A legutóbbi jelentés óta Olaszország és Málta megkezdte az üres álláshelyekre vonatkozó adatok továbbítását valamennyi vállalkozásméretre, így az 1–9 alkalmazottat foglalkoztatókra vonatkozóan is. Ezzel a lépéssel Málta az üres álláshelyekre vonatkozó statisztikák teljes körét lefedi.

Az üres álláshelyekre vonatkozó statisztikák az egy adott időpontban betöltetlen álláshelyek számáról, vagyis a munkaerő-keresletnek a munkaerő-kínálat által ki nem elégített részéről nyújtanak tájékoztatást. Ezért kulcsfontosságú információkkal szolgálnak a munkaerő-kínálat és -kereslet közötti lehetséges szakadékról, ideértve a munkaerőpiaci kereslet és kínálat közötti eltéréseket is, amelyek akkor fordulnak elő, amikor az álláskeresők készségei vagy földrajzi elhelyezkedése nem felel meg a lehetséges munkáltatók elvárásainak.

2020 márciusában az Eurostat felmérést indított, hogy az országok beszámolhassanak azokról a főbb problémákról, amelyekkel az adatgyűjtés során szembesültek a világjárvány kezdete óta. A felmérésben leggyakrabban jelentett probléma az volt, hogy a bezárások és az új munkafeltételek (csökkentett munkaidő, távmunka stb.) miatt alacsonyabb volt a válaszadási arány a vállalkozások részéről, amint azt a 2020 első negyedévére és 2020 második negyedévére vonatkozó metaadatfájlok is megerősítették.

Ezen túlmenően az Eurostat minden negyedéves adatszolgáltatás esetében elfogadhatósági ellenőrzést végez, aminek keretében összehasonlítja az adatok időbeli alakulását, valamint összeveti azokat az uniós gazdasági tevékenységek egységes ágazati osztályozási rendszerén belül végzett gazdasági tevékenységekkel. Ha az egyes negyedévek között jelentős változások következnek be a betöltött állások vagy az üres álláshelyek száma tekintetében, az Eurostat felkéri a tagállamokat az adatok megerősítésére vagy egy helyesbített adatfájl továbbítására. Ha jelentős kiigazításokat vagy hirtelen változásokat észlelnek bármely nemzetgazdasági ágban, azokat szisztematikusan nyomon követik az érintett országokkal közösen.

Az üres álláshelyekre vonatkozó statisztikák 2021 harmadik referencia-negyedévi (gyors és végleges) továbbítása óta a tagállamok az üres álláshelyekre vonatkozó statisztikai adatok SDMX szerinti továbbításakor használt adatszerkezet-meghatározás 2.3. verzióját kezdték használni, amely az új NUTS-t is magában foglalja.

Valamennyi tagállam a statisztikai adat- és metaadatcsere-szabványok (a továbbiakban: SDMX) adatstruktúrájának és nemzetközileg elfogadott kódlistáinak (elérhető online egy e célra kialakított nyilvántartásban) felhasználásával továbbította az üres álláshelyekre vonatkozó statisztikát. Az Eurostat üres álláshelyekre vonatkozó statisztikát tartalmazó adatbázisában, valamint az üres álláshelyekre vonatkozó statisztikai adatok Európai Központi Bank részére történő továbbítása során is ugyanezt a kódolást használták.

Ami az előállítási folyamatot illeti – a következő bekezdésekben ismertetetteknek megfelelően –, számos pozitív fejlemény következett be az üres álláshelyekre vonatkozó statisztikai adatok előállítási láncán belül.

A válaszadási arány Németországban (a negyedik negyedévben végzett postai felmérés esetében) 13 % körül alakult, Görögországban 43 % és 48 % között volt (az adott negyedévtől függően), míg Litvániában elérte vagy meghaladta a 97 %-ot, Észtországban pedig a 99 %-ot. 2020-ban a válaszadási arány mediánja a tagállamok között továbbra is magas volt, negyedévtől függően 79 % és 86 % között mozgott.

Az üres álláshelyekre vonatkozó statisztika ugyanakkor jóval tárgyszerűbb lenne, ha megszűnnének a kisvállalkozások és az uniós gazdasági tevékenységek egységes ágazati osztályozási rendszerének O–S nemzetgazdasági ágai (a közintézményeket is beleértve) tekintetében a lefedettséget jelenleg jellemző hézagok. Ez lehetővé tenné az arány mellett az üres álláshelyek és a betöltött állások számának közzétételét is. Ez egyelőre nem lehetséges az uniós gazdaságok hiányos lefedettsége miatt.

Az üres álláshelyekre vonatkozó statisztikai adatokat emellett a munkanélküliségi ráta alakulásának a Beveridge-görbe segítségével történő elemzésére is használják, ahogyan az például a Bizottság együttes foglalkoztatási jelentésében, a Bizottság 2021. őszi gazdasági előrejelzéseiben és az OECD számos elemző jelentésében is történt.

Az üres álláshelyekre vonatkozó statisztikai adatok gyűjtése fontos a gazdasági elemzés szempontjából, mivel ez az egyetlen adatforrás, amely a kielégítetlen munkaerő-keresletet méri. Az üres álláshelyekre vonatkozó negyedéves adatokat a Bizottság (a Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatósága és a Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság) és az Európai Központi Bank is felhasználja, hogy nyomon tudja követni a gazdasági ciklus és a munkaerőpiac rövid távú fejleményeit. Az üres álláshelyek aránya egyike az európai gazdasági főmutatóknak, amelyek elsődleges információforrásként szolgálnak az EU-n és az euróövezeten belüli, valamint az egyes uniós országokbeli rövid távú ciklikus gazdasági változások elemzéséhez és nyomon követéséhez. Ez jobb mutatónak tekinthető, mint a becslések, például a munkaerőhiány-mutatók.

Ami az egyes gazdasági tevékenységeket illeti, az üres álláshelyekre vonatkozó statisztikai adatok esetében a világjárvány előtti szintekhez képest a legnagyobb növekedés a következő nemzetgazdasági ágakban volt megfigyelhető: J („Információ és kommunikáció”), N („Adminisztratív és szolgáltatást támogató tevékenység”, beleértve a munkaerő-kölcsönzőket is); I („Szálláshely-szolgáltatás és vendéglátás”) és C („Gyártás”).

Amint azt az alábbi ábra mutatja, a betöltetlen álláshelyek aránya a 2020 első és második negyedéve közötti időszakban először meredeken csökkent mind az euróövezetben, mind az EU-ban. 2020 harmadik negyedévétől 2021 negyedik negyedévéig fokozatosan helyreállt, amikor is az EU-ban elérte a 2,6 %-ot, ami 0,3 százalékponttal meghaladta a 2019 első negyedévében regisztrált csúcsértéket.

Csak Franciaország nem tudta továbbítani a 2020 első negyedévére vonatkozó adatokat, és az adattovábbítást a 2020 második negyedévére vonatkozó referencia-időszakban indította újra. Olaszországnak a 2020 első negyedévére és 2020 második negyedévére vonatkozó végleges adatokat is sikerült időben megküldenie, az ezekhez tartozó korábbi gyorsbecsléseket azonban nem.

A T+78. napon közzétett végleges becslések esetében a kiigazítások az üres álláshelyekre vonatkozó statisztikai adatok adott negyedévben való első és második továbbításának összehasonlítása révén mérhetők. Az euróövezet és az EU tekintetében az üres álláshelyek arányával kapcsolatos kiigazítások sosem haladták meg a 0,1 százalékpontot a jelentés referencia-időszakában.

4.3.Időbeliség és pontosság

Az időbeliség tekintetében az üres álláshelyekre vonatkozó statisztikai adatok szolgáltatása lényegében kielégítő volt mind a gyorsbecslések, mind a végső közzététel esetében. A tagállamokat rendszeres időközönként emlékeztették a kötelező határidők teljesítésének fontosságára az európai gazdasági főmutatókra vonatkozó adatok – közöttük az üres álláshelyekre vonatkozó statisztika – szolgáltatása tekintetében. Bár Görögország vonatkozásában néhány alkalommal némi késést jegyeztek fel, nem voltak olyan szerkezeti szempontból késedelmes benyújtások, amelyek akadályozták volna az üres álláshelyekre vonatkozó statisztikai adatok időben történő közzétételét.

4.4.Koherencia és összehasonlíthatóság

Nem áll rendelkezésre európai szinten más olyan, a kielégítetlen munkaerőpiaci keresletet mérő harmonizált forrás, amely felhasználható lenne az üres álláshelyekre vonatkozó statisztikákkal való összehasonlításhoz. Több ország figyelembe veszi az állami foglalkoztatási szolgálatoknál bejelentett üres álláshelyeket, az üres álláshelyekre vonatkozó statisztika koherenciájának ezen adatok felhasználásával történő értékelése azonban problematikus. Ennek az az oka, hogy lefedettségük messze elmaradhat a kívánatostól, mivel előfordulhat, hogy nem minden üres álláshelyet jelentenek be az állami foglalkoztatási szolgálatnak, és/vagy többszörös bejelentés is előfordulhat, ha a betöltött üresedések továbbra is szerepelnek az adminisztratív nyilvántartásban. Emellett az adminisztratív forrásokból származó, üres álláshelyekre vonatkozó statisztika nemzeti szintű fogalommeghatározásokon alapul, amelyek országonként változnak.

A betöltött állások száma, amely az üres álláshelyek arányának nevezője, összehasonlítható egyéb forrásokból származó információkkal, elsősorban a munkavállalók munkaerő-felmérésben jelentett létszámával. Az összehasonlításoknak és az azokat követő, különbségekre irányuló értékeléseknek ugyanakkor számításba kell venniük a források közötti fogalmi, valamint a felmérés jellegéből adódó különbségeket. Konkrétan az üres álláshelyekre vonatkozó statisztikákat a vállalkozások mintájából becsülik, míg a munkaerő-felmérés a háztartások mintáján alapul.

Amint azt az alábbi ábra mutatja, a munkaerő-felmérésben nyilvántartott alkalmazottak létszáma és az üres álláshelyekre vonatkozó statisztikákban szereplő betöltött állások száma közötti különbség a gazdaság egészére nézve általában −20 % és +20 % között mozog, kivéve Luxemburgot (−49 %), Görögországot (23 %), Bulgáriát (24 %), Magyarországot (26 %) és Romániát (32 %).

Relatív különbség az alkalmazottak létszáma (munkaerő-felmérés) és a betöltött állások (üres álláshelyekre vonatkozó statisztika) között a B–S nemzetgazdasági ágakban, 2020-ra vonatkozó éves adatok*

* FR esetében nincs információ; Franciaországban az üres álláshelyekre vonatkozó statisztika csak a 10 főnél több alkalmazottat foglalkoztató vállalkozásokra terjed ki, ezért nem hasonlítható össze a munkaerő-felmérés adataival.

** DK: az összesített B–N nemzetgazdasági ágak összehasonlítása.

*** IT: A betöltött álláshelyeket az O nemzetgazdasági ág tekintetében nem, a P és Q nemzetgazdasági ágak tekintetében csak részben tartják nyilván. Ezért ezek a nemzetgazdasági ágak a munkaerő-felmérés adataival való ezen összehasonlításból kimaradtak.

A Luxemburg esetében mért negatív eltérés a határokon átnyúló munkavégzés magas arányával magyarázható, amely komoly eltéréseket okoz a munkaerőpiacnak a munkaerő-felmérésben használatos hazai szemléletű, illetve az üres álláshelyekre vonatkozó statisztikához alkalmazott nemzeti szintű fogalma között: a munkaerő-felmérés csak a rezidens háztartásokat, míg az üres álláshelyekre vonatkozó statisztika a rezidens vállalatokat is felméri, beleértve azok külföldi illetőségű (vagyis határ menti ingázó) munkavállalóit.

Görögország esetében az azonosított eltérés a két forrás közötti különbségekre utal a módszertan és a fogalommeghatározások tekintetében. Konkrétan az üres álláshelyekre vonatkozó adatok csak a három vagy több alkalmazottat foglalkoztató vállalkozásokra terjednek ki. Végezetül előfordulhat, hogy egyes vállalkozások nem szerepelnek a mintavételi keretben, mivel a cégnyilvántartás aktualizálása után kezdték meg működésüket, ami a betöltött állások bizonyos mértékű alulbecsléséhez vezet.

Bulgária minőségi jelentésében az állt, hogy a munkavállalók munkaerő-felmérésben használt fogalommeghatározása tágabb, mint az üres álláshelyekre vonatkozó statisztikában alkalmazott definíció. Magában foglalja különösen a kereskedelmi szerződés (egy bizonyos munka elvégzésére irányuló szerződés), valamint a kezelési és ellenőrzési szerződések keretében dolgozókat, valamint a bárminemű szerződés nélkül foglalkoztatottakat is. Az üres álláshelyekre vonatkozó statisztika emellett nem foglalja magában a katonai személyzetet.

Magyarország üres álláshelyekre vonatkozó statisztikái nem fedik le az öt alkalmazottnál kevesebbet foglalkoztató vállalkozásokat, ami részben magyarázza a feljegyzett eltérést.

Minőségi jelentésében Románia kifejtette, hogy a munkaerő-felmérés és az üres álláshelyekre vonatkozó statisztika között a betöltött állások száma tekintetében megfigyelhető eltérések azt tükrözik, hogy az üres álláshelyekre vonatkozó statisztikákkal kapcsolatos módszerekkel összegyűjtött, betöltött állások száma nem tartalmazta a következőket:

-azon személyek, akiknek munkaszerződését egy adott időszakra felfüggesztették (például a szülési, gyermekgondozási, beteg- vagy fizetés nélküli szabadságon lévők, illetve az egyéb okokból kifolyólag távollévők),

-olyan álláshelyek, amelyeket bár ideiglenesen felfüggesztettek, megüresedhetnek és bizonyos ideig betölthetők, valamint

-a fegyveres erőkhöz vagy az informális szektorhoz tartozó álláshelyek.

Az Eurostat a fent felsorolt országok felelős nemzeti hatóságaival közösen továbbra is nyomon követi majd a munkaerő-felmérések által jegyzett munkavállalók, valamint az üres álláshelyekre vonatkozó statisztika által rögzített betöltött állások száma közötti eltéréseket.