Javaslat: az Európai parlament és a Tanács rendelete a vásárlóerő-paritással kapcsolatos alapinformációk szolgáltatására, valamint a vásárlóerő-paritás kiszámítására és közzétételére vonatkozó közös szabályok megállapításáról /* COM/2006/0135 végleges - COD 2006/0042 */





[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA | Brüsszel, 2006.3.22 COM(2006) 135 végleges 2006/0042 (COD) Javaslat: AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a vásárlóerő-paritással kapcsolatos alapinformációk szolgáltatására, valamint a vásárlóerő-paritás kiszámítására és közzétételére vonatkozó közös szabályok megállapításáról (előterjesztő: a Bizottság) INDOKOLÁS 1. Miért van szükség a vásárlóerő-paritásokról (PPP-k) szóló rendeletre? A PPP-k olyan átváltási arányok, amelyek a nemzeti valutában kifejezett gazdasági mutatókat közös valutára alakítják át, egyidejűleg figyelembe véve az egyes országok közötti árszínvonal-különbségeket, és ezáltal lehetővé téve a bruttó hazai terméknek (GDP) és különböző összetevőinek az országok közötti valós mennyiségi összehasonlítását. A vásárlóerő-paritásokról szóló rendelet célja, hogy a jogalap megteremtésével egységesítse az Európai Unió (EU) tagállamai és az Eurostat által az éves PPP-k kiszámításakor végzett munkát. A rendelet önmagában többletmunkát nem von maga után, kivéve hogy a minőségellenőrzésbe új elemeket vezet be, és egyéb kérdések – például az általában vett árösszehasonlítások – tárgyalására sem törekszik. A strukturális alapokra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló, 1999. június 21-i 1260/1999/EK tanácsi rendelet értelmében a GDP-nek a vásárlóerő alapján történő kiszámításáért a Bizottság viseli a jogszabályban foglalt felelősséget. Egy e területen alkotott új jogszabály lehetővé teszi annak a szerepnek és kötelezettségeknek a tisztázását, amelyet a nemzeti hatóságok a statisztikák összeállítása és az Eurostathoz való továbbítása során játszanak. A PPP-kkel kapcsolatos jogalap megteremtése javítani fogja a PPP-k előállítása teljes folyamatának átláthatóságát, időszerűségét és minőségét, mind a nemzeti statisztikai intézetek (NSI), mind az Eurostat esetében. A PPP-k minőségének rendelet útján történő átfogó javítása nemcsak az összehangolt eredményeket kibocsátó Eurostat, hanem a tagországok céljaként is felfogható. 2. Gazdasági háttér 2.1. A GDP-k összehasonlítása A GDP, a nemzeti számlák egyik alapvető aggregátuma, tömör formában jeleníti meg a gazdasági szereplők által egy adott gazdasági területen és egy adott időszakon – általában egy éven - belül végrehajtott össztevékenység eredményeit. A GDP-t a nemzeti számlák rendszerével összhangban számítják ki, amely az EU tekintetében az integrált gazdasági számlák rendszere (ESA 95). A GDP és aggregátumai a makrogazdasági elemzés és a gazdaságpolitika alapvető mutatói. A GDP a termelés, a kiadás és a bevétel szemszögéből mérhető. A PPP-k céljából különösen fontos a kiadáson mért GDP, amely megmutatja, hogy az egy ország gazdasága által termelt (vagy importált) javakat, illetve szolgáltatásokat milyen mértékben használják fel lakossági fogyasztásra, állami fogyasztásra, állóeszköz-felhalmozásra vagy kivitelre. A nemzetgazdasági aggregátumok, köztük a GDP nemzetközi összehasonlításához egyrészt arra van szükség, hogy az aggregátumok mérésének alapja az összehasonlított országokra következetes legyen, másrészt hogy az országok hasonló mértékegységet alkalmazzanak. Az ESA 95-nek való megfelelés lehetővé teszi az első feltétel kielégítését. A GDP kiadási értékekben az országok között fennálló különbségek nemcsak a „termékek és szolgáltatások mennyisége” összetevőből, hanem az „árszínvonal-különbség” összetevőből is erednek, amely esetenként meglehetősen magas lehet (az érték az ár és a mennyiség szorzatának felel meg). A mennyiségek valós összehasonlítása érdekében ezért nélkülözhetetlen az országok közötti árszínvonal-különbségeket tükröző átváltási arányok (területi deflátorok) alkalmazása. A valutaárfolyamok átváltási arányokként való alkalmazása nem teszi lehetővé a különböző országokban termelt és fogyasztott javak és szolgáltatások mennyiségének ilyen valós összehasonlítását. Ennek oka az, hogy az árfolyamokat a valutakereslethez és -kínálathoz kapcsolódó számos tényező is meghatározza, például a nemzetközi kereskedelem és a kamatkülönbözetek. Más szóval a valutaárfolyamok általában az árszínvonal-különbségeken kívül egyéb elemeket is tükröznek. A különböző országok valutái közötti PPP-ket kifejezetten úgy alakították ki, hogy területi átváltási arányokként való használatra alkalmasak legyenek. 2.2. Mik azok a PPP-k? A PPP-k pénznemek átszámítására alkalmazott arányszámok, amelyek a nominális nemzeti pénznemekben kifejezett gazdasági mutatókat „vásárlóerő-egységnek” (Purchasing Power Standard, PPS) nevezett közös fiktív pénznemre alakítják át; ez a különböző nemzeti valuták vásárlóerejét kiegyenlítve lehetővé teszi a GDP és különböző összetevői országok közötti mennyiségi összehasonlítását. Más szóval a PPP-k egyszerre árdeflátorok és pénznem-átszámítási arányszámok, melyek az átszámítás folyamatában kiküszöbölik az egyes országok árszínvonalában mutatkozó különbségeket. A nemzetgazdasági aggregátumok PPS-ben kifejezett mennyiségét úgy kapjuk meg, hogy a nemzeti pénzegységekben kifejezett eredeti értéküket elosztjuk a megfelelő PPP-vel. Egy „vásárlóerő-egységgel” (PPS) minden országban ugyanaz az adott termék- és szolgáltatásmennyiség vásárolható meg, míg az egyes országokban a nemzeti árszínvonaltól függően ugyanazon mennyiségű termék és szolgáltatás megvásárlására a nemzeti pénzegységekből eltérő összegekre van szükség. Így tehát a PPP-ket mint átváltási arányokat alkalmazva az országok PPS-ben kifejezett GDP-jének mennyiségei - az árszínvonal-különbségek kiküszöbölésével - valósan összehasonlíthatóvá válnak. Az euro bevezetésével az euróövezethez tartozó tagállamokban az árak most először hasonlíthatók össze közvetlenül az érintett országok között. Az eurónak ugyanakkor a nemzeti árszínvonaltól függően az euróövezethez tartozó egyes országokban eltérő vásárlóereje van. Ezért az aggregátumok tiszta mennyiségének PPS-ben történő meghatározásához a PPP-ket továbbra is ki kell számítani. Más szóval az euróövezeten kívüli országokban a PPP-k pénznem-átszámítási arányszámok, és kiküszöbölik az egyes országok árszínvonalában mutatkozó különbségek hatásait, míg az euróövezet országaiban csak az utóbbi, árdeflátori szerepet töltik be. Az éves többoldalú gyakorlatban a PPP-k kiszámítása úgy történik, hogy egy összehasonlítható termék- és szolgáltatáskosár különböző országok közötti árhányadosainak átlagait veszik alapul.. E termékeket és szolgáltatásokat úgy választják ki, hogy pontosan meghatározott kiadásosztályok egész sorát képviseljék, és megfelelően reprezentálják a különböző országok fogyasztási szokásait. 3. A PPPK-k alkalmazása a Bizottságban 3.1. Strukturális és Kohéziós Alapok A Strukturális Alapok reformját és az új tagállamokra történő kiterjesztését az 1260/1999/EK tanácsi rendelet, valamint a 2003. évi csatlakozási okmány II. melléklete szabályozza, amelynek 15. szakasza a „Regionális politika és a strukturális eszközök összehangolása” címet viseli. A rendelet a Strukturális Alapok tekintetében általános rendelkezéseket állapít meg a jelen időszakra, kinyilvánítva, hogy azok a régiók jogosultak a strukturális alapokból folyósított támogatásra, amelyekben a vásárlóerő-paritáson mért egy főre eső GDP nem éri el a közösségi átlag 75 %-át. A rendelet azt is kimondja, hogy a kritériumokat objektív statisztikai adatok felhasználásával kell meghatározni. Feltételezhető, hogy a következő, 2007-ben kezdődő időszakra is hasonló rendelkezések vonatkoznak majd. A második jogi aktus ezeket az elveket az új tagállamokra történő kiterjesztésük érdekében módosítja. Ez az új jogalap ellentétes a megelőző helyzettel, amelyben a strukturális alapokkal kapcsolatban a PPP-kre egyetlen hivatkozás történt, mégpedig a 2052/1988/EGK tanácsi rendelet preambulumában, amely egyszerűen megállapítja: „Mivel [. . .] ennek a jegyzéknek tartalmaznia kell azokat a Statisztikai Célú Területi Egységek Nómenklatúrája II. szintjének (NUTS-II) megfelelő régiókat, amelyekben a vásárlóerő-paritáson mért egy főre eső GDP nem éri el a közösségi átlag 75 %-át, . . ”. A rendelet végrehajtási záradékot nem tartalmaz . Jelenleg a strukturális alapokra vonatkozó követelményeknek a regionális GDP értékek és a nemzeti PPP-k összekapcsolásával tesznek eleget. A Kohéziós Alap létrehozásáról szóló, 1994. május 16-i 1164/99/EK tanácsi rendelet megállapítja, hogy a tagállamok közötti gazdasági és társadalmi kohézió és szolidaritás előmozdítása a Közösség feladata, és hogy ennek egyik eszköze a Kohéziós Alap. A rendelet 2. cikkének (1) bekezdése kimondja, hogy „az Alap pénzügyi hozzájárulást nyújt a környezetvédelem és a transzeurópai közlekedésinfrastruktúra-hálózatok terén megvalósuló, az Európai Unióról szóló szerződésben megállapított célok eléréséhez hozzájáruló projektekhez azokban a tagállamokban, ahol a vásárlóerő-paritásban mért, egy főre jutó bruttó nemzeti termék (GNP) a közösségi átlag 90 %-ánál kevesebb.” Következésképpen a vásárlóerő-paritások kiszámítása a Kohéziós Alap létrehozásáról szóló rendelet szerint is a Bizottság jogszabályban foglalt feladata. 