[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |

Brüsszel, 2010.9.21.

COM(2010) 495 végleges

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK

a Litvánia és Románia által a 2010. február 16-i tanácsi ajánlásokra válaszul hozott, a túlzott költségvetési hiány megszüntetését célzó intézkedések értékeléséről

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK

a Litvánia és Románia által a 2010. február 16-i tanácsi ajánlásokra válaszul hozott, a túlzott költségvetési hiány megszüntetését célzó intézkedések értékeléséről

1. A Stabilitási és Növekedési Paktum alkalmazása a jelenlegi válsághelyzetben

Az EU-tagállamok döntő többségének államháztartási hiánya jelenleg meghaladja az Európai Unió működéséről szóló szerződésben (EUMSz.) a GDP 3 %-ában megállapított referenciaértéket. A hiány és az adósságállomány gyakran jelentős mértékű növekedésének okát a 2008/09-es példa nélküli globális pénzügyi válság és gazdasági visszaesés összefüggésében kell vizsgálni. Számos tényező játszik itt szerepet. Először is a gazdasági visszaesés az adóbevételek csökkenésével és a szociális kiadások (például a munkanélküli ellátások) emelkedésével járt együtt. Másodszor, a tagállamok – miután felismerték, hogy a költségvetési politikának a jelenlegi rendkívüli gazdasági helyzetben kiemelkedő jelentősége van – európai gazdaságélénkítési tervet hajtottak végre. A terv előírta, hogy az ösztönzésnek tekintettel kell lennie az egyes tagállamok államháztartásának fenntarthatósága és a versenyképesség terén mutatkozó különbségekre. Végül, számos tagállam tett intézkedéseket a pénzügyi ágazat stabilizálása céljából, amelyek közül némelyik befolyásolta az államadósság alakulását vagy a jövőben a hiány és az adósságállomány növekedésével járhat, bár az állami támogatások néhány költsége később megtérülhet.

2009 októberében az Európai Tanács – kihasználva, hogy mutatkozni kezdtek a gazdaság élénkülésének első jelei – költségvetési exitstratégiát hagyott jóvá, amely az alábbi elveken alapul: i. Az exitstratégiát a Stabilitási és Növekedési Paktum következetes végrehajtásának keretében össze kell hangolni az egyes országok között; ii. A költségvetési ösztönzőket idejében meg kell szüntetni. Amennyiben a Bizottság előrejelzései továbbra is azt mutatják, hogy a gazdaság egyre erőteljesebben élénkül, és a folyamat önfenntartóvá válik, valamennyi uniós tagállamban legkésőbb 2011-ben meg kell kezdeni a költségvetési konszolidációt. Figyelembe kell venni az egyes országok sajátos helyzetét, és számos országban korábban meg kell kezdeni a konszolidációt. iii. A kihívásokra tekintettel a költségvetési konszolidáció tervezett ütemét ambiciózusan kell megállapítani, és a legtöbb tagállamban strukturális értelemben jóval meg kell haladnia az évente a GDP 0,5 %-ában megjelölt referenciaértéket. iv. A költségvetési kilépést támogató jelentős politikák közé tartoznak a megerősített nemzeti költségvetési keretek, amelyekkel alátámasztható a konszolidációs stratégiák és a hosszú távú költségvetési fenntarthatóság elősegítését célzó intézkedések hitelessége, ahogy a Stabilitási és Növekedési Paktum hangsúlyozza. Emellett fokozni kell a strukturális reformok érdekében tett erőfeszítéseket a termelékenység növelése és a hosszú távú beruházások támogatása érdekében. A költségvetési exitstratégia elvei megjelentek a túlzott hiány esetén követendő eljárás keretében kiadott ajánlásokban, valamint a stabilitási és konvergenciaprogramokra vonatkozóan legutóbb elvégzett éves értékelésben is. A kiigazítás határideje és a szükséges strukturális erőfeszítés a tagállamok sajátos helyzetének figyelembevételével differenciáltan került megállapításra.

Az európai gazdaságélénkítési tervvel összefüggésben tett ösztönző intézkedések a pénzügyi ágazat stabilizálására irányuló intézkedésekkel együtt megakadályozták a gazdaság összeomlását és megteremtették az élénkülés alapját. A Bizottság szolgálatainak 2010. tavaszi és különösen a 2010. szeptemberi időközi előrejelzése megerősíti a fokozatos gazdasági élénkülésre vonatkozó kilátásokat a költségvetési ösztönzők visszavonásával összhangban.

A Tanács 2010. február 16-án az EUMSz. 126. cikkének (7) bekezdése alapján (módosított) ajánlásokat tett Litvániának és Romániának a túlzott hiány 2012 végéig történő megszüntetése céljából[1]. Ezek az ajánlások a Bizottság szolgálatainak 2009. őszi előrejelzésén és a költségvetési exitstratégia egyeztetett elvein alapultak. A Tanács az ajánlásokra választ jelentő intézkedések megtételének határidejéül 2010. augusztus 16-át tűzte ki.

