Afrika 2020-ban is az EU kulcsfontosságú prioritásai közé tartozott. Márciusban a Bizottság és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője „Az Afrikával kapcsolatos átfogó stratégia felé” című közös közleményben útjára indította az EU és Afrika közötti partnerség megerősítésére vonatkozó elképzelését. Az együttműködés az alábbi, öt kulcsfontosságú területen való elmélyítésére tettek javaslatot: zöld átállás; digitális transzformáció; fenntartható növekedés és munkahelyteremtés; béke és kormányzás; migráció és mobilitás.

Az EU 2020-ban is aktívan részt vett a fejlesztéssel kapcsolatos ENSZ-folyamatokban. A Bizottság szolgálati munkadokumentumot adott ki „Az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak megvalósítása – Átfogó megközelítés” címmel, amely az EU-nak a 2030-ig tartó időszakra szóló menetrend iránti elkötelezettségét tükrözi. Integrált nemzeti finanszírozási keretek jöttek létre az EU támogatásával annak érdekében, hogy az országok által irányított finanszírozási stratégiák kerüljenek kidolgozásra a fenntartható fejlesztési célok felé való előrelépéshez.

2020-ban az EU és 27 tagállama továbbra is vezető szerepet töltött be a hivatalos fejlesztési támogatás (ODA) biztosítása terén, az előzetes adatok szerint 66,8 milliárd EUR-ra növelve kollektív hozzájárulását. Ez az összeg EU-tól és a Fejlesztési Támogatási Bizottság (DAC) más adományozóitól származó összes globális ODA 46 %-át teszi ki, és az EU bruttó nemzeti jövedelme (GNI) 0,50 %-ának felel meg.

Az EU továbbra is egyike annak a néhány globális jelenléttel és átfogó szakpolitikai eszköztárral rendelkező szereplőnek, aki képes reagálni és világszerte támogatni partnereinket.

Egyedülálló hazaszállítási erőfeszítései révén az EU több mint 625 000 külföldön rekedt uniós polgár hazaszállításához nyújtott segítséget. Az uniós polgári védelmi mechanizmus emellett több mint 18 millió kritikus egyéni védőeszköz és orvostechnikai eszköz leszállítását is lehetővé tette, beleértve a 2020-ban létrehozott rescEU készletéből származó több mint 3 millió terméket is.

Az emberi jogok előmozdítása és védelme az EU külső fellépésének egyik sarokköve, amit az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó, a 2020 és 2024 közötti időszakra szóló uniós cselekvési terv is megerősített. A cselekvési terv a médiatudatosság révén egyúttal előmozdítja a demokrácia és az átláthatóság növelését is egy olyan digitális korban, amelyet áthat a dezinformáció. Az EU globális emberi jogi szankciórendszerének december 7-i elfogadása és az azt követő, 2021 márciusi jegyzékbe vétel kézzelfogható példákat jelentenek az EU emberi jogok globális védelme melletti elkötelezettségére.

Az EU 2020-ban is folyamatosan reagált a szomszédos országokban és régiókban zajló geopolitikai fejleményekre. Az Ukrajna szuverenitásának és területi integritásának megerősítését, a berlini folyamat értelmében a stabilizációs és békefolyamat Líbiában való megerősítését, valamint a szíriai civil társadalom támogatásét célzó kezdeményezéseket indított.

Az EU tagállamaival együtt továbbra is a világ legjelentősebb adományozója a humanitárius segítségnyújtás terén. Az EU humanitárius segítségnyújtásra szánt költségvetése 2020-ban 2 138 millió EUR volt.

Az EU 2020-ban több mint 80 országban és régióban – többek között Afganisztánban, Haitin, a Száhel-övezetben, Dél-Szudánban, Szíriában, Törökországban, Ukrajnában, Venezuelában és Jemenben – nyújtott támogatást humanitárius szervezeteknek.

Az uniós polgári védelmi mechanizmus 2020-ban 102 alkalommal – köztük 57 alkalommal Európán kívül – került aktiválásra számos különböző természeti és ember okozta katasztrófa okán.

Az EU 2020-ban is folytatta az európai szomszédságpolitika (ENP) megvalósítását, előmozdítva a reformokat, valamint erősítve a rezilienciát és a jólétet a szomszédságában lévő partnerekkel együttműködésben. 2020 márciusában a Bizottság és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője közös közleményt fogadott el „A keleti partnerségre vonatkozó szakpolitika 2020 után: A reziliencia erősítése – a mindenki számára előnyös keleti partnerség” címmel, amely öt hosszú távú szakpolitikai célkitűzést határoz meg, átfogó célként pedig a rezilienciát jelöli ki.

2020 novemberében a Barcelonai Nyilatkozat 25. évfordulója lehetőséget adott az EU és a déli szomszédság régiója közötti partnerség prioritásaira való reflektálásra. A Bizottság és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének a dél-mediterrán térséggel való megújított partnerségről szóló közös közleménye a humán fejlődésre, a fenntartható és inkluzív gazdasági helyreállításra és a fiatalok szerepvállalására helyezte a fő hangsúlyt.

