Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA a pénzügyi stabilitás és a fenntartható növekedés helyreállítása céljából a Ciprusi Köztársaság által végrehajtandó egyedi intézkedésekről /* COM/2013/0233 final - 2013/0121 (NLE) */





INDOKOLÁS Ciprusra egyre nagyobb nyomás nehezedett a pénzügyi piacokon, összefüggésben az államháztartásának fenntarthatóságával, többek között a meggyengült pénzügyi szektorral és az esetleges állami támogatás nagyságrendjével kapcsolatos aggályok felerősödésével. Az egyensúlyhiány részben az euróövezeti válság és a görög fejlemények negatív átgyűrűző hatásainak a következménye, részben belső jellegű és hosszabb idő alatt alakult ki. Miközben a hitelminősítők többször leminősítették a ciprusi államkötvényeket, az ország képtelenné vált arra, hogy a hosszú távú költségvetési fenntarthatósággal összeegyeztethető kamat mellett refinanszírozza magát. Ezzel párhuzamosan a bankszektor egyre nagyobb mértékben elszigetelődött a nemzetközi piaci finanszírozástól és a nagyobb pénzügyi intézményeknek jelentős tőkehiánnyal kellett szembenézniük. A folyamatos és jelentős betétkiáramlással járó bizalomvesztés következtében 2013 elején drámaian romlott a helyzet a bankszektorban. 2013 márciusában az eurócsoport politikai megállapodást ért el a Ciprusra vonatkozó makrogazdasági kiigazítási programról, amelyhez legfeljebb 10 milliárd EUR összegű pénzügyi keret kapcsolódik. A pénzügyi zavarokat követően tíznapos bankszünnapot rendeltek el, ennek során a bankok szanálása és szerkezetátalakítása, valamint a ciprusi bankok görög műveleteinek elkülönítése révén az ágazat méretét jelentősen csökkentették. A súlyos gazdasági és pénzügyi zavarokkal összefüggésben a ciprusi hatóságok 2012. június 25-én hivatalosan hitel formájában nyújtandó pénzügyi támogatást kértek az Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköz / európai stabilitási mechanizmus keretében, valamint a Nemzetközi Valutaalaptól (IMF), mely támogatás célja, hogy elősegítse a gazdaság fenntartható növekedésének visszaállítását, biztosítsa a bankrendszer megfelelő működését, valamint megőrizze az Unió és az euróövezet pénzügyi stabilitását. Az eurócsoport 2012. június 27-én felkérte a Bizottságot és a vele együttműködő EKB-t, a ciprusi hatóságokat és az IMF-et, hogy egyeztessenek – a finanszírozási igényekre is kiterjedő – makrogazdasági kiigazítási programról, és tegyenek megfelelő intézkedéseket a pénzügyi stabilitás megőrzése érdekében. 2013. március 16-án és 25-én az eurócsoport politikai megállapodást ért el a ciprusi hatóságokkal a program sarokköveiről; a program tartalmazza a bankszektor jelentős méretcsökkentését és szerkezetátalakítását, valamint a költségvetési konszolidációra, a strukturális reformokra és a privatizációra irányuló erőfeszítések fokozását. A megállapodás fontos eleme, hogy a bankok feltőkésítését szinte teljes egészében a bankokon belül (azaz a részvényesek és a hitelezők révén) kell megoldani. A tervek szerint a legfeljebb 100 000 EUR összegű betéteket nem érintik az intézkedések. A hitelezők veszteségei nem haladják meg azt a mértéket, amely a bankok szokásos fizetésképtelenségi eljárásban történő felszámolása esetén merült volna fel. 2013. április 2-án technikai szintű megállapodás jött létre az átfogó szakpolitikai intézkedéscsomagról, amelyet hároméves makrogazdasági kiigazítási program keretében kell végrehajtani; a fő célkitűzéseket, intézkedéseket és eredményeket a Bizottság és a Ciprusi Köztársaság közötti egyetértési megállapodás tervezete tartalmazza. A makrogazdasági kiigazítási program célja a pénzügyi piacok bizalmának helyreállítása, a stabil makrogazdasági egyensúly visszaállítása, valamint annak biztosítása, hogy a gazdaság visszatérjen a fenntartható