HU ECB -PUBLIC  
 
AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK VÉLEMÉNYE  
(2020. szeptember 22.) 
a Magyarországon nyújtott készpénzszolgáltatások minimumszintjének biztosításáról  
(CON/2020/ 21) 
 
Bevezetés és jogalap  
2020. szeptember 2- án az Európai Központi Bank (EKB) felkérést kapott a Magyar Nemzeti Banktól 
(MNB), hogy alkosson véleményt két rendelettervezetről: az egyik a bankjegyek feldolgozásáról, 
forgalmazásáról, valamint hamisítás elleni védelmével kapcsolatos techni kai feladatokról szóló MNB 
rendeletet1 módosítja (a továbbiakban: a bankjegyekről szóló rendelettervezet), a másik pedig az érmék 
feldolgozásáról, forgalmazásáról, valamint hamisítás elleni védelmével kapcsolatos technikai feladatokról 
szóló MNB rendeletet2 módosítja (a továbbiakban: az érmékről szóló rendelettervezet; a továbbiakban 
együtt: rendelettervezetek).  
Az EKB véleményalkotásra szolgáló hatásköre az Európai Unió működéséről szóló szerződés 127. 
cikkének (4) bekezdésén és 282. cikkének (5) bekezdésén, valamint a 98/415/EK tanácsi határozat3 2. 
cikke (1) bekezdésének második francia bekezdésén alapul, mivel a rendelettervezetek fizetőeszközökre 
vonatkozó rendelkezéseket tartalmaznak. Az Európai Központi Bank eljárási szabályzata 17.5. cikkéne k 
első mondatával összhangban a Kormányzótanács fogadta el ezt a véleményt.  
 
1. A rendelettervezetek célja 
1.1 A rendelettervezeteket kísérő indokolás szerint a rendelettervezetek célja a magyarországi 
hitelintézetek és posta ügyfelei számára a készpénzszolgáltat ások tekintetében biztosítani a 
hozzáférés minimumszintjét. A rendelettervezetek átfogó célkitűzése tehát annak biztosítása, hogy 
a lakosság számára egész Magyarországon hozzáférhető legyen a készpénzszolgáltatások 
minimumszintje.  
1.2 A Magyar Nemzeti Bankról szóló törvény4 értelmében kizárólag az MNB jogosult forintbankjegyek 
és -érmék kibocsátására5. A Magyar Nemzeti Bankról szóló törvény megállapítja, hogy az MNB 
által kibocsátott forintbankjegy és - érme Magyarország törvényes fizetőeszköze6. A magyar jog 
nem írja elő a kedvezményezettek számára a készpénz fizetések céljára történő elfogadását. Az 
                                                 
