EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2016.9.14. COM(2016) 602 final A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE Fokozott biztonság a mobilitás korában: a terrorizmus elleni küzdelemmel kapcsolatos információcsere javítása és a külső határok megerősítése



1. BEVEZETÉS A schengeni térség a legnépszerűbb európai integrációs vívmányok egyike, amely belső határellenőrzések nélküli térségként egyedülálló gazdasági és társadalmi előnyöket teremt. A nyitott Európa biztonságának fenntartását érő kihívás azonban komoly próbatételt jelentett az elmúlt években. A migrációs és menekültügyi válságnak a terrorista támadások hullámaival párosuló nyomása új megközelítést tett szükségessé. Az európai migrációs stratégia és az európai biztonsági stratégia megmutatta, hogy a mélyrehatóbb együttműködés miként ad választ nem csupán válságreagálás keretében, hanem a szilárdabb és tartósabb európai rendszer kiépítésének alapjául szolgáló összevont szakismereti- és tudásbázis formájában is. E rendszer pedig képes megfelelni annak a feladatnak, hogy gondoskodjon az Európa biztonságának megteremtéséhez szükséges erős határokról és intelligens hírszerzésről. E közlemény tovább lép az említett stratégia tekintetében, meghatározva a szóban forgó munka gyorsítására és bővítésére irányuló gyakorlati intézkedéseket. A dokumentum az intézményekben és a közvéleményben kialakult azon erőteljes konszenzusra épül, miszerint az Uniónak minden tőle telhetőt meg kell tennie azért, hogy olyan módon segítse a tagállamokat a polgárok védelmében, hogy maximálisan kihasználja az együttműködési lehetőséget, egyúttal pedig garantálja az uniós társadalmak alapját képező alapvető jogok maradéktalan tiszteletben tartását. E munka alátámasztására elszánt erőfeszítést kell tenni annak érdekében, hogy fenntartsák az előrehaladást az európai migrációs stratégia és az európai biztonsági stratégia keretén belüli intézkedések teljes körében. Az erős határok jelentése kiterjed az elmúlt év során tapasztalt rendkívüli nyomás kockázatának csökkentésére is azáltal, hogy folytatják azokat a nagyszabású erőfeszítéseket, amelyek célja a humanitárius normákkal és a válságot követő migrációkezeléssel kapcsolatos stabil helyzet visszaállítása. Felöleli továbbá a menekültügyre és a visszatérésre vonatkozó közös megközelítést, a legális migráció lehetőségeinek fokozása mellett. Jelenti emellett a partnerségi keretben kifejtett tevékenységet, amely az irreguláris migráció kiváltó okainak mérséklésére, valamint az alapvető partnerekkel zajló migrációs együttműködés új fázisának megszilárdítására irányul. Így – „a schengeni rendszer helyreállítása” elnevezésű ütemtervben foglaltak szerint – az erős külső határ képezi az alapkövét a belső határellenőrzés nélküli térségként működő schengeni rendszernek, valamint a mobilitás fokozásának. Biztonsági szempontból a hatékony és valódi biztonsági unió azt jelenti, hogy a tagállamok biztonsági kérdésekben szorosan együttműködnek, és elismerik, hogy az egyik tagállam belső biztonsága egyenértékű az összes tagállam és az Unió egészének belső biztonságával. A biztonsági fenyegetések leküzdéséhez az Unió rendelkezésére álló valamennyi lehetőséget megragadva sürgősen el kell végezni az olyan területeken szükséges munkát, mint például a radikalizálódás megelőzése és az ellene folytatott küzdelem, az információcsere javítása, a polgárok és a kritikus infrastruktúra védelme, valamint a terroristák és bűnözök tűzfegyverekhez és finanszírozáshoz való hozzáférésének megszüntetése. Az összes említett területen zajló teljes körű és gyors végrehajtás lendületet ad a még további előrehaladáshoz. E közlemény megállapítja az európai migrációs és biztonsági stratégiák, valamint a biztonsági unió megvalósításának folytatásához szükséges legfontosabb munkafolyamatokat. Az intézkedések együttvéve alapvető elemeit képezik a migráció szabályozásának, a jóhiszemű utazások megkönnyítésének, valamint a biztonság fokozása céljából a tagállamokkal folytatott együttműködésnek. Minél gyorsabban alakítunk ki hatékony és interaktív rendszereket, annál hamarabb mutatkoznak meg ennek előnyei. Ezért e közlemény bemutatja, hogy miként kell felgyorsítani a szóban forgó tevékenységet – kiemelve a külső határok igazgatásának további javítására irányuló, rövid távú kiegészítő fejlesztéseket – annak érdekében, hogy kezeljék a biztonsági igényeket, és gondoskodjanak arról, hogy a határőrök, a vámhatóságok, a menekültügyi szolgálatok, a rendőrtisztek és az igazságügyi hatóságok megfelelő információkkal rendelkezzenek. Ez az intenzívebb adathasználat különös nyomatékot ad az alapvető jogok és az adatvédelmi szabályok tiszteletben tartásának – vagyis a jól megtervezett, helyesen alkalmazott és megfelelően szabályozott technológiai és információs rendszereknek, valamint a magánélet és a személyes adatok védelmét garantáló biztosítékoknak. 2. AZ ERŐS HATÁROK ÉS A HATÉKONY INFORMÁCIÓCSERE RÉVÉN ELÉRT MOBILITÁS ÉS BIZTONSÁG Az erős külső határok alapvető szerepet játszanak abban, hogy lehetővé váljon a belső mobilitás. Ez még inkább így van az Európai Unió esetében, ahol a külső határok szilárdsága képezi a schengeni térségen belüli szabad mozgás előfeltételét. Uniós polgárok mintegy 400 millió, harmadik országbeli állampolgárok pedig 200 millió alkalommal lépik át a schengeni határt évente. A mindennapos határellenőrzés központi szerepet tölt be az Unió gazdasága, társadalma, valamint a szomszédjainkhoz fűződő kapcsolatok szempontjából. A határellenőrzésnek hatékonyságot és biztonságot kell nyújtania. A határokat átlépő több millió európai és harmadik országbeli személy egyszerű utazása érdekében könnyebb és korszerűbb eljárásokat kell biztosítani az uniós polgároknak és a jóhiszemű harmadik országbeli utasoknak egyaránt. Ennek eredményként komoly gazdasági haszon jön létre a kereskedelemre épülő uniós gazdaságban, és megtakarítások keletkeznek a leterhelt hatóságoknál. Ugyanakkor azonban erősíteni kell a határigazgatás egyéb célkitűzéseit, mint például az irreguláris migráció megfékezését és a biztonsági kockázatok azonosítását. A helyes válasz a határigazgatás különféle igényeinek kiegyensúlyozása a különböző fajta érkezőkhöz igazított hatékony, biztonságos és átfogó intézkedések révén, összeegyeztetve a fokozott mobilitás előnyeit a biztonság követelményével.