növekedéshez. E célok elérése érdekében a program három pilléren nyugszik. Az első pillér a pénzügyi intézmények szerkezetátalakításán és méretük csökkentésén, valamint felügyeletük megerősítésén alapuló – a tőke- és likviditási hiányok kezelésére irányuló erőfeszítéseket tartalmazó – pénzügyi ágazati stratégia. A második pillér az ambiciózus költségvetési konszolidációs stratégia, amely a 2012-ben kezdeményezett konszolidációs erőfeszítéseken alapul, mindenekelőtt a következő intézkedésekkel: a folyó elsődleges kiadások csökkentése, a kormányzati bevételek növelése, az állami szektor működésének javítása és a költségvetési konszolidáció fenntartása középtávon. A cél a túlzott államháztartási hiány megszüntetése és a bruttó államadósság GDP-hez viszonyított arányának stabil csökkenő pályára állítása középtávon. A hatóságok kötelezettséget vállaltak arra, hogy a lehető leghamarabb a GDP 3 %-a alá csökkentik a hiányt. Fenn kell tartani a strukturális és más uniós alapokból származó források felhasználásának, valamint a munkahelyteremtés és növekedés erősítését célzó uniós szakpolitikai kezdeményezéseknek a megfelelő végrehajtását. Ez hozzájárul a hosszú távú növekedési pálya kialakításához Cipruson. A harmadik pillért az ambiciózus strukturális reformok ütemterve jelenti, amelynek célja a versenyképesség, valamint a fenntartható és kiegyensúlyozott növekedés támogatása a Ciprusnak címzett 2012. évi országspecifikus ajánlásoknak megfelelően, valamint a makrogazdasági egyensúlyhiányok megszüntetésének lehetővé tétele. Összhangban az ifjúsági garancia létrehozásáról szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó 2013. február 28-i politikai megállapodással, fenn kell tartani a fiatalok lehetőségeit és foglalkoztathatósági kilátásait. A program a 2013 és 2016 közötti időszakra vonatkozik. 2013/0121 (NLE) Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA a pénzügyi stabilitás és a fenntartható növekedés helyreállítása céljából a Ciprusi Köztársaság által végrehajtandó egyedi intézkedésekről AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére, 126. cikke (6) bekezdésével összefüggésben, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, mivel: (1) Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 136. cikkének (1) bekezdése rendelkezik arról, hogy a gazdasági és monetáris unió megfelelő működésének biztosítása céljából lehetőség van kifejezetten az euróövezeti tagállamokra vonatkozó intézkedések elfogadására. (2) 2010. július 13-án a Tanács az EUMSZ 126. cikke (6) bekezdésének megfelelően határozatot[1] fogadott el, mely szerint Cipruson túlzott hiány áll fenn, és az EUMSZ 126. cikkének (7) bekezdésével összhangban a túlzott költségvetési hiány megszüntetésére vonatkozó ajánlást bocsátott ki, megállapítva, hogy „a ciprusi hatóságoknak a jelenleg fennálló túlzott hiányt a lehető leggyorsabban, de legkésőbb 2012-ig meg kell szüntetniük”. (3) A Ciprus 2012. évi nemzeti reformprogramjáról szóló ajánlásban és a 2012–2015-ös időszakra vonatkozó stabilitási programról szóló véleményben[2] a Tanács többek között azt ajánlotta, hogy Ciprus tegyen intézkedéseket a túlzott hiány tartós kiigazítása érdekében 2012-ben, biztosítson kellő előrehaladást az adósságcsökkentési referenciaérték tekintetében, erősítse a pénzügyi intézmények hatékony feltőkésítésére vonatkozó szabályozó rendelkezéseket és javítsa a versenyképességet. (4) Ciprusra egyre nagyobb nyomás nehezedett a pénzügyi piacokon, összefüggésben az államháztartásának fenntarthatóságával, többek között a meggyengült pénzügyi szektor számára szükséges állami támogatással kapcsolatos aggályok felerősödésével. Az egyensúlyhiány részben az euróövezeti válság és a görög fejlemények negatív átgyűrűző hatásainak a következménye, részben belső jellegű és hosszabb idő alatt alakult ki[3]. Miközben a hitelminősítők többször leminősítették a ciprusi államkötvényeket, az ország képtelenné vált arra, hogy a hosszú távú költségvetési fenntarthatósággal összeegyeztethető kamat mellett refinanszírozza magát. Ezzel párhuzamosan a bankszektor egyre nagyobb mértékben elszigetelődött a nemzetközi piaci finanszírozástól és a nagyobb pénzügyi intézményeknek jelentős tőkehiánnyal kellett szembenézniük. (5) Tekintettel a súlyos gazdasági és pénzügyi zavarokra, a ciprusi hatóságok 2012. június 25-én hivatalosan hitel formájában nyújtandó pénzügyi támogatást kértek az Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköz / európai stabilitási mechanizmus keretében, valamint a Nemzetközi Valutaalaptól (IMF), mely támogatás célja, hogy elősegítse a gazdaság fenntartható növekedésének visszaállítását, biztosítsa a bankrendszer megfelelő működését, valamint megőrizze az Unió és az euróövezet pénzügyi stabilitását. Az eurócsoport 2012. június 27-én felkérte a Bizottságot és a vele együttműködő EKB-t, a ciprusi hatóságokat és az IMF-et, hogy egyeztessenek – a finanszírozási igényekre is kiterjedő – makrogazdasági kiigazítási programról, és tegyenek megfelelő intézkedéseket a pénzügyi stabilitás megőrzése érdekében a jelenlegi, komoly kihívást jelentő környezetben, melyben fennáll az állampapír-piaci zavarok átgyűrűző hatásának kockázata. 2013. március 16-án és 25-én az eurócsoport politikai megállapodást ért el a ciprusi hatóságokkal a program sarokköveiről. A program céljai a következők: a bankszektor szerkezetátalakítása és méretének csökkentése, és a költségvetési konszolidációra, a strukturális reformokra és a privatizációra irányuló erőfeszítések fokozása. A tervek szerint a bankok feltőkésítését szinte teljes egészében a bankokon belül (azaz a részvényesek és a hitelezők révén) kell megoldani. (6) A jelenlegi körülmények között Ciprusnak átfogó szakpolitikai intézkedéscsomagot kell elfogadnia, amelyet a hároméves makrogazdasági kiigazítási program keretében kell végrehajtani 2013 második negyedéve és 2016 első negyedéve között. (7) Az intézkedéscsomag célja a pénzügyi piacok bizalmának helyreállítása, a stabil makrogazdasági egyensúly visszaállítása, valamint az, hogy a gazdaság visszatérjen a fenntartható növekedéshez. Az intézkedéscsomag három pilléren nyugszik. Az első pillér a pénzügyi intézmények szerkezetátalakításán és méretük csökkentésén, valamint az ágazat felügyeletének megerősítésén alapuló – a tőke- és likviditási hiányok kezelésére irányuló erőfeszítéseket tartalmazó – pénzügyi ágazati stratégia. A második pillér ambiciózus, az időszak elejére ütemezett költségvetési konszolidációs stratégia, amely mindenekelőtt a következő intézkedéseket tartalmazza: a folyó elsődleges kiadások csökkentése, a kormányzati bevételek növelése, az állami szektor működésének javítása és a költségvetési konszolidáció fenntartása középtávon, a hátrányos helyzetű csoportokra gyakorolt hatás minimalizálása és a strukturális, valamint más uniós alapokból származó források megfelelő felhasználásának biztosítása mellett. A harmadik pillér ambiciózus strukturális reformok ütemtervét jelenti, amelynek célja a versenyképesség, valamint a fenntartható és kiegyensúlyozott növekedés támogatása, a makrogazdasági egyensúlyhiányok megszüntetésének lehetővé tétele, mindenekelőtt a bérindexálás rendszerének a szociális partnerekkel egyeztetett megreformálásával, valamint a piacok zavartalan működését gátló akadályok felszámolása. Összhangban az ifjúsági garancia létrehozásáról szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó 2013. február 28-i politikai megállapodással, fenn kell tartani a fiatalok lehetőségeit és foglalkoztathatósági kilátásait. (8) A nominális GDP-növekedésre vonatkozó aktualizált bizottsági előrejelzések alapján (2012-ben –0,5 %, 2013-ban –8,2 %, 2014-ben –2,9 %, 2015-ben 2,6 %, 2016-ban pedig 3,7 %) az adósság GDP-hez viszonyított aránya 2012-ben 87 %, 2013-ban 109 %, 2014-ben 123 %, 2015-ben 126 %, és 2016-ban 122 % lesz. Tehát az adósság/GDP-arány 2015-ig gyorsan növekszik, majd csökkenő pályára kerül és 2020-ra valószínűleg eléri a 105 %-ot. Az adósság dinamikáját számos vonal alatti művelet befolyásolja. A nominális GDP-növekedésre vonatkozó aktualizált bizottsági előrejelzések szerint az elsődleges államháztartási hiány 2013-ban 395 millió EUR (a GDP 2,4 %-a), 2014-ben 678 millió EUR (a GDP 4,3 %-a), 2015-ben 344 millió EUR (a GDP 2,1 %-a) lesz, majd 2016-ban 204 millió EUR-s többletbe (a GDP 1,2 %-a) fordul át. (9) A ciprusi bankszektor hosszú távú ellenálló képességének erősítése alapvető az ország pénzügyi stabilitásának helyreállítása szempontjából, és – tekintettel a szoros kapcsolatokra – az egész euróövezet pénzügyi stabilitásának megőrzése céljából. Folyamatban van a bankszektor jelentős méretcsökkentése és szerkezetátalakítása. A képviselőház jogszabályt fogadott el a hitelintézetek helyreállítását és szanálását célzó átfogó keretrendszer létrehozásáról. Az új keretrendszer alkalmazása révén lezajlott a ciprusi bankszektor azonnali és jelentős méretcsökkentése. A bankok likviditásának megőrzése céljából átmeneti adminisztratív intézkedések bevezetésére került sor. (10) A pénzügyi, fiskális és strukturális területek átfogó és ambiciózus reformjának végrehajtása révén meg kell őrizni a ciprusi államadósság középtávú fenntarthatóságát. (11) A Bizottságnak az EKB-val és adott esetben az IMF-fel együttműködve ellenőrző látogatások és a ciprusi hatóságoktól kért rendszeres – negyedévente benyújtandó – jelentések útján, rendszeres időközönként meg kell vizsgálnia a makrogazdasági kiigazítási program következetes végrehajtását. (12) A szakpolitikai intézkedéscsomag végrehajtása során célszerű, hogy a Bizottság további szakpolitikai tanácsokat, egyes területeken pedig technikai segítséget nyújtson. (13) A ciprusi hatóságok a hatályos nemzeti szabályoknak és gyakorlatoknak megfelelően bevonják a szociális partnereket és a civil társadalmi szervezeteket a pénzügyi támogatási program előkészítésébe, végrehajtásába, monitoringjába és értékelésébe. (14) A makrogazdasági kiigazítási program keretében végrehajtott intézkedésekhez nyújtott bármely pénzügyi támogatásnak összhangban kell lennie az Európai Unió jogi előírásaival és szakpolitikáival, különösen az uniós gazdasági kormányzási kerettel. A pénzügyi intézmények támogatására irányuló bármely intervenciót a versenyjogra vonatkozó európai uniós előírásokkal összhangban kell végrehajtani. A Bizottság biztosítja, hogy az európai stabilitási mechanizmus keretében kért pénzügyi támogatással összefüggésben létrejött egyetértési megállapodásban megállapított intézkedések teljes mértékben összhangban legyenek ezzel a határozattal, ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT: 1. cikk (1) A fenntartható gazdasági növekedési pályára való visszatérés, valamint a költségvetési és pénzügyi stabilitás helyreállításának megkönnyítése érdekében Ciprusnak következetesen végre kell hajtania a makrogazdasági kiigazítási programot, amelynek fő elemeit e határozat 2. cikke tartalmazza. A makrogazdasági kiigazítási program (a továbbiakban: a program) foglalkozik az euróövezet pénzügyi stabilitása tekintetében Cipruson felmerülő kockázatokkal, és célja, hogy minél előbb stabil és fenntartható gazdasági és pénzügyi helyzet alakuljon ki és az ország ismét képes legyen önmagát teljes körűen a pénzügyi piacokról finanszírozni. A program kellő mértékben figyelembe veszi az EUMSZ 121., 126., 136. és 148. cikke alapján Ciprusnak címzett ajánlásokat, valamint a tagállam által az ajánlásoknak való megfelelés érdekében tett intézkedéseket, és egyúttal a szükséges szakpolitikai intézkedések kiszélesítésére, megerősítésére és elmélyítésére irányul. (2) A Bizottság az EKB, és adott esetben az IMF közreműködésével nyomon követi a program végrehajtása terén elért előrehaladást. Ciprus teljes mértékben együttműködik a Bizottsággal és az EKB-val. Mindenekelőtt minden olyan információt közöl a Bizottsággal és az EKB-val, amelyet azok a program nyomon követéséhez szükségesnek találnak. (3) A Bizottság az EKB-val és adott esetben az IMF-fel együttműködve, a ciprusi hatóságokkal együtt megvizsgálja a program azon módosításait és frissítéseit, amelyekre annak érdekében lehet szükség, hogy megfelelően figyelembe vegyék többek között a makrogazdasági és költségvetési előrejelzések és a tényleges adatok közötti jelentős eltéréseket (beleértve a foglalkoztatást), a negatív átgyűrűző hatásokat, valamint a makrogazdasági és pénzügyi sokkokat. A program zökkenőmentes végrehajtásának biztosítása érdekében és az egyensúlyhiányok fenntartható módon történő megszüntetése céljából a Bizottság a költségvetési, pénzpiaci és strukturális reformokkal kapcsolatban folyamatosan tanácsokat és útmutatást nyújt az országnak. A Bizottság rendszeresen értékeli a program gazdasági hatását és ajánlást tesz a növekedés és munkahelyteremtés fokozásához, a szükséges költségvetési konszolidáció biztosításához és a káros társadalmi hatások minimalizálásához szükséges korrekciókra. 2. cikk (1) A ciprusi program fő céljai a következők: a ciprusi bankszektor stabilitásának helyreállítása; a folyamatban lévő költségvetési konszolidáció továbbfolytatása; és strukturális reformok végrehajtása a versenyképesség, valamint a fenntartható és kiegyensúlyozott növekedés támogatása érdekében. (2) Ciprus kiváló minőségű tartós intézkedésekkel folytatja a túlzotthiány-eljárás keretében vállalt kötelezettségeinek megfelelő költségvetési konszolidációt, a hátrányos helyzetű csoportokra gyakorolt hatás minimalizálása mellett. (3) Ciprus elfogadja a (4)–(15) bekezdésben meghatározott intézkedéseket. (4) Ciprus készen áll további konszolidációs intézkedések meghozatalára annak érdekében, hogy a lehető leggyorsabban a GDP 3 %-a alá csökkentse a hiányt. Konkrétabban: a hátrányos makrogazdasági hatások miatti bevételkiesés vagy a megnövekedett szociális kiadások esetén a kormány készen áll arra, hogy további intézkedéseket tegyen a programcélok fenntartása érdekében, többek között a diszkrecionális kiadások csökkentésével, a hátrányos helyzetű csoportokra gyakorolt hatás minimalizálása mellett. A programidőszak során a programban tervezettnél nagyobb készpénzbevételt, ideértve bármely váratlan bevételt, megtakarításra vagy adósságcsökkentésre kell felhasználni. A programcélok túlteljesítése esetén, amennyiben ez tartósnak tekinthető, a későbbi években csökkenhet a kiegészítő intézkedések iránti igény. (5) Ciprus továbbra is gondoskodik a strukturális és más uniós alapokból származó támogatások megfelelő végrehajtásáról. (6) A pénzügyi ágazat stabilitásának helyreállítása érdekében Ciprus folytatja a bankszektor mélyreható reformját és szerkezetátalakítását, és – feltőkésítéssel, likviditási helyzetük kezelésével és felügyeletük fokozásával – megerősíti az életképes bankokat. A program a következő intézkedéseket és eredményeket irányozza elő: a) a bankszektor likviditási helyzetének szoros ellenőrzése, valamint annak biztosítása, hogy megfelelő intézkedésekre kerüljön sor a kellő likviditás fenntartásához, az eurórendszer szabályainak megfelelően. A tőke szabad mozgására vonatkozó újonnan bevezetett átmeneti korlátozások (többek között a készpénzfelvétel, az elektronikus fizetések és a külföldre irányuló transzferek korlátai) szoros ellenőrzése. A cél az, hogy az ellenőrzésre csak addig kerüljön sor, amíg az a pénzügyi stabilitásra ható súlyos és közvetlen kockázatok elkerülése érdekében feltétlenül szükséges. A központi banki finanszírozásra vagy állami támogatásra támaszkodó belföldi bankok finanszírozásra és tőkeszükségletre vonatkozó középtávú terveinek reálisan tükrözniük kell a bankszektor várható tőkeáttétel-csökkentését, és mérsékelniük kell a központi bankok által nyújtott hitelektől való függést, miközben el kell kerülniük eszközeik kényszereladását és a hitelszűkét. A likviditási minimumkövetelményekre vonatkozó szabályokat aktualizálni fogják az euróban denominált eszközök jövőbeli koncentrációjának elkerülése céljából; b) A Bank of Cyprus és a Cyprus Popular Bank (Laiki Bank) eszközei független értékelésének végrehajtása és a Cyprus Popular Bank műveleteinek mihamarabbi integrálása a Bank of Cyprus-ba. Az értékelést haladéktalanul el kell végezni, hogy a Bank of Cyprus-nál lehetővé váljon a nem biztosított bankbetétek megfelelő részei befagyasztásának feloldása; c) A szükséges szabályozási feltételek elfogadása az alaptőke-megfelelési mutató minimumának 2013 végéig 9 %-ra való növelése tekintetében; d) Intézkedések végrehajtása annak érdekében, hogy minimalizálni lehessen a bankok szerkezetátalakítása miatt az adófizetőkre háruló költségeket. Az állami támogatás igénybevétele előtt az alultőkésített kereskedelmi és szövetkezeti hitelintézeteknek a lehető legnagyobb mértékben magánforrásokból – beleértve, de nem kizárólagosan a bankok részvényeseit és hitelezőit – kell tőkeemelést végrehajtaniuk. Az állami támogatás nyújtását megelőzően a szerkezetátalakítási vagy szanálási terveket az állami támogatásra vonatkozó szabályoknak megfelelően hivatalosan jóvá kell hagyni; e) hitelnyilvántartás létrehozása, a hitelezési folyamatok hatályos szabályozási keretének felülvizsgálata és szükség esetén módosítása, a kereskedelmi bankok irányításának megerősítését célzó jogszabályok elfogadása; f) a bankok irányításának megerősítése, többek között a független igazgatótanácsi tagok vagy velük kapcsolatban álló felek számára nyújtott hitelezés tilalma; g) A nemteljesítő hitelek lehető legnagyobb mértékű visszafizettetése, miközben vissza kell szorítani a hitelfelvevők stratégiai nemteljesítésére irányuló ösztönzőket. Ez magában foglalja a biztosíték felhasználására vonatkozó korlátozások enyhítését, valamint a nemteljesítő hitelek megfelelő nyomon követését és kezelését. A Central Bank of Cyprus (a ciprusi központi bank) iránymutatást ad ki arra vonatkozóan, hogy nemteljesítőként kell besorolni valamennyi 90 napnál régebbi esedékességű hitelt; h) A szövetkezeti hitelintézetek és a kereskedelmi bankok szabályozásának és felügyeletének összehangolása; i) A szövetkezeti hitelintézetek életképességének biztosítása és – a Bizottsággal konzultálva, valamint az EKB-t és az IMF-et tájékoztatva – a szövetkezeti hitelintézeti szektor jövőbeli struktúrájára, működésére és életképességére vonatkozó stratégia kidolgozása. A stratégia végrehajtását 2015 közepéig be kell fejezni; j) Meg kell erősíteni a vállalati és háztartási szektor eladósodottságának nyomon követését és létre kell hozni a magánszektor célzott szerkezetátalakításának keretét, továbbá k) A pénzmosás elleni küzdelem keretének további megerősítése és a jogalanyok teljes átláthatóságának biztosítása, a legjobb gyakorlattal összhangban. (7) A hatóságok 2013 során szigorúan végrehajtják a 2013. évi költségvetési törvényt, legalább 351 millió EUR-t (a GDP 2,1 %-a) kitevő tartós kiegészítő intézkedésekkel. Ciprus a kiegészítő konszolidációs intézkedések beillesztése céljából módosítja a 2013. évi költségvetési törvényt. Ciprus elfogadja a következő intézkedéseket: a) A kiadási oldalon a költségvetésben szerepel a lakásépítési programok kiadásainak legalább 36 millió EUR-val történő visszafogása és az állami szektor béreinek további fokozatos csökkentése, valamint egyes szociális juttatások ésszerűsítése; b) A bevételi oldalon a kiegészítő intézkedések magukban foglalják a vagyonadó emelését, a jogszabályban meghatározott társaságiadó-kulcs, a kamatadó, a banki illeték és a közszolgáltatások díjainak növelését; c) Ciprus – környezetvédelmi megfontolások figyelembevételével és többletbevétel elérése céljából – megreformálja a gépjárművekre vonatkozó adórendszert; d) Intézkedéseket vezet be az egészségügyi kiadások ellenőrzése és az egészségügyi ágazat költséghatékonyságának fokozása céljából az állami kórházak hatékonyságának, versenyképességének és költséghatékonyságának erősítése révén. Emellett Ciprus az egészségügyi szolgáltatások és gyógyszerek egy korlátozott körére díjfizetési rendszert vezet be; valamint e) Ciprus biztosítja a 2012 decembere óta elfogadott konszolidációs intézkedések teljes mértékű végrehajtását. (8) A következő intézkedések 2014. január 1-jétől alkalmazandók: a) A kiadási oldalon a költségvetés tartalmazza a következőket: a célzottság javítása révén a szociális juttatásokra fordított teljes összeg csökkentése legalább 28,5 millió EUR megtakarítás elérése céljából; a közalkalmazotti és a szélesebb állami szektorbeli bérek további csökkentése; a diákok és a nyugdíjasok térítéses közlekedési bérletének bevezetése; és strukturális reformok bevezetése az oktatásban a bérkiadások csökkentése érdekében; valamint b) A bevételi oldalon a 2014. évi költségvetés tartalmazza a következőket: az állami és a magánszektorbeli munkavállalók bruttó jövedelmére kivetett ideiglenes járulék kiterjesztése 2016. december 31-ig; a hozzáadottérték-adó és a jövedéki adó emelése; valamint az általános társadalombiztosítási rendszerbe fizetett járulékok növelése. (9) Az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának biztosítása érdekében Ciprus fiskális-strukturális reformokat hajt végre, amelyek többek között a következő intézkedéseket és eredményeket tartalmazzák: a) Az általános és az állami szektorbeli nyugdíjrendszer reformja annak érdekében, hogy a rendszer – a nyugdíjak megfelelőségének fenntartása mellett – fenntartható pályára kerüljön. Szükség esetén további reformokat kell végrehajtani; b) Az egészségügyi kiadások növekedésének ellenőrzése a finanszírozási struktúra fenntarthatóságának és az állami egészségügyi ellátás hatékonyságának erősítése céljából; c) A közkiadások és a költségvetési folyamat hatékonyságának fokozása a jobb államháztartás-irányítás részét képező hatékony középtávú költségvetési keret révén, ami teljes mértékben megfelel a tagállamok költségvetési keretére vonatkozó követelményekről szóló irányelvnek, valamint a stabilitásról, koordinációról és kormányzásról szóló szerződésnek; d) A köz- és magánszféra közötti partnerségek megfelelő, a legjobb gyakorlat alapján kialakított jogi és intézményi keretének elfogadása; e) Az állami tulajdonú és részben állami tulajdonú vállalatok stabil vállalatirányítási rendszerének kialakítását célzó program kidolgozása, valamint privatizációs terv kezdeményezése a gazdasági hatékonyság javítása és az adósság fenntarthatóságának helyreállítása céljából; f) Átfogó reformterv kidolgozása és végrehajtása az adóbeszedés és -igazgatás hatékonyságának és eredményességének javítása céljából, többek között a nemzetközi adóügyi együttműködést és az adózással kapcsolatos információk cseréjét szabályozó törvények és előírások teljes mértékű és megfelelő időben történő alkalmazhatóságának megőrzését célzó intézkedésekkel; g) Az ingatlanadó reformja; h) A közigazgatás reformja működésének és költséghatékonyságának javítása céljából, mindenekelőtt a közszolgáltatások méretének, foglalkoztatási feltételeinek és működési felépítésének felülvizsgálata révén, a cél a kormányzati források hatékony felhasználásának biztosítása és minőségi szolgáltatás nyújtása a lakosság számára; továbbá i) A szociális jóléti ellátások általános rendszerének és szintjeinek reformja, a források hatékony felhasználása céljából és annak biztosításához, hogy kialakuljon a jóléti támogatások és a munkavállalásra ösztönző intézkedések megfelelő egyensúlya. (10) Ciprus végrehajtja a bérindexálás rendszerének reformját a szociális partnerekkel egyeztetve és azzal a céllal összhangban, hogy javítsa a gazdaság versenyképességét és tükrözze a munkaerő termelékenységének alakulását. Az állami támogatások tervezett reformjának biztosítania kell, hogy a szociális támogatás biztonsági hálóként szolgáljon és – a munkavállalásra irányuló ösztönzők fenntartása mellett – biztosítson minimumjövedelmet azok számára, akik nem tudják fenntartani az alapvető életszínvonalat. A minimálbér bármely módosítása előtt egyeztetni kell a szociális partnerekkel, és a módosításnak összhangban kell lennie a gazdasági és munkaerő-piaci fejleményekkel. (11) A szolgáltatási irányelv teljes körű végrehajtása érdekében Ciprus elfogadja az ágazatspecifikus jogszabályok még szükséges módosításait. A szolgáltatások piacán meg kell szüntetni az indokolatlan korlátokat, különösen a szabályozott szakmákkal összefüggésben. Az illetékes versenyhatóság működésének javítása, valamint a nemzeti szabályozási hatóságok függetlenségének és hatáskörének megerősítése révén javítani kell a versenyjogi keretet. (12) Ciprus 2014 végére 2000 alá csökkenti a tulajdonilap-kiadással kapcsolatos hátralékok számát és garantált időtartamot állapít meg az építési engedélyek és a tulajdoni lapok kiadására vonatkozóan. (13) Ciprus 2013 végéig módosítja a jelzáloggal terhelt ingatlanok kényszereladási eljárását és a lehető legrövidebb időn belül lehetővé teszi a magánárverések lebonyolítását. A bírósági eljárásokat fel kell gyorsítani és a program befejezéséig meg kell szüntetni az ügyhátralékokat. (14) Ciprus lépéseket tesz a turizmus versenyképességének fokozása céljából. Ezek az intézkedések magukban foglalják a 2011–2015 közötti időszakra vonatkozó turisztikai stratégia felülvizsgálatát, amely egy, a turizmus üzleti modelljének továbbfejlesztésével foglalkozó tanulmányon alapul, valamint a megfelelő légi összeköttetés létrehozására vonatkozó alapos elemzést. (15) Az energiaszektorban Ciprus átülteti és teljes körűen végrehajtja a harmadik energiacsomagot. Emellett ki kell dolgozni a ciprusi energiaszektor átalakítására vonatkozó átfogó fejlesztési tervet. A terv a következőkre terjed ki: a) a földgázkitermeléshez szükséges infrastruktúra ütemterve; b) az energiaszektor és a gázexport szabályozási rendszerének és piacszervezésének körvonalazása, valamint c) a szénhidrogén-készletek kezelésére irányuló intézményi keret létrehozásának terve, beleértve egy – a nemzetközileg elismert legjobb gyakorlatok alapján felállított – erőforrásalapot, amely megkapná és kezelné a tengeri földgázkitermelésből származó állami bevételeket. 3. cikk Ennek a határozatnak a Ciprusi Köztársaság a címzettje. 4. cikk Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni. Kelt Brüsszelben, -án/-én. a Tanács részéről az elnök [1] HL L 186., 2012.7.20., 30. o. [2] HL C 219., 2012.7.24., 13. o. [3] Ahogy a Ciprusra vonatkozó 2012. évi részletes vizsgálatban és az európai szemeszter keretében Ciprus számára kibocsátott 2012. évi országspecifikus ajánlásokban olvasható.