A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE 2014. ÉVI EURÓÖVEZETI KÖLTSÉGVETÉSITERV-JAVASLATOK: A KÖLTSÉGVETÉSI HELYZET ÉS A KILÁTÁSOK ÁLTALÁNOS ÉRTÉKELÉSE /* COM/2013/0900 final */





Összefoglaló A válság által előidézett költségvetési kihívásokra válaszul a Bizottság és a tagállamok az országspecifikus kihívásoknak megfelelő, differenciált költségvetési stratégiát követnek a megerősített gazdasági kormányzás keretében. Idén ősszel az euróövezeti tagállamok első ízben nyújtották be a jövő évre vonatkozó költségvetésiterv-javaslataikat a Bizottságnak, véleményt kérve arról, hogy azok összhangban vannak-e a Stabilitási és Növekedési Paktum keretében vállalt kötelezettségeikkel. Az október 15-i határidőig minden olyan euróövezeti tagállam, amely nem vesz részt makrogazdasági kiigazítási programban, benyújtotta 2014. évi költségvetésiterv-javaslatát. A Bizottság értékelte a terveket, és azokat külön-külön véleményezte. Bíztató jel, hogy egyetlen költségvetésiterv-javaslat sem áll jelentős mértékben ellentétben a tagállamok Stabilitási és Növekedési Paktum alapján vállalt kötelezettségeivel, így nincs szükség a tervek felülvizsgálatára. Mindazonáltal a Bizottság több esetben talált okot arra, hogy komoly kritikát fogalmazzon meg, és felkérje az érintett tagállamot, hogy a bizottsági véleményt vegye figyelembe a 2014. évi költségvetés véglegesítése során. Összességében a Bizottság a következő megállapításokat teszi: 1. A költségvetésiterv-javaslatok két ország (Észtország és Németország) esetében megfelelnek a Stabilitási és Növekedési Paktum szabályainak. 2. A költségvetésiterv-javaslatok három ország (Franciaország, Hollandia és Szlovénia) esetében megfelelőek, de a tervektől való legkisebb elmaradás is a túlzott hiány kiigazítását veszélyeztetné. A Bizottság ezért felhívja ezen országok hatóságait a költségvetés szigorú végrehajtására. 3. A költségvetésiterv-javaslatok három ország (Belgium, Ausztria és Szlovákia) esetében nagy vonalakban megfelelőek. Bár ezek az országok jó úton haladnak afelé, hogy a 2013-as határidőig kiigazítsák túlzott hiányukat, a benyújtott tervek eredményeként az ország eltérhet a középtávú költségvetési célhoz vezető kiigazítási pályától. A Bizottság ezért felhívja ezen országok hatóságait, hogy biztosítsák a Stabilitási és Növekedési Paktum szabályainak maradéktalan betartását a nemzeti költségvetési folyamatokban. 4. A költségvetésiterv-javaslatok öt ország (Spanyolország, Olaszország, Luxemburg, Málta és Finnország) esetében a nem megfelelőség kockázatát hordozzák. Spanyolország és Málta esetében a tervek veszélyeztetik a túlzott hiány kiigazítása érdekében megfogalmazott ajánlások teljesítését. Olaszország esetében fennáll a veszélye annak, hogy a jelenlegi tervek végrehajtása esetén 2014-ben sérül az adósságcsökkentésre vonatkozó szabály. Luxemburg és Finnország esetében a középtávú költségvetési célhoz vezető kiigazítási pályától való jelentős eltérés merülhet fel. A Bizottság ezért felhívja ezen országok hatóságait, hogy a nemzeti költségvetési folyamat keretében tegyék meg a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a 2014. évi költségvetés – különösen az értékelésben megfogalmazott kockázatok tekintetében – maradéktalanul megfeleljen a Stabilitási és Növekedési Paktum szabályainak. 5. Az euróövezet egésze tekintetében az államháztartási hiány várhatóan stabilizálódni fog. Az elmúlt években végrehajtott jelentős kiigazítás meghozta első eredményeit. A gazdaság kezdődő élénkülésétől támogatva várhatóan a 3%-os GDP-arányos küszöbérték alá sikerül visszaszorítani az átlagos államháztartási hiányt. A legjelentősebb költségvetési kiigazítást a legkomolyabb fiskális kihívásokkal küzdő országok tervezik, ami bizonyos mértékű, államháztartási mozgástér szerinti differenciálódást tükröz. Mindazonáltal megállapítható, hogy középtávú költségvetési célját mindössze két tagállam érte el, ami arra utal, hogy további konszolidációra van szükség. 6. A tervek alapján a ciklikus hatásoktól, egyszeri tételektől és ideiglenes intézkedésektől megtisztított költségvetési egyenleg változásaként kifejezett aggregált költségvetési kiigazítás jövőre a GDP 0,25%-a lesz. Jóllehet a szerény mértékű költségvetési kiigazítás az euróövezeti költségvetési kihívásokra adott általános válasz elégtelenségére utalhat, a strukturális egyenleg a bevételek normálisnál alacsonyabb növekedésérzékenysége és a középtávú perspektívában jelenleg mérsékelt potenciális kibocsátásnövekedés miatt nem feltétlenül tükrözi kellő mértékben a megtett kiigazítás összességét. 7. A tartós növekedés megalapozásához további szerkezeti reformokra van szükség. A tagállamoknak szerkezeti reformokkal kell alátámasztaniuk a rendezett államháztartás megteremtését célzó stratégiáikat. A túlzotthiány-eljárás keretében 2013 első felében felülvizsgált ajánlásokat kapott euróövezeti tagállamok közül öt nyújtott be a túlzott hiány tartós kiigazításához szükséges fiskális-strukturális reformokat bemutató gazdasági partnerségi programot. Összességében megállapítható, hogy a gazdasági partnerségi programok előrelépésről tanúskodnak az államháztartás-irányítás nemzeti kereteinek megerősítése terén, vegyes eredményeket mutatnak az adóreform vonatkozásában, és jelentős reformokról számolnak be a nyugdíj- és egészségbiztosítási rendszerek területén, jóllehet nem minden ország vonatkozásában. 8. A költségvetési tervek még mindig nem fordítanak elég figyelmet az államháztartási konszolidáció szerkezetére. Külön kiemelendő, hogy bár az állami beruházási kiadások évek óta tartó csökkenése jelentősen mérséklődött, a beruházások visszafogásának folyamata nem tört meg. Minden megfelelően kialakított konszolidációs stratégiának kiemelt kérdésként kell kezelnie a kiadások mérséklését, különösen ott, ahol viszonylag magas az állami szféra aránya. A rendezett államháztartás irányába tett előrelépést növekedésbarát szerkezeti intézkedésekkel kell alátámasztani. Tartalomjegyzék I. Bevezetés. 5 II. A költségvetésiterv-javaslatok áttekintése. 6 1. táblázat: Az egyes költségvetésiterv-javaslatok bizottsági értékelésének áttekintése…………..8 III. Legfontosabb összefoglaló megállapítások. 10 2. táblázat Az EA-13 főbb gazdasági és költségvetési aggregátumainak áttekintése (2013 és 2014) 11 I. Bevezetés Az elmúlt néhány év során jelentős lépések történtek az Unió gazdasági kormányzásának továbbfejlesztése érdekében, mely lépések eredményeként mára egységes éves európai költségvetési ciklus jött létre, sőt az euróövezetben további intézkedésekre is sor került. A költségvetési ciklus első, tavaszi fele az európai szemeszter, amelynek keretében az euróövezeti tagállamok a stabilitási programokban kialakítják középtávú költségvetési politikájukat, majd ezt a Bizottság összeveti a Stabilitási és Növekedési Paktum előírásaival. A Bizottság javaslatai alapján ezt követően a Tanács a költségvetési politikára és a szerkezeti reformra vonatkozó ajánlásokat intéz a tagállamokhoz. Az év második felében a tagállamoknak végre kell hajtaniuk a közösen elfogadott politikákat. A gazdasági és monetáris unió megfelelő működésének céljától vezéreltetve idén ősszel az euróövezeti tagállamok első alkalommal nyújtottak be a következő évre vonatkozó költségvetésiterv-javaslatokat a Bizottság és az eurócsoport számára. E javaslatokban a tagállamok összefoglalják a nemzeti parlamenteknek beterjesztett költségvetés-tervezetek tartalmát. A közös határidőt tiszteletben tartva október 15-ig tizenhárom euróövezeti tagállam nyújtotta be költségvetésiterv-javaslatát a Bizottságnak[1]. Azon négy euróövezeti tagállamnak, amely makrogazdasági kiigazítási programban vesz részt, nem volt kötelező ilyen dokumentumot benyújtania, mivel a kiigazítási program amúgy is biztosítja költségvetési folyamataik szigorú nyomon követését. A Bizottság minden egyes tervet véleményez, aminek keretében értékeli, hogy a terv megfelel-e az adott ország Stabilitási és Növekedési Paktumból fakadó kötelezettségeinek. Emellett a Bizottság általános értékelést is összeállít az euróövezet egészének költségvetési helyzetéről és kilátásairól. A vélemények a nemzeti parlamentek számára nyújtott – a költségvetési folyamatba beépülő, de a parlamentek költségvetési autonómiáját tiszteletben tartó – független szakpolitikai tanácsként értelmezhetők, amely elősegíti annak értékelését, hogy a költségvetés-tervezetek mennyiben felelnek meg a közös költségvetési szabályok keretében vállalt tagállami kötelezettségeknek. A vélemények figyelembevétele a tagállamok érdeke, hiszen 2011 óta a megerősített Stabilitási és Növekedési Paktum korábbi és szigorúbb szankciókat irányoz elő arra az esetre, amikor a tagállamok megsértik a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseit. A megerősített gazdasági kormányzás keretében mára átfogó eszközrendszer áll rendelkezésre, amely – a Szerződés szándékának megfelelően – lehetővé teszi a költségvetési politika közös érdekű ügyként való kezelését. 2013 júliusában a Tanács felkérte az eurócsoportot[2], hogy a növekedésbarát és differenciált költségvetési politika biztosítása érdekében kövesse nyomon és hangolja össze az euróövezeti tagállamok költségvetési politikáit és az euróövezet egészének együttes költségvetési irányvonalát. E célból a Tanács felkérte az eurócsoportot, hogy a költségvetésiterv-javaslatokról és azok összefüggéseiről adott összefoglaló bizottsági értékelés alapján vitassa meg az egyes euróövezeti tagállamok költségvetésiterv-javaslatairól adott bizottsági véleményeket és az euróövezet egészének költségvetési helyzetét és kilátásait. A költségvetési politikák összehangolásának biztosítania kell, hogy a költségvetési kiigazítás üteme az euróövezeti tagállamok költségvetési és gazdasági helyzetének megfelelően differenciált legyen, a kiigazítás a Stabilitási és Növekedési Paktummal összhangban szerkezeti intézkedések révén valósuljon meg oly módon, hogy a kiigazítási pálya lehetővé tegye az automatikus stabilizátorok működését, és a konszolidációt a költségvetési politika középtávú hitelességének megerősítése érdekében a kiadások és a bevételek összességében hatékony és növekedésbarát kombinációja és a gazdasági növekedési potenciált növelő, megfelelő szerkezeti reformok támasszák alá. II. A költségvetésiterv-javaslatok áttekintése A költségvetésiterv-javaslatokról kialakított bizottsági vélemény a tervek Stabilitási és Növekedési Paktummal és a paktum alapján kibocsátott ajánlásokkal való összeegyeztethetőségére összepontosít. A túlzotthiány-eljárás alatt álló tagállamok esetében a Bizottság véleményében értékeli, hogy az ország a túlzott hiány korrekciója felé halad-e. A Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ága – azaz nem a túlzotthiány-eljárás – alatt álló euróövezeti tagállamok esetében a középtávú cél felé tett haladást abból a szempontból értékeli a Bizottság, hogy az összhangban van-e a Stabilitási és Növekedési Paktum követelményeivel és a júliusban a tagállamokhoz intézett országspecifikus ajánlásokkal. Az értékelés a Bizottság 2013-as őszi előrejelzésén alapul. Az 1. táblázatban az egyes országok költségvetésiterv-javaslatairól alkotott november 15-i bizottsági véleményekben megfogalmazott értékeléseket foglaltuk össze az államháztartási reformok terén elért előrehaladásról alkotott véleményekkel együtt. A Bizottságnak lehetősége van arra, hogy amennyiben az eredetileg benyújtott terv alapján a Stabilitási és Növekedési Paktumban lefektetett költségvetés-politikai kötelezettségek különösen súlyos megsértését állapítja meg, felülvizsgált költségvetésiterv-javaslat elkészítését kérje az adott tagállamtól. Erre abban az esetben kerülhet sor, ha a költségvetésiterv-javaslat végrehajtása az érintett tagállam pénzügyi stabilitását vagy a gazdasági és monetáris unió megfelelő működését veszélyeztetné, vagy a Tanács által a Stabilitási és Növekedési Paktum alapján elfogadott ajánlások nyilvánvalóan jelentős megsértéséhez vezetne. A Bizottság egyetlen költségvetésiterv-javaslat esetében sem állapította meg a költségvetés-politikai kötelezettségek súlyos megsértését. Mindazonáltal több benyújtott terv is aggodalomra ad okot. Az egyes tervek összehasonlítását megkönnyítendő, a költségvetésiterv-javaslatokról megfogalmazott értékeléseket négy tág kategóriába rendeztük (1. táblázat). Ezek a kategóriák a következők: Megfelel: a Bizottság 2013-as őszi előrejelzése alapján nincs szükség arra, hogy a tagállam a nemzeti költségvetési eljárásban a Stabilitási és Növekedési Paktumnak való megfelelés érdekében módosítsa a költségvetés-tervezetet. Épphogy megfelel: a Bizottság 2013-as őszi előrejelzése alapján a költségvetésiterv-javaslat épphogy biztosítja a Stabilitási és Növekedési Paktum követelményeinek való megfelelést. Bár a Bizottság nem szólítja fel a tagállamot arra, hogy a nemzeti költségvetési eljárás keretében tegyen kiegészítő intézkedéseket, a költségvetés szigorú végrehajtása elengedhetetlen. Amennyiben a tervek nem teljesülnek maradéktalanul, az érintett tagállam a Stabilitási és Növekedési Paktum követelményeinek megsértését kockáztatja. Nagy vonalakban megfelel: azok a tagállamok tartoznak ide, amelyek a Bizottság 2013-as őszi előrejelzése alapján nem teljesítik a középtávú céljuk eléréséhez a Stabilitási és Növekedési Paktum szerint szükséges kiigazítást. Amennyiben ez a helyzet évekig fennáll, az érintett tagállam a prevenciós ágon belül jelentős eltérési eljárás alá helyezhető. A Bizottság ezért felhívja ezen országok hatóságait, hogy a nemzeti költségvetési folyamat keretében tegyék meg a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a 2014. évi költségvetés maradéktalanul megfeleljen a Stabilitási és Növekedési Paktum szabályainak. Potenciálisan nem felel meg: a Bizottság 2013-as őszi előrejelzése alapján a költségvetésiterv-javaslat várhatóan nem biztosítja a Stabilitási és Növekedési Paktum követelményeinek való megfelelést. A Bizottság ezért felhívja az érintett országok hatóságait, hogy a nemzeti költségvetési folyamat keretében tegyék meg a szükséges intézkedéseket a költségvetésiterv-javaslat bizottsági értékelésében feltárt kockázatok kezelése és a 2014. évi költségvetésnek a Stabilitási és Növekedési Paktum követelményeivel való összhangba hozása érdekében. 1. táblázat: Az egyes költségvetésiterv-javaslatok bizottsági értékelésének áttekintése Ország || A költségvetésiterv-javaslatok megfelelése a Stabilitási és Növekedési Paktumnak || A költségvetésiterv-javaslatok megfelelése a 2013-as országspecifikus ajánlásokban javasolt fiskális-strukturális reformoknak Általános értékelés a Bizottság 2013-as őszi előrejelzése alapján || Megfelelés a túlzotthiány-eljárásnak 2013/2014-ben || Megfelelés a prevenciós ág követelményeinek 2014-ben || Általános értékelés a fiskális-strukturális reformok terén elért haladásról || A fiskális országspecifikus ajánlások strukturális részét érintő egyedi reformok terén elért haladás 2013 júniusa óta BE || Nagy vonalakban megfelel || A túlzott hiány tartós korrekciója 2013-ban || Némi eltérés az MTO felé vezető kiigazítási pályától || Korlátozott haladás || Korlátozott fellépés: kifejezett koordinációs intézkedések szövetségi szinten és az alatt DE || Megfelel || n.r. || MTO túlteljesült || Nincs haladás || Nincs fellépés EE || Megfelel || n.r. || MTO teljesült || Némi haladás || Haladás: költségvetési egyensúly szabálya Korlátozott fellépés: többéves kiadási szabályok és felső korlátok ES || Potenciálisan nem felel meg || Költségvetési kiigazítás 2013-ban megfelelő, 2014-ben veszélyben || n.r. || Némi haladás* || Haladás: független költségvetési intézmények, állami szektor tartozásai, indexálási rendszerek, nyugdíjrendszer, közigazgatási reform, egészségügyi kiadások Korlátozott fellépés: kiadások átfogó felülvizsgálata, adórendszer felülvizsgálata FR || Épphogy megfelel || Költségvetési kiigazítás 2013-ban és 2014-ben is megfelelő || n.r. || Korlátozott haladás* || Haladás: nyugdíjrendszer Korlátozott fellépés: kiadásoldali felülvizsgálat, adórendszer, decentralizáció IT || Potenciálisan nem felel meg || n.r. || Adósságcél 2013-ban teljesül, 2014-ben veszélyben || Korlátozott haladás || Korlátozott fellépés: állami kiadások, adópolitika LU || Potenciálisan nem felel meg || n.r. || Jelentős eltérés az MTO-tól || Némi haladás || Haladás: középtávú költségvetési keretrendszer MT || Potenciálisan nem felel meg || 2013-as cél teljesült, költségvetési kiigazítás 2013-ban és 2014-ben is veszélyben || n.r. || Korlátozott haladás* || Haladás: államháztartási keretrendszer, közigazgatás hatékonysága (fennmaradó elfogadási és végrehajtási kockázatok), egészségügy (elégtelen információk) Korlátozott fellépés: nyugdíjrendszer NL || Épphogy megfelel || Költségvetési kiigazítás 2013-ban és 2014-ben is megfelelő || n.r. || Némi haladás* || Haladás: államháztartási keretrendszer, lakáspiac (korábbi reformok végrehajtása) Korlátozott fellépés: nyugdíjrendszer, adójóváírás és kedvezmények AT || Nagy vonalakban megfelel || A túlzott hiány tartós korrekciója 2013-ban || Némi eltérés a középtávú cél felé vezető kiigazítási pályától || Némi haladás || Haladás: nyugdíjrendszer, munkaerőpiac Korlátozott fellépés: a nyugellátások a várható élettartam változásához való igazítása, a nyugdíjkorhatárok harmonizációja SI || Épphogy megfelel || Költségvetési kiigazítás 2013-ban és 2014-ben is megfelelő || n.r. || Korlátozott haladás* || Haladás: adórendszer, államháztartási keretrendszer, tartós ápolás-gondozás Korlátozott fellépés: nyugdíjrendszer SK || Nagy vonalakban megfelel || Tartós korrekció 2014-ben veszélyben –költségvetési kiigazítás megfelelő || Némi eltérés a középtávú cél felé vezető kiigazítási pályától || Korlátozott haladás || Haladás: adórendszer (beszedés) Korlátozott fellépés: nyugdíjrendszer, adópolitika, egészségügy, költségvetési szabályok FI || Potenciálisan nem felel meg || n.r. || Jelentős eltérés a középtávú cél felé vezető kiigazítási pályától, a 60%-os küszöb megsértése 2014-ben || Némi haladás || Haladás: közigazgatás hatékonysága, az önkormányzati szektor pénzügyei, nyugdíjreform Magyarázat: n.r.: nem releváns; MTO: középtávú költségvetési cél * A tagállam gazdasági partnerségi programot nyújtott be. III. Legfontosabb összefoglaló megállapítások A költségvetésiterv-javaslatot benyújtott tizenhárom euróövezeti tagállam (EA-13) államháztartási helyzete összességében javult (2. táblázat). A nemzeti tervek eredményeként az aggregált államháztartási hiány várhatóan a GDP 0,7 százalékpontjának megfelelő értékkel, a GDP 2,7%-ára csökken idén. 2008 óta az idei lesz az első év, hogy a hiány a 3%-os küszöbérték alá süllyed. Ez az EA-13 strukturális költségvetési pozíciójában 2011 óta megfigyelhető fokozatos javulás eredménye, amelyhez idén a költségvetésiterv-javaslatok szerint a strukturális egyenleg további 0,7 százalékpontos javulása járul. Ellenben az EA-13 GDP-arányos államadóssága idén is növekedni fog, jóllehet a korábbinál lassabb ütemben, és eléri a 93%-ot. A költségvetésiterv-javaslatok[3] tanúsága szerint a GDP-arányos államadósság 2014-ben végre a korlátozott mértékű konszolidáció ellenére is stabilizálódik. A költségvetésiterv-javaslatok alapjául szolgáló makrogazdasági forgatókönyv szerint 2014-ben újra növekedésnek indul a gazdaság, ami egybevág a Bizottság őszi előrejelzésével. Az EA-13 átlagos államháztartási hiánya 2014-ben a tervek szerint 2,3% lesz (0,4 százalékponttal alacsonyabb mint 2013-ban), úgy, hogy az egyes országok adatai a mérsékelt német többlet és a 3,6%-os francia, az 5,8%-os spanyol és a 6,7%-os szlovén hiány között szóródnak[4]. Ami a legfontosabb, 2014-ben az EA-13 GDP-arányos államadóssága 93%-os szint körül stabilizálódik[5] – a legmagasabb sorrendben Olaszországban (132,7%), Belgiumban (100,2%) és Spanyolországban (98,9%) lesz, a legalacsonyabb pedig Luxemburgban (26,1%) és Észtországban (10%). 