Sok olyan utazó, aki üzleti tevékenység, szabadidő eltöltése vagy tanulmányok céljából rövid ideig kíván az Unióban tartózkodni, – amennyiben szükséges – vízum birtokában lép annak területére. Ilyen esetekben – az Unióba történő legális beutazás egyéb eseteihez hasonlóan – a határon van lehetőség arra, hogy ellenőrizzék az összes belépési feltétel teljesülését, és üdvözöljék az érkezőket Európában. A migrációs és menekültügyi válság azonban ráirányította a figyelmet arra, hogy különösen nagy szükség van az irreguláris érkezések kezelésére. Az Uniónak kötelezettségei vannak a nemzetközi védelemre szoruló személyekkel szemben, akiket a menekültügyi rendszerbe kell irányítani. Másrészt akik nem veszik igénybe a rendelkezésre álló legális beutazási lehetőségeket és nem jogosultak az Unió területén tartózkodni, azoknak vissza kell térniük vagy intézkedni kell a visszatérésükről. Ezért lényeges, hogy schengeni térségbe történő belépéskor az előírásoknak megfelelően mindenkit nyilvántartásba vegyenek a megfelelő személyazonosítási és biztonsági ellenőrzési eljárások céljából, és olyan létesítményekben helyezzék el őket, amelyek biztosítják, hogy el lehet végezni a szükséges biztonsági ellenőrzéseket. A migrációs és menekültügyi válságra való reagálás folyamán egyértelműen megmutatkoztak a hiányosságok, többek között az Unió külső határainak gyenge pontjai. Jelentős erőfeszítésekre van szükség a hatékony határigazgatás helyreállításához, amelyek kiterjednek a leginkább érintett tagállamok támogatása céljából az uniós fogadóállomási rendszer keretében végzett példa nélküli munkára; a külső határ védelme céljából a schengeni szabályok rendezett alkalmazásához való visszatérésre irányuló, lépésről lépésre haladó tevékenységre; valamint mélyreható együttműködésre és koordinációra a változó helyzet napi ellenőrzésének fenntartása céljából. Az említett erőfeszítéseknek a leginkább kézenfekvően Görögországban és Olaszországban kell folytatódniuk, ahol továbbra is gyengeségek mutatkoznak a létrehozott struktúrák, a végrehajtás gyorsasága, valamint az alapvető szaktudás más tagállamok általi rendelkezésre bocsátása terén. Ezért alapvetően fontos az Európai Határ- és Parti Őrség gyors kialakítása. Bár a határellenőrzés csupán a biztonsági problémák egy részére nyújthat megoldást, annak hiányosságai biztonsági hiányosságokat is okoznak. A külföldi terrorista harcosok súlyos biztonsági kockázatként való megjelenése nyomatékosította a határokon átnyúló fenyegetést, valamint az átfogó és hatékony, az uniós polgárokra is kiterjedő határforgalom-ellenőrzés kiemelt jelentőségét. Ez a jelenség részét képezi annak a szélesebb körű aggálynak, hogy a terroristák határokon túli akciókra való képessége gátolja a terrorizmus elleni küzdelmet, ami ráirányítja a figyelmet az alapvető hírszerzési információk megosztásának hiányosságaira. Az Unió élhet egy olyan közös megközelítés kialakításának lehetőségeivel, amely az EU nagyságrendjét hasznosító, erőteljes rendszert hoz létre a polgárok biztonságának erősítése céljából. Ha az Unió maradéktalanul kihasználja bűnüldözési és határellenőrzési eszközeit, kiaknázza az információforrások lehetséges interoperabilitását a közös adatbázisokból származó biztonsági kockázatok azonosítására, továbbá a biztonsági ellenőrzések elvégzésének kulcspontjaként használja az Unióba történő belépés szakaszát, akkor ennek eredményeként a terrorista hálózatok nem lesznek többé képesek arra, hogy hasznot húzzanak a hiányosságokból. Ez áll a biztonsági unió középpontjában, amely hangsúlyt helyez a belépési eljárásokra és a külső határigazgatásra. A biztonsági unió szorgalmazza az alapos, de szükségtelen késlekedéstől mentes ellenőrzéseket, kiemelve az utazást megelőző biztonsági ellenőrzés előnyeit. Megköveteli a megfelelő minőségű és bizonyosságú személyazonosító okmányokat, amit összehasonlítható biztonsági jellemzők és a okmányhamisítás elleni küzdelemre vonatkozó közös megközelítések segítenek elő. Kiemeli a biztonságos, gyors és korszerű határellenőrzések szükségességét, amelyek rendszerei és eljárásai lehetővé teszik a személyazonosság és a státusz ellenőrzéséhez szükséges információkhoz való gyors és megbízható hozzáférést. A biztonsági hiányosságok közös megközelítéssel történő elkerülése A Bizottság 2016 áprilisában vitát indított arról, hogy miként fejleszthetők ki szilárdabb és intelligensebb információs rendszerek a jelenlegi adatrendszerek struktúrája és interoperabilitása terén tapasztalható hiányosságok kezelése érdekében, valamint azért, hogy a biztonsági fenyegetések azonosítása céljából maradéktalanul valóra váltsák a szóban forgó rendszerekben rejlő lehetőségeket, teljes összhangban az adatvédelmi szabályokkal. Egy rendszer teljesítménye természetesen függ az abban szereplő adatok minőségétől is, ezért a tagállamoknak teljes mértékben végre kell hajtaniuk és alkalmazniuk kell a meglévő szabályokat és rendszereket – mint például a Schengeni Információs Rendszert, a Vízuminformációs Rendszert, az Interpol ellopott és elvesztett úti okmányokat tartalmazó adatbázisát, az Eurodac és Europol adatbázisokat. Napjaink terrorista veszélyével szemben a biztonsági ellenőrzések hatékonysága nagyrészt attól függ, hogy mennyire hatékony az információcsere nem csupán a bűnüldöző hatóságok, hanem a hírszerző közösségek között is. Az érintett hatóságok közötti hatékony és időszerű információ-megosztás a terrorizmus elleni sikeres fellépés előfeltétele. A nemzeti és uniós szinten fennmaradó széttagoltság azonban veszélyes biztonsági hiányosságokhoz vezethet. Az uniós szintű kapcsolatépítés elősegítheti a két közösség összeköttetését azáltal, hogy az uniós Szerződéseken alapuló együttműködési lehetőségek maradéktalan kihasználásával fejlesztjük az uniós mechanizmusokat, továbbá hogy elősegítjük a közös felelősség kultúrájának meggyökerezését, és az arra irányuló szándékot és képességet, hogy ezt tettekre váltsuk. 3. ALAPVETŐ OPERATÍV LÉPÉSEK

