HU    HU HU 
 
HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 17.9.2008 
SEC(2008) 2437 
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
amely a következ ő dokumentumot kíséri:  
 
Javaslat: 
 
A TANÁCS RENDELETE a Közösség legink ább rászoruló személyei számára történ ő 
élelmiszerosztás tekintetében a közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló 
1290/2005/EK rendelet és a mez őgazdasági piacok közös szerv ezésének létrehozásáról, 
valamint egyes mez őgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekr ől szóló 
1234/2007/EK rendelet (az egységes közös piacszervezésr ől szóló rendelet) módosításáról 
 
A hatásvizsgálat összefoglalása  
  
{COM(2008) 563 végleges} 
{SEC(2008) 2436}  
 
 
HU 2   HU 1. B EVEZETÉS  
Az EU-nak a Közösség leginkább rászoruló személyei részére történ ő élelmiszerosztási 
programja a (a továbbiakban: élelmiszeroszt ási program) 1987 decembere óta létezik, amikor 
a Tanács elfogadta a mez őgazdasági termékek állami intervenciós készleteinek azon 
tagállamok részére történ ő átadására vonatkozó s zabályokat, amely tagállamok e készleteket a 
Közösség leginkább rászoruló személyeinek  nyújtott élelmiszerse gélyként kívánták 
felhasználni.  
Az ellátás folyamatosságának biztosítása  érdekében az 1990-es évek közepén az 
élelmiszerosztási program ot módosították, lehet ővé téve az intervenciós készletek piaci 
beszerzésekkel történ ő kiegészítését. E lehet őséget nem hosszú távú megoldásnak szánták, 
csupán olyannak, amelyet igénybe le het venni, ha valamely termékb ől nem állnak 
rendelkezésre elegend ő készletek. A program alapja  az intervenció maradt, „ amíg a 
készleteket […] a szokásos szintre csökkentik ”.  
A közös agrárpolitika (KAP) folyamatos reformjai fokozatosan visszaállították az intervenció 
biztonsági háló szerepét. 2008-ban a szétoszt ott élelmiszerek 90%-a piaci beszerzésekb ől 
származott. Az intervenciós készletek jelenleg alacsony szinten vannak, és a KAP felülvizsgálatára és a világpiaci helyzetre te kintettel nem várható, és nem is különösebben 
valószínű újabb többlet felhalmozódása.  
Következésképpen új alapot kell teremteni az él elmiszerosztási program számára. E célból a 
Bizottság hatásvizsgálatot fo lytatott, amelynek so rán konzultációra került sor a tagállamok 
képviselőivel és jótékonysági szervezetekkel, a széleskör ű nyilvánosság számára pedig egy 
internetes kérd őív tette lehet ővé a véleménynyilvánítást. 
• A program m űködése 
Az élelmiszerosztási programot az Európai Mez őgazdasági Garanciaalapból (EMGA) 
finanszírozzák. Költségvetése az 1987-es 100 millió eurónál valamivel kevesebbr ől 2008-ra 
több, mint 305 millió euróra n őtt. A programban való részvétel önkéntes; 2008-ban 
tizenkilenc tagállam vesz benne részt. 
A részt venni kívánó tagállamok minden évben köz lik az intervenciós készletek keretében 
rendelkezésre álló termékmennyiségekre vonatkozó  igényeiket a Bizottsággal. Ezen igények, 
valamint a szegénységre vonatkozó Eurostat adatok alapján a Bizotts ág minden részt vev ő 
tagállam számára költségvetési fels ő határt állapít meg, vala mint meghatározza a kiutalt 
források felhasználásával az állami készletekb ől kivonandó vagy a piacon beszerzend ő 
termékek listáját. 
Ha intervenciós készleteket adna k át, pályázatok kiírására kerül sor e termékek (például búza) 
ugyanazon termékcsaládba tartozó feldolgozott te rmékekké (például lis zt vagy tészta) történ ő 
átalakítására vagy ilyen termékek re való cseréjére. E termékeket aztán élelmiszersegélyként 
szétosztják a leginkább rászorulók között élel miszerkosarak, vagy jótékonysági szervezetek 
vagy a tagállamok által kijelölt más megfelel ő szervezetek által m űködtetett központokban 
kínált étkezések formájában. 2006-ban 15 tagáll amban több, mint 13 millió ember élvezte az 
élelmiszerosztási program el őnyeit.  
 
