EURÓPAI  
BIZOTTSÁG   
Brüsszel, 2015.5.13.  
COM(2015) 268 final  
  
Ajánlás  
A TANÁCS AJÁNLÁSA  
Hollandia 2015.  évi nemzeti reformprogramjáról,  
amelyben véleményezi Hollandia 2015.  évi stabilitási programját   
 
  
 
Ajánlás  
A TANÁCS AJÁNLÁSA  
Hollandia 2015.  évi nemzeti reformprogramjáról,  
amelyben véleményezi Hollandia 2015.  évi stabilitási programját  
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,  
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121.  cikke 
(2) bekezdésére és 148.  cikke (4)  bekezdésére,  
tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák 
felügyeletéről é s összehangolásáról szóló, 1997.  július  7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre1 és 
különösen annak 5.  cikke (2)  bekezdésére,  
tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséről és kiigazításáról szóló, 
2011.  november  16-i 1176/2011/EU európai parlamenti  és tanácsi rendeletre2 és különösen 
annak 6.  cikke (1) bekezdésére,  
tekintettel az Európai Bizottság ajánlására3, 
tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira4, 
tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,  
tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság  véleményére,  
tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,  
tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,  
tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,  
mivel:  
(1) Az Európai Tanács 2010.  március  26-án elfogadta a Bi zottság „ Európa 2020 ” 
elnevezésű, a gazdaságpolitikák fokozott összehangolásán alapuló, a növekedést és a 
foglalkoztatást célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát. A stratégia azokra a 
kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken intézkedés ekre van szükség 
annak érdekében, hogy javuljanak Európa lehetőségei a fenntartható növekedés és a 
versenyképesség terén.  
(2) A Tanács a Bizottság javaslatai alapján 2010.  július  13-án elfogadta a tagállamok és 
az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó irán ymutatásokról szóló ajánlást 
(2010 –2014), 2010.  október  21-én pedig elfogadta a tagállamok 
foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot. Ezek 
                                                 
1 HL L 209., 1997.8.2., 1. o.  
2 HL L 306., 2011.11.23., 25. o.  
3 COM(2015)  268. 
4 P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.  
 
 együttesen alkotják az „integrált iránymutatásokat”, és a tagállamok felkérést kaptak, 
hogy nemzeti gazdaság - és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe ezeket.  
(1) A Tanács 2014.  július  8-án ajánlást fogadott el Hollandia 2014.  évi nemzeti 
reformprogramjáról, valamint véleményezte Hollandia 2014.  évi aktualizált 
stabilitási programját. A  Bizottság 2014. november 28 -án a 473/2015/EU 
rendeletnek5 megfelelően kiadta Hollandia 2015 -re vonatkozó költségvetésiterv -
javaslatáról szóló véleményét6. 
(2) A Bizottság 2014.  november  28-án elfogadta az éves növekedési jelentést7, amely 
elindította a gazdas ágpolitikai koordináció 2015. évi európai szemeszterét. Szintén 
2014.  november  28-án a Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján elfogadta a 
riasztási mechanizmus keretében készült jelentést8, amelyben Hollandiát azon 
tagállamok közé sorolta, amelyek vona tkozásában részletes vizsgálatra kerül sor.  
(3) Az Európai Tanács 2014.  december  18-án meghatározta a beruházások fokozásához, 
a strukturális reformok felgyorsításához és a felelősségteljes, növekedésbarát 
költségvetési konszolidációhoz szükséges prioritásokat . 
(4) A Bizottság 2015.  február  26-án közzétette a Hollandiára vonatkozó 2015.  évi 
országjelentését9. Az országjelentésben a Bizottság megvizsgálta a 2014.  július  8-án 
elfogadott országspecifikus ajánlások kapcsán Hollandia által elért eredményeket. Az 
országj elentés tartalmazza az 1176/2011/EU rendelet 5.  cikke szerinti részletes 
vizsgálat eredményeit is. Vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, 
hogy Hollandiában makrogazdasági egyensúlyhiányok tapasztalhatók, amelyek 
határozott szakpoliti kai intézkedéseket és nyomon követést tesznek szükségessé. 
Továbbra is fennállnak és figyelmet igényelnek a magas szintű magánadósságból 
fakadó kockázatok, bár a közelmúltban intézkedések születtek az ingatlanpiac talpra 
állításának és a jelzáloghitel -növe kedés visszafogásának a támogatására. Noha a 
folyó fizetési mérleg magas többlete részben a gazdaság strukturális jellemzőit 
tükrözi, a nyugdíj - és adórendszerek szerkezete potenciálisan a nem hatékony 
tőkeallokáció forrása lehet.  
(5) Hollandia 2015. április 30-án benyújtotta 2015. évi nemzeti reformprogramját és 
2015. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében 
a két program értékelésére egyidejűleg került sor.  
(6) Hollandia jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós á gához tartozik, és 
az átmeneti adósságszabály hatálya alatt van. A 2015. évi stabilitási program alapján 
a kormány arra számít, hogy az államháztartási hiány fokozatosan javul, 2015 -ben a 
GDP 1,8  %-ára, majd 2018 -ra a GDP 0,7  %-ára. A kormány tervei szerin t – a GDP 
0,5 %-ának megfelelő strukturális hiányként meghatározott – középtávú 
költségvetési célt a programidőszak egészében teljesítenék. A stabilitási program 
alapján az államadósság -ráta a várakozások szerint 2015 -ben a GDP  68,8 %-ának 
megfelelő értéke n tetőzik, majd ezt követően 2018 -ra fokozatosan a GDP  66,1 %-ára 
csökken. A költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv 
megalapozott. A Bizottság 2015. tavaszi előrejelzése szerint a strukturális egyenleg 
teljesíti a középtávú kö ltségvetési célt, és 2015 -ben a GDP -0,3 %-át, 2016 -ban pedig 
a GDP -0,4 %-át éri el. A stabilitási program értékelése alapján és a Bizottság 2015. 
                                                 