3.2. Korrekciós együtthatók Noha a rendelet célja elsősorban az árakra vonatkozó adatok megszerzése a nemzetközi GDP-összehasonlítások elkészítése érdekében, egyben jogalapot is teremt az árgyűjtő tevékenységhez, amelyre azért van szükség, hogy a Bizottság az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzata 64. cikkével összefüggő törvényes kötelezettségei nagy részének eleget tehessen. Más szóval a PPP-gyakorlat keretében gyűjtött áradatokat arra is felhasználják, hogy meghatározzák az Európai Közösség tisztviselőinek és egyéb alkalmazottainak javadalmazása és nyugdíja tekintetében Az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzata, valamint egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételei értelmében alkalmazandó korrekciós együtthatókat. A személyzeti szabályzata XI. mellékletének 1. cikke kimondja, hogy „a gazdasági paritásokat úgy kell kiszámítani, hogy minden alapelemet legalább ötévente egyszer közvetlen kutatással meg lehessen vizsgálni.” 3.3. Árak összehasonlítása A Bizottságnak egyre inkább szüksége van a területi árösszehasonlításokat lehetővé tévő adatokra – elsősorban a fogyasztói árak területén. Ezt a követelményt számos politikai igény is indokolja, különösen az egységes piacon belüli árkonvergencia megfigyelése, az ármutatók tökéletesítése a közbeszerzési eljárások működésének ellenőrzése érdekében, valamint az árkonvergencia megfigyelése az euróövezetben az euro bevezetése óta. A Bizottságnak a strukturális mutatókról szóló közleményében, valamint a Tanácsnak szóló évi összefoglaló jelentésében a magánháztartások összfogyasztása szintjén a PPP-k megállapításából származó árszintmutatók már szerepelnek a strukturális mutatók között. A fogyasztóvédelem szempontjából arra is szükség van, hogy a Közösségen belül a fogyasztási cikkek széles skálájánál mutatkozó árkülönbségeket ellenőrizni lehessen. Ezeknek a követelményeknek legnagyobb része, elsősorban összesített formában, a PPP-k meghatározásának általános programjának mintegy melléktermékeként is fellelhető. Az árak összehasonlítása ennél fogva több közösségi politika szempontjából is különösen fontos; ezek között szerepel az egységes piac fejlődése, valamint a GMU megfigyelése az árkonvergencia, és az árkülönbségek megállapításához kapcsolódó fogyasztóvédelem szemszögéből. A javasolt rendeletben körvonalazott PPP-munkaprogram ugyan nem szolgáltatja majd szükségszerűen a felsorolt egyéb rendeltetésre szánt adatokat, ám mindenesetre megteremtheti azt a keretet, amely a további árösszehasonlítási munka alapjává válhat. A rendelet ezen kívül nem akadályozza meg a Bizottságot abban, hogy az árakra vonatkozó adatok új alternatív forrásait kutassa és tanulmányozza. A Bizottság már jelenleg is folytat ilyen tanulmányokat annak megállapítása érdekében, hogy a nemzetközi árösszehasonlításokhoz a vonalkódok leolvasásából vagy az internetről származó adatok megfelelő forrásoknak tekinthetők-e. 4. Következtetések A Bizottság a nemzetgazdasági aggregátumoknak a PPP-k felhasználásával történő, közös valutára való átalakítását számos területen tudja hasznosítani. A PPP-k gazdaságilag és politikailag alapvető mutatók az EU számára. A Bizottság jogszabályban foglalt felelőssége a GDP vásárlóerő alapján történő meghatározása; a tagállamokat azonban a jelenlegi jogszabályok nem kötelezik együttműködésre. Mivel ez a munka lényegét tekintve multilaterális jellegű, a gyakorlat érvényességének veszélyeztetéséhez elegendő, ha akár egyetlen ország megvonja a támogatást. Ezért fontos olyan szilárd, kötelező és megbízható jogi keretet teremteni, amely biztosítja, hogy az adatok kellő időben rendelkezésre álljanak. 2006/0042 (COD) Javaslat: AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a vásárlóerő-paritással kapcsolatos alapinformációk szolgáltatására, valamint a vásárlóerő-paritás kiszámítására és közzétételére vonatkozó közös szabályok megállapításáról (EGT vonatkozású szöveg) AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 285. cikkének (1) bekezdésére, tekintettel a Bizottság javaslatára[1], tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[2], a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően[3], mivel: 1. Annak érdekében, hogy lehetőség nyíljon a bruttó hazai termék (GDP) volumenének összehasonlítására a tagállamok viszonylatában, elengedhetetlenül fontos, hogy a Közösség olyan vásárlóerő-paritásokkal (Purchasing Power Parities, PPP-k) rendelkezzen, melyek tükrözik a tagállamok között fennálló árszínvonal-különbségeket. 2. A közösségi PPP-ket összehangolt módszertani eljárások segítségével kell kiszámítani, összhangban a Közösségben a nemzeti és regionális számlák európai rendszeréről szóló, 1996. június 25-i 2223/1996/EK rendelettel[4] (ESA 95), mely a tagállamok számára keretrendszert határoz meg nemzeti számláik összeállításához. 3. A strukturális alapokra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló, 1999. június 21-i 1260/1999/EK tanácsi rendelet[5] 3. cikkének (1) bekezdését a 2003. évi csatlakozási okmány II. mellékletének 15., „Regionális politika és a strukturális eszközök összehangolása” című fejezetével összevetve kell értelmezni. Az említett 3. cikk (1) bekezdése megállapítja, hogy az 1. célkitűzés alá tartoznak azok a Statisztikai Célú Területi Egységek Nómenklatúrája II. szintjének (NUTS-II) megfelelő régiók, amelyekben a vásárlóerő-paritáson mért egy főre jutó GDP nem éri el a közösségi átlag 75 %-át. Regionális PPP-k hiányában a nemzeti PPP-k segítségével kell létrehozni azon régiók listáját, melyek jogosultak lehetnek a strukturális alapokból biztosított támogatásra; a nemzeti PPP-k révén mód nyílik az alapokból az egyes régióknak juttatandó támogatások összegének meghatározására is. 4. A Kohéziós Alap létrehozásáról szóló, 1994. május 16-i 1164/99/EK tanácsi rendelet[6] 2. cikkének (1) bekezdését a 2003. évi csatlakozási okmány II. mellékletének 15., „Regionális politika és a strukturális eszközök összehangolása” című fejezetével összevetve kell értelmezni. Az említett 2. cikk (1) bekezdése kimondja, hogy az Alap pénzügyi hozzájárulást nyújt a környezetvédelem és a transzeurópai közlekedésinfrastruktúra-hálózatok terén megvalósuló, az Európai Unióról szóló szerződésben megállapított célok eléréséhez hozzájáruló projektekhez azokban a tagállamokban, ahol a vásárlóerő-paritásban mért, egy főre jutó bruttó nemzeti termék (GNP) a közösségi átlag 90 %-ánál kevesebb, és amelyek rendelkeznek a Szerződés 104c. cikkében említett, gazdasági konvergenciára vonatkozó feltételek teljesítésére irányuló programmal. 5. Az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzata XI. mellékletének 1. cikke kimondja, hogy a személyzeti szabályzat 65. cikkének (1) bekezdésében említett felülvizsgálat céljából az Eurostatnak minden év októberének vége előtt jelentésben kell beszámolnia a brüsszeli megélhetési költségek változásáról, a vásárlóerő-paritásokról Brüsszel és egyes más, unióbeli települések viszonylatában, valamint arról, mennyiben módosult a központi kormányzat keretén belül működő nemzeti közszolgálatok köztisztviselői által kapott fizetés vásárlóereje. 6. Az Európai Unióban alkalmazott módszertani eljárásokat és gyakorlatokat, melyeket jelenleg a közösségi statisztikákról szóló, 1997. február 17-i 322/1997/EK tanácsi rendelet[7] egyedi statisztikai programokként kezel, a jövőben jogi keretrendszerbe kell foglalni. 7. Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal[8] összhangban kell elfogadni. 8. Az Európai Közösségek statisztikai programbizottságának létrehozásáról szóló, 1989. június 19-i 89/382/EGK, Euratom tanácsi határozattal[9] létrehozott statisztikai programbizottsággal az említett rendelet 3. cikkével összhangban való konzultációt követően, ELFOGADTA EZT A RENDELETET: 1. cikk Célkitűzés E rendelkezés célja a vásárlóerő-paritással kapcsolatos alapinformációk szolgáltatására, valamint a vásárlóerő-paritás kiszámítására és közzétételére vonatkozó közös szabályok megállapítása. A PPP-k kizárólag az árszínvonal és a kiadási súlyok tekintetében fennálló különbségeket hivatottak tükrözni. 2. cikk Alkalmazási kör 1. Alapinformáció alatt azok az adatok értendők, melyek a PPP-k kiszámításához és minőségének biztosításához szükségesek. Az alapinformációk közé tartoznak az árak, a GDP kiadások szerinti bontása, továbbá egyéb, az I. mellékletben közölt adatok. 2. A PPP-ket az áruk és szolgáltatások országos szintű, éves átlagos árából kell kiszámolni olyan alapinformációk segítségével, melyek a tagállamok gazdasági területére vonatkoznak; gazdasági terület alatt a Közösségben a nemzeti és regionális számlák európai rendszeréről szóló, 1996. június 25-i 2223/1996/EK rendelet által létrehozott „ESA 95” rendszer szerint meghatározott területet kell érteni. 3. A PPP-k kiszámítása a II. mellékletben felsorolt alapcsoportoknak megfelelően történik, összhangban azokkal a vonatkozó GDP-osztályozásokkal, melyeket a 2223/1996/EK rendelet határoz meg. 3. cikk Fogalommeghatározások E rendelet alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni: a) „vásárlóerő-paritások” vagy „PPP-k”: területi deflátorok és pénznemek átszámítására alkalmazott arányszámok, melyek kiküszöbölik az egyes országok árszínvonalában mutatkozó különbségek hatásait, s így lehetővé teszik a GDP különböző összetevőinek mennyiségi összehasonlítását, valamint az árszínvonalak összevetését; b) „vásárlóerő-egység” (Purchasing Power Standard, PPS): mesterségesen képzett, közös átszámítási alapként alkalmazott pénznem, melyet az Európai Unióban területi összehasonlítások elvégzése céljából használnak a nemzetgazdasági aggregátumok mennyiségének olyan jellegű kifejezésére, mely kiküszöböli az egyes országok közötti árszínvonal-különbségeket; c) „ár”: a végső felhasználó által fizetett beszerzési ár; d) „kiadási súlyok”: a kiadási összetevők részaránya a folyó áron számított GDP-n belül; e) „alapcsoport”: a GDP összetevőin belül a cikkek legalacsonyabb aggregáltsági szintű csoportja, melynek vonatkozásában a paritások kiszámítására sor kerül, f) „cikk”: az ármegfigyelés céljára történő felhasználás érdekében pontosan meghatározott termék vagy szolgáltatás; g) „tényleges és imputált lakbérek”: a 95/309/EK, Euratom bizottsági határozatban[10] meghatározott jelentéssel rendelkező fogalmak; h) „munkavállalói