg meghatározható kötelezettségek száma 54 (tájékoztatásra irányuló kötelezettségek). Az iskolagyümölcs-program teljes adminisztratív költsége a becslések szerint 1,08 millió EUR, míg az iskolatejprogramé mintegy 5,27 millió EUR. A 2. lehetőség jelentősen mérsékli az adminisztratív terheket, ráadásul a kötelezettségek száma is csökken (54-ről 39-re, 30%-kal). További szervezési teher fakadhat abból, hogy az iskolatejprogramra is vonatkoznak kötelező kísérő intézkedések. A 3. lehetőség várhatóan a 2. opcióhoz hasonló hatást gyakorol az adminisztratív terhek tekintetében, ugyanakkor a szervezési terhet – a szétosztandó termékek korlátozásával – tovább csökkenti. 7. A LEHETŐSÉGEK ÖSSZEHASONLÍTÁSA 7.1. Hatékonyság Az 1. lehetőség esetében a két program között megmarad az oktatási vetületekben mutatkozó különbség, ennek következtében pedig a hosszú távú hatások közötti eltérés. Az iskolagyümölcs-program egyes hiányosságaival foglalkozik ugyan, de nincs hatással a két program optimálisnál kisebb hatásfokú működése mögött meghúzódó egyéb okokra. A 2. lehetőség az iskolatejprogram megerősített oktatási vetülete révén jobban hozzájárul a programok hosszú távú célkitűzéseihez. A szinergiák fokozását tekintve szintén pozitív a hatása, de ezeket az eltérő pénzügyi szabályozás miatt nem lehet teljes mértékben kiaknázni. Ugyanakkor korlátozott hatást fejt ki az egyéb hiányosságokra, ami korlátozza a forráskihasználás, illetve a potenciálok kihasználásának közvetlen hatását. A 3. lehetőség rejti magában a legnagyobb potenciált a meghatározott célkitűzések változatlan költségvetés mellett történő megvalósítására, mivel a hangsúlyt a jelenlegi iskolai programokról a hosszú távú célokra helyezi. Az iskolai program megfelelőbben tudna reagálni a csökkenő gyümölcs- és zöldségfogyasztás, illetve a csökkenő tejfogyasztás, illetve az elhízás gyakoribbá válása által jelentett problémákra Lehetővé teszi a hatékony irányítást, a rugalmasságot és a prioritások meghatározását. Fokozni tudja a termékosztás hatékonyságát, mivel a problémák mögött húzódó okok többségével foglalkozik (amelyeket e felülvizsgálat érinteni tudott). 7.2. Hatásosság Az 1. lehetőségben vázolt, a finanszírozási szabályozásra és az adminisztratív terhek mértékére vonatkozó, korlátozott változtatások nyomán továbbra is fennmarad a végrehajtáshoz kapcsolódó alacsony költség-haszon arány. Valószínű, hogy az iskolagyümölcs-program keretében fennálló, a szétosztás hatásossága terén tapasztalható számottevő különbségek megmaradnak, hasonlóképpen az iskolatej-program hatásosságát korlátozó problémákhoz. A 2. lehetőség nincs hatással a költségvetésre, de az iskolatejprogram finanszírozását illetően kisebb bizonytalanságokat tartalmaz (nincs átfogó uniós költségvetési korlátozás). Az adminisztratív terhek csökkentése növeli a költség-haszon arányt. Az iskolagyümölcs-program hatásosságát illetően ugyanakkor továbbra is fennmaradnak a jelentős különbségek (a termékek árában jelentkező számottevő eltérések), és az iskolatejprogramot jellemző potenciális holtteher-hatás sem szűnik meg. A 3. lehetőség a célzott szétosztás révén jobb költség-haszon arányt tesz lehetővé, csökkenti az adminisztratív terheket, és változást hoz a finanszírozási feltételekben. A korlátozott költségvetésen belüli célzott szétosztás várhatóan maximalizálja a hatásokat. A tejtámogatásban bekövetkező változások csökkenthetik a hatókört, ugyanakkor – a több termékre kiterjedő, de korlátozott hatást elérő programmal szemben – növelhetik a hatásosságot. 