3.1. Az integrált európai határigazgatás létrehozása: Az Európai Határ- és Parti Őrség Az Európai Parlament és a Tanács gyorsan eljárt annak érdekében, hogy megállapodásra jussanak az Európai Határ- és Parti Őrségről szóló javaslatról: miután ezen a héten sor került a rendelet hivatalos elfogadására, jelenleg minden készen áll ahhoz, hogy az Európai Határ- és Parti Őrség fokozatosan megkezdje teljes körű működését. Az Európai Határ- és Parti Őrség jelentős előrelépést jelent az uniós határigazgatás terén, és kifejezetten a migrációs és menekültügyi válság folyamán oly nyilvánvalóvá vált gyengeségeket célozza: az erőfeszítések szétaprózódását, a következetes határellenőrzés hiányát, valamint a nemzeti szaktudás biztosításának hiányosságait. A rendelet lehetővé teszi az integrált határigazgatást azáltal, hogy összefogja az erőteljes új Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség, valamint a határigazgatásért felelős nemzeti szolgálatok és köztük – határellenőrzési feladataiknak megfelelő mértékben – a parti őrségek tevékenységét. Az Ügynökség a Frontex munkájára épít – például a visszatérés terén ellátandó – új feladatai során, és megszervezi a rendszeres uniós megközelítést. A rendelet hivatalos formába önti a legintenzívebb nyomás alatt álló tagállamok segítése céljából napjainkban alkalmazott uniós fogadóállomási rendszert. Döntő fontosságú, hogy a rendelet magas szintű és egységes normákat és kötelező sebezhetőségi elemzéseket biztosít a tagállamok kapacitásának és készenlétének felmérésére, az Ügynökség pedig végső soron azzal is megbízható, hogy közvetlenül beavatkozzon egy tagállam területén. Ennek eredményeként radikálisan javul az Unió reagálási képessége az EU külső határára érkező migránsok okozta változó mértékű kihívásra. Állandósul a válaszadás képessége azáltal, hogy létrejön egy – legalább 1 500 fős – nemzeti határőrökből és technikai eszközökből álló, állandó állomány, ahelyett hogy időszakos jellegű, önkéntes hozzájárulásokat vennének igénybe. Ez azt jelenti, hogy biztosítják a külső határ rendezett igazgatását, valamint megfelelő személyazonossági és biztonsági ellenőrzéseket végeznek. Ehhez is kapcsolódik, hogya rendszeres ellenőrzések előírása céljából módosítani kell a Schengeni határ-ellenőrzési kódexet. Az Európai Határ- és Parti Őrség szintén kulcsszerepet játszik a biztonság megteremtésében. Az Ügynökség együttműködik más uniós ügynökségekkel, mint például az Europollal és az Eurojusttal az uniós dimenziójú bűncselekmények, így a migránscsempészés, az emberkereskedelem és a terrorizmus megelőzése és felderítése terén, emellett a tagállamokat is szaktudással támogatja a külső határokon, például a migránscsempészek elleni műveletek keretében. A határigazgatási műveleteket végző csoportok tagjai jelenleg már szintén lekérdezhetik az érintett európai adatbázisokat, így a bűnüldözési adatbázisokat is. Ez biztosítja, hogy a helyszíni csoportok hozzáférnek a számukra szükséges információkhoz – és a fogadó tagállam döntése szerint e hozzáférés a nemzeti adatbázisokra is kiterjeszthető. Az Europollal és az Eurojusttal folytatott, megerősített együttműködés szükségessé teszi, hogy különleges figyelmet fordítsanak az adatvédelemre. Az Ügynökség operatív tevékenységei során személyes adatokat gyűjtenek azokkal a személyekkel kapcsolatban, amelyekről a tagállamok illetékes hatóságai – észszerű alapon – azt feltételezik, hogy uniós dimenziójú bűncselekményekben, így migránscsempészésben, emberkereskedelemben vagy terrorizmusban érintettek. Ezeket az adatokat rendszeresen és haladéktalanul továbbítják az Europolnak és a tagállamok illetékes hatóságainak, összhangban a nemzeti jogszabályokkal, valamint a nemzeti és az uniós adatvédelmi szabályokkal. Elengedhetetlen, hogy az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség létrejöjjön és megkezdhesse működését. Mivel az új Ügynökség munkája a mostani Frontexen alapul, működésének első napjától megkezdheti alapfeladatainak ellátását. A Bizottság, a Frontex és a tagállamok előmozdították azt a tevékenységet, amely előkészíti a terepet az Ügynökség teljes körű működésének fokozatos megkezdéséhez. Meghatároztunk öt operatív prioritást, amelyek tekintetében még az új rendelet hatálybalépése előtt intézkedésre van szükség. Ezek közé tartozik az erőforrások kötelező összevonása, a sebezhetőségi értékelések előkészítése a közös módszertan meghatározása és kísérleti értékelés végzése révén, a visszatéréssel kapcsolatos új feladatok első lépéseinek megtétele, valamint a gyakori feladatokra, például a panasztételi mechanizmusra és a harmadik országokkal kötendő jogállásról szóló megállapodásokra vonatkozó egységes minták elkészítése. Ennek eredményként az Ügynökség legfontosabb funkciói működőképessé válnak. Folytatni kell a szóban