A tagállamok bizonyos esetekben a rendeleten túlmutató nemzeti követelményeket vezettek be, különösen ágazati jogszabályokat fogadtak el nagy számban, ami széttagoltsághoz és szükségtelen terhek kialakulásához vezet. Egy példa a rendeleten túlmenően bevezetett kiegészítő tagállami követelményekre: a német jogszabály arra kötelezi a legalább 20 alkalmazottat foglalkoztató vállalkozásokat, hogy adatvédelmi felelőst nevezzenek ki, aki állandó jelleggel közreműködik a személyes adatok automatizált kezelésében.

A rendelet ugyan közvetlenül alkalmazandó a tagállamokban, de emellett arra is kötelezi őket, hogy nemzeti szinten különféle jogi intézkedéseket hozzanak, különösen azért, hogy létrehozzák a nemzeti adatvédelmi hatóságokat és megállapítsák azok hatásköreit, szabályokat határozzanak meg bizonyos kérdéskörökre, többek között a személyes adatok védelmének a véleménynyilvánítás és a tájékozódás szabadságával való összeegyeztetésére vonatkozóan, valamint módosítsanak vagy hatályon kívül helyezzenek adatvédelmi vonatkozású ágazati jogszabályokat. E közlemény közzétételekor három kivételével az összes tagállam naprakésszé tette nemzeti adatvédelmi jogát. Az ágazati jogszabályokkal kapcsolatos munka nemzeti szinten még zajlik. Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásba való belefoglalását követően a rendelet immár Norvégiában, Izlandon és Liechtensteinben is alkalmazandóvá vált, amely országok emellett saját nemzeti adatvédelmi jogszabályokat is elfogadtak.

Az uniós adatvédelmi jogi keret az innováció iránti emberközpontú európai megközelítés egyik sarokköve. Egyre szélesebb körben válik szabályozási alapvetéssé olyan szakpolitikai területeken, mint az egészségügy és a kutatás, a mesterséges intelligencia, a közlekedés, az energetika, a versenyjog és a bűnüldözés. A Bizottság következetesen hangsúlyozta az új adatvédelmi szabályok megfelelő végrehajtásának és érvényesítésének fontosságát, ahogy arra a rendelet alkalmazásáról szóló, 2018. januári közleményében és a személyes adatok választásokkal összefüggésben történő felhasználásáról szóló, 2018. szeptemberi iránymutatásában is rávilágított. E közlemény közzétételéig jelentős előrelépést sikerült tenni e cél felé, de még kétségkívül folytatni kell a munkát a rendelet maradéktalan végrehajtása érdekében.

Az adatvédelmet minden eddiginél komolyabban vesszük, ugyanis messzemenő hatást gyakorol különféle érdekeltekre és ágazatokra. A Bizottság elkötelezett az iránt, hogy irányításával az Európai Unió sikeresen bevezesse az új adatvédelmi rendszert, és támogatásával minden tekintetben maradéktalanul működőképessé váljon ez a rendszer. A Bizottság ebben a közleményben mérleget von az adatvédelmi szabályok Unión belüli következetes végrehajtásával, az új irányítási rendszer működésével, a polgárokra és a vállalkozásokra gyakorolt hatással, valamint az Európai Unió által az adatvédelmi rendszerek világszintű közelítéséért tett erőfeszítéseivel kapcsolatosan eddig elért eredményekről. A rendelet alkalmazásáról szóló, 2018. januári bizottsági közlemény folytatásának tekinthető, és a több érdekelt felet tömörítő csoport munkáján, különösen az egyéves helyzetértékelésben való közreműködésén és a Bizottság által 2019. június 13-án tartott helyzetértékelő rendezvény keretében folytatott megbeszéléseken alapul. Ennek a közleménynek a Bizottság által 2020. májusra tervezett felülvizsgálatban is szerepe lesz.

Mindazonáltal a rendelet sikere nem a kiszabott bírságok száma, hanem az összes érintett szereplő szemléletmódjában és magatartásában bekövetkező változások alapján mérhető. Ezzel összefüggésben más eszközök is az adatvédelmi hatóságok rendelkezésére állnak: ilyen például az adatkezelés átmeneti vagy végleges korlátozása, ezen belül a harmadik országbeli címzett felé irányuló adatáramlás felfüggesztésének vagy tilalmának elrendelése.

·az, hogy a nemzeti jogszabályok nem vezethetnek be a rendeleten túlmutató követelményeket, amennyiben nincs lehetőség külön előírások, például az adatkezelésre vonatkozó kiegészítő feltételek meghatározására;

A Bizottság aktívan közreműködik a Testület munkájában, hogy előmozdítsa a rendelet szövegének és szellemének érvényesülését, és emlékeztet az uniós jog általános alapelveire.

Az uniós adatvédelmi kultúra kialakítása felé

Az új irányítási rendszerben rejlő teljes potenciál még kiaknázásra vár. Fontos, hogy a Testület még észszerűbbé tegye döntéshozatali folyamatát, és közös uniós adatvédelmi kultúrát alakítson ki tagjai számára. Az adatvédelmi hatóságoknak lehetőségük nyílik a több tagállamot érintő kérdésekben összefogni, például közös vizsgálatokat és jogérvényesítési intézkedéseket végrehajtani, ami közelebb hozhatja az említett célokat, egyúttal pedig az erőforrások szűkösségét is enyhítheti.

Számos érdekelt fél venné szívesen, ha az adatvédelmi hatóságok még szorosabban együttműködnének és egységes megközelítést követnének. Az érdekeltek azt is kérik, hogy az adatvédelmi hatóságok következetesebb tanácsot adjanak, a tagállami iránymutatások pedig teljes mértékben igazodjanak a Testület által megfogalmazottakhoz. Néhányan a rendeletben szereplő főbb fogalmak, például a kockázatalapú megközelítés további pontosítását is várják, különös tekintettel a főként kis- és középvállalkozások által megfogalmazott aggályokra.

Ezzel összefüggésben feltétlenül lehetővé kell tenni, hogy az érdekelt felek meglátásai nagyobb súllyal essenek latba a Testület munkájában. A Bizottság ezért üdvözli, hogy a Testület szisztematikus nyilvános konzultációt tartott az iránymutatásokról. Ezt a módszert – a mérlegelés korai szakaszában az érdekeltek számára célzott témakörökről szervezett műhelytalálkozókkal együtt – tovább kell vinni és hangsúlyosabbá kell tenni, hogy a Testület átlátható, átfogó és lényegi munkát végezzen.

IV.Az egyének élnek a jogaikkal, de további ismeretterjesztésre van szükség

Szintén a rendelet fő célkitűzései tartozik, hogy erősítse az egyének jogait. Polgári jogi szervezetek és fogyasztói szervezetek széles körben tekintik úgy, hogy a rendelet jelentősen hozzájárult a kölcsönös bizalomra épülő, igazságos digitális társadalom kialakításához.

Az adatvédelmi jogok pontosabb ismerete

Az egyének az Európai Unióban egyre jobban tisztában vannak az adatvédelmi szabályokkal és saját jogaikkal: egy 2019. májusi Eurobarométer felmérés szerint a válaszadók 67 %-a tudott a rendeletről, 57 %-a pedig arról is értesült, hogy létezik tagállami adatvédelmi hatóság, amelyhez tájékoztatásért fordulhat, illetve panaszt nyújthat be. 73 %-uk hallott a rendelet által biztosított jogok közül legalább egyről. Azonban még mindig nagy számban vannak az Európai Unióban olyanok, akik nem tesznek személyes adataik védelméért az interneten. Például az egyének 44 %-a nem módosította az alapértelmezett adatvédelmi beállításokat az általa használt közösségi oldalakon.

Az egyének egyre több esetben gyakorolják a jogaikat

A jogok behatóbb ismeretének eredményeképpen az egyének határozottabban gyakorolják őket: ügyfélként, vásárlóként kérdéseket tesznek fel, és gyakrabban fordulnak az adatvédelmi hatóságokhoz, hogy tájékoztatást kérjenek, vagy panaszt tegyenek. A vállalkozások is arról számoltak be, hogy több ágazatban, így a bankszektorban és a telekommunikációs ágazatban is megnőtt a személyes adatokhoz való hozzáférés iránti kérelmek száma. Az egyének emellett gyakrabban vonják vissza hozzájárulásukat, és többször gyakorolják a kereskedelmi közlemények elleni tiltakozáshoz való jogukat.

A szereplők egy része ugyanakkor jelezte, hogy egyesek félreértették az adatvédelmi szabályokat, például azt hiszik, hogy az egyéneknek mindenfajta adatkezeléshez hozzá kell járulniuk, a törléshez való jog pedig abszolút jellegű (ezzel szemben a szereplőknek néha például jogi kötelezettségeik teljesítése érdekében kell tárolniuk személyes adatokat). Részükről a társadalmi szervezetek azt kifogásolják, hogy sokat kell várni egyes vállalkozások és adatvédelmi hatóságok válaszára.

Fontos megjegyezni, hogy nem kormányzati szervezetek több képviseleti keresetet indítottak egyének megbízásából, kihasználva a rendelet által kínált új lehetőséget. Könnyebb lett volna képviseleti keresettel élni, ha több tagállam vette volna igénybe a rendeletben biztosított lehetőséget, hogy engedélyezze a nem kormányzati szervezetek számára a megbízás nélküli keresetindítást.

Az ismeretterjesztő tevékenységek folytatásának szükségessége

Ezért tagállami és uniós szinten is tovább kell vinni a lakosságra összpontosító párbeszédet és ismeretterjesztő tevékenységeket. Ennek érdekében A Bizottság 2019 júliusában új internetes kampányt indított, hogy az egyéneket az adatvédelmi nyilatkozatok elolvasására és a számukra legmegfelelőbb adatvédelmi beállítások megadására buzdítsa.

V.A vállalkozások kiigazítják módszereiket

A rendelet célja, hogy időtálló megoldásokat kínálva segítse a vállalkozásokat a digitális gazdaságban. A vállalkozások általában véve üdvözölték a rendeletben megfogalmazott elszámoltathatósági elvet, amely maga mögött hagyja a korábbi, előzetes megközelítést (a bejelentési követelmények megszüntetése, a kötelezettségek méretezhetősége és a beépített és az alapértelmezett adatvédelem rugalmassága, lehetővé téve az adatvédelmet biztosító megoldásokon alapuló versenyt). Ugyanakkor egyesek a jogbiztonság erősítését és kiegészítő vagy egyértelműbb iránymutatások megfogalmazását várják az adatvédelmi hatóságoktól.

Észszerű adatgazdálkodás

A vállalkozások ugyan arról számoltak be, hogy több nehézséggel is szembesültek az új szabályokhoz való alkalmazkodás során, de sokan kiemelték, hogy ezzel lehetőség nyílt arra, hogy az igazgatóság figyelmét is felhívják az adatvédelem kérdéskörére, rendet teremtsenek a birtokukban lévő adatokat illetően, erősítsék a biztonságot, alaposabban felkészüljenek az incidensekre, csökkentsék a szükségtelen kockázatoknak való kitettségüket, és bizalomteljesebb kapcsolatot alakítsanak ki ügyfeleikkel és üzletfeleikkel. Az átláthatóságot illetően a vállalkozások és a társadalmi szervezetek megemlítették, hogy kényes egyensúlyt kell teremteni az egyének rendeletben előírtak szerinti, maradéktalan tájékoztatása, egyúttal pedig a világos és közérthető nyelvezet és az egyének számára érthető forma között. A szereplők ebbe az irányba mutató innovatív megoldásokon dolgoznak.

A vállalkozások általánosságban jelezték, hogy sikerült bevezetniük az érintetteket illető új jogokat, de esetenként nehézséget okozott nekik a kérelmek megnövekedett száma és szerteágazóbb jellege miatt a határidők betartása, illetve a kérelmet benyújtó személyek személyazonosságának ellenőrzése.