(2)A Bulgáriára vonatkozó 2018. évi országjelentést 2018. március 7-én tették közzé. Az országjelentés értékelte a Tanács által 2017. július 11-én elfogadott országspecifikus ajánlások és az előző években Bulgáriának címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket, valamint az Európa 2020 stratégia nemzeti szintre lebontott célkitűzései kapcsán Bulgária által elért eredményeket. Az országjelentés emellett magában foglalta az 1176/2011/EU rendelet 5. cikke szerinti részletes vizsgálatot is, melynek eredményeit szintén 2018. március 7-én tették közzé. Vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Bulgáriában makrogazdasági egyensúlyhiány áll fenn. A pénzügyi szektorbeli sebezhetőségi gócok összekapcsolódnak a vállalatok jelentős eladósodottságával és nemteljesítő hitelállományával, háttérben az elégtelen munkaerőpiaci kiigazítással.

(1)A Bizottság 2017. november 22-én elfogadta az éves növekedési jelentést, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2018. évi európai szemeszterét. A Bizottság kellő figyelmet fordított az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság által 2017. november 17-én kihirdetett szociális jogok európai pillérére. Az Európai Tanács 2018. március 22-én jóváhagyta az éves növekedési jelentés prioritásait. A Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján 2017. november 22-én elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést is, amelyben Bulgáriát nem sorolta azon tagállamok közé, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor.

(3)Bulgária 2018. április 19-én benyújtotta 2018. évi nemzeti reformprogramját és 2018. évi konvergenciaprogramját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor. Bulgária nemzeti reformprogramja mind rövid, mind középtávú kötelezettségvállalásokat tartalmaz, és kitér a 2018. évi országjelentésben szereplő kihívásokra is. Különösen a banki és nem banki felügyelet megerősítésére, a fizetésképtelenségi keret javítására és a 2016. évi stressztesztekben azonosított fennmaradó hiányosságok csökkentésére irányuló intézkedéseket jelent be. Vannak az adóbeszedés megerősítésére és az árnyékgazdaság kezelésére, az aktív munkaerőpiaci politikák célzottságának javítására, a szociális védelem növelésére, valamint az egészségügyi és oktatási ágazatban jelentkező különböző kihívások kezelésére irányuló intézkedések is. Összességében a nemzeti reformprogram hatékony végrehajtása elősegítené az egyensúlyhiány kiigazítását.

(4)A vonatkozó országspecifikus ajánlásokat figyelembe vették az európai strukturális és beruházási alapok 2014–2020 közötti időszakra szóló programozása során. Az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 23. cikke szerint, amennyiben az a vonatkozó tanácsi ajánlások végrehajtásának elősegítése érdekében szükséges, a Bizottság kérheti egy tagállamtól, hogy vizsgálja felül partnerségi megállapodását és releváns programjait, és javasoljon azokhoz módosításokat. A Bizottság az európai strukturális és beruházási alapok eredményességét és a gondos gazdasági irányítást összekapcsoló intézkedések alkalmazására vonatkozó iránymutatásokban további részletekkel szolgált arról, hogyan alkalmazná az említett rendelkezést.

(5)Bulgária jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik. A 2018. évi konvergenciaprogramban a kormány a GDP 0,9 %-ának megfelelő 2017. évi államháztartási többletből kiindulva 2018-ban kiegyensúlyozott költségvetésre, 2019-ben pedig a GDP 0,3 %-át, 2020-ben 0,5 %-át, 2021-ben pedig 0,2 %-át kitevő többletre törekszik. A középtávú költségvetési cél – a GDP 1 %-ának megfelelő strukturális hiány – tervek szerint a programidőszak egésze során továbbra is teljesülni fog. A 2018. évi stabilitási program szerint a GDP-arányos államadósság-ráta a 2017-es 25,4 %-os értékről 2021-re várhatóan fokozatosan 19,4 %-ra csökken. Az említett költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv megalapozott. A Bizottság 2018. tavaszi előrejelzése alapján a strukturális egyenleg várhatóan többletben marad, de a 2017-ben a GDP 0,9 %-ának megfelelő értékről 2018-ban a GDP 0,6 %-ára csökken, 2019-ben pedig ugyanazon a szinten marad. A strukturális egyenleg így várhatóan mindkét évben a középtávú költségvetési cél felett marad. Összességében a Tanács véleménye az, hogy Bulgária az előrejelzések szerint 2018-ban és 2019-ben meg fog felelni a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek.

(6)A költségvetési politika hatékonyságának növelése rendkívül fontos. Az adóbevételek és az adószabályok betartása javul, de inkább a jobb gazdasági kilátások, mint az adóhatóság és az adóbegyűjtés fejlődésének eredményeként. Bulgáriában nagyon alacsony a közkiadások hatékonysága. E tekintetben fontos az államháztartási gazdálkodás reformja, és a jelenlegi gazdasági és költségvetési feltételek különösen kedvezőek az ilyen reformokhoz. Az állami tulajdonban lévő vállalatok gazdasági teljesítménye gyenge a régió többi országával és a magánszektorral összehasonlítva, egyben bizonytalanságot és kockázatot jelent az államháztartás számára, mivel az ilyen vállalatok hátralékai függő kötelezettségeket jelentenek. Összességében az állami tulajdonú vállalatok vállalatirányítása továbbra is kihívást jelent, és nem felel meg a nemzetközi normáknak. Ezen túlmenően az e területen végrehajtott reformok nagyon fontosak az üzleti környezet szempontjából.

(7)A fennmaradó sebezhetőség ellenére a pénzügyi szektor stabilitása tovább javult. A nemteljesítő vállalati hitelek még mindig jelentősek, bár csökkentek. A tőkepufferek átlagosan kényelmesek, így teret biztosítanak a mérleg megtisztításához. Jelentős előrelépés történt a pénzügyi szektor felügyeletének javítása terén, de néhány fontos intézkedést még teljes mértékben végre kell hajtani. A kapcsolt felek okozta kitettségekkel kapcsolatos fennmaradó kockázatok enyhítése és az eszközértékelés javítása kulcsfontosságú a mérlegek további megerősítéséhez, valamint a bankok és biztosítótársaságok ellenálló képességének növeléséhez.

(8)A fizetésképtelenségi keretrendszer alacsony hatékonysága lassítja a magánszektor eladósodottságának csökkenését és a nemteljesítő hitelek szanálását. Az eljárások hosszadalmasak és a visszanyerési arány alacsony. A működőképes keret egyes elemei még mindig hiányoznak, különösen az adósságkibocsátásra vonatkozó szabályok, valamint a vállalkozóknak csőd után észszerű határidőn belül második esély biztosítása tekintetében. Az adatgyűjtés és a megfelelő nyomonkövetési eszközök hiánya nem teszi lehetővé a régebbi vagy új eljárások hatékonyságának értékelését, ideértve a vállalkozások szerkezetátalakítását is.

(9)A be nem jelentett munkavégzés szintje továbbra is magas, ami jelentős hatással van a költségvetési bevételekre, a munkafeltételekre és a nyugdíjba vonulás utáni jövedelem megfelelőségére. Bulgária a közelmúltban számos intézkedést tett a helyzet javítására. Ezek közé tartoznak az egynapos mezőgazdasági szerződések, a költségvetési és a munkaügyi hatóságok közötti együttműködés javítása, valamint a munkavállalókat érintő negatív következményekkel kapcsolatos tudatosság növelése. Ezek hatékonysága a végrehajtás eredményességétől függ. A formális gazdaságra való áttérés felgyorsítása elengedhetetlen az inkluzív növekedés eléréséhez és a tisztességes munkafeltételek biztosításához mindenki számára.