HU 3   HU • A program kedvezményezettjei 
Az élelmiszerosztási program élelmiszerek biztosítását támogatja egyének vagy különösen 
veszélyeztetett, nehéz helyzetbe került csal ádok számára. 2006-ban az EU 25 tagállamában 
hozzávetőleg 43 millió embert fenyegete tt a veszély, hogy nem megfelel ő minőségű 
élelmiszerek fogyasztására kényszerül. Az ar ány a dániai 2% és a szlovákiai 37% között 
mozgott. A tíz új tagállam közül öt ben ez a mutató meghaladta a 20%-ot.  
A szegény családokból származó gyermekek különös en veszélyeztetettek; étkezési szokásaik 
későbbi egészségügyi problémákhoz vezethetnek, ideértve az agy alacsonyabb mérték ű 
fejlődését és a korlátozottabb tanulási képességet.  
Az idősek gyakran szenvednek alultápláltságba n; szegénység vagy fogyatékosság miatt 
gyakori a nem megfelel ő és nem elegend ő táplálkozás.  
A hajléktalanok nyilvánvalóan veszél yeztetettek, ugyanúgy, mint a menedékkér ők és a 
rendezetlen jogi helyzet ű migráns munkavállalók, akik álta lában nem szerepelnek a hivatalos 
adatokban; jogi helyzetük meggátolhatja őket abban, hogy szociális sz olgáltatásokat vegyenek 
igénybe; ők teszik ki a népkonyhák igénybe vev őinek nagy részét.  
• A közösségi fellépés alapja 
Az éhség, a nélkülözés, a szegénység és a társadalmi kirekesztés mind olyan európai 
probléma, amely valamennyi tagállamban jelen van. Az élelmiszerosztási program ezeket a 
problémákat közvetlenül, a Szerz ődés szellemével összhangban kezeli, amely kimondja, hogy 
az Unió célja „ népei jólétének el őmozdítása ”, valamint „ előmozdítja […] a tagállamok közötti 
szolidaritást ”. 
Pontosabban a program hozzájárul a KAP azon célkit űzéseinek teljesítéséhez, amelyek a 
piacok stabilizálására és a fogyaszt ók elfogadható ár ellenében történ ő ellátásának 
biztosítására irányulnak. Bár a KAP a múltban a kínálati oldalra vonatkozó intézkedésekre 
koncentrált, egyúttal mindig anna k biztosítására is irányult, hogy a keresletet  ki lehessen 
elégíteni. 
A tagállami hatóságok által nyúj tott szociális támogatás ritk án koncentrál az élelmiszerhez 
való hozzáférésre. A társadalomból kirekesztett és a be nem illeszkedett népességet megcélzó élelmiszer-kezdeményezéseket ál talában jótékonysági szervezetek irányítják, és önkéntesek 
segítségével m űködtetik.  
Az élelmiszerosztási programot olyan hozzájár ulásnak kell tekinteni, amely ösztönözheti a 
tagállami intézkedéseket, és segítheti a jótékonysági szervezeteket, valamint a civil 
társadalmat olyan saját kezdeményezések létr ehozásában, amelyek valamennyi uniós polgár 
élelemhez való jogának biztosítására irányul nak. Az uniós keret bi ztosítani tudja, hogy a 
programot a jó kormányzásra vonatk ozó uniós követelményeknek megfelel ően bonyolítják le, 
ugyanakkor összekapcsolódik a már létez ő tagállami programokkal.  
2. C ÉLKITŰZÉSEK  
Az élelmiszerosztási program célja az él elmiszerbizonytalanság csökkentése és így 
hozzájárulás az élelemhez való jog biztosításá hoz az EU-ban. A program felülvizsgálatának 
célja: 
 
