Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (2014–2020) /* COM/2011/0608 végleges - 2011/0269 (COD) */





{SEC(2011)1130 final} {SEC(2011)1131 final} INDOKOLÁS 1. A JAVASLAT HÁTTERE · Háttér-információk A Bizottság „Az Európa 2020 stratégia költségvetése” című közleményében[1] hangsúlyozta, hogy számos olyan kihívás hatékony kezelésére van szükség, amelyek súlyos veszélyt jelentenek a társadalmi kohézióra és a versenyképességre nézve. E legsürgetőbb kihívások főként a következők: a készségszintek hiányosságai, az aktív munkaerő-piaci szakpolitika és az oktatási rendszerek alulteljesítése, a marginalizálódott csoportok társadalmi kirekesztése és a munkaerő alacsony mobilitása. Ezzel összefüggésben elismerik annak szükségességét, hogy a 2014–2020 közötti időszakra szóló többéves pénzügyi keret időtartama alatt specifikus, egyszeri támogatásban részesüljenek azok a munkavállalók, akiknek elbocsátását a termelés és a kereskedelem fokozódó globalizálódása miatt bekövetkező fő strukturális változások idézték elő. A 2007–2013 közötti programozási időszakhoz hasonlóan ezt a specifikus támogatást az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapon (EGAA) keresztül kell nyújtani, amely a többéves pénzügyi keretben nem szereplő öt speciális eszköz egyike, így igénybevétele nem érinti a többéves pénzügyi keret felső kiadási korlátját. Ugyanebben a közleményben a Bizottság jelezte, hogy az EGAA révén az Uniónak segítséget kell nyújtania azon tömeges elbocsátások esetén is, amelyeket valamely előre nem látott válság miatt a helyi, regionális vagy nemzeti gazdaság komoly zavara idéz elő. Az EGAA hatályát tovább bővítik, hogy átmeneti támogatást nyújtsanak olyan mezőgazdasági termelők számára, akik az Unió által megkötött, a mezőgazdasági termékeket érintő kereskedelmi megállapodások eredményeként kialakult új piaci helyzethez kénytelenek alkalmazkodni. · A javaslat okai és céljai Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapot (EGAA) eredetileg a 2007–2013 közötti programozási időszakra hozták létre az 1927/2006/EK rendelettel[2], hogy olyan eszközt biztosítsanak az Unió számára, amellyel szolidaritását fejezheti ki, illetve támogatást nyújthat azoknak a munkavállalóknak, akik a globalizálódás miatt a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változások következtében kerültek elbocsátásra, ha ezek az elbocsátások erősen negatív hatással voltak a regionális vagy helyi gazdaságra. Az aktív munkaerő-piaci intézkedések társfinanszírozásával az EGAA célja az, hogy megkönnyítse a komoly gazdasági zavarok által sújtott területek, ágazatok, körzetek vagy munkaerő-piaci térségek munkavállalóinak újbóli beilleszkedését. A 2008. évi pénzügyi és gazdasági válság kialakulásának mértékére és gyorsaságára tekintettel a Bizottság Az európai gazdasági fellendülés tervében[3] tervbe vette az 1927/2006/EK rendelet felülvizsgálatát. Az EGAA végrehajtásának első évein alapuló néhány állandó változás mellett e felülvizsgálat[4] fő célja az EGAA hatályának 2009. május 1-jétől 2011. december 30-ig tartó meghosszabbítása volt annak érdekében, hogy az Unió kifejezze szolidaritását és támogatást nyújtson azoknak a munkavállalóknak, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat, valamint az EGAA-ból származó társfinanszírozás mértékét 50 %-ról 65 %-ra emelje, így csökkentve a tagállamok terheit. Figyelembe véve a jelenlegi gazdasági helyzetet és a fiskális konszolidáció szükségességét, a Bizottság javasolta[5] a válság miatti átmeneti eltérés 2013. december 31-ig, tehát az 1927/2006/EK rendelet végrehajtási időszakának végéig való meghosszabbítását. E javaslat – mely az EGAA hatályát a mezőgazdasági termelőkre is kiterjeszti – fő célkitűzése, hogy a 2014–2020 közötti időszakra szóló többéves pénzügyi keretben meghatározott alapelveknek megfelelően az EGAA a következő programozási időszakban is folytassa működését. Az 1927/2006/EK rendelet fő céljának megfelelően a javaslat arra irányul, hogy az Európa 2020 stratégia célkitűzéseivel összhangban kifejezze az Unió szolidaritását a kivételes helyzetek által érintett, elbocsátott munkavállalókkal, valamint támogatást nyújtson a munkaerőpiacra való gyors újbóli beilleszkedésükhöz. Konkrétan, az EGAA olyan esetekben nyújt majd támogatást, ahol a munkavállalók a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változások következtében kerültek elbocsátásra, az 1927/2006/EK rendelet 1. cikkében foglaltak szerint az EGAA eredeti hatályának megfelelően. Az EGAA-t olyan esetekben is igénybe lehet majd venni, amelyeknél előre nem látott válságok a helyi, regionális vagy nemzeti gazdaság komoly zavarát idézik elő. Ilyen előre nem látott válság lehet például a jelentős kereskedelmi partnerek gazdaságának recessziója, a pénzügyi rendszer 2008. évihez hasonló összeomlása, az energiaellátással, illetve az alapvető árucikkek ellátásával kapcsolatos súlyos problémák, természeti katasztrófa stb. Az EGAA a mezőgazdasági termelőknek is támogatást tud majd nyújtani az olyan új piaci helyzetekhez való alkalmazkodásban, amelyek kereskedelmi megállapodások, például az Unió által megkötött, mezőgazdasági termékekre vonatkozó megállapodások miatt alakulnak ki. Ilyen lehetséges jövőbeli kereskedelmi megállapodás például a Mercosur-országokkal, illetve a Kereskedelmi Világszervezettel összefüggésben a dohai fejlesztési menetrend keretében kötendő megállapodás, amelyekről jelenleg zajlanak a tárgyalások. Annak biztosítása érdekében, hogy az EGAA érvényes európai szintű eszköz maradjon, a munkavállalók számára az EGAA-ból nyújtandó támogatásra akkor lehet kérelmet benyújtani, amikor az elbocsátások száma elér egy minimális küszöböt. Az 1927/2006/EK rendelet alkalmazásával kapcsolatos tapasztalatok azt mutatták, hogy egy adott referencia-időszakon belül 500 fős elbocsátási küszöbérték fogadható el, figyelembe véve különösen azt, hogy kisebb munkaerő-piacokon vagy kivételes helyzetekben alacsonyabb számú elbocsátás esetén is benyújtható kérelem. A mezőgazdasági ágazat vonatkozásában az EGAA-ra irányuló kérelem alapját más tényezők jelentenék. A Bizottság szolgálatai által a kereskedelmi tárgyalások kapcsán végzett elemzésben előzetes információkat közölnek azokról az ágazatokról, illetve termékekről, amelyeket valószínűleg érinteni fog a kereskedelmi megállapodások közvetlen eredményeként megjelenő megnövekedett behozatal. A kereskedelmi megállapodás parafálását követően a Bizottság szolgálatai folytatják azon ágazatok, illetve termékek ellenőrzését, amelyeknél várható az uniós behozatal jelentős emelkedése és az árak nagymértékű csökkenése, és értékelni fogják az ágazati jövedelemre gyakorolt valószínű hatást. A Bizottság ennek alapján megnevezi azokat a mezőgazdasági ágazatokat, illetve termékeket, valamint adott esetben régiókat, amelyek jogosulttá válhatnak az EGAA-ból nyújtandó támogatásra. A tagállamok kérelmet nyújthatnak be az EGAA-ból való hozzájárulásra, feltéve, hogy igazolni tudják a következőket: a támogatható ágazatok a kereskedelemhez kapcsolódó jelentős veszteségeket szenvedtek el, az ezekben az ágazatokban tevékenykedő mezőgazdasági termelőkre ez hatással van, valamint az érintett mezőgazdasági termelőket azonosították és megcélozták. Annak biztosítására, hogy munkaszerződésüktől vagy jogviszonyuktól függetlenül a munkavállalók számára elérhető az EGAA-ból származó támogatás, a munkavállaló fogalmát kiterjesztik, hogy ne csak az 1927/2006/EK rendeletben szereplő, határozatlan időtartamú munkaviszonyt létesítő szerződéssel rendelkező munkavállalókat foglalja magában, hanem a határozott idejű szerződéssel rendelkező munkavállalókat, a kölcsönzött munkavállalókat, a mikro-, kis- és közepes méretű vállalkozások tulajdonos-ügyvezetőit, valamint az önálló vállalkozókat (beleértve a mezőgazdasági termelőket) is. Mivel az EGAA-ból nyújtandó támogatáshoz való hozzájutás feltétele, hogy a munkavállalókat el kell bocsátani, illetve a mezőgazdasági termelők esetében az, hogy tevékenységüknek a vonatkozó kereskedelmi megállapodás által érintett részét átalakítják, a javaslat külön rendelkezéseket tartalmaz arra nézve, hogy hogyan kell számolni az elbocsátást az egyes munkavállalók esetében. Az EGAA az Európa 2020 stratégia növekedéssel és foglalkoztatással kapcsolatos célkitűzéseinek megvalósításához hivatott hozzájárulni. Az EGAA ezért olyan munkaerő-piaci intézkedésekre összpontosul, amelyek célja, hogy az elbocsátott munkavállalók biztos munkahelyek révén gyorsan újra beilleszkedjenek. Az 1927/2006/EK rendelethez hasonlóan ez a javaslat az EGAA-ból aktív munkaerő-piaci intézkedéscsomagra nyújtandó pénzügyi hozzájárulásról rendelkezik. Passzív intézkedések azonban nem finanszírozhatóak belőle, mivel ezek nem összeegyeztethetőek az Európa 2020 stratégia növekedési és foglalkoztatási célkitűzéseivel. Támogatásokat csak akkor lehet nyújtani, ha ösztönzik az elbocsátott munkavállalók aktív munkaerő-piaci intézkedésekben való részvételét. A valóban aktív munkaerő-piaci intézkedések és az aktivált támogatások közti ésszerű egyensúly biztosítása érdekében a támogatások mértéke az összehangolt aktív munkaerő-piaci intézkedéscsomagban korlátozott. A mezőgazdasági termelők vonatkozásában – a velük egy háztartásba tartozó valamennyi, a vállalkozásban tevékenységet végző tagjával együtt – az intézkedések a megfelelő képzésre és a készségek megszerzésére, valamint tevékenységeik átalakítását elősegítő tanácsadói szolgáltatások felhasználására összpontosulnak, ideértve új tevékenységek folytatását is a mezőgazdasági ágazaton belül, illetve azon kívül, továbbá tevékenységeik megváltoztatásához vagy átalakításához szükséges kezdeti beruházások korlátozott mértékű támogatását, hogy segítsék őket strukturális versenyképességük erősítésében és megélhetésük biztosításában. Támogatás nyújtható továbbá együttműködési tevékenységekre is azzal a céllal, hogy különösen a mezőgazdasági kistermelők számára új piaci lehetőségeket teremtsenek. Az EGAA azon előre nem látható és sürgős jellegű körülmények miatt nem képezi a többéves pénzügyi keret részét, amelyek alkalmazását szükségessé teszik. A döntéshozatali folyamat hossza és eljárási követelményei miatt hatékonysága azonban nem megfelelő. Az EGAA-val kapcsolatban álló valamennyi fél közös érdeke, hogy az abból való támogatásra benyújtott kérelem és a kifizetés időpontja között eltelt idő a lehető legrövidebb legyen, valamint hogy az eljárások egyszerűsödjenek: a tagállamoknak törekedniük kell arra, hogy amint teljesítik a vonatkozó követelményeket, azonnal nyújtsanak be hiánytalan kérelmet; a Bizottságnak a hiánytalan kérelem benyújtását követően rövid időn belül értékelnie kell a kérelmet és dönteni kell a támogathatóságról, a költségvetési hatóságnak pedig haladéktalanul meg kell hoznia az EGAA-ból való finanszírozásra vonatkozó döntését. Az év elején felmerülő igények fedezése érdekében a Bizottság az éves költségvetési eljárás keretében továbbra is javaslatot tesz majd arra, hogy az érintett költségvetési tételen rendelkezésre álljon egy minimális összeg kifizetési előirányzatokban. Mivel az EGAA-ból származó támogatás vonatkozásában felmerülő igények előre nem láthatóak, az éves maximális összeg egy részét minden évben fenn kell tartani a szeptember 1-jét követően pénzügyi hozzájárulásban részesülő kérelmekre. Amennyiben az EGAA-ból származó támogatás vonatkozásában felmerült igények meghaladják a fennmaradó rendelkezésre álló összeget, a Bizottság javaslatában figyelembe veszi majd a többéves pénzügyi keret időtartama alatt a mezőgazdasági ágazat támogatására meghatározott arányt. Az EGAA-ból nyújtandó támogatás a tagállamok erőfeszítéseit egészítik ki nemzeti, regionális és helyi szinten. A hatékony és eredményes pénzgazdálkodáshoz kapcsolódó okok miatt az EGAA nem léphet olyan intézkedések helyébe, amelyeket már finanszíroznak uniós alapokból és a többéves pénzügyi keretben szereplő programokból. Az EGAA-ból nyújtandó pénzügyi hozzájárulás