2. táblázat Az EA-13 főbb gazdasági és költségvetési aggregátumainak áttekintése (2013 és 2014) || 2013 || 2014 Stabilitási programok || Költségvetésiterv-javaslatok || 2013. évi őszi bizottsági előrejelzés || Stabilitási programok || Költségvetésiterv-javaslatok || 2013. évi őszi bizottsági előrejelzés Reál-GDP növekedés (%) || –0,2 || –0,4 || –0,3 || 1,3 || 1,2 || 1,1 Államháztartási hiány (a GDP %-ában) || –2,7 || –2,7 || –2,8 || –1,9 || –2,3 || –2,5 A strukturális egyenleg változása (GDP-százalékpontban) || 0,8 || 0,7 || 0,6 || 0,5 || 0,3 || 0,2 Államadósság (a GDP %-ában) || 92,2 || 93,0 || 92,9 || 91,8 || 93,0 || 93,5 Kiadások aránya (a GDP %-ában) || 50,4 || 50,0 || 49,8 || 49,1 || 49,5 || 49,6 Bevételek aránya (a GDP %-ában) || 47,7 || 47,2 || 47,1 || 47,1 || 47,2 || 47,1 2014-re a költségvetésiterv-javaslatok a GDP 0,3%-ának megfelelő – a strukturális egyenleg pozitív változásában megragadott – strukturális kiigazítást jeleznek előre. Ez alacsonyabb a tagállamok stabilitási programjában beharangozottnál[6]. Tekintve, hogy az EA-13 közül tizenegy ország túlzotthiány-eljárás alatt áll, vagy még nem érte el középtávú költségvetési célját[7], a kiigazítás tervezett mértéke az euróövezeti költségvetési kihívásokra adott általános válasz elégtelenségére utalhat. Ezt a következtetést azonban árnyalni kell, mivel a strukturális egyenleg a bevételek normálisnál alacsonyabb növekedésérzékenysége és a középtávú perspektívában jelenleg meglehetősen alacsony potenciális kibocsátásnövekedés miatt nem feltétlenül tükrözi kellő mértékben a végrehajtott kiigazítást. A 0,3 százalékpontnak megfelelő összesített számadaton belül bizonyos mértékű különbségeket tükrözve a legjelentősebb költségvetési kiigazítást a legkomolyabb fiskális kihívásokkal küzdő országok tervezik, azok, amelyek államháztartási hiánya meghaladja a GDP 3%-át, államadóssága pedig jóval a 60%-os küszöbérték felett van. A kiigazítás mértéke alapvetően semleges költségvetési álláspontot jelez, ami minden bizonnyal elő fogja segíteni a gazdaság élénkülését. A költségvetésiterv-javaslatok elemzéséből kiderült, hogy a jövő évi konszolidációs tervek nem fordítanak megfelelő figyelmet a konszolidációs intézkedések összetételének növekedésre gyakorolt hatására; lehetőség lenne a költségvetési politika növekedésbarátabb irányba történő elmozdulására. A túlzotthiány-eljárás keretében 2013 első felében felülvizsgált ajánlásokat kapott euróövezeti tagállamok közül öt ország (Spanyolország, Franciaország, Hollandia, Málta és Szlovénia) nyújtott be a túlzott hiány tartós kiigazításának biztosításához szükséges, tervezett államháztartási szerkezeti reformok leírását tartalmazó gazdasági partnerségi programot. Ezek a programok elsősorban a fiskális reformokra koncentrálnak. Összességében megállapítható, hogy a gazdasági partnerségi programok előrelépésről tanúskodnak az államháztartás-irányítás nemzeti kereteinek megerősítése terén, vegyes eredményeket mutatnak az adóreform vonatkozásában, és jelentős reformokról számolnak be a nyugdíj- és egészségbiztosítási rendszerek területén, jóllehet nem minden ország vonatkozásában. A programokat a III. mellékletben ismertetjük részletesebben. Ami a jövő évi szerény kiigazítás összetételét illeti, a költségvetésiterv-javaslatok alapján a GDP-arányos kiadások csökkenésére és – a 2010 óta tapasztalt ismételt növekedéseket követően – a GDP-arányos bevételek stabilizálódására számíthatunk 2014-ben. A GDP-arányos adóbevételek három év emelkedést követően várhatóan ugyancsak stagnálnak jövőre. A költségvetésiterv-javaslatokban ismertetett intézkedések részletei arra utalnak, hogy a kiadások összetétele átlagosan alig változik 2013-hoz képest[8]. Ami a részletes összetételt illeti, a költségvetésiterv-javaslatok szerény kiadáscsökkentést irányoznak elő a bérek (a GDP –0,2%-a), valamint a szociális kiadások, a folyó termelőfelhasználás és a beruházások vonatkozásában (egyenként –0,1%), míg az állami támogatások stagnálását és a kamatkiadások minimális (0,1%-os) emelkedését vetítik előre. A legnagyobb arányú beruházásmérséklést Észtország, Szlovákia és Franciaország tervezi. Az a tény, hogy a beruházások a tervek szerint mind ezekben az országokban, mind – jóllehet minimális mértékben – szélesebb körben is immár az ötödik éve folyamatosan csökkennek, ellentmondani látszik a növekedést ösztönző költségvetési kiadási struktúra felé történő elmozdulás céljának. Az adózásra vonatkozóan a költségvetésiterv-javaslatokban ismertetett intézkedések némileg módosítják majd az EA-13 adóbevételeinek összetételét. Eszerint növekedni fog a közvetett adókból származó bevétel, míg a közvetlen adóbevétel a tőke adóztatásából származó bevételek csökkenése miatt várhatóan visszaesik majd. Ezzel szemben a szociális hozzájárulások GDP arányosan nem változnak. A bevételek összetételének e csekély módosulása, amely részben egyes országokban (pl. Franciaország, Hollandia, Szlovénia) végrehajtott adóreformok eredménye, a növekedést ösztönző fejleménynek tekinthető, mivel a főleg a fogyasztást terhelő közvetett adók növelésével és a munkát és a tőkét terhelő, torzítóbb hatású adók némi csökkenésével jár 2014-ben. Az EA-13 2014-re vonatkozó költségvetésiterv-javaslatainak és a Bizottság jövő évre vonatkozó őszi előrejelzésének összehasonlítása lehetővé teszi a tagállamok költségvetési terveinek végrehajtását övező esetleges kockázatok értékelését. Az EA-13 szintjén a GDP-növekedésre vonatkozó tervek nagy vonalakban megfelelnek a bizottsági előrejelzésnek – az aggregált eltérés 0,2 százalékpont[9]. Nagyobb ennél azonban a költségvetésiterv-javaslatok és a Bizottság hiány-előrejelzése közötti különbség tagállami szinten, aminek oka országonként eltérő. A legnagyobb különbség Málta esetében van, ahol a költségvetésiterv-javaslat 1,3 százalékponttal alacsonyabb államháztartási hiányt vár jövőre, mint a Bizottság; Máltát Belgium és Luxemburg követi (0,5 százalékpontos különbséggel), őket pedig Ausztria, Szlovénia, Szlovákia és Finnország (0,4 százalékpontos különbség). Málta és Szlovákia esetében az eltérés fő okozója az előre jelzett strukturális egyenleg különbsége. Észtország az egyetlen EA-13 ország, amelynek esetében a Bizottság alacsonyabb hiányt vár 2014-ben, mint a költségvetésiterv-javaslat (–0,1%, illetve –0,4%), míg Hollandia esetében a két érték azonos. [1] Az új eljárással kapcsolatos követelményeket a költségvetésiterv-javaslatok monitoringjára és értékelésére, valamint az euróövezeti tagállamok túlzott hiánya kiigazításának biztosítására vonatkozó közös rendelkezésekről szóló 473/2013/EU rendelet tartalmazza. A rendelet a 2013 májusában hatályba lépett „kettes csomag” által tartalmazott két intézkedés egyike. [2] A Tanács 2013. július 9-i ajánlása az azon tagállamoknak, amelyek pénzneme az euró, a gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatások végrehajtásáról (HL C 217., 2013.7.30., 97. o.). [3] Az általános következtetéseket három fenntartással kell kezelni. Először is e következtetések nem 17, hanem csak 13 euróövezeti ország (az EA-13) terveit tükrözik. Mivel Görögország, Írország, Portugália és Ciprus makrogazdasági támogatási program részese, számukra nem kötelező költségvetésiterv-javaslatok benyújtása. Másodszor, Németország, Ausztria és Luxemburg esetében (mely három ország az EA-13 együttes GDP-jének 34%-át képviseli) a benyújtott tervjavaslatok – az ezen országokban rendezett választások miatt – változatlan politikát feltételező forgatókönyvre épültek. Ezen országok esetében ezért a javaslatok nem tükrözik pontosan kormányaik politikai szándékait. Végül a jelen dokumentum homlokterében álló összesített, átlagolt értékek esetenként jelentős országok közötti különbségeket takarnak, amelyeket nem mindig tüntetünk fel külön. [4] Lásd a IV. mellékletben az A1. táblázatot. 