EURÓPAI BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 2011.6.7. 
SEC(2011) 807 végleges 
  
Ajánlás 
A TANÁCS AJÁNLÁSA 
Németország 2011. évi nemzeti reformprogramjáról 
  
és a Németország 2011–2014 közötti id őszakra vonatkozó aktualizált stabilitási 
programjáról szóló tanácsi véleményr ől 
{SEC(2011) 714 végleges} 
 
 
HU 2   HU Ajánlás 
A TANÁCS AJÁNLÁSA 
Németország 2011. évi nemzeti reformprogramjáról 
  
és a Németország 2011–2014 közötti id őszakra vonatkozó aktu alizált stabilitási 
programjáról szóló tanácsi véleményr ől 
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, 
tekintettel az Európai Unió m űködéséről szóló szerz ődésre és különösen annak 121. cikke (2) 
bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére, 
tekintettel a költségvetési e gyenleg felügyeletének meger ősítéséről és a gazdaságpolitikák 
felügyeletér ől és összehangolásáról szóló, 1997. jú lius 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre
1 és 
különösen annak 5. cikk e (3) bekezdésére, 
tekintettel az Európai Bizottság ajánlására2, 
tekintettel az Európai Tanács következtetéseire, 
tekintettel a Foglalkoztatá si Bizottság véleményére, 
a Gazdasági és Pénzügyi Bizottságga l folytatott konzultációt követ ően, 
mivel: 
(1) Az Európai Tanács 2010. március 26-án jó váhagyta az Európai Bizottság „Európa 
2020” elnevezés ű, a foglalkoztatást és növekedést célz ó új stratégia elindításáról szóló 
javaslatát, amely stratégia a gazdaságpolit ikák fokozott összehangolása révén azokra a 
kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken fellépésre van szükség annak 
érdekében, hogy Európa növelhesse a fennt artható növekedés és a versenyképesség 
területén rejl ő lehetőségeit. 
(2) A Tanács 2010. július 13-án elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira 
vonatkozó átfogó iránymutatásokról szól ó ajánlást (2010–2014), 2010. október 21-én 
pedig elfogadta a tagállamok foglalkoztatá spolitikáira vonatkozó iránymutatásokról 
szóló határozatot3, amelyek együtt alkotják az „integrált iránymutatásokat”. A 
tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti g azdaság- és foglalkoz tatáspolitikájukban 
vegyék figyelembe az integr ált iránymutatásokat. 
                                                 
1 HL L 209., 1997.8.2., 1. o. 
2 HL C [...]., [...], [...]. o. 
3 A 2011. évre érvényben tartotta a Tanács 2011. május 19-i 2011/308/EU határozata. 
 
HU 3   HU (3) A Bizottság 2011. január 12-én elfogadta az els ő éves növekedési jelentést, amely az 
Európa 2020 stratégiára épülve az EU-ban követett gazdasági kormányzás új ciklusának kezdetét jele nti, és elindítja az el őzetes és integrált gazdaságpolitikai 
koordináció els ő európai szemeszterét. 
(4) Az Európai Tanács 2011. március 25-én (a Tanács 2011. február 15-i és március 7-i 
következtetéseivel összhangban és a Bizottság  éves növekedési jelentésének fényében) 
jóváhagyta a költségvetési kons zolidáció és a strukturális  reformok prioritásait. 
Hangsúlyozta, hogy els őbbséget élvez majd a költségvetések megszilárdítása, a 
költségvetési fenntarthatóság helyreál lítása és a munkanélküliség munkaer ő-piaci 
reformokkal való csökkentése, valamint az, hogy az Unió újabb er őfeszítéseket tegyen 
a növekedés felgyorsítása érdekében. Fels zólította a tagállamokat, hogy ezeket a 
prioritásokat konkrét intézkedések formáj ában építsék majd be stabilitási vagy 
konvergenciaprogramjukba, valamint nemzeti reformprogramjukba. 
(5) Az Európai Tanács 2011. március 25-én arra is felkérte az Euró Plusz Paktumban részt 
vevő tagállamokat, hogy vállalásaikat kell ő időben nyújtsák be ahhoz, hogy azokat 
stabilitási vagy konvergenciaprogramjukba, valamint nemzeti reformprogramjukba 
beépíthessék. 
(6) Németország 2011. április 27-én benyújtotta a 2011–2015 közötti id őszakra 
vonatkozó, 2011. évi aktualizált stabilitási programját, valamint 2011. évi nemzeti 
reformprogramját. A kapcsolódási pontok fi gyelembevétele érdekében a két program 
értékelésére egyidej űleg került sor.  
(7) A német gazdaság viszonylag szilárd poz ícióban volt a válság kitörésekor. A 
világkereskedelem lanyhulása azonban az e xport és a beruházások összeomlásához 
vezetett 2009-ben, ami a reál GDP példátlan mérték ű, 4,7 %-os csökkenését okozta. 
Mindezek ellenére a munkanélküliségi ráta kismérték ű növekedés után 2009 vége óta 
ismét csökken ő tendenciát mutat. A munkaer őpiac rugalmassága a munkaórák számát 
csökkentő múltbéli reformok, valamint a rövidített munkaid ős rendszerekhez nyújtott 
támogatások pozitív hatását tükrözi. A gazd aság dinamikusan lába lt ki a recesszióból, 
a reál-GDP 3,6 %-kal növekedett 2010-ben. Az  export túlnyomórész t megfordította a 
2009-ben tapasztalt er őteljes csökkenést, és megteremtette a szélesebb alapú 
fellendülés bázisát, egyúttal a folyó fizetés i mérleg többletének csökkenését okozva. A 
gazdaság tovább javította az euróövezet legt öbb tagjával szembeni versenyképességet. 
2009-ben a kiegyensúlyozott pozícióból a gazdasági válság ellenében ható 
automatikus stabilizátorok teljes kör ű m
űködése és a diszkrecionális intézkedések 
hatására az államháztartásban a GDP 3 %-át kitev ő hiány keletkezett. A gazdasági 
fellendülés segítségével 2010-ben annak elle nére tartható maradt a hiány (a GDP 
3,3 %-a), hogy jelent ős méretű költségvetési ösztönz ő intézkedések és a pénzügyi 
piacokat támogató intézked ések voltak folyamatban. 
(8) Az 1466/97/EK tanácsi rendeletnek megfelel ően az aktualizált stabilitási program 
értékelése alapján a Tanács véleménye szerin t a stabilitási program alapjául szolgáló 
makrogazdasági forgatókönyv 2011-re vonatkozóan óvatos, azt követ ően pedig 
megalapozott, akkor is, ha az értékelé s alapját a Bizottság 2011. tavaszi el őrejelzései 
képezik. A program a reál GDP  2,3 %-os növekedését jelzi el őre 2011-re, amit 2012-
ben lassabb, 1,8 %-os, majd 2013–2015 között átlagosan 1,5 %-os növekedés követ. A program már 2011-ben, a Tanács által kit űzött határid ő előtt két évvel a GDP 3 %-
ában meghatározott referenciaérték alá kívá nja szorítani a hiányt, valamint további 
 