forgó gyorsított előkészületeket, és ezzel egyidejűleg fokozott erőfeszítéseket kell tenni annak érdekében, hogy ne engedjenek a nyomásnak, és a jelenlegi rendszerben is biztosítsák az erős határokat. A folyamatban lévő görögországi és olaszországi Frontex-műveletek továbbra is nélkülözhetetlenek ahhoz, hogy helyreállítsák a szokásos határigazgatást ezekben a tagállamokban. A Balkán-félszigeten, például Bulgáriában végzett más műveletek szintén alapvető fontosságúak az új csempészútvonalak létrejöttének megelőzéséhez. Ahhoz, hogy megteremtsék a Schengen normális működéséhez 2016 végéig történő visszatérés feltételeit, döntő jelentőségű továbbá, hogy fokozzák a szóban forgó műveletek intenzitását, és zökkenőmentesen átemeljék azokat az európai határ- és partiőrség-rendszer keretébe. Ez azt jelenti, hogy 2016 októberére készen kell állni az első európai határőrök kirendelésére. Ezért a tagállamoknak sürgősen kezelniük kell a szaktudás biztosításával kapcsolatos jelenlegi hiányosságokat a Frontex Görögország, Olaszország és Bulgária javára tett felhívásaira való reagálás tekintetében. Szintén fontos, hogy a jelenlegi Frontex-megbízatás bővítésének és az új feladatoknak megfelelően növeljék az Ügynökség költségvetését és személyzetét. Tehát a költségvetés 2017 végéig több mint megháromszorozódik, az Ügynökég személyzete pedig több mint kétszerese lesz annak, mint amit eredetileg a Frontex számára terveztek. A rendelet gyorsított végrehajtásának elősegítése érdekében, részben az időszak elejére kell ütemezni a 2017-re előirányzott további emberi erőforrásokat. A Bizottság javaslatot tesz a költségvetési hatóságnak arra, hogy engedélyezze az Ügynökségnek, hogy még idén munkatársakat vegyen fel. Ennek eredményeként az Ügynökségnek képesnek kell lennie arra, hogy azonnal átvegye a Frontex jelenlegi műveleteit, és maradéktalanul megválaszolja a felmerülő igényeket. A Bizottság kész pénzügyi támogatást nyújtani azon tagállamok sürgős szükségleteihez, amelyekre rendkívüli nyomás nehezedik az Unió külső határain. A Bizottság emellett felhasználja majd a lehetséges uniós finanszírozás teljes körét – leginkább kézenfekvően pedig a Belső Biztonsági Alap révén a határoknak nyújtott támogatást – ahhoz, hogy elősegítse a tagállamok közép- és hosszú távú tevékenységét, amely arra irányul, hogy eleget tegyenek az erős külső határ biztosítása iránti felelősségüknek. A szóban forgó lehetőségek teljes kihasználása komoly támogatást nyújthat a magas színvonalú és következetes határintézkedések kidolgozásához. A következő lépések: A tagállamok: -Szüntessék meg a jelenlegi hiányosságokat a görögországi, olaszországi és bulgáriai Frontex-műveletekkel kapcsolatos, szakértők iránti felhívások tekintetében. -Az igazgatótanácsban való részvételük keretében nyújtsanak támogatást az új Ügynökség munkájának felgyorsításához. -Gondoskodjanak arról, hogy a gyorsreagálású és műszaki felszerelési állomány az „első naptól” kezdve készen álljon a teljes mértékű kihasználásra – ideértve az éves kétoldalú megbeszélések azonnali megkezdését annak érdekében, hogy jóval az idei év vége előtt egyértelműek legyenek a 2017-es hozzájárulások. A Frontex: -Gondoskodjon arról, hogy 2016 októberében elfogadják a sebezhetőségi értékelés módszertanát és 2016 novemberében befejezzék a kísérleti értékelést annak érdekében, hogy 2017 első három hónapjában lezárhassák az első sebezhetőségi értékelések teljes körét. -Biztosítsa, hogy a szakértők és felszerelési állományok a műveletek első napjától kezdve teljes mértékben rendelkezésre állnak. -Gyorsítsa fel a további munkatársak felvételét az Ügynökség megerősített megbízatásának megvalósítása érdekében. -Gondoskodjon arról, hogy az első európai határőrök 2016 októberében készen állnak a kirendelésre. A Bizottság: -Október végéig elfogadja a harmadik országokkal megkötendő, jogállásról szóló mintamegállapodást. -2016. szeptemberben elfogadja az ahhoz szükséges költségvetési javaslatokat – különösen a 2016. évi költségvetés-módosításra irányuló javaslatot –, hogy az Ügynökség gyorsan felvehesse a kiegészítő személyzetet. -Továbbra is időszerű sürgősségi pénzügyi támogatást nyújt azoknak a tagállamoknak, amelyekre rendkívüli nyomás nehezedik a külső határokon. -Adminisztratív segítséget nyújt az Ügynökségnek a szükséges további alkalmazottak felvételének megkönnyítése érdekében. -Feltérképezi az arra vonatkozó közép- és hosszú távú lehetőségeket, hogy az uniós alapok milyen támogatást nyújthatnak a külső határokon lévő tagállami kapacitásokhoz. Az Európai Parlament és a Tanács lehetőség szerint: -Október végéig megállapodik a Schengeni Határ-ellenőrzési Kódex módosítására irányuló, javasolt módosításról. -Gyorsított eljárásban módosítja a költségvetést, az új Ügynökség személyzeti felvételének előmozdítása érdekében. 