A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK

Tájékoztatás a vízumliberalizációs ütemterv fennmaradó követelményeinek Koszovó általi teljesítésére vonatkozó aktuális információkról, az előrehaladásról szóló 2016. május 4-i negyedik jelentésben felvázoltak szerint

I. BEVEZETÉS

Az Európai Bizottság 2012. január 19-én vízumliberalizációról szóló tárgyalásokat kezdett Koszovóval négy fő területre kiterjedően (okmányok biztonsága; állam-/entitáshatár-igazgatás; közrend és biztonság; a mozgás szabadságával kapcsolatos alapvető jogok). 2012. június 14-én a Bizottság átadott Koszovónak egy ütemtervet, amely tartalmazta a vízumliberalizációról szóló tárgyalások keretében Koszovó által elfogadandó és végrehajtandó jogszabályok és más intézkedések teljes körét. A Bizottság vállalta, hogy amint Koszovó megvalósítja a vízumliberalizációs ütemtervben meghatározott összes követelményt és egyéb intézkedést, javaslatot tesz arra, hogy a koszovói személyek az Európai Unióban történő rövid távú (azaz bármely 180 napos időszakon belül 90 napot meg nem haladó időtartamú) tartózkodás esetén vízummentesen utazhassanak.

A Bizottság eddig négy jelentést fogadott el a Koszovó által elért előrehaladásról a vízumpárbeszéd során: az elsőt 2013. február 8-án, a másodikat 2014. július 24-én; a harmadikat 2015. december 18-án, utoljára pedig a negyedik és végleges, 2016. május 4-én elfogadott jelentést. E jelentések értékelték a Koszovó által a vízumliberalizációs ütemterv referenciaértékei teljesítése terén elért előrehaladást, ajánlásokat tettek Koszovónak, valamint értékelték a vízumliberalizáció lehetséges migrációs és biztonsági hatásait.

2016. május 4-én az Európai Bizottság az Európai Parlament és a Tanács elé terjesztette arra vonatkozó javaslatát, hogy sorolják át Koszovót a schengeni térségben való rövid távú tartózkodás szempontjából vízummentességet élvező országok jegyzékébe, és így szüntessék meg a koszovóiak vízumkötelezettségét. A javaslatban a Bizottság megerősítette, hogy Koszovó eleget tett a vízumliberalizációs ütemtervében foglalt valamennyi követelménynek, feltéve, hogy a javaslat európai parlamenti és tanácsi elfogadásának időpontjáig Koszovó megerősíti a Montenegróval kötött határkijelölési megállapodást, és megszilárdítja a szervezett bűnözés és a korrupció elleni küzdelem terén elért eredményeit, amely a két végső referenciaérték.

Miután a koszovói parlament 2018. március 21-én megerősítette a Montenegróval kötött határkijelölési megállapodást, 2018. május 3-a és 4-e között technikai misszióra került sor Koszovóban annak érdekében, hogy értékeljék a referenciaértékek tekintetében elért előrehaladást, ideértve a magas szinten elkövetett szervezett bűnözéssel és korrupcióval kapcsolatos ügyek referenciaértékei terén elért eredményeket is. Találkozókra került sor a miniszterelnökkel, az igazságügy-miniszterrel, az európai integrációért felelős miniszterrel és a belügyminiszterrel, valamint a jogállamiság területének főbb szereplőivel, köztük az ügyészi tanáccsal, a bírói tanáccsal és a koszovói rendőrséggel. A Bizottság ezenfelül arról is tájékozódott, hogy a koszovói hatóságok milyen intézkedéseket tesznek a migrációs és biztonsági kockázatok csökkentése érdekében. Ez az értékelés a technikai misszió megállapításain, valamint mélyreható terepmunkán és a koszovói hatóságokkal folytatott utólagos információcseréken alapul.