HU 4   HU előrelépést irányoz el ő a középtávú célkit űzés – a strukturális értelemben a GDP 
0,5 %-át kitev ő hiány – 2014. évi elérése felé. A tú lzott hiány várható korrekcióját 
követően a programból keretében a középtávú célkit űzés elérésére irányuló kiigazítás 
mértéke 2013-ban és 2014-ben nem éri el a GDP 0,5 %-át kitev ő referenciaértéket. Bár 
az államadósság GDP-hez viszonyított aránya  csaknem 10 százalékponttal emelkedett 
2010-ben4, az előrejelzések szerint 2011-t ől csökkeni kezd és  2015-re a GDP 75,5 %-
át teszi majd ki, így felette marad a Szerz ődésben meghatározott referenciaértéknek.  A 
költségvetési el őrejelzések kockázatai 2011-ben túl nyomórészt kiegyensúlyozottnak 
tűnnek, ezt követ ően azonban a teljesítmény gyengébb lehet a vártnál, mivel 
előfordulhat, hogy néhány megtakarítás nem az el őre jelzettnek megfelel ően valósul 
meg. Egyes intézkedések továbbra is vita tár gyát képezik (pl. az energia- és a pénzügyi 
adók), mások pedig pontosításra sz orulnak (pl. hatékonyságfokozás a 
közigazgatásban). Ezenfelül nem zárhatók ki  további, a pénzügyi piacot támogató 
intézkedések sem.  
(9) Mivel az egészségügyi rendszer közelmúltbeli re formja olyan intézkedéseket vezetett 
be, amelyek els ősorban 2011-ben és 2012-ben ösztönzik  a kiadásnövelést, a tervezett 
konszolidációs pályát a további, az állami eg észségügyre és a tartós ápolás-gondozásra 
fordított kiadások hatékonyságának növelé sét célzó lépések támogatnák. Ezzel 
egyidejűleg egy els ősorban növekedésorientált konszo lidációs pálya fenntartása – 
többek között az oktatásra fordított kiadások megfelel ő szintjének meg őrzése révén – 
elősegítené a hosszú távú növe kedési potenciál meger ősítését. 
(10) Bár az alkotmányba foglalt költségvetési sz abály bevezetése, a stabilitási tanács 
létrehozása és a költségvetési vészhelyzet megel őzésére szolgáló korai figyelmeztet ő 
rendszer számottev ően meger ősítette a német költségvetési keretet, a költségvetési 
szabály továbbra is teljes kör ű végrehajtásra vár tartom ányi szinten. A kapcsolódó 
monitoring- és szankcionálási mechanizmusok további er ősítése szintén javítaná az 
államháztartás általános hitelességét. 
(11) A válság a bankrendszer súlyos sérüléke nységére világított rá. A másodrend ű 
jelzáloghitelekbe és strukturált eszköz ökbe történt nemzetközi befektetéseken 
elszenvedett súlyos veszteségek és  leírások meggyengítették néhány bank t őkealapját, 
és jelentős állami beavatkozást tettek szükség essé. A válság fényt derített egyes 
tartományi bankok gyengeségeire is – e bankokat már a válság el őtt is a hatékony 
kockázatkezelési struktúra és az életképe s üzleti modell hiánya jellemezte. A 
bankszektor további reformja, beleértve a tartományi bankoknak az életképes és 
megfelelően finanszírozott üzleti modell szükségessége miatti szerkezetátalakítását, 
valamint a szabályozási és felügyeleti keret meger ősítését, el ősegítené a pénzügyi 
szektor stabilitásának meg őrzését, valamint biztosítaná a hazai megtakarítások 
hatékonyabb allokációját, mint  a keresletet és beruházást alátámasztó eszközt.  
(12) A német gazdaság növekedési potenciálja és strukturális ve rsenyképessége nagy 
mértékben a jól képzett, gyakorlott munkaer őtől függ, de – tekintettel a demográfiai 
fejleményekre – a munkaer ő-kínálat sz űkössége éget ővé válhat. Ez alátámasztja a 
munkaerő-potenciál teljes kör ű kihasználásának fontosságát, ami az egyes csoportok 
                                                 
4 A 2010. évi ugrás els ősorban annak volt betudható, hogy két bajba jutott bank is az államháztartási 
szektorba besorolt „rossz bankjáb a” helyezte át értékvesztett esz közeit. A pénzügyi válságkezelési 
struktúrák számviteli szabályairól szóló Eurostat-iránymutatással összhangban a „rossz bankok” 
megfelelő kötelezettségei közvetlen hatással voltak az adósságszintre. 
 
