INDOKOLÁS

1. A JAVASLAT HÁTTERE

1982 előtt Grönland Dánián keresztül az Európai Unió része volt, lehetővé téve az uniós hajók számára a halászatot grönlandi vizeken. 1982 után Grönland kivált az EU-ból, és azóta a grönlandi szerződés révén a társult tengerentúli országok és területek (TOT) jogállásával rendelkezik. A szerződés hangsúlyozta, hogy szükséges fenntartani az EU és Grönland közötti szoros kapcsolatot, nevezetesen Grönland fejlesztési igényeit és az EU halászati jogait.

A halászati megállapodást 1984. március 13-án írták alá. A negyedik halászati jegyzőkönyv félidős felülvizsgálatát követően az Európai Tanács (2003-ban) megállapította, hogy megegyezésnek kellene figyelembe vennie a halászat jelentőségét és Grönland strukturális fejlesztési problémáit. Az EU, Grönland és Dánia közötti együttes nyilatkozat meghatározta az új partnerség közös célkitűzéseit és politikai alapot nyújtott a 2006/526/EK tanácsi határozathoz, mely meghatározta a felek közötti együttműködés keretét a 2007–2013 közötti időszakra. A 2006/526/EK tanácsi határozatban meghatározott partnerség 2013. december 31-én véget ér.

Nem érintve a jelenlegi EU/Grönland halászati partnerségi megállapodást, Grönland megnövekedett geostratégiai jelentősége, és az Arktisznak az EU számára betöltött jelentősége és a terület éghajlatváltozás okozta könnyebb elérhetősége, valamint Grönland strukturális gyengeségei indokolják az ezekre a fejleményekre szabott új eszköz bevezetését.

Az Európai Unió, Grönland és Dánia közötti partnerségnek elő kell segítenie az ebben a határozatban megállapított célkitűzésekkel és együttműködési területekkel kapcsolatos konzultációkat és szakpolitikai párbeszédet. A partnerség különösen a partnerek számára közös érdekű kérdésekről folytatandó szakpolitikai párbeszéd keretét határozza meg, alapot nyújtva a széles együttműködés és párbeszéd számára az olyan területeken, mint:

- Olyan globális kérdések, mint az energia, az éghajlatváltozás és környezet, a természeti erőforrások (a nyersanyagokat ideértve, halászati termékeket viszont kizárva), valamint a tengeri szállítás, a kutatás és innováció.

- Északi-sarkvidékkel kapcsolatos kérdések az Európai Unió érdeklődésére számot tartó területeken.

A partnerség konkrét célkitűzései a következők:

- Segítségnyújtás Grönland számára a legfontosabb kihívások kezeléséhez, különösen a gazdaság fenntartható diverzifikációja, munkaereje – a tudósokat is ideértve – képességeinek fejlesztése, és a grönlandi információs rendszerek információs és kommunikációs technológiák területén történő javítása tekintetében.

- A grönlandi közigazgatási kapacitás megerősítése a nemzeti politikák jobb kidolgozása és végrehajtása érdekében, különösen a 4. cikk (2) bekezdésében említett PDSD-ben meghatározott, közös érdekű új területeken.

A partnerség együttműködési területei a következők lennének:

1. oktatás és képzés, turizmus és kultúra;

2. természeti erőforrások[1], ideértve a nyersanyagokat is;

3. energia, éghajlat, környezet és biológiai sokféleség;

4. nemzetközi együttműködés az Északi-sarkvidékkel kapcsolatos olyan kérdésekben, mint az Északi-sarkvidéki Tanács, a tengeri szállítás és a természeti erőforrások kiaknázása;

5. a szociális ágazat; munkaerő-mobilitás; szociális védelmi rendszerek; élelmiszer-biztonsági és élelmezésbiztonsági kérdések;

6. kutatás és innováció az olyan területeken, mint az energia, az éghajlatváltozás, a katasztrófákkal szembeni ellenállóképesség, a természeti erőforrások, ideértve a nyersanyagokat is, valamint az élő erőforrások fenntartható felhasználása.

Az új partnerség arra is kísérletet tesz, hogy képessé tegye az EU-t és Grönlandot arra, hogy kölcsönösen megoldják az olyan globális kérdésekből eredő kihívásokat, mint az éghajlatváltozás és környezetvédelem, a tengeri szállítás, kutatás-fejlesztés. A partnerség emellett hozzájárul a grönlandi gazdaság strukturális gyengeségeinek megoldásához azáltal, hogy megfelelő keretet biztosít az illetékes hatóságok számára az olyan szakpolitikák meghatározásához és végrehajtásához, amelyek a gazdaság diverzifikációjához vezetnek.

2. AZ ÉRDEKELTEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK EREDMÉNYEI ÉS HATÁSVIZSGÁLATOK

A Bizottság 2010. november 26. – 2011. január 31. között nyilvános konzultációt folytatott az EU külső tevékenységének jövőbeni finanszírozásáról. A válaszolók többsége megerősítette, hogy az EU pénzügyi beavatkozása jelentős hozzáadott értéket nyújt a külső fellépési uniós pénzügyi eszközökkel támogatott főbb szakpolitikai területeken[2].

A válaszolók több mint kétharmada úgy gondolja, hogy az EU érdekeit megfelelően figyelembe veszik a külső tevékenységében, mely utóbbit nagyobb mértékben kellene az uniós értékekre és elvekre, és a partnerországok fejlesztési célkitűzéseire alapozni. A válaszolók jelentős része támogatja az uniós eszközök földrajzi hatályának rugalmasabbá tételét, ami elősegítené a régiókon átívelő kihívások kezelését.

Az EU-TOT együttműködésről számos elemzés és értékelés született, emellett konzultációkat folytattak az érdekeltekkel. Ebben az összefüggésben az Európai Bizottság 2008 júliusa és októbere között nyilvános konzultációt folytatott[3], melynek a 2008. októberi, az érdekeltek részvételével megrendezett brüsszeli konferencia[4] is részét képezte. Elvégezték a 2007–2013 közötti EU/Grönland partnerség félidős értékelését is (jelenleg véglegesítés alatt áll), mely pozitív megállapításokat tartalmazott a jelenlegi eszköz eredményeit illetően.

Az új partnerséget elemző hatásvizsgálat kontextusában három opciót vettek figyelembe:

7. A „nincs partnerség Grönlanddal” opció.

8. A „status quo fenntartása” opció.

9. A „felülvizsgált partnerség” opció, mely figyelembe veszi Grönland geostratégiai jelentőségét az olyan globális kérdések tekintetében, mint a globális felmelegedés, a természeti erőforrások, ideértve a nyersanyagokat is, valamint a Grönland iránti növekvő nemzetközi érdeklődést, egyidejűleg lehetővé téve az EU számára, hogy teljes mértékben határain kívülre vetítse érdekeit és szakpolitikáit.

Jelen javaslat a fent ismertetett harmadik opcióra épít.

3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 198–204. cikkét Grönlandra is alkalmazni kell, figyelemmel az e szerződéshez csatolt, a Grönlandra vonatkozó különös szabályokról szóló jegyzőkönyvbe (34. jegyzőkönyv) foglalt különleges rendelkezésekre.

A globalizáció környezetében a különböző belső uniós szakpolitikák (éghajlatváltozás, környezet, északi-sarkvidéki politika, energia, migráció, nyersanyagok, innováció, stb.) egyre inkább az EU külső tevékenységeinek részévé válnak, emellett a Bizottság „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című közleményével és az Európai Unió működéséről szóló szerződéssel (EUMSZ) összhangban szükség van a belső és külső tevékenységek kölcsönös megerősítésére.

Az olyan globális kérdések, mint az éghajlatváltozás emberi tevékenységekre és a környezetre gyakorolt egyre növekvő hatása, a tengeri szállítás, a természeti erőforrások, ideértve a nyersanyagokat is, valamint a kutatás és innováció növelték Grönland geostratégiai jelentőségét. Ezen kívül az EU északi-sarkvidékkel kapcsolatos aggályai, ideértve az éghajlatváltozás hatásaival kapcsolatosakat is, jobban kezelhetők lennének egy, méretét tekintve Európa területét megközelítő, de ritkán lakott, az Arktiszon elhelyezkedő területtel kialakítandó új és megerősített partnerség keretében.

Ez a javaslat megfelel az EUMSZ 5. cikkében meghatározott követelményeknek a tekintetben, hogy érvényesül a szubszidiaritás és az arányosság elve, és uniós szintű intézkedésre van szükség.

Dánia Grönlandnak éves szinten kb. 450 millió EUR összegben nyújt segítséget, ez azonban nem egyetlen stratégiát, hanem a grönlandi rendszer egészét támogatja. Az uniós támogatást nemzeti stratégiáknak fogják nyújtani, melyeket Grönland kormánya kezdeményez, fogad el és hajt végre, és mindkét fél számára stratégiai jelentőséggel bíró szélesebb párbeszédet tenne lehetővé.