5 HL L 140., 2013.5.27., 11. o.  
6 C(2014)  8810.  
7 COM(2014)  902. 
8 COM(2014)  904. 
9 SWD(2015)  38. 
 
 tavaszi előrejelzésének figyelembevételével a Tanács véleménye szerint Hollandia 
várhatóan meg fog felelni a  Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek. A 
2013 -ban a GDP 0,84  %-át kitevő, kutatásra és fejlesztésre fordított állami kiadás 
alacsony, tekintve az iskolai végzettséget, a tudományos eredményeket és Hollandia 
gazdasági fejlettségének szintjét. A z állami kiadások e területen 2014 óta 
csökkenőben vannak, és a K+F -re fordított magánkiadások továbbra is alacsonyak. 
Az állami kiadásoknak az innováció és a kutatás felé való elmozdítása, különös 
tekintettel az alapkutatásra, és a K+F -re irányuló magánbe ruházások mobilizálását 
célzó keretpolitikák végrehajtása hozzájárulna a holland gazdaság hosszú távú 
növekedési potenciáljának fokozásához.  
(7) A legnagyobb kihívást a lakáspiac jelenti, ahol az évtizedek során kialakult 
merevségek és torzító ösztönzők formál ják az ingatlanfinanszírozási és ágazati 
megtakarítási mintákat. A háztartások az ingatlantulajdont további bruttó 
jelzáloghitel -adósságok felhalmozására használták fel, és ez a tendencia 
nagymértékben tükrözi a régóta fennálló költségvetési ösztönzőket, p éldául a 
jelzáloghitel -kamatok adóból való teljes levonhatóságát. 2012 óta számos intézkedést 
végrehajtottak, amelyekkel részleges megoldást találtak ezen ösztönzők 
problémájára. Ezek közül néhány magában foglalja az ingatlanfinanszírozás adóügyi 
kezelésén ek kiigazítását. A jelzáloghitel -kamatok adóból való leírhatóságának 
korlátozása felé való fokozatos elmozdulás és a törlesztés ösztönzése biztosított. 
Mindazonáltal ennek az intézkedésnek a bevezetése túl lassú ahhoz, hogy jelentős 
mértékben befolyásolja a törlesztési magatartást, és a nem produktív eszközökbe való 
befektetés jelentős adóügyi ösztönzője fennmarad. A 2018 -ban teljesítendő 100  %-os 
hitelfedezeti arány még mindig magas. A bérlemények piacát szabályozás és 
rendkívül jelentős szociálislakás -szegmens korlátozza, ahol a hosszú várólisták is 
problémát jelentenek. A szociálislakás -piacon a lakbérek jövedelem alapján való 
nagyobb mértékű differenciálásának bevezetése a helyes irányba tett lépés, de hatása 
korlátozott. Egy új törvény alapján a lakhatá ssal foglalkozó vállalatoknak külön kell 
választaniuk az általános gazdasági érdekű tevékenységeket (például a szociális 
lakhatás) a többi tevékenységtől. Még nem egyértelmű, hogy ezzel bekövetkezik -e a 
tervezett irányváltás, vagyis hogy valóban a rászorul ók jutnak szociális lakáshoz, és 
biztosított -e, hogy a szociális lakhatás a piaci feltételek mellett lakást szerezni 
képtelen, hátrányos helyzetű emberek számára lesz elérhető.  
(8) A nyugdíjrendszer hosszú távú fenntarthatósága javult. Az első pilléres kötelez ő 
nyugdíjkorhatár fokozatos emelése (a 2012. évi 65 évről 67 évre 2023 -ban) és azt 
követően a várható élettartamhoz kötése mellett Hollandia elfogadta a 
nyugdíjrendszer magánfinanszírozott pillérének és a tartós ápolás -gondozás 
rendszerének átfogó reformjá t. A nyugdíjalapok pénzügyi felügyelete javult, és a 
rendszer ellenállóbbá vált a pénzügyi sokkokkal szemben. Ezt kiegészítették az 
idősebb munkavállalók további munkavállalását ösztönző sikeres reformok. A tartós 
ápolás -gondozást érintő reformokból eredőe n a feladatok – az általános kiadások 
csökkentése és a hatékonyság javítására való összpontosítás mellett – az 
önkormányzatokra hárulnak. A tartós ápolás -gondozás minőségét és elérhetőségét 
figyelemmel kell kísérni.  
(9) A fennmaradó kihívások közé tartozik a k öltségeknek és kockázatoknak az 
indexálásra és a pénzügyi pufferekre vonatkozóan elfogadott szabályokon (pénzügyi 
értékelési keret) túlmutató, generáción belüli és generációk közötti megfelelő 
elosztása, különösen a fiatalok által fizetendő járulékok csökk entésével. A második 
nyugdíjpillérbe befizetett járulékok biztosításmatematikai méltányosságának javítása 
segítené a háztartásokat pénzügyi eszközeik növekedést ösztönző felhasználásában.  
 
