•Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

A kezdeményezés célkitűzését, nevezetesen a migrációra és a nemzetközi védelemre vonatkozó európai statisztika gyűjtésére és összeállítására vonatkozó meglévő közös szabályok átdolgozását és kiegészítését az EU tagállamai önállóan nem tudják megfelelően megvalósítani. Ez a célkitűzés a fellépés léptéke és az összehasonlíthatóság igénye miatt az EU szintjén jobban megvalósítható. A migrációra és a nemzetközi védelemre vonatkozó statisztikák EU-szinten történő összeállításához összehangolt módszertanra van szükség, valamint annak meghatározására, hogy a tagállamok milyen szabványosított outputokat szolgáltassanak.

A menekültügy és az irányított bevándorlás területén az európai migrációs stratégia és annak továbbfejlesztése keretében jelentkező új statisztikai igényeket a 862/2007/EK rendelet jelenlegi formájában nem elégíti ki. Ezért a rendeletet módosítani kell ahhoz, hogy szilárd alapokat szolgáltasson a szükséges adatok összeállításához. Mivel a javaslat nem tartozik az Európai Unió kizárólagos hatáskörébe, a szubszidiaritás elve érvényesül. A kezdeményezés célja, hogy teljesebbé és megbízhatóbbá tegye a nemzeti hatóságok által jelenleg önkéntes alapon megosztott adatokat, hogy megalapozza a migrációra vonatkozó statisztikák további javítását, valamint hogy tanúskodjék a Bizottság reagálási képességéről a migrációs stratégia prioritásait jobban támogató migrációs adatok létrehozása területén. Eközben magát az adatgyűjtést a különböző nemzeti hatóságok végezhetik. Mindezek miatt az EU a Szerződés 5. cikkében megfogalmazott szubszidiaritási elvvel összhangban intézkedéseket fogadhat el ezen a területen.

•Arányosság

A javaslat megfelel az arányosság elvének. Az érdekelteknél az európai migrációs stratégiával összefüggésben végzett tevékenység keretében jelentkező szükségletek a 862/2007/EK rendelet korlátozott körű, sok szempontból a már meglévő önkéntes adatgyűjtésekre támaszkodó módosításával kielégíthetők, és egyúttal kialakítható egy olyan, végrehajtási jogi aktusokon alapuló, rugalmas mechanizmus, amelynek segítségével az új és az újonnan megjelenő adatigények a jövőben gyorsabban kielégíthetők lesznek.

Az arányosság elvével összhangban a javasolt rendelet a céljának eléréséhez szükséges minimumra korlátozódik, és nem lépi túl az ahhoz szükséges mértéket.

•A jogi aktus típusának megválasztása

Javasolt aktus: rendelet. A javaslat célkitűzései és tartalma miatt, valamint mert formailag egy meglévő rendelet módosításáról van szó, a legmegfelelőbb jogiaktus-típus a rendelet.

3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

•A jelenleg hatályban lévő jogszabályok utólagos értékelése / célravezetőségi vizsgálata

A 862/2007/EK rendelet 12. cikkével összhangban a Bizottság két jelentést terjesztett az Európai Parlament és a Tanács elé a rendelet alapján összeállított statisztikák tartalmáról és minőségéről. Végezetül a rendeletben megkövetelt adatoknak tükrözniük kell a felhasználók egyre változó igényeit, de az adatszolgáltatók kapacitásait is tekintetbe kell venniük. Ez a két szempont határozta meg a módosítás keretében a 862/2007/EK rendeletbe beépítendő új konkrét bontásokat.

A két jelentés összevetette a meglévő adatokat a 223/2009/EK rendeletben az európai statisztikákra vonatkozóan előírt még konkrétabb és részletesebb minőségi kritériumokkal. A jelentések végkövetkeztetése az volt, hogy e minőségi követelmények teljesülése érdekében – elsősorban a relevancia, a pontosság és az aktualitás tekintetében – javítani kell a 862/2007/EK rendeletben megkövetelt adatokat. A pontos válaszadás érdekében az Eurostat először az önkéntes adatgyűjtések útját választotta, amelynek során megerősítést nyert az időben aktuálisabb és gyakoribb adatok szükségessége. Ezekre az önkéntes adatgyűjtésekre támaszkodva a javaslat közvetlen és pontos reakciót jelent az azonosított szükségletekre.

Ahogyan azt a Bizottság „Eredményjelentés az európai migrációs stratégia végrehajtásáról” című közleménye elmagyarázza, a migrációs válság legújabb fejleményei nyomán még egyértelműbbé vált, hogy a 862/2007/EK rendelet jelenlegi rendelkezéseiben előírt adatgyakoriságok és bontási szintek a jelenlegi formájukban többé nem elegendőek a megfelelő szakpolitikai monitoring céljaira. Például ami az adatgyakoriságot illeti, az Eurostat által a harmadik országok állampolgárainak visszatérésére vonatkozóan évenként gyűjtött adatok nem biztosítanak kellő gyakoriságot a visszatérési politika területén bekövetkező fejlemények szoros nyomon követéséhez. Az adatok elégtelen bontási szintjével és a hiányzó információkkal kapcsolatban példaként említhetők a gyermekeket, közöttük is a kísérő nélküli kiskorúakat érintő menekültügyi eljárások kimenetelére vonatkozó adatok, amelyek pedig szükségesek volnának a menedékkérők e különösen kiszolgáltatott csoportjának helyzetével kapcsolatos nyomon követéshez. Mivel a rendelet tárgyát képező statisztikai adatok fontos szerepet töltenek be a szakpolitikai fejlesztésben, fontos, hogy az adatok minden tagállamra kiterjedjenek és továbbításuk megbízhatóan megtörténjen, amit az önkéntes adatgyűjtés nem biztosíthat. Ezeket a célokat egyedül egy, a 862/2009/EK rendeletet módosító rendelet elfogadására irányuló javaslattal lehet elérni.