olyan intézkedések helyébe sem léphet, amelyek a nemzeti jogszabályok vagy kollektív megállapodás értelmében a munkaerőt elbocsátó vállalkozás feladatkörébe tartoznak. A javaslatban szereplő költségvetési eljárás az intézményközi megállapodástervezet[6] 13. pontját követi. Az eljárást lehetőség szerint lerövidítik és egyszerűsítik. Figyelembe véve, hogy az EGAA-ból társfinanszírozott intézkedéseket a tagállamokkal megosztott irányítással hajtják végre, a pénzügyi hozzájárulás kifizetési mechanizmusa továbbra is összhangban lesz azokkal, amelyeket az uniós költségvetés ezen irányítási módjára alkalmaznak. A finanszírozási megállapodásoknak ugyanakkor tükrözniük kell a tagállamok által végrehajtandó tevékenységek hatáskörét a benyújtott kérelmeiknek megfelelően. A társfinanszírozási arányt modulálják: normaként a csomaghoz és végrehajtásának költségeihez 50 %-os hozzájárulást nyújtanak, azzal a lehetőséggel, hogy ez az arány 65 %-ra emelhető az azon tagállamok által benyújtott kérelmek esetében, amelyek területén a strukturális alapok „Konvergencia” célkitűzése értelmében legalább egy NUTS II szintű régió jogosult támogatásra. E moduláció célja, hogy az Unió ezen országok és régiók munkavállalóival vállalt szolidaritását ne akadályozza a tagállami társfinanszírozási források hiánya, amint azt a strukturális alapoknál meghatározott magasabb társfinanszírozási arányok már figyelembe veszik. Ilyen kérelmek értékelésekor a Bizottság dönt majd arról, hogy a tagállam által javasolt egyedi esetben indokolt-e a magasabb társfinanszírozási arány. A 2014–2020 közötti időszak egyik kulcsfontosságú üzenete, hogy az uniós szintű kiadások eredményközpontúak legyenek, ezáltal biztosítva, hogy a kiadások eredménye és hatása előreviszi az Európa 2020 stratégia végrehajtását és céljainak megvalósítását. Az EGAA-hoz kapcsolódó kiadások vonatkozásában a többéves pénzügyi keret azt a célt tűzi ki, hogy 12 hónap után az EGAA révén támogatott munkavállalók legalább 50 %-a új és biztos munkahelyet találjon. Annak érdekében, hogy a Bizottság nyomon követhesse, vajon a tagállamok sikeres erőfeszítéseket tesznek-e e cél felé, a tagállamok 15 hónap elteltével időközi jelentést nyújtanak be az EGAA-ból származó támogatás felhasználásáról. Ugyanezen eredményközpontú megközelítés alapján a javaslat arról rendelkezik, hogy a tagállamok – a Bizottság jóváhagyásától függően – módosíthatják a tervezett aktív munkaerő-piaci szakpolitikai intézkedéseket, amennyiben a 24 hónapos végrehajtási időszak alatt más intézkedések megfelelőbbek lennének és magasabb újrabeilleszkedési arány elérését tennék lehetővé. · Meglévő rendelkezések a javaslat által érintett területen A többéves pénzügyi keretről szóló közleményben[7] jelzettek alapján az Európai Szociális Alapot (ESZA) és az Európai Regionális Fejlesztési Alapot (ERFA) magukban foglaló strukturális alapok gazdasági, társadalmi és területi kohéziós jellegű strukturális intézkedések finanszírozásáról rendelkeznek. E finanszírozás az Európa 2020 stratégia fő prioritásaira összpontosul majd, így például a foglalkoztatás előmozdítására, a készségekbe történő befektetésre, az oktatásra és az egész életen át tartó tanulásra, a társadalmi befogadásra és a szegénység elleni küzdelemre, valamint az intézményi kapacitások és a közigazgatás hatékonyságának fokozására. Az ESZA és az ERFA egyaránt az olyan stratégiai és hosszú távú célokat támogató többéves programokból áll, mint például a szerkezeti változásokra való felkészülés és azok kezelése. Ezzel szemben az EGAA-t azért hozták létre, hogy kivételes helyzetekben és a többéves programozáson kívül nyújtson támogatást. Ugyanez a közlemény azt is tartalmazza, hogy a Közös Agrárpolitika (KAP) megtartja jelenlegi, kétpilléres szerkezetét, továbbra is közvetlen támogatást nyújt a mezőgazdasági termelőknek, valamint támogatja a piaci intézkedéseket, amelyeket teljes mértékben az uniós költségvetésből finanszíroznak. A KAP II. pillére továbbra is konkrét környezeti közjavak előállítását, a mezőgazdasági és az erdészeti ágazat versenyképességének javítását, valamint a gazdasági tevékenység diverzifikálásának és a vidéki területek életszínvonalának előmozdítását szolgálja, különösen az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtott támogatások keretében. A strukturális alapokhoz hasonlóan az EMVA is a stratégiai és hosszú távú célokat támogató többéves programokból áll. Az EGAA viszont azért hozták létre, hogy kivételes helyzetek miatt és a többéves programozáson kívül az uniós szolidaritás kifejezéseképpen időben korlátozott támogatást nyújtsanak az elbocsátott munkavállalóknak, valamint az olyan mezőgazdasági termelőknek, akik kénytelenek voltak korábbi mezőgazdasági tevékenységüket megváltoztatni vagy átalakítani. Az Unió gazdasági, társadalmi és területi kohézióját szolgáló eszközök eredményes használatának elősegítése érdekében az eszköz megválasztása annak értékelésén alapul majd, hogy az elbocsátásokat strukturális tényezők vagy a rendeletben meghatározott tényezők miatt kialakult foglalkoztatási helyzet átmeneti romlása okozta-e. · Összhang az Unió egyéb célkitűzéseivel és szakpolitikáival Az EGAA hozzájárul az Európa 2020 stratégia célkitűzéseihez, amely lehetővé teszi, hogy az Unió megerősödve kerüljön ki a válságból, és gazdaságát elindítsa az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés útján, amelyet magas szintű foglalkoztatottság, termelékenység és társadalmi kohézió jellemez. A Bizottság „Európa 2020 – Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című közleménye[8] szerint az EGAA egyértelmű szerepe az „Iparpolitika a globalizáció korában” című kiemelt kezdeményezés keretébe tartozik, különösen abból a célból, hogy a készségeket gyorsan átcsoportosítsák a gyorsan növekvő ágazatokba és piacokra. · Az alapvető jogokra gyakorolt hatás A javaslatnak nincs az alapvető emberi jogokra gyakorolt hatása. 2. AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓ EREDMÉNYEI; HATÁSVIZSGÁLAT · Konzultáció az érdekeltekkel Az EGAA jövőjének megvitatása érdekében az érdekelt felek számára két konferenciát tartottak 2011. január 25–26-án[9] és 2011. március 8-án[10]. Az EGAA elfogadottságának felmérése érdekében[11] a tagállamok szakértőinek két, az EGAA jövőjére vonatkozó kérdőívet küldtek 2010. augusztus 26-án és 2010. október 12-én, az európai szociális partnerszervezeteknek pedig egy kérdőívet 2011. február 2-án. Huszonöt tagállam töltötte ki a kérdőíveket; ugyanakkor viszonylag kevés szociális partnerszervezet válaszolt, de a konferenciákon aktívan részt vettek. A tagállami szakértőkkel további konzultációkat folytattak a 2010. szeptember 29–30-án Portóban[12], valamint a 2011. március 9-én Brüsszelben[13] megrendezett szakértői találkozó keretében. E konzultációk során elsöprő támogatottságot élvezett a válság miatti nagymértékű leépítések esetén alkalmazandó gyors intervenciós eszköz. Mindamellett az összes résztvevő súlyosan bírálta az eljárás bonyolultságát és a jelenlegi döntéshozatali folyamat lassúságát. · Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása Külső szakértők bevonására nem volt szükség. · Hatásvizsgálat Az EGAA hatásvizsgálatát a Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Összetartozás Főigazgatósága által alkalmazott pénzügyi eszközök, nevezetesen az Európai Szociális Alap (ESZA), az EGAA, a PROGRESS program, az EURES és a PROGRESS mikrofinanszírozási eszköz hatásvizsgálata[14] keretében folytatták le. A hatásvizsgálat három fő lehetőséget járt körül az EGAA vonatkozásában: – 1. lehetőség – Nincs szakpolitikai változás, vagyis az EGAA továbbra is saját költségvetés nélkül működik. Az egyes kérelmeket követően a költségvetési hatóságnak döntést kell hoznia arról, hogy az adott helyzet támogatásra szorul-e. Ennek legfőbb hátránya a döntéshozatali folyamatot övező adminisztratív eljárások által okozott hosszas késedelem. A főbb előnyök a következők: az eszköz rugalmassága, különösen a kiadások nagymértékben megjósolhatatlan jellegét figyelembe véve, a tömeges elbocsátások által az Európai Parlamentben keltett figyelem, valamint az egyes kérelmek és maga az EGAA nagyfokú láthatósága. – 2. lehetőség – Az EGAA beolvasztása az ESZA-ba. A főbb hátrányok a következők: a tömeges elbocsátások „nem programozható” jellege ellenére a programozási időszak során egyértelmű költségvetési juttatás iránti igény, a kohéziós politikában alkalmazott átfogó elosztási kritériumokkal való esetleges összeütközés, valamint az uniós támogatás politikai láthatóságának csökkenése, mivel a költségvetési hatóság nem lenne bevonva. E lehetőség főbb előnyei: az ESZA-val való összhang és kiegészítő jelleg fokozása, a döntéshozatali folyamat lerövidülése és az EGAA-kérelmek egyszerűsítése és racionalizálása, mivel az EGAA előnyre tehet szert az ESZA struktúráiból, eljárásaiból, irányítási és kontrollrendszereiből, valamint az ESZA egyszerűsítéséből olyan területeken, mint például az elszámolható költségek. – 3. lehetőség – Az EGAA önálló alapként működne saját költségvetési juttatással. A főbb hátrányok: a költségvetési rugalmasság elvesztése, mivel változó kiadásra fix összegű kiadást különítenek el, a végrehajtási mechanizmus (a 2. lehetőséghez képest kedvezőtlen hatást gyakorolna a végrehajtási mechanizmusra, mert nem tenne szert előnyre az ESZA struktúráiból, eljárásaiból és egyszerűsítéséből), és végül az ESZA-val történő bizonyos fokú átfedés kockázata. A fő előny az európai szolidaritás nagyfokú láthatósága. A vizsgálat alapján az EGAA-ból nyújtandó támogatás végrehajtása szempontjából a 2. és a 3. lehetőség ajánlott. Ezek a lehetőségek azonban növelik annak kockázatát, hogy az elkülönített források fel nem használása miatt csökken a hatékonyság. Az 1. lehetőségben a politikai döntéshozók bevonása garantálja, hogy az Unió a legmagasabb szinten kötelezze el magát az elbocsátott munkavállalók jóléte mellett. Következésképpen az 1. lehetőség a legmegfelelőbb, mivel a többéves pénzügyi keretre gyakorolt hatás nélkül biztosítja a szükséges rugalmasságot a források hatékony felhasználásához. Mozgásteret biztosít a végrehajtási mechanizmus további egyszerűsítéséhez, ezáltal javítja az elbocsátott munkavállalóknak és a globalizálódás által érintett mezőgazdasági termelőknek nyújtott támogatás eredményességét. Ami a pénzügyi tervezést illeti, ez a javaslat az 1. lehetőségen, vagyis a többéves pénzügyi kereten kívül működő egyedi eszköz alkalmazásán alapul. A rendelkezések konkrét tartalmát és különösen az EGAA-szabályok mezőgazdasági termelők miatti kiigazítását az e javaslatot kísérő előzetes értékelés során tovább vizsgálták. Az előzetes értékelés során[15] három lehetőséget fontoltak meg: – 1. lehetőség – Nincs szakpolitikai változás, vagyis az EGAA továbbra is az úgynevezett „válság miatti átmeneti eltérés” és a támogatható intézkedések által módosított saját hatályos szabályai szerint működik; – 2. lehetőség – A támogatásra jogosultak körének kibővítése, vagyis az EGAA továbbra is az úgynevezett „válság miatti átmeneti eltérés” és a támogatható tevékenységek által módosított saját hatályos szabályai szerint működik, amint azt az 1. lehetőség tartalmazza, viszont beavatkozási kritériumait kibővítik, hogy azok magukban foglalják a kölcsönzött munkavállalókat és a határozott idejű szerződéssel rendelkező munkavállalókat is. – 3. lehetőség – A támogatásra jogosultak körének és a támogatható tevékenységeknek a további bővítése, tehát az EGAA azzal bővíti ki a 2. lehetőséget, hogy a támogatásra jogosultak körébe bevonja a mikro-, kis- és közepes méretű vállalkozások tulajdonos-ügyvezetőit, valamint az önálló vállalkozókat (a mezőgazdasági termelőket is beleértve), továbbá a tulajdonos-ügyvezetők egyedi követelményeinek figyelembevétele érdekében kiterjeszti a támogatható tevékenységeket. Miután értékelték a fenti három lehetőség előnyeit és hátrányait, ennek alapján e javaslat kiterjeszti a támogatást a munkaerő azon részére – legyen szó állandó vagy ideiglenes alkalmazottról, tulajdonos-ügyvezetőről vagy önálló vállalkozóról –, amelyet a gazdasági tevékenységek globalizálódása, az előre nem látott válsághelyzetek vagy a kereskedelmi megállapodások hátrányosan érintenek. 