5 Lásd a IV. mellékletben az A3. táblázatot. A II. melléklet érzékenységi elemzéseket tartalmaz. [6] A költségvetési politika stabilitásának és kiszámíthatóságának nélkülözhetetlen eleme a stabilitási programokban kifejtett középtávú költségvetési tervek és a 2014-re vonatkozó költségvetésiterv-javaslatokban bemutatott költségvetés-politikai döntések közötti összhang. Ebben az értelemben az EA-13 költségvetésiterv-javaslatokban, illetve stabilitási programokban bemutatott költségvetési célkitűzéseinek összehasonlítása a tagállamok középtávú tervei és éves költségvetései közötti összhangot mutatja. Mindamellett figyelembe kell venni, hogy egyes tagállamok számára (az EA-13 közül Belgium, Spanyolország, Franciaország, Málta, Hollandia és Szlovénia tartozik ide) júniusban a túlzotthiány-eljárás keretében új ajánlásokat bocsátott ki a Tanács, így ezeknek az országoknak módosítaniuk kellett költségvetési terveiket. [7] A középtávú költségvetési cél a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágának kulcseleme. [8] Lásd a IV. mellékletben az A1. ábrát. [9] Lásd a IV mellékletben az A3. és A4. ábrát. I. MELLÉKLET: A 2013. őszi európai gazdasági előrejelzés módszertana és kiinduló feltételezései A 473/2013/EU rendelet 7. cikkének (4) bekezdése szerint az euróövezet egészének költségvetési helyzetéről és kilátásairól szóló általános értékeléshez csatolni kell „a Bizottság szolgálatai által az egyes tagállamokra vonatkozóan készített legfrissebb gazdasági előrejelzések módszertanát (a modellekkel együtt) és feltételezéseit – beleértve az összesített költségvetési intézkedések gazdasági növekedésre gyakorolt hatására vonatkozó becsléseket is”. Az európai gazdasági előrejelzéseket a Bizottság munkatársai készítik, függetlenül eljárva. A Bizottság 2013. évi őszi előrejelzésének kiinduló feltételezéseit maga az előrejelzés ismerteti[1]. A 2012-ig szóló költségvetési adatok a tagállamok október 1-ig a Bizottságnak megküldött és az Eurostat által 2013. október 21-én ellenőrzött adatain alapulnak. A osztrák nemzeti számvevőszék Salzburg tartományra vonatkozó, 2013. október 9-én közzétett jelentésében foglalt következtetések statisztikai hatása miatti bizonytalanságok okán az Eurostat fenntartásokkal élt az Ausztria által benyújtott adatok minőségét illetően. A jelentés hiányosságokat állapított meg Salzburg tartomány költségvetésének pénzügyi irányítása és teljessége tekintetében. A 2012. évi és az azt megelőző évekre vonatkozó pontos hatás tisztázása érdekében az osztrák statisztikai hivatal és az Eurostat közösen vizsgálják, hogy az ellenőrzés statisztikai következményei milyen hatással járnak a túlzotthiány-eljárásban használt adatokra. Az ellenőrzés idején rendelkezésre álló információk alapján elképzelhető, hogy GDP-arányosan akár fél százalékkal felfelé kell módosítani az államadósságra vonatkozó adatokat, és korrigálni kell – jóllehet kisebb mértékben – az államháztartási hiányt is. Az őszi előrejelzés elkészítése során a Bizottság az Eurostat 2009. július 15-i határozatának megfelelően vette figyelembe a pénzügyi stabilitást támogató intézkedéseket[2]. Az érintett tagállam ellenkező értelmű bejelentése hiányában az elegendő részletességgel ismert tőkejuttatásokat pénzügyi műveletként veszi számba az előrejelzés, azaz az államadósságot növelő, de a deficitet nem érintő tételként. A banki kötelezettségekre és betétekre vállalt állami garanciák nem minősülnek állami kiadásnak, kivéve abban az esetben, ha azokat az előrejelzés véglegesítésének időpontjáig lehívták. Meg kell jegyezni azonban, hogy a kormányok vagy a kormányzati szektorhoz tartozó más szervezetek által a bankoknak nyújtott hitelek általában államadósság-növelő tételek. 2014-re vonatkozóan a Bizottság figyelembe vette a már elfogadott vagy a nemzeti parlamenteknek benyújtott költségvetéseket, és számolt minden egyéb, elegendő részletességgel ismert intézkedéssel. Az előrejelzés tükröz minden olyan információt, amelyet az október 15-ig benyújtott költségvetésiterv-javaslatok tartalmaznak. 2015-re vonatkozóan az előrejelzés a szakpolitikai irányvonal változatlanságát feltételezi, azaz a bevételi és kiadási folyamatok extrapolációjával és az elegendő részletességgel ismert intézkedések beszámításával történt. A túlzotthiány-eljáráshoz használt államháztartási mérlegek némiképp eltérhetnek a nemzeti számlákban közzétett mérlegektől. A különbség oka a swap-megállapodások és a határidős kamatláb-megállapodások eltérő elszámolása. Az ESA 95 alapján (amelyet e tekintetben a 2558/2001/EK rendelet módosított), a swap-megállapodások és a határidős-kamatláb megállapodások keretében történő elszámolások pénzügyi ügyleteknek minősülnek, és ezért nem vehetők figyelembe a költségvetési mérleg számítása során. A túlzotthiány-eljárás alkalmazásában azonban ezek a pénzáramlások nettó kamatkiadásnak számítanak. Az államháztartási hiányra vonatkozó, európai szinten összesített 2013–2015-ös adatokat nem konszolidált alapon számítottuk (azaz nem korrigáltuk őket a kormányközi hitelekkel). Az idősorok konzisztenciáját biztosítandó, a historikus adatokat ugyanilyen alapon mutatjuk be. Ennek hatására a 2012. évi GDP-arányos adósságráta az euróövezetben 2,1 százalékponttal (az EU egésze tekintetében pedig 1,5 százalékponttal) magasabb, mint az Eurostat 152/2013 sajtóközleményében 2013. október 21-én közzétett konszolidált államadósság-ráta. Az egyes tagállamokra vonatkozó 2013‑2015-ös államadósság-előrejelzések tartalmazzák az Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköz (EFSF) számára nyújtott garanciák[3], a más tagállamoknak nyújtott bilaterális kölcsönök, illetve az Európai Stabilitási Mechanizmusban (ESM) vállalt, az előrejelzés véglegesítésének időpontjában tervezett (még elfogadás alatt álló) tőkerészesedés-befizetések hatását. A Bizottság 2013. évi őszi előrejelzése szerint a 2014-es költségvetési intézkedések összesítve a GDP 0,25%-ával javítják a strukturális egyenleget. E becsült érték növekedésre gyakorolt hatása rövid távon 0,25%-nál kisebb, azaz összességében semleges költségvetési irányvonalnak felel meg. Ezt az előrejelzést azonban némi óvatossággal kell kezelni: a kezeletlenül maradó államháztartási egyensúlytalanságok növelhetik a pénzügyi eszközök sérülékenységét, ezáltal magasabb felárakhoz és hitelkamatlábakhoz vezethetnek. Következésképpen a politikai alternatíva nem a cselekvés vagy nem cselekvés közötti alternatíva; a rendelet a költségvetésiterv-javaslatokban bemutatott intézkedések hatásának értékelését irányozza elő. Ezért az értékelés nem terjed ki a költségvetésiterv-javaslat benyújtását megelőzően hozott és hatályba lépett intézkedésekre (jóllehet ezek az előrejelzést befolyásolhatják); a 2014-ben hatályossá váló intézkedések egy része a 2013-ban egyszeri hatásokat okozó – azt követően hatást már nem gyakorló – intézkedéseket és a kiadások trendszerű emelkedését kompenzálja, mely utóbbi önmagában véve költségvetési expanzióhoz vezet, amennyiben középtávon meghaladja a GDP növekedését. Az egyszeri hatások a Bizottság szerint 2013-ban az EA-13 szintjén a GDP 0,1%-át teszik ki, míg a politikai intézkedések nélküli trendszerű kiadásnövekedés a GDP 0,3%-ának felel meg. II. MELLÉKLET: Érzékenységelemzés A 473/2013/EU rendelet 7. cikke szerint „az általános értékelés olyan érzékenységi elemzéseket tartalmaz, amelyek jelzik az államháztartás fenntarthatóságához kapcsolódó kockázatokat kedvezőtlen gazdasági, pénzügyi vagy költségvetési fejlemények esetén”. Ebben a mellékletben ennek megfelelően az esetleges (növekedésre és kamatlábakra ható) makrogazdasági sokkoknak az államháztartások helyzetére gyakorolt hatását elemezzük, sztochasztikus szimulációval meghatározott adósságprognózisok eredményeire támaszkodva[4]A sztochasztikus adósság-előrejelzések itt használt módszertanáról az Európai Bizottság 2012. évi pénzügyi fenntarthatósági jelentésének 3.3.3. szakaszában olvasható részletesebb tájékoztatás.. Az elemzés segít felmérni egyrészt a növekedésre ható lefelé és felfelé irányuló kockázatoknak az államháztartás dinamikájára gyakorolt lehetséges hatását (figyelembe véve egyúttal a költségvetési mérleg ciklikus komponensére az automatikus stabilizátorok működésén keresztül kifejtett hatásukat), másrészt a pozitív/negatív fejlemények pénzügyi piacokra és ezen keresztül az államháztartás alacsonyabb/magasabb finanszírozási költségeire gyakorolt hatását. A sztochasztikus szimuláció esetében a makrogazdasági feltételek jövőbeli bizonytalanságát az államháztartás dinamikájának elemzésében egy „központi” adósságpályától való eltérések jelzik, mely pálya a két alábbi, az EA-13-ra[5] vonatkozó ábrán a Bizottság 2013-as őszi előrejelzésének és a költségvetésiterv-javaslatokból körvonalazódó forgatókönyvnek (DBP-forgatókönyv) felel meg (mindkét esetben a költségvetés-politikai irányvonal változatlanságára vonatkozó szokásos feltételezéssel élve)[6]. A lehetséges adósságpályák az ábrákon látható kúpszerű eloszlása a központi forgatókönyvhöz használt makrogazdasági feltételekben (rövid és hosszú távú állampapír-kamatlábak, növekedési ráta) szimulált sokkok eredményeként áll elő. A kúp a mögöttes makrogazdasági feltételek széles halmazára vonatkozó szimulációkat képezi le – mintegy 2000 növekedési és kamatláb-szimulációnak az eredménye. A sokkok mérete és korrelációja a változók historikus viselkedését tükrözi[7]. A szimulált adósságdinamika azt a tényt modellezi, hogy a növekedési sokkok az automatikus stabilizátorok működésének a költségvetési mérleg ciklikus összetevőjére gyakorolt hatáson keresztül „költségvetési sokkokká” alakulnak. Az ennek eredményeként előálló, az alábbi ábrákon látható legyezőábrák tehát az EA-13 adósságdinamikájára vonatkozó, a múltban megfigyelt méretű és korrelációjú növekedési és kamatsokkok esetleges bekövetkeztének figyelembevételével kalkulált valószínűségi információkat szolgáltatnak. A legyezőábrákon szaggatott vonal jelzi a központi forgatókönyv alapján kirajzolódó adósságpályát (amely körül a makrogazdasági sokkokat modelleztük), míg a kúp közepén húzódó vastag vonal a sokkok szimulálásával kapott lehetséges adósságpálya-halmazt osztja ketté (annak medián értéke). Maga a kúp a 2000 növekedési- és kamatsokk-szimuláció eredményeként kapott lehetséges adósságpályák 80%-át tartalmazza (azaz a kúpot határoló alsó és felső vonal az eloszlás 10., illetve 90. percentilisét jelzi), így a megjelölt terület nem tartalmazza a szélsőséges (kevésbé valószínű) sokkok (tail events) szimulációjának eredményeként előálló adósságpályákat (az összes 20%-át). A kúpon belül eltérő színnel jelzett területek a lehetséges adósságpályák teljes eloszlásának különböző szegmenseit képviselik. A 40. és 60. percentilis által határolt sötétkék terület az összes lehetséges adósságpálya központi forgatókönyvhöz legközelebb eső 20%-át foglalja magában. A sztochasztikus adósságpálya-prognózisok legyezőábrája a bizottsági (EC) előrejelzés és a költségvetésiterv-javaslatok (DBP) forgatókönyve alapján || A legyezőábrák szerint mind a bizottsági, mind a DBP-forgatókönyv alapján 40%-os a valószínűsége annak, hogy kedvezőtlen makrogazdasági sokk esetén az EA-13 2014. évi GDP-arányos államadóssága nagyobb lesz a vártnál[8]. Az EA-13 jövő évi államadássága a növekedés és a pénzügyi piaci feltételek lefelé és felfelé mutató kockázatait egyaránt figyelembe véve mindként szcenárió alapján 80%-os valószínűséggel nagyjából a GDP 91%-a és 95%-a közé esik (mivel a kúp az összes szimulált adósságpálya 80%-át tartalmazza). A szimulált adósságráták 2014-es alsó és felső határértékei némileg magasabbak a bizottsági forgatókönyv alapján, mint a DBP-forgatókönyv szerint; ennek oka a kiindulópontként szolgáló két központi előrejelzés közötti 0,5 százalékpontos különbség (a Bizottság 93,5%-os, a költségvetésiterv-javaslatok 93,0%-os adósságrátát feltételeznek). A 2014-et (a jelenlegi költségvetésiterv-javaslatok időhorizontját) követő évekre a szimuláció eredményei szerint szélesedik a bizottsági forgatókönyv és a DBP-forgatókönyv alapján számolt, a sokkokat tükröző adósságpályák különbsége. A legyezőábrán figyelembe vett előrejelzési időhorizont végére (2018), a bizottsági forgatókönyv alapján a 90%-os GDP-arányos adósságnak, míg a DBP-forgatókönyv alapján a 88%-os adósságnak 50% a valószínűsége. A különbség főleg a DBP-forgatókönyben a bizottságihoz képest magasabb legutolsó előre jelzett értéken konstansnak vett elsődleges strukturális többletnek tudható be, ami a DBP-forgatókönyvben 2014 után a szimulált adósságráták gyorsabb csökkenéséhez vezet. III. MELLÉKLET: A szerkezeti reformok végrehajtása: gyorsabb növekedés, több munkahely és stabilabb államháztartás Az Európai Bizottság gazdaságpolitikai ajánlásainak homlokterében a szerkezeti reformok állnak. · Először is, ezek végrehajtása elengedhetetlen feltétele a növekedés és a foglalkoztatás előmozdításának, amely stratégiai prioritás úgy az Európai Unió, mint a tagállamok számára, valamint az Európa 2020 stratégia része. A szerkezeti merevségek oldása továbbá csillapíthatja a folyamatban lévő gazdasági kiigazítás hatásait, és elősegítheti az erőforrások hatékony átcsoportosítását, a termelékenységi és versenyképességi kilátások javítását. E tekintetben az euróövezeti tagállamok – különösen a sérülékenyebb országok – az elmúlt években számottevő strukturális reformokat hajtottak végre a megelőző években felhalmozott egyensúlytalanságok korrekciója és a gazdaság fenntartható növekedési pályára terelése érdekében. A reformok mindenekelőtt Spanyolországban és Szlovéniában (abban a két országban, amelyben a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárás túlzott egyensúlyhiányt jelzett), valamint a makrogazdasági kiigazítási programban részt vevő országokban[9] voltak lendületesek. Spanyolországban jól halad az egyensúlytalanságok megszüntetése, és a legutóbbi adatok a gazdaság és a pénzügyi ágazat stabilizációjáról tanúskodnak, amelyet megerősít a pénzügyi intézmények feltőkésítését szolgáló 2012. évi ESM-program körültekintő végrehajtása. Ebben az összefüggésben nagyjából az európai szemeszter keretében vállalt kötelezettségekkel összhangban érzékelhetően gyorsultak a szerkezeti problémák megszüntetésére irányuló reformok. Először is, fontos intézkedések történtek a nyugdíjrendszer hosszú távú fenntarthatóságának biztosítására, miközben tovább folyt az egészségügyi kiadások mérséklése. Másodszor, 2014-től kezdve több olyan intézkedés lép hatályba, amely az állami kiadások minőségének és a közigazgatás hatékonyságának javítását szolgálja majd (ezek közé tartozik az indexálás súlyának csökkentése az állami szektorban, a bürokrácia csökkentése és a független költségvetési tanács létrehozása). Harmadszor, folytatódik a foglalkoztatási szolgálatok korszerűsítése és megerősítése, az aktív munkaerő-piaci politikák és azok passzív munkaerő-piaci politikákhoz fűződő kapcsolatainak továbbfejlesztése. Negyedszer, számos olyan kezdeményezés van folyamatban, amelynek célja az üzleti környezet javítása és a verseny erősítése a nem kereskedelemképes szektorban: i. az egységes piacról szóló törvény; ii. a szakmai szolgáltatások reformjáról szóló törvénytervezet; iii. a vállalkozásokról szóló törvény, amely a vállalatok fizetésképtelenségére vonatkozó szabályozást tökéletesíti; valamint iv. villamosenergia-ágazati reform a gyorsan emelkedő szabályozott költségek és a végső fogyasztók számára biztosított rögzített árak okozta jelentős egyensúlytalanság megszüntetésére. Szlovénia több kulcsterületen, különösen az államháztartás és a bankrendszer területén jelentős előrehaladást ért el. Más területeken ugyanakkor a reformok kezdetibb szakaszban vannak, és a gazdaságra gyakorolt végső hatásuk döntő mértékben függ majd a végrehajtás határozottságától. Először is, az államháztartás-irányítást és az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát illetően folyamatban van az államháztartási keretrendszer átalakítása, míg a tartós ápolás-gondozás reformja, a költségvetési kiadások felülvizsgálata és az esetleges nyugdíjreformok újraértékelése előkészület alatt áll. Másodszor, a bankrendszer stabilizálása érdekében folyamatban van egy mélyreható eszközminőség-elemzés és stresszteszt végrehajtása, amely megnyitja az utat az ágazat tágabb szerkezetátalakítása és feltőkésítése, valamint a hazai bankokban lévő állami tulajdonrészek értékesítése felé. Harmadszor, ami a munkaerőpiacot illeti, Szlovénia a közelmúltban felülvizsgálta foglalkoztatásvédelmi jogszabályait, és jelenleg vizsgálja a minimálbérre vonatkozó törvény és a diákmunka szabályozásának esetleges módosítását. Negyedszer, ugyancsak előkészítés alatt állnak – jóllehet némi késedelemmel – a gazdaság alkalmazkodóképességét és növekedési kilátásait javítani hivatott reformok. Készülőben van a csődkódex peren kívüli szerkezetátalakításra vonatkozó új szabályokat is magában foglaló átalakítása. A nemzeti vagyonkezelő holdingról szóló törvény javasolt módosítása javítaná az állami vállalatok irányítását és elszámoltathatóságát. A módosított törvény egyúttal arra kötelezné a hatóságokat, hogy az állami tulajdonban lévő eszközök osztályozása alapján dolgozzanak ki stratégiát a nem stratégiai eszközök privatizálásának megkönnyítésére. Végül kedvező hatást gyakoroltak az igazságszolgáltatás hatékonyságára az ügykezelés fejlesztése terén hozott intézkedések, és sikerrel zárult egy, az igazságügy területét érintő kísérleti projekt, amely 2014-ben így az egész országban bevezetésre kerül. · Másodszor, a túlzott mértékű államháztartási hiány sokszor részben szerkezeti gyengeségek következménye. Ezért a túlzott hiány tartós megszüntetése érdekében a költségvetési intézkedéseket gyakran strukturális reformoknak kell kísérniük. A túlzotthiány-eljárás alatt álló tagállamoknak a „kettes csomag” hatálybalépése óta e tekintetben gazdasági partnerségi programot kell benyújtaniuk, amelyben bemutatják a túlzott hiány eredményes és tartós kiigazítása érdekében tervezett fiskális-strukturális reformokat. A gazdasági partnerségi programokban mindenekelőtt az államháztartási keretrendszer, az adózás és a nyugdíj- és egészségügyi ellátórendszer tekintetében előirányzott reformokat kell részletezni. Az első ilyen programokat 2013. október 1-jén nyújtotta be öt tagállam, nevezetesen Spanyolország, Franciaország, Málta, Hollandia és Szlovénia[10]. Az alábbiakban a fiskális-strukturális reformok tekintetében a programokból körvonalazódó általános képet ismertetjük. 1. A „hatos csomagból” (pontosabban a tagállami költségvetési keretrendszerekre vonatkozó követelményekről szóló 2011/85/EU irányelvből), a „kettes csomagból” és a gazdasági és monetáris unióbeli stabilitásról, koordinációról és kormányzásról szóló kormányközi szerződésből fakadó követelmények alapján minden euróövezeti tagállamban előrehaladott állapotban van a nemzeti államháztartási keretrendszer átfogó reformja. Az államháztartás irányításának megerősítésére vonatkozó ezen általános tagállami erőfeszítések összefüggésében a gazdasági partnerségi programot benyújtott öt tagállam közül három (Spanyolország, Málta és Szlovénia) a 2013-as országspecifikus ajánlások részeként az államháztartási keretrendszerre vonatkozó ajánlást is kapott. E három tagállam ezzel kapcsolatos intézkedései a legfontosabb alkotóelemek biztosítására, így a strukturális egyensúly megvalósítását szolgáló költségvetési szabályok, a független költségvetési intézmények és a szilárd középtávú költségvetési keretek létrehozására irányulnak. A nemzeti döntéshozatali folyamatok eltérő szakaszban tartanak, de általában elmondható, hogy e reformok várhatóan 2013 végére, 2014 elejére befejeződnek. Két másik tagállam (Franciaország és Hollandia), amely nem kapott az államháztartási keretrendszerre vonatkozó ajánlásokat 2013-ban, konkrét lépéseket tett költségvetési keretrendszerének tökéletesítése érdekében. Franciaországban a Költségvetési Tanács létrehozása várhatóan jelentősen javítja majd a költségvetés tervezését és nyomon követését, míg Hollandiában a fenntartható államháztartásról szóló törvény közeljövőben várható hatálybalépése jelentősen elő fogja mozdítani az uniós követelmények teljesítését biztosító költségvetési fegyelmet. 