jövedelem”: a 2223/1996/EK tanácsi rendeletben[11] meghatározott jelentéssel rendelkező fogalom; i) „időbeli kiigazítási szorzótényezők”: olyan szorzótényezők, melyek lehetővé teszik az összeírás idején nyert átlagos árak éves átlagos árakra történő átszámítását; j) „térbeli kiigazítási szorzótényezők”: olyan szorzótényezők, melyek lehetővé teszik egy tagállam gazdasági területének egy vagy több pontján összeírt átlagos árak országos szintű átlagos árakra történő átszámítását; k) „jellegzetes cikkek”: azok a cikkek, melyek a megszerzésükre fordított kiadások adott alapcsoporton belüli viszonylagos nagyságát alapul véve az adott nemzeti piacon a legfontosabb cikkek közé tartoznak, vagy annak tekintik őket; l) „jellegzetességi mutatók”: jelölések vagy egyéb azonosítók, melyek az országok által jellegzetesnek ítélt cikkek azonosítására szolgálnak; m) „egyenlő jellegzetesség”: az egyes alapcsoportok cikklistájának összetételével kapcsolatban támasztott követelmény; mindegyik országnak képesnek kell lennie annyi jellegzetes cikk árát megfigyelni, amennyi arányban áll a termékek és a rájuk jellemző árszínvonalak adott alapcsoporton belüli sokféleségével, valamint az adott országban a kérdéses alapcsoportra fordított kiadások nagyságrendjével; n) „tranzitív”: az a tulajdonság, melynek révén bármely két ország közvetlen összehasonlítása ugyanazt az eredményt adja, mint a bármely harmadik ország bevonása segítségével végzett közvetett összehasonlítás; o) „hiba”: helytelen alapinformáció használata vagy a számítási eljárás helytelen alkalmazása; p) „referenciaév”: olyan naptári év, melyre az éves eredmények vonatkoznak; q) „állandóság”: ha az eredményeket először országok egy csoportja esetében számítják ki, később pedig az országok egy szélesebb körére készülnek számítások, az eredeti csoportot alkotó országok közötti PPP-k értéke mégsem változik. 4. cikk Szerepkörök és felelősségkörök 1. A Bizottság felelős: a) az alapinformációk szolgáltatásának összehangolásáért; b) a PPP-k kiszámításáért és közzétételéért; c) a 7. cikkel összhangban a PPP-k minőségének biztosításáért; d) a módszertan fejlesztéséért, a tagállamokkal folytatott egyeztetés keretében; e) annak biztosításáért, hogy a tagállamoknak a közzététel előtt lehetőségük nyíljon a PPP-eredményekkel kapcsolatban észrevételeket tenniük, továbbá hogy a Bizottság (Eurostat) e megjegyzéseket kellő figyelemben részesítse. E feladatokat a Bizottság nevében az Európai Közösségek Statisztikai Hivatala (Eurostat) látja el. 2. Az alapinformációk szolgáltatása során a tagállamok az I. mellékletben ismertetett eljárást követik. Az adathitelesítési folyamat lezártával a tagállamok azokat az összeírási eredményeket, melyek szolgáltatásáért felelősek, írásban is jóváhagyják az I. melléklet 5.2. pontjában meghatározott módon. Jóváhagyják az adatgyűjtési módszert és ellenőrzik az adatok, köztük a Bizottság (Eurostat) által szolgáltatott alapinformációk hitelességét. 5. cikk Alapinformációk továbbítása 1. A tagállamok az I. mellékletben felsorolt alapinformációkat a jelenleg hatályos adattovábbítással kapcsolatos közösségi rendelkezésekkel összhangban továbbítják a Bizottsághoz (Eurostathoz). 2. Az I. mellékletben felsorolt alapinformációkat az ugyanott meghatározott technikai formátumban és megadott időn belül kell továbbítani. 3. Azokban az esetekben, ahol egyes alapinformációkat a Bizottság (Eurostat) szolgáltat a tagállamoknak, a Bizottság módszertani nyilatkozatot bocsát a tagállamok rendelkezésére, hogy azok hitelességi ellenőrzést végezhessenek. 6. cikk Statisztikai egységek 1. Az I. mellékletben felsorolt alapinformációk vagy a 696/1993/EK tanácsi rendeletben[12] meghatározott statisztikai egységektől származnak, vagy más olyan forrásokból, melyek az I. melléklet 5.1. pontjában meghatározott minőségi követelményeknek megfelelő adatokat szolgáltatnak. 2. A tagállamok által adatok szolgáltatására vagy adatgyűjtésben való együttműködésre felkért statisztikai egységek lehetővé teszik a ténylegesen felmerült árak nyomon követését, és a kért időpontban az információt a valóságnak megfelelően és hiánytalanul rendelkezésre bocsátják. 7. cikk Minőséggel kapcsolatos követelmények és minőségellenőrzés 1. A Bizottság (Eurostat) és a tagállamok az I. melléklet 5.3. alcíme alatt ismertetett jelentéseken és értékelésen alapuló minőségellenőrzési rendszert hoznak létre. 2. A tagállamok a Bizottságot (Eurostatot) – annak kérésére – az I. mellékletben meghatározott alapinformációk minőségének értékeléséhez szükséges valamennyi információval ellátják. Ezenfelül a tagállamok a Bizottságot (Eurostatot) részletekre kiterjedően tájékoztatják az alkalmazott módszerekben bekövetkezett valamennyi változtatásról. 3. Az I. melléklet 5. szakaszában leírtaknak megfelelően az egyes tagállamok a Bizottságot (Eurostatot) jelentésben tájékoztatják azon összeírások minőségéről, melyek elvégzéséért felelősek. 8. cikk Rendszeresség A Bizottság (Eurostat) minden naptári év vonatkozásában elvégzi a PPP-k kiszámítását. 9. cikk Közzététel 1. A Bizottság (Eurostat) a referenciaév végét követő 36 hónapon belül közzéteszi a végleges éves eredményeket. A közzététel alapjául azok az adatok szolgálnak, melyek legalább három hónappal a közzététel időpontját megelőzően a Bizottság (Eurostat) rendelkezésére állnak. Az ebben a bekezdésben foglaltak nem érintik a Bizottság (Eurostat) azon jogát, hogy a referenciaév végét követő 36 hónapnál hamarabb előzetes eredményeket tegyen közzé. 2. A Bizottság (Eurostat) által az egyes tagállamokra vonatkozóan, összesített szinten közzétett eredményeknek legalább az alábbiakra kell kiterjedniük: a) PPP-k a GDP szintjén; b) a magánháztartások fogyasztási kiadására és a tényleges egyéni fogyasztásra vonatkozó PPP-k; c) a közösségi átlaghoz viszonyított árszínvonal-indexek; d) a GDP, a magánháztartások fogyasztási kiadása és a tényleges egyéni fogyasztás, valamint a megfelelő egy főre számított adatok vásárlóerő-egységben. 3. Ha az országok szélesebb körére vonatkozóan kerül sor az eredmények kiszámítására, az állandóság elvével összhangban a tagállamok PPP-i nem változnak. 4. Általában a közzétett, végleges PPP-k esetében nem kerül sor felülvizsgálatra. Olyan hibák esetében azonban, melyek az I. melléklet 10. szakaszában megfogalmazott ismérveknek megfelelnek, közzé kell tenni a helyesbített eredményeket az ott meghatározott eljárás szerint. Kivételes általános felülvizsgálatot kell végrehajtani, ha az ESA 95 hatálya aló tartozó fogalmakban végbemenő, a PPP-eredményekre is kiható változások eredményeként bármely tagállam esetében a GDP volumenindexe egy százalékpontot meghaladó mértékben módosul. 10. cikk Korrekciós együtthatók A tagállamoknak nem kötelességük összeírást végezniük kizárólag azon célból, hogy meghatározzák a Közösség tisztviselőinek és egyéb alkalmazottainak javadalmazása és nyugdíja tekintetében Az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzata, valamint egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételei értelmében alkalmazandó korrekciós együtthatókat. 11. cikk A bizottság eljárása 9. A Bizottságot a 89/382/EGK, Euratom határoztat 1. cikkével létrehozott statisztikai programbizottság segíti. 10. Amikor e bekezdésre történik hivatkozás, az 1999/468/EK határozat 5. cikkének (7) bekezdésében meghatározott szabályozási eljárást kell alkalmazni, tekintettel annak 8. cikke rendelkezéseire. Az 1999/468/EK határozat 5. cikkének (6) bekezdésében meghatározott időszakot három hónapban kell meghatározni. 11. A Bizottság elfogadja az eljárási szabályzatát. 12. cikk Végrehajtási intézkedések A 11. cikk (2) bekezdésében rögzített eljárásnak megfelelően meg kell határozni az e rendelet rendelkezéseinek végrehajtásához szükséges intézkedéseket, köztük a gazdasági és technikai változások figyelembevételét célzó intézkedéseket, amennyiben ez nem jár a tagállamok számára a költségek aránytalan megnövekedésével. Ezek az intézkedések különösen az alábbi tevékenységekre irányulnak: a) a fogalmak alkalmazása; b) az adatok jellegzetességének és összehasonlíthatóságának biztosítása érdekében minimumkövetelmények megfogalmazása; c) az alkalmazandó módszerek tekintetében a követelmények pontos meghatározása; d) az alapcsoportok körének módosítása, valamint tartalmuk részletes meghatározása és kigazítása, feltéve hogy azok továbbra is összeegyeztethetőek az ESA 95-tel, illetve az azt követő rendszerek bármelyikével. 13. cikk Felülvizsgálat és jelentés E rendelet rendelkezéseit öt évvel hatálybalépése napját követően felül kell vizsgálni. Amennyiben szükséges, a rendeletet az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak benyújtott bizottsági jelentés és javaslat alapján módosítani kell. 14. cikk Hatálybalépés Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba. Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Kelt Brüsszelben, az Európai Parlament részéről a Tanács részéről az elnök az elnök I. MELLÉKLET: MÓDSZERTAN 1. Módszertani kézikönyv és munkaprogram 1.1 . A tagállamokkal végzett egyeztetést követően a Bizottság (Eurostat) módszertani kézikönyvet állít össze, melyben leírja a PPP-k összeállításának különböző szakaszaiban használt módszereket, köztük a hiányzó alapinformációk és paritások megbecslésére szolgáló eljárásokat. Jelentős módszertani változásokat követően minden esetben sor kerül a kézikönyv átdolgozására. A kézikönyv új módszereket fogalmazhat meg az adatminőség javítása, a költségek csökkentése vagy az adatszolgáltatók terheinek enyhítése céljából. 1.2. A tagállamokkal történő egyeztetés mellett a Bizottság (Eurostat) minden év október 31-ig éves munkaprogramot állít össze a következő naptári évre, melyben ütemtervet ad a szolgáltatandó információk meghatározására és szolgáltatására az adott évre vonatkozóan. 