3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI · A javaslat összefoglalása A javaslat célja, hogy a 2014–2020 közötti időszakra szóló többéves pénzügyi keretben meghatározott alapelveknek megfelelően biztosítsa az EGAA további működését a következő programozási időszakban. Az EGAA lehetővé teszi az Unió számára, hogy kifejezze szolidaritását uniós szinten, valamint támogatást nyújtson olyan munkavállalóknak, akik a kereskedelem globalizálódása, előre nem látott válság vagy a mezőgazdasági ágazatot érintő kereskedelmi megállapodások következményeként elvesztették munkájukat. · Jogalap Az Európai Unió működéséről szóló szerződés és különösen a 175. cikkének harmadik bekezdése, valamint 42. és 43. cikke. A 175. cikk (3) bekezdése lehetővé teszi, hogy ha az alapokon kívül és az egyéb uniós politikák keretében elhatározott intézkedések sérelme nélkül egyedi fellépések bizonyulnak szükségesnek, akkor az ilyen fellépéseket az Európai Parlament és a Tanács a rendes jogalkotási eljárás keretében, a Gazdasági és Szociális Bizottsággal és a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően fogadhatja el. Ami konkrétan az aktív mezőgazdasági termelőknek nyújtott támogatáshoz kapcsolódó, ebben a rendeletben szereplő rendelkezéseket érinti, az EGAA-ból nyújtott támogatás mezőgazdasági tevékenységekre nyújtott támogatásnak és az uniós mezőgazdasági politika kifejezett céljának elérése érdekében hozott intézkedésnek tekinthető. Következésképpen az Európai Unió működéséről szóló szerződés 42. és 43. cikke megfelelő jogalapnak minősül a mezőgazdasági termelőket érintő intézkedések vonatkozásában. · A szubszidiaritás elve Mivel a javaslat nem tartozik az Unió kizárólagos hatáskörébe, a szubszidiaritás elve érvényesül. A tagállamok egyénileg nem tudják megvalósítani azt a célkitűzést, hogy az Unió kivételes helyzetekben szolidaritását fejezze ki a munkaerő azon részével, akikre a kereskedelem globalizálódása, előre nem látott válság vagy a mezőgazdasági ágazatot érintő kereskedelmi megállapodások kedvezőtlen hatást gyakoroltak. Tekintettel arra, hogy az EGAA a tagállamok közötti szolidaritás kifejezése, az EGAA céljait uniós szinten hatékonyabban lehet megvalósítani. Az EGAA-ból származó pénzügyi hozzájárulás igénybevételéhez a költségvetési hatóság mindkét ágának egyetértésére szükség van, így fejezve ki az Unió és a tagállamok összességének szolidaritását. Ily módon, a javaslatnak köszönhetően, az érintett munkavállalók és általában az uniós polgárok számára kézzelfoghatóbb lesz az Unió szolidaritásra vonatkozó célkitűzése. · Az arányosság elve Az arányosság elvével összhangban e javaslat rendelkezései nem lépnek túl azon, ami a fent említett célok eléréséhez szükséges. A tagállamokra háruló kötelezettségek tükrözik annak szükségét, hogy az érintett munkavállalókat segíteni kell a változó körülményekhez való alkalmazkodásban és a munkaerőpiacra való gyors újbóli beilleszkedésben. Az Unióra és a nemzeti hatóságokra csak akkora igazgatási teher nehezedik, amekkora ahhoz szükséges, hogy a Bizottság az uniós költségvetés végrehajtásával járó felelősségét gyakorolhassa. Miután a pénzügyi hozzájárulást a megosztott irányítás értelmében a tagállamnak nyújtják, a tagállamnak jelentést kell tennie a hozzájárulás felhasználásának módjáról. · A jogi aktus típusának megválasztása Javasolt aktus: rendelet. Más eszközök nem lennének alkalmasak a következő ok miatt: az uniós szintű szolidaritás kifejezésének célkitűzését csak közvetlenül alkalmazandó jogi eszközzel lehet megvalósítani. 4. KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSOK Az EGAA a többéves pénzügyi keretben nem szereplő speciális eszközök egyike, amelynek maximális összege 2014. január 1-jétől 2020. december 31-ig 3 milliárd EUR, a mezőgazdasági ágazatnak nyújtandó támogatás összege pedig nem haladhatja meg a 2,5 milliárd EUR-t (2011-es árak). Működését az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között a költségvetési kérdésekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló intézményközi megállapodás tervezet[16] 13. pontja szabályozza. Pénzügyi kerete éves szinten nem lépheti túl a legfeljebb 429 millió EUR-t. 5. OPCIONÁLIS ELEMEK 2011/0269 (COD) Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (2014–2020) AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak 175. cikke harmadik bekezdésére, valamint 42. és 43. cikkére, tekintettel a Bizottság javaslatára, a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamenteknek való megküldését követően, tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[17], tekintettel a Régiók Bizottsága véleményére[18], rendes jogalkotási eljárás keretében, mivel: (1) 2010. március 26-án az Európai Tanács elfogadta az új, Európa 2020 elnevezésű stratégia elindítására vonatkozó bizottsági javaslatot. Az Európa 2020 stratégia három fő prioritásának egyike az inkluzív növekedés, amely azt jelenti, hogy magas foglalkoztatottság, a készségek fejlesztésébe való beruházás, a szegénység leküzdése és a munkaerőpiac modernizálása, valamint képzési és szociális védelmi rendszerek révén az emberek képessé válnak az előttük álló változások felmérésére, a változások kezelésére és összetartóbb társadalom kialakítására. (2) Az európai globalizációs alkalmazkodási alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[19] a pénzügyi keret 2007. január 1.–2013. december 31. közötti időtartamára létrehozta az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapot, hogy az Unió kifejezhesse a globalizálódás miatt a világkereskedelemben bekövetkezett változások következtében elbocsátott munkavállalók iránti szolidaritását és támogatást nyújtson a munkaerőpiacra való gyors újbóli beilleszkedésükhöz. Az EGAA eredeti célkitűzése ma is tovább él. (3) A Bizottság „Az Európa 2020 stratégia költségvetése” című, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett közleményében[20] az EGAA jelentőségét a következőkben látja: az EGAA rugalmas eszköz arra, hogy támogassa az elbocsátott munkavállalókat és segítse őket abban, hogy minél előbb új munkahelyet találjanak. A többéves pénzügyi keret 2014. január 1-jétől 2020. december 31-ig tartó időszakára az Uniónak specifikus, egyszeri támogatást kell nyújtania, hogy megkönnyítse a komoly gazdasági zavarok által sújtott területek, ágazatok, körzetek vagy munkaerő-piaci térségek munkavállalóinak a munkaerőpiacra történő újbóli beilleszkedését. Figyelembe véve az EGAA azon célját, hogy sürgős helyzetekben és előre nem látott körülmények esetén támogatást nyújtson, az EGAA-nak a többéves pénzügyi kereten kívül kell maradnia. (4) Az európai gazdasági fellendülés tervének keretében az 546/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[21] 2009-ben kibővítette az 1927/2006/EK rendelet hatályát, hogy az a globális pénzügyi és gazdasági válság eredményeként elbocsátott munkavállalókra is vonatkozzon. Annak érdekében, hogy az EGAA-t jövőbeli válsághelyzetekben is alkalmazni lehessen, hatályát ki kell terjeszteni az olyan előre nem látott válságok által okozott súlyos gazdasági zavarokra, mint amilyen például a gazdaságot 2008 óta sújtó pénzügyi és gazdasági válság. (5) „Az Európa 2020 stratégia költségvetése” című közleménynek megfelelően az EGAA hatályát bővíteni kell, hogy elősegítsék a mezőgazdasági termelők alkalmazkodását olyan új piaci helyzetekhez, amelyek a mezőgazdasági ágazat vonatkozásában megkötött nemzetközi kereskedelmi megállapodások eredményeképpen alakultak ki, és amelyek az érintett termelők mezőgazdasági tevékenységének megváltoztatásához vagy jelentős átalakításához vezetnek, valamint hogy segítsék őket strukturális versenyképességük erősítésében és megélhetésük biztosításában, illetve megkönnyítsék a nem mezőgazdasági jellegű tevékenységekre történő áttérést. (6) Az EGAA európai jellegének fenntartása érdekében támogatási kérelmet olyan esetben lehet benyújtani, amikor az elbocsátások száma elér egy minimális küszöböt. Kisméretű munkaerőpiacok – mint például kisméretű tagállamok vagy távoli régiók – esetében, valamint kivételes helyzetekben alacsonyabb számú elbocsátás esetén is be lehet nyújtani kérelmet. A mezőgazdasági termelők tekintetében a szükséges kritériumokat a Bizottság határozza meg az egyes kereskedelmi megállapodások következményeihez kapcsolódóan. (7) Az elbocsátott munkavállalók számára munkaszerződésük vagy jogviszonyuk jellegétől függetlenül egyenlő hozzáférést kell biztosítani az EGAA-hoz. E rendelet alkalmazásában ezért elbocsátott munkavállalónak kell tekinteni a határozott idejű szerződéssel rendelkező elbocsátott munkavállalókat, az elbocsátott kölcsönzött munkavállalókat, valamint a mikro-, kis- és közepes méretű vállalkozások tulajdonos-ügyvezetőit és az olyan önálló vállalkozókat, akik tevékenységüket megszüntették, továbbá az olyan mezőgazdasági termelőket, akik tevékenységüket kereskedelmi megállapodások eredményeképpen kialakult új piaci helyzet miatt megváltoztatták vagy átalakították. (8) A mezőgazdasági termelők tekintetében az EGAA hatályát olyan kedvezményezettekre is ki kell terjeszteni, akiket az Unió által a GATT XXIV. cikkének megfelelően megkötött kétoldalú megállapodások, illetve a Kereskedelmi Világszervezeten belül megkötött többoldalú megállapodások érintenek. Ez olyan mezőgazdasági termelőkre vonatkozik, akik az ilyen kereskedelmi megállapodások parafálásának időpontjában kezdődő és e megállapodások teljes körű végrehajtását követően három évvel lezáródó időszakon belül megváltoztatták vagy átalakították korábbi mezőgazdasági tevékenységeiket. (9) Az EGAA-ból nyújtandó pénzügyi hozzájárulásoknak elsősorban olyan aktív munkaerő-piaci intézkedésekre kell irányulniuk, amelyek az elbocsátott munkavállalóknak a munkaerőpiacra való gyors újbóli beilleszkedését célozzák, akár eredeti tevékenységi ágazatukon belül, akár azon kívül, a mezőgazdasági ágazatot is beleértve. Következésképpen korlátozni kell a pénzbeli juttatások összehangolt, személyre szabott szolgáltatási csomagba történő beillesztését. (10) Az aktív munkaerő-piaci szakpolitikai intézkedések összehangolt szolgáltatási csomagjának összeállításakor a tagállamoknak olyan intézkedéseket előnyben részesíteniük, amelyek jelentős mértékben hozzájárulnak majd az elbocsátott munkavállalók foglalkoztathatóságához. A tagállamoknak törekedniük kell arra, hogy a kérelem időpontjától számított 12 hónapon belül a megcélzott munkavállalók legalább 50 %-a újra beilleszkedjen a munkarőpiacra vagy új tevékenységet találjon. (11) Az elbocsátott munkavállalók hatékony és gyors támogatása érdekében a tagállamoknak minden tőlük telhetőt meg kell tenniük azért, hogy hiánytalan kérelmek benyújtását segítsék elő. Kiegészítő információk benyújtását kivételesnek kell tekinteni és időben korlátozni kell. (12) A hatékony és eredményes pénzgazdálkozás elvének megfelelően az EGAA-ból nyújtandó pénzügyi hozzájárulás nem léphet olyan támogatási intézkedések helyébe, amelyek az Unió strukturális alapjai, illetve más uniós szakpolitikák vagy programok keretében az elbocsátott munkavállalók számára rendelkezésre állnak. (13) Az EGAA-val kapcsolatos ügyekről és eredményekről folytatott tájékoztatási és kommunikációs tevékenység vonatkozásában külön rendelkezéseket kell beilleszteni. Ezenfelül annak érdekében, hogy fokozzák a nagyközönségnek szóló kommunikáció hatékonyságát, valamint szinergiát teremtsenek a Bizottság kezdeményezésére vállalt kommunikációs tevékenységek között, az e rendelet alapján kommunikációs tevékenységekre elkülönített forrásoknak az Európai Unió politikai proritásai intézményi kommunikációjához is hozzá kell járulniuk, feltéve, hogy e prioritások kapcsolódnak e rendelet általános célkitűzéseihez. (14) Annak érdekében, hogy az