A fentiekben említett 2012-es és 2015-ös bizottsági jelentések következtetései az EU-tagállamok nemzeti hatóságaival több mint egy évtizede folyó együttműködésen alapulnak. A jelenlegi keret hátrányainak elemzése az érintett szakpolitikai főigazgatóságokkal, elsősorban a Migrációügyi és Uniós Belügyi Főigazgatósággal és a Jogérvényesülési Főigazgatósággal, illetőleg a migráció területén működő európai uniós ügynökségekkel (EASO, Frontex, FRA) szoros együttműködésben, személyes találkozók, a szakértői csoportok ülései és statisztikai konferenciák keretei között történt. Emellett az elemzésben más érdekeltek, köztük kutatók, érdekérvényesítő szervezetek és nemzetközi szervezetek is részt vettek. Hasonló egyeztetések emellett – részben a szakértői csoportok ülésein – folytak és folynak a nemzeti adatszolgáltatókkal, illetve az őket képviselő belügy-, illetve igazságügyi minisztériumokkal, más esetekben pedig az érintett nemzeti bevándorlásügyi hatóságokkal.

A fentiekben felsorolt egyeztetéseken kapott visszajelzések nyomán az Eurostat önkéntes adatgyűjtéseket szervezett, amelyek célja az azonosított hiányosságok pótlásának megkezdése volt. Emellett nyugtázta a rugalmasság szükségességét is. A 862/2007/EK rendelet alapján folytatott statisztikai adatgyűjtés korlátaiból fakadó problémákról az Eurostat már tíz éve, az érintett szakértői csoporti tíz ülése óta folytat eszmecserét. A szakértői csoport ülésein bemutatott dokumentumok, valamint az egyeztetések napirendje és jegyzőkönyve nyilvánosan hozzáférhetők: megtekinthetők a Circabc rendszer nyilvánosan elérhető részében, a „Menekültügy, tartózkodási engedélyek, végrehajtás és a migránsok integrációja” elnevezésű szakértői csoport dokumentumait között. Ezt a szakértői csoportot olyan kormányszakértők alkotják, akik a belügyminisztériumokban vagy a nemzeti bevándorlásügyi hatóságoknál a menekültügy és az irányított bevándorlás területén dolgoznak. Megemlítjük még, hogy a tagállamok nemzeti statisztikai hivatalainak főigazgatói már 2009-ben megerősítették e lépés szükségességét, hangsúlyozva, hogy a 862/2007/EK rendelet hatálya alá tartozó statisztikai adatok csak részben elégítik ki a szakpolitikai tevékenység információigényét.

Ez a kezdeményezés növeli a migrációra vonatkozó európai uniós statisztikák relevanciáját. Mint a fentiekben már említettük, a migráció gyorsan változó jelenség, ennélfogva olyan szakpolitikákat igényel, amelyek képesek gyorsan igazodni az új szükségletekhez. Ebből következik, hogy relevanciájuk megőrzéséhez a statisztikai információknak nagy fokú rugalmasságot kell tanúsítaniuk.

A jelenlegi jogi keret korlátait a Bizottság nemrég létrehozott Migrációs és Demográfiai Tudásközpontja (KCMD) is számos alkalommal elismerte. A Bizottság főigazgatóságainak nemrégiben két ízben is volt alkalmuk olyan, az európai uniós migrációs adatokkal foglalkozó KCMD-műhelytalálkozón részt venni, amelyen megvitathatták a migrációs tárgyú statisztikai adatok hiányosságait, és hozzájárulhattak egy, a migrációs tárgyú statisztikai adatokra vonatkozó európai uniós szakpolitika létrehozása felé vezető utat felvázoló vitaanyag (Towards an EU policy on migration data) összeállításához. Ez a vitaanyag megjelölt egyes, a hiányosságok pótlására irányuló intézkedéseket.

Végezetül az Eurostat nagyon aktívan közreműködött az ENSZ Statisztikai Bizottsága által a menekültügyi statisztikák tárgyában épp nemrégiben elfogadott nemzetközi ajánlás (International Recommendations on Refugee Statistics) kidolgozásában. Az ajánlást kidolgozó szakértői csoport által ajánlott nemzetközi szabványok részletesebb adatgyűjtést szorgalmaznak a menedékkérőkkel és a menekültekkel, köztük a kísérő nélküli kiskorúakkal kapcsolatban.

A tervezett javaslatban előirányzott továbbfejlesztés figyelembe veszi azt is, hogy a javasolt módosításokkal érintett területeken a tagállamok nagy többsége vagy már szolgáltat adatokat önkéntes alapon az Eurostatnak, vagy kifejezte ilyen irányú készségét. Az Eurostatnak szolgáltatott adatok köréről készült aktualizált táblázatokat a szakértői csoport tagjai az üléseken rendszeresen kézhez kapják.