EURÓPAI BIZOTTSÁG Strasbourg, 2017.12.12. COM(2017) 793 final 2017/0351(COD) Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE az uniós információs rendszerek közötti interoperabilitás kereteinek megállapításáról (határok és vízumügy), valamint a 2004/512/EK tanácsi határozat, a 767/2008/EK rendelet, a 2008/633/IB tanácsi határozat, az (EU) 2016/399 rendelet és az (EU) 2017/2226 rendelet módosításáról {SWD(2017) 473 final}

{SWD(2017) 474 final}



INDOKOLÁS 1.A JAVASLAT HÁTTERE •A javaslat háttere Az elmúlt három év során az EU a területére irányuló szabálytalan határátlépések számának növekedését, valamint a belső biztonságot fenyegető, növekvő és folyamatos veszélyeket tapasztalt, amelyeket számos terrortámadás is mutat. Az uniós polgárok elvárják, hogy a személyek külső határellenőrzése és a schengeni térségen belüli ellenőrzések hatékonyak legyenek, lehetővé tegyék a migráció hatékony kezelését, és hozzájáruljanak a belső biztonsághoz. E kihívások még inkább rávilágítottak arra, hogy sürgősen szükség van a határigazgatásra, a migrációra és a biztonságra vonatkozó uniós információs eszközök összehangolt összekapcsolására és átfogó megerősítésére. Hatékonyabbá és eredményesebbé kell és lehet tenni az információkezelést EU-ban, az alapvető jogok – különösen a személyes adatok védelméhez való jog – teljes tiszteletben tartása mellett az EU külső határainak jobb védelme, a migráció kezelésének javítása és a belső biztonság fokozása érdekében, valamennyi polgár javára. Uniós szinten már számos információs rendszer működik, és további rendszerek fejlesztése van folyamatban annak érdekében, hogy a határőrök, a bevándorlási hivatalok tisztviselői és a bűnüldöző szervek tagjai hozzáférjenek a személyekre vonatkozó lényeges információkhoz. Ahhoz, hogy ez a támogatás hatékony legyen, az uniós információs rendszerek által biztosított információknak teljesnek, pontosnak és megbízhatónak kell lenniük. Az uniós információkezelési architektúrának azonban szerkezeti hiányosságai vannak. A nemzeti hatóságoknak szembesülniük kell azzal, hogy az eltérően szabályozott információs rendszerek együttesen összetett jellegűek. Továbbá a határigazgatási és a biztonsági célú adatkezelés struktúrája széttagolt, az információkat elkülönítve, egymással össze nem kapcsolt rendszerekben tárolják. Ez fehér foltok kialakulásához vezet. Ennek következtében a különböző uniós szintű információs rendszerek jelenleg nem interoperábilisak – azaz nem képesek az adatok cseréjére és az információk megosztására annak érdekében, hogy a hatóságok és az illetékes tisztviselők akkor és ott rendelkezzenek a szükséges információkkal, amikor és ahol szükségük van azokra. Az uniós szintű információs rendszerek interoperabilitása jelentősen hozzájárulhat az olyan jelenlegi fehér foltok megszüntetéséhez, amikor személyeket – beleértve azokat, akik potenciálisan részt vesznek terrorista tevékenységekben – különböző álneveken tartanak nyilván egymással össze nem kapcsolt adatbázisokban. A Bizottság 2016 áprilisában közleményt tett közzé a határigazgatás és a biztonság erősítését szolgáló, szilárd és intelligens információs rendszerekről az információs rendszerek vonatkozásában fennálló több strukturális hiányosságot kezelésére. A 2016. áprilisi közlemény célja az volt, hogy vitát kezdeményezzen arról, hogy az európai uniós információs rendszerek hogyan járulhatnának hozzá nagyobb mértékben a határigazgatás és a migráció kezeléséhez, valamint a belső biztonsághoz. A Tanács a maga részéről hasonlóképpen elismerte, hogy sürgős fellépésre van szükség ezen a területen. 2016 júniusában a Tanács a bel- és igazságügyi területen alkalmazott információcsere és információkezelés javítására – beleértve az interoperabilitást biztosító megoldásokat is – szolgáló ütemtervet fogadott el a bel- és igazságügy területén. Az ütemterv célja az volt, hogy támogassa az operatív vizsgálatokat, és hogy az első vonalbeli szakemberek – így a rendőrök, határőrök, ügyészek, bevándorlási tisztviselők és egyéb alkalmazottak – számára a gyors és hatékony együttműködés érdekében átfogó, aktuális és magas színvonalú információkat szolgáltasson. Az Európai Parlament is intézkedéseket sürgetett ezen a területen. A 2017. évi bizottsági munkaprogrammal kapcsolatos stratégiai prioritásokról szóló, 2016. júliusi állásfoglalásában az Európai Parlament „javaslat[okat sürgetett] ( ...) , a meglévő információs rendszerek javítására és fejlesztésére, az információs hiányosságok kezelésére, az interoperabilitás előmozdítására, valamint az információk kötelező uniós szintű megosztására, amelyet megfelelő adatvédelmi biztosítékok kísérnek”. Juncker elnök 2016. szeptemberi értékelő beszéde az Unió helyzetéről, valamint az Európai Tanács 2016. decemberi következtetései egyaránt rávilágítottak a jelenleg tapasztalt adatkezelési hiányosságok felszámolásának és a meglévő információs rendszerek közötti interoperabilitás javításának jelentőségére. 2016. júniusában, a 2016. áprilisi közleményt követő intézkedésként a Bizottság létrehozta az információs rendszerekkel és az interoperabilitással foglalkozó magas szintű szakértői csoportot annak érdekében, hogy megoldást találjon a központi uniós határigazgatási és biztonsági rendszerek közötti interoperabilitás fokozásával kapcsolatos jogi, technikai és operatív kihívásokra, ideértve azok szükségességét, a műszaki megvalósíthatóságot, az arányosságot és az adatvédelmi vonatkozásokat. A magas szintű szakértői csoport zárójelentését 2017. májusában tették közzé. A jelentés ajánlásokat fogalmazott meg az EU információs rendszereinek és azok interoperabilitásának megerősítésére és fejlesztésére. Az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége, az európai adatvédelmi biztos és a terrorizmus elleni küzdelem uniós koordinátora egyaránt aktívan részt vettek a szakértői csoport munkájában. Mindegyikőjük támogató nyilatkozatot tett, egyben elismerve, hogy a fejlesztések során foglalkozni kell az alapvető jogokkal és az adatvédelemmel kapcsolatos szélesebb körű kérdésekkel. Az Európai Parlament Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottsága titkárságának, valamint a Tanács Főtitkárságának képviselői megfigyelőként kapcsolódtak be a csoport munkájába. A magas szintű munkacsoport következtetése szerint az interoperabilitáshoz vezető alábbi gyakorlati megoldás irányába való elmozdulás szükséges és műszakilag megvalósítható, és ezek a lehetőségek elvileg képesek operatív előnyöket biztosítani, és megvalósításuk eleget tesz az adatvédelmi követelményeknek. A szakértői csoport jelentésére és ajánlásaira építve a Bizottság a hatékony és valódi biztonsági unió megvalósításáról szóló hetedik eredményjelentésben új megközelítést fogalmazott meg a határokra, a biztonságra és a migrációkezelésre vonatkozó adatok kezelése terén, amely szerint valamennyi központi uniós határigazgatási, biztonsági, és migrációkezelési információs rendszer interoperábilis lenne az alapvető jogok teljes mértékű tiszteletben tartása mellett. A Bizottság bejelentette azon szándékát, hogy létrehoz egy olyan európai keresőportált, amely képes a biztonság, a határigazgatás és a migrációkezelés terén az összes érintett uniós rendszer egyidejű lekérdezésére, lehetőség szerint egyszerűbb szabályokat alkalmazva a bűnüldözési célú hozzáférés esetében, továbbá e rendszerek számára közös biometrikus megfeleltetési szolgáltatást (adott esetben találat megjelölés funkciót) és közös személyazonosítóadat-tárat hozzon létre. Bejelentette azon szándékát, hogy a lehető leghamarabb az interoperabilitásra vonatkozó jogalkotási javaslatot nyújt be. Az Európai Tanács 2017. júniusi következtetései újólag megerősítették a cselekvés szükségességét. A Bel- és Igazságügyi Tanács 2017. júniusi következtetéseire építve az Európai Tanács felkérte a Bizottságot, hogy mielőbb készítse el a magas szintű szakértői csoport ajánlásait tartalmazó jogszabálytervezetet. Ez a kezdeményezés egyben válasz a Tanács felhívására, amely az egyszerűsítés, a konzisztencia és a hatékonyság fokozása, valamint az operatív igények nagyobb mértékű figyelembevétele érdekében a különböző bel- és igazságügyi adatbázisokhoz való bűnüldözési célú hozzáférésre vonatkozó átfogó keret kidolgozását sürgette. A Bizottság 2018 évi munkaprogramjával összefüggésben bejelentette, hogy 2017 végéig javaslatot terjeszt elő az információs rendszerek kölcsönös átjárhatóságáról, hogy fokozza azokat az erőfeszítéseket, , amelyek célja, hogy hogy az Európai Unió – az alapvető jogok maradéktalan tiszteletben tartása mellett – biztonságosabb társadalommá váljon. •A javaslat célkitűzései E kezdeményezés általános célkitűzései a schengeni külső határok igazgatásának javítására és az Európai Unió belső biztonságához való hozzájárulásra irányuló, a Szerződéseken alapuló célokból erednek. Továbbá a Bizottság szakpolitikai döntéseiből és a vonatkozó (európai) tanácsi következtetésekből is származnak. Ezeket a célkitűzéseket az európai migrációs stratégia és az azt követő közlemények – többek között a schengeni vívmányok megőrzéséről és megerősítéséről szóló közlemény, az európai biztonsági stratégia, valamint a hatékony és valódi biztonsági unió érdekében kifejtett bizottsági munka és az elért eredményekről szóló jelentések – tovább részletezik. A javaslat célkitűzései szorosan kapcsolódnak a fentiekhez, egyben építenek a 2016. áprilisi közleményre és a magas szintű szakértői csoport megállapításaira. A javaslat konkrét célkitűzései a következők: 1.annak biztosítása, hogy a végfelhasználók – különösen a határőrök, a bűnüldöző szervek tagjai, a bevándorlási tisztviselők és az igazságügyi hatóságok gyors, gördülékeny, rendszeres és ellenőrzött hozzáféréssel rendelkezzenek a feladataik ellátásához szükséges információkhoz; 2.megoldás nyújtása az azonos biometrikus adatsorhoz kapcsolódó többszörös személyazonosságok felderítésére, a jóhiszemű személyek helyes azonosítása és a személyazonossággal való visszaélések elleni küzdelem biztosításának kettős céljával; 3.a harmadik országbeli állampolgárok rendőrség által végzett személyazonosság-ellenőrzésének megkönnyítése a tagállamok területén; valamint 4.a bűnüldöző hatóságok nem bűnüldözési célú uniós információs rendszerekhez való hozzáférésének megkönnyítése és észszerűsítése azon esetekben, amikor ez súlyos bűncselekmények és a terrorizmus megelőzéséhez, nyomozásához, felderítéséhez vagy büntetőeljárás alá vonásához szükséges. Ezen elsődleges operatív célkitűzéseken kívül ez a javaslat a következőkhöz is hozzá fog járulni:

·a meglévő és jövőbeli uniós információs rendszerek tagállami technikai és operatív végrehajtásának megkönnyítése, ·a megfelelő rendszerekre vonatkozó adatbiztonsági és adatvédelmi feltételek megerősítése és egyszerűsítése; valamint ·az érintett rendszerek adatminőségi előírásainak javítása és harmonizálása. Végezetül, ez a javaslat rendelkezéseket tartalmaz az egységes üzenetformátum (UMF), mint a bel- és igazságügy területén az információs rendszerek fejlesztésére vonatkozó uniós szabvány létrehozására és irányítására, valamint a jelentések és statisztikák központi adattárának létrehozására. •A javaslat tárgya Az ugyanezen a napon bemutatott párjával együtt az interoperabilitásra vonatkozó javaslat középpontjában a központi szinten működő uniós biztonsági, határigazgatási és migrációkezelési információs rendszerek állnak, amelyek közül három már létezik, egy további a megvalósulás küszöbén áll, két másik pedig a társjogalkotók által tárgyalás szakaszában tart. Minden rendszernek megvannak a saját céljai, jogalapjai, szabályai, felhasználói csoportjai és intézményi háttere. A már létező három központosított információs rendszer a következő: ·a Schengeni Információs Rendszer (SIS), amely a személyekre (beléptetés vagy tartózkodás megtagadása, uniós elfogatóparancs, eltűnt személyek, jogsegély bírósági eljárásokban, rejtett és célzott ellenőrzések) és tárgyakra (beleértve az elveszett, ellopott és érvénytelenített személyazonosító okmányokat vagy úti okmányokat) vonatkozó figyelmeztető jelzések széles skáláját tartalmazza; ·az Eurodac rendszer, amely a menedékkérők és a harmadik országok azon állampolgárainak ujjlenyomat-adatait tartalmazza, akik szabálytalanul lépték át a külső határokat, vagy jogellenesen tartózkodnak valamely tagállamban; valamint ·a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumokkal kapcsolatos adatokat tartalmazó Vízuminformációs Rendszer. Ezen meglévő rendszereken túlmenően a Bizottság 2016–2017-ban az alábbi három új, központosított uniós információs rendszerre tett javaslatot: ·a határregisztrációs rendszer, amelynek jogalapjáról most született meg a megállapodás, és amely az útlevelek manuális bélyegzésének jelenlegi rendszerét fogja felváltani, és elektronikus nyilvántartásba fogja venni a rövid távú tartózkodás céljából a schengeni térségbe látogató harmadik országbeli állampolgárok nevét, az útiokmányuk típusát, biometrikus azonosítóikat, valamint be- és kilépésük időpontját és helyét; ·a javasolt Európai Utasinformációs és Engedélyezési Rendszer (ETIAS), amely – elfogadását követően – nagyrészt automatizált rendszer lenne, amely a vízummentességet élvező harmadik országbeli állampolgárok által a schengeni térségbe való beutazásuk előtt benyújtott információk összegyűjtésére és ellenőrzésére szolgálna; valamint ·a javasolt, harmadik országok állampolgáraira vonatkozó Európai Bűnügyi Nyilvántartási Információs Rendszere (ECRIS-TCN rendszer), amely a harmadik országok állampolgáraival szemben az EU-ban hozott korábbi büntetőítéletekre vonatkozó információk cseréjére szolgáló elektronikus rendszer. Ez a hat rendszer kiegészíti egymást és – a schengeni információs rendszer (SIS) kivételével – kizárólag a harmadik országok állampolgáraira összpontosít. A rendszerek segítséget nyújtanak a nemzeti hatóságoknak a határok igazgatásához, a migráció terén, a vízumkérelmek feldolgozásához és a menekültügyben, valamint a bűnözés és a terrorizmus elleni küzdelemhez. Ez utóbbi különösen a SIS-re vonatkozik, amely jelenleg a legszélesebb körben használt eszköz bűnüldözési információk megosztására. Ezen, uniós szinten központilag irányított információs rendszerek mellett e javaslat hatálya kiterjed az Interpol ellopott és elvesztett úti okmányokat tartalmazó adatbázisára (SLTD) is, amelyet a Schengeni határellenőrzési kódex rendelkezései alapján az EU külső határainál rendszeresen lekérdeznek, valamint az Interpol-körözésben megjelölt úti okmányok adatbázisára (TDAWN) is. Ide tartoznak az Europol adatai is, amennyiben ez szükségek a javasolt ETIAS-rendszer működéséhez és a tagállamoknak való segítségnyújtáshoz, amikor azok a súlyos bűncselekményekre és a terrorizmusra vonatkozó adatokat kérdezik le. A nemzeti információs rendszerek és a decentralizált uniós információs rendszerek nem tartoznak e kezdeményezés hatálya alá. Amennyiben bizonyítást nyer, hogy szükség van olyan decentralizált rendszerekre, mint amelyeket a prümi keretben működtetnek, az utas-nyilvántartási adatállományról (PNR) szóló irányelv és az előzetes utasinformációs irányelv egy későbbi szakaszban hozzákapcsolható az e kezdeményezés keretében javasolt egy vagy több alkotóelemhez. A schengeni vívmányok határokra és vízumokra vonatkozó fejlesztését jelentő kérdések, valamint a rendőrségi együttműködéssel kapcsolatos schengeni vívmányokat érintő vagy a schengeni vívmányokhoz nem kapcsolódó egyéb rendszerek közötti különbségtétel tiszteletben tartása érdekében ez a javaslat a vízuminformációs rendszerhez, a jelenleg az 1987/2006/EK rendelet által szabályozott schengeni információs rendszerhez, a határregisztrációs rendszerhez és az európai utazási információs és engedélyezési rendszerhez való hozzáféréssel foglalkozik.

•Az interoperabilitás megvalósításához szükséges műszaki elemek E javaslat céljainak elérése érdekében a következő négy interoperabilitási elemnek kell megvalósulnia: ·az európai keresőportál — EKP ·közös biometrikus megfeleltetési szolgáltatás — közös BMS ·közös személyazonosítóadat-tár — CIR ·többszörös személyazonosságot felismerő rendszer — MID Az e javaslatot kísérő hatásvizsgálatról szóló bizottsági szolgálati munkadokumentum részletesen ismerteti a fenti alkotóelemek mindegyikét. A négy elem együttesen a következő interoperabilitási megoldáshoz vezet: E négy elem célkitűzései és működése a következőképpen foglalható össze: 1. Az európai keresőportál (EKP) az az összetevő, amely lehetővé tenné a többi rendszer (központi SIS, Eurodac, VIS, a jövőbeli határregisztrációs rendszer, a javasolt ETIAS és ECRIS-TCN rendszerek, valamint a megfelelő Interpol-rendszerek és Europol adatok) egyidejű lekérdezését a személyazonosító adatok (mind személyazonosító, mind biometrikus) felhasználásával. Biztosítaná, hogy az uniós információs rendszerek felhasználói gyors, gördülékeny, rendszeres és ellenőrzött hozzáféréssel rendelkezzenek a feladataik ellátásához szükséges információkhoz. Az európai keresőportálon keresztül történő lekérdezés haladéktalanul, néhány másodperc alatt összegyűjtené az információkat azokból a különböző rendszerekből, amelyekhez a felhasználó jogilag engedélyezett hozzáféréssel rendelkezik. A lekérdezés céljától és a kapcsolódó hozzáférési jogoktól függően az EKP többféle konfigurációban valósulna meg. Az EKP nem kezel semmilyen új adatot, és nem tárolja az adatokat; egyablakos ügyintézési pontként vagy „üzenetközvetítőként” működne a különböző központi rendszerekben való keresés és a szükséges információk zökkenőmentes lekérdezése érdekében, és ezt az alapul szolgáló rendszerek hozzáférés-ellenőrzési és adatvédelmi követelményeinek teljes mértékű tiszteletben tartásával tenné. Az ESP megkönnyítené a meglévő uniós információs rendszerek helyes és engedélyezett használatát, és könnyebbé és olcsóbbá tenné a tagállamok számára a rendszerekben való lekérdezést és ezek használatát a szabályozó jogi eszközökkel összhangban. 2. A közös biometrikus megfeleltetési szolgáltatás (közös BMS) lehetővé tenné, hogy a biometrikus adatok (ujjlenyomatok és arcképmások) lekérdezése és összehasonlítása több központi rendszerből (különösen a SIS-ből, az Eurodac-ból, a VIS-ből, a jövőbeli határregisztrációs rendszerből és a javasolt ECRIS-TCN rendszerből) történjen. A javasolt ETIAS nem tartalmaz biometrikus adatokat, és ezért nem kapcsolódna a közös BMS-hez. Miközben a meglévő központi rendszerek (SIS, Eurodac, VIS) jelenleg a biometrikus adatok tekintetében külön-külön saját keresőmotorokkal rendelkeznek, a közös biometrikus megfeleltetési szolgáltatás közös platformot biztosítana, ahol az adatokat egyidejűleg kérdeznék le és hasonlítanák össze. A közös BMS jelentős előnyökkel járna a biztonság, a költségek, a karbantartás és az üzemeltetés terén azáltal, hogy öt helyett egyetlen technológiai összetevőre támaszkodik. A biometrikus adatokat (ujjnyomatokat és arcképmásokat) kizárólag az alapul szolgáló rendszerek tárolják. A közös BMS létrehozná és megőrizné a biometrikus minták matematikai leképezését (egy sablont), de törölné a tényleges adatokat, amelyek így továbbra is egy helyen, egyetlen példányban tárolnák. A közös BMS lenne az egyik kulcsfontosságú elem a különböző központi rendszerekben az ugyanazon személyre vonatkozó adathalmazok és különböző felvett személyazonosságok közötti kapcsolatok felderítéséhez. Közös BMS nélkül a három másik alkotóelem egyike sem lesz működőképes. 3. A közös személyazonosítóadat-tár (CIR) lenne a közös elem az Eurodac-ban, a VIS-ben, a jövőbeli határregisztrációs rendszerben, a javasolt ETIAS-ban és a javasolt ECRIS-TCN rendszerben rögzített, harmadik országbeli állampolgárokra vonatkozó személyazonosító és biometrikus adatok tárolásához. Az említett öt központi rendszer mindegyike egyedi okokból rögzíti vagy fogja rögzíteni a személyazonosító adatokat a konkrét személyek vonatkozásában. Ez nem változna. A releváns személyazonosító adatokat a CIR-ben tárolnák, de továbbra is az adatokat rögzítő megfelelő rendszerhez tartoznának. A CIR nem tartalmazna SIS-adatokat. A nemzeti másolatokat, a részleges nemzeti másolatokat és a lehetséges nemzeti biometrikus rendszereket tartalmazó SIS összetett műszaki felépítése olyan mértékben bonyolulttá tenné a CIR-t, hogy az technikailag és pénzügyileg már nem lenne megvalósítható.

A CIR fő célja, hogy megkönnyítse a harmadik országbeli állampolgárok személyazonosságának megállapítását. Az adattár növelné a műveletek sebességét, javítaná a hatékonyságot és a méretgazdaságosságot. A CIR létrehozása szükséges a harmadik országok állampolgárai személyazonosságának hatékony ellenőrzéséhez, beleértve a valamely tagállam területén történő azonosítást is. Ezenkívül azáltal, hogy az CIR találat jelzése funkcióval is rendelkezne, lehetővé válna az adatoknak az CIR hatálya alá tartozó bármelyik rendszerben való meglétének (vagy hiányának) egyszerű találat-nincs találat értesítés útján történő ellenőrzése. Ily módon a CIR elősegítené a bűnüldöző hatóságok nem bűnüldözési információs rendszerekhez való hozzáférésének egyszerűsítését is, fenntartva ugyanakkor az adatvédelmi biztosítékok magas szintű védelmét (lásd a kétlépcsős bűnüldözési célú hozzáférésről szóló részt). A CIR által lefedett öt rendszer közül a jövőbeli határregisztrációs rendszer, a javasolt ETIAS és a javasolt ECRIS-TCN rendszer olyan új rendszerek, amelyeket még ki kell fejleszteni. A jelenlegi Eurodac nem tartalmaz személyazonosító adatokat; ezt a kiterjesztést az Eurodac új jogalapjának elfogadását követően dolgozzák ki. A jelenlegi VIS tartalmaz személyazonosító adatokat, de a VIS és a jövőbeli határregisztrációs rendszer között szükséges interakciók szükségessé teszik a meglévő VIS frissítését. A CIR létrehozására ezért a megfelelő időpontban kerülne sor. Ez semmilyen módon nem jelentené a meglévő adatok megkettőzését. Technikai szempontból a CIR-t a határregisztrációs rendszer/ETIAS platform alapján alakítanák ki. 4. A többszörös személyazonosságot felismerő rendszer (MID) azt ellenőrizné, hogy a lekérdezett személyazonosító adatok a hozzá kapcsolódó rendszerek közül többen is megtalálhatóak-e. A MID azokra a rendszerekre terjed ki, amelyek a CIR-ben tárolnak személyazonosító adatokat (Eurodac, VIS, a jövőbeni határregisztrációs rendszer, a javasolt ETIAS és a javasolt ECRIS-TCN), valamint a SIS-re. A MID lehetővé tenné az azonos biometrikus adathalmazhoz kapcsolódó többszörös személyazonosságok felderítését, a jóhiszemű személyek helyes azonosítása és a személyazonossággal való visszaélések elleni küzdelem biztosításának kettős céljával. A MID lehetővé tenné annak megállapítását, hogy különböző nevek ugyanahhoz a személyhez tartoznak. Ez egy olyan innováció, amelyre szükség van a biztonság súlyos megsértését jelentő személyazonosságokkal való visszaéléssel szembeni hatékony fellépéshez. A MID csak azokat a személyazonosító rekordokat mutatná, amelyek között a különböző központi rendszerekben kapcsolat van. Ezek a kapcsolatokat a közös biometrikus megfeleltetési szolgáltatásnak a biometrikus adatok alapján történő használatával észlelnék, és azokat a kapcsolat létrehozását eredményező információs rendszerben az adatot rögzítő hatóságnak meg kellene erősítenie vagy el kellene utasítania. A MID engedélyezett felhasználóinak e feladatban való segítése érdekében a rendszernek a feltárt kapcsolódásokat négy kategóriába kell besorolnia: ·Sárga kapcsolat – azonos személy potenciálisan különböző személyazonosságai. ·Fehér kapcsolat – annak megerősítése, hogy a különböző személyazonosságok ugyanahhoz a jóhiszemű személyhez tartoznak ·Zöld kapcsolat – annak megerősítése, hogy különböző jóhiszemű személyek ugyanazon személyazonossághoz tartoznak · Vörös kapcsolat – annak gyanúja, hogy ugyanaz a személy jogellenesen használt különböző személyazonosságokat. Ez a javaslat tartalmazza azok az eljárásokat, amelyeket e különböző kategóriák kezelése érdekében be kellene vezetni. Az érintett jóhiszemű személyek személyazonosságát a lehető leggyorsabban meg kellene állapítani a sárga kapcsolat megerősített zöld vagy fehér kapcsolatra változtatásával a szükségtelen kellemetlenségek elkerülése érdekében. Másrészről azonban ha az értékelés piros kapcsolat megerősítését vagy sárga kapcsolat pirosra változtatását eredményezi, megfelelő intézkedésekre kerülne sor. • A közös személyazonosítóadat-tár által biztosított kétlépcsős bűnüldözési célú hozzáférés A bűnüldözés az Eurodac, a VIS, a jövőbeni határregisztrációs rendszer és a javasolt ETIAS másodlagos vagy kiegészítő célkitűzése. Ennek eredményeként bűnüldözési célokból korlátozottan lehet hozzáférni az e rendszerekben tárolt adatokhoz. A bűnüldöző hatóságok kizárólag a terrorizmus és más súlyos bűncselekmények megelőzése, kivizsgálása, felderítése vagy büntetőeljárás alá vonása céljából tekinthetnek be közvetlenül az említett nem bűnüldözési információs rendszerekbe. Ezenkívül az érintett rendszerekre különböző hozzáférési feltételek és biztosítékok vonatkoznak, és ezek némelyike lassíthatja a rendszerek e hatóságok általi jogszerű használatát. Általánosabban, az előzetes keresés elve korlátozza a tagállami hatóságok abban, hogy indokolt bűnüldözési célokból lekérdezéseket hajtsanak végre a rendszerekben, és ez a szükséges információk feltárásának elmaradásához vezethet. 2016. áprilisi közleményében a Bizottság elismerte, hogy – az adatvédelmi követelmények tiszteletben tartása mellett – optimalizálni kell a rendelkezésre álló eszközöket bűnüldözési célokra. A magas szintű szakértői csoport keretében a tagállamok és az érintett ügynökségek megerősítették és ismételten hangsúlyozták ennek szükségességet. A fentiek fényében ez a javaslat az ún. találat megjelölés funkcióval ellátott CIR létrehozása révén lehetőséget teremt arra, hogy egy kétlépéses adatbetekintési megközelítés alkalmazásával hozzá lehessen férni a határregisztrációs rendszerhez, a VIS-hez, az ETIAS-hoz és az Eurodac-hoz. Ez a kétlépéses megközelítés nem változtatna azon a tényen, hogy a bűnüldözés e rendszerek szigorúan járulékos célja, ezért szigorú hozzáférési szabályokat kellene követni. Első lépésként a bűnüldözési tisztviselő lekérdezne egy adott személyt annak személyazonosságának, úti okmányának vagy biometrikus adatainak felhasználásával annak ellenőrzése érdekében, hogy tárolnak-e a keresett személyre vonatkozó információt a CIR-ben. Amennyiben van ilyen adat, a tisztviselő által kapott válaszban szerepelni fog, hogy mely uniós információs rendszer(ek) tárol(nak) adatokat erről a személyről (találat). A tisztviselőnek az alapul szolgáló rendszerek egyikében sem lenne tényleges hozzáférése az adatokhoz. A második lépésben a tisztviselő egyedileg kérheti az adatokat tartalmazó rendszerekhez való hozzáférést annak érdekében, hogy az egyes érintett rendszerekre vonatkozó meglévő szabályokkal és eljárásokkal összhangban megkapja a teljes aktát az érintett személyről. A második lépéses hozzáférést továbbra is a kijelölt hatóság általi előzetes engedélyezéshez kötnék, valamint ekkor is szükség lenne speciális felhasználóazonosítóra és naplózásra. Ez az új megközelítés többletértékkel járna a bűnüldöző hatóságok számára is a MID-beli esetleges kapcsolatok miatt. A MID segítségével a CIR azonosítani tudná a fennálló kapcsolatokat, ami még pontosabbá teszi a keresést. A MID jelezné, hogy a személy különböző személyazonossági adatokkal szerepel-e különböző információs rendszerekben. A kétlépéses adatbetekintési megközelítés különösen hasznos azokban az esetekben, amikor a terrorista bűncselekmény vagy más súlyos bűncselekmény gyanúsítottja, elkövetője vagy feltételezett áldozata ismeretlen. Ezek az esetekben ugyanis az CIR egyetlen kereséssel lehetővé tenné azon információs rendszer azonosítását, amely tartalmazza az érintett személyre vonatkozó adatokat. Ennek révén a többi tagállam nemzeti adatbázisaiban és automatikus ujjnyomat-azonosító rendszereiben a 2008/615/IB határozat szerinti előzetes keresések (a prümi ellenőrzés) jelenlegi feltételei feleslegessé válnak.

Az új adatbetekintési konzultációs megközelítés akkor lépne hatályba, amikor az interoperabilitáshoz szükséges elemek teljes mértékben működőképesek lesznek. •A javaslat további elemei az interoperabilitást lehetővé tevő elemek támogatására 1. A fenti elemeken túl e rendelettervezet a jelentések és statisztikák központi adattárának (CRRS) létrehozására is javaslatot tesz. Ez az adattár lehetővé teszi (névtelen) statisztikai adatokat tartalmazó jelentések létrehozását és megosztását a szakpolitikákra, a működésre és az adatminőségre vonatkozó célokból. Az a jelenlegi gyakorlat, miszerint kizárólag az egyes informatikai rendszerekről gyűjtenek statisztikai adatokat, káros az adatbiztonságra és a teljesítményre nézve, és nem teszi lehetővé a rendszerek közötti adatmegfelelések feltárását. Az CRRS külön e célra szolgáló adattárat fog rendelkezésre bocsátani a SIS-ből, a VIS-ből, az Eurodac-ból, a jövőbeni határregisztrációs rendszerből, a javasolt ETIAS-ból, a javasolt ECRIS-TCN rendszerből, a közös személyazonosítóadat-tárból, a MID-ből és a közös biometrikus megfeleltetési szolgálatból nyert névtelen statisztikák számára. Az adattár lehetővé fogja tenni, hogy biztonságosan (a vonatkozó jogi eszközökben foglalt szabályozás szerint) meg lehessen osztani a jelentéseket a tagállamokkal, a Bizottsággal (beleértve az Eurostatot) és az uniós ügynökségekkel. A külön adattárak helyett egy központi adattár kifejlesztése alacsonyabb költségekkel és kevesebb erőfeszítéssel járna a rendszer létrehozása, működtetése és fenntartása tekintetében. Emellett magasabb szintű adatbiztonságot eredményezne, mivel az adatok tárolása és a hozzáférés ellenőrzése egyetlen adattárban történne. 2. Ez a rendelettervezet azt is javasolja, hogy hozzák létre szabványként az egységes üzenetformátumot (UMF), amelyet uniós szinten alkalmaznának az eltérő rendszerek közötti, interoperábilisan zajló interakciók vezénylésére, ideértve az eu-Lisa által kifejlesztett és irányított rendszereket is. Ösztönözni kell továbbá a szabványnak az Europol és az Interpol általi használatát. Az UMF szabvány közös és egységes technikai nyelvet vezet be az adatelemek, különösen a személyek és (úti) okmányok elemeinek leírására és összekapcsolására. Az UMF használata az új információs rendszerek kifejlesztése során megkönnyíti a más rendszerekkel való integrációt és interoperabilitást, különösen azon tagállamok számára, amelyeknek interfészeket kell létrehozniuk ezen új rendszerekkel való kommunikációhoz. E tekintetben az új rendszerek kifejlesztése során az UMF kötelező használata az e rendeletben javasolt interoperabilitást lehetővé tevő elemek bevezetésének szükséges előfeltételének tekinthető. Annak érdekében, hogy az EU egészében biztosítva legyen az UMF-szabvány teljes körű bevezetése, a javaslat megfelelő irányítási struktúrát tartalmaz. A Bizottság tagállamokkal folytatott vizsgálóbizottsági eljárás keretében lenne felelős az UMF-szabvány létrehozásáért és fejlesztéséért. A schengeni társult államok, az uniós ügynökségek, valamint az UMF projektekben (mint az eu-Lisa, az Europol és az Interpol) részt vevő nemzetközi szervek is be fognak kapcsolódni. A javasolt irányítási struktúra létfontosságú az UMF számára a szabvány maximális felhasználhatóság és alkalmazhatóság biztosítása melletti kiterjesztéséhez. 3. Ez a rendelettervezet bevezeti továbbá az automatizált adatminőség-ellenőrzési mechanizmusok és a közös minőségi mutatók fogalmát, valamint azt, hogy a tagállamoknak a rendszerek töltése és használata során biztosítaniuk kell a legmagasabb szintű adatminőséget. Ha az adatok minősége nem a legmagasabb, az nemcsak azzal következménnyel járhat, hogy nem lehet azonosítani a keresett személyeket, hanem ártatlan emberek alapvető jogaira is kihathat. Az adatok emberi kezelők általi beviteléből eredő problémák leküzdése érdekében az automatikus érvényesítési szabályok megakadályozhatják, hogy a kezelők hibákat kövessenek el. A cél az lenne, hogy automatikusan azonosítsák a nyilvánvalóan hibás vagy ellentmondásos adatbeviteleket annak érdekében, hogy a származási tagállam ellenőrizhesse az adatokat, és el tudja végezni az esetlegesen szükséges korrekciós intézkedéseket. Ezt az eu-Lisa által készítendő rendszeres adatminőségi jelentések egészítenék ki. •Más jogi eszközökre gyakorolt következmények Ez a rendelettervezet párjával együtt olyan újításokat vezet be, amelyek szükségessé teszik az alábbi jogi eszközök módosítását is: ·az (EU) 2016/399 rendelet (a Schengeni határellenőrzési kódex) ·az (EU) 2017/2226 rendelet (a határregisztrációs rendszerről szóló rendelet) ·a 767/2008/EK rendelet (a VIS rendelet) ·a Tanács 2004/512/EK határozata (a VIS határozat) ·a Tanács 2008/633/IB határozata (a VIS/bűnüldözési célú hozzáférésről szóló határozat) ·[az ETIAS rendelet] ·[az Eurodac rendelet] ·[a SIS rendelet] ·[az ECRIS-TCN rendelet, beleértve az (EU) 2016/1624 rendelet (az Európai Határ- és Parti Őrségről szóló rendelet) megfelelő rendelkezéseit is]

· [az eu-LISA rendelet] Ez a javaslat és párja részletes rendelkezéseket tartalmaz a társjogalkotók által elfogadott, alábbi jogi eszközök jelenleg stabil szövege tekintetében szükséges változtatásokra vonatkozóan: a Schengeni határellenőrzési kódex, a határregisztrációs rendszerről szóló rendelet, a VIS-rendelet, a 2008/633/IB tanácsi határozat és a 2004/512/EK tanácsi határozat A többi felsorolt eszközről (az ETIAS, az Eurodac, a SIS, az ECRIS-TCN, és az eu-Lisa rendeletek) jelenleg folynak a tárgyalások az Európai Parlament és a Tanács között. Ezen eszközök esetében ezért ebben a szakaszban nem lehetséges a szükséges módosítások meghatározása. A Bizottság minden egyes eszköz vonatkozásában a vonatkozó rendelettervezetekkel kapcsolatos politikai megállapodás elérését követő két héten belül két héten belül előterjeszti az ilyen módosításokat. •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel Ez a javaslat a 2016. áprilisi, a határigazgatás és a biztonság erősítését szolgáló, szilárd és intelligens információs rendszerek című közlemény által elindított tágabb folyamat, és az információs rendszerekkel és az interoperabilitással foglalkozó magas szintű szakértői csoport ezt követő munkájának keretébe illeszkedik. A cél az alábbi három célkitűzés megvalósítása: a) a meglévő információs rendszerek előnyeinek megerősítése és maximalizálása; b) az információs rendszerek hiányosságainak kezelése új információs rendszerek létrehozásával; c) e rendszerek interoperabilitásának javítása. Az első célkitűzéssel kapcsolatban a Bizottság 2016. decemberében javaslatokat fogadott el a meglévő Schengeni Információs Rendszer (SIS) további megerősítésére vonatkozóan. Az Eurodac-kal kapcsolatban a Bizottság 2016. májusi javaslatát követően felgyorsultak a felülvizsgált jogalapra vonatkozó tárgyalások. Jelenleg előkészítés alatt áll a Vízuminformációs Rendszer (VIS) új jogalapjára vonatkozó javaslat is, amely 2018 második negyedévében kerül benyújtásra. Ami a második célkitűzést illeti, a Bizottságnak a határregisztrációs rendszer létrehozására vonatkozó 2016. áprilisi javaslatával kapcsolatos tárgyalások már 2017 júliusában lezárultak, amikor a társjogalkotók politikai megállapodást értek el, amelyet az Európai Parlament 2017 októberében erősített meg, és amelyet a Tanács 2017 novemberében fogadott el hivatalosan. A jogalap 2017 decemberében lép hatályba. Megkezdődtek az Európai Utasinformációs és Engedélyezési Rendszer (ETIAS) létrehozására vonatkozó 2016. novemberi javaslattal kapcsolatos tárgyalások, és várhatóan a következő hónapokban le is fognak zárulni. 2017 júniusában a Bizottság javaslatot tett egy másik információs hiányosság kezelésére vonatkozó jogalapra, a harmadik országok állampolgáraira vonatkozó Európai Bűnügyi Nyilvántartási Információs Rendszerre (ECRIS-TCN rendszer). A társjogalkotók ezzel kapcsolatban is jelezték, hogy a jogalap mielőbbi elfogadására törekednek Ez a javaslat a 2016. áprilisi közleményben meghatározott harmadik célkitűzéssel foglalkozik. •A bel- és igazságügy területére vonatkozó egyéb uniós szakpolitikákkal való összhang Ez a javaslat és a párhuzamos javaslat eleget tesz és megfelel az európai migrációs stratégiának és az azt követő közleményeknek – többek között a schengeni vívmányok megőrzéséről és megerősítéséről szóló közleménynek, az európai biztonsági stratégiának, valamint a hatékony és valódi biztonsági unió megvalósítása érdekében kifejtett bizottsági munkának és az elért eredményekről szóló jelentéseknekk. Összhangban áll más uniós szakpolitikákkal, különösen az alábbiak szerint: ·Belső biztonság: az európai biztonsági stratégia kimondja, hogy a határokon átnyúló bűnözés és terrorizmus megelőzése érdekében alapvető fontosságúak a határigazgatás közös, magas szintű normái. Ez a javaslat hozzájárul a belső biztonság magas szintjének eléréséhez azáltal, hogy olyan eszközöket kínál a hatóságok számára, amelyek gyors, gördülékeny, rendszeres és ellenőrzött hozzáférést biztosítanak az általuk igényelt információkhoz. ·Menekültügy: a javaslat kiterjed az Eurodac-ra, mint az interoperabilitás körébe tartozó központi uniós rendszerek egyikére. ·A külső határok igazgatása és biztonsága: a javaslat megerősíti az Unió külső határainak hatékony ellenőrzéséhez hozzájáruló SIS- és VIS-rendszereket, a jövőbeli határregisztrációs rendszert, valamint a javasolt ETIAS és ECRIS-TCN rendszert. 2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG •Jogalap E javaslat fő jogalapja az Európai Unió működéséről szóló szerződés alábbi cikkei lesznek: 16. cikk (2) bekezdése, 74. cikk, 77. cikk (2) bekezdésének a), b), d) és e) pontja.

A 16. cikk (2) bekezdése szerint az Unió jogosult természetes személyeknek az uniós intézmények, szervek és hivatalok által, illetve az uniós jog alkalmazási körébe tartozó tevékenységeik során a személyes adataiknak a tagállamok által végzett feldolgozása tekintetében történő védelmére, valamint az ilyen adatok szabad áramlására vonatkozó szabályokat megállapítani. A 74. cikk értelmében a Tanács intézkedéseket fogadhat el a tagállamok illetékes szervezeti egységei közötti igazgatási együttműködés biztosítására a szabadság, a biztonság és a jogérvényesülés terén. A 77. cikk (2) bekezdésének a), b), d) és e) pontja értelmében az Európai Parlament és a Tanács intézkedéseket fogadhat el a vízumokra és az egyéb rövid távú tartózkodásra jogosító tartózkodási engedélyekre vonatkozó közös politikára, a külső határokat átlépő személyek ellenőrzésére, a külső határok integrált határigazgatási rendszerének fokozatos bevezetéséhez szükséges valamennyi intézkedésekre, valamint a belső határok átlépésekor a személyek – állampolgárságuktól független – mindenfajta ellenőrzés alóli mentességére vonatkozóan. •Szubszidiaritás Az EU-n belüli szabad mozgáshoz szükség van arra, hogy az Unió külső határait hatékonyan igazgassák a biztonság garantálása érdekében. A tagállamok ezért megállapodtak abban, hogy ezeket a kihívásokat közösen kezelik, különösen azáltal, hogy a bel- és igazságügy területén központosított uniós rendszereken keresztül megosztják az információkat. Ezt az Európai Tanács és a Tanács által – különösen a 2015 óta – elfogadott különböző következtetések is megerősítik. A belső határellenőrzés hiánya megköveteli a schengeni külső határok hatékony igazgatását, ami azzal jár, hogy minden egyes tagállamnak vagy schengeni társult országnak ellenőriznie kell a külső határokat a többi schengeni állam nevében. Következésképpen egyetlen tagállam sem képes egymaga kezelni az irreguláris migrációt és a határokon átnyúló bűnözést. Azok a harmadik országbeli állampolgárok, akik belső határellenőrzés nélkül lépnek a térségbe, azon belül szabadon utazhatnak. A belső határok nélküli térségben közös fellépésre van szükség az irreguláris bevándorlás, a nemzetközi bűnözés és a terrorizmus ellen, többek között a személyazonossággal való visszaélés felderítése révén, és erre csak uniós szinten van eredményesen lehetőség. A legfontosabb közös uniós szintű információs rendszerek készen állnak, vagy fejlesztésük folyamatban van. Az említett információs rendszerek közötti fokozott interoperabilitáshoz mindenképpen uniós szintű fellépésre van szükség. A javaslat középpontjában az eu-Lisa által működtetett központi rendszerek hatékonyságának növelése és eredményesebb használata áll. A tervezett intézkedések léptéke és hatásai miatt az alapvető célkitűzéseket csak uniós szinten lehet hatékonyan és módszeresen elérni. •Arányosság Amint az a javasolt rendeletet kísérő hatásvizsgálatban részletesen kifejtésre került, a javaslatban szereplő szakpolitikai választások arányosnak tekinthetők. Nem lépnek túl az elfogadott célkitűzések eléréséhez szükséges mértéken. Az európai keresőportál (EKP) szükséges eszköz a meglévő és jövőbeli uniós információs rendszerek engedélyezett használatának megerősítéséhez. AZ EKP adatkezelésre gyakorolt hatása korlátozott. Az EKP a különböző felhasználói profiljaira, az általuk hozzáférhető adatokra és információs rendszerekre vonatkozó információkon, valamint a felhasználásra vonatkozó naplófájlokon kívül nem fog adatokat tárolni. Az EKP üzenetközvetítőként, támogatóként és segítőként betöltött szerepe arányos, szükséges és korlátozott a keresési és hozzáférési jogok tekintetében az információs rendszerekre vonatkozó jogalapok és az interoperabilitásról szóló javasolt rendelet felhatalmazása alapján. A közös biometrikus megfeleltetési szolgáltatás (közös BMS) szükséges az EKP, a közös személyazonosítóadat-tár és a többszörös személyazonosságot felismerő rendszer működéséhez, továbbá megkönnyíti a meglévő és jövőbeli e területhez tartozó uniós információs rendszerek használatát és karbantartását. Működése lehetővé teszi a különböző forrásokból származó biometrikus adatban történő hatékony, zavartalan és módszeres keresést. A biometrikus adatokat az alapul szolgáló rendszerek tárolják és őrzik meg. A közös BMS sablonokat hoz létre, de elveti a tényleges képeket. Az adatok így egy helyen, egyszeresen tárolódnak. A közös személyazonosítóadat-tár (CIR) szükséges a harmadik országbeli állampolgárok megfelelő azonosításához, például a schengeni térségen belüli személyazonosság-ellenőrzés során. A CIR a többszörös személyazonosságot felismerő rendszer működését is támogatja, és ezért szükséges elem a jóhiszemű utazók személyazonossága ellenőrzésének megkönnyítése és a személyazonossággal való visszaélés elleni küzdelem kettős céljának eléréséhez. E célból a CIR-hez csak azon felhasználók férhetnek hozzá, akiknek feladataik ellátásához szükségük van erre az információra (ami megköveteli, hogy ezek az ellenőrzések az Eurodac, az VIS, a jövőbeli határregisztrációs rendszer, a javasolt ETIAS és a javasolt ECRIS-TCN rendszerek új kiegészítő céljává váljanak). Az adatkezelési folyamatok szigorúan a cél eléréséhez szükséges mértékre korlátozódnak, és a hozzáférési jogok tiszteletben tartása és a CIR-ben tárolt adatok szükséges minimumra szorításának biztosítása érdekében megfelelő biztosítékok lesznek beépítve. Az adatok minimalizálása és indokolatlan megkettőzésének elkerülése érdekében a CIR az alapjául szolgáló rendszerekben saját jogalapjuknak megfelelően tárolt, hozzáadott, módosított és törölt szükséges személyazonosító adatokat tartalmazza anélkül, hogy az adatokat lemásolná. Az adatmegőrzési feltételek teljes mértékben összhangban állnak a személyazonossági adatokat szolgáltató mögöttes információs rendszerek adatmegőrzési rendelkezéseivel. A többszörös személyazonosságot felismerő rendszerre (MID) a jóhiszemű utazók személyazonossága ellenőrzésének megkönnyítése és a személyazonossággal való visszaélés elleni küzdelem kettős céljának eléréséhez van szükség. A MID tartalmazni fogja az egynél több központi információs rendszerben szereplő személyek közötti kapcsolatokat, szigorúan csak az annak ellenőrzéséhez szükséges adatokra szorítkozva, hogy az adott személyt a különböző rendszerek különböző személyazonosságok alatt jogszerűen vagy jogellenesen rögzítették-e, valamint annak tisztázása érdekében, hogy két hasonló személyazonosító adatokkal rendelkező személy nem ugyanaz a személy-e. A MID-en és a közös BMS-en keresztül történő, a különféle rendszerekben szereplő egyéni fájlok között kapcsolatok feltárását célzó adatkezelést a feltétlenül szükséges minimumra kell korlátozni. A MID biztosítékokat fog tartalmazni a több jogszerű személyazonossággal rendelkező személyeket esetleg sújtó hátrányos megkülönböztetéssel vagy hátrányos döntésekkel szemben. •A jogi aktus típusának megválasztása A javaslat: az Európai Parlament és a Tanács rendelete. A javasolt jogszabály közvetlenül foglalkozik a központi uniós határigazgatási és biztonsági információs rendszerek üzemeltetésével, amelyek mindegyikét a rendeletek alapján hozták létre, vagy szándékoznak létrehozni. Az eu-LISA, amely az elemek tervezésére és fejlesztésére, valamint kellő időben a műszaki irányításra fog szolgálni, szintén rendelet útján jött létre. Ezért a rendelet a megfelelő jogi aktus. 3.AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI •Nyilvános konzultáció E javaslat előkészítése során a Bizottság 2017. júliusában nyilvános konzultációt indított annak érdekében, hogy összegyűjtse az érdekelt felek véleményét az interoperabilitás kérdéséről. A konzultáció során 18 hozzászólás érkezett a különféle érdekelt felektől, köztük a tagállamok kormányaitól, magánszektorbeli szervezetektől, más szervezetektől, például nem kormányzati szervezetektől és agytrösztöktől, valamint magánszemélyektől. Összességében a válaszok nagy vonalakban támogatták az interoperabilitásra vonatkozó javaslat alapját képező elveket. A válaszadók túlnyomó többsége egyetértett abban, hogy a konzultáció során a tényleges problémákat tárták fel, és hogy az interoperabilitási csomag által kitűzött célok megfelelőek. A válaszadók különösen úgy vélték, hogy a konzultációs dokumentumban vázolt alternatívák: ·segítenék a helyszínen levő személyzetet abban, hogy hozzáférhessenek a szükséges információkhoz; ·kiküszöbölnék az adatok párhuzamosságát, csökkentenék az átfedéseket és rávilágítanának az adatok közötti eltérésekre; ·a személyek – ideértve a több személyazonosággal rendelkezőket is – személyazonosságának megbízhatóbb megállapításához és a személyazonossággal való visszaélések csökkentéséhez vezetnének. A válaszadók egyértelmű többsége a javasolt alternatívák mindegyikét támogatta, és szükségesnek tartotta őket a kezdeményezés célkitűzéseinek eléréséhez; emellett hangsúlyozta válaszaiban, hogy határozott és egyértelmű adatvédelmi intézkedésekre van szükség, különösen a rendszerekben tárolt információkhoz való hozzáféréssel és az adatok megőrzésével kapcsolatban, valamint annak szükségességét, hogy a rendszerekben naprakész és magas színvonalú adatok álljanak rendelkezésre, és ezt intézkedések révén biztosítsák.