Unió munkavállalókkal vállalt szolidaritását ne akadályozza a tagállami társfinanszírozási források hiánya, a társfinanszírozási arányt módosítani kell: normaként a csomaghoz és végrehajtásának költségeihez 50 %-os hozzájárulást nyújtanak, azzal a lehetőséggel, hogy ez az arány 65 %-ra emelhető az azon tagállamok által benyújtott kérelmek esetében, amelyek területén a strukturális alapok „Konvergencia” célkitűzése értelmében legalább egy NUTS II szintű régió jogosult támogatásra. (15) E rendelet végrehajtásának elősegítése érdekében a kiadások attól az időponttól kezdve elszámolhatóak, amikor az EGAA végrehajtásával kapcsolatos igazgatási kiadás a tagállamnál felmerült, vagy amikor a tagállam megkezdi a személyre szabott szolgáltatások nyújtását, vagy – mezőgazdasági termelők esetében – a 4. cikk (3) bekezdésének megfelelően meghozott bizottsági jogi aktusban meghatározott időponttól. (16) Az egyes évek utolsó hónapjaiban felmerülő igények fedezése érdekében biztosítani kell, hogy szeptember 1-jén az EGAA éves maximális összegének legalább egynegyede továbbra is rendelkezésre álljon. Az év fennmaradó részében vállalt pénzügyi hozzájárulásokat a mezőgazdasági termelőknek szóló támogatás vonatkozásában a többéves pénzügyi keretben rögzített átfogó felső korlát figyelembevételével kell elkülöníteni. (17) Az EGAA költségvetési keretét az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között a költségvetési kérdésekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, […]-i intézményközi megállapodás[22] (a továbbiakban: az intézményközi megállapodás) határozza meg. (18) Az elbocsátott munkavállalók érdekében az EGAA döntéshozatali folyamatában érintett tagállamok és uniós intézmények minden tőlük telhetőt megtesznek, hogy csökkentsék a kérelmek feldolgozásának idejét és egyszerűsítsék az eljárásokat. (19) Annak érdekében, hogy a Bizottság folyamatosan nyomon tudja követni az EGAA-támogatással kapcsolatban szerzett eredményeket, a tagállamoknak időközi és záró jelentést kell benyújtaniuk az EGAA végrehajtásáról. (20) Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletnek[23] (a továbbiakban: a költségvetési rendelet) megfelelően továbbra is a tagállamok felelősek a pénzügyi hozzájárulás felhasználásáért és az uniós finanszírozás révén támogatott tevékenységek irányításáért és ellenőrzéséért. A tagállamoknak el kell számolniuk azzal, hogyan használták fel az EGAA-ból kapott pénzügyi hozzájárulást. (21) Mivel e rendelet céljait a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért azok a fellépés nagyságrendje és hatásai miatt uniós szinten jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében megállapított szubszidiaritás elvének megfelelően. Az abban a cikkben meghatározott arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket, ELFOGADTÁK EZT A RENDELETET: 1. cikk Célkitűzések Ez a rendelet létrehozza az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapot (EGAA) a többéves pénzügyi keret 2014. január 1-jétől 2020. december 31-ig tartó időszakára. Az EGAA célja, hogy hozzájáruljon az Unióban a gazdasági növekedéshez és foglalkoztatáshoz, lehetővé téve az Unió számára, hogy kifejezze szolidaritását a globalizálódás miatt a világkereskedelemben bekövetkezett változások, a mezőgazdaságot érintő kereskedelmi megállapodások, illetve előre nem látott válságok következtében elbocsátott munkavállalókkal, valamint pénzügyi támogatást nyújtson a munkaerőpiacra történő gyors újbóli beilleszkedésükhöz, illetve mezőgazdasági tevékenységük megváltoztatásához vagy átalakításához. Az EGAA-ból a 2. cikk a) és b) pontja alapján pénzügyi támogatásban részesülő tevékenységek célja, hogy az ezekben a tevékenységekben részt vevő munkavállalók legalább 50 %-a a kérelem időpontjától számított egy éven belül biztos munkahelyet találjon. 2. cikk Hatály A rendeletet a tagállamok azon pénzügyi hozzájárulás iránti kérelmeire kell alkalmazni, amelyeket a következők számára kívánnak nyújtani: (a) a globalizálódás miatt a világkereskedelemben bekövetkezett változások következtében elbocsátott munkavállalók, a változások ilyen jellegét különösen a következők jelzik: az Unióba irányuló behozatal jelentős emelkedése, az Unió piaci részesedének gyors visszaesése egy adott ágazatban, illetve a tevékenységek nem uniós tagállamokba történő áthelyezése, ha ezek az elbocsátások erősen negatív hatást gyakoroltak a helyi, a regionális vagy a nemzeti gazdaságra; (b) előre nem látott válsághelyzet következtében a helyi, regionális vagy nemzeti gazdaságban előállt súlyos zavar miatt elbocsátott munkavállalók, feltéve, hogy az elbocsátások és az adott válság között közvetlen és bizonyítható kapcsolat állapítható meg; (c) az érintett mezőgazdasági ágazat vonatkozásában az Unió által megkötött, kereskedelem-liberalizációs intézkedéseket tartalmazó kereskedelmi megállapodások parafálásával kezdődő és ezen intézkedések teljes körű végrehajtását követő három évvel véget érő időszak alatt korábbi mezőgazdasági tevékenységüket megváltoztató vagy átalakító munkavállalók, ha ezek a kereskedelmi intézkedések valamely mezőgazdasági termék vagy termékek uniós behozatalának jelentős növekedéséhez, és ezzel együtt az ilyen termékek árának uniós, illetve adott esetben nemzeti vagy regionális szinten történő jelentős csökkenéséhez vezetnek. 3. cikk Fogalommeghatározás E rendelet alkalmazásában munkavállaló: (a) határozatlan időtartamú munkaviszonyt létesítő szerződéssel rendelkező olyan munkavállaló, akinek munkaszerződése vagy jogviszonya a 4. cikknek megfelel; illetve (b) az 1999/70/EK tanácsi irányelvben[24] meghatározott olyan határozott időre alkalmazott munkavállaló, akinek munkaszerződése vagy jogviszonya megfelel a 4. cikk (1) bekezdése a) vagy b) pontjának, és amely a 4. cikk említett pontjában meghatározott időszakon belül megszűnik és azt nem újítják meg; illetve (c) a 2008/104/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben[25] meghatározott olyan kölcsönzött munkavállaló, akit egy, a 4. cikk (1) bekezdése a) vagy b) pontjának megfelelő vállalkozás vesz kölcsön, és akinek a kölcsönvevő vállalkozáshoz történő kikölcsönzése a 4. cikk említett pontjában meghatározott időszakon belül megszűnik és azt nem újítják meg; illetve (d) a mikro-, kis- és közepes méretű vállalkozások tulajdonos-ügyvezetői, az önálló vállalkozók (beleértve a mezőgazdasági termelőket is) és a vele egy háztartásba tartozó valamennyi, a vállalkozásban tevékenységet végző tagja, feltéve, hogy – amennyiben mezőgazdasági termelőkről van szó – a termelést a vonatkozó kereskedelmi megállapodásnak az adott ágazatot érintő rendelkezéseinek hatályba lépése előtt is végezték. 4. cikk Beavatkozási kritériumok 1. Pénzügyi hozzájárulás nyújtandó az EGAA-ból, amennyiben a 2. cikk a), b) vagy c) pontjában meghatározott feltételek bármelyike teljesül és a következőket eredményezi: (a) legalább 500 munkavállalót bocsátanak el négyhónapos időszak alatt egy vállalkozáson belül egy tagállamban, ideértve a vállalkozás beszállítói vagy felhasználói termelői körében elbocsátott munkavállalókat is; (b) legalább 500 munkavállalót bocsátanak el kilenchónapos időszak alatt, különösen kis- és középvállalkozásoknál, amely vállalkozások egy, a NACE 2. javított kiadása szerint szakágazatként meghatározott gazdasági ágazatban végzik tevékenységüket és egyetlen, illetve két egymással határos NUTS II szintű régióban találhatók, vagy kettőnél több, egymással határos NUTS II szintű régióban találhatók és e régiók között van kettő, amelyben az elbocsátott munkavállalók száma együttesen több mint 500. 2. Kisméretű munkaerőpiac esetében vagy a kérelmező tagállam által kellőképpen alátámasztott kivételes esetben, ha az elbocsátások súlyos kihatással vannak a foglalkoztatottságra és a helyi gazdaságra, akkor is elfogadható az e cikk értelmében vett pénzügyi támogatásra benyújtott kérelem, ha az a), illetve a b) pontban meghatározott beavatkozási kritériumok nem teljesülnek maradéktalanul. A tagállam kérelmében ismerteti, hogy az (1) bekezdés a), illetve b) pontjában szereplő beavatkozási kritériumok közül melyik nem teljesül maradéktalanul. 3. A mezőgazdasági termelők tekintetében, valamely kereskedelmi megállapodás parafálását követően és amennyiben a Bizottság a rendelkezésére álló információk, adatok és elemzések alapján úgy ítéli meg, hogy a 2. cikk c) pontjának megfelelően a támogatás feltételei a mezőgazdasági termelők jelentős részénél valószínűsíthető, hogy teljesülnek, a 24. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogad el, amelyben megjelöli a támogatásra jogosult ágazatokat vagy termékeket, adott esetben meghatározza az érintett földrajzi területeket, meghatározza az uniós szintű potenciális támogatás maximális összegét, előír referenciaidőszakokat és támogathatósági feltételeket a mezőgazdasági termelőkre nézve, valamint elszámolhatósági határidőt a kiadásokra nézve, továbbá meghatározza a kérelmek benyújtásának határidejét és szükség esetén a 8. cikk (2) bekezdésében foglaltakon túl e kérelmek tartalmát. 4. E rendelet alkalmazásában elbocsátásnak tekintendő, amikor a mikro-, kis- és közepes méretű vállalkozások tulajdonos-ügyvezetői, valamint az önálló vállalkozók megváltoztatják, illetve – a mezőgazdasági termelők esetében – átalakítják korábbi tevékenységüket. 5. cikk Az elbocsátások kiszámítása A 4. cikk (1) bekezdésében meghatározott elbocsátások számának meghatározása során az elbocsátást az alábbi időponttól kell számítani: (a) a határozatlan időtartamú munkaviszonyt létesítő szerződéssel rendelkező munkavállalók, illetve a határozott idejű szerződéssel rendelkező olyan munkavállalók esetében, akiknek szerződését annak megszűnése előtt megszüntetik: (1) a munkáltató által a munkavállaló elbocsátásáról vagy a munkaszerződésének megszüntetéséről adott személyre szóló értesítés időpontja; illetve (2) a szerződés megszűnését megelőzően a munkaszerződés tényleges megszüntetésének időpontja; illetve (3) a tervezett csoportos létszámcsökkentésről az illetékes hatóság írásbeli, a 98/59/EK tanácsi irányelv[26] 3. cikke (1) bekezdésének megfelelő munkáltató által történő értesítésének időpontja; ebben az esetben a kérelmező tagállam az értékelés Bizottság általi befejezését megelőzően kiegészítő információkat nyújt a Bizottság részére a 4. cikk (1) bekezdése szerinti érintett létszámcsökkentés tényleges számáról. (b) a határozott idejű szerződéssel rendelkező munkavállalók és a kölcsönzött munkavállalók esetében a következő időpontok valamelyikétől: (1) a munkaszerződés tényleges megszüntetésének időpontja, vagy (2) a kölcsönvevő vállalkozáshoz történő kikölcsönzés vége, vagy (3) a munkanélkülivé válás időpontja. (c) A mikro-, kis- és közepes méretű vállalkozások tulajdonos-ügyvezetői, valamint az önálló vállalkozók (beleértve a mezőgazdasági termelőket is) esetében az elbocsátást vagy a tevékenységek 2. cikkben meghatározott feltételek bármelyike által okozott és a nemzeti jognak vagy adminisztratív rendelkezéseknek megfelelő megszűnésének időpontjától, vagy a 4. cikk (3) bekezdésének megfelelően elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusban a Bizottság által meghatározott időponttól kell számítani. A kérelemben szereplő minden egyes vállalkozás vagy önálló vállalkozó esetében a tagállamnak ismertetnie kell az elbocsátások számításának módszerét. 6. cikk Támogatásra jogosult munkavállalók A kérelmező tagállam az EGAA-ból társfinanszírozott, személyre szabott szolgáltatásokat nyújthat az érintett munkavállalóknak, akik az alábbiak lehetnek: (a) a 4. cikk (1), (2) vagy (3) bekezdésében meghatározott időszakon belül az 5. cikknek megfelelően elbocsátott valamennyi munkavállaló, (b) a 4. cikk (1) bekezdésének a) pontjában vagy (2) bekezdésében meghatározott időszak előtt vagy után elbocsátott munkavállalók, olyan esetekben, amelyekben a 4. cikk (2) bekezdése alapján benyújtott kérelem eltér a 4. cikk (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott kritériumoktól, (c) a 4. cikk (3) bekezdésének megfelelően elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusban említett kereskedelmi megállapodás Unió általi parafálását követően korábbi mezőgazdasági tevékenységüket megváltoztató vagy átalakító mezőgazdasági termelők. A b) pontban említett munkavállalók támogatásra jogosultnak tekinthetők, feltéve, hogy az elbocsátásokra a tervezett elbocsátások általános bejelentése után került sor, és egyértelmű okozati összefüggés mutatható ki az elbocsátásokat a referencia-időszak alatt kiváltó eseménnyel. 