3.2. Szigorúbb ellenőrzések a határregisztrációs rendszer segítségével A Bizottság 2016 áprilisában tett javaslatot egy új határregisztrációs rendszerre, amely (személyazonossági, úti okmányokra vonatkozó és biometrikus) adatokat gyűjt, valamint rögzíti a be- és kilépési adatokat a határátkelőhelyen. A külső határigazgatás e korszerűbb módja, amely felváltja az útlevelek lebélyegzését, javítani fogja a határellenőrzések hatékonyságát, és elősegíti a jóhiszemű utasok határátlépését, akik további késedelmet szenvedhetnek a folyamatosan növekvő utaslétszám miatt. A rendszer különösen fontos szerepet játszik majd az EU-ba való vízummentes és vízumköteles beutazásra vonatkozó szabályok alkalmazásában. Elősegíti továbbá a túltartózkodók (azok a személyek, akik az engedélyezett tartózkodás lejárta után is a schengeni térségben maradnak) azonosítását. A schengeni térségbe való rövid távú (180 napon belül maximum 90 nap) beutazásra vonatkozó szabályokat valamennyi harmadik országbeli állampolgárra alkalmazni kell. Tehát a rendszer alapvető fontosságú eszközt jelent az említett időszakon túl a schengeni térségben tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok azonosításához. A rendszer a tágabb értelemben vett biztonsághoz is hozzájárulást nyújt majd, ugyanis kimutatja a személyazonossággal és az úti okmányokkal való visszaélést, továbbá – mivel a beléptetés megtagadását is rögzíti – az ellenőrzések kijátszásának esetleges ismételt kísérleteit, és felveszi a küzdelmet ezek ellen. Az, hogy a bűnüldöző hatóságok hozzáférhetnek a rendszerhez, elő fogja segíteni a terrorizmus és a szervezett bűnözés elleni küzdelmet, ezáltal pedig hozzájárul a terrorizmus és más súlyos bűncselekmények megelőzéséhez, felderítéséhez és kivizsgálásához. A jogalkotási javaslat az intelligens határellenőrzésről szóló csomag részét képezi, amely az információs rendszereknek a külső határigazgatás, a belső biztonság, valamint a terrorizmus és a szervezett bűnözés elleni küzdelem javítása terén betöltött szerepével foglalkozik. Ez magába foglalja „A határigazgatás és a biztonság erősítését szolgáló, szilárd és intelligens információs rendszerek” című közleményt, valamint a Schengeni határ-ellenőrzési kódexnek a határregisztrációs rendszerhez szükséges technikai módosítások beépítése érdekében javasolt további módosítását.

A Tanácsban technikai és politikai szinten egyaránt jelentős és gyors előrelépés történt a jogalkotási javaslatokat illetően. Várhatóan tartani lehet az Európai Parlament és a Tanács általi elfogadás 2016. végi céldátumát. Ez lehetővé teszi majd az eu-LISA számára, hogy 2017-ben megkezdje a rendszer kifejlesztését annak érdekében, hogy a rendszer teljes mértékben működőképes legyen a 2020-as induláskor. A következő lépések: Az Európai Parlament és a Tanács lehetőség szerint: -2016 végéig megállapodik az uniós határregisztrációs rendszer létrehozásáról szóló rendeletről. 3.3. A vízummentes utazók előzetes ellenőrzése: Európai Utasinformációs és Engedélyezési Rendszer (ETIAS) A mobilitás és a biztonság között kialakítandó egyensúly szempontjából egyre nagyobb jelentőséggel bír a schengeni térségbe vízumkötelezettség nélkül való legális belépés. A vízumliberalizáció fontos eszköznek bizonyult a harmadik országokkal való partnerségek kiépítése terén, többek között a hatékony visszatérési és visszafogadási rendszerek biztosításának és annak eszközeként, hogy az Unió vonzóbbá váljon a vállalkozások és a turizmus számára. Emellett kölcsönösségről is szó van, hiszen a vízumliberalizáció általában mindkét irányban működik: az uniós polgárok számára is megkönnyíti a külföldre utazást. Ennek következtében folyamatosan nő a schengeni térségbe érkező vízummentes utazók száma. A vízummentes országok állampolgáraira vonatkozó szisztematikus ellenőrzés egy további szintje értékes kiegészítést jelentene a schengeni térség biztonságának fenntartására és megerősítésére irányuló, meglévő intézkedésekhez. Az Európai Utasinformációs és Engedélyezési Rendszer (ETIAS) létrehozásának elképzelését „A határigazgatás és a biztonság erősítését szolgáló, szilárd és intelligens információs rendszerek” című, 2016. áprilisi közlemény fogalmazta meg. A Bizottság most úgy határozott, hogy javaslatot tesz egy ilyen rendszer kialakítására. Egy automatizált rendszerről lenne szó, amelyet annak megállapításához használnának, hogy a vízummentesen utazó harmadik országbeli állampolgárok jogosultak-e a schengeni térségbe való beutazásra. Az olyan országok, mint az USA, Kanada és Ausztrália már használnak hasonló rendszereket, és azokra alapvető biztonsági védelmük fontos részeként tekintenek, aminek eredményeképpen ezek a rendszerek már sok európai számára ismertek. A rendszer kiterjedne legalább minden olyan vízummentesen utazó harmadik országbeli állampolgárra, aki (bármely 180 napos időszakban legfeljebb 90 napos) rövid tartózkodásra érkezik a schengeni térségbe. Utazásuk megkezdése előtt információkat gyűjt ezen utazókról, és ezáltal lehetővé teszi az előzetes feldolgozást. Az utazók számára pedig bizonyosságot jelentene arról, hogy ezáltal problémamentesen átléphetik majd a határt. Az uniós hatóságok számára a rendszer lehetővé teszi a potenciális biztonsági kockázatok ellenőrzését. A rendszer így kettős, határigazgatási és bűnüldözési szerepet töltene be. Egy ilyen rendszer lehetővé tenné a más adatbázisokkal történő összehasonlítást és a kérelem meghatározott kritériumok és feltételek szerinti ellenőrzését. A cél annak biztosítása lenne, hogy: a kérelmezőnek nincs elutasított vízumkérelme a Vízuminformációs Rendszerben (ez olyan országok állampolgáraira lenne érvényes, amelyek csak nemrégiben részesültek vízummentességben); a kérelmezőre és úti okmányára vonatkozóan nem szerepel figyelmeztető jelzés a Schengeni Információs Rendszerben; a kérelmezőre vonatkozóan nem szerepel figyelmeztető jelzés az Europol Információs Rendszerben; az úti okmányt nem jelentették be