[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 16.11.2006

COM(2006) 687 végleges

2006/0229 (COD)

Javaslat

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

a Közösség 2008–2012-ig tartó statisztikai programjáról

(előterjesztő: a Bizottság)

INDOKLÁS

1. A JAVASLAT HÁTTERE

A javaslat indokai és célkitűzései

Az EU gazdasági, társadalmi és környezeti helyzetéről, valamint ennek nemzeti és regionális összetevőiről szóló megbízható statisztikai információ szükséges előfeltétele az európai integrációs folyamatnak. Tényszerű eszközt jelent az EU intézményeinek, tagállamainak, vállalkozásainak és polgárainak, amelynek segítségével értékelhetik az európai politikai kezdeményezések iránti igényt, illetve ezek előrehaladását. A harmonizált és összehasonlítható statisztikák szintén nélkülözhetetlenek a nagyközönség számára Európa megértéséhez, a polgárok részvételéhez az Európa jövőjéről szóló vitában és demokratikus folyamatban illetve a gazdasági szereplők közös piacban történő részvételéhez.

Ilyen háttérrel a javaslat célkitűzése, hogy a Közösség hivatalos statisztikái számára átfogó stratégiai programot hozzon létre. Tartalmaznia kell a szolgáltatások és termékek előállítását és felhasználókhoz való eljuttatását, a statisztikák minőségének javítását, valamint az Európai Statisztikai Rendszer további fejlesztését. (Az ESR partnerség az Eurostat, a nemzeti statisztikai hatóságok és más olyan nemzeti hatóságok között, amelyek a tagállamokban európai statisztikák előállításáért és terjesztéséért felelnek.)

Általános háttér

A sokéves közösségi statisztikai program (KSP) szükségessége a 322/97/EK tanácsi rendelet 3. cikkének (1) bekezdéséből következik, amely szerint a KSP öt évet meg nem haladó időtartamra meghatározza a tervezett intézkedések megközelítéseit, fő területeit és céljait valamint a KSP alkotja valamennyi közösségi statisztika előállításának keretét. A KSP-t az egyes évekre részletesebb munkacélokat tartalmazó éves munkaprogramok illetve a főbb intézkedések esetében egyedi jogszabályok révén hajtják végre. A KSP-ről félidős előrehaladási jelentés készül, valamint a programidőszak lejártával hivatalos értékelés.

Létező rendelkezések a javaslat által érintett területen

A jelenlegi KSP – 2367/2002/EK európai parlamenti és tanácsi határozat – a 2003–2007-es időszakra terjed ki, és a hatodik ilyen program.

Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel

A hivatalos közösségi statisztikák legfőbb célja, hogy visszatérő alapon, megbízható, tárgyilagos, összehasonlítható és koherens tényszerű információkkal támasszák alá a közösségi szakpolitikák kialakítását, nyomon követését és értékelését. Néhány területen a közösségi intézmények közvetlenül is felhasználják a statisztikai információkat a legfontosabb szakpolitikák irányításához. A javaslat II. melléklete mutatja be, hogy hivatalos közösségi statisztikák hogyan támogatják a különböző – a Szerződés címei szerint rendezett – szakpolitikákat.

Mindazonáltal – jóllehet a hivatalos statisztikákat szinte valamennyi közösségi szakpolitika támogatására felhasználják – a programot a következő átfogó szakpolitikai prioritások vezetik:

- Jólét, versenyképesség és növekedés,

- szolidaritás, gazdasági és társadalmi kohézió valamint fenntartható fejlődés,

- biztonság és

- az Európai Unió további bővítése.

2. AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓ ÉS A HATÁSOK ÉS KÖVETKEZMÉNYEK ELEMZÉSE

Az érdekelt felekkel folytatott konzultáció

Konzultációs módszerek, a főbb célszektorok és a válaszadók általános jellemzői

A tagállamok, az EFTA-országok és a tagjelölt országok közvetlenül be lettek vonva a javaslat előkészítésébe. A konzultáció a nemzeti statisztikai hatóságokra irányult, amelyek vezetői tagjai vagy megfigyelői a 89/382/EGK tanácsi határozattal felállított statisztikai programbizottságnak. Ezen kívül a program különböző részeit részletesebben is megvitatták az ESR technikai munkacsoportjai, amelyek a szélesebb statisztikai együttműködésben részes intézményi felhasználókból nemzetközi szervezetekből állnak.

A (97/255/EK tanácsi határozattal módosított) 91/116/EGK tanácsi határozat által felállított gazdasági és szociális statisztikai információkkal foglalkozó európai tanácsadó bizottság (European Advisory Committee on Statistical Information in the Economic and Social Spheres, CEIES) véleményezte a programtervezetet.

A (96/174/EK határozattal módosított) 91/115/EGK tanácsi határozat által létrehozott monetáris, pénzügyi és fizetésimérleg-statisztikákkal foglalkozó bizottság (Committee on Monetary, Financial and Balance of Payments Statistics, CMFB) szintén kiadott egy véleményt a programtervezetről.

A válaszok összegzése és figyelembevételük módja

A nemzeti statisztikai hatóságokkal folytatott konzultációt követően alapos és építő jellegű visszacsatolások érkeztek. A tagállamok által említett fő szempontok a következők voltak: a KSP és a közösségi statisztikák alapvető jogi keretének más részei illetve az európai statisztika gyakorlati kódexe (European Statistics Code of Practice) közötti kapcsolat; a statisztikai intézkedések és követelmények prioritásainak meghatározása; a vállalkozások adatszolgáltatói terhei; az ESR rugalmassága és felhasználói igényekre adandó válaszadási képessége valamint a statisztikai adatok bizalmasságának védelme. E visszajelzés alapján számos kérdés pontosítását megküldték a tagállamoknak, és sokhelyütt javítottak a javaslat jogi szövegén és I. mellékletén. A tagállamok néhány javaslatát viszont nem lehetett teljes mértékig azonos nevezőre hozni, különösen a prioritások tekintetében. Másodszor a visszajelzés a Szerződés különböző címeihez kapcsolódó számos megközelítéshez és célkitűzéshez kötődött, ami számos pontosítást és javulást eredményezett a javaslat II. mellékletében.

A CEIES véleményében üdvözölte a javaslatot, de javítanivalót is talált benne, főként az ESR koherenciájával és következetességével, a szélesebb felhasználói csoportok felé való irányultsággal, a metaadat-szolgáltatással, a nemek szerint bontott statisztikákkal és a lisszaboni célkitűzésekhez képest elért haladás mérésére használt szerkezeti mutatók jelenlegi listájának kielégítőségével kapcsolatban. A CEIES szintén fenntartásainak adott hangot a nagy és kicsi tagállamok statisztikai igényei közötti különbségtétel kapcsán. E visszajelzés alapján néhány helyen javult a javaslat, például a nemek szerinti dezaggregált társadalmi statisztikákkal és a metaadatok tárolóhelyének kifejlesztésével és létrehozásával kapcsolatban.

A CMFB is üdvözölte a javaslatot, és az jó szerkezetűnek és kiegyensúlyozottnak vélte. A CMFB általánosságban támogatta a programban meghatározott fő prioritásokat és célkitűzéseket, különösen a gazdasági és monetáris politikára vonatkozó statisztikákkal kapcsolatban, feltéve, hogy ezek nem késleltetik az ezeken a területeken már 2007-re tervezett fejleményeket. A CMFB támogatja a statisztikai irányításra és a prioritások kitűzésére fektetett hangsúlyt, és így osztja az ECOFIN-Tanács nézeteit, mely szerint kiváló minőségű európai és nemzeti szintű statisztikák előállításához megfelelő gyakorlatokat, erőforrásokat és képességeket kell biztosítani. Az eszközök szempontjából a CMFB üdvözölte a felhasználók igényeire történő válaszadás megnövelt képességéhez, a statisztikák és statisztikai rendszerek közötti jobb koherenciához és a statisztikai hatóságok közötti bizalmas adatcserék fokozásának igényéhez kötődő célkitűzéseket.

A szakvélemények összegyűjtése és felhasználása

Nem volt szükség külső szakvéleményekre.

A hatások és következmények elemzése

A 322/97/EK rendelet 3. cikke (1) bekezdésének követelményei miatt nem az a kérdés, hogy el kell-e fogadni jogszabályt vagy nem. A kérdés az, hogy a 322/97/EK rendelet követelményeit hogyan lehet az Unió számára legkedvezőbb módon teljesíteni.

A „statisztikák hatásának” értékelése – mind fogalmi mind gyakorlati síkon – bonyolult. Először is a statisztikák hatása legtöbbször közvetett jellegű. A hatás a statisztikai információk alapján – különféle szinteken, teljesen vagy részben, illetve politikai vagy pénzügyi okok miatt – hozott döntések és intézkedések eredménye, és ezek a döntések és intézkedések tükrözik közvetve a statisztikai információk felhasználhatóságát és minőségét. E hatásokat részletesen megvizsgálni sokszor a gyakorlatban lehetetlen, pénzügyileg pedig aránytalan lenne. Ezért nehéz a statisztikai információk társadalmi, gazdasági vagy környezeti hatásáról beszélni. A statisztikák értéke sokkal inkább abban áll, mennyire alkalmasak más szakpolitikák hatásainak vizsgálatára.

Másodszor a KSP keret, amely azoknak a leendő fejlődéseknek és általános célkitűzéseknek az irányát határozza meg, amelyeket azután az éves programokban és az egyedi jogszabályokban határoznak meg konkrétabban. Így jelen pillanatban nem készíthető pontosabb elemzés a hatásokról és vonzatokról, hanem az majd az egyedi javaslatok előkészítésekor fog elkészülni.

Mindazonáltal világos, hogy a KSP adott megközelítésének azért van néhány közvetlen hatása, amelyeket általános szempontból illetve két választási lehetőség – „korlátozott” és „átfogó” – szerint összehasonlítva lehet értékelni. Ezek a hatások a következőkhöz kötődnek:

A. Az ESR azon képessége, hogy a közösségi szakpolitikák hatékony támogatása érdekében kielégítő minőségű (vagyis releváns, pontos, időszerű és időben pontos, elérhető és világos, összehasonlítható valamint koherens) statisztikákat szolgáltasson.

B. A statisztikai intézkedések végrehajtásáért felelős tagállamnál felmerülő költségek.

C. A felmérésekre adatokat szolgáltató vállalkozások és háztartások terhei.

Ad A.: A korlátozott megközelítés ugyan szavatolná a már létező statisztikák folyamatos szolgáltatását, de valószínűleg nem járulna hozzá az új felhasználói igényekre való gyorsabb válaszadás képességének javításához. Szintén nem valószínű, hogy jelentős javulást biztosítana az európai aggregátumok időszerűségében, mivel azok még mindig a hagyományos ESR eszközökre és folyamatokra támaszkodnának, ahol a közösségi statisztikák összeállításának mindig feltétele az összes nemzeti aggregátum rendelkezésre állása.

Ezzel szemben az átfogó megközelítés – amikor a KSP egyrészt irányt szab egy ESR-eszközkészlet kifejlesztésének (pl. európai mintavétel, ad hoc modulok használata, a követelmények differenciálása, adminisztratív adatforrások kiterjesztett használata), másrészt elveket határoz meg a már nem költséghatékony prioritások felülvizsgálatához és követelmények csökkentéséhez – növelni fogja az ESR azon képességét, hogy teljesítse a közösségi szakpolitikákhoz kötődő új igényeket míg továbbra is képes lesz ellátni a már létező alapvető igényeket.

Ad B.: Minthogy minden egyéb feltétel azonos, a korlátozott megközelítés valószínűleg vagy a tagállamok költségeinek fokozatos növekedését vonná magával, mivel a hagyományos eszközökkel kell az új (további) információigényeket kielégíteni, vagy pedig a statisztikai igények egy részét kellene a hivatalos statisztikai rendszeren kívüli forrásokból kielégíteni. Ez másik oldalról káros lenne a statisztikai rendszer egészének relevanciájára, koherenciájára és ellenőrzésére nézve is.

Ezzel ellentétben az átfogó megközelítés – vagyis ha a KSP az ilyen eszközökhöz közös irányvonalakat és célkitűzéseket tartalmaz – növeli az ESR azon képességét, hogy költséghatékonyabb módon adhasson választ a felhasználók igényeire, és így lehetővé teszi a tagállamoknak, hogy jobb egyensúlyt teremthessenek a követelmények és az erőforrások között.

Ad C.: A korlátozott megközelítés nagy valószínűséggel az adatszolgáltatói terhek fokozatos növekedésével járna. Ez akkor következnék be, ha az ESR-ben nem hoznának létre több rugalmas eszközt az új, szakpolitikai igényekből következő terhek ellensúlyozására. Ezzel ellentétben az átfogó megközelítés lehetővé teszi az ESR-nek, hogy aktívan kezelje az adatszolgáltatói terheket és ugyanakkor megőrizze a magas szintű relevanciát.

Mindezek miatt tehát a KSP átfogó megközelítése mellett született döntés.

3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI

A javasolt intézkedés összefoglalása

A javaslat létrehozza a Közösség statisztikai programját a 2008-tól 2012-ig terjedő időszakra. A program meghatározza a megközelítéseket, a fő területeket és az előirányzott intézkedések célkitűzéseit, valamint összefoglalja a statisztikai igényeket és követelményeket az Európai Unió szakpolitikai igényeinek nézőpontjából.

Jogalap

A program Szerződés 285. cikkére alapul.

A szubszidiaritás elve

Mivel a javasolt intézkedést – nevezetesen a Közösség statisztikai programja 2008–2012-ig – a tagállamok nem képesek kielégítően megvalósítani, és egy ezért közösségi jogi aktus alapján jobban megvalósítható közösségi szinten, hiszen – míg magát az adatgyűjtést a tagállamok is el tudják végezni – kizárólag a Bizottság képes a közösségi szintű statisztikai információk szükséges harmonizációját összehangolni az ezen jogszabály alá tartozó valamennyi statisztikai területen, a Közösség a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvével összhangban intézkedéseket fogadhat el.

Az arányosság elve

A javaslat megfelel az arányosság elvének a következő ok(ok) miatt:

A javaslat ötéves időszakra határoz meg célkitűzéseket. Ezeket a célkitűzéseket részletesebben is meghatározzák és megtervezik a Bizottság éves statisztikai munkaprogramjában, amely a tagállamokkal szoros együttműködésben készül, és a statisztikai programbizottság véleményének figyelembe vételével kerül elfogadásra. Ezen kívül az új statisztikai követelményeket egyedi jogszabályokban határozzák meg, amelyek a tagállamok korai és közvetlen bevonásával készülnek.

A javaslat 4. cikkének (2) bekezdése szerint – a tagállamok és a Bizottság erőforrásainak legjobb kihasználása illetve az adatszolgáltatói terhek minimalizálása végett – a Bizottság éves statisztikai munkaprogramja előkészítésének figyelembe kell vennie az előállított statisztikák költséghatékonyságát, és biztosítania kell a prioritások folyamatos felülvizsgálatát. A javaslat továbbá meghatároz egy egyedi célkitűzést a statisztikák költségeinek és hasznának értékelésére szolgáló módszerek és eljárások – a más hasonló rendszerekben (EU nettó költségmodell, standard költségmodell) már alkalmazott elvek és módszertan alapján történő – végrehajtásáról, amely a létező statisztikai követelmények felülvizsgálatakor és az új felhasználói igények értékelésekor használható, illetve egy másik egyedi célkitűzést a vállalkozások adatszolgáltatói terheinek nyomon követéséről és az ezek csökkentésére szolgáló módszerekre való törekvésről.

A jogi eszközök megválasztása

Javasolt eszköz: egyéb.

Más eszközök nem felelnek meg a következő ok(ok) miatt:

A javaslat célkitűzései és tartalma miatt a határozat a legmegfelelőbb eszköz.

4. KÖLTSÉGVETÉSI VONZAT

Az Eurostatnak a program végrehajtásához szükséges működési forrásigénye jelenleg 274,2 millió €-ra becsülhető a programidőszak során. Ez az összeg tartalmazza az Eurostat ahhoz szükséges költségvetési forrásait, hogy elvégezze a programban leírt valamennyi tevékenységet, kivéve:

- személyzeti és adminisztratív kiadások,

- működési források más statisztikai költségvetési tételekben, amelyeket a 2008–2012-es időszak során felmerülő új szabályozási igényeknek való megfelelés miatt újonnan nyithatnak (Edicom-típusú intézkedések),

- más főigazgatóságok által saját költségvetési tételeikben rendelkezésre állított működési források

- nemzeti és regionális szintű források.

Az Eurostat a program általános prioritásainak tiszteletben tartása érdekében át fogja rendezni saját működési és humán erőforrásait. Ugyanakkor a statisztikai munka fejlődését tekintve – és azon törekvés ellenére, hogy a prioritások felülvizsgálatának alapján átcsoportosítsák az erőforrásokat – meg kell előzni azt, hogy az erőforrások előirányzott szintje esetleg ne bizonyuljon elegendőnek az összes követelmény teljesítéséhez. Ilyen körülmények között az ebben a programban előirányzott munkák bármilyen elodázását jelezni fogják az éves munkaprogramokban a következők fényében:

- a költségvetési hatóságok által a Bizottságnak elkülönített források, valamint

- az ESR-ben a munka elvégzésére bárhol rendelkezésre álló források.

5. KIEGÉSZÍTő INFORMÁCIÓ

Felülvizsgálati/módosító/megszüntetési záradék

A javaslat tartalmaz felülvizsgálati záradékot.

A javaslat tartalmaz megszüntetési záradékot.

Európai Gazdasági Térség

A javasolt jogi aktus EGT vonatkozású, ezért ki kell terjednie az Európai Gazdasági Térségre.

2006/0229 (COD)

Javaslat

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

a Közösség 2008–2012-ig tartó statisztikai programjáról

(EGT vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 285. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára[1],

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[2],

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére[3],

a Szerződés 251. cikkében[4] megállapított eljárásnak megfelelően,

mivel:

(1) A közösségi statisztikáról szóló, 1997. február 17-i 322/97/EK tanácsi rendeletnek[5] megfelelően létre kell hozni egy többéves közösségi statisztikai programot.

(2) A 322/97/EK rendeletnek megfelelően a Közösségnek időben hozzá kell férnie a tagállamok között összehasonlítható statisztikai információkhoz, amelyek a közösségi politikák kialakítása, alkalmazása, figyelemmel kísérése és értékelése érdekében időszerűek, megbízhatóak, helytállóak és amelyeket a lehető leghatékonyabban állítottak elő.

(3) A Közösségen belüli statisztikai információk következetességének és összehasonlíthatóságának biztosítása érdekében olyan ötéves közösségi statisztikai programot kell létrehozni, amely azonosítja a megközelítéseket, a főbb területeket és az e prioritások tekintetében előirányzott intézkedések célkitűzéseit.

(4) A közösségi statisztikák elkészítésének sajátos módszere különösen szoros együttműködést követel meg a fejlődő közösségi statisztikai rendszeren belül a rendszer hozzáalkalmazását illetően – különösen az említett közösségi statisztikák létrehozásához szükséges jogi eszközök bevezetésével kapcsolatban – a 89/382/EGK, Euratom tanácsi határozat[6] révén felállított statisztikai programbizottságon keresztül. Figyelembe kell venni az adatszolgáltatókra nehezedő terhet, legyenek bár vállalkozások, központi vagy helyi kormányzati egységek, háztartások vagy magánszemélyek.

(5) A közösségi statisztikáknak az ötéves program jogszabályi keretei között történő előállítása az Eurostat és a nemzeti hatóságok közötti szoros, összehangolt és koherens együttműködés révén valósul meg. Ebből a célból az Eurostat az Európai Statisztikai Rendszert (ESR) alkotó hálózatban biztosítja a nemzeti hatóságok különböző formájú összehangolását annak érdekében, hogy az európai uniós szakpolitikai igényeket támogató statisztikák időben rendelkezésre álljanak.

(6) A közösségi statisztikák e határozat szerinti előállítása és terjesztése során a nemzeti és közösségi statisztikai hatóságoknak tiszteletben kell tartaniuk a nemzeti és közösségi statisztikai hivatalok függetlenségéről, integritásáról és elszámoltathatóságáról szóló, 2005. május 25-i bizottsági ajánláshoz[7] csatolt európai statisztika gyakorlati kódexében (European Statistics Code of Practice) meghatározott elveket.

(7) A Bizottság éves statisztikai munkaprogramjainak elkészítésénél – a rendelkezésre álló erőforrások legjobb kihasználásának céljából – figyelembe kell venni a statisztikai prioritások folyamatos felülvizsgálatának igényét, többek között a folyamatok egyszerűsítését és a csökkenő jelentőségű követelmények csökkentését.

(8) Mivel e határozat – vagyis a Közösség 2008–2012-ig tartó statisztikai programja – célkitűzéseit a tagállamok nem képesek kielégítően megvalósítani, és így azok közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvével összhangban intézkedéseket fogadhat el. Az említett cikkben meghatározott arányosság elvével összhangban ez a határozat nem lép túl azon a mértéken, ami az említett célkitűzések eléréséhez szükséges.

(9) Ez a határozat a program teljes időtartamára létrehozza azt a pénzügyi keretet, amely a 2006. május 17-i, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között a költségvetési fegyelemről és a és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről létrejött intézményközi megállapodás[8] 37. pontja értelmében a költségvetési hatóságnak az elsődleges viszonyítási pontot kell, hogy jelentse.

(10) A program létrehozásának iránymutatásait a 322/97/EK rendelet 3. cikke (1) bekezdésének megfelelően benyújtották a statisztikai programbizottsághoz, a 91/116/EGK tanácsi határozattal[9] felállított gazdasági és szociális statisztikai információkkal foglalkozó európai tanácsadó bizottsághoz, valamint a 91/115/EGK tanácsi határozattal[10] létrehozott monetáris, pénzügyi és fizetési mérleg statisztikákkal foglalkozó bizottságához,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A statisztikai program létrehozása

Létrejön a Közösség 2008–2012 közötti időszakra szóló statisztikai programja (a továbbiakban: a program). A program az I. és a II. mellékletben található.

Az I. melléklet meghatározza az említett időszak során előirányzott intézkedések megközelítéseit, fő területeit és célkitűzéseit. A II. melléklet összefoglalja a statisztikai igényeket az Európai Unió szakpolitikai igényeinek szempontjából.

2. cikk

Politikai prioritások

1. Tekintettel a nemzeti hatóságok és a Bizottság rendelkezésére álló erőforrásokra, a programot a Közösség következő fő politikai prioritásai mentén kell irányítani:

- jólét, versenyképesség és növekedés,

- szolidaritás, gazdasági és társadalmi kohézió valamint fenntartható fejlődés,

- biztonság és

- az Európai Unió további bővítése.

2. A programban található általános prioritásokat és általános célkitűzéseket a 322/97/EK rendelettel összhangban évente részletesen megtervezik.

3. cikk

Statisztikai irányítás

1. A program az európai statisztika gyakorlati kódexe (European Statistics Code of Practice) elveivel összhangban kerül végrehajtásra, a kiváló minőségű, harmonizált közösségi statisztikák előállítása és terjesztése, valamint az európai statisztikai rendszer (ESR) egésze megfelelő működésének biztosítása végett. A nemzeti statisztikai hatóságok és a Közösség statisztikai hatósága:

1. olyan intézményi és szervezeti környezetet teremtenek, amely előmozdítja a hivatalos statisztikákat előállító és terjesztő nemzeti és közösségi statisztikai hatóságok hatékonyságát és hitelességét;

2. betartják a hivatalos statisztikák szervezési, gyűjtési, feldolgozási és terjesztési folyamatai során a nemzeti és közösségi statisztikai hatóságok által használt standardokat, iránymutatásokat és bevált gyakorlatokat, valamint e statisztikák hitelességének erősítése érdekében elismertségre törekszenek a jó irányítás és a hatékonyság terén;

3. biztosítják, hogy a közösségi statisztikák megfeleljenek az európai minőségi standardoknak és az Európai Unió intézményi felhasználóinak, kormányzatainak, kutatóintézeteinek, civil szervezeteinek, vállalkozásainak és általában a nagyközönségnek az igényeit szolgálják.

4. cikk

Prioritások megjelölése, hatékonyság és rugalmasság

1. A program folyamatos statisztikai támogatást biztosít az aktuális közösségi szakpolitikai döntésekhez és értékelésekhez, és statisztikai támogatást nyújt az új közösségi politikai kezdeményezésekből eredő valamennyi újabb követelményhez.

2. A Bizottság – a tagállamok és a saját rendelkezésre álló erőforrásainak legjobb felhasználása és a adatszolgáltatókra nehezedő terhek minimalizálása végett – az éves statisztikai munkaprogram elkészítésekor figyelembe veszi az előállított statisztikák költséghatékonyságát és biztosítja a statisztikai prioritások folyamatos felülvizsgálatát.

3. A program eszközök fejlesztését szavatolja az európai statisztikai rendszer rugalmasságának fokozása, és azon képességének javítása érdekében, hogy a változó felhasználói igényekre időben választ tudjon adni.

5. cikk

Finanszírozás

1. A 2008–2012 közötti időszakra a program végrehajtására szánt pénzügyi keret 274 200 000 EUR.

2. Az éves előirányzatokat a pénzügyi terv korlátain belül a költségvetési hatóság engedélyezi.

6. cikk

Jelentések

1. A program végrehajtásának harmadik éve során a Bizottság időközi előrehaladási jelentést készít, és azt bemutatja a statisztikai programbizottságnak.

2. A program által felölelt időszak végén a Bizottság – a statisztikai programbizottsággal folytatott konzultációt követően – értékelő jelentést mutat be a program végrehajtásáról. A jelentést 2013 végéig kell elkészíteni, majd ezt követően az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz benyújtani.

3. A prioritások újbóli kitűzésének eredményeiről szóló jelentéstétel az időközi jelentés és a végső értékelő jelentés részét képezi.

7. cikk

Hatálybalépés

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

8. cikk

Címzettek

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.

az Európai Parlament részéről a Tanács részéről

az elnök az elnök

I. MELLÉKLET ÖTÉVES STATISZTIKAI PROGRAM: KERESZTMETSZETI KÉRDÉSEK

Ez a melléklet a közösségi statisztikák közép- és hosszú távú fejlődéséhez stratégiai fontosságú, keresztmetszeti szempontokkal foglalkozik. Először azt írja le, hogy maga a statisztikai szakpolitika hogyan járul hozzá az európai integrációhoz; másodszor az európai statisztikai rendszer általános jellemzőit valamint a felhasználókkal és az előállítókkal való együttműködést, harmadszor a közösségi hatóságok által a nemzeti hatóságokkal való együttműködés során használt főbb eszközöket . A melléklet mindhárom szempont esetében összefoglalja az ötéves időszak fő célkitűzéseit és kezdeményezéseit.

