(4)Az európai szemeszter a gyorsan változó gazdasági és geopolitikai helyzetet figyelembe véve 2022-ben újraindítja az átfogó gazdaság- és foglalkoztatáspolitikai koordinációt, ugyanakkor a 2022. évi éves fenntartható növekedési jelentésben foglaltaknak megfelelően a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz végrehajtási követelményeihez is igazodik. Az elfogadott helyreállítási és rezilienciaépítési tervek végrehajtása elengedhetetlen az európai szemeszter szerinti szakpolitikai prioritások teljesítéséhez, mivel a tervek a 2019. és 2020. évi szemeszter ciklusában kiadott releváns országspecifikus ajánlások összességét vagy egy jelentős részét érintik. A 2019. és 2020. évi országspecifikus ajánlások – a módosított terv benyújtásának időpontjáig kiadott országspecifikus ajánlások mellett – ugyanúgy relevánsak maradnak az (EU) 2021/241 rendelet 14., 18. és 21. cikkével összhangban felülvizsgált, aktualizált vagy módosított helyreállítási és rezilienciaépítési tervek tekintetében is.

(2)A Bizottság 2021. november 24-én elfogadta az éves fenntartható növekedési jelentést, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2022. évi európai szemeszterét. A jelentés kellően figyelembe vette a szociális jogok európai pillérének további végrehajtására vonatkozó közös kötelezettségvállalást, amelyet az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság 2017. november 17-én hirdetett ki, majd a 2021. májusi portói szociális csúcstalálkozón újólag megerősített. Az Európai Tanács 2022. március 25-én jóváhagyta a 2022. évi éves fenntartható növekedési jelentés prioritásait. A Bizottság 2021. november 24-én az 1176/2011/EU rendelet alapján elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést is, amelyben Luxemburgot nem sorolta azon tagállamok közé, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra van szükség. Ugyanezen a napon a Bizottság elfogadta az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó ajánlást is, amelyet a Tanács 2022. április 5-én elfogadott, valamint a foglalkoztatási iránymutatások és a szociális jogok európai pillérében foglalt elvek végrehajtását elemző 2022. évi együttes foglalkoztatási jelentésre vonatkozó javaslatot, amelyet a Tanács 2022. március 14-én elfogadott.

(6)A 2021. évi stabilitási programról szóló, 2021. június 18-i tanácsi véleményben alkalmazott megközelítés alapján a költségvetési irányvonal jelenleg a Covid19-válsággal kapcsolatos ideiglenes szükséghelyzeti intézkedéseket figyelmen kívül hagyva, de a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből és más uniós alapokból származó vissza nem térítendő támogatásokból finanszírozott kiadások figyelembevételével számított elsődleges kiadások (diszkrecionális bevételi intézkedések nélküli) változásának a középtávú potenciális növekedéshez viszonyított arányával mérhető a legjobban. Az általános költségvetési irányvonalon túl – annak értékelése érdekében, hogy a nemzeti költségvetési politika prudens-e, és összetétele elősegíti-e a zöld és digitális átállással összhangban lévő fenntartható helyreállítást – figyelmet kell fordítani a (diszkrecionális bevételi intézkedések nélkül és a Covid19-válsággal kapcsolatos ideiglenes szükséghelyzeti intézkedések nélkül számított) nemzeti finanszírozású elsődleges folyó kiadások és a beruházások alakulására is.

(7)A Bizottság 2022. március 2-án közleményt fogadott el, amelyben átfogó költségvetés-politikai iránymutatást nyújt 2023-ra, ezáltal támogatva a tagállamok stabilitási és konvergenciaprogramjainak előkészítését, egyúttal erősítve a szakpolitikai koordinációt. A Bizottság megjegyezte, hogy a 2022. évi téli előrejelzésben felvázolt makrogazdasági kilátások alapján a 2020–2022-ben követett, támogató jellegű aggregált költségvetési irányvonalról 2023-ban célszerűnek tűnik áttérni egy lényegében semleges aggregált költségvetési irányvonalra, ugyanakkor készen kell állni a változó gazdasági helyzetre való reagálásra A Bizottság véleménye szerint a 2023-ra vonatkozó költségvetési ajánlásokban továbbra is differenciáltan kell kezelni a tagállamokat, és figyelembe kell venni az országok közötti esetleges átgyűrűző hatásokat. A Bizottság felkérte a tagállamokat, hogy stabilitási és konvergenciaprogramjukban is juttassák érvényre az iránymutatást A Bizottság kötelezettséget vállalt arra, hogy szorosan nyomon követi a gazdasági fejleményeket, és szükség szerint – de legkésőbb a szemeszter tavaszi fordulójában, 2022 májusának végén – kiigazítja gazdaságpolitikai iránymutatását.

(8)A 2022. március 2-án közzétett költségvetési iránymutatásnak megfelelően a 2023-ra vonatkozó költségvetési ajánlások figyelembe veszik a gazdasági kilátások romlását, a fokozott bizonytalanságot és más lefelé mutató kockázatokat, valamint a téli előrejelzéshez képest magasabb inflációt. E megfontolások fényében a költségvetési válaszintézkedések részeként bővíteni kell a zöld és digitális átállásra, valamint az energiabiztonságra irányuló közberuházásokat, továbbá meg kell őrizni a legkiszolgáltatottabb háztartások vásárlóerejét, ezáltal célzott és átmeneti intézkedésekkel enyhítve az energiaárak megugrásának hatását, és mérsékelve a másodlagos hatásokból eredő inflációs nyomást. Változatlanul dinamikus költségvetési politikát kell folytatni, hogy az lépést tudjon tartani a gyorsan változó körülményekkel, és az egyes országok költségvetési és gazdasági helyzetének függvényében differenciált megközelítést kell alkalmazni, többek között azzal összefüggésben, hogy mennyire érinti az adott országot a válság és a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyek beáramlása.

(9)Luxemburg 2021. április 30-án az (EU) 2021/241 rendelet 18. cikkének (1) bekezdésével összhangban benyújtotta nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervét a Bizottságnak. Az (EU) 2021/241 rendelet 19. cikkének megfelelően a Bizottság az említett rendelet V. mellékletében foglalt értékelési iránymutatásokkal összhangban értékelte a helyreállítási és rezilienciaépítési terv relevanciáját, eredményességét, hatékonyságát és következetességét. A Tanács 2021. július 13-án elfogadta Luxemburg helyreállítási és rezilienciaépítési terve értékelésének jóváhagyásáról szóló határozatát. A részletek folyósításának feltétele, hogy a Bizottság az (EU) 2021/241 rendelet 24. cikkének (5) bekezdésével összhangban határozatot hozzon arról, hogy Luxemburg kielégítően teljesítette a tanácsi végrehajtási határozatban foglalt releváns mérföldköveket és célokat. A kielégítő teljesítés előfeltétele, hogy a korábbi mérföldköveket és célokat továbbra is teljesítettnek lehessen tekinteni.

(10)Luxemburg 2022. április 29-én benyújtotta 2022. évi nemzeti reformprogramját és 2022. évi stabilitási programját, összhangban az 1466/97/EK rendelet 4. cikkében megállapított határidővel. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor. Az (EU) 2021/241 rendelet 27. cikkével összhangban a 2022. évi nemzeti reformprogram a Luxemburg által a helyreállítási és rezilienciaépítési terv végrehajtása terén elért eredményekről készített féléves jelentést is tükrözi.

(11)A Bizottság 2022. május 23-án közzétette a Luxemburgra vonatkozó 2022. évi országjelentést. Az országjelentés értékelte a Tanács által 2019-ben, 2020-ban és 2021-ben elfogadott releváns országspecifikus ajánlások végrehajtása terén Luxemburg által elért eredményeket, és a helyreállítási és rezilienciaépítési eredménytábla alapján számba vette a helyreállítási és rezilienciaépítési terv Luxemburg általi végrehajtását. Ezen elemzés alapján az országjelentés hiányosságokat tárt fel a helyreállítási és rezilienciaépítési terv által nem vagy csak részben kezelt kihívásokkal kapcsolatban, valamint új és kialakulóban lévő – többek között az ukrajnai orosz invázióból eredő – kihívásokat azonosított. A jelentés értékelte továbbá a Luxemburg által a szociális jogok európai pillérének végrehajtása, a foglalkoztatásra, a készségekre és a szegénység csökkentésére vonatkozó kiemelt uniós célok elérése, valamint az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak megvalósítása terén elért eredményeket.

(12)A Tanács 2020. július 20-i ajánlásában felkérte Luxemburgot, hogy az általános mentesítési rendelkezéssel összhangban 2020 és 2021 folyamán hozzon meg minden szükséges intézkedést a világjárvány hatékony kezelése, a gazdaság működőképességének fenntartása és a későbbi helyreállítás támogatása érdekében. Az ajánlásban szerepelt továbbá, hogy Luxemburg – amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik – folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció elérésére és az adósság fenntarthatóságának biztosítására irányuló költségvetési politikát, egyúttal fokozza a beruházásokat. Az Eurostat által hitelesített adatok alapján Luxemburg államháztartási egyenlege 2021-ben a GDP 3,4 %-ának megfelelő 2020. évi hiányról 2021-ben 0,9 %-os többletre javult. Luxemburg költségvetés-politikai válasza 2021-ben támogatta a gazdasági helyreállítást, míg az ideiglenes szükséghelyzeti támogatási intézkedésekre fordított kiadások GDP-arányosan a 2020. évi 2,4 %-ról 2021-ben 0,7 %-ra csökkentek. A Luxemburg által 2021-ben hozott intézkedések összhangban vannak a 2020. július 20-i tanácsi ajánlással. A kormány által 2020-ban és 2021-ben elfogadott diszkrecionális költségvetési intézkedések többnyire ideiglenesek voltak, illetve azokat más intézkedések ellensúlyozták. Az Eurostat által hitelesített adatok alapján az államadósság 2021-ben a GDP 24,4 %-ának felelt meg.

(13)A költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv a 2022. év tekintetében óvatos, az azt követő időszak tekintetében pedig realista. A 2022. évi stabilitási program előrejelzése szerint a reál-GDP 2022-ben 1,4 %-kal, 2023-ban pedig 2,9 %-kal nő. Összehasonlításképpen a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése 2022-ben 2,2 %-os, 2023-ban pedig 2,7 %-os reál-GDP-növekedéssel számol. A 2022. évi 0,8 százalékpontos különbség főként a beruházásokra vonatkozó magasabb várakozásoknak és a Bizottság előrejelzésében szereplő, a nettó export reál-GDP-növekedéshez való pozitív hozzájárulásának tudható be. A 2022. évi stabilitási program szerint a kormány arra számít, hogy az államháztartási hiány 2022-ben a GDP 0,7 %-ára, 2023-ban pedig 0,4 %-ára csökken. A 2022. évi csökkenés főként a munkavállalói jövedelemre, a beruházásokra és a szociális juttatásokra fordított kiadások növekedését tükrözi, míg a bevételi oldalon a tényleges jövedelem- és vagyonadók várhatóan csökkenni fognak. A program szerint a GDP-arányos államadósság 2022-ben várhatóan 25,4 %-ra, majd 2023-ban 25,8 %-ra nő. Az előrejelzés zárónapján ismert gazdaságpolitikai intézkedések alapján a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése 2022-re a GDP 0,1 %-ának megfelelő költségvetési hiánnyal, 2023-ra pedig 0,1 %-os többlettel számol. A Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése alacsonyabb GDP-arányos államadóssággal számol: 2022-ben 24,7 %-kal, 2023-ban pedig 25,1 %-kal.

A Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése alapján a kibocsátás középtávú (tízéves átlagos) potenciális növekedése 2,6 %-ra tehető. Ez a becslés azonban nem tartalmazza a helyreállítási és rezilienciaépítési terv részét képező reformok hatását, amelyek élénkíthetik Luxemburg potenciális növekedését.

(14)2022-ben a kormány fokozatosan megszüntette a Covid19-válságra válaszul hozott intézkedéseket, így az ideiglenes szükséghelyzeti támogatási intézkedések kiadásai az előrejelzések szerint a 2021. évi 0,7 %-ról 2022-ben a GDP 0,1 %-ára csökkennek. A költségvetési hiányt befolyásolják az energiaárak növekedése gazdasági és társadalmi hatásainak ellensúlyozása érdekében hozott intézkedések, amelyek a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése szerint 2022-ben a GDP 0,8 %-át, 2023-ban pedig 0,2 %-át fogják kitenni. Ezek az intézkedések elsősorban energiaadó-jóváírást, az alacsony jövedelmű háztartásoknak nyújtott szociális transzfereket, az energiafogyasztást terhelő közvetett adók csökkentését és termelési támogatásokat foglalnak magukban. Ezeket az intézkedéseket többségükben ideiglenes intézkedésként jelentették be. Amennyiben azonban az energiaárak 2023-ban is magasak maradnak, ezen intézkedések némelyike továbbra is hatályban maradhat. Ezen intézkedések egy része – nevezetesen az üzemanyagok jövedéki adójának 2022-ben történő általános csökkentése – nem célzott. A költségvetési hiányt emellett a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyek ideiglenes védelmének költségei is befolyásolják, amelyek a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése szerint 2022-ben a GDP 0,1 %-át, 2023-ban a GDP 0,2 %-át teszik ki.

(15)A Tanács 2021. június 18-án azt ajánlotta, hogy Luxemburg 2022-ben – többek között a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz által biztosított költségvetési impulzusra támaszkodva – tartsa fenn a támogató költségvetési irányvonalat, és tartsa fenn a nemzeti finanszírozású beruházások szintjét. Az ajánlásban szerepelt továbbá, hogy Luxemburg – amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik – folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció elérésére és az adósság fenntarthatóságának biztosítására irányuló költségvetési politikát, ugyanakkor a növekedési potenciál élénkítése céljából fokozza a beruházásokat.

(16)A Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése és a Luxemburg 2022. évi stabilitási programjában foglalt információk alapján 2022-re a Tanács ajánlásával összhangban támogató jellegű, a GDP -1,3 %-ának megfelelő költségvetési irányvonal valószínűsíthető. A Tanács ajánlásának megfelelően Luxemburg továbbra is támogatni kívánja a helyreállítást, amihez a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből addicionális beruházásokat tervez finanszírozni. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz vissza nem térítendő támogatásai és más uniós alapok által finanszírozott kiadásoknak a gazdasági aktivitáshoz való pozitív hozzájárulása az előrejelzések szerint 2021-hez viszonyítva változatlan marad. A nemzeti finanszírozású beruházások az előrejelzések szerint 2022-ben 0,1 százalékpontnak megfelelő expanzív hatást gyakorolnak a költségvetési irányvonalra. Luxemburg ezért a Tanács ajánlásával összhangban fenn kívánja tartani a nemzeti finanszírozású beruházásokat. Ugyanakkor a nemzeti finanszírozású (az új bevételi intézkedések nélkül számított) elsődleges folyó kiadások 2022-es növekedése az előrejelzések szerint 1,2 százalékpontos expanzív hatást gyakorol az általános költségvetési irányvonalra. Ez a jelentős expanzív hozzájárulás magában foglalja egyrészt a magasabb energiaárak gazdasági és társadalmi hatásainak kezelésére irányuló intézkedések addicionális hatását (a GDP 0,5 %-a), másrészt a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyeknek nyújtott ideiglenes védelem költségeit (a GDP 0,1 %-a), ugyanakkor a nyugdíjakra és a szociális ellátásokra fordított kiadások növekedése (a GDP 0,3 %-a) az előrejelzések szerint szintén hozzájárul a nettó folyó kiadások növekedéséhez.

(17)A Bizottság 2022. tavaszi előrejelzésében – változatlan szakpolitikát feltételezve – 2023-ban a GDP +0,5 %-ának megfelelő költségvetési irányvonalra számít. Luxemburg az előrejelzés szerint a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből származó vissza nem térítendő támogatásokat 2023-ban továbbra is a helyreállítást támogató addicionális beruházások finanszírozására használja fel. A nemzeti finanszírozású beruházások az előrejelzések szerint 2023-ban 0,1 százalékpontnak megfelelő expanzív hatást gyakorolnak a költségvetési irányvonalra. Ugyanakkor a nemzeti finanszírozású (az új bevételi intézkedések nélkül számított) elsődleges folyó kiadások 2023-as növekedése az előrejelzések szerint 0,5 százalékpontos restriktív hatást gyakorol az általános költségvetési irányvonalra. Ez magában foglalja a megnövekedett energiaárak kezelését célzó intézkedések kivezetésének hatását (a GDP 0,3 %-a).

(18)A 2022. évi stabilitási program a költségvetési hiány fokozatos csökkenését vetíti előre: 2024-ben a GDP 0,3 %-ára, 2025-ben pedig 0,2 %-ára. Az államháztartási egyenleg tehát a tervek szerint a program időhorizontjában a GDP 3 %-a alatt marad. Ezek az előrejelzések valamivel magasabb bevételeket és stabil kiadásokat feltételeznek a GDP százalékában kifejezve. A program szerint a GDP-arányos államadósság 2025-ig várhatóan emelkedni fog: 2024-ben 26,2 %-ra nő, majd 2025-ben 26,2 %-on stabilizálódik. A Bizottság elemzése alapján az államadósság fenntarthatóságát övező kockázatok középtávon alacsonynak tűnnek.

(19)A Covid19-válság kisebb hatást gyakorolt az államháztartásra, mint más tagállamokban, és a releváns mutatók 2022-ben várhatóan javulni fognak. A demográfiai tendenciák kormányzati kiadásokra gyakorolt hatása azonban a következő évtizedekben erősödni fog. Ennek oka mindenekelőtt az, hogy az egy munkavállalóra jutó nyugdíjasok száma várhatóan folyamatosan nőni fog a népesség elöregedése és a nettó migrációs áramlások lassulása miatt. A változatlan szakpolitikát feltételező forgatókönyv szerint Luxemburgnak 2070-re a GDP arányában az EU egyik legerőteljesebb nyugdíjkiadás-növekedésével kell szembenéznie. Ez a GDP mintegy 18 %-át kitevő nyugdíjkiadásokat eredményezne (szemben a 2019. évi 9 %-kal), ami a legmagasabbak között van az EU-ban. Ez az államadósság jelentős növekedéséhez fog vezetni, ami veszélyezteti az államháztartás fenntarthatóságát. A tényleges nyugdíjbavonulási életkor emelése gyakorolná a legkedvezőbb makrogazdasági hatást, mivel ez a tényező jelenti a legnagyobb potenciált a nyugdíjkiadások csökkentésére. Emellett a foglalkoztatott idősebb munkavállalók magasabb aránya a gazdasági növekedést is támogatná. A helyreállítási és rezilienciaépítési terv nem foglalkozik sem a nyugdíjrendszer hosszú távú fenntarthatóságával, sem pedig a korai nyugdíjazási programok negatív hatásaival és a munkaerőpiac korai elhagyására irányuló pénzügyi ösztönzőkkel, amelyek az idősebb munkavállalók alacsony foglalkoztatási rátájának magyarázatául szolgálnak. A korai nyugdíjba vonulási formák korlátozására és az arra irányuló reformok megindítása, hogy az idősebb munkavállalók szívesebben maradjanak tovább a foglalkoztatásban, fokozatos végrehajtást tenne lehetővé, növelve a generációk közötti méltányosságot.