ellopottként vagy elvesztettként az Interpol adatbázisában; a kérelmezővel kapcsolatban nem szerepel túltartózkodás vagy beléptetés megtagadása a jövőbeni határregisztrációs rendszerben; a tervezett utazás megfelel a rövid tartózkodás szabályainak (a tervezett időtartam a meglévő utazói múlttal együttvéve összeegyeztethető a bármely 180 napos időszakban legfeljebb 90 napos tartózkodásra vonatkozó szabállyal); a kérelmező teljesíti a Schengeni határ-ellenőrzési kódexben rögzített beutazási feltételeket. Emellett kapcsolatot lehetne létrehozni az előzetes utasinformáció és az utas-nyilvántartási adatállomány adatbázisaival. Az automatikus feldolgozás során elutasított kérelmeket átadnák egy központi csoport számára – például egy már meglévő uniós ügynökségen belül –, amely az egyértelmű ügyeket, így például a rövid tartózkodásra vonatkozó szabályok be nem tartását kezelné. Az olyan kérelmeket, amelyek esetében valamely adatbázisban figyelmeztető jelzés szerepel, további (például a kérelmezővel a konzuli képviseleten folytatott interjú útján történő) ellenőrzés céljából továbbítani lehetne a figyelmezető jelzésért felelős tagállam(ok) számára. A bizottsági javaslat tárgyalni fogja többek között a rendszer fejlesztésével és működtetésével kapcsolatos költségek, a gyűjtendő és értékelendő adattípusok, a más meglévő és jövőbeni rendszerekkel való interoperabilitás, a határokon jelentkező operatív szempontok, az adatfeldolgozás, a jogi aspektusok (így az adatvédelmi megfontolások), a humánerőforrás-hatások, valamint a turizmusra és az üzleti tevékenységekre gyakorolt hatás kérdését. A következő lépések: A Bizottság: -További egyezetéseket folytat, és 2016 novemberéig jogalkotási javaslatot terjeszt elő az Európai Utasinformációs és Engedélyezési Rendszerre vonatkozóan.

3.4. A személyazonosság-kezelés előmozdítása és az okmányhamisítás elleni küzdelem megerősítése: Okmánybiztonság A biztonságos úti okmányok és személyazonosító okmányok döntő fontosságúak minden olyan esetben, ha kétséget kizáróan meg kell állapítani egy adott személy személyazonosságát. A szabad mozgás, a migráció és a mobilitás hatékonyabb kezelése az okmánybiztonság hiányosságaiból eredő visszaélések és belső biztonság elleni fenyegetések megelőzését szolgáló szilárd rendszereken nyugszik. Az Unió koherens megközelítést dolgozott ki az úti okmányok védelmére, amelynek egyik eleme például a biometrikus adatok egyre fokozódó használata. Mindennek eredményeképpen összehangolt megoldások jöttek létre az uniós polgárok útlevelei, a harmadik országbeli állampolgárok okmányai és az információs rendszerek terén. A személyes adatok védelmével kapcsolatban pedig szigorú normák születtek. Ennek ellenére a nagy kockázatú területeken bizonyítottan növekszik az okmányhamisítások száma. Emellett az okmányhamisítás jellege is gyors ütemben változik. A hamis személyazonosító és úti okmányokat előállító bűnszövetkezetek egyre nagyobb szakértelemre tesznek szert, és folyamatosan újabb módszereket dolgoznak ki egyebek mellett a hamisítás elleni eszközök befolyásolása és a biometrikus ellenőrzések kijátszása érdekében. A hamisítók még abban az esetben is újabb megoldásokat fognak keresni a leleplezés elkerülésére, ha a személyazonosító és úti okmányok hamisítását vagy meghamisítását egyre kifinomultabb biztonsági jellemzők, előállítási módszerek és okmányvizsgálati rendszerek nehezítik. A hamisítók más típusú okmányokat is célba vettek, például nemzeti személyazonosító igazolványokat és alapokmányokat (születési, házassági és halotti anyakönyvi kivonat), amelyek igazoló dokumentumként szolgálnak a valódi személyazonosító, tartózkodási és úti okmányok kiadásához. Az uniós ügynökségek eddig is aktívan részt vettek az okmányhamisítás elleni küzdelemben. A Frontex okmányszakértői csapatokkal és eszközökkel látja el a tagállamokat az Unió területére először érkező migránsok uniós fogadóállomásokon történő ellenőrzéséhez, valamint képzés és kockázatelemzés céljából. A Terrorizmus Elleni Küzdelem Európai Központja az Europol szervezetének részeként a hamis okmányok és a terrorizmus között fennálló kapcsolattal foglalkozik, míg az okmánybiztonság az Europol Migránscsempészés Elleni Küzdelem Európai Központjának munkájában kapott kulcsszerepet. A Bizottság folyamatosan nyomon követi a technikai fejleményeket, és továbbfejleszti a vízumformátum, a harmadik országbeli állampolgároknak szóló tartózkodási engedélyek és a tagállamok által kiadott útlevelek biztonsági jellemzőit, különös figyelmet fordítva az alapvető jogokra és a személyes adatok védelmére. Nemrégiben két javaslatot terjesztett elő a vízumformátum és a tartózkodási engedély továbbfejlesztéséről és átalakításáról. E javaslatok sürgős elfogadása jelentős előrelépést jelent majd. Emellett a Bizottság „A határigazgatás és a biztonság erősítését szolgáló, szilárd és intelligens információs rendszerek” című közleményében új lehetőségeket vizsgált meg az elektronikus dokumentumbiztonság és a személyazonosító okmányok kezelésének javítása érdekében. A Bizottság cselekvési tervre fog javaslatot tenni az eljárás hiányosságainak kiküszöbölése és korrekciós intézkedések előterjesztése céljából. A cselekvési terv meg fogja határozni az uniós szinten hozandó lépéseket és a nemzeti hatáskörbe tartozó területeket. A Frontex legfrissebb jelentései szerint a leggyakrabban felderített hamis