[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 8.5.2006

COM(2006) 209 végleges

2005/0017 (COD)

Módosított javaslat

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE

a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetének létrehozásáról

(előterjesztő: a Bizottság az EK-Szerződés 250. cikkének (2) bekezdése alapján)

2005/0017 (COD)

Módosított javaslat

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE

a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetének létrehozásáról (EGT-vonatkozású szöveg)

1. ELŐZMÉNYEK

1.1. Az Európai Tanács 2000-ben Nizzában elismerte a tudatosság erősítésére és a tapasztalatcserére irányuló intézkedések bevezetésének szükségességét a férfiak és nők közötti egyenlőség előmozdítása érdekében, különösen a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetének létrehozása által, és a Bizottságot megvalósíthatósági tanulmány elkészítésére kérte fel. A 2002-ben elkészült tanulmány egy ilyen intézet létrehozásának szükségességét, valamint annak célkitűzéseit és igazgatási struktúráját vizsgálta.

1.2. Az Európai Parlament 2002 óta szintén támogatta egy ilyen intézet létrehozását, és megbízást adott egy 2004 júniusában lezárult különleges tanulmány elkészítésére.

1.3. A 2004. június 1–2-i foglalkoztatási, szociális, egészség- és fogyasztói ügyek tanácsa, az esélyegyenlőségi miniszterek ír elnökség alatti, 2004 májusában, Limerickben tartott ülésének eredménye alapján, kedvezően fogadta egy ilyen intézet felállításának gondolatát, miközben hangsúlyozta egy olyan struktúra fontosságát, mely meglévő tevékenységek párhuzamos végzése helyett hozzáadott értékkel bír. Szó esett arról is, hogy a műveletnek költségvetési szempontból semlegesnek kell lennie.

1.4. 2004 júniusában az Európai Tanács, figyelemmel a lisszaboni stratégia nemek közötti egyenlőségre vonatkozó céljairól folytatott korábbi eszmecserékre, megerősítette, hogy támogatja a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetének létrehozását és javaslat benyújtására kérte fel a Bizottságot.

1.5. A Bizottság 2005. március 8-án nyújtott be rendeletjavaslatot a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetének létrehozásáról[1]. A javaslat összhangban van a 2002. decemberi közleménnyel, valamint a jövőbeli szabályozási ügynökségek működési keretszabályáról szóló, 2005. februári intézményközi megállapodás tervezetével[2].

1.6. A javasolt intézet a tagállamok és a közösségi intézmények – különösen a Bizottság – számára jelentene technikai támaszt ahhoz, hogy előrelépés történjen a férfiak és nők közötti egyenlőségre irányuló közösségi politika terén. Ebben az összefüggésben az intézet biztosítani fogja majd a tárgyilagos, megbízható és összehasonlítható adatok gyűjtését, elemzését és terjesztését közösségi szinten; megfelelő módszertani eszközök kifejlesztését különösen a nemek közötti egyenlőség perspektívájának közösségi politikákba történő integrálása céljából. Megkönnyíti majd a legjobb gyakorlatok cseréjét, az érdekelt felek közötti párbeszédet, a tudás előmozdítását, végül pedig nagyobb nyilvánosságot biztosít e közösségi politikának az európai polgárok számára.

1.7. Az intézet hatékonyságának biztosítása érdekében, valamint figyelemmel nagyságára és technikai jellegére, szűkkörű, 15 tagú (a Tanács 6 képviselője, a Bizottság 6 képviselője, az európai szociális partnerek és a nem kormányzati szervezetek szavazati joggal nem rendelkező 3 képviselője) igazgatótanács felállítását javasolják irányítási struktúraként. Előirányozzák az igazgató támogatására, valamint az információcserét és ismeretátadást támogató mechanizmusként egy konzultációs fórum létrehozását is, mely az összes tagállam illetékes hatóságainak 25 képviselőjéből, valamint az európai szociális partnerek és a nem kormányzati szervezetek 3 képviselőjéből állna.

1.8. A Tanács 2005 júniusában általános iránymutatást hagyott jóvá. Kedvezően fogadta a Bizottság javaslatát, kivéve az igazgatótanács összetételére vonatkozó részt, hiszen a Tanács 31 tagú (a tagállamok 25 képviselője, a Bizottság 3 képviselője, az európai szociális partnerek és a nem kormányzati szervezetek szavazati joggal nem rendelkező 3 képviselője), széleskörű igazgatótanács létrehozására tett javaslatot, mely mellett 6 tagú végrehajtóiroda működne. Mivel az igazgatótanácsban valamennyi tagállam képviselője részt vesz, a Tanács elvetette a konzultációs fórum létrehozása vonatkozó javaslatot.

1.9. A Gazdasági és Szociális Bizottság 2005. szeptember 27-én fogadta el véleményét. Támogatta a Bizottság javaslatát, beleértve a szűkkörű igazgatótanács létrehozásának kérdését, azt kérve azonban, hogy a szavazati jog az európai szociális partnerek és a nem kormányzati szervezetek képviselőire is terjedjen ki.

1.10. Az Európai Parlament 2006. március 14-én fogadta el állásfoglalását első olvasatban, melynek értelmében 50 módosítást fogadott el a „nőjogi és esélyegyenlőségi parlamenti bizottság” megbízásából készült Gröner-Sartori jelentés alapján.