7.3. Koherencia Az 1. opcióban kevesebb lehetőség rejlik arra, hogy befolyásolni tudja a társadalomban végbemenő változásokat (fogyasztási szokások), és csak korlátozottan járul hozzá a szabályozás javításához és az egyszerűsítés horizontális célkitűzéseihez. Ugyanakkor – a tagállami stratégiákon keresztül a fellépések célzottá tételével, valamint a prioritások meghatározásával – pozitív módon járulhat hozzá a népegészségügy javításához (különösen az egészségi egyenlőtlenséget tekintve). A 2. lehetőség jelentős egyszerűsítő hatást fejt ki, így hozzájárul a szabályozás javításához és az egyszerűsítéshez. Mivel mindkét program tartalmaz oktatási eszközöket is, a népegészségügyi célkitűzéseket tekintve is pozitív hatást fejtenek ki, hozzájárulva az egészségesebb étkezési szokások kialakításához. A 3. opció erőteljesebb gazdasági hatást tud kifejteni a népszerűsítést igénylő termékek (friss gyümölcs és zöldség, fogyasztói tej) esetében, viszont más tejtermékek, valamint a feldolgozott gyümölcs- és zöldségtermékek esetében ez a hatás kisebb. A népegészségügyi célkitűzésekkel (testtömeg-szabályozás, egészségi egyenlőtlenség) nagyobb fokú összhangot mutat. Ez járna a legnagyobb mértékű egyszerűsítéssel. 8. NYOMON KÖVETÉS ÉS ÉRTÉKELÉS Az iskolagyümölcs-programban jelenleg olyan ellenőrző és értékelő rendszer működik, amely megfelelő módosításokkal a jövőbeli program mintájaként szolgálhat. Az ellenőrzést az éves ellenőrzési jelentések alapján végzik, felmérve a közvetett eredményeket és nyomon követve a kísérő intézkedéseket. Az értékelés a következőkből fog állni: – a program bevezetésének első öt évét követően tagállami értékelő jelentések, – külső, az EU egészére kiterjedő értékelés a hatékonyság, hatásosság, koherencia és relevancia átfogó mérésére, – uniós szakértői csoport annak érdekében, hogy a tagállamokat és a Bizottságot a végrehajtásra, az ellenőrzésre és az értékelésre vonatkozó tanáccsal lássa el, – a tartós hatás mutatóinak vizsgálata. [1] A Freshfel adatai szerint a friss gyümölcs és zöldség fogyasztása csökken: 2005–2009 között összesen 9,4%-kal csökkent a gyümölcsöket és 10,3%-kal a zöldségeket nézve. 2011-ben – az előző időszak átlagértékeivel összehasonlítva – a fogyasztás 3%-kal esett vissza. Az Eurostat és a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság adatai szerint a 2003–2011 közötti időszakban a fogyasztói tej becsült fogyasztása az EU-ban 5%-kal esett vissza. A tejtermékek egyenértékben kifejezett egy főre jutó teljes fogyasztása 10 év alatt szintén 5%-kal, 302 kg-ról 2011-re 286 kg-ra csökkent, jóllehet egyes tejtermékek, így a sajtok esetében a fogyasztás stabil maradt vagy akár nőtt is. [2] A Számvevőszék 10/2011. sz. különjelentése: Eredményes-e az iskolatej- és az iskolagyümölcs-program?; az iskolagyümölcs-programra (2012) és az iskolatejprogramra (2013) vonatkozóan az AFC Consulting Group AG and Co Concept által végzett külső értékelések. [3] „A szakpolitikai fellépés elmaradása”, melyet az iskolai programok folytatásának szükségességére vonatkozó vizsgálat alapján elvetettek; „Az iskolatejprogram megszüntetése”, amely szintén nincs összhangban az iskolatejprogram folytatásának szükségességére vonatkozó vizsgálat eredményeivel; A „kizárólag a társadalmi-gazdasági szempontból hátrányos helyzetű csoportokra fókuszáló, új keretre” vonatkozó elképzelést szintén elvetették, mivel a tagállamok helyzetükből fakadóan megfelelőbben tudják kiválasztani a prioritásokat; a nyilvános konzultáció eredményeit, az arányosságot és a magas végrehajtási terheket figyelembe véve nem kapott támogatást továbbá a „mezőgazdasági termékek szélesebb kínálatát biztosító új keretre" vonatkozó elképzelések sem.