okmányok körébe az alacsonyabb biztonsági szintű nemzeti személyazonosító igazolványok tartoznak. Az uniós polgárságról szóló 2013-as jelentés nyomon követéseként a Bizottság 2015 végén tanulmány készítésére adott megbízást annak további értékelésére, hogy miként lehetne kezelni a biztonsági aggályokat és az uniós polgárok tartózkodási kártyákkal és személyazonosító okmányokkal kapcsolatos nehézségeit. A nyilvános konzultációt követően hatásvizsgálat fogja vizsgálni egy lehetséges jogalkotási kezdeményezés terén fennálló alternatívákat. A Bizottság ezzel egy időben az ideiglenes úti okmányok biztonságosabbá tételén is dolgozik. A következő lépések: Az Európai Parlament és a Tanács lehetőség szerint: -2016 végéig elfogadja a vízumok és tartózkodási engedélyek egységes formátumának új mintájára és továbbfejlesztett biztonsági jellemzőire irányuló javaslatokat. A Bizottság: -2016 decemberéig okmánybiztonsággal kapcsolatos cselekvési tervet fogad el, valamint megvizsgálja az ideiglenes úti okmányok továbbfejlesztett biztonsági jellemzőinek lehetőségeit. 3.5. A biztonsági unió létrehozása: Az Europol megerősítése Az egymást követő terrortámadások rávilágítottak arra, hogy Európának ma összetett és dinamikus terrorfenyegetettséggel kell szembenéznie. Egyértelműnek tűnik, hogy az információcsere és -felhasználás terén mutatkozó hiányosságok hozzájárultak ahhoz, hogy nem sikerült megelőzni a támadásokat és elfogni a terrorizmussal gyanúsított személyeket. Az illetékes hatóságok (biztonsági és bűnüldöző hatóságok, adott esetben vámhatóságok és határőrök) közötti eredményes és időben történő információmegosztás alapvető feltétele a terrorizmus és a súlyos bűncselekmények ellen folytatott sikeres küzdelemnek. Ugyanakkor nehéznek bizonyult az előrelépés ezen a területen, és mind nemzeti, mind uniós szinten még mindig széttagoltsággal kell számolni, ami komoly biztonsági hiányosságok kockázatával jár. Hasonlóképpen a migrációs válság rávilágított arra, hogy a szervezett bűnözői csoportok készek azonnal – akár emberi tragédia árán is – kihasználni az új helyzet adta lehetőségeket. Az együttműködés gyakorlati megvalósításának kulcsfontosságú uniós eszközeként az Europol jelentős eredményeket ért el a Terrorizmus Elleni Küzdelem Európai Központja , a Migránscsempészés Elleni Küzdelem Európai Központja és a Számítástechnikai Bűnözés Elleni Európai Központ közelmúltbeli létrehozásával. Az új feladatok ellátására további erőforrásokat bocsátottak rendelkezésre . Ugyanakkor az újabb biztonsági kihívások mértéke további lépéseket tesz szükségessé, és ahogy a biztonsági unióról szóló közleményben is szerepel, ez a közlemény konkrét lépéseket határoz meg a Terrorizmus Elleni Küzdelem Európai Központjában folyó munka hatékonyabbá tételére és az Europol munkájának megerősítésére.

Noha a közelmúltban tapasztalható volt némi előrehaladás, és a terrorizmus elleni bűnüldöző egységek fokozottan együttműködnek az Europolon belül működő, a Terrorizmus Elleni Küzdelem Európai Központjával, a bűnüldöző szervek és a biztonsági szolgálatok közötti együttműködés továbbra is egyenetlen. A biztonsági szolgálatok nagyobb rendszerességgel folytatnak információcserét az uniós kereten kívüli Antiterrorista Szakértői Csoporton (CTG) keresztül, és a két szervezetrendszer operatív szempontból továbbra is elkülönül egymástól. A fő kihívást továbbra is az jelenti, hogy miként lehetne az információk és a hírszerzési információk megosztásának potenciális előnyeit az érdemi operatív eredményesség szolgálatába állítani. Ehhez nincs szükség intézményi innovációra. Ugyanakkor az uniós Szerződések adta összes együttműködési lehetőség teljes mértékű kihasználása változást hozhat az információk multidiszciplináris együttműködésen keresztül megvalósuló megosztása és összekapcsolása terén. Az e cél eléréséhez rendelkezésre álló lehetőségek körét a Szerződések által átruházott hatáskörök határolják le, hiszen a nemzetbiztonság tagállami felelősségi körbe tartozik. Ezzel összefüggésben a Bizottság feltérképezi az információcsere javítását szolgáló gyakorlati megoldásokat. Jóllehet az Europol bizonyította hozzáadott értékét, és hitelessé vált a nemzeti szolgálatok szemében, teljes szerepének betöltéséhez fokozni kell a terrorizmus elleni küzdelemhez szükséges kapacitásait. Az Europol keretein belül működő, a Terrorizmus Elleni Küzdelem Európai Központja a terrorizmus elleni uniós fellépés gerince: központi információs és együttműködési adatbázisként támogatja a tagállamokat, terrorizmus-elemzést és fenyegetésértékelést végez, és támogatja a terrorizmus elleni küzdelmet célzó operatív tervek kidolgozását. Már az eddigiekben is segített növelni a terrorizmus elleni küzdelemmel foglalkozó bűnüldöző hatóságok közötti információáramlást azáltal, hogy az infrastruktúrákat a terrorizmus elleni küzdelemmel foglalkozó szakemberek körének igényeihez igazította. Az Europol adatbázisai számára átadott adatok mennyisége terén is növekedés volt tapasztalható . Ugyanakkor az információk rendezése és elemzése terén ellátott elemzőcsoporti szerepére tekintettel eredményessége azon múlik, hogy a döntő pillanatokban mennyiben képes gyorsan feldolgozni az adott esetben nagyon nagy mennyiségben érkező információkat. A Terrorizmus Elleni Küzdelem Európai Központjának megerősítése lehetővé tenné, hogy a Központ proaktívabb segítő szerepet vállaljon a