1.3. Az éves munkaprogram meghatározza, milyen formátumban kell a tagállamoknak adataikat benyújtaniuk, továbbá megfogalmaz minden olyan teendőt, mely a PPP-k számításához és közzétételéhez szükséges. 1.4. Az 1.2. bekezdésnek megfelelően megadott alapinformációkat felül lehet vizsgálni, de a referenciaévre vonatkozó eredményeket a 9. cikkben meghatározott ütemterv szerint összeírt adatok felhasználásával kell kiszámítani. Ha a megadott időpontban az információ hiányos vagy nem áll rendelkezésre, a Bizottság (Eurostat) a hiányzó alapadatokat becsléssel állapítja meg. 2. ALAPINFORMÁCIÓK 2.1. ALAPINFORMÁCIÓK E rendelet alkalmazásában az alapinformáció – a 2. és 4. cikknek megfelelően –, illetve az új adatok szolgáltatásának minimális gyakorisága a következőket jelenti: Alapinformáció | Minimális gyakoriság | GDP kiadási értékek | Évente | Tényleges és imputált lakbérek | Évente | Munkavállalói jövedelem | Évente | Időbeli kiigazítási szorzótényezők | Évente | Fogyasztási cikkek és szolgáltatások ára és a vonatkozó jellegzetességi mutatók | 3 évente1 | Termelőeszközök ára | 3 évente | Építési projektek ára | 3 évente | Térbeli kiigazítási szorzótényezők | 6 évente | 1) A minimális gyakoriság egy adott termékcsoporttal kapcsolatos adatok szolgáltatására vonatkozik, a periodikus adatösszeírási ciklusnak megfelelően. 2.2. AZ ALAPINFORMÁCIÓK BESZERZÉSÉNEK MÓDJA A tagállamok véleményéről történő tájékozódást követően a Bizottság (Eurostat) határozza meg a fentiekben felsorolt alapinformációk mindegyike esetében a használni kívánt forrásokat és adatszolgáltatókat. Ha a Bizottság (Eurostat) a tagállam helyett más adatszolgáltatótól szerez be alapinformációt, a tagállam mentesül az 5.1.4–5.1.13. bekezdésekben meghatározott kötelezettségek alól. 3. ORSZÁGOS SZINTű ÁTLAGOS ÁRAK 3.1. A 2. cikk (2) bekezdésében foglalt rendelkezések ellenére az adatgyűjtés korlátozható egy vagy több helyszínre a gazdasági területen belül. Az így nyert adatok használhatók PPP-számítások céljára, ha rendelkezésre állnak megfelelő térbeli kiigazítási szorzótényezők. Ezek segítségével kell az összeírás helyszíneiről származó adatokat az országos átlag szempontjából jellegzetesnek tekinthető adatokká átszámítani. 3.2. A térbeli kiigazítási szorzótényezőket az alapcsoportok szintjén kell szolgáltatni. Az összeírás referencia-időszakában e tényezők nem lehetnek hat évnél régebbiek. 4. ÉVES ÁTLAGOS ÁRAK A 2. cikk (2) bekezdésében foglalt rendelkezések ellenére az adatgyűjtés korlátozható egy adott időszakra. Az így nyert adatok használhatók PPP-számítások céljára, ha rendelkezésre állnak megfelelő időbeli kiigazítási szorzótényezők. Ezek segítségével kell az adott időszakban összeírt adatokat az éves átlag szempontjából jellegzetesnek tekinthető adatokká átszámítani. 5. Minőség 5.1. AZ ALAPINFORMÁCIÓKRA VONATKOZÓ MINIMUMKÖVETELMÉNYEK 5.1.1. Azon cikkek listáját, melyek ára szükséges adat, úgy kell összeállítani, hogy az tartalmazzon olyan cikkeket, melyeknek a termékleírásban feltüntetett jellemzői lehetővé teszik az országok közötti összehasonlítást. 5.1.2. Azon cikkek listáját, melyek ára szükséges adat, úgy kell összeállítani, hogy minden alapcsoport esetében a tagállamok mindegyike megnevezhessen legalább egy jellegzetes cikket, melynek árát legalább még egy tagállam esetében meg lehet adni. 5.1.3. A cikkeket feltüntető listát úgy kell összeállítani, hogy az „egyenlő jellegzetesség” a lehetőségekhez képest a legteljesebb mértékben megvalósuljon; minimális követelményként mindegyik alapcsoport esetében mindegyik országnak meg kell adnia egy jellegzetes cikk árát, melyet még legalább egy másik országnak is meg kell adnia. 5.1.4. Az egyes tagállamok a cikkek árát a cikklistán feltüntetett termékleírással összhangban adják meg. 5.1.5. Az egyes alapcsoportokon belül a tagállamok mindegyike kellő számú, piacán elérhető cikk árát adja meg, még akkor is, ha az adott cikkek nem tekinthetők jellegzetesnek az alapcsoport szempontjából. 5.1.6. Az egyes tagállamok minden alapcsoporton belül legalább egy jellegzetes cikk árát feltüntetik. A jellegzetes cikkeket jellegzetességi mutató segítségével jelölni kell. 5.1.7. A tagállamok mindegyike minden egyes árazott cikk esetében kellő számú árfeljegyzést végez annak érdekében, hogy megbízható cikkenkénti átlagárak álljanak rendelkezésre, figyelembe véve a cikkre jellemző piaci struktúrát. 5.1.8. Az értékesítési helyek típusait úgy kell megválasztani, hogy azok megfelelően tükrözzék az adott tagállamra jellemző belföldi fogyasztási szerkezetet az adott cikk vonatkozásában. 5.1.9. Egy adott területen az értékesítési helyek típusait úgy kell megválasztani, hogy azok megfelelően tükrözzék a helyi lakosság fogyasztásának jellemzőit és a kérdéses cikkek elérhetőségét. 5.1.10. Az államháztartási szektor (S 13) vonatkozásában – összhangban annak az ESA 95 rendszerben rögzített meghatározásával – a tagállamok mindegyike adatokat bocsát a Bizottság (Eurostat) rendelkezésére bizonyos foglalkozások esetében összeírt munkavállalói jövedelmekről. 5.1.11. Az egyes tagállamok olyan időbeli kiigazítási szorzótényezőket adnak meg a Bizottság (Eurostat) számára, melyek lehetővé teszik az éves átlagos árszínvonalat megfelelően tükröző vásárlóerő-paritások kiszámítását az egy adott időpontban összeírt árakból. 5.1.12. Az egyes tagállamok olyan térbeli kiigazítási szorzótényezőket adnak meg a Bizottság (Eurostat) számára, melyek lehetővé teszik az országos szintű átlagos árszínvonalat megfelelően tükröző vásárlóerő-paritások kiszámítását a meghatározott helyszíneken rögzített árakból. 5.1.13. Az egyes tagállamok a II. mellékletben meghatározott mindegyik alapcsoport esetében megadják a Bizottságnak (Eurostatnak) azokat a súlyokat, melyek tükrözik az adott referenciaévben a kérdéses tagállamra jellemző kiadási struktúrát. 5.2. AZ ÁRÖSSZEÍRÁSOK EREDMÉNYEINEK HITELESÍTÉSÉVEL KAPCSOLATOS MINIMUMKÖVETELMÉNYEK 5.2.1. A Bizottsághoz (Eurostathoz) történő továbbítás előtt valamennyi tagállam felülvizsgálja az adatok hitelességét a következők alapján: - legmagasabb és legalacsonyabb árak, - átlagár és relatív szórás, - azon cikkek száma alapcsoportonként, melyeknek árát összeírták, - azon jellegzetes cikkek száma alapcsoportonként, melyeknek árát összeírták, - a cikkenként rögzített árak száma. 5.2.2. A Bizottság (Eurostat) egy elfogadott elektronikus eszközt bocsát a tagállamok rendelkezésére, mely az 5.2.1. pontban foglaltak megvalósításához szükséges algoritmusokat tartalmazza. 5.2.3. Az összeírás eredményeinek véglegesítése előtt a Bizottság (Eurostat) – a tagállamokkal együttműködésben – ellenőrzi azok hitelességét, az alábbi mutatók alapján: Az egyes alapcsoportok esetében: - azon cikkek száma, melyek árát mindegyik ország összeírta, - azon cikkek száma, melyekhez mindegyik ország rendelt jellegzetességi mutatót, - az árszínvonal-index, - az ugyanezen alapcsoport esetében végzett előző árösszeírás eredményei, - az egyes országok vásárlóerő-paritáson számított árszínvonal-indexei. Az egyes cikkek esetében: - a valamennyi ország által összeírt árak száma, - a következő adatok relatív szórása: i. nemzeti valutában kifejezett átlagos árak; ii. vásárlóerő-paritáson számított árszínvonal-indexek; iii. az egyes országok vásárlóerő-paritáson számított árszínvonal-indexei. 5.2.4. A PPP-eredmények összesített szinten történő véglegesítése előtt a Bizottság (Eurostat) ellenőrzi azok hitelességét, az alábbi mutatók alapján: A teljes GDP és a legfontosabb GDP-aggregátumok szintjén: - a GDP kiadási értékek és a becsült népességszámok összhangja a közölt adatokkal, - az egy főre számított volumenindexek aktuális értékének összehasonlítása a korábbi számítások során kapott eredményekkel, - az aktuálisan számított árszínvonal-indexek összehasonlítása a korábbi számítások során kapott eredményekkel. Az egyes alapcsoportok szintjén: - a GDP-súlyok szerkezetének összehasonlítása az aktuális és a korábbi számításokra vonatkozóan, - ahol szükséges, a hiányzó adatok becslés útján történő megállapítása. 5.3. JELENTÉS ÉS ÉRTÉKELÉS 5.3.1. Mindegyik tagállam dokumentációt vezet, melyben pontosan leírja, hogyan hajtja végre e rendelet rendelkezéseit. A dokumentációnak a Bizottság (Eurostat) és a többi tagállam számára hozzáférhetőnek kell lennie. 5.3.2. A Bizottságnak (Eurostatnak) hatévente legalább egyszer értékelnie kell az egyes tagállamoknak a vásárlóerő-paritás számítása érdekében végzett tevékenységét. Az értékelésnek, melyet évenként kell megtervezni és az éves munkaprogramban rögzíteni, át kell tekintenie az ezen rendelet rendelkezéseinek való megfelelést. Az értékelés eredményét a Bizottság (Eurostat) jelentésben összegzi. 5.3.3. A 7. cikk (3) bekezdésével összhangban, rövid idővel a fogyasztói árakra vonatkozó egyes összeírások után, a tagállamok minden esetben jelentésben tájékoztatják a Bizottságot (Eurostatot) az árösszeírás módjáról. A Bizottság (Eurostat) valamennyi tagállamnak megküldi az ezen jelentések alapján készült összefoglalót. 6. A FOGYASZTÁSI CIKKEK ÁRAINAK ÖSSZEÍRÁSA 6.1. A tagállamok a munkaprogramban foglaltaknak megfelelően végzik az árak összeírását. 6.2. A megfigyelendő cikkek listáját minden összeírás esetében a Bizottság (Eurostat) állítja össze a tagállamok által az egyes alapcsoportok vonatkozásában tett javaslatok alapján. 6.3. A Bizottság (Eurostat) a cikklistával együtt az árösszeírási listákon szereplő valamennyi termékleírás fordítását biztosítja az Európai Unió mindegyik hivatalos nyelvén. 