2. A MÓDOSÍTÁSOK VIZSGÁLATA

A módosítások az alábbiak szerint csoportosíthatók:

a szöveg érthetőségét javító módosítások : ezeket a Bizottság teljes egészében (2., 3., 6., 59/74., 13., 15., 18., 28., 29., 35., 36., 38., 39., 45. és 53. sz. módosítás) vagy kisebb átdolgozásokat követően elfogadja (7., 8., 10. és 40. sz. módosítás);

– az intézet feladatait és munkamódszereit megerősítő/pontosító módosítások : a FEMM bizottság nagy számú módosítást szavazott meg az intézet feladatainak megerősítése céljából; e módosításokon enyhítettek az Európai Parlament plenáris ülésén. Az intézet technikai jellegére vonatkozó egyértelmű európai parlamenti álláspont lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy teljes egészében (60/76. , 61rev/77., 17., 62/78., 64/80., 65/81., 42., 48., 67/83. és 68/84. sz. módosítás), részben vagy átdolgozásokat követően (4., 5., 20., 24., 25., 26. és 63/79. sz.) elfogadja ezeket a módosításokat. A Bizottság által ily módon elfogadott módosítások elvileg a Tanács számára is elfogadhatóak lehetnek. A Bizottság nem tudja elfogadni a 30. sz. módosítást, mivel biztosítani kell a párhuzamos munkavégzés elkerülését;

– a horizontális kérdéseket érintő módosítások : különösen az igazgató kiválasztási eljárására, szerződésének meghosszabbítására vagy az intézet értékelési eljárására, stb. vonatkozó kérdéseket illetően a Bizottság nem tudja elfogadni ezeket a módosításokat (46., 47., 51., 54. sz.), mivel valamennyi ügynökség esetében összehangolt megközelítést kell fenntartani. A Tanács nem kérdőjelezte meg ezeket a rendelkezéseket. A Bizottság teljes egészében elfogadja a 41. (az igazgatótanács elnökének és alelnökének megbízatása) és 55. sz. (az intézet létrehozása határidejének pontosítása) módosítást.

Az igazgatótanács összetételének fontos kérdését illetően az Európai Parlament szűkkörű, 13 tagú (a Tanács 9 képviselője, a Bizottság csupán 1 képviselője, a szociális partnerek és a nem kormányzati szervezetek szavazati joggal nem rendelkező 3 képviselője) igazgatótanácsot javasolt, melyben azonban nem egyenlő arányban vennének részt a Tanács és a Bizottság képviselői; a Tanács 9 képviselőjének kinevezéséhez a Bizottság által javasolt listát kell alapul venni, a kinevezésre pedig az Európai Parlamenttel folytatott konzultációt követően kerülhet csak sor)[3]. A Bizottság elfogadja az Európai Parlament ezen álláspontját (66/82. sz. módosítás) azzal a feltétellel, hogy azokban az igen ritka esetekben, amikor a Bizottság hatáskörét érinti valamely kérdés (a munkaprogram és a költségvetés elfogadása), a Bizottság képviselőjének szavazati súlya legyen azonos a Tanács 9 képviselőjének szavazati súlyával a két intézmény közötti egyensúly megőrzése érdekében;

– azok a konstruktív, de a rendeletbe mégsem beilleszthető módosítások, melyek felvehetők azonban az intézet belső szabályozásába (31. sz.), vagy olyan módosítások, melyek az igazgatótanács hatáskörét érintik (32. és 52. sz.) vagy más módosítások hatálya alá tartoznak (23. sz.) és amelyek nem kerültek elfogadásra ;

– jogtechnikai jellegű módosítások : a Bizottság elfogadja a nagyobb jogi egyértelműséget biztosító 9. sz. módosítást, de nem fogadja el az 1. sz. módosítást, mely a javaslat konkrét jogalapjai közé olyan cikket szándékozik felvenni, mely nem biztosít konkrét jogalapot (3. cikk (2) bekezdés).

2.1. A Bizottság által teljes mértékben elfogadott módosítások

2.1.1. 2. sz. módosítás

E módosítás a (7) preambulumbekezdést két szemponttal egészíti ki („hálózatépítés” és „a nemek közötti egyenlőség dimenziójának hangsúlyozása”), a bizottsági megvalósíthatósági tanulmány eredményeinek részeként. A módosítás elfogadható, mivel a tanulmány is kiemelte ezeket az elemeket.

2.1.2. 3. sz. módosítás

E módosítás két kisebb kiegészítést tartalmaz az (intézet feladataival kapcsolatos) (10) preambulumbekezdéshez, melyek javítják a szöveg érthetőségét, valamint az információkra és adatokra vonatkozóan a „gyűjtése” szót felváltja a „dokumentálása” szóval annak érdekében, hogy egyértelművé váljon: az intézet inkább az összegyűjtött információk és adatok elemzésére helyezi a hangsúlyt, melynek révén nyilvánvaló hozzáadott értéket képvisel. E módosítás elfogadható, mivel az intézetnek információkat kell gyűjtenie, hogy később elemezhesse azokat.

2.1.3. 6. sz. módosítás

E módosítás a (11) preambulumbekezdést az intézet nemzeti és közösségi statisztikai szervekkel való együttműködésére vonatkozó konkrét hivatkozással egészíti ki. A módosítás elfogadható, mivel tükrözi a 4. cikkben előírtakat.

2.1.4. 9. sz. módosítás

E módosítás a (13) preambulumbekezdést a Szerződés 3. cikkének (2) bekezdésével egészíti ki. A módosítás elfogadható, mivel pontosítást tartalmaz.

