A leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap által 2017-ban társfinanszírozott operatív programokra vonatkozó éves végrehajtási jelentések összefoglalója

1.BEVEZETÉS

A leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap (FEAD) a szegénység legsúlyosabb formáinak, például az élelmiszerhiánynak, a gyermekszegénységnek és a hajléktalanságnak az enyhítését szolgálja. Az alapból (folyó árakon) összesen körülbelül 3,8 milliárd EUR érhető el. Az EU legfeljebb 85 % társfinanszírozást biztosít a tagállamok által kiutalt erőforrások kiegészítésére, így az alap teljes értéke 4,5 milliárd EUR körül alakul. A tagállamok i. az élelmezési segélyt és/vagy alapvető anyagi támogatást biztosító operatív programot (OP I), és/vagy ii. társadalmi befogadást célzó operatív programot (OP II) hajtanak végre. Az élelmezési segély és/vagy alapvető anyagi támogatás biztosítását kísérő rendelkezésekkel kell kiegészíteni, például azzal, hogy az adott személyeket szociális szolgálatokhoz küldik. A 223/2014/EU rendelet (FEAD-rendelet) 13. cikkének (9) bekezdésével összhangban ez az összefoglaló a Bizottság által elfogadhatónak ítélt 2017-es végrehajtási jelentésekben szereplő információn alapul. Az adatokra bizonyos korlátozások érvényesek. Ezen belül több mutató meghatározása adatokra épülő becslések alapján történt, és az összesített értékeket fenntartásokkal kell kezelni (lásd a Mellékletet). A tagállamok jelentései jelenleg már teljesebb körűek, de továbbra is mutatkoznak hiányosságok. Például a horizontális elvekhez kapcsolódó jelentéstétel gyakran nem tér ki azokra az intézkedésekre, amelyeket az ezen elveknek való megfelelés céljából hajtottak végre. A kísérő intézkedések vonatkozásában a jelentéstétel javult, de a megadott bizonyítékok alapján továbbra is nehéz megállapítani, hogy a társadalmi befogadásra irányuló célkitűzés megvalósulását mennyiben segítették elő ezek az intézkedések. A végrehajtást érintő akadályok és kihívások szisztematikus jelentése továbbra sem történik meg. Az Egyesült Királyság kivételével valamennyi tagállam nyújtott be végrehajtási jelentést. A végrehajtás és a jelentéstétel közötti időkülönbségre tekintettel ez az összefoglaló jelentés a későbbi fejleményeket is ismerteti, amennyiben rendelkezésre állnak erre vonatkozó információk.

2.A legújabb fejlemények uniós szinten

Bár a szegénység vagy a társadalmi kirekesztés kockázatának kitettek aránya 2017-ben 23,5 %-ról 22,4 %-ra csökkent, a társadalmi kirekesztés kockázata továbbra is kihívást jelent, különösen a gyermekek, a hajléktalanok, a fogyatékossággal élő személyek és a migráns háttérrel rendelkezők esetében. A szegénység és a társadalmi kirekesztés kockázatának kitettek száma összesen 113 millió volt, ami a válság előtti szinthez képest csökkenést jelent, de még mindig messze elmarad az Európa 2020 stratégia célkitűzéseitől. A súlyos anyagi nélkülözésben élők aránya alacsonyabb, mint valaha, de több tagállamban továbbra is magas. A közelmúltban szinte valamennyi tagállamban növekvő tendenciát mutatott a hajléktalanság. A szegénység kockázata a gyermekek esetében jóval meghaladja a teljes lakosságot érintő kockázatot. Ebben a helyzetben továbbra is elengedhetetlen a támogatás, amelyet a FEAD a leghátrányosabb helyzetben lévő társadalmi csoportoknak nyújt élelmiszerek és alapvető fogyasztási cikkek, úgymint iskola- és tisztálkodási szerek biztosításával, illetve a társadalmi befogadást célzó tevékenységek szervezésével.

2018-ban a Bizottság ambiciózus javaslatot fogadott el az Európai Szociális Alap Plusz (ESZA+) következő programozási időszakban történő létrehozásáról, amelynek során a FEAD, az ESZA és további három finanszírozási eszköz összeolvad. A javaslatról jelenleg folynak a tárgyalások a társjogalkotókkal. A hatásvizsgálattal alátámasztott ESZA+ rendelet célja annak biztosítása, hogy a megosztott irányítás alá tartozó források a főbb kihívásokra fókuszáljanak, különösen a szociális jogok európai pillérének alapelveit támogassák, valamint az európai szemeszter ajánlásainak végrehajtását mozdítsák elő. A fent említett, továbbra is fennálló kihívásokra tekintettel a rendelet célja, hogy a nemzeti ESZA+ allokációk jelentős részét (legalább 25 %-ot) a társadalmi befogadás elősegítésére fordítsa, és enyhítse az anyagi nélkülözést azzal, hogy uniós szinten 4 %-ot állapít meg célszámként, tagállamonként pedig 2 %-ban írja elő az allokáció minimális mértékét. Ez biztosítja majd azt, hogy a források egy bizonyos minimális összege eljusson a legrászorultabbakhoz. A Bizottság becslései szerint a támogatás a FEAD jelenlegi szintjével azonos marad. Az ESZA+ rendelet az érdekelt felek azon kérésére is kitér, hogy az ilyen típusú támogatásra kevésbé szigorú követelmények, valamint egyszerűsített adatgyűjtési, nyomon követési és jelentéstételi követelmények vonatkozzanak.

A FEAD szakértői csoport, amely az irányító hatóságok tagjaiból áll, 2017 és 2018 között két alkalommal ülésezett, hogy megvitassa a FEAD-program végrehajtását, ideértve az ESZA+ alapvető anyagi támogatást (XI. egyedi célkitűzés) és a leginkább rászorulók társadalmi beilleszkedését (X. egyedi célkitűzés) érintő intézkedéseinek kidolgozását. A kerekasztal résztvevői tájékozódtak a FEAD és az ESZA komplementaritásának jelenlegi helyzetéről. A Bizottság adott otthont a FEAD-hálózati értekezleteknek, amelyek azzal a kérdéssel is foglalkoztak, hogy milyen lesz a FEAD jövője az új programozási időszakban. 2018 végéig 13 eseményre került sor, melynek résztvevői megoszthatták egymással tapasztalataikat és a bevált gyakorlatokat. A résztvevők – különösen a fogadó tagállamok – esettanulmányokat ismertettek, valamint megosztották egymással a FEAD programjainak végrehajtásával kapcsolatos, közös érdeklődésre számot tartó kérdésekkel összefüggésben felmerült nehézségeiket és megoldásaikat. Az ülések fő témája a kísérő intézkedések köre, valamint a hajléktalanság és a lakhatásból való kirekesztettség visszaszorítása volt. A hálózati értekezletet első ízben kötötték össze a FEANTSA (Hajléktalanokkal Foglalkozó Nemzeti Szervezetek Európai Szövetsége) hajléktalanság elleni küzdelmet elismerő 2018-as díjának átadási ünnepségével. 2017 és 2018 második felében került sor a partnerszervezetek képviselőinek uniós szintű éves találkozóira, ahol a résztvevők mindenekelőtt az új programozási időszakhoz és a kommunikációs tevékenységek végrehajtásához kapcsolódó kihívásokat és elgondolásokat vitatták meg.

A FEAD félidős értékelése megerősítette, hogy égető szükség van arra a segítségre, amelyet a FEAD a leginkább rászorulóknak nyújt. A FEAD 2014 és 2017 között átlagosan 12,7 millió ember számára nyújtott támogatást. Az Alap összhangban áll a szegénység enyhítését célzó nemzeti alapokkal és az uniós alapokkal (nem utolsósorban az ESZA-val), valamint kiegészíti azokat. A FEAD szinte minden tagállamban jelentős kedvező hatást gyakorolt, különös tekintettel az új célcsoportokra, az új tevékenységekre és a nagyobb területi lefedettségre. Az egyik jelentős hatás a partnerszervezetek megnövekedett kapacitása és professzionalizálódása volt. Azonban egybevágó bizonyítékok mutatnak a túlszabályozásra, amelynek következtében túlzott követelmények alakulnak ki, mint például az, hogy a legtöbb tagállam előírja a kedvezményezettek regisztrációját. A levont tanulságok közé tartozik az, hogy továbbra is a leginkább rászorulókat kell a középpontba helyezni, meg kell erősíteni az ESZA-val fennálló szinergiákat, a végrehajtásnak pedig rugalmasnak kell maradnia. Ezekkel a kérdésekkel a Bizottság ESZA+ alapról szóló javaslata foglalkozott.

2017-ben a FEAD-rendeletben előírtaknak megfelelően az OP I-et alkalmazó tagállamok mindegyike elvégezte a végső kedvezményezettek strukturált felmérését. Ezeket a felméréseket e jelentés is tárgyalja. A felmérések célja a végső kedvezményezettek társadalmi-gazdasági hátterének, jelenlegi és korábbi helyzetének, valamint a FEAD-támogatással való megelégedettségének megismerése volt. További cél volt a partnerszervezetektől történő adatgyűjtés az anyagi támogatás és a kísérő intézkedések típusai kapcsán .

3.AZ OPERATÍV PROGRAMOK VÉGREHAJTÁSA TERÉN ELÉRT EREDMÉNYEK

3.1.Pénzügyi végrehajtás

Összességében elmondható, hogy a FEAD-programok pénzügyi végrehajtásának gyorsulása 2017-ben folytatódott. A gyakorlatban a FEAD-műveletek támogatására jóváhagyott elszámolható (nemzeti és uniós) közkiadások teljes összege 637,3 millió EUR-ra nőtt a 2016-os 569,5 millió EUR-hoz képest. A 2015-ös értékhez (444,2 millió EUR) viszonyítva ez jelentős mértékű növekedés volt. A 2014 és 2017 közötti időszakra összesen elkülönített kiadások így 1 973,5 millió EUR-t tesznek ki, ami a programok összes forrásának (uniós és nemzeti társfinanszírozás) 44 %-át képviseli. A kedvezményezettek felé történő kifizetések 2017-ben az előző évhez képest alacsonyabbak voltak (405,2 millió EUR 2017-ben a 2016-os 434,9 millió EUR összeghez képest), azonban kissé magasabbak voltak, mint 2015-ben (395,2 millió EUR). A részletes pénzügyi bontást a Melléklet I. táblázata (tagállamonként is) tartalmazza.

A Bizottsághoz benyújtott kifizetési kérelmek tekintetében jelentős előrelépés tapasztalható. 2017-ben a tagállamok összesen 475 millió EUR elszámolható közkiadást jelentettek be (ez az összeg 2016-ban 353,4 millió EUR, 2015-ben pedig 46,3 millió EUR volt).

A pénzügyi végrehajtás kapcsán megjegyzendő, hogy 2018. december 31-ig a Bizottság összesen 955 millió EUR-t fizetett ki időközi kifizetés formájában. Ekkor a Bizottság általi időközi kifizetések szintjével kifejezett pénzügyi végrehajtás meghaladta a 2014–2020-as időszakra érvényes teljes allokáció 25 %-át.

3.2.Fizikai végrehajtás

2017-ben 26 tagállam nyújtott segítséget a FEAD keretein belül, ami az előző évhez képest jelentő előrehaladás. Ciprus, Horvátország és Magyarország 2017-ben kezdte meg a támogatás elosztását, Portugália pedig ismét megkezdte az élelmiszerosztást, amely 2016-ban szakadt meg. A 26 tagállam közül 22 osztott ki élelmiszert és/vagy adott alapvető anyagi támogatást kísérő intézkedések mellett (OP I; lásd az 1. ábrát), és négy hajtott végre társadalmi befogadást célzó programokat (OP II; lásd az 1. ábrát). 2017-ben az Egyesült Királyságon kívül Románia volt az egyetlen tagállam, amely intézményi változások nyomán operatív programjának átalakítására kényszerült.