1. A STATISZTIKÁK SZEREPE AZ EURÓPAI INTEGRÁCIÓBAN

Az EU gazdasági, társadalmi és környezeti helyzetéről valamint ennek nemzeti és regionális összetevőiről szóló megbízható statisztikai információ szükséges előfeltétele az európai integrációs folyamatnak. Tényszerű eszközt jelent az EU intézményeinek, tagállamainak és polgárainak, amelynek segítségével értékelhetik az európai politikai kezdeményezések iránti igényt, illetve ezek előrehaladását. A harmonizált és összehasonlítható statisztikák szintén nélkülözhetetlenek a nagyközönség számára Európa megértéséhez, a polgárok részvételéhez az Európa jövőjéről szóló vitában és demokratikus folyamatban illetve a gazdasági szereplők közös piacban történő részvételéhez.

Az Unió mélyülése és bővülése magán az ESR-en (európai statisztikai rendszer) is tükröződik: Az ESR stratégiái és intézkedései közé tartozik a fogalmak, meghatározások és módszerek folyamatos harmonizációja, illetve adott esetben a termelési folyamatok integrációja és közösen működtethető rendszerek létrehozása. Az ESR-nek ugyanakkor tovább kell fejlesztenie szerkezetét, stratégiáit és intézkedéseit annak érdekében, hogy a rendszer képes legyen fenntartani és fejleszteni a valamennyi felhasználói igényt kielégítő minőséget és hatékonyságot. Egyebek mellett a hivatalos statisztikák kutatása járulhat hozzá a közösségi statisztikák infrastruktúrájának, hatékonyságának és minőségének további fejlődéséhez.

A programidőszak célkitűzései: A fogalmak, osztályozások és módszertanok „közös statisztikai nyelvét” továbbra is harmonizálják és fejlesztik kell, valamint megvalósítják. A terület legfontosabb intézkedései közé tartozik a Számlák Európai Rendszerének (European System of Accounts) felülvizsgálata, illetve a gazdasági tevékenységek NACE rev. 2. osztályozásának megvalósítása. Fejlesztik a multinacionális vállalkozáscsoportok európai statisztikai regiszterét, és integrálják a statisztikai termelési folyamatokba. Az Európai Bizottság többi illetékes szolgálatával, a Központi Bankok Európai Rendszerével és a nemzetközi szervezetekkel együttműködésben továbbfejlesztik és megvalósítják az ESR-ben történő hatékony és biztonságos statisztikai adat- és metaadatcsere standardjait és közös eszközeit. Ezek a standardok minden releváns területen kötelezővé lesznek téve. Kifejlesztenek és létrehoznak egy minden felhasználó és előállító számára rendelkezésre álló metaadat-tárolóhelyet, amely az egész termelési ciklus során összeköti az adatokat és a metaadatokat. Előmozdítják az internet fokozott használatát, nem csak a végfelhasználóknak való terjesztésben, hanem a statisztikai termelési folyamat más részei esetében is. Az ESR-ben a harmonizált bizalmas adatkezelés terén új irányvonalak és eszközök kerülnek kifejlesztésre és létrehozásra. Szintén harmonizált eszközöket fejlesztenek ki és hoznak létre az erre felhatalmazott kutatók névtelenített mikroadatokhoz való optimális hozzáféréséhez. Megfelelőképp értékelik a nyilvánosságra kerülés kockázatát, és a statisztikai adatokhoz való hozzáférésnek illetve az adatok megosztásának megkönnyítése érdekében technikai eszközöket fognak kifejleszteni. Kifejlesztik az ESR-en belüli eszközcsere eszközeit. Evégett előmozdítják a nyílt forráskódú szoftverek (Open Source Software, OSS) használatát. Eszközöket kell létrehozni a hivatalos statisztikák kutatásaiból származó eredmények jobb gyakorlati felhasználása érdekében. |

- 2. KAPCSOLATOK AZ ÉRDEKELT FELEKKEL

2.1. Az Európai Statisztikai Rendszer

Az Eurostat felelős az európai uniós szakpolitikák céljait szolgáló közösségi statisztikák előállításának biztosításáért. A programba – amely szerint a tagállami hatóságok a harmonizált nemzeti statisztikák előállításáért, míg az Eurostat a közösségi statisztikák előállításáért felelős, amely javarészt a nemzeti statisztikai hatóságok által küldött adatok alapján történik – tartozó közösségi statisztikák hatékony előállítása szoros és összehangolt együttműködést tesz szükségessé. Ez az együttműködés az Európai Statisztikai Rendszer révén valósul meg.

Az Európai Statisztikai Rendszer (ESR) olyan partnerség, amely az Eurostatot és az egyes tagállamokban az európai statisztika gyakorlati kódexének (European Statistics Code of Practice) elveivel összhangban az európai statisztikák előállításáért és terjesztéséért felelős nemzeti statisztikai intézeteket és más nemzeti statisztikai testületeket foglalja magában. Az Eurostat szavatolja a szerkezethez szükséges igazgatást és összehangolást, annak érdekében, hogy a statisztikák időben rendelkezésre álljanak az EU szakpolitikai igényeinek támogatására.

A tapasztalatok, bevált gyakorlatok, know-how és alapvető módszertani technikák ESR-tagok közötti cseréje szintén alapvető eleme a rendszer gördülékeny működésének. Az Európai Statisztikai Képzési Program kifejlesztése ezt támogatja.

A programidőszak célkitűzései: A Bizottság és a tagállamok megteszik a megfelelő kezdeményezéseket az európai statisztika gyakorlati kódexének való megfelelés irányába. Az Eurostatnál és a nemzeti statisztikai hatóságoknál létrejönnek azok a struktúrák és eljárások, amelyek segítségével áttekinthető a gyakorlati kódexnek való megfelelés, valamint javaslatok tehetők ezzel kapcsolatban. Az irányítási struktúrát egy magas szintű tanácsadó-testület egészíti ki. Létrejön egy folyamat az európai hivatalos statisztikák minőségi címkézésére. Az európai statisztikai képzési program célja az európai statisztikák általános minőségének javítása a statisztikusok képesítésének emelése, függetlenségük előmozdítása, az elméleti és a gyakorlati képzés ösztönzése valamint a bevált gyakorlatok és tapasztalatok cseréje révén. |

- 2.2. Együttműködés a felhasználókkal

Sürgetővé vált a közösségi statisztikák felhasználóival folytatott szoros, folyamatos párbeszéd igényeikről, valódi szokásaikról és prioritásaikról. A felhasználókkal való jelenlegi együttműködés hasznos, és felöleli többek között a gazdasági és szociális statisztikai információkkal foglalkozó európai tanácsadó bizottság (CEIES) tevékenységeit, az európai üzleti szövetségekkel való együttműködést és a statisztikai munkaprogram hivatalos megvitatását a Bizottság szolgálataival. Viszont – mivel a közösségi statisztikák felhasználóinak száma növekszik, és a felhasználói igények egyre sokfélébbek – az Eurostat tovább erősíti az Európai Statisztikai Rendszer és felhasználói közötti párbeszédet.

A programidőszak célkitűzései: A különféle felhasználói csoportokkal és hálózatokkal folytatott kommunikáció révén csökken a felhasználók és az előállítók közötti távolság. Bevezetésre kerül a felhasználói igények proaktív vizsgálata. Ez lehetővé teszi az Európai Statisztikai Rendszernek, hogy hatásosabban válaszoljon a felmerülő igényekre. Megerősödik a CEIES. Ez lehetővé teszi a közösségi statisztikák felhasználó-orientáltabb fejlesztését. |

- 2.3. Technikai együttműködés nem EU-tag országokkal

Az EU és a szomszédos országok, valamint a világ többi régiója és országa közötti interakció megköveteli, hogy ezen országok gazdasági és társadalmi körülményeiről megbízható, hivatalos statisztikák álljanak rendelkezésre. Átfogó technikai együttműködésre kerül sor ezen országok statisztikai kapacitásának kiépítése és az EU szakpolitikáinak kezeléséhez szükséges statisztikák beszerzése érdekében. Ez különösen érvényes az EU tagjelölt országaira. Az együttműködés számos partner szakértelmét érinti az Európai Statisztikai Rendszerben.

A programidőszak célkitűzése: A regionális fejlesztési programok előkészítése és végrehajtása, valamint szoros kapcsolat létrehozása a statisztikai intézkedések és az EU programjainak szélesebb célkitűzései között. |

- 2.4. Együttműködés nemzetközi szervezetekkel

A statisztikáknak nem csak a tagállamok között kell összehasonlíthatóaknak lenniük, hanem szélesebb, nemzetközi szinten is, és az Európai Statisztikai Rendszer (ESR) számos területe is nemzetközileg megállapított módszertanon alapul. Az ESR sok esetben magára vállalja a vezetést, és már a globálisak kialakulását megelőzve kifejleszt standardokat. Ilyen esetekben alapvető, hogy a globális módszertanok figyelembe vegyék az európai fejleményeket. A nemzetközi együttműködés körébe tartozik a főbb projektek közös igazgatása, valamint a munkaprogramok és az adatgyűjtési tevékenységek összehangolása is, az erőfeszítések fölösleges megkettőzésének elkerülése érdekében.

A tapasztalat szerint fontos az összehangolt, közös álláspont, hogy az EU prioritásai befolyásolhassák a napirendet, valamint a nemzetközi statisztikai rendszerek fejlődését és harmonizációját. Ezért fokozottabbá vált a magas szintű nemzetközi találkozók előtti európai uniós álláspont előkészítése és összehangolása.

A programidőszak célkitűzései: Annak biztosítása, hogy a legfontosabb nemzetközi statisztikai fórumokon és az EU politikai prioritásait képező ügyekben következetesen képviseljék az EU-t, és adott esetben összehangolják álláspontjait. A nemzetközi együttműködés és a munkaprogramok összehangolásának előmozdítása, a munka fölösleges megkettőzésének elkerülése és a nemzetközi statisztikák összehasonlíthatóságának növelése érdekében. |

- 3. ESZKÖZÖK

3.1. Jobb szabályozás

A 322/97/EK rendelet 3. cikkének (2) bekezdése az „egyedi statisztikai intézkedések” három olyan típusát állapítja meg, amelyet a közösségi statisztikai program végrehajtásakor fel lehet használni: Először együttdöntési eljárással elfogadott jogszabály, amely végrehajtási jogköröket ruházhat a Bizottságra; másodszor közvetlenül a Bizottság által tett intézkedések, rendkívül korlátozott körülmények között: az intézkedés nem lehet hosszabb egy évnél, az összegyűjtendő adatoknak már rendelkezésre kell állniuk vagy elérhetőeknek kell lenniük a felelő nemzeti hatóságoknál és az intézkedés következtében nemzeti szinten felmerülő összes további költséget a Bizottságnak kell viselnie; harmadszor megállapodások az Eurostat és a tagállamok hatóságai között.

A legtöbb olyan helyzetben, ahol statisztikák gyűjtésére van szükség, a Szerződés rendelkezéseivel összhangban álló jogalkotásnak kell előnyben részesülnie. Ez valós jogalkotási politikán fog alapulni, amely összhangban áll a Bizottság egyszerűbb és célirányosabb jogalkotásra irányuló politikájával. Az új jogalkotási kezdeményezéseket alaposan előkészítik az érdekelt felekkel, és a felhasználók igényeire kell irányulniuk, nem jelenthetnek súlyos terhet az adatszolgáltatókra nézve, valamint megfelelően figyelembe kell venniük a prioritásokat, a költségeket és a megvalósítás lehetőségeit.

A programidőszak célkitűzései: A közösségi statisztikai termelés bizonyos – erre kellően érett – területein kezdeményezéseket kell tenni a megállapodások közösségi jogszabályokkal történő felváltására. A közösségi joggal összetett módon szabályozott statisztikai területeken kezdeményezéseket kell tenni a jogszabályok átdolgozására és egyszerűsítésére. Azokon a statisztikai területeken, ahol a közösségi jogszabályok nem tükrözik hatékonyan a felhasználói igényeket és a társadalmi-gazdasági és technológiai összefüggéseket, kezdeményezéseket kell tenni a jogszabályok hatályon kívül helyezésére vagy felülvizsgálatára. |

- 3.2. A megfelelés figyelemmel kísérése

A közösségi statisztikák minőségének – a tudományos követelmények mellett – alapvető követelménye, hogy megfeleljenek Szerződés és a másodlagos jog elveinek. Ezért prioritás a jogszabályok alkalmazásának erőteljes és rendszeres figyelemmel kísérése. Globális és koherens megfelelési stratégiát fognak követni, amely a valós jogalkotási politika, a statisztikai jogszabályok rendszeres alkalmazásának tagállami kötelezettsége és a megfelelés koherens és rendszeres figyelemmel kísérése köré fog épülni. Az illetékes nemzeti hatóságokkal tartott szoros kapcsolat valamennyi szakaszban része a megfelelési folyamatnak.

A programidőszak célkitűzése: A közösség jognak való megfelelés rendszeres figyelemmel kísérésének biztosítása. |

- 3.3. A felhasználói igényekre adandó válaszadási képesség fokozása

A felhasználóknak nyújtott statisztikai szolgáltatások, illetve az Európai Statisztikai Rendszer egészének javítása céljából erősebben kell az európai szakpolitikák alapvető igényeire összpontosítani. Ez az „először Európa” („First for Europe”) megközelítésre fog épülni, amely gyakorlatias stratégia a közösségi szakpolitikák számára különösen fontos európai aggregátumok összeállításának megkönnyítésére. Az Európai Statisztikai Rendszer rugalmasságát, illetve a változó felhasználói igényekre adandó haladéktalan válaszadási képességét szintén meg kell erősíteni.