2. A gazdasági partnerségi programot benyújtó öt tagállam mindegyike kapott adózással kapcsolatos országspecifikus ajánlást. A programok összességükben jórészt a folyamatban lévő vagy már korábban is tervezett reformokra összpontosítanak, ám emellett a közelmúltban felmerült és új intézkedésekről is beszámolnak. Hollandia például azokat a lakáspiaci és a munka adóztatását érintő reformokat hangsúlyozza, amelyeket az ajánlások teljesítése érdekében jelenleg hajtanak végre, de amelyekről jórészt még tavaly határoztak. Málta számos olyan reformról számol be, amelynek célja az adófizetési fegyelem és az adóügyi irányítás javítása az e téren kapott ajánlásokra válaszul. Ezen lépések között azonban számos múltbeli vagy már folyamatban lévő reformintézkedés szerepel, míg a társasági adó adósságösztönző hatására vonatkozó országspecifikus ajánlással nem foglalkozik kifejezetten a program. Ezzel szemben Szlovénia több olyan adópolitikai intézkedésről is beszámol, amelyet a konszolidáció elősegítésére újonnan vezettek be az új költségvetési stratégia részeként (a héa emelése, a társasági adó tervezett csökkentésének elvetése, a személyi jövedelemadó küszöbértékeinek és kedvezményeinek nominális szinten történő befagyasztása), és programja emellett az adófizetési fegyelem javítását célzó intézkedéseket is tartalmaz. A neki címzett adóügyi ajánlásokra válaszul Franciaország különböző reformokról döntött. Esetében a gazdasági partnerségi program a versenyképességi és foglalkoztatási célú adójóváírás bevezetését és kiterjesztését, valamint a héareform végrehajtását és új környezeti adók bevezetését emeli ki. Folyamatban van az adóügyi kiadások irányításának átalakítása, és több intézkedés történik a társasági adó adósságösztönző hatásának csökkentése érdekében. A spanyol gazdasági partnerségi program főként az adórendszer folyamatban lévő felülvizsgálatára utal, amelyet a vonatkozó országspecifikus ajánlás sürgetett, és amely várhatóan 2014 februárjában zárul le. A program nem ejt szót a Spanyolországnak címzett adóügyi ajánlás egyéb elemeivel kapcsolatos konkrét intézkedésekről. 3. Az adózás területéhez hasonlóan mind az öt gazdasági partnerségi programot benyújtó tagállam kapott országspecifikus ajánlást a nyugdíj- és egészségügyi politika tekintetében is. Közülük három (Spanyolország, Franciaország és Hollandia) hozott konkrét reformintézkedéseket, és kezdeményezett a parlamentnél jogalkotási folyamatot a nyugdíjreformmal kapcsolatos ajánlások teljesítése és a nyugdíjrendszer stabilitásának növelése, ezáltal pedig az államháztartás fenntarthatóságának biztosítása érdekében. A másik két országban (Málta és Szlovénia) még folyamatban van az ilyen irányú reformlépések kidolgozása. Az egészségügyi politika terén mind az öt tagállam tett lépéseket az egészségügyi kiadások hatékonyságának javítására, és ezáltal az ajánlások teljesítésére, jóllehet különböző mértékben: egyes országok (Hollandia, Franciaország, Spanyolország) viszonylag részletes tervekkel rendelkeznek, mások (Szlovénia, Málta) még a reformfolyamat elején tartanak. IV. MELLÉKLET: Ábrák és táblázatok A1. táblázat: Az államháztartási hiány várható alakulása a költségvetésiterv-javaslatok (DBP) a stabilitási programok (SP) és a Bizottság 2013-as őszi előrejelzése (COM) szerint (EA-13; a GDP %-ában) || 2013 || 2014 Ország || DBP || SP || COM || DBP || SP || COM BE || –2,5 || –2,5 || –2,8 || –2,1 || –2,0 || –2,6 DE || 0,0 || –0,3 || 0,0 || 0,2 || 0,2 || 0,1 EE || –0,6 || –0,5 || –0,4 || –0,4 || 0,0 || –0,1 ES || –6,8 || –6,3 || –6,8 || –5,8 || –5,5 || –5,9 FR || –4,1 || –3,7 || –4,1 || –3,6 || –2,9 || –3,8 IT || –3,0 || –2,9 || –3,0 || –2,5 || –1,8 || –2,7 LU || –0,9 || –0,7 || –0,9 || –0,5 || –0,6 || –1,0 MT || –2,7 || –2,7 || –3,4 || –2,1 || –2,1 || –3,4 NL || –3,2 || –3,4 || –3,3 || –3,3 || –3,0 || –3,3 AT || –2,3 || –2,3 || –2,5 || –1,5 || –1,5 || –1,9 SI || –5,6 || –7,9 || –5,8 || –6,7 || –2,6 || –7,1 SK || –3,0 || –2,9 || –3,0 || –2,8 || –2,6 || –3,2 FI || –2,2 || –1,9 || –2,2 || –1,9 || –1,3 || –2,3 EA-13 || –2,7 || –2,7 || –2,8 || –2,3 || –1,9 || –2,5 A2. táblázat: A strukturális egyenleg várható változása a költségvetésiterv-javaslatok (DBP) a stabilitási programok (SP) és a Bizottság 2013-as őszi előrejelzése (COM) szerint (EA-13; a GDP %-ában) || 2013 || 2014 Ország || DBP || SP || COM || DBP || SP || COM BE || 1,1 || 1,2 || 0,8 || 0,7 || 0,5 || 0,4 DE || 0,3 || 0,0 || 0,3 || 0,0 || 0,4 || 0,0 EE || –0,5 || –0,5 || –0,4 || 0,6 || 0,7 || 0,5 ES || 1,2 || 1,4 || 1,1 || –0,1 || 0,4 || –0,1 FR || 1,1 || 1,6 || 0,9 || 0,6 || 0,7 || 0,7 IT || 0,5 || 0,9 || 0,6 || 0,1 || 0,4 || 0,1 LU || –0,5 || 0,1 || –0,6 || –0,6 || –0,3 || –0,6 MT || 1,3 || 0,5 || 0,35 || 0,5 || 0,6 || –0,1 NL || 1,4 || 1,0 || 0,6 || 0,2 || –0,1 || 0,4 AT || 0,1 || –0,4 || 0,0 || 0,2 || 0,7 || 0,0 SI || 0,5 || 0,2 || –0,1 || 0,6 || 1,2 || 0,7 SK || 1,3 || 1,2 || 1,7 || –0,1 || 0,5 || –0,8 FI || 0,1 || 0,1 || –0,1 || 0,1 || 0,3 || –0,2 EA-13 || 0,7 || 0,8 || 0,6 || 0,3 || 0,4 || 0,2 A3. táblázat: A GDP-arányos államadósság várható alakulása a költségvetésiterv-javaslatok (DBP) a stabilitási programok (SP) és a Bizottság 2013-as őszi előrejelzése (COM) szerint (EA-13) || 2013 || 2014 Ország || DBP || SP || COM || DBP || SP || COM BE || 100,0 || 100,0 || 100,4 || 100,2 || 99,0 || 101,3 DE || 79,6 || 80,4 || 79,6 || 76,90 || 77,7 || 77,1 EE || 10,1 || 10,2 || 10,0 || 10,0 || 9,9 || 9,7 ES || 94,2 || 91,4 || 94,8 || 98,9 || 96,2 || 99,9 FR || 93,4 || 93,6 || 93,5 || 95,1 || 94,3 || 95,3 IT || 132,9 || 130,4 || 133,0 || 132,7 || 129,0 || 134,0 LU || 24,9 || 23,8 || 24,5 || 26,1 || 25,9 || 25,7 MT || 73,2 || 74,2 || 72,6 || 73,2 || 74,2 || 73,3 NL || 75,0 || 74,0 || 74,8 || 76,1 || 75,0 || 76,4 AT || 74,6 || 73,6 || 74,8 || 74,0 || 73,0 || 74,5 SI || 63,1 || 61,8 || 63,2 || 65,5 || 63,2 || 70,1 SK || 54,3 || 54,8 || 54,3 || 56,8 || 56,3 || 57,2 FI || 58,3 || 56,3 || 58,4 || 60,7 || 57,3 || 61,0 EA-13 || 93,0 || 92,2 || 92,9 || 93,0 || 91,8 || 93,5 A4. táblázat: A reál GDP növekedés várható alakulása a költségvetésiterv-javaslatok (DBP) a stabilitási programok (SP) és a Bizottság 2013-as őszi előrejelzése (COM) szerint (EA-13; %) || 2013 || 2014 Ország || DBP || SP || COM || DBP || SP || COM BE || 0,1 || 0,2 || 0,1 || 1,1 || 1,5 || 1,1 DE || 0,5 || 0,4 || 0,5 || 1,6 || 1,6 || 1,7 EE || 1,5 || 3,0 || 1,3 || 3,6 || 3,6 || 3,0 ES || –1,3 || –1,3 || –1,3 || 0,7 || 0,5 || 0,5 FR || 0,1 || 0,1 || 0,2 || 0,9 || 1,2 || 0,9 IT || –1,8 || –1,3 || –1,8 || 1,1 || 1,3 || 0,7 LU || 1,0 || 1,0 || 1,9 || 2,3 || 2,2 || 1,8 MT || 1,2 || 1,4 || 1,8 || 1,7 || 1,6 || 1,9 NL || –1,3 || –0,4 || –1,0 || 0,5 || 1,1 || 0,2 AT || 0,4 || 1,0 || 0,4 || 1,7 || 1,8 || 1,6 SI || –2,4 || –1,9 || –2,7 || –0,8 || 0,2 || –1,0 SK || 0,8 || 1,2 || 0,9 || 2,2 || 2,9 || 2,1 FI || –0,5 || 0,4 || –0,6 || 1,2 || 1,6 || 0,6 EA-13 || –0,4 || –0,2 || –0,3 || 1,2 || 1,3 || 1,1 A5. táblázat: Az államháztartási konszolidáció összetétele a költségvetésiterv-javaslatok (DBP) a stabilitási programok (SP) és a Bizottság 2013-as őszi előrejelzése (COM) szerint (EA-13) (eltérő megjelölés hiányában a GDP %-ában) || 2013 || 2014 SP || DBP || COM || SP || DBP || COM || || || || || || Bevételek aránya || 47,7 || 47,2 || 47,1 || 47,1 || 47,2 || 47,1 (százalékpontos változás az előző évhez képest) || 1,1 || 0,6 || 0,5 || –0,6 || 0 || 0 Kiadások aránya || 50,4 || 50,0 || 49,8 || 49,1 || 49,5 || 49,6 (százalékpontos változás az előző évhez képest) || 0,5 || 0,1 || –0,1 || –1,3 || –0,5 || –0,2 A strukturális egyenleg változása || 0,8 || 0,7 || 0,6 || 0,4 || 0,3 || 0,2 A1. ábra: A főbb kiadástípusok 2014-re tervezett változása a költségvetésiterv-javaslatok (DBP) és a Bizottság 2013-as őszi előrejelzése (COM) szerint (EA-13; a GDP %-ában) A2. ábra: A főbb adóbevétel-típusok 2014-re előre jelzett változása a költségvetésiterv-javaslatok (DBP) és a Bizottság 2013-as őszi előrejelzése (COM) szerint (EA-13; a GDP %-ában) A3. ábra: A költségvetésiterv-javaslatokban és a Bizottság 2013-as őszi előrejelzésében 2014-re várt államháztartási egyenleg összehasonlítása (a GDP %-ában) A4. ábra: A költségvetésiterv-javaslatok és a Bizottság 2013-as őszi előrejelzése szerint 2014-re várt államháztartási hiány eltérésének összetevői (a GDP %-ában) Az A4. ábra a költségvetésiterv-javaslatok szerint várt 2014. évi GDP-arányos államháztartási egyenleg és a Bizottság 2013-as őszi előrejelzése szerint várt ugyanilyen államháztartási egyenleg közötti eltérést bontja összetevőkre. Az egyes oszlopok különbözőképpen árnyalt részei a különbséget okozó összetevőket mutatják. Összességében a 2014-re a Bizottság