A statisztikai adat- és metaadatcsere-szabvány (SDMX) szerinti adatszerkezetek legutóbbi változatát továbbra is eredményesen használjuk nemcsak a tagállami adatok fogadására és a munkaerőköltség-index előállítására, hanem a munkaerőköltségindex-adatok Európai Központi Banknak való továbbítására is.

Mindezeket a fejleményeket a következő pontok mutatják be részletesen.

A 450/2003/EK rendelet 13. cikkének értelmében a Bizottságnak kétévente jelentést kell benyújtania az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz. Mivel az előző jelentésekben a visszamenőleges adatsorokat elemeztük, ez a jelentés az azt követő, tehát a 2018 második negyedévétől 2020 első negyedévéig tartó időszakban kapott munkaerőköltségindex-adatok minőségét vizsgálja. Mivel az Egyesült Királyság 2020. január 31-ig az Európai Unió tagja volt, az általa a munkaerőköltség-indexre vonatkozóan szolgáltatott adatok is szerepelnek a mostani jelentésben.

A munkaerőköltség-index a munkáltatók által viselt óránkénti teljes munkaerőköltségben bekövetkező negyedéves változásokat méri, ezzel lehetővé teszi a munkaerőből mint termelési tényezőből eredő költségnyomás alakulásának figyelemmel kísérését. Azon eurómutatók közé tartozik, amelyek az euróövezeten belüli gazdasági fejleményekről nyújtanak tájékoztatást. Az Eurostat negyedévenként sajtóközleményt tesz közzé honlapján a munkaórára vetített munkaerőköltség-indexről, amely a gazdasági tevékenységek és a munkaerőköltség összetevői (bérköltségek és nem bérjellegű munkaerőköltségek) szerinti bontásban tartalmaz teljes adatsort. A honlap emellett ismerteti a negyedéves és az éves munkaerőköltség-növekedési rátákat is.

A bázisévet úgy választjuk meg, hogy mindig egybeessen a legutóbbi négyéves munkaerőköltség-felméréssel, amely referenciaadatokkal szolgál az óránkénti munkaerőköltségek szintjére vonatkozóan. Így az adott bázisévben meghatározott, munkaerőköltségindex-adatokat közvetlenül kombinálhatjuk (szorozhatjuk) a munkaerőköltség-felmérésből származó adatokkal, hogy munkaerőköltség-szintű becsléseket kapjunk a legutóbbi olyan évre, amelyre vonatkozóan rendelkezésre állnak munkaerőköltségindex-adatok.

A 2016. referenciaévre vonatkozóan a munkaerőköltség-felmérésből gyűjtött új adatok közzététele után ennek megfelelően bázisváltást hajtottunk végre a munkaerőköltség-index statisztikai területén. 2019 júniusa óta a munkaerőköltségindex-adatokat az új bázisévhez, 2016-hoz viszonyítva fejezzük ki, amikor az indexszám értéke 100 volt.

2.3. Az óránkénti munkaerőköltségek szintje

Az Eurostat továbbra is eredményesen tette közzé a munkaórára vetített munkaerőköltségek éves becsléseit a NACE Rev. 2. nemzetgazdasági ágai szerinti bontásban. Az első kiadás 2016 áprilisában jelent meg. A három hónappal a referencia-időszak vége után elkészített becslések a munkaerőköltségek szintjén és a munkaerőköltség-indexek trendjein alapulnak. A NACE összes nemzetgazdasági ágára kiterjedtek, a NACE Rev. 2. szerinti L nemzetgazdasági ág (ingatlanügyletek) kivételével.

2.4. A minőségről szóló beszámolók

A minőségről szóló tagállami beszámolókat az European Statistical System Metadata Handler (az európai statisztikai rendszer metaadat-kezelője) legújabb verziójával időben feldolgoztuk, és valamennyi felhasználó számára hozzáférhetővé tettük.

2.5. Szezonálisan és naptári hatással elvégzendő kiigazítások

Az Eurostat elemezte a tagállamok által továbbított, szezonálisan és naptári hatással kiigazított adatsorokat, és országok közötti összehasonlítást készített a munkaerőpiaci statisztikával foglalkozó munkacsoport 2019. októberi ülésén ismertetett eredményekről.