A javaslat előkészítése során valamennyi észrevételt figyelembe vették. •Eurobarométer-felmérés 2017 júniusában Eurobarométer tematikus felmérést végeztek, amelynek során kiderült, hogy az EU azon stratégiája, miszerint a bűnözés és a terrorizmus elleni küzdelem érdekében uniós szinten osztják meg az információkat, széles körű támogatottságot élvez: csaknem minden válaszadó (92 %) egyetért abban, hogy a nemzeti hatóságoknak tájékoztatniuk kell a többi tagállam hatóságait a bűnözés és a terrorizmus elleni hatékonyabb küzdelem érdekében. A válaszadók egyértelmű többsége (69 %) azon a véleményen volt, hogy a rendőrségnek és más nemzeti bűnüldöző hatóságoknak rendszeresen tájékoztatniuk kell a többi uniós országot. A válaszadók többsége minden tagállamban úgy véli, hogy minden esetben meg kell osztani az információkat. •Az információs rendszerekkel és az interoperabilitással foglalkozó magas szintű szakértői csoport Amint az már a bevezetésben is szerepelt, ez a javaslat az információs rendszerekkel és az interoperabilitással foglalkozó magas szintű szakértői csoport ajánlásaira épül. Ezt a csoportot 2016 júniusában hozták létre azzal a céllal, hogy megoldást találjon a központi uniós határigazgatási és biztonsági rendszerek interoperabilitásának megvalósítására vonatkozó alternatívákkal járó jogi, műszaki és operatív kihívásokra. A csoport széleskörű és átfogó képet adott a határigazgatás és bűnüldözés adatkezelési struktúrájáról, figyelembe véve a vámhatóságok szerepét, felelősségi köreit és rendszereit is. A csoport tevékenységében tagállamok, schengeni társult országok, valamint az uniós ügynökségek közül az eu-LISA, az Europol, az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal, az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség, valamint az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének szakértői vettek részt. A terrorizmus elleni küzdelem uniós koordinátora és az európai adatvédelmi biztos szintén teljes jogú tagként vett részt a szakértői csoport munkájában. Az Európai Parlament Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottsága titkárságának, valamint a Tanács Főtitkárságának képviselői megfigyelőként kapcsolódtak be a csoport munkájába. A magas szintű szakértői csoport zárójelentését 2017. májusában tették közzé. A zárójelentés hangsúlyozta, hogy a 2016. áprilisi közleményben megállapított strukturális hiányosságok kezelése érdekében cselekedni kell. A jelentés ajánlásokat fogalmazott meg az EU információs rendszereinek és azok átjárhatóságának megerősítésére és fejlesztésére. A csoport következtetése szerint az interoperabilitáshoz vezető európai keresőportál, a közös biometrikus megfeleltetési szolgáltatás és a közös személyazonosítóadat-tár irányába való elmozdulás szükséges és technikailag megvalósítható, és így elvileg egyaránt lehetséges operatív előnyöket biztosítani és eleget tenni az adatvédelmi követelményeknek. A csoport azt is javasolta, hogy vegyék fontolóra a bűnüldözési célú hozzáférés két lépéses megközelítésének további alternatíváját, amely a találat funkción alapul. Ez a rendelettervezet választ ad a magas szintű szakértői csoport adatminőségre, az egységes üzenetformátumra (UMF) és az adattárház létrehozására vonatkozó ajánlásaira is (itt a jelentések és statisztikák központi adattárjaként (CRRS) szerepel). Az e rendelettervezetben javasolt negyedik interoperabilitási összetevőt (a többszörös személyazonosságot felismerő rendszert) nem a magas szintű szakértői csoport határozta meg, hanem a további technikai elemzés és a Bizottság által végzett arányossági vizsgálat során merült fel. •Technikai tanulmányok A javaslat előkészítésének támogatása érdekében három tanulmány rendeltek. A Bizottság megbízásából az Unisys jelentést készített az európai keresőportál megvalósíthatósági tanulmányáról. Az eu-Lisa megrendelt egy technikai jelentést a Gartnertől (Unisys) a közös biometrikus megfeleltetési szolgáltatás fejlesztésének támogatása érdekében. A PWC technikai jelentést készített a Bizottságnak a közös személyazonosítóadat-tárról. •Hatásvizsgálat Ezt a javaslatot az SWD (2017) 473 bizottsági szolgálati munkadokumentumban ismertetett hatásvizsgálat támasztja alá. A Szabályozói Ellenőrzési Testület 2017. december 6-i ülésén megvizsgálta a hatásvizsgálat tervezetét, és december 8-án véleményt nyilvánított (fenntartásokkal pozitív), amelyben jelezte, hogy a hatásvizsgálatba be kell építeni a testület konkrét szempontokra vonatkozó ajánlásait. Ezek elsősorban az előnyben részesített szakpolitikai alternatívához kapcsolódó további olyan intézkedésekre vonatkoztak, amelyek egyszerűsítik az uniós információs rendszerekben tárolt adatokkal kapcsolatos végfelhasználói hozzáférési jogait, valamint olyan kérdésekre, amelyek az adatvédelemhez és az alapvető jogokhoz kapcsolódó garanciákat szemléltetik. A második fő szempont a Schengeni Információs Rendszer 2. opció szerinti integrálásának tisztázása volt, beleértve a hatékonyságot és a költségeket, hogy könnyebb legyen a rendszer összehasonlítása az előnyben részesített 3. alternatívával. A Bizottság frissítette a hatásvizsgálatát, hogy választ adjon ezekre a főbb megfontolásokra, és hogy foglalkozzon a testület által tett egyéb észrevételekkel. A hatásvizsgálat megvizsgálta, hogy az egyes megállapított célkitűzések megvalósíthatók-e, illetve miként valósíthatók meg a magas szintű szakértői csoport és azt ezt követő elemzések által azonosított egy vagy több technikai elem felhasználásával. Szükség esetén az e célkitűzések eléréséhez szükséges további lehetőségeket is megvizsgálta, az adatvédelmi keret tiszteletben tartása mellett. A hatásvizsgálat megállapította, hogy: ·Annak érdekében, hogy az engedélyezett felhasználók számára gyors, zökkenőmentes, rendszeres és ellenőrzött hozzáférést biztosítsanak a fontos információs rendszerekhez, létre kell hozni egy európai keresőportált (EKP), amely az összes adatbázis kezelését célzó közös biometrikus megfeleltetési szolgáltatásra (közös BMS) épül. ·Annak céljából, hogy megkönnyítsék az egy tagállam területén tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok személyazonosságának engedéllyel rendelkező tisztviselők általi ellenőrzését, létre kell hozni egy közös személyazonosítóadat-tárat (CIR), amely tartalmazza az azonosító adatok minimális készletét, és amely ugyanarra a közös BMS épül. ·Annak érdekében, hogy teljesüljön az ugyanazon biometrikus adathalmazhoz kapcsolódó többszörös személyazonosságok felismerésére irányuló célkitűzés, amelynek kettős célja a jóhiszemű utazók személyazonosság-ellenőrzésének megkönnyítése és a személyazonossággal való visszaélés elleni küzdelem, többszörös személyazonosságot felismerő rendszert (MID) kell kialakítani, amely tartalmazza a többszörös személyazonosságok közötti, rendszereken átívelő kapcsolatokat. ·Annak céljából, hogy a súlyos bűncselekmények és terrorizmus megelőzése, kivizsgálása, felderítése vagy büntetőeljárás alá vonása érdekében megkönnyítsék és egyszerűsítsék a bűnüldöző hatóságok számára a nem bűnüldözési információs rendszerekhez való hozzáférést, a CIR-nek rendelkeznie kell a találat jelzése funkcióval.

Mivel valamennyi célkitűzésnek teljesülnie kell, a teljeskörű megoldás az EKP, a CIR (a találat jelzésével) és a MID kombinációja, amely egyaránt a közös BMS-re támaszkodik. A legfontosabb pozitív hatás a határigazgatás javulása és a belső biztonság növekedése lesz az Európai Unión belül. Az új elemek egyszerűsítik és felgyorsítják a nemzeti hatóságok számára a szükséges információkhoz való hozzáférést és a harmadik országok állampolgárainak azonosítását. Lehetővé fogják tenni a hatóságok számára, hogy a határforgalom-ellenőrzés, a vízum- és menedékjog iránti kérelmek elbírálása, valamint a rendőrségi munka során összekapcsolják az egyénekre vonatkozóan már meglévő, szükséges információkat. Ez lehetővé fogja tenni az olyan információkhoz való hozzáférést, amelyek segíthetik a megbízható döntések meghozatalát, akár súlyos bűncselekmények és a terrorizmus felderítése, akár a migráció és a menekültügy terén hozott határozatok esetében. Bár az uniós polgárokat közvetlenül nem érintik (a javasolt intézkedések elsősorban azokra a harmadik országbeli állampolgárokra összpontosítanak, akiknek az adatai szerepelnek valamely uniós központosított információs rendszerben), a javaslatok várhatóan növelni fogják a közbizalmat annak biztosítása révén, hogy kialakításuk és használatuk fokozza az uniós polgárok biztonságát. A javaslat közvetlen pénzügyi és gazdasági hatásai az új létesítmények kialakítására, fejlesztésére és működtetésére korlátozódnak. A költségek az uniós költségvetést és a rendszereket üzemeltető tagállami hatóságokat terhelik. Az idegenforgalomra gyakorolt hatás pozitív lesz, mivel a javasolt intézkedések részint növelik a biztonságot az Európai Unióban, részint várhatóan hozzájárulnak a gyorsabb határellenőrzésekhez. Hasonlóképpen a repülőterekre, kikötőkre és fuvarozókra gyakorolt hatás is várhatóan pozitív lesz, különösen a gyorsított határforgalom-ellenőrzés miatt. •Alapjogok A hatásvizsgálat különösen a javasolt intézkedéseknek az alapvető jogokra, azon belül az adatvédelemhez való jogra gyakorolt hatásait vizsgálta. Az Európai Unió Alapjogi Chartájával – amely az uniós jog végrehajtása során az uniós intézményekre és a tagállamokra nézve kötelező (a Charta 51. cikkének (1) bekezdése) – összhangban a biztonság és a külső határok védelmének erősítése védelme érdekében az interoperabilitás által kínált lehetőségeket egyensúlyban kell tartani az annak biztosítására vonatkozó kötelezettséggel, hogy az új interoperabilitási környezetből az alapvető jogokra esetlegesen kiható beavatkozások elengedhetetlenek és ténylegesen a kitűzött közérdekű célok elérését szolgálják, az arányosság elvével összhangban (a Charta 52. cikkének (1) bekezdése). A javasolt interoperabilitási megoldások a meglévő rendszerek kiegészítő összetevői. Ezért nem változtatnák meg a meglévő központi rendszerek által már biztosított egyensúlyt azoknak az alapvető jogokra gyakorolt pozitív hatása tekintetében. Mindazonáltal az interoperabilitás potenciálisan több alapvető jogra további közvetett hatást fejthet ki. A személy megfelelő azonosítása ugyanis pozitív hatást gyakorol a magánélet tiszteletben tartásához való jogra, és különösen a személyazonossághoz való jogra (a Charta 7. cikke), mivel hozzájárulhat a személyek összekeverésének elkerüléséhez. Másrészről a biometrikus adatokon alapuló ellenőrzéseket úgy lehet tekinteni, mint a személy méltósághoz való jogába való beavatkozást (különösen, ha megalázónak tekintik) (1. cikk). Ugyanakkor az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége által végzett felmérés során a válaszadókat külön megkérdezték arról, hogy véleményük szerint a biometrikus adataiknak a határellenőrzés keretében történő megadása megalázó lenne-e. A válaszadók többsége szerint nem lenne az. A javasolt interoperabilitási elemek lehetőséget kínálnak célzott megelőző intézkedések elfogadására a biztonság fokozása érdekében. Így hozzájárulhatnak az élethez való jog védelméhez (a Charta 2. cikke), amely magában foglalja a hatóságok azon pozitív kötelezettségét is, hogy megelőző operatív intézkedéseket hozzanak az olyan egyének védelme érdekében, akiknek az élete veszélyben van, amennyiben tudomásuk van vagy tudomásuk kellene, hogy legyen az azonnali kockázat fennállásáról; hozzájárulhatnak továbbá a rabszolgaság és a kényszermunka tilalmának fenntartásához (5. cikk). A megbízható, hozzáférhetőbb és könnyebb azonosítás révén az interoperabilitás hozzájárulhat az eltűnt vagy emberkereskedelem áldozatává vált gyerekek felderítéséhez, és megkönnyítheti a haladéktalan és célzott válaszadást. A megbízható, hozzáférhetőbb és könnyebb azonosítás hozzájárulhat ahhoz is, hogy a menedékjog (a Charta 18. cikke) és a visszaküldés tilalma (a Charta 19. cikke) ténylegesen biztosított legyen. Az interoperabilitás valóban megelőzheti azokat a helyzeteket, amikor a menedékkérőket jogellenesen őrizetbe veszik, fogva tartják és indokolatlanul kitoloncolják. Ezenkívül az interoperabilitás révén könnyebben feltárhatók a személyazonossággal való visszaélések. Emiatt kevésbé lenne szükség arra, hogy az érintett személy személyazonosságának megállapítása és úti okmány megszerzése céljából megosszák a menedékkérőkre vonatkozó adatokat és információkat harmadik országokkal (különösen a származási országgal), ami potenciálisan veszélyeztetheti az érintett személyt. •A személyes adatok védelme Tekintettel az érintett személyes adatokra, az interoperabilitás különösen a személyes adatok védelméhez való jogra gyakorol hatást. Ezt a jogot a Charta 8. cikke és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 16. cikke, valamint az Emberi Jogok Európai Egyezményének 8. cikke tartalmazza. Miként azt az Európai Unió Bírósága kiemelte, a személyes adatok védelméhez való jog nem abszolút jog, hanem a társadalomban betöltött szerepének függvényében kell figyelembe venni. Az adatvédelem szorosan kapcsolódik a Charta 7. cikke által védett magán- és családi élet tiszteletben tartásához. Az általános adatvédelmi rendelet értelmében az adatok EU-n belüli szabad áramlását adatvédelmi okokból nem kell korlátozni. Ugyanakkor több elvnek érvényesülnie kell. A jogszerűséghez a Charta által védett alapvető jogok gyakorlására vonatkozó bármilyen korlátozásnak meg kell felelnie az 52. cikk (1) bekezdésében foglalt következő feltételeknek: ·törvénynek kell előírnia; ·tiszteletben kell tartania a jogok lényeges tartalmát; ·ténylegesen az Európai Unió által elismert általános érdekű célkitűzéseket vagy mások jogainak és szabadságainak védelmét kell szolgálnia; ·szükségesnek kell lennie; valamint ·arányosnak kell lennie.

Ez a javaslat mindezen adatvédelmi szabályt beépíti, amint az a javasolt rendeletet kísérő hatásvizsgálatban teljes részletességgel szerepel. A javaslat a beépített és alapértelmezett adatvédelem elvein alapul. Tartalmazza azon megfelelő rendelkezéseket, amelyek az adatkezelést a konkrét cél eléréséhez szükséges mértékre korlátozzák, és amelyek csak azon szervezetek számára biztosítanak hozzáférést, amelyeknek szükségük van az ismeretekre. Az adatmegőrzési időszakok (adott esetben) megfelelőek és korlátozottak. Az adatokhoz kizárólag az egyes információs rendszerek sajátos céljai szempontjából illetékes tagállami hatóságok vagy az uniós szervek megfelelő engedéllyel rendelkező személyzete férhet hozzá, és csak olyan mértékben, amilyenben az adatok e célokkal összhangban a feladatok elvégzéséhez szükségesek. 4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK A költségvetési vonzatok a csatolt pénzügyi kimutatásban szerepelnek. A kimutatás a jelenlegi többéves pénzügyi keret fennmaradó időszakára (2020-ig) és az azt követő hét évre (2021-2027) terjed ki. A 2021-re és az azt követő évekre javasolt költségvetés tájékoztatás céljából szerepel, és nem befolyásolja a következő többéves pénzügyi keretet. E javaslat végrehajtásához költségvetési forrásokra van szükség az alábbiak tekintetében: 1.A négy interoperabilitási elem, valamint a jelentések és statisztikák központi adattárjának eu-Lisa általi kifejlesztése és integrálása, valamint későbbi karbantartása és működtetése. 2.Az adatoknak a közös biometrikus megfeleltetési szolgáltatásra (közös BMS) és a közös személyazonosítóadat-tárra (CIR) történő migrálása. A közös BMS esetében a jelenleg biometrikus azonosítók használó három rendszerből (SIS, VIS és Eurodac) származó megfelelő adatok biometrikus sablonjait újra létre kell hozni a közös BMS-en. A CIR esetében a VIS személyesadat-elemeit migrálni kell a CIR-re, és jóvá kell hagyni a SIS-ben, a VIS-ben és az Eurodac-ban talált személyazonosságok közötti lehetséges kapcsolatokat. Ez az utolsó folyamat különösen erőforrás-intenzív. 3.A határregisztrációs rendszerről szóló rendeletben már szereplő egységes nemzeti interfész eu-Lisa általi aktualizálása annak olyan általános elemmé alakítása érdekében, amely lehetővé teszi a tagállamok és a központi rendszer(ek) közötti üzenetváltást. 4.A tagállamok nemzeti rendszereinek az egységes nemzeti interfésszel – amely az európai keresőportálon keresztül továbbítani fogja a CIR-rel/MID-del váltott üzeneteket – való integrációja. 5.A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek végfelhasználó általi használatára vonatkozó képzés, többek között az Európai Unió Bűnüldözési Képzési Ügynökségén (CEPOL) keresztül. Az interoperabilitást lehetővé tevő elemeket programként építik ki és tartják karban. Míg az európai keresőportál (EKP) és a többszörös személyazonosságot felismerő rendszer, valamint a jelentések és statisztikák központi adattára (CRRS) teljesen új elemek, a közös BMS és a CIR olyan közös elemek, amelyek a meglévő vagy új rendszerekben tárolt (vagy tárolandó) adatokra és meglévő költségvetési előirányzataikra építenek. Az EKP a meglévő, ismert interfészeket fogja kiterjeszteni a SIS, a VIS és az Eurodac felé, és kellő időben ki lehet majd terjeszteni új rendszerekre is. Az EKP-t a tagállamok és az ügynökségek fogják használni egy, az egységes üzenetformátumon alapuló interfész alapján. Ez az új interfész a tagállamok, az eu-Lisa, az Europol és az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség által elvégzendő fejlesztéseket, kiigazításokat, integrációt és tesztelést tesz szükségessé. Az EKP a határregisztrációs rendszer számára bevezetett egységes nemzeti interfész megoldásait használná, ami csökkentené az integrációhoz szükséges erőfeszítéseket. Az EKP további kiadásokat fog igényelni az Europol részéről annak érdekében, hogy a QUEST-interfészt használni lehessen az alapvető védelmi szintű adatokkal (BPL). A közös BMS alapja de facto az új határregisztrációs rendszer létrehozásával jön létre, mivel ez jelenti messze a legnagyobb mennyiségű új biometrikus adatot. A szükséges költségvetés a határregisztrációs rendszerre vonatkozó jogi eszközből került elkülönítésre. További biometrikus adatok bevitele a VIS-ből, a SIS-ből és az Eurodac-ból a közös BMS-be további, főként a meglévő adatok migrációjához kapcsolódó költséget jelent. Ez a három rendszer esetében együttesen 10 millió EUR-ra becsülhető. A javasolt ECRIS-TCN rendszerből származó új biometrikus adatok hozzáadása korlátozott többletköltségekkel jár, amely az ECRIS-TCN automatikus ujjnyomat-azonosító rendszerének létrehozására irányuló javasolt ECRIS-TCN jogi eszköz hatálya alá tartozó pénzeszközökből fedezhető. A közös személyazonosítóadat-tár létrehozása a jövőbeli határregisztrációs rendszer létrehozásával fog megvalósulni, és a javasolt ETIAS fejlesztése során tovább fog bővülni. Ezen adatok tárolása és a keresőprogramok a jövőbeli határregisztrációs rendszer keretében fenntartott költségvetésben és a javasolt ETIAS jogi eszközökben is szerepeltek. Az Eurodac-ból és a javasolt ECRIS-TCN rendszerből származó új személyazonosító adatok hozzáadása csekély többletköltséggel jár, amelynek már megvan a fedezete az Eurodac, illetve a javasolt ECRIS-TCN jogi eszközben. A kilenc évre (2019–2027) szóló teljes költségvetés 424,7 millió EUR-t tesz ki, amely a következő elemeket foglalja magában: 1.225 millió EUR-ós költségvetés áll rendelkezésre az eu-Lisa számára, amely az öt interoperabilitási összetevőt magában foglaló program fejlesztésének teljes költségét (68,3 millió EUR), az összetevők elkészültétől 2027-ig terjedő karbantartási költségeket (56,1 millió EUR), egy, a meglévő rendszerekből származó adatoknak a közös BMS-re való migrálására szánt 25 millió EUR-s külön költségvetést, valamint a nemzeti egységes interfész frissítésével, hálózatával, a képzéseivel és az ülésekkel kapcsolatos többletköltségeket fedezi. 18,7 millió EUR összegű külön költségvetés fedezi az ECRIS-TCN magas készenléti üzemmódja kifejlesztésének és 2022-től abban való működtetésének költségeit. 2.136,3 millió EUR összegű költségvetés van előirányozva a tagállamok számára a nemzeti rendszereik módosításaival járó költségek fedezésére az interoperabilitás lehetővé tevő rendszerelemek, az eu-Lisa által kialakított egységes nemzeti interfész használatára, valamint egy költségvetés a jelentős számú végfelhasználó képzésére. 3.48,9 millió EUR összegű költségvetés van előirányozva az Europol számára saját informatikai rendszereinek a kezelendő üzenetek mennyiségéhez és a megnövekedett teljesítményszintekhez való igazítására. Az interoperabilitást lehetővé tevő rendszerelemeket az ETIAS fogja felhasználni az Europol adatainak lekérdezésére.

4.4,8 millió EUR összegű költségvetés az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség számára egy szakértői csoport fogadására, amely egy év alatt validálja a személyazonosságok közötti kapcsolatokat onnantól, amikor a többszörös személyazonosságot felismerő rendszer működni kezd. 5.2 millió EUR összegű költségvetés az Európai Unió Bűnüldözési Képzési Ügynöksége (CEPOL) számára az operatív személyzet képzésének előkészítése és végrehajtása érdekében. 6.7,7 millió EUR a Migrációügyi és Uniós Belügyi Főigazgatóság számára annak érdekében, hogy fedezze a személyzet és a kapcsolódó költségek korlátozott mértékű növekedését a különböző összetevők fejlesztési időszakában, mivel a Bizottságnak ezen időszak alatt további feladatokat is el kell látnia, és felelős az egységes üzenetformátummal foglalkozó bizottságért. Az ISF határrendelet az a pénzügyi eszköz, amely tartalmazza az interoperabilitási kezdeményezés csomag végrehajtására szánt költségvetést. Az 5. cikk b) pontja 791 millió EUR-t irányoz elő a külső határokon a migrációs áramlások kezelését támogató meglévő és/vagy új IT-rendszereken alapuló IT-rendszerek fejlesztésére szolgáló programon keresztüli végrehajtásra, a vonatkozó uniós jogalkotási aktusok elfogadását követően és a 15. cikk (5) bekezdésében szereplő feltételek szerint; Ebből a 791 millió EUR-ból 480,2 millió EUR szolgál a határregisztrációs rendszer fejlesztésére, 210 millió EUR az ETIAS, 67,9 millió EUR pedig a SIS II felülvizsgálatára. A fennmaradó összeget (32,9 millió EUR) ISF-B mechanizmusok révén kell átcsoportosítani. A jelenlegi javaslat 32,1 millió EUR-t irányoz elő a jelenlegi többéves pénzügyi keret (2019–2020) időszakára, amely így illeszkedik a fennmaradó költségvetéshez. 5.KIEGÉSZÍTŐ INFORMÁCIÓK •Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai Az EU-LISA a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagy méretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását felelős. Mint ilyen, már jelenleg is megbízással rendelkezik a meglévő rendszerek üzemeltetésére, valamint technikai és működési fejlesztésére, és a már tervezett jövőbeli rendszerek kialakítására. A javasolt rendelet értelmében az eu-LISA meg fogja határozni az interoperabilitást lehetővé tevő összetevők fizikai architektúráját, ki fogja fejleszteni és meg fogja valósítani őket, és végül otthont fog adni nekik. Az egyes összetevőket fokozatosan, az alapul szolgáló rendszerek fejlesztésével együtt hajtják végre. A Bizottság gondoskodni fog arról, hogy alkalmas rendszereket hozzanak létre a négy összetevő (európai keresőportál, közös biometrikus megfeleltetési szolgáltatás, közös személyazonosítóadat-tár, többszörös személyazonosságot felismerő rendszer) és a jelentések és statisztikák központi adattára fejlődésének és működésének nyomon követésére, valamint értékelik ezeket a fő politikai célkitűzések fényében. Négy évvel a funkciók elkészülte és működésbe lépése után, majd ezt követően négyévente az eu-LISA jelentést készít az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság számára az interoperabilitási összetevők műszaki működéséről. Ezenkívül a funkciók elkészülte és működésbe lépése után öt évvel, majd ezt követően négyévente a Bizottság elkészíti az elemek átfogó értékelését, beleértve az összetevők és azok gyakorlati végrehajtásának közvetlen vagy közvetett hatását az alapvető jogokra. Meg kell vizsgálnia az elért eredményeket a célkitűzésekhez mérten, valamint az alapul szolgáló indokok érvényességének fennállását és a jövőbeli alternatívákra gyakorolt esetleges hatásokat. A Bizottságnak az értékelő jelentéseket be kell nyújtania az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz. •A javaslat egyes rendelkezéseinek részletes magyarázata Az I. fejezet tartalmazza e rendelet általános rendelkezéseit. Kifejti: a rendelet alapját képező elveket; a rendelet által létrehozott összetevőket; az interoperabilitás által elérni kívánt célokat; e rendelet hatályát; az e rendeletben használt fogalmak meghatározását; valamint az e rendelet szerinti adatkezeléssel kapcsolatos hátrányos megkülönböztetés tilalmának elvét. Az II. fejezet tartalmazza az európai keresőportálra vonatkozó rendelkezéseket. Ez a fejezet az eu-Lisa által kidolgozandó EKP létrehozásáról és technikai felépítéséről rendelkezik. Meghatározza az EKP célját és azt, hogy kik és hogyan használhatják, összhangban az egyes központi rendszerekhez való, meglévő hozzáférési jogukkal. Az eu-Lisa számára rendelkezés írja elő, hogy felhasználói profilokat kell létrehoznia a felhasználók minden kategóriája számára. Ez a fejezet meghatározza, hogy az EKP miként fogja lekérdezni a központi rendszereket, és előírja a felhasználók számára adott válaszok tartalmát és formátumát. Az II. fejezet arról is rendelkezik, hogy az eu-Lisa meg fogja őrizni az összes kezelési művelet naplóját, és gondoskodik a tartalékeljárásról az olyan esetekre, ha az EKP nem tudna hozzáférni egy vagy több központi rendszerhez. Az III. fejezet a közös biometrikus megfeleltetési szolgáltatásra (közös BMS) vonatkozó rendelkezéseket határozza meg. Ez a fejezet az eu-LISA által kidolgozandó közös BMS létrehozásáról és technikai felépítéséről rendelkezik. Meghatározza a közös BMS célját és az általa tárolt adatokat. Kifejti a közös BMS és a többi összetevő közötti kapcsolatot. Az III. fejezet arról is rendelkezik, hogy a közös BMS nem fogja továbbá tárolni az adatokat, ha az adatok már nem szerepelnek az adott központi rendszerben, továbbá, hogy az eu-LISA naplózni fogja az összes kezelési műveletet. Az IV. fejezet meghatározza a közös személyazonosítóadat-tárra (CIR) vonatkozó rendelkezéseket. Ez a fejezet az eu-LISA által kidolgozandó CIR létrehozásáról és technikai felépítéséről rendelkezik. Meghatározza a CIR célját, egyértelművé teszi, hogy mely adatokat fogja tárolni, ideértve a tárolt adatok minőségének biztosítására vonatkozó rendelkezéseket is. Ez a fejezet úgy rendelkezik, hogy a CIR a központi rendszerek adatain alapuló egyedi fájlokat hoz létre, és azokat fájlokat az egyes központi rendszerek változásainak megfelelően aktualizálják. Az IV. fejezet azt is meghatározza, hogy a CIR hogyan fog együttműködni a többszörös személyazonosságot felismerő rendszerrel. Ez a fejezet meghatározza a CIR-hez hozzáférő személyeket és azt, hogy a hozzáférési jogokkal összhangban hogyan férhetnek hozzá az adatokhoz, valamint konkrétabb rendelkezéseket is meghatároz aszerint, hogy a hozzáférés az azonosítás céljából, vagy a kétlépéses megközelítés első lépéseként a CIR révén a határregisztrációs rendszerhez, a VIS-hez, az ETIAS-hoz vagy az Eurodac-hoz történik bűnüldözési célból. A IV. fejezet arról is rendelkezik, hogy az eu-LISA meg fogja őrizni a CIR-t érintő összes kezelési művelet naplóját. Az V. fejezet a többszörös személyazonosságot felismerő rendszerre vonatkozó rendelkezéseket tartalmazza. Ez a fejezet az eu-Lisa által kifejlesztendő MID létrehozásáról és technikai felépítéséről rendelkezik. Ismerteti a MID célját, és szabályozza a MID az egyes központi rendszerekhez való hozzáférési jogokkal összhangban történő alkalmazását. Az V. fejezet megállapítja, hogy a MID mikor és hogyan indít a többszörös személyazonosság feltárására irányuló lekérdezéseket, valamint az eredmények elérésének és nyomon követésének módját, ideértve szükség esetén a manuális ellenőrzéseket is. Az V. fejezet a lekérdezés eredményeként létrejövő kapcsolat osztályozásáról rendelkezik attól függően, hogy az eredmény egyetlen vagy többszörös személyazonosságot, vagy közös személyazonossági adatokat mutat. Ez a fejezet úgy rendelkezik, hogy a MID a központi rendszerekben tárolt kapcsolódó adatokat tárolja, miközben az adatok két vagy több különálló központi rendszerben maradnak. Az V. fejezet arról is rendelkezik, hogy az eu-Lisa meg fogja őrizni a MID-et érintő összes kezelési művelet naplófájlát. A VI. fejezet az interoperabilitást támogató intézkedésekről rendelkezik. Előírja az adatok minőségének javítását, az egységes üzenetformátum mint az interoperabilitást támogató, információmegosztást szolgáló közös szabvány kialakítását, valamint a jelentések és statisztikák központi adattárának létrehozását. A VII. fejezet az adatvédelemmel foglalkozik. Ez a fejezet olyan rendelkezéseket tartalmaz, amelyek biztosítják, hogy az e rendelet alapján kezelt adatokat 45/2001/EK rendelet rendelkezéseivel összhangban, jogszerűen és megfelelően kezelik. Kifejti, hogy ki minősül adatkezelőnek az e rendeletben javasolt egyes interoperabilitási intézkedések esetében, megállapítja, hogy milyen intézkedéseket kell hoznia az eu-LISA-nak és a tagállami hatóságoknak annak érdekében, hogy biztosítsák az adatkezelés biztonságát, az adatok bizalmas jellegét, a biztonsági események megfelelő kezelését, valamint az e rendeletben foglalt előírásoknak való megfelelés megfelelő nyomon követését. A fejezet az érintettek jogaira vonatkozó rendelkezéseket is tartalmaz, ideértve az arról való tájékoztatáshoz való jogot is, miszerint őket érintő adatokat e rendelet alapján tároltak és kezelték, valamint az e rendelet alapján tárolt és kezelt személyes adatokhoz való hozzáférésre, a személyes adatok helyesbítésére és törlésére vonatkozó jogot. Ez a fejezet tovább részletezi azt az elvet, hogy az e rendelet alapján kezelt adatokat nem lehet harmadik országok, nemzetközi szervezetek vagy magánfelek rendelkezésére bocsátani, kivéve az Interpolt egyes konkrét célok esetében, valamint az Europolnak az EKP-n keresztül kapott adatait, amelyekre az (EU) 2016/794 rendeletnek a későbbi adatkezelésre vonatkozó szabályai alkalmazandók. Végül a fejezet meghatározza az adatvédelemmel kapcsolatos felügyeletre és ellenőrzésre vonatkozó rendelkezéseket. A VIII. fejezet meghatározza az eu-LISA-nak az e javaslat intézkedéseinek működésbe lépése előtti és utáni feladatait, valamint a tagállamok, az Europol és az ETIAS központi egységfeladatkörét. Az IX. fejezet az egyéb uniós eszközök módosításaira vonatkozik. Ez a fejezet egyéb jogi eszközök azon módosításait tartalmazza, amelyekre szükség van ezen interoperabilitási javaslat teljes körű végrehajtásához. Ez a javaslat részletes rendelkezéseket tartalmaz a társjogalkotók által elfogadott alábbi, jelenleg stabil szövegek szükséges változtatásai tekintetében: a Schengeni határellenőrzési kódex, a határregisztrációs rendszerről szóló rendelet (EK), a VIS rendelet, a 2004/512/EK tanácsi határozat (a VIS határozat), valamint a 2008/633/IB tanácsi határozat (a VIS/bűnüldözési célú hozzáférésről szóló határozat).

Az X. fejezet az e rendelet alapján kezelt adatokra vonatkozó statisztikai és jelentéstételi követelményeket; a szükséges átmeneti intézkedéseket; az e rendeletből eredő költségekre vonatkozó rendelkezéseket; az értesítésekre vonatkozó követelményeket; az e rendeletben javasolt intézkedések működésének megkezdésére vonatkozó eljárást; irányítási intézkedéseket, ideértve egy bizottság és egy tanácsadó csoport létrehozását, az eu-Lisa képzéssel kapcsolatos feladatait, valamint az interoperabilitási összetevők végrehajtásához és igazgatásának támogatásához kapcsolódó gyakorlati kézikönyvet; az e rendeletben javasolt intézkedések nyomon követéséhez és értékeléséhez kapcsolódó eljárásokat; valamint e rendelet hatálybalépésére vonatkozó rendelkezést tartalmaz. 2017/0351 (COD) Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE az uniós információs rendszerek közötti interoperabilitás kereteinek megállapításáról (határok és vízumügy), valamint a 2004/512/EK tanácsi határozat, a 767/2008/EK rendelet, a 2008/633/IB tanácsi határozat, az (EU) 2016/399 rendelet és az (EU) 2017/2226 rendelet módosításáról AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 16. cikke (2) bekezdésére, 74. cikkére, 77. cikke (2) bekezdésének a), b), d) és e) pontjára, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően, az európai adatvédelmi biztossal folytatott konzultációt követően, tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére, tekintettel a Régiók Bizottsága véleményére, rendes jogalkotási eljárás keretében, mivel: (1)A határigazgatás és a biztonság erősítését szolgáló, szilárd és intelligens információs rendszerek címet viselő, 2016. április 6-i közleményében a Bizottság hangsúlyozta, hogy javítani kell az uniós adatkezelés keretét a határ- és biztonsági ellenőrzés területén. A közlemény az uniós határigazgatási, biztonsági, és migrációkezelési információs rendszerek közötti interoperabilitás megteremtésére irányuló folyamatot kezdeményezett az e rendszerekkel kapcsolatos, a nemzeti hatóságok munkáját akadályozó strukturális hiányosságok kezelése, valamint annak biztosítása céljából, hogy a határőrök, a vámhatóságok, a rendőrtisztek és az igazságügyi hatóságok rendelkezzenek a szükséges információkkal. (2)Az „Ütemterv a bel- és igazságügyi területen alkalmazott információcsere és információkezelés javítására, beleértve az interoperabilitást biztosító megoldásokat is” című, 2016. június 6-i dokumentumban a Tanács számos jogi, műszaki és operatív kihívást azonosított az uniós információs rendszerek interoperabilitása terén, és megoldások keresését sürgette. (3)A 2017. évi bizottsági munkaprogrammal kapcsolatos stratégiai prioritásokról szóló, 2016. július 6-i állásfoglalásában az Európai Parlament javaslatokat terjesztett elő a meglévő uniós információs rendszerek javítására és fejlesztésére, az információs hézagok kezelésére és az interoperabilitás irányába való elmozdulásra, valamint a szükséges adatvédelmi biztosítékokra is kiterjedően javaslatokat tett az uniós szintű kötelező információmegosztásra vonatkozóan. (4)Az Európai Tanács 2016. december 15-i ülésén az uniós információs rendszerek és adatbázisok kölcsönös átjárhatósága terén további eredmények felmutatását sürgette. (5)Az információs rendszerekkel és az interoperabilitással foglalkozó magas szintű szakértői csoport 2017. május 11-i zárójelentésében arra a következtetésre jutott, hogy az interoperabilitáshoz vezető gyakorlati megoldások irányába való elmozdulás szükséges és technikailag megvalósítható, és ezek a megoldások elvileg működési előnyökkel járhatnak és az adatvédelmi követelményeknek eleget téve megvalósíthatók. (6)„A hatékony és valódi biztonsági unió megvalósításáról szóló hetedik eredményjelentés” címet viselő, 2017. május 16-i közleményében a Bizottság – 2016. április 6-i közleményével, valamit az információs rendszerekkel és az interoperabilitással foglalkozó magas szintű szakértői csoport megállapításaival és ajánlásaival összhangban – új megközelítésbe helyezi az adatkezelést a határigazgatás, a biztonság és a migráció terén, amelynek értelmében a biztonság, a határigazgatás és a migrációkezelés terén használt valamennyi uniós információs rendszer interoperábilis módon, az alapvető jogok maradéktalan tiszteletben tartásával működik.

(7)Az információcsere javítását és az uniós információs rendszerek interoperabilitásának biztosítását célzó további lépésekről szóló, 2017. június 9-i következtetéseiben a Tanács felkérte a Bizottságot, hogy valósítsa meg a magas szintű szakértői csoport által az interoperabilitás biztosítása érdekében javasolt megoldásokat. (8)Az Európai Tanács 2017. június 23-i ülésén hangsúlyozta az adatbázisok közötti interoperabilitás javításának szükségességét, és felkérte a Bizottságot, hogy a lehető legrövidebb időn belül készítse el az információs rendszerekkel és az interoperabilitással foglalkozó magas szintű szakértői csoport javaslatait megvalósító jogszabálytervezeteket. (9)A külső határok igazgatásának javítása, az irreguláris migráció megelőzéséhez és az ellene való küzdelemhez való hozzájárulás, valamint a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló uniós térség magas szintű biztonságának elősegítése – beleértve a közbiztonság és a közrend fenntartását, valamint a tagállamok területén a biztonság védelmét – érdekében meg kell valósítani az uniós információs rendszerek, azaz [a határregisztrációs rendszer (EES)], a Vízuminformációs Rendszer (VIS), [az Európai Utasinformációs és Engedélyezési Rendszer (ETIAS)], az Eurodac, a Schengeni Információs Rendszer (SIS), valamint [az Európai Bűnügyi Nyilvántartási Információs Rendszer – harmadik országbeli állampolgárok (ECRIS-TCN)] interoperabilitását annak érdekében, hogy ezek az uniós információs rendszerek és az azokban található adatok kiegészítsék egymást. Ehhez – interoperabilitási elemekként – európai keresőportált (EKP), közös biometrikus megfeleltetési szolgáltatást (közös BMS), közös személyazonosítóadat-tárat (CIR) és a többszörös személyazonosságot felismerő rendszert (MID) kell létrehozni. (10)Az uniós információs rendszerek közötti interoperabilitásnak lehetővé kell tennie, hogy az említett rendszerek kiegészítsék egymást, a személyek helyes azonosításának megkönnyítése, a személyazonossággal való visszaélés elleni küzdelemhez való hozzájárulás, az egyes uniós információs rendszerekre vonatkozó adatminőségi követelmények javítása és harmonizálása, a meglévő és jövőbeli uniós információs rendszerek tagállamok általi műszaki és operatív alkalmazásának megkönnyítése, a vonatkozó uniós információs rendszereket szabályozó adatbiztonsági és adatvédelmi biztosítékok megerősítése és egyszerűsítése, a határregisztrációs rendszerhez, a VIS-hez, az [ETIAS-hoz] és az Eurodachoz való bűnüldözési célú hozzáférés észszerűsítse, valamint a határregisztrációs rendszer, a VIS, az [ETIAS], az Eurodac, a SIS és a [ECRIS-TCN rendszer] célkitűzéseinek támogatása érdekében. (11)Az interoperabilitási elemeknek a határregisztrációs rendszert, a VIS-t, az [ETIAS-t], az Eurodac-ot, a SIS-t és az [ECRIS-TCN rendszert] kell lefedniük. Emellett ki kell terjedniük az Europol adataira is olyan mértékben, amely lehetővé teszi, hogy azok ezekkel az uniós információs rendszerekkel egyidejűleg lekérdezhetők legyenek. (12)Az interoperabilitási elemeknek olyan személyekre kell vonatkozniuk, akiknek személyes adatai az uniós információs rendszerekben és az Europol által kezelhetők, tehát azon harmadik országbeli állampolgárokra, akiknek személyes adatait az uniós információs rendszerek és az Europol kezelik, valamint azokra az uniós polgárokra, akiknek személyes adatait a SIS-ben kezelik, illetve az Europol kezeli. (13)Az európai keresőportált (EKP) annak érdekében kell létrehozni, hogy technikailag megkönnyítse a tagállami hatóságok és az uniós szervek azon lehetőségét, hogy gyors, zökkenőmentes, hatékony, szisztematikus és ellenőrzött módon férjenek hozzá az uniós információs rendszerekhez, az Europol adataihoz és az Interpol adatbázisaihoz, hogy feladataikat a hozzáférési jogosultságaikkal összhangban el tudják látni, valamint, hogy elősegítse a határregisztrációs rendszer, a VIS, az [ETIAS], az Eurodac, a SIS, az [ECRIS-TCN rendszer] és az Europol adatbázisok célkitűzéseinek megvalósulását. Az európai keresőportál rendeltetése, hogy az uniós információs rendszerek, valamint az Europol adatai és az Interpol adatbázisai egyidejű lekérdezésének lehetővé tétele révén egyedüli lekérdezési pontként vagy „üzenetközvetítőként” szolgáljon a különböző központi rendszerek kereséséhez és a szükséges információk zökkenőmentes lehívásához, az alapul szolgáló rendszerek hozzáférési és adatvédelmi követelményeinek teljes körű tiszteletben tartása mellett. (14)A Nemzetközi Bűnügyi Rendőrség Szervezetének (Interpol) ellopott és elvesztett úti okmányokat tartalmazó adatbázisa (SLTD) lehetővé teszi a tagállamokban működő bűnüldöző szervek – a bevándorlási tisztviselőket és határőröket is ideértve – számára, hogy az úti okmányok érvényességét megállapítsák. Annak értékelése során például, hogy valamely, beutazási engedélyt kérelmező személy valószínűsíthetően illegálisan vándorol-e be, vagy biztonsági fenyegetést jelenthet-e, az [ETIAS] lekérdezést végez az SLTD-ben és az Interpol-körözésben megjelölt úti okmányok adatbázisában (TDAWN). A centralizált európai keresőportálnak (EKP) lehetővé kell tennie az SLTD és a TDAWN adatbázisok lekérdezését az egyének személyazonosító adatainak felhasználásával. A személyes adatoknak az Unióból az Interpol részére az EKP-n keresztül történő továbbítására az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelet V. fejezetében szereplő, a nemzetközi adattovábbításokra vonatkozó rendelkezéseket, vagy az (EU) 2016/680 európai parlamenti és tanácsi irányelv V. fejezetét átültető nemzeti rendelkezéseket kell alkalmazni. Ez nem sértheti a 2005/69/IB tanácsi közös álláspontban és a 2007/533/IB tanácsi határozatban meghatározott különös szabályokat. (15)Az európai keresőportált (EKP) úgy kell kialakítani és konfigurálni, hogy az ne tegye lehetővé olyan adatmezők keresési célú használatát, amelyek nem személyekkel vagy úti okmányokkal kapcsolatosak, vagy amelyek nem szerepelnek valamelyik uniós információs rendszerben, az Europol adataiban vagy az Interpol adatbázisában. (16)Az uniós információs rendszerek gyors és szisztematikus használatának biztosítása érdekében az európai keresőportált (EKP) kell használni a közös személyazonosítóadat-tár, a határregisztrációs rendszer, a VIS, [az ETIAS], az Eurodac és [az ECRIS-TCN rendszer] lekérdezésére. Azonban továbbra is fenn kell tartani a különböző uniós információs rendszerekhez való nemzeti csatlakozást a technikai problémák esetére. Az EKP-t az uniós szerveknek is használniuk kell a központi SIS-nek a hozzáférési jogosultságaikkal összhangban és feladataik ellátása érdekében történő lekérdezése céljából. Az EKP további eszközt jelent a központi SIS, az Europol adatok és az Interpol rendszereinek lekérdezéséhez, kiegészítve a meglévő célzott interfészeket. (17)A biometrikus adatok – például az ujjlenyomatok és arcképmások – egyediek, ezért a személyek azonosítása céljából sokkal megbízhatóbbak, mint az alfanumerikus adatok. A közös biometrikus megfeleltetési szolgáltatás (közös BMS) a megfelelő uniós információs rendszerek és az interoperabilitási elemek munkájának támogatását és megkönnyítését szolgáló technikai eszköz. A közös BMS fő célja, hogy megkönnyítse az esetlegesen különböző adatbázisokban nyilvántartott személyek azonosítását azáltal, hogy a különböző rendszerekben tárolt biometrikus adataikat összeveti, és ennek során az egyes alapul szolgáló rendszerekben található öt különböző összetevő helyett egyetlen egyedi technológiai összetevőre támaszkodik. A közös BMS azáltal, hogy az egyes alapul szolgáló rendszerekben található öt különböző összetevő helyett egyetlen egyedi technológiai összetevőre támaszkodik, növeli a biztonságot, valamint pénzügyi, karbantartási és működési előnyökkel jár. Valamennyi automatikus ujjnyomat-azonosító rendszer, beleértve az Eurodachoz, a VIS-hez és a SIS-hez jelenleg használt rendszereket is, valódi biometrikus mintákból kivont jellegzetességekből összeállított biometrikus sablonokat használ. A közös BMS egyetlen helyszínen gyűjti össze és tárolja az összes ilyen biometrikus sablont, ezáltal megkönnyíti a biometrikus adatokat használó rendszerek közötti összehasonlításokat, és lehetővé teszi az EU központi rendszereinek méretgazdaságos fejlesztését és fenntartását. (18)A biometrikus adatok érzékeny személyes adatnak minősülnek. E rendeletben meg kell határozni az ilyen adatok – kizárólag az érintett személyek azonosítása céljából megengedett – kezelésének jogalapját és az arra vonatkozó biztosítékokat. (19)Az (EU) 2017/2226 európai parlamenti és tanácsi rendelet és a 767/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet [az ETIAS-rendelet] által az Unió határainak igazgatására létrehozott rendszerek, [az Eurodac-rendelet] által a nemzetközi védelmet kérelmező személyek azonosítása és az irreguláris migráció elleni küzdelem céljából létrehozott rendszer, valamint [az ECRIS-TCN rendszerről szóló rendelet] által létrehozott rendszer hatékony működéséhez szükséges, hogy pontosan azonosíthatók legyenek azok a harmadik országbeli állampolgárok, akiknek személyes adatait e rendszerekben tárolják. (20)A közös személyazonosítóadat-tárnak (CIR) ezért elő kell segítenie és támogatnia kell a határregisztrációs rendszerben, a VIS-ben, [az ETIAS-ban], Eurodacban és [az ECRIS-TCN rendszerben] nyilvántartott személyek helyes azonosítását. (21)Az ezen uniós információs rendszerekben tárolt személyes adatok ugyanarra a személyre vonatkozhatnak, de eltérő vagy hiányos személyazonosság alapján. A tagállamoknak hatékony módszerekkel rendelkeznek az állampolgáraik, vagy a területükön állandó lakóhellyel rendelkező személyek azonosítására, harmadik országok állampolgárai esetében azonban nem ez a helyzet. Az uniós információs rendszerek közötti interoperabilitás hozzájárul a harmadik országbeli állampolgárok helyes azonosításához. A közös személyazonosítóadat-tárnak (CIR) tartalmaznia kell a rendszerben szereplő harmadik országbeli állampolgárok azon személyes adatait, amelyek lehetővé teszik e személyek pontosabb azonosítását, tehát többek között a személyazonosságukat, úti okmányukat és biometrikus adataikat, függetlenül attól, hogy az adatokat mely rendszertől gyűjtötték be. A CIR-ben csak azokat a személyes adatokat lehet tárolni, amelyek a pontos személyazonosság-ellenőrzések végzéséhez elengedhetetlenül szükségesek. A CIR-ben rögzített személyes adatokat csak az alapul szolgáló rendszerek céljaihoz feltétlenül szükséges ideig lehet megőrizni, és azokat automatikusan törölni kell, ha az adatokat logikai elkülönítésüknek megfelelően törlik az alapul szolgáló rendszerekben. (22)Az új kezelési művelet, amely ezen adatoknak a közös személyazonosítóadat-tárban (CIR) történő tárolásából áll az egyes különálló rendszerekben történő tárolás helyett, szükséges a pontosabb azonosításhoz, amit az ilyen adatok automatizált összehasonlítása és megfeleltetése tesz lehetővé. Az a tény, hogy a CIR tárolja harmadik országbeli állampolgárok személyazonosító és biometrikus adatait, nem akadályozhatja az adatoknak a határregisztrációs rendszerről, a VIS-ről, az ETIAS-ról, az Eurodac-ról vagy az ECRIS-TCN rendszerről szóló rendeletek alkalmazásában történő kezelését, tekintve, hogy a CIR az említett alapul fekvő rendszerek új közös összetevője. (23)Erre tekintettel szükséges a közös személyazonosítóadat-tárban (CIR) egyéni fájlt létrehozni valamennyi, a határregisztrációs rendszerben, a VIS-ben, az ETIAS-ban, az Eurodac-ban vagy az ECRIS-TN-rendszerben nyilvántartott személyre vonatkozóan annak érdekében, hogy megvalósítható legyen a harmadik országbeli állampolgárok schengeni térségben történő helyes azonosítására irányuló célkitűzés, valamint a többszörös személyazonosságot felismerő rendszer támogatása érdekében, amelynek kettős célja a jóhiszemű utazók személyazonossága ellenőrzésének megkönnyítése, és a személyazonossággal való visszaélés elleni küzdelem. Az egyéni fájl az adott személyhez kapcsolható összes lehetséges személyazonosságot egyetlen helyen tárolja és teszi hozzáférhetővé a megfelelő felhatalmazással rendelkező végfelhasználók számára. (24)A közös személyazonosítóadat-tár (CIR) ezáltal támogatja a többszörös személyazonosságot felismerő rendszer működését, valamint megkönnyíti és egyszerűsíti a bűnüldöző hatóságok hozzáférését az olyan uniós információs rendszerekhez, amelyeket nem kizárólag súlyos bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése vagy büntetőeljárás alá vonása céljából hoztak létre. (25)A közös személyazonosítóadat-tár (CIR) a határregisztrációs rendszerben, a VIS-ben, [az ETIAS-ban], az Eurodacban és az [ECRIS-TCN rendszerben] nyilvántartott harmadik országbeli állampolgárok személyazonosító és biometrikus adatait tartalmazó közös adattárként szolgál az ilyen adatokat tároló rendszerek közös komponenseként, és lehetővé teszi azok lekérdezését. (26)A közös személyazonosítóadat-tárban (CIR) szereplő bejegyzéseket logikusan el kell különíteni egymástól azáltal, hogy mindegyik esetében automatikusan feltüntetésre kerül, hogy melyik rendszerhez tartozik. A CIR hozzáférés-ellenőrzésének ezeket a címkéket kell használnia a nyilvántartáshoz való hozzáférés engedélyezése vagy annak megtagadása céljából.

(27)Egy adott személy helyes azonosításának biztosítása érdekében lehetővé kell tenni az irreguláris migráció megelőzése és az ellene folytatott küzdelem tekintetében illetékes tagállami hatóságok és az (EU) 2016/680 irányelv 3. cikkének (7) bekezdése szerinti illetékes hatóságok számára a közös személyazonosítóadat-tár (CIR) lekérdezését az adott személy személyazonosságának ellenőrzése során vett biometrikus adatokkal. (28)Amennyiben a személy biometrikus adatai nem használhatók, vagy ha az ilyen adatokkal történő lekérdezés sikertelen, a lekérdezést az adott személy személyazonosító adataival illetve az úti okmány adataival együttesen kell elvégezni. Amennyiben a lekérdezés azt jelzi, hogy a közös személyazonosítóadat-tár (CIR) tartalmaz az adott személyre vonatkozó adatokat, a tagállami hatóságok számára annak megjelölése nélkül kell hozzáférést biztosítani e személy CIR-ben tárolt személyazonosító adataihoz, hogy ezek az adatok melyik uniós információs rendszerben találhatók. (29)A tagállamoknak nemzeti jogalkotási intézkedéseket kell elfogadniuk, amelyekben kijelölik azokat az illetékes nemzeti hatóságokat, amelyek hatáskörrel rendelkeznek arra, hogy a közös személyazonosítóadat-tár (CIR) használatával személyazonosság-ellenőrzést végezzenek, valamint – az arányosság elvével összhangban – meghatározzák az ilyen ellenőrzések végzésére vonatkozó eljárásokat, azok feltételeit és kritériumait. Nemzeti jogalkotási intézkedésekkel kell biztosítani különösen az említett hatóságok tagja előtt megjelent személyek személyazonosságának ellenőrzése során a biometrikus adatok gyűjtésére vonatkozó hatáskört. (30)A jelen rendelet ezen túlmenően új lehetőséget teremt a tagállamok kijelölt bűnüldöző hatóságai és az Europol számára a határregisztrációs rendszerben, a VIS-ben, [az ETIAS-ban] vagy az Eurodac-ban található, a személyazonosító adatoktól eltérő adatokhoz való egyszerűbb hozzáférésre is. Az e rendszerekben tárolt adatok, ideértve a személyazonosító adatoktól eltérő adatokat is, konkrét esetekben szükségesek lehetnek a terrorista bűncselekmények vagy súlyos bűncselekmények megelőzéséhez, felderítéséhez, kivizsgálásához és büntetőeljárás alá vonásához. (31)Az uniós információs rendszerekben található, a terrorista bűncselekmények vagy más súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése és kivizsgálása érdekében szükséges, a személyek személyazonosságának ellenőrzése során nyert biometrikus adatok felhasználásával szerzett, a közös személyazonosítóadat-tárban (CIR) megtalálható vonatkozó személyazonosító adatoktól eltérő adatokhoz való teljes körű hozzáférést továbbra is a vonatkozó jogi eszközök rendelkezései szabályozzák. A kijelölt bűnüldöző hatóságok és az Europol nem tudják előre, hogy az uniós információs rendszerek közül melyik tartalmazza az általuk vizsgálandó személyek adatait. Ez gyakran késedelmet és hatékonysági problémákat eredményez a feladataik ellátása során. A kijelölt hatóság által engedélyezett végfelhasználók számára ezért lehetővé kell tenni annak megismerését, hogy melyik uniós információs rendszer tartalmazza a bevitt lekérdezésnek megfelelő adatokat. Ennek megfelelően a rendszerben elért találat automatizált ellenőrzését követően az érintett rendszer megjelölésre kerülne (úgynevezett „találat-megjelölése” funkció). (32)A közös személyazonosítóadat-tárban végzett lekérdezések naplóiban jelezni kell a lekérdezés célját. Amennyiben az ilyen lekérdezés a kétlépcsős adatbetekintési megközelítés alkalmazásával történt, a naplóknak tartalmazniuk kell a vizsgálat vagy az ügy nemzeti aktájára való hivatkozást, ami azt jelzi, hogy az ilyen lekérdezés terrorista bűncselekmények vagy más súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése és kivizsgálása céljából indult. (33)A közös személyazonosítóadat-tárnak (CIR) a tagállami hatóságok és az Europol általi, találat-megjelölés típusú választ eredményező lekérdezése – amely válasz arra utal, hogy az adat szerepel a határregisztrációs rendszerben, a VIS-ben, [az ETIAS-ban] vagy az Eurodac-ban – a személyes adatok automatizált kezelését teszi szükségessé. A találat megjelölés nem fedné fel az érintett egyén személyes adatait, csak arra utalna, hogy bizonyos adatait tárolja valamelyik rendszer. A jogosult végfelhasználó pusztán a találat-megjelölés alapján nem hozhatna elmarasztaló határozatot az érintett személyre vonatkozóan. A találat-megjelölés végfelhasználója általi hozzáférés ezért nagyon korlátozott hatással lenne az érintett egyén személyes adatainak védelméhez való jogra, míg a kijelölt hatóság és az Europol számára lehetővé kellene tenni, hogy a személyes adatokhoz való hozzáférés iránti kérelmeiket hatékonyabban, közvetlenül ahhoz a rendszerhez intézzék, amelyet a személyes adatokat tartalmazó rendszerként jelöltek meg. (34)A kétlépcsős adatbetekintési megközelítés különösen értékes azokban az e