A finanszírozási határozatot illetően a támogatás módja elsősorban a költségvetés-támogatás lenne, ami az időszakra megállapított stratégiák keretében kiválasztott központi ágazatokról folytatott rendszeres párbeszédet von maga után.

4. KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

Az Európai Unió jövőbeni pénzügyi keretéről szóló bizottsági közleményben a 4. fejezet („Globális Európa”) „egyéb” elnevezésű költségvetési sora 217,8 millió EUR-t tartalmaz a 2013 utáni Grönland/EU partnerség számára.

2011/0410 (CNS)

Javaslat

A TANÁCS HATÁROZATA

az egyrészről az Európai Unió, másrészről Grönland és a Dán Királyság és közötti kapcsolatokról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 203. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Parlament véleményére[5],

a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamentek számára való megküldését követően,

különleges jogalkotási eljárás keretében,

mivel:

10. Az Európai Közösségek létrehozásáról szóló szerződések Grönland vonatkozásában történő módosításáról szóló szerződés[6] (a továbbiakban: grönlandi szerződés), amely 1985. február 1-jén lépett hatályba, kimondja, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés többé nem alkalmazandó Grönlandra, ám Grönland egy tagállam részeként, a tengerentúli országok és területek (TOT) egyikeként társul az Európai Unióhoz.

11. A grönlandi szerződés preambulumában kijelenti, hogy olyan szabályok bevezetése indokolt, amelyek lehetővé teszik az Unió és Grönland közötti szoros és tartós kötelékek fenntartását és a közös érdekek, így különösen Grönland fejlesztési igényeinek figyelembevételét, valamint azt, hogy a TOT-okra alkalmazandó, az Európai Unió működéséről szóló szerződés negyedik részében foglalt szabályok megfelelő keretet nyújtanak e kapcsolatok számára.

12. Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 198. cikkének megfelelően a társulás célja a TOT-ok gazdasági és társadalmi fejlődésének előmozdítása, valamint a TOT-ok és az Európai Unió egésze közötti szoros gazdasági kapcsolatok létrehozása. Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 204. cikke szerint a 198–203. cikk rendelkezéseit Grönlandra alkalmazni kell, figyelemmel az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, a Grönlandra vonatkozó különös szabályokról szóló jegyzőkönyvbe foglalt különleges rendelkezésekre (34. jegyzőkönyv).

13. Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 198–202. cikkében meghatározott elvek alkalmazására vonatkozó rendelkezéseket a 2007/249/EK határozattal módosított, az Európai Közösség és a tengerentúli országok és területek társulásáról szóló, 2001. november 27-i 2001/822/EK tanácsi határozat[7] (tengerentúli társulási határozat) tartalmazza, amelyet a határozatban megszabott feltételek szerint Grönland vonatkozásában továbbra is alkalmazni kell.

14. Az Európai Unió Tanácsa, elismerve Grönland geostratégiai jelentőségét, melyet az Európai Unió számára képvisel, és elismerve az együttműködés szellemét Grönland tengerentúli területként az Unióhoz való társulása alapján, az Európai Közösség, Dánia kormánya és Grönland helyi kormánya között létrejött negyedik halászati jegyzőkönyv félidős felülvizsgálatáról szóló 2003. február 24-i következtetéseiben elismerte, hogy a jövőben szélesíteni és erősíteni kell az Európai Unió és Grönland közötti kapcsolatokat, figyelembe véve a halászat fontosságát, valamint a strukturális és ágazatokra irányuló reformok szükségességét Grönlandon. A Tanács továbbá kifejezte elkötelezettségét aziránt, hogy 2006 után a fenntartható fejlődés érdekében átfogó partnerségre alapozza az Európai Unió és Grönland közötti jövőbeni kapcsolatokat, amely az ilyen megállapodások általános szabályai és elvei szerint tárgyalt különleges halászati megállapodást is magában foglal.

15. Az egyrészről az Európai Gazdasági Közösség, másrészről Dánia kormánya és Grönland helyi kormánya közötti halászati megállapodás, melyet a 2006/1006/EK[8] tanácsi határozattal kötöttek meg, emlékeztet az együttműködés szellemére, amely a Közösség Grönland számára tengerentúli területi státuszt biztosító döntésén alapul.

16. Az Európai Unió, Grönland kormánya és Dánia kormánya közötti, 2006. évi együttes nyilatkozat emlékeztet az Európai Unió és Grönland közötti szoros történelmi, politikai, gazdasági és kulturális kapcsolatokra, és hangsúlyozza, hogy tovább kell erősíteni partnerségüket és együttműködésüket.

17. Az EU-nak a nemzetközi színtér új szereplőivel átfogó partnerségeket kell kialakítania a stabil és befogadó nemzetközi rend előmozdítása, a közös globális közjavak biztosítása, az EU kulcsfontosságú érdekeinek védelme, valamint ezekben az országokban az EU-val kapcsolatos ismeretek fejlesztése érdekében.

18. Az EU-Grönland partnerségnek lehetővé kell tennie a partnerek közötti szoros kapcsolatok folytatását, a globális kihíváskora való reagálást, proaktív menetrend kidolgozását és a közös érdekek követését, összhangban az Európa 2020 stratégia és az Európai Unió északi-sarkvidéki politikájával, biztosítva az Európa 2020 stratégiával való hitelességet és következetességet az olyan belső politikák, mint például a nyersanyagokról szóló közlemény, grönlandi együttműködési tevékenységekkel való összekapcsolásával.

19. Az uniós támogatásnak azokra a területekre kell koncentrálnia, amelyeken nagyobb hatást tud gyakorolni, tekintettel arra, hogy képes globális szinten reagálni és az olyan globális kérdéseket kezelni, mint a szegénység felszámolása, a fenntartható és inkluzív fejlődés vagy a demokrácia világszintű előmozdítása, a jó kormányzás, az emberi jogok és a jogállamiság, valamint tekintettel a fejlesztési támogatásban betöltött hosszú távú és kiszámítható részvételére és a tagállamaival történő koordinációban betöltött szerepére.

20. Az EU-Grönland partnerségnek olyan keretet kell biztosítania, amely lehetővé teszi a rendszeres párbeszéd folytatását az Unió vagy Grönland érdeklődésére számot tartó olyan kérdésekről, mint pl. a globális kérdések, amelyek esetében a véleménycsere, valamint az ötletek és vélemények lehetséges közelítése mindkét fél számára hasznos lehet. Az éghajlatváltozás emberi tevékenységekre és a környezetre, a tengeri szállításra, a természeti erőforrásokra, ideértve a nyersanyagokat is, valamint a kutatásra és innovációra gyakorolt egyre növekvő hatása miatt párbeszédre és megerősített együttműködésre van szükség.

21. Az új partnerség keretében allokált uniós pénzügyi támogatásnak európai perspektívát kell nyújtania Grönland fejlődése számára, és hozzájárul a területtel kialakított szoros és tartós kapcsolatok megerősítéséhez, megerősítve Grönlandnak az Unió előretolt bástyájaként betöltött szerepét, építve a két partnert összekötő közös értékekre és történelemre.

22. A 2014–2020 közötti időszakot érintő uniós pénzügyi támogatást egy vagy legfeljebb két együttműködési területre kell összpontosítani, lehetővé téve a partnerség számára az uniós fellépés hatásának maximalizálását, a további méretgazdaságossági előnyöket, a szinergiahatásokat, a nagyobb hatékonyságot és az uniós tevékenység láthatóságát.

23. Az együttműködésnek biztosítani kell, hogy a forrásokat kiszámítható és rendszeres alapon nyújtják, és azt, hogy a források rugalmasak és Grönland helyzetéhez igazítottak legyenek. E célból, amennyiben az megvalósítható és megfelelő, a költségvetés-támogatást kell alkalmazni.

24. Az Unió éves költségvetésére alkalmazandó költségvetési szabályokat európai parlamenti és tanácsi rendelet határozza meg, mely a továbbiakban „költségvetési rendeletként” szerepel, és minden esetben az e rendelet legutóbbi hatályos változatára vonatkozik, valamint a Bizottság által a költségvetési rendelet végrehajtására elfogadott idevágó szabályokra.

25. Az Európai Unió pénzügyi érdekeit a teljes kiadási ciklusban arányos intézkedésekkel kell védeni, beleértve a szabálytalanságok megelőzését, feltárását és kivizsgálását, az eltűnt, jogtalanul kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált pénzeszközök visszafizettetését, valamint adott esetben bírságok alkalmazását. Ezeket az intézkedéseket a nemzetközi szervezetekkel és harmadik országokkal megkötött alkalmazandó megállapodásokkal összhangban fogják végrehajtani.

26. Az e rendelet végrehajtásához szükséges programozási dokumentumokat és finanszírozási intézkedéseket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek[9] megfelelően kell elfogadni. Figyelemmel a végrehajtási aktusok jellegére, különösen azok szakpolitikai irányultságára és pénzügyi hatásaira, azok elfogadására elvileg a vizsgálóbizottsági eljárást kell alkalmazni, kivéve a kisebb összegű, technikai végrehajtási intézkedéseket.

27. Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikke szerint a Bizottság számára felhatalmazást kell adni az e határozatot kiegészítő különleges szabályok elfogadására vonatkozó jogalkotási aktusok elfogadására. Különös jelentőséggel bír, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, szakértői szinten is. A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és kidolgozása során biztosítania kell a vonatkozó dokumentumok egyidejűleg, időben és megfelelő módon történő továbbítását az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

Első rész:

AZ EURÓPAI UNIÓ ÉS GRÖNLAND KÖZÖTTI KAPCSOLATOKRA VONATKOZÓ ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikkTárgy és hatály

28. Az Európai Unió, Grönland és Dánia közötti partnerség célja a partnerek közötti szoros és tartós kapcsolatok megőrzése a grönlandi társadalom fenntartható fejlődésének támogatása mellett.

29. A partnerség elismeri Grönland Arktiszon betöltött geostratégiai szerepét, a természeti erőforrások, ideértve a nyersanyagokat is, feltárásával és kiaknázásával kapcsolatos kérdéseket, és biztosítja az ezeket a kérdésekkel kapcsolatos megerősített együttműködést és szakpolitikai párbeszédet.

2. cikkA partnerség általános elvei

30. Az Európai Unió, Grönland és Dánia közötti partnerségnek elő kell segítenie az ebben a határozatban megállapított célkitűzésekkel és együttműködési területekkel kapcsolatos konzultációkat és szakpolitikai párbeszédet.

31. A partnerség különösen a partnerek számára közös érdekű kérdésekről folytatandó szakpolitikai párbeszéd keretét határozza meg, alapot nyújtva az olyan területeken folytatott széles körű együttműködés és párbeszéd számára, mint például:

32. Az olyan globális kérdések, mint az energia, az éghajlatváltozás és környezet, természeti erőforrások, ideértve a nyersanyagokat is, valamint a tengeri szállítás, a kutatás és innováció.

33. Az északi-sarkvidékkel kapcsolatos kérdések az Európai Unió érdeklődésére számot tartó területeken.

34. E határozat végrehajtása során biztosítani kell a koherenciát az EU külső tevékenységének egyéb területeivel és más vonatkozó uniós szakpolitikákkal. E célból az e határozat keretében finanszírozott intézkedéseket az olyan eszközökben meghatározott uniós együttműködési politikák alapján kell programozni, mint a megállapodások, nyilatkozatok és cselekvési tervek, összhangban a 4. cikk szerint elfogadott együttműködési stratégiákkal.

35. Az együttműködési tevékenységekről az Európai Bizottság, Grönland kormánya és Dánia kormányával folytatott szoros konzultáció keretében kell dönteni. E konzultációk alapja a partnerek különböző intézményi, jogi és pénzügyi hatásköreinek teljes mértékű tiszteletben tartása. E célból ezen határozat végrehajtását az Európai Bizottság és Grönland kormánya irányítja, összhangban a partnerek azon szerepével és felelősségével, amelyet a 8. cikk (4) bekezdésében említett finanszírozási megállapodásokban határoztak meg.

3. cikkCélkitűzések és a főbb együttműködési területek

36. A partnerség konkrét célkitűzései a következők:

a) Segítségnyújtás Grönland számára a legfontosabb kihívások kezeléséhez, különösen a gazdaság fenntartható diverzifikációja, munkaereje – a tudósokat is ideértve – készségeinek fejlesztése, és a grönlandi információs rendszerek információs és kommunikációs technológiák területén történő javítása tekintetében. E célkitűzések elérésének mérése a következő mutatókkal történik: a külkereskedelmi mérleg a GDP százalékában, a halászat az összes export százalékában, valamint az oktatási statisztikai mutatók eredményei.

b) A grönlandi közigazgatási kapacitás megerősítése a nemzeti politikák jobb kidolgozása és végrehajtása érdekében, különösen a 4. cikk (2) bekezdésében említett PDSD-ben meghatározott, közös érdekű területeken. E célkitűzés elérésének mérése a képzést elvégző közigazgatási személyzet számával, és a Grönlandon (tartósan) tartózkodó köztisztviselők százalékos arányával történik.

37. Az együttműködés főbb területei a következők:

a) oktatás és képzés, turizmus és kultúra;

b) természeti erőforrások, ideértve a nyersanyagokat is;

c) energia, éghajlat, környezet és biológiai sokféleség;

d) nemzetközi együttműködés az északi-sarkvidékkel kapcsolatos kérdésekben;

e) a szociális ágazat; munkaerő-mobilitás; szociális védelmi rendszerek; élelmiszer-biztonsági és élelmezésbiztonsági kérdések;

f) kutatás és innováció az olyan területeken, mint az energia, az éghajlatváltozás, a katasztrófákkal szembeni ellenállóképesség, a természeti erőforrások, ideértve a nyersanyagokat is, valamint az élő erőforrások fenntartható felhasználása.

Második rész:

PROGRAMOZÁS ÉS VÉGREHAJTÁS 4. cikk Programozás

38. A partnerség keretében Grönland kormánya felelősséget vállal a 3. cikk (2) bekezdésében meghatározott együttműködési területeken az ágazati politikák meghatározásáért és elfogadásáért. Megfelelő nyomon követést is biztosítania kell.

39. Ennek alapján Grönland kormánya Grönland fenntartható fejlődéséről szóló indikatív programozási dokumentumot (a továbbiakban: PDSD) dolgoz ki és nyújt be. A PDSD célja koherens keretet biztosítani az Unió és Grönland közötti együttműködés számára, összhangban az Európai Unió átfogó céljával és tevékenységi területeivel, célkitűzéseivel, elveivel és szakpolitikáival.

40. A PDSD kidolgozása és végrehajtása során alkalmazni kell a segélyhatékonyság elveit, melyek a következők: nemzeti felelősségvállalás, partnerség, koordináció, harmonizáció, a nemzeti rendszerekhez való igazodás, kölcsönös elszámoltathatóság és eredményorientáltság.

41. A PDSD-t a 11. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. Ez az eljárás alkalmazandó azokra a lényeges felülvizsgálatokra is, amelyek a stratégia vagy programozásának jelentős módosítását eredményezik. Az eljárás nem alkalmazandó a PDSD olyan nem lényegi módosításaira, mint a technikai kiigazítások, a források átcsoportosítása a prioritási területenkénti indikatív allokációkon belül, vagy az eredeti indikatív allokáció kevesebb mint 20 %-kal történő emelése vagy csökkentése, feltéve, hogy ezek a módosítások nem érintik a dokumentumban ismertetett prioritásterületeket és célkitűzéseket. Ebben az esetben az ilyen kiigazításokról az Európai Parlamentet és a Tanácsot egy hónapon belül tájékoztatni kell.

5. cikkVégrehajtási szabályok

Az Európai Bizottság a határozat hatályba lépésétől számított három hónapon belül elfogadja az ezen határozatot kiegészítő részletes végrehajtási szabályokat, összhangban az e határozat 9. cikkében említett felhatalmazással és a 10. cikkében meghatározott eljárással.

6. cikkA finanszírozás alkalmazási köre

A Grönland kormánya által megállapított ágazati politikák keretén belül pénzügyi támogatás adható a következő tevékenységek számára:

a) a 4. cikk (2) bekezdésben említett PDSD-vel összhangban álló reformok és projektek;

b) intézményfejlesztés, kapacitásépítés és a környezetvédelmi és éghajlatváltozással kapcsolatos szempontok integrálása;

c) technikai együttműködési programok.

7. cikkPénzügyi rendelkezések

Az Unió pénzügyi támogatását elsősorban költségvetés-támogatás formájában nyújtják.

8. cikkAz Unió pénzügyi érdekeinek védelme

42. A Bizottság megfelelő intézkedésekkel – csalás, korrupció és más jogellenes cselekmények elleni megelőző intézkedésekkel, hatásos ellenőrzésekkel, szabálytalanság feltárása esetén a jogtalanul kifizetett összegek visszafizettetésével, valamint szükség esetén hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókkal – biztosítja, hogy az Európai Unió pénzügyi érdekei az e határozat alapján finanszírozott fellépések végrehajtása során ne sérüljenek.

43. A Bizottság, valamint a Számvevőszék jogosultak dokumentumalapú és helyszíni ellenőrzést végezni a támogatások kedvezményezettjeinél, valamint az uniós forrásokban részesülő vállalkozóknál és alvállalkozóknál.

Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) jogosult az ilyen finanszírozással közvetlenül vagy közvetetten érintett gazdasági szereplőknél a 2185/96/Euratom, EK rendeletben előírt eljárásoknak megfelelően helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat végezni annak megállapítására, hogy történt-e az uniós finanszírozásra vonatkozó támogatási megállapodással, támogatási határozattal vagy szerződéssel összefüggésben olyan csalás, korrupciós vagy más jogellenes cselekmény, amely az Unió pénzügyi érdekeit sérti.