2.1.5. 59/74. sz. módosítás

E módosítás az 1. cikket a többi cikkhez hasonlóan címmel egészíti ki: „Az intézet létrehozása”. E cím elfogadható, a Tanács szövegében szintén előirányozták.

2.1.6. 13. sz. módosítás

E módosítás, mely a 2. cikkre (Célkitűzések) vonatkozik és a szövegezés pontosítását célozza, elfogadható.

2.1.7. 60/76. sz. módosítás

E módosítás a 3. cikk (1) bekezdésének a) pontjára vonatkozik (Az intézet feladatai) és 4 kisebb változtatásból áll:

– az „összegyűjti, nyilvántartja” kifejezések törlése annak érdekében, hogy a hangsúly különösen az elemzésre – ne pedig a többi hatóság, különösen az EUROSTAT munkáját képező gyűjtésre – helyeződjön: elfogadható, mivel az információk elemzéséhez először össze kell azokat gyűjteni, mégha az „összegyűjti” szó el is tűnik, hogy nagyobb hangsúlyt kapjon az elemzés; a (10) preambulumbekezdésben egyébként konkrétan említésre kerül a dokumentáció, lásd a 3. sz. módosítást.

– a „legjobb gyakorlatok” felvétele; elfogadható, a módosítás hozzájárul a feladatok pontosításához;

– a szociális partnerek felvétele azon szervezetek közé, melyekkel az intézetnek együtt kell működnie; elfogadható, összhangban van a 4. cikkel.

– az intézet feladatainak kibővítése: egyrészt azokra az ágazatokra kell irányítania a figyelmet, amelyekben további kutatásokra van szükség, másrészt a hiányosságok pótlását célzó kezdeményezéseket kell javasolnia; elfogadható, mivel a módosítás hozzájárul az intézet feladatainak pontosításához.

2.1.8. 15. sz. módosítás

E módosítás, mely a 3. cikk 1. bekezdése b) pontjára vonatkozik, az EUROSTAT-tal és a nemzeti statisztikai szervekkel való együttműködés erősítését célozza. Elfogadható, mivel a feladatokat illetően pontosítást és nagyobb egyértelműséget biztosít.

2.1.9. 61rev/77. sz. módosítás

E módosítás, mely a 3. cikk 1. bekezdése c) pontjára vonatkozik, három kiegészítést irányoz elő:

– a módszertani eszközök alkalmazásának terjesztése és ösztönzése;

– hogy a módszertani eszközök ne csak a közösségi, hanem az abból eredő nemzeti politikákat is támogassák;

– hogy a módszertani eszközök a nemek közötti egyenlőség dimenziójának valamennyi közösségi intézménybe és szervbe történő integrálását is támogassák.

A módosítás elfogadható, mivel megerősíti/pontosítja a feladatokat.

2.1.10. 17. sz. módosítás

E módosítás, mely a 3. cikk 1. bekezdése d) pontjának (új) a) alpontjára vonatkozik, konkrétan előirányozza a rendeletben egy valamennyi érdekelt felet magában foglaló hálózat létrehozását az intézet számára, az erőforrás-felhasználás optimalizálása, az információcsere előmozdítása, stb. érdekében. Elfogadható, a Bizottság javaslata már előirányozza a telematikus hálózat létrehozásához szükséges költségvetést, mely hálózattal valamennyi ügynökség rendelkezik. A Tanács szintén nyitott egy telematikus hálózat létrehozására.

2.1.11. 18. sz. módosítás

E módosítás, mely a 3. cikk 1. bekezdése e) pontjára vonatkozik (az intézet tevékenységeiről szóló éves jelentés közzététele), e feladatot külön bekezdésbe kívánja átemelni. A módosítás elfogadható, mivel pontosítja a feladatok bemutatását; ugyanez a külön bekezdésbe foglalás jelenik meg a Tanács szövegében is.

2.1.12. 62/78. sz. módosítás

E módosítás, mely a 3. cikk 1. bekezdése f) pontjára vonatkozik, tovább pontosítja a kutatók részvételével megvalósuló ülések célkitűzéseit. A módosítás elfogadható, mivel összhangban van a a Tanács szövegével.

2.1.13. 64/80. sz. módosítás

E módosítás, mely a 3. cikk 1. bekezdése g) pontjának (új) b) alpontjára vonatkozik, az intézet feladatai között előirányozza az érintett szervezetekkel való együttműködést és párbeszéd kialakítását – a 8. cikkben már előírtak szerint – abból a célból, hogy nagyobb figyelmet kapjon az intézet e szerepe. Elfogadható.

2.1.14. 65/81. sz. módosítás

E módosítás, mely a 3. cikk 1. bekezdése h) pontjának (új) d) alpontjára vonatkozik, előirányozza, hogy az intézet szolgáltasson információt a közösségi intézmények részére a csatlakozó és a tagjelölt országokban a nemek közötti egyenlőség helyzetéről. A módosítás elfogadható, mivel egy fontos feladatot pontosít: az intézetnek természetesen segítenie kell az információgyűjtésben, melynek alapján a Bizottság elkészítheti jelentéseit az ezekben az országokban kialakult helyzetről.

2.1.15. 28. sz. módosítás

E módosítás, mely a 3. cikk 1. bekezdése h) pontjának (új) e) alpontjára vonatkozik, a legjobb gyakorlatokra vonatkozó példák terjesztését irányozza elő. A módosítás elfogadható, mivel pontosítja a feladatokat, de a 3. cikk 1. bekezdése a) pontjába kell integrálni, a Tanács szövegével összhangban.

2.1.16. 29. sz. módosítás

E módosítás, mely a 3. cikk (1) bekezdése (új) a) pontjára vonatkozik, az intézet tevékenységeiről szóló éves jelentés közzétételével kapcsolatos feladatot külön bekezdésbe kívánja foglalni. Elfogadható, mivel e feladat szövegen belüli külön bekezdésbe foglalása pontosítja a feladat bemutatását (lásd a 18. sz. módosítást); a módosítás összhangban van a Tanács szövegével.

2.1.17. 35. sz. módosítás

E módosítás, mely a 7. cikk (4) bekezdésére (Dokumentumokhoz való hozzáférés) vonatkozik, a 45/2001/EK rendeletre hivatkozva rövidebb leírást irányoz elő. Elfogadható, a leírásnak tömörebbnek kell lennie, összhangban a Tanács szövegével.

2.1.18. 36. sz. módosítás

E módosítás, mely a 8. cikk (1) bekezdésére (Együttműködés nemzeti, közösségi, valamint nemzetközi szervezetekkel) vonatkozik, konkrétan magába foglalja a szakértőkkel és az egyetemekkel folytatott együttműködést. Elfogadható, mivel pontosítja a fogalmat.

2.1.19. 38. sz. módosítás

E módosítás, mely a 10. cikk (2) bekezdésére vonatkozik, a következőkkel egészíti ki a szöveget: az igazgatótanács tagjait úgy kell kinevezni, hogy biztosítsák a transzdiszciplináris szakértelmet. A módosítás elfogadható, mivel egyértelműbbé teszi a szöveget.

2.1.20. 39. sz. módosítás

E módosítás, mely a 10. cikk (2) bekezdésének (2) albekezdésére vonatkozik, előirányozza, hogy a három intézménynek biztosítania kell a nők és férfiak egyenlő részvételét, valamint azt, hogy az igazgatótanácsban megvalósuljon a nők és férfiak legalább 40 %-os képviselete. Elfogadható; közelebb áll a Tanács szövegéhez, mely a férfiak és nők kiegyenlített részvételét kéri (a Bizottság által javasolt egyenlő képviselet helyett).

2.1.21. 41. sz. módosítás

E módosítás, mely a 10. cikk (3) bekezdésére vonatkozik (Az igazgatótanács megbízatásának időtartama), az elnök és az alelnök esetében két és féléves időszakot vezet be egy év helyett. Elfogadható, mivel a módosítás összhangban van a a Tanács szövegével.

2.1.22. 42. sz. módosítás

E módosítás, mely a 10. cikk (5) bekezdésének b) pontjára vonatkozik, az intézet éves jelentésének az intézet honlapján való közzétételét irányozza elő. Elfogadható, mivel fokozza az átláthatóságot.

2.1.23. 45. sz. módosítás

E módosítás, mely a 10. cikk (11) bekezdésére vonatkozik, kifejti, hogy a többi ügynökség igazgatóinak részvétele az igazgatótanács ülésein a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítése ("gender mainstreaming") dimenziójának integrálását célzó munkaprogramok koordinálására szolgál. Elfogadható, mivel egyértelműbbé teszi az ügynökségek közötti együttműködés indokait.

2.1.24. 48. sz. módosítás

E módosítás, mely a 11. cikk (4) bekezdésére vonatkozik, előirányozza, hogy a Tanács és az Európai Parlament bármikor behívhatja az igazgatót az intézet tevékenységeivel kapcsolatos kérdéseket érintő meghallgatásra. Elfogadható: az ügynökségek igazgatói rendszeresen bemutatják munkaprogramjukat, elszámolásukat, stb. az illetékes parlamenti bizottságoknak; szűkkörű igazgatótanács esetében, melyben nem az összes tagállam van képviselve, fontos, hogy a Tanács számára is előirányozzák ennek lehetőségét.

2.1.25. 67/83. sz. módosítás

E módosítás, mely a 12. cikk (1) bekezdésére vonatkozik (Tanácsadó fórum), csak a tagállamok képviselőire korlátozza a fórum résztvevőinek számát, kizárva a nem kormányzati szervezetek és az európai szociális partnerek 3 képviselőjét, mivel ők az igazgatótanács szavazati joggal nem rendelkező tagjai.

A Bizottság – összhangban a szűkkörű igazgatótanács összetételéről szóló 66/82. sz. módosítással – elfogadja, hogy a tanácsadó fórumban csak a tagállamok képviselői vegyenek részt és elegendőnek tartja a három érdekelt fél részvételét az igazgatótanácsban.

2.1.26. 68/84. sz. módosítás

E módosítás, mely a 12. cikk (4) bekezdésére vonatkozik, kiegészíti a szöveget azzal, hogy a fórum támogatja az igazgatót az intézet éves és közép távú munkaprogramjainak kidolgozásában. Elfogadható; szűkkörű igazgatótanács esetében, melyben nem az összes tagállam van képviselve, fontos, hogy a megerősítsék a valamennyi tagállam képviselőiből álló tanácsadó fórum szerepét.

2.1.27. 53. sz. módosítás

E módosítás, mely a 20. cikkre (Értékelés) vonatkozik , pontosítja, hogy az intézet értékelése nem csupán a feladatok kiterjesztésének, hanem módosításának pénzügyi kihatásaira is kiterjed. Elfogadható, mivel javítja a szöveg érthetőségét és összhangban van a Tanács szövegével.

2.1.28. 55. sz. módosítás

E módosítás, mely a 23. cikkre (Az intézet tevékenységeinek kezdete) vonatkozik, pontosítja, hogy az intézetnek a tizenkét hónapban előirányzott határidőn belül a lehető leghamarabb működőképessé kell válnia. Elfogadható, mivel megerősíti a szöveget.

2.2. A Bizottság számára kisebb átdolgozást követően elfogadható módosítások

2.2.1. 4. sz. módosítás

E módosítás egy új (10a) preambulumbekezdést illeszt be a férfiak és nők harmonikus együttéléséről és a társadalomban való kiegyenlített részvételéről, valamint az intézetnek e kiegyenlített részvétel biztosítását célzó szerepéről. Elfogadható azzal az átdolgozással, hogy a „biztosítania kell e cél megvalósítását” szöveg helyébe „az intézetnek hozzá kell járulnia…” szöveg kerül.

2.2.2. 5. sz. módosítás

E módosítás egy új (10b) preambulumbekezdést illeszt be, mely rámutat, hogy az intézet számára fontos a nőknek a társadalom valamennyi ágazatában elért sikereinek kiemelése, annak érdekében, hogy ezáltal a többi nő számára is követendő, pozitív példával szolgáljon. Elfogadható azzal az átdolgozással, hogy fontos a férfiak számára is a példaként követhető szerepkörök kiemelése, helyettesíteni kell továbbá „a nők által az élet különféle területein elért eredmények hangsúlyozásának fontosságát annak érdekében, hogy ezáltal a többi nő számára követendő, pozitív példával szolgáljanak” szövegrészt a következő szöveggel: „ az európai társadalomban a pozitív nemi szerepek kiemelését az élet különféle területeire vonatkozóan, hogy ezáltal a többi férfi és nő számára követendő példával szolgáljanak…”. Lásd a 63/79. sz. módosítást is.

2.2.3. 7. sz. módosítás

E módosítás, mely az intézet munkamódszereiről szóló (12) preambulumbekezdésre vonatkozik, felváltja a „párhuzamos munkavégzés elkerülése” szövegrészt a következő szöveggel: „az erőforrások lehető legjobb felhasználásának biztosítása.” Elfogadható, de kiegészítésként. A párhuzamos munkavégzés elkerülése fontos, említést érdemlő szempont; ezért irányoztak elő a munkamódszereket illetően különleges mechanizmusokat. Lásd a 30. sz. módosítást is, mely nem elfogadható.

2.2.4. 8. sz. módosítás

E módosítás az intézet különböző kulcsszereplőkkel való együttműködéséről szóló új (12a) preambulumbekezdést illeszt be, mely tükrözi a 8. cikk (1) bekezdésének (és a 64/80. sz., elfogadott módosítást követően a 3. cikk (1) bekezdése g) pontja b) alpontjának) tartalmát. Elfogadható, a „szociális partnerek és kutatóközpontok” ezen szervezetek közé való felvételét követően, a 8. cikkben foglaltak jobb visszatükrözése érdekében.

2.2.5. 10. sz. módosítás

E módosítás, mely a (19) preambulumbekezdésre (szubszidiaritás) vonatkozik, elveti a fő célkitűzésekre történő, kissé korlátozónak tekintett hivatkozást. A Bizottság a szubszidiaritás kérdésével kapcsolatosan valójában azért helyezte a hangsúlyt egyes célkitűzésekre, hogy rámutasson egy közösségi szintű eszköz bevezetésének szükségességére (összehasonlítható és megbízható adatok rendelkezésre bocsátása közösségi szinten). Az ebben a preambulumbekezdésben említett célkitűzések eltörlése helyett – ami nem lenne helyénvaló tartalmának megértése szempontjából (mivel a szóban forgó preambulumbekezdés indokolja egy közösségi szintű intézet létrehozásának szükségességét az intézet célkitűzéseinek bemutatása révén) –, a következő kiegészítést kell beilleszteni: „… az információk rendelkezésre bocsátása …európai szinten, a módszertani eszközök kifejlesztése, az érintett szereplők közötti párbeszéd ösztönzése, stb. az intézmények támogatása céljából …” Ezen átdolgozást követően a módosítás elfogadható.

2.2.6. 20. sz. módosítás

E módosítás, mely a 3. cikk (1) bekezdése g) pontjára vonatkozik, pontosítja a feladatok bemutatását. A módosítás elfogadható, kivéve az „és támogat” kiegészítést, tekintve, hogy az intézet költségvetéséből fog saját szemináriumokat/konferenciákat szervezni, nem nyújt viszont pénzügyi ösztönzést más szervezetek konferenciái számára.

2.2.7. 63/79. sz. módosítás

E módosítás, mely a 3. cikk 1. bekezdésére vonatkozik, a g) ponthoz új első alpontot illeszt be, mely kiemeli az intézetnek a jelenkori társadalomban a nőkről kialakult pozitív kép és szerepkör terjesztésében betöltött szerepét. Elfogadható, két átdolgozást követően: a) a férfiak azon igen fontos szerepének megemlítése, hogy hozzájárulnak a férfiak és nők valódi egyenlőségének előmozdításához; a „nők által elért eredmények” szövegrészt fel kell váltani „a pozitív nemi szerepek az európai társadalomban” szöveggel (lásd az 5. sz. módosítást is), és b) a „politikák támogatása” szövegrészt fel kell váltani az intézettel kapcsolatban a „megállapításai és kezdeményezései bemutatása…” szöveggel, tekintve az intézet azon szerepét, hogy technikai segítséget nyújt a politikai döntéshozóknak.

2.2.8. 24. sz. módosítás

E módosítás, mely a 3. cikk 1. bekezdése h) pontjának (új) a) alpontjára vonatkozik, pontosítja, hogy az intézet feladatai közé tartozik a nemek közötti egyenlőség dimenziójának integrálását ("gender mainstreaming") illetően szakértői támogatás nyújtása az állami és magánszervezetek számára. Elfogadható – a nagyobb egyértelműség érdekében – azzal az átdolgozással, hogy az intézet nem foglalkozhat az állami és magánszervezetek támogatás iránti kérelmeivel , hanem inkább a rendelkezésére álló szakértelmet fogja terjeszteni: „a nemek közötti egyenlőség dimenziójának integrálását illetően szakértelmének rendelkezésre bocsátása az állami és magánszervezetek számára” szövegrész felváltja a „nyújtása…” szövegrészt.

2.2.9. 25. sz. módosítás

E módosítás, mely a 3. cikk 1. bekezdése h) pontjának (új) b) alpontjára vonatkozik, pontosítja, hogy az intézet feladatai közé tartozik ajánlások és iránymutatások előterjesztése a közösségi intézmények részére annak érdekében, hogy azok hatékonyan beépíthessék a nemek közötti egyenlőség dimenzióját a jogszabályokba. E módosítás kizárólag átdolgozva fogadható el, a 3. cikk (1) bekezdése (a konferenciák és szemináriumok, stb. szervezésére vonatkozó) g) pontjának végére beillesztve, az alábbiak szerint: „és ajánlásokat és iránymutatásokat terjeszt elő a közösségi intézmények részére.”

2.2.10. 26. sz. módosítás

E módosítás, mely a 3. cikk 1. bekezdésének h) pontjára vonatkozik, új c) alpontot illeszt be, melynek értelmében az intézetnek nemzetközi szintű párbeszédet kell kezdeményeznie a nemek közötti egyenlőség előmozdításáért felelős szervezetekkel. A 8. cikk (1) bekezdése már rendelkezik erről az együttműködésről, de az Európai Parlament nagyobb hangsúlyt kíván helyezni rá azzal, hogy felveszi a feladatok közé is. A szervezetekkel folytatott nemzetközi együttműködés fontos ugyan, de nem kell túlméretezni, tekintve az intézet nagyságát és kezdeti költségvetését. Ebben az összefüggésben a módosítás elfogadható azzal az átdolgozással, hogy egyszerűsíteni és összhangba kell hozni a feladatot más ügynökségekkel: következésképpen az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség mintájára a következő megfogalmazással kell helyettesíteni a szövegrészt: „a harmadik országokból és nemzetközi szervezetektől származó, nemek közötti egyenlőségre vonatkozó információk gyűjtése és rendelkezésre bocsátása harmadik országok és nemzetközi szervezetek számára .”

2.2.11. 66/82. sz. módosítás

E módosítás, mely a 10. cikk (1) bekezdésére (az igazgatótanács összetétele) vonatkozik, megerősíti a Bizottság szűkkörű igazgatótanács létrehozását támogató álláspontját, 13-ra tovább csökkenti azonban a tagok számát (9 fő képviseli a Tanácsot – akik a Bizottság által javasolt lista alapján és az Európai Parlamenttel történt konzultációt követően kerülnek kiválasztásra – , csupán 1 fő képviseli a Bizottságot, az európai szociális partnereket és a nem kormányzati szervezeteket pedig szavazati joggal nem rendelkező 3 fő)[4]. Az Európai Parlament ezen állásfoglalása összhangban áll a jövőbeli szabályozási ügynökségek működési keretszabályáról szóló, 2005. december 1-jei intézményközi megállapodás tervezetére vonatkozó állásfoglalásával.

A Bizottság szűkkörű igazgatótanács létrehozását támogatja és elfogadja az Európai Parlament ezen állásfoglalását – még ha nem is valósul meg a Tanács és a Bizottság egyenlő képviselete – azzal a feltétellel, hogy meg kell őrizni a két intézmény közötti egyensúlyt azokban az esetekben, amikor a Bizottság hatáskörét érinti valamely kérdés (a munkaprogram és a költségvetés elfogadása). Ebből a célból a Bizottság javasolja az alábbi rendelkezésnek a 10. cikk (7) bekezdésébe (az igazgatótanácson belüli döntéshozatal módjai) való felvételét: „Azokban az esetekben, amikor a határozatok a 10. cikk (5) bekezdésének a) és d) pontjára vonatkoznak, a Bizottság képviselőjének szavazata azonos súlyú lesz a Tanács által kinevezett tagok szavazatainak összességével.” Ezen átdolgozást követően a módosítás elfogadható. A fenti rendelkezés alátámasztására az alábbi preambulumbekezdés javasolt:

„Az intézet hatékonyságának biztosítására, továbbá figyelemmel nagyságára és technikai jellegére, az intézetet a Tanács 9 képviselőjéből, a Bizottság csupán 1 képviselőjéből és az érdekelt felek szavazati joggal nem rendelkező 3 képviselőjéből álló szűkkörű igazgatótanács fogja irányítani. Fenn kell tartani a két intézmény – a Tanács és a Bizottság – közötti egyensúlyt azokban az esetekben, amikor a Bizottság hatáskörét érinti valamely kérdés (különösen a munkaprogram és a költségvetés elfogadása).

Az igazgatótanács Európai Parlament által javasolt összetétele rotációs rendszer alapján lehetővé teszi, hogy három hivatali időtartam alatt valamennyi tagállam képviselve legyen az igazgatótanácsban, ami biztosítja a szükséges földrajzi egyensúlyt (9 x 3 = 27). Következésképpen a Bizottság javasolja a következő kiegészítés 66/82. sz. módosításba való felvételét: "1. A Tanács … A Bizottság által a tagállamok javaslatai alapján összeállított lista, az elnökségi rotációs rendszert követve, továbbításra kerül …”

A fenti rendelkezés alátámasztására az alábbi preambulumbekezdés javasolt: :

„A tagállamok között szükséges földrajzi egyensúly biztosítása érdekében az igazgatótanács képviselői a tanácsi elnökségek rotációs rendszere szerint kerülnek kinevezésre.”

Végül a Bizottság javasolja az igazgatótanács tagjai megbízatásának öt évről három évre történő csökkentését annak biztosítására, hogy a tagállamok rotációja ésszerű időközönként történjen az igazgatótanácsban. Következésképpen a 10. cikk (2) bekezdése (4) albekezdése az alábbiak szerint módosul: „A megbízatás három évre szól, mely nem meghosszabbítható.”

2.2.12. 40. sz. módosítás

E módosítás, mely a 10. cikk (2) bekezdésére vonatkozik, az (5) albekezdésben kiegészül azzal, hogy az igazgatótanács tagjainak listáját az intézet honlapján túlmenően minden érintett honlapon közzé kell tenni. Kisebb átdolgozást követően elfogadható (a „minden érintett honlap” szövegrész helyett az „egyéb érintett honlapok” szöveg).

2.3. A Bizottság által nem elfogadható módosítások

2.3.1. 1. sz. módosítás

E módosítás a Szerződés 3. cikke (2) bekezdését kívánja felvenni a javaslat jogalapjai közé, mely bekezdés bevezeti annak elvét, hogy figyelembe kell venni a nemek közötti egyenlőség dimenzióját valamennyi közösségi politika esetében. E módosítás nem elfogadható, tekintve hogy csak a Szerződés azon rendelkezéseire lehet hivatkozni az e politikát megvalósító intézet létrehozásakor, amelyek a férfiak és nők közötti egyenlőségre irányuló politika különleges jogalapjait képezik. Egyébiránt a 3. cikk (2) bekezdésére és annak célkitűzésére már történik hivatkozás a (2) preambulumbekezdésben.

2.3.2. 23. sz. módosítás

E módosítás, mely a 3. cikk 1. bekezdése h) pontjára vonatkozik, konkrét utalást irányoz elő: a szociális partnereknek támogatniuk kell az intézet dokumentációs központját. Nincs szükség külön utalásra az intézet és a szociális partnerek közötti együttműködést illetően, különös tekintettel a 64/80. sz. módosítás kiegészítésére (mely teljes egészében elfogadásra került).

2.3.3. 30. sz. módosítás

E módosítás, mely a 4. cikk (3) bekezdésére (Tevékenységi kör és munkamódszerek) vonatkozik, a „párhuzamos munkavégzés elkerülése” szövegrész elhagyását és csupán a mondat második felének meghagyását javasolja: „az erőforrások lehető legjobb felhasználásának biztosítása”. A párhuzamos munkavégzés elkerülése fontos szempont és emiatt különleges mechanizmusokat irányoztak elő a munkamódszereket illetően. E módosítás nem került elfogadásra. Lásd a 7. sz. módosítást is (elfogadásra került az átdolgozást követően).

2.3.4. 31. sz. módosítás

E módosítás, mely a 4. cikk (5) bekezdésének (új) (1a) pontjára vonatkozik, előirányozza, hogy az intézet említett éves jelentésének tartalmaznia kell az intézet szerződéses kapcsolataira vonatkozó valamennyi információt, például a rábízott feladat részleteit és a feladatot vállaló szervek adatait. Nem fogadható el, mivel nem szükséges a rendeletben meghatározni, hogy az éves jelentésnek tartalmaznia kell ezen információkat. Ez az intézet belső szabályzatának hatálya alá tartozik.

2.3.5. 32. sz. módosítás

E módosítás, mely a 4. cikk (új) a) pontjára vonatkozik, részletesen meghatározza az intézet virtuális hálózata (melynek létrejöttét a teljes egészében elfogadott 17. sz. módosítás irányozza elő) létrehozására vonatkozó eljárás szabályait. Nincs szükség ezen eljárás rendeletben történő szabályozására. Az igazgatótanács szabadon kell, hogy döntsön az intézet e hálózatának létrehozásáról.

2.3.6. 46. sz. módosítás

E módosítás, mely a 11. cikk (4) bekezdésére (az igazgató kinevezése) vonatkozik, két kiigazítást tartalmaz:

a) ( az Európai Unió Hivatalos Lapjában és máshol közzétett szándéknyilatkozat benyújtására vonatkozó felhívást követő nyílt versenyvizsga után) a jelöltek Bizottság által összeállított listájának elkészítésére vonatkozó részletes eljárás felvétele nem szükséges, mivel a javasolt eljárás megegyezik az összes ügynökség esetében horizontálisan alkalmazott eljárással.

b) a Bizottság által javasolt „rövid listán” szereplő valamennyi jelölt – és nem csupán az igazgatótanács által kiválasztottak – Európai Parlament által történő meghallgatása. E módosítás nem került elfogadásra: a Bizottság véleménye szerint a „rövid listán” szereplő valamennyi jelölt meghallgatása gátolná a folyamatot és konfliktusokhoz is vezethetne (azokban az esetekben, amikor a kinevezésre feljogosított hatóság, vagyis az igazgatótanács által kiválasztott jelölt nem azonos az Európai Parlament jelöltjével). Az igazgató kinevezésére a Bizottság által javasolt eljárás előirányozza, hogy a kiválasztott jelöltet hivatalos kinevezése előtt az Európai Parlamentnek is meg kell hallgatnia. Ez az intézményközi megállapodás tervezetében is folytatott illetve abba felvett gyakorlat. Ezen kívül e kérdés horizontális jellegű és számos olyan meglévő ügynökség esetében aktualitással rendelkezik, amelyeknél a szabályozásra vonatkozó módosítások jelenleg megvitatás alatt állnak a Tanácsban és az Európai Parlamentban és amelyeknél összehangolt megközelítésre van szükség.

2.3.7. 47. sz. módosítás

E módosítás, mely a 11. cikk (2) bekezdésére (Az igazgató megbízatásának meghosszabbítása) vonatkozik, előirányozza, hogy a Bizottság ne tegyen javaslatot és ne egyedül értékelje az igazgató munkáját, hanem ossza meg ezt a hatáskört az Európai Parlamenttel és az igazgatótanáccsal is. Nem elfogadható: a kinevezésre feljogosított hatóság (az igazgatótanács) hatáskörébe tartozik annak eldöntése az értékelés alapján, hogy meghosszabbítja-e a hivatalban lévő igazgató megbízatását, mint ahogy az is, hogy elutasíthatja a „rövid listán” szereplő jelöltek valamelyikének igazgatóvá történő kinevezését. Amint ez a „rövid lista” összeállítását illetően is történik, az értékelést a kinevezésért felelőstől független hatóságnak kell végeznie, a tárgyilagosság megőrzése érdekében. A Bizottság biztos és elismert módszerekkel és szakértelemmel rendelkezik és figyelemmel fogja kísérni a felsővezetői álláshelyeire vonatkozóan alkalmazott értékelési eljárást. A Bizottság által javasolt rendelkezés horizontális jellegű és az összhang biztosítása érdekében továbbra is fenn kell tartani.

2.3.8. 51. sz. módosítás

E módosítás, mely a 12. cikk (8) bekezdésére ( tanácsadó fórum) vonatkozik, előirányozza, hogy az igazgató a fórum tagjainak javaslatára is felkérhet szakértőket az üléseken való részvételre. Nincs szükség e rendelkezés rendeletbe történő felvételére, mivel ez az intézet belső szabályozásába tartozó kérdés.

2.3.9. 52. sz. módosítás

E módosítás, mely a 19. cikk (1) bekezdésére (harmadik országok részvétele) vonatkozik, példákat hoz fel az intézet és a harmadik országok közötti együttműködés területeire. Nincs szükség e rendelkezés rendeletbe történő felvételére, mivel ez az intézet belső szabályozásába tartozó kérdés.

2.3.10. 54. sz. módosítás

E módosítás, mely a 21. cikkre (Felülvizsgálati záradék) vonatkozik, előirányozza, hogy ha a Bizottság az értékelést követően úgy véli, hogy az intézet létezése már nem indokolt, javasolhatja annak megszüntetését. Nem elfogadható az összhang biztosítása miatt; valamennyi ügynökség esetében a szabvány formulát kell alkalmazni.

3. KÖVETKEZTETÉSEK

Összefoglalva, a Bizottság teljes mértékben elfogadja a következő módosításokat: 2., 3., 6., 9., 59/74., 13., 60/76., 15., 61/77., 17., 18., 62/78., 64/80., 65/81., 28., 29., 35., 36., 38., 39., 41., 42., 45., 48., 67/83., 68/84., 53. és 55. sz. a Bizottság kisebb átdolgozásokat követően elfogadja a következő módosításokat: 4., 5., 7., 8., 10., 20., 63/79., 24., 25., 26., 66/82. és 40. sz. A Bizottság nem tudja elfogadni a következő módosításokat: 1., 23., 30., 31., 32., 46., 47., 51., 52. és 54. sz.

Az EK-Szerződés 250. cikkének (2) bekezdése értelmében a Bizottság a fentieknek megfelelően módosítja javaslatát.

[1] COM(2005) 81 végleges

[2] COM (2002) 718 végleges és COM (2005) 59 végleges

[3] E lehetőség mintájául a 2002-ben létrehozott Élelmiszerbiztonsági Ügynökség szolgál, azaz az egyetlen olyan ügynökség, mely szűkkörű, 18 tagú (a Tanács 14 képviselője, a Bizottság csupán 1 képviselője és szavazati joggal nem rendelkező érdekelt felek 3 képviselője) igazgatótanáccsal rendelkezik.

[4] E lehetőség mintájául a 2002-ben létrehozott Élelmiszerbiztonsági Ügynökség szolgál, mely szűkkörű, 18 tagú (a Tanács 14 képviselője, a Bizottság csupán 1 képviselője és szavazati joggal nem rendelkező érdekelt felek 3 képviselője) igazgatótanáccsal rendelkezik.