7. Számítási eljárás 7.1. BILATERÁLIS PARITÁSOK KISZÁMÍTÁSA AZ ALAPCSOPORTOK SZINTJÉN a) A multilaterális EKS-paritások (Éltető-Köves-Szulc) alapcsoportok szintjén végzett kiszámításának alapjául a résztvevő országokból képzett valamennyi országpár esetében számított bilaterális paritások mátrixa szolgál. b) A bilaterális paritások kiszámítása az alapul szolgáló cikkek esetében összeírt árak és a cikkekhez rendelt jellegzetességi mutatók segítségével történik. c) Az egyes cikkek esetében az összeírás során megállapított átlagos ár az adott cikk esetében megfigyelt árak egyszerű számtani átlaga. d) Amennyiben szükséges, megfelelő térbeli és időbeli kiigazítási szorzótényezők segítségével, az összeírás során rögzített árak átlagának alapján becsülhető meg az országos szintű éves átlagos ár. e) A kiigazított átlagos árak közötti arányokat, valamint azok inverzét kell ezt követően kiszámítani, minden lehetséges országpár és cikk esetében. f) A következő lépés az alapcsoport vásárlóerő-paritásának kiszámítása, amennyiben lehetséges, a részt vevő országokból képzett valamennyi országpár vonatkozásában. Az országpárok mindegyike esetében a vásárlóerő-paritást úgy kell kiszámítani, mint az alábbiak súlyozott mértani átlagát: - a mindkét ország esetében jellegzetes cikként feltüntetett cikkek árhányadosainak mértani átlaga, - olyan cikkek árhányadosainak mértani átlaga, melyeket az első ország jellegzetes cikként tüntetett fel, a második viszont nem, - olyan cikkek árhányadosainak mértani átlaga, melyeket a második ország jellegzetes cikként tüntetett fel, az első viszont nem. A számítás során olyan súlyokat kell használni, melyek minden olyan cikk viszonylagos jellegzetességét tükrözik, melyek árát mindkét ország összeírta. 7.2. A HIÁNYZÓ BILATERÁLIS PARITÁSOK BECSLÉSE Ha valamely alapcsoport esetében nincs mód a bilaterális PPP kiszámítására, a hiányzó bilaterális vásárlóerő-paritás értékét, ahol lehet, meg kell becsülni a harmadik országok bevonása segítségével számított közvetett paritások mértani átlagának képzésén alapuló szabványos eljárás segítségével. Ha e becslési eljárást követően valamely alapcsoport esetében a bilaterális vásárlóerő-paritások mátrixa továbbra is tartalmaz hiányzó értéket, a multilaterális EKS-paritások kiszámítására nem nyílik mód azon országok esetében, melyek vonatkozásában nem állnak rendelkezésre bilaterális PPP-k. Ilyen esetekben a hiányzó „ EKS ”-paritások értékét a Bizottság (Eurostat) becsléssel állapítja meg hasonló alapcsoportok PPP-it használva vonatkoztatási alapul, vagy más alkalmas becslési eljárás segítségével. 7.3. BILATERÁLIS PARITÁSOK KISZÁMÍTÁSA AGGREGÁTSZINTEN a) A bilaterális paritásokat a nemzeti számlák valamilyen aggregáltsági szintjén az alapul szolgáló alapcsoportokra vonatkozó „EKS”-paritások (lásd: 7.4. bekezdés) és GDP felhasználási értékek segítségével kell kiszámolni. b) Ekkor ki kell számítani a kiválasztott aggregációs szintre vonatkozó Laspeyres-féle paritást, mint az alapul szolgáló alapcsoport paritásainak olyan számtani átlagát, melyet a részt vevő országokból képzett párokat alkotó második országok relatív arányával (vagy nominális értékeivel) kell súlyozni. c) Ezt követően ki kell számítani a kiválasztott aggregációs szintre vonatkozó Paasche-féle paritást, mint az alapul szolgáló alapcsoport paritásainak olyan harmonikus átlagát, melyet a résztvevő országokból képzett párokat alkotó első országok relatív arányával (vagy nominális értékeivel) kell súlyozni. d) Ezután ki kell számítani a kiválasztott aggregációs szintre vonatkozó Fisher-féle paritást, mint a részt vevő országokból képzett minden országpár esetében létrehozott Laspeyres- és Paasche-féle paritások mértani átlagát. 7.4. TRANZITÍV MULTILATERÁLIS PPP-K KISZÁMÍTÁSA A multilaterális tranzitív paritásokat vagy alapcsoport-szinten, vagy bármilyen aggregáltsági szinten a részt vevő országokból képzett országpárok mindegyike esetében létrehozott Fischer-féle paritások teljes mátrixán alapuló „EKS”-eljárás segítségével kell kiszámolni a következő módon: [pic] ahol [pic]az s ország és t ország közötti EKS-paritást; [pic] az s ország és t ország közötti Fischer-féle paritást; z pedig a résztvevő országok számát jelöli. 8. ADATTOVÁBBÍTÁS 8.1. A Bizottság (Eurostat) a tagállamok rendelkezésére bocsátja azokat a sablonokat, melyek a PPP-k kiszámításához szükséges alapinformációk elektronikus továbbítására szolgálnak. 8.2. A tagállamok a sablonoknak megfelelően juttatják el az alapinformációkat a Bizottsághoz (Eurostathoz). 9. Közzététel A TAGÁLLAMOKKAL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓT KÖVETőEN A BIZOTTSÁG (EUROSTAT) A 9. CIKK (2) BEKEZDÉSÉNEK RENDELKEZÉSEIBEN MEGHATÁROZOTTNÁL RÉSZLETESEBB EREDMÉNYEKET IS KÖZZÉTEHET. 10. HIBAJAVÍTÁS 10.1. Ha valamelyik tagállam hibát fedez fel az adatokban, azonnal és saját kezdeményezésére közli a Bizottsággal (Eurostattal) a helyes alapinformációt. Ezenkívül a tagállamok tájékoztatják a Bizottságot (Eurostatot) minden olyan esettel kapcsolatban, ahol feltételezhető, hogy a számítási eljárást helytelenül alkalmazták. 10.2. Amint tudomására jut, hogy a számításokban a tagállamok valamelyike vagy a Bizottság (Eurostat) hibát vétett, a Bizottság (Eurostat) tájékoztatja a tagállamokat, és egy hónapon belül újraszámítja a PPP értékeit. 10.3. Ha a felismert hiba legalább 0,5 százalékpontos eltérést eredményez a PPS-ben kifejezett egy főre jutó GDP szintjén bármelyik tagállam vonatkozásában, a Bizottság (Eurostat) a lehető leghamarabb közzéteszi a javított értéket, feltéve hogy a hibát az eredmények közzétételét követő három hónapon belül észlelik. 10.4. Hiba előfordulása esetén az illetékes szerv lépéseket tesz annak érdekében, hogy megakadályozza hasonló hibák előfordulását a jövőben. 10.5. A referenciaév végét követő 21 hónap elteltével a GDP kiadási értékekre és a becsült népességszámokra vonatkozó kiigazítások esetén nincs szükség a PPP-eredmények korrekciójára. II. MELLÉKLET: A 3. cikkben foglaltak szerint meghatározott alapcsoportok TCS | Leírás | Sz. | HÁZTARTÁSOK EGYÉNI FOGYASZTÁSI KIADÁSAI | ÉLELMISZEREK ÉS ALKOHOLMENTES ITALOK | Élelmiszerek | Kenyér és cereáliák [COICOP 01.1.1] | 1 | Rizs | 2 | Egyéb gabonafélék, liszt és egyéb cereáliák | 3 | Kenyér | 4 | Egyéb pékáru | 5 | Száraztészták | Hús [COICOP 01.1.2] | 6 | Marha- és borjúhús | 7 | Sertéshús | 8 | Bárány-, juh- és kecskehús | 9 | Baromfihús | 10 | Egyéb húsfélék és ehető belsőség | 11 | Csemegeáru és egyéb húskészítmények | Halak és tengeri állatok [COICOP 01.1.3] | 12 | Friss, mélyhűtött vagy fagyasztott halak és tengeri állatok | 13 | Tartósított vagy feldolgozott halak és tengeri állatok | Tej, sajt és tojás [COICOP 01.1.4] | 14 | Friss tej | 15 | Tartósított tej és egyéb tejtermékek | 16 | Sajt | 17 | Tojás és tojásalapú termékek | Olaj és zsiradékok [COICOP 01.1.5] | 18 | Vaj | 19 | Margarin | 20 | Egyéb étolajok és étkezési zsiradékok | Gyümölcs [COICOP 01.1.6] | 21 | Friss vagy mélyhűtött gyümölcs | 22 | Fagyasztott, tartósított vagy feldolgozott gyümölcsök és gyümölcsalapú termékek | Zöldségfélék [COICOP 01.1.7] | 23 | Friss vagy mélyhűtött zöldségfélék, kivéve a burgonyát | 24 | Friss vagy mélyhűtött burgonya | 25 | Fagyasztott, tartósított vagy feldolgozott zöldségek és zöldségalapú termékek | Cukor, lekvár, méz, csokoládé és egyéb édességek [COICOP 01.1.8] | 26 | Cukor | 27 | Dzsemek, lekvárok és méz | 28 | Édességek, csokoládé és egyéb kakaóalapú készítmények | 29 | Jégkrém, fagylalt és szörbet | Egyéb, máshová nem sorolt élelmiszerek [COICOP 01.1.9] | 30 | Egyéb, máshová nem sorolt élelmiszerek | Alkoholmentes italok | Kávé, tea és kakaó [COICOP 01.2.1] | 31 | Kávé, tea és kakaó | Ásványvíz, üdítőital, gyümölcs- és zöldségivólé [COICOP 01.2.2] | 32 | Ásványvíz | 33 | Üdítőitalok és koncentrátumok | 34 | Gyümölcs- és zöldségivólevek | SZESZES ITALOK, DOHÁNYÁRUK ÉS KÁBÍTÓSZEREK | Szeszes italok | Égetett szeszes italok [COICOP 02.1.1] | 35 | Égetett szeszes italok | Bor [COICOP 02.1.2] | 36 | Bor | Sör [COICOP 02.1.3] | 37 | Sör | Dohányáruk | Dohányáruk [COICOP 02.2.0] | 38 | Dohányáruk | Kábítószerek | Kábítószerek [COICOP 02.3.0] | 39 | Kábítószerek | RUHÁZAT ÉS LÁBBELI | Ruházat | Ruházati méteráru [COICOP 03.1.1] | 40 | Ruházati méteráru | Felső- és alsóruházat [COICOP 03.1.2] | 41 | Férfiruházati termékek | 42 | Nőiruházati termékek | 43 | Gyermek- és csecsemőruházati termékek | Egyéb ruházati cikkek és kiegészítők [COICOP 03.1.3] | 44 | Egyéb ruházati cikkek és kiegészítők | Ruházat javítása, vegytisztítása és kölcsönzése [COICOP 03.1.4] | 45 | Ruházat javítása, vegytisztítása és kölcsönzése | Lábbeli | Cipő és egyéb lábbeli [COICOP 03.2.1] | 46 | Férfi lábbeli | 47 | Női lábbeli | 48 | Lábbeli gyermekek és csecsemők részére | Lábbeli javítása és kölcsönzése [COICOP 03.2.2] | 49 | Lábbeli javítása és kölcsönzése | LAKÁSSZOLGÁLTATÁS, VÍZ, VILLAMOS ENERGIA, GÁZ ÉS EGYÉB TÜZELŐANYAGOK | Tényleges lakbér | Tényleges lakbér [COICOP 04.1.1 és 04.1.2] | 50 | Tényleges lakbér | Imputált lakbér | Imputált lakbér [COICOP 04.2.1 és 04.2.2] | 51 | Imputált lakbér | Lakáskarbantartás és -javítás | Lakáskarbantartáshoz és -javításhoz vásárolt anyagok [COICOP 04.3.1] | 52 | Lakáskarbantartáshoz és -javításhoz vásárolt anyagok | Lakáskarbantartási és -javítási szolgáltatások [COICOP 04.3.2] | 53 | Lakáskarbantartási és -javítási szolgáltatások | Vízellátás és egyéb lakásszolgáltatás | Vízellátás [COICOP 04.4.1] | 54 | Vízellátás | Egyéb lakásszolgáltatás [COICOP 04.4.2, 04.4.3 és 04.4.4] | 55 | Egyéb lakásszolgáltatás | Villamos energia, gáz és egyéb tüzelőanyagok | Villamos energia [COICOP 04.5.1] | 56 | Villamos energia | Gáz [COICOP 04.5.2] | 57 | Gáz | Folyékony tüzelőanyagok [COICOP 04.5.3] | 58 | Folyékony tüzelőanyagok | Szilárd tüzelőanyagok [COICOP 04.5.4] | 59 | Szilárd tüzelőanyagok | Hőszolgáltatás [COICOP 04.5.5] | 60 | Hőszolgáltatás | LAKBERENDEZÉS, LAKÁSFELSZERELÉS ÉS RENDSZERES LAKÁSKARBANTARTÁS | Bútorok, lakberendezési cikkek, szőnyegek és egyéb padlóburkoló anyagok | Bútorok és lakberendezési cikkek [COICOP 05.1.1] | 61 | Konyhabútor | 62 | Hálószobabútor | 63 | Nappali- és ebédlőbútor | 64 | Egyéb bútorok és lakberendezési cikkek | Szőnyegek