A programidőszak célkitűzései: Javítani kell a statisztikai rendszerek közötti koherenciát. Ez erősíti a felhasználói igényekre különböző statisztikai források felhasználásával adandó válaszadási képességet. A közösségi felmérésekben egyedi esetekben ki kell terjeszteni az ad hoc modulok használatát. Ez növeli az új igények iránti érzékenységet. A követelményeket nagyobb mértékben kell az országok európai aggregátumokban tapasztalható súlya szerint differenciálni. Ez jelentősen csökkenteni fogja néhány nemzeti hatóság költségeit és az adatszolgáltatókra nehezedő terhet. Javítani fogja továbbá az EU aggregátumainak időszerűségét. Bizonyos esetekben az európai aggregátumok szintjén jó minőségű adatok beszerzése céljából európai minták is használhatók. Ez javítja koherenciát és az összehasonlíthatóságot, illetve áramvonalasabbá teszi a termelési folyamatokat. |

- 3.4. A közösségi célkitűzésekhez hozzájáruló intézkedések pénzügyi támogatása

A felhasználói igények időben történő kielégítése érdekében a Bizottság szolgáltatási szerződések odaítélése vagy támogatási megállapodások kötése révén támogathatja az Európai Statisztikai rendszerben a statisztikafejlesztést és a kapacitásépítést.

A programidőszak célkitűzése: Szolgáltatási szerződéseket vagy támogatási megállapodásokat kell kötni az Európai Statisztikai Rendszer statisztikáinak optimális fejlődése és kapacitásának kiépülése érdekében, a rendelkezésre álló források legjobb felhasználásával. |

- 3.5. A partnerek szakértelmének hasznosítása a Közösség céljaira

A Európai Statisztikai Rendszer célkitűzéseinek elérése illetve a programok, folyamatok és termékek ahhoz szükséges javulásának biztosítása, hogy megfeleljenek a növekvő felhasználói igényeknek, nem csupán elegendő forrást igényel, hanem a teljes ESR kreativitását és szakértelmét is. A szinergiák felszabadítása és az általános hatékonyság és minőség javítása érdekében ezért bizonyos tevékenységek gyakorlati megszervezésének strukturálására – a szakértelem és, amennyiben vannak, a bevált gyakorlatok felhasználásával – új módszereket kell találni.

A programidőszak célkitűzése: A nemzeti hatóságok és az Európai Bizottság illetékes szolgálatai bevonásával és bizonyos tagállamok egyedi statisztikai tevékenységekre való specializálódásának megkönnyítésével közös struktúrákat, eszközöket és folyamatokat kell létrehozni az Európai Statisztikai Rendszer egészének javára. |

- 3.6. Terjesztés

A terjesztés célkitűzései és eszközei alapvetően módosulni fognak a programidőszak során, ami nem csak a magát a terjesztési funkció jellegét fogja nagy mértékben megváltoztatni, hanem jelentős hatással lesz a statisztikai termelési folyamat többi szakaszára is.

Kapacitásának és elérhetőségének villámgyors fejlődése a jövőben a statisztikai adatok terjesztésének elsődleges eszközévé teszi az internetet. Jelentősen megnöveli a lehetséges felhasználói közösséget, és így új terjesztési lehetőségeket teremt. Ezen kívül létrehozza az Eurostat és a nemzeti statisztikai intézetek közötti fokozott együttműködés lehetőségét. Az internet mindazonáltal jelentős új kihívásokat is támaszt az adatok felhasználóbarát bemutatásának terén, hogy segítse a felhasználókat a statisztikák megtalálásában, megjelenítésében és megértésében. A létező papíralapú kiadványokat és offline elektronikus médiát kiegészítő terjesztési eszközzé kell alakítani. Fontos elemei még a hatékony terjesztésnek a megfelelő felhasználókat támogató struktúrák és a felhasználói csoportokkal folytatott kommunikáció.

A programidőszak célkitűzései: Az Eurostat honlapját tartalom, felhasználói egyszerűség és funkcionalitás szempontjából fejleszteni kell, és meg kell felelnie a bevált gyakorlatoknak. Az internetes oldalak használatának megkönnyítése és a statisztikai információk felhasználók számára képviselt értékének növelése érdekében fokozódni fog az együttműködés az Európai Statisztikai Rendszer és egyéb EK szolgáltatások más terjesztési platformjaival. |

- 3.7. Költség-haszon egyensúly

Az ESR-nek folyamatosan éberen kell figyelnie a közösségi politikákkal kapcsolatos információigény illetve az ezen információk biztosításához uniós, nemzeti és regionális szinten szükséges források közötti egyensúlyra. A megfelelő források nemzeti keretekben való biztosítása különösen fontos az EU politikai döntéseihez kötődő statisztikai információs követelmények teljesítése során. Szintén fontos azonban a megfelelő rugalmasság fenntartása, hogy lehetővé tegyék a nemzeti hatóságoknak, hogy közösségi statisztikai információk iránti igényüket a lehető legköltséghatékonyabb módon elégíthessék ki.

A prioritások kitűzése három magas szintű irányadó elven alapul:

- A felhasználói igények – többek között a közösségi szintű politikaformálás szempontjából való relevancia – megvizsgálása

- A válaszadókra, a tagállamokra és a Bizottságra háruló költségvonzatok megvizsgálása;

- Az egy bizonyos statisztika költséghatékonyságának szempontjából jelentős egyedi statisztikai kérdések megvizsgálása, ideértve a statisztikai minőség különböző összetevői – pl. a „pontosság” és az „időszerűség” – közötti, egymásnak ellentmondó viszonyt, és az alapvető európai igényekre összpontosító rugalmas jelentési kötelezettségek lehetőségeit is.

Az általános költséghatékonyság maximalizálása és az éves statisztikai programokon belüli tevékenységek közötti prioritások egyensúlya érdekében ezeket az elveket átlátható módon és az Eurostat által a nemzeti statisztikai hatóságokkal együttműködésben kifejlesztett és karban tartott gyakorlati iránymutatások szerint alkalmazzák.

A programidőszak célkitűzései: Módszereket kell létrehozni a közösségi statisztika létező területeinek alapos felülvizsgálatára, és az új vagy alapvetően megváltozott felhasználói kérések megvizsgálására. Ez, mivel biztosítja a csökkenthető vagy megszüntethető követelmények azonosítását, a közösségi statisztikák folyamatos javulásához, illetve a felülvizsgált vagy új statisztikai kezdeményezések bevezetéséhez fontos. A vállalkozásokra nagy adatszolgáltatói terhet rovó statisztikai területeken intézkedéseket kell tenni ezek figyelemmel kísérésére, és meg kell vizsgálni az ilyen terhek minimalizálásának módjait. Ennek fontos eszköze a közigazgatási adatok fokozott statisztikai célú felhasználása. A legnagyobb adatszolgáltatói terhekkel bíró területeken csökkentési célokat kell kitűzni. |

- II. MELLÉKLETÖTÉVES STATISZTIKAI PROGRAM: CÉLKITŰZÉSEK ÉS INTÉZKEDÉSEK

Ez a melléklet az Európai Unió szakpolitikai igényeinek szempontjából foglalja össze a statisztikai igényeket. Az első – az általános politikai prioritásokat támogató, keresztmetszeti statisztikai tevékenységekről szóló – szakaszt követően ezek az igények az Európai Közösséget létrehozó szerződés címei szerint vannak csoportosítva. Ez néhány ismétléshez vezethet, hiszen bizonyos statisztikai tevékenységek több címhez is hozzájárulnak. A melléklet valamennyi politikaterületre meghatározza a jogi keretet, a jelenlegi helyzetet és a következő ötéves időszakban elvégzendő kezdeményezéseket.

Rendszeresen meg kell vitatni a tagállamokkal a Bizottság által meghatározott prioritásokat annak érdekében, hogy így olyan javaslatok merüljenek fel a statisztikai követelmények egyszerűsítéséhez, amelyeket be lehet illeszteni az új jogalapok elfogadási folyamatába illetve a végrehajtó intézkedésekbe. A tagállamok között rendszeresen meg kell vitatni és ki kell cserélni a bevált adatgyűjtési gyakorlatokat annak érdekében, hogy támogassák az olyan adatgyűjtési módszerek egyszerűsítését és modernizálását, amelyek könnyítenék a válaszadókra nehezedő terhet.

A Közösség általános politikai prioritásait támogató, keresztmetszeti statisztikai tevékenységek

SZERKEZETI MUTATÓK ÉS A FENNTARTHATÓ FEJLőDÉS MUTATÓI

Jogi keret

A strukturális mutatók az Európai Tanács által 2000 márciusában elfogadott lisszaboni stratégiából származnak, amely javarészt a gazdasági növekedésre és a foglalkoztatásra irányul, amint ezt 2005-ben a növekedésről és a foglalkoztatásról szóló integrált iránymutatások meghatározzák (az EK-Szerződés 99. cikke). A fenntartható fejlődési mutatóknak új alapjuk lett az Európai Tanács által 2006 júniusában elfogadott fenntartható fejlődés stratégiája révén.

Jelenlegi helyzet

Mind a lisszaboni stratégia mind pedig a fenntartható fejlődés stratégiája végrehajtásának és hatásának figyelemmel kíséréséhez – keresztmetszeti jellegű – statisztikákra és mutatókra van szükség. A fejleményeket folyamatosan vezetik be, hogy a mutatósorok az aktuális igényekhez igazodjanak, és hogy javuljon a nagyközönség számára nyújtott tájékoztatás.

Néhány területre – mint például az élelmiszerbiztonság és -minőség, a vegyi anyagok és növényvédő szerek, az egészség és a környezet, a vállalati felelősség, a biológiai sokféleség, a természeti erőforrások, a közlekedés, a tengeri ökoszisztémák és a jó kormányzás – még nem terjednek ki eléggé a mutatók.

Fő kezdeményezések 2008–2012-ig

- A szerkezeti és fenntartható fejlődési mutatókat az újonnan megjelenő felhasználói igényekhez és a specifikus nemzeti programokhoz kell igazítani;

- A Bizottság más szolgálataival és az Európai Környezetvédelmi Ügynökséggel együttműködve új fenntartható fejlődési mutatókat kell kifejleszteni, a létező és rövidesen megjelenő igényekre való jobb válaszadás érdekében, különösen az élelmiszerbiztonság és -minőség, a vegyi anyagok és növényvédő szerek, az egészség és környezet, a vállalati felelősség, a biológiai sokféleség, a természeti erőforrások, a közlekedés, a tengeri ökoszisztémák, a földhasználat és a jó kormányzás területén; adott esetben tovább fejlesztik az adatok regionális szintre történő lebontását;

- Javítani kell a meglévő mutatók minőségén, és teljessé kell tenni a tájékoztatást a közzé tett mutatók minőségéről;

- Az azokat alátámasztó stratégia fontosságával összhangban fokozni kell a szerkezeti és a fenntartható fejlődési mutatókról szóló kommunikációt egyaránt.

Bővítés

Jogi keret

A tárgyalásokon a Bizottság számára egész sor megbízható statisztikának kell rendelkezésre állnia, amelyek módszertanilag összehasonlíthatók az Európai Unió országaiéival. Az új tagállamoknak, a tagjelölt országoknak és a leendő tagjelölt országoknak nyújtott statisztikai segítséget erős jogi keret szabályozza, többek között a csatlakozási okmány, és az előcsatlakozási támogatási eszköz (IPA) létrehozásáról szóló, 2006. július 17-i 1085/2006/EK tanácsi rendelet.

Jelenlegi helyzet

Miközben a statisztikai segítségnyújtás terén teljesíti célkitűzéseit, az Unió három, némileg különböző kihívással szembesül:

- a lehetséges új tagokat integrálni kell az összes közösségi mechanizmusba, pl. a saját forrásokon alapuló költségvetésekbe és strukturális alapokba, valamint minden egyéb ügybe és programba,

- a tagjelölteket csatlakozásuk előtt megfelelően fel kell készíteni a tárgyalási folyamatban való részvétellel, és kötelezettségvállalásaik nyomon követésével a tárgyalások során, egészen csatlakozásukig,

- folytatni kell a később csatlakozó tagjelölt országok felkészítését, és segíteni kell őket a mindenkori közösségi jogszabályoknak történő teljes megfelelés elérésében.

Ez magas követelményeket támaszt a tagjelöltek statisztikai termelésével szemben. Az alapvető gazdasági statisztikák nélkülözhetetlenek, ideértve a bruttó hazai termék, a népesség, a foglalkoztatottság stb. ágazati és regionális eloszlását. További kulcsfontosságú statisztikák azok, amelyek az egységes piac megvalósulását mérik, mint például az áruk kereskedelme, a szolgáltatások kereskedelme és a letelepedés szabadsága, a fizetési mérleg, a tőkeáramlás, a személyek mobilitása, az ipari termelés és iparszerkezet stb. Szükség van továbbá az olyan ágazatok statisztikáira, amelyek fontos szerepet játszanak a csatlakozási tárgyalásokon és támogatják az elsődleges EU-politikákat, mint a mezőgazdaság, a közlekedés, a régiók és a környezet.

Fő kezdeményezések 2008–2012-ig

- Meg kell szilárdítani a kulcsfontosságú politikák esetében az összehasonlítható adatok gyűjtését a tárgyalások és a Bizottságon belüli célok érdekében;

- Folytatni kell az új tagállamok, a tagjelölt és leendő tagjelölt országok támogatását statisztikai rendszereik kiigazítása érdekében, hogy megfeleljenek a Közösség követelményeinek.

I. CÍM AZ ÁRUK SZABAD MOZGÁSA

JOGI KERET

A Szerződés rendelkezései: 133. cikk (közös kereskedelempolitika). A statisztikai területre vonatkozó jogi aktusok: a tagállamok közötti termékforgalomra vonatkozó statisztikákról és a 3330/91/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 638/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet; a fizetési mérleggel, a szolgáltatások nemzetközi kereskedelmével és a közvetlen külföldi befektetésekkel kapcsolatos közösségi statisztikákról szóló 184/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet.

Jelenlegi helyzet

Az elmúlt programozási időszak főbb eredményei voltak a kereskedelmi statisztikai szabályozás kiigazítása jórészt az Intrastat-rendelettel kapcsolatban, az Intrastat jelentési rendszer megvalósítása az új tagállamokban illetve a kombinált nómenklatúrában található tételek csökkentése. Ezekre a fejlesztésekre azért kerül sor, hogy lehetővé váljék a makrogazdasági fejlemények megfelelő értelmezése illetve az EU és a tagállamok versenyképességének értékelése, és így közösségi és tagállami szinten teljesüljön a statisztikai adatok felhasználóinak igénye. Ugyanekkor optimalizálták a statisztikai adatok gyűjtését és feldolgozását, és ennek eredményeképp csökkent a statisztikai adatszolgáltatókra nehezedő adminisztratív teher. Az eredmények általánosságban összhangban állnak a lisszaboni menetrend célkitűzéseivel.

A 2008–2012-es időszak célja az egyszerűsítési erőfeszítések folytatása, az áruk nemzetközi mozgására és a fizetési mérlegre vonatkozó különböző típusú statisztikák harmonizálása, valamint a kereskedelmi statisztikai adatok és nómenklatúrák más típusú, javarészt üzleti statisztikákkal illetve ipari tevékenységi nómenklatúrákkal való összekapcsolási lehetőségeinek feltárása. Az eredmény újabb lépés a kereskedelmi statisztikák összeállításának és használatának egyszerűbb, átláthatóbb és érthetőbb kerete felé, ami tovább csökkenti a vállalkozások adminisztratív terheit, és így támogatja az európai gazdaság versenyhelyzetét. Ugyanekkor a különböző típusú statisztikák kölcsönös összekapcsolásának új módszerek felhasználását kell lehetővé tennie az EU-ban zajló gazdasági és szerkezeti változásoknak és az erőforrások fenntartható felhasználásának elemzéséhez.

Fő kezdeményezések 2008–2012-ig

- A Bizottság az Intrastat esetében egycsatornás rendszert fog javasolni, 2010-es hatálybalépéssel;

- Módszereket és eszközöket fognak kifejleszteni a vállalatoktól megkövetelt statisztikai információk különböző típusainak integrálása érdekében;

- Az árukereskedelemre és a fizetési mérlegre vonatkozó statisztikák közötti következetességet tovább kell javítani a két, árukra vonatkozó statisztika összeegyeztetésével.

II. CÍM MEZőGAZDASÁG

JOGI KERET

A mezőgazdasági statisztika a mezőgazdaság európai uniós integrációjának magas fokát, a Közös Agrárpolitika (KAP) EU-költségvetésben betöltött szerepét és a KAP döntéshozatali folyamatában a mezőgazdasági statisztikák alapvető szerepét tükrözi.

Jelenlegi helyzet

A KAP (piacirányítás) szempontjából továbbra is alapvetően fontos marad a hagyományos mezőgazdasági statisztika, amelyet meg kell szilárdítani és ésszerűsíteni kell. Másrészt az új politikai súlypontok (vidékfejlesztés, környezetvédelmi megfelelés és hatások, élelmiszerbiztonság) olyan strukturális statisztikákat fognak igényelni, amelyek ugyan ritkábbak is lehetnének, viszont eleget kell tenniük a részletes és néha specifikus földrajzi részletezettség igényének, hogy így megfeleltethetők legyenek pl. a talaj, a vízgyűjtő területek és a biológiai sokféleség térbeli adatainak. Ebben a tekintetben rendkívül fontos forrás lesz a 2010-es teljes körű mezőgazdasági felmérés.

Az Európai Bizottság biogazdálkodásról szóló cselekvési tervében található egyik fő javaslat a bioélelmiszerek piacának információvezérelt fejlesztésére összpontosít. Ebből a célból a biotermékek előállításáról és forgalomba hozataláról szóló statisztikai adatgyűjtés lesz előirányozva. A közeljövőben egyszerűsíteni kell az EU mezőgazdasági statisztikai rendszerének jogi felépítését, és azt végre kell hajtani az EU-ban és a tagjelölt országokban.

Külön figyelmet kell szentelni a környezetbarát és fenntartható erdőgazdálkodásra és fafeldolgozó iparágakra vonatkozó specifikus mutatók kialakításának. A 2006/2007-re tervezett megindítási időszakot követően figyelemmel kell kísérni az EU erdészeti cselekvési tervét.

A halászati statisztikák programja tartalmazni fogja a létező jogszabályok folyamatos végrehajtását, ideértve az akvakultúra-statisztikát, társadalmi-gazdasági és fenntarthatósági mutatók kialakítását továbbá ellátási mérlegek kialakítását halászati termékek számára. Az Eurostat követi a javasolt tengeri politika fejleményeit, és ennek megfelelően alakítja munkaprogramját.

Fő kezdeményezések 2008–2012-ig

- 2010-ben jogszabályok szerint elvileg teljes körű mezőgazdasági felmérést kell végezni (legkésőbb 2011-ben rendelkezésre álló eredményekkel), valamint tízévenkénti felmérést a szőlőültetvényekről. A 2007-es mezőgazdasági üzemszerkezeti felmérés eredményeit 2008-ban elérhetővé kell tenni (akárcsak a 2007-es gyümölcsfafelmérés eredményeit);

- Jogszabályok szerint felméréseket kell végezni a mezőgazdasági termelési módszerekről, a földhasználatról, az üzemi eszközfelhasználásról és a biogazdálkodásról;

- A növényi kultúrákra és állattenyésztésre vonatkozó jelenlegi felméréseket a felülvizsgált jogszabályok alapján kell elvégezni. A javasolt jogi aktusok a létező jogszabályok integrálását és egyszerűsítését célozzák;

- A jelenlegi megvalósíthatósági tanulmányból levont következtetések függvényében adott esetben statisztikákat kell összeállítani a mezőgazdasági háztartási ágazat bevételeiről;

- A vidékfejlesztési és az agrárkörnyezeti mutatók tovább lesznek fejlesztve, és elérhetők lesznek;

- Külön figyelmet fognak szentelni a mezőgazdasági statisztikák hatékonyabb gyűjtő- és érvényesítő-rendszere kifejlesztésének;

- A Bizottság által jelenleg kialakítás alatt álló, javasolt tengeri politika vezetéséhez új statisztikai információkat kell összeállítani és elérhetővé tenni.

III. CÍM A SZEMÉLYEK, A SZOLGÁLTATÁSOK ÉS A TőKE SZABAD MOZGÁSA[11]

JOGI KERET

A tőke és a szolgáltatások szabad mozgása alapvető fontosságú az EU belső piacának. Az úgynevezett „alapvető szabadságokhoz” tartoznak, amelyek az egységes piac középpontjában állnak. Mivel a tőke és a szolgáltatások szabad mozgását szabályozó szerződési rendelkezések megfelelő és időben történő alkalmazásának figyelemmel kísérése a Bizottság felelőssége, ezekről megbízható és összehasonlítható statisztikai információkra van szüksége.

A tőkemozgások szabadságát szabályozó szerződési rendelkezések az EK-Szerződés 56–60. cikkébe vannak belefoglalva. A határokon átívelő szolgáltatások nyújtásának szabadsága ugyanezen Szerződés 49. cikkében van meghatározva. A statisztikai területre vonatkozó jogi aktusok: a fizetési mérleggel, a szolgáltatások nemzetközi kereskedelmével és a közvetlen külföldi befektetésekkel kapcsolatos közösségi statisztikákról szóló 184/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet; a közösségi tudományos és technológiai statisztikák előállításáról és kidolgozásáról szóló 1608/2003/EK európai parlamenti és tanácsi határozat; a külföldi leányvállalatok felépítésére és tevékenységére vonatkozó közösségi statisztikákról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre vonatkozó bizottsági javaslat (COM(2005) 88 végleges).

Jelenlegi helyzet

A szolgáltatás- és a tőkemozgások szabadságának növekvő jelentősége a kiváló minőségű statisztikák iránti megnövekedett kereslethez vezet. A kihívás a megfelelő adatok időben való közzététele, és a rendszernek a politikaformálók változó igényeihez való hozzáigazítása, miközben alacsony szinten maradnak az adatszolgáltatói terhek.

2006-tól a fizetési mérlegről szóló rendelet végrehajtása javítani fogja a szolgáltatások kereskedelmére és a közvetlen befektetésekre vonatkozó adatok minőségét. Ezen kívül a külföldi leányvállalatok statisztikái mérhetővé fogják tenni a termelési rendszerek globalizálódását. Az előállított statisztikák továbbra is kiterjednek mind az EU-n kívüli mind az EU-n belüli kereskedelemre, és így megfelelnek az egységes piac igényeinek.

A multinacionális vállalatok növekvő jelentősége új adatgyűjtési formákat követel. Az üzleti regiszterekről szóló új rendelet tartalmazza a multinacionális vállaltcsoportok egyéni adatainak Eurostat felé történő továbbítását, valamint a harmonizált információ visszacsatolását a tagállamok irányába, ami így létrehozza a multinacionális vállalatok közösségi regiszterét (EuroGroups), amely 2008-tól kezdődően teljes mértékig megvalósul.

A postai szolgáltatásokra vonatkozó kiváló minőségű statisztikák rendszeres előállítása alapvető az európai politikaformálóknak, a nemzeti szabályozó hatóságoknak és a postai szolgáltatóknak, hogy támogassák a fejlődést a nyílt postai piac felé, és azon túl. Az adatgyűjtés módozatai a kiváló adatminőség biztosítása érdekében a 2006-os kísérlet értékelésére fognak épülni.

Az európai gazdaság teljesítménye szempontjából kulcsfontosságú a kutatás és fejlesztés – és a hozzá kapcsolódó humán erőforrás – nemzetközivé válása. Ezért fontos K+F adatokat gyűjteni a fizetési mérleg, a külföldi leányvállalatok és a multinacionális vállalatokra vonatkozó intézkedések összefüggésében.

Fő kezdeményezések 2008–2012-ig

- Valamennyi vonatkozó területen alkalmazni fogják a gazdasági tevékenységek NACE rev.2 osztályozását a szolgáltatások nagyobb részletezésével.

- Biztosítani kell a (fizetési mérleggel, a szolgáltatások nemzetközi kereskedelmével és a közvetlen külföldi befektetésekkel és a külföldi leányvállalatokkal kapcsolatos) fő jogszabályok végrehajtását és aktualizálását;

- Törekedni kell a kutatás és fejlesztés nemzetközivé válásának jobb mérésére;

- Folytatódni fog a tartózkodási engedélyekre – mind az EU mind harmadik országok állampolgárainak esetében – vonatkozó statisztikákon folyó a munka, ameddig valamely közösségi szakpolitika ezt igényli.

IV. CÍM VÍZUMOK, MENEKÜLTÜGY, BEVÁNDORLÁS ÉS A SZEMÉLYEK SZABAD MOZGÁSÁRA VONATKOZÓ EGYÉB POLITIKÁK[12]

JOGI KERET

A bevándorlási és menekültügyi , valamint bűnügyi és büntető igazságszolgáltatási statisztikák azért fognak fejlődni, hogy megfeleljenek az igazság, szabadság és biztonság kérdéseiről szóló hágai program végrehajtására irányuló bizottsági cselekvési terv támogatása érdekében kialakuló statisztikai igényeknek. A cselekvési terv javaslatokat tartalmaz a migrációs áramlások kezelésére, a bevándorló társadalmi és gazdasági beilleszkedésére, a határellenőrzésre, a menekültügyre és a biztonság erősítésére a bűnözés – különösen a szervezett bűnözés – elleni közös fellépés révén. Ezen intézkedések támogatása végett alapvető növekedésre lesz szükség a statisztikák elérhetőség és minősége szempontjából. Különösen is ez a helyzet a 2007–2013. közötti időszakra a Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása keretprogramban[13] javasolt négy új alap létrehozása esetében. Ezek a fejlemények 2008 előtt megkezdődnek, és a statisztikai program teljes élettartama alatt, és még azon túl is folytatódni fognak.

Jelenlegi helyzet

A közösségi bevándorlási és menekültügyi statisztikákkal jelenleg komoly nehézségek vannak az adatok elérhetetlensége és a gyönge harmonizáció miatt. A probléma megoldására tett intézkedések már folyamatban vannak, és az egész programidőszak során folytatódni fognak. A javulás motorja lesz a program első éveiben a közösségi bevándorlási és menekültügyi statisztikákról szóló új jogszabályok végrehajtása. A bűnügyi statisztikák a bűnözéssel és a büntető igazságszolgáltatással kapcsolatos statisztikákra vonatkozó átfogó és koherens EU-stratégia kialakításáról szóló, 2006–2010-es időszakra vonatkozó EU cselekvési tervvel összhangban fognak létrejönni. Meg fogják vizsgálni egy ilyen statisztikákra vonatkozó jogalap bevezetésének megvalósíthatóságát és tanácsolhatóságát.

A bevándorlási és menekültügyi valamint bűnügyi és büntető igazságszolgáltatási nemzeti közigazgatási és statisztikai rendszerek közötti jelentős különbségeket elismerve a statisztikák összehasonlíthatóságának javítására irányuló intézkedések – a közös adatforrások és eljárások bevezetése helyett – a statisztikai outputok harmonizálására fognak összpontosulni. Mindazonáltal néhány esetben (például a szervezett bűnözési statisztikáknál) szükség lehet úgy adatforrások bevezetésére.

Fő kezdeményezések 2008–2012-ig

- Be kell fejezni a bevándorlási és a menekültügyi közösségi statisztikákhoz kapcsolódó jogszabályok végrehajtását. Ez keretet fog szolgáltatni a már folyamatban lévő intézkedéseknek, hogy erősödjék ezen statisztikák elérhetősége, összehasonlíthatósága, időszerűsége és szakpolitikai relevanciája;

- Társadalmi-gazdasági információkat nyújtó statisztikákat kell kifejleszteni a bevándorolt népességről, ideértve a munkaerő-felmérés ad hoc moduljainak végrehajtását és a 2011-es közösségi népszámlálási program részeként bevándorlókról szóló információk gyűjtését;

- Bűnügyi (ideértve a szervezett bűnözést is), áldozattá válási és büntető igazságszolgáltatási közösségi statisztikákat kell bevezetni, illetve növelni kell ezeknek az információknak az összehasonlíthatóságát. Ez megtörténhet például egy az áldozattá válásról szóló közös EU modul kifejlesztésével és lehetőség szerinti megvalósításával.

V.CÍM KÖZLEKEDÉS

JOGI KERET

Az elmúlt 15 évben igen gyorsan fejlődött az EU közlekedési politikája. Célkitűzését az 1992-es és a 2001-es közlekedésről szóló fehér könyv határozta meg, továbbá a „Tartsuk mozgásban Európát! – Fenntartható mobilitás kontinensünk számára. Az Európai Bizottság 2001. évi közlekedéspolitikai fehér könyvének félidei felülvizsgálata” című Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett bizottsági közlemény (COM(2006) 314 végleges). A közlekedési rendszer optimalizálását tűzi ki célul, ami hatékony, versenyképes, biztonságos és környezetbarát működést tesz lehetővé az egyes közlekedési módok és ezek intermodális szállítási lánccá történő összefűzése számára. Tisztább és hatékonyabb közlekedésre van szükség, hogy a növekvő mobilitás elszakadjon saját negatív hatásaitól. Az Unió közlekedési politikája az EU fenntartható fejlődési stratégiájának és a lisszaboni növekedési és foglalkoztatási menetrendnek a középpontjában áll.

Jelenlegi helyzet

A közösségi közlekedési statisztikák célja, hogy átfogó közlekedési információs rendszert képezzenek, amely adatokat tartalmaz a következőkről: személy- és áruforgalom, közlekedés, infrastruktúra, közlekedési módok, közlekedési eszközök, személyes mobilitás, biztonság, energiafogyasztás és környezeti hatások, a közlekedés költségei, infrastrukturális beruházások, közlekedési vállalatok, illetve szerkezeti és fenntartható fejlődésre vonatkozó mutatók.

A személy- és áruforgalmi és a közlekedési statisztikák minden közlekedési módra megfelelően kiterjednek, kivéve a közúti utasokat és a nem motorizált közlekedési módokat. Ezen kívül jelenleg valamennyi közlekedési módra vonatkozó statisztikánál hiányzik néhány fontos adat a forgalmi torlódások, a levegőbe történő gázkibocsátás és a további negatív környezeti hatások figyelemmel kísérésére. A teherfuvarozási statisztikák még mindig javarészt az egyes közlekedési módokra összpontosul, és nem ad elegendő információt az intermodális szállítási láncokról.

Ma a közlekedési információs rendszer hiányt szenved a közlekedési infrastrukturális beruházásokra és költésekre vonatkozó információkban valamint a közlekedési hálózatokra és forgalomra vonatkozó térben lebontott információkban (kapcsolatokkal a közlekedési hálózat földrajzi reprezentáltsága és a hálózatról gyűjtött adatok között), ami pedig szükséges az európai közlekedési infrastrukturális beruházások és a közösségi regionális politikák támogatásához.

Fő kezdeményezések 2008–2012-ig

- Meg kell szilárdítani és teljessé kell tenni a közösségi közlekedési statisztikákról szóló jogalapokat valamennyi közlekedési mód esetében. A személy- és a teherszállításban egyaránt tovább kell fejleszteni a közlekedési módok arányára vonatkozó mutatók előállítását. Különös hangsúlyt kell helyezni a közúti személyszállításra;

- Támogatni kell az intermodális szállítási láncokra és a városi közlekedésre vonatkozó további statisztikagyűjtést, valamint a környezeti és biztonsági megfontolások közlekedéspolitikába integrálásának figyelemmel kíséréséhez szükséges mutatók előállítását. Felül kell vizsgálni az infrastrukturális beruházások kiadásaira és költségeire vonatkozó adatgyűjtést. Figyelembe kell venni a logisztikai teljesítményre vonatkozó mutatók iránti igényt is. Külön hangsúly fog kerülni a járműkilométerben kifejezett közlekedési adatok gyűjtésére.

VI. CÍM A VERSENYRE, AZ ADÓZÁSRA ÉS A JOGSZABÁLYOK KÖZELÍTÉSÉRE VONATKOZÓ KÖZÖS SZABÁLYOK

Nincs szükség közvetlen statisztikai programra. Az ehhez a címhez szükséges statisztikai információk a program egyéb címeihez létrehozott adatokból és mutatókból származnak.

VII. CÍMGazdaság- és monetáris politika

JOGI KERET

A Szerződés rendelkezései: 99. cikk (a gazdaságpolitika összehangolása és felügyelete); 104. cikk (költségvetési fegyelem); 105. cikk (monetáris politika és árstabilitás); 133. cikk (közös kereskedelempolitika); 269. cikk (saját források); Főbb jogszabályok: a Közösségben a nemzeti és regionális számlák európai rendszeréről (ESA 95) szóló 2223/96/EK tanácsi rendelet; a piaci áron számított bruttó nemzeti jövedelem összehangolásáról szóló 1287/2003/EK, Euratom tanácsi rendelet (GNI rendelet); az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló 2000/597/EK tanácsi rendelet; az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv alkalmazásáról szóló 3605/93/EK tanácsi rendelet; a harmonizált fogyasztói árindexekről szóló 2494/95/EK tanácsi rendelet; a rövid távú statisztikákról szóló 1165/98/EK tanácsi rendelet; a fizetési mérleggel, a szolgáltatások nemzetközi kereskedelmével és a közvetlen külföldi befektetésekkel kapcsolatos közösségi statisztikákról szóló 184/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet; EU személyzeti szabályzat.

Jelenlegi helyzet

Az Európai Unió makrogazdasági szakpolitikáinak felügyelete és összehangolása, a Gazdasági és Monetáris Unió monetáris politikájának vezetése illetve a közösségi strukturális politikák szilárd statisztikai alapokat követelnek. Továbbá az EU adminisztratív céljaira történő statisztikaszolgáltatás továbbra is kiemelkedő fontosságú.

Az Eurostatnak és a tagállamoknak szavatolniuk kell a Számlák Európai Rendszeréhez tartozó adattovábbítási program sikeres végrehajtását. Ezek az adatok kulcsfontosságú összetevői a konjunktúraciklus- és a strukturális elemzéseknek. Az EU KLEMS projekt támogatásával jelentős erőfeszítés fog irányulni a termelékenység mérésének javítására.

Az EU adminisztratív céljaira történő statisztikaszolgáltatás továbbra is kiemelkedő fontosságú. Ez tartalmazza a GNI és hozzáadottérték-adó adatok szolgáltatását a saját források kiszámításához, a strukturális politikák támogatásához szükséges makrogazdasági adatokat (különösen a vásárlóerő-paritást ), és az EU tisztviselőinek javadalmazásához és nyugdíjazásához szükséges adatokat.

A költségvetési és adózási felügyelethez használt adatok harmonizációját és összehasonlíthatóságát állandóan felül kell vizsgálni annak érdekében, hogy kiváló minőségű és összehasonlítható statisztikai eszközök álljanak az intézményi döntéshozók rendelkezésére, amelyek segítségével biztosan ítélhetik meg az egyes tagállamok helyzetét.

Az utóbbi években lelassult a harmonizált fogyasztói árindex (Harmonised Index of Consumer Prices, HICP) fejlődésének sebessége, így erőteljesebben kell a HICP minőségének javítására törekedni (különösen a tulajdonos által lakott lakásokra, illetve a minőségi kiigazításra és mintavételre).

Folyamatosan javítani kell az európai gazdasági főmutatók (Principal European Economic Indicators, PEEI) időszerűségét és kiterjedését. A rövid távú statisztikák (short-term statistics, STS), esetében a szolgáltatások kiterjedtségének javítása szükséges, különösen a szolgáltatási outputok árai, az idősorok hossza és az adatok időszerűsége tekintetében.

A fizetésimérleg-statisztikák kapcsán a jelenlegi kihívások a nemzeti számlákhoz nyújtott megfelelő inputadatokra vonatkoznak, valamint az adatforrások minőségi folyamatosságának biztosítására azokban a tagállamokban, ahol felemelték a banki jelentések küszöbét.

Fő kezdeményezések 2008–2012-ig

- Aktív részvétel a nemzeti számlák nemzetközi standardjainak (SNA 93) és a fizetési mérlegre vonatkozó statisztikáknak (BPM5) felülvizsgálatában;

- A számlák európai rendszerének (ESA 95) felülvizsgálata;

- A NACE rev.2 osztályozás végrehajtása a nemzeti számlákban, a fizetési mérlegekben és a rövid távú statisztikákban; A többi fontos jogszabály végrehajtása;

- A HICP köré összpontosuló fogyasztóiár-statisztika európai rendszerének létrehozása, a HICP jogi keretének megszilárdítása és egyszerűsítése, továbbá hatékonyabb kommunikációs politikával és megfelelési stratégiával a HICP hitelességének szavatolása.

VIII. CÍM FOGLALKOZTATÁS

JOGI KERET

Az EU foglalkoztatási statisztikájának fejlődését az újra a növekedésre és a foglalkoztatásra összpontosító felülvizsgált lisszaboni stratégia, az európai foglalkoztatási stratégia keretében meghatározott célok és referenciaértékek, valamint a gazdasági és monetáris unió fogja vezérelni, amely az eurózóna és az Európai Unió munkaerő-piaci fejleményeinek leírásához egy sor átfogó, évközi stratégiát igényel.

Jelenlegi helyzet

Szilárd jogi keret szabályozza a munkaerő-piaci statisztikát, hogy a foglalkoztatottság, a munkanélküliség, a jövedelmek és a bérköltségek becsléséhez biztosítva legyen a rendszeres adattovábbítás. Mindazonáltal az új politikaterületek a statisztikai jogszabályok más területekre történő kiterjesztését is igényelni fogják, mint például i. üres álláshelyekre vonatkozó statisztikák a munkaerőpiac keresleti oldalának értékeléséhez és a foglalkoztatási és munkanélküliségi statisztikák kiegészítéséhez, ii. a bevándorlók munkaerő-piaci helyzete, integrációjuk támogatásához és iii. az iskolából a munka világába való átmenet, a fiatalok munkaerőpiacba való zökkenőmentes beilleszkedését biztosító megfelelő szakpolitika támogatásához. Más területek – mint például a munka és a foglalkoztatás minősége az öregedő munkaerő összefüggésében, a munkavállalók és a vállalkozások alkalmazkodóképessége valamint az információ társadalom munkaerő-piaci igényei – továbbra is a statisztikafejlesztés figyelmének középpontjában fognak állni.

A közösségi munkaerő-felmérést (Labour Force Survey, LFS) – és annak éves moduljait –saját javulása az elmúlt években a munkaerőpiacra vonatkozó, összehasonlítható adatok legfőbb forrásává tette. Az LFS háztartás-alapú felmérés, amelynek eredményeit vállalkozás-alapú adatokkal kell kiegészíteni, mint például a jövedelmek és a bérköltségek szerkezeti és rövid távú statisztikái. Mindazonáltal a munkaerő-piaci statisztikák minőségéhez kapcsolódóan további fejlesztésre van szükség, mint például a nemzeti számlákból és más üzleti és mezőgazdasági felmérésekből származó foglalkoztatási adatokkal való jobb koherencia elérése, valamint európai mintavételi eljárások és gyorsbecslések bevezetése a mutatók időszerűbb terjesztésének javítására. Erőfeszítéseket kell tenni annak érdekében is, hogy a meglévő adatforrásokat alaposan elemezzék, hogy rugalmasabb terjesztési eljárásokat szavatoljanak a névtelenített adatok tudományos közösség számára történő továbbadásához, és hogy a munkahelyek szerkezetének jobb leképezése és a javított nemzetközi összehasonlítások érdekében 2011-ben bevezessék a felülvizsgált foglalkozások nemzetközi osztályozási rendszerét (International Standard Classification of Occupations, ISCO).

Fő kezdeményezések 2008–2012-ig

- Meg kell határozni és végre kell hajtani a bevándorlók és leszármazottaik munkaerő-piaci helyzetére vonatkozó 2008-as ad hoc LFS-modult, az iskolából a munka világába való átmenetről szóló 2009-es ad hoc LFS-modult és az LFS-program 2010–2012-es ad hoc moduljait;

- A jövedelmek és bérköltségek szerkezeti felméréseinek hatályát ki kell terjeszteni az egész gazdaságra, illetve végre kell hajtani a 2008-as bérköltség-felméréseket és a 2010 jövedelemszerkezeti felmérést.

- A létező adatok szélesebb körű felhasználásán nyugvó európai mintavételi eljárásokat kell bevezetni a rövidtávú munkaerő-piaci statisztikák esetében, hogy így időszerű negyedéves és havi foglalkoztatási és munkanélküliségi statisztikák előállítására legyen lehetőség az eurózónában;

- A munkaügyi statisztikáknak lehetővé kell tenniük az információs társadalom munkaerő-piaci és szaktudásbeli igényeinek figyelemmel kísérését;

- Az üres álláshelyekre vonatkozó statisztikákról szóló tanácsi rendelet teljes körű végrehajtása.