A negyedik jelentés 2016. májusi elfogadása óta Koszovó kitartóan dolgozik azon, hogy megerősítse a vízumliberalizációs ütemterv négy fő területén, vagyis az okmányok biztonsága; az állam-/entitáshatár-igazgatás; a közrend és biztonság; a mozgás szabadságával kapcsolatos alapvető jogok tekintetében tett kötelezettségvállalásait. Jogi keretének javításával Koszovó továbbra is biztosítja a személyes adatok magas szintű megbízhatóságát és biztonságát. A belügyminisztérium folytatja a géppel olvasható biometrikus személyi úti okmányok kiadását a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet előírásaival, valamint az úti okmányok biztonsági jellemzőire és biometrikus elemeire vonatkozó uniós előírásokkal összhangban. Amint az a 2018. évi koszovói jelentésben már szerepelt, Koszovó tovább közelítette az állam-/entitáshatárokra vonatkozó jogszabályi keretét az uniós vívmányokhoz. A 2013–2018-as integrált határigazgatási stratégia és cselekvési terv már összhangban áll az integrált határigazgatási stratégiára és cselekvési tervre vonatkozó uniós koncepcióval. 2017 júliusában jóváhagyták a felülvizsgált és újraértékelt integrált határigazgatási stratégiát és cselekvési tervet. A nemzeti határigazgatási központon belül működő egyesített hírszerzési, kockázat- és fenyegetettségelemzési egység havi rendszerességgel kockázatértékelést készít, amelyben meghatározza a működési régiókban felmerülő veszélyeket, és kiemeli azokat az intézkedéseket, amelyeket meg kell tenni a fenyegetettség enyhítése érdekében. Koszovó a menekültügyi és migrációs jogszabályait is összehangolta az uniós vívmányokkal, és további jelentős eredményeket ért el a tagállamokkal a visszafogadás és a visszatérés tekintetében folytatott együttműködés javítása terén. A bűnüldöző hatóságok tovább szakosodnak a szervezett bűnözés, az emberkereskedelem, a kábítószerek és a terrorizmus elleni küzdelemre. A rendőrség jól képzett, és képes arra, hogy felvegye a harcot a szervezett bűnözéssel szemben, szakosodott egységek segítségével is. Koszovó jogi kerete összhangban áll a terrorizmus elleni küzdelemmel kapcsolatos uniós vívmányokkal és nemzetközi okmányokkal, ideértve a külföldi terrorista harcosok jelenségét büntető jogszabályokat is. Koszovó fokozott erőfeszítéssel küzd a terrorizmus ellen, többek között az erőszakos szélsőségesség, valamint a külföldi konfliktusokba bekapcsolódó hazai terrorista harcosok megakadályozására irányuló intézkedésekkel. E tekintetben sikeres példának tekinthető több, terrorizmussal gyanúsított személy letartóztatása, melynek során a koszovói hatóságok együttműködtek Albánia és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság bűnüldöző hatóságaival. A szervezett bűnözés terén is vannak példák a sikeres bűnüldözési együttműködésre, így több tagállammal és az Europollal is. Így például 2018. március 21-én a bűnüldöző hatóságok közös munkája eredményeképp a Nyugat-Balkánon működő migránscsempészeket tartóztattak le. Szlovénia, Koszovó, az Európai Unió koszovói jogállamiság-missziója (EULEX) és az Europol egy határokon átnyúló művelet részeként tartóztatta le ezeket a személyeket a térségben tevékenykedő, szervezett bűnözéssel foglalkozó csoport felszámolása érdekében.

Az előrehaladásról szóló negyedik jelentés ezen frissítésével a Bizottság megerősíti, hogy a vízumliberalizációs ütemtervben meghatározott összes referenciaérték teljesült.

II. A VÉGLEGES KÖVETELMÉNYEK JELENLEGI ÁLLÁSA

1. A Montenegróval kötött határkijelölési megállapodás

2018. március 21-én, több mint két éven át tartó belpolitikai vitát követően a koszovói parlament megerősítette a Montenegróval 2015 augusztusában aláírt határkijelölési megállapodást, teljesítve ezáltal a vízumliberalizáció két hátralévő követelményének egyikét. A megerősítés fontos áttörést jelent, amint azt a Koszovóról szóló 2018. évi jelentés is kiemeli.

2. A magas szinten elkövetett korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem referenciaértékei terén elért eredmények

A vízumliberalizációs ütemterv utolsó fennmaradó követelménye megköveteli, hogy Koszovó szilárdítsa meg a szervezett bűnözési és korrupciós ügyekben a nyomozás és a jogerős ítéletek területén elért eredményeit. Koszovó szilárd jogi és működési keretet hozott létre a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem, valamint a migrációs és biztonsági kockázatok kezelése érdekében. Ezt megerősítik a Bizottság éves jelentései – megemlítve, hogy vannak még megoldandó problémák –, legutóbb a Koszovóról szóló 2018. évi jelentés. A célzott magas szintű ügyek terén elért előrelépés képet ad a koszovói korrupcióellenes keret előrehaladásáról általánosságban, és betekintést enged abba, hogy a hatóságok hogyan kezelik a magas szintű szervezett bűnözést és a korrupciót.

2.1. Eredmények elérése és továbbfejlesztése

A koszovói hatóságok jelentős előkészületeket tettek annak érdekében, hogy teljesítsék ennek a követelménynek a feltételeit.

Először is feltételrendszert dolgoztak ki az elért eredmények között megemlítendő fontos ügyek kiválasztásának elősegítése érdekében. „A súlyos bűncselekmények és az intézményközi együttműködés terén a célok kiválasztására vonatkozó eljárási standardokban” meghatározott követelményeket 2014. július 18-án fogadta el a koszovói ügyészi tanács. Az eljárási standardok meghatározzák, hogy az adott ügyeknek milyen kritériumoknak kell megfelelniük ahhoz, hogy az elért eredmények között szerepeljenek, így például: a bűncselekmény súlyossága és az okozott kár értéke, az érintett bűnszervezet szervezettségi szintje, a nyomozási tevékenységek összehangolásának szükségessége, az erőforrások kezelésének szükségessége a nyomozás során, stb. (az eljárási standardok 2. cikke). Ez lehetővé teszi, hogy az elért eredmények között csak a legsúlyosabbnak és a leginkább relevánsnak tartott ügyek szerepeljenek. Ezen túlmenően a koszovói bírói tanács 2015. december 30-i határozata alapján a kiválasztott, korrupcióval és szervezett bűnözéssel kapcsolatos ügyeknek abszolút elsőbbséget kell biztosítani a bíróságokon. A bírósági elnököket arra kötelezték, hogy az ilyen ügyeket sürgősen utalják bírák elé, akik haladéktalanul eljárnak azokban. Ezenfelül a bírósági elnökök kötelesek voltak havonta jelentést tenni a koszovói bírói tanács felé az ezekkel az ügyekkel kapcsolatban elért eredményekről.

Létrehoztak továbbá egy multidiszciplináris csoportot a kiválasztott célzott ügyek kezelésének hatékony koordinálása érdekében. A csoport tagjai az ügyészség, az igazságszolgáltatás, a rendőrség, a vámhatóság, az adóhatóság, a pénzügyi információs egység, a lefoglalt és elkobzott javak kezeléséért felelős ügynökség, valamint a büntetés-végrehajtási szolgálat képviselői. A csoport koordinátora a koszovói különleges ügyészség vezetője.

Az ezen még hátralévő követelmény tekintetében elért előrehaladás mérése érdekében 2015-ben Koszovó fejlett informatikai követési mechanizmust hozott létre, amely lehetővé teszi a kiválasztott, korrupcióval és szervezett bűnözéssel kapcsolatos ügyek összehangolását és ellenőrzését a büntetőeljárás valamennyi szakaszában. Ez a jól kidolgozott informatikai irányítási rendszer, amelyhez a multidiszciplináris csoport összes tagja valós idejű hozzáféréssel rendelkezik, arra kötelezi az eljárás minden résztvevőjét, a rendőrségtől kezdve az ügyészekig és a bírákig, hogy információkat szolgáltasson az eljárás őt érintő szakaszáról.