Az előző albekezdések sérelme nélkül az e határozat végrehajtása keretében harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel kötött megállapodásokban, támogatási megállapodásokban, támogatási határozatokban és szerződésekben kifejezetten rendelkezni kell arról, hogy a Bizottság, a Számvevőszék és az OLAF elvégezheti az említett helyszíni és egyéb ellenőrzéseket és vizsgálatokat, a költségvetési rendelettel összhangban.

44. Grönlandnak rendszeres ellenőrzéseket kell végrehajtania annak biztosítása érdekében, hogy az Európai Unió költségvetéséből finanszírozandó fellépéseket szabályosan hajtották-e végre. Az ágazati politikák terén elért eredményekről tett éves jelentésein felül Grönlandnak minden évben a jogszerűséget és szabályszerűséget igazoló nyilatkozatot kell kibocsátania. Grönlandnak megfelelő intézkedéseket kell hoznia a szabálytalanságok és csalás megelőzése érdekében, és adott esetben jogi lépéseket kell tennie a jogtalanul kifizetett források behajtására.

45. A Grönland kormányának az uniós források kezelésére vonatkozó részletes kötelezettségeit a Bizottsággal kötött finanszírozási megállapodásokban kell meghatározni e határozat végrehajtása céljából. A finanszírozási megállapodások állapítják meg a kifizetések feltételéül alkalmazandó ágazati mutatókat és azokat az ellenőrzési módszereket, amelyek segítségével ellenőrizhető az ágazati mutatók terén elért előrehaladás és a feltételeknek való megfelelés.

Harmadik rész:

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

9. cikk A Bizottság felhatalmazása

A Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy a 10. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el e határozat végrehajtási szabályainak megállapítására vonatkozóan.

10. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

46. A 9. cikkben említett felhatalmazás ezen határozat érvényességi időtartamára szól.

47. A Tanács bármikor visszavonhatja a felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő napon vagy a határozatban meghatározott későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

48. A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul értesíti arról a Tanácsot.

49. Az elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor léphet hatályba, ha a Tanács az értesítés napját követő 2 hónapos időtartamon belül nem emel kifogást, vagy ha a Tanács az időtartam leteltét megelőzően arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem emel kifogást. A Tanács kezdeményezésére ezen időtartam 2 hónappal meghosszabbodik.

11. cikkBizottsági eljárás

50. Az Európai Bizottság munkáját a Grönland-bizottság (a továbbiakban: a bizottság) segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottság.

51. Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikke alkalmazandó.

52. Amikor a bizottság véleményét írásbeli eljárás keretében kell megkérni, az eljárást eredmény nélkül lezárják, amennyiben a véleménynyilvánításra rendelkezésre álló határidőn belül a bizottság elnöke így dönt, vagy a bizottsági tagok egyszerű többsége ezt kéri.

53. Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 8. cikkét kell alkalmazni, összefüggésben annak 5. cikkével.

Az elfogadott határozat hatályban marad az elfogadott vagy módosított dokumentum, cselekvési program vagy intézkedés időtartama alatt.

12. cikk

Értékelések és jelentések

54. 2017. december 31-ig az Európai Bizottság, Grönland kormánya és Dánia kormánya félidős értékelést végez a partnerségről és annak Grönland egészére gyakorolt hatásáról. A Bizottság valamennyi érdekelt felet – beleértve a nem állami szereplőket és a helyi hatóságokat is – bevonja az e határozat szerint nyújtott uniós támogatás értékelésébe.

55. Legkésőbb 2018 közepéig a Bizottság az erőforrások felhasználásának hatékonyságára vonatkozó eredmény- és hatásmutatók alkalmazásával jelentést készít az e határozat célkitűzéseinek eléréséről és e határozat európai hozzáadott értékéről, melynek célja az e határozat keretében finanszírozott intézkedések megújítása, módosítása vagy felfüggesztése. A jelentésnek emellett ki kell térnie továbbá az egyszerűsítés lehetőségeire, az e határozattal létrehozott együttműködés belső és külső koherenciájára, a célkitűzések időszerűségére, valamint az intézkedések hozzájárulására az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésre vonatkozó uniós prioritásokhoz. A jelentésnek figyelembe kell vennie a korábbi határozat hosszú távú hatására vonatkozó bármilyen megállapítást és következtetést.

56. A jelentést, mely adott esetben tartalmazza az e határozat szükséges módosításait ismertető jogalkotási javaslatot, az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak kell benyújtani.

57. A 2. cikkben említett mutatók 2014. január 1-jei értékeihez képest kell értékelni, hogy mekkora mértékben valósultak meg e határozat célkitűzései.

58. A Bizottság bekéri Grönlandtól az összes adatot és információt, melyek a segélyhatékonysággal kapcsolatos nemzetközi vállalásokkal összhangban szükségesek az érintett intézkedések nyomon követéséhez és értékeléséhez.

59. Az e határozat hosszabb távú hatásait és azok fenntarthatóságát a határozat hatályának lejártát követően kell értékelni az abban az időben alkalmazandó szabályokkal és eljárásokkal összhangban.

13. cikkPénzügyi referenciaösszeg

A 2014-től 2020-ig terjedő időszakra az e határozat végrehajtására fordítható indikatív összeg 217,8 millió EUR.

14. cikkKözzététel

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba. A határozat 2014. január 1-jétől alkalmazandó.

Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.

a Tanács részéről

az elnök

PÉNZÜGYI KIMUTATÁS

1. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI

1.1. A javaslat/kezdeményezés címe

1.2. A tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai terület(ek)

1.3. A javaslat/kezdeményezés típusa

1.4. Célkitűzés(ek)

1.5. A javaslat/kezdeményezés indoklása

1.6. Az intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama

1.7. Tervezett irányítási módszer(ek)

2. IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK

2.1. A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések

2.2. Igazgatási és kontrollrendszer

2.3. A csalások és a szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések

2.4 Az ellenőrzések költség- és haszonbecslése

3. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA

3.1. A kiadások a többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik?

3.2. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás

3.2.1. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése

3.2.2. Az operatív előirányzatokra gyakorolt becsült hatás

3.2.3. Az igazgatási előirányzatokra gyakorolt becsült hatás

3.2.4. A jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség

3.2.5. Harmadik felek részvétele a finanszírozásban

3.3. A bevételre gyakorolt becsült pénzügyi hatás

PÉNZÜGYI KIMUTATÁS

1. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI

1.1. A javaslat/kezdeményezés címe

Az EU/Grönland partnerség

1.2. A tevékenységalapú irányítás /tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai terület(ek) [10]

21 07: Fejlesztési együttműködési fellépések és ad-hoc programok

1.3. A javaslat/kezdeményezés típusa

( A javaslat/kezdeményezés új intézkedésre irányul

( A javaslat/kezdeményezés kísérleti projektet/előkészítő intézkedést követő új intézkedésre irányul[11]

( A javaslat/kezdeményezés jelenlegi intézkedés meghosszabbítására irányul

( A javaslat/kezdeményezés új intézkedésnek megfelelően módosított intézkedésre irányul

1.4. Célkitűzések

1.4.1. A javaslat/kezdeményezés által érintett többéves bizottsági stratégiai célkitűzések

Az EU/Grönland partnerség célja a partnerek közötti szoros és tartós kapcsolatok megőrzése a grönlandi társadalom fenntartható fejlődésének támogatása mellett.

1.4.2. Konkrét célkitűzés(ek) és a tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett tevékenység(ek)

1. sz. konkrét célkitűzés: Segítségnyújtás Grönland számára a legfontosabb kihívások kezeléséhez, különösen a gazdaság fenntartható diverzifikációja, munkaereje – a tudósokat is ideértve – készségeinek fejlesztése, és a grönlandi információs rendszerek információs és kommunikációs technológiák területén való javítása tekintetében.

2. sz. konkrét célkitűzés: A grönlandi közigazgatási kapacitás megerősítése a nemzeti politikák jobb kidolgozása és végrehajtása érdekében, különösen a 4. cikk (2) bekezdésében említett PDSD-ben meghatározott, közös érdekű új területeken.

A tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett tevékenység(ek)

21 07 Fejlesztési együttműködési fellépések és ad-hoc programok (lásd az 1.2 pontot).

1.4.3. Várható eredmény(ek) és hatás(ok)

1. sz. konkrét célkitűzés eredményei: Segítségnyújtás Grönland számára a legfontosabb kihívások kezeléséhez, különösen a gazdaság fenntartható diverzifikációja, munkaereje – a tudósokat is ideértve – készségeinek fejlesztése, és a grönlandi információs rendszerek információs és kommunikációs technológiák területén való javítása tekintetében.

- Az internetszolgáltatók és az internetcsatlakozások számának növekedése.

- Képzettebb és rugalmasabb munkaerő, mely rendelkezik a diverzifikált gazdasághoz szükséges képességekkel.