HU 5   HU (idősebb és n ői munkavállalók, alacsony képzettség űek, nem uniós állampolgárok) 
munkaerő-piaci részvétele el őtt álló akadályok felszámolása, valamint a humán t őke 
további fejlesztése révén érhet ő el. Az adóterhek (amelyek továbbra is magasak, 
különösen az alacsony és a közepes jövedelm űek esetében) kérdésének rendezése 
javítaná a munkára való öszt önzést, miközben azt is lehet ővé tenné, hogy a 
bérnövekedések nagyobb mértékben jelenjen ek meg magasabb rendelkezésre álló 
jövedelemként és hazai keresletként. A második keres ők családi jövedelemadózásból 
eredő magas marginális adókulcsának az eg yedi adózás rendszere felé történ ő 
elmozdulás révén való csökkentése el ősegítheti a részmunkaid ős foglalkoztatás 
csökkentését a teljes munkaid ős foglalkoztatás javára. A gyermekgondozási 
létesítmények elérhet őségének további javítása ugya ncsak támogatná különösen a n ők 
még mindig alacsony teljes munkaid ős munkaer ő-piaci részvételét. Emellett a 
szakképesítéssel rendelkez ő személyek számának növelése javítaná az alacsony 
képzettség ű munkavállalók munkaer ő-piaci kilátásait. 
(13) Németország nemrégiben nagy horderej ű döntéseket hozott jöv őbeli 
energiaszerkezetér ől. Az energiaügyi koncepció végrehajtása az energiakínálat 
alapvető változását vonja maga után, rövid és  hosszú távon pedig hatással lesz az 
energiaárakra és a német gazdaság vers enyképességére. Ezért az energiaügyi 
koncepció végrehajtása során a hatékony en ergiafelhasználás on, a költséghatékony 
támogatási programokon, a me gújuló energia elégséges v illamosenergia-hálózatain, 
valamint a versenyképes energiapiacokon alapuló költséghatékonyságnak kell vezet ő 
alapelvként érvényesülnie. 
(14) A verseny fokozása a szolgáltatási szektorb an ösztönözné a termelékenységnövekedést 
és támogatná a hazai keresletet. A szolgáltatási szektor dinamikusabb növekedése hozzájárulhat a németországi kereslet és kíná lat alapjának szélesítéséhez. Az elmúlt 
években a szolgáltatási iránye lv végrehajtásának köszönhet ően tapasztalt számottev ő 
fejlődés ellenére van tere a vállalkozások piacra történ ő be- és onnan való kilépése 
előtt álló korlátok további csökkentésének, els ősorban a licensziák és engedélyek 
rendszerének további egyszer űsítése révén. Egyes szak mai szolgáltatások (pl. 
mérnökök, építészek, gyógyszerészek és jogá szok) szabályozása más országokhoz 
viszonyítva szigorúbbnak t űnik, a kisiparosok piacra lépési  és szabályozási korlátai 
pedig magasnak. A hálózatos iparágakban nyújtott szolgáltatások terén, különösen a 
vasút esetében továbbra is korlátozott a ve rseny. Itt az infrastruktúra-kezelés és a 
szállítási szolgáltatások hatékony szétválasztása, ami a verseng ő piac előfeltétele, 
továbbra is késedelmet szenved. A szövetségi hálózati ügynökség (Bundesnetzagentur) felügyeleti szerepének meger ősítése, a hálózatüzemeltet ő és a 
vasúti szolgáltatást nyújtók közötti keresz t-támogatás megszüntetése, valamint az 
értékesítési és jegyinfr astruktúra versenytársak el őtti megnyitása rövid távon 
ösztönözné a versenyt.  
(15) Az oktatási és képzési rendszer min őségének és hozzáférhet őségének javítására 
irányuló további reformok kulcs fontosságúak lesznek a megfelel ően képzett 
munkaerő-kínálat biztosításához, figyelembe vé ve többek közt a demográfia alakulását 
is. Az előrejelzések szerint els ősorban a közepesen és magasan képzett munkaer őből 
lesz hiány, különösen a matematika, a t udományok és a technológia területén. Az 
iskolai végzettséget szerz ő fiatalok aránya Néme tországban mind a fels ő középfokú, 
mind a fels őfokú oktatás tekintetében elmara d az uniós átlagtól. Az iskola el őtti 
nevelési létesítmények és az egész napos iskolák rendelkezésre állásának javítása, 
 
HU 6   HU valamint az iskolarendszer egyes ágai  közötti váltás megkönnyítése javítaná az 
oktatási eredményeket.   
(16) Németország számos vállalást tett az Euró Plusz Paktum keretében5. A költségvetési 
oldalon a kötelezettségválla lások értelmében a túlzott hiány korrekciója már 2011 
során megtörténik, és 2011 és 2012 során s zéles mozgástérrel elérik a nemzeti 
költségvetési szabály által meghatározott célokat. A pénzügyi stabilitás meger ősítése 
érdekében az intézkedések között szerepel a t őkepiac hatékony szabályozása és 
felügyelete. A foglalkoztatá si intézkedések a munkaer ő-piaci részvételre (az aktív 
munkaerő-piaci eszközök reformja, a külföldi képzettséggel rendelkez ő szakemberek 
és a migránsok integrálásának javítása) és az oktatásra (Grundbildungspakt, alapvet ő 
oktatási paktum) összpontosítanak. A vers enyképességi intézked ések a hálózatos 
iparágakra, az energiaügyre és a szolgáltat ási szektorra (pl. a piac átláthatóságát 
felügyelő hivatal a villamosenergia- és a gázág azatban, elektromobilitási program és a 
közlekedési infrastruktúra támogatásána k fokozása), valamint az oktatásra (pl. 
kiválósági kezdeményezés a f őiskolák népszer űsítésére, az egyetemi paktum 
finanszírozása) összpontosíta nak. E kötelezettségvállalás ok a Paktum négy területét 
érintik. Nagymértékben t ükrözik a stabilitási programban és a nemzeti 
reformprogramban szerepl ő átfogóbb reformmenetrendet. Mindazonáltal a Paktum 
szerinti vállalásokból több sza kpolitikai terület kimarad marad (pl. a tartományi 
bankok szerkezetátalakítása vagy a m unka adóterhe), vagy csak érint őlegesen kerül 
szóba (a szolgáltatási ágazat és a hálózatos iparágak megnyitása a nagyobb verseny előtt). Az Euró Plusz Paktum kötelez ettségvállalásait értékelték és azok 
figyelembevételre kerültek az ajánlásokban. 
(17) A Bizottság értékelte Németország stabilitási  programját és nemzeti reformprogramját, 
valamint az Euró Plusz Pakt um keretében tett vállalásait
6. Figyelembe vette nemcsak a 
programok Németország fenntartható költségve tési és társadalmi-gazdasági politikája 
szempontjából mutatott jelent őségét, hanem azt is, hogy  megfelelnek-e az uniós 
szabályoknak és iránymutatás oknak, tekintve, hogy a jöv őbeli nemzeti döntéseknél 
uniós szempontok beépítésével kell meger ősíteni az Európai Unió átfogó gazdasági 
kormányzását. Ennek fényében a Bizottság úgy véli, hogy a német költségvetési 
stratégiát a terveknek megfelel ően végre kell hajtani, a növekedést ösztönz ő 
konszolidációs pályát fenntartva. A 2011-ben és 2012-ben hozandó további 
lépéseknek a pénzügyi rendszer stabilitásának biztosítására (pl. a tartományi bankok 
szerkezetátalakítása révén), valamint  a növekedés hazai forrásainak meger ősítésére 
kell összpontosítaniuk, a munkaer ő-piaci részvételnek a munkaer ő adóterheinek 
csökkentése révén történ ő növelésével, az oktatás hozzáférhet őségének és 
minőségének javításával, valamint a szolgá ltatási szektor, az iparok és szakmák, 
továbbá a hálózatos iparágak élesebb verseny el őtti megnyitásával.  
(18) Ezen értékelés fényében és figyelembe véve  a 2009. december 2-i, az Európai Unió 
működéséről szóló szerz ődés 126. cikkének (7) bekezdése sz erinti tanácsi ajánlást, a 
Tanács megvizsgálta Németország 2011. évi aktu alizált stabilitási programját, és arról 
alkotott véleményét7 az alábbi ajánlás, és különösen annak (1) pontja tükrözi. 
                                                 