A Nyugat-Balkán tekintetében a Bizottság elfogadta a csatlakozási folyamat javítására irányuló javaslatokat, 2020 márciusában pedig az Európai Tanács jóváhagyta az Általános Ügyek Tanácsának a csatlakozási tárgyalások Albán Köztársasággal és az Észak-macedón Köztársasággal való megnyitásáról szóló határozatát. A 2020. május 6-i EU–Nyugat-Balkán csúcstalálkozón az Európai Unió vezetői megerősítették, hogy az Unió elszánt a térséggel való együttműködés további fokozására, és üdvözölték, hogy a nyugat-balkáni partnerek ígéretet tettek a szükséges reformok végrehajtására.

2020-ban az Európai Védelmi Alapról és az Európai Békekeretről szóló politikai megállapodások születettek. A közös biztonság- és védelempolitika (KBVP) keretében a polgári missziók, valamint a katonai missziók és műveletek (pl. a Közép-afrikai Köztársaságban, Grúziában, Irakban, Koszovóban, Líbiában, Maliban, Nigerben, a palesztin területeken, Szomáliában, a Dél-Mediterrán térségben, Ukrajnában és az Indiai-óceán nyugati részén) továbbra is támogatást nyújtottak partnereinknek, illetve kezelték a válsághelyzeteket világszerte.

2020. március 31-én elindult az EUNAVFOR MED IRINI elnevezésű új katonai KBVP-művelet, amelynek alapvető feladata az ENSZ Líbiával szembeni fegyverembargójának végrehajtása. Az Afrika szarván folytatott KBVP-fellépés holisztikus stratégiai felülvizsgálatát követően 2022. december 31-ig meghosszabbításra kerültek az EUNAVFOR Atalanta katonai műveletre, az EUTM Szomália katonai misszióra, valamint az EUCAP Szomália polgári misszióra vonatkozó megbízatások. Az EU egy új eszközre, a tengeri jelenlétek koordinálására tett javaslatot, amelynek célja, hogy növelje az EU azon képességét, hogy fellépjen a tengeri védelem szolgáltatójaként. Szeptemberben megállapodás született a Guineai-öbölre vonatkozó kísérleti projekt végrehajtási tervéről.

Az EU Külpolitikai Eszközökért Felelős Szolgálata (FPI) 2020-ban 17 választási megfigyelő missziót és távoli dokumentumalapú vizsgálatot hajtott végre, valamint 14 választási folyamatot támogatott.

Az afrikai és az uniós szomszédsági beruházások támogatására a külső beruházási terv keretében létrejött az Európai Fenntartható Fejlődési Alap (EFFA). 2020 végéig a Bizottság 1,55 milliárd EUR összértékű garanciamegállapodást írt alá a partner pénzügyi intézményekkel.

Az EU vegyes finanszírozású keretrendszere hét aktív, regionális vegyes finanszírozási eszközt foglal magában. 2020-ban ezek az eszközök több mint 900 millió EUR-t fektettek be a projektekbe világszerte.

A költségvetés-támogatás továbbra is fontos eszköz az EU külső fellépésének támogatásában. Az EU 2020-ban összesen 3 milliárd EUR-t folyósított költségvetés-támogatásként.

A közös programozás egy, a partnerországokkal fenntartott kapcsolatunk alapjául szolgáló közös európai stratégiát mozdít elő. 2020 végéig 22 közös programozási dokumentum jött létre, köztük egy Ecuadorra vonatkozó új dokumentum is. Az intézményfejlesztési eszközök (a technikai segítségnyújtás és információcsere, valamint az ikerintézményi együttműködés) 2020-as kiterjesztése hozzájárult az európai szakértelem globális szinten való kiaknázásához.





GLOBÁLIS PRIORITÁSOK

2020-ban az EU a fenntartható fejlődésre vonatkozó jövőképének megvalósítására pragmatikus partnerségek révén törekedett. Az alábbi néhány példa rávilágít arra, hogy az EU továbbra is elkötelezett a fenntarthatóság mellett.

Humán fejlődés

Az iskolák és egyetemek Covid19 miatti bezárása több mint 1,5 milliárd diákot érintett a világ minden részén. Új irányt kaptak az olyan uniós finanszírozású oktatási támogatási programok, mint a Globális partnerség az oktatásért (Global Partnership for Education), az Oktatás nem várhat (Education Cannot Wait) és az Oktatás vészhelyzetekben (Education in Emergencies), a sürgősségi támogatás nyújtása, valamint annak érdekében, hogy 66 országban, több mint 355 millió gyermek számára legyen biztosított a tanulás folytonossága. A rugalmasságot biztosító feltételek kerültek bevezetésre az Erasmus+ programban a partnerországok egyetemeinek, hallgatóinak és dolgozóinak nyújtott támogatás folytatása érdekében.

Az EU 2020-ban jelentősen növelte a vízhez, a víziközmű-szolgáltatáshoz és a higiéniai eszközökhöz – amelyek a Covid19 elleni védelem első vonalát képezik – való hozzáférés támogatását, többek között a Fülöp-szigeteken, Pakisztánban, Dél-Afrikában, Elefántcsontparton, São Tomé és Príncipe területén, Szenegálban, valamint Kamerunban.

Az EU–ENSZ Reflektorfény kezdeményezés, amely egy eddig példa nélküli, a nők és lányok elleni erőszak felszámolására irányuló globális partnerség, 2020 végéig 26 országba és hat régióba jutott el, kötelezettségvállalásának értéke pedig összesen 497 millió EUR volt.