1  19/2019. (V.13.) MNB rendelet.  
2  20/2019. (V.13.) MNB rendelet.  
3  A Tanács 98/415/EK határozata (1998. június 29.) a nemzeti hatóságoknak az Európai Központi Bankkal a 
jogszabálytervezetekről folytatott konzultációjáról (HL L 189., 1998.7.3., 42. o.).  
4  A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény.   
5  A Magyar Nemzeti Bankról szóló törvény 4. §- ának (2) bekezdése.  
6  A Magyar Nemzeti Bankról szóló törvény 4. §- ának (2) bekezdése.  
ECB -PUBLIC  
2 ügyletekben részt vevő felek a közöttük fennálló kapcsolat vonatkozásában szabadon 
meghatározhatják a fizetés módját, és megállapodhatnak elektronikus fizetésben. A z MNB -nek 
nincs jogosultsága a felek szerződési szabadságának korlátozására.  
1.3 A Magyar Nemzeti Bankról szóló törvény feljogosítja az MNB -t a készpénzforgalmazás 
szabályozására, ideértve a bankjegyek és érmék más címletűre való átváltását, valamint a 
forgalomból bevont, a nehezen felismerhető vagy sérült bankjegyek és érmék készpénzr e való 
átváltását. Az MNB rendeletek kibocsátása útján látja el ezt a feladatát7. E jogalkotási 
felhatalmazása alapján az MNB módosítani kívánja a bankjegyek, illetve az érmék feldolgozásáról, 
forgalmazásáról, valamint hamisítás elleni védelmével kapcsolat os technikai feladatokról szóló 
19/2019. (V.13.) MNB rendeletet és 20/2019. (V.13.) MNB rendeletet (a továbbiakban együtt: a 
készpénzről szóló rendeletek).  
1.4 A rendelettervezetek a fogyasztói ügyfélkörrel rendelkező hitelintézetekre és a postára 
alkalmazandó ak.  
1.5 Új kötelezettségként a rendelettervezetek előírják a fogyasztói ügyfélkörrel rendelkező 
hitelintézetek és a posta számára, hogy valamennyi (állandó és mobil) fiókjukban végezzék el a 
forintbankjegyek és -érmék címletváltását, valamint a forgalomból be vont, a nehezen felismerhető 
vagy sérült forintbankjegyek és - érmék átváltását. Ezeknek a szolgáltatásoknak arra tekintet nélkül 
elérhetőnek kell lenniük az ügyfél számára, hogy az ügyfél fogyasztó vagy lakossági ügyfél. A 
készpénzről szóló rendeletek szer int a forintbankjegyek és - érmék átváltása a következő 
szolgáltatásokat foglalja magában: i. a forgalomból bevont forintbankjegy és - érme azonos címletű, 
forgalomképes forintbankjegyre és - érmére történő cseréje vagy fizetésül való elfogadása, ideértve 
az ügyfél saját fizetési számlájára történő befizetés t; és ii. a nehezen felismerhető vagy sérült 
forintbankjegy és -érme azonos címletű, forgalomképes forintbankjegyre és -érmére történő 
cseréje. A rendelettervezetek pontosítják, hogy a nehezen felismerhető vagy sérült bankjegyek és 
érmék fizetésül való elfogadása is bankjegy - és érmeátváltásnak minősül. A rendelettervezetek 
egyéb módon nem változtatnak e szolgáltatások körén.  
1.6 A rendelettervezetek szerint a hitelintézetek és a posta pénztár nélküli fiókjai m entesülnek e 
kötelezettség alól, ha a hitelintézet és a posta: i. bankjegyek tekintetében Budapest főváros 
ugyanazon kerületében vagy ugyanazon a településen legalább egy, ii. érmék tekintetében 
Budapest ugyanazon kerületében legalább egy, vagy ugyanabban a megyében legalább három 
olyan másik saját állandó fiókot üzemeltet, amely végzi a forintbankjegyek és -érmék 
címletváltását, és a forgalomból bevont, nehezen felismerhető vagy sérült forintbankjegyek és -
érmék átváltását.  
1.7 A bankjegyekről szóló rendelettervezet fenntartja azt a meglévő rendelkezést, amely szerint a 
bankjegykiadó automatát üzemeltető hitelintézet vagy posta a forgalomból bevont bankjegyek 
átváltására vonatkozó kötelezettségével összefüggésben köteles elfogadni a gépen keresztül 
lebonyolított befizetést.  
                                                 
7  A Magyar Nemzeti Bankról szóló törvény 23. §- ának (11) bekezdése és 171. §- a (2) bekezdésének b) pontja.  
ECB -PUBLIC  
3 1.8 A rendelettervezetek lehetővé teszik a hitelintézetek és a posta számára azt, hogy előzetes 
bejelentéshez kössék a forintbankjegyek és - érmék átváltását azért, hogy biztosíthassák az 
átváltáshoz szükséges készpénz rendelkezésre állását. Ilyen esetben a fiók az ügyfél igényének 
bejelentését követő két munkanapon belül köteles végrehajtani az átváltást.  
1.9 Az érmékről szóló rendelettervezet a hitelintézetek és a posta pénztárral rendelkező fiókjaitól 
mennyiségi korlátozás nélkül megkövet eli a forintérmék átváltását, míg a pénztár nélküli fiókok egy 
alkalommal legfeljebb 100 darab forintérme cseréjét végezhetik el.  
1.10 A rendelettervezeteket kísérő indokolás szerint a készpénzről szóló rendeletek módosításának 
indoka az, hogy néhány, országos fiókhálózattal és jelentős fogyasztói ügyfélkörrel rendelkező 
hitelintézet csökkentette fiókjaiban a készpénzszolgáltatásokat, és bankjegykiadó automaták és 
készpénzbefizetésre alkalmas vagy készpénz -visszaforgató gépek útján, vagyis az alkalmazottak 
közre működését nem igénylő módon kezdte nyújtani ezeket a szolgáltatásokat. Az MNB azonban 
megjegyzi, hogy nem minden készpénzszolgáltatás nyújtható ilyen gépek segítségével. Így nem 
hajtható végre például a sérült bankjegyek és érmék kezelése és a címletváltás .  
 
2. Általános észrevételek  
2.1 Az EKB értelmezése szerint az elektronikus fizetésre szolgáló eszközök fizetési módként való 
használata egyre elterjedtebb Magyarországon. Az MNB várakozásai szerint tovább nő az 
elektronikus fizetés szerepe, mivel az online pénztárgép használatár a kötelezett szolgáltatók 
2021.  január 1- jétől kezdődően kötelesek lesznek ügyfeleiknek biztosítani az elektronikus fizetés 
lehetőségét8. Azonban Magyarországon a pénzforgalmi tranzakciók keretében továbbra is dominál 
a készpénzhasználat, és a kiskereskedelmi ágazatban az összes fizetési tranzakció 80 %-a 
készpénzes fizetés9.  
2.2 Bár az EKB üdvözli az elektronikus fizetésre szolgáló eszközök területén a további innovációt és 
fejlődést, az EKB azt is megjegyzi, hogy alapvető fontosságú a törvényes fizetőeszközhöz 
(készpénzhez) való hozzáférés megfelelő szintjének biztosítása. Amint azt az EKB korábban10 
megjegyezte, fontos, hogy valamennyi tagállam –  az euroövezeten kívüli tagállamokat is ideértve –  
megfelelő intézkedéseket hozzon annak biztosítására, hogy a területén működő hitelintézetek és 
fiókok megfelelő hozzáférést biztosítanak a készpénzszolgáltatásokhoz a készpénz további 
használatának elősegítése érdekében.  
2.3 A készpénz szerepe azért különleges, mert bizonyos társadalmi csoportok nem tudnak 
elektronikus fizetési módokat és egyéb innovatív fizetési megoldásokat alkalmazni. A készpénz a 
fő fizetési mód az idősek, a bevándorlók, a fogyatékossággal élők , a kiszolgáltatott szociális 
helyzetű polgárok és minden olyan személy számára, aki korlátozottan fér hozzá a digitális 
szolgáltatásokhoz. Más jogos indoka is van annak, hogy a fizetők miért részesítik előnyben a 
készpénzt. Ez az egyetlen olyan fizetési m ód, amellyel azonnal és véglegesen, közvetítő nélkül 
                                                 
8  Lásd: Fizetési rendszer jelentés 2020., Magyar Nemzeti Bank, 11.  o. 
9  Lásd: Fizetési rendszer jelentés 2020., Magyar Nemzeti Bank, 7.  o. 
10  Lásd a CO N/2019/41 vélemény 2.3. bekezdését és a CON/2020/13 vélemény 9.2.3. bekezdését.  
ECB -PUBLIC  
4 lehet rendezni az adósságot, és amely rendelkezésre áll azoknak, akik nem férnek hozzá a banki 
szolgáltatásokhoz. A készpénz továbbá azáltal, hogy lehetővé teszi a pénzügyi tranzakciók ilyen 
megvalósítás át, ösztönzi a teljes népesség gazdaságba való bevonását. A készpénz ezen 
túlmenően fontos szerepet tölthet be a fizetési rendszer zavara esetén11.  
2.4 Mindezek alapján az EKB úgy véli, hogy kellően indokolt a készpénzszolgáltatásokhoz való 
hozzáférés elsősorb an földrajzi alapon meghatározott minimumszintjének szükségessége. Az EKB 
ezért üdvözli az MNB arra irányuló kezdeményezését, hogy a készpénzfizetések szabályozására 
irányuló jogát gyakorolja annak biztosítása érdekében, hogy a hitelintézetek és a posta üg yfelei 
számára egész Magyarországon legalább egy minimális szinten hozzáférhető legyen a készpénz.  
 
Ez a vélemény közzétételre kerül az EurLex honlapon.  
 
 
Kelt Frankfurt am Mainban, 2020. szeptember  22-én. 
 
[aláírás]  
 
az EKB elnöke 
Christine LAGARDE  
                                                 
11  Lásd a CON/2019/41 vélemény 2.1. bekezdését és a CON/2020/13 vélemény 9.2.1. bekezdését.