7. cikk Támogatható tevékenységek 1. Pénzügyi hozzájárulás nyújtható olyan aktív munkaerő-piaci intézkedésekre, amelyek az elbocsátásra kerülő megcélzott munkavállalók munkaerőpiacra való vagy önálló vállalkozóként történő újbóli beilleszkedését, illetve – mezőgazdasági termelők esetében – korábbi tevékenységeik megváltoztatását vagy átalakítását célzó összehangolt, személyre szabott szolgáltatási csomag részét képezik. Az összehangolt, személyre szabott szolgáltatási csomag magában foglalhatja különösen a következőket: (a) munkakereséshez nyújtott támogatás, pályaválasztási (pályaorientációs) tanácsadás, tanácsadói szolgáltatások, mentorálás, kiszervezéshez (outplacement) nyújtott segítség, vállalkozásösztönzés; az önálló vállalkozás, a vállalkozásalapítás, valamint a tevékenység megváltoztatásának vagy átalakításának segítésére nyújtott támogatás (beleértve a tárgyi eszközökbe történő beruházást), együttműködési tevékenységek, személyre szabott képzés és átképzés, beleértve az információs és kommunikációs technológiákkal kapcsolatos ismereteket és a megszerzett tapasztalat igazolását; (b) különleges, korlátozott időre szóló intézkedések, pl. munkakereséshez nyújtott anyagi támogatás, munkáltatóknak nyújtott munkaerő-felvételi ösztönzők, mobilitási támogatás, napidíj vagy képzési támogatás (beleértve a gondozóknak nyújtott juttatásokat, illetve a mezőgazdasági helyettesítési szolgáltatásokat), amelyek mindegyike a dokumentált aktív munkakeresés vagy az egész életen át tartó tanulás vagy a képzés időtartamára korlátozódik; (c) olyan intézkedések, amelyek különösen a hátrányos helyzetű vagy az idősebb munkavállalókat a munkaerőpiacon való maradásra, illetve az oda való visszatérésre ösztönzik. A b) pont szerinti intézkedések költsége nem lépheti túl az ebben a bekezdésben felsorolt, összehangolt, személyre szabott szolgáltatási csomag teljes költségének 50 %-át. Az önálló vállalkozáshoz, vállalkozásalapításhoz, valamint a tevékenység megváltoztatásához vagy átalakításához kapcsolódó tárgyi eszközökbe történő beruházás költsége nem haladhatja meg a 35 000 EUR-t. 2. A következő intézkedések nem jogosultak az EGAA-ból pénzügyi hozzájárulásra: (a) az (1) bekezdés b) pontjában felsorolt különleges, korlátozott időre szóló intézkedések, amelyek nem függnek a munkakereső vagy képzési tevékenységekben részt vevő megcélzott munkavállalók aktív részvételétől; (b) olyan tevékenységek, amelyek a nemzeti jog vagy kollektív megállapodás alapján a vállalkozások feladatkörébe tartoznak. 3. A kérelmező tagállam kezdeményezésére pénzügyi hozzájárulás nyújtható előkészítő, irányítási, tájékoztatási és nyilvánossággal kapcsolatos, valamint ellenőrzési és jelentéstételi tevékenységekre. 8. cikk Kérelmek 1. A tagállam a 4. cikk (1) vagy (2) bekezdésében meghatározott kritériumok teljesítésének időpontjától számított 12 hetes határidőn belül, vagy adott esetben a 4. cikk (3) bekezdésének megfelelően a Bizottság által meghatározott határidő előtt hiánytalan kérelmet nyújt be a Bizottságnak. Kivételes és kellően indokolt körülmények esetén a kérelmező tagállam a kérelem időpontjától számított hat hónapon belül további információkkal egészítheti ki a kérelmet, amelyet követően a Bizottság a rendelkezésre álló információk alapján elbírálja azt. A Bizottság a hiánytalan kérelem kézhezvételétől számított tizenkét héten belül, vagy (hiányos kérelem esetén) az eredeti kérelem időpontjától számított hat hónapon belül – a kettő közül a korábbi időpontban – lezárja az elbírálást. 2. A kérelem a következő információkat tartalmazza: (a) érvekkel alátámasztott elemzés az összefüggésről, amely az elbocsátások és a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változások, illetve előre nem látott válsághelyzet következtében a helyi, regionális vagy nemzeti gazdaságban előállt súlyos zavar, illetve az Unió által a GATT XXIV. cikkének megfelelően parafált megállapodások, vagy a Kereskedelmi Világszervezeten belül megfelelően parafált többoldalú megállapodások következtében a tagállam mezőgazdasági ágazatában kialakult új piaci helyzet között áll fenn, a 2. cikk c) pontja szerint. A 4. cikkben meghatározott beavatkozási kritériumok teljesülésének felmérése érdekében az elemzésnek statisztikai és egyéb információkon kell alapulnia a legmegfelelőbb szinten; (b) az elbocsátások számának az 5. cikk szerinti értékelése, valamint az elbocsátásokhoz vezető események magyarázata; (c) adott esetben az elbocsátó vállalkozások, a beszállítók vagy felhasználói termelői kör, az ágazatok és a megcélzott munkavállalók csoportjainak azonosítása; (d) az elbocsátások várható hatása a helyi, a regionális és az országos gazdaságra és foglalkoztatásra; (e) a megcélzott munkavállalóknak nyújtandó összehangolt, személyre szabott szolgáltatási csomag egyes elemeinek becsült költségvetése; (f) a 7. cikk (1), illetve (3) bekezdésében meghatározottak alapján az érintett munkavállalóknak szánt, személyre szabott szolgáltatások, illetve az EGAA végrehajtására irányuló tevékenységek kezdetének vagy tervezett kezdetének időpontja; (g) adott esetben a szociális partnerekkel vagy más érintett szervezetekkel való konzultáció során követett eljárás; (h) az EGAA-ból igényelt támogatásnak az állami támogatásra vonatkozó uniós eljárási és anyagi szabályokkal való megfelelőségéről szóló nyilatkozat, valamint nyilatkozat arról, hogy a személyre szabott szolgáltatások nem lépnek olyan intézkedések helyébe, amelyek a nemzeti jog vagy kollektív megállapodás alapján a vállalkozások feladatkörébe tartoznak.; (i) a tagállami társfinanszírozás forrásai; (j) adott esetben minden, a 4. cikk (3) bekezdésének megfelelően elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusban esetlegesen előírt további követelmény. 3. A (2) bekezdésben meghatározott információk, valamint a kérelmező tagállam által az (1) bekezdésben meghatározott időszakon belül benyújtott további információk alapján a Bizottság – az érintett tagállammal egyeztetve – megvizsgálja, hogy teljesülnek-e a pénzügyi hozzájárulás feltételei. 9. cikk Összeegyeztethetőség, megfelelés és koordináció 1. Az elbocsátott munkavállalóknak szóló támogatás kiegészíti a tagállamok nemzeti, regionális és helyi szintű tevékenységeit. 2. A pénzügyi hozzájárulás arra korlátozódik, hogy az egyes elbocsátott munkavállalók számára segítséget és támogatást biztosítson. Az EGAA által támogatott tevékenységek megfelelnek az uniós és tagállami jogszabályoknak, az állami támogatásokra vonatkozó szabályokat is ideértve. 3. A Bizottság és a kérelmező tagállam hatáskörüknek megfelelően biztosítják az uniós alapokból nyújtott támogatások koordinációját. 4. A kérelmező tagállam biztosítja, hogy egyéb uniós pénzügyi eszközökből nem részesülnek támogatásban a pénzügyi hozzájárulásban részesülő egyedi fellépések. 10. cikk A férfiak és a nők közötti egyenlőség és a megkülönböztetés tilalma A Bizottság és a tagállamok biztosítják a férfiak és a nők közötti egyenlőség és a nemek közötti egyenlőség elvének előmozdítását a pénzügyi hozzájárulás felhasználásának egyes szakaszaiban. A Bizottság és a tagállamok megteszik a megfelelő intézkedéseket, hogy a pénzügyi hozzájáruláshoz való hozzáférésnél, valamint a pénzügyi hozzájárulás felhasználásának különböző szakaszaiban megelőzzenek bármilyen megkülönböztetést, amely nemen, faji vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, koron, szexuális irányultságon, valamint a munkaszerződés vagy munkaviszony típusán alapul. 11. cikk Technikai segítségnyújtás a Bizottság kezdeményezésére 1. A Bizottság kezdeményezésére, az EGAA éves maximális összegének 0,5 %-a erejéig, az EGAA felhasználható az EGAA végrehajtása szempontjából releváns tudásalap előkészületeinek, nyomonkövetésének, adatgyűjtésének és létrehozásának finanszírozására. Az e rendelet végrehajtásához szükséges igazgatási és technikai támogatás, pénzügyi ellenőrzés, tájékoztatási és kommunikációs tevékenységek, valamint az audit-, az ellenőrzési és az értékelési tevékenységek finanszírozására is felhasználható. 2. Az 1. cikkben meghatározott felső korlátra figyelemmel a költségvetési hatóság a Bizottság javaslata alapján minden év elején rendelkezésre bocsát egy összeget technikai segítségnyújtás céljára. 3. Az 1. cikkben meghatározott feladatokat a költségvetési rendelettel, valamint a költségvetés végrehajtásának e formájára alkalmazandó végrehajtási szabályokkal összhangban kell végrehajtani. 4. A Bizottság a technikai segítségnyújtás keretében tájékoztatást és iránymutatást is nyújt a tagállamoknak az EGAA felhasználása, nyomonkövetése és értékelése során. A Bizottság az EGAA felhasználásáról tájékoztatást nyújthat az európai és nemzeti szociális partnereknek is. 12. cikk Tájékoztatás, kommunikáció és nyilvánosság 1. A kérelmező tagállam információt szolgáltat és tájékoztatja a nyilvánosságot a finanszírozott intézkedésekről. A tájékoztatás címzettjei a megcélzott munkavállalók, a helyi és regionális hatóságok, a szociális partnerek, a média és a közvélemény. A tájékoztatás hangsúlyozza az Unió szerepét és biztosítja az EGAA-ból nyújtott támogatás láthatóságát. 2. A Bizottság valamennyi uniós nyelven elérhető internetes oldalt hoz létre, amely információkat tartalmaz az EGAA-ról, útmutatást ad a kérelmek benyújtásához, valamint frissített információkkal szolgál az elfogadott és elutasított kérelmekről, kiemelve a költségvetési hatóság szerepét. 3. A Bizottság tájékoztatási és kommunikációs tevékenységet végez az EGAA-val kapcsolatos ügyekről és eredményekről. 4. Az e rendelet alapján kommunikációs tevékenységekre elkülönített források hozzájárulnak az Unió politikai proritásai intézményi kommunikációjához is, feltéve, hogy e prioritások kapcsolódnak e rendelet általános célkitűzéseihez. 13. cikk A pénzügyi hozzájárulás meghatározása 1. A Bizottság a 8. cikk (3) bekezdésének értelmében elvégzett értékelés alapján, különösen a megcélzott munkavállalók számát, a javasolt intézkedéseket és a becsült költségeket figyelembe véve értékeli az adott esetben rendelkezésre álló források keretein belül adható pénzügyi hozzájárulás összegét, és a lehető legrövidebb idő alatt javaslatot tesz rá. Az összeg nem haladhatja meg a 8. cikk (2) bekezdésének e) pontjában említett összes becsült költség 50 %-át, vagy e költségek 65 %-át, ha a kérelmet olyan tagállam nyújtja be, amelynek területén legalább egy NUTS II szintű régió jogosult a strukturális alapok „Konvergencia” célkitűzése keretében támogatásra. A Bizottság az ilyen esetek értékelésekor eldönti, hogy indokolt-e a 65 %-os társfinanszírozási arány. 2. Amennyiben a 8. cikk (3) bekezdése szerint elvégzett értékelés alapján a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a pénzügyi hozzájárulás megítélésének feltételei e rendelet értelmében teljesülnek, a Bizottság azonnal megindítja a 15. cikkben meghatározott eljárást. 3. Amennyiben a 8. cikk (3) bekezdése szerint elvégzett értékelés alapján a Bizottság megállapítja, hogy a pénzügyi hozzájárulás nyújtásának feltételei nem teljesülnek, erről a lehető legrövidebb határidőn belül értesíti a kérelmező tagállamot. 14. cikk A kiadások elszámolhatósága A kiadások a 8. cikk (2) bekezdésének h) pontjában meghatározott azon időponttól számolhatóak el a pénzügyi hozzájárulás vonatkozásában, amelyen a tagállam a 7. cikk (1), illetve (3) bekezdésében meghatározottak alapján megkezdi a személyre szabott szolgáltatások nyújtását a megcélzott munkavállalóknak, illetve az EGAA végrehajtására irányuló igazgatási kiadások teljesítését. Mezőgazdasági termelők esetében a 4. cikk (3) bekezdésének megfelelően elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusban meghatározott időponttól kezdve számolhatóak el a kiadások. 