 (10) A munkahelyvédelmi jogszabályok 2014 -ben elfogadott átfogó reformján ak célja a 
munkaerő -piaci részvétel és a mobilitás fokozása. A munkától visszatartó pénzügyi 
ellenösztönzőket visszaszorították. A parlament által elfogadott jogszabály a 
fogyatékossággal élők alkalmazására vonatkozó kvótát állapít meg a munkáltatók 
számár a. Ezen intézkedések hatását csak a végrehajtásukat követően lehet teljes 
körűen értékelni. A munkaerőpiac perifériájára szorult emberek, többek között a 
migráns hátterűek integrálásának javításához további intézkedésekre van szükség.  
(11) Figyelembe véve a köt elező nem adójellegű kifizetéseket, az adóék Hollandiában 
jóval magasabb az uniós átlagnál, és szükség van az adózás növekedést kevésbé 
hátrányosan érintő tényezők felé való elmozdítására. A tervezett adóreform 
hozzájárulna a munkaerő -piaci részvétel növel éséhez. Elfogadását követően szorosan 
figyelemmel kell kísérni a hatását.  
(12) Az európai szemeszter keretében a Bizottság elvégezte Hollandia 
gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, és azt közzétette a 2015.  évi 
országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá  a stabilitási programot és a nemzeti 
reformprogramot, valamint az előző években Hollandiának címzett ajánlások 
nyomán hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak a programoknak Hollandia 
fenntartható költségvetési, valamint társadalom - és gazdaságpoli tikája szempontjából 
mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek -e az uniós szabályoknak 
és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Európai Unió átfogó gazdasági 
kormányzását az uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való 
beépítéséve l kell megerősíteni. Az alábbi 1 –3. ajánlás tükrözi az európai szemeszter 
keretében tett ajánlásokat.  
(13) Ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta Hollandia stabilitási programját, és 
azt a véleményt10 fogalmazta meg, hogy Hollandia megfelel a Stabilitási és 
Növekedési Paktum rendelkezéseinek.  
(14) A Bizottság által elvégzett részletes vizsgálat és ezen értékelés fényében a Tanács 
megvizsgálta Hollandia nemzeti reformprogramját és stabilitási programját. A 
Tanácsnak az 1176/2011/EU rendelet 6.  cikke szerinti ajá nlásait az alábbi 1 –3. 
ajánlás tükrözi.  
(15) Az európai szemeszter keretében a Bizottság elkészítette az euróövezet egészének 
gazdaságpolitikájára vonatkozó elemzését is. Ezen elemzés alapján a Tanács külön 
ajánlásokat adott ki azon tagállamok számára, amelyek pénzneme az euró. 
Hollandiának az említett ajánlások teljes körű és megfelelő időben történő 
végrehajtásáról is gondoskodnia kell,  
AJÁNLJA, hogy Hollandia 2015 –2016 -ban tegyen intézkedéseket a következők érdekében:  
1. Mozdítsa el az állami kiadásokat a K+F  terén történő beruházások támogatása felé, 
és dolgozzon ki a K+F -re irányuló magánkiadások javítását célzó keretfeltételeket, 
hogy megállítsa a K+F -re fordított állami kiadások csökkenő trendjét és fokozza a 
gazdasági növekedés potenciálját.  
2. Gyorsítsa fel a jelzáloghitel -kamatok adóból való leírhatóságának csökkentését, hogy 
kisebb legyen a nem produktív eszközökbe való befektetés adóügyi ösztönzése. 
Gondoskodjon piacorientáltabb árszabási mechanizmusról a lakásbérleti piacon, és a 
szociális lakáspiacon  még inkább igazítsa hozzá a lakbéreket a háztartások 
jövedelméhez.  
                                                 
10 Az 1466/97/EK tanácsi rendelet 5.  cikkének (2) bekezdése szerint.  
 
 3. Az aktív kereső időszak első éveiben lévők számára csökkentse a nyugdíjrendszer 
második pillérébe befizetett járulékok szintjét.  
Kelt Brüsszelben, -án/-én. 
 a Tanács részéről  
 az elnök