HU 4   HU • a célcsoport számára stabil élelmiszerforrás biztosítása,  
• a közkormányzás javítása, 
• a rászorulók célcsoportként való azonosításának javítása. 
3. P OLITIKAI LEHET ŐSÉGEK  
1. lehetőség – Csak intervenció („status quo”) 
Ha a piaci beszerzéseket nem lehet állandó jell eggel igénybe venni, akkor  az élelmiszerosztási 
program a leginkább rászorulók között szétosztásra kerül ő élelmiszerek egyetlen forrásaként 
csak a rendelkezésre álló intervenciós készle tekre építhet majd. E készleteket a tagállamok 
felelőssége mellett ugyanazon termékcsaládba tartozó, használhatóbb élelmiszerekre 
cserélnék. Ezután – mint jelenleg is – a tagállam ok által választott szervezetek szétosztanák az 
élelmiszereket.  
Az eljárások egyszer űsítése érdekében minden tagállam közvetlenül hozzáférne a területén 
található intervenciós készletekhez, és a szállítási költségek szerepelnének a pályázati felhívásokban. A rendelkezésre álló készleteke t az egyes tagállam átadhatnák egymásnak, az 
érintett tagállamok közötti külön megállapodások alapján. A mobilizált készletekre vonatkozó 
információkat a Bizottság elektronikus informác iós és kommunikációs rendszerén keresztül 
hozzáférhet ővé tennék. 
2. lehetőség – Intervenció, piaci beszerzésekkel kiegészítve  
A program intervenciós készle tek rendelkezésre állása eset én továbbra is a készletekb ől való 
kivonáson alapulna, amelyet piac i beszerzések egészítenék ki . Ha a rendelkezésre álló 
készletek nem megfelel őek (például a termékek min őségük miatt emberi fogyasztásra nem 
alkalmasak) vagy tárolási helyük ésszer űtlenül magas szállítási költségeket okozna, a 
tagállamok nem lennének kötelesek felhasznál ni ezeket az élelmiszerosztási programhoz. 
Intervenciós készletek felhasználása esetén az eljárás az 1. lehet őséghez hasonlóan 
egyszerűsödne. A vásárolható termékek köre nem kor látozódna a jelenleg i termékcsaládokra, 
és nem lenne szükség a források terméktípusonként történ ő előzetes elosztására. A tagállamok 
dönthetnék el, hogy milyen termék eket kívánnak vásárolni. 
Az átláthatóság javítása érdekében a tagállam oknak közzé kellene tenn iük az interneten a 
pályázatokra vonatkozó információkat.  
3. lehetőség – Csak piaci beszerzések 
Az intervenciós készletekkel való kapcsolat elt űnne és a program kizárólag költségvetési 
átcsoportosításon alapulna, amelyet piaci bes zerzésekre kellene felhasználni. A tagállamok 
korlátozás nélkül dönthetnének a rról, hogy milyen termékeket vásárolnak a kiutalt közösségi 
forrásokból.  
A 2. lehet őséghez hasonlóan ez nagyobb rugalmasságot kínálna, a jelenleginél 
kiegyensúlyozottabb táplálkoz ást biztosítana és lehet ővé tenné az élelmiszerosztási program 
hatékonyabb kezelését. A 2. lehet őséghez hasonlóan itt is ha ngsúlyt kell fektetni a 
pályázatokra vonatkozó info rmációk terjesztésére. 
 
HU 5   HU 4. lehetőség – Az élelmiszerosztási program megszüntetése 
Mivel csökkentek a rendelkezésre álló intervenci ós készletek, a program részben elvesztette 
létjogosultságát, ezért 2009 után egy lépésben  vagy fokozatosan meg kellene szüntetni.  
4. H ORIZONTÁLIS KÉRDÉSEK  
• Tágabb szociálpolitikai összefüggésbe helyezés  
Az EU jelenleg a jó gyakorlatok cseréje és a kölcsönös tanulás más formái révén 
összehangolja a tagállamok szegénység és tá rsadalmi kirekesztés leküzdését szolgáló 
intézkedéseit. Ezt az aspektust er ősíteni lehetne az új élelmiszerosztási programban.  
• A kedvezményezetti kör meghatározása 
Itt az élelmiszersegély kedvezményezetti kö rének meghatározott népességcsoportokhoz 
igazításáról, a kedvezményezettek meghatá rozásának szempontjairól és az erre 
legalkalmasabb szintr ől van szó. 
• A kidobott élelmiszerek mennyiségének csökkentése 
A jótékonysági szervezetek néhány tagáll amban már tárgyalásokat folytatnak a 
szupermarketekkel és más frissélelmiszer-keresked őkkel az eladatlan, de még kifogástalan 
állapotban lev ő termények begy űjtéséről és rászorulók köz ötti szétosztásáról. Az 
élelmiszerosztási programban részt vev ő tagállamoktól meg lehetne követelni, hogy 
programjaikba vegyenek fel fölösl eges, egyébként kidobásra kerül ő élelmiszerek 
összegyűjtésére irányuló intézkedéseket. 
• Közigazgatási irányítás 
Az átláthatóság és a program céljainak mé g következetesebb követése  érdekében többéves 
nemzeti programok rögzíthetnék a nemzeti prior itásokat, a megcélzott kedvezményezetti kört, 
a felkínált termék- és/vagy ételtípusokat stb. A pályázati eljárás átláthatóságát részletes 
eljárási szabályok biztosítanák. 
• Költségvetés és finanszírozás 
A többéves keretrendszer folyamatosságot  és középtávú tervezést tenne lehet ővé a tagállamok 
és a jótékonysági szervezetek számára. A költs égvetési felosztáshoz  használt szempontokat 
felül kell vizsgálni és meg kell fontolni a tagállamok által való társfinanszírozást. 
• Élelmiszerutalványok 
Az élelmiszerosztási program élelmiszerut alványokra alapításának  gondolatát a csalás 
kockázata miatt elvetették. Az ellen őrzési eljárások nehézkesek lennének, a hatékonyság 
alacsony, a tranzakciós költségek pedig magasak.  
 
HU 6   HU 5. H ATÁSELEMZÉS  
A lehetőségek makroökonómiai  vagy környezeti  hatásainak számszer űsítését e 
hatásvizsgálat készít ői nem tartották lehetségesnek. Nemzetközi  hatás nem várható; importált 
termékek vásárolhatóak lennének a piaci beszerzés keretében. A lehet őségeket els ődlegesen a 
tagállamok közpolitikáira , a jótékonysági szervezetekre  és a program 
kedvezményezettjeire  gyakorolt hatás szem pontjából értékelték.  
Mivel intervenciós készletek valószín űleg csak szórványosan állnak majd rendelkezésre, az 1. 
lehetőség hatása csupán kicsivel kevésbé széls őséges, mint a 4. lehetőségé: az előbbi a 
program terjedelmének drasztikus csökkentéséhez , az utóbbi teljes megszüntetéséhez vezetne. 
A kizárólag az intervenciós készletekre támaszkodás ( 1. lehetőség) következménye a 
szétosztott élelmiszerek mennyiségének jelent ős csökkenése lenne; az élelmiszerosztási 
program jelenlegi terjedelmében nem tudna tovább m űködni, és kevés támogatást nyújtana a 
nélkülözőknek.  
A 2008-as költségvetés alapján, ha nem állnának rendelkezésre intervenciós készletekb ől 
származó termékek, az élelmiszerosztást végz ő jótékonysági szervezetek vesztesége 305 
millió eurót tenne ki. A jótékonysági szerve zeteknek és szociális szolgálatoknak vagy 
szűkíteniük kellene programjaikat, vagy tová bbi segítségért magánadományozókhoz és a 
tagállami vagy helyi hatóságokhoz kellene fordulniuk.  
A program megszüntetése ( 4. lehetőség) vagy csak intervenciós  készletekre alapozása ( 1. 
lehetőség) közvetlenül több mint 13 millió embert érinthet (2006-os adatok – 15 részt vev ő 
tagállam).  
Az új tagállamokban a leginkább rászorulókn ak való élelmiszersegély-osztás valószín űleg 
gyakorlatilag megsz űnne. A „régi” tagállamokban a s zétosztott élelmiszersegély 
mennyiségének csökkenése azon százalékos arán ynak felelne meg, amelyet az EU segélyhez 
való hozzájárulása képvisel.  
Míg a „régi” tagállamok fejlett jóléti rendszerei továbbra is elér nék az alacsony jövedelemmel 
rendelkez ő családokat, e támogatás (amely legtöbbs zör nem foglalja magában élelmiszerek 
biztosítását) általában nem ju t el a társadalomból kireke sztettekhez, akik a legjobban 
megszenvednék a program megszüntetését. 
Az emelked ő élelmiszer- és energiaá rak következtében e hatás még súlyosabb lenne az EU 
népességének azon része számára, amelyet az a veszély fenyeget, hogy nem megfelel ő 
minőségű élelmiszerek fogyasztására kényszerül , és különösen a gyermekek számára. 
A 2. és 3. lehet őség hatása hasonló lenne, mivel mindkett ő lehetővé tenné a program 
folytatását. Mindkett ő azzal az el őnnyel jár, hogy rugalmasságot  kínál a szétosztható 
élelmiszerfajták tekintetében. A jelenlegi korlátozás, amelynek értelmében a vásárolt termékeknek ugyanahhoz a termékcsaládhoz kell tartozniuk, mint a rendelkezésre álló 
intervenciós készleteknek, megsz űnne, lehet ővé téve a jótékonysági sz ervezetek számára az 
általuk kínált élelmiszerek változa tosságának és táplálkozástani min őségének javítását.  
A programban részt vev ő új tagállamok alapvet ő jelentőségűnek tartják a közösségi 
programot. A program, válaszul az eze kben az országokban fennálló egyértelm ű igényre, a 
rászorulók sokkal magasabb szint ű támogatását tette lehet ővé, és segítette a nem kormányzati 
jótékonysági szervezetek hatékonyságának és  professzionalizmusának növelését. 
 