Az Eurostat emellett új sablont is bemutatott, amelyet a tagállamok 2020-tól használnak arra, hogy a munkaerőköltségindex-adatsoraik szezonális kiigazításához használt eljárásokról és modellekről beszámoljanak. Ezzel egyidejűleg a JDemetra+ szoftver kiegészítőjeként különleges program készült, amellyel a sablon harmonizált és automatizált tölthető ki.

III.ADATMINŐSÉG

3.1.Relevancia

A munkaerőpiac fejleményeinek betudható esetleges inflációs nyomás értékeléséhez a Bizottság és az Európai Központi Bank a munkaerőköltségek rövid távú alakulását mutató, a ledolgozott munkaórára vetített munkaerőköltség-indexre támaszkodik. Az indexet röviddel az adatok beérkezését követően ki kell számítani minden egyes tagállamra, az Európai Unió (EU) egészre és az euróövezetre vonatkozóan. A munkaerőköltség-index fontos továbbá a szociális partnerek számára a bértárgyalások során, valamint a Bizottság számára a munkaerőköltség rövid távú tendenciáinak figyelemmel kísérése végett. A munkaerőköltség-index egyike az európai gazdasági főmutatóknak (PEEI). Végezetül a munkaerőköltségindex-adatokat az utóbbi években néhány nagy kereskedelmi szerződésben is felhasználták az árak indexálásához.

A munkaerőköltségek negyedéves százalékos változásaival kapcsolatos, a munkaerőköltség-index által mért információk mellett továbbra is egyre nagyobb igény mutatkozik a felhasználók részéről az abszolút munkaerőköltségekre (euró/óra) vonatkozó adatok iránt. Az Eurostat változatlanul közzétette minden év áprilisában az óránkénti munkaerőköltségekre vonatkozó becsléseit a NACE Rev. 2. szerinti bontásban, euróban és nemzeti pénznemben egyaránt. Emellett az óránkénti munkaerőköltségek szintjének éves növekedési rátáját és a nem bérjellegű munkaerőköltségek összes munkaerőköltségen belüli hányadát is megadta. E becslések közzétételéről pozitív visszajelzések érkeztek, az Eurostat pedig a jövőben is közli az éves munkaerőköltségeket a NACE Rev. 2. szerinti bontásban.

3.2.Teljesség

Általánosságban elmondható, hogy a munkaerőköltség-index hozzáférhetősége és teljessége a teljes referencia-időszakban kielégítő volt. Az Eurostat minden tagállamtól az összes negyedévre vonatkozóan kapott naptári hatással, valamint naptári hatással és szezonálisan kiigazított adatokat, mindössze egy kivétel volt (Görögország, 2019 harmadik negyedévére vonatkozóan). A tagállamok emellett szezonális kiigazítás nélküli adatokat is közöltek, Dánia és Svédország kivételével, ez a két tagállam számára ugyanis engedélyezett az eltérés.

Dánia esetében a 2019 negyedik referencia-negyedévére vonatkozó összes munkaerőköltségindex-adat időben beérkezett az Eurostathoz, de csak öt hét elteltével tették közzé az adatokat, mivel meg kívánták várni az új társadalombiztosítási járulékfizetési rendszer nyilvántartásba vételéről szóló határozatot.

Ami az Európai Gazdasági Térség (EGT) országait illeti, Izland és Norvégia is közölt munkaerőköltségindex-adatokat a referencia-időszak összes negyedévére vonatkozóan.

Svájc nem gyűjt negyedéves munkaerőköltségindex-adatokat.

A szezonálisan kiigazított adatok nagyobb fokú lefedettsége ellenére a főindexek még mindig az naptári hatással kiigazított adatok évenkénti (Q/Q-4) változásain alapulnak, amelyek kisebb volatilitást mutatnak. Ugyanakkor minden adat – ideértve a szezonálisan kiigazított becsléseket is – hozzáférhető az Eurostat-adatbázis megfelelő oldalán, így az áttekinthetőség és a más árstatisztikákkal (például a harmonizált fogyasztói árindexszel) való koherencia biztosított.