(10)A munkaerőpiac fejlődött, de a kihívások továbbra is fennállnak. A foglalkoztatás elérte a válság előtti szintet, és a munkanélküliség az uniós átlag alatt van. A pozitív munkaerőpiaci fejlemények azonban nem egyformán kedveznek a munkaképes korú népesség egészének. A tartósan munkanélküli személyek, az inaktív fiatalok, a romák, valamint a szegényebb régiókban és a vidéki térségekben élők továbbra is jelentős nehézségekkel szembesülnek a foglalkoztatás területére való belépéskor és újbóli belépéskor. Az elöregedés és a csökkenő népesség az uniós átlag alatti aktivitási rátával párosulva munkaerő- és készséghiányhoz vezetnek, ezáltal gyengítve a gazdaság hosszú távú kilátásait. Ezért indokolt lenne a továbbképzésre és képzésre való fokozott összpontosítás. A munkaerőpiaci részvételt és a foglalkoztathatóságot hatékony tájékoztatási intézkedések, aktív munkaerőpiaci politikák és szociális szolgáltatások ötvözésével lehetne elősegíteni.

(11)A jövedelem és a szolgáltatásokhoz való hozzáférés (oktatás, egészségügy és lakhatás) terén jelenlevő egyenlőtlenségek, valamint a szegénység és a társadalmi kirekesztés kockázata továbbra is a legmagasabbak között vannak az EU-ban. 2016-ben a lakosság kétötödét fenyegette szegénység vagy a társadalmi kirekesztettség, míg a háztartások leggazdagabb 20 %-ának jövedelme majdnem nyolcszorosa volt a legszegényebb 20 %-nak. A szociális védelemre fordított kiadások alacsonyak, ideértve az általános minimáljövedelmi rendszert is, amelynek lefedettsége és megfelelősége, valamint a szegénység és az egyenlőtlenség csökkentésére gyakorolt hatása mérsékelt. Hiányzik a juttatások szintjének felülvizsgálatára szolgáló objektív mechanizmus. A szociális ellátások és a minimálnyugdíjak megfelelőségének közelmúltbeli javulása ellenére a szociális védelmi rendszer nem nyújt megfelelő mértékű támogatást a legkiszolgáltatottabb vagy hátrányos helyzetű csoportok – például a romák, a gyermekek, az idősek, a fogyatékossággal élők és a vidéki térségekben élők – számára. A szociális szolgáltatások nyújtása továbbra is gyenge, és a munkaerőpiaci és egyéb szolgáltatásokkal való integrációjuk hiányos.

(12)A minimálbér meghatározása világos és átlátható mechanizmus nélkül történik, és az elmúlt hat évben több mint kétszeresére nőtt a minimálbérért dolgozó munkavállalók aránya. Egy ilyen mechanizmus hiánya kockázatot jelent a foglalkoztatás és a versenyképesség támogatása közötti megfelelő egyensúly a munkából származó jövedelmek megőrzése melletti fenntartására vonatkozó célkitűzésekre. Emellett bizonytalansághoz vezet, ami hátrányosan befolyásolhatja az üzleti feltételek kiszámíthatóságát. A kormány javaslatot terjesztett elő a minimálbér-megállapítási mechanizmusra vonatkozóan, amely ezzel a hiányossággal foglalkozik. A szociális partnerek azonban nem értenek egyet a kérdésben. Továbbá a kormány a költségvetési előrejelzésben 2020-ig minimálbér emeléseket szerepeltetett. 2018-ban Bulgária megerősítette a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet a legkisebb munkabérek megállapítására vonatkozó eljárásról szóló egyezményét. Ez jó alapot jelenthet egy objektív mechanizmus kialakításához.

(13)Továbbra is jelentős kihívást jelent az egészségügyi ellátáshoz való korlátozott hozzáférés, amelynek okai az állami kiadások alacsony szintje, a korlátozott erőforrások egyenlőtlen eloszlása és az alacsony egészségbiztosítási lefedettség. A közkiadások alacsony szintjét a magas magánkiadásoknak kell ellensúlyozniuk, főként közvetlen kifizetések formájában. Az egészségbiztosítás nélküli bolgárok aránya magas az uniós tagállamok többségéhez képest. Továbbra is problémát jelent az orvosok eloszlása és az ápolók alacsony létszáma. Pozitív fejlemény, hogy a Bulgáriát elhagyó orvosok száma a közelmúltban csökkent. E hiányosságok kezelésére a nemzeti egészségügyi stratégiához hasonló intézkedéseket kell alkalmazni.