terrorista tevékenységek megelőzése és felszámolása terén. Ennek keretében a gyanúsítottak és a hálózatok időben történő felderítése, az újabb nyomozati szálak azonosítása, a terrorizmus-finanszírozás és az illegális tűzfegyverek nemzetközi áramlatainak felderítése, valamint a szélsőséges internetes tartalmakkal foglalkozó uniós egységen keresztül nyújtott fokozott támogatás kapna központi szerepet, kiaknázva az információk kölcsönös cseréjére rendelkezésre álló lehetőségeket a jobb kockázatazonosítás és a törvénysértések büntetőeljárás alá vonása érdekében. Például az Europol rámutatott arra, hogy egyes, migránscsempészéssel gyanúsított személyek más bűncselekményekben, így például kábítószer-kereskedelemben, okmányhamisításban, vagyon elleni bűncselekményekben és emberkereskedelemben is részt vesznek . Azzal kapcsolatos aggályok is megfogalmazódtak, hogy a migránscsempészéshez használt útvonalak és hálózatok potenciális terroristák (pontosabban külföldi terrorista harcosok) EU-ba való beszivárogtatását is szolgálják, és a terrorista szervezetek finanszírozási forrásként hagyatkoznak a migránscsempészésre. A Terrorizmus Elleni Küzdelem Európai Központjának kapacitásai a következő területeken kapnak megerősítést: Az Europol uniós adatbázisokhoz való hozzáférésének kiterjesztése Ide tartozik a Vízuminformációs Rendszer és az Eurodac, az olyan jövőbeni rendszerek, mint a határregisztrációs rendszer, illetve az ETIAS, valamint az Europol Schengeni Információs Rendszerhez való hozzáférésének teljes körű kiaknázása meglévő megbízatása keretében. A Bizottság a Schengeni Információs Rendszer jogalapjának felülvizsgálatát ki fogja használni arra, hogy az Europol hozzáférésének kiterjesztését javasolja az ott tárolt valamennyi figyelmeztető jelzésre és a kapcsolódó funkciókra. Ezenkívül az Europolnak ki kell használnia az azt illetően fennálló lehetőségeit, hogy a tagállami utasnyilvántartókon keresztül adatokat kérjen le az utas-nyilvántartási adatállományból. Az információs rendszerek interoperabilitása érdekében kezdeményezett bizottsági eljárás részeként az információs rendszerekkel és az interoperabilitással foglalkozó magas szintű szakértői csoportnak meg kell vizsgálnia annak lehetőségeit, miként lehetne optimalizálni az Europol által a vonatkozó uniós adatbázisokban folytatott egyidejű kereséseket, ha azt feladatai szükségessé teszik. A belső irányítás megerősítése a Terrorizmus Elleni Küzdelem Európai Központján belül Az Europolon belül működő Számítástechnikai Bűnözés Elleni Európai Központ esetében szerzett kedvező tapasztalatokra építve a Bizottság programbizottság létrehozására tesz javaslatot a Terrorizmus Elleni Küzdelem Európai Központján belül folyó munka kiegészítő irányítási eszközeként. Ez belső irányítási mechanizmust teremtene a Központ munkája számára, és annak munkaprogramjára, munkamódszereire és bevált módszereire terjedne ki. Összefogná a tagállamok terrorizmus elleni küzdelemmel foglalkozó bűnüldöző hatóságait, a Bizottságot és szükség szerint más fontos partnereket, köztük az olyan uniós ügynökségeket, mint például az Eurojust, a Frontex, az Európai Külügyi Szolgálat és az Európai Unió Helyzetelemző Központja. A Bizottság javaslatában egyértelműsíteni fogja, hogy mindez semmilyen formában nem fogja érinteni az Europol igazgatótanácsának megbízatását. Az együttműködésben rejlő előnyök maximális kiaknázása Az Europol operatív együttműködési hálózatot hozott létre EU-n belüli partnerek (Eurojust és Frontex), valamint azon kívüli partnerek (például az Amerikai Egyesült Államok, Ausztrália, Norvégia és Svájc, valamint az Interpol) közreműködésével. A Bizottság és az Europol – szoros együttműködésben az Európai Külügyi Szolgálattal (EKSZ) – a közel-keleti és észak-afrikai országokkal létrehozandó terrorellenes partnerségekre irányuló törekvések részeként meg fogja vizsgálni a más harmadik országokkal kialakítandó fokozott együttműködés lehetőségeit. Ezen belül vizsgálni kell majd az uniós küldöttségekre kihelyezett biztonsági szakértők bevonásának, valamint a harmadik országok általi információátadás (egyebek mellett az Interpol közvetítésével történő) javításának lehetőségeit. További pénzügyi és emberi erőforrások A párizsi és brüsszeli támadásokat követő közelmúltbeli tapasztalatok azt mutatják, hogy a Terrorizmus Elleni Küzdelem Európai Központjának további pénzügyi, technológiai és emberi erőforrásokra van szüksége a megnövekedett mennyiségű információ és bűnüldözési hírszerzési információ kezeléséhez és feldolgozásához. Ezek az igények az Europol információkhoz és adatbázisokhoz való hozzáférésének kiterjesztésével csak nőni fognak. A Központ már most sincs kellően felszerelve ahhoz, hogy megszakítás nélküli támogatást nyújtson a tagállamoknak, ami súlyos hiányosságot jelenthet például komolyabb terrortámadások esetén. A Bizottság alapos igényfelmérést fog végezni, és megteszi a jelentős megerősítéshez szükséges lépéseket, egyebek mellett a speciális nyelvi és információtechnológiai készségekkel kapcsolatos erőforrások és a tagállami hatóságok által hosszú távra kirendelt szakértők biztosítása érdekében. Ez a megerősítés nem igényli az Europol – mindössze 2016-ban elfogadott – jogi keretének módosítását, de élhetne az új Europol-rendelet 2017 májusában induló teljes körű végrehajtásának lehetőségével, és ugyanabban az időpontban léphetne életbe.