és egyéb padlóburkoló anyagok [COICOP 05.1.2] | 65 | Szőnyegek és egyéb padlóburkoló anyagok | Bútorok, lakberendezési cikkek és padlóburkoló anyagok javítása [COICOP 05.1.3] | 66 | Bútorok, lakberendezési cikkek és padlóburkoló anyagok javítása | Lakástextíliák | Lakástextíliák [COICOP 05.2.0] | 67 | Lakástextíliák | Háztartási gépek és készülékek | Elektromos és nem elektromos tartós háztartási gépek és készülékek [COICOP 05.3.1] | 68 | Elektromos és nem elektromos tartós háztartási gépek és készülékek | Elektromos háztartási kisgépek [COICOP 05.3.2] | 69 | Elektromos háztartási kisgépek | Háztartási gépek és készülékek javítása [COICOP 05.3.3] | 70 | Háztartási gépek és készülékek javítása | Háztartási üvegáruk, edények és konyhafelszerelés | Háztartási üvegáruk, edények és konyhafelszerelés [COICOP 05.4.0] | 71 | Háztartási üvegáruk, edények és konyhafelszerelés | Barkács- és kerti szerszámok, eszközök | Nagyobb barkács- és kerti szerszámok, eszközök [COICOP 05.5.1] | 72 | Nagyobb barkács- és kerti szerszámok, eszközök | Kisebb barkács- és kerti szerszámok, eszközök, és különféle tartozékok[COICOP 05.5.2] | 73 | Kisebb barkács- és kerti szerszámok, eszközök, és különféle tartozékok | Rendszeres lakáskarbantartáshoz igénybe vett termékek és szolgáltatások | Háztartási fogyóeszközök [COICOP 05.6.1] | 74 | Háztartási fogyóeszközök | Háztartási alkalmazottak szolgáltatásai és egyéb háztartási szolgáltatások [COICOP 05.6.2] | 75 | Háztartási alkalmazottak szolgáltatásai | 76 | Háztartási szolgáltatások | EGÉSZSÉGÜGY | Egészségügyi termékek, gyógyászati segédeszközök és készülékek | Gyógyszerek [COICOIP 06.1.1] | 77 | Gyógyszerek | Egyéb egészségügyi termékek [COICOP 06.1.2] | 78 | Egyéb egészségügyi termékek | Gyógyászati segédeszközök és készülékek [COICOP 06.1.3] | 79 | Gyógyászati segédeszközök és készülékek | Járóbeteg-ellátás | Orvosi ellátás [COICOP 06.2.1] | 80 | Orvosi ellátás | Fogászati ellátás [COICOP 06.2.2] | 81 | Fogászati ellátás | Paramedicinális szolgáltatások [COICOP 06.2.2] | 82 | Paramedicinális szolgáltatások | Fekvőbeteg-ellátás | Fekvőbeteg-ellátás [COICOP 06.3.0] | 83 | Fekvőbeteg-ellátás | KÖZLEKEDÉS ÉS SZÁLLÍTÁS | Járművásárlás | Személygépkocsi [COICOP 07.1.1] | 84 | Dízelüzemű személygépkocsi | 85 | 1200 köbcentinél kisebb térfogatú benzinmotorral rendelkező személygépkocsi | 86 | 1200–1699 köbcentiméter térfogatú benzinmotorral rendelkező személygépkocsi | 87 | 1700–2999 köbcentiméter térfogatú benzinmotorral rendelkező személygépkocsi | 88 | 3000 köbcentiméter és annál nagyobb térfogatú benzinmotorral rendelkező személygépkocsi | Motorkerékpár [COICOP 07.1.2] | 89 | Motorkerékpár | Kerékpár [COICOP 07.1.3] | 90 | Kerékpár | Állati erővel vontatott járművek [COICOP 07.1.4] | 91 | Állati erővel vontatott járművek | Személyszállító járművek üzemeltetése | Személyszállító járművek alkatrészei és tartozékai [COICOP 07 2.1] | 92 | Személyszállító járművek alkatrészei és tartozékai | Üzemanyagok és kenőanyagok személyszállító járművekhez [COICOP 07.2.2] | 93 | Üzemanyagok és kenőanyagok személyszállító járművekhez | Személyszállító járművek karbantartása és javítása [COICOP 07.2.3] | 94 | Személyszállító járművek karbantartása és javítása | Személyszállító járművekkel kapcsolatos egyéb szolgáltatások [COICOP 07.2.4] | 95 | Személyszállító járművekkel kapcsolatos egyéb szolgáltatások | Közlekedési és szállítási szolgáltatások | Kötöttpályás személyszállítás [COICOP 07.3.1] | 96 | Kötöttpályás személyszállítás | Közúti személyszállítás [COICOP 07.3.2] | 97 | Közúti személyszállítás | Légi személyszállítás [COICOP 07.3.3] | 98 | Légi személyszállítás | Tengeri és belföldi vízi személyszállítás [COICOP 07.3.4] | 99 | Tengeri és belföldi vízi személyszállítás | Kombinált személyszállítás [COICOP 07.3.5] | 100 | Kombinált személyszállítás | Egyéb közlekedési és szállítási szolgáltatások [COICOP 07.3.6] | 101 | Egyéb közlekedési és szállítási szolgáltatások | TÁVKÖZLÉS | Postai szolgáltatások | Postai szolgáltatások [COICOP 08.1.0] | 102 | Postai szolgáltatások | Telefon- és telefaxberendezések | Telefon- és telefaxberendezések [COICOP 08.2.0] | 103 | Telefon- és telefaxberendezések | Telefon- és telefaxszolgáltatások | Telefon- és telefaxszolgáltatások [COICOP 08.2.0] | 104 | Telefon- és telefaxszolgáltatások | SZABADIDŐ ÉS KULTÚRA | Audiovizuális, fotó-optikai és információ-feldolgozó berendezések | Hang és kép felvételére, rögzítésére és visszajátszására alkalmas berendezések [COICOP 09.1.1] | 105 | Hang és kép felvételére, rögzítésére és visszajátszására alkalmas berendezések | Fényképészeti, filmfelvevő berendezések és optikai eszközök [COICOP 09.1.2] | 106 | Fényképészeti, filmfelvevő berendezések és optikai eszközök | Információ-feldolgozó berendezések [COICOP 09.1.3] | 107 | Információ-feldolgozó berendezések | Kép-, hang- és adathordozók [COICOP 09.1.4] | 108 | Műsoros kép-, hang- és adathordozók | 109 | Üres kép-, hang- és adathordozók | Audiovizuális, fotó-optikai és információ-feldolgozó berendezések javítása [COICOP 09.1.5] | 110 | Audiovizuális, fotó-optikai és információ-feldolgozó berendezések javítása. | Egyéb szabadidős és kulturális tevékenységet szolgáló tartós fogyasztási cikkek | Szabadtéri szabadidős tevékenységet szolgáló tartós fogyasztási cikkek [COICOP 09.2.1] | 111 | Szabadtéri szabadidős tevékenységet szolgáló tartós fogyasztási cikkek | Hangszerek és beltéri szabadidős tevékenységet szolgáló tartós fogyasztási cikkek [COICOP 09.2.2] | 112 | Hangszerek és beltéri szabadidős tevékenységet szolgáló tartós fogyasztási cikkek | Egyéb szabadidős és kulturális tevékenységet szolgáló tartós fogyasztási cikkek karbantartása és javítása [COICOP 09.2.3] | 113 | Egyéb szabadidős és kulturális célú tartós fogyasztási cikkek karbantartása és javítása | Egyéb szabadidős tevékenységet szolgáló termékek, kertészkedés és hobbiállatok | Játékok és hobbicikkek [COICOP 09.3.1 | 114 | Játékok és hobbicikkek | Sporteszközök, kempingcikkek és szabadtéri szabadidős tevékenységeket szolgáló egyéb felszerelések [COICOP 09.3.2] | 115 | Sporteszközök, kempingcikkek és szabadtéri szabadidős tevékenységeket szolgáló egyéb felszerelések | Kertészkedési cikkek, növények és virágok [COICOP 09.3.3] | 116 | Kertészkedési cikkek, növények és virágok | Hobbiállatok és tartásukkal kapcsolatos termékek [COICOP 09.3.4] | 117 | Hobbiállatok és tartásukkal kapcsolatos termékek | Állatorvosi és egyéb szolgáltatások hobbiállatok számára [COICOP 09.3.5] | 118 | Állatorvosi és egyéb szolgáltatások hobbiállatok számára | Szabadidős és kulturális tevékenységekkel kapcsolatos szolgáltatások | Szabadidős és sporttevékenységekkel kapcsolatos szolgáltatások [COICOP 09.4.1] | 119 | Szabadidős és sporttevékenységekkel kapcsolatos szolgáltatások | Kulturális szolgáltatások [COICOP 09.4.2] | 120 | Fényképészeti szolgáltatások | 121 | Egyéb kulturális szolgáltatások | Szerencsejátékok [COICOP 09.4.3] | 122 | Szerencsejátékok | Újság, könyv, papír és írószer | Könyv [COICOP 09.5.1] | 123 | Könyv | Újság és folyóirat [COICOP 09.5.2] | 124 | Újság és folyóirat | Egyéb nyomdai termékek, papír és írószer, rajzeszköz [COICOP 09 5.3 és 09.5.4] | 125 | Egyéb nyomdai termékek, papír és írószer, rajzeszköz | Szervezett társasutazás | Szervezett társasutazás [COICOP 09.6.0] | 126 | Szervezett társasutazás | OKTATÁS | Iskola-előkészítő és alapfokú oktatás | Iskola-előkészítő és alapfokú oktatás [COICOP 10.1.0] | 127 | Iskola-előkészítő és alapfokú oktatás | Középfokú oktatás | Középfokú oktatás [COICOP 10.2.0] | 128 | Középfokú oktatás | Középfokút követő, de nem felsőfokú oktatás | Középfokút követő, de nem felsőfokú oktatás [COICOP 10.3.0] | 129 | Középfokút követő, de nem felsőfokú oktatás | Felsőfokú oktatás | Felsőfokú oktatás [COICOP 10.4.0] | 130 | Felsőfokú oktatás | Nem besorolható szintű oktatás | Nem besorolható szintű oktatás [COICOP 10.5.0] | 131 | Nem besorolható szintű oktatás | VENDÉGLÁTÁS ÉS SZÁLLÁSHELY-SZOLGÁLTATÁS | Vendéglátás | Kereskedelmi vendéglátás [COICOP 11.1.1] | 132 | Éttermi szolgáltatások a vendéglátóhely típusától függetlenül | 133 | Sörözők, bárok, kávéházak, teázók stb. | Munkahelyi és diákétkeztetés [COICOP 11.1.2] | 134 | Munkahelyi és diákétkeztetés | Szálláshely-szolgáltatások | Szálláshely-szolgáltatások [COICOP 11.2.0] | 135 | Szálláshely-szolgáltatások | EGYÉB TERMÉKEK ÉS SZOLGÁLTATÁSOK | Testápolás | Fodrászszalonok és más, testápolással foglalkozó létesítmények [COICOP 12.1.1] | 136 | Fodrászszalonok és más, testápolással foglalkozó létesítmények | Elektromos testápolási készülékek [COICOP 12.1.2] | 137 | Elektromos testápolási készülékek | Egyéb testápolási készülékek, eszközök és termékek [COICOP 12.1.3] | 138 | Egyéb testápolási készülékek, eszközök és termékek | Prostitúció | Prostitúció [COICOP 12.2.0] | 139 | Prostitúció | Máshová nem sorolt személyes tárgyak | Ékszer, órák és karórák [COICOP 12.3.1] | 140 | Ékszer, órák és karórák | Egyéb személyes tárgyak [COICOP 12.3.2] | 141 | Egyéb személyes tárgyak | Szociális védelem | Szociális védelem [COICOP 12.4.0] | 142 | Szociális védelem | Biztosítás | Biztosítás [COICOP 12.5.1, 12.5.2, 12.5.3, 12.5.4 és 12.5.5] | 143 | Biztosítás | Máshová nem sorolt pénzügyi szolgáltatások | Pénzügyi közvetítési szolgáltatások közvetett módon mért díja (FISIM) [COICOP 12.6.1] | 144 | Pénzügyi közvetítési szolgáltatások közvetett módon mért díja (FISIM) | Egyéb, máshová nem sorolt pénzügyi szolgáltatások [COICOP 12.6.2] | 145 | Egyéb, máshová nem sorolt pénzügyi szolgáltatások | Máshová nem sorolt egyéb szolgáltatások | Máshová nem sorolt egyéb szolgáltatások [COICOP 12.7.0] | 146 | Máshová nem sorolt egyéb szolgáltatások | REZIDENSEK KÜLFÖLDI KIADÁSAINAK ÉS NEM REZIDENSEK GAZDASÁGI TERÜLETEN ESZKÖZÖLT KIADÁSAINAK EGYENLEGE | Rezidens háztartások végső