(20)Az agresszív adótervezés elleni küzdelem alapvető fontosságú az EU-ban: i. a vállalkozások közötti verseny torzulásának megakadályozására; ii. az adófizetőkkel szembeni tisztességes bánásmód biztosítására; és iii. az államháztartás védelmére. Luxemburg kis méretű, nyitott gazdaság, amely nagy integrált pénzügyi szektorral rendelkezik, ami nagyrészt megmagyarázza a jelentős pénzmozgásokat. Ezek a jelentős pénzmozgások azonban azt is tükrözik, hogy az országban nagy számban vannak jelen olyan külföldi irányítású vállalatok, amelyek csoporton belüli finanszírozási és kincstári tevékenységekben vesznek részt. Különös aggodalomra ad okot, hogy a nem együttműködő országok és területek uniós jegyzékében szereplő országokon kívül nem alkalmaznak forrásadót – vagy ezzel egyenértékű intézkedéseket – az alacsony vagy nulla százalékos adót kivető országok és területek részére történő kamat- és jogdíjfizetésekre vonatkozóan. A luxemburgi székhelyű vállalatok által a nem uniós országok és területek részére külföldre irányuló kamat- és jogdíjfizetésekre csak kis mértékben vagy egyáltalán nem vethető ki adó, ha ezeket a kifizetéseket a kedvezményezett adójogrendszerében nem vagy alacsony szinten adóztatják. Luxemburg lépéseket tett az agresszív adótervezés elleni küzdelem érdekében. Eddig azonban az intézkedések korlátozottak voltak, és nem voltak elégségesek az adórendszerbe tartozó, külföldre irányuló kifizetések problémájának kezelésére, amelyet a multinacionális vállalatok agresszív adótervezésre használhatnának.

(21)Az (EU) 2021/241 rendelet 19. cikke (3) bekezdésének b) pontjával és V. mellékletének 2.2. kritériumával összhangban a helyreállítási és rezilienciaépítési terv a 2026-ig végrehajtandó, egymást kölcsönösen erősítő reformok és beruházások széles körét tartalmazza. Ezek kezelik a Tanács által az európai szemeszter keretében 2019-ben és 2020-ban Luxemburgnak címzett országspecifikus ajánlásokban felvázolt gazdasági és társadalmi kihívások összességét vagy jelentős részét, valamint a terv elfogadásának időpontjáig kiadott országspecifikus ajánlásokat. Ezek a kihívások különösen az egészségügyi rendszer rezilienciájához, a munkaerőpiaci befogadáshoz és a zöld és digitális átállásba való beruházáshoz, valamint a megfizethető lakhatás hiányához és a pénzmosás elleni keretredszer intézményi rezilienciájához kapcsolódnak. A terv intézkedéseket tartalmaz a megfizethető lakhatás állami kínálatának növelésére. A terv magában foglalja a megújulóenergia-termelésbe és a fenntartható közlekedésbe történő beruházásokat is, hozzájárulva a gazdaság fokozatos dekarbonizációjához. A digitális közszolgáltatások és a kvantumkommunikációs technológiákkal kapcsolatos nagyszabású állami kutatási és innovációs projekt középtávon ösztönözné az üzleti beruházásokat és fellendítené a termelékenység növekedését. A pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem területén a terv az átláthatóság javítását és a pénzügyi szolgáltatók felügyeleti keretének megerősítését célzó intézkedéseket ötvözi. A tervben meghatározott készségfejlesztési stratégia és képzési programok – beleértve az idősebb munkavállalókra vonatkozó célzott célkitűzést is – a munkaerőpiaci befogadás javítását hivatottak elősegíteni.

(22)Luxemburg helyreállítási és rezilienciaépítési tervének végrehajtása várhatóan hozzájárul majd a zöld és digitális átállás terén való további előrelépéshez. A Luxemburg éghajlat-politikai célkitűzéseit támogató intézkedések a terv teljes allokációjának 61 %-át, míg a digitális célkitűzéseket támogató intézkedések a terv teljes allokációjának 32 %-át teszik ki. A helyreállítási és rezilienciaépítési terv teljes körű – a releváns mérföldkövekkel és célokkal összhangban történő – végrehajtása segíteni fogja Luxemburgot a Covid19-válság következményeiből való gyors kilábalásban, egyúttal megerősíti rezilienciáját. Az átfogó szakpolitikai stratégia iránti széles körű felelősségvállalás biztosítása érdekében a helyreállítási és rezilienciaépítési terv, valamint a terven túlmutató egyéb gazdaság- és foglalkoztatáspolitikák sikeres végrehajtása szempontjából változatlanul nagy jelentőséggel bír a szociális partnerek és más érdekelt felek szisztematikus bevonása.

(23)Luxemburg még nem nyújtotta be a partnerségi megállapodást és egyéb kohéziós politikai programozási dokumentumait. A 2021. június 24-i (EU) 2021/1060 európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban Luxemburgnak a 2021–2027-es kohéziós politikai alapok programozása során figyelembe kell vennie a vonatkozó országspecifikus ajánlásokat. Ez előfeltétele annak, hogy a kohéziós politikai alapokból nyújtandó pénzügyi támogatás eredményesebbé váljon és a lehető legnagyobb hozzáadott értéket biztosítsa, egyúttal előmozdítja az említett alapok és más uniós eszközök és alapok közötti koordinációt, kiegészítő jelleget és koherenciát. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz és a kohéziós politikai programok sikeres végrehajtása a zöld és digitális átállást, valamint a kiegyensúlyozott területfejlesztést támogató beruházások szűk keresztmetszeteinek felszámolásától is függ.

(24)A helyreállítási és rezilienciaépítési terv által kezelt gazdasági és társadalmi kihívásokon túl Luxemburgnak számos további kihívással is szembe kell néznie, különösen az oktatási rendszerben tapasztalható növekvő egyenlőtlenséggel kapcsolatban. Luxemburg oktatási rendszerét három nyelv (luxemburgi, német és francia) használata, valamint a különböző társadalmi-gazdasági és nyelvi hátterű tanulók magas száma jellemzi. A nemzetközi tesztek eredményei arra utalnak, hogy a tanulók alapkészségei alacsonyabbak az uniós átlagnál, és szorosan kapcsolódnak a tanulók társadalmi-gazdasági és nyelvi hátteréhez. A Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet által a Nemzetközi tanulói teljesítménymérés (PISA-felmérés) keretében 2018-ban végzett felmérés szerint Luxemburgban volt az egyik legnagyobb különbség az EU-ban az olvasási készség terén az előnyös helyzetű és a hátrányos helyzetű diákok között. Az egyenlőtlenségeket felerősíti a többnyelvű oktatás, valamint az, hogy a tanulókat már az oktatás korai szakaszában különböző iskolai pályák szerint választják külön. Az oktatási rendszer nem biztosít minden tanuló számára elegendő többnyelvű és alapkészséget az ország munkaerőpiaci igényeinek kielégítéséhez. A tanulók személyre szabott támogatása elősegítené a teljes fejlődési potenciál megvalósítását és az összes diák általános befogadását. Az iskolák minőségével foglalkozó nemzeti megfigyelőközpont 2020. évi következtetéseivel összhangban javítani kell az oktatási rendszer irányítását, és tovább kell fejleszteni az értékelési eszközöket és a mérhető célkitűzéseket, amelyek az oktatási rendszer formális és nem formális területén egyaránt előmozdítják a minőséget és az esélyegyenlőséget.