Az 1467/97/EK rendeletnek[2] és a módosított magatartási kódexnek[3] megfelelően egy adott tagállam által tett intézkedéseket akkor kell eredményesnek tekinteni, ha a tagállam az EUMSz. 126. cikkének (7) bekezdése szerinti ajánlással összhangban járt el. A magatartási kódex megállapítja, hogy az intézkedések eredményességének értékelésénél mindenekelőtt azt kell figyelembe venni, hogy az érintett tagállam az egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélküli, ciklikusan kiigazított egyenlege tekintetében elérte-e a Tanács által eredetileg javasolt éves javulást. Ha a megfigyelt kiigazítás alacsonyabbnak bizonyul az ajánlottnál, ennek okait alaposan meg kell vizsgálni. Többéves kiigazítás esetén a magatartási kódex úgy rendelkezik, hogy az értékelésnek főként azokra az intézkedésekre kell összpontosítania, amelyeket a túlzott hiány megállapítását követő évben történő megfelelő költségvetési kiigazítás biztosítása érdekében tettek.

Mindezt figyelembe véve a Bizottság értékelte a Litvánia és Románia által a Tanács ajánlásaira[4] válaszul hozott intézkedéseket.

Különösen Románia esetében az éves szinten a GDP mintegy 5 %-át kitevő további költségvetési konszolidációs intézkedések végrehajtása hozzájárult ahhoz, hogy Románia elérje a multilaterális pénzügyi támogatás keretében egyeztetett 2010. évi államháztartási hiánycélt. A 2010. évi konszolidációs intézkedések jelentős áthúzódó hatásai és a kiadási oldalon tervezett további megtakarítások lehetővé teszik, hogy 2011-ben a hiány tovább, a GDP 5 %-a alá csökkenjen. A meghozott intézkedések fontos lépést jelentenek a fenntartható költségvetési pozíció és makrogazdasági stabilitás visszaállításához. Ugyanakkor jelentős kockázatok figyelhetők meg. Különösen a költségvetési konszolidációs intézkedések fenntartása lenne alapvető fontosságú, valamint az, hogy az intézkedések hatását ne oltsák ki más politikák. Ezen túlmenően hatóságoknak továbbra is folytatniuk kell a multilaterális pénzügyi támogatási program keretében elfogadott reformok szigorú végrehajtását.

Litvánia a 2010. évi költségvetésben tervezetteknek megfelelően jelentős költségvetési korrekciót hajtott végre, amely hozzávetőlegesen a GDP 3 %-át kitevő megtakarítást fog eredményezni. A hatóságok 2011-re vonatkozóan is számos intézkedést hoztak, és némileg részletezték a konszolidációs stratégiát, amely a túlzott hiány 2012-ig, a Tanács által ajánlott időpontig történő megszüntetéséhez szükséges. A következő években azonban további lényeges korrekcióra van szükség. A 2011. évi költségvetésnek további lényeges intézkedéseket kell tartalmaznia, hosszú távú és strukturális intézkedésekkel felváltva az ideiglenes jellegűeket. Amennyiben a gazdasági és költségvetési feltételek a korábban vártnál jobban alakulnak, fontos lenne a konszolidáció gyorsítása és a célok túlteljesítése. Üdvözlendő lenne a középtávú költségvetési keret végrehajthatóságának megerősítésére és a költségvetés-végrehajtás erősebb felügyeletére, valamint strukturális reformokra (különösen a társadalombiztosítási rendszer átalakítására) vonatkozó javaslatok benyújtása, és a hatóságok egyúttal felkérést kapnak, hogy fokozzák az erre irányul erőfeszítéseiket.

A fenti értékelés alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy jelenleg nincs szükség további lépésekre a túlzott hiány esetén követendő eljárásban.

2. Litvánia

2.1. A túlzott hiány esetén követendő eljárás és a legújabb ajánlások

A Tanács 2009. július 7-én az Európai Közösséget létrehozó szerződés (EKSz.) 104. cikkének (6) bekezdésével összhangban úgy határozott, hogy Litvániában túlzott hiány áll fenn. Az EUMSz. 126. cikke (7) bekezdése szerinti legújabb tanácsi ajánlást 2010. február 16-án fogadták el[5].

A Tanács azt ajánlotta Litvániának, hogy 2012-ig szüntesse meg a jelenleg fennálló túlzott hiányt. Litvánia hatóságainak középtávú intézkedésekkel hiteles és fenntartható módon a GDP 3 %-a alá kell csökkenteniük az államháztartási hiányt. Litvánia hatóságainak ezért: a) szigorúan végre kell hajtaniuk a 2010. évi költségvetésben tervezett korrekciós intézkedéseket és szükség esetén további intézkedéseket kell elfogadniuk az előirányzott konszolidáció eléréséhez; b) a 2010–2012 közötti időszakban legalább a GDP 2,25 %-ának megfelelő átlagos éves költségvetési erőfeszítést kell biztosítaniuk, főként az elsődleges folyó kiadások visszafogásával; c) a konjunkturális feltételek figyelembevételével meg kell határozniuk és el kell fogadniuk a túlzott hiány 2012-ig történő megszüntetéséhez szükséges további intézkedéseket, és a jelenleg vártnál kedvezőbb gazdasági vagy költségvetési feltételek esetén fel kell gyorsítaniuk a hiány csökkentését; e célból el kell fogadniuk és gyorsan végre kell hajtaniuk a tervezett, jelentős költségvetési megtakarításokat előirányzó strukturális reformokat.

Ezen túlmenően, a kiigazítás kockázatainak csökkentésére a litván hatóságoknak erősíteniük kell a középtávú költségvetési keretet – például a költségvetési irányítás és az átláthatóság fokozásával, továbbá a kötelező kiadási korlátok révén a költségvetési fegyelem szigorításával –, valamint javítaniuk kell a költségvetés végrehajtásának évközi nyomon követését. A középtávú költségvetési keretet előremutató elemek és a prociklikusság elkerülésére szolgáló mechanizmusok bevezetésével szükséges megerősíteni.

A Tanács a litván kormány számára az ajánlott költségvetési konszolidáció 2010-ben történő – a 2010. évi költségvetésnek megfelelő – végrehajtásához szükséges eredményes intézkedések megtételének, valamint a túlzott hiány megszüntetése irányába tett előrelépéshez szükséges konszolidációs stratégia meghatározásának határidejeként 2010. augusztus 16-át tűzte ki. A meghozott intézkedések vizsgálata figyelembe fogja venni a Bizottság szolgálatainak 2009. őszi előrejelzésében szereplő gazdasági kilátásokhoz képest bekövetkezett gazdasági fejleményeket.

2.2. A megtett intézkedések eredményességének értékelése

A Bizottság szolgálatainak 2010. tavaszi előrejelzése szerint a reálgazdaság tevékenységével kapcsolatos kilátások Litvánia esetében kedvezőbbek a 2010 decemberében, a tanácsi ajánlás időpontjában vártnál. A 2009-es mély, a GDP 14,8 %-os zuhanásával járó recesszió után a jelenlegi várakozások szerint a reál-GDP 2010-ben 0,6 %-kal csökken, 2011-ben pedig 3,2 %-kal növekszik, miközben 2009 őszén a Bizottság szolgálatai 3,9 %-os csökkenést, illetve 2,5 %-os növekedést prognosztizáltak. Litvánia gazdaságának várt fellendülését a közelmúltban megerősítették, az éves növekedés 2010 második negyedévében fordult pozitívba (+ 1,3 %).

2009-ben az igen súlyos gazdasági visszaesés miatt és a 2009 során elfogadott, a GDP 8 %-át kitevő jelentős konszolidációs intézkedések ellenére az államháztartási hiány elérte a GDP 8,9 %-át, amely még mindig jobb eredmény volt, mint a Bizottság szolgálatai és a hatóságok által 2009 őszén várt, GDP-arányosan 9,8 %-os hiány. Ez azzal magyarázható, hogy a kiadások GDP-hez viszonyított aránya majdnem 3 százalékponttal alacsonyabb volt, amelyet részben ellensúlyozott a vártnál 2 százalékponttal kisebb kiadási arány.

Ami a 2010. évet illeti, a hatóságok a tanácsi ajánlásnak megfelelően nagyrészt végrehajtották a 2010. évi költségvetésben tervezett hiánycsökkentési intézkedéseket. A 2010. évi költségvetés a GDP több mint 3 %-át kitevő jelentős megtakarítási csomagot tartalmazott, amelyet a hatóságok az év során végre is hajtottak. Ezáltal a terveknek megfelelően lényeges kiadáscsökkentést hajtottak végre, különösen a folyó állami kiadások terén (a GDP 1,7 %-a), amely magában foglalja a közszféra béreinek és a szociális juttatásoknak, köztük a nyugdíjak és anyasági ellátások csökkentését (a GDP 1,3 %-a). A bevételi oldalon a változtatások a 2009. szeptemberi héakulcs-emelésnek (a GDP 0,7 %-a), a társaságiadó-kulcs csökkentésének és egyes nem adójellegű bevételek növelésének teljes évre vonatkozó hatásaira korlátozódnak. Más, az uniós alapok nemzeti társfinanszírozásától függő kiadási tételek, például a kamatfizetés és a tőkekiadások a tervek szerint nőni fognak. A 2010-re tervezett hiánycélt a 2010. évi költségvetésben eredetileg tervezett 9,5 %-ról a 2010. februári konvergenciaprogramban a költségvetés által feltételezettnél jóval kedvezőbb gazdasági kilátásokat tükrözve a GDP 8,1 %-ára módosították. A Bizottság szolgálatainak 2010. tavaszi előrejelzése szerint a hiány ennél némileg nagyobb, a GDP 8,4 %-a lesz. A hivatalos céltól való eltérés nagyrészt a tavaszi előrejelzésben prognosztizált alacsonyabb nominális növekedésre vezethető vissza. Összességében a költségvetési eredmények a tervezettnél némileg jobbak és a litván hatóságok által a 2010. februári konvergenciaprogramban bejelentett költségvetési cél elérhetőnek tűnik.

A litván hatóságok által végrehajtott költségvetési erőfeszítés kiszámítását erőteljesen befolyásolják a litván gazdaság által a válság előtt elért gyors növekedést követően a potenciális növekedés nagymértékű kiigazításai. A standard módszerek szerint végzett legutóbbi becslések valószínűleg lényegesen alulbecsülik a jelenlegi kivételes körülmények mellett végrehajtott strukturális erőfeszítéseket, mivel ezek viszonylag kis mértékben szűkítik a 2010. évi kibocsátási rést, és nem tükrözik teljes mértékben a költségvetési összetevőknek e fölöttébb szélsőséges ciklusban megfigyelhető viselkedését. Ez egyben azt is jelenti, hogy az állami bevételek és kiadások folyamatos csökkenésének csak elenyésző része tudható be a ciklikus összetevőnek. A nominális költségvetési egyenleg 2010-re várt kismértékű javulását tekintve az említett hatások a strukturális egyenlegben 2010 során mindössze a GDP körülbelül 0,33 %-át teszik ki. A bevételek alakulására vonatkozó legfrissebb becslések azonban 2010-ben a GDP közel 2 %-át kitevő csökkenésre számítanak annak ellenére, hogy a kormány számos diszkrecionális bevételnövelő intézkedést hoz a visszaesés tompítására. A kormányzat ugyanakkor a munkanélküliséggel kapcsolatos kiadások ciklikus növekedése ellenére is sikeresen csökkentette az összkiadást. A fenti tényezők és a 2010. évi költségvetésben végrehajtott valamint jelenleg végrehajtás alatt álló konszolidációs intézkedések (felfelé irányuló megközelítés alkalmazásával) becsült költségvetési hatásai azt mutatják, hogy a 2010. évi strukturális erőfeszítés a Tanács ajánlásában szereplő, a (2010–2012 közötti átlagos) GDP 2,25 %-át kitevő értékhez közeli vagy azt meghaladó lesz.

A 2009-ben és 2010-ben végrehajtott jelentős mértékű költségvetési konszolidáció ellenére az elkövetkező években további lényeges korrekcióra van szükség a túlzott hiány 2012-ig történő megszüntetéséhez. Ezzel kapcsolatban a 2011. évi költségvetés fontos lépés a szükséges konszolidáció egy lényeges részének végrehajtásában. A hatóságok már számos, 2011-re vonatkozó intézkedést elfogadtak a 2011. évi költségvetés előkészítése előtt, azonban ezek zöme már meglévő intézkedések folytatása és több ideiglenes jellegű is található közöttük. A közalkalmazottak bérének 2009 óta többször végrehajtott csökkentését 2011-ben is folytatják mind az alapbér, mind a szorzók tekintetében, meghosszabbítva az előző évben elért, a GDP 0,5 %-át kitevő megtakarítás hatását, de kérdéses, hogy ez a jövőben a gazdasági feltételek javulásával is folytatódik-e. A nyugdíjalapok második pillérébe irányuló transzfer korábban csak a 2009–2010 közötti időszakra előirányzott csökkentését meghosszabbították a gazdasági helyzet javulásáig. Ez rövid távon a GDP mintegy 0,6 %-át kitevő megtakarításhoz vezet, de negatívan befolyásolja az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát, valamint ideiglenes intézkedésként nem járul hozzá a strukturális konszolidációhoz. A táppénz csökkentésének érvényességi idejét is meghosszabbították (a GDP 0,1 %-a). A korábbi években már meghozott intézkedések meghosszabbításán túlmenően bizonyos strukturális változtatások további költségvetési megtakarítást eredményezhetnek, mint például az anyasági ellátások 2011 júliusától bevezetett csökkentése. E változtatás 2011 során a GDP 0,35 %-ának, a további években pedig évente a GDP 0,7 %-ának megfelelő megtakarítást eredményez. Mivel az említett, a korábbi megszorítások hatályát meghosszabbító intézkedések hatásai – a nyugdíjalapok második pillérébe irányuló transzferek csökkentését kivéve – már szerepeltek a Bizottság szolgálatainak tavaszi előrejelzésében, a Bizottság 2011-es hiányra vonatkozó előrejelzéseit az eddig hozott intézkedések érdemben nem módosítják, és még mindig a GDP mintegy 1,67 %-ának megfelelő további intézkedésekre van szükség a 2011-ben elérni szükséges konszolidációhoz. Ezért a 2011. évi költségvetésnek további konszolidációs intézkedéseket kell tartalmaznia ahhoz, hogy a hiány a 2010. februári konvergenciaprogramban meghatározott célokkal és a tanácsi ajánlással összhangban a GDP 6 %-a alá csökkenjen.

Az ideiglenes intézkedések hosszabb távú strukturális intézkedésekkel való felváltása hozzájárulna a konszolidációs erőfeszítések megerősítéséhez, ezáltal is támogatva az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát. Figyelembe véve továbbá az elkövetkező évekre tervezett korrekciók jelentős mértékét, amennyiben a gazdasági és költségvetési feltételek a korábban vártnál jobban alakulnak, a kormányzat számára fontos lenne a konszolidáció gyorsítása és a célok túlteljesítése. A következő konvergenciaprogramnak tartalmaznia kell a 2012-ig szükséges konszolidációt alátámasztó költségvetési stratégia alapvető elemeit.

A 2010. februári konvergenciaprogram célja az, hogy a hiány 2012-re – a Tanács által a hiány kiigazításához kitűzött határidőre – fokozatosan a GDP 3 %-ára csökkenjen. A célok elérése érdekében ugyan tervezik a költségvetés bevételi és kiadási oldalán szükséges konszolidációs erőfeszítések számszerűsítését, de ezeket a Tanács ajánlásának megfelelően konkrét intézkedésekkel kell alátámasztani.

A Tanácsnak a középtávú költségvetési keret megerősítésére vonatkozó ajánlására reagálva a költségvetés-tervezési és végrehajtási keret reformjáról szóló stratégiai dokumentumot készítettek, amely jelenleg tárgyalási fázisban van és benyújtása 2010 őszén várható. A javaslat különösen a költségvetési folyamat átláthatóságának és figyelemmel kísérésének javítására vonatkozó intézkedéseket tartalmaz, például az állami költségvetés mutatóinak ESA 95 szerinti bemutatását és közzétételét. A költségvetési irányvonalra és fiskális ösztönzőkre vonatkozó mutatókat fognak bevezetni a költségvetés előkészítési folyamatába. A végrehajtás javítása érdekében a kibocsátási résre vonatkozó mutatókon alapuló anti-inflációs költségvetési politika kötelezettségének előírását javasolják. A tanácsi ajánlás következő években történő teljesítésének érdekében fokozni kell ezeknek az intézkedéseknek, különösen a költségvetés-végrehajtás figyelemmel kísérésének és a többéves költségvetési keretek megerősítésének végrehajtását.

Az ajánlásokkal összhangban Litvánia tovább halad előre a strukturális reformok végrehajtásában. A társadalombiztosítás reformjáról szóló vitaanyagot 2010 júniusában fogadták el, a reform végrehajtására két lépésben kerül sor. Az első lépés majdnem befejeződött és többek között a nyugdíjkorhatár 2012-től kezdődő fokozatos emelését tartalmazza az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának javítása érdekében. Erről az intézkedésről a parlament ősszel fog szavazni.

A litván hatóságok 2010. augusztus 27-én önkéntes bejelentést tettek a Tanács 2010. februári ajánlására válaszul tett intézkedésekről. A jelentés a 2010 során végrehajtott, a tervezett konszolidáció elérését lehetővé tevő intézkedésekre vonatkozott, körvonalazta a 2011. évi költségvetésben elfogadandó, előkészítés alatt levő intézkedéseket és megerősítette a hiány 2012-ig történő megszüntetéséhez szükséges további intézkedések meghozatala melletti elkötelezettséget. Az anyag továbbá a strukturális reformok és a középtávú költségvetési keret fejlesztése terén elért haladásról is tájékoztatott.

2.3. Következtetés

A jelenlegi információk alapján úgy tűnik, hogy a Litvánia által tett intézkedések megfelelő előrelépést jelentenek a túlzott hiánynak a Tanács által meghatározott határidőn belül történő kiigazítása felé. Litvánia a 2010. évi költségvetésben tervezetteknek megfelelően különösen jelentős költségvetési korrekciót hajtott végre 2010-ben, amely a GDP 3 %-át meghaladó megtakarítást fog eredményezni.

Mivel a következő években továbbra is lényeges korrekcióra van szükség ahhoz, hogy a hiány 2012-ig a GDP 3 %-a alá csökkenjen, további, a konszolidációt a későbbi években alátámasztó intézkedésekre lesz szükség. A litván hatóságok 2011-re vonatkozóan már számos intézkedést elfogadtak és némileg részletezték a konszolidációs stratégiát, amely a túlzott hiány 2012-ig, a Tanács által ajánlott időpontig történő megszüntetése irányába való előrelépéshez szükséges. Az ősszel elfogadandó 2011. évi költségvetésnek további jelentős és tartós intézkedéseket kell tartalmaznia ahhoz, hogy a konvergenciaprogramban jelzett költségvetési célokat elérjék. Az ideiglenes intézkedések hosszabb távú strukturális intézkedésekkel való felváltása hozzájárulna a konszolidációs erőfeszítések megerősítéséhez, ezáltal is támogatva az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát.

Mindezen túl a Tanács ajánlásával összhangban és figyelembe véve az elkövetkező évekre tervezett korrekciók jelentős mértékét, amennyiben a gazdasági és költségvetési feltételek a korábban vártnál jobban alakulnak, a kormányzat számára fontos lenne a konszolidáció gyorsítása és a célok túlteljesítése. A litván hatóságok megkezdték a középtávú költségvetési keret végrehajthatóságának megerősítésére és a költségvetés-végrehajtás erősebb felügyeletére irányuló munkát. A kormányzat – különösen a társadalombiztosítási rendszert érintő – strukturális reformokat is végrehajt, amelyek javítják az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát. Ezek örvendetes intézkedések és a hatóságok felkérést kapnak az erőfeszítések fokozására ezen a területen.

A fenti értékelés alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy jelenleg nincs szükség további lépésekre a Litvániára vonatkozó túlzott hiány esetén követendő eljárásban. A Bizottság a Szerződéssel és a Stabilitási és Növekedési Paktummal összhangban, és különösen az államháztartás sérülékeny helyzetét figyelembe véve, továbbra is szorosan nyomon követi Litvánia költségvetésének alakulását.