(14)Az oktatási rendszer korszerűsítését célzó közelmúltbeli intézkedések ellenére az oktatási eredmények gyengék, és erősen befolyásolja őket a társadalmi-gazdasági helyzet. A hátrányos helyzetű, különösen a roma családokból származó gyerekek nem részesülnek egyenlő oktatási lehetőségekben. A korai iskolaelhagyás magas szintje negatív következményekkel jár a jövőbeli foglalkoztathatóságra és a munkaerőpiaci teljesítményre nézve. Az etnikailag vegyes óvodák, iskolák és osztályok biztosítása továbbra is kihívást jelent az inkluzív többségi oktatás biztosítása tekintetében. A tantervi reform célja az oktatási eredmények és a digitális készségek javítása. A digitális készségek szintje azonban még mindig a legalacsonyabb az EU-ban, és eltér a különböző társadalmi-gazdasági csoportok esetében. A közelmúltban hozott intézkedések ellenére továbbra sem megfelelő a szakképzés munkaerőpiaci relevanciája. A felsőoktatási reform folyamatban van, de kihívást jelent a szakemberhiány kezelése, mivel a diplomások profiljai kiegyensúlyozatlanok ágazatok szerint. A felnőttkori tanulásban való részvétel szintje a továbbképzés szükségessége ellenére nagyon alacsony. A tanári kar nagymértékű elöregedésével összefüggésben megkezdődtek a jövőbeli hiányok kezelésére szolgáló intézkedések. A közelmúltbeli javulás ellenére a tanárképzési programok további fejlesztésre szorulnak.

(15)Számos, a nemzeti közbeszerzési stratégiában foglalt számos intézkedés már bevezetésre került. A nemzeti hatóságoknak azonban nagyobb erőfeszítéseket kell tenniük a hatékony végrehajtás biztosítása érdekében. Üzleti és nem kormányzati szervezetek szerint az általános közbeszerzési helyzet már javulni kezdett. Az átláthatóság és a korrupció tekintetében azonban továbbra is vannak okok az aggodalomra. A közvetlen odaítélések fokozott használata és azon eljárások magas száma, amikor csak egyetlen pályázó indul, jelentősen akadályokat gördíthet a rendszer átláthatósága és hatékonysága elé. Folyamatban van a Közbeszerzési Ügynökség új ellenőrzési funkcióinak első független értékelése. Rendszeres frissítésre lenne szükség az Ügynökség ellenőrzési funkcióinak további optimalizálása érdekében. Az igazgatási kapacitással kapcsolatban – többek között önkormányzati szinten – fennmaradó problémák további erőfeszítéseket tesznek szükségessé a központi közbeszerzési szervek által kínált lehetőségek professzionalizálása és szabványosítása terén, továbbá komolyan meg kell fontolni az e szervek kínálta lehetőségeket. A kereslet összesítése javíthatja az egészségügyi beszerzési rendszer hatékonyságát és gazdaságosságát. A fontos közprojektekhez kapcsolódó késedelmek megelőzéséhez szükséges megoldás megtalálása további mérlegelést igényel.

(16)A strukturális hiányosságok és a kutatási, fejlesztési és innovációs rendszer nagy fokú széttagoltsága korlátozza annak a termelékenységhez és növekedéshez való hozzájárulását. Továbbra is az alacsonyabb technológiai szegmensek uralják a gyártást és az innovációt. A kutatásfejlesztésre fordított üzleti kiadások szintje különösen alacsony. A reformok lassúsága akadályozza az innováció orientált rendszer irányába történő elmozdulást. Bár számos egyetem és kutatóintézet létezik, közülük csak néhányon születnek kiváló minőségű tudományos eredmények. A kutatás kereskedelmi hasznosítása terén továbbra is jelentősek a hiányosságok. A kutatásfinanszírozási rendszerből hiányzik a versenyeztetés, a nemzetközi értékelés és a kutatóintézetek teljesítményalapú finanszírozása. Gyenge a köz- és magánszféra közötti együttműködés a kutatás-fejlesztés terén. A „Sofia Tech Park” kiemelt kezdeményezés még mindig számos kihívással néz szembe, többek között: nem hatékony az irányítás, a gazdálkodás instabil, kihasználatlan a tudományos infrastruktúra és hiányzik a kormány hosszú távú pénzügyi elkötelezettsége. A strukturális átalakulás, valamint a hatékony kormányzás és az állami kutatási és innovációs források stabil szintje együttesen maximalizálhatja a termelékenységre és a növekedésre gyakorolt hatást, és támogathatja a gazdaság átállását a magasabb hozzáadott értékű tevékenységekre, összhangban az intelligens szakosodási stratégiával.

(17)Az üzleti környezet további javításra szorul. Bár számos reformot fogadtak el, gyakorlati végrehajtásuk lassú. A vállalkozásokat továbbra is aggasztja a korrupció, az intézményi hiányosságok és az elégtelen munkaerő-kínálat. A közigazgatási reform és az e-kormányzat terén lassú az előrehaladás. Az állami szektor javára válna a nagyobb átláthatóság, a világosabb szabályok és a hosszú távú kilátások. Emellett tovább fejlődhet a szociális párbeszéd szerepe, amihez szükség esetén az állami hatóságok is hozzájárulhatnak. Az infrastruktúra hiányosságai megmutatkoznak a közlekedési ágazat alacsony hatékonyságában és teljesítményében. A vasúti személyszállítási piacot hátráltatja a hatékony verseny hiánya. Nem vezettek be célirányos és hatékony intézkedéseket a levegőszennyezés csökkentésére.

(18)2017-ben Bulgária folytatta az igazságszolgáltatás reformjára, valamint a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem terén fennálló hiányosságok kezelésére irányuló erőfeszítéseit. A Legfelsőbb Igazságszolgáltatási Tanács új tagjainak megválasztása megerősítette a 2015-ben és 2016-ban végrehajtott alkotmányos és jogalkotási reformok pozitív hatását. Elfogadták a büntető törvénykönyv reformját a magas szintű korrupciós ügyekben folyó büntetőeljárások javítása érdekében, további reformok pedig mérlegelés tárgyát képezik. 2018 elején törvényt fogadtak el egy új, egységes korrupcióellenes hatóság létrehozásáról, hogy hatékonyabb legyen a magas szintű korrupció megelőzése és növekedjen a visszatartó erő. Az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus keretében a Bizottság folytatja a bolgár igazságügyi reform, valamint a korrupció és szervezett bűnözés elleni küzdelem figyelemmel kísérését. Ezek a területek nem szerepelnek a Bulgáriának címzett országspecifikus ajánlásokban, azonban fontosak a bulgáriai pozitív üzleti környezet fejlődése szempontjából.

(19)A 2018. évi európai szemeszter keretében a Bizottság elvégezte Bulgária gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, és azt közzétette a 2018. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a 2018. évi konvergenciaprogramot és a 2018. évi nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Bulgáriának címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak azoknak Bulgária fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a leendő tagállami döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni.

(20)Ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a 2018. évi stabilitási programot, és azt a véleményt fogalmazta meg, hogy Bulgária várhatóan megfelel a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek,

(21)A Bizottság által elvégzett részletes vizsgálat és ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a nemzeti reformprogramot és a konvergenciaprogramot. A Tanácsnak az 1176/2011/EU rendelet 6. cikke szerinti ajánlásait az alábbi 2. és 3. ajánlás tükrözi.

AJÁNLJA, hogy Bulgária 2018-ban és 2019-ben tegyen intézkedéseket a következők érdekében: