EURÓPAI BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 2011.12.7. 
SEC(2011) 1467 végleges 
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA 
amely a következ ő dokumentumot kíséri 
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE 
az Európai Szomszédsági Tám ogatási Eszköz létrehozásáról 
{COM(2011) 839 végleges} 
{SEC(2011) 1466 végleges}  
 
HU 2   HU Az Európai Unióról szóló szerz ődés (EUSZ) 8. cikke értelmében az Európai Unió (EU) a vele 
szomszédos országokkal különleges kapcsolatoka t épít ki a jólét és a jószomszédi viszonyok 
egy olyan térségének a létrehozása céljából az EU határain, amely az Unió értékeire épül, és amelyet az együttm űködésen alapuló szoros és békés ka pcsolatok jellemeznek. Ez a cikk a 
Lisszaboni Szerz ődéssel került a szerz ődés szövegébe, és az EU szomszédjaihoz f űződő 
kapcsolatának egyre növekv ő fontosságát hangsúlyozza.  
Az európai szomszédságpolitikát (ENP) 2004-ben hozták létre, és az EU keleti és déli 
határain 16 partnerországra te rjed ki: Algéria, Azerbajdzsá n, Belarusz, Egyiptom, Grúzia, 
Izrael, Jordánia, Libanon, Lí bia, Marokkó, megszállt pale sztin területek, Moldovai 
Köztársaság, Örményország, Szíria, Tunézia és Ukrajna. Az ENP-n keresztül az EU kiemelt 
kapcsolatot kínál a szomszédoknak, amel y az olyan értéke k melletti kölcsönös 
elkötelezettségre épül, mint például a demokráci a és az emberi jogok, a jogállamiság, a jó 
kormányzás, a piacgazdaság elvei és a fenntartható fejl ődés. A szakpolitika politikai társulást 
és mélyebb gazdasági integrációt, na gyobb mobilitást és több emberek közötti 
kapcsolatfelvételt is kínál. Az európai szomszédságpolitikát külön pénzügyi eszköz, az 
Európai Szomszédsági és Partnerségi Támoga tási Eszköz (ENPI) támogatja, amely a fent 
említett 16 partnerországra, valamint az Orosz Föderációra terjed ki. 
1. P
ROBLÉMAMEGHATÁROZÁS  
Az európai szomszédságpolitika kezdete óta számos fontos esemény történt, köztük a 
partnerekhez f űződő kapcsolat elmélyítése, a regioná lis kezdeményezések megindítása, 
valamint a demokratikus átmenetnek a déli sz omszédságban elindult folyamatai. A kapcsolat 
fejlődése és a politikai környezet megváltozása sz ükségessé tette az ENP felülvizsgálatát. 
Ennek eredményeképpen új szomszédságpolitikai jöv őképet alakítottak ki, amelyet az EU 
külügyi és biztonságpolitikai f őképviselőjének és az Európai Bizo ttságnak a 2011. május 25-i, 
„Az átalakuló szomszédság új megközelítése” cím ű közös közleménye körvonalaz. Az új 
megközelítés nagyobb támogatást nyújt azoknak a partnereknek, amelyek elkötelezettek a demokratikus társadalmak építése és a reformok végrehajtása mellett, a „többért többet” és a 
„kölcsönös elszámoltathatóság” elveivel összhangban. 
2. S
ZUBSZIDIARITÁSELEMZÉS  
A szomszédságpolitikában részt vev ő országokban, ahol az unió s szabályokhoz és normákhoz 
való közelítés az egyik legf ontosabb szakpolitikai célkit űzés, az EU van a legjobb helyzetben 
e támogatás nyújtásához. Bizonyos speciális tá mogatásokat kizárólag uniós szinten lehet 
nyújtani. Ilyen például az EU bels ő piacába való fokozatos gazdasági integráció el őmozdítása, 
a schengeni térségbe való bejutás, vagy az uniós programokban való részvétel. A 
szomszédságpolitikában részt vev ő legtöbb országban az EU a legfontosabb együttm űködési 
partner. Az EU-nak ezt a szer epét a tagállamok, a nemzetközi pé nzügyi szervezetek és a többi 
donor széles körben elismerik. A szomszédságpo litikai partnerországok reformjait nagyban 
előre viszi, ha az EU szomszédjai segítséget  kapnak az uniós szakpolitikákhoz, szabályokhoz 
és normákhoz való közeledéshez.  
A 27 tagállammal közös szakpolitikák és stratégiák alapján fellép ő EU-nak van csak 
megfelelő súlya ahhoz, hogy választ ad jon a globális kihívásokra. A tagállamok fellépései 
korlátozottak és szétforgácsoltak lehetnek, a projektek pedig gyakran túl kicsik ahhoz, hogy 
fenntartható változásokat tudjanak el őidézni a helyszínen. A tagállamok munkájának az EU 
 
HU 3   HU keretei közt történ ő áramvonalasítása jobb koo rdinációt tesz lehet ővé, és hatékonyabbá teszi 
az EU munkáját.  
A költségvetési megszorítások id őszakában, amikor számos ta gállam úgy döntött, hogy teljes 
együttműködési ágazatokból ki vonul, illetve a jöv őben nem támogat bizonyos országokat, az 
EU képes aktív szerepet játszani szomszédságában a demokrácia, a béke, a stabilitás, a jólét és 
a szegénység csökkentésének el őmozdításában. E körülmények között pusztán gazdasági 
szempontok alapján is minden koráb binál több értelme van most uni ós szinten becsatornázni a 
támogatásokat, hiszen ezen a szinten valós eredmények érhet ők el. Emellett az EU-val való 
együttműködés olcsóbb. Az igazgatási költségek al acsonyabbak, mint a bilaterális segélyt 
nyújtó legfontosabb donorok át lagos igazgatási költségei. 
3. AZ UNIÓS KEZDEMÉNYEZÉS CÉLKIT ŰZÉSE  
Az európai szomszédságpolitika célja, hogy a jólét és  a jó szomszédság térségét hozza létre az 
EU határain meger ősített politikai társulás, gazdasági integráció, valamint számos ágazatban 
folytatott szoros együttm űködés útján. A 2014–2020-as id őszakban ezeket a célkit űzéseket az 
EU továbbra is külön pénzügyi eszközön, az Eur ópai Szomszédsági Támogatási Eszközön 
(ENI) keresztül fogja tá mogatni. A finanszírozás nagy rész ét az ENI fogja nyújtani az EU 
költségvetéséb ől a partnerek részére.  
Annak érdekében, hogy az eszköz megvalósíthassa az új ENP-jöv őkép ambícióit, a rendelet 
számos, a változó helyzetb ől, a korábbi tanulsá gokból és értékelésekb ől következ ő konkrét 
célkitűzéseit teljesíteni kell, nevezetesen a következ őket: 
• a „többért több” és a „köl csönös elszámoltathatóság” elveinek alkalmazása a 
megújított ENP-szakpolitikával összhangba n, ami arra ösztönzi a szomszédos 
országokat, hogy még jobban kötelez ődjenek el a reformok mellett; foglalkozni kell 
az uniós támogatások összetettsége és a hosszú programozás problémájával, hogy 
áramvonalasabbá, rövidebbé és célzottabbá váljon a folyamat; 
• úgy kell racionalizálni az es zköz hatályát, hogy megfelel ő egyensúly alakuljon ki az 
eszköz rugalmassága, valamint a szakpolitikai célkit űzésekre és az együttm űködés 
legfontosabb területeire irányuló fókusza között; 
• ki kell igazítani a végrehajtási rende lkezéseket és nagyobb koherenciát kell 
kialakítani a küls ő fellépések eszközei között; 
• javítani kell a határon átnyúló együttm űködésre vonatkozó rendelkezéseket, hogy 
hatékonyan és gyorsan végre lehe ssen hajtani a programokat; 
• szorosabb kapcsolatot kell kialakítani az EU bels ő eszközeivel és szakpolitikáival, 
többek közt a programozási szakaszban érin tett bizottsági szolgálatokkal való 
együttműködés meger ősítése révén, valamint adott esetben olyan mechanizmusokon 
keresztül, amelyek lehet ővé teszik források lehívását az EU költségvetésének mind 
belső, mind küls ő politikákra vona tkozó tételeib ől;  
• választ kell adni az Oroszországhoz f űződő kapcsolatok alakulására azzal, hogy 
módosítjuk az Oroszország ENI keretében való támogathatóságára vonatkozó 
 
HU 4   HU rendelkezéseket, ezzel is tükrözve Or oszország különleges státuszát mint 
szomszédságpolitikai partnerország és egyben stratégiai partner. 
4. SZAKPOLITIKAI OPCIÓK  
A hatásvizsgálat négy op ciót vizsgált meg:  
• 0. opció:  „Nincs uniós beavatkozás” ; az EU nem folytatja a szomszédságpolitika 
külön eszközön keresztül történ ő pénzügyi támogatását; 
• 1. opció:  „Nincs változás” ; az érintett ors zágokkal való együttm űködés szigorúan a 
jelenlegi ENPI-rendelet keretei között marad. Ezt az opciót használja az elemzés 
alapforgatókönyvnek ; 
• 2. opció:  „A jelenlegi keretek kiigazítása” ; a jövőbeli jogalkotási javaslatnak a 
jelenlegi ENPI-rendeleten kell alapulnia,  melyen azonban számos módosítást kell 
eszközölni, mely módosítások tükrözik az új szakpolitikai hátteret és a konkrét 
célkitűzéseket. A 2. opció számos különböz ő alopciót tartalmaz a felmerült konkrét 
problémákkal kapcsolatban;  
• 3. opció:  „Teljesen új eszköz el őterjesztése”  eltérő földrajzi hatállyal és az ENP-
jénél szélesebb kör ű vagy azoktól eltér ő célkitűzésekre koncentrálva.  
5. A HATÁSOK ÉRTÉKELÉSE  
A jelenlegi keret (1. opció – „alapforgatókönyv”) területek széles körén kínál támogatást, és 
eddig számos pozitív gazdasági, társad almi és környezeti hatást váltott ki a 
partnerországokban. Ugyanakkor a fent említe tt ágazatokban kifejtett hatásokat tovább 
lehetne javítani rugalmasabb mechanizmus ok és innovatívabb megkö zelítések révén, pl. 
különböző finanszírozási források egyesítésé vel vagy innovatív pénzügyi eszközök 
használatával. Az uniós fellépés megsz űntetése (0. opció) lényegesen csökkentené a hatást 
mindhárom területen, és veszélyb e sodorná az eddig elért hatás ok fenntarthatóságát; általában 
véve negatív hatást gyakorolna az EU és az ENP-partnerek közötti kapcsolatokra is. Az 
eszköz módosításával (2. opció) tovább lehetne f okozni az eddigi kerete k között megvalósított 
pozitív gazdasági, társadalmi és környezeti ha tásokat; ezen kívül to vábbi pozitív hatások 
várhatók a kormányzás területén a „többért tö bbet” elv alkalmazásával. Ezért a 2. opcióban 
rejlik a legnagyobb pozitív hatás.  Egy teljesen új eszköz el őterjesztése (3. opció) negatív 
hatást gyakorolna az EU ENP-célkit űzésekhez kapcsolódó fellépéseinek koherenciájára, és 
ezzel rontaná az EU hitelét a térségben. 
Ezen kívül a hatásvizsgálat az uniós fellépés szükségességét és hozzáado tt értékét is  vizsgálta, 
a kizárólag a tagállamok által vé grehajtott fellépésekhez képest. 
6. AZ OPCIÓK ÖSSZEVETÉSE  
Az elemzés alapján és a különböz ő hatásokat (globális, gazdas ági, társadalmi, környezeti) 
súlyozva a 0. és a 3. opció nem tekinthet ő olyan életképes opciónak, amely lehet ővé tenné a 
legnagyobb pozitív hatás kiváltását és a felülvizsgált ENP célkit űzéseinek teljesítését. A 2. 
opciónak lenne a legnagyobb pozitív hatása, és  ebben az opcióban re jlik a legnagyobb 
 
HU 5   HU potenciál arra, hogy hozzáiga zítsa a jelenlegi együttm űködési keretet az új szakpolitikai 
körülményekhez, az ENP célkit űzéseihez, valamint az ér tékelések során azonosított 
kihívásokhoz és a levont tanulságokhoz. Az 1. opció lenne a második legjobb opció, melynek 
keretében meg őrizhetők lennének a pozitív hatás ok, azonban nem nyújtana lehet őséget az új 
ENP-jövőkép célkit űzéseinek teljesítésére, sem a je lenlegi keretek között azonosított 
kihívások és konkrét problémák megválaszolására. Az előnyben részesített opció ezért a 2. 
opció.  
7. NYOMON KÖVETÉS ÉS ÉRTÉKELÉS  
Mivel az új ENI-rendelet felhatalmazó rendelet lesz, amely alapvet ő elemeket rögzít és az 
uniós fellépés alapját teremti meg, az együttm űködés konkrét célkit űzéseit és a fellépéseket 
minden egyes ország és régió esetében a programozási és végrehajtási szakaszban határozzák meg, a várt eredményekkel együtt. A konkrét mutatókat ebben a szakaszban fogják 
azonosítani, a kérdéses fellépés sajátosságait figyelembe véve.