Európai szabványok a 21. század számára

Az európai szabványok hozzájárulnak az egységes piaci integrációhoz és ezáltal a munkahelyteremtésnek, az uniós gazdaság általános növekedésének, a versenyképesség javulásának, az innovációnak és az ipari vezető szerepnek a biztosításához. Az egységes piac elmélyítése a gazdasági szereplők egyenlő versenyfeltételeinek kiterjesztését jelenti, mégpedig a műszaki harmonizáción keresztül.

Az áruktól a szolgáltatásokig és az információs és kommunikációs technológiákig (ikt) a szabványokról bebizonyosodott, hogy a minőség és a biztonság javításának, az átláthatóság és az interoperabilitás fokozásának, a költségek csökkentésének és a vállalkozások – különösen kkv-k – előtti piacnyitásnak rugalmas módját jelentik. A szabványok hasznosak a fogyasztók, a vállalkozások és a társadalom egésze számára.

A gazdasági adatok alátámasztják, hogy egy jól működő szabványosítási rendszer GDP-növekedést vált ki (lásd alább a 3. oldalt). A szabványalkotás Európában túlnyomórészt iparvezérelt. Míg a szabványokat szabványügyi szervezetek dolgozzák ki, előfordulhat, hogy egyszerűen a piac fogad el valamely, egy vállalkozás vagy az adott területen tevékenykedő testület – például szakmai szervezet – által kidolgozott műszaki előírásokat.

A szabályozó hatóság jogszabályban meghatározhatja az alapvető követelményeket, és kérheti, hogy az európai szabványosítási rendszer közvetett hivatkozás céljából dolgozzon ki önkéntes európai szabványokat, amelyek az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételüket követően a megfelelés (vagy biztonság) vélelmét biztosítják. Hatékony szabványosítási rendszer tehát csak a szabályozó hatóság, a szabványügyi szervek és az ipar közötti szoros partnerségen alapulhat.

A szabvány az értékláncon belüli gazdasági szereplők könnyebb együttműködését segítő önkéntes műszaki dokumentum. A papírméretekre (A3, A4, A5 stb.) vonatkozó szabványok például elősegítik a fogyasztók, a papír- és borítékgyártók, a nyomdák és a fénymásológép-gyártók együttműködését. A szabvány ismertséget és műszaki bizonyosságot biztosít, ami a gazdasági szereplők befektetésének előfeltétele.

Az európai szabványosítási rendszer eddig sikeresen adott ki kiváló minőségű és hatékony szabványokat, egyúttal biztosítva Európa pozícióját a globális színtéren. Az ipar támogatja az európai szabványok kidolgozását, valamint a tudomány és a technika legújabb vívmányainak figyelembevétele érdekében azok rendszeres és dinamikus felülvizsgálatát. Ezen túlmenően az európai és a nemzetközi szabványosítás közötti kölcsönhatás állandó: időnként európai szabványokat javasolnak nemzetközi szabványügyi szervezeteknek, máskor nemzetközi szabványok válnak európai szabványokká. A párbeszéd fontos, mivel megkönnyíti a vállalkozások, különösen a kkv-k világpiacra jutását.

A szabványosítási környezet azonban jelenleg is változik. Az új technológiák és a digitális technológiák globális ipari értékláncokba való fokozatos beépítése, valamint a gyorsan változó nemzetközi kontextus nyomást gyakorol az európai szabványosítási rendszerre, amely ugyanakkor a jelenleginél is nagyobb mértékben hozzájárulhatna az EU munkahelyteremtési és növekedési céljaihoz. Az ipar, a fogyasztók és más érdekcsoportok szabványok iránti szükségleteinek hatékony kielégítéséhez új lendületre van szükség. Ezen új lendületre alapozás biztosítja, hogy Európa továbbra is a szabványosítás egyik globális központja maradhasson. Ellenkező esetben a szabványalkotásra máshol kerülne sor, és Európa elveszítené a lépéselőny kihasználására kínálkozó lehetőségeit.

E célból az egységes piaci stratégiában előirányzott közös szabványosítási kezdeményezés a szóban forgó prioritások köz- és magánszféra közötti nyílt együttműködéssel történő megvalósításának innovatív módját határozza meg.

E közleményben a Bizottság a változó környezethez alkalmazkodó, sokféle szakpolitikát támogató, valamint a vállalkozások, a fogyasztók és a munkavállalók számára egyaránt előnyös, egységes és hatékony európai szabványosítási rendszerre vonatkozó jövőképét határozza meg.

A közlemény ezenkívül a közös szabványosítási kezdeményezést az egységes piaci stratégia közvetlen eredményeként helyezi kontextusba. A közleményt az európai szabványosítás különböző vonatkozásait feltáró dokumentumok – például egy értékelő jelentés, a 2017-re vonatkozó éves uniós munkaprogram és a szolgáltatási szabványokra vonatkozó dokumentum – kísérik.

Az európai szabványosításról szóló 1025/2012/EU rendelet (a továbbiakban: rendelet) megállapítja az EU, a tagállamok, a szabványügyi szervezetek és szervek, a társadalmi és szociális érdekcsoportok, többek között a fogyatékossággal élőket képviselő érdekcsoportok, valamint a szabványok felhasználói közötti tartós partnerség jogi keretét.

A ma bemutatott jövőkép e keret REFIT-értékelésén és kiterjedt nyilvános konzultációkon alapul, amelyek során megállapítást nyert, hogy az európai szabványosítási rendszer a jogalkotó által elvárt célkitűzések megvalósítása felé halad, ugyanakkor az európai szabványosítási rendszeren belüli fokozottabb inkluzivitást, több párbeszédet és jobb kommunikációt javasol.

E felhívásokra válaszlépésként, valamint az európai intézmények és az európai szabványosítási közösség közötti partnerség megerősítése érdekében a Bizottság az egységes piaci stratégiájában bejelentette a köz- és a magánintézményeket és szervezeteket együttműködésen alapuló párbeszédfolyamat keretében tömörítő közös szabványosítási kezdeményezés elindításával kapcsolatos szándékát. A közös célkitűzés egy világszerte hatást kifejtő európai szabványosítási központ előmozdítása, ahol a szabványok kidolgozására időben, nyílt, átlátható és inkluzív módon kerül sor a mindenkit szolgáló innováció támogatása és ösztönzése, valamint az európai vállalkozások versenyképességének az egyre inkább globális értékláncokon belüli javítása érdekében.

A közös kezdeményezést két másik dokumentum egészíti ki, amelyek konkrétabban foglalkoznak a gazdasági fejlődésre horizontális hatást kifejtő kulcsfontosságú szabványosítási területekkel: a 2016 áprilisában elfogadott, a digitális egységes piaci technológiákra és a közszolgáltatások korszerűsítésére vonatkozó csomag keretébe tartozó „Ikt-szabványosítási prioritások a digitális egységes piac érdekében” című európai bizottsági közlemény (a továbbiakban: az ikt-szabványosításról szóló áprilisi közlemény), valamint a jelenlegi csomag részét képező, a szolgáltatási szabványokról szóló külön dokumentum.

Ily módon az új együttműködési formák új bevált gyakorlatot fognak kialakítani egy fokozottabb együttműködésen alapuló és dinamikus megközelítés érdekében, a minőségi jogalkotásra vonatkozó alapelvekkel összhangban.