- A külkereskedelmi mérleg javítása az ország összes exportjában a hagyományos ágazat súlyának csökkentésével, és az összes exportban a természeti erőforrások, ideértve a nyersanyagokat is, súlyának növelésével.

- Az uniós és a dán támogatásoktól kevésbé függő gazdaság megteremtése.

A 2. sz. konkrét célkitűzés eredményei: A grönlandi közigazgatási kapacitás megerősítése a nemzeti politikák jobb kidolgozása és végrehajtása érdekében, különösen a 4. cikk (2) bekezdésében említett PDSD-ben meghatározott, közös érdekű új területeken.

- A grönlandi közigazgatás képességeinek fejlesztése a nemzeti szakpolitikák jobb megfogalmazására és végrehajtására, ideértve az új területeket és a globális kérdéseket.

- Releváns kérdéseket érintő rendszeres képzések a grönlandi közigazgatás számára.

- Kisebb fluktuáció a grönlandi közigazgatási személyzet körében.

Az érintett érdekeltekkel és kedvezményezettekkel – pl. tanárokkal, hallgatókkal, szakszervezetekkel és munkáltatói szervezetekkel – folytatott párbeszéd és konzultáció tekintetében hangsúlyozható, hogy Grönland kormánya rendszeresen konzultál velük az e célból szervezett rendezvények keretében. Az Európai Bizottság ezen kívül azért vesz részt ezeken a rendezvényeken, hogy összegyűjtse az uniós támogatások közvetlen és közvetett kedvezményezettjeinek véleményeit, és hogy kifejezze saját álláspontjait az eszmecsere tárgyát képező kérdésben.

1.4.4. Az eredmény- és hatásmutatók

Az 1. sz. konkrét célkitűzés mutatói : Segítségnyújtás Grönland számára a legfontosabb kihívások kezeléséhez, különösen a gazdaság fenntartható diverzifikációja, munkaereje – a tudósokat is ideértve – készségeinek fejlesztése, és a grönlandi információs rendszerek információs és kommunikációs technológiák területén való javítása tekintetében.

- Az internetszolgáltatók száma.

- Az internetcsatlakozások száma.

- Az oktatásra fordított kiadások az összes közkiadás százalékában.

- A képzést sikeresen elvégzők száma, összesen.

- Külkereskedelmi mérleg a GDP %-ában.

- Halászat az összes export %-ában.

- A támogatások nélküli költségvetési hiány a GDP %-ában.

- A természeti erőforrások, ideértve a nyersanyagokat is, az összes export %-ában.

A 2. sz. konkrét célkitűzés mutatói: A grönlandi közigazgatási kapacitás megerősítése a nemzeti politikák jobb kidolgozása és végrehajtása érdekében, különösen a 4. cikk (2) bekezdésében említett PDSD-ben meghatározott, közös érdekű új területeken.

- A képzést befejező közigazgatási személyzet száma.

- A meghatározott/felülvizsgált új szakpolitikák száma.

- Gyakornoki helyek száma az európai iparágakban (akár Grönlandon, akár Grönlandon kívül).

- Európai közigazgatási szerveknél képzéseken résztvevő tisztviselők száma.

- A Grönlandon (tartósan) tartózkodó köztisztviselők %-os aránya.

1.5. A javaslat/kezdeményezés indoklása

1.5.1. Rövid vagy hosszú távon kielégítendő szükséglet(ek)

A jövőbeni EU-Grönland partnerség által megcélzott népesség a grönlandi népesség. Amennyiben a partnerség központi ágazata továbbra is az oktatás és a szakképzés marad, külön hangsúlyt kap az általános iskolai végzettséggel rendelkezők és a szakképzetlen munkások célcsoportja.

1.5.2. Az uniós részvételből adódó többletérték

A javasolt EU-Grönland partnerség lehetővé teszi a partnerek közötti szoros kapcsolatok folytatását. A partnerség választ ad a globális kihívásokra és lehetővé teszi egy proaktív menetrend kidolgozását, valamint a közös érdekek követését, összhangban az Európa 2020 stratégia célkitűzéseivel és az Európai Unió északi-sarkvidéki politikájával.

A partnerség hitelességet és következetességet biztosítana az Európa 2020 stratégiának azáltal, hogy összekapcsolja a belső politikák előmozdítását – mint pl. a nyersanyagokról szóló közleményt – a grönlandi együttműködési tevékenységekkel.

Mivel a Dán Királyság mellett az EU az egyedüli donor, az új partnerség keretében allokált támogatás uniós perspektívát nyújt Grönland fejlődéséhez és hozzájárul a Grönlanddal ápolt szoros és tartós kapcsolatok megerősítéséhez.

A grönlandiak annak a tagállamnak az állampolgárságát élvezik, amelyhez alkotmányosan kapcsolódnak (Dánia), és ebből következően uniós polgárok, és így alkalmazandók rájuk a Szerződés rájuk vonatkozó részei. Az uniós támogatás erősíti Grönlandnak az EU előretolt bástyájaként betöltött szerepét, mely a két partnert összekötő közös értékekre és történelemre épül.

1.5.3. Hasonló korábbi tapasztalatok tanulsága

Az EU-Grönland partnerség egy olyan folyamatot indított el, amely idővel folyamatosan javult, nevezetesen az együttműködés központi területein elért haladás jobb értékelését lehetővé tevő nyomon követési eszközök fejlesztésével és az évente két alkalommal megrendezett szakpolitikai párbeszéddel.

Ezen kívül a kiválasztott stratégia (oktatás és szakképzés) félidős értékelése véglegesítés alatt áll egy 2010. évi külső értékelés alapján, a tanácsi határozatnak megfelelően. Az értékelés megerősítette a központi ágazat kiválasztását, és javasolta annak megtartását a 2013 utáni időszakra. Az értékelés javasolja továbbá, hogy a jövőbeni tárgyalásokban kellőképpen figyelembe kell venni az olyan szakpolitikai területeket, mint a szociális ágazat, a kutatás és innováció, a természeti erőforrások, ideértve a nyersanyagokat is, és a környezet.

Grönland kormánya rendszeres konzultációkat folytat az érintett érdekeltekkel, ideértve a tanárokat, a hallgatókat, a magánszektort és a szakszervezeteket. A megbeszélések célja a stratégia finomhangolása és az érdekeltek prioritásterületekkel kapcsolatos álláspontjainak megismerése. A Bizottság aktívan részt vesz ezekben a konzultációkban/eszmecserékben.

1.5.4. Összhang és lehetséges szinergia egyéb pénzügyi eszközökkel

A globalizáció környezetében a különböző belső uniós szakpolitikák (mint pl. az éghajlatváltozás, az északi-sarkvidéki politika, a környezet, a biológiai sokféleség, a természeti erőforrások, ideértve a nyersanyagokat, az energia, a migráció stb.) egyre inkább az EU külső tevékenységének részévé válnak.

Az új partnerség a jövőben is biztosítani fogja a keretet az Európai Unió és Grönland közötti párbeszédhez két fél számára különösen fontos olyan területeken, mint az egészségügy és fogyasztóvédelem, a természeti erőforrások, ideértve a nyersanyagokat is, az északi-sarkvidéki kérdések, az energia, a kutatás és innováció, ipar, stb.

Az új partnerség keretében az EU és Grönland közötti átfogó együttműködés követését javasoljuk Grönland TOT-státusza alapján és a 2013 utáni tengerentúli társulási határozat rendelkezéseivel összhangban.

Az EU és Grönland közötti állategészségügyi megállapodás (2011/408/EU) célja a termelési szabványok és az élelmiszer-biztonsági intézkedések kölcsönös elismerése a halászati termékek, az élő kéthéjú kagylók stb. vonatkozásában. Ez a megállapodás növelni fogja a kereskedelmet és csökkenti a termelés, a vizsgálatok és a tanúsítás költségeit.

Ezen kívül az új partnerség keretében a Grönlanddal való együttműködést az Európa 2020 stratégia prioritásaihoz, valamint az EU északi-sarkvidéki politikájának prioritásaihoz kell igazítani[12].

A különösen az olajfeltárással kapcsolatos tengeri biztonságot illetően a nemzetközi együttműködés és a nem uniós szomszédos országok kapacitásépítésén keresztüli környezetvédelem az uniós belső politikák szilárd elemét képezi.

Jelen tanácsi határozat hatálya nem terjed ki a halászati ágazatra. A halászati ágazat az EU és a Grönland kormánya közötti külön partnerségi megállapodás tárgya. E tanácsi határozat végrehajtása során kellőképpen figyelembe kell venni a jelenlegi és a jövőbeni EU/Grönland halászati partnerségi megállapodás eredményét és hatásait.

1.6. Az intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama

( A javaslat/kezdeményezés határozott időtartamra vonatkozik

- ( A javaslat/kezdeményezés időtartama: 2014. január 1-jétől 2020. december 31-ig.

- ( Pénzügyi hatás: 2014. január 1-jétől 2020. december 31-ig.

( A javaslat/kezdeményezés határozatlan időtartamra vonatkozik

- Beindítási időszak: ÉÉÉÉ-tól/-től ÉÉÉÉ-ig

- azt követően: rendes ütem.

1.7. Tervezett igazgatási módszer(ek) [13]

( Centralizált igazgatás közvetlenül a Bizottság által

( Centralizált igazgatás közvetetten a következőknek történő hatáskör-átruházással:

- ( végrehajtó ügynökségek

- ( a Közösségek által létrehozott szervek[14]

- ( tagállami közigazgatási/közfeladatot ellátó szervek

- ( az Európai Unióról szóló szerződés V. címe értelmében külön intézkedések végrehajtásával megbízott, a költségvetési rendelet 49. cikke szerinti vonatkozó jogalapot megteremtő jogi aktusban meghatározott személyek

( Megosztott igazgatás a tagállamokkal

( Decentralizált igazgatás harmadik országokkal

( Nemzetközi szervezetekkel közös igazgatás (nevezze meg)

2. IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK

2.1. A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések

A jelenlegi partnerség keretében a felek olyan mutatók egész soráról állapodtak meg, melyek lehetővé teszik a grönlandi gazdaság és társadalom általános fejlődésének nyomon követését. Az új, megerősített EU-Grönland partnerség keretében a mutatók indikatív listája kibővíthető további mutatókkal, ami az új együttműködési területek jobb számbavétele miatt szükséges. E kérdést illetően további megbeszélésekre kerül sor a grönlandi hatóságokkal.

Az Európai Bizottság nyomon követési és értékelési rendszerei már egyre jobban az eredményekre összpontosítanak. Belső személyzetet és külső szakértőket is igénybe vesznek.

A Grönlandnak nyújtott uniós támogatás esetében a Bizottság segítséget nyújt az olyan mutatók kidolgozásához, amelyek lehetővé teszik a partnerségnek és azoknak a támogatott szakpolitikáknak a nyomon követését, amennyiben a grönlandi oktatási program érintett. Külön hangsúlyt kell helyezni a teljesítmény- és eredménymutatókra, továbbá cél a jövőbeni partnerség keretében a hatásmutatók alkalmazásának kiterjesztése. A költségvetés-támogatás változó részleteinek kifizetése olyan mutatók egész sorától függ, amelyek az adott évben megvalósítandó célkitűzéseket határozzák meg.

Ahogy a múltban is, mind az új programozási dokumentum, mind a tanácsi határozat félidős felülvizsgálata az érintett érdekeltekkel való szoros együttműködésben történik.

A program- és projektfelelősök különböző módszerekkel folyamatosan nyomon követik a projektek és a programok végrehajtását, lehetőség szerint helyszíni látogatásokkal. A nyomon követés értékes információt nyújt az előrehaladásról; segíti a program- és projektfelelősöket a tényleges és a potenciális szűk keresztmetszetek azonosításában és a korrekciós intézkedések meghozatalában.

Külső, független szakértőket alkalmaznak az Unió külső tevékenységeinek három különböző rendszerrel történő értékelésére. Ezek az értékelések hozzájárulnak az elszámoltathatósághoz és a folyamatban levő támogatások javításához; emellett levonják a tanulságokat a múltbeli tapasztalatokból a jövőbeli politikák és fellépések megalapozása érdekében. Valamennyi eszköz a nemzetközileg elismert OECD-DAC értékelési kritériumokat használja, beleértve az (esetleges) hatások értékelését.

Először a projekt szintjén a központ által irányított eredmény-orientált nyomon követési (EOM) rendszer a támogatásokból vett minta minőségéről készít egy eredményközpontú pillanatképet. Egy erősen strukturált szabvány módszer révén a független EOM szakértők osztályzatokat adnak, amelyek megmutatják a projekt erősségeit és gyengéit, és ajánlásokat is adnak az eredményesség javítása érdekében.

A projektszintű értékelések részletesebb, mélyreható elemzést nyújtanak, és segítik a projektmenedzsereket a folyamatban lévő beavatkozások javításában és a jövőbeliek előkészítésében. Tematikus és a földrajzi területtel kapcsolatos szakismeretekkel rendelkező külső, független szakértőket bíznak meg az elemzés elvégzésével, visszajelzés és bizonyítékok begyűjtésével valamennyi érintettől, nem utolsó sorban a végső kedvezményezettektől.

A Bizottság elkészíti szakpolitikáinak stratégiai értékelését a programozástól és a stratégiától a beavatkozások végrehajtásáig egy adott ágazatban (mint az egészségügy, oktatás stb.) egy országban vagy régióban, vagy egy adott eszköz vonatkozásában. Ezek az értékelések a szakpolitikák kialakításának és az eszközök és projektek tervezésének fontos forrásai. Ezek az értékelések megtalálhatók a Bizottság honlapján, a megállapítások összegzését a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek benyújtott éves jelentés tartalmazza.

2.2. Irányítási és kontrollrendszer

2.2.1. Felismert kockázat(ok)

Kockázati környezet

Az ezen eszköz keretében nyújtott támogatás működési környezetét a következő kockázatok jellemzik, melyek azt eredményezhetik, hogy nem valósulnak meg az eszköz célkitűzései, szuboptimális pénzügyi igazgatás és/vagy az alkalmazandó szabályoknak való nem megfelelés (jogszerűségi és szabályszerűségi hibák) áll elő:

- a gazdasági/politikai instabilitás és/vagy természeti katasztrófák megnehezíthetik és késleltethetik a beavatkozások tervezését és végrehajtását, különösen az instabil helyzetű államokban;

- a partnerországok hiányzó intézményi és igazgatási kapacitása megnehezítheti és késleltetheti a beavatkozások kialakítását és végrehajtását;

- a földrajzilag széttagolt (számos államot/területet/régiót lefedő) projektek és programok logisztikai/erőforrásokkal kapcsolatos kihívásokat jelenthetnek a nyomon követés számára – különösen a tevékenységek helyszíni nyomon követését illetően;

- a potenciális partnerek/kedvezményezettek sokfélesége és azok különböző belső kontrollstruktúrái és kapacitásai széttöredezhetik azokat az erőforrásokat, amelyek a Bizottság számára a végrehajtás támogatására és nyomon követésére a rendelkezésére állnak, és ezáltal csökkenthetik ezen erőforrások eredményességét és hatékonyságát;

- a külső segélyek/a partnerországok nemzeti fejlesztési tervei végrehajtásának eredményeivel és hatásával kapcsolatosan kevés és rossz minőségű adat áll rendelkezésre, ami hátráltathatja a Bizottságot abban, hogy az eredményekről jelentést tegyen, valamint az eredményeket illető elszámoltathatóságát;

- az igazgatási eszközök hiánya miatt lehetséges, hogy nem áll rendelkezésre elegendő erőforrás az eszköz megfelelő igazgatására.

Az alkalmazandó szabályok be nem tartásának várható kockázata

Az eszközre vonatkozó szabályoknak való megfelelőségre vonatkozó célkitűzés a DEVCO-portfólió tekintetében a nem megfelelés eddigi kockázati szintjének (hibaarány) megőrzése, mely 2 % alatti reziduális „nettó” hibaszint (többéves alapon, azt követően, hogy elvégezték a megkötött szerződéseket érintő összes tervezett kontrollt és korrekciót). Ez hagyományosan 2-5% közötti becsült hibatartományt jelentett a tranzakciókból évente vett véletlen minta tekintetében, melyet az Európai Számvevőszék az éves megbízhatósági nyilatkozat céljából végzett. A DEVCO ezt tekinti a lehető legalacsonyabb kockázatnak e nem megfelelést illetően, tekintettel a működési környezetét jellemző magas kockázati szintre, valamint a szabályszerűségi ellenőrzésekkel járó adminisztratív teherre és az ellenőrzések szükséges költséghatékonyságára.

2.2.2. Tervezett ellenőrzési mód(ok)

A DEVCO belső ellenőrzési architektúrája

A DEVCO belső ellenőrzési/irányítási folyamatainak a célja megalapozott bizonyosságot nyújtani a műveletei eredményességével, hatékonyságával kapcsolatos célkitűzések elérése, a pénzügyi jelentéseinek megbízhatósága és a vonatkozó jogszabályi és eljárási kereteknek való megfelelőség tekintetében.

Eredményesség és hatékonyság

Műveletei eredményességének és hatékonyságának biztosítása (és a külső segélyek környezetét jellemző magas kockázati szint csökkentése) érdekében, a teljes Bizottságra kiterjedő stratégia politikai és tervezési folyamat, a belső ellenőrzési környezet és a Bizottság belső ellenőrzési standardjai által megkövetelt valamennyi elemén felül a DEVCO az összes eszközét illetően a segélyeket a továbbiakban is testreszabott kereten belül irányítja, mely a következőkre terjed ki:

- a külső segélyek többsége esetében az igazgatás átruházása a helyszínen működő uniós küldöttségekre;

- egyértelmű és formalizált struktúra a pénzügyi elszámoltathatóság tekintetében (a felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselőtől (főigazgató)) a küldöttség vezetőjére történő, a központ átruházott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselője (igazgató) általi továbbruházással;

- az uniós küldöttségek rendszeres jelentéstétele a központnak (külső segélyek irányításáról szóló jelentések), ideértve a küldöttségvezető által kiállított éves megbízhatósági nyilatkozatot;

- a központ és a küldöttségek személyzete számára alapos képzési program nyújtása;

- jelentős támogatás és iránymutatás a központ/küldöttség részéről (interneten keresztül is);

- rendszeres „ellenőrzési látogatások” az átruházott igazgatást ellátó küldöttségeknél 3–6 évente;

- módszertan a projekt- és programciklus-menedzsmentre, ideértve a következőket:

- minőségbiztosítási eszközök a beavatkozás kialakítására, annak megvalósítására, a finanszírozási mechanizmusra, az irányítási rendszerre, az értékelésre és a végrehajtó partnerek kiválasztására;

- a hatékony végrehajtás érdekében program- és projektmenedzsment, nyomon követési és jelentéstételi eszközök, ideértve a projektek rendszeres külső helyszíni nyomon követését;

- jelentős értékelési és audit komponensek.

Pénzügyi jelentés és elszámolás

A DEVCO az elszámolást és a pénzügyi jelentéstételt illetően a továbbiakban is a legszigorúbb standardokat fogja követni a Bizottság eredményszemléletű számviteli rendszerének (ABAC), valamint a külső segélyekre kialakított olyan eszközök, mint a Közös Relex Információs Rendszer (CRIS) alkalmazásával.

A vonatkozó jogi és eljárási keretnek való megfelelőség tekintetében a megfelelőség ellenőrzésének módszereit a 2.3 szakasz tartalmazza (csalás és szabálytalanságok megelőzését szolgáló intézkedések).

2.3. A csalások és a szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések

Tekintettel arra, hogy a EuropeAid magas kockázattal jellemezhető környezetben működik, a rendszereinek előre kell jelezniük az esetleges megfelelőségi hibák (szabálytalanságok) jelentős felmerülését a tranzakciókban, és a fizetési folyamatokba a lehető leghamarabb magas szintű megelőzési, felderítési és korrekciós ellenőrzést kell beépíteni.. Ez a gyakorlatban azt jelenti, hogy a EuropeAid által végzett megfelelőségi ellenőrzések főképpen a több év vonatkozásában, külső auditorok és a Bizottság dolgozói által a helyszínen végzett előzetes ellenőrzésekre támaszkodnak, amelyeket a projekt záró kifizetéseit megelőzően hajtanak végre (emellett néhány utólagos ellenőrzésre és vizsgálatra is sor kerül), és amelyek messze túlmutatnak a költségvetési rendelet által megkövetelt pénzügyi biztonsági ellenőrzésen. A EuropeAid tevékenységi kerete a megfelelőség ellenőrzésére többek között a következő fontos elemekből áll:

Megelőző intézkedések

- kötelező alapképzés a csalásokat érintő kérdésekről a segélyeket kezelő személyzet és az auditorok számára;

- iránymutatás (pl. interneten keresztül), ideértve a szerződések gyakorlati útmutatóját, a EuropeAid tanácsadót és a pénzgazdálkodási eszköztárat (a végrehajtó partnerek számára);

- előzetes értékelés annak biztosítására, hogy a közös és decentralizált igazgatás alatt álló forrásokat igazgató hatóságok megfelelő, csalás elleni intézkedésekkel előzik meg és tárják fel az uniós források igazgatásával kapcsolatos csalásokat;

- a partnerországban működő csalás elleni mechanizmusok előzetes átvilágítása a költségvetés-támogatásra való, az államháztartás irányítására vonatkozó támogathatósági kritérium értékelésének részeként (vagyis aktív elkötelezettség a csalás és a korrupció elleni küzdelem mellett, megfelelő felügyeleti hatóságok, elegendő igazságszolgáltatási kapacitás, valamint hatékony reagálási és szankcionálási mechanizmusok);

- a Bizottság 2008-ban Accrában aláírta a nemzetközi segélyátláthatósági kezdeményezést (IATI), megállapodva a segélyátláthatósági standardban, amely aktuálisabb, részletes és rendszeres adatokat biztosít a segélyek mozgásáról és a dokumentumokról;

- a Bizottság 2011. október 14-e óta hajtja végre az átláthatóságra vonatkozó, a támogatásokkal kapcsolatos információk közzétételével kapcsolatos IATI standard első fázisát, még a segélyhatékonysággal foglalkozó, 2011 novemberében Busanban megrendezett magas szintű találkozót megelőzően; a Bizottság emellett az EU-tagállamok bevonásával egy közös, internet-alapú, TR-AID elnevezésű IT-alkalmazáson dolgozik, amely felhasználóbarát információvá alakítja át a IATI-ból vagy más forrásokból származó, uniós támogatásokra vonatkozó adatokat.

Feltáró és korrekciós intézkedések

- külső auditok és verifikációk (kötelező és kockázat alapú) az Európai Számvevőszékkel;

- visszamenőleges ellenőrzések (kockázatalapú) és visszafizettetések;

- az uniós finanszírozás felfüggesztése súlyos csalások esetében – ideértve a nagymértékű korrupciót – egészen addig, amíg a hatóságok meg nem tették a megfelelő intézkedéseket a csalás megszüntetése és az ilyen csalás jövőbeni megelőzése érdekében.

A EuropeAid a csalás elleni stratégiáját a Bizottság új, 2011. június 24-én elfogadott csalás elleni stratégiájának (CAFS) megfelelően fogja kidolgozni, többek között a következők biztosítása érdekében:

- a EuropeAid belső csalásellenes ellenőrzési mechanizmusai teljes mértékben összhangban álljanak a CAFS-sal;

- a EuropeAid csaláskockázat-kezelési megközelítése a csalás kockázatának kitett területek meghatározását és a megfelelő intézkedések meghozatalát célozza;

- az uniós források harmadik országokban történő elköltésére használt rendszerek lehetővé teszik a vonatkozó adatok lekérdezését azzal a céllal, hogy ezen adatokat visszatáplálják a csaláskockázat-kezelésbe (pl. kettős finanszírozás);

- szükség szerint hálózati csoportok és megfelelő IT-eszközök hozhatók létre a külső segélyezési ágazathoz kapcsolódó csalás eseteinek elemzésére.

2.4 Az ellenőrzések költség- és haszonbecslése

Az EuropeAid teljes portfólióját illetően, a becsült belső ellenőrzési/irányítási költségek éves átlagban 658 millió EUR összeget tesznek ki a 2014-2020 közötti költségvetési tervezés kötelezettségvállalásain belül. Ez az összeg tartalmazza a EuropeAid irányítási struktúráján belül integráltan működő EFA irányítását. Ezek a „nem működési” költségek annak a 10,2 milliárd EUR-ra becsült éves átlagos összegnek a kb. 6,4 %-át teszik ki, melyet a EuropeAid összes (operatív és igazgatási) kötelezettségvállalására terveztek a 2014–2020 közötti időszakban az EU általános költségvetéséből és az Európai Fejlesztési Alapból finanszírozott kiadások portfóliójában.

Ezek az irányítási költségek magukba foglalják a központ és a küldöttségek teljes EuropeAid személyzetének költségét, az infrastruktúra, utazási, képzési, monitoring, értékelési és audit megbízások költségét (beleértve a kedvezményezettek által kezdeményezetteket).

A módosított költségvetési rendeletben várható változások alapján az új eszközökre vonatkozó javított és egyszerűbb szabályozással az EuropeAid az irányítási/működési tevékenységek arányának csökkentését tervezi a jövőben. Ezen irányítási költségek haszna leginkább a szakpolitikai célkitűzések teljesítésén, a hatékony és eredményes forrásfelhasználáson és a források jogszerű és szabályos felhasználását biztosító költséghatékony megelőző intézkedéseken és egyéb ellenőrzéseken mérhető le.

Bár folyamatosan törekszünk a portfólión belül az irányítási tevékenységek és a szabályszerűségi ellenőrzések jellemzőinek és célzottságának javítására, ezek a költségek összességében szükségesek ahhoz, hogy az eszközök a nem megfelelés minimális kockázata mellett (2 % alatti reziduális hiba) hatékonyan és eredményesen valósítsák meg célkitűzéseiket. Ez a kockázat lényegesen alacsonyabb, mint az e magas kockázatú területre irányuló belső ellenőrzések megszüntetésével vagy csökkentésével járó kockázatok .

3. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA

3.1. A kiadások a többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik?

- Jelenlegi költségvetési kiadási tételek

A többéves pénzügyi keret fejezetei, azon belül pedig a költségvetési tételek sorrendjébe n.

A többéves pénzügyi keret fejezete | Költségvetési tétel | Kiadás típusa | Hozzájárulás |

Szám [Megnevezés:…...….] | diff./nem diff.[15] | EFTA-országoktól[16] | tagjelölt országoktól[17] | harmadik országoktól | a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének aa) pontja értelmében |

IV | 21 01 – A „Fejlesztés és az AKCS–államokkal fenntartott kapcsolatok” szakpolitikai területtel kapcsolatos igazgatási kiadások 21 01 04 20 – A „Fejlesztés és az AKCS-országokkal fenntartott kapcsolatok” szakpolitikai területhez kapcsolódó igazgatási támogatási kiadások | nem diff. | NEM | NEM | NEM | NEM |

21 07 – Fejlesztési együttműködési fellépések és ad-hoc programok 21 07 02 – A Grönlanddal folytatott együttműködés | diff. | NEM | NEM | NEM | NEM |

- Létrehozandó új költségvetési tételek[18]

A többéves pénzügyi keret fejezetei, azon belül pedig a költségvetési tételek sorrendjében.

A többéves pénzügyi keret fejezete | Költségvetési tétel | Kiadás típusa | Hozzájárulás |

Szám [Megnevezés…...….] | diff./nem diff. | EFTA-országoktól | tagjelölt országoktól | harmadik országoktól | a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének aa) pontja értelmében |

IV | 21 01 – A „Fejlesztés és az AKCS–államokkal fenntartott kapcsolatok” szakpolitikai területtel kapcsolatos igazgatási kiadások 21 01 04 20 – A Grönlanddal folytatott együttműködéssel kapcsolatos igazgatási támogatási kiadások | nem diff. | NEM | NEM | NEM | NEM |

3.2. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás

3.2.1. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése

millió EUR (három tizedesjegyig)

A többéves pénzügyi keret fejezete: | Szám | IV. fejezet – Globális Európa |

millió EUR (három tizedesjegyig)

- 3.2.3.2. Becsült humánerőforrás-szükségletek

- ( A javaslat/kezdeményezés nem igényel humánerőforrást.

- ( A javaslat/kezdeményezés az alábbi humánerőforrás-igénnyel jár:

A becsléseket egész számmal (vagy legfeljebb egy tizedesjeggyel) kell kifejezni

N . év | N+1. év | N+2. év | N+3. év | A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető. |

( A létszámtervben szereplő álláshelyek (tisztviselői és ideiglenes alkalmazotti álláshelyek) |

XX 01 01 01 (a központban és a bizottsági képviseleteken) | 3,7 | 3,7 | 3,6 | 3,6 | 3,6 | 3,6 | 3,6 |

XX 01 01 02 (a küldöttségeknél) |

XX 01 05 01 (közvetett kutatás) |

10 01 05 01 (közvetlen kutatás) |

( Külső személyi állomány (teljes munkaidős egyenértékben kifejezve)[23] |

XX 01 02 01 (AC, INT, END a teljes keretből) | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,2 |

XX 01 02 02 (AC, AL, END, INT és JED a küldöttségeknél) |

10 01 05 02 (AC, END, INT közvetlen kutatásban) |

Egyéb költségvetési tétel (kérjük megnevezni) |

ÖSSZESEN | 3,9 | 3,9 | 3,9 | 3,8 | 3,8 | 3,8 | 3,8 |

XX: az érintett szakpolitikai terület vagy költségvetési cím.

A humánerőforrás- igényeknek az adott főigazgatóság rendelkezésére álló, az intézkedés irányításához rendelt személyzettel és/vagy az adott főigazgatóságon belüli személyzet-átcsoportosítással kell eleget tenni . A források adott esetben a költségvetési korlátok betartása mellett kiegészíthetők az éves elosztási eljárás keretében az irányító főigazgatósághoz rendelt további juttatásokkal.

Az elvégzendő feladatok leírása:

Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak |

Külső személyzet |

3.2.4. A jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség

- ( A javaslat/kezdeményezés összeegyeztethető a jelenlegi többéves pénzügyi kerettel.

- ( A javaslat/kezdeményezés miatt szükséges a többéves pénzügyi keret vonatkozó fejezetének átprogramozása.

Fejtse ki, miként kell átprogramozni a pénzügyi keretet: tüntesse fel az érintett költségvetési tételeket és a megfelelő összegeket.

- ( A javaslat/kezdeményezés miatt szükség van a rugalmassági eszköz alkalmazására vagy a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatára[26].

Fejtse ki a szükségleteket: tüntesse fel az érintett fejezeteket és költségvetési tételeket és a megfelelő összegeket.

3.2.5. Harmadik felek részvétele a finanszírozásban

- A javaslat/kezdeményezés nem irányoz elő harmadik felek általi társfinanszírozást.

- A javaslat/kezdeményezés az alábbi becsült társfinanszírozást irányozza elő:

előirányzatok millió EUR (három tizedesjegyig)

N . év | N+1. év | N+2. év | N+3. év | A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető. | Összesen |

N . év | N+1. év | N+2. év | N+3. év | A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető. |

… jogcímcsoport | | | | | | | | | |Az egyéb címzett bevételek esetében tüntesse fel az érintett kiadáshoz tartozó költségvetési tétel(eke)t.

Ismertesse a bevételre gyakorolt hatás számításának módszerét.

[1] A természeti erőforrások nem tartalmazzák a halászati termékeket, ezek az EU és Grönland közötti másik megállapodás tárgyát képezik.

[2] Vagyis béke és biztonság, szegénységcsökkentés, humanitárius segítségnyújtás, beruházás a stabilitásba és növekedésbe a bővítési és a szomszédságpolitikában részt vevő országokban, a globális kihívások megoldása, az uniós és nemzetközi normák és értékek hirdetése, a növekedés és a versenyképesség támogatása az Unión kívül.

[3] http://ec.europa.eu/development/how/consultation/index.cfm?action=viewcons&id=3841

[4] A nyilvános konzultáció eredményeit a 2009. november 6-i bizottsági közlemény összegezte. A közleményt a 8. és a 9. TOT/EU fórum keretében vitatták meg, melyet 2010 márciusában illetve 2011 márciusában tartottak.

[5] HL C […], […], […] o.

[6] HL L 29., 1985.2.1., 1. o. (2) HL L 314., 2001.11.30, 1. o.

[7] A jelenleg hatályos határozat az Európai Közösség és a tengerentúli országok és területek társulásáról szóló, 2001. november 27-i 2001/822/EK tanácsi határozat (HL L 314., 2001.11.30., 1. o.), melyet a 2007/249/EK (HL L 109., 2007.4.26., 33. o.) határozat módosított.

[8] HL L 411., 2006.12.30., 27. o.

[9] HL L 55., 2011.2.28., 13–18. o.

[10] Tevékenységalapú irányítás: ABM (Activity Based Management), – tevékenységalapú költségvetés-tervezés: ABB ( Activity Based Budgeting ).

[11] A költségvetési rendelet 49. cikke (6) bekezdésének a) vagy b) pontja szerint.

[12] Az Európai Unió és az Északi-sarkvidék című bizottsági közlemény, COM (2008) 763. Az Európai Unió északi-sarkvidéki politikájáról szóló második bizottsági és tanácsi közlemény jelenleg kidolgozás alatt áll.

[13] Az egyes igazgatási módszerek ismertetése, valamint a költségvetési rendeletben szereplő megfelelő hivatkozások megtalálhatók a Költségvetési Főigazgatóság honlapján: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html

[14] A költségvetési rendelet 185. cikkében említett szervek.

[15] Differenciált/ nem differenciált előirányzat.

[16] EFTA: Európai Szabadkereskedelmi Társulás.

[17] Tagjelölt országok és adott esetben a nyugat-balkáni potenciális tagjelölt országok.

[18] Ez a fejezet címsorának megváltoztatására vonatkozik, melynek tartalmaznia kell a Grönland megnevezést.

[19] Az N. év a javaslat/kezdeményezés végrehajtásának első éve.

[20] Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás.

[21] Az N. év a javaslat/kezdeményezés végrehajtásának első éve.

[22] Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás.

[23] CA = szerződéses alkalmazott (Contract Agent); INT = átmeneti alkalmazott („Intérimaire”); JED=küldöttségi pályakezdő szakértő; LA = helyi alkalmazott (Local Agent); END = kirendelt nemzeti szakértő (Seconded National Expert).

[24] Az operatív előirányzatoknál a külső személyzetre részleges felső határérték vonatkozik (korábban: BA-tételek).

[25] Elsősorban a strukturális alapok, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) és az Európai Halászati Alap (EHA) esetében.

[26] Lásd az intézményközi megállapodás 19. és 24. pontját.

[27] A tradicionális saját források (vámok, cukorilletékek) tekintetében nettó összegeket, vagyis a 25 %-kal (beszedési költségek) csökkentett bruttó összegeket kell megadni.