Kulcsfontosságú makrogazdasági és költségvetési előrejelzések összehasonlítása

2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |

Reál-GDP ( %-os változás) | BIZ | 9.8 | 2.8 | -15.0 | -0.6 | 3.2 | n.a. |

KP | n.a. | 2.8 | -15.0 | 1.6 | 3.2 | 1.2 |

Kibocsátási rés1 (a potenciális GDP %-ában) | BIZ | 10.1 | 9.0 | -8.2 | -8.6 | -6.4 | n.a. |

KP | n.a. | 8.8 | -7.7 | -5.9 | -2.9 | -1.7 |

Államháztartási egyenleg (a GDP %-ában) | BIZ | -1.0 | -3.3 | -8.9 | -8.4 | -8.5 | n.a. |

KP | n.a. | -3.2 | -9.1 | -8.1 | -5.8 | -3.0 |

Elsődleges egyenleg (a GDP %-ában) | BIZ | -0.3 | -2.6 | -7.9 | -6.8 | -6.6 | n.a. |

KP | n.a. | -2.6 | -7.8 | -6.2 | -3.6 | -0.6 |

Ciklikusan kiigazított egyenleg1 (a GDP %-ában) | BIZ | -3.7 | -5.7 | -6.7 | -6.1 | -6.8 | n.a. |

KP | n.a. | -5.6 | -7.0 | -6.5 | -5.0 | -2.6 |

Strukturális egyenleg2 (a GDP %-ában) | BIZ | -3.1 | -5.6 | -7.1 | -6.8 | -6.8 | n.a. |

KP | n.a. | -6.0 | -7.2 | -6.8 | -4.8 | -2.3 |

Bruttó államadósság (a GDP %-ában) | BIZ | 16.9 | 15.6 | 29.3 | 38.6 | 45.4 | n.a. |

KP | n.a. | 15.6 | 29.5 | 36.6 | 39.8 | 41.0 |

Megjegyzések: 1 Kibocsátási rések és ciklikus hatásoktól megtisztított egyenlegek a programok szerint, ahogy a Bizottság szolgálatai a programokban szereplő adatok alapján újraszámították. 2 Ciklikusan kiigazított egyenleg, az egyszeri és más átmeneti intézkedések nélkül. Forrás: A Bizottság szolgálatainak 2010. tavaszi előrejelzése (BIZ) és a konvergenciaprogram 2010. februári aktualizált változata (KP). |

3. Románia

3.1. A túlzott hiány esetén követendő eljárás és a legújabb ajánlások

A Tanács 2009. július 7-én – az EKSz. 104. cikkének (6) bekezdésével összhangban – határozatában megállapította, hogy Romániában túlzott hiány áll fenn. Az EUMSz. 126. cikke (7) bekezdése szerinti legújabb tanácsi ajánlást 2010. február 16-én fogadták el[6].

A Tanács azt ajánlotta Romániának, hogy 2012-ig szüntesse meg a jelenleg fennálló túlzott hiányt. A román hatóságoknak középtávú intézkedésekkel hiteles és fenntartható módon a GDP 3 %-a alá kell csökkenteniük az államháztartási hiányt. Ezért Romániának különösen: a) a költségvetési törvényben tervezetteknek megfelelően 2010-ben végre kell hajtania a költségvetési intézkedéseket és 2011-ben, valamint 2012-ben folytatnia kell a konszolidációt; b) a 2010-2012 közötti időszak során évente átlagosan a GDP 1,75 %-ának megfelelő költségvetési erőfeszítést kell biztosítania; c) a konjunkturális feltételek figyelembevételével meg kell határoznia a túlzott hiány 2012-ig történő megszüntetéséhez szükséges intézkedéseket, és a jelenleg vártnál kedvezőbb gazdasági vagy költségvetési feltételek esetén fel kell gyorsítania a hiány csökkentését;

A kiigazítás kockázatainak csökkentése céljából a Tanács ajánlása szerint a román hatóságoknak folytatniuk kell a költségvetési irányítás javítására irányuló, a multilaterális pénzügyi támogatási program keretében egyeztetett intézkedések végrehajtását. A Tanács véleménye szerint a költségvetési felelősségről szóló törvény elfogadása és végrehajtása nagymértékben erősítené az államháztartás hitelességét és kiszámíthatóságát, többek között a költségvetési tanács létrehozása, a kötelező középtávú költségvetési keret bevezetése, reálisabb bevételi előrejelzések biztosítása és a költségvetés év közbeni módosítására vonatkozó korlátok meghatározása révén. A Tanácsa ajánlása szerint Romániának el kell fogadnia és végre kell hajtania a tervezett nyugdíjreformot, ami a megfelelő helyettesítési ráták megóvása mellett javítani fogja az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát.

A Tanács Románia számára a költségvetési konszolidációs intézkedések 2010-ben történő – a 2010. évi költségvetésnek megfelelő – végrehajtására irányuló eredményes intézkedések megtételének, valamint a túlzott hiány megszüntetése irányába tett előrelépéshez szükséges konszolidációs stratégia körvonalazásának határidejeként 2010. augusztus 16-át tűzte ki. A meghozott intézkedések vizsgálata figyelembe fogja venni a Bizottság szolgálatainak 2009. őszi előrejelzésében szereplő gazdasági kilátásokhoz képest kialakult fejleményeket.

3.2. A megtett intézkedések eredményességének értékelése

A Bizottság szolgálatai 2010 júliusában a Romániának nyújtott multilaterális (EU/IMF/VB) pénzügyi támogatáshoz kapcsolódó program végrehajtása keretében aktualizálták makrogazdasági előrejelzésüket. Az új előrejelzés az idei évre a reál-GDP 1,9 %-os csökkenésével számol, ami lényeges lefelé módosítás a Bizottság szolgálatainak 2009. őszi előrejelzésében szereplő 0,5 %-os GDP-növekedéshez és az EUMSz. 126. cikkének (7) bekezdése szerinti, 2010. februári tanácsi ajánlás közzétételének idején várt 1,3 %-os növekedéshez képest. A vártál rosszabb gazdasági feltételek a régióban 2010 első két negyedévében bekövetkezett pénzügyi zavarok negatív hatásait, a tavaszi észak-romániai áradásokat és a kormány által 2010 júliusában végrehajtott további költségvetési konszolidációs intézkedéseknek a keresletre várhatóan gyakorolt rövid távú hatásait tükrözik. 2010 júliusában a Bizottság szolgálatai a 2011-re vonatkozó növekedési előrejelzést is 1,5 %-ra lefelé módosították az EUMSz. 126. cikkének (7) bekezdése szerinti ajánlásban várt 2,6 %-hoz képest.

A 2010. évi költségvetési törvényben található költségvetési konszolidációs intézkedéseket a terv szerint végrehajtották. Ezek az intézkedések azonban nem eredményezték a várt megtakarítást és a gazdasági helyzet romlásával a költségvetési helyzet is tovább romlott. A multilaterális pénzügyi támogatással kapcsolatban tett 2010. májusi látogatás során úgy tűnt, hogy változatlan politika mellett a 2010-re vonatkozó, a GDP 6,4 %-át kitevő költségvetési hiányt jelentősen (GDP-arányosan körülbelül 3 százalékponttal) túllépik , főként a bevételek számottevő elmaradása miatt. A 2010. évi költségvetési hiánycélt felfelé korrigálva a GDP 7,3 %-ára növelték. A felülvizsgált cél eléréséhez a hatóságok további konszolidációs intézkedéseket tettek, többek között 25 %-kal csökkentették a közszféra béreit, 15 %-kal csökkentették a – nyugdíjakon kívüli – szociális kiadásokat, valamint a 19 %-ról 24 %-ra növelték a legjelentősebb héakulcsot. Mindezeken túlmenően a hatóságok úgy döntöttek, hogy 10 %-kal csökkentik az áruk és szolgáltatások beszerzésére fordított kiadásaikat és a korkedvezményes nyugdíjazást 2010. június 1-től befagyasztották a nyugdíjreform 2011. január 1-jén történő hatálybalépéséig. Kiszélesítették a társadalombiztosítási járulék és a személyi jövedelemadó alapját, valamint az árbevételen alapuló adót vetettek ki a gyógyászati termékek gyártóira és forgalmazóira. A 2010 első felében végrehajtott 25 000 fős elbocsátáson túlmenően a hatóságok elkötelezték magukat a munkaerő következő hónapokban történő további leépítése mellett. A 2010. februári tanácsi ajánlás közzététele óta elfogadott konszolidációs intézkedések évente körülbelül a GDP 5 %-át teszik ki, és ezzel – további szigorú költségvetési végrehajtást feltételezve – az ország el tudja érni a felülvizsgált 2010. évi hiánycélt.

A hatóságok célja, hogy az államháztartási hiányt a GDP 5 %-a alá szorítsák 2011-ben. Feltételezve, hogy a 2010-ben végrehajtott pénzügyi megszorító csomagot továbbra is végrehajtják, a 2010. évi költségvetési konszolidációs intézkedések áthúzódó (a GDP mintegy 2,5 %-át kitevő) hatása és a kiadási oldalon tervezett további megtakarítások (2011-ben a hatóságok a szociális támogatási rendszer reformját, az energiatámogatások csökkentését, a nyugdíjak nominálértékének befagyasztását és a közalkalmazottak számának további csökkentését tervezik) – szigorú költségvetési végrehajtás mellett – elegendően lehetnek a cél teljesítéséhez. Összességében, változatlan politika mellett a hatóságok által elfogadott és tervezett konszolidációs intézkedések 2010-ben és 2011-ben a Tanács ajánlásában szereplő 1,75 %-os átlagot meghaladva a GDP mintegy 3 %-át kitevő mértékben javítják a strukturális egyenleget.

A hatóságok 2011–2013 közötti időszakra vonatkozó középtávú költségvetési stratégiája 2012-re vonatkozóan a tanácsi ajánlással összhangban a GDP 3 %-ára rúgó hiányt tűz ki célul. Ez a célkitűzés elérhető amennyiben a 2010–11. évekre vonatkozó költségvetési konszolidációs csomagot teljes mértékben végrehajtják és 2012 során mérsékelten visszafogják a kiadásokat. Az említett feltételezések mellett a GDP mintegy 1 %-ának megfelelő – a strukturális egyenleg javulásában mért – költségvetési erőfeszítésre lesz szükség 2012-ben ahhoz, hogy az államháztartási hiányt a GDP 3 %-ára csökkentsék.