15. cikk Költségvetési eljárás 1. Az EGAA-ra vonatkozó intézkedések megfelelnek az intézményközi megállapodás 13. pontjának. 2. Az EGAA-t érintő előirányzatokat céltartalékként kell feltüntetni az Európai Unió költségvetésében. 3. Amennyiben a Bizottság megállapítja, hogy az EGAA igénybevételére vonatkozó feltételek teljesülnek, javaslatot nyújt be az EGAA felhasználására. Az EGAA felhasználására vonatkozó döntést a költségvetési hatóság két ága együttesen hozza meg. A Tanács minősített többséggel, az Európai Parlament pedig tagjainak többségével és a leadott szavazatok háromötödével határoz. A Bizottság az EGAA igénybevételéről szóló határozatjavaslatával egyidejűleg az érintett költségvetési sorokra történő átcsoportosításra is javaslatot terjeszt elő a költségvetési hatóság két ágánál. Egyetértés hiányában háromoldalú egyeztetési eljárást kell megindítani. Az EGAA-hoz kapcsolódó átcsoportosításokat a költségvetési rendeletnek megfelelően kell végrehajtani. 4. A Bizottság az EGAA igénybevételéről szóló határozatjavaslatával együtt végrehajtási jogi aktus formájában pénzügyi hozzájárulásról szóló határozatot fogad el, amely abban az időpontban lép hatályba, amelyen a költségvetési hatóság elfogadja az EGAA igénybevételéről szóló határozatot. 5. A (3) bekezdés szerinti javaslat a következőket tartalmazza: (a) a 8. cikk (3) bekezdésének megfelelően elvégzett vizsgálat eredményét, az elbírálás alapjául szolgáló információk összefoglalásával együtt; (b) annak bizonyítékát, hogy a 4. és 9. cikkben rögzített feltételek teljesülnek; valamint (c) a javasolt összegek jogosságát igazoló érveket. 6. Az év végéig még felmerülő igények fedezésére minden év szeptember 1-jén az EGAA éves maximum összegének legalább egynegyede rendelkezésre áll. 16. cikk A pénzügyi hozzájárulás kifizetése és felhasználása 1. A pénzügyi hozzájárulásról szóló határozatnak a 15. cikk (4) bekezdése szerinti hatálybalépését követően a Bizottság, főszabály szerint 15 napon belül, az Unió pénzügyi hozzájárulásának legalább 50 %-át kifizeti a tagállam részére előfinanszírozás formájában, amelyet szükség esetén időközi és záró kifizetések követnek. Az előfinanszírozást akkor kell elszámolni, amikor a pénzügyi hozzájárulás a 18. cikk (3) bekezdésének megfelelően lezárul. 2. A pénzügyi hozzájárulást a költségvetési rendeletnek megfelelően a tagállamok és a Bizottság közötti megosztott irányítás keretében kell végrehajtani. 3. A finanszírozás részletes feltételeit, különösen az előfinanszírozás mértékét, valamint az időközi és záró kifizetések módozatait a Bizottság a pénzügyi hozzájárulásról szóló, a 15. cikk (4) bekezdésében említett határozatban rögzíti. A támogatható tevékenységek végrehajtása során a tagállamnál felmerült kiadások visszatérítése érdekében időközi kifizetéseket kell teljesíteni, amelynek feltétele a 21. cikk szerint akkreditált köztestület képviselője által aláírt kiadási nyilatkozat Bizottságnak történő benyújtása. 4. A 8. cikk (1) bekezdése szerint a tagállam, amint lehetséges, de legkésőbb a kérelem időpontjától számított 24 hónapon belül végrehajtja a 6. cikkben meghatározott támogatható tevékenységeket. 5. A tagállam a személyre szabott szolgáltatási csomagban foglalt tevékenységek végrehajtása során a tevékenységek módosítására vonatkozó javaslatot nyújthat be a Bizottságnak a 7. cikk (1) bekezdésének a) és c) pontjában felsorolt más támogatható tevékenységekkel együtt, feltéve, hogy a módosítások kellően indokoltak és a teljes összeg nem haladja meg az (1) bekezdés szerinti pénzügyi hozzájárulást. A Bizottság értékeli a javasolt módosításokat és egyetértése esetén ennek megfelelően értesíti a tagállamot. 6. A 7. cikk (3) bekezdése szerinti kiadások a jelentés benyújtásának határidejéig elszámolhatóak. 17. cikk Az euró használata Az e rendelet alapján megfogalmazott kérelmekben, pénzügyi hozzájárulásokról szóló határozatokban és jelentésekben, valamint a kapcsolódó dokumentumokban szereplő összegeket mindig euróban kell feltüntetni. 18. cikk Időközi és záró jelentés, valamint lezárás 1. A 8. cikk (1) bekezdése szerinti kérelem időpontját követő legfeljebb 15 hónappal, vagy a 4. cikk (3) bekezdésének megfelelően elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusban rögzített időpontig a tagállam időközi jelentést nyújt be a Bizottságnak a pénzügyi hozzájárulás felhasználásáról, így a finanszírozásról, az ütemezésről és a már végrehajtott tevékenységek típusáról, valamint a munkaerőpiacra való újbóli beilleszkedésnek, illetve új tevékenységeknek a kérelem időpontját követő 12 hónappal elért mértékéről. Ezenfelül az időközi jelentés információkat tartalmaz a következőkről: (a) az összehangolt, személyre szabott szolgáltatások és a kapcsolódó kiadások bemutatása, beleértve azt is, hogy hogyan egészít ki más tagállami vagy uniós alapokból finanszírozott tevékenységeket, valamint tájékoztatás olyan tevékenységekről, amelyek a nemzeti jog vagy kollektív szerződés értelmében az érintett vállalkozások számára kötelezőek; (b) a nemzeti, regionális vagy helyi hatóságok, uniós alapok, szociális partnerek és vállalkozások által megtett vagy tervezett tevékenységek bemutatása, ideértve annak értékelését, hogy ezek mennyiben járulnak hozzá a munkavállalók munkaerőpiacra való újbóli beilleszkedéséhez, illetve új tevékenységekhez. 2. A 16. cikk (4) bekezdésében meghatározott időszak végét követő hat hónapon belül a tagállam záró jelentésben számol be a Bizottságnak a pénzügyi hozzájárulás felhasználásáról, ezen belül a tevékenységek típusáról és a főbb eredményekről is tájékoztatást ad, ismerteti a megcélzott munkavállalók jellemzőit és munkavállalói státuszát, valamint a kiadások indokoltságát igazoló nyilatkozatot, adott esetben feltüntetve a tevékenységek és az ESZA-ból támogatott tevékenységek közötti kiegészítő jelleget. 3. A (2) bekezdésben előírt valamennyi információ Bizottság általi kézhezvételét követően legfeljebb hat hónappal a Bizottság a pénzügyi hozzájárulás végső összegének, valamint a 22. cikknek megfelelően, adott esetben, a tagállam részéről esedékes összeg megállapításával lezárja a pénzügyi hozzájárulást. 19. cikk Kétéves jelentés 1. Minden második év augusztus 1-jéig és először 2015-ben a Bizottság mennyiségi és minőségi szempontokra egyaránt kitérő jelentést terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé az e rendelet és az 1927/2006/EK rendelet alapján az előző két évben végzett tevékenységekről. A jelentés mindenekelőtt az EGAA által elért eredményeket mutatja be és elsősorban a benyújtott kérelmekkel, az elfogadott határozatokkal, a finanszírozott tevékenységekkel, valamint a pénzügyi támogatás lezárásával kapcsolatban nyújt tájékoztatást, kitérve arra is, hogy ezek mennyiben egészítik ki a strukturális alapokból, nevezetesen az Európai Szociális Alapból (ESZA) és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) finanszírozott tevékenységeket. Dokumentálja továbbá azokat a kérelmeket, amelyeket elegendő előirányzat vagy a támogathatóság hiánya miatt elutasítottak vagy csökkentett tartalommal fogadtak el. 2. A jelentést tájékoztatás céljából az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, a Régiók Bizottsága és a szociális partnerek is megkapják. 20. cikk Értékelés 1. A Bizottság saját kezdeményezésére és a tagállamokkal szoros együttműködésben elvégzi az alábbiakat: (a) 2018. június 30-ig félidős értékelést készít az elért eredmények hatékonyságáról és fenntarthatóságáról; (b) 2022. december 31-ig külső szakértők közreműködésével utólagos értékelést készít az EGAA hatásának és az általa képviselt hozzáadott érték felmérésének érdekében. 2. Az értékelés eredményeit tájékoztatásul az Európai Parlament, a Tanács, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, a Régiók Bizottsága és a szociális partnerek is megkapják. 21. cikk Irányítás és pénzügyi ellenőrzés 1. A Bizottság uniós költségvetés végrehajtására vonatkozó felelősségi körének sérelme nélkül, az EGAA-ból támogatott tevékenységek irányításáért és a tevékenységek pénzügyi ellenőrzéséért elsődlegesen a tagállamok felelősek. E célból a tagállamok intézkedései tartalmazzák a következőket: (a) meggyőződnek arról, hogy az irányítási és kontrollrendszer oly módon jött létre és azt oly módon alkalmazzák, hogy az uniós alapok hatékony és szabályszerű felhasználása biztosított legyen a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elveinek megfelelően; (b) meggyőződnek arról, hogy a finanszírozott tevékenységeket megfelelően hajtották végre; (c) biztosítják, hogy a támogatott kiadások alapjául szolgáló ellenőrizhető igazoló dokumentumok helyesek és szabályosak; (d) megelőzik, feltárják és kijavítják a szabálytalanságokat a strukturális alapokról szóló [az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, […]-i …/…/EK rendeletben] meghatározottak szerint és adott esetben visszafizettetik a jogalap nélkül kifizetett összegeket a késedelmi kamatokkal együtt. A tagállamok értesítik a Bizottságot az ilyen szabálytalanságokról, és folyamatos tájékoztatást nyújtanak számára az államigazgatási és bírósági eljárások előrehaladásáról. 2. A tagállamok a költségvetési rendelet 56. cikkében, valamint a strukturális alapokról szóló általános rendeletben rögzített kritériumoknak és eljárásoknak megfelelően az EGAA által támogatott tevékenységek megfelelő irányításáért és ellenőrzéséért felelős szerveket akkreditálnak. A következő pénzügyi év február 1-jéig ezek az akkreditált szervek benyújtják a Bizottságnak a költségvetési rendelet 56. cikkének (5) bekezdésében meghatározott információt. 3. Szabálytalanság megállapítása esetén a tagállamok elvégzik az előírt pénzügyi korrekciókat. A tagállam által végzett korrekciók a pénzügyi hozzájárulás részleges vagy teljes visszavonásából állnak. A tagállam visszafizettet minden, a feltárt szabálytalanság következtében elveszített összeget, ezt visszafizeti a Bizottságnak, és amennyiben az összeget az érintett tagállam a rendelkezésre álló időn belül nem fizeti vissza, késedelmi kamat is esedékessé válik. 4. A Bizottság az Európai Unió általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó hatáskörében minden szükséges lépést megtesz annak ellenőrzése érdekében, hogy a finanszírozott tevékenységek megvalósítására a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének megfelelően kerül sor. A kérelmező tagállam saját feladata, hogy zavartalanul működő irányítási és kontrollrendszerekkel rendelkezzen. A Bizottság meggyőződik róla, hogy e rendszereket létrehozták. E célból, a Számvevőszék hatáskörének, illetve a tagállamok által a nemzeti törvényeikkel, rendeleteikkel és közigazgatási rendelkezéseikkel összhangban végzett vizsgálatoknak a sérelme nélkül, a Bizottság tisztviselői, illetve alkalmazottai legalább egy munkanappal korábban történő értesítés mellett, helyszíni ellenőrzést végezhetnek, beleértve a szúrópróbaszerű ellenőrzést, az EGAA által finanszírozott tevékenységekkel kapcsolatban. A szükséges segítség megszerzése érdekében a Bizottság értesíti a kérelmező tagállamot. Az érintett tagállam tisztviselői vagy alkalmazottai ezeken az ellenőrzéseken részt vehetnek. 5. A tagállam gondoskodik róla, hogy a felmerült kiadásokkal kapcsolatos igazoló dokumentumokat az EGAA-ból kapott pénzügyi hozzájárulás lezárását követő három évig a Bizottság és a Számvevőszék számára hozzáférhetők. 22. cikk A pénzügyi hozzájárulás visszafizetése 1. Abban az esetben, ha az adott tevékenység tényleges költségének összege kevesebb, mint a 15. cikk alapján becsült összeg, a Bizottság végrehajtási jogi aktus formájában határozatot fogad el, amelyben a tagállamot a részére folyósított pénzügyi hozzájárulás megfelelő összegű visszafizetésére kötelezi. 