5 Az Euró Plusz Paktum keretében tett vállalások további részleteit a SEC(2011) 714 dokumentum 
tartalmazza. 
6 SEC(2011) 714. 
7 Az 1466/97/EK tanácsi rendelet 5. cikkének (3) bekezdésében el őírtaknak megfelel ően. 
 
HU 7   HU Figyelembe véve az Európai Tanács 2011. má rcius 25-i következte téseit, a Tanács 
megvizsgálta Németország nemzeti reformprogramját, 
AJÁNLJA, HOGY Németország a 2011–2012 közötti id őszakon belül tegyen intézkedéseket 
a következ ők érdekében: 
(1) A terveknek megfelel ően hajtsa végre a 2012. évre és az azt követ ő időszakra 
vonatkozó költségvetési stratégiát. Fejezze be a költségvetési szabály tartományi 
szintű végrehajtását, és er ősítse tovább a megfelel ő monitoring- és szankcionálási 
mechanizmusokat. Tartsa fenn a növekedést ösztönz ő konszolidációs pályát, 
mindenekel őtt az oktatásra fordított kiadások megfelel ő szintjének meg őrzése, 
valamint az egészségügyre és  a tartós ápolásra-gondozásra  fordított állami kiadások 
hatékonyságának növelése révén. 
(2) Kezelje a pénzügyi szektor gyenge pontjait, mindenekel őtt a megfelel ően 
finanszírozott életképes üzleti modellt igényl ő tartományi bankok 
szerkezetátalakítása révén.  
(3) Fokozza a munkaer ő-piaci részvételt az oktatási és képzési rendszerekhez való 
méltányos hozzáférés javításával és az alacsony kereset űek magas adóterheinek 
költségvetési szempontból semleges módon történ ő csökkentésével. Növelje az egész 
napos gyermekgondozási létesítmények és az egész napos iskolák számát, és 
szüntesse meg a második keres őket munkától visszatartó  adózási elemeket.  
(4) Számolja fel a bizonyos szabad fogl alkozásokat és a kisiparosokat érint ő 
indokolatlan korlátozásokat. A hálózatos  iparágakban folyó verseny fokozása 
érdekében er ősítse meg a Bundesnetzagentur felügyele ti szerepét a va súti szektorban; 
és a bejelentett nemzeti energiaügyi kon cepció keretében összpontosítson a megújuló 
energiáról szóló törvény hosszú távú költséghatékonyságának javítására, z 
energiatermelés és –elosztás eredménye s függetlenségének biztosítására és a 
határokon átnyúló összekapcs olások javítására.  
Kelt  
 a Tanács részér ől 
 az elnök