·Hazai szabályozás: a szolgáltatások terén történő hazai szabályozásról szóló tárgyalásokat a WTO szolgáltatások kereskedelméről szóló általános egyezménye (a továbbiakban: GATS) VI. cikkének (4) bekezdése irányozza elő. Az elmúlt hónapokban előrelépés történt a hazai szabályozással kapcsolatos munka terén, melynek eredményeképpen született egy konszolidált tárgyalásiszöveg-javaslat született, amelyet mintegy 50 WTO-tagállam (köztük az EU is) támogat. A hazai szabályozásra vonatkozó javasolt szabályok kizárólag az engedélyezésre és a képesítésekre, valamint a műszaki szabványokra vonatkozó előírásokra és eljárásokra korlátozódnak, és azokra az ágazatokra lennének alkalmazandók, amelyek tekintetében a GATS keretében piacra jutási kötelezettségvállalásokat tettek. A tárgyalások folyamatban vannak, és az Uniónak támogatnia kell a területre vonatkozó eredményeket, az elért eredmények mértéke szerint.

·Halászati támogatások: A halászati támogatásokról szóló tárgyalások a dohai fejlesztési menetrend részét képezik, és bizonyos halászati támogatások eltörlését irányozza elő az ENSZ-nek az államfők által 2015-ben elfogadott 14.6. számú fenntartható fejlesztési célja is. Az EU javaslatot nyújtott be a WTO-nak a kérdésről (TN/RL/GEN/181/Rev.1). A tárgyalások folyamatban vannak, és az Uniónak támogatnia kell a területre vonatkozó eredményeket, az elért eredmények mértéke szerint.

·A mezőgazdaság – többek között a gyapotágazat – számára nyújtott kereskedelemtorzító hazai támogatások: A kereskedelemtorzító hazai támogatásokról szóló tárgyalások a mezőgazdaságról szóló WTO-megállapodás 20. cikkében gyökereznek, és a dohai fejlesztési menetrendre vonatkozó tárgyalási megbízatás részét képezték, amint azt a 2001. november 14-i dohai miniszteri nyilatkozat (WT/MIN(01)/DEC/1) is tartalmazza. Annak érdekében, hogy a folyamat új lendületet kapjon, az EU Brazíliával, Kolumbiával, Peruval és Uruguay-jal közösen javaslatot (JOB/AG/99) nyújtott be a kereskedelemtorzító hazai támogatásokról (köztük a gyapotágazatnak nyújtott kereskedelemtorzító hazai támogatásokról, valamint az élelmezésbiztonsági célú élelmiszerkészlet-tartalékolásról). Az EU-nak támogatnia kell a kereskedelemtorzító hazai támogatásokra, köztük a gyapotágazatba irányuló ilyen támogatásokra vonatkozóan esetlegesen elérhető megállapodást az MC11-en.

·Kkv-k/a szabályozási intézkedések átláthatósága az árukereskedelemben: A dohai fejlesztési menetrendre vonatkozó tárgyalási megbízatás előirányozta a nem mezőgazdasági termékek piacra jutásáról szóló tárgyalásokat, ideértve a nem vámjellegű akadályokat is. 2017-ben az EU a nem vámjellegű akadályokkal kapcsolatos javaslatot nyújtott be a WTO-nak a következő címmel: „Miniszteri határozat a kkv-k kereskedelmének könnyítéséről: a szabályozási intézkedések átláthatósága az árukereskedelem terén” (TN/MA/W/144/Rev.3, melyet Ausztrália, Hongkong, Tajvan, Szingapúr és Japán is támogatott). Az EU javaslata megkönnyítené a kkv-k hozzáférését a nemzetközi kereskedelemhez az átláthatóság fokozása révén (a végleges szövegek bejelentési kötelezettsége a WTO-nak és egy nyilvános adattár létrehozása), valamint jó szabályozási gyakorlatok útján (nyilvános konzultáció az érdekelt felekkel az új intézkedésekről, a TBT- és az SPS-intézkedéskre korlátozott hatállyal). A tárgyalások folyamatban vannak, és az Uniónak támogatnia kell a területre vonatkozó eredményeket, az elért eredmények mértéke szerint.

Mivel a Buenos Aires-csomag valamennyi eleméről jelenleg is folynak a tárgyalások, a Bizottság várakozásai szerint a Tanácsnak akkor kell határozatot hoznia a tárgyalások eredményére vonatkozó uniós álláspontról, amikor a releváns szövegek helyzete már kellően egyértelmű; ez adott esetben magát a miniszteri konferenciát is jelentheti.

A kezdeményezés teljes mértékben összhangban áll a hatályos szakpolitikai rendelkezésekkel. Hasonló határozatok készültek már a WTO miniszteri konferenciájának korábbi üléseire, így például legutóbb a WTO 2015-ben megrendezett tizedik miniszteri konferenciájára is.

4.Jogalap

4.1.Eljárási jogalap

4.1.1.Általános elvek

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

A WTO miniszteri konferenciáját megállapodás, nevezetesen a WTO-egyezmény hozta létre, és annak VI. cikke (1) bekezdése szerint a miniszteri konferencia hatáskörrel rendelkezik határozatokat – köztük joghatással bíró határozatokat – hozni a multilaterális kereskedelmi megállapodások hatálya alá tartozó bármely kérdésről.

A fent említett tervezett jogi aktusok joghatással bíró jogi aktusok, mivel azok hatást gyakorolhatnak az Unió jogaira és kötelezettségeire.

A tervezett jogi aktusok nem egészítik ki és nem módosítják az egyezmény intézményi keretét.

A javasolt határozat eljárási jogalapja ezért az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

4.2.Anyagi jogalap

4.2.1.Általános elvek

Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

A tervezett jogi aktus elsődleges célkitűzése és tartalma a következő területtel kapcsolatos: közös kereskedelempolitika, mivel a dohai fejlesztési menetrenddel kapcsolatos kérdésekről szóló tervezett esetleges határozatok annak hatálya alá tartoznak.

Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja az EUMSZ 207. cikke.

4.3.Következtetés

A javasolt határozat jogalapja ezért az EUMSZ 207. cikke, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével.