HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 246/11

Az európai gazdasági és monetáris unióval kapcsolatos kérdések kutatásának és elemzésének elősegítésére vonatkozó cselekvési program

(2006/C 246/11)

1. Bevezetés

Az Európai Tanácshoz címzett, „A gazdaságpolitikai együttműködésről” szóló, 1999. december 11-i és 12-i Helsinki Ecofin tanácsi jelentés (13123/1/99 Rev 1) a gazdasági és monetáris unió (GMU) harmadik szakaszában a gazdaságpolitika tényleges monitoringjára szólított fel. A Tanács szerint e célból elengedhetetlen a GMU-val kapcsolatos gazdasági fejlődés és a gazdaságpolitikai kérdések jobb ismerete.

A Szerződésnek megfelelően az Európai Bizottságnak fontos szerepe van az EU-hatóságok, a tagállamok és a különböző gazdasági szereplők tájékoztatásában, mind a gazdasági helyzet és kilátások tekintetében, mind pedig a gazdaságpolitikai intézkedéseknek a GMU működésére gyakorolt hatására vonatkozóan. A GMU-val kapcsolatos gazdasági fejleményekre és gazdaságpolitikára vonatkozó tájékozott tanácsadás szempontjából az alapos közgazdasági elemzés és kutatás a legfontosabb eszköz. Miközben ezeknek az elemzéseknek és kutatásoknak meghatározó része a Bizottságon és annak szervezeti egységein belül folyik, más intézmények, mint például nemzetközi szervezetek és a kutatói közösség általában nagy számban hoznak létre vonatkozó anyagokat. A GMU-val kapcsolatos kérdések kutatásának és elemzésének elősegítésére vonatkozó cselekvési program fő célkitűzése egy olyan platform létrehozása, amelyen keresztül ennek a külső kutatásnak az eredményeit hatékonyabban be lehet vonni a közösségi intézményeken belül folyó szakpolitikai vitába.

2. A GMU-val kapcsolatos kutatás és elemzés elősegítésére vonatkozó átfogó és integrált megközelítés szükségessége

A GMU létrehozása megköveteli a gazdaságpolitikai döntések alapjául szolgáló analitikai keret megerősítését. Továbbá javítani kell a GMU szakpolitikai követelményeinek ismeretét a tagországokban a jobb gazdaságpolitikai együttműködés szükségességének megértése érdekében.

A GMU-val kapcsolatos kérdésekre vonatkozó külső elemzések és kutatások eredményeinek legjobb kihasználása érdekében az ilyen elemzéseket készítő intézményekkel fenntartott kapcsolatokat és tájékoztatást szabályozó átfogó és integrált megközelítésre van szükség. Erre egyrészt azért van szükség, hogy ezeket a kutatási eredményeket megfelelő módon eljuttassák az európai intézményeken belül a gazdaságpolitikai kérdésekkel foglalkozó különféle körökbe. Másrészt ez lehetővé teszi azt is, hogy az Európai Bizottság és más EU fórumok visszajelzései a kutatást olyan területekre tereljék, amelyek az EU-s szakpolitika kialakítóinak munkája szempontjából a legfontosabbak és a leghasznosabbak.

Az Európai Bizottság erre az átfogó és integrált megközelítési igényre egy széleskörű cselekvési program létrehozásával válaszolt (1), amelyet a Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság hajt végre. Míg ezeknek a programoknak egy része a tagállamok kifejezett kérése nyomán jött létre, más programok az Európai Bizottság kezdeményezésére születtek. Ezek a programok magukba foglalják például az euróövezetben makrogazdasági elemzéssel és előrejelzéssel foglalkozó külső szakértőcsoport (az „európai előrejelző hálózat”) létrehozását; kutatói konferenciák, műhelyek és szemináriumok rendszeres és ad hoc alapon történő megrendezését; a Bizottság szervezeti egységein belül látogatói ösztöndíjas program kialakítását; vagy a GMU-val kapcsolatos kutatási területen tanulmányi program felállítását, amelynek célja a külső kutatóktól konkrét területekre összpontosító hozzájárulásokat kérni.

3. A program végrehajtása

Az alábbiakban található a programot és a támogató intézkedéseket alkotó különféle elemek részletes felsorolása

(a) Az európai előrejelző hálózat

Az európai előrejelző hálózat (EFN) létrehozását 2001-ben egy francia-német kezdeményezés javasolta. A kezdeményezés célja javítani az euróövezet gazdasági feltételeinek és szakpolitikai lehetőségeinek elemzését a vezető EU-kutatóintézetek hálózata által készített, a gazdasági kilátásokra és a politikai kihívásokra vonatkozó rendszeres, független értékelésekkel.

A javaslat a Gazdasági és Pénzügyi Bizottságtól széleskörű támogatást kapott, és az Eurogroup, valamint a Bizottság megbízást kapott ennek a hálózatnak a létrehozására. A Bizottság igenlően válaszolt a felkérésre, és a 2002–2004 közötti időszakra kiválasztott egy, hat különböző tagállamban található, nyolc kutatóintézetből álló konzorciumot.

Ez a kutatói hálózat első jelentését 2002 tavaszán készítette el. A hálózat féléves gyakorisággal öt további jelentést készített, az utolsót 2004 őszén. Az euróövezetre vonatkozó rendszeres konjunktúraelemzésen és a makrogazdasági előrejelzésen túl a különféle jelentések a GMU-val kapcsolatos témák széles körére kiterjedtek. A témakörök tartalmazták a bérköltség és a termelékenység alakulását az euróövezetben, a makrogazdasági sokkra történő reagálást az euróövezetben, a GMU-ban a konjunkturális konvergenciát vagy a bővítés GMU-ra gyakorolt gazdasági hatásait.

Összességében az EFN-nel kapcsolatos tapasztalatok a 2002–2004 közötti időszakban nagyon kedvezőek voltak: az EFN jelentések az euróövezet gazdasági fejlődése és szakpolitikai kérdései tekintetében a Bizottság szervezeti egységei által végzett belső elemzéseket kiegészítő, értékes hozzájárulást képviseltek. Ennek a kedvező megítélésnek a fényében a Bizottság 2005. tavaszán elindította egy újabb EFN létrehozását a 2005–2007 közötti időszakra. A kiválasztott hálózat kilenc tagállam tíz kutatóintézetéből áll. A hálózat első jelentését 2005 márciusában mutatta be. A jelentés különleges témája az áthelyezések az euróövezet gazdaságában, és az Economic Review 2005. évi kiadványban is felhasználták. A 2006. tavaszi szám kiemelt témája új tagállamok konvergenciája és integrációja volt.

A jelentések bemutatására rendszerint a Bizottság és a hálózat által közösen meghatározott időpontban, az EFN által szervezett sajtókonferencián kerül sor. A jelentéseket a gazdasági és monetáris ügykért felelős biztosnak, valamint a Gazdasági és Monetáris Bizottság, a Gazdaságpolitikai Bizottság és a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság elnökének küldik meg. A jelentések letölthetők az EFN honlapjáról, amely a Bizottság honlapján található linkkel érhető el

(http://europa.eu.int/comm/economy_finance/efn_en.htm).

2006 során – a Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság teljesítményének és a gazdasági kutatási keret átfogó értékelésének összefüggésében – értékelik, hogy az EFN kezdeményezés elérte-e célját, nevezetesen a független EU-kutatóintézetek által készített, az euróövezet gazdasági kilátásaira és politikai kihívásaira vonatkozó értékelések elősegítését. Az értékelés eredményétől nagyban függ, hogy az EFN kezdeményezés folytatódik-e 2007 után is, vagy olyan döntés születik, hogy érdemesebb lezárni.

(b) A gazdasági kutatási konferenciák és műhelyek és a gazdasági szemináriumi program

A gazdasági kutatási konferenciák és műhelyek és a gazdasági szemináriumi program célja a Bizottság szervezeti egységei és a kutatói közösség közötti párbeszéd erősítése. Ezeknek a programoknak a fő célkitűzése felhívni a Bizottság érintett munkatársai figyelmét a GMU-val kapcsolatos ügyekre vonatkozó újszerű kutatásokra, amelyeket valamely tudományos intézet vagy más kutatóintézet végzett. Miközben a program főként a Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság munkatársait érinti, más főigazgatóságok dolgozói is tájékoztatást kapnak a tevékenységekről, és lehetőségük van részt venni ezeken a konferenciákon és szemináriumokon.

Gazdasági kutatási konferenciák

A gazdasági kutatási konferenciák és műhelyek és a gazdasági szemináriumi program célja a Bizottság szervezeti egységei és a kutatói közösség közötti kapcsolat előmozdítása révén a Bizottság szervezeti egységei által végzett munka általános minőségének javítása. Ennek érdekében a tudományos körök, nemzetközi szervezetek és kutatóintézetek vezető közgazdászait arra ösztönzik, hogy kutatási konferenciák és személyzeti szemináriumok keretében fejtsék ki és vitassák meg a GMU kialakítására és munkájára vonatkozó újszerű kutatásokat. Azon túl, hogy a Bizottság munkatársai így jobban tájékozódnak a folyamatban lévő újszerű kutatási munkákról, ezeknek a programoknak az is célja, hogy növelje az új megközelítések ismeretét, valamint a Bizottság számára fontos kérdésekre vonatkozóan új perspektívákat nyisson. Másrészt a program külsős résztvevőinek lehetőségük van arra, hogy kutatási eredményeiket megvitassák a Bizottság munkatársaival és más EU-intézmények tisztviselőivel, és így elképzelést alkossanak kutatási tevékenységük szakpolitikai jelentőségéről.

Az elmúlt évek során a Kutatási Konferencia Program keretében számos konferencia megrendezésére került sor. Ezeket a konferenciákat rendszerint a Bizottság munkatársai szervezték, de egyes esetekben a konferenciák szervezésében más intézmények is részt vettek. Konferenciától függően a résztvevők száma 50 és 300 között volt, és a témakörök széles spektrumot fogtak át, mint például az EU-ban a vállalati vagyon tulajdonjogának nemzetközivé válása, a konjunktúraciklus-elemzésekben használt statisztikai eszközök, a globális elöregedés költségvetési hatásai és az európai konjunktúraciklusok és növekedés elemzése.

Tematikus konferenciák megrendezésére került sor a Bizottság szervezeti egységei által kiadott jelentősebb elemző kiadványok, mint például a „Közfinanszírozási jelentés” vagy a „A GMU öt éve” című jelentés megvitatására. A tudományos körökkel és a politika alakítóival való együttműködés segíti a politikai szükségletek és az elméleti megfontolások kölcsönös megértését. A megfelelő szakpolitikai keretek hitelességének növelése érdekében nyíltan meg kell vitatni az olyan kérdéseket, mint a gazdaságirányítás.

Gazdasági szemináriumi program

A Bizottságon belül és kívül folyó GMU-kutatások közötti szinergiahatások erősítése érdekében 2003-ban egy újonnan kialakított gazdasági szemináriumi program (ESP) létrehozására került sor. Ezzel a Bizottságnak az a célja, hogy tudományos körökből, nemzetközi szervezetekből, kormányokból és a legjobb kutatóintézetekből vezető közgazdászokat vonzzon magához. A Bizottság elsőrangú kutatókat hív meg az európai gazdasági és monetáris unió kialakításával és munkájával kapcsolatos újszerű kutatási munkákról szóló szeminárium tartására, és a téma makrogazdasági és mikrogazdasági szempontból történő megvitatására.

A program általános célja a Bizottság szervezeti egységei által végzett munka általános színvonalának emelése a gazdasági kutatói közösséggel való kapcsolatokon keresztül a belső know-how erősítése nyomán. A program lehetővé teszi, hogy a Bizottság munkatársai betekintést nyerjenek a folyamatban lévő újszerű kutatási munkákba, valamint a Bizottság számára fontos kérdésekre vonatkozóan új megközelítésekkel és meglátásokkal találkozhatnak. A másik részről a program lehetőséget ad az előadóknak arra, hogy többet tudjanak meg arról a politikai környezetről, amelyben a Bizottság szervezeti egységei működnek.

Ezt a programot elsősorban a Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság tanácsadói csoportjának tagjai irányítják. A tanácsadók szoros kapcsolatban állnak a kutatói közösséggel, amely lehetővé teszi számukra, hogy megismerjék a gazdasági kutatás élvonalát, és ezt az információt megosszák a Bizottság munkatársaival. A program ezen kívül a Bizottság szervezeti egységei képzési stratégiájának fontos eleme.

Az előadók a Bizottság szervezeti egységeinél tett egynapos látogatásuk során egy másfél órás szeminárium keretében bemutatják kutatásukat, ezután ottmaradnak további eszmecserére a Bizottság munkatársaival. Rendszerint a szeminárium alapját képező háttérdokumentumot az eseményt megelőzően meg lehet ismerni. 2003-ban e program keretében 15 előadó tartott szemináriumot. Ez a szám 2004-ben 24 volt. 2005-ben 17 előadó fogadására került sor. A látogatói ösztöndíjasok által tartott szemináriumokkal és más költségmentes szemináriumokkal együtt körülbelül heti egy szeminárium megrendezésére került sor.

(c) A látogatói ösztöndíjas program

A látogatói ösztöndíjas program (VFP) keretében a tudományos körök, nemzetközi szervezetek, kormányok és a legjobb kutatóintézetek vezető közgazdászai látogatnak a Bizottság szervezeti egységeihez és javítják a belsős munkatársak ismereteit egyes aktuális kérdések vonatkozásában. Ezek a látogatások rendszerint egy vagy két hétig tartanak, de az alaposabb elemzés érdekében legfeljebb hat hétig is eltarthatnak. Ezek az időszakok jobban összeegyeztethetők a tudományos kutatóintézetekben szokásos kutatói szabadsággal, ami növeli a lehetséges résztvevők érdekeltségét.

Bizottsági tartózkodásuk során a látogatói ösztöndíjasoknak aktívan részt kell venniük a Bizottság szervezeti egységei által végzett munkában, elsősorban a saját kutatási programjukkal kapcsolatos területeken, miközben az ugyanazon a területen dolgozó bizottsági munkatársakkal megbeszéléseket folytatnak és tanácsokat adnak számukra. Az ösztöndíjasoknak a kutatási területük részét képező témákról továbbá egy vagy több szemináriumot is tartaniuk kell. Végül az ösztöndíjasoknak legutóbbi újszerű munkájukról szemináriumi dokumentumot kell készíteniük, amely a későbbiekben a Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság „Economic Papers” (Gazdasági tanulmányok) munkadokumentum-sorozatában kiadásra kerülhet.

A program általános célja a gazdasági szemináriumi programmal karöltve a gazdasági kutatói közösséggel való kapcsolatok javítása által a belső know-how erősítése, és a Bizottság szervezeti egységei által végzett munka általános minőségének emelése. A program célja, hogy a Bizottság munkatársai betekintést nyerjenek a folyamatban lévő újszerű kutatási munkákba, valamint a Bizottság szervezeti egységei számára fontos kérdésekre vonatkozóan új megközelítéseket és meglátásokat ismerjenek meg. A látogatói ösztöndíjasoknak lehetőségük nyílik arra, hogy tapasztalatot szerezzenek arról a politikai környezetről, amelyben a Bizottság szervezeti egységei működnek.

A látogatói ösztöndíjas program 2001 októberében indult. A meghívott látogatók száma a 2002. évi 6-ról 2003-ban 10-re, 2004-ben pedig 11-re emelkedett. 2005-ben 8 ösztöndíjas fogadására került sor. A látogatók a GMU-val kapcsolatos makro-gazdaságpolitikai kérdésekkel kapcsolatban kutatási témák széles körét vonultatták fel.

A látogatói ösztöndíjas program egy sor magas rangú látogatót vonzott. A szemináriumok rendszerint nagy érdeklődésre tartottak számot, és az előadások magas színvonalúak voltak. Az ösztöndíjas látogatók által készített dokumentumok többsége eleget tett a tudományos vagy politikai irányultságú gazdasági lapokban való megjelentetéshez szükséges kritériumoknak, és néhányuk a Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság „Economic Papers” című sorozatában is kiadásra került.

A legtöbb esetben tényleges párbeszéd, hatékony együttműködés alakult ki, és bizonyos esetekben a Bizottság megfelelő szervezeti egységével konkrét munkakapcsolat jött létre. A látogatói ösztöndíjasok egyes munkaprogramok és projektek megvitatásában vettek részt, közvetlenül hozzájárultak az éves gazdasági jelentés fejezeteinek megszerkesztéséhez, és részletes javaslataik és megjegyzéseik rendszerint szerepelnek a Bizottság munkatársainak jegyzeteiben.

(d) A gazdasági tanulmányi program

A gazdasági tanulmányi program egy további olyan eszköz, amellyel a Bizottság szervezeti egységeinek munkájába külső szakértőket lehet bevonni. Ennek a programnak a keretében a tudományos intézmények és más kutatási szervek legképzettebb szakértőit kérik fel tanulmányok készítésére (2).

A tanulmányokat a működési igazgatóságok/egységek kezdeményezik, ésfelügyeletüket szakképzett személyzet végzi. Tekintettel arra, hogy ezek a tanulmányok decentralizáltak, a témakörök a különböző igények függvényében változnak. Lehetnek adott gazdasági kérdésekre vonatkozó elméleti és/vagy tapasztalati elemzések, pl. a további gazdasági integráció (pénzügyi piacok integrációja, stb.) hatásaira vonatkozó becslések. A tanulmányok főként a Bizottság munkatársainak folyamatban lévő munkáit segítő háttéranyagok, de abban az esetben, ha szélesebb közönség érdeklődésére tarthatnak számot, akkor a Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság „European Economy” sorozatában, vagy az „Economic Papers” sorozatban kiadásra kerülnek. A közelmúltban ezek a tanulmányok az EU Economic review (pl. a termelékenység növekedését meghatározó tényezők az EU-ban, a globalizáció hatásai) és a közfinanszírozási jelentés elkészítése során kerültek felhasználásra, vagy segítettek a GMU felügyeleti kérdései, mint például a Stabilitási és Növekedési Paktum reformja, vagy a gazdasági reformpolitika az EU-ban, mint például a lisszaboni napirend elemzésének megerősítésében.

4. Támogató tevékenységek

(a) A programot támogató külső adatbázisok és más adatok

A GMU-val kapcsolatos kérdések elemzéséhez szükség van releváns, megbízható és aktuális, statisztikai vagy általánosabb természetű információk széles körére. Rendszerint ezt az információt az értékeléshez nemzeti, európai és világméretű szinten kell meghatározni. Az információk főként a makrogazdasági fejleményekre, pénzügyi adatokra (pénzügyi struktúrákra, pénzügyi eszközökre, eszközárakra és kibocsátási mennyiségekre), valamint a pénzügyi kockázatkezelésre vonatkozó különleges adatokra terjednek ki. Ez utóbbi a pénzügyi intézményekkel kapcsolatos mindenféle információra vonatkozik (elsősorban mérlegekre, eredmény-kimutatásokra és a tulajdonjogra vonatkozó információkra).

Az EU-ra vonatkozó hivatalos makrogazdasági statisztikai adatok nagy részét az európai statisztikai rendszer készíti, amely a bizottsági felhasználók számára hivatalos forrásokon keresztül könnyen hozzáférhető. A felhasználói igények azonban messze meghaladják ezeket a nyilvánosan elérhető adatokat.

A nem európai országokra vonatkozó makrogazdasági adatokat más forrásokból kell beszerezni. Ilyen források lehetnek a legtöbb EU-n kívüli ipari ország esetében (i) a teljes gazdaságra és az intézményi szektorokra (testületekre, általános kormányzatra, háztartásokra, non-profit intézményekre, egyebekre) vonatkozó nemzeti számlaelszámolások, (ii) a gazdasági tevékenységre vonatkozó mutatók (üzleti és fogyasztói minőségi piacfelmérések, termelési mutatók, árindexek, rendelés-nyilvántartás, stb.) és (iii) a munkaerőpiaci mutatók (népesség, foglalkoztatottság, munkanélküliség, bérek, stb.).

A pénzügyi adatok tekintetében az EU25-ök és az USA teljes lefedettsége elengedhetetlen, és ez általában hivatalos forrásokból nem oldható meg. Ez vonatkozik (i) minden pénzügyi struktúrára vonatkozó statisztikai adatra (monetáris és pénzügyi eredmények, bankkölcsönök, pénzügyi közvetítőkre vonatkozó adatok, értékpapírpiac kapitalizációja, stb.), (ii) a pénzügyi eszközök árára (pénzpiaci kamatok, átváltási árfolyamok, banki hitelkamatok, kötvénypiaci jövedelmezőségek, részvénypiacok, ingatlan-árak), és (iii) pénzügyi eszközök kibocsátási adataira (a kötvénykibocsátások rögzítése a kibocsátóra, összegre, lejáratra, kötvényszelvény típusára vonatkozó információkkal, stb.; és a részvénypiacokra vonatkozóan a kezdő befektetési ajánlatok és a kiegészítő ajánlatok).

Ahogy pénzügyi adatok esetében, a pénzügyi kockázatkezelési adatok nagy részét is kereskedelmi adatbázisokból kell beszerezni. Van néhány szakosodott társaság, amely a kölcsönök, pénzügyi befektetések és a világ pénzügyi intézményei potenciális kockázataira vonatkozó információkat nyújt. Az adatokat főként a pénzügyi intézmények mérlege és eredmény-kimutatásai, valamint a pénzügyi intézmények tulajdoni viszonyai teszik ki, és gyakran használják a különleges elemzési eszközökkel készült, hasonló csoportokkal való összehasonlításokat.

Miközben a statisztikai adatok képezik a GMU-ban végbement gazdasági fejlődés megalapozott elemzésének gerincét, egy sor olyan analitikus információ létezik, amely nagyban megkönnyítheti a gazdasági elemző munkáját. Ezeknek az információknak a használata segítségével hatékonyan felmérhetők a gazdasági és pénzügyi fejlődés főbb jellemzői. Az ilyen információk néha megtalálhatók a kereskedelmileg hozzáférhető adatbázisokban, de gyakran önállóan is igényelhetők. Ezért a gazdasági és pénzügyi fejlődéssel kapcsolatos, széleskörű és gyorsan hozzáférhető információkra vonatkozó igények kielégítéséhez a leghatékonyabb eszköz az ilyen szakosodott termékekre való előfizetés.

(b) A GMU-val kapcsolatos témákra vonatkozó közzétételi program

A GMU-val kapcsolatos témákra vonatkozó éves közzétételi program a Bizottság szervezeti egységei külső kommunikációs politikájának fontos része. A program célja a GMU-val kapcsolatos aktuális intellektuális eredmények hatékony terjesztése. Elsődleges célközönsége a nemzeti és nemzetközi gazdasági intézmények és tudományos körök, a politikák kialakítói, a szakosodott média és a terjesztők. Az évente összeállított program az Európai Bizottság rendes közzétételi programjának (POP) részét képezi.