HU 7   HU Ezen kívül az élelmiszersegély nyújtása jelenti az els ő kapcsolatot a jótékonysági szervezetek 
és a rászorulók között. Ezt követ ően a jótékonysági szervezetek vagy a megfelel ő szociális 
szolgálatok más jelleg ű támogatást is kínálhatnak és se gíthetik a kirekesztettek újra-
beilleszkedését.  
Tágabb szociálpolitikai összefüggésbe helyezés 
Az élelmiszerosztási program céljainak, célcsoportjainak és az érintett termékek 
megválasztásán, megszervezésének módján és az élelmiszerosztás módján, valamint a 
szereplők pénzügyi és a programmal kapcsolatos e gyéb kérdésekbe való  bevonásán keresztül 
nagyobb mértékben is hozzájárulhatn a a társadalmi integráció el őmozdításához. Egyes nem 
kormányzati szervezetek számára azonban nehézs éget jelenthet az új igazgatási feladatok 
vállalása, mivel e szervezetek túl nyomó részben önkéntesekkel dolgoznak. 
Kedvezményezettek meghatározása 
A tagállamoknak továbbra is a népesség azon csoportjait kell célcsopor tként meghatározniuk, 
amelyeken megítélésük szerint a leghatékonya bban lehet segíteni, figyelembe véve az 
országukban fennálló különleges körülményeket és szükségleteket. 
Egyébként kidobott élelmiszerek 
Az EU-ban számos kezdeményezés létezik ezen élelmiszerek összegy űjtésére és a rászorulók 
közötti szétosztására, de többe t lehetne tenni, például logisz tikai támogatás nyújtásával és 
információcsere formájában. Az élelmiszerek  kidobásának elkerülése hatást gyakorol a 
környezetre, ugyanakkor a jótékonysági szervezetek élelmiszer-költségvetése növelésének módját is jelentheti. 
Költségvetési hatás 
• Uniós költségvetés 
1. lehetőség: az élelmiszerosztási program csak intervenciós készletekre támaszkodna, 
amelyek szórványosan állnának rendelkezé sre. A 2008-ra szóló program céljaira 
rendelkezésre álló intervenciós készletek al apján a kiadások nulla és 25 millió EUR közé 
esnének, amely 275-305 millió EUR megtakarítást je lent a jelenlegi költségvetéshez képest. 
4. lehet őség: az élelmiszerosztási program megszüntetése a teljes költségvetés 
megtakarításával járna, mivel nincsene k folyamatos kiadással járó kísér ő intézkedések. 
A 2. és a 3. lehet őség hasonló költségvetési hatással jár.  Bár az élelmiszerosztási program 
terjedelme nem képezte vita tárgyát, egyértelm ű, hogy a tagállamok élelmiszersegély-
szükségleteihez részleges hozzájárulás t nyújtó programnak kell maradnia. 
Valamennyi 27 tagállam referencia-népességéb ől kiindulva, az élelmiszerosztási program 
költségvetésének reálértéken a 2003-assal azonos szinten tartásához 2008-ban a költségvetés 
majdnem 500 millió EUR-ra történ ő emelésére lenne szükség. 
A költségvetés megkétszerezését a jótékonysági s zervezetek minden további  nélkül be tudnák 
fogadni, tekintettel különösen a magas élelmi szerárakra. Az elmúlt években a program 
számára megállapított költségvetés összege mind ig alacsonyabb volt, mint a tagállamok által 
kért összeg. 
 
HU 8   HU • Programozás 
A többéves programozás azzal az el őnnyel járna, hogy középtávú pe rspektívát nyújtana a 
tagállamoknak, évr ől évre biztosítva az élelmiszerellátá st és nagyobb rugalmasságot kínálva 
az élelmiszerosztási program végrehajtása során. 
Az éves nyomon követés lehet ővé tenné a szükséges kiigazítá sokat. A fel nem használt 
forrásokat nem lehetne átvinni a következ ő évre. 
• A források elosztásának módja 
A költségvetés jelenlegi elosztása a tagáll amok által közölt igényeken és az egyes 
tagállamokban él ő rászorulók számának „legjobb becslésé n” alapul. A kohéziós céloknak való 
jobb megfelelés érdekében a Bizottság a költségve tés elosztásának kiszámítására szolgáló új 
módszereket vizsgált meg különböz ő mutatók kombinációinak figyelembe vételével. 
• Társfinanszírozás 
A társfinanszírozás nagyobb mértékben be vonná a nemzeti hatóságokat, és lehet ővé tenné az 
élelmiszerosztási program terjedelmének növelését.  A társfinanszírozási ar ány eltérhet ne attól 
függően, hogy a Kohéziós Alapból támogatható vagy nem támogatható tagállamokról van-e 
szó. 
Igazgatási költségek és egyszer űsítés 
Az intervenciós készletek felhasználása (1. és 3. lehet őség) további igazgatási költségekkel és 
igazgatási folyamatokkal jár, ami azt jelent i, hogy a megállapított fo rrások értékének egy 
része elveszhet, míg az élelmiszerek  piaci beszerzése (2. és 3. lehet őség) 
méretgazdaságosságból származó el őnyökhöz vezethet. 
A 2. lehet őség egyszer űsítené a tagállamok hozzáférését az intervenciós készletekhez, így 
nem lenne kevésbé hatékony, mint a 3. lehet őség, amely csak költségvetési átcsoportosítást 
tesz lehet ővé. Az intervenciós készletek felhasználása azzal az el őnnyel jár, hogy csökkenti a 
készletek tárolásának idejét, ami alacsonyabb igaz gatási és finanszírozási költségekhez vezet. 
A jó kormányzásról kialakuló kép 
A segély csökkentése vagy megszüntetése a kedvezményezettek és a nyilvánosság körében 
egyaránt negatív visszhangot vá ltana ki. A 2. és a 3. lehet őség megőrizné az élelmiszerosztási 
programról kialakult jelenlegi pozitív képet. Az intervenciós készletek felhasználása a 
program céljaira (1. és 2. lehet őség), különösen, ha e készletek magas szintet érnének el, 
kedvező fogadtatásban részesülne és az uniós szint ű jó kormányzást tükrözné. 
6. N YOMON KÖVETÉS , ÉRTÉKELÉS ÉS JELENTÉSTÉTEL  
Rendszeresen rögzített mutatók lehet ővé tennék annak folyamatos értékelését, hogy az 
élelmiszerosztási program eleget tesz-e célkit űzéseinek, és lehet ővé tennék a program 
folyamatos jobbítását.  
Az ellenőrzési eljárásokért továbbra is a tagállami hatóságok lennének felel ősek. A Bizottság 
rendszeres ellen őrzéseket végezne. 
 
HU 9   HU A részt vev ő tagállamok többéves programokat nyújta nának be, meghatározva a megcélzott 
népességcsoportokat, a kioszt ás végzésére kiválasztott sz ervezeteket, a kiosztandó 
élelmiszereket stb., ezen kívül éves végr ehajtási jelentéseket is benyújtanának. 
7. K ÖVETKEZTETÉS  
Az EU leginkább rászorulók részére történ ő élelmiszerosztási programjának nem célja 
teljesen kiküszöbölni a ta gállamokban a gyengébb min őségű élelmiszerek fogyasztására 
kényszerül ők problémáját. Célja a tagállami intézkedések b ővítése és/vagy ösztönzése, 
valamint a jótékonysági szervezetek és a ci vil társadalom támogatása olyan saját 
kezdeményezéseik létrehozásában, amelyek vala mennyi uniós polgár élelemhez való jogának 
biztosítására irányulnak.  
A 2. és a 3. lehet őség egyaránt megfelel a megújított élelmiszerosztási programhoz rendelt 
célkitűzéseknek. A program az igazgatási egyszer űsítés és a jobb kormányzás mellett 
újításokat vezethet be az egyébként kidobo tt élelmiszerek és a tágabb társadalmi 
összefüggésbe helyezés tekintetében.