IX. CÍM KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA

JOGI KERET

A Szerződés 133. cikke utalja az Európai Bizottság felelősségi körébe a kereskedelmi megállapodásokról – köztük a szolgáltatások kereskedelmére vonatkozó megállapodásokról – való, harmadik országokkal folytatott tárgyalásokat. A statisztikai területre vonatkozó jogi aktusok: a Közösség és tagállamai, illetve a harmadik országok közötti áruforgalomra vonatkozó statisztikáról szóló 1172/95/EK tanácsi rendelet; a fizetési mérleggel, a szolgáltatások nemzetközi kereskedelmével és a közvetlen külföldi befektetésekkel kapcsolatos közösségi statisztikákról szóló 184/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet; a külföldi leányvállalatok felépítésére és tevékenységére vonatkozó közösségi statisztikákról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre vonatkozó bizottsági javaslat (COM(2005) 88 végleges).

Jelenlegi helyzet

Az adatok iránti igények növekszenek, mivel új kereskedelmi versenytársak és partnerek (pl. Kína, India, Brazília és Latin-Amerika) jelennek meg a világszínpadon, illetve azért is, mert az áruk és szolgáltatások kereskedelmének területén szerkezeti változások játszódnak le. Ráadásul a tagjelölt országokból és az EU fő partnerországaiból származó adatok kiváló minőségű gyűjtése, elemzése és harmonizálása elsőbbséget fog élvezni.

Ezzel párhuzamosan erőfeszítések fognak irányulni a minőségi standardok fenntartására is, tekintettel a szolgáltatások határokon átívelő kereskedelmére, a külföldi közvetlen befektetésekre és a külföldi leányvállalatok kereskedelmére. Evégett kiemelkedő fontosságú lesz a fizetési mérleggel kapcsolatos statisztikákról szóló rendelet végrehajtása és a külföldi leányvállalatokról szóló rendelet elfogadása.

Fő kezdeményezések 2008–2012-ig

- Végre kell hajtani egy új Extrastat jogszabályt azzal a célkitűzéssel, hogy a kereskedelmi szereplők regisztereinek felhasználása révén további releváns vámügyi információ és kiegészítő statisztikák álljanak rendelkezésre;

- Biztosítani kell a (fizetési mérleggel, a szolgáltatások nemzetközi kereskedelmével és a külföldi közvetlen befektetésekkel és a külföldi leányvállalatokkal kapcsolatos) fő jogszabályok végrehajtását és aktualizálását;

- Az EU fizetésimérleg-statisztikáinak összeállításakor végre kell hajtani az IMF új módszertani standardjait;

- Végre kell hajtani az EU-ban a szolgáltatások nemzetközi kereskedelmére vonatkozó statisztikai kézikönyvet és felülvizsgált kiadását.

X. CÍM VÁMÜGYI EGYÜTTMűKÖDÉS

NINCS SZÜKSÉG KÖZVETLEN STATISZTIKAI PROGRAMRA. AZ EHHEZ A CÍMHEZ SZÜKSÉGES STATISZTIKAI INFORMÁCIÓK A PROGRAM EGYÉB CÍMEIHEZ LÉTREHOZOTT ADATOKBÓL ÉS MUTATÓKBÓL SZÁRMAZNAK.

XI. CÍM SZOCIÁLPOLITIKA, OKTATÁS, SZAKKÉPZÉS ÉS IFJÚSÁG

JOGI KERET

Az ehhez a területhez tartozó statisztikát a nyílt koordinációs módszer (open method of coordination, OMC) szabályozza a társadalmi kirekesztettség, a nyugdíjak, az egészségügy és a hosszú távú gondoskodás terén; a fenntartható fejlődés stratégiája; az EK-Szerződés 143. (szociális helyzetjelentés) és 13. cikke (a megkülönböztetés tilalma); a munkahelyi egészségvédelem és biztonság stratégiája; a fogyatékkal élő személyek foglalkoztatásának és társadalmi beilleszkedésének elősegítéséről szóló, 2003-as tanácsi állásfoglalás és a fogyatékkal élő személyek egyenlő esélyeiről szóló bizottsági közlemény. Az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának (UNECE) fenntartható fejlődést szolgáló oktatásra irányuló stratégiája szintén igényli az adatfejlesztést.

Jelenlegi helyzet

Az életkörülményekre és a szociális védelemre vonatkozó statisztikák a következő két pilléren támaszkodnak: ESSPROS (European System of Integrated Social Protection Statistics, az integrált szociális védelmi statisztikák európai rendszere) és EU-SILC (EU statistics on income and living conditions, EU statisztikák a jövedelmekről és az életkörülményekről). Ez a két pillér támasztja alá az OMC laekeni és nyugdíjmutatóit. Még haladást kell elérni a regionális és a gyermekszegénységre vonatkozó mutatók kialakításában.

Az egész életen át tartó tanulásról szóló adatok kiterjednek a formális, nemformális és informális tanulási információkra, akkor is, ha ez az oktatási és képzési rendszereken belül történik, és akkor is, ha önálló úton. A létrejött oktatási statisztikák alapján új adatokat állítottak össze a vállalkozásoknál zajló szakképzésről (amelyek a vállalkozások alkalmazottaik szakképzése iránti elkötelezettségét és ehhez való hozzájárulásait mérték) vagy a felnőttoktatásról. Az ifjúsági adatok már létező felmérésekből származnak, és ezeket először teljes mértékig ki lesznek aknázva, mielőtt további erőfeszítésekre kerül sor, hogy a létező felmérésekbe beintegrálják az ifjúsági dimenziókat.

A munkahelyi egészség és biztonság esetében az adatgyűjtés és -elemzés a munkahelyi balesetek okaira, körülményeire és költségeire, a foglalkozási megbetegedésekre és a munkához kötődő egészségügyi problémákra fog összpontosítani, valamint a munkavállalók egészségét esetlegesen hátrányosan befolyásoló tényezőkre. A fogyatékosságról rendszeres statisztikagyűjtést – nevezetesen harmonizált felmérési modulokat – fognak kialakítani és végrehajtani. Tovább fogják javítani a statisztikákat, hogy így támogassák a kiváló minőségű, elérhető és fenntartható egészségügy és hosszú távú gondoskodás kialakítására vonatkozó nemzeti stratégiákat.

Megkezdődött a megkülönböztetés kiterjedésére és hatására vonatkozó statisztikák közös módszertanának kifejlesztésére irányuló előkészítő munka.

A demográfiai statisztikák fő célkitűzése, hogy létrehozza az európai demográfiai változások kihatásainak értékeléséhez szükséges átfogó adatállományt és elemzéseket. Ezt a demográfiai adatgyűjtések tartalmának és módszereinek javításával, a népességi és háztartási népszámlálások 2011-es fordulójáról szóló jogszabályok végrehajtásával, valamint hosszú távú népesedési előrejelzések rendszeres előállításával fogják elérni.

Fő kezdeményezések 2008–2012-ig

- Korlátozott számú központi változó és az új az szociális statisztikai felmérési modulok európai rendszere (European System of Social Statistical Survey Modules, E4SM) eszköz kifejlesztése;

- Az EU-SILC projekt megszilárdítása, a longitudinális terjesztés kialakítása és a bruttó jövedelem fogalmának működőképessé tétele;

- A regionális (kis területű becslési technikák használatával) és a gyermekszegénység mutatóinak fejlesztése;

- Az ESSPROS-ról szóló rendelet végrehajtásának kialakítása az adatok kiterjedésének, összehasonlíthatóságának és időszerűségének javításáért;

- Az egész életen át tartó tanulásra vonatkozó statisztikai keret javítása minőség (közte kiterjedés, időszerűség, összehasonlíthatóság és relevancia) és teljesítmény szempontjából, ideértve az adatrések kitöltését (pl. beruházások hatékonysága, mobilitás, tanárok és képzők minősége, oktatás minősége, és az információhoz való hozzáférést az oktatási intézmények szintjén; szakoktatás és képzés, felsőoktatási hallgatók szociális háttere) és az információhoz való hozzáférést az oktatási intézmények szintjén;

- Az ifjúsági statisztikáknak továbbra is a létező források felhasználására kell épülniük, szükség esetén jobban integrálva őket a létező felmérésekbe;

- Valamennyi EU-szinten egyénekről gyűjtött adatot bontani kell nemek szerint, és a férfiak és nők egyenlőségére meg fognak határozni egy központi mutatósort;

- A megkülönböztetés kiterjedésére és hatására vonatkozó adatok beszerzésére vagy a már meglévők javítására közös módszertant fognak kialakítani és végrehajtani.

XII. CÍM KULTÚRA

A KULTURÁLIS STATISZTIKÁK ELőÁLLÍTÁSA EBBEN A SZAKASZBAN KORLÁTOZOTT. EZÉRT NEM LÉTEZIK A KULTURÁLIS STATISZTIKÁKRA VONATKOZÓ ÁTFOGÓ ÉS KOHERENS KERET ILLETVE KÜLÖNÁLLÓ JOGSZABÁLY.

Amennyiben új politikai igények jelennek meg, a kulturális statisztikákat meg kellene szilárdítani, többek között egy (különböző adatforrásokon alapuló) maradandó adat-előállítás megkezdése révén. Ezen kívül meglehetősen átfogó módszertani munkára van szükség p. a kultúra társadalmi hatásának és a kulturális ágazat tudásalapú gazdaságban betöltött szerepének jobb mérése érdekében.

XIII. CÍMNépegészségügy

JOGI KERET

A munkavállalók munkahelyi biztonságának és egészségvédelmének javítását ösztönző intézkedések bevezetéséről szóló 89/391/EGK tanácsi irányelv; a közegészségügyre vonatkozó közösségi cselekvési program (2003–2008) elfogadásáról szóló 1786/2002/EK európai parlamenti és tanácsi határozat; bizottsági javaslat a közegészségügyre és a munkahelyi egészségre és biztonságra vonatkozó közösségi statisztikákról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre.

Jelenlegi helyzet

Az előző közegészségügyi közösségi cselekvési programok által létrehozott egészségügyi információs rendszert tovább fogják fejleszteni a közegészségügy terén rövidesen meginduló 2007–2013-as közösségi program „egészségügyi tudás és információ” alprogramjai keretében. A tagállamokkal, a tagjelölt országokkal és az EGT/EFTA-országokkal szoros együttműködésben az Eurostat az Európai Statisztikai Rendszer (ESR) révén tovább fogja fejleszteni e rendszer statisztikai összetevőjét, különösen az európai közösségi egészségügyi mutatók (European Community Health Indicators, ECHI) esetében.

Közegészségügyi statisztikai adatokra szükség van a fenntartható fejlődési mutatók, a szerkezeti mutatók, a fogyatékosságra vonatkozó összefüggésbeli mutatók, valamint a nyílt koordinációs módszer keretében a kiváló minőségű, elérhető és fenntartható egészségügy és hosszú távú gondoskodás kialakítására vonatkozó nemzeti stratégiák támogatására kifejlesztett mutatók esetében.

A közösségi közegészségügyi program tevékenységeivel, a megfelelő EU ügynökségekkel és a közegészségügyi statisztikák terén kompetens nemzetközi szervezetekkel (WHO, OECD és UNECE) való együttműködés a módszertan további fejlesztésére és végrehajtására összpontosul, különösen az egészségi állapot (közte a fogyatékosság és a megbetegedések), az egészséget meghatározó tényezők (mint például az életmód és a környezeti tényezők), az egészségügy (közte az egészségügyi kiadások) és a halálokok terén.

Fő kezdeményezések 2008–2012-ig

- Ahol csak lehetséges, a Bizottság rendeleteket fog elfogadni a közegészségügyre és a munkahelyi egészségre és biztonságra vonatkozó közösségi statisztikákról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtása érdekében;

- Meg kell erősíteni a közegészségügyi statisztikák alapvető rendszerének infrastruktúráját, különös figyelmet szentelve a megfelelő módszertanok – mint például európai egészségügyi adatfelvételes felmérés (European Health Interview Survey, EHIS) és az egészségügyi számlák rendszere (System of Health Accounts, SHA) – megvizsgálásának, megszilárdításának és végrehajtásának;

- Javítani kell a közegészségügyi – köztük a fogyatékosságra és az egészségügyi ellátásra vonatkozó – statisztikák rendelkezésre állását, összehasonlíthatóságát, időszerűségét és szakpolitikai relevanciáját, különös figyelemmel a további módszertani fejlesztésre és figyelembe véve valamennyi ország különböző körülményeit.

XIV. CÍM FOGYASZTÓVÉDELEM

JOGI KERET

Az elmúlt évek során a fogyasztóvédelmi politika sokkal magasabb elismertséget vívott ki magának (a Szerződés 153. cikke). Az Eurostat munkája az egészségügyi és fogyasztóvédelmi stratégiára fog épülni, valamint az egészségügy és a fogyasztóvédelem területén közösségi cselekvési program (2007–2013) létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatról 2005 áprilisában elfogadott bizottsági javaslatra.

A „fogyasztóvédelem” széles tere két fő területre oszlik: „fogyasztói ügyek” és „élelmiszerbiztonság”.

Jelenlegi helyzet

A fogyasztói kérdésekről az Eurostat évente közzétesz egy panoráma-kiadványt „Fogyasztók Európában: tények és számok” (Consumers in Europe: facts and figures) címmel, illetve a részletes árstatisztikákról létrehozott egy szolgálatok közötti munkacsoportot is.

A fogyasztóvédelmi politika összefüggésében fontos téma az élelmiszerbiztonság , és az Európai Unió a teljes lánc fölötti hatékony ellenőrzőrendszer szavatolásának céljából jogszabályok és egyéb fellépések széles tárházát alakította ki, köztük jogilag megalapozott környezetvédelmi és állatjólléti szabványokat.

Az Eurostat élelmiszerbiztonsági statisztikára irányuló erőfeszítéseinek célja, hogy ne csak a politikaformálók, hanem a magánszféra érdekeltjei és a nagyközönség számára is módszertani tanácsokat és érdeklődésre számot tartó adatokat nyújtson.

Fő kezdeményezések 2008–2012-ig (fogyasztói ügyek)

- „Kemény” hivatalos statisztikák (pl. részletes adatok, határokon átnyúló fogyasztói kiadások, üzlet-fogyasztó, stb.) illetve egy egyéb köz- vagy magánszervek számára kialakított puha statisztikákra vonatkozó módszertani segédlet kifejlesztése;

- A részletes árstatisztikákra vonatkozó szolgálatok közötti munkacsoport következtetéseit követően egy cselekvési terv előkészítése;

- Részletes tanulmány egy olyan lehetséges fogyasztóvédelmi kérdésekre vonatkozó modulról, amelyet jelenleg az Eurostat révén kifejlesztés alatt álló új eszközbe (E4SM) lehetne beilleszteni.

Fő kezdeményezések 2008–2012-ig (élelmiszerbiztonság)

- Folytatni kell az élelmiszerbiztonság figyelemmel kísérése vonatkozó megfelelő statisztikák fejlesztését;

- Javítani kell a címkézett termékekre (biotermékek, géntechnológiával módosított szervezeteket tartalmazó termékek stb.) statisztikáinak elérhetőségét és minőségét.

XV. CÍM TRANSZEURÓPAI HÁLÓZATOK

NINCS SZÜKSÉG KÖZVETLEN STATISZTIKAI PROGRAMRA. AZ EHHEZ A CÍMHEZ SZÜKSÉGES STATISZTIKAI INFORMÁCIÓK A PROGRAM EGYÉB CÍMEIHEZ LÉTREHOZOTT ADATOKBÓL ÉS MUTATÓKBÓL SZÁRMAZNAK.

XVI. CímIpar

ÜZLETI STATISZTIKA

Jogi keret

Az európai üzleti statisztikák követelménye, hogy támogassák a versenyképesség, a termelékenység és a növekedés elemzését, továbbá kulcsfontosságú információt jelentsenek a megújított lisszaboni célkitűzések irányába történő haladás figyelemmel kíséréséhez.

A vállalkozások szerkezeti statisztikáiról szóló 58/97/EK, Euratom tanácsi rendelet (és módosításai); a 2003–2009. referenciaév tekintetében az acéliparra vonatkozó éves közösségi statisztikák előállításáról szóló 48/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet; az ipari termelés közösségi felmérésének létrehozásáról szóló 3924/91/EGK tanácsi rendelet; a vállalkozások statisztikai célú nyilvántartásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre vonatkozó bizottsági javaslat; a külföldi leányvállalatok (FATS) felépítésére és tevékenységére vonatkozó közösségi statisztikákról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre vonatkozó bizottsági javaslat; az innovációs statisztikák előállításáról és kidolgozásáról szóló, 1608/2003/EK határozat végrehajtásáról szóló 1450/2004/EK bizottsági rendelet.

Jelenlegi helyzet

A vállalkozások szerkezeti statisztikáit az európai üzleti szektor részletes elemzéséhez használják. A felhasználók fő aggálya az adatok nem kielégítő időszerűsége és az új és megjelenő politikai igényekhez való lassú igazodás, például nem kielégítő információ a szolgáltató ágazatról, a vállalkozási kedvről, a globalizációról és a fenntartható termelési mintákra való átállásról. Bizonyos feldolgozóipari ágazatok teljesítményének megértéséhez alapvető összetevők a termelési statisztikák .

A európai innováció mérésének fő eszköze a közösségi innovációs statisztika, amelyet 2004-től kezdődően kétévi gyakorisággal állítanak elő. A közösségi innovációs statisztika adatai egyre több mikroadathoz kapnak hozzáférést.

A külföldi leányvállalatokra (FATS) vonatkozó statisztikák kialakítás alatt állnak, és az új rendelet alapvető változósort fog nyújtani a globalizáció méréséhez is. Az vállalkozások statisztikai nyilvántartásáról szóló új rendelettel megjelenő multinacionális vállalatok európai regisztere ( EuroGroups ) egyelőre kísérleti fázisban van.

Fő kezdeményezések 2008–2012-ig

- Biztosítani kell az alapvető jogszabályok teljes végrehajtását (SBS rendelet átalakítása, FATS rendelet, EuroGroups-regiszter). El kell végezni és teljes mértékig értékelni kell a jogszabályokban meghatározott kísérleti tanulmányokat;

- A közösségi innovációs statisztika esetében az oslói kézikönyv teljes végrehajtását a 2008. évi közösségi innovációs statisztikára tervezik. A 2010-és a következő közösségi innovációs felméréseknek tovább kell javítaniuk az adatminőséget és az adatok hozzáférhetőségét;

- A gazdaság globalizálódásának mélyebb megértése érdekében új statisztikákat kell kialakítani;

- Az időszerűséggel és a tehetetlenséggel kapcsolatos felhasználói aggodalmakra új, rugalmas adatgyűjtési módok kipróbálásával, ad hoc felmérésekkel és európai mintavételi megközelítésekkel kell válaszolni;

- A vállalkozások adataik bizalmas kezelésére vonatkozó jogainak védelme mellett módszereket fognak kialakítani az európai aggregátumok legrészletesebb tevékenységi szinten való nyilvánosság tételére;

- A 2008-as referenciaévtől kezdődően valamennyi üzleti statisztikában végre kell hajtani a gazdasági tevékenységek felülvizsgált osztályozását (NACE Rev.2);

- Módszereket fognak kialakítani a vállalkozások válaszadói terheinek csökkentésére, mint például a közigazgatási adatok fokozott felhasználása, módszerek kis célzott felmérésekre, a vállalkozások nyilvánosan elérhető adatainak felhasználása és az XBRL technológia.

Információs társadalmi statisztika

Jogi keret

Az információs és kommunikációs technológiák (IKT) használata az egyik fő hajtóerő a befogadó társadalom, a jobb munkahelyek és az európai vállalkozások fokozott versenyképessége felé. Az Eurostat információs társadalmi statisztikák nélkülözhetetlen alapot képeznek az európai politikaformálóknak a tudásalapú gazdaság irányába történő szerkezeti változások értékelésénél, és hozzájárulnak a megújított lisszaboni célkitűzések felé történő haladás figyelemmel kíséréséhez.

Az információs társadalomra vonatkozó közösségi statisztikákról szóló 808/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet.

Jelenlegi helyzet

Az Eurostat éveken keresztül a vállalkozások és háztartások/egyének IKT használatára vonatkozó mutatókkal járult hozzá az információs társadalom összehasonlító méréséhez. Ezt a tevékenységet folytatni és javítani fogják, hogy megfelelhessen az olyan politikai kívánalmaknak, mint felülvizsgált lisszaboni stratégián alapuló i2020 és más politikai kezdeményezések. Ez magával vonhatja annak szükségességét, hogy a jelenlegi jogalap mostani korlátozásain túlra is kiterjedjen.

A készenlét és a használat szempontjain való túllépés érdekében a folyamatban lévő közösségi felméréseket az IKT-beruházásokra, valamint az IKT üzleti eredményekre és viselkedésre illetve társadalomra gyakorolt hatásaira vonatkozó adatgyűjtés fogja kiegészíteni. Értékelik és átültetik a gyakorlatba azokat az igényeket, amelyek szerint az IKT-ágazatra és az elektronikus kommunikációra vonatkozó átfogó, időszerű és a nemzeti számlákkal összeegyeztethető adatállomány biztosítása érdekében módosítani kellene az információs társadalmi statisztikákról szóló jogalapot.

Fő kezdeményezések 2008–2012-ig

- Az információs társadalomra – köztük az IKT-ágazatra és versenyképességére – vonatkozó mutatókat folyamatosan a változó politikai igényekhez kell alakítani, figyelembe véve az IKT mérésének szélesebb nemzetközi együttműködését;

- Az IKT-beruházásokra és IKT követésére vonatkozó statisztikákat fejleszteni kell, hogy megfeleljenek annak a célkitűzésnek, hogy mérjék a fenntartható fejlődést és az információs társadalom hatását.

Idegenforgalmi statisztika

Jogi keret

Az idegenforgalom fontos gazdasági tevékenység az Európai Unióban: jelentős potenciállal járul hozzá a magasabb foglalkoztatottsághoz és a gazdasági növekedéshez, valamint a vidéki, periférián lévő vagy alulfejlett területek fejlődéséhez és társadalmi-gazdasági integrációjához is.

Az idegenforgalomra vonatkozó statisztikai információgyűjtésről szóló 95/57/EK tanácsi irányelv.

Jelenlegi helyzet

Jelenleg az idegenforgalmi szálláshely-kínálatról és -keresletről gyűjtenek adatokat, valamint az idegenforgalmi viselkedés gazdasági vonatkozásairól. Fontos aggály azonban a létező statisztikák nagyobb fokú összehasonlíthatóságának elérése, illetve harmonizált idegenforgalmi szatellit-számlák kifejlesztése, mindez a fenntartható idegenforgalomra való törekvés részeként, amihez releváns mutatókat kell meghatározni és mérni. Az olyan események, mint például a turisták elleni támadások vagy a fertőző betegségek terjedése azonnali hatása miatt fő feladat az adatok időszerűségének javítása.

Fő kezdeményezések 2008-2012-ig

- Modernizálni kell a jelenlegi idegenforgalmi statisztikákat és jogalapjukat;

- Meg kell valósítani a harmonizált idegenforgalmi szatellit-számlákat, és ki kell alakítani és mérni kell a fenntartható idegenforgalmi mutatókat.

Energiaügyi statisztika

Jogi keret

Az EU energiapolitikájának lényege, a megfizethető energiahordozók környezetbarát módon történő biztonságos utánpótlása. Az energiastatisztikai rendszert az ebből a szakpolitikából eredő igényekre válaszként alakították ki.

Az energiastatisztikai rendszer javarészt egy megállapodásra épül. Az ipari végfelhasználók által fizetendő gáz- és villamosenergia-árak átláthatóságának javítását célzó közösségi eljárásról szóló, 1990. június 29-i 90/377/EGK irányelven túlis vannak bizonyos, a rendszer specifikus területeire kiterjedő jogi kötelezettségek.

Jelenlegi helyzet

Az utóbbi néhány évben a kőolajpiacok ingataggá és előre megjósolhatatlanná váltak, miközben az árak magas szintre emelkedtek. Folyamatosan növekszik az EU energiafüggősége; az energiakereslet emelkedik, ami kétségeket ébreszt az üvegházhatású gázok kibocsátásnak csökkentésére való képességgel kapcsolatban, miközben az EU villamosenergia- és gázpiacok még nem fejlődtek valódi egységes, versenyző piaccá. Ilyen politikai környezetben a Bizottság – az állam- és kormányfők 2005-ös felhívására – egy sor javaslattal reagált (zöld könyv: európai stratégia az energiaellátás fenntarthatóságáért, versenyképességéért és biztonságáért), mint például egy európai energiaellátási megfigyelőközpont létrehozása az EU energiapiacán megfigyelhető keresleti és kínálati tendenciák figyelemmel kísérésére, egy fűtésről és hűtésről szóló új közösségi irányelv, a megújuló energiákra (köztük a villamos energiára és a bioüzemanyagokra) vonatkozó 2010 utáni célok figyelemmel kísérése/meghatározása és végfelhasználói energiahatékonyság javulásának figyelemmel kísérése.

Fő kezdeményezések 2008-2012-ig

- Energiastatisztikai rendelet, amely kiterjed a jelenlegi követelményekre, és így javítja a minőséget;

- Jogi kötelezettség a háztartások által fizetett villamosenergia- és gázárakra vonatkozó statisztikák gyűjtésére;

- A valódi származási (cél-) ország felismerhetőségét lehetővég tevő módszertan / megközelítés gázimport (-export) esetében;

- A folyékony bioüzemanyag-statisztikák gyűjtésének javítása érdekében módszertan / nómenklatúra;

- A 2006/32/EK irányelvben előirányzott energiahatékonyságot értékelő mutatók / adatgyűjtés meghatározása;

- A gáz-/villamosenergia-piacok integrációjának és versenyének hatékonyságát értékelő versenymutatók kiterjesztése szükség szerint.

XVII. CÍM GAZDASÁGI ÉS TÁRSADALMI KOHÉZIÓ

JOGI KERET

A statisztikai célú területi egységek nómenklatúrájának (NUTS) létrehozásáról szóló 1059/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet; a Közösségen belüli térinformatikai infrastruktúra (INSPIRE) kialakításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre vonatkozó bizottsági javaslat.

Jelenlegi helyzet

Regionális statisztikai adatok nagyjából tucatnyi széles statisztikai terület esetében gyűjtenek, amelyek közül néhányakra kiterjed valamely jogi aktus, míg a többit megállapodások szabályozzák. Jellemzően az adatokat folyamatosan küldik az Eurostatnak. A városi adatokat 2003 óta háromévenként gyűjtik a városi felméréshez (Urban Audit).

A földrajzi információkat a GISCO-adatbázisban (Geographical Information System for the Commission, a Bizottság földrajzi információs rendszere) gyűjtik és tartják karban az Eurostat és a Bizottság valamennyi főigazgatósága általi felhasználásra. Az információgyűjtés standardjainak és harmonizált keretének hiánya miatt jelentős forrásokat köt le megfelelő karbantartás és frissítés. Másrészt a földrajzi illetve a statisztikai és tematikus információk kombinálásában rejlő lehetőségek egyre