A Bizottság szervezeti egységeinek a GMU-val kapcsolatos témákra vonatkozó legfontosabb kiadványsorozata a „European Economy”. A sorozat 2002-ben átalakításra került, és a szerkesztői tartalom és érvényességi kör rugalmas kiegészítése és továbbfejlesztése érdekében kiegészítő sorozatok jöttek létre. Legfontosabb kiadványai a „Broad Economic Policy Guidelines” (Általános gazdaságpolitikai iránymutatások) a „Public Finances in EMU” (Államháztartás a GMU-ban) éves jelentés, a „Macroeconomic Forecasts” (Makrogazdasági előrejelzésések) az „EU Economy Review” (Uniós gazdasági áttekintés), amelyekhez aktuális gazdaságpolitikai elemzések kapcsolódnak. A hasonló korábbi sorozatok, mint a „Euro Papers”, (Euro Lapok) amelyek az euró bevezetésének fő szakaszában keletkeztek, megszűntek, és ezzel egyidejűleg a gazdaságpolitikai témákat tárgyaló új termékek kerültek bevezetésre, mint például a „Country Focus” (Országelemzés), a „Quarterly Report on the Euro Area” (Negyedéves jelentés az euroövezetről) és az „Annual Report on the Euro Area” (Éves jelentés az euroövezetről). Ennek fényében a Bizottság szervezeti egységeinek közzétételi tevékenysége rugalmas és alkalmazkodó marad annak érdekében, hogy megfelelően felhasználja a gazdasági kutatásból származó legfrissebb eredményeket és új témákat, bizonyos feltételekkel kibővítve a kereskedelmi kiadókkal való együttműködést is.

A tudományos viták megkönnyítése és a nyilvánosság számára a folyamatban lévő újszerű kutatási munkákhoz való könnyű hozzáférés biztosítása érdekében valamennyi dokumentumsorozat az interneten is elérhető:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/publications_en.htm

5. Értékelés

A program hatásának és hatékonyságának megismerése érdekében a Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság felvette a 2005 és 2010 közötti időszakra szóló többéves programjába a Főigazgatóság gazdasági kutatótevékenységének külső értékelését. Ez az értékelés egyrészt azt fogja vizsgálni, hogy a Bizottságon belül a szakpolitika kialakításában hogyan használják fel e tevékenységek eredményeit, és hogy milyen mértékben járulnak hozzá a Főigazgatóságon belüli szellemi tőke karbantartásához és növeléséhez. Másrészt sor kerül a külső felhasználókra gyakorolt hatások vizsgálatára. A tervek szerint a hasonló szervezetek kutatói részlegének munkájával való összehasonlító teljesítményértékelésre kerülhet sor. Az értékelés 2005 során indult, és a zárójelentés kiadására 2006 nyarán kerül sor.

6. Végkövetkeztetés

A GMU-val kapcsolatos kérdések kutatásának elősegítésére vonatkozó cselekvési programot a Bizottság szervezeti egységein belül megfelelően alkalmazzák. A Bizottság munkatársai számára lehetővé teszi, hogy gazdasági elemzéseik a gazdasági kutatás élvonalában maradjanak. A 6. kutatási keretprogram keretében a kutatás kiszélesítése a Bizottság szervezeti egységei számára is lehetővé teszi a gazdasági alapkutatási tevékenységekhez való hozzájárulást.

A kutatási tevékenységek nem egyirányúak. A kutatói közösségekkel való szorosabb együttműködés és a gazdaságpolitikai kérdések széleskörű megvitatása révén a tudományos körök, de a szélesebb közönség is megismerheti azokat a stratégiai szakpolitikai döntéseket és a szakpolitikai koordinációt, amelyek célja a GMU sikerét biztosítani. Következésképp a politikai keretrendszer megerősödik, és hitelt szerez tudományos körökben és a politikaalkotók között egyaránt.

A kutatási és elemzési tevékenységekről bebizonyosodott, hogy a GMU-ban zajló gazdasági felügyelet megerősítésének elengedhetetlen eszközei. Ezért ezeket a tevékenységeket fenn kell tartani, és ahol szükséges, fokozni kell.

(1) Ez a cselekvési program a Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság éves munkaprogramjának részét képezi, és a Bizottság által elfogadott finanszírozási határozat révén került engedélyezésre.

(2) Ez a cselekvési program a Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság éves munkaprogramjának részét képezi, és a Bizottság által elfogadott finanszírozási határozat révén kerül engedélyezésre.