2. Ha egy tagállam nem tesz eleget a pénzügyi hozzájárulásról szóló határozatban megállapított kötelezettségeknek, a Bizottság végrehajtási jogi aktus formájában elfogadott határozattal megteszi a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy az adott tagállamot a részére folyósított pénzügyi hozzájárulás teljes vagy részleges visszafizetésére kötelezze. 3. Mielőtt az (1) vagy a (2) bekezdés alapján határozatot fogadna el, a Bizottság kellő alapossággal megvizsgálja az ügyet, és különös figyelmet fordít arra, hogy a tagállam számára, észrevételek tételére meghatározott időtartamot jelöljön ki. 4. Ha a szükséges ellenőrzés elvégzése után a Bizottság megállapítja, hogy a tagállam nem teljesíti a 21. cikk (1) bekezdésében szereplő kötelezettségeit – ha közöttük megállapodás nem jött létre, és amennyiben a tagállam a Bizottság által meghatározott időszakon belül nem végezte el a korrekciókat, valamint figyelembe véve a tagállam által tett észrevételeket – a Bizottság a (3) bekezdésben említett határidő lejártát követő három hónapon belül úgy határoz, hogy a szóban forgó tevékenységre az EGAA-ból juttatott hozzájárulás részleges vagy teljes visszavonásával elvégzi a szükséges pénzügyi korrekciókat. A feltárt szabálytalanság következtében elveszett összeget vissza kell fizettetni, és amennyiben az összeget a kérelmező tagállam a rendelkezésére álló időn belül nem fizeti vissza, késedelmi kamat is esedékessé válik. 23. cikk A mezőgazdasági termelőknek szóló támogatás pénzügyi irányítása A 21. és 22. cikktől eltérve, a mezőgazdasági termelőknek nyújtott támogatást a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és ellenőrzéséről szóló, …/…/EK rendeletnek megfelelően kell irányítani és ellenőrizni. 24. cikk A felhatalmazás gyakorlása 1. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás gyakorlásának feltételeit e cikk határozza meg. 2. Az e rendeletben említett felhatalmazás e rendelet hatálybalépésének időpontjától kezdődő határozatlan időre szól. 3. Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 4. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő napon vagy a határozatban megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. 4. A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot. 5. A 4. cikk (3) bekezdése alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az értesítést követő két hónapos időtartam elteltéig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, vagy ha az Európai Parlament és a Tanács az időtartam leteltét megelőzően egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem emel kifogást. Ez az időtartam az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére 2 hónappal meghosszabbodik. 25. cikk Hatályon kívül helyezés Az 1927/2006/EK rendelet 2014. január 1-jén hatályát veszti. Rendelkezéseit a 2013. december 31-ig benyújtott kérelmekre továbbra is alkalmazni kell. 26. cikk Hatálybalépés Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba. Rendelkezéseit a 2014. január 1. és 2020. december 31. között benyújtott kérelmek esetében kell alkalmazni. Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Kelt Brüsszelben, […]-án/-én. Az Európai Parlament részéről a Tanács részéről Az elnök az elnök PÉNZÜGYI KIMUTATÁS JAVASLATOKHOZ 1. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI 1.1. A javaslat/kezdeményezés címe 1.2. A tevékenységalapú irányítás /tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai terület(ek) 1.3. A javaslat/kezdeményezés típusa 1.4. Célkitűzés(ek) 1.5. A javaslat/kezdeményezés indoklása 1.6. Az intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama 1.7. Tervezett irányítási módszer(ek) 2. IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK 2.1. A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések 2.2. Irányítási és kontrollrendszer 2.3. A csalások és a szabálytalanságok megelőzésre vonatkozó intézkedések 3. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA 3.1. A kiadások a többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik? 3.2. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás 3.2.1. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése 3.2.2. Az operatív előirányzatokra gyakorolt becsült hatás 3.2.3. Az igazgatási előirányzatokra gyakorolt becsült hatás 3.2.4. A jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség 3.2.5. Harmadik felek részvétele a finanszírozásban 3.3. A bevételre gyakorolt becsült pénzügyi hatás PÉNZÜGYI KIMUTATÁS JAVASLATOKHOZ 1. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI 1.1. A javaslat/kezdeményezés címe Javaslat az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (2014–2020) szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre 1.2. A tevékenységalapú irányítás /tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai terület(ek)[27] Tevékenység a tevékenységalapú költségvetésben: Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA), miként a DG EMPL 2010-es irányítási tervében szerepel 1.3. A javaslat/kezdeményezés típusa ¨ A javaslat/kezdeményezés új intézkedésre irányul ¨ A javaslat/kezdeményezés kísérleti projektet/előkészítő fellépést követő új intézkedésre irányul[28] X A javaslat/kezdeményezés jelenlegi intézkedés meghosszabbítására irányul ¨ A javaslat/kezdeményezés új intézkedésnek megfelelően módosított intézkedésre irányul 1.4. Célkitűzések 1.4.1. A javaslat/kezdeményezés által érintett többéves bizottsági stratégiai célkitűzések A javaslatra a 2014–2020 közötti többéves pénzügyi keretet tartalmazó „Az Európa 2020 stratégia költségvetése” című közlemény vonatkozik. 1.4.2. Meghatározott célkitűzés(ek) és a tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett tevékenység(ek) 1. konkrét célkitűzés: Fenntartani a világkereskedelemben bekövetkező szerkezeti változások és előre nem látott válságok miatt elbocsátott munkavállalók munkaerő-piaci részvételét. 2. konkrét célkitűzés: Kiterjeszteni az EGAA hatályát a határozott idejű szerződéssel rendelkező munkavállalókra és a kölcsönzött munkavállalókra. 3. konkrét célkitűzés: Kiterjeszteni az EGAA hatályát a mikro-, kis- és közepes méretű vállalkozások tulajdonos-ügyvezetőire, valamint az önálló vállalkozókra (beleértve a mezőgazdasági termelőket is). A tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett tevékenység(ek): Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) 1.4.3. Várható eredmény(ek) és hatás(ok) Tüntesse fel, milyen hatásokat gyakorolhat a javaslat/kezdeményezés a kedvezményezettekre/az érintett célcsoportokra. A javaslat lehetővé teszi az Európai Unió számára, hogy 50 %-os társfinanszírozással továbbra is támogatást nyújtson az EGAA-ból a kereskedelem globalizálódása és előre nem látott válságok következtében elbocsátott munkavállalókat támogató aktív munkaerő-piaci intézkedésekhez. Ez az arány 65 %-ra emelhető azon tagállamok esetében, amelyek területén a strukturális alapok „Konvergencia” célkitűzése értelmében legalább egy NUTS II szintű régió jogosult támogatásra. A támogatásra jogosultak körét kiterjesztik a határozott idejű szerződéssel rendelkező munkavállalókra és a kölcsönzött munkavállalókra, a mikro-, kis- és közepes méretű vállalkozások tulajdonos-ügyvezetőire, valamint az önálló vállalkozókra (beleértve a mezőgazdasági termelőket is). 1.4.4. Eredmény- és hatásmutatók Tüntesse fel a javaslat/kezdeményezés megvalósításának nyomon követését lehetővé tevő mutatókat. – A beérkezett, EGAA-támogatás iránti kérelmek száma – Az EGAA-támogatásban részesítendő elbocsátott munkavállalók száma – Az EGAA által támogatott intézkedéseket követően ismételten munkába állt elbocsátott munkavállalók száma 1.5. A javaslat/kezdeményezés indoklása 1.5.1. Rövid vagy hosszú távon kielégítendő szükséglet(ek) Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról szóló 1927/2006/EK rendeletet 2013 végéig felül kell vizsgálni. A rendeletjavaslat révén elvégzett felülvizsgálat lehetővé teszi, hogy az EGAA a 2014–2020 közötti többéves pénzügyi keret időtartama alatt is folytassa működését, hogy kibővítse a támogatásra jogosultak körét további csoportok felvételével, valamint hogy működésének javítása érdekében módosítson néhány technikai részletet. 1.5.2. Az uniós részvételből adódó többletérték Az Unió EGAA-n keresztül történő részvételével ki lehet egészíteni a kereskedelem globalizálódása, illetve előre nem látott válságok következtében elbocsátott munkavállalók újbóli beilleszkedéséhez rendelkezésre álló tagállami eszközöket. Az EGAA-val összefüggésben eddig gyűjtött tapasztalatok arra utalnak, hogy az EGAA részvételével hosszabb ideig lehet fokozottan testre szabott támogatást nyújtani, gyakran olyan intézkedések formájában, amelyekre az EU részvétele nélkül nem kerülhetett volna sor. 1.5.3. Hasonló korábbi tapasztalatok tanulsága Lásd az Indokolásban ismertetett, az 1927/2006/EK rendelet keretében szerzett tapasztalatokat. 1.5.4. Összhang és lehetséges szinergia egyéb pénzügyi eszközökkel Az EGAA összhangban áll az Európai Szociális Alappal, és szinergiát biztosít vele. 1.6. Az intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama – X A javaslat/kezdeményezés határozott időtartamra vonatkozik – X A javaslat/kezdeményezés időtartama: 2014. január 1-től 2020. december 31-ig – ¨ Pénzügyi hatás: ÉÉÉÉ-tól/-től ÉÉÉÉ-ig ¨ A javaslat/kezdeményezés határozatlan időtartamra vonatkozik – Beindítási időszak: ÉÉÉÉ-tól/-től ÉÉÉÉ-ig – azt követően: rendes ütem. 1.7. Tervezett irányítási módszer(ek)[29] ¨ Centralizált irányítás közvetlenül a Bizottság által ¨ Centralizált irányítás közvetetten a következőknek történő hatáskör-átruházással: – ¨ végrehajtó ügynökségek – ¨ a Közösségek által létrehozott szervek[30] – ¨ tagállami közigazgatási/közfeladatot ellátó szervek – ¨ az Európai Unióról szóló szerződés V. címe értelmében külön intézkedések végrehajtásával megbízott, a költségvetési rendelet 49. cikke szerinti vonatkozó jogalapot megteremtő jogi aktusban meghatározott személyek X Megosztott irányítás a tagállamokkal ¨ Decentralizált irányítás harmadik országokkal ¨ Nemzetközi szervezetekkel közös irányítás (nevezze meg) Egynél több irányítási módszer feltüntetése esetén kérjük, adjon részletes felvilágosítást a „Megjegyzések” rovatban. Megjegyzések 2. IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK 2.1. A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések Ismertesse a rendelkezések gyakoriságát és feltételeit. A rendeletjavaslat 19. cikke arra kötelezi a Bizottságot, hogy minden évben mennyiségi és minőségi szempontokra egyaránt kitérő jelentést terjesszen az Európai Parlament és a Tanács elé az e rendelet alapján az előző két évben végzett tevékenységekről. Ez a jelentés egyebek mellett tartalmazza a Bizottság észrevételeit a vizsgált években végzett felügyeleti tevékenységeire vonatkozóan. A rendeletjavaslat 20. cikke alapján a Bizottságnak 2018 júniusáig, a tagállamokkal szoros együttműködésben, félidős értékelést kell készítenie az EGAA keretében elért eredmények hatékonyságáról és fenntarthatóságáról. 2022. december 31-ig a Bizottságnak külső szakértők közreműködésével utólagos értékelést kell készítenie az EGAA hatásának és az általa képviselt hozzáadott érték felmérésének érdekében. 2.2. Irányítási és kontrollrendszer 2.2.1. Felismert kockázat(ok) A kockázatok a közösségi pénzeszközök megosztott irányításához kapcsolódnak. 2.2.2. Tervezett ellenőrzési mód(ok) Az irányításra és pénzügyi ellenőrzésre vonatkozó követelményeket a rendeletjavaslat 20. cikke állapítja meg. 2.3. A csalások és a szabálytalanságok megelőzésre vonatkozó intézkedések Tüntesse fel a meglévő vagy tervezett megelőző és védintézkedéseket. A szabálytalanságok megelőzésére, feltárására és kiigazítására szolgáló intézkedéseket a rendeletjavaslat 20. cikke (1) bekezdésének d) pontja és 20. cikkének (2) bekezdése állapítja meg. 3. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA 3.1. A kiadások a többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik? · Jelenlegi költségvetési kiadási tételek A többéves pénzügyi keret fejezetei, azon belül pedig a költségvetési tételek sorrendjében. A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Részvétel Szám [Megnevezés…...….] || diff./nem diff.[31]) || EFTA-országokból[32] || tagjelölt országokból[33] || harmadik országokból || a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében n.a. || 04 05 01. Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) 04 01 04 14. Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap – Igazgatási kiadások 40 02 43. Az európai globalizációs alkalmazkodási alap számára képzett tartalék || diff. || NEM || NEM || NEM || NEM · Létrehozandó új költségvetési tételek A többéves pénzügyi keret fejezetei, azon belül pedig a költségvetési tételek sorrendjében. A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Részvétel Szám [Megnevezés…..] || diff./nem diff. || EFTA-országokból || tagjelölt országokból || harmadik országokból || a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében n.a. || Az EGAA egy részének a DG AGRI általi végrehajtására új költségvetési tételt igényelnek || [diff….] || NEM || NEM || NEM || NEM 3.2. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás 3.2.1. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése millió EUR (három tizedesjegyig) A többéves pénzügyi keret fejezete: || Szám || DG: EMPL || || || 2014. év[34] || 2015. év || ÖSSZESEN  Operatív előirányzatok – még nincs adat || || || Költségvetési tétel száma || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1) || || || Kifizetési előirányzatok || (2) || || || Költségvetési tétel száma || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1a) || || || Kifizetési előirányzatok || (2a) || || || Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok[35] || || || Költségvetési tétel száma || || (3) || || || A DG EMPL-hez tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =1+1a +3 || || || Kifizetési előirányzatok || =2+2a +3 || || ||  Operatív előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (4) || || || Kifizetési előirányzatok || (5) || || ||  Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok ÖSSZESEN || (6) || || || A többéves pénzügyi keret EMPL FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =4+ 6 || || || Kifizetési előirányzatok || =5+ 6 || || || Amennyiben a javaslat/kezdeményezés több fejezetet is érint:  Operatív előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (4) || || || Kifizetési előirányzatok || (5) || || ||  Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok ÖSSZESEN || (6) || || || A többéves pénzügyi keret 1–4. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN(Referenciaösszeg) || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =4+ 6 || || || Kifizetési előirányzatok || =5+ 6 || || || A többéves pénzügyi keret fejezete: || 5 || „Igazgatási kiadások” millió EUR (három tizedesjegyig) || || || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017–2020. év || ÖSSZESEN DG: EMPL + AGRI ||  Humánerőforrás || 1,271 || 1,271 || 1,271 || 1,271 évente || 8,897 ||  Egyéb igazgatási kiadások || 0,140 || 0,140 || 0,140 || 0,140 évente || 0,98 || ÖSSZESEN || || 1,411 || 1,411 || 1,411 || 1,411 évente || 9,877 || A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Összes kötelezettségvállalási előirányzat = Összes kifizetési előirányzat) || || || millió EUR (három tizedesjegyig) || || || N. év[36] || N+1. év || ÖSSZESEN A többéves pénzügyi keret 1–5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || || || Kifizetési előirányzatok || || || 3.2.2. Az operatív előirányzatokra gyakorolt becsült hatás – X A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után operatív előirányzatok felhasználását. – ¨ A javaslat/kezdeményezés az alábbi operatív előirányzatok felhasználását vonja maga után: Kötelezettségvállalási előirányzatok, millió euróban (három tizedesjegyig) Tüntesse fel a célkitűzéseket és a teljesítéseket ò || || || 2014. év || 2015–2020. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető || ÖSSZESEN || || Teljesítések típusa[37] || Teljesítés átlagos költsége || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma összesen || Összköltség || 1. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS[38]: || || || || || || || || || || || || || - Teljesítés || || || || || || || || || || || || || || || - Teljesítés || || || || || || || || || || || || || || || - Teljesítés || || || || || || || || || || || || || || || 1. konkrét célkitűzés részösszege || || || || || || || || || || || || || 2. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS… || || || || || || || || || || || || || - Teljesítés || || || || || || || || || || || || || || || 2. konkrét célkitűzés részösszege || || || || || || || || || || || || || ÖSSZKÖLTSÉG || || || || || || || || || || || || || 3.2.3. Az igazgatási előirányzatokra gyakorolt becsült hatás 3.2.3.1. Összegzés – A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után igazgatási előirányzatok felhasználását. – Ö A javaslat/kezdeményezés az alábbi igazgatási előirányzatok felhasználását vonja maga után: millió EUR (három tizedesjegyig) || 2014. év[39] || 2015. év || 2016–2020. év || ÖSSZESEN A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETE || || || || Humánerőforrás || 1,271 || 1,271 || 1,271 évente || 8,897 Egyéb igazgatási kiadások || 0,14 || 0,14 || 0,14 évente || 0,98 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉNEK részösszege || 1,411 || 1,411 || 1,411 évente || 9,877 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE[40] bele nem tartozó előirányzatok || || || || Humánerőforrás || || || Egyéb igazgatási kiadások || || || A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE bele nem tartozó előirányzatok részösszege || || || ÖSSZESEN || || || || || || 3.2.3.2. Becsült humánerőforrás-szükségletek – ¨ A javaslat/kezdeményezés nem igényelhumánerőforrást. – X A javaslat/kezdeményezés az alábbi humánerőforrás-igénnyel jár: A becsléseket egész számmal (vagy legfeljebb egy tizedesjeggyel) kell kifejezni || 2014. év || 2015. év || Ugyanez a 2016–2020. évre 04 01 01 01 (a központban és a bizottsági képviseleteken) || 9 || 9 || Ugyanez XX 01 01 02 (a küldöttségeknél) || || XX 01 05 01 (közvetett kutatás) || || 10 01 05 01 (közvetlen kutatás) || || XX 01 02 01 (AC, INT, END a teljes keretből) || 2 || 2 XX 01 02 02 (AC, AL, END, INT és JED a küldöttségeknél) || || XX 01 04 yy[41] || – a központban[42] || || – a küldöttségeknél || || XX 01 05 02 (AC, END, INT közvetett kutatásban) || || 10 01 05 02 (AC, END, INT közvetlen kutatásban) || || Egyéb költségvetési tétel (kérjük megnevezni) || || ÖSSZESEN || 11 || 11 || || 11 || XX: az érintett szakpolitikai terület vagy költségvetési cím. A humánerőforrás- és igazgatási igényeket az e fellépés irányítására már odaítélt költségvetési juttatás és/vagy a főigazgatóságon belül átcsoportosított összeg keretében kell fedezni, és ezt adott esetben kiegészítheti bármely más további, a fellépést irányító főigazgatóságnak a költségvetési korlátozások figyelembevételével az éves elosztási eljárás keretében nyújtott költségvetési juttatás. Az elvégzendő feladatok leírása: Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak || Külső személyzet || 3.2.4. A jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség – X A javaslat/kezdeményezés összeegyeztethető a jelenlegi többéves pénzügyi kerettel. – ¨ A javaslat/kezdeményezés miatt a többéves pénzügyi keret vonatkozó fejezetének átdolgozása szükséges. Fejtse ki, miként kell átdolgozni a pénzügyi keretet: tüntesse fel az érintett költségvetési tételeket és a megfelelő összegeket. N.A. – ¨ A javaslat/kezdeményezés miatt szükség van a rugalmassági eszköz alkalmazására vagy a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatára[43]. Fejtse ki a szükségleteket: tüntesse fel az érintett költségvetési tételeket és a megfelelő összegeket. N.A. 3.2.5. Harmadik felek részvétele a finanszírozásban – X A javaslat/kezdeményezés nem irányoz elő harmadik felek általi társfinanszírozást. – A javaslat/kezdeményezés az alábbi becsült társfinanszírozást irányozza elő: előirányzatok millió EUR (három tizedesjegyig) || 2014. év || 2015. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető || Összesen Tüntesse fel a társfinanszírozó szervet || || || || || || Társfinanszírozott előirányzatok ÖSSZESEN || || || || || || 3.3. A bevételre gyakorolt becsült pénzügyi hatás – X A javaslatnak/kezdeményezésnek nincs pénzügyi hatása a bevételre. – ¨ A javaslatnak/kezdeményezésnek van pénzügyi hatása – a bevételre gyakorolt hatása a következő: ¨ a javaslat a saját forrásokra gyakorol hatást ¨ a javaslat az egyéb bevételekre gyakorol hatást millió EUR (három tizedesjegyig) Bevételi költségvetési tétel: || Az aktuális költségvetési évben rendelkezésre álló előirányzatok || || 2012. év || 2013. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető || ………..jogcímcsoport || || || || || || || Az egyéb címzett bevételek esetében tüntesse fel az érintett kiadáshoz tartozó költségvetési tétel(eke)t. N.A. Ismertesse a bevételre gyakorolt hatás számításának módszerét. N.A. [1] COM(2011) 500 végleges, 2011.6.29. [2] HL L 406., 2006.12.30., 1. o. [3] COM(2008) 800 végleges, 2008.11.26. [4] 546/2009/EK rendelet (HL L 167., 2009.6.29., 26. o). [5] COM(2011) 336 végleges, 2011.6.10. [6] COM(2011) 403 végleges, 2011.6.29. [7] COM(2011) 500 végleges, 2011.6.29. [8] COM(2010) 2020 végleges, 2010.3.3. [9] http://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=en&catId=326&eventsId=320&furtherEvents=yes [10] http://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=en&catId=326&eventsId=323&furtherEvents=yes [11] http://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=6578&langId=en [12] http://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=en&catId=326&eventsId=285&furtherEvents=yes [13] http://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=en&catId=326&eventsId=330&furtherEvents=yes [14] SEC(2011)xxx. [15] SEC(2011)yyy. [16] COM(2011) 403 végleges, 2011.6.29. [17] HL C ...,… , … o. [18] HL C ...,… , … o. [19] HL L 48., 2008.2.22., 82. o. [20] COM(2011) 500 végleges, 2011.6.29. [21] HL L 167., 2009.6.29., 27. o. [22] COM(2011) 403 végleges, 2011.6.29. [23] HL L [24] HL L 175., 1999.7.10., 43. o. [25] HL L 327., 2008.12.5., 9. o. [26] HL L 225, 1998.8.12, 16. o. [27] Tevékenységalapú irányítás: ABM (Activity Based Management), tevékenységalapú költségvetés-tervezés: ABB (Activity Based Budgeting). [28] A költségvetési rendelet 49. cikke (6) bekezdésének a) vagy b) pontja szerint. [29] Az egyes irányítási módszerek ismertetése, valamint a költségvetési rendeletben szereplő megfelelő hivatkozások megtalálhatók a Költségvetési Főigazgatóság honlapján: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [30] A költségvetési rendelet 185. cikkében előírt szervek. [31] Differenciált/nem differenciált előirányzatok. [32] EFTA: Európai Szabadkereskedelmi Társulás. [33] Tagjelölt országok és adott esetben a nyugat-balkáni potenciális tagjelölt országok. [34] Az N. év a javaslat/kezdeményezés végrehajtásának első éve. [35] Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás. [36] Az N. év a javaslat/kezdeményezés végrehajtásának első éve. [37] A teljesítés a nyújtandó termékekre és szolgáltatásokra vonatkozik (pl. finanszírozott diákcserék száma, épített utak hossza kilométerben stb.). [38] Az 1.4.2. szakaszban („Konkrét célkitűzések...”) feltüntetett célkitűzés. [39] Az N. év a javaslat/kezdeményezés végrehajtásának első éve. [40] Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás. [41] Az operatív előirányzatoknál a külső személyzetre részleges felső határérték vonatkozik (korábban: „BA” sorok). [42] Elsősorban a strukturális alapok, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) és az Európai Halászati Alap (EHA) esetében. [43] Lásd az intézményközi megállapodás 19. és 24. pontját.