A költségvetés konszolidációjával párhuzamosan Románia haladást ért el a strukturális reformok végrehajtása terén. A parlament 2010. március 30-án fogadta el a költségvetési felelősségről szóló törvényt. Költségvetési tanácsot hoztak létre, amely már jelenleg is működik és a nyár folyamán vizsgálta meg a 2011–13 közötti időszakra vonatkozó középtávú költségvetési stratégiát. A kormány elfogadta a nyugdíjreform tervezetét, és azt a parlament várhatóan szeptember közepéig fogja jóváhagyni. A reform a szociális minimumellátás fenntartása mellett erőteljesen javítani fogja a költségvetés hosszú távú fenntarthatóságát. Ezenkívül haladást értek el a közszféra bérreformja terén is, de további fontos végrehajtási jogszabályok elfogadására van szükség.

Végezetül pedig a hatóságok kiemelt fontossággal kezelik az uniós alapok lehívását a kivételesen alacsony (körülbelül 1,5 %-os) felhasználási arány javítása érdekében. Intézkedéseket tettek a megfelelő igazgatási struktúrák adminisztratív kapacitásának megerősítése, az igazgatási eljárások áramvonalasítása, a közbeszerzések hatékonyságának javítása, valamint a beruházások speciális garanciaeszközökön keresztüli társfinanszírozásához való hozzáférés megkönnyítése érdekében. Ezeknek az intézkedéseknek az eredményességéről azonban még meg kell bizonyosodni.

3.3. Következtetés

A jelenlegi információk alapján úgy tűnik, hogy a Románia által tett intézkedések megfelelő előrelépést jelentenek a túlzott hiánynak a Tanács által meghatározott határidőn belül történő kiigazítása felé.

Különösen az éves szinten a GDP mintegy 5 %-át kitevő további költségvetési konszolidációs intézkedések végrehajtása (25 %-kal csökkentették a közszféra béreit, 15 %-kal csökkentették a – nyugdíjakon kívüli – szociális kiadásokat, valamint a 19 %-ról 24 %-ra növelték a legjelentősebb héakulcsot) járult hozzá ahhoz, hogy Románia elérje a multilaterális pénzügyi támogatás keretében egyeztetett – a GDP 7,3 %-ának megfelelő – 2010. évi államháztartási hiánycélt. A 2010. évi költségvetési konszolidációs intézkedések jelentős áthúzódó hatásai és a kiadási oldalon tervezett további megtakarítások lehetővé teszik, hogy 2011-ben a hiány tovább, a GDP 5 %-a alá csökkenjen. Ezen túlmenően Románia továbbra is elkötelezett arra, hogy a hiányt 2012-ig a GDP 3 %-a alá csökkentik, és ez a cél elérhetőnek tűnik.

A Románia által a tanácsi ajánlásnak megfelelően meghozott intézkedések fontos lépést jelentenek a fenntartható költségvetési pozíció és makrogazdasági stabilitás visszaállításához. Ugyanakkor jelentős kockázatok is fennállnak. Különösen az lenne alapvető fontosságú, hogy fenntartsák a költségvetési konszolidációs intézkedéseket, valamint hogy azok hatását ne oltsák ki más politikák. Ezen túlmenően hatóságoknak továbbra is folytatniuk kell a multilaterális pénzügyi támogatási program keretében egyeztetett reformok szigorú végrehajtását. Kerülendők a költséges új politikai kezdeményezésekkel kapcsolatos nyilatkozatok és a konszolidációs csomag módosításai. Ezek bizonytalanságot idéznének elő akkor, amikor Romániának a politikai kiszámíthatóságról kellene meggyőznie a befektetőket.

A fenti értékelés alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy jelenleg nincs szükség további lépésekre a Romániára vonatkozó túlzott hiány esetén követendő eljárásban. A Bizottság a Szerződéssel és a Stabilitási és Növekedési Paktummal összhangban, és különösen az államháztartás sérülékeny helyzetét figyelembe véve, továbbra is szorosan nyomon követi Románia költségvetésének alakulását.

Kulcsfontosságú makrogazdasági és költségvetési előrejelzések összehasonlítása

[1] Valamennyi korábbi és jelenleg zajló túlzotthiány-eljárás áttekintése megtalálható az alábbi weboldalon:http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm

[2] HL L 209., 1997.8.2., 6. o.

[3] „A Stabilitási és Növekedési Paktum végrehajtásának részletes leírása, valamint iránymutatások a stabilitási és konvergenciaprogramok tartalmára és formájára vonatkozóan”, amelyet az Ecofin Tanács 2010. szeptember 7-én hagyott jóvá. A dokumentum az alábbi weboldalon olvasható:http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/legal_texts/index_en.htm.

[4] Málta esetében, amely 2010. február 16-án szintén kapott az EUMSz. 126. cikkének (7) bekezdése szerinti ajánlást, az értékelést elhalasztották a túlzott hiány 2011-ig történő megszüntetése céljából kiadott tanácsi ajánlás figyelembevételével elkészített 2011. évi költségvetés előterjesztéséig.

[5] A Litvániára vonatkozó, a túlzott hiány esetén követendő eljáráshoz kapcsolódó dokumentumok a következő weboldalon találhatók:http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm.

[6] A Romániában fennálló túlzott hiányra vonatkozó eljárással kapcsolatos valamennyi dokumentum megtalálható a következő weboldalon:http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm.