[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 22.2.2006

SEC(2006) 227 végleges

Ajánlás

A TANÁCS VÉLEMÉNYE

az 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendelet 9. cikkének harmadik bekezdésével összhangban Ciprus aktualizált, 2005–2009-re szóló konvergenciaprogramjáról

(előterjesztő: a Bizottság)

INDOKOLÁS

Előzmények

Az 1998. július 1-jén hatályba lépett Stabilitási és Növekedési Paktum a rendezett államháztartás célkitűzésén alapul, amely erősíti a munkahelyteremtést elősegítő árstabilitás és erős fenntartható fejlődés feltételeit. A Paktum 2005-ben első ízben módosításra került. A reform elismerte a Paktum hasznosságát a költségvetési fegyelem biztosítása során, de ugyanakkor arra törekedett, hogy erősítse a Paktum hatékonyságát és gazdasági támpilléreit, és hogy védje az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát.

A költségvetési egyenleg felügyeletének, valamint a gazdaságpolitikák felügyeletének és összehangolásnak megerősítéséről szóló 1466/97/EK tanácsi rendelet[1], amely a Paktum része, előírja, hogy a tagállamoknak a Tanács és a Bizottság részére stabilitási vagy konvergenciaprogramokat, valamint azok éves aktualizálásait kell benyújtaniuk (azon tagállamok esetében, amelyek már bevezették a közös valutát, (aktualizált) stabilitási programokat, a közös valutát még nem bevezető tagállamok esetében (aktualizált) konvergenciaprogramokat). Ciprus első ízben 2004 májusában nyújtott be konvergenciaprogramot. A Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően 2004. július 5-én a Tanács az említett rendelettel összhangban véleményt fogalmazott meg a Bizottság ajánlása alapján. Az aktualizált stabilitási és konvergenciaprogramokat ugyanezzel az eljárással összhangban a Bizottság értékeli és a fent említett Gazdasági és Pénzügyi Bizottság vizsgálja, a Tanács pedig megvizsgálhatja azokat.

Ezekben a programokban a tagállamoknak meg kell határozniuk a költségvetési egyenleg helyzetére vonatkozó középtávú célkitűzéseiket, illetve az elérésükhöz és megőrzésükhöz szükséges politikai intézkedéseket, beleértve a gazdasági feltételezéseket is. A Paktum reformjának eredményeként az Unió gazdasági és költségvetési sokféleségének fényében, beleértve a fenntarthatósághoz kapcsolódó költségvetési kockázatot, különbséget kell tenni az egyes tagállamok középtávú célkitűzései között. A reform további eleme az, hogy a költségvetési politikában – a gazdaságilag kedvezőbb időszakokban alkalmazott fokozottabb költségvetési fegyelmen keresztül – szimmetrikusabb megközelítést kell megvalósítani a ciklus során, míg a hosszú távú fenntarthatóságot érezhetően befolyásoló „nagyobb horderejű szerkezeti reformok” a középtávú célkitűzéstől vagy az oda vezető kiigazítási pályától való átmeneti eltéréskor jönnek szóba.

Figyelembe véve a Bizottság szolgálatainak 2005. őszi előrejelzéseit, a magatartási kódexet[2], a várható kibocsátás és a ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg becslésére közösen megállapított módszertant és a 2005–2008. közötti időszakra vonatkozó integrált iránymutatásokban szereplő átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásokat, a Bizottság megvizsgálta Ciprus nemrégiben benyújtott aktualizált konvergenciaprogramját, és az alább ismertetett értékelés alapján ajánlást fogadott el a programról szóló tanácsi véleményre.

Értékelés

1. Ciprus a 2005–2009 közötti időszakot lefedő konvergenciaprogramjának második aktualizálását 2005. december 14-én küldte meg, az új magatartási kódex[3] által december 1-ében meghatározott határidőt követően, ami a hatóságok azon szándékát mutatja, hogy az aktualizálásba belefoglalják a december második hetén bejelentett költségvetési intézkedéseket. A program nagyjából követi a stabilitási és konvergenciaprogramoknak az új magatartási kódexben meghatározott modelljét[4].

2. 2004. július 5-én a Tanács úgy határozott, hogy a hiány Cipruson túlzott. A 104. cikk (7) bekezdése szerinti – ugyanezen a napon kelt – tanácsi ajánlásnak megfelelően ezt a túlzott hiányt 2005-ig ki kell igazítani. A 2004–2008 közötti időszakot lefedő konvergenciaprogram utóbbi aktualizálásáról hozott, 2005. március 8-i véleményében a Tanács felkérte Ciprust azon tervezett intézkedések szigorú végrehajtására, amelyektől 2005-re a hiány csökkentését várják a GDP 3 %-a alá, valamint annak biztosítására, hogy az adóssághányad ettől az évtől kezdve csökkenjen, valamint a nyugdíj- és egészségügyi rendszer reformjára.

3. Ciprus reál-GDP növekedésének mértéke (3½ %) – amelyet a termelékenység és a foglalkoztatás szilárd növekedése kísért – az elmúlt évtizedben az EU-ban a legmagasabbak között volt. A külfölddel szembeni nettó hitelfelvétel (külső hiány) növekedett (2004-ben a GDP 4¾ %) a gyengülő versenyképesség, illetve Ciprus főbb exportágazatai közül néhányban megnövekedett verseny miatt. Ennek nagyjából megfelelt az állami szektor hitelszükséglete, ami 2004-ben a hiányt a GDP 4 %-a fölé emelte. A HICP- infláció az évtized túlnyomó részében 3 % alatt maradt.

4. Az aktualizálás a 2006–2009 közötti időszakra a 4 %-ot kissé meghaladó reál-GDP növekedést tervez, ami a hazai végső kereslet várható erősödésére, valamint a külgazdaság pozitív hozzájárulására épül. Mindez 2007-ig valószínűsíthető, de 2008-ban és 2009-ben már kissé optimistább feltételezés. Ennek eredményeként a kibocsátási réssel mért ciklikus feltételek a program előrejelzései által implikáltakhoz képest kedvezőbbek. Az előrejelzések szerint a külső hiány folyamatosan csökken, a 2006. évi GDP 5⅓ %-áról 2009-re 2¾ %-ra.

5. Az éves HICP-infláció, amely a magasabb energia- és nem feldolgozott élelmiszerárak ellenére 2005-ben 2 % körüli szinten maradt, az előrejelzések szerint a programidőszak alatt ezen szint körül mozog majd. Ez az előrejelzés valószínűnek tűnik. A CYP/EUR átváltási árfolyam az ERM II-be való, 2005. május 2-i belépés óta a középárfolyam közelében maradt. Az állami kötvényhozamok 2005 folyamán csökkentek, 2006 elejére 4 %-ra. Az euro-övezettel szembeni hozamkülönbözet kevesebb, mint 100 bázispontra csökkent. Ciprus 2008. január 1-re kívánja megvalósítani az euro-övezethez való csatlakozását.

6. A jelenlegi aktualizálás a költségvetési hiány 2005. évi alakulását a GDP 2½ %-ára jelzi előre, szemben a Bizottság szolgálatainak 2005. őszi előrejelzése szerinti, a GDP 2¾ %-át kitevő értékkel, illetve a korábbi aktualizálás enyhén 3 % alatti értékével. A korábbi aktualizálással szembeni eltérés elsősorban a GDP kb. ½ %-ával a vártnál jobban alakuló kamatkiadásokat tükrözi.

7. Az aktualizálás, amely arra épül, hogy a hiányt 2005-re a GDP 3 %-a alá csökkentik, 2009-ig az államháztartás további konszolidációját célozza, amely évben a hiány várhatóan eléri a GDP ½ %-át, a bruttó államadósság pedig a GDP 53½ %-át. Az elsődleges többlet, miután 2005-re eléri a GDP ¾ %-át, ez előrejelzések szerint 2009-re fokozatosan a GDP 1¾ %-ára nő. A hiány csökkenése a kiadási hányadnak a GDP 4 %-a körüli csökkentését tükrözi, amelyet nem ellensúlyoz teljes mértékben a bevételi hányad csökkenése (2 %-kal). A kiigazítás a folyó elsődleges kiadások strukturális csökkentésére, a kamatkiadások megtakarításán, valamint a bevételi oldalon a strukturális és egyszeri intézkedések kombinációjára épül. A korábbi programhoz képest a 2006–2008 közötti időszak alatti fokozatosabb kiigazítás a GDP-növekedés kissé alacsonyabb mértékét tükrözi.

8. A Bizottság szolgálatainak a program alapján, a közösen megállapított módszertan alkalmazásával végzett számításai szerint a strukturális hiány (vagyis az egyszeri és átmeneti intézkedések nélküli, ciklikus hatásoktól megtisztított államháztartási hiány) a 2005. évi GDP 3 %-áról 2009-re kb. ½ %-ra javul, vagyis évente átlagosan a GDP több, mint 0,5 százalékpontjával, fokozatosan záródó kibocsátási rés mellett. 2007-ben a strukturális egyenleg javulásának elmaradása tükrözi Ciprus EU költségvetéssel szembeni nettó pozíciójának várható romlását, mivel 2006-ban az EU-csatlakozáshoz köthető átmeneti, kiegyenlítő támogatások megszűnnek. Az aktualizálás világosan meghatározza a középtávú célkitűzést, amely a GDP ½ %-át kitevő, 2009-re megvalósítani szándékozott strukturális hiányt jelent. Mivel ez a középtávú célkitűzés meghaladja a minimálisan szükséges értéket (a GDP kb. 2 %-ára becsülik), annak megvalósítása biztosítja a szükséges biztonsági sávot a túlzott hiány fellépése ellen. A program középtávú célkitűzése megfelelő szintű, mert az a Stabilitási és Növekedési Paktumban és a magatartási kódexben az euro-övezet és az ERM II-ben résztvevő tagállamok vonatkozásában javasolt értéktartományon belülre esik és hosszú távon megfelelően tükrözi az adóssághányadot és az átlagos potenciális kibocsátás-növekedést.

9. A program költségvetési előrejelzéseinek kockázatai nagyjából kiegyensúlyozottnak tűnnek. Tekintettel arra, hogy a ciprusi gazdaság jelentős mértékben a turizmusra épül, a makrogazdasági forgatókönyvet veszélyeztető kockázatok elsősorban a térség geopolitikai fejleményeihez kapcsolódnak. Továbbá, a 2008-ra és 2009-re vonatkozó makrogazdasági kitekintés enyhén optimistább, az adóra vonatkozó előrejelzések kissé kedvezőek. Ugyanakkor a ciprusi kormány eddig túlteljesítette költségvetési célkitűzéseit, az aktualizálásban megerősíti arra irányuló elkötelezettségét, hogy amennyiben szükséges, további intézkedéseket fogad el az előrejelzett kiigazítás megvalósítása érdekében.

10. A 2005. évre becsült alakulást és a költségvetési célokat veszélyeztető kockázatok egyenlegének figyelembe vétele mellett úgy tűnik, hogy a program költségvetési irányvonala összhangban áll a túlzott hiány 2005-re történő kiigazításával, a 104. cikk (7) bekezdés szerinti tanácsi ajánlásnak megfelelően. 2008-tól kezdve elégségesnek tűnik ahhoz, hogy biztonsági sávot nyújtson ahhoz, hogy szokásos makrogazdasági ingadozások mellett ne lépjék túl a hiánynak a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaértékét, illetve annak biztosításához, hogy 2009-re majdnem elérjék a program középtávú célkitűzését (a GDP -½ %-a). A program középtávú célkitűzésének eléréséhez vezető kiigazítás program által implikált üteme nagyjából összhangban áll a Stabilitási és Növekedési Paktummal.

11. Az államadósságot 2005-re a GDP 70½ %-ára becsülik, ami a GDP 60 %-ában meghatározott referenciaérték fölött van. Az aktualizálás az adóssághányad folyamatos csökkenését jelzi előre, 2009-re 53½ %-ra, ami az elsődleges többletek növekedésére, a nominális GDP jelentős növekedésére, valamint 2006-tól adósság-csökkentő állományalkalmazkodásokra vezetethető vissza (törlesztési alapok leépítése). Az ismertetett fejleményekhez kapcsolódó kockázatok nagyjából kiegyenlítik egymást. Az adóssághányad úgy tűnik, hogy elégségesen csökkenő pályán mozog.

12. Az államháztartás fenntarthatóságának tekintetében Ciprus magas kockázattal szembesül a népességelöregedés becsült költségvetési terhei miatt. Az államháztartás tervezett konszolidációjának szigorú végrehajtása középtávon csökkenti a hosszú távú fenntarthatóság kockázatait és amint azt a programban is felismerik, szükség lesz a nyugdíjrendszer területén alapvető reformintézkedésekre is annak érdekében, hogy visszaszorítsák a nyugdíjkiadásoknak a 2050-ig tartó időszakra előrejelzett jelentős növekedését, valamint, hogy csökkentsék a hosszú távú fenntarthatóságot veszélyeztető kockázatot.

13. Az államháztartás területén tervezett intézkedések nagyjából megfelelnek a 2005 és 2008 közötti időszakra vonatkozó, az integrált iránymutatásokban foglalt átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásoknak. Ciprus jó úton halad túlzott hiányának a Tanács által megállapított határidőre történő kiigazítása felé, valamint megteszi a szükséges intézkedéseket a középtávú célkitűzés elérése érdekében, miközben az adóssághányad 2005-től kezdődően csökkenő pályán halad. A program továbbá a külső hiány csökkenését jelzi előre.

14. Ciprus 2005. november 11-én – a növekedést és foglalkoztatást szolgáló megújult lisszaboni stratégiával összefüggésben – benyújtott Nemzeti Reformprogramja a következő – az államháztartást jelentősen érintő – kihívásokat azonosítja: i. a K+F, az innováció és az infokommunikációs technológiák (IKT) terjedésének támogatása; ii. az alapvető infrastruktúra fejlesztése; iii. a humántőke fejlesztésének fokozása és iv. szociális kohézió. A Nemzeti Reformprogramban bemutatott intézkedések költségvetési hatásait a konvergenciaprogram aktualizálásának költségvetési előrejelzései tartalmazzák. Az államháztartás területén tervezett intézkedések nagyjából megfelelnek a Nemzeti Reformprogramban előirányzott prioritásoknak. Különösen, az aktualizálás az állami kiadások nyomonkövetését és hatékonyabb felügyeletét szolgáló intézkedéseket mutat be.

A fenti értékelés alapján a programidőszakra tervezett, a hiánynak 2005-ben a GDP 3 %-a alá történő csökkentését követő strukturális kiigazítás ambiciózusnak tekinthető. A Tanács 2004. július 5-i, 104. cikk (7) bekezdése szerinti ajánlásainak fényében Ciprusnak helyénvaló lenne:

i. az aktualizált konvergenciaprogrammal összhangban szigorúan végrehajtani olyan intézkedéseket, amelyek folyamatos jellegüknél fogva biztosítják, hogy a program középtávú célkitűzése felé vezető költségvetési konszolidáció a túlzott hiány kiigazítását követően fenntartható legyen;

ii. ellenőrizni az állami nyugdíjkiadásokat, valamint további reformokat végrehajtani a nyugdíjrendszer és az egészségügy területén az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának javítása érdekében.

Ajánlás

A TANÁCS VÉLEMÉNYE

az 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendelet 9. cikkének harmadik bekezdésével összhangban Ciprus aktualizált, 2005–2009-re szóló konvergenciaprogramjáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének, valamint a gazdaságpolitikák felügyeletének és összehangolásának megerősítéséről szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre[5], és különösen annak 9. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság ajánlására,

a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT FOGALMAZTA MEG:

15. 2006. március 14-én a Tanács megvizsgálta Ciprusnak a 2005–2009. közötti időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramját.

16. Ciprus reál-GDP növekedésének mértéke (3½ %) – amelyet a termelékenység és a foglalkoztatás szilárd növekedése kísért – az elmúlt évtizedben az EU-ban a legmagasabbak között volt. A nettó hitelfelvétel (külső hiány) növekedett (2004-ben a GDP 4,8 %-a) a gyengülő versenyképesség, illetve Ciprus főbb exportágazatai közül néhányban megnövekedett verseny miatt. Ennek nagyjából megfelelt az állami szektor hitelszükséglete, amely 2004-ban a GDP 4,1 %-ának megfelelő hiányt regisztrált. A HICP- infláció az évtized túlnyomó részében 3 % alatt maradt.

17. 2004. július 5-én a Tanács úgy határozott, hogy a hiány Cipruson túlzott. A 104. cikk (7) bekezdése szerinti – ugyanezen a napon kelt – tanácsi ajánlásnak megfelelően ezt a túlzott hiányt 2005-ig ki kell igazítani. A 2004–2008 közötti időszakot lefedő konvergenciaprogram utóbbi aktualizálásáról hozott, 2005. március 8-i véleményében a Tanács felkérte Ciprust azon tervezett intézkedések szigorú végrehajtására, amelyektől 2005-re a hiány csökkentését várják a GDP 3 %-a alá, valamint annak biztosítására, hogy az adóssághányad ettől az évtől kezdve csökkenjen, valamint a nyugdíj- és egészségügyi rendszer reformjára.

18. A jelenlegi aktualizálás a költségvetési hiány 2005. évi alakulását a GDP 2½ %-ára jelzi előre, szemben a Bizottság szolgálatainak 2005. őszi előrejelzése szerinti, a GDP 2¾ %-át kitevő értékkel, illetve a korábbi aktualizálás enyhén 3 % alatti értékével. Az aktualizálással szembeni eltérés elsősorban a GDP ½ %-ának megfelelő, a vártnál jobban alakuló kamatkiadásokat tükröz.

19. A program nagyjából követi a stabilitási és konvergenciaprogramoknak az új magatartási kódexben meghatározott modelljét[6]. Az aktualizálást két héttel a magatartási kódexben meghatározott december 1-i határidő után küldték meg, ami a hatóságok azon szándékát mutatja, hogy az aktualizálásba belefoglalják a december második hetén bejelentett költségvetési intézkedéseket.

20. A program alapját képező makrogazdasági forgatókönyv szerint a 2005–2009 közötti időszakra enyhén 4 % fölötti reál-GDP növekedést terveznek. A jelenleg rendelkezésre álló információk alapján végzett értékelés szerint a forgatókönyv 2007-ig valószínű, 2008-ra és 2009-re vonatkozóan pedig kissé optimistább növekedési feltételezésekre épül. Ennek eredményeként a kibocsátási réssel mért ciklikus feltételek a program előrejelzései által implikáltakhoz képest kedvezőbbek. A program inflációs előrejelzései reálisnak tűnnek.

21. Az aktualizálás, amely arra épül, hogy a hiányt 2005-re a GDP 3 %-a alá csökkentik, 2009-ig az államháztartás további konszolidációját célozza, amely évben a hiány várhatóan eléri a GDP ½ %-át. Az elsődleges többlet, miután 2005-re eléri a GDP ¾ %-át, ez előrejelzések szerint 2009-re fokozatosan a GDP 1¾ %-ára nő. A hiány csökkenése a kiadási hányadnak a GDP 4 %-a körüli csökkentését tükrözi, amelyet nem ellensúlyoz teljes mértékben a bevételi hányad csökkenése (2 %-kal). A kiigazítás a folyó elsődleges kiadások strukturális csökkentésére, a kamatkiadások megtakarításán, valamint a bevételi oldalon a strukturális és egyszeri intézkedések kombinációjára épül. A korábbi programhoz képest a 2006–2008 közötti fokozatosabb kiigazítás a GDP-növekedés kissé alacsonyabb mértékét tükrözi.

22. A programidőszak alatt a közösen megállapított módszertan használatával számított strukturális egyenleg (tehát a ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg az egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések figyelmen kívül hagyása után) várhatóan évente átlagosan a GDP több, mint ½ %-ának megfelelő mértékben javul, a 2005. év GDP-jének 3 %-a körüli hiányról 2009-re kb. ½ %-ra. 2007-ben a strukturális egyenleg javulásának elmaradása tükrözi Ciprus EU költségvetéssel szembeni nettó pozíciójának várható romlását, mivel 2006-ban az EU-csatlakozáshoz köthető átmeneti, kiegyenlítő támogatások megszűnnek. A program a költségvetési egyenleg helyzetére vonatkozó középtávú célkitűzést a GDP ½ %-ának megfelelő strukturális hiányként állapítja meg, amelyet 2009-re kívánnak megvalósítani. Mivel ez a középtávú célkitűzés meghaladja a minimálisan szükséges értéket (a GDP kb. 2 %-ára becsülik), annak megvalósítása biztosítja a szükséges biztonsági sávot a túlzott hiány fellépése ellen. A program középtávú célkitűzése megfelelő szintű, mert az a Stabilitási és Növekedési Paktumban és a magatartási kódexben az euro-övezet és az ERM II-ben résztvevő tagállamok vonatkozásában javasolt értéktartományon belülre esik és hosszú távon megfelelően tükrözi az adóssághányadot és az átlagos potenciális kibocsátás-növekedést.

23. A program költségvetési előrejelzéseinek kockázatai nagyjából kiegyensúlyozottnak tűnnek. Tekintettel arra, hogy a ciprusi gazdaság jelentős mértékben a turizmusra épül, a makrogazdasági forgatókönyvet veszélyeztető kockázatok elsősorban a térség geopolitikai fejleményeihez kapcsolódnak. Továbbá, a 2008-ra és 2009-re vonatkozó makrogazdasági kitekintés enyhén optimistább, az adóra vonatkozó előrejelzések kissé kedvezőek. Ugyanakkor a ciprusi kormány eddig túlteljesítette költségvetési célkitűzéseit, az aktualizálásban megerősíti arra irányuló elkötelezettségét, hogy amennyiben szükséges, további intézkedéseket fogad el az előrejelzett kiigazítás megvalósítása érdekében.

24. A költségvetés 2005. évre becsült alakulását és a költségvetési célokat veszélyeztető kockázatok egyenlegének figyelembe vétele mellett úgy tűnik, hogy a program költségvetési irányvonala összhangban áll a túlzott hiány 2005-re történő kiigazításával, a Tanács ajánlásának megfelelően. Továbbá úgy tűnik, elég széles biztonsági sávot nyújt ahhoz, hogy 2008-tól szokásos makrogazdasági ingadozások mellett ne lépjék túl a GDP 3 %-ában meghatározott hiány-határértéket. Továbbá, elégségesnek tűnik ahhoz, hogy a program középtávú célkitűzését 2009-re majdnem teljes mértékben megvalósítsák, a programban előirányzottaknak megfelelően. A túlzott hiány kiigazítását követő években a program középtávú célkitűzése irányában történő kiigazításnak a program által implikált üteme nagyjából megfelel a Stabilitási és Növekedési Paktumnak, amely előírja, hogy az euro-övezetben és az ERM II-ben résztvevő tagállamokban a strukturális egyenleget évente a GDP 0,5 %-ával kell javítani, és a gazdaságilag kedvező időszakokban ennél magasabb, a gazdaságilag kedvezőtlen időszakokban pedig ennél alacsonyabb kiigazítást kell alkalmazni.

25. Az adóssághányad a becslések szerint 2005-ben elérte a GDP 70,5%-át, amely a Szerződésben a GDP 60 %-ában meghatározott referenciaérték felett van. A program szerint az adóssághányad 2009-re a GDP 53½ %-ára csökken. Az adóssághányad előrejelzett alakulását veszélyeztető kockázatok nagyjából kiegyensúlyozottnak tűnnek. Ezen kockázatértékelés fényében úgy tűnik, hogy az adóssághányad elégségesen csökken a referenciaérték irányába.

26. Az államháztartás fenntarthatóságának tekintetében Ciprus magas kockázattal szembesül a népességelöregedés becsült költségvetési terhei miatt. Az államháztartás tervezett konszolidációjának szigorú végrehajtása középtávon csökkenti a hosszú távú fenntarthatóság kockázatait és amint azt a programban is felismerik, szükség lesz a nyugdíjrendszer területén alapvető reformintézkedésekre is annak érdekében, hogy visszaszorítsák a nyugdíjkiadásoknak a 2050-ig tartó időszakra előrejelzett jelentős növekedését, valamint, hogy csökkentsék a hosszú távú fenntarthatóságot veszélyeztető kockázatot.

27. Az államháztartás területén tervezett intézkedések nagyjából megfelelnek a 2005 és 2008 közötti időszakra vonatkozó, az integrált iránymutatásokban foglalt átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásoknak. Ciprus jó úton halad túlzott hiányának a Tanács által megállapított határidőre történő kiigazítása felé, valamint megteszi a szükséges intézkedéseket a középtávú célkitűzés elérése érdekében, miközben az adóssághányad 2005-től kezdődően csökkenő pályán halad.

28. Ciprus Nemzeti Reformprogramja, melyet 2005. november 11-én küldtek meg a gazdasági növekedést és munkahelyteremtést célzó, megújult lisszaboni stratégia keretében, az államháztartásra jelentős hatást gyakorló, következő kihívásokat azonosítja: i. a K+F, az innováció és az infokommunikációs technológiák (IKT) terjedésének támogatása; ii. az alapvető infrastruktúra fejlesztése; iii. a humántőke fejlesztésének fokozása és iv. szociális kohézió. A Nemzeti Reformprogramban bemutatott intézkedések költségvetési hatásait a konvergenciaprogram aktualizálásának költségvetési előrejelzései tartalmazzák. Az államháztartás területén tervezett intézkedések nagyjából megfelelnek a Nemzeti Reformprogramban előirányzott prioritásoknak. Különösen, az aktualizálás az állami kiadások nyomonkövetését és hatékonyabb felügyeletét szolgáló intézkedéseket mutat be.

A fenti értékelés alapján a Tanács üdvözli a programidőszakra tervezett, a hiánynak 2005-ben a GDP 3 %-a alá történő csökkentését követő strukturális kiigazítást. A 104. cikk (7) bekezdése szerinti ajánlásai fényében a Tanács felkéri Ciprust, hogy:

- i. az aktualizált konvergenciaprogrammal összhangban szigorúan hajtson végre olyan intézkedéseket, amelyek folyamatos jellegüknél fogva biztosítják, hogy a program középtávú célkitűzése felé vezető költségvetési konszolidáció a túlzott hiány kiigazítását követően fenntartható legyen;

- ii. ellenőrizze az állami nyugdíjkiadásokat, valamint hajtson végre további reformokat a nyugdíjrendszer és az egészségügy területén az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának javítása érdekében.

A legfontosabb makrogazdasági és költségvetési előrejelzések összehasonlítása

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |

Reál-GDP (%-os változás) | KP 2005. december | 3,8 | 4,1 | 4,2 | 4,2 | 4,2 | 4,3 |

COM 2005. nov. | 3,8 | 3,9 | 4,0 | 4,2 | nincs adat | nincs adat |

KP 2004. december | 3,6 | 4,0 | 4,4 | 4,5 | 4,5 | nincs adat |

HICP-infláció (%) | KP 2005. december | 1,9 | 2,1 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 2,0 |

COM 2005. nov. | 1,9 | 2,3 | 2,1 | 2,1 | nincs adat | nincs adat |

KP 2004. december | 2,1 | 2,6 | 2,2 | 2,1 | 2,0 | nincs adat |

Kibocsátási rés (a potenciális GDP %-ában) | KP 2005. december1 | -1,3 | -0,8 | -0,3 | 0,1 | 0,0 | 0,1 |

COM 2005. nov.5 | -1,1 | -0,7 | -0,2 | 0,4 | nincs adat | nincs adat |

KP 2004. december1 | -1,5 | -1,1 | -0,6 | 0,0 | +0,5 | nincs adat |

Államháztartási egyenleg (a GDP %-ában) | KP 2005. december | -4,1 | -2,5 | -1,9 | -1,8 | -1,2 | -0,6 |

COM 2005. nov. | -4,1 | -2,8 | -2,86 | -2,46 | nincs adat | nincs adat |

KP 2004. december | -4,8 | -2,9 | -1,7 | -1,5 | -0,9 | nincs adat |

Elsődleges egyenleg (a GDP %-ában) | KP 2005. december | -0,9 | 0,7 | 1,2 | 1,2 | 1,4 | 1,7 |

COM 2005. nov. | -0,9 | 0,5 | 0,3 | 0,7 | nincs adat | nincs adat |

KP 2004. december | -1,3 | 0,7 | 1,8 | 2,0 | 2,5 | nincs adat |

Ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg (a GDP %-ában) | KP 2005. december1 | -3,6 | -2,2 | -1,8 | -1,8 | -1,2 | -0,6 |

COM 2005. nov. | -3,9 | -2,5 | -2,7 | -2,6 | nincs adat | nincs adat |

KP 2004. december | -4,3 | -2,7 | -1,7 | -1,5 | -0,9 | nincs adat |

Strukturális egyenleg2 (a GDP %-ában) | KP 2005. december3 | -4,6 | -3,1 | -2,1 | -2,1 | -1,5 | -0,6 |

COM 2005. nov.4 | -4,9 | -3,1 | -2,7 | -2,6 | nincs adat | nincs adat |

KP 2004. december | nincs adat | nincs adat | nincs adat | nincs adat | nincs adat | nincs adat |

Bruttó államadósság (a GDP %-ában) | KP 2005. december | 71,3 | 70,5 | 67,0 | 64,0 | 56,9 | 53,5 |

COM 2005. nov. | 72,0 | 70,4 | 69,1 | 67,4 | nincs adat | nincs adat |

KP 2004. december | 74,9 | 71,9 | 69,2 | 65,7 | 58,1 | nincs adat |

Megjegyzések: 1A Bizottság szolgálatainak számításai a programban megadott információk alapján. 2Ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg (ugyanúgy, mint a megelőző sorokban) az egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések figyelmen kívül hagyása után. 3A program egyszeri és egyéb átmeneti intézkedései (2004-ben a GDP 1,0 %-át, 2005-ben a GDP 0,9 %-át, és 2006–2008 között a GDP 0,3 %-át kitevő egyszeri bevételek). 4Egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések a Bizottság szolgálatainak 2005. őszi előrejelzéséből (2004-ben a GDP 1,0 %-a, 2005-ben a GDP 0,6 %-a). 5A 2004–2007. közötti időszak lehetséges becsült növekedési értékei alapján: rendre 4,0 %, 3,5 %, 3,5 % és 3,5 %. 6 A 2006. évre vonatkozó hiány előrejelzése változatlan politikát feltételező forgatókönyvre épül, mivel a 2006. évi költségvetés-tervezet még nem állt rendelkezésre a Bizottság szolgálatainak 2005. évi őszi előrejelzésének elkészülésekor, ami szintén részben magyarázza a 2007-re szóló magasabb hiány-előrejelzést. Forrás: Konvergenciaprogram (KP); a Bizottság szolgálatainak 2005. őszi gazdasági előrejelzései (COM); a Bizottság szolgálatainak számításai. |

[1] HL L 209., 1997.8.2., 1. o. A 1055/2005/EK rendelettel módosított rendelet. HL L 174., 2005.7.7., 1. o. Az e szövegben említett valamennyi dokumentum megtalálható a következő internetes oldalon: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] „A Stabilitási és Növekedési Paktum végrehajtásával kapcsolatos pontosítások, valamint iránymutatások a stabilitási és konvergenciaprogramok tartalmára és formájára vonatkozóan”, című dokumentum, amelyet az ECOFIN-Tanács 2005. október 11-én fogadott el.

[3] A Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleménye az ECOFIN-Tanács által 2005. október 11-én elfogadott következő dokumentumról: „A Stabilitási és Növekedési Paktum végrehajtásával kapcsolatos pontosítások, valamint iránymutatások a stabilitási és konvergencia programok tartalmára és formájára vonatkozóan”

[4] A program tartalmazza valamennyi, a magatartási kódex által előírt kötelező adatot, valamint a választható adatok többségét.

[5] HL L 209., 1997.8.2., 1. o. A 1055/2005/EK rendelettel módosított rendelet. HL L 174., 2005.7.7., 1. o. Az ebben a szövegben említett dokumentumok az alábbi weboldalon érhetők el: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[6] A program tartalmazza valamennyi, a magatartási kódex által előírt kötelező adatot, valamint a választható adatok többségét. Hiányoznak a munkaerőpiac alakulására (különösen foglalkoztatásra (ledolgozott munkaórában) és a munkatermelékenységre (ledolgozott munkaórában)), és a potenciális GDP növekedéshez való hozzájárulásra vonatkozó adatok.