által ősszel előre jelzett strukturálisegyenleg-változás GDP-arányosan 0,3%-kal kisebb, mint a költségvetésiterv-javaslatok által jelzett változás. A negatív érték azt jelzi, hogy Bizottság a 2013-as őszi előrejelzésben kisebb változást vár az államháztartási hiányban, mint a költségvetésiterv-javaslat. A bizottsági előrejelzésben szereplő kisebb hiányváltozás főként az egyszeri tételek változásának tulajdonítható. A5. ábra: A költségvetésiterv-javaslatok és a Bizottság 2013-as őszi előrejelzése szerint 2014-re várt államadósság-ráta eltérésének összetevői (a GDP %-ában) Az A5. ábra az államadósság-ráta a költségvetésiterv-javaslatok, illetve a bizottsági előrejelzés szerint várt 2013 és 2014 közötti változásának különbségét mutatja. A pozitív különbség azt jelzi, hogy a költségvetésiterv-javaslat magasabb adóssággal (vagy adósságkomponenssel) számol. A változás eltérését a következő összetevők szerinti bontásban ábrázoltuk: bázishatás, hólabdahatás különbsége (kamat–növekedés komponens), az elsődlegeshiány-komponens különbsége és az átértékelési különbözetek (SFA) eltérése. A különbség döntően az átértékelési különbözetek eltérésének tudható be. V. MELLÉKLET: A költségvetésiterv-javaslatok országspecifikus értékelése A Stabilitási és Növekedési Paktumból fakadó kötelezettségeknek megfelelő tervek Észtország teljesítette a strukturális többlet 2012-es megvalósításának középtávú célját, és feladata most a középtávú cél további teljesítését biztosító rendezett államháztartási pozíció megőrzése. Bár az ország strukturális egyenlege 2013-ban ideiglenesen a GDP 0,5%-ával eltér a középtávú céltól, arra számítunk, hogy az eltérés korrekciója 2014-ben a tervnek megfelelően megtörténik. Az eltérés oka részben az, hogy a kormány csökkentette az állami vállalatok osztalékfizetését 2013-ban, és kiegészítő osztalékfizetésről döntött 2014-re és 2015-re vonatkozóan – ez egyúttal kedvező hatással lesz a 2014. évi költségvetésre. Az államháztartást övező kockázatok összességében alacsonyak, a nominális költségvetési cél egyensúlyközeli, és az országnak az EU-ban a legalacsonyabb az államadóssága (2014-ben a GDP 10%-a). Németország egyensúlyban lévő államháztartást és mind 2013-ban, mind 2014-ben csökkenő államadósságot irányoz elő költségvetési tervében. Emellett a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágának követelményeivel összhangban az ország 2012-ben teljesítette középtávú költségvetési célját, és a tervek szerint 2013-ban és 2014-ben is teljesíti azt. Az államadósság-kritérium tekintetében Németország ugyancsak elegendő előrehaladásról tesz tanúbizonyságot. Ezek a tervek nagy vonalakban összhangban vannak a bizottsági szolgálatok őszi előrejelzésével, és összességében megvalósíthatónak tűnnek. Meg kell azonban jegyezni, hogy a költségvetésiterv-javaslatot a leköszönő szövetségi kormány nyújtotta be változatlan szakpolitikai irányvonal feltételezése mellett. Épphogy megfelelő tervek Franciaország esetében a bizottsági előrejelzés a benyújtott költségvetésiterv-javaslat alapján az ajánlottnál 2013-ban és 2014-ben is magasabb nominális hiányt vetít előre. A várt hiánycél mögött a strukturális egyenleg idén várhatóan a GDP 0,9%-ával, 2014-ben 0,7%-ával változik. Ha azonban ezeket az értékeket a potenciális GDP-növekedésre vonatkozó becslések módosításaival és az adóbevételek a tanácsi ajánlások kibocsátásakor tervezetthez képest váratlan elmaradásaival korrigáljuk, akkor a strukturális kiigazítás a GDP 1,3%-át és 0,8%-át teszi ki idén és jövőre. A korrigált strukturális kiigazítás így éppen megfelel a tanácsi ajánlásban foglaltaknak. Az értékelést kiegészítő, az intézkedések hatását lentről felfelé haladóan elemző értékelés azt mutatja, hogy Franciaország 2014-re vonatkozó további intézkedései csaknem a GDP 1%-ával javítják a strukturális egyenleget. Noha a 2013-ra és 2014-re várt költségvetési eredményeket továbbra is jelentős kockázatok övezik, megállapítható, hogy Franciaország eredményes intézkedéseket hozott annak érdekében, hogy megfeleljen a 2013. június 21-i tanácsi ajánlásokban megfogalmazott célnak, a túlzott hiány 2015-re történő megszüntetésének. A Bizottság 2013-as őszi előrejelzése szerint Hollandia esetében 2013-ban mind az államháztartási hiánycél, mind a strukturális deficitcél tekintetében teljesülni látszanak a túlzott hiánnyal kapcsolatosan megállapított követelmények, és az ország hatékony intézkedéseket tett a Tanács 2013. június 21-i ajánlásainak teljesítésére. 2014-ben az államháztartási hiány várhatóan meghaladja majd az ajánlásban szereplő nominális célt, a GDP 2,8%-át. A 2013-as őszi előrejelzés alapján a strukturális egyenleg a potenciális növekedésre vonatkozó becslések módosításával és az adóbevételek váratlan elmaradásaival korrigált változása a GDP 0,5%-a, ami alacsonyabb a túlzotthiány-eljárás keretében adott ajánlásban szereplő 0,7%-nál. A lentről felfelé haladó elemzés szerint Hollandia a GDP 1%-nak megfelelő kiegészítő intézkedéseket tett 2014-re vonatkozóan, ami összhangban van a túlzotthiány-ajánlásban kitűzött strukturális célok eléréséhez szükségesnek tartott mértékkel. Ami Szlovénia esetét illeti, a költségvetésiterv-javaslatban kitűzött 5,6%-os (2013) és 6,7%-os (2014) GDP-arányos államháztartási hiánycél magasabb, mint a túlzotthiány-ajánlásban megfogalmazott 4,9%-os és 3,3%-os cél. A Bizottság 2013-as őszi előrejelzése szerint a strukturális egyenleg változása 2013-ban –0,1%, 2014-ben pedig 0,7% lesz GDP-arányosan. A strukturális egyenleget a potenciális növekedésre vonatkozó becslések módosításával és az adóbevételek váratlan elmaradásaival korrigálva mindkét évre 0,6%-os pozitív változás adódik, amely némileg elmarad a 2013-ra ajánlott 0,7%-os strukturális kiigazítástól, ám hajszállal meghaladja a 2014-re ajánlott 0,5%-os mértéket. A lentről felfelé haladó elemzés szerint a 2013. júniusi túlzotthiány-ajánlást követően elfogadott konszolidációs intézkedések hatása éppen meghaladja a júniusi ajánlásban javasolt további intézkedések által képviselt 1%-os GDP-arányos kiigazítást. Ami pedig 2014-et illeti, a lentről felfelé haladó értékelésből adódó kiigazítás némileg elmarad a júniusi ajánlásban említett, további intézkedésektől várt 1,5%-os GDP-arányos konszolidációtól. A jelenlegi információk alapján úgy tűnik, hogy Szlovénia 2013-ban eredményes intézkedéseket tett, és jó úton van aféle, hogy 2014-ben teljesítse, jóllehet épphogy, a tőle várt szerkezeti javulást. Nagy vonalakban megfelelő tervek A Belgium költségvetésiterv-javaslatában szereplő 2013-as államháztartási hiánycél a 3%-os küszöbérték alatt van, azonban a Bizottság előrejelzése szerint az idei hiány némileg meghaladja majd a túlzotthiány-ajánlásban szereplő 2,7%-os GDP-arányos hiányt. Az idei kiigazítás mértékét a Bizottság 0,8%-ra becsüli. Ha azonban ezeket az értékeket a potenciális GDP-növekedésre vonatkozó becslések a tanácsi ajánlás óta történt lefelé módosításával és a bevételeknek a tanácsi ajánlás alapját képező előrejelzésben tervezett bevételekhez képest tapasztalt elmaradásával korrigáljuk, akkor az így módosított szerkezeti kiigazítás a GDP 1%-ának felel meg, ami egybevág a Tanács által előírt mértékkel. Következésképpen megállapítható, hogy Belgium eredményes, a Tanács 2013. június 21-i ajánlásának megfelelő intézkedéseket tett. Amennyiben az ország 2013-ban korrigálja a túlzott hiányt, ezt követően a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ága alá tartozik majd. Az államadósság-kritérium tekintetében Belgium ugyancsak elegendő előrehaladásról tesz tanúbizonyságot. 2014-ben azonban az ország várhatóan letér a középtávú költségvetési célhoz vezető kiigazítási pályáról, és amennyiben ez 2015-ben is megismétlődik, jelentős eltérésnek lesz minősíthető, és veszélybe sodorhatja a paktum prevenciós ágában támasztott követelmények teljesítését. 2014-ben az államadósság-kritériumot várhatóan teljesíti Belgium. Ausztria államháztartási hiánya mind a költségvetésiterv-javaslatok, mind a Bizottság előrejelzése szerint a 3%-os küszöbértéken belül marad 2013-ban, ami összhangban van a túlzott hiány 2013-ban történő korrigálására vonatkozó tanácsi ajánlással. A bankoknak nyújtott várt támogatás költségeit övező bizonytalanság veszélyeztetheti a hiány tartós korrekciójára vonatkozó követelmény teljesítését. Amennyiben a Tanács 2014 tavaszán a túlzotthiány-eljárás megszüntetéséről dönt, Ausztria 2014-től megfelelne az adósságkritériumra vonatkozó átmeneti időszak kritériumainak. Ausztria mindazonáltal jövőre nem tervez a GDP 0,5%-ánál nagyobb strukturális kiigazítást a középtávú cél elérése érdekében, amelynek következtében a strukturális egyenleg változása tekintetében jelentős eltérés alakulhat ki. Meg kell azonban jegyezni, hogy a költségvetésiterv-javaslatot a leköszönő szövetségi kormány nyújtotta be változatlan szakpolitikai irányvonal feltételezése mellett. A költségvetésiterv-javaslat és a Bizottság előrejelzése alapján Szlovákia 2013-ban a 3%-os küszöb alá csökkenti államháztartási hiányát, azaz határidőre teljesíti a túlzott hiány megszüntetésére vonatkozó tanácsi felszólítást. A potenciális GDP-növekedésre vonatkozó becslések a túlzotthiány-ajánlás óta történt változásával és a bevételeknek a tanácsi ajánlás alapját képező előrejelzésben tervezett bevételekhez képest tapasztalt elmaradásával korrigált átlagos éves kiigazítás 2010 és 2013 között a GDP 2%-a, ami jóval magasabb, mint a Tanács által ajánlott átlagos éves 1%-os kiigazítás. A költségvetésiterv-javaslat 2014-re 2,8%-os hiánnyal számol, míg a jelenlegi költségvetési politika alapján a Bizottság előrejelzése szerint a hiány eléri a GDP 3,2%-át, azaz nem feltétlenül biztosított a túlzott hiány tartós korrekciója. Ez azt jelenti, hogy a túlzotthiány-eljárás megszüntetésének előfeltételét képező fenntartható korrekció érdekében további intézkedésekre lehet szükség. 2014-ben Szlovákia ezenfelül nem teljesíti maradéktalanul a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágának követelményeit, mivel a strukturális egyenleg várhatóan romlani fog. Potenciálisan nem megfelelő tervek Olaszország költségvetésiterv-javaslata szerint az ország államháztartási hiánya a 2012-es és 2013-as 3%-ról 2014-ben a GDP 2,5%-ára csökken. A strukturális egyenleg (azaz a ciklikus hatásoktól és egyszeri tételektől megtisztított, a Bizottság szolgálatai által a költségvetésiterv-javaslatokban benyújtott információk alapján a közös módszertan alkalmazásával újraszámolt mérleg) a GDP 0,5, illetve 0,2 százalékpontjának megfelelő mértékben javul 2013-ban, illetve 2014-ben (a 2012-es 2,25 százalékpontos javulás után), ám 2014-ben még így is deficites lesz (a GDP –0,7%-a). Előrejelzésében a Bizottság 2014-re 2,7%-os államháztartási hiányt becsült. Ezt alapvetően a lassúbb gazdasági növekedés magyarázza, így a strukturális egyenleg összhangban van a költségvetésiterv-javaslatban újraszámolt strukturális egyenleggel. A lefelé mutató kockázatok a már törvénybe foglalt intézkedések maradéktalan végrehajtásának elmaradásához és a költségvetésiterv-javaslat esetleges parlamenti „felvizezéséhez” kapcsolódnak. A költségvetésiterv-javaslat szerint az államháztartási hiány 2013-ban a GDP 133%-án tetőzik, majd 2014-ben stabilizálódik. 2014-ben Olaszország nem mutat fel kielégítő mértékű haladást az adósságkritérium teljesítése terén, aminek oka a bizottsági előrejelzés szerint az elégtelen strukturális alkalmazkodás (a GDP 0,1 százalékpontja, szemben az elvárt 0,7-del). Költségvetésiterv-javaslatában a kormány mintegy 0,25 GDP-százalékpontnyi kiadást kapcsol össze a befektetési záradék alkalmazására irányuló szándékával. Mivel azonban Olaszország 2014-ben nem teljesíti az adósságkritériumot, nem lesz jogosult a beruházási záradék alkalmazására. Az országnak ezért a szükséges szerkezeti kiigazítás révén 2014-ben is megfelelő előrehaladást kell tennie a középtávú költségvetési cél irányába. A strukturális egyenleg arra utal, hogy 2014-ben az ország letér a középtávú költségvetési célhoz vezető pályáról, és amennyiben ez 2015-ben is megismétlődik, jelentős eltérésnek lesz minősíthető, és veszélybe sodorhatja a paktum prevenciós ágában támasztott követelmények teljesítését. Luxemburg államháztartási mérlege nominális értéken és a Bizottság 2013-as őszi előrejelzése szerint a 2012. évi 0,6%-os hiány után 2013-ban 0,9%-os, 2014-ben pedig 1%-os hiányt mutat majd. A strukturális többlet mind a költségvetésiterv-javaslat, mind a bizottsági előrejelzés szerint a 2012-es 0,8%-ról 2013-ban mindössze 0,2%-ra, azaz a középtávú célként kitűzött GDP-arányos 0,5% alá süllyed. A változatlan kormánypolitikára vonatkozó feltételezés mellett ezt követően a strukturális egyenleg várhatóan még inkább eltér majd a középtávú céltól, és 2014-ben deficitbe fordul (–0,4%). Összefoglalva megállapítható, hogy Luxemburg mind 2013-ban, mind 2014-ben távolodik középtávú költségvetési céljától. Meg kell azonban jegyezni, hogy a költségvetésiterv-javaslatot a leköszönő kormány nyújtotta be változatlan szakpolitikai irányvonal feltételezése mellett. A Bizottság 2013-as őszi előrejelzése alapján Málta 2013. évi államháztartási hiánya megfelel a túlzotthiány-eljárásban támasztott követelménynek. Ugyanakkor a korrigált strukturális egyenleg őszi bizottsági előrejelzés alapján várt (0,5%-os) változása elmarad a javasolt éves (0,7%-os) kiigazítástól. Következésképpen, jóllehet úgy tekinthető, hogy Málta ez idáig eleget tett a Tanács 2013. június 21-i ajánlásában foglaltaknak, fennáll a veszélye annak, hogy a hiányt a kiigazítására irányuló elégséges törekvés feltehető hiánya miatt nem sikerül korrigálni. A 2014 tavaszán esedékes adatközlést követően a helyzetet újra értékelni kell. Ezzel szemben a túlzott hiányra vonatkozó 2014. évi követelmények sem nominális, sem strukturális értelemben nem teljesülnek (bár ez a 2014. évi költségvetés értékelésétől függően még változhat): a Bizottság a túlzotthiány-eljárásban célul kitűzött 2,7%-os GDP-arányos hiánynál magasabb deficitet vár, a korrigált strukturálisegyenleg-változás (a GDP 0,3%-a) pedig alacsonyabb a javasolt éves kiigazításnál (0,7%). A 2014. évre várt államháztartási hiány (3,4%, az ajánlásban szereplő 2,7%-kal szemben) mindazonáltal nem tartalmazza a 2014-es költségvetésben szereplő konszolidációs intézkedéseket, mivel a költségvetés részletei az adatszolgáltatás időpontjáig nem álltak rendelkezésre. Meg kell említeni, hogy a költségvetésiterv-javaslatban szerepeltetett intézkedések, amennyiben maradéktalanul végrehajtásra kerülnek, a GDP 0,2%-ával csökkentenék az előre jelzett hiányt. Ez sem lenne azonban elegendő a túlzotthiány-ajánlás teljesítéséhez. Spanyolország esetében a Bizottság őszi előrejelzése 2014-re 5,9%-os GDP-arányos hiányt vetít előre, ami alig haladja meg a költségvetésiterv-javaslatban a spanyol kormány által célba vett 5,8%-os hiányt. Ugyanakkor a költségvetés 2013-as és 2014-es eredményeit rendkívül jelentős bizonytalanságok övezik. A jelenlegi információk alapján úgy tűnik, hogy Spanyolország 2013-ban eredményes lépéseket tett a túlzott hiány kiigazítása felé, de fennáll a veszélye annak, hogy a 2014-re vonatkozó költségvetésiterv-javaslat nem teljesíti a túlzotthiány-ajánlásban megfogalmazott követelményeket. A költségvetésiterv-javaslat némileg optimista növekedési feltételezéseken alapul, és a javaslat egyes intézkedéseihez végrehajtási kockázatok kapcsolódnak. Ez veszélyezteti a deficitcél elérését. Ezenfelül úgy tűnik, hogy a tervezett strukturális kiigazítás mértéke nem éri el a túlzotthiány-ajánlásban szükségesnek ítélt szintet. A Bizottság ezért felkéri Spanyolországot arra, hogy a nemzeti költségvetési folyamat keretében tegye meg a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a 2014. évi költségvetés maradéktalanul megfeleljen a Stabilitási és Növekedési Paktum szabályainak. 2015 és 2016 vonatkozásában a költségvetési kiigazítás egyértelműen kisebb, mint a túlzotthiány-ajánlásban jelzett kívánalom, továbbá Spanyolország még nem jelölte meg azokat a 2015-ös és 2016-os strukturális intézkedéseket, amelyek a túlzott hiány 2016-ra történő kiigazításához szükségesek. Finnország költségvetésiterv-javaslata a stabilitási program hiány-előrejelzésénél (1,9%) magasabb GDP-arányos államháztartási hiányt vetít előre (2,2%) 2013-ra. 2014-re a költségvetésiterv-javaslatban megfogalmazott cél szerint a hiány 1,9%-ra csökken, szemben a Bizottság 2,3%-os őszi előrejelzésével. E különbségek az alacsonyabb növekedés, illetve a költségvetési trendekre vonatkozó eltérő becslések számlájára írhatók. A Bizottság előrejelzése szerint 2014-ben jelentős a kockázata a középtávú költségvetési céltól vagy a kiigazítási pályától való eltávolodásnak. Mivel az államadósság jövőre a várakozások alapján a GDP 60%-a fölé emelkedik, a Bizottság a Szerződés 126. cikkének (3) bekezdése szerint jelentést készített annak vizsgálata céljából, hogy az adósságpozíció indokolja-e a túlzotthiány-eljárás megindítását. [1] Lásd a 2013-as őszi előrejelzés 40. oldalán. http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/european_economy/forecasts/index_en.htm [2] Eurostat News Release, 103/2009. sz. [3] Az Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköz műveleteinek statisztikai nyilvántartásáról szóló 2011. január 27-i Eurostat-határozatnak megfelelően, amely megtalálható az alábbi weboldalon: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_PUBLIC/2-27012011-AP/EN/2-27012011-AP-EN.PDF [4] A sztochasztikus adósság-előrejelzések itt használt módszertanáról az Európai Bizottság 2012. évi pénzügyi fenntarthatósági jelentésének 3.3.3. szakaszában olvasható részletesebb tájékoztatás. [5] Az euróövezeti tagállamok a makrogazdasági kiigazítási programokban részt vevő tagállamok (CY, EL, IE és PT) nélkül. [6] Ez azt jelenti, hogy az EA-13 elsődleges strukturális egyenlegét a legutóbbi előre jelzett értéken – ami a költségvetésiterv-javaslatok képviselte 2014-es forgatókönyv szerint 1,8%-os, a 2015-re vonatkozó Bizottsági előrejelzés szerint pedig 1,4%-os többlet – állandónak feltételezzük az előrejelzés teljes időhorizontján. [7] Feltételeztük, hogy a sokkok normális együttes eloszlást követnek. [8] 2014-re vonatkozóan a központi forgatókönyvet illusztráló szaggatott vonal mindként legyezőábrán egybeesik az eloszlás 60. percentilisét jelző vonallal, ami azt jelenti, hogy a GDP-arányos adósság összes lehetséges értékének 40%-a magasabb lenne az előre jelzettnél 2014-ben. [9] Az utóbbiakról lásd a legutóbbi megfelelőségi jelentést a European Economy – Occasional Papers sorozat 159. (Görögország), 164. (Írország), 161. (Ciprus), 156. (Románia) és 153. (Portugália) számában. [10] A „kettes csomag” végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megtalálhatók itt: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/130701_-_two_pack_coc_final_endorsed.pdf