fogyasztási kiadásai külföldön | Rezidens háztartások végső fogyasztási kiadásai külföldön | 147 | Rezidens háztartások végső fogyasztási kiadásai külföldön | Nem rezidens háztartások végső fogyasztási kiadásai a gazdasági területen | Nem rezidens háztartások végső fogyasztási kiadásai a gazdasági területen | 148 | Nem rezidens háztartások végső fogyasztási kiadásai a gazdasági területen | A HÁZTARTÁSOKAT SEGÍTŐ NONPROFIT INTÉZMÉNYEK EGYÉNI FOGYASZTÁSI KIADÁSAI | LAKÁSSZOLGÁLTATÁS | Lakásszolgáltatás | Lakásszolgáltatás [COPNI 01.0.0] | 149 | Lakásszolgáltatás | EGÉSZSÉGÜGY | Egészségügy | Egészségügy [COPNI 02.1.1–02.6.0] | 150 | Egészségügy | SZABADIDŐ ÉS KULTÚRA | Szabadidő és kultúra | Szabadidő és kultúra [COPNI 03.1.0 és 03.2.0] | 151 | Szabadidő és kultúra | OKTATÁS | Oktatás | Oktatás [COPNI 04.1.0–04.7.0] | 152 | Oktatás | SZOCIÁLIS VÉDELEM | Szociális védelem | Szociális védelem [COPNI 05.1.0 és05.2.0] | 153 | Szociális védelem | EGYÉB SZOLGÁLTATÁSOK | Egyéb szolgáltatások | Egyéb szolgáltatások [COPNI 06.0.0–09.2.0] | 154 | Egyéb szolgáltatások | AZ ÁLLAMHÁZTARTÁS EGYÉNI FOGYASZTÁSI KIADÁSAI | LAKÁSSZOLGÁLTATÁS | Lakásszolgáltatás | Lakásszolgáltatás | 155 | Lakásszolgáltatás | EGÉSZSÉGÜGY | Egészségügyi juttatások és visszatérítések | Egészségügyi termékek, gyógyászati segédeszközök és készülékek | 156 | Gyógyszerek | 157 | Egyéb egészségügyi termékek | 158 | Gyógyászati segédeszközök és készülékek | Egészségügyi szolgáltatások | 159 | Járóbetegek orvosi ellátása | 160 | Járóbetegek fogászati ellátása | 161 | Járóbetegek paramedicinális ellátása | 162 | Fekvőbeteg-ellátás | Egészségügyi szolgáltatások biztosítása | Munkavállalói jövedelem | 163 | Orvosok | 164 | Ápolónők és más egészségügyi dolgozók | 165 | Nem egészségügyi dolgozók | Folyó termelőfelhasználás | 166 | Gyógyszerkészítmények | 167 | Egyéb gyógyászati termékek | 168 | Gyógyászati segédeszközök és készülékek | 169 | Máshová nem sorolt folyó termelőfelhasználás | Bruttó működési eredmény | 170 | Bruttó működési eredmény | Nettó termelési adó | 171 | Nettó termelési adó | Értékesítési bevételek | 172 | Értékesítési bevételek | SZABADIDŐ ÉS KULTÚRA | Szabadidő és kultúra | Szabadidő és kultúra | 173 | Szabadidő és kultúra | OKTATÁS | Oktatási juttatások és visszatérítések | Oktatási juttatások és visszatérítések | 174 | Oktatási juttatások és visszatérítések | Oktatási szolgáltatások biztosítása | Munkavállalói jövedelem | 175 | Iskola-előkészítő és alapfokú oktatás | 176 | Középfokú oktatás | 177 | Középfokút követő, de nem felsőfokú oktatás | 178 | Felsőfokú oktatás | Folyó termelőfelhasználás | 179 | Folyó termelőfelhasználás | Bruttó működési eredmény | 180 | Bruttó működési eredmény | Nettó termelési adó | 181 | Nettó termelési adó | Értékesítési bevételek | 182 | Értékesítési bevételek | SZOCIÁLIS VÉDELEM | Szociális védelem | Szociális védelem | 183 | Szociális védelem | AZ ÁLLAMHÁZTARTÁS KÖZÖSSÉGI CÉLÚ FOGYASZTÁSI KIADÁSAI | KÖZÖSSÉGI SZOLGÁLTATÁSOK | Közösségi szolgáltatások | Munkavállalói jövedelem | 184 | Munkavállalói jövedelem (védelemmel kapcsolatos közösségi szolgáltatások) | 185 | Munkavállalói jövedelem (közösségi szolgáltatások, a védelemmel kapcsolatos közösségi szolgáltatásokon kívül) | Folyó termelőfelhasználás | 186 | Folyó termelőfelhasználás (védelemmel kapcsolatos közösségi szolgáltatások) | 187 | Folyó termelőfelhasználás (közösségi szolgáltatások, a védelemmel kapcsolatos közösségi szolgáltatásokon kívül) | Bruttó működési eredmény | 188 | Bruttó működési eredmény (védelemmel kapcsolatos közösségi szolgáltatások) | Nettó termelési adó | 189 | Nettó termelési adó (védelemmel kapcsolatos közösségi szolgáltatások) | Értékesítési bevételek | 190 | Értékesítési bevételek (védelemmel kapcsolatos közösségi szolgáltatások) | BRUTTÓ ÁLLÓESZKÖZ-FELHALMOZÁSRA FORDÍTOTT KIADÁSOK | GÉPEK ÉS BERENDEZÉSEK | Fémipari termékek és berendezések | Fémfeldolgozási termékek, gépek és berendezések kivételével [CPA 28.11–28.75] | 191 | Fémfeldolgozási termékek, gépek és berendezések kivételével | Általános rendeltetésű gépek [CPA 29.11–29.24] | 192 | Motorok, turbinák, szivattyúk és kompresszorok | 193 | Egyéb általános rendeltetésű gépek | Speciális rendeltetésű gépek [CPA 29.31–29.72] | 194 | Mezőgazdasági és erdészeti gépek | 195 | Szerszámgépek | 196 | Kohászati, bányászati és építőipari gépek | 197 | Élelmiszer- és dohányipari gépek | 198 | Textil-, ruházati és bőripari gépek | 199 | Egyéb speciális rendeltetésű gépek | Villamos és optikai berendezések [CPA 30.01–33.50] | 200 | Irodagépek | 201 | Számítógépek és egyéb információfeldolgozó berendezések | 202 | Villamos gépek és készülékek | 203 | Rádió- és televíziókészülékek, híradástechnikai berendezések és eszközök | 204 | Orvosi, precíziós és optikai műszerek, órák | Egyéb, máshová nem sorolt feldolgozóipari termékek [CPA 36.11–36.63] | 205 | Egyéb, máshová nem sorolt feldolgozóipari termékek | Szállítóeszközök | Közúti járművek [CPA 34.10–34.30 és 35.41–35.50] | 206 | Közúti gépjárművek, pótkocsik és nyerges pótkocsik | 207 | Egyéb közúti járművek | Egyéb járművek [CPA 35.11–35.30] | 208 | Hajók, csónakok, gőzhajók, vontatóhajók, úszó szerkezetek, fúrókutak | 209 | Vasúti kötöttpályás járművek | 210 | Repülők, helikopterek és más légi járművek | ÉPÍTŐIPAR | Lakóépületek | Egy- és kétlakásos lakóépületek [45-ös számú CPA-osztály] | 211 | Egy- vagy kétlakásos lakóépületek | Soklakásos lakóépületek [45-ös CPA-osztály] | 212 | Soklakásos lakóépületek | Nem lakóépületek | Mezőgazdasági épületek [45-ös CPA-osztály] | 213 | Mezőgazdasági épületek | Ipari épületek és raktárak [45-ös CPA-osztály] | 214 | Ipari épületek és raktárak | Kereskedelmi épületek [45-ös CPA-osztály] | 215 | Kereskedelmi épületek | Egyéb nem lakóépületek [45-ös CPA-osztály] | 216 | Egyéb nem lakóépületek | Egyéb építmény építése | Közlekedési infratruktúrák [45-ös CPA-osztály] | 217 | Közlekedési infrastruktúrák | Csővezetékek, távközlési és elektromos távvezetékek [45-ös CPA-osztály] | 218 | Csővezetékek, távközlési és elektromos távvezetékek | Máshová nem sorolt egyéb építmény építése [45-ös CPA-osztály] | 219 | Máshová nem sorolt egyéb építmény építése | EGYÉB TERMÉKEK | Egyéb termékek | Mezőgazdasági, erdő-, vad- és halgazdálkodási termékek [01-es, 02-es és 05-ös CPA-csoportok] | 220 | Mezőgazdasági, erdő-, vad- és halgazdálkodási termékek | Szoftverek [CPA 72.20] | 221 | Szoftverek | Máshová nem sorolt egyéb termékek [CPA] | 222 | Máshová nem sorolt egyéb termékek | KÉSZLETVÁLTOZÁS ÉS ÉRTÉKTÁRGYAK ÁLLOMÁNYÁNAK VÁLTOZÁSA | KÉSZLETVÁLTOZÁS | Készletváltozás | Készletváltozás | 223 | Készletváltozás | ÉRTÉKTÁRGYAK ÁLLOMÁNYÁNAK VÁLTOZÁSA | Értéktárgyak állományának változása | Értéktárgyak állományának változása | 224 | Értéktárgyak állományának változása | BEHOZATAL ÉS KIVITEL EGYENLEGE | TERMÉKEK ÉS SZOLGÁLTATÁSOK KIVITELE | Termékek kivitele | Termékek kivitele az Európai Unióba és az Európai Unió intézményeibe | 225 | Termékek kivitele az Európai Unió tagállamaiba | 226 | Termékek kivitele az Európai Unió intézményeibe | Termékek kivitele harmadik országokba és nemzetközi szervezetekbe | 227 | Termékek kivitele harmadik országokba és nemzetközi szervezetekbe | Szolgáltatások kivitele | Szolgáltatások kivitele az Európai Unióba és az Európai Unió intézményeibe | 228 | Szolgáltatások kivitele az Európai Unió tagállamaiba | 229 | Szolgáltatások kivitele az Európai Unió intézményeibe | Szolgáltatások kivitele harmadik országokba és nemzetközi szervezetekbe | 230 | Szolgáltatások kivitele harmadik országokba és nemzetközi szervezetekbe | TERMÉKEK ÉS SZOLGÁLTATÁSOK BEHOZATALA | Termékek behozatala | Termékek behozatala az Európai Unióból és az Európai Unió intézményeiből | 231 | Termékek behozatala az Európai Unió tagállamaiból | 232 | Termékek behozatala az Európai Unió intézményeiből | Termékek behozatala harmadik országokból és nemzetközi szervezetekből | 233 | Termékek behozatala harmadik országokból és nemzetközi szervezetekből | Szolgáltatások behozatala | Szolgáltatások behozatala az Európai Unióból és az Európai Unió intézményeiből | 234 | Szolgáltatások behozatala az Európai Unió tagállamaiból | 235 | Szolgáltatások behozatala az Európai Unió intézményeiből | Szolgáltatások behozatala harmadik országokból és nemzetközi szervezetekből | 236 | Szolgáltatások behozatala harmadik országokból és nemzetközi szervezetekből | JOGALKOTÁSI PÉNZÜGYI KIMUTATÁS A JAVASLAT MEGNEVEZÉSE: Az Európai Parlament és a Tanács rendelete a vásárlóerő-paritással kapcsolatos alapinformációk szolgáltatására, valamint a vásárlóerő-paritás kiszámítására és terjesztésére vonatkozó közös szabályok megállapításáról TEVÉKENYSÉGALAPÚ IRÁNYÍTÁSI ÉS KÖLTSÉGVETÉS-TERVEZÉSI KERET Érintett politikai területek és kapcsolódó tevékenységek: 01. cím: Gazdasági és pénzügyek: Gazdasági és monetáris unió (204) 13. cím: Regionális politika: Az Európai Regionális Fejlesztési Alap és egyéb regionális intervenciók (1603), Kohéziós Alap (1604) 26. cím: Igazgatás: Személyzeti politika és igazgatás, Ellátások 27. cím: Költségvetés: Költségvetési politika 29. cím: Statisztika: Statisztikai információk előállítása (3403) KÖLTSÉGVETÉSI TÉTELEK Költségvetési tételek (működési tételek és kapcsolódó technikai és igazgatási segítségnyújtási tételek (régi B.A. tételek) beleértve a következő megnevezéseket: 29.01.01. A statisztikai szakpolitika területén aktív állományban foglalkoztatott alkalmazottakkal kapcsolatos kiadások 29 01 02. A statisztikai szakpolitika területén foglalkoztatott külső munkatársakkal kapcsolatos kiadások, és egyéb igazgatási kiadások 29.02.01. Statisztikai adatszolgáltatási politika A tevékenység és a pénzügyi hatás időtartama: A javaslat értelmében nem tervezik a tevékenység lezárását. A tagállamok számára nyújtható támogatás öt évre korlátozódik: 2007-től 2011-ig, kivéve az olyan korrekciós együtthatók meghatározásához szükséges intézkedéseket, amelyeket az EK-ban alkalmazott javadalmazásoknál és ellátásoknál alkalmaznak (a személyzeti szabályzat 64. cikke). Költségvetési jellemzők: Költségvetési tétel | Kiadás típusa | Új | EFTA-hozzájárulás | Felvételt kérő országok hozzájárulásai | A pénzügyi terv fejezete | 29.01.01. | Nem kötelező | Nem differenciált | NINCSEN | NINCSEN | NINCSEN | 3. sz. | 29 01 02. | Nem kötelező | Nem differenciált | NINCSEN | NINCSEN | NINCSEN | 3. sz. | 29.02.01. | Nem kötelező | Differenciált | NINCSEN | VAN | NINCSEN | 3. sz. | A FORRÁSOK ÖSSZEFOGLALÁSA Pénzügyi források Az e kimutatásban szereplő pénzügyi hatások indikatív jellegűek, azaz a vásárlóerő-paritásról szóló rendelet hatálya alá tartozó munkához szükséges forrásokat és költségvetést a Bizottság ötéves statisztikai programja tartalmazza (a Közösség 2003-tól 2007-ig terjedő időszakra vonatkozó statisztikai programjáról szóló, 2002. december 16-i 2367/2002/EK európai parlamenti és tanácsi határozat, HL L 358., 1. o.). A PPP-rendelet pénzügyi kimutatása tartalmazza azon források összegét, amelyet a vásárlóerő-paritások a statisztikai szakpolitika teljes keretéből igényelnek. A kötelezettségvállalási előirányzatok és a fizetési előirányzatok összefoglalása millió EUR (három tizedesjegyig) A tagállamok nemzeti statisztikai hivatalai | f | 1.191 | 0.628 | 0.628 | 0.628 | 0.628 | 1.978 | 1.978 | 7.659 | TELJES KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZAT, beleértve a társfinanszírozást | a+c+d+e+f | 7.551 | 5.423 | 5.123 | 5.123 | 5.123 | 5.123 | 5.123 | 38.589 | A pénzügyi programozással való összeegyeztethetőség ( A javaslat összeegyeztethető a meglévő pénzügyi programozással. ( A javaslat megkívánja a pénzügyi terv vonatkozó fejezetének átprogramozását. ( A javaslat megkövetelheti az intézményközi megállapodás[16] rendelkezéseinek alkalmazását (azaz a rugalmassági eszköz vagy a pénzügyi terv módosítását). A bevételre gyakorolt pénzügyi hatás ( A javaslatnak nincs pénzügyi hatása a bevételre ( A javaslatnak van pénzügyi hatása Humán erőforrások teljes munkaidőre átszámítva (beleértve a tisztviselőket, az ideiglenes és a külső munkaerőt) – részletesen lásd 8.2.1. pont. Éves szükségletek | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | A humán erőforrás teljes létszáma | 10 | 10 | 10 | 10 | 10 | 10 | 10 | JELLEMZŐK ÉS CÉLKITŰZÉSEK A javaslat hátterének részletei az indokolásban szerepelnek. Rövid vagy hosszú távon kielégítendő szükségletek A bizottsági szakpolitikák, különösen a regionális politika által támasztott, adatokra irányuló igények kielégítése A Közösség részvétele által létrejövő hozzáadott érték és a javaslatnak az egyéb pénzügyi eszközökkel való összeegyeztethetősége és lehetséges szinergiája A Közösség részvétele nélkül nem kerülne sor ezen statisztikák előállítására A javaslat célkitűzései, várt eredményei és kapcsolódó mutatói a tevékenységalapú irányítási keret összefüggésében A vásárlóerő-paritások éves számításának folyamatos biztosítása valamennyi tagállam vonatkozásában Végrehajtási módszer (indikatív) A Bizottság által végzett központosított irányítás ELLENŐRZÉS ÉS ÉRTÉKELÉS Ellenőrző rendszer A rendelet végrehajtását olyan egységesített jelentések révén ellenőrzik majd, amelyek bemutatják a nemzeti módszereket és gyakorlatot. Ezeket a jelentéseket hatévenként készítik majd el. A Bizottság értékeli az országok által készített jelentéseket. A PPP-árfelmérések ellenőrzése szintén folyamatosan zajlik. A NSH-k minden egyes felmérés után az erről szóló jelentést megküldik a Bizottságnak. A rendelet és a lehetséges technikai változtatások végrehajtása a rendelet 11. cikkében előirányzott komitológiai eljárás keretén belül zajlik. Értékelés Előzetes értékelés A rendeletjavaslat olyan meglévő fellépések folyománya, amelyeket jelenleg a tagállamok önkéntes alapon folytatnak Az időközi/utólagos értékelés nyomán hozott intézkedések (a múltbeli hasonló tapasztalatokból leszűrt tanulság) Nincs adat A jövőbeli értékelés szabályai és gyakorisága A rendelet rendelkezéseit a hatálybalépése napjától számított öt éven belül felülvizsgálják, és szükség esetén az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz benyújtott jelentés alapján és a Bizottság javaslatára átdolgozzák. CSALÁS ELLENI INTÉZKEDÉSEK A Bizottság pénzügyi irányítással kapcsolatos reformkezdeményezését követően (egy) felülvizsgált belső irányítási és ellenőrzési rendszert vezettek be. A rendszer megerősített belső ellenőrzési kapacitást foglal magában. A Bizottság belső ellenőrzési szabványainak végrehajtása terén történt előrelépés éves ellenőrzésének célja, hogy biztosítsa a csalás és a szabálytalanságok megelőzése és feltárása érdekében folytatott eljárások megfelelő működését. Új szabályokat és eljárásokat fogadtak el az elsődleges költségvetési folyamat vonatkozásában: ajánlati felhívások, támogatások, kötelezettségvállalások, szerződések és kifizetések. A FORRÁSOK RÉSZLETEZÉSE A javaslat célkitűzéseinek pénzügyi költségei Kötelezettségvállalási előirányzatok millió EUR (három tizedesjegyig) A 29 01 04/05. jogcímcsoportból finanszírozott egyéb személyzet[19] | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | ÖSSZESEN | 10 | 10 | 10 | 10 | 10 | 10 | 10 | Az intézkedés értelmében teljesítendő feladatok leírása A statisztikák előállításával kapcsolatos feladatok: - Módszertani fejlesztés az eredmények összehasonlíthatóságának biztosítása érdekében - A nemzeti statisztikai hivatalok számára nyújtott módszertani támogatás - Kérdőívek és iránymutatások kidolgozása - Adatgyűjtés a tagállamoktól és más részvevő országoktól - Adatellenőrzés és -hitelesítés - Adatterjesztés és közzététel - Minőségelemzés - Szerződéses partnerek ellenőrzése Igazgatási feladatok: - Szerződések/támogatások kezelése Humán erőforrás forrása (jogszabályban meghatározott) ( A program irányítására jelenleg kijelölt állások, amelyeket újra be kell tölteni vagy a szerződést meg kell hosszabbítani ( Az n. évre a politikai stratégia/előzetes költségvetés-tervezet keretében már kiosztott állások ( A következő politikai stratégia/előzetes költségvetés-tervezet eljárás keretében kérelmezendő állások ( Az irányítási szolgálaton belül meglévő források felhasználásával újraelosztandó állások (belső áthelyezés) ( Az n. évben szükséges állások, amelyeket ugyanakkor a politikai stratégiában/előzetes költségvetés-tervezetben nem irányoztak elő a szóban forgó évre A referenciaösszegben szereplő egyéb igazgatási kiadások(29 01 04/05. – Igazgatási kiadások millió EUR (három tizedesjegyig) Költségvetési tétel (szám és tétel) | n. év | n+1. év | n+2. év | n+3. év | n+4. év | n+5. év és később | ÖSSZESEN | Egyéb technikai és igazgatási segítségnyújtás | belső | külső | Teljes technikai és igazgatási segítségnyújtás | A humán erőforrások és kapcsolódó költségek pénzügyi költségei, amelyek nem szerepelnek a referenciaösszegben millió EUR (három tizedesjegyig) A humán erőforrás típusa | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak (29 01 01) | 0.648 | 0.648 | 0.648 | 0.648 | 0.648 | 0.648 | 0.648 | A 29 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott személyzet (kisegítő alkalmazottak, kihelyezett nemzeti szakértők, szerződéses alkalmazottak stb.) | 0.432 | 0.432 | 0.432 | 0.432 | 0.432 | 0.432 | 0.432 | A humán erőforrások összköltsége és a kapcsolódó költségek (a referenciaösszegben NEM szerepel) | 1.080 | 1.080 | 1.080 | 1.080 | 1.080 | 1.080 | 1.080 | Számítás – Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak Átlagosan 0,108 millió EUR/fő/év Számítás – A 29 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott személyzet Átlagosan 0,108 millió EUR/fő/év A referenciaösszegben nem szereplő egyéb igazgatási kiadások millió EUR (három tizedesjegyig) | 2007 |2008 |2009 |2010 |2011 |2012 |2013 |ÖSSZESEN | |29 01 02 11 01. Kiküldetések |0.050 |0.050 |0.050 |0.050 |0.050 |0.050 |0.050 |0.350 | |29 01 02 11 02. Ülések és konferenciák |0.050 |0.050 |0.050 |0.050 |0.050 |0.050 |0.050 |0.350 | |29 01 02 11 03. Bizottságok | | | | | | | | | |29 01 02 11 04. Tanulmányok és konzultációk | | | | | | | | | |29 01 02 11 05. Információs rendszerek | | | | | | | | | | 2. Összes egyéb irányítási kiadás (29 01 02 11) | 0.100 |0.100 | 0.100 | 0.100 | 0.100 | 0.100 | 0.100 |0.700 | | 3 Egyéb igazgatási jellegű kiadások (nevezze meg, beleértve a költségvetési tételt is) | | | | | | | | | | Összes igazgatási kiadás, a humán erőforráson és kapcsolódó költségeken kívül (a referenciaösszegben NEM szerepel) | 0.100 |0.100 | 0.100 | 0.100 | 0.100 | 0.100 | 0.100 |0.700 | | Számítás – A referenciaösszegben nem szereplő egyéb igazgatási kiadások [1] HL C . , . , . o. [2] HL C . , . , . o. [3] HL C . , . , . o. [4] HL L 310., 1996.11.30., 1. o.; a legutóbb a 995/2001/EK bizottsági rendelettel (HL L 139., 2001.5.23., 3. o.) módosított rendelet. [5] HL L 161., 1999.6.26., 1. o.; a legutóbb a 2003. évi csatlakozási okmánnyal módosított rendelet. [6] HL L 130., 1994.5.25., 1. o.; a legutóbb a 2003. évi csatlakozási okmánnyal módosított rendelet. [7] A legutóbb az 1882/2003/EK rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított rendelet, HL L 52., 1997.2.22., 1. o. [8] HL L 184., 1999.7.17., 23. o. [9] HL L 181., 1989.6.28., 47. o. [10] HL L 186., 1995.8.5., 59. o. [11] HL L 310., 1996.11.30., 1. o. [12] HL L 76., 1993.3.30., 1. o. [13] Olyan kiadás, amely nem tartozik az érintett 29. cím 1. alcímébe. [14] A 29.1.04. alcímbe tartozó kiadások. [15] A 29.1.01. és 29.1.02. alcímbe tartozó kiadások. [16] Lásd az intézményközi megállapodás 19. és 24. pontját. [17] Amelynek költségét NEM fedezi a referenciaösszeg. [18] Amelynek költségét NEM fedezi a referenciaösszeg. [19] Amelynek költsége szerepel a referenciaösszegben.