Új partnerség a kohézió érdekében
konvergencia versenyképesség együttmûködés
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról
Európai Bizottság
10525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:56:42Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
A „Europe Direct” szolgáltatása segít Önnek választ találni az Európai
Unióval kapcsolatos kérdéseire.
A szolgáltatás új, ingyenesen hívható telefonszáma:
0 08 0 067891 01 1
Jelentõs mennyiségû további információt talál az Európai Unióról az Interneten. Az információk az EUROPA
szerveren, a következõ címen állnak rendelkezésre (http://europa.eu.int).
Katalogizáló adatokat a kiadvány végén talál.Luxemburg: Az Európai Közösségek Hivatalos Kiadványainak Hivatala, 2004ISBN 92-894-4928-4© Európai Közösségek, 2004
Sokszorosítása a forrás megjelölése esetén engedélyezett.
Printed in BelgiumF
EHÉR KLÓRMENTES PAPÍRRA NYOMTATVA
20525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:56:42Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióróliiiElõszó
Ennek a jelentésnek, amely az elmúlt három év munkájának a gyümölcse, az a
célja, hogy bemutassa az Európai Bizottságnak az egyenlõtlenségek csökkenté -
sére és a gazdasági, társadalmi és területi kohézió fejlesztésére vonatkozójövõképét.
A jelentés elkészítése nemcsak szakmai feladatot jelentett, hanem széles körû
konzultációt európai, nemzeti, regionális és helyi szinten, amivel azt igyekeztünkbiztosítani, hogy az új jövõkép eleget tegyen Európa polgárai jogos elvárásainakés igényeinek.
A konzultációk folyamán sok olyan kérdést kaptam, amely az Európai Unió ezen a
területen végzett beavatkozásainak a hatását, az „hozzáadott értéket” firtatta.Példának okáért azt is megkérdezték tõlem, hogy sikeres volt-e a kohéziós politikaaz életszínvonal és az esélyegyenlõség gazdasági, társadalmi és területikülönbségeinek csökkentése tekintetében.
A jelentés részletes választ ad ezekre a fontos kérdésekre. Bemutatja, hogy több
szempontból is jelentõs hozzáadott érték keletkezett. A kohéziós politika elõsegí-tette a szegények és gazdagok közötti jövedelemkülönbség rohamos mérsékl-õdését, új lehetõségek teremtését, gyakran innovatív tevékenységi területeken,és olyan hálózatok létrehozását, amelyek kontinens-szerte összeköttetést biztosí -
tanak a régiók, a vállalkozások és az emberek között.
A jelentés arra is rámutat, hogy hasonló mértékben megváltozott az a módszer,
ahogyan Európában a gazdasági problémákat kezeljük. Az európai kohéziós poli -
tika katalizátorként hatott a partnerség új formáira a közös fejlesztési stratégiáktervezése és kivitelezése terén, amelyek kistérségi és önkormányzati hivatalokat,nemzeti kormányokat és az Uniót egyaránt érintve, mind nemzeti, mind határokonátnyúló keretek közt valósultak meg.
Ez a fontos munka azonban korántsem ér véget akkor, amikor a programok jelen -
legi nemzedéke 2006-ban lezárul. Új kihívásokkal kell szembenéznünk a jövõben:
a bõvítésbõl adódóan az Unión belüli társadalmi és gazdasági egyenlõtlenségeknövekedésével, a globalizációból eredõ élesebb verseny miatt várhatóan felgyor -
suló gazdasági változással, a technológiai forradalom hatásaival és a tudásalapúgazdaság fejlõdésével. Ezekhez az általános gazdasági változásokhoz méghozzájárulnak az idõsödõ népesség és az Unió városaiba az Unión kívülrõl érkezõmigráció okozta hatások által kiváltott változások. Az EU állam- és kormányfõi2000 márciusában Lisszabonban tartott ülésükön azt a nagyratörõ célt tûzték ki,
30525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:56:45Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
hogy Európa váljon a világ legsikeresebb és legversenyképesebb tudásalapú
gazdaságává .
Ahhoz, meg tudjunk felelni ezeknek a gazdasági és politikai kihívásoknak, a Bi -
zottság a 2007-tõl 2013-ig terjedõ idõszakra új kohéziós politikára tesz javaslatot,
amely lehetõvé teszi minden tagállam és régió partneri együttmûködését a fenn -
tartható növekedés és nagyobb versenyképesség elérése érdekében. A jövõbencsakúgy, mint most, arra kell összpontosítanunk erõinket, hogy segítsük az Uniólegszegényebb régióinak a felzárkózását, különösen az új tagállamokban. A Bi -
zottság javaslata szerint azonban az Unió egyéb területein jelentkezõ komoly pro -
blémákat, mint például a gazdasági változások következményeit, a városok ha -
nyatlását vagy a tartós természeti hátrányokat is kezelni szükséges.
A kohéziós politikák új nemzedékét egyszerûbb és decentralizáltabb ügyintézési
rendszeren keresztül kell végrehajtani. Európa csak abban az esetben lehet sike -
res, ha minden érintettet bevon, ha minden régiójának és állampolgárának tehet -
ségét és erõforrásait mozgósítani tudja. Ez a célja az általunk javasolt Új partner -
ség a kohézió érdekében címet viselõ jelentésnek .
Michel Barnier
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohéziórólElõszó
iv
40525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:56:45Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról5Tartalomjegyzék
Vezetõi összefoglaló ............................................ v i i
Következtetések: a kohéziós politika reform javaslata ........................ xxvii
1. rész. — Kohézió, versenyképesség, a foglalkoztatottság és a növekedés helyzete
és várható alakulása
A gazdasági és társadalmi kohézió ............................... 2
Területi kohézió ........................................ 2 7
A növekedést, foglalkoztatottságot és a versenyképességet meghatározó tényezõk .....3 6
1. rész statisztikai melléklete .................................. 6 5
2. rész . — A tagállamok politikájának hatása a kohézióra
Bevezetõ ............................................ 8 4
A közkiadások szempontja a nemzeti politikákban ...................... 8 4
A kormányzati ráfordítások regionális megjelenése ...................... 8 7
Az adópolitika és a regionális GDP .............................. 9 1
A regionális fejlesztési politika a tagállamokban ........................ 9 6
2. rész statisztikai melléklete ................................. 1 0 1
3. rész — A közösségi politikák hatása: versenyképesség, foglalkoztatottság és kohézió
Bevezetés ........................................... 1 1 4
A közösségi politikák hozzájárulása a kohézióhoz a Lisszabonban és a Göteborgbanmegfogalmazott stratégia fényében ............................. 1 1 4
A közös politikák reformja: a Közös Agrárpolitika és a halászati politika ...........1 2 5
Az állami támogatás és a kohéziós politika komplementeritása ...............1 2 8
Az igazságszolgáltatás és a belügyek: a fejlõdés feltételeinek javítása ...........1 3 1
A Közösségi politikák érzékelése regionális szinten ..................... 1 3 2
4. rész — A strukturális politikák hatása és hozzáadott értéke
Bevezetés ........................................... 1 3 8
A strukturális intervenció az 1. Célkitûzés keretébe tartozó régiókban: növekedés,konvergencia és integráció .................................. 1 4 0
Az intervenció a 2. Célkitûzés keretébe tartozó régiókban: szerkezetváltás ésmunkahelyteremtés ...................................... 1 5 0
A mezõgazdaság, a vidékfejlesztés és a halászat támogatása ...............1 5 2
A foglalkoztatás, az oktatás és képzés elõmozdítása az Európai Szociális Alaponkeresztül ........................................... 1 5 4
A közösségi kezdeményezések: az együttmûködés és a hálózatépítés elõmozdítása . . . 156
Az irányítási módszerek hatékonyságának javítása ..................... 1 6 2
A bõvítés és a kohéziós politika: az EU elõtt álló feladatok .................1 7 0
A kohéziós politika jövõjérõl szóló vita ............................ 1 7 6
4. rész statisztikai melléklete ................................. 1 7 9
Fõbb regionális mutatók ......................................... 1 8 7
Ábrák, térképek és táblázatok listája .................................. 2 0 6
50525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:56:45Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Elõszó  ................................................... i i i
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohéziórólTartalomjegyzék
6
60525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:56:45Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Vezetõi összefoglaló
Bevezetés: a politikai kontextus
és a kohéziós célkitûzések
Az EU gazdasági növekedése érezhetõen lelassult az
utolsó kohéziós jelentés nyilvánosságra hozatala ótaeltelt három évben. Ennek megfelelõen a munkanél -
küliség — a vele együtt járó szociális problémákkalegyütt — az EU sok részén újra megnõtt. Az EUgazdaságának hosszútávon lanyha teljesítménye aztmutatja, hogy a problémák ennél fundamentálisabbak,s ezeket le kell gyõzni, ha az EU a jövõben elfogadha-tó növekedést akar fenntartani.
E problémákat az EU termelékenységének utóbbi
években tapasztalható — fõként az Egyesült Álla-mokéhoz képest — lassú növekedése is tükrözi. AzEU-val ellentétben az innováció növekedésének ésaz információs és kommunikációs technológiák(ICT) terjedésének hatására az USA-ban gyorsult anövekedés. A 2001-ben kezdõdött recesszióig afoglalkoztatottság általában jobban nõtt, mint azEU-ban, és a gazdaságilag aktív népesség arányais nagyobb volt, aminek következtében az egy fõrejutó jövedelmek az Egyesült Államokban mintegy30%-kal meghaladták az EU szintjét.
Ha az EU a gazdasági talpra állás után fenntartható
növekedési pályára kíván állni, növelnie kell a fizikaiés humántõke beruházásait, gyorsítania kell az inno -
vációt és elterjedtebbé kell tenni az ICT használatát,hogy a termelékenység felpörögjön és a foglalkozta -
tottság növekedjen. Ez viszont az egész Unióban kellhogy megtörténjen, nem csak a központi területeken,ahol a termelékenység és a foglalkoztatottság máregyébként is ma gasés az innovációs kapacitás fejlett.
Ugyan tanulságos az EU egészének a gazdasági
teljesítményét vizsgálni, de nem szabad figyelmenkívül hagynunk az egyes országok és régiókterméke, termelékenysége és foglalkoztatási szintje
közötti különbségeket. Ezek az eltérések a verseny -
képesség kulcs-faktorainak — úgy mint a fizikaiés humántõke (infrastruktúra és a munkaerõ kép -
zettsége) elégtelensége, az innovációs kapacitásés a hatékony vállalkozás-támogatás hiánya, vala -
mint a környezeti tõke alacsony szintje (elsorvadttermészeti és/vagy városi környezet) — hiányossá -
gaiból fakadnak.
Az országoknak és a régióknak segítségre van
szükségük strukturális hiányosságaik felszámolásáhozés komparatív elõnyeik fejlesztéséhez ahhoz,hogy versenyezni tudjanak a belsõ piacon és azonkívül egyaránt
1. Az embereknek pedig ahhoz, hogy
képességeiket ki bontakoztassák, hozzá kell férniük
az oktatáshoz és a képzéshez, függetlenül attól, holélnek. Az EU kohéziós politikáját mintegy 15 évvelezelõtt erõsítették meg, ugyanakkor, amikor elin -
dult az egységes piac projekt éppen e párhuzamosszükségletek kielégítésére. Ez a segítség mostmég fontosabb, amikor a bõvítés következtében akülönbségek élezõdésére számíthatunk.
A kohéziós politika hozzájárulása
az EU gazdasági növekedéséhez
Ha az EU realizálni akarja gazdasági potenciálját,
akkor minden régióját, legyen bár jelenlegi tagál -
lamban vagy az új, csatlakozás elõtt álló országok -
ban, be kell vonni a növekedésre tetterõfeszítésekbe, és az EU-ban lakó minden ember -
nek meg kell adnia az esélyt, hogy ehhez hozzájá -
ruljon. Annak a költsége, ha az EU nem akülönbségek kiküszöbölését célzó lendületes ko -
héziós politikát követi tehát nem csak abban mé -
rhetõ, hogy a személyes és társadalmi jólét
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohéziórólvii
70525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:56:45Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
mekkora csorbát szenved, hanem gazdaságilag is,
vagyis hogy mennyire csökkennek a potenciális re -
áljövedelmek és mennyivel lesz alacsonyabb azéletszínvonal. Az integrált gazdaságban inheren -
sen jelenlévõ összefüggésekre való tekintettel, evesztességek nem csak a kevésbé versenyképesrégiókat, vagy a munkahellyel nem rendelkezõ,illetve improduktív állásokban dolgozó személye -
ket fogják sújtani, hanem az Unióban mindenkit.
A régiók versenyképességének megerõsítése, és
az emberek támogatása abban, hogy teljesen ki -
használhassák képességeiket serkenteni fogja azegész EU gazdasági potenciáljának növekedését,s ez mindenki javát szolgálja. És ha a gazdasági te -
vékenységek kiegyensúlyozottabban oszlanak megaz Unióban, az csökkenti a szûk keresztmetszetekkialakulásának veszélyét és annak valószínûségét,hogy az inflációs nyomás idõ elõtt véget vet a növeke -
désnek. Megkönnyíti a társadalom európai mo -
delljének fenntartását és az egyre nagyobb számúnyugdíjas korú ellátását, valamint a társadalmi ko-hézió fenntartását
2.
A jelenlegi helyzet és a trendek
Az EU tagállamai közti
különbségek csökkennek,de a legfõbb feladatok maradnak
Az EU-n belül a jövedelmek és a foglalkoztatottság
különbségei csökkentek az elmúlt évtizedben,fõként az 1990-es évek közepe óta. 1994 és 2001között a kohéziós országokban az egy fõre jutóGDP növekedése, még ha Írországot ki is hagyjuk,évente 1%-kal meghaladta az EU átlagát, és Görö -
gország kivételével a fogl alkoztatottak hányada a
munkavállalási korú népességen belül az átlagnálsokkal jobban emelkedett.
Görögországban, Írországhoz hasonlóan, a mun -
katermelékenység növekedése ebben az idõszak -
ban több mint kétszerese volt az EU átlagának, és
Portugáliában is jóval meghaladta az átlagot. E kétországban tehát a termelési bázis megerõsödött, sez növeli a jövedelmi konvergencia folytatódásá -
nak esélyét.Az egyenlõtlenségek csökkenése ellenére akülönbségek továbbra is nagyok. Görögországbanés Portugáliában az egy fõre jutó GDP az EU átla -
gának még most is csak 70%-a, vagy még azt seméri el, és Görögországban és Spanyolországban amunkavállalási korúak közül 6–8%-kal kevesebb -
nek van munkája, mint az EU-ban átlagban.
A jövedelem és a foglalkoztatottság különbségei
jócskán megnövekszenek az új tagállamok néhányhónap múlva esedékes csatlakozásával. E 10országban az átlagos egy fõre jutó GDP nem éri el ajelenlegi EU átlagának felét, és a munkavállalásikorúaknak mindössze 56% dolgozik, szemben aTizenötök 64%-ával.
Jóllehet a növekedés ezekben az országokban
együttesen az 1990-es évek közepe óta éventemintegy 1,5%-kal magasabb mint az EU átlag,2001 óta ez a növekedés is lassult, ahogy az EUpiacai, amelyektõl ezek az országok is függnek,szûkültek. Az, hogy az elkövetkezendõ években eltudják-e érni a fejlõdéshez szükséges nagy ütemûnövekedést, attól függ, hogy a jelenlegi tagállamokfenn tudják-e tartani növekedésüket. A kölcsönösfüggõség miatt azonban, ha az új tagállamok nagynövekedési ütemet tudnak elérni, az jelentõsenserkentheti a kibõvített EU többi részének gazda-ságát. Ám ennek eléréséhez számottevõ segítség-re lesz szükségük az elkövetkezendõ években,hogy strukturális problémáikat meg tudják oldani ésnövekedési potenciáljukkal élni tudjanak.
A regionális szintû egyenlõtlenségek
Általában azokban a régiókban alacsony a termelékeny -
ség és a foglalkoztatottság, és tapasztalhatótársadalmi kirekesztés, amelyekben a strukturálisgyengeségek korlátozzák a versenyképességet ésmegakadályozzák, hogy teljes erejükkel hozzájárulja -
nak az EU fenntartható gazdasági fejlõdéséhez.
Versenyképességi problémákkal küszködõ régiók
azonban nem csak a jelenlegi EU kohéziós orszá -
gaiban és az új tagállamokban találhatóak. Többrégióban, annak ellenére, hogy infrastruktúrával éshumántõkével megfelelõen el vannak látva, nemelegendõ az innovációs kapacitás és nehezen tud -
ják fenntartani a gazdasági növekedésüket.
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohéziórólVezetõi összefoglaló
viii
80525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:56:45Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
A leszakadó régiók erõsödõ konvergálódása
A fejlõdési problémák égetõbbek a leszakadó régi -
ókban, amelyek a szükséges infrastruktúra, a szak -
képzett munkaerõ és a társadalmi tõke hiánya miatt
nem képesek azonos feltételek mellett versenyezniaz Unió más részeivel. Ezek a régiók, amelyek vagymár élvezik is a Strukturális Alapok 1. Célkitûzésé -
nek támogatását, vagy fogják a jövõben, jórészt akohéziós országokban és az új tagállamokbankoncentrálódnak.
1994 óta, amikor a Strukturális Alapok összegét
megemelték, az 1. Célkitûzés keretébe tartozó ré -
giókban az egy fõre jutó GDP az EU átlaghoz kon -
vergál. 1994 és 2001 között ezekben a régiókbanegyüttesen az egy fõre jutó GDP növekedése átlag -
ban majdnem elérte az évi 3%-os reálnövekedést,szemben az EU többi részének alig több mint évi2%-os növekedésével.
A konvergencia mértéke azonban markánsan eltér
az egyes régiókban, ami nagyrészt attól függ, hogyaz adott régió az országban viszonylagosan milyenfontos szerepet tölt be. A négy kohéziós országazon régióiban, amelyek a számottevõ támogatásés a nemzeti szintû növekedés-orientált politikaelõnyeit élvezték, az egy fõre jutó GDP növekedésesokkal nagyobb volt, mint az EU többi részén.
Az 1990-es évek közepe óta a foglalkoztatottak
száma is jelentõsen nõtt a kohéziós országokban.A növekedés különösen nagy volt Írországban ésmég nagyobb Spanyolországban, bár a foglalkoz -
tatás szintje így is jóval elmarad az EU átlagától.Portugáliában és Görögországban már szeré -
nyebb volt a növekedés.
A kohéziós országokon kívüli 1. Célkitûzés kereté -
be tartozó régiókban a növekedés kevésbé volt
látványos, mert a lassú nemzeti növekedés ezeketa régiókat is visszafogta. 1994 és 2001 között az újnémet tartományokban az egy fõre jutó GDP nagy -
jából annyival nõtt, mint az EU átlag, de az olaszMezzogiornóban el sem érte el az átlagot. A termelé -
kenység viszont mindkét esetben jobban nõtt, mintaz EU többi részén, ami a versenyképességüket ta -
lán javította is, de ezt a foglalkoztatottsági szintjükcsekély növekedése kísérte, már ha volt ilyenegyáltalán. 2002-ben Dél-Olaszországban amunkavállalási korú népességnek mindössze43%-ának volt munkája, ami mélyen alatta maradbármelyik Uniós régióénak, s az új német tartomá -
nyokban továbbra is magas a munkanélküliségiráta.
A versenyképesség javítása
és a munkahelyteremtés
Az EU-ban több olyan terület is található, ahol a
strukturális problémák elriasztják a befektetõket ésakadályozzák az új gazdasági tevékenységek nö -
vekedését, annak ellenére, hogy az infrastruktúraszintje elfogadható és a munkaerõ szakképzettségeis megfelelõ. Ezek többnyire a régi ipari régiók,amelyekben az állandó földrajzi és egyéb jellemzõkkorlátozzák a fejlõdést.
Ilyen például a Tizenötökben található 11 NUTS 2
régió, ahol a GDP növekedése 1994 és 2001 közöttaz átlag fele körül vagy az alatt volt (évi mindössze1% körüli), és amelyekben a vásárlóerõ paritásonmért egy fõre jutó GDP ugyan meghaladta az 1.Célkitûzés támogatására jogosító 75%-osküszöböt, de azért jóval az EU átlag alatt maradt.Ezek a régiók az EU-ban elszórtan helyezkednek elÉszak-Kelet-Angliá ban, Németország északi rés-zein és Svédország gyéren lakott északi területein.Mindegyikük esetében a termelékenység és az egyfõre jutó GDP is lassan nõtt. Sok régión belül vanolyan terület, ahol az egy fõre jutó GDP nem éri elaz EU átlag 75%-át.
Ezekben az esetekben a kohéziós politika feladata,
hogy hatékony támogatást nyújtson a gazdaságiszerkezetváltáshoz és az innovációs kapacitás kiépí -
téséhez, mert a versenyképesség romlását, a jöve -
delmek és a foglalkoztatottság relatív csökkenését ésaz elköltözést is így lehet megállítani. Ha ez nem törté -
nik meg most, akkor a problémák a késõbbiekbencsak nagyobbak lesznek.
A bõvítéssel jelentõsen növekedni
fognak a regionális különbségek
Az új tagállamokban a lakosság mintegy 92%-a
olyan régióban él, ahol az egy fõre jutó GDP nem ériel a 25 tagállamból álló EU átlagának 75%-át éstöbb mint kétharmaduk olyan régióban, ahol azátlag felét sem.
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohéziórólVezetõi összefoglaló
ix
90525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:56:46Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Ha Bulgária és Románia, ahol az egy fõre jutó GDP
nem éri el a 25 tagállamból álló EU átlagának30%-át, csatlakozik az Unióhoz, akkor az olyan ré -
giókban élõ népesség, ahol az egy fõre jutó GDPnem éri el az EU áltagának 75%-át, több mint a két -
szeresére nõ (a jelenlegi körülbelül 73 millióról többmint 153 millióra). Ezen orszégok átlagos egy fõrejutó GDP-je és az EU átlag közötti különbség ismegduplázódik (30% körüli lemaradás mintegy60%-ra emelkedik).
Ugyanakkor az új tagállamokban a gazdasági szer -
kezetváltás következt ében csökkent a foglalkozta -
tottak száma, s ennek eredményeképpen a
munkavállalási korúakból a foglalkoztatottak há -
nyada jóval a Tizenötök átlaga alatt van.
A bõvítéssel az EU GDP-je nem egészen 5%-kal
fog csak nõni, míg népessége majdnem 20%-kal.Ennek eredményeképpen a 25 tagállamból állóEU-ban az egy fõre jutó GDP átlagosan mintegy12,5%-kal lesz alacsonyabb, mint a Tizenötök átla-ga. Ez azt jelenti, hogy 18 régióban, ahol jelenlegaz egy fõre jutó GDP a Tizenötök átlagának 75%-aalatt van, s amelyek népessége összesen — ideért-ve Máltát, az egyik új tagállamot — 19 millió körüli,az egy fõre jutó jövedelem már nem lesz a 75%-osküszöb alatt.
Mivel az érintett régiókban pontosan ugyanazok
lesznek a strukturális gyengeségek a bõvítés után,mint elõtte, vitathatatlan érv szól támogatásuk foly -
tatása mellett.
A társadalmi kohézió és
a szegénységi kockázat
A jelenlegi és az új tagállamokban egyaránt jelen -
tõs számú ember él olyan jövedelmi szinten, ami
szegénységi kockázatot jelent, vagyis relatíve nél -
külöz (a jelentésben úgy definiáljuk, hogy jövedel -
mük az adott ország medián jövedelménekkevesebb, mint 60%-a). 2000-ben körülbelül 55millióan, a teljes népesség mintegy 15%-a volt kité -
ve a szegénység kockázatának, s több mint felük -
nek három egymást követõ évben volt ilyenalacsony a jövedelme. Az arányuk viszonylag ma -
gas volt a dél-európai országokban és Írországban,és sok csatlakozás elõtt álló országban ismeghaladta a Tizenötök átlagát. (A csatlakozáselõtt álló ország kifejezést a jelentésben a 10 új ta -
gállamra plusz Bulgáriára és Romániára értjük.)
A szegénység kockázatának kitett háztartások leg -
inkább azok, amelyekben 65 éves vagy annál idõ -
sebb személy él, fõként ha egyedülállóként,
valamint a gyermeküket egyedül nevelõ szülõk(dominánsan nõk), különösen az EgyesültKirályságban.
A szegénység kockázata szorosan összefügg a
munkanélküliséggel és inaktivitással. 2000-ben amunkanélküliek majdnem 40%-a élt a szegénységiküszöb alatt. A fogyatékossággal élõk, a tartósanmunkanélküliek és az etnikai kisebbségek foglal -
koztatási integrációja az egyik kulcsfeladat, ha a
szegénység kockázatát és a társadalmi kirekesz -
tést enyhíteni akarjuk.
A népesség öregedése és az
eltartottak arányának növekedése
A négy déli tagállamban, Németországban és a leg-
több csatlakozás elõtt álló országban ebben azévtizedben csökkeni kezd a munkavállalási korúlakosság. A következõ évtizedben a csökkenésátterjed minden országra Írország, Luxemburg ésCiprus kivételével. A legutóbbi elõrejelzésekszerint 2025-ben a 15–64 évesek száma a Tizenötökben 4%-kal lesz kevesebb, mint 2000-ben, acsatlakozás elõtt álló országokban pedig 10%-kal.
E fogyatkozás mellett a 65 évesek vagy annál idõ -
sebbek száma jelentõs növekszik. 2025-re a jelen -
leginél 40%-kal többen lesznek nyugdíjas korúak
mind a mostani Tizenötökben, mind a csatlakozáselõtt álló országokban, ami azt jelenti, hogy keve -
sebb mint három munkavállalási korúra jut egy 65éves vagy annál idõsebb, szemben a jelenlegi többmint négy / egy arányhoz. Ha más tényezõk nemváltoznak, akkor a népesség öregedésével az EUmunkaereje fokozatosan zsugorodni fog, ami va -
lószínûleg befolyásolja növekedési potenciálját is.
Ennek a súlyossága az elkövetkezendõ években a
reáljövedelmek és foglalkoztatottság növeke -
désétõl függ, ami meghatározza, hogy a nyugdíjaskorúakat könnyû vagy nehéz lesz támogatni. A gya -
korlatban jelenleg a Tizenötökben a munkavállalási
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohéziórólVezetõi összefoglaló
x
100525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:56:46Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
korúaknak csak 64%-a dolgozik és termel jövedel -
met, a csatlakozás elõtt álló országokban pedig
56%-a. A kibõvített EU-ban a tényleges aránymáris az, hogy csak mintegy 2,5 foglalkoztatott jutegy nyugdíjasra. 2025-ben, ha a foglalkoztatottságiráta nem változik, kevesebb mint két foglalkozatottfog jutni egy nyugdíjasra.
E kilátások még inkább aláhúzzák annak fontossá -
gát, hogy a gazdasági növekedést fenn kell tartani
az egész EU-ban, növelni kell a foglalkoztatásirátákat és mérsékelni kell az idõ elõtti nyugdíjba vo -
nulást. A bevándorlás egyes esetekben a mun -
kaerõ utánpótlás fontos forrása lehet, ehhezviszont nagyobb súlyt kell fektetni az integrációspolitikák hatékonyságára.
A regionális versenyképesség tényezõi
közti különbségek csökkennek
Mint feljebb jeleztük, az Unió régióinak két fel-
tétel-rendszert kell kielégíteniük ahhoz, hogy fenntudják tartani gazdasági fejlõdésüket és foglalkoz-tatottságukat a versenyben. Az elsõ az, hogy meg-felelõ szintû fizikai infrastruktúrával (hatékonyközlekedés, telekommunikációs- és energiaháló-zatok, jó környezeti körülmények stb.) és humán-tõkével (megfelelõ szakképzettséggel rendelkezõmunkaerõ-állomány) rendelkezzenek. A második,hogy az új tudás-alapú gazdaságban a régióknak kikell építeniük innovációs kapacitásukat, tudniukkell alkalmazni egyrészt a meglévõ know-how-t ésaz új technológiákat, másrészt olyan fejlõdési pá -
lyát kell követniük, amely környezetileg is fenntartha -
tó. E két feltétel-rendszer megteremtéséhez afejlõdést segítõ hatékony intézményi és admi -
nisztrációs keretre van szükség.
Az infrastrukturális ellátottság javításaAz elmúlt évtizedben a közlekedési összeköttetés a
kohéziós országokon belül és eme országok és azEU többi része között egyaránt jelentõsen javult.Míg 1991-ben a kohéziós országokban az autópá -
lya hálózat sûrûsége a Tizenötök átlaga alattvolt 20%-kal, a Strukturális Alapok által finanszí -
rozott építkezéseknek köszönhetõn 2001-ben 10%-kal meghaladta az EU átlagot. A nö -
vekedés azonban jórészt Spanyolországban ésPortugáliában koncentrálódott. Az 1. Célkitûzéskeretébe tartozó régiókban együttesen a sûrûségnagyobb volt, mint 10 évvel korábban, de még min -
dig csak a Tizenötök átlagának 80%-a körüli érté -
ket ért el. A csatlakozás elõtt álló országokban azautópálya sûrûség még most is jóval kisebb (neméri el a Tizenötök átlagának 20%-át). A negatívkörnyezeti hatások ellenére az építkezéseknagy ütemben folynak, de fõként a fõvárosok körülvagy a jelenlegi tagállamok ba vezetõtranzitutakon.
Az elmúlt évtizedben valamelyest modernizálták az
EU vasúthálózatát, de a vonalak villamosítása és akétvágányúvá alakítás ugyanolyan ütemben haladtaz EU leszakadó részein mint másutt, így a sza -
kadék ugyanakkora. A csatlakozás elõtt álló orszá -
gokban a vasút állapotán jól látszik a többévtizedes elhanyagoltság, és számottevõ beruhá -
zásra van szükség a modernizáláshoz és azelhasználódott sínek cseréjéhez. De a közúti beru -
házások is épp ilyen égetõen szükségesek. Azautóút-építés növekedése azonban csak még in-kább gyorsítja az áru- és utasszállítás vasútrólközútra való átterelõdését.
A telekommunikáció terén a népességre vetített ve-
zetékes telefonvonalak száma sokkal alacsonyabbmind a kohéziós, mind a csatlakozás elõtt álló or-szágokban. Ezt a mobiltelefonok gyors terjedéseellensúlyozza, bár Görögországban és a csatlako -
zás elõtt álló országokban ezek használata mégmindig elmarad a Tizenötök átlagától, az utóbbi -
ak zömében mégpedig jóval. Ugyanakkor a szé -
lessávú vonalakhoz való hozzáférés, ami azinternet használat és a különféle ICT alkalmazásokés szolgáltatások fejlesztése szempontjából fon -
tos, jelentõsen eltér az Unión belül, nagyjából azadott régió viszonylagos prosperitásának megfe -
lelõen. A hozzáférés még most is nagyon korláto -
zott a Tizenötök területének sok részén és szintemindegyik csatlakozás elõtt álló országban.
Az egyéb típusú infrastruktúrák — iskolák, fõisko -
lák, egészségügyi ellátás és a különféle szociális
szolgáltatások — ugyanilyen fontosak, mivel va -
lószínûleg egyre nagyobb befolyásuk lesz arra,hogy hova áramlanak a beruházások és hová települ -
nek az új vállalkozások. Ez kiváltképp igaz a tudás-alapú tevékenységek esetében, amelyek nem
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohéziórólVezetõi összefoglaló
xi
110525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:56:47Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
kötõdnek a nyersanyagok vagy nagy felvevõ piacok
közeli helyszínekhez.
Nagy környezetvédelmi beruházásokra van szük -
ség a kohéziós országokban, és még inkább a
csatlakozás elõtt álló országokban, amit például azis jelez, hogy ezekben az országokban a lakosságsokkal kisebb részének a szennyvize kerül szenny -
víztisztító telepre, mint az EU más részein. És ép -
pily fontos a hulladékkezelés, valamint aszennyezõanyag-kibocsátás visszaszorításatekintettel a csatlakozás elõtt álló országokban aközút-használat gyors növekedésére.
A humántõke fejlesztéseAz 1997-ben indított Európai Foglalkoztatási Stra -
tégia segítségével ugyan rugalmasabbá vált a fog -
lalkoztatás a gazdasági növekedés lassulásának
idõszakában, de a jelentõs strukturális gyengesé -
gek megmaradtak mind a jelenlegi, mind az újtagállamokban.
A munkanélküliség kialakulásának megelõzésé-
hez és a munkanélküliek integrálásához a munkavilágába az álláskeresõknek személyre szabottszolgáltatásokat kell nyújtani orientálás, képzés ésúj munkalehetõségek formájában. Az új tagállamok-ban kiváltképp fontosak a prevenciós és aktív mun-kaerõ-piaci politikák, hogy végbe tudjon menni agazdasági szerkezetváltás.
A magas szintû iskolai végzettség és szakképzett -
ség egyre fontosabb mind az egyéni elõmenetel,
mind a gazdasági versenyképesség szempontjá -
ból. Az elemi szintûnél magasabb végzettséggelrendelkezõk viszonylagos száma továbbra is sok -
kal alacsonyabb az 1. Célkitûzés keretébe tartozó,fõként spanyol, olasz és portugál régiókban, mint aTizenötök többi részén, és ez alól kivételt csak az újnémet tartományok képeznek. Ezekben a relatívszám inkább a csatlakozás elõtt álló országokéhozáll közelebb, ami jóval meghaladja a Tizenötökátlagát (80% vagy még magasabb, szemben aTizenötök átlagos 64%-ával).
A csatlakozás elõtt álló országokban azonban a to -
vábbtanulás során szerzett szaktudás és a szak -
képzés nem mindig felel meg a munkaerõ-piaci
igényeknek, és a tantervek és az oktatásistruktúrák nem igazodnak kellõen a modern gazda -
sághoz. Sõt, a Tizenötök átlagánál sokkal keve -
sebb fiatal végez egyet emi szintû oktatási
intézményben, ami pedig elengedhetetlen követel -
mény ahhoz, hogy jelentõsen hozzájáruljanak a tu -
dás-alapú gazdaság fejlõdéséhez. Ez igaz az Uniójelenlegi 1. Célkitûzés keretébe tartozó régióira is,amelyeknek az elmúlt évtizedben vagy méghosszabb ideje tapasztalható növekedés ellenéresem sikerült behozniuk az EU többi részét.
A kohéziós és a csatlakozás elõtt álló országokban
sokkal kevesebben vesznek részt továbbkép -
zésben mint az Unió többi részén (1999-benGörögországban, Portugáliában, valamint a CsehKöztársaság és Szlovéni a kivételével mindegyik
csatlakozás elõtt álló országban a vállalati szférá -
ban foglalkoztatottak kevesebb mint 20%-a), annakellenére, hogy alkalmazkodniuk kell a gazdaságváltozásához.
A társadalmi kohézió megerõsítéseA gazdasági, foglalkoztatási politikák és a szociál-
politikák egymást kölcsönösen erõsítik. A gazdasá-gi fejlõdés együtt kell járjon a szegénységcsökkentésére és a kirekesztés megszüntetéséreirányuló erõfeszítésekkel. A társadalmi integrációelõmozdítása és a diszkrimináció kiküszöbölésekulcsfontosságú a társadalmi kirekesztés meg-elõzéséhez, továbbá a nagyobb arányú foglalkoz -
tatás és a gyorsabb gazdasági növekedéseléréséhez.
Épp ilyen fontos lehet a leghátrányosabb helyze -
tûeknek, például az etnikai kisebbségeknek és az
iskolából korán kimaradóknak nyújtott átfogó támo -
gatás ahhoz, hogy az egész EU gyarapodni tudjongazdasági és társadalmi értelemben.
Az innovációs kapacitás
különbségei fennmaradnak
Az egyre inkább tudáson alapuló gazdaságban az in -
nováció a regionális versenyképesség kulcsa. Az in -
novációs kapacitás, a tudáshoz való hozzájutás és
annak kiaknázása azonban régiónként más és más ajelenlegi és az új tagállamokban egyaránt. A politiká -
nak ugyan nem az a célja, hogy minden régió számá -
ra biztosítsa azokat az eszközöket, amelyek
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohéziórólVezetõi összefoglaló
xii
120525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:56:47Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
segítségével egyformán hozzá tudnak járulni az új
technológiák fejlesztéséhez, az viszont igen, hogy arégiók egyformán ki tudják aknázni e fejlesztéseket ésazokat produktívan fel tudják használni
A különféle mutatók — elsõsorban a kutatási-fejlesz -
tési ráfordítások viszonylagos nagyságrendje, a
kutatási területeken foglalkoztatottak aránya ésa szabadalmi beadványok száma — azt mu -
tatják, hogy az Unió központi területein találhatóerõsebb régiók és a többi innovációs kapacitásaközött óriási a különbség. (A legfrissebb adatokszerint a jelenlegi EU 213 NUTS 2 régiójából 8-bakoncentrálódik az Unió teljes kutatási-fejlesztésiráfordításainak körülbelül egynegyede, és 31-be afele.) Hasonlóan óriási az egyenlõtlenség a csatla -
kozás elõtt álló országok és a Tizenötök átlagaközött, valamint az elõbbieken belül a fõvárosi régi -
ók és az egyéb régiók között.
Egyre nagyobb az egyetértés a tekintetben, hogy a jó
kormányzás — ami alatt a hatékony intézményeket, afejlõdési folyamatban érintett szereplõk gyümölcsözõkapcsolatát és a vállalkozásokkal és a gazdasági tevé-kenységgel szembeni pozitív attitûdöket értjük — javítjaa regionális versenyképességet. Csakhogy a régiók eb-ben nem állnak azonos szinten, és abban sem, hogy arendelkezésükre álló szakértelemmel mennyire képe-sek kifejleszteni saját komparatív elõnyeiket.
A tagállamok politikáinak
hatása a kohézióra
A tagállamokban a közkiadások nagyságrendje az
EU kohéziós politikai ráfordításainak a sokszorosa.Az elõbbi átlagban a GDP 47%-a körül van, a kohézi -
ós politikára allokált költségvetés az EU GDP-jénekkicsit kevesebb mint 0,4%-a. A ráfordítások viszonyla -
gos csekélysége ellenére az EU kohéziós politikájaértékes szerepet játszik az Unión belül a jövedelmi ésfoglalkoztatási különbségeket okozó tényezõk keze -
lésében. A tagállamok közkiadásokat is jelentõ politi -
kái fõként az alapvetõ szolgáltatások biztosítására ésa transzferek nyújtására irányulnak, az EU kohézióspolitikája pedig azon strukturális egyenlõtlenségekcsökkentésére fókuszál, amelyek közvetlenül be -
folyásolják a régiók gazdasági versenyképességét ésaz emberek foglalkoztathatóságát.A közkiadások fõként az alapvetõ
szolgáltatásokhoz való hozzáférésbiztosítására összpontosulnak…
A tagállamok közkiadásainak zöme tehát azt finanszí -
rozza, hogy egy sor szolgáltatás — többek között az
oktatás, az egészségügyi ellátás és a szociális véde -
lem — mindenki számára elérhetõ legyen. Az EU-bane három funkció együttesen a teljes kormányzati kia -
dások majdnem kétharmadát teszik ki. Ezzel szem -
ben a humán- és fizikai tõkébe való beruházás aGDP-nek átlagban alig több mint 2%-át teszi ki, ésÍrország és Luxemburg kivételével egy országbansem haladja meg a GDP 4%-át. A nemzeti kormányokkeveset költenek a vállalkozást támogató szolgáltatá -
sokra, a felsõoktatásra, innovációra és kutatásra ésfejlesztésre (az utóbbira átlagban a GDP-nek körül -
belül 0,3%-át).
A tagállamok strukturális kiadásaira allokált össze -
gekhez viszonyítva tehát a kohéziós politika költség
vetésének nagyságrendje nem is tûnik olyan kicsinek.Sõt, szemben az elõzõvel, az EU strukturális kiadásaia támogatásokra leginkább rászoruló régiókbankoncentrálódnak (az EU strukturális allokációiGörögországban és Portugáliában egyaránt a GDPkörülbelül 2,5%-át teszik ki).
És jelentõsen hozzájárulnak
a jövedelmek regionáliskülönbségeinek csökkentéséhez…
A tagállamok régiói a GNP-hez mérten nagyjából
azonos egy fõre jutó összeget költenek az alapvetõszolgáltatásokra, mint például az oktatás és egész -
ségügyi ellátás, ami azt az elvárást tükrözi, hogy azembereknek egyforma szintû ellátás jár attól füg -
getlenül, hogy hol élnek. Ami régiónként leginkábbváltozó, hogy mennyit költenek szociális védelem -
re, mert a munkanélküliség nagysága és a nyug -
díjas korúak száma eltérõ, s az adminisztrációrafordított költségek is eltérõek, mivel a kormányzatrészét jelentõ minisztériumok a fõvárosokbankoncentrálódnak.
E tendenciák együttes hatása, hogy a közkiadások
hozzájárulása a jövedelmekhez általában sokkalnagyobb a szegényebb régiókban, mint a
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohéziórólVezetõi összefoglaló
xiii
130525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:56:47Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
gazdagabbakban, de fõként a jövedelmek alacso -
nyabb szintje, s nem a nagyobb közkiadások miatt.
A kormányzati bevételek azonban
a jövedelmekkel arányosak
A kormányzati bevételek nagyjából arányosak a jöve -
delmekkel, fõként azért, mert minden tagállamban a leg -
több adófajtát központilag vetik ki vagy a jövedelmekre
vagy a kiadásokra. Ez tehát nem fogja ellensúlyozni aközkiadások pozitív hozzájárulását a regionális jövedel -
mek különbségeinek csökkentéséhez. Sõt, azokban azországokban, ahol a bevételek jelentõs része helybenképzõdik, újraelosztási mechanizmusok is mûködnek,hogy csökkenjen a kiadások finanszírozására rendelke -
zésre álló jövedelmek regionális különbsége.
A mindinkább kirajzolódó trendet, hogy a közszolgál -
tatások ellátását a regionális és helyi szintre adják át,
nem kísérte a szolgáltatások biztosításához szüksé -
ges források megteremtésének hasonló trendje. A leg-kirívóbb példája ennek Olaszország, ahol a bevételekmegteremtésének feladata egyre inkább a régiókrahárul, de ezzel egyidejûleg nem növekednek a regio-nális transzferek.
A külföldi közvetlen beruházás: a
regionális fejlõdés egyik kulcstényezõje
A külföldi közvetlen beruházás (FDI) potenciálisan
kulcsszerepet játszhat a régiók gazdasági teljesítmé -
nye különbségeinek csökkentésében, nem csak mintjövedelem- és munkahely forrás, hanem mint a tech -
nológia és know-how átadásának eszköze a lesza -
kadó régiókban. Az FDI kiváltképp fontos a csatlako -
zás elõtt álló országokban, amelyekben jelentõsgazdasági szerkezetváltásnak kell végbemennie ésugrásszerûen növekednie kellene a termelékenység -
nek és a versenyképességnek. A pénzügyi ösztönzõkellenére a külföldi beruházókat — csakúgy mint a ha -
zaiakat — azonban nem feltétlenül éppen a legrászo -
rultabb hely vonzza (hiányos infrastruktúra, nem meg -
felelõen szakképzett munkaerõ stb.).
Az FDI tehát aránytalanul nagy hányadban az Unió
erõsebb részeibe áramlik, s nem a gyengébbekbe. Az1999–2001 idõszakban Írországban — ahol azEU-ban a második legmagasabb az egy fõre jutó GDP— a beáramló beruházás jelentette a GDP 21%-át,Dániában 15%-át (a harmadik legmagasabb egy fõrejutó GDP-vel rendelkezõ ország) és Hollandiában13% (a negyedik ország a sorban). Ezzel szemben aPortugáliába áramló beruházás a GDP-nek alig ha -
ladta meg a 4%-át, míg a legkisebb arányt Spanyolor -
szágban (1,5%), Olaszországban (1%) és Görögor -
szágban jegyezték (nem érte el az 1%-ot).
Az egyes országokon belül az FDI általában a nagyvá -
rosokban és azok környékén — s fõként a fõvárosokban
— koncentrálódik, és nagyon kevés jut a leszakadó régi -
ókba. 1998 és 2000 között az új német tartományoknak,Kelet-Berlint leszámítva, a németországi beáramló be -
ruházásoknak csak alig több mint 2%-a jutott, és2000-ben a spanyol 1. Célkitûzés keretébe tartozó régi -
óknak az ország teljes beruházásának kevesebb mint10%-a. Olaszországban hasonlóképpen a külföldi tu -
lajdonban lévõ vállalatokban foglalkoztatottaknak keve -
sebb mint 4%-a dolgozott az ország déli részén.
Ez az általános minta érvényesül a csatlakozás elõtt
álló országokban is. 2001-ben a Magyarországra be-áramló FDI több mint kétharmada a budapesti régióbakerült, a Cseh Köztársaságban 60%-a a prágai régió-ba és Szlovákiában ugyanekkora hányadaPozsonyba.
A közösségi politikák hatása:
versenyképesség,foglalkoztatottság és kohézió
A strukturális politikával szemben az EU egyéb politi -
kái nem elsõsorban a regionális különbségek vagy az
emberek közti egyenlõtlenségek csökkentésére irá -
nyulnak. Ám jelentõségük azért van a kohézió szem -
pontjából, és sok esetben konkrétan a különbségeketis figyelembe veszik.
A tudás-alapú gazdaság felépítése
A Közösség vállalkozással, iparral és innovációvalfoglalkozó politikájának célja, hogy erõsítse az EU ter -
melõinek versenyképességét oly módon, hogyösztönzi a versenyt, biztosítja a piacokra való eljutástés olyan környezetet teremt, ami kedvez a kutatási ésfejlesztési tevékenységeknek az Unió minden részén.
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohéziórólVezetõi összefoglaló
xiv
140525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:56:48Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
A regionális szintû innovációs kapacitás hiánya nem
csak a kutatói bázis elégtelenségébõl és a kutatásraés fejlesztésre szánt források szûkösségébõl fakad,hanem a kutatóközpontok és a vállalatok közti kap -
csolatok gyengeségébõl és az információs és kommu -
nikációs technológiák átvételének lassúságából is.A létrehozott Innovation Relay Centres és InnovatingRegions in Europe hálózat azt a célt szolgálja,hogy innovációs politika kidolgozására ösztönözze arégiókat és technikai segítséget nyújtson avállalkozásoknak.
A közösségi kutatási-program finanszírozásához való
hozzájutás különbségei még ma is nyilvánvalóak,különösen regionális szinten, bár a Hatodik Keretpro -
gram célja részben az, hogy javítsa az EU központiterületein, illetve a perifériális területeken található tu -
dományos központok közti kapcsolatokat.
Az oktatás és képzés erõsítése
A munkaerõ-állomány szakképzettsége az EU el-sõdleges komparatív elõnye a globális versenyben.Az emberek számára munkavállalói éveik során elér-hetõ magas szintû végzettség és magas színvonalúképzés a kulcsa az innovációs kapacitás megerõsí-tésének az egész EU-ban, csakúgy, mint a lisszabonicélkitûzés elérésének, nevezetesen hogy az Unióváljon a világ legdinamikusabban fejlõdõ tudás-alapúgazdaságává. A ’Education and Training 2010’ (Okta -
tás és képzés) elnevezésû programot e cél elérése ér -
dekében indították, s kiegészítõ célja az volt, hogy azeurópai oktatás és képzés ‘2010-re világszínvonal -
úvá’ váljon.
Több és jobb munkahely
a befogadó társadalomban
Az Európai Tanács lisszaboni ülésén az EU meghatá -
rozta átfogó stratégiáját a hosszútávú gazdasági nö -
vekedés, a teljes foglalkoztatottság, a társadalmi ko -
hézió és a fenntartható fejlõdés megteremtésére a
tudás-alapú társadalomban. Az Európai Foglalkoza -
tási Stratégiát (EES) 2003-ban módosították, hogyjobban megfeleljen a kibõvített Unió Lisszabonbanlefektetett célkitûzéseinek, és hogy támogassa atagállamokban a munkaerõ-piacok megreformálásá -
ra, a teljes foglalkoztatottság elérésére, a munkaminõségének és termelékenységének javítására és atársadalmi egyenlõtlenségek csökkentésére tetterõfeszítéseket.
Az EES megvalósításának sikere attól függ, hogy a tag -
államok határozottan elkötelezik-e magukat aziránt,
hogy segítik a munkavállalókat és a vállalkozásokatalkalmazkodóképességük javításában és hogy von -
zóbbá tegyék a munkavállalást; hogy többet és haté -
konyabban ruháznak be a humántõkébe és javítják akormányzást. A társadalmi befogadás növelésére tettlépések segítenek csökkenteni a munkához jutásegyenlõtlenségeit és javítják a gazdaság növekedésipotenciálját. Lisszabon után, 2001-ben az EU egyközös társadalmi befogadási stratégiát fogadott el. Atagállamok által 2003-ban készített nemzeti cse -
lekvési tervek második generációja elismeri a társa -
dalmi kirekesztés több-dimenziós természetét, éshogy ellene egy sor eszközzel kell fellépni, aminek so -
rán a gazdasági, foglalkozatási és szociális politikák -
nak egymást kölcsönösen támogatniuk kell.
Az Unió a férfiak és nõk közötti egyenlõség iránti elkö-
telezettségébõl kiindulva egy átfogó, az egyenjogúsá-gi politikát a döntéshozatal minden szintjén érvénye-sítõ módszert kell kialakítson, és biztosítania kell,hogy minden politika figyelembe vegye a terveknek ésazok végrehajtásának hatását a nemek közti egyenlõ-ségre. Ha el akarjuk érni a foglalkoztatás 2010-reLisszabonban kitûzött célját, akkor a foglalkozta-tásban, munkanélküliségben és fizetésekben meg -
nyilvánuló nemek közti egyenl õtlenségeket erõteljesen
csökkenteni kell. E tekintetben további olyan intézke -
déseket kell hozni, amelyek vonzóvá teszik a nõkszámára a munkavállalást, arra ösztönzik õket, hogytovább maradjanak a munkaerõ-piacon ésmegkönnyítik a karrier és a családi feladatokösszeegyeztetését.
A környezetvédelem a fenntartható fejlõdés
és a munkahelyteremtés érdekében
A gazdasági fejlõdés fenntartása és tartós, stabil mun -
kahelyek teremtése azon múlik, megvédjük-e a kör -
nyezetet a növekedés potenciális károkozásától, és
megelõzzük-e a véges erõforrások túlzott kimerítését.AMi jövõnk a mi választásunk elnevezésû Hatodik Kör -
nyezetvédelmi Akcióprogr am megfogalmazza milyen
környezetvédelmi lépésekre van szükség az EU
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohéziórólVezetõi összefoglaló
xv
150525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:56:48Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
gazdasági és társadalmi célkitûzéseinek eléréséhez.
Ilyen az éghajlatváltozás korlátozása, a természetikörnyezet és a biodiverzitás megóvása, az egészség -
re ártalmas anyagok kibocsátásának csökkentése ésa természetes erõforrások felhasználásának csök -
kentése a hulladéktermelés visszafogásával. A prog -
ram azt is kimondja, hogy a strukturális politika beru -
házási döntéseinek végrehajtásakor figyelembe kellvenni a környezetvédelmi megfontolásokat.
Jóllehet a környezetvédelem pénzbe kerül, nem
utolsó sorban a leszakadó régiókban, ahol pedig alegnagyobb a szükség az infrastruktúra fejlesztésére,jelentõs hasznokat is várhatunk az egészségi állapo -
tok javulásától, a munkahelyteremtéstõl az öko-ipará -
gakban, valamint a fenntarthatóbb fejlõdéstõl.
A belsõ piac és az általános gazdasági
érdeket szolgáló szolgáltatások
A közlekedési, telekommunikációs és energia-piacok
liberalizálásával nõtt a hatékonyság és csökkentek azárak. A liberalizálás azonban azzal a veszéllyel is jár,hogy adott társadalmi csoportok vagy régiók kirekesz-tõdnek az elemi szolgáltatásokból. A közszolgálta-tási kötelezettségek megállapítására azért került sor,hogy mindenki számára biztosítani lehessen a megfe-lelõ minõségû és megfizethetõ árú alapvetõ szolgálta-tásokat — avagy ‘az általános gazdasági érdekû szol-gáltatásokat’ — amint az EU Szerzõdés (16. Cikk)elõírja. A Közösség forrásokat biztosít, hogy e kötele -
zettségvállalásoknak az EU minden részén elegettegyenek.
Ugyanakkor a transzeurópai közlekedési hálózatok
révén javult a távolabbi régiók megközelíthetõsége ésbõvült a kereskedelem, és azoknak a közlekedésihálózatoknak, amelyek a tervek szerint az új és a je -
lenlegi tagállamokat fogják összekötni, minden bizon -
nyal hasonló hatása lesz. A 2003-ban elfogadotttranszeurópai energiahálózatra vonatkozó iránymu -
tatások nagyobb hangsúlyt helyeznek a jövõben a gáz -
vezetékek és az áram-elosztó rendszerek beruhá -
zásaira a tengerparttal nem rendelkezõ, perifériális ésultra-perifériális régiókban. A transzeurópai telekom -
munikációs hálózati program (eTEN) szándéka pedignem csak a távolabbi régiók és az EU többi része köztikommunikáció javítása, hanem az ICT alkalmazásokés szolgáltatások hiányosságainak pótlása is.A közös politikák reformja: a
mezõgazdaság és a halászat
Noha a Közös Agrárpolitika (KAP) ráfordításai az idõk
során fokozatosan csökkentek, a Közösség Költségve -
tésének még így is majdnem 47%-át teszik ki. A re -
form-folyamat 1992-es megkezdése óta a termelõknekjuttatott közvetlen támogatások a teljes ráfordítások70%-ára emelkedtek, de a kohéziós országok közülegyedül Spanyolországban még elmaradnak az EUátlagtól. Átlagban a kifizetések a jövedelmekhez képesta nagy és közepes méretû gazdaságokban nagyobbak,mint a kisgazdaságokban.
A 2000–2006 idõszakban a vidékfejlesztési támogatás
nagyobb az 1. Célkitûzés keretébe tartozó régiókban (ateljes ráfordítások 56%-a), mint az EU más részein, bárennek csak mintegy 10%-át költik a vidék nem agrártí -
pusú gazdaságának erõsítését célzó intézkedésekre. Akövetkezõ programozási idõszakban, 2007 és 2013között, a KAP ráfordításai reálértékben csökkennek, ésa közvetlen kifizetéseket elválasztják a termeléstõl, anagygazdaságok kevesebb támogatást fognak kapni,alacsonyabbak lesznek az árak és nagyobb hangsúlythelyeznek a vidékfejlesztésre és a környezetvédelemre.
A bõvítéssel a mezõgazdasági foglalkoztatottság az
EU-ban mintegy 60%-kal fog nõni és a kisgazdaságokszáma jelentõsen megemelkedik. A KAP teljes ráfor-dításainak az új és jelenlegi tagállamok 1. Célkitûzéskeretébe tartozó régiónak juttatott hányada abecslések szerint mintegy 10 százalékponttal fog nõniés eléri a teljes összeg kétharmadát.
A Közös Halászati Politika célja a halállomány meg -
védése és az iparág szerkezetváltásának végrehajtá -
sa a fenntarthatósága érdekében. A nemrégiben beve -
zetett sürgõsségi intézkedéseknek jelentõs hatása lesz
néhány regionális gazdaságra, fõként Spanyolország -
ban és Portugáliában. Hosszabb távon a karcsúsítottiparág várhatóan újra jövedelmezõvé válik, amikor asürgõsségi intézkedések véget érnek, rövidtávon vi -
szont fõként a tagállamok felelõssége, hogy enyhítsék anegatív társadalmi és gazdasági következményeket.
A csatlakozás elõtt álló országok közül csak Lengyel -
országban és a három balti államban van említésre
méltó halászat, és már ezekben az országokban ishanyatlik az iparág. Ezek együttes halfogása a jelen -
legi tagállamokénak a 7%-át sem éri el.
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohéziórólVezetõi összefoglaló
xvi
160525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:56:48Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Az állami támogatások
és a kohéziós politika
Mivel a jelenlegi rendszer lehetõvé teszi a problémás
régiók javára történõ diszkriminációt, az állami támo -
gatások ellenõrzése részben elõsegiti, részben támo -
gatja a kohéziós politikát. A Tanács stockholmi ülésénelfogadott kötelezettségvállalásoknak megfelelõen,1997 és 2001 között a teljes állami támogatások jelen -
tõsen csökkentek a pénzösszegek tekintetében, és a15 tagállamból 12-ben a GDP-hez viszonyítva is.Ugyanakkor a tagállamok a ráfordításokat egyre in -
kább a horizontális célkitûzésekre csoportosítják át. Eráfordítások a gazdagabb tagállamokban továbbra ismagasabbak, mint a kohéziós országokban.
2001-ben az EU-ban a teljes állami támogatásoknak
csak mintegy 9%-a volt az 1. Célkitûzés keretébetartozó régióknak juttatott támogatás, és ez azösszeg kevesebb mint egyharmadát tette ki acsúcsévnek számító 1993-as szintnek, fõképp azért,mert jelentõsen csökkentek az új német tartományok-nak és Dél-Olaszországnak nyújtott támogatások. A2. Célkitûzés keretébe tartozó területeknek adott regi-onális támogatások az állami támogatásoknak mint-egy 6%-át teszik ki.
Tekintettel arra, milyen hatása van az állami támogatá-
soknak a gazdasági tevékenységek és jövedelmek regi-onális elosztására, kontrollálásuk továbbra is rendkívülfontos a bõvítés kontextusában. A 2006 utáni idõszak -
ban folytatni kell az állami támogatások elosztási sza -
bályainak modernizálását, egyszerûsítését és egyértel -
mûvé tételét a kohéziós politika változásainakfigyelembe vételével, aminek célja, hogy kevesebb, decélzottabb támogatás kerüljön szétosztásra.
Az igazságszolgáltatás és a belügyek:
a fejlõdés feltételeinek javítása
A magas bûnözési ráta, a szervezett bûnözés és a
korrupció jelenléte akadályozza a gazdasági fejlõ -
dést, mert elriasztja a potenciális befektetõket. A bû -
nözés elleni fellépés fokozása, a határokon átnyúlóegyüttmûködés erõsítése, a külsõ határok jobb ellen -
õrzése és a harmadik országbeli bevándorlók ered -
ményesebb integrálása a társadalomba tehát segítika regionális fejlõdést. Ez különösen igaz a csatlako -
zás elõtt álló országokra.Hogyan érzékelik a közösségi
politikákat a régiókban?
Az EU több részén készített felmérések azt mutatják,
hogy a regionális tisztségviselõk a Közösség politikáit aközösségi támogatással azonosítják, és hogy a Struktu -
rális Alapokból finanszírozott projekteket tartják a leg -
látványosabbaknak és a leghatásosabbaknak. Ezfõként igaz az 1. Célkitûzés keretébe tartozó régiókra,elsõsorban a kohéziós országokban. A KözösségINTERREG Kezdeményezésének pozitív hatását iselismerték, mint az együttmûködésre koncentráló, aztösztönzõ és elõtérbe állító tevékenységet.
Míg a KAP kohéziós hatását általában pozitívnak
tekintették azokban a régiókban, ahol a mezõgazda -
ság volt a legfontosabb tevékenység, a mediterrán ré -
giókban úgy látták, e támogatások nem igazán méltá -
nyosak, más esetekben pedig úgy vélték, ezek a máramúgy is legnyereségesebb gazdaságoknak és a leg -
fejlettebb te rületeknek kedveznek. Bírálták, hogy nincs
összefüggés a KAP és a környezetvédelmi politikaközött, a környezetvédelmi megfontolásoknak a regi-onális fejlesztési politikába való integrálását pedigüdvözölték, csakúgy mint a kutatási-fejlesztési inf-rastrukturális beruházások utóbbiba való beeme-lését, amit elsõsorban az 1. Célkitûzés keretébe tar-tozó régiókban tartottak fontosnak.
Ugyanakkor széles körben hangoztatott bírálat, hogy a
jelenlegi idõszakban nagyon magas a Strukturális Ala -
pok programjainak irányítási költsége és egyre bonyo -
lultabbak az eljárások. Ezzel szemben a vállalkozásokés a társadalmi partnerek fokozottabb bevonását jelen -
tõs elõrelépésnek tekintették, amit folytatni kell.
A strukturális politikák
hatása és hozzáadott értéke
Az intervenció nagyságrendje és iránya az1. Célkitûzés keretébe tartozó régiókban
A Strukturális Alapok és a Kohéziós Alap, amelyek az
EU GDP-jének mindössze körülbelül 0,4%-át teszikki, az Unió legszegényebb részeinek támogatásárakoncentrálódnak. A 2000–2006 idõszakban az 1. Cél -
kitûzés keretébe tartozó régióknak juttatott transzfe -
rek Spanyolországban a GDP 0,9%-ának feleltek
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohéziórólVezetõi összefoglaló
xvii
170525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:56:48Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
meg, Görögországban és Portugáliában pedig a GDP
több mint 2,5%-ának. Ennél jelentõsebb, hogy ezek atranszferek a becslések szerint mintegy 3%-kal növe -
lik a beruházást Spanyolországban, és 8–9%-kalGörögországban és Portugáliában, valamint 7%-kalaz olaszországi Mezzogiornóban és 4%-kal az új né -
met tartományokban.
Az 1994–1999 idõszakban a Strukturális Alapok inter -
vencióit kiegészítõ nemzeti közkiadások a legtöbb
esetben reálértékben meghaladták a korábbi idõsza -
két, s a beruházásra fordítható összegek 40–50 szá -
zalékkal nõttek. Ehhez jött még a magánfinanszíro -
zás, amely kiváltképp jelentõs volt Ausztriában,Németországban, Hollandiában és Belgiumban, deaz ily módon “kiegyenlített” összegek relatívecsekélyek voltak a kohéziós országokban,Franciaországban és az Egyesült Királyságban. Ajelen idõszakban a magánbefektetések kiegyenlítõhatása nagyjából változatlan, bár Németországbanerõteljesen csökken.
A strukturális ráfordításokhoz az Európai Beruházási
Bank (EIB) hitelei is hozzájárultak. 2000 és 2002 közötta Tizenötök támogatott területeinek folyósított hitelek évi20 milliárd eurót tettek ki, aminek több mint a felét az 1.Célkitûzés keretébe tartozó régiók kapták, a csatlako-zás elõtt álló országok pedig évi 3 milliárd eurón osztoz-hattak. A hitelek több mint egyharmadát a jelenlegi 1.Célkitûzés keretébe tartozó régiók közlekedési beruhá-zásaira fordították, a csatlakozás elõtt álló országokbanpedig a hitelek 90%-a ment közlekedési, környezetvé -
delmi és energetikai beruházásokra.
A Strukturális Alapok kihelyezései elsõsorban az 1.
Célkitûzés keretébe tartozó régiók és az EU többi ré -
sze közötti infrastruktúrával és humántõkével valóellátottságbeli különbségek csökkentését szolgálták.Az elmúlt évtized során jelentõsen fejlesztették a régiókközlekedési rendszereit, úgy a transzeurópai összeköt -
tetéseiket, mint belsõ másodlagos hálózataikat. Amunkanélküliek és a munkahelyük elvesztése koc -
kázatának kitettek tanácsadásban és képzésbenrészesültek, hogy javuljon foglalkoztathatóságukés jobb legyen a szakképzettségük. Ugyanakkortámogatást kaptak a kutatási-fejlesztési ésinnovációs tevékenységek, egyrészt, hogy új kuta -
tási kapacitás épüljön ki, másrészt, ami legalább ilyenfontos, hogy kialakuljanak a regionális stratégiák arra,hogyan lehet a kutatási-fejlesztési tevékenységeket ahelyi fejlõdési lehetõségek szolgálatába állítani,valamint az ICT és az új technológiák használatá -
hoz szükséges elemi szaktudás terjesztésételõmozdítani.
Ezen kívül a Strukturális Alapok jelentõs hányada (a
2000–2006 idõszakban 14%-a) a környezet minõsé -
gét javító, valamint hulladékkezelési és fõkéntszennyvízkezelési beruházásokat támogat, s a struk -
turális intervenciókról hozott döntésekben explicitmódon figyelembe veszik a környezetvédelmimegfontolásokat.
Az intervenció hatása a reál értelemben vett
konvergenciára és a gazdasági integrációra
Az empirikus elemzés nem csak azt mutatja ki, hogy
az 1990-es évek közepe óta az 1. Célkitûzés keretébetartozó régiókban a GDP, a foglalkoztatottság és atermelékenység jobban nõtt, mint az EU többi részén,de azt is, hogy a konvergencia a legerõteljesebben alegszegényebb régiókban valósult meg. (Meg kell je-gyeznünk, hogy ez az elemzés kifejezetten e jelentésszámára összeállított összefüggõ adatsoron alap-szik). Azt is jelzi, hogy a strukturális intervenciók len-dületet adtak a növekedésnek a kohéziós országok-ban, egyrészt azzal, hogy növelték a keresletet,másrészt azzal, hogy erõsítették a gazdaság kínálatioldalát. A becslések szerint 1999-ben Spanyolorszá-gban a GDP mintegy 1,5%-kal volt magasabb, mintlett volna az intervenció nélkül, Görögországban2%-kal, Írországban majdnem 3%-kal és Portugáliá -
ban több mint 4,5%-kal. Továbbá a becslések szerintaz új német tartományokban a GDP körülbelül 4%-kalnõtt az intervenciónak köszönhetõen.
A strukturális intervenció a kohéziós országok és az
Unió egyéb részei közti kereskedelem bõvülését — akereskedelem az elmúlt évtizedben több mint kétsze -
resére nõtt — és a szorosabb integrációt is ösztönöz -
te. A bizonyítékok arra utalnak, hogy átlagban a struk -
turális ráfordítások mintegy egynegyede visszakerülaz Unió nem támogatott részeibe az onnan való — el -
sõsorban gép és berendezés — import növekedésé -
nek formájában. Az ‘átszivárgás’ kiváltképp erõteljesGörögország (a ráfordítások 42%-a kerül vissza azEU-ba) és Portugália (35%) esetében.
Mivel az új tagállamok megnövekedett kiadásaiknak
nagy részét importra fordítják, s a behozott áru 60%-a
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohéziórólVezetõi összefoglaló
xviii
180525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:56:49Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
a jelenlegi tagállamokból származik, a csatlakozás
elõtt álló országokban elköltött strukturális támogatá -
sok minden bizonnyal hasonlóan nagy átszivárgásihatással fognak járni, ami az Unió többi részén is se -
gíti a növekedést. A kohéziós országokhoz hason -
lóan, e ráfordítások aránytalanul nagy része a gépekés berendezések importját szolgálja, ami elsõsorbanNémetországnak kedvez, hiszen a Tizenötökben vá -
sárolt áru 45%-a innen származik.
Intervenció a 2. Célkitûzés keretébe tartozó
régiókban: szerkezetváltás ésmunkahelyteremtés
Az 1994–1999 idõszakban 12 tagállam 82 olyan régi -
ója részesült a 2. Célkitûzés évi 2,4 milliárd euró körüli
(a jelenlegi idõszakban pedig évi 3,3 milliárd euró) tá -
mogatásában, amelyeken belül hanyatló ipari terüle -
tek találhatóak. Ezt egészítette ki hasonló összegûköltségvetési és magán forrás aminek köszönhetõene területeken a teljes strukturális ráfordítások elértékaz évi 7 milliárd eurót. Az összegeket elsõsorban arégi ipartelepek átalakítására és vállalkozás támoga-tási szolgáltatásokra fordították (e kettõ együtt a teljesösszeg felét emésztette fel), s mintegy 20%-a ment ahumánerõforrás fejlesztésére és 10% a kutatási-fej-lesztési tevékenységekre és az ICT-re.
Az értékelések azt mutatják, hogy e területeken eb-
ben az idõszakban a strukturális intervenció révén700 ezer új munkahely létesült, ami csaknem 500ezer nettó új munkahelyet jelent, s mintegy 300 ezerkis- és közepes méretû vállalkozás részesült támoga -
tásban termelési módszerük javítására és új piacokfelkutatására. Ugyanakkor mintegy 115 millió négy -
zetméter elhagyott iparterületet tisztítottak meg ésalakítottak át, így azok most újfajta, többek között sza -
badidõs és kulturális tevékenységekre váltak alkal -
massá. Részben eme intézkedéseknek köszönhe -
tõen ezeken a területeken a munkanélküliség némilegjobban csökkent, mint az EU többi részén, bár az egyfõre jutó GDP kicsit kevésbé nõtt.
A részletesebb elemzések azt jelzik, hogy a kutatá -
si-fejlesztési tevékenységek, valamint az innováció
és a technológia-átadás támogatása különösen alkal -
mas munkahelyek teremtésére vagy a meglévõk me -
gõrzésére, bár általában a 2. Célkitûzés keretébe tar -
tozó területek innovációs kapacitása fejletlenebb,mint a sikeresebb régióké. Ezzel szemben e területekinfrastrukturális és humántõke ellátottsága megfelel amás régiókra jellemzõ szinteknek.
Az intervenciók pozitív hatása ugyan tagadhatatlan,
de még nagyobb lehetett volna, ha a támogatásra jo -
gosult területek mérete és a finanszírozott mûveleteknagyságrendje nagyobb lett volna, és ha a projektekidõintervalluma (három év) hosszabb lett volna. E vál -
toztatások lehetõvé tennék, hogy a programok fonto -
sabb stratégiai szerepet játszanak a regionális fejlõ -
dés támogatása során.
A mezõgazdaság, a vidékfejlesztés
és a halászat támogatása
Az 5a Célkitûzés keretében az 1994–1999 idõszak -
ban végrehajtott intervenciók célja a mezõgazdaság
hatékonyságának növelése, valamint a vidék megó -
vása volt; úgy tûnik viszonylag sikeresen támogattákaz 1. Célkitûzés keretébe tartozó régiók kisgazdasá-gainak szerkezetváltását.
Az 5b Célkitûzés keretében végrehajtott intervenciók
éves összege 1,2 milliárd euró volt és ezeket az EUnépességének körülbelül 9%-ának otthont adó terüle-teken hajtották végre. E támogatások segítségévelnémileg diverzifikálódott a mezõgazdasági termelésés bõvültek az olyan tevékenységek, mint például azagrárturizmus, környezetvédelmi szolgáltatások, ésmegvalósult a falvak rehabilitációja és a közszolgálta -
tások fejlesztése.
A jelenlegi programozási idõszakban a vidékfejlesz -
tésre szánt támogatásokat egyetlen átfogó stratégi -
ába integrálták, de két program között osztották meg,
amelyek közül az egyik a Strukturális Alapok szabá -
lyozása alá tartozik, a másik pedig az EAGGF Garanciaszekciójához. Ez utóbbi a mezõgazdasági piacpoliti -
kát irányítja, és nem igazán alkalmas a többéves cse -
lekvési programok támogatására.
A halászati szektor az EU perifériális részeinek né -
hány régiójára koncentrálódik, amelyeket erõsen sújta -
nak a halállomány megõrzésee érdekében hozott in -
tézkedések; ennek megfelelõen a Közös Halászati
Program keretében végrehajtott intervenciók jelentõ -
sen segíthetik a másfajta gazdasági tevékenységekkialakítását ezeken a területeken.
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohéziórólVezetõi összefoglaló
xix
190525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:56:49Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
A foglalkoztatás, az oktatás és a képzés
elõmozdítása az ESF segítségével
Az 1994–1999 idõszakban az Európai Szociális Alap
(ESF) a Strukturális Alapok teljes intervenciós ráfordí -
tásainak egyharmadával támogatta a humánerõforrá -
sok fejlesztését, s e támogatások mintegy fele az 1.Célkitûzés keretébe tartozó régiókba került.
A 3. Célkitûzés intervenciói a fiatalok, a tartósan mun -
kanélküliek és a kirekesztés kockázatának kitettek fog -
lalkoztatásba való integrációját, valamint az egyenlõ
esélyek megteremtését célozták. A 4. Célkitûzés ke -
retében végrehajtott intervenciók a munkavállalókatsegítették, hogy alkalmazkodni tudjanak az iparszer -
kezet változásaihoz. Bizonyított tény, hogy a legsike -
resebb intézkedések azok voltak, amelyek vegyítet -
ték a támogatási formákat, mint amilyen például azegyénre szabott tanácsadás, képzés és álláskeresés.
Ezen kívül az ESF pénzügyileg támogatja a foglalkoz -
tatást, az oktatási és képzési rendszereket nemzeti és
regionális szinten. Az 1. Célkitûzés keretébe tartozórégiókban az ESF segítségével növelték a közberu-házások szintjét az oktatásban és képzésben. Nohaaz Európai Foglalkoztatási Stratégiát (EES) akkor in-dították, amikor a programozási idõszak már meg-kezdõdött, az ESF 1997-tõl kezdve jelentõsen támo-gatta a Nemzeti Cselekvési Tervek foglalkoztatásicéljait, fõként a déli tagállamokban.
A 2000–2006 idõszakban az ESF és az EES közötti
kapcsolat számottevõen szorosabbá vált. Az ESFösszesen mintegy 60 milliárd eurós költségvetése letta Közösség legfontosabb pénzügyi eszköze az EEStámogatására, az EES pedig szilárdabb politikai kere -
tet biztosít az ESF intervenciók és a foglalkoztatás bõ -
vítés számára.
Az együttmûködés és a
hálózatépítés elõmozdítása
A Közösségi Kezdeményezések célja, hogy támo -
gassák az innovációt, a partnerséget és az országok
és régiók közti olyan együttmûködési tevékenységekfejlesztését, amelyek a Strukturális Alapok Cél -
kitûzéseinek keretében végrehajtott fõáramot képvi -
selõ programokban gyakran nem kapnak helyet.Az 1994–1999 idõszakban az INTERREG II három tá -
gabb programfajtát támogatott: a határokon átnyúlóegyüttmûködést (A irányvonal), az energia-hálózatoképítését (B irányvonal) és a regionális és területi ter -
vezési együttmûködést (C irányvonal). A legtöbb tá -
mogatást az A irányvonal programjai kapták a környe -
zet minõségének javítására, kulturális eseményekfinanszírozására, turizmusra és a kis- és közepes mé -
retû vállalkozások számára szervezett szolgáltatá -
sokra és a közlekedési összeköttetések, elsõsorban ahatárátkelõ utak fejlesztésére. Jelentõs javulást értekel különösen a határátkelõk esetében a görög, németés finn 1. Célkitûzés keretébe tartozó régiókban. Alegnagyobb nyereség azonban az volt, hogy a határkét oldalán lévõ állami hatóságok és a magán ésfél-állami szervezetek egymással jobban szót értettekés közöttük szorosabb kapcsolatok alakultak ki.
A 2000–2006 idõszakban a mintegy 5 milliárd eurós
költségvetésû INTERREG III megerõsítette a határo -
kon átnyúló elemet (A irányvonal), elõmozdította astratégiai együttmûködést transznacionális szinten aterületi tervezési témákat illetõen (B irányvonal), éstámogatta a régiók közötti együttmûködést és a ta-pasztalatcserét (C irányvonal).
A jövõben az INTERREG-nek figyelembe kell vennie
azt az új kontextust, hogy az EU-ban — mind a népes-ség lélekszáma, mind a földterület értelmében —nagyobb területek lesznek határ mentiek.
Az URBAN Kezdeményezés az EU 50.000 lakosnál
nagyobb városi területen élõ népességének 44%-átfedi le. Az 1994–1999 idõszakban az éves támogatáselérte a 148 millió eurót, ami 118 város között oszlottmeg. A jelenlegi idõszakban a támogatás összege évi104 millió euróra csökkent és 70 város projektjeiosztoznak rajta. Az URBAN fókuszában a kis városinegyedek állnak, és célja a helyiek részvételénekösztönzése volt az életüket közvetlenül befolyásolótervekben. Ez az EU strukturális politikájának egészétis elõtérbe helyezte. Ezen kívül segített a magánberu -
házások odavonzásában. Másfelõl a támogatások kisterületekre való koncentrálása miatt kimaradnak ha -
tókörébõl azok a projektek, amelyek tágabb kér -
désekkel foglalkoznak, mint például a város és a vá -
ros környéki vidéki területek kapcsolata.
Az EMPLOYMENT és az ADAPT Kezdeményezés az
1994–1999 idõszakban körülbelül 9.300 projektet
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohéziórólVezetõi összefoglaló
xx
200525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:56:49Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
támogatott, amelyben mintegy 1,8 millió embert érin -
tõ, helyi szintû munkaerõ-piaci integrációs és munka -
hely-teremtési programok zajlottak. A finanszírozott
projektek például segítették a munkához és kép -
zéshez jutást, támogatták a foglalkoztatás új formáit,segítséget nyújtottak a kis- és közepes méretû vállal -
kozásoknak, hogy elõre lássák a változásokat, és se -
gítettek gyermeknevelési támogatás biztositásában,hogy a nõk dolgozni tudjanak.
A 2000–2006 idõszakban az EQUAL a munkaerõ-pi -
aci egyenlõtlenség és a diszkrimináció elleni fellépés
innovatív módszereit helyezte elõtérbe, s erõshangsúlyt fektetett a transznacionális együttmûkö -
désre, partnerségre és a tapasztalatok és jó gyakorla -
tok cseréjére.
A LEADER II az 1994–1999 idõszakban mintegy 900
helyi akciócsoportot támogatott évi 300 millió euróval,amit a társfinanszírozás 700 millió euróra növelt. A tu -
rizmus volt a fõ támogatott tevékenység, de kaptakmég támogatást a kis- és közepes méretû vállalkozá-sok és a helyi termékek kifejlesztésére tett erõfeszí-tések is.
A LEADER+ (2000–2006), amelynek éves költségve-
tése megegyezik a LEADER II-ével, nagyobbhangsúlyt helyez a projektek kísérleti jellegére ésmegkönnyíti a köztük lévõ együttmûködést.
Kísérleti innovációs tevékenységek
A Tizenötökben közel minden harmadik regionális ha -
tóság kialakított egy Regional Innovation Strategy-t(RIS) (Regionális innovációs stratégia) vagy RegionalInformation Society Initiative-t (RISI) (Regionális kez -
deményezés az információs társadalom megterem -
tésére). A két kezdeményezés leglátványosabb hatá -
sa az állami-és magánszektor közti partnerségekkialakítása és a kis- és közepes méretû vállalkozásoktámogatása abban, hogy új technológiákhozjussanak.
Az innovációs tevékenységek új rendszerét, amelyet
a Strukturális Alapok összesen körülbelül 400 millióeuróval támogatnak 2001-ben vezették be, hogy a ré -
giókat olyan a regionális versenyképességet javítóprogramok kialakítására ösztönözzék, amelyek atechnológia és az innováció fejlesztését (a lisszabonicélkitûzés), az ICT új formáinak alkalmazását (azeEurope Cselekvési Terv) és a fenntartható fejlõdéselõmozdítását (Göteborg) tûzik ki elérendõ célként.Eddig az Unióban négy régióból három pályázott tá -
mogatásra e három téma valamelyikét célzóprogrammal.
A Strukturális Alapok irányítási
hatékonyságának javítása
A Strukturális Alapok szabályozásának legutóbbi
1999-es áttekintése során kísérlet történt arra, hogyegyszerûsítsék a rendszert és a napi irányítást átad -
ják a tagállamoknak. Jóllehet a tagállamoknak egyrenagyobb a felelõssége abban, hogyan költik el az Ala -
pokból származó forrásokat, továbbra is a Bizottságtartozik végleges elszámolással a költségvetést ké -
szítõ hatóságnak. Az új finanszírozási idõszak elõtt átkell tekinteni a szabályozást és azt úgy kell átalakítani,hogy javuljon a rendszer hatékonysága és egysze -
rûsödjenek a folyamatok.
Az alapelvekAz 1988-as reform óta a programozás, a partnerség,
a koncentrálás és az addicionalitás jelentik a Struktu-rális Alapok alapelveit. A programozás révén — amiazt jelenti, hogy a kiadásokat bizonyos stratégiai cél-kitûzések elérése érdekében több évre tervezik — amegvalósított politika és a finanszírozott projektekkiszámíthatóbbak, stabilabbak és következeteseb -
bek lettek. A megnövekedett tervezési kapacitással aprogramozási idõszak is meghosszabbodott, és a cél -
kitûzések mindinkább számszerûsítettek, ám egyreinkább nõnek azok az aggodalmak azzal kapcsolat -
ban, hogy a programozási dokumentumok jóváha -
gyása túl bonyodalmas és túl sok idõt vesz igénybe,valamint hogyan lehet biztosítani, hogy a programokelég rugalmasak legyenek ahhoz, hogy alkalmazkod -
ni tudjanak a változásokhoz.
Erõsebbé vált a partnerség a programok megterve -
zésében és végrehajtásában, s több szereplõt fog
össze, többek között számos magánszektorbeli enti -
tást, a társadalmi partnereket, valamint a regionális éshelyi hatóságokat. Ezzel a projektek célzottabbá ésinnovatívabbá váltak, javult a teljesítmény figyelem -
mel kísérése és értékelése, s az eredményekrõl szólóinformációk szélesebb körben terjednek, bár a
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohéziórólVezetõi összefoglaló
xxi
210525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:56:49Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
partnerség miatt a programok irányításának komple -
xitása nõtt.
A koncentráció pedig — ami azt jelenti, hogy a forrá -
sokat a legrászorultabb területek kapják — javult, bár
az értékelések szerint a forrásokat olykor még most istúl széles körben és túl vékonyan terítik. A jelenlegiprogramozási idõszakban a Tizenötök népességének41%-a él 1. vagy 2. Célkitûzés keretébe tartozó régió -
ban, de az utóbbit olyan bonyolult eljárással jelölik ki,hogy a régiók felaprózódnak és a források túlságosanszétszóródnak.
Az addicionalitás elvét az 1. Célkitûzés keretébe tar -
tozó régiók többnyire tiszteletben tartják, s így a Struk -
turális Alapok inkább kiegészítik semmint helyettesítik
a közkiadásokat. Ám azt már nehezebb igazolni, hogyez igaz volna a 2. és 3. Célkitûzés programjaira is,fõként az utóbbiak esetében.
A hatékonyság növelésére tett erõfeszítésekNoha az idõk során az Alapok irányítása egyre szak-
szerûbbé vált, a programok hatékonyságának növe-lése továbbra is az egyik legfõbb feladat. A szükségesellenõrzési folyamatokat a tagállamok gyakran indo-kolatlannak tartják, mert sokba kerülnek és csak anemzeti rendszereket kétszerezik meg. Konkrétbírálat az, hogy a jelenlegi elõírásokról olyan késõndöntöttek, hogy emiatt a programok végrehajtásaszenvedett késedelmet, s a forrásokat gyorsan kellettelkölteni, ami gyakran a minõség rovására ment. Apénzügyi irányítás költségei különösen magasak a 2.Célkitûzés programjai esetében.
Bár az állami források irányítása javult, az elmúlt prog -
ramozási idõszakban az 1. Célkitûzés kiértékelt pro -
jektjeinek még mindig csak az egyharmada fejezõdött
be idõre, s egyharmada pedig több mint egy évetkésett. Továbbá a projektek kétharmada túllépte aköltségvetést. A jelenlegi idõszakban bevezetett N+2szabály jelentõsen javította a strukturális forrásokfelhasználását. 2003-ban a Strukturális Alapok pénz -
ügyi keretét szinte 100%-ban elköltötték.
A monitoring a rendszer alapvetõ eleme, de az értéke -
lések arra mutatnak rá, hogy hatékonysága nem felelt
meg a várakozásoknak, részben azért, mert nehéz ér -
demi információt gyûjteni. S amiatt, hogy a monitoringnem annyira a stratégiai kérdésekre, hanem inkább apénzügyiekre összpontosít, a forrásokat inkább odahelyezik ki, ahol azok abszorpciója biztos, s nem aholesetleg a leghatékonyabb segítséget jelentik. Bár a je -
lenlegi idõszakban javult a mutatók és célok meghatá -
rozása, az elõbbiek gyakran nincsenek megfelelõendefiniálva, az utóbbiak pedig túl tágak.
Az idõk folyamán az értékelés is javult, de a végrehaj -
tás módja még most is jelentõsen eltér az egyes tagál -
lamokban. A jelenlegi elõírások szerint a programokat
a tagállamok a Bizottsággal együttmûködésben fél -
idõben ex ante értékelik, vagyis akkor, amikor az érté -
kelés eredményei még felhasználhatóak a hátralévõprogramidõszakra vonatkozó döntésekben, majd aBizottság ex post, igaz csak két évvel a program befe -
jezése után. A régiók és a tagállamok erõteljesebb be -
vonásával a folyamat hasznosabb és relevánsabblenne.
Az irányítás javításának céljából a jelenlegi idõszak -
ban bevezettek egy pénzügyi ösztönzõt: a Strukturá -
lis Alapok forrásainak 4%-át teljesítéshez kötött tarta-
lék címén visszatartják, s csak 2004-ben folyósítjákaz eredetileg meghatározott programcélok elérésé-nek függvényében.
Az irányítási rendszerek több esetben is decentralizá-
lódtak, ami az értékelések szerint javította a haté-konyságukat, mert így jobban tudtak reagálni aregionális szükségletekre.
A bõvítéssel járó kihívások
A Strukturális Alapok támogatása gyakran nél -
külözhetetlen az új tagállamok számára ahhoz, hogyjavítani tudják versenyképességüket. A 2000–2006idõszakban a csatlakozás elõtt álló országok éventemintegy 3 milliárd eurót kapnak az ISPÁ-tól (közleke -
dési és környezetvédelmi projektekre), a SAPARD-tól(mezõgazdaság- és vidékfejlesztésre), valamint aPHARE-tól (a gazdasági és társadalmi kohézió, to -
vábbá az adminisztratív és intézményi kapacitáserõsítésére). Miután a 10 új tagállam belép az EU-ba,Bulgáriával és Romániával egyetemben még háromévig jogosultak lesznek a PHARE támogatásra (éventeösszesen 1,6 milliárd euró értékben).
Az ISPA keretében 324 projektet hagytak jóvá 2003
végén, amelyek nagyjából egyenlõen oszlanak meg a
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohéziórólVezetõi összefoglaló
xxii
220525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:56:50Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
közlekedés és a környezetvédelem között, s az elõb -
bin belül a közúti és a vasúti projektek között. A
SAPARD évi 500 millió eurós forrást biztosít olyan amezõgazdasági és vidékfejlesztési tervek támogatá -
sára, amelyeket maguk az országok készítettek.
Az új tagállamok 2004 és 2006 között jogosultak lesz -
nek a Strukturális Alapok támogatására. E három év
alatt a támogatások mintegy 21,8 milliárd eurót fog -
nak kitenni, s korlátozott számú prioritásra fognakkoncentrálódni a legnagyobb hatás elérése és a vég -
rehajtásban jelentkezõ problémák minimalizálásaérdekében. Az egyes országok által prioritásként ki -
választott területek jelentõsen eltérnek abban, hogyaz országok mennyire tartják fontosnak, hogy beru -
házzanak az infrastruktúrába, humánerõforrásokbaés a termelési feltételekbe, ami részben azt tükrözi,hogy milyen állapotban vannak meglévõ tõke-eszkö -
zeik ezeken a területeken.
A stratégiai megközelítés kidolgozását és a csekély
számú prioritásra való koncentrálást, ami már a tár-gyalásoknak is fõ szempontja volt, a megvalósításiszakaszban is szem elõtt kell tartani. Továbbá kiemeltfigyelmet kell szentelni a Strukturális Alapok és anemzeti politikák lehetõ legjobb összehangolásának,továbbá a környezetvédelmi megfontolásoknak és azegyenlõ esélyek biztosításának. Ugyanakkor az ad-minisztratív kapacitás megteremtése továbbra is fela-dat marad, annak ellenére, hogy mind a nemzeti kor-mányokban, mind regionális szinten történtelõrelépés. A kapacitást végsõ soron a programoktényleges megvalósítása so rán szerzett tapasztalatok
fogják megerõsíteni.
Ebbõl és egyéb szempontokból a 2004–2006 idõszak
átmeneti idõszaknak tekinthetõ, ami alatt az érintett újtagállamok felkészülhetnek a következõ, jóvalhosszabb programozási idõszakra.
Az új tagállamok elõtt álló strukturális politikai felada -
tok a következõk:–minden egyes régióban meg kell határozniuk
azokat a strukturális hiányosságokat, amelyek alegkárosabban befolyásolják versenyképességü -
ket és növekedési potenciáljukat, és e problémá -
kat prioritásként kell kezelniük;
–minden egyes régióban ki kell alakítani egy olyanhosszútávú fejlesztési stratégiát az adott régiókomparatív erõsségeivel és gyengeségeivelösszhangban, amely figyelembe veszi, hogy nemlehet minden igényt egyszerre kielégíteni, ésezért sorrendbe állítja a beruházási projekteketazon megfontolás alapján, hogy hogyan hatnakegymásra, és hogy hosszútávon a régió milyennövekedési pályát kíván követni;
–megfelelõ súlyt kell helyezni a környezetvédelmimegfontolásokra a beruházási döntések megho -
zatalakor annak érdekében, hogy a választott nö -
vekedési pálya fenntartható legyen;
– el kell kerülni, hogy a beruházások túlzottan a je-
lenlegi növekedési központokban koncentrálódja-
nak, ahol a gazdasági tevékenységekre gyakorolthatásuk rövidtávon esetleg a legnagyobb, dehosszútávon a kiegyensúlyozott fejlõdést ássákalá;
– meg kell erõsíteni a regionális szintû adminisztra-
tív kapacitást, hogy jobban tudják tervezni, végre-
hajtani és irányítani a fejlesztési programokat.
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohéziórólVezetõi összefoglaló
xxiii11Ld. pl. T. Padoa-Schioppa, Efficiency, stability and equity - A strategy for the evolution of the economic system of the European
Community (Hatékonyság, stabilitás és méltányosság. Az Európai Közösség gazdasági rendszere értékelésének stratégiája),
Oxford University Press 1987, amely hangsúlyozza, hogy “komolyan fennáll a kockázata annak, hogy a piac liberalizálása soránsúlyos regionális egyensúlyvesztés áll be … (és) ezért kiegészítõ intézkedéseket kell hozni, hogy a strukturálisan gyenge régiók ésországok alkalmazkodását felgyorsítsuk…. és ehhez a közösségi strukturális alapok reformjára és továbbfejelsztésére van szükség(5-6 o.)
2 Errõl és a korábban említett problémákról ld. az André Sapir elnökletével készült Agenda for a growing Europe, report of an
independent high-level study group (A növekvõ Európa menetrendje, egy magasszintû független tanulmány-író csoport jelentése),2003 július.
230525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:56:50Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohéziórólVezetõi összefoglaló
xxiv
240525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:56:50Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Következtetések: a kohéziós
politika reform javaslata
A Bizottság 2004 február 10-én elfogadta a kibõvített,
27 tagállamból álló Európai Unió12007–2013 idõ -
szakra vonatkozó költségvetését.
Ez a fontos döntés arról tanúskodik, hogy a Bizottság
erõsíteni kívánja az Uniós intervenciókat bizonyos po -
litikai kulcs-területeken. A Bizottság úgy döntött, hogyaz ambiciózus kohéziós politika a teljes csomagnakalapvetõ eleme kell legyen. Ami még lényeges, hogy aBizottság fenntartja a véleményét, hogy az új költség-vetési struktúrában a kohéziós politikára egy külön,átlátható költségvetési fejezetet kell elirányozni, mertez elengedhetetlen a nemzeti és regionális többévesprogramok következõ generációjának kiszámíthatóés stabil tervezéséhez.
Ez döntés a Második kohéziós jelentés 2001-es publi-
kálása óta végzett munkának végeredménye, a kibõ -
vített Unióban a 2007-es évvel kezdõdõ idõszakban
végzendõ kohéziós politika jövõjérõl szóló vita lezárá -
sa. A Harmadik kohéziós jelentés itt következõ konk -
lúziói részletes javaslatokat tartalmaznak arra nézve,
melyek legyenek a prioritásai a kohéziós politika kere -
tében megvalósított programok új generációjának, ésmilyen legyen a megvalósítási rendszer, amelyösszhangban van a pénzügyi szempontok alapjánmeghatározott tágabb iránymutatással. A bevezetõmegjegyzések után az 1. rész vázolja a kohéziós po -
litika új prioritásait, a 2. rész leírja a megvalósításirendszer fõbb elemeit, a 3. rész pedig vázolja aforrás-igényeket.
Érdemes felidézni, hogy a kohéziós politika — ami az
egységes piac és a pénzügyi unió mellett az európaiépítmény egyik pillére — az egyetlen olyan politikájaaz Európai Uniónak, amely kifejezetten a gazdaságiés társadalmi egyenlõtlenségekkel foglalkozik. Ez te -
hát egy nagyon is konkrét politika, amelynekkeretében a tagállamok között forrásokat utalnak átaz Európai Unió költségvetésén keresztül a humán ésa fizikai tõkébe való beruházások finanszírozásáraazzal a céllal, hogy támogassák a gazdasági növeke -
dést és a fenntartható fejlõdést.
Ez azt is jelenti, hogy az európai szinten alkalmazott
kohézió koncepciója nem egy passzív, jövedelem új -
raelosztó, hanem éppenséggel egy dinamikus politi-ka, amely forrásokat igyekszik teremteni a gazdaságiversenyképességet és a foglalkoztatást befolyásolótényezõk célzott javításával, fõként azokon a helye-ken, ahol nagy a kihasználatlan potenciál.
A jövõ négy feladata
A kibõvített Unióban erõsebbkohézióra van szükség
Az Unió 25, majd 27 vagy még több tagállamra való
bõvítése eddig példanélküli feladatot ró az Unióversenyképességére és belsõ kohéziójára. Mint ajelentés is bemutatja, a bõvítéssel szélesedik azegyes régiók gazdasági fejlõdése közötti sza -
kadék, az egyenlõtlenség problémája földrajzilagkelet felé tolódik, s súlyosbodik a foglalkozatásihelyzet: a társadalmi-gazdasági különbségekmegkétszerezõdnek, s az Unió átlagos GDP-je12,5%-kal csökkenni fog.
Ugyanakkor az egész Uniónak szembe kell néznie
azokkal a kihívásokkal, amelyeket a globalizációnak,a kereskedelem felszabadulásának, a technológiaiforradalomnak, a tudás-alapú gazdaság és társada -
lom fejlõdésének, a népesség öregedésének és a be -
vándorlás erõsödésének köszönhetõ gazdasági szer -
kezetváltás várható gyorsulása okoz.
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohéziórólxxv
250525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:56:50Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Európában különösen nagy gondot jelent a népes -
ség öregedése. A regionális különbségek e tekin -
tetben jelentõsek a gyermekvállalás és a
halandóság, valamint az el- és bevándorlás trend -
jeitõl függõen. E problémák kezelése nem egysze -
rûen abból áll, hogy egyre nagyobb számúeltartottról kell gondoskodni. Azt is biztosítani kell,hogy a nemzeti és regionális fejlesztési stratégiákalkalmazkodjanak a demográfiai körülményekhezés támogassák az idõsekkel foglalkozó aktív politi -
kákat és aknázzák ki az idõsebb népesség gyakrankihasználatlan potenciálját.
Végezetül, az EU-ban a legutolsó kohéziós jelentés
nyilvánosságra hozatala óta eltelt három évben érez -
hetõen lassult a gazdasági növekedés. Ennek ered -
ményeképpen a munkanélküliség az Unió sok részénmegint nõtt, az ahhoz kapcsolódó összes szociálisproblémával együtt. Az Uniónak a jelenlegi konjunk -
túrát kihasználva neki kell rugaszkodnia, hogy teljesmértékben ki tudja aknázni a gazdasági lendületlehetõségeit.
Az Unió prioritásainak megerõsítéseAz EU gazdasági teljesítményének javítására tett
erõfeszítésként az Unió Állam- és Kormányfõi a2000 márciusában Lisszabonban tartott ülésen egyolyan stratégiát dolgoztak ki, amely Európát2010-re a világ legsikeresebb és legversenyképe-sebb tudás-alapú gazdaságává hivatott tenni. 2000decemberében a Tanács nizzai ülése a szegény -
ség csökkentésének Lisszabonban kihirdetettcélkitûzéseit egy összehangolt, a társadalmi befo -
gadást célzó EU stratégiává fejlesztette. 2001 júni -
usában a Tanács göteborgi ülésén a lisszabonistratégiát kiegészített e a környezetvédelem és a
fejlõdés fenntarthatóbb mintája kialakításánakkövetelményével.
A kohéziós politika jelentõs mértékben hozzájárul e
célok eléréséhez. A növekedés és a kohézió egymástkölcsönösen támogatják. Az egyenlõtlenségek csök -
kentésével az Unió lehetõvé teszi, hogy minden régióés társadalmi csoport hozzájárulhasson az Unióegészének gazdasági fejlõdéséhez, és élvezhesseannak gyümölcseit. A szerzõdés 3. és 158. cikke ezta jövõképet tükrözi, s ezt az Alkotmány-tervezet ismegerõsíti azzal, hogy világosabban megfogalmazzaa kohézió területi dimenzióit.A kohéziós politika abban az esetben fontos még, havalamilyen más közösségi politika jelentõs hasznokathajt, viszont költségei, bár limitáltak, lokálisan jelent -
keznek. A kohéziós politika egyfelõl segít szétterítenia hasznokat, másfelõl a változások elõrejelzésével ésaz alkalmazkodás segítésével enyhíti a negatívhatásokat.
Ezen oknál fogna a kohéziós politika minden di -
menzióját úgy kell tekinteni, mint a lisszaboni stra -
tégia integráns részét, még akkor is ha ma — mint a
Bizottság a pénzügyi perspektívákat taglalórészben rámutatott — a Lisszabonban megfogal -
mazott célok értelmében megtervezett politikát kikell egészíteni és frissíteni kell. Másként fogal -
mazva, a kohéziós politikának fel kell ölelnie alisszaboni és a göteborgi célkitûzéseket, és ezekelérésének legfõbb eszközévé kell válnia a nemzetiés regionális fejlesztési programok megvalósításasorán.
A minõség javítása a kiegyensúlyozottabb
és fenntartható fejlõdés érdekében
E jelentés rámutat, hogy az országok és a régiók
között az output, a termelékenység és a munkáhozvaló hozzájutás terén tapasztalható különbségek aversenyképességet befolyásoló kulcstényezõk struk-turális hiányosságaiból fakadnak, mint például a fizi-kai és humántõke elégtelensége, az innovációs kapa-citás és a jó regionális kormányzás hiánya, valamint akörnyezeti tõke alacsony szintje.
Annak a költségét tehát, ha az Unió nem folytatja
erélyesen kohéziós politikáját a növekedés és akülönbségek csökkentésének érdekében, nem csakabban mérhetjük, hogy az egyéni és a kollektív jólétmekkora csorbát szenved, hanem gazdaságilag is,nevezetesen, hogy a potenciális reáljövedelmek ésmagasabb életszínvonal nem lesz elérhetõ. Tekintet -
tel az integrált gazdaság inherens összefüggéseire, eveszteségek nem csak a kevésbé versenyképes régi -
ókat vagy a munkanélkülieket illetve a nem produktívállásokban dolgozókat fogják érinteni, hanem az Unióminden lakosát.
Ha a kohéziós politika jól célzott beruházások segít -
ségével erõsíti a regionális versenyképességet, vala -
mint biztosítja azokat a gazdasági lehetõségeket,
amelyek hozzásegítik az embereket, hogy
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohéziórólKövetkeztetések: a kohéziós politika reform javaslata
xxvi
260525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:56:50Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
kiteljesítsék képességeiket, azzal az egész EU
gazdaságának növekedési potenciálját erõsíti, amimindenki javát szolgálja. Ha a regionális politikával si -
kerül a gazdasági tevékenységeket az EU-n belülegyenletesebben elosztani, csökkenni fog a túlzottkoncentrálódásból, torlódásból és “szûk kereszt -
metszetekbõl” fakadó nyomás.
Új partnerség a kohézió
megteremtése érdekében
A kohéziós politika reformjának a nagyobb hatékony -
ságot, átláthatóságot és a jobb elszámoltathatóságot
is biztosítania kell. Ehhez elsõsorban meg kell hatá -
rozni a politikát szolgáló stratégiát, meg kell állapítania stratégia prioritásait, biztosítani kell a gazdasági éstársadalmi kormányzati rendszer összehangoltságát,és lehetõvé kell tenni az elért haladás rendszeres ésnyílt áttekintését.
A fentiekbõl következõen meg kell erõsíteni az intéz -
ményi kapacitást az EU minden kormányzati szintjén,
ami a kohéziós politika egyik legfõbb erõssége kelllegyen.
Az EU kohéziós politikájának
2006 utáni új építménye
Célzottabb intervenciók
A kohéziós politika jövõjérõl szóló nyilvános vitában,
amelyre korábban utaltunk, az egyik általános követ -
keztetés az volt, hogy van néhány olyan ügy, amely azegész Unió kohéziója szempontjából fontos (…” a ver -
senyképesség, a fenntartható fejlõdés és a gazdaságiés társadalmi szerkezetváltás minden tagállambanreleváns kérdés ”
2). Ezek a kulcsfogalmak a jövõbeli
prioritásokra tett, alább következõ javaslatokmegértéséhez.
A Bizottság azt javasolja, hogy a kohéziós politika által
támogatott tevékenységeknek néhány, a lisszaboniés a göteborgi menetrend alapján a Közösség általmeghatározott prioritási területen való beruházásrakellene összpontosítaniuk, ahol a közösségi interven -
ciók várhatóan kiegyenlítõ hatással fognak járni és je -
lentõs hozzáadott értéket teremtenek. Ennek értel -
mében a Bizottság egy néhány kulcstémát felsorolólistát dolgozott ki a regionális programokhoz: innová -
ció és a tudás-alapú gazdaság, környezetvédelemés kockázat megelõzés, megközelíthetõség és azáltalános gazdasági érdekû szolgáltatások . A fog -
lalkoztatással kapcsolatos programok esetében, azEurópai Foglalkoztatási Stratégia iránymutatásai -
val és ajánlásaival összhangban, a fókusz azokra areformokra helyezõdik, amelyekre a teljes foglalkoz -
tatottság, a munka minõsége és termelékenysége ja -
vítása, és a társadalmi befogadás és kohézió elõ -
mozdítása érdekében van szükség.
Ezeket az Unióra érvényes általános prioritásokat a
kevésbé fejlett régiók és tagállamok — ahol példáultovábbi infrastruktúrára és intézményi kapacitásépí -
tésre van szükség — sajátos igényeinek megfelelõenki kell egészíteni és bõvíteni. Ezekkel az aspektusok -
kal alább foglalkozunk (ld. még részletesebben az 1.keretes részt a szakasz végén).
A Közösség három prioritása
A jövõben a prioritásként meghatározott témákhoztartozó tevékenységek egy egyszerûsített és átlátha-tóbb keretbe szervezõdve zajlanak, azaz a következõprogram-generációt három csoportba sorolják: kon-
vergencia; regionális versenyképesség és foglalkoz-tatás; területi együttmûködés .
A konvergencia: a növekedés és amunkahelyteremtés támogatása alegkevésbé fejlett tagállamokban és régiókban
A konvergencia-programok a legkevésbé fejlett
tagállamokra és régiókra vonatkoznak, amelyek aSzerzõdéssel összhangban a Közösség kohézióspolitikájának legfõbb prioritásait képezik. A Szerzõ -
dés elõírja, hogy csökkenteni kell “ a különbözõ
régiók fejlettségi szintje közti különbségeket,valamint a leghátrányosabb helyzetû régiók vagyszigetek, beleértve a vidéki területek, elmaradott -
ságát” (158. Cikk). A bõvítés eddig soha nem
tapasztalt módon fogja fok ozni az egyenlõtlensé -
geket az Unión belül, s ennek csökkentésén huza -
mosabb ideig és kitartóan kell munkálkodni.
Ez a célkitûzés elõször is elsõsorban azokat a régi -
ókat
3fogja érinteni, ahol az egy fõre jutó GDP keve -
sebb, mint a Közösség átlagának 75%-a4.
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohéziórólKövetkeztetések: a kohéziós politika reform javaslata
xxvii
270525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:56:51Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
E kontextusban a kohéziós politika központi cél -
kitûzése az, hogy megteremtse azokat a növeke -
dést serkentõ feltételeket és tényezõket, amelyek a
valódi konvergenciához vezetnek. A stratégiáknaka hosszútávú versenyképesség és a foglalkoztatásmegteremtését kell szolgálniuk.
A Bizottság azt javasolja, hogy e költségvetési feje -
zetben átmeneti támogatást kell allokálni azoknak
a régióknak, ahol az egy fõre jutó GDP elmaradna aKözösség átlagának 75%-ától, ha az átlagot a Tize -
nötökre számolnák (ez a bõvítés úgynevezettstatisztikai hatása). Eze k olyan régiók, amelyekben
az objektív körülmények nem változtak, de egy fõrejutó GDP-jük viszonylag magas lesz a kibõví -
tett Unióban. A méltányosság kedvéért, és hogyaz érintett régiók befejezhessék a konvergenciafolyamatát, a támogatás nagyobb lesz, mint amit1999-ben Berlinben a jelenleg “csökkenõ támoga -
tásban” részesülõ régiók számára meghatároztak.
Meg kell jegyeznünk, hogy e javaslat megtételekor
a Bizottság a Második kohéziós jelentésben vázoltnégy lehetõség közül a szigorúbbat választotta akoncentrálás és az általános értelemben hatéko-nyabb kohéziós politika érdekében. Szem elõtt kelltartani, hogy ez a fajta támogatás 2013-ban végetér és nem követi újabb a támogatásból „fokozatoskilépési” idõszak.
A programok pénzügyi forrásait az Európai Terület -
fejlesztési Alap (ERDF), az Európai Szociális Alap
(ESF) és a Kohéziós Alap
5biztosítja a Szerzõ -
désben foglalt alapelvek szerint.
AzERDF például az alábbi tevékenységeket fogja
támogatni:
–a tagállamok és a régiók gazdaságszerkezeté -
nek modernizálása és diverzifikálása, aminek
során kiemelt figyelmet kap az innováció és avállalkozás, nevezetesen a kutató intézetekés az ipar közti szorosabb kapcsolatok kialakí -
tása, az információs és kommunikációs techno -
lógiákhoz (ICT) való hozzáférés és azokhasználata, a kutatásnak és fejlesztésnek ked -
vezõ körülmények kialakítása, a finanszí -
rozáshoz és know-how-hoz való hozzájutásjavítása és az új vállalkozások létrehozásánakösztönzése;–az alapvetõ infrastruktúrák — úgy mint közleke -
dés, telekommunikációs és energiahálózatok,vízszolgáltatás és környezetvédelmi létesítmé -
nyek — bõvítése és felújítása;
–a környezet védelem, nevezetesen oly módon,hogy segít a tagállamoknak tökéletesen megfelel -
ni az EU jogszabályoknak, támogatja az öko-ipa -
rágak fejlesztését és a pusztuló ipartelepekrehabilitációját, támogatja a természeti és techno -
lógia kockázat-megelõzést, finanszírozza a Natu -
ra 2000 programhoz kapcsolódó, a fenntarthatógazdasági fejlõdést segítõ infrastrukturális beru -
házást, elõnyben részesíti a tisztább közlekedésimódok fejlesztését és a megújuló energiaforrásokfejlesztését és felhasználását;
–erõsíti a nemzeti és regionális közigazgatás intéz -
ményi kapacitását a Strukturális Alapok és a Ko -
héziós Alap irányításában.
Megerõsödik az ESF szerepe, mint a Közösség leg-
fõbb pénzügyi eszköze az Európai FoglalkoztatásiStratégia (EES) támogatására. A következõ tevé-kenységeket fogja finanszírozni:
– a munkaerõ-piaci intézmények, az oktatási és kép-
zési rendszerek és a szociális és ellátó szolgál-
tatások minõségének és reakcióképességénekjavítása;
–a humántõkébe való beruházás növelése, az is -
kolai végzettségi szint javítása, az állampolgárokszakképzettségének a kereslethez való igazításaés a munkaerõ-piac mindenki számára elérhetõ -
vé tétele; és
–a közigazgatásnak a változásokhoz való alkal -
mazkodóképességének elõmozdítása az admi -
nisztratív kapacitás kiépítésével
A foglalkoztatással kapcsolatos programok új generá -
ciójának figyelembe kell vennie a jelenlegi EQUALkezdeményezés keretében az EU-ban folyó tevéke -
nységek (innováció, az önérvényesítés képességé -
nek fejlesztése, partnerségek, transznacionális együtt -
mûködés és foglalkozatás) eddigi tapasztalatait.
A Kohéziós Alap támogatására az olyan tagállamok
lesznek jogosultak, amelyek GNI-je elmarad a
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohéziórólKövetkeztetések: a kohéziós politika reform javaslata
xxviii
280525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:56:51Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Közösség átlagának 90%-ától6. A jelenlegi idõszakra
a Bizottság azt javasolja, hogy ahogy eddig is, a Kohé -
ziós Alap támogatására való jogosultságot félidõben
újra kelljen értékelni.
A pénzügyi perspektívák keretében meghatározott
prioritásokkal összhangban a Kohéziós Alapnakerõteljesebben kell hozzájárulnia a fenntarthatófejlõdéshez. E szempontból a transzeurópai közle -
kedési hálózatok és fõként az európai érdekû pro -
jektek, valamint a környezeti infrastruktúra képeziktovábbra is a legfõbb prioritásokat. A megfelelõegyensúly megteremtése érdekében, az új tagálla -
mok sajátos szükségletei nek figyelembevételével
a Kohéziós Alapból támogatni kell a transzeurópaihálózatokon kívüli vasúti, tengeri, belsõ vízi és mul -
timodális közlekedési programokat, a fenntarthatóvárosi közlekedést és a környezetvédelmi szem -
pontból fontos beruházásokat az olyan kulcs -
területeken, mint az energiahatékonyság és a meg -
újuló energiaforrások.
A regionális versenyképesség
és a foglalkoztatás: a változásokelõrejelzése és elõsegítése
Noha a kohéziós politika prioritása továbbra is a ke-
vésbé fejlett tagállamokban végrehajtott intervenció,a Harmadik jelentés hangsúlyozza, hogy — bár eltérõmértékben — jelentõsek az összes EU tagállamotérintõ feladatok.
Az egyik legfontosabb feladat, hogy a tagállamoknak,
a régióknak és a polgároknak alkalmazkodniuk kell avilágban tapasztalható gyors gazdasági és társadalmiváltozásokhoz és a szerkezetváltáshoz, a kereskede -
lem globalizálódásához, a tudás-alapú gazdaság éstársadalom felé való elmozduláshoz. Ezen kívülszembe kell nézniük azzal a konkrét kihívással, ame -
lyet a népesség öregedése, a növekvõ bevándorlás, alegfontosabb szektorokban jelentkezõ munkaerõhiány és a társadalmi befogadással kapcsolatosproblémák jelentenek.
E kontextusban az Uniónak fontos szerepet kell ját -
szania. Elõször is a lisszaboni menetrend eddigi meg -
valósítása kiábrándító. Ilyen körülmények közepette a
Közösség pénzügyi támogatása katalizátorkéntmûködhet, amely segít a nemzeti és regionálispolitikákat mobilizálni és azokat határozottabban azUnió célkitûzéseinek szolgálatába állítani.
Másodszor, az, hogy a kohéziós intervenciók látha -
tóak legyenek az egész EU-ban elengedhetetlen
feltétele az Unió politikai, gazdasági és társadalmiintegrációjának és az állami és magánszféra erõ -
teljesebb bevonásának, valamint az uniós cél -
kitûzések elérésére iránti elkötelezettségükmegnyerésének.
A legkevésbé fejlett tagállamokon és régiókon kívüli
kohéziós politikához a Bizottság egy kettõs módszertjavasol:
1) Elõször, regionális programokkal a kohéziós poli -
tika segít a régióknak és a regionális hatóságok -
nak az ipari, városi és falusi területeken várható
gazdasági változások elõrejelzésében és elõ -
mozdításában oly módon, hogy erõsíti versenyké -
pességüket és vonzerejüket a meglévõ gazdasá -
gi, társadalmi és területi különbségek figyelembevételével.
2) Másodszor, a nemzeti programokkal a kohéziós
politika segít az embereknek elõre látni a gazda-sági változásokat és azokhoz alkalmazkodni azEES politikai prioritásaival összhangban oly mó-don, hogy támogatja a teljes foglalkoztatottságot,a munka minõségének és termelékenységénekjavítását és a társadalmi befogadást célzópolitikákat.
A regionális változásokelõrejelzése és elõmozdítása
A regionális programok segítenek megoldani azokat a
problémákat, amelyekkel a szerkezetváltással ésegyéb hátrányokkal küzdõ városi és vidéki területeknéznek szembe. A jelentés ismerteti az egyes prob -
lémás terület-fajtákat, mint például a hagyományosiparágaktól függõ terület, a pusztuló városi terület,olyan vidéki területek, amelyeken a népesség nagyonelszórtan él vagy nagyon öregszik, vagy amelynekrossz a megközelíthetõsége.
A Bizottság azt javasolja, hogy az új programok az in -
tervenciókat szigorúbban koncentrálják a fent említett
három prioritásra (ld. keretes rész).
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohéziórólKövetkeztetések: a kohéziós politika reform javaslata
xxix
290525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:56:51Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Az új programok finanszírozásának egyetlen forrása
az ERDF lesz. A források elosztásának szempontjá -
ból kétféle régiót különböztethetünk meg:
–Az Unió azon régiói7, amelyekre sem a konver -
gencia programok, sem az “átmeneti csökkenõ tá -
mogatás” nem vonatkozik.
–A jelenleg 1. Célkitûzés támogatására jogosult ré -
giók, amelyek nem felelnek meg a konvergenciaprogram kritériumainak még a bõvítés statisztikaihatása nélkül sem. Ezek a régiók egy magasabbszintû támogatást fognak élvezni (“átmeneti csök -
kenõ támogatás” címén) egy átmeneti idõre (a tá -
mogatás csökkentése egy olyan pályát fogkövetni, mint amilyen az 1. Célkitûzés támogatá -
sára már nem jogosult régiókra vonatkozik a2000–2006 idõszakban).
Segítség az embereknek abban, hogy elõrelássák és reagálni tudjanak a változásokra
Ezeket a tevékenységeket nemzeti programok kere-
tében fogják végrehajtani, s céljuk, hogy megerõsít-sék a strukturális reformok megindítását és végrehaj-tását a munkaerõ-piacon, s erõsebbé tegyék atársadalmi befogadást az EES célkitûzéseivel ésiránymutatásaival összhangban.
E célból a támogatás három politikai prioritásra fog
összpontosítani, amelyek az EES végrehajtásaszempontjából kulcsfontosságúak, s amelyek eseté -
ben a közösségi finanszírozás hozzáadott értéketteremt:
–a munkavállalók és a vállalkozások alkalmaz -
kodóképességének javítása a szakképzettségbeés vállalati házon belüli képzésbe való beruhá -
zással, valamint az élethosszig tartó tanulássalkapcsolatos hatékony stratégiák kidolgozásánaktámogatásával;
–több ember számára kell vonzóvá tenni a munka -
vállalást, s megelõzni a munkaerõ-piacról való ko -
rai kilépést, elsõsorban aktív öregedésipolitikákkal és a nõk részvételét támogatóintézkedésekkel;
–azoknak az embereknek a foglalkoztatásipotenciáljának növelése, akik számára nehéza munkaerõ-piacra jutni és munkahelyüketmegtartani, mint például a fogyatékosok, etnikaikisebbségek és migránsok.
Az új programokat egységesen egyedül az ESFfinanszírozza.
Az európai területi együttmûködés:
a harmonikus és kiegyensúlyozottfejlõdés elõsegítése az Unió területén
A gazdasági kohézió elõrehaladásáról szóló Második
jelentésben
8a Bizottság rámutatott, hogy “ az Unió
nagy mértékben teremtett hozzáadott értéket az együtt -
mûködést, a tapasztalat- és a jó gyakorlatok cseré -
jét elõsegítõ intézkedések terén, és a Közösségi Kez -
deményezések programjainak szerepét az érintettekszéles körben elismerték. A leggyakrabban említettaspektusok a transznacionális, határokon átnyúló ésrégiók közti együttmûködés eszközeinek erõsítése ésaz Unió külsõ határainál nyújtott segítség voltak. ”
A jelenlegi INTERREG Kezdeményezés tapasztala-taiból kiindulva a Bizottság azt javasolja, hogy új cél-kitûzést kell megfogalmazni, amely az Unió területé-nek harmonikus és kiegyensúlyozott integrációjáravonatkozik, s amelynek elérését a különféle összete-võknek a Közösség szempontjából fontos kér-désekben határokon átnyúló, transznacionális és ré-giók közti szinten kifejtett együttmûködésénektámogatása biztosítja.
A tevékenységeket az ERDF fogja finanszírozni, és
ezek fókuszában az egyetlen hatóság által irányítottintegrált programok fognak állni, amelyek a lisszaboniés göteborgi menetrendhez kapcsolódó legfontosabbközösségi prioritások megvalósítását szolgálják.
Elvileg a külsõ és a belsõ, szárazföldi és tengeri hatá -
rok
9mentén minden (NUTS III szintû) régiót érinteni
fog a határokon átnyúló együttmûködés . Ennek célja,
hogy az egymással szomszédos hatóságok dolgoz -
zák ki közös problémák közös megoldását, mint pél -
dául a város-, vidék- és tengerpart fejlesztése, továb -
bá a gazdasági kapcsolatok és a kis- és közepes
méretû vállalkozások közti hálózatok kialakítása.
E kontextusban a Bizottság egy új jogi eszközt
szándékozik javasolni, nevezetesen egy európai
együttmûködési struktúra létrehozását (“határokon
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohéziórólKövetkeztetések: a kohéziós politika reform javaslata
xxx
300525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:56:52Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
átnyúló regionális hatóság”) annak érdekében,
hogy a tagállamok, régiók és helyi hatóságokmegoldhassák — a közösségi programokon kívülés belül egyaránt — a hagyományos jogi és admi -
nisztratív problémákat, amelyekkel a határokon át -
nyúló programok és projektek irányítása sorántalálják szembe magukat. A cél az, hogy ez az újszervezet elegendõ kapacitással rendelkezzenahhoz, hogy a hatóságok nevében képes legyenmegvalósítani az együttmûködést.
Annak érdekében, hogy a kibõvített Unió külsõ ha -
tárainál hatékonyabb tevékenységekre kerülhes -
sen sor, a Bizottság egy Új Szomszédsági Eszköz
(NNI, New Neighbourhood Instrument) létrehozá -
sát javasolja az Európai Szomszédsági Stratégiakontextusán belül. Az NNI a külsõ határ két oldalánfog mûködni, amennyiben alkalmazható, a tengerihatároknál is. Az NNI támogatja többek között afenntartható gazdasági és társadalmi fejlõdést,figyelembe veszi a korábbi határokon átnyúló —fõként a partnerségekkel, a többéves programo-zással és a társfinanszírozással kapcsolatos —együttmûködés tapasztalatait.
Ami a transznacionális együttmûködés támogatá-
sára irányuló átfogóbb tevékenységeket illeti, le
kell vonni a tanulságokat a jelenlegi tevékenysé-gekbõl. Ennek érdekében a tagállamok és a régiókfelkérést kapnak, hogy értékeljék a jelenlegi 13transznacionális együttmûködési övezet (melyeketaz INTERREG IIIB határozott meg) hasznosságátés hatékonyságát a bõvítés fényében. A cél az,hogy a Bizottsággal együtt döntsenek egy adottszámú transznacionális együttmûködési övezetrõl,amelyek megfelelõ mértékben koherensek ésmeghatározhatóak a közös érdekeik és lehetõsé -
geik. Az elképzelés szerint ez az együttmûködés azolyan transznacionális jellegû stratégiai prioritá -
sokra fog koncentrálni, mint a kutatás és fejlesztés,az információs társadalom, környezet, kockázatmegelõzés és integrált vízgazdálkodás.
Végezetül a Bizottság azt javasolja, hogy a régiók a jö -
võben illesszék be a régiók közti együttmûködés kere-
tében végzett tevékenységeiket regionális prog -
ramjaikba. Ennek elérése érdekében a regionális
programokból bizonyos összegû forrásokat a más ta -
gállamok régióival való tapasztalatcserére, együtt -
mûködésre és hálózatépítésre kell fordítani. Ezenkívül a Bizottság igyekszik elõsegíteni a tapasztalat-és a jó gyakorlatok európai szintû cseréjét oly módon,hogy régiókat és városokat felölelõ hálózatokatszervez.
Integrált válasz a sajátos
területi jellegzetességekre
A hatékony kohéziós politika egyik kulcs-jellemzõje
az, hogy képes alkalmazkodni a területek sajátosszükségleteihez és tulajdonságaihoz.
E jelentés rámutat, hogy adott földrajzi vagy termé -
szeti hátrányok felerõsíthetik a fejlõdési problémákat,
fõként az Unió legkülsõ régióiban, amelyek fõképpszigetek, hegyvidékek és az Unió távoli északi részéntalálható ritkán lakott területek.
A jelentés azt is megállapítja, hogy milyen szerepet
játszanak a városok az Unióban mint a gazdasági fej -
lõdés központjai, miközben õk maguk is a környezetikárok, a társadalmi kirekesztés és a gazdasági szer-kezetváltás problémáival küszködnek. Az elemzésbõlaz is kiderül, hogy a vidéki területek nagymérvû válto-zásoknak néznek elébe. Revitalizációjuk attól függ,sikerül-e diverzifikálni gazdasági tevékenységeiketés megerõsíteni kapcsolataikat a városi területekkel.
A Bizottság elismeri, hogy a körülmények és a felada-
tok az egyes régiókban eltérnek, ugyanakkor úgygondolja, hogy a programok következõ generációjá -
nak kialakításakor a különféle területi problémákkal(és lehetõségekkel) a programok vagy eszközök szá -
mának megsokszorozása nélkül kell foglalkozni.Bármelyik adott program olyan keretben kell mûköd -
jön, amely alkalmazható a különbözõ helyzetekre ésegy integrált és holisztikust megoldást kínál aproblémákra.
Hátrányos helyzetû városi területek
problémája és a rehabilitáció integrálásaa regionális programokba: URBAN+
Az alább következõk a városfejlesztési politika szem -
pontjából fontosak. Az URBAN kezdeményezés erõs -
ségeire építve a Bizottság meg kívánja erõsíteni a vá -
rosokkal kapcsolatos kérdések szerepét oly módon,
hogy teljes mértékben integrálja az e téren folytatotttevékenységeket a programokba.
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohéziórólKövetkeztetések: a kohéziós politika reform javaslata
xxxi
310525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:56:52Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Ennek megvalósítása érdekében a következõ progra -
mozási idõszak elején minden tagállam összeállít egy
listát olyan városi területekrõl, amelyek a leginkábbprofitálnának a programokon belül végzett valamilyenkonkrét tevékenységbõl. A városok problémáinakmértéke és a városok szerepe a regionális fejlõdéselõmozdításában azt sugallja, hogy több várost kelle -
ne bevonni, mint az a 70, amelyet jelenleg aTizenötökben az URBAN kezdeményezés lefed.
A városfejlesztési tevékenységek eredményességé -
nek kulcsa, hogy sikerül-e bevonni a városi hatóságo -
kat a programok megtervezésébe és irányításába.
Ezért az elképzelések szerint olyan megoldásra vanszükség, amelynek értelmében a regionális progra -
mokon bel ül bizonyos feladatokat átadnának e
hatóságoknak. Az ily módon szervezett intervencióknagyságrendjérõl a programok tervezésekor születikmajd döntés, de annyit érdemes megemlíteni, hogy maaz 1. és 2. Célkitûzésre fordított teljes EU hozzájárulástöbb mint 10%-át közvetve vagy közvetlenül avárosokkal kapcsolatos intézkedésekre fordítják.
Mint korábban jeleztük, a városok közti együttmûkö-
dés — ami az európai tevékenységekbõl származóhozzáadott érték jelentõs elemét képviseli — a területiegyüttmûködés fejezetbe fog tartozni.
A legkülsõ régiókA konvergencia megteremtésére vonatkozó cél -
kitûzés keretében a Bizottság az Európai Tanács
2002 június 21–22-i sevillai ülésén megfogalmazottakértelmében egy konkrét programot kíván létrehozni alegkülsõ régiók a Szerzõdés 299.2 Cikke által is elis -
mert konkrét hátrányainak kompenzálására. Ezenfelül a “Grand Voisinage” (erõs szomszédság) elne -
vezésû programot, amelynek célja a szomszédos or -
szágok közti együttmûködés elõsegítése, beillesztikaz új “európai területi együttmûködési” programokba.A Tanács felkérésére a Bizottság hamarosan elkészítijelentését a legkülsõ régiók számára készített átfogóstratégiáról.
A földrajzilag hátrányos helyzetû
régiók fejlõdését akadályozóállandó problémák megoldása
A megközelíthetõség és a nagy piacoktól való tá -
volság fõként a szigeteken, egyes hegyvidékekenés az — elsõsorban az Unió északi részén található
— ritkán lakott területeken jelent égetõ problémát.
A prioritásként kezelt regionális versenyképesség és
foglalkoztatottság javítására szánt források allokálás -
akor ezt a problémát a földrajzilag hátrányos helyzetûrégiók viszonylagos hátrányát tükrözõ “területi” kritéri -
um alkalmazásával figyelembe kell venni. A tagálla -
moknak e régiók sajátosságait figyelembe kell ven -
niük a források regionális programokon belülicélirányos elosztásakor.
Annak érdekében, hogy ezeken a gyakran elhanya -
golt területeken megélénküljenek a tevékenysé -
gek, valamint tekintettel arra, hogy a
közberuházásoknak ezeken a helyeken nagyobbaz egy fõre jutó költsége, a Bizottság azt javasolja,hogy a következõ idõszakban növeljék meg az ál -
landó földrajzi hátránytól szenvedõ területeknekmaximálisan adható közösségi hozzájárulásszintjét.
A vidékfejlesztési eszközök
szervezésének javítása és ahalászati szektor szerkezetváltásánakjavára történõ átcsoportosítása
A Bizottság a pénzügyi perspektívák tervezeténél azt
javasolja, hogy egyszerûbbé és egyértelmûbbé kelltenni a vidékfejlesztést és a halászati szektort támo -
gató különféle eszközöket.
A vidékfejlesztési politikához kapcsolódó jelenlegi
eszközök egyetlen eszközzé alakulnak, amely aKözös Agrárpolitika keretén belül fog mûködni azalábbi célokkal:
–a mezõgazdasági szektor versenyképességének
javítása a szerkezetváltás támogatásával (pél -
dául beruházási segély fiatal gazdáknak, informá -
ciós és promóciós intézkedések);
–a környezet és a vidék állapotának javítása a föld -
gazdálkodás támogatásával, ideértve a Natura2000 természetvédelmi területekkel kapcsolatosvidékfejlesztési tevékenységek társfinanszírozá -
sát (pl. agrár-környezet, erdészet, és a Leghátrá -
nyosabb Helyzetû Területekre vonatkozóintézkedések);
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohéziórólKövetkeztetések: a kohéziós politika reform javaslata
xxxii
320525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:56:52Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
–az életminõség javítása a vidéki területeken és a
gazdasági tevékenységek diverzifikálásának elõ -
segítése a gazdálkodó szektort és egyéb vidékiszereplõket célzó intézkedésekkel (például a ter -
melés kvalitatív átcsoportosítása, élelmiszerminõség, falu rehabilitáció).
A LEADER+ elnevezésû jelenleg futó Közösségi Kez -
deményezést integrálják a fõáramot képviselõprogramozásba.
A halászati szektor szerkezetváltását elõsegítõ tevé -
kenységeket is egyetlen eszközbe vonják össze,
amely egyrészt azokra a tevékenységekre fókuszál,amelyek a halászati szektor szerkezetváltási szük -
ségleteit elégítik ki, másrészt amelyek a munka- és élet -
körülmények javítását célozzák azokon a területeken,ahol a halászati szektor, beleértve az akvakultúrát,fontos szerepet játszik.
E javaslatok fontos része, hogy a kohéziós politikából
az új eszközökre átcsoportosított pénzügyi forrásokatolyan módon helyezik ki, hogy a mainak megfelelõfokú koncentrálást érjenek el a konvergencia progra-mok keretébe tartozó kevésbé fejlett régiók és orszá-gok támogatásában.
Eme intervenciókon túlmenõen a kohéziós politika tá-
mogatja a vidéki gazdaság diverzifikációját, valaminta halászattól függõ területek gazdaságának elmozdu-lását a hagyományostól más tevékenységek felé a ke -
retes részben felsorolt prioritási témákkalösszhangban.
Az egyéb közösségi politikákkal való
összehangolás és a komplementeritás
A kohéziós politika az egyéb közösségi ráfordítások
lényeges kiegészítõ eleme olyan területeken mint azinnováció (kutatás és fejlesztés, vállalkozás, informá -
ciós társadalom és környezetileg tiszta technológiák),hálózatok (közlekedés, energia, kommunikáció), va -
lamint az oktatás és a kultúra. Tulajdonképpen a ko -
héziós politika segít abban, hogy a szükséges fizikaiés intézményi kapacitások a Közösség minden tagál -
lamában és régiójában kiépüljenek, ami lehetõvéteszi számukra, hogy az egyéb politikákat is ki -
használják. A késõbbi politikák irányitása és a kohézi -
ós politika javulhatna a jövõben a kettõ közöttidialógussal, az információcsere folyamatossátételével és a tevékenységek jobb koordinálásával.
A komplementeritás kérdése több politikai területet
érint. Kiemelt figyelmet fog kapni a férfiak és nõkesélyegyenlõségét szolgáló tevékenységek integ -
rálása a nemzeti és regionális programokba.
A kohéziós politika végrehajtása segíteni fogja a bel -
sõ piac szabályainak való megfelelést is, elsõsorban
a közbeszerzési törvények betartását. A közbeszer -
zésekre vonatkozó új törvénycsomag gyors és haté -
kony végrehajtása a tagállamokban hozzá fog járulniaz eljárások egyszerûsítéséhez és ezáltal a kohézióspolitika hatékonyságához.
Egy másik szinten pedig, az Átfogó Gazdaságpolitikai
Iránymutatásokkal és az Európai FoglalkoztatásiStratégiával való összhang teszi hatékonyabbá akohéziós politikát.
A kulcskérdés az, hogy mennyire konzisztens a kohé-
ziós és a versenypolitika. Az átlag 75%-ánál alacso-nyabb egy fõre jutó GDP-vel rendelkezõ régiók tovább-ra is jogosultak kell legyenek az állami támogatásirendszerre, amely et a Szerz õdés 87.3(a) Cikkével
összhangban határoztak meg. A “statisztikai hatást”elszenvedõ régiók esetében az állami támogatás kor-látozott lesz, hasonlóan ahhoz, amit a 87.3(a) Cikk azidõszak elején megfogalmazott. Ezeket a régiókat be-vonják a 87.3(c) Cikkben meghatározott állami támo -
gatási rendszerbe, de rájuk vonatkozni fog a támoga -
tások intenzitásának korlátozása, amelyet a 87.3(c)Cikk értelmében legkésõbb 2013 végével be kellvezetni.
A Szerzõdés 299. Cikkében meghatározott legkülsõ
régiók, amelyekre nem fog vonatkozni a konvergenci -
át célzó új célkitûzés, szintén egy konkrét átmeneti, atámogatást limitáló, állami támogatási rendszerbefognak tartozni. Eleinte a támogatási limit a 87.3(a)Cikkben meghatározottak szerint fog mûködni, eztpedig a támogatások fokozatos csökkenése követi.
A többi regionális programra nézve a Bizottság azt ja -
vasolja, hogy el kell hagyni a jelenlegi rendszert,
amely részletesen felsorolja, hogy mely szubregionálisszintû területek jogosultak a támogatásra (ld.késõbb). A konzisztenciát a finanszírozandó prioritá -
sok szintjén kell biztosítani, s nem azon földrajzi
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohéziórólKövetkeztetések: a kohéziós politika reform javaslata
xxxiii
330525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:56:52Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
területek szintjén, ahol a támogatott tevékenységeket
folytatják. Ez azt jelenti, hogy a konvergencia cél -
kitûzésén kívül a különbözõ területeken az intervenci -
ókat úgy kell végrehajtani, hogy azok összhangbanlegyenek a vonatkozó állami támogatási szabályo -
zással. Ugyanakkor a Bizottság e prioritások figye -
lembe vételével felül kívánja vizsgálni a releváns álla -
mi támogatási szabályokat.
A Bizottság egyszerûsíteni szándékozik azoknak
az egyéb állami támogatásoknak a szabályait is,amelyekre nem vonatkoznak explicit módon ameglévõ keretek, iránymutatások vagy szabályo -
zások. Ez olyan eseteket érint, amikor korlátozottösszegû állami támogatás odaítélésérõl van szó.Ilyenkor az úgynevezett “jelentõs hatás próba”alapelvet kell alkalmazni. Ennek eredménye, hogy ajelenlegi de minimis szabály szerintinél jóval nagyobb
jogi biztonságot és rugalmasságot kell biztosítani atagállamoknak és régióknak a helyi fejlõdési ésfoglalkoztatási problémák megoldásában.
A megvalósítási rendszer reformja
A politikák végrehajtási módjának döntõ hatása vanhatékonyságukra. A kohéziós politika megvalósításimechanizmusa demonstrálta, hogy megvan a kapaci-tása ahhoz, hogy a terepen európai érdekû jó minõsé-gû programokat valósítson meg, s eközben fenntartsaa közkiadások irányításának és ellenõrzésénekmagas normáit:
–lehetõvé teszi, hogy az intervenciót egy stabil,középtávú (többéves) kereten belül tervezzék,ami a nagyobb beruházások végrehajtásáhozszükséges;
–az integrált fejlõdési stratégiák révén egységeskoherens keretbe egyesíti a berendezésbe, inf -
rastruktúrába, innovációba és humánerõforrásokbavaló célzott beruházást, miközben figyelembe vesziaz adott régió sajátos körülményeit;
–a szorosabb állami-magán partnerségek segítsé -
gével elõmozdítja a jó kormányzást;
–a társfinanszírozási konstrukciók eredményekép -
pen további nemzeti állami és magán források be -
vonását teszi lehetõvé;–ösztönzi a közkiadások pontosabb célzását, ami -
vel az költséghatékonyabb lesz, ugyanakkorösszefér az egységes belsõ piaccal.
E jelentés azonban kiemeli, hogy a jelenlegi progra -
mok megvalósítása során felmerült nehézségeketkezelni kell. Bár a kohéziós politika alapelveitõl —programozás, partnerség, társfinanszírozás és ér -
tékelés — nem szabad eltérni, a politika hatékony -
ságát a kibõvített Unióban növelni lehet néhányreform bevezetésével, amelyek elõször is ösztön -
zik a stratégiaibb programozási megközelítést;másodszor még jobban decentralizálják a feladato -
kat a tagállamokban, régiókban és helyi hatóságokkeretében mûködõ partnerségek révén; harmad -
szor, erõsítik a társfinanszírozási támogatássalfutó programok teljesítményét és minõségét az erõ -
sebb és átláthatóbb partnerségek és a világosabbés szigorúbb monitoring segítségével; negyedszeregyszerûsítik a rendszerek irányítását oly módon,hogy átláthatóbbá, differenciáltabbá és proporcio -
nálisabbá teszik, s ezzel egyidejûleg biztosítják astabil pénzügyi irányítást.
Meg kell jegyeznünk, hogy az egyszerûsítéssel járó
decentralizációnak az szab határt, hogy a Bizottságszámol el a költségvetést készítõ hatóság és a közvé-lemény felé a stabil pénzügyi kezelésrõl és a társfi-nanszírozásban részesülõ tevékenységek eredmé-nyeirõl. A megvalósítási rendszer reformjánakminden aspektusát, mint késõbb bemutatjuk, a Szer -
zõdés és az új pénzügyi szabályozásra (155. Cikk)
10
vonatkozó alapelvek teljes tiszteletben tartása mellettkell bevezetni.
Az új kohéziós politika törvényeit egy idõben fogják
nyilvánosságra hozni és elfogadni azért, hogy mára programozási idõszak elejétõl biztosítani lehes -
sen a nagyobb koherenciát és hatékonyságot.
Az Unió prioritásainak stratégiaibb kezelése
A Bizottság javasolja, hogy a Tanács fogadjon elegy általános stratégiai dokumentumot a kohézióspolitikáról, amelyet a Bizottság javaslata alapján aParlament véleményez az új programozási idõszakelõtt; e dokumentumban világosan lefektetik atagállamok és a régiók számára követendõprioritásokat.
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohéziórólKövetkeztetések: a kohéziós politika reform javaslata
xxxiv
340525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:56:53Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Ez a stratégia vezérelné a politika végrehajtását és
biztosítaná a politikai értelemben vett elszámoltat -
hatóságot. Segítene konkrétabban megállapítani akohéziós politika és a lisszaboni és göteborgi me -
netrendek közötti szinergia kívánt szintjét, valamintnövelni az Átfogó Gazdaságpolitikai Iránymutatá -
sokkal és az Európai Foglalkoztatási Stratégiávalvaló konzisztenciáját.
Az európai intézmények minden évben megvizs -
gálják a stratégiai prioritások megvalósításának
elõrehaladását és eredményeit annak a jelentés -
nek az alapján, amelyben a Bizottság összegziaz egyes tagállamokban a megvalósításelõrehaladását.
E munkához újra kell definiálni az értékelési feladato -
kat oly módon, hogy az a stratégiaibb és ered -
mény-orientáltabb legyen.
Az erõteljesebb szubszidiaritáson
alapuló egyszerûsítés
A Bizottság már a jelenlegi idõszakban nekifogott an-
nak, hogy alaposan megvizsgálja a kohéziós politikaracionalizálásának lehetõségeit. A következõ idõ-szakra a Bizottság azt javasolja, hogy a rendszernéhány fõ aspektusa még tovább egyszerûsödjön.
A programozásA programozási rendszer az alábbi módon
egyszerûsödne:
–Politikai szinten : a Tanács által elfogadott straté -
gia dokumentum alapján minden tagállam elké -
szíti a saját politikai dokumentumát a fejlesztésistratégiájáról. Ezt a dokumentumot a Bizottsággaltárgyalja meg, és az fogja adni a keretet a temati -
kus és regionális programok elkészítéséhez, de— szemben a jelenlegi Közösségi TámogatásiKerettel — nem fogja az irányítási eszközszerepét betölteni;
–Operatív szinten : a politikai dokumentum alapján
a Bizottság elfogadja minden tagállam nemzeti ésregionális programjait. A programokat csak egyaggregált szinten, vagy a fõ prioritások szintjénfogják meghatározni, s csak a legfontosabbintézkedésekre világítanak rá. A mostani úgyne -
vezett “program kiegészítõk” megszûnnek, és azintézkedések szerinti irányítás is.
Az Alapok közti összehangolás és koherencia mindpolitikai, mind operatív szinten biztosítva lesz.
A jelenlegi hat alapot (ld. a keretet a fejezet végén) há -
romra szûkítik (ERDF, ESF és a Kohéziós Alap).A jelenlegi rendszer helyett, amikor is a programokat
több alapból finanszírozzák, a jövõben egy programotvagy csak az ERDF vagy az ESF intervenciók finan -
szíroznak. E tekintetben mindegyik alap tevékenysé -
ge koherensebbé válik azáltal, hogy az ERDF és ESFkülön-külön még finanszírozhatnak a humán- és fizi -
kai tõkéhez kapcsolódó maradvány tevékenysége -
ket. E tevékenységek számára biztosítható forrásokkorlátozottak lesznek és közvetlenül az adott Alap fõintervenciós területéhez kell kapcsolódjanak. Ez lehe -
tõvé teszi a programozás egyszerûsítését és haté -
konyságának növelését.
A Kohéziós Alap és az ERDF a közlekedési és kör-
nyezetvédelmi infrastruktúrát illetõen egy egysé-ges programozási rendszert fog követni. A nagyprojekteket a Bizottság külön fogadja el, de megva-lósításuk az ahhoz kapcsolódó programokon belülfog történni.
A pénzügyi irányítás és a társfinanszírozásA kifizetések a fõ prioritások szintjén fognak történni, s
nem az alacsonyabb szintû “intézkedési” szinten,mint ma. A kifizetés rendszere (elõleg és visszatérí -
tés), valamint a kötelezettségvállalás automatikusvisszavonásának alapelve (az “N+2” szabály)megmarad.
A támogatásokra való jogosultságot javarészt nemze -
ti szabályok fogják meghatározni, ami alól csak né -
hány terület fog kivételt képezni, mint például az ÁFA,
a technikai segítségnyújtás és a passzív kamatok
11,
amelyek esetében a közösségi szabályozásérvényes.
A pénzügyi ellenõrzésAz ellenõrzési rendszerek esetében a propor -
cionalitás elve alkalmazandó, s a Bizottság
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohéziórólKövetkeztetések: a kohéziós politika reform javaslata
xxxv
350525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:56:53Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
intervenciójának a szintje a közösségi társfinanszí -
rozás szintjétõl és a nemzeti vagy regionális elle -
nõrzési rendszerek adekvátságától függ. Egy
bizonyos küszöb alatt a tagállamok választhatjákazt, hogy az adott program esetében a saját nem -
zeti ellenõrzési rendszerüket alkalmazzák, és a Bi -
zottság alapvetõen a független nemzeti ellenõrzõtestület garancia-nyilatkozatára hagyatkozik. ABizottság továbbra is alkalmazza a számla-lezárá -
si eljárásokat és a pénzügyi korrekciós mecha -
nizmusokat, amelyek lehetõvé teszik számára,hogy felelõsséget vállaljon a költségvetésvégrehajtásáért.
A proporcionalitás és a pénzügyi irányítás és ellen -
õrzés további egyszerûsítését szigorúbb szankci -
óknak kell kísérniük és szabálytalanság vagy
csalás esetében a támogatásokat azonnal visszakell fizetni.
Az addicionalitásAz addicionalitás, vagyis, hogy az EU forrásainak
nem helyettesíteniük, hanem inkább kiegészíte-niük kell a nemzeti forrásokat, a kohéziós politikaegyik legfõbb alapelve marad. A proporcionalitáselvével összhangban azonban a Bizottság csak a“konvergencia” célkitûzésére irányuló tevékenysé-gek esetében ellenõrzi az addicionalitás elvénekalkalmazását. A tagállamok lesznek felelõsekazért, hogy a “regionális versenyképesség és fog -
lalkoztatás javítását” és az “európai területi együtt -
mûködést” szolgáló programok esetében azaddicionalitás elve érvényesüljön.
A partnerség és az összehangolásA partnerség a tagállamok, a régiók és a helyi hatósá -
gok közti komplementeritást és együttmûködést fogja
erõsíteni, mind a programozás; mind a megvalósításszintjén. E tekintetben az adott tagállam intézményirendszerétõl függõen, a tagállamnak kell gondoskod -
nia háromoldalú szervezetek kialakításával a kor -
mányzat különbözõ szintjei közti koordinációról.
A jobb kormányzás megteremtése érdekében a társa -
dalmi partnereket és a civil társadalom képviselõit a
megfelelõ mechanizmusok segítségével egyre in -
kább be kell vonni az intervenciók tervezésébe,megvalósításába és nyomon követésébe.A kiegyenlítõ hatás növelése érdekében nagyobbhangsúlyt kell helyezni a finanszírozás modern for -
máira. A reformok egyik iránya az Európai BeruházásiBankkal és az Európai Beruházási Alappal való part -
nerség megerõsítése lenne, például oly módon, hogya társfinanszírozás rátáját szorosabban a programokés projektek gazdasági megvalósíthatóságáhozkötik.
A javasolt változtatások átláthatóbbá teszik a politika
mûködését, ami megkönnyíti a polgároknak és a vál -
lalatoknak a támogatásokhoz való hozzáférést; en -
nek az lesz az eredménye, hogy több projekt fog pá -
lyázni és a támogatásért folyó nagyobb versenynekköszönhetõen a finanszírozók a “pénzükért jobbatkapnak”.
Erõteljesebb koncentrálás
A forrásokat továbbra is elsõsorban a legszegé -
nyebb tagállamokba és régiókba kell koncentrálni,s ennek során különös hangsúlyt kell fektetni az újtagállamokra. Az egyéni fejlesztési programokszintjén a koncentrálást a lisszaboni és göteborgiprioritásokra, a “konvergencia” régiókban pedig azintézményi kapacitás bõvítésre való fókuszálássallehet elérni.
A regionális versenyképesség javítását célzó prog-
ramok esetében a jogosult területek övezeti beso -
rolására helyezett jelenlegi hangsúly (a 2.Célkitûzés keretében) a közigazgatási terület, tele -
pülés és kerület szintjén azt jelentette, hogy a kon -
centrálást szinte kivétel nélkül mikro-földrajzi
értelemben vették. Noha a források földrajzi kon -
centrálása a legsúlyosabb helyzetû környékekenvagy területeken a jövõben is az erõfeszítések egy -
ik lényeges eleme kell maradjon, azt is fel kell is -
merni, hogy az ilyen területek kilátásai szorosan azegész régió eredményességétõl függnek.
Mint sok régió felismerte, az egész régióra
vonatkozó koherens strat égia kidolgozása szüksé -
ges ahhoz, hogy a leggyengébb részeik szükségle -
teit is ki lehessen elégíteni. A jövõre nézve tehát aza javaslat született, hogy fel kell hagyni a mikro-övezetek jelenlegi rendszerével, és megfelelõegyensúlyt kell találni a koncentrálás földrajzi ésegyéb formái között, amelyeket a Bizottsággal
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohéziórólKövetkeztetések: a kohéziós politika reform javaslata
xxxvi
360525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:56:53Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
együttmûködve a regionális versenyképesség erõ -
sítését célzó programok tervezésekor kell
meghatározni.
Ez azonban semmiképp nem jelentheti azt, hogy az
EU pénzügyi forrásainak koncentráltsági szintjénekfel kellene hígulnia. A “regionális versenyképesség”irányvonalon belül a koncentrálás két szinten kellfolyjon:
–A tematikus koncentrálás a “konvergencia” régi -
ókon kívül lesz erõsebb abban az értelemben,hogy a programok maximum három témára irá -
nyulhatnak (ld. a keretes részt).
–A koncentrálás második szintjét a programok ésprioritások minimális finanszírozási volumenérevonatkozó szabályok biztosítják.
A partnerség kontextusában elsõsorban a régiók fela -
data lesz, hogy a pénzügyi forrásokat a regionálisgazdasági, társadalmi és területi különbségek csök-kentésére irányuló témákra koncentrálják. A Bizott-ság a programokról való döntéssel egyidejûleg ellen-õrzi, hogy a kihelyezések konzisztensek-e azelvárásokkal és azokat jóváhagyja.
Végezetül a fel nem használt forrásokra vonatkozóan
a kötelezettségvállalás automatikus visszavonásá-nak alapelvét (az “N+2 szabály”), mint a regionális éskohéziós politikában eddig egyedülálló pénzügyi fe -
gyelmet ösztönzõ eszközt továbbra is alkalmazzák aprogramok hatékony és gyors megvalósításaérdekében.
A teljesítmény és a minõség
erõteljesebb hangsúlyozása
A hatékonyság érdekében a programok hatását és a
teljesítményét jobban szem elõtt kell tartani, továbbájobban meg kell határozni, milyen eredményeket aka -
runk elérni. Általánosságban, a kohéziós politika ha -
tékonyságát növeli az európai intézményekkel folyta -
tott éves párbeszéd (ld. feljebb), amelynek keretébenmegvitatják — a Bizottság éves jelentése és javaslataialapján — a nemzeti és regionális programok haladá -
sát és eredményeit, aminek révén nõ az átláthatóságés az intézmények és a polgárok felé valóelszámoltathatóság.A programok elõtt, közben (folyamatos) és befeje -
zésük után végzett értékelés továbbra is a jó minõ -
ség elérésére tett erõfeszítések lényegi eleme. Aprogramok indításakor fel kell mérni a régiók erõs -
ségeit és gyengeségeit, s ennek során többekközött minden tagállamon és régión belül elõre kelljelezni, milyen változások várhatóak a kereske -
delem liberalizálásából és a globalizációból kifolyó -
lag. Továbbá a Bizottság azt javasolja, hogy akereskedelmi hatás-felmérésnek a jövõbenszisztematikusan ki kelljen térnie a hatások EU-ravonatkozó területi dimenziójára.
Ezen kívül a Bizottság javasolja egy közösségi
teljesítéshez kötött tartalék létrehozását, amelynekfõ célkitûzése, hogy jutalmazza azokat a tagálla -
mokat és régiókat, amelyek a leginkább elõre ha -
ladnak a megállapított célkitûzések elérésében.Késõbb a tartalék folyósításának szabályait a telje -
sítéshez kötött tartalék jelenlegi programozásiidõszak alatti mûködésébõl nyert tapasztalatokalapján fejlesztik és egyszerûsítik.
E kontextusban a Strukturális Alapok, az EIB és az
EIF között erõsebb komplementeritást és partnersé-get lehetne kialakítani.
Végezetül a Bizottság azt javasolja, hogy a tagálla-
mok hozzanak létre egy kisebb tartalékot sajátnemzeti allokációjukon belül, aminek segítségévelgyorsan reagálhatnak az ipar szerkezetváltásábólvagy a kereskedelmi megállapodások hatásábólfakadó váratlan szektorális és helyi zökkenõkre. Etartalékból kisegítõ támogatást lehet nyújtani aleghátrányosabban érintett munkavállalók átkép -
zésére és a gazdaság érintett területeinek diverzi -
fikálására. E támogatások kiegészítenék azokat anemzeti és regionális programokat, amelyek agazdasági változásokra való tekintettel végrehaj -
tott szerkezetváltás legfõbb eszközei. A tartalékmozgósítását a Bizottsággal kell megvitatni ésfelhasználásáról a Bizottsággal kell megállapodni.
Fontos emlékezetünkbe idézni, hogy a Bizottság az új
pénzügyi perspektívák tervezetében javasolta egysajátos eszköz (Növekedési Korrekciós Alap) létreho -
zását, amely a növekedési és kohéziós célkitûzése -
ket egészíti ki az uniós célkitûzések fényében, ésamely reagálni képes a nemzetközi gazdasági és ke -
reskedelmi fejleményekbõl fakadó krízishelyzetekre.
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohéziórólKövetkeztetések: a kohéziós politika reform javaslata
xxxvii
370525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:56:54Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
A Bizottság azt javasolja, hogy eme eszközhöz hozzá
kell adni az ERDF és az ESF el nem költöttkötelezettségvállalásait évi maximum 1 milliárd euróértékben.
A pénzügyi források
A kohéziós politikára szánt pénzügyi forrásoknaktükrözniük kell a kibõvített Unió azon célját, hogyelõsegítse a növekedést és a munkahelyteremtésta leghátrányosabb helyzetû területeken. A2007–2013 idõszakra a Bizottság azt javasolta apénzügyi perspektívákról szóló ajánlásban, hogy a27 tagállamból álló EU GNI-je (bruttó nemzeti jöve -
delem) 0,41%-ának megfelelõ összeget (a javasoltvidékfejlesztési és halászati egységes eszközökreszánt transzferekkel együt t 0,46%) a megreformált
kohéziós politika három prioritásának támogatásá -
ra allokáljanak. Ez összegszerûen az idõszakegészében 336,3 milliárd eurót jelent (vagy 344,9milliárd eurót, ha figyelembe vesszük az admi-nisztratív kiadásokat és a Szolidaritási Alapot). ASzolidaritási Alap kivételével e források a mai hely-zethez hasonlóan kiadási célirányzatok, és a köte-lezettségvállalás visszavonási szabályai (N+2)hatálya alá tartoznak.
Ez az összeg hozzávetõlegesen az alábbi módon
oszlik meg a megreformált politika három prioritásaközött:1) A “konvergencia” prioritás (fejletlenebb régiók, ko -
héziós alap, és a “statisztikai hatásnak” kitett régi -
ók) kapja az összeg mintegy 78%-át, s fõhangsúly a tizenkét új tagállam támogatásáraesik. A kohéziós politika keretében bármelyik tag -
államnak utalt pénzügyi források abszorpciós ha -
tára (“plafon”) továbbra is a nemzeti GDP 4%-a,a vidékfejlesztési és halászati eszközök összege -
inek figyelembevételével.
A Kohéziós Alap relatív jelentõsége nõ, s az érin -
tett új tagállamoknak szánt pénzügyi allokáció
egyharmadát fogja képviselni. Erre azért vanszükség, hogy konszolidálódjék a 2004–2006idõszakban az eme országok közlekedési és kör -
nyezeti infrastruktúra iránti óriási szükségleténekkielégítése érdekében megkezdett erõfeszítés.Az országok közti allokáció — akárcsak ma — fi -
gyelembe fogja venni az egyes tagállamok szük -
ségleteit, s annak alapján állapítják meg a felsõ ésaz alsó határokat (a pénzügyi “olló”).
Az úgynevezett statisztikai hatás által érintett régi-
ók egy különálló, csökkenõ allokációs rendszerbetartoznak a konvergencia célkitûzés keretében,hogy megkönnyítsék a “fokozatos kilépésüket”.
2) A “regionális versenyképesség és a foglalkozta-
tás javításának” prioritására a teljes összeg körül-belül 18%-a jut. A csökkenõ átmeneti támoga-tásban részesülõ régiókon kívül az ERDF-bõltámogatott regionális programok és az ESF-bõl
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohéziórólKövetkeztetések: a kohéziós politika reform javaslata
xxxviii
010000200003000040000500006000070000
2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 20130,000,040,080,120,160,200,240,280,320,360,400,440,480,52Vidékfejlesztés levonása (bal tengely)
Ráfordítások az EU15-ben (bal tengely)
Ráfordítások az N12-ben (bal tengely)millió euró ( 2004-es árakon)I A kohéziós politika ráfordításai, 2000-2013
Forrás: DG REGIORáfordítások az EU15-ben az EU27 GNI-jének %-ában
Ráfordítások az N12-ben az EU27 GNI-jének 
%-ában (jobb tengely)Az EU27 GNI-jének %-a
380525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:56:54Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
támogatott nemzeti programok 50–50 százalék -
ban osztoznak.
Az átmeneti csökkenõ támogatásban részesülõ
régiókban a regionális programok egyetlenforrásból (ERDF) kapnak támogatást. E régiókonbelül az EES megvalósítását célzó intervenciókataz ESF-bõl finanszírozott nemzeti programok ke -
retében hajtják végre, aminek során az ESF forrá -
sokat annak megfelelõen címkézik, hogy a régió -
kat az átmenetre teljes mértékben elõkészítsék,az ERDF-t és az ESF-t illetõen egyaránt. Az érin -
tett régiókban mindkét Alap hozzájárulása átlag -
ban olyan arányú lesz, mint a jelenlegi több alap -
ból finanszírozott programok esetében.
3) A “területi együttmûködés” prioritására körülbelül
4% jut.
A pénzügyi források tagállamok közti elosztására aBizottság azt javasolja, hogy a “konvergencia” priori -
tás esetében a Tanács berlini ülésén (1999) ishasznált célkitûzési kritériumokon alapuló módszertkell alkalmazni, s ennek során méltányosságot kellgyakorolni a bõvítés statisztikai hatása által érintett ré-giókkal szemben.
A “regionális versenyképesség és a foglalkoztatás ja-
vításának” célkitûzésére szánt forrásokat a Bizottsága tagállamok között a közösség gazdasági, társadal-mi és területi kritériumai alapján osztja szét.
Végezetül “az európai területi együttmûködés” cél -
kitûzés keretében rendelkezésre álló források
elosztását az adott régiók népességének nagyságaés a viszonylagos társadalmi és gazdasági körülmé -
nyeik vezérlik.
*****
A Bizottság 2004 május 10–11-én fórumot szervez,még az új törvényalkotási javaslatok benyújtása elõtt.Ezen a fórumon a kohéziós politika minden érintettjerészt vesz, hogy megvitassa az e jelentésbenmegfogalmazott javaslatokat.
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohéziórólKövetkeztetések: a kohéziós politika reform javaslata
xxxix
390525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:56:54Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohéziórólKövetkeztetések: a kohéziós politika reform javaslata
xlA prioritási témák
A "konvergencia" prioritása A "regionális versenképesség és
foglalkoztatás" prioritása
A regionális foglalkoztatás irányvonal
ERDF 1. Innováció és a tudás-alapú gazdaság
–Beruházás a termelõ tevékenységekbe;
–Az endogén potenciál fejlesztése. Többek között:
-Vállalkozásoknak nyújtott szolgáltatások
-Az innováció és a kutatás a fejlesztés
elõmozdítása–Az innováció és a kutatás a fejlesztés elõsegí -
tése, többek között a kis- és közepes méretûvállalkozásoknak a tudásbázissal való kapcsola -
tának a megerõsítésével, a hálózatok és klaszte -
rek támogatásával, vagy a kis- és közepesméretû vállalkozásoknak a fejlett technológi -
ákhoz és az innovatív üzleti szolgáltatásokhozvaló hozzájutásának javításával.
-A vállalkozás elõmozdítása –A vállalkozás elõmozdítása többek között azegyetemekbõl és meglévõ cégekbõl kiváló újcégek létrehozásának támogatásával, vagy újpénzügyi eszközök és inkubációs létesítmé-nyek megteremtésével.
-Beruházásokra adott közvetlen támogatás
-Helyi infrastruktúra
-Információs társadalom
-Turizmus és kulturális beruházás
2. A megközelíthetõség és az általános gazdasági érdekû szolgáltatások
– Közlekedési, telekommunikációs és energeti-
kai hálózatok, beleértve a transzeurópai
hálózatokat;– Másodlagos hálózatok, többek között közúti
kapcsolatok a transzeurópai közlekedésihálózatokhoz, valamint regionális vasúti cso -
mópontok, repülõterek és kikötõk, vagy multi -
modális platformok, regionális és helyi belsõ
víziutak, és a fõvonalakhoz való radiális kap -
csolatokat biztosítjó vasúti pálya szakaszok.
–Másodlagos hálózatok; –Információs társadalom, többek között a szé -
lessávú ICT hálózatokhoz való egyenlõ hoz -
záférés és azok használata; a kis- és közepesméretû vállalkozások ICT-hez való hozzájutá -
sának elõsegítése.
–Társadalmi infrastruktúra
3. Környezetvédelem és kockázatmegelõzés
–A tagállamoknak nyújtott segítség, hogy telje -
sen meg tudjanak felelni az EU törvényeinek–A Natura 2000 programhoz kapcsolódó, a fenn -
tartható gazdasági fejlõdést segítõ infrastruktu -
rális beruházások
–Az öko-iparágak fejlesztéséhez nyújtotttámogatás–A tisztább technológiáknak és a szennyezésmegelõzési intézkedéseknek a kis- és közepesméretû vállalkozásokba történõ integrációjá -
nak támogatása
–A pusztuló ipartelepek rehabilitációja –A pusztuló ipartelepek rehabilitációja
400525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:56:54Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohéziórólKövetkeztetések: a kohéziós politika reform javaslata
xli–A természeti és technológiai kockázat me -
gelõzési intézkedések támogatása–A természeti és technológiai kockázat me -
gelõzési intézkedések támogatása
–A tisztább közlekedési módok támogatása –A fenntartható városi tömegközlekedés
támogatása
–Energiahatékonyság
–A megújuló energiafajták fejlesztése éshasználata–A megújuló energiafajták fejlesztése éshasználata
4. A nemzeti és regionális közigazgatásintézményi kapacitásának megerõsítése aStrukturális Alapok és a Kohéziós Alapirányítására
A “regionális versenyképesség és
foglalkoztatás” prioritása
A foglalkoztatási irányvonal
ESF 1. Oktatás, foglalkoztatás és a társadalmi
támogatási rendszerek1. A munkavállalók alkalmazkodóképessége
–A munkaerõ-piaci intézmények megerõsítése –Az élethosszig tartó tanulás stratégiáinakfejlesztése, elsõsorban a közhatóságok és atársadalmi partnerek segítségével
–Az oktatási és képzési rendszerek fejlesztése –Vállalati házon belüli képzés a munkavállalókalkalmazkodóképességének javítására
– A társadalmi és ellátó szolgáltatások
fejlesztése
2. A humántõke és a munkaerõ utánpótlás 2a.Munkaerõ utánpótlás és 2b. a hátrányos
helyzetû emberek
– Elemi képzési és továbbképzési intézkedések – Az aktív öregedési stratégiák javítása és a
munkaerõ-piacról való korai kilépés
megelõzése
–Aktív munkaerõ-piaci intézkedések, hogy min -
denki számára biztosítva legyen a mun -
kaerõ-piacra jutás–A nõk munkaerõ-piaci jelenlétét erõsítõ
intézkedések
–A társadalmi befogadást támogatóintézkedések–A fogyatékosok, migránsok és etnikai kisebb -
ségek foglalkoztatási potenciálját, egyenlõmunkához jutását és befogadását segítõintézkedések
3. A közigazgatási intézményekváltozásokhoz valóalkalmazkodóképességének növelése azadminisztratív kapacitás javításával
410525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:56:54Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohéziórólKövetkeztetések: a kohéziós politika reform javaslata
xliiEszközök és célkitûzések
2000–2006 2007–2013
Célkitûzések Pénzügyi eszközök Célkitûzések Pénzügyi eszközök
Kohéziós Alap Kohéziós Alap Konvergencia és
versenyképességKohéziós Alap
1. Célkitûzés ERDF
ESFEAGGF-Orientáció
FIFGERDF
FSEESF
2. Célkitûzés ERDF
ESFRegionális
versenyképesség
–regionális szint
–nemzeti szint: Európai Fog -
lalkoztatási StratégiaERDF
ESF3. Célkitûzés ESF
INTERREG ERDF Európai területi
együttmûködésERDF
URBAN ERDF
EQUAL ESF
LEADER + EAGGF-Orientáció
Vidékfejlesztés és a ha-lászati szektor szerkezet-váltása az 1. CélkitûzésenkívülEAGGF-Garancia
FIFG
9 célkitûzés 6 eszköz 3 célkitûzés 3 eszköz
1 Európai Bizottság, Building our common future: policy challenges and budgetary means of the enlarged Union, 2007-2013 (Közös
jövõnk építése: a kibõvített Unió politikai feladatai és költségvetési eszközei, 2007-2013) COM(2004)101
2 COM(2003)34 végleges, 2003 január 30.4.o.
3 Szigorúan NUTS II szinten meghatározott régiók.4 Vásárlóerõ-paritáson kifejezve és a döntéshozatal pillanatában az azt megelõzõ három évrõl rendelkezésre álló közösségi adatok
alapján számítva.
5 Mindegyik Alapnak lesznek forrásai a technikai segítségnyújtás finanszírozására.6 Vásárlóerõ-paritáson kifejezve és a döntéshozatal pillanatában az azt megelõzõ három évrõl rendelkezésre álló közösségi adatok
alapján számítva.
7 NUTS I vagyr NUTS II szinten meghatározva, az adott tagállam intézményi rendszerétõl függõen.8 COM(2003)34 végleges, 2003. január 30. 27.o.9 Csak a tagállamok által javasolt tengeri határok lesznek jogosultak.10 Tanácsi határozat (EC, Euratom), 1605/2002, 2002 június 25.11 Az irányító hatóság vagy a végsõ kedvezményezett által fizetendõ kamatok.
420525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:56:54Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
1. rész. — Kohézió, versenyképesség,
a foglalkoztatottság és a növekedéshelyzete és várható alakulása
Tartalomjegyzék
A gazdasági és társadalmi kohézió ................................2
Területi kohézió .........................................2 7
A növekedést, foglalkoztatottságot és a versenyképességet meghatározó tényezõk .......3 6
1. rész statisztikai melléklete ...................................6 5
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról1
430525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:56:54Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
A gazdasági és társadalmi kohézió
Bevezetõ
Az elmúlt évtizedben, fõként az 1990-es évek közepe
óta, csökkentek a jövedelmi és foglalkoztatottságikülönbségek az Európai Unióban, mind az országok,mind a régiók között. Ugyanakkor a termelékenységaz Unió legszegényebb részein relatíve jobban nõtt,mint másutt, ami azt jelenti, hogy versenyképességükjavult. A prosperitás és a gazdasági teljesítmény vi -
szonylagos szintjei közti nagy különbségek azonbanmegmaradtak, ami a Strukturális Alapból nyújtott tá -
mogatásnak köszönhetõ javulás ellenére nem szûnõstrukturális gyengeséget tükrözi.
A jövedelmek és foglalkoztatottság egyenlõtlenségei
az országok és a régiók között egyaránt tovább fog -
nak nõni, amikor az új tagállamok 2004 májusábancsatlakoznak az EU-hoz. A rendszerváltás utáni kez-deti évek zûrzavara után ezekben az országokbanszinte kivétel nélkül nagyobb növekedés volt ta-pasztalható, mint a 15 EU tagállamban, de az egy fõrejutó GDP-jük és — legtöbb esetben — a foglalkoztatá-si szintjük jóval alatta maradt a 15 EU tagállamátlagának.
Ahhoz, hogy ezek az országok elérjék az EU átlagát
megközelítõ jövedelmi szinteket növekedési ütemük-nek hosszabb idõn keresztül jóval meg kell haladnia ajelenlegi Unió-ét. Az új tagállamoknak a gyors ütemûnövekedés és a magas foglalkoztatási szintek elé -
réséhez jelentõs segítségre lesz szükségük, hogymegbirkózzanak a szerteágazó strukturális prob -
lémáikkal és kiteljesítsék gazdasági potenciáljukat.Ahogy a jelenlegi EU gazdaságilag rosszabbul teljesí -
tõ részein is történik, a strukturális gyengeségekleküzdésével nem csak emelkedik az életszínvonal acsatlakozó országokban, hanem versenyképességükis javul, és ennek hatására a növekedés az egész EUgazdaságában is nagyobb lesz.
Itt következõ elemzésünk a fent vázolt kérdésekkel
fog foglalkozni. Elõször is megvizsgáljuk, hogyan nö -
vekedett a GDP és a foglalkoztatottság a kohéziós or -
szágokban az elmúlt években az EU többi részéhezképest; másodszor azt vizsgáljuk — fõként a Struktu -
rális Alapból támogatott 1. Célkitûzési programba tar -
tozó régiókra koncentrálva — milyen mértékûek akülönbségek az EU 15 tagállamának régiói között, éshogyan változtak az elmúlt mintegy egy évtizedben;harmadszor azt tárgyaljuk meg, hogyan alakult acsatlakozás elõtt álló országok gazdasága a közel -
múltban, és mennyiben különbözik eme országokegyes régióinak gazdasági teljesítménye; negyed -
szer, azt taglaljuk, milyen növekedési ütemre leszszükségük ahhoz, hogy a jövedelem szintek a jelenle -
gi EU-éhoz konvergáljanak elfogadható idõn belül;ötödször pedig a népesség öregedésének következ -
ményeit vesszük sorra. Ezután a társadalmi kohéziókét aspektusát, a munkanélküliséget és az alacsonyjövedelmet tekintjük át az EU-ban
A gazdasági kohézió
Az egy fõre jutó GDP konvergenciájaa kohéziós országokban
Mind a négy kohéziós országban
1— Görögország -
ban, Spanyolországban, Írországban és Portugáliá-
ban — 1994 és 2001 között a növekedés jóval megha-ladta az EU átlagát. Mivel, Írország kivételével,lélekszámuk növekedése csak enyhén haladta megaz átlagot, az egy fõre jutó GDP jelentõsen növeke-dett az EU többi részéhez képest.
Írországban, ahol a népesség évi több, mint 1%-kal
nõtt, az egy fõre jutó GDP reál növekedése majdnema négyszerese volt az EU átlagos növekedésének(évi 8% szemben az évi alig több, mint 2%-kal). Ennekeredményeképpen, 2001-ben Írországban a vásár -
lóerõ paritáson (PPS) kifejezett egy fõre jutó GDPtöbb mint 17 százalékkal haladta meg az EU15 átla -
gát, míg az 1990-es évek elején 25 százalékkal elma -
radt az átlagtól. Az ír példa egyértelmûen bizonyítja,hogy a Strukturális Alapok mûködése akkor hatékony,ha a támogatásokat növekedés-orientált nemzeti poli -
tikával kötik össze.
A másik három kohéziós országban az 1990-es évek
közepe óta az egy fõre jutó reál GDP növekedés sze -
rényebb volt, de még így is magasabb, mint az EUtöbbi részén. Az 1994-es visszaesés után a mostanilassulásig az egy fõre jutó GDP reál növekedéseGörögországban, Portugáliában és Spanyolország -
ban következetesen magasabb volt, mint az EU átlag,míg a recesszió éveiben következetesen alacso -
nyabb (1.1 ábra).
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról1. rész. — Kohézió, versenyképesség, a foglalkoztat ottság és a növekedés helyzete és várható alakulása
2
440525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:56:55Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
1991 és 1994 között tehát az egy fõre jutó GDP mind
Görögországban, mind Portugáliában csökkent, Spa -
nyolországban pedig az EU átlagnál lassabban nõtt.1994 és 2001 között viszont az egy fõre jutó GDP nö -
vekedése mind három országban hasonlóan alakult,évi 3% felett Spanyolországban és Portugáliában, éspicit alatta Görögországban, szemben az EU éppcsak évi 2% feletti átlagával. Az Unió gazdasági tal-praállásának hét éve során tehát az egy fõre jutó GDPe három országban együttesen reál viszonylatbanmajdnem 1 százalékponttal meghaladta az EU átla-got (ld. a módszertani jegyzeteket a fejezet végén).
Ennek következtében az eltérõ ár-szinteket korrigáló
vásárlóerõ paritáson kifejezett egy fõre jutó GDP a há -
rom kohéziós országban együttvéve 2001-ben elérteaz EU átlagának 79%-t, 2002-ben pedig a 81%-át.2002-ben Spanyolországban az így kifejezett egy fõrejutó GDP kevesebb, mint 15 százalékkal maradt el azEU átlagtól. Görögországban és Portugáliában, azon -
ban, az elmaradás még mindig nagy volt az 1990-esévek közepe óta tartó konvergencia ellenére.2002-ben mindkét országban az egy fõre jutó GDP azEU átlagnak mindössze 71%-át érte el.
A foglalkoztatási konvergenciaAz 1990-es évek közepe óta a foglalkoztattak száma
is markánsan emelkedett a kohéziós országokban.1996 és 2002 között a 15 EU tagállamban a munka -
vállalási korú (15–64 éves) népességben az állássalrendelkezõk aránya — a foglalkoztatottsági ráta —kicsit több, mint 4 százalékponttal nõtt. A négy kohézi -
ós országban együttvéve ez a növekedés kétszerekkora volt, 2002-ben az átlagos foglalkoztatottságiráta elérte a 60%-ot, ami csak 4 százalékponttal ma -
radt el az EU15 átlagától (64%), ami fele a hat évvelkorábbi különbségnek (A1.1 táblázat).
Írországban különösen nagy volt az emelkedés (10
százalékpont), ami a gyors gazdasági növekedésttükrözi, s ezzel a foglalkoztatási szint kicsit az EU Ti -
zenötök átlaga fölé emelkedett. Spanyolországban anövekedés még nagyobb volt (majdnem 11 százalék -
pont), de a foglalkoztatási szint 2002-ben (58,5%)még mindig jóval elmaradt a 15 EU ország átlagától.
Portugáliában, ahol a foglalkoztatottság már amúgy is
viszonylag magas volt, a foglalkoztatás szerényeb -
ben nõtt (6,5 százalékpont), de így is jóval meghalad -
ta az EU átlagot, s elérte a 68,5%-t, ami alig maradt ela Lisszabonban az EU számára kitûzött 70%-oscéltól.
Másfelõl ebben a hatéves idõszakban Görögország -
ban a foglalkoztatottság jóval kevésbé, csak 2 száza-
lékponttal emelkedett, annak ellenére, hogy itt agazdasági növekedés jóval meghaladta az átlagot.2002-ben a foglalkoztatási szint (57%) tehát még in-kább elmaradt az EU Tizenötök átlagától, mint az1990-es évek közepén, s 2002-ben ennél alacsonyabbcsak Olaszországban volt. Ennek következtében, azEU politikájának egyik fõ célkitûzése továbbra is afoglalkoztatás növelése marad az Unió azon részein,ahol az jóval az átlag alatti.
A termelékenység növekedéseSpanyolországban és — ennél valamivel kevésbé —
Portugáliában a foglalkoztatottság növekedése je -
lentõsen hozzájárult a GDP növekedéséhez, csak -
úgy, mint Írországban, ahol a foglalkoztatottak számaévi mintegy 5 százalékkal nõtt 1996 és 2002 között.Írországban a foglalkoztatás növekedése mellett évialig kevesebb, mint 4 százalékkal nõtt a munkaterme -
lékenység, ami több, mint háromszorosa az EU átla -
gos növekedési ütemének. Portugáliában is jobbannõtt a termelékenység, mint az EU átlag, Spanyolor -
szágban viszont, ahol a foglalkoztatottság markánsannõtt, az átlagnak csak körülbelül a felét érte el.
Görögországban 1996 és 2002 között a munkaterme -
lékenység növekedése megközelítette az EU átlagos
ütemét jó kétszeresen meghaladó évi 3%-ot, ami a
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról1. rész. — Kohézió, versenyképesség, a foglalkoztat ottság és a növekedés helyzete és várható alakulása
3 
-2,0-1,00,01,02,03,04,0
-2,0-1,00,01,02,03,04,01992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002Spanyolország
Portugália
Görögország
 3 kohéziós ország%-os változás az EU15-höz viszon yítva1.1 Egy f őre jutó GDP növekedése Spanyolországban, 
Portugáliában és Görögországban az EU15 
átlagához viszonyítva, 1992-2002
Forrás: Eurostat, nemzeti kimutatások
450525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:56:55Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
GDP növekedés domináns forrása volt. Görögország -
ban és Portugáliában, ahol az Unió legszegényebb
régiói találhatóak, úgy tûnik, az 1990-es évek közepeóta megerõsödtek a produktív tevékenységek, s ezzellehetõvé válik a jövedelmek további konvergenciájaaz elkövetkezendõ években.
Az EU gazdasági növekedésének
közelmúltbeli lelassulása
Az utolsó Kohéziós jelentés nyilvánosságra hozatala
óta eltelt három évben a gazdasági növekedés azEU-ban érezhetõen lassult. A lassulás óhatatlanul iskihatott a kohézióra, nem utolsósorban azért, mert azEU több részén újra súlyosbodni kezdett a munkanél -
küliség (ld. lejjebb), de azért is, mert kedvezõtlen kör -
nyezetet teremtett a régiók közötti jövedelmi és foglal -
koztatottsági egyenlõtlenségek mérséklésénekfolytatásához. Az Unió gazdasági növekedése2003-ban is — már a harmadik éve — csekély volt(kevesebb mint 1%). A GDP növekedése 2004-benelérheti a 2%-ot, és 2005-ben megközelítheti a2,5%-ot
2.
A lassulás szinte minden tagállamot érintett. Abecslések szerint 2003-ban a növekedés mégÍrországban is 1,5 százalékra csökkent, és az elõre-jelzések szerint 2004-ben is 4% alatt marad. Portugá-liát kiváltképp sújtotta a lassulás, GDP-je 2003-banmajdnem 1 százalékkal csökkent, miután 2002-benfél százalék alatti növekedést produkált, és az elõre -
jelzések szerint 2004-ben is csak 1 százalékkal fognõni. Ha az elõrejelzés valóra válik, akkor az 1990-esévek második felében elért EU átlaghoz való konver -
gálás folyamata a 2001–2004 közötti három évesidõszakban megfordul.
A két másik kohéziós ország jobban teljesített. Spanyo -
lországban 2002-ben és 2003-ban a GDP növekedés
éves üteme kicsit több, mint 2% volt, és az elõrejel -
zések szerint 2004-ben csaknem 3%-ra emelkedik.Úgy tûnik Görögországot érintette a lassulás legke -
vésbé: 2002-ben és 2003-ban is 4% körüli volt a növe -
kedés, és 2004-re az EU többi részénél jóval nagyobbnövekedést jósolnak. E két országban a StrukturálisAlapokból nyújtott támogatás segített a gazdasági nö -
vekedés fenntartásában.
A lassulás a foglalkoztatásra csak viszonylag
nagyobb késéssel hatott, részben talán annakköszönhetõen, hogy a foglalkoztatók kezdetbenbíztak a lelassulás gyors véget érésében. Ennek elle -
nére Írországban a foglalkoztatás növekedési üteme1% alá esett vissza, ami azt jelenti, hogy csökkent afoglalkoztatási ráta (mert relatíve erõteljesen nõtt amunkavállalási korú egyének száma). A lassulásnakdepressziós hatása volt Spanyolországban is, bár itt afoglalkoztatottak számának növekedése még így is1,5% körül volt 2003-ban, ami arra utal, hogy továbbnõtt a foglalkoztatottsági ráta (mintegy 1 százalék -
ponttal). Görögországban a becslések szerint hason -
lóképpen nõtt a foglalkoztatási szint. Portugáliábanazonban a becslések szerint 2003-ban 1%-kal csök -
kent a foglalkoztatottak száma, és az elõrejelzésekszerint ez nagyjából változatlan marad 2004-ben is,vagyis jelentõsen csökkenni fog a foglalkoztatottságiszint.
Ami az Unió egyéb részeit illeti, Németország és
Olaszország továbbra is rosszul áll. Németországban2002-ben és 2003-ban gyakorlatilag egyáltalán nemnõtt a GDP, Olaszországban pedig a növekedés egyikévben sem érte el a fél százalékot. Franciaországban,ahol a GDP növekedése 2001 elõtt az EU átlagakörül volt, a becslések szerint 2003-ban csak jelenték-telen növekedés tapasztalható. Hollandiában, aholkorábban a növekedés jóval az átlag feletti volt,2002-ben a GDP csak enyhén nõtt, és a prognózisokszerint 2003-ban csökkent.
Az egy fõre jutó GDP regionális
különbségei szintén csökkentek
A 2001-es lassulást megelõzõ években csökkentek
az egy fõre jutó GDP különbségei az Unió legszegé -
nyebb régiói — amelyek az EU kohéziós politikájánakfókuszában állnak — és a többi között. Azonban aztmég nem tudjuk megmondani, mi történt 2001 óta
3.
Meg kell jegyeznünk, hogy itt és a jelentés többi részé -
ben szereplõ adatok az egy fõre jutó GDP reálnöveke -
dését jelzik. Az adatok elsõ ízben alapulnak regionálismutatókon, amelyet egy új, kifejezetten azon célbólkiépített adatbázisból származnak, hogy az EU összesNUTS2 régiója konzisztensen bemutatható legyen.Ezek az adatok mások, mint a korábbi empirikus ta -
nulmányokban és elemzésekben tipikusan használtadatok, amelyek a vásárlóerõ paritáson kifejezettGDP alakulását mutatják, ami viszont a jelentés céljai -
ra alkalmatlan (Ld. e rész végén a módszertanijegyzeteket).
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról1. rész. — Kohézió, versenyképesség, a foglalkoztat ottság és a növekedés helyzete és várható alakulása
4
460525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:56:55Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról1. rész. — Kohézió, versenyképesség, a foglalkoztat ottság és a növekedés helyzete és várható alakulása
5© EuroGeographics Association a közigazgatási határokról0 100 500 km1.1 Egy fõre jutó GDP (PPS), 2001
Index, EU25 = 100
<5 0
5 0-7 5
7 5-9 090 - 100
100 - 125>= 125
Forrás: EurostatCanar ias (E)
Guade loupe Martinique Réunion
Guyane ( F)
Açores (P)
Made ira
nincs adatFR(DOM): 2000
470525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:56:56Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Azokban a régiókban, amelyek az 1. Célkitûzés kere -
tébe tartoznak azért, mert egy fõre jutó vásárlóerõ pa -
ritáson kifejezett GDP-jük nem érte el az EU átlag
75%-át, 1998 (a Strukturális Alapok megreformálásá -
nak éve) és 2001 között nagyobb volt a növekedésüteme, mint az Unió egyéb részein. Mint a fentielemzésbõl kiderült, a növekedés kiváltképp nagy volta kohéziós országok régióiban (ezek teszik ki az öss -
zes 1. Célkitûzés alá tartozó régiók több, mint a felét,és ezekben él az összes ilyen régió lakosságánaktöbb, mint a fele).
Az 1. Célkitûzés keretébe tartozó régiókban együttvé -
ve 1994 és 2001 között (az utolsó olyan év, amelyrõl
olyan regionális adatok állnak rendelkezésre, ame -
lyek a megelõzõ program-idõszakot, és a mostaninakaz elsõ két évét is felölelik) az egy fõre jutó GDP reálnövekedése évente majdnem 3% volt, szemben azEU többi részét jellemzõ 2 % feletti éves növekedés -
sel. Az elõzõ, 1988 és 1994 közötti hatéves idõszak -
ban az 1. Célkitûzés keretébe tartozó régiókban a növe -
kedés évi 2% alatti volt, de még ez is meghaladta az
Unió egyéb részeinek növekedését (évi 1 százalék fe-lett).
41988 óta tehát, amikor a Strukturális Alapok re-
formja és bõvítése megtörtént, az 1. Célkitûzés kere-tébe tartozó régiók együttes egy fõre jutó GDP-jekonzisztensen közeledett az EU átlaghoz.
De a konvergencia üteme eltérõ
volt a különbözõ régiókban
Az 1. Célkitûzés keretébe tartozó különbözõ régi -
ókban azonban a növekedés üteme jelentõsen el -
tért. A konvergencia nem volt egyforma ütemû az Uni -
óban, hanem sokkal jelentõsebb volt a kohéziós
országokban, mint máshol, talán annak köszönhe -
tõen, hogy ezekben az országokban a jelentõs nagy -
ságú strukturális támogatást a hazai növekedés-ori -
entált politikával egyesítették (1.2 táblázat).
Mint azt feljebb leírtuk, a négy kohéziós országban az
1. Célkitûzés keretébe tartozó régiókban az 1990-esévek közepe óta az egy fõre jutó GDP növekedése jó -
val magasabb volt, mint az EU átlag. Ez éppúgy igazvolt az 1. Célkitûzés keretébe tartozó régiókra Spa -
nyolországban, ahol a lakosság körülbelül 40%-anem ilyen régióban él, mint a másik három országra,ahol minden régió jogosult ezekre a támogatásokra.(Spanyolországban az egy fõre jutó GDP évesnövekedése az 1. Célkitûzés keretében támogatottrégiókban 1994 és 2001 között átlagban 3% volt, amicsak enyhén maradt el a többi spanyol régióétól).
A kohéziós országokon kívül az 1. Célkitûzés kereté -
be tartozó régiókban a növekedés kevésbé volt szem -
beszökõ, láthatólag inkább mérsékelt volt, ami
legalábbis részben a nemzeti növekedési ütemlassúságának tudható be. Az új német tartományok -
ban, ahol a GDP az 1990-es évek elején az egyesí -
tés után markánsan nõtt, az 1994 és 2001 közötti hétévben az egy fõre jutó GDP nagyjából megfelelt az EUátlagnak (évi kevesebb mint 2,5%). Ez azonban mégígy is jóval magasabb volt, mint Németország egyébterületein (évi 1,5% alatt). Az olaszországi Mezzogi -
ornóban a növekedés (évi 2%) hasonló volt, mint azország többi részében, és ugyanúgy elmaradt az EUátlagtól.
Az 1. Célkitûzés keretében támogatott többi EU régió -
ban, amelyekben az egyes országok lakosságának
csak egész kicsi hányada él, az egy fõre jutó GDP nö -
vekedése ebben az idõszakban megfelelt az EU átla-gának (ld. a módszertani jegyzeteket).
Annak ellenére, hogy az egy fõre jutó GDP a lesza-
kadó régiókban általában konvergált az EU átlaghoz,a szakadék még mindig széles. 29 régióban, ahol azEU Tizenötök lakosságának 13%-a él, a vásárlóerõparitáson kifejezett egy fõre jutó GDP növekedése2001-ben alacsonyabb volt, mint az átlag kétharma-da. E régiók fõként Görögországban, Portugáliában,Dél-Spanyolországban és Dél-Olaszországban ta -
lálhatóak, de közéjük tartozik hat kelet-német régió is(Chemnitz, Dessau, Mecklenburg-Vorpommern,Magdeburg Brandenburg-Nordost és Türingia), vala -
mint Cornwall az Egyesült Királyságban és három anégy francia DOM- ból (tengerentúli megye) (1.1térképe).
A régiók foglalkoztatási szintje és
termelékenysége szintén konvergált
Az egy fõre jutó GDP konvergenciája mellett a foglal -
koztatottsági szintek regionális különbségei is csök -
kentek. Az EU-ban az 1990-es évek közepe óta jelen -
tõsen nõtt a foglalkoztatás, s e növekedés nagyobb
volt az 1. Célkitûzés által támogatott régiókban, mintmásutt. 1994 és 2001 között e régiókban a foglalkoz -
tatottak száma évi kicsit kevesebb, mint 1,5 százalék -
kal nõtt, ami enyhén meghaladta az EU átlagot, és
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról1. rész. — Kohézió, versenyképesség, a foglalkoztat ottság és a növekedés helyzete és várható alakulása
6
480525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:56:56Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
2002-ben e régiók foglalkoztatottsági rátája több, mint
5 százalékponttal volt magasabb, mint hat évvel ko -
rábban, szemben az Unió többi részén tapasztalható4 százalékpontos növekedéssel.
A munkatermelékenység szintén jobban növekedett
az 1. Célkitûzés keretébe tartozó régiókban, mintmáshol: 1994 és 2001 között átlagosan évi több mint1,5%-kal nõtt, szemben az egész EU évi 1% körüli nö -
vekedésével. A termelékenység növekedése többeljárult hozzá a GDP növekedéséhez, mint a foglalkoz -
tatottság javulása.
A foglalkoztatottság növekedése, azonban jelentõsen
eltért az 1. Célkitûzés keretében támogatott külön -
bözõ régiókban. Portugáliában kicsit magasabb volt,mint az EU átlag, Görögországban viszont — mint ko -
rábban utaltunk rá — jóval kisebb, míg az 1. Cél -
kitûzés keretébe tartozó spanyol régiókban markáns -
an nõtt (évi 3% körül), vagyis jobban, mint az országtöbbi részén, és még jobban Írországban (évi 5 száza -
lékkal). A spanyol régiókban ez a munkatermelékeny-ség lassú növekedését eredményezte (évi félszázalékkal).
Ezzel szemben az 1. Célkitûzés alá tartozó német ré-
giókban — az új tartományokban — a foglalkoztatot-tak száma ebben az idõszakban csökkent (éventemajdnem fél százalékkal), de a munkatermelékeny-ség jobban nõtt, mint az ország más részein, sõt, mintaz EU egészében (évi 2 százalékkal). Hasonlókép -
pen, az 1. Célkitûzés támogatását élvezõ olasz régi -
ókban — a Mezzogiornóban — a foglalkoztatottságviszonylag kissé nõtt (kevesebb, mint évi fél százalék -
kal), míg a termelékenység átlagon felüli mértékbenemelkedett, még ha kevésbé is, mint a német tartomá -
nyokban (évi 1,5 százalékkal, Olaszország többirészén pedig 1 százalékkal).
E két térségben a versenyképesség valamelyest ja -
vult, de a munkalehetõségek hiánya továbbra is az
egyik legnagyobb probléma. Ez kiváltképp érvényesDél-Olaszországra, ahol a munkavállalási korú la -
kosságnak 2002-ben csupán a 43%-a dolgozott, amijóval kisebb arány, mint az 1. Célkitûzés keretébe tar -
tozó többi régióban, vagy akár az Unió más részein.Az 1. Célkitûzés keretébe tartozó régiókban az átla -
gos foglalkoztatottsági szint több, mint 10 százalék -
ponttal maradt el az EU többi részétõl (56%, illetve66,5%) (1.2 térkép). Az elmaradott régiókfoglalkoztatottságának növelése, tehát az EU kohézi -
ós politikájának továbbra is központi eleme.
Nem csak azok számítanak
problémás régiónak, amelyekben alegalacsonyabb az egy fõre jutó GDP
Az EU-ban nem csak azokat a régiókat jellemzi a rossz
gazdasági teljesítmény — és az azt okozó strukturálisproblémák — amelyekben alacsony az egy fõre jutóGDP. Problémás régiót találhatunk az Unióban minde -
nütt, NUTS 2 (megyei), de még inkább a NUTS 3 (kistér -
ségi) szinten. E problémák több forrásból fakadnak, mintpéldául a hagyományos iparágak hanyatlása, földrajzijellegzetességük, ami korlátozza fejlõdésüket, csökke -
nõ foglalkoztatottság és népesség, és az alapvetõ szol -
gáltatások romlása vagy az innovációs kapacitás és azahhoz szükséges támogatási struktúrák hiánya. Ezek,egyenként vagy együttesen, nem kedveznek a beruhá -
zásnak és elriasztják az új vállalkozásokat. E problémá -
kat a késõbbi fejezetekben tárgyaljuk (ld. a területi kohé -
zióról és a versenyképesség tényezõirõl szólófejezeteket). Ha ezeket a problémákat nem orvosolják,idõvel csak súlyosbodnak és a gazdasági teljesítményfolyamatos romlásához vezetnek.
Például 11 NUTS 2 régióban, ahol az egy fõre jutó
GDP szintje viszonylag alacsony, 1994 és 2001között a GDP növekedése az akkori EU átlagnak afele vagy az alatti volt. E régiók mindegyikében a vá-sárlóerõ-paritáson kifejezett GDP szignifikánsan azEU átlag alatt maradt, de meghaladta annak 75%-át,ami az 1. Célkitûzés keretében nyújtott támogatások -
ra jogosította volna õket.
E 11 régióban, amelyek elszórva találhatóak Anglia
észak-keleti részén, Németország több részén (pél -
dául Koblenz és Münster) és Svédországban, azemlített idõszakban lassan nõtt a termelékenység,átlagban évi fél százalékkal –ami alig haladja meg azEU átlagának harmadát — és lassan nõtt a foglalkoz -
tatás is (évente alig több, mint fél százalékkal, szem -
ben az EU majdnem 1,5 százalékos átlagával).
E régiókban a vásárlóerõ-paritáson számolt egy fõre
jutó GDP 2001-ben az EU átlagának 85%-a körül volt,de majd mindegyiken belül vannak olyan területek,ahol az elmúlt tíz-egynéhány évben alig volt egy kisnövekedés, és az egy fõre jutó GDP kevesebb volt,mint az EU átlagának 75%-a.
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról1. rész. — Kohézió, versenyképesség, a foglalkoztat ottság és a növekedés helyzete és várható alakulása
7
490525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:56:56Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról1. rész. — Kohézió, versenyképesség, a foglalkoztat ottság és a növekedés helyzete és várható alakulása
81.2Foglalkoztatási ráták, 2002
A 15-64 éves foglalkozatottak a 15-64 éves népesség %-ában
<56,0
56,0-60,2
60,2-6 4,4
64,4-6 8 ,6
>= 68 ,6
nincs adatStandard eltérés =8,4EU27 =62,4
Forrás: Eurostat és országos statisztikai hivatalok
0 100 500 kmCanarias (E)
Guadeloupe Martinique Réunion
Guyane (F)
Açores (P)
Madeira
©EuroGeograph ics Assoc iation a közigazgatás ihatáro król
500525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:56:56Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Ha a gazdasági növekedés ezekben a régiókban to -
vábbra is ilyen visszafogott lesz, nem telik bele sok idõ
és az egy fõre jutó GDP is a 75%-os szint alá fogsüllyedni, amikor is jogosultak lesznek az 1. Célkitûzéstámogatásaira. Addigra azonban a leküzdendõ struk -
turális problémáik valószínûleg még súlyosabbá vál -
nak, és még drasztikusabb lépéseket tesznek szük -
ségessé. Felmerül a kérdés tehát, hogy a kohézióspolitikának mennyire kell elõre látnia a helyzet ilyenfajtarosszabbodását, és kell-e közbelépnie már korábbanannak érdekében, hogy megállítsa a hanyatlást, amikoraz még kisebb ráfordítással megtehetõ.
A GDP növekedése a csatlakozás
elõtt álló országokban
1994 és 2001 között a GDP az új tagállamokban átla -
gosan kicsit több, mint évi 4%-kal nõtt, kivéve Magya -
rországot (kicsit kevesebbel) és a Cseh Köztársasá -
got, ahol a növekedés alig haladta meg az évi 2%-ot.
Bulgáriában és Romániában (a két csatlakozás elõttálló ország, amely 2004 májusában még nem lép beaz EU-ba) alig nõtt a GDP. Mivel a népesség számalakulása nem volt egyforma ezekben az országok-ban — szignifikánsan emelkedett Cipruson és Máltán,évi mintegy 1%-kal csökkent a három Balti állambanés Bulgáriában, és viszonylag kicsit változott a többiországban — az egy fõre jutó GDP növekedése kicsitnagyobb eltéréseket mutat, mint a GDP-é.
Mindent összevetve, ebben az idõszakban az egy
fõre jutó GDP reál növekedése az új tagállamokbanévi mintegy 1,5%-kal haladta mega 15 EU tagállam átlagát.
Az új tagállamokat együtt véve
2001 óta lelassult a növekedés,ami részben a legnagyobb exportpiacnak számító EU növekedésiüteme csökkenésének tudható be.2001-ben és 2002-ben összessé -
gében a növekedés kicsit kisebbvolt, mint 2,5%, és a becslésekszerint 2003-ban 3% lesz. A lassu -
lás kiváltképp markáns volt Len -
gyelországban, ahol 2001-ben és2002-ben a növekedés átlagosanalig haladta meg az 1%-ot, és mégalacsonyabb volt Máltán az EU-bólérkezõ turizmus visszaesése miatt.De a folyamatos szerkezetváltás ellenérealig növekszik a foglalkoztatottság
A növekedés még a mostani lassulás elõtt is alig eny -
hített az átmeneti országoknak az 1990-es évek
elején jelentkezõ foglalkoztatási problémáin. Minde -
gyik nagy növekedési ütemet produkáló országban,Magyarország és Szlovénia kivételével, a munkater -
melékenység számottevõen nõtt, a foglalkoztatottságpedig vagy kicsit nõtt (Lettország), vagy csökkent (azösszes többi esetben), ami azt tükrözi, hogy a gazda -
sági szerkezetváltás a legtöbb esetben még távolrólsem befejezett folyamat.
A csatlakozás elõtt álló országokban az átmenet
idején produkált növekedés dominánsan az egy fog -
lalkoztatottra jutó termelés növekedésének köszön -
hetõ, s nem a nagyobb foglalkoztatottságnak. A leg -
több országban még a legutóbbi években is így volt,különösen a legalacsonyabb egy fõre jutó GDP-velrendelkezõkben. (A Csatlakozás elõtt álló országokkifejezés e jelentésben a 10 új tagállamot plusz Bul-gáriát és Romániát jelenti.)
1998 (amikortól az ezekre az országokra vonatkozó
adatok rendelkezésre állnak) és 2002 között Lengyel-országban és Romániában a foglalkoztatási rátatöbb, mint 7 százalékponttal csökkent, Észtországbanmajdnem 4 százalékponttal, a Cseh Köztársaság-ban, Szlovákiában és Litvániában pedig 2 százalék-ponttal. Szlov éniában viszont nõtt a foglalkoztatási
szint, igaz, hogy kevesebb, mint 1 százalékponttal;
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról1. rész. — Kohézió, versenyképesség, a foglalkoztat ottság és a növekedés helyzete és várható alakulása
9 
01020304050607080
DK NL SE UK FI AT PT DE IE LU FR BE ES EL IT CY CZ SI EE LT LV RO HU SK PL BG010203040506070801998
2002
EU15 átlag 2002
A lisszaboni célirányzat 2010-reA 15-64 éves foglalkoztatottak a 
15-64 éves népesség %-ában1.2 Foglalkoztatottsági ráta, 1998 és 2002
MT: nincs adat; BG és CY: nincs adat 1998-ra
Forrás: Eurostat, MEF
510525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:56:57Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Lettországban és Magyarországon szintén nõtt (az
utóbbiban több, mint 3 százalékponttal, de — mint lej -
jebb kitérünk rá — ez a szint is jóval elmarad az EU Ti -
zenötök átlagától) (1.2 ábra).
A lassulás miatt tovább csökkent a foglalkoztatottság,
fõként Lengyelországban, ahol a munkahellyel ren -
delkezõk száma 2002-ben több mint 2 százalékkalcsökkent, és a becslések szerint 2003-ban is csök -
ken. Erre az évre csak két országban, Litvániában ésSzlovákiában jeleznek elõre fél százalékot megha -
ladó foglalkoztatás-növekedést.
A foglalkoztatási szint tehát továbbra is
alacsony a csatlakozás elott álló országokban
A csatlakozás elõtt álló országokban a foglalkoztatott -
ság lanyha növekedése következtében a munkaválla -
lási korú népességen belül a foglalkoztatottak aránya
folyamatosan csökken az átmenet kezdete óta, a 15EU országban viszont nõ. 2002-ben ez az arány — afoglalkoztatottsági ráta — a 10 új tagállamban átlago-san csak 56% volt, ami sokkal alacsonyabb, mint a Ti-zenötökben (meghaladta a 64%-t), bár nem sokbankülönbözött az 1. Célkitûzés keretébe tartozó jelenle-gi régiókétól. A ráták hasonlósága azonban elfedi atényt, hogy — miként korábban megjegyeztük — az 1.Célkitûzés alá tartozó régiókban a foglalkoztatás anemrégiben bekövetkezett lassulásig jelentõsen nõtt,míg az új tagállamokban csökkent.
Ciprus kivételével mindegyik csatlakozás ellõtt álló or -
szágban a foglalkoztatottsági ráta elmaradt a Lissza -
boni csúcsértekezleten az EU számára 2005-re elõírt
67%-tól, illetve a 2010-re megállapított 70%-tól. ACseh Köztársaságban viszonylag megközelítette a67%-os célt (65,5%), és Szlovéniában elérte az EUátlagát, a többi országban viszont számottevõen el -
maradt. Magyarországon és Szlovákiában a foglal -
koztatottság 56% körül volt, hasonlóan Görögorszá -
géhoz és kicsit magasabb volt mint Olaszországé,Lengyelországban pedig 52% alatt maradt, ami ala -
csonyabb, mint bármelyik jelenlegi tagországban.
A csatlakozás elõtt álló országokban az egy
fõre jutó GDP regionális különbségei óriásiak
A csatlakozás elõtt álló országokban a növekedés tá -
volról sem volt regionálisan kiegyensúlyozott. Minde -
gyik átmeneti országban aránytalanul kevés régióbankoncentrálódott, fõként a fõvárosokban és a környezõ
területeken. Ennek eredményeképpen az egy fõrejutó GDP regionális különbségei szignifikánsannõttek.
Mind a Cseh Köztársaságban, mind Szlovákiában a
lakosság leggazdagabb régiókban élõ 20 százaléká -
nak az egy fõre jutó GDP-je kicsit több mint kétszere -
se a legszegényebb régiókban élõk 20 százaléká -
nak. Ugyanekkora a szakadék Olaszországban ésNémetországban is. Magyarországon azokban a ré -
giókban, ahol a lakosság legjobb módú 20%-a él azegy fõre jutó GDP szintje mintegy 2,4szerese a leg -
szegényebb régiók szintjének, ami nagyobb különb -
ség, mint bármelyik jelenlegi EU tagállamban.
A bõvítés markánsan fogja növelni az egy
fõre jutó GDP különbségeit az EU-n belül
A 10 új tagállam sokkal inkább fogja növelni az EU la -
kosságát (nem egészen 20%-kal), mint a GDP-jét
(euróban számolva 5% körül). Bulgária és Romániaegyüttesen további 8%-kal növeli majd az EU la-kosságát, a GDP-jét viszont kevesebb mint 1%-kal.Még ha figyelembe vesszük is az alacsonyabb meg-élhetési költségeket, mindegyik ország szegényebb,mint a jelenlegi EU tagállamok, bár nagyon eltérõ mér-tékben. Az EU küszöbén álló 25 tagállamra, s késõbb27-re vagy még többre történõ bõvítése tehát alapve-tõen meg fogja változtatni az EU-n belüli különbségeknagyságrendjét. Az EU kohéziós — és egyéb — politi -
káit úgy kell alakítani, hogy reagálni tudjanak az ezzelkapcsolatos feladatokra.
Miként feljebb megjegyeztük, az új tagállamok az
1990-es évek óta gyorsabban növekedtek mint az EU15 tagállama, de a régi és az új tagállamok egy fõrejutó GDP-jének különbsége továbbra is határozott.2002-ben a vásárlóerõ- paritáson kifejezett egy fõrejutó GDP csak Máltán, Cipruson, a Cseh Köztársaság -
ban és Szlovéniában haladta meg a Tizenötök átla -
gának 60%-t. Lengyelországban, Észtországban és
Litvániában az átlagnak csak a 40%-a körüli értéketérte el, Lettországban pedig csak 35%-t. Bulgáriábanés Romániában az átlagnak mintegy 26–27 százalé -
ka körül alakult.
Így a bõvítés megtörténtekor a leggazdagabb és a
legszegényebb tagállamok jövedelme közti szakadékóriásira szélesedik. Még ha az átlagos egy fõre jutó
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról1. rész. — Kohézió, versenyképesség, a foglalkoztat ottság és a növekedés helyzete és várható alakulása
10
520525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:56:57Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
GDP a kibõvített EU-ban alacsonyabb lesz is, mint a
15 tagállamból álló EU-ban, csak Cipruson lesz többmint a 25 tagállamból álló EU átlagának 80 százaléka.Lettország a 25 tagállamból álló EU átlagának 38%-átéri el, ami kevesebb mint a görög vagy a portugál szint(77–78 százalék) fele, Románia és Bulgária pedig azátlag 30%-a alatt marad (1.3 ábra).
Másként fogalmazva, a 15 tagállamból álló EU-ban az
átlagos egy fõre jutó GDP és a legszegényebb tagál-lamok szintje közötti különbség jelenleg kicsit többmint 30% (vagyis Görögországé és Portugáliáé majd-nem 30%-al marad el az átlagtól), és a különbség dup -
lájára nõ, amikor az új tagállamok 2004-ben belép -
nek( vagyis Lettországban az egy fõre jutó GDP többmint 60 százalékkal fog elmaradni a 25 tagállambólálló EU átlagától), és Bulgária és Románia belépésé -
vel valószínûleg még tovább fog nõni.
A kibõvített EU-ban az országokat a vásárlóerõ-paritá-
son kifejezett egy fõre jutó GDP szerint három csoportbalehet sorolni. Az elsõ csoportban, amelybe a jelenlegi 15tagállamból 12 tartozik, az egy fõre jutó GDP jóvalmeghaladja a 25 tagállamból álló EU átlagát (10%-kal,vagy még többel). A második csoportba 7 ország tarto-zik, köztük a jelenlegi Tizenötökbõl három — Spanyolor-szág, Portugália és Görögország — valamint Ciprus, aCseh Köztársaság, Szlovénia és Málta, ahol az egy fõrejutó GDP a 25 tagállamból álló EU átlagának 68 és 94százaléka között van. A harmadik csoport 8 országból
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról1. rész. — Kohézió, versenyképesség, a foglalkoztat ottság és a növekedés helyzete és várható alakulása
11020406080100120140
LU IE DK NL AT UK BE FR SE FI DE IT ES CY EL PT MT SI CZ HU SK PL EE LT LV RO BG020406080100120140Index, EU25=1001.4 Egy f őre jutó GDP (PPS), 2002
206,7
Forrás: Eurostat, nemzeti kimutatásokÁtlag EU25050100150200250300
BE DK DE EL ES FR IE IT LU NL AT PT FI SE UK BG CY CZ EE HU LT LV MT PL RO SI SK050100150200250300Index EU25=1001.3 Egy f őre jutó GDP (PPS) országonként és a regionális széls őségek, 2001
HainautAntwerpen Bruxelles / 
Brussels
DessauOberbayernHamburg
Dytiki 
ElladaSterea 
Ellada
ExtremaduraMadrid
GuyaneÎle de France
Border, 
Midland 
and 
WesternSouthern 
and Eastern
CalabriaBolzano / 
Bozen
FlevolandUtrecht
BurgenlandSalzburgWien
 AçoresLisboa e 
Vale do 
Tejo
Itä-SuomiÅland
Norra 
MellansverigeStockhol m
Cornwall & Isles 
of ScillyBerkshire, Bucks & 
OxfordshireInner London
Yuzhen TsentralenYugozapaden
SeverozápadJihozápadPraha
Észak-
MagyarországKözép-Magyarország
LubelskieMazowieckie
Nord-EstBucuresti
Východné 
SlovenskoZápadné 
SlovenskoBratislavský
Forrás: Eurostat, regionális kimutatások
530525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:56:57Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
áll (ideértve Bulgáriát és Romániát is), amelyek mind -
egyike új vagy jövendõ tagállam, és az egy fõre jutó
GDP-jük az átlag 60%-a alatt marad (1.4 ábra).
A bõvítéssel tovább fognak
nõni a régiók közti különbségek
A bõvítés még erõteljesebben hat a régiók közti egyen -
lõtlenségekre, mint az országok köztire. Míg körülbelül
73 millióan, a Tizenötök népességének mintegy 19%-a,él olyan régióban, ahol az egy fõre jutó GDP az 1999 és2001 közötti idõszakban az EU-s átlag 75%-a alatt van,a legutóbbi becslések szerint legalább ennyien, a2004-ben EU állampolgárrá váló 74,5 millió emberbõlkörülbelül 69 millióan (azaz 92 százalék) élnek olyanrégióban, ahol az egy fõre jutó GDP a 25 tagállambólálló EU átlag 75%-a alatt marad.
Ez azonban nem jelenti azt — mint azt késõbb még
taglaljuk — hogy ez a 69 millió ember egyszerûen nö -
veli azoknak a számát, akik jelenleg olyan régiókbanélnek, ahol az egy fõre jutó GDP nem éri el az EU átla-gának 75%-át, mivel a bõvítés eredményeképpenmaga az átlag is csökkeni fog (a 15 tagállaméról a 25tagállaméra). Ennek hatásaként mintegy 19 millióvalcsökkeni fog azoknak a száma, akik a jelenlegi Tize-nötök ilyen régióiban élnek. A bõvítés nettó eredmé-nyeképpen tehát 123 millióra fog emelkedni azoknaka száma, akik olyan régiókban élnek, ahol az egy fõrejutó GDP nem éri el a 25 tagállamból álló EU átlagá-nak 75 százalékát. Ha pedig Bulgária és Románia isbelép, több mint 153 millióra emelkedik az ilyen régi -
ókban élõk száma, azaz a 27 tagállamú EU népessé -
gének majdnem 32 százalékára, s ezzel megkétsze -
rezõdik a jelenleg ilyen régiókban élõk száma.
A 27 tagállamból álló EU-ban az új tagállamokban él
majd azoknak a kétharmada, akik olyan régiókban él -
nek, amelyekben az egy fõre jutó GDP nem éri el a 25tagállamból álló EU átlag 75 százalékát. És mindenhatodik ember fog olyan régióban élni, ahol az egyfõre jutó GDP az EU átlagának a felénél is kevesebb.Az érintett 38 régióból egy sem a jelenlegi Tizenötökterületén található.
A statisztikai hatásA bõvítés sokkal jobban fogja növelni az EU lakosságát,
mint GDP-jét, s az átlagos egy fõre jutó GDP szignifi -
kánsan csökkeni fog. A 25 tagállamból álló EU-ban azátlagos egy fõre jutó GDP körülbelül 12,5 százalékkalfog elmaradni a Tizenötök átlagától. 17 régióban ez aztjelenti, hogy az egy fõre jutó jövedelem már nem lesz a75%-os küszöb alatt, mert az alacsonyabb lesz mint ko -
rábban. Máltában is, ahol most nem éri el a Tizenötökátlagának 75%-át, meg fogja haladni a 75%-ot.
Mint feljebb megjegyeztük, a becslések szerint majd -
nem 19 millió ember él ilyen régióban, amelyek több -
sége jelenleg a Strukturális Alapok 1. Célkitûzése ál -
tali támogatottság státuszát élvezi (és további 400
ezren Máltán). Ha a státusz kritériumai nem változ -
nak, az érintett régiók elveszítik a strukturális támo -
gatásra való jogosultságukat, noha egy fõre jutóGDP-jük épp akkora lesz a bõvítés után, mint annakelõtte, s ugyanazok lesznek a viszonylag alacsonyszintet okozó, és a strukturális támogatást eredetilegszükségessé tévõ strukturális problémáik is. A jelen -
legi becslések szerint négy ilyen régió lesz Németor -
szág keleti részén, négy az Egyesült Királyságban,négy Spanyolországban, egy Görögországban ésegy Portugáliában (A1.3 táblázat).
Ugyanilyen nagyok lesznek a régiók közti
különbségek a foglalkoztatás terén
A foglalkoztatási ráta a csatlakozás elõtt álló országok
legtöbb régiójában alacsonyabb mint a Tizenötök je-lenlegi átlaga, bár egyikben sem olyan alacsony, mintDél-Olaszországban. Csak négy régióban — Cipru-son és a Cseh Köztársaságbeli Støední Èechy -ben,Jihozápad-ban és Prágában — haladta meg a foglal -
koztatottsági ráta a Lisszabonban az EU számára2005-re kitûzött 67%-ot, s csak Prágában volt maga -
sabb a 2010-re kitûzött 70%-nál. Ezzel szemben a je -
lenlegi tagállamok 53 (NUTS 2) régiójában — fõkéntaz északi országokban, az Egyesült Királyságban ésHollandiában — volt ennél magasabb.
A 25 tagállamra bõvített EU-ban 14 olyan régió lesz,
ahol a foglalkoztatási szint 50% alatt marad, ezekközül a jelenlegi Tizenötökbõl 6 Olaszországban, 1Spanyolországban (Ceuta y Melilla) és egy Franciaor -
szágban (Korzika (Corse)) van, az új tagállamok közülpedig 5 Lengyelországban és 1 Magyarországon(Észak-Alföld) található. (Bulgáriában további háromrégióban marad el a foglalkoztatottság ettõl a szinttõl.)
Az alacsony foglalkoztatási szinttel rendelkezõ régiók
zömében az egy fõre jutó GDP is viszonylag alacsony,
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról1. rész. — Kohézió, versenyképesség, a foglalkoztat ottság és a növekedés helyzete és várható alakulása
12
540525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:56:57Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
jobbára azért mert nem foglalkoztatnak nagy szám -
ban munkaerõt a termelõ tevékenységekben. A fog -
lalkoztatottsági szint és az egy fõre jutó GDP relatív
szintje közti összefüggés azonban távolról sem egy -
forma az egyes régiókban. Egyes csatlakozás elõttálló országokban, elsõsorban Lengyelországban, deRomániában is, a foglalkoztatottsági szint nem annyi -
ra az egy fõre jutó GDP-vel függ össze, mint inkább amezõgazdasági szektor nagyságával, mivel a mezõ -
gazdaság — jobb híján — mindig kínál valamilyen mun -
kalehetõséget. Ez azt mutatja, hogy az önellátó mezõ -
gazdálkodás itt továbbra is erõteljesen jelen van,szemben a mezõgazdaságnak a jelenlegi EU-ban ját -
szott szerepével, mert az EU mezõgazdasági régiói -
ban általában alacsony a foglalkoztatottsági szint.
Ez arra utal, hogy ezekben a régiókban a gazdasági
fejlõdés valószínûleg jelentõs szerkezetváltással és afoglalkoztatás szektorok közti átcsoportosításával jár,bár a szerkezetváltásra egyáltalán nem csak ezekbena régiókban van szükség.
A szektorok összetétele azt mutatja, hogy a
csatlakozás elõtt álló országokban valószínûlegjelentõs szerkezetváltás fog végbemenni…
A gazdasági fejlõdést kísérõ foglalkoztatási szerkezet
várható változásaiba úgy nyerhetünk betekintést, haösszehasonlítjuk, hogyan oszlik meg a foglalkoztatása gazdasági ágazatok között a csatlakozás elõtt állóországokban és a jelenlegi 15 tagállamból állóEU-ban, s ez utóbbin belül az 1. Célkitûzés keretébetartozó régiókban, illetve a többi régiókban (A1.1 tér -
kép). Ez a fajta összehasonlítás akkor a legtanulságo -
sabb, ha explicit módon korrigáljuk az egyes terüle -
tekre jellemzõ általános foglalkoztatási szintekkülönbségével — azaz ha megvizsgáljuk, hogy a mun -
kavállalási korú népesség mekkora része dolgozikaz egyes szektorokban — s nem pusztán összeha -
sonlítjuk, hogy a teljes foglalkoztatottság hogyan osz -
lik meg az egyes szektorok között.
A csatlakozás elõtt álló országokban az általános fog -
lalkoztatottsági ráta, az elmúlt évek csökkenése elle -
nére, 2002-ben még mindig kicsit magasabb volt mint
az 1. Célkitûzés keretébe tartozó jelenlegi régiókban.Ez fõként annak köszönhetõ, hogy sokkal többen dol -
goznak a mezõgazdaságban és a feldolgozóiparban,fõként a textil és ruhaiparban és egyéb iparágakban,amit viszont jórészt ellensúlyoz a szolgáltatásban ésépítõiparban tapasztalható alacsonyabb foglalkozta -
tás (1.4 táblázat).
Az, hogy a csatlakozás elõtt álló országokban viszony -
lag alacsony a foglalkoztatási szint a szolgáltatá -
sokban sokkal szembeötlõbb ha az EU olyan régióival
hasonlítjuk össze, amelyek nem tartoznak az 1. Cél -
kitûzés alá, és ahol sokkal többen dolgoznak a szol -
gáltatási szektorban, mint az 1. Célkitûzés keretébetartozó régiókban. A lemaradás minden szolgáltatásitevékenység esetében nagy, de kiváltképp feltûnõ afejlett technikákat alkalmazó és kommunális szolgál -
tatási területeken (üzleti és pénzügyi szolgáltatásokés oktatás, egészségügy és szociális ellátás), ame -
lyekben az 1. Célkitûzés keretébe tartozó és az egyébrégiók közti különbség a legnyilvánvalóbb.
A csatlakozás elõtt álló országok foglakoztatási struk -
túrája ugyan elmozdult az EU-ra jellemzõ struktúra
felé az átmenet éveiben, de a változás üteme lassú. Amezõgazdaságban és a feldolgozó iparágakbanbekövetkezett jelentõs munkahely-csökkenést a leg-több régióban még nem ellensúlyozta az elegendõmennyiségû új munkahely a szolgáltatási szektorok-ban. Az elkövetkezendõ években pedig továbbijelentõs munkahely-vesztésre számíthatunk amezõgazdaságban.
… a foglakoztatás fõként a szolgáltatási szektor
felé fog elmozdulni, ahol a munkahely-teremtésaz EU-ban is koncentrálódik
A jelenlegi tagállamok tapasztalata alapján azt jósol -
hatjuk, hogy a csatlakozás elõtt álló országokban —
és az 1. Célkitûzés keretébe tartozó régiókban — aszolgáltatási szektoron belül a munkahelyek számá -
nak növekedése valószínûleg a fejlett technikákat al -
kalmazó és kommunális szolgáltatásokban fog kon -
centrálódni, bár jelenõs bõvülés várható ahagyományos szolgáltatásokban is (kereskedelemés szállítás, vendéglátóipar, közlekedés, hírközlés ésszemélyi és kommunális szolgáltatások), ame -
lyekben a foglalkoztatottsági szint még most is jóval aTizenötök szintje alatt van.
Az 1996 és 2002 közötti hat éves idõszakban, amikor
a foglalkoztatási ráta általános szintje a Tizenötökbenalig több mint 4 százalékponttal nõtt, gyakorlatilagminden munkalehetõség-bõvülés a szolgáltatások -
ban történt, s a nettó növekedés 40 százalékát a
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról1. rész. — Kohézió, versenyképesség, a foglalkoztat ottság és a növekedés helyzete és várható alakulása
13
550525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:56:58Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
fejlett technikákat alkalmazó szolgáltatások tették ki,
s további 26 százalékát a kommunális szolgáltatások(1.5 ábra). Tehát e két szektorban kétszer akkora voltaz új munkahelyek nettó száma, mint a hagyományosszolgáltatásokban, ami még kicsit több is, ha azösszes foglalkoztatott arányában mérjük.
Ezzel szemben a mezõgazdaságban, a könnyû és
egyéb iparágakban és a közmûellátásban a munka -
helyek száma csökkent a munkavállalási korú la -
kosság nagyságához mérten, és kicsit nõtt a foglal -
koztatottság a vegyiparban és a gépipari területeken,és erõteljesen nõtt az építõiparban, amelyre a többiszektornál jobban kihatnak a gazdasági ciklusok. Afejlett technikákat alkalmazó és a kommunális szol -
gáltatások felé való eltolódás trendje miatt növelni kellaz iskolai végzettség szintjét, mert ezek a szolgáltatá -
sok — amelyek valószínûleg a a jövõben tovább bõ -
vülnek
5— jól képzett szakembereket igényelnek.
A csatlakozás elõtt álló országok és az 1. Célkitûzéskeretébe tartozó régiók elõtt az a feladat áll, hogy agyorsütemû gazdasági növekedés érdekébenhosszútávon erõsítsék a versenyképességüket, sugyanakkor növeljék a foglalkoztatás szintjét. A ver-senyképesség erõsítése azt jelenti, hogy tovább kelljavítaniuk termelékenységüket, ami jelentõsen elma-rad a 15 EU tagállamétól, és még inkább azok gazda-gabb régióiétól.
Fontos hangsúlyoznunk, hogy ugyan e célkitûzés
hosszútávon nem ütközik a foglalkoztatottságnövelésének céljával — sõt, a tartós, stabil munkahe -
lyek teremtése a versenyképesség javításának függ -
vénye — de ez rövidtávon nem feltétlenül igaz. Aversenyképesség javításához elengedhetetlen a fog -
lalkoztatás átcsoportosítása az alacsony termeléke -
nységû szektorokból, fõként a mezõgazdaságból, anagyobb termelékenységûekbe. Ugyanakkor folya -
matosan növelni kell a gazdasági ágazatok termelé -
kenységét is, valamint folytatni kell a megkezdett raci -
onalizálást és az átmenet idején kialakultfeleslegesen alkalmazott munkaerõ leépítését (A1.2térkép)
A konvergencia feladatai a
csatlakozás elott álló országokban
A csatlakozás elõtt álló országok strukturális prob -
lémái, amelyek egyben az alacsony GDP és alacsony
foglalkoztatási szint okai is, jelentõsek és szerteága -
zóak. A kohéziós politika feladata, hogy segítseninfrastruktúrájukat korszerûsíteni, oktatási és képzésirendszerüket modernizálni és a beruházásoknak ked-vezõ üzleti környezetet kialakítani, hogy ezek az or-szágok képesek legyenek a nagyütemû növekedéstfenntartani, ami ahhoz kell, hogy a foglalkoztatási ésjövedelem-szintjük megfelelõ ütemben az EU-éhozkonvergáljon. Ahhoz, hogy ez megtörténjen, a legtöbbországban a növekedési ütemnek hosszabb idõn átévi 5–6 százalékosnak kell lennie (ld. a keretes írást afelzárkózási forgatókönyvekrõl).
Ez, miként Írország példája is egyértelmûen mutatja,
nem lehetetlen, de ahhoz, hogy a
szóban forgó országok leküzdjékstrukturális problémáikat és foglal -
koztatási szintjük, valamint verseny -
képességük jelentõsen javuljonegyrészt az EU hatékony támogatá -
sára van szükségük, másrészt ki kellalakítaniuk a hatékony hazaipolitikákat.
A kohéziós politika hatása
az EU növekedésére
Az, hogy a csatlakozás elõtt álló or -
szágok a termelékenység javításá -
val és a foglalkoztatás bõvítésével
nagyütemû növekedést tudjanakelérni nem csak azért fontos, hogy
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról1. rész. — Kohézió, versenyképesség, a foglalkoztat ottság és a növekedés helyzete és várható alakulása
14 
-0,5 0,0 0,5 1,0 1,5 2,0 2,5 3,0 3,5 4,0 4,5
-0,5 0,0 0,5 1,0 1,5 2,0 2,5 3,0 3,5 4,0 4,5Mez őgazd.
Bányászat, gáz, elektr, víz
Könny ű- és egyéb iparágak
Vegyipar + finomítás
Gépgyártás
Épít őipar
Hagyományos szolgáltatások
Fejlett technikát alkalmazó szolgáltatások
Kommunális szolgáltatások
Közig.
ÖsszesenFoglalkoztatás alakulása a m unkavállalási korú népesség %-ban1.5 A szektorális foglalkoztatási  ráták alakulása az EU15-ben, 
1996-2002
Forrás: Eurostat, MEF és regionális kimutatások
560525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:56:58Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
az életszínvonaluk emelkedjen, és megteremtsék a
forrásokat az infrastruktúra, a kommunális szolgálta -
tások stb. javításának finanszírozásához, hanem fon -
tos a jelenlegi tagállamok számára is. A kereskede -
lemben és a beruházásokban tapasztalható egyreszorosabb kapcsolatok miatt az új tagállamok gazda -
sági fejlõdése potenciálisan az egész EU számáralendületet adhat a nagyobb növekedés beindításáhozés fenntartásához.
Az infrastruktúra, valamint a humántõke meglétével
kapcsolatos strukturális hiányosságok azt jelentik, hogyezek az országok és a Tizenötök sok lemaradt és prob -
lémás régiója nem képes annyival hozzájárulni az EUegészének versenyképességéhez, amennyivel képeslenne.
Az eredmény az lesz, hogy az EU-ban alacsonyabb
jövedelmi és foglalkoztatási szint alakul ki, mint amek -
kora potenciálisan elérhetõ lenne, és alacsonyabblesz a növekedési potenciál, ami pedig mindenkinekkárt okoz, nem csak a közvetlenül érintett országok-nak. A meglévõ egyenlõtlenségek csökkentése tehátmegerõsíthetné az EU gazdasági versenyképessé-gét, és a fenntartható fejlõdésre való képességét. To-vábbá csökkentené az erõsebb régiókban a növeke-dés miatt a gazdasági folyamatokban jelentkezõzavarokat és az inflációs nyomást, ami miatt anövekedésnek idõ elõtt vége szakadhat.
A csatlakozás elõtt álló országok számára pedig lehetõ -
vé tenné a gazdaságuk növekedési ütemének gyorsítá -
sát, és ennek megfelelõen a meglévõ tagországokból
való importjuk bõvítését. Jelenleg az import a csatlako -
zás elõtt álló országok GDP-jének több mint a felét tesziki — ami sokkal több, mint a kohéziós országokban(Görögországban és Spanyolországban az import aGDP kb. 30%-át jelenti, Portugáliában pedig 38%-át) —és ez növekedés beindulásával rendszerint sokkal job -
ban nõ, mint a GDP. És a trend valószínûleg folytatódnifog még egy ideig, mert ezek az országok a feldolgozóipar szükségleteinek megfelelõen olyan árukat vásárol -
nak — fõként gépeket és berendezéseket — amelyeketmaguk nem állítanak elõ, de amelyek a folyamatos fejlõ -
déshez elengedhetetlenek.
A GDP bármekkora növekményének tehát aránytala -
nul nagy hányada a külföldi áruk beszerzésére megy
el, melyek forrása elsõsorban a jelenlegi EU: innenszármazik az összes import mintegy 60%-a, és azonbelül fõképpen Németországból (az onnan való beho -
zatal az összes import 25%-a) és Olaszországból(majdnem 10%).
Németország és Olaszország tehát kiváltképp sokat
nyer abból, ha sikerül az új tagállamok növekedését ser -
kenteni, de ennek a növekedésnek — és az EU piacaennek köszönhetõ bõvülésének — az összes jelenlegiEU országnak hasznát látja, ahogy a kohéziós országokés az 1. Célkitûzés alá tartozó régiók növekedésének is.(ld. a 4. részben a Strukturális Alapokról és a gazdaságiintegráció eszközeirõl szóló fejezetet)
A népesség egész Európában csökkenA Tizenötök lakossága már sok éve csak lassan nö -
vekszik. Az 1990-es évek közepe óta a növekedés
éves átlaga mindössze 0,3% volt, s ennek is nagy ré -
sze a bevándorlás eredményeként jött létre. Több tag -
államban — fõként Németországban, Olaszország -
ban és Svédországban — a népesség e nélkülcsökkent volna. A természetes népszaporulat azelõrejelzések szerint tovább fog csökkenni és ha a be-vándorlás olyan szintû marad, mint a múltban, a leg-több tagállamban a népesség csökkenésnek indul azelkövetkezendõ 20 évben.
A népesség csökkenése sok régióban már az 1990-es
évek második felében megkezdõdött (A 15 tagállamotszámláló EU 211 NUTS 2 régiójából 55-ben). A népes-ség a csatlakozás elõtt álló országok legtöbb régiójábanis csökkent ebben az idõszakban (az 55 NUTS 2 régi -
óból 35-ben), legalább annyira a természetes csökke -
nésnek, mint az elvándorlásnak köszönhetõen.
És tovább fog csökkenniA legfrissebb demográfiai elõrejelzések
6, szerint a né -
pesség lassan fog nõni az évtized hátralévõ részében
az összes jelenlegi EU tagállamban, kivéve Olaszor -
szágban és Ausztriában, ahol csökkenni fog. Azelõrejelzések szerint a népesség csökkeni kezd 2015elõtt még a három déli kohéziós országban — Görög -
országban, Spanyolországban és Portugáliában —valamint Németországban, és az elkövetkezendõ10–15 évben csökkenésnek indul Belgiumban, Finn -
országban és Svédországban is.
A népesség már minden csatlakozás elõtt álló ország -
ban is elkezdett fogyni, kivéve Cipruson, Máltán és
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról1. rész. — Kohézió, versenyképesség, a foglalkoztat ottság és a növekedés helyzete és várható alakulása
15
570525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:56:58Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Szlovákiában, és 2020-ig ez utóbbiban is elkezd
csökkenni (1.8 ábra).
A munkavállalási korú
népesség is csökkenni fog
A foglalkoztatottság szempontjából sokkal fontosabb,
hogy a munkavállalási korú (15–64 éves) népességaz össznépességnél valószínûleg hamarabb kezd fo -
gyatkozni. Az elõrejelzések szerint az évtized hátralé -
võ részében csökkenni fog Dél-Európában, fõkéntGörögországban, Portugáliában és Olaszországban,de Németországban is. 2010 után a csökkenés né -
hány éven belül megindul minden országban, kivéveÍrországot és Luxemburgot. Az elõrejelzések szerint a15 tagállamból álló EU egészében 2025-re mintegy4%-kal lesz kevesebb munkavállalási korú, mint2000-ben, a három déli kohéziós országban 6%-kalés Olaszországban több mint 14%-kal.
Az elõrejelzések szerint az évtized hátralévõ részé -
ben a munkavállalási korú lakosság csökkeni fog a
csatlakozás elõtt álló országokban, kivéve Cipruson,Máltán, Lengyelországban és Szlovákiában. Az aztkövetõ években Ciprus kivételével mindenhol elkezdmajd csökkenni a munkavállalási korú lakosság. Acsatlakozás elõtt álló országokra vonatkozó legutóbbielõrejelzések szerint 2025-ben a 15–64 évesek
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról1. rész. — Kohézió, versenyképesség, a foglalkoztat ottság és a növekedés helyzete és várható alakulása
16Mennyi idõ alatt tudnak a bõvítés elõtt álló országok felzárkózni?
Az, hogy a bõvítés milyen kohéziós kihívásokat jelent, a“felzárkózási forgatókönyvekkel’ illusztrálhatjuk. Ezek aforgatókönyvek úgy készülnek, hogy egyszerûen feltéte -
lezik, hogy milyen lesz az új tagállamok, valamint Bul -
gária és Románia növekedési üteme a Tizenötökátlagához képest, s ennek alapján meghatározzák, hogymennyi idõ alatt éri el az érintett országok GDP-je az EUátlagot.
Itt két forgatókönyvet fogunk megvizsgálni: az elsõ sze -
rint a növekedés ezekben az országokban huzamosab -
ban évi 1,5%-kal haladja meg a Tizenötök átlagát, ami
egyébként átlagos eredményük volt az 1995 és 2002közti hét év során. A második szerint a fenntartott növe -
kedési ütem 2,5%-kal haladja meg a Tizenötök átlagát.Mindkét forgatókönyv az egyes országok egy fõre jutóGDP-jének legfrissebb 2004-re vonatkozó elõrejelzésé -
bõl indul ki.
Ha a növekedés az összes új tagállamban 1,5%-kal fo -
lyamatosan meghaladja az EU többi részének növeke-
dési ütemét (azaz 4% lesz, ha a Tizenötök növekedéseévi 2,5%), akkor a 12 országban az egy fõre jutó GDP2017-ig a 27 tagállamból álló EU átlagának 60%-a alattmarad (1.6 és 1.7 ábra). Ebben az évben az egy fõre jutóGDP az átlag 75%-át csak Szlovéniában, Cipruson, aCseh Köztársaságban és Magyarországon fogjameghaladni. Ha a növekedés ilyen ütemben folytatódik,Szlovákia az átlag 75%-át 2019-re fogja elérni, deÉsztországnak, a küszöböt következõnek elérõ ország-nak, ez csak újabb 10 év múlva sikerül. 2035-ben, vagyismostantól számítva több, mint harminc év múlva, Len -
gyelország is megközelíti e szintet, de Lettország csak2041-ben éri el. Ilyen növekedési ütem mellettBulgáriában és Romániában az egy fõre jutó GDP még2050-ben sem éri el az átlag 75%-át.
Ha egy ennél jóval magasabb ütemû, a Tizenötök átla -
gát 2,5%-kal meghaladó növekedést (vagyis a Tize -
nötök 2,5%-os növekedési üteme mellett évi több, mint
5%-os növekedést) sikerül fenntartani, akkor a konver -
gencia természetesen rövidebb idõn belül befejezõdhet.Ám sok ország esetében ez még így is sok évbe telik.Lengyelországban még az ilyen növekedési ütem mel -
lett is 20 évig vagy még hosszabb ideig tart, amíg az egyfõre jutó GDP eléri az EU átlag 75%-át, s még jó néhányévig, amíg eléri, vagy megközelíti az EU átlagot. Bul -
gária és Románia esetében pedig még ennél is sokkaltöbb idõ lesz. A lassúbb növekedési ütemmel szembenazonban így számottevõen gyorsabban fog csökkenni acsatlakozás elõtt álló országokban azon régiók száma,amelyek most strukturális támogatásra szorulnak, mertaz egy fõre jutó GDP-jük nem éri el az EU átlag 75%-át.E forgatókönyvekbõl azonban nem szabad arra a követ -
keztetésre jutnunk, hogy ezekben az országokban azévi 4 vagy 5 százalékosnál nagyobb növekedést nemvárhatunk. Elõször is, Írország példája az elmúlt évti-zedben megmutatta, mennyire gyors növekedést lehetelérni. Másodszor, az új tagállamok növekedési potenci-álját óriási mértékben javítani fogja az állóeszköz-állo-mány javulása, ami az EU kohéziós politikájánakköszönhetõ.
Még ha hosszútávon fenn is lehet tartani a Tizenötök
átlagánál jóval nagyobb növekedési ütemet, e forga -
tókönyvek azt mutatják, hogy a legtöbb országban azEU átlaghoz való felzárkózás valószínûleg hosszútávúfolyamatként képzelhetõ el.
580525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:56:59Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
száma több mint 10%-kal lesz kevesebb mint
2000-ben, Bulgáriában és Lettországban 20%-kal ésÉsztországban pedig majdnem 30%-kal. (A1.3térkép).
Többen lesznek az 50 év feletti
munkavállalási korúak
A munkavállalási korú népesség széles körben jelent -
kezõ fogyatkozása mellett markánsan átalakul a ko -
rosztályi összetétel. Az 50 és 64 év közöttiek, akik közül
sokan már nem aktívak a mostani és a leendõ tagálla -
mokban, egyre nagyobb részét fogják kitenni a munka -
vállalási korú népességnek, míg a munkaerõ-piacra be -
lépõ fiatalok egyre kisebbet.2025-re a Tizenötökben az 50–64évesek fogják alkotni a munkavál -
lalási korú népesség 35%-át,szemben a 2000 évi 26%-kal.Olaszországban arányuk 40%-raemelkedik, Németországban,Ausztriában, Görögországban ésSpanyolországban pedig 36–37százalékra. A csatlakozótagállamokban az elõrejelzés sze -
rint arányuk kevésbé, de még így isszignifikánsan nõni fog, s az átla -
gos 26%-ról mintegy 31%-ra fogemelkedni, a Cseh Köztársaság -
ban 34%-ra, Szlovéniában pedig36%-ra.
A munkavállalási korúak számá -
nak csökkenése mellett erõtelje -
sen és folyamatosan emelkedni
fog a 65 évesek és annál idõseb -
bek — a jellemzõ hivatalos nyugdíj-korhatárt elérõk — száma azEU-ban. Az elõrejelzések szerint2025-ig évi mintegy 1,5%-kal fognõni az ilyen korú népesség mind aTizenötökben, mind a csatlakozáselõtt álló országokban. Ennekeredményeképpen a 65 évesek ésannál idõsebbek száma mindkétrégióban 40%-kal lesz magasabb2025-re, mint amekkora 2000-benvolt. A 27 tagállamból álló EU-bancsak a három balti államban, vala -
mint Bulgáriában és Romániábanlesz a növekedés évi 1% alatt.
Írországban, Hollandiában és Finnországban, vala -
mint Cipruson, Máltán és Szlovéniában a 65 éves ésannál idõsebb népesség az elõrejelzések szerint évi2%-kal vagy többel fog nõni. (A1.4 térkép).
E trendeket figyelembe véve gazdasági és szociális
szempontból egyaránt kulcsfontosságú, hogy növe -
kedjen az e korcsoportba tartozók közül a még dolgo -
zók aránya; az Európai Foglalkoztatási Stratégiafókusza is ez. Ahhoz, hogy ez a stratégia sikerrel meg -
valósuljon, meg kell változtatni nem csak a korai nyug -
díjazás, hanem a z idõsek képzésével kapcsolatos po -
litikákat és attitûdöket is.
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról1. rész. — Kohézió, versenyképesség, a foglalkoztat ottság és a növekedés helyzete és várható alakulása
17 
RO
BG
LV
PL
LT
EESK
HU
CZ
CY
SI
N12
2004
2007
2010
2013
2016
2019
2022
2025
2028
2031
2034
2037
2040<60% of EU27 átl. <75% of EU27 átl. <90% of EU27 átl. >=90% of EU27 átl.1.6 Az egy f őre jutó GDP (PPS) szim ulációja a csatlakozás el őtt álló 
országokban, 2004-2040 (1,5%-os feltételezett éves relatív 
növekedéssel számolva)
Feltételezett növekedés: évi 1,5%-kal magasabb, mint az EU15
Forrás: DG REGIO számítások az  Eurostat nemezti kimutatásai alapjánN12 = az új tagállamok + BG és RO; MT: nincs adat
 
RO
BG
LV
PL
LT
EE
SK
HU
CZ
CY
SI
N12
2004
2007
2010
2013
2016
2019
2022
2025
2028
2031
2034
2037
2040<60% of EU27 átl. <75% of EU27 átl. <90% of EU27 átl. >=90% of EU27 átl.1.7 Az egy f őre jutó GDP (PPS) szim ulációja a csatlakozás el őtt álló 
országokban, 2004-2040 (2,5%-os feltételezett éves relatív 
növekedéssel számolva)
Feltételezett növekedés: évi 2,5%-kal magasabb, mint az EU15
Forrás: DG REGIO számítások az Eurostat nemezti kimutatásai alapján
590525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:56:59Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Az eltartott idõsek arányának növekedése
Eme szerteágazó demográfia trendek következmé -
nye, hogy nagyon megemelkedett az eltartott idõsko-
rúak aránya, azaz a 65 éves vagy annál idõsebbekszáma a munkavállalási korúakéhoz képest. A Tizen-ötökben a 65 éves és annál idõsebb népesség a mun-kavállalási korúak 25%-át teszi ki, vagyis minden ne-gyedik 15–64 éves személyre jut egy nyugdíjas korú.2025-re arányuk 36%-ra fog nõni, ami azt jelenti, hogyegy nyugdíjas jut kevesebb mint három munkavállalá-si korúra. A csatlakozás elõtt álló országokban azelõrejelzések szerint arányuk 20%-ról több mint30%-ra fog nõni ebben az idõszakban. Különösennagy növekedést jósolnak Olaszországban, Finnor -
szágban, Svédországban és Németországban, aholaz eltartottak aránya 2025-re várhatóan 40%-ra fogemelkedni. A csatlakozás elõtt álló országok közül anövekedés kiváltképp nagy lesz a Cseh Köztársaság -
ban, Máltán és Szlovéniában, ahol az elõrejelzésekszerint a 2000-es 20% 2025-re 36–38 százalékraemelkedik.
2025-re az eltartottak aránya 42 régióban fogja
meghaladni a 40%-ot; ezek közül 12 Franciaországbanvan, s az ország teljes népességének 42%-a él ott. Azelõrejelzések szerint a legalacsonyabb ráták — 25%alattiak — a legkülsõ régiók némelyikében várhatók,úgymint a kis lélekszámú Azori-szigeteken (A çores),
Madeirán, és Ceuta y Melilla-ban, továbbá Ile de Fran -
ce-ban és Londonban (1.3 térkép).És az eltartottak tényleges aránya?
Az eltartottak fentiek szerint számolt aránya infor -
matív de csak hipotetikus, mert nem derül ki belõle,
hogy a munkavállalási korúak közül hánynak leszvalóban munkája, hogy ténylegesen — és ne csakelvileg — eltartsák a 65 éveseket és annál idõseb-beket. Mint feljebb megjegyeztük, 2002-ben a tize-nöt-tagú EU-ban a munkavállalási korúaknak csak64%-a dolgozott ténylegesen, a csatlakozás elõttálló országokban pedig csak 56 százalékuk. Továb-bá az arányok jelentõsen eltérõek országonként ésrégiónként.
Olaszországban és Svédországban például a fenti
számítás alapján hasonló az eltartottak aránya, de mi -
vel Olaszországban sokkal alacsonyabb a foglalkoz -
tatottsági szint, valójában ott az eltartottak aránya30%-kal magasabb, mint Svédországban. Olaszor -
szágban csak két foglalkoztatott jut egy eltartandó 65évesre vagy annál idõsebbre, míg a legtöbb tagállam -
ban legalább három. Görögországban és Spanyolor -
szágban, valamint Belgiumban egy eltartottra keve -
sebb mint 2,5 foglalkoztatott jut (az eltartottaktényleges aránya magasabb mint 40%). Még ha a fog -
lalkoztatási szint nem változik is az elkövetkezendõévekben, a 2025-re vonatkozó elõrejelzések szerintaz eltartottak tényleges aránya Dániában, Hollandiá -
ban, Portugáliában és az Egyesült Királyságban, to -
vábbá Írországban és Luxemburgban alacsonyabblesz, mint a mostani arány Olaszországban.
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról1. rész. — Kohézió, versenyképesség, a foglalkoztat ottság és a növekedés helyzete és várható alakulása
18-2,5-2,0-1,5-1,0-0,50,00,51,01,52,02,5
-2,5-2,0-1,5-1,0-0,50,00,51,01,52,02,5LU IE CY UK FR NL MT BE SK DK EU15 SE PT ES AT EL RO PL DE FI N12 CZ IT SI HU LT BG LV EE2010-25
2000-10Átlagos éves %-os változás1.8 A munkavállalási korú népesség el őrejelzett csökkenése, 2000-2025
Forrás: ENSZ demográfiai el őrejelzések
600525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:56:59Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról1. rész. — Kohézió, versenyképesség, a foglalkoztat ottság és a növekedés helyzete és várható alakulása
191.3 Az eltartott idõsek aránya, 2000 és 2025
Valós ráták, 2000Hipotetikus ráták, 2000 Elõrejelzett hipotetikus ráták, 2025
A65 évesnél idõsebb népesség / összes foglalkoztatott (%)<24
24-29
29-34
34-39
>=39
nincs adatEU27=35,7
Forrás:Eurostat©EuroGeographicsAssociation aközigazgatásihatárokról
0 250 1250km
A65 évesnél idõsebb népesség / 15-64 évesek (%)
<24
24-29
29-34
34-39
>=39EU27=23,2A65 évesnél idõsebb népesség / 15-64 évesek (%)
<24
24-29
29-34
34-39
>=39
nincs adatEU27=34,4
Forrás:Eurostat ésENSZ
BG, CZ,HU, PL, RO, SK:NUTS0
Forrás:Eurostat
610525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:57:00Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Bulgária kivételével mindegyik csatlakozás elõtt álló
országban az eltartottak tényleges aránya az EU-sátlag alatt van, annak ellenére, hogy a munkavállalásikorú lakosság viszonylag kis hányadának van munká -
ja. Ha az elkövetkezendõ években nem emelkedik je -
lentõsen a foglalkoztatási szint, az eltartottak arányasok csatlakozás elõtt álló országban meghaladhatja alegtöbb mostani tagállamét.
Az adatokból nyilvánvaló, hogy a foglalkoztatásnak a
gazdasági növekedéssel elért javulása elengedhetetlen
ahhoz, hogy a várható demográfiai trendek ne vezesse -
nek növekvõ társadalmi feszültségekhez.
Ahogy változnak a nyugdíjba vonulási minták és javul az
idõsek egészségi állapota elõadódhat, hogy emelkedika foglalkoztatottság szintje és kevesebb lesz a nyugdí -
jas. Más szóval könnyen elõfordulhat, hogy a jövõbentöbben döntenek úgy, tovább dolgoznak a jelenlegi nyug -
díjkorhatárnál. Ebbõl a szempontból egyre fontosabblesz, hogy kihasználjuk az idõsebbek termelésipotenciálját.
Ennek jelentõs regionális dimenziója van, mivel a demog-
ráfiai struktúrák és trendek markánsan eltérnek a régiókközött a halandóság, gyermekvállalás és migrációkülönbözõ mintái miatt. A regionális politikának egyértel-mûen szerepet kell vállalnia például az idõsebb munka-vállalók mobilizálásában és vállalkozói vagy egyébkészségeik kihasználásában, valamint számukra kép-zés biztosításában.
A társadalmi kohézió
A társadalmi kohézió fenntartása nem csak önma -
gáért fontos, hanem azért is, mert segíti a gazdaságifejlõdést; ha pedig a társadalmon belüli szakadékoktúl szélesek, az elégedetlenség és a politikai nyugta -
lanság veszélyezteti a fejlõdést. A munkához jutáskulcsfontosságú, mert többnyire ezen múlik, hogy azemberek tisztességes színvonalon élhetnek-e ésteljes mértékben hozzá tudnak-e járulni annak a tár -
sadalomnak a mûködéséhez, amelyben élnek. Amunkavállalási korúak számára tehát a társadalmibefogadás alapfeltétele, hogy legyen munkájuk vagyelfogadható idõn belül munkát tudjanak találni.
Mint feljebb megjegyeztük, az elmúlt években az EU
legtöbb részén emelkedett a munkavállalási korúakbóla munkával rendelkezõk aránya, ami hozzájárult mind agazdasági növekedéshez, mind a társadalmi kohézióerõsödéséhez. A csatlakozás elõtt álló országokban ez -
zel szemben a munkával rendelkezõk aránya inkábbcsökkent, és ez pont ellentétes hatást váltott ki. Mint azalábbiakban elemezzük, a munkanélküliség ezekben azországokban az egyik legfõbb probléma. De nem szûnõprobléma a Tizenötök sok részén sem, annak ellenére,hogy a munkanélküliség mérséklõdött az 1990-es évekközepétõl a növekedésnek a közelmúltban bekövetke -
zett lassulásig.
Mint alább szintén tárgyaljuk, mind a jelenlegi tagálla -
mokban, mind az újakban jelentõs számú ember él
olyan jövedelmi szinten, ami már a szegénységiküszöb alá kerülésnek a kockázatát jelenti, annak el -
lenére, hogy mindegyik érintett országban kiterjedtszociális védelmi rendszer létezik.
Az EU nagy részén csökkenõben a
munkanélküliség, de a különbségektovábbra is nagyok
Az EU-ban 1994-tõl a mostani lassulásig mér-
séklõdött a munkanélküliség, s ezt a munkahelyekszámának növekedése kísérte; a folyamat kiváltképperõs volt Spanyolországban és Írországban, a két ko-héziós országban, ahol a munkanélküliség szintjeéveken át rendkívül magas volt. Spanyolországban amunkanélküliségi ráta 18 százalékról 11,5 százalékracsökkent 1996 és 2003 szeptembere (a legfrissebbhozzáférhetõ adat) között, míg Írországban hasonlómértékû csökkenés következett be, és a munkanélkü -
liség szintje 5% alá süllyedt. Írországban a munkanél -
küliség jóval a Tizenötök átlaga alatt marad, Spanyo -
lországban viszont jóval az átlag (8%) fölötti, és aspanyolországi 1. Célkitûzés alá tartozó régiókbanmagasabb, mint máshol (Extremadurában és Andal -
úziában (Andalucía) 2002-ben 19% fölött volt).
Portugáliában és Görögországban keveset változott
a munkanélküliségi helyzet. Portugáliában 1996 és2002 között 7,5%-ról 5%-ra csökkent a munkanélküli -
ségi ráta, de azóta megint 7%-ra emelkedett a foglal -
koztatottság csökkenése következtében. Ez azonbanmég minding a 15 EU tagállam átlaga alatt marad.Görögországban a munkanélküliségi ráta az átlagotmeghaladó 10%; ugyanennyi volt 1996-ban is,1999-ben elérte a 12 százalékos csúcsot, de azóta fo -
lyamatosan csökken (A1.5 táblázat).
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról1. rész. — Kohézió, versenyképesség, a foglalkoztat ottság és a növekedés helyzete és várható alakulása
20
620525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:57:00Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról1. rész. — Kohézió, versenyképesség, a foglalkoztat ottság és a növekedés helyzete és várható alakulása
210 100 500 kmCanarias (E)
Guadeloupe Martinique Réunion
Guyane (F)
Açores (P)
Madeira
1.4 Munkan élküliségiráták, 2002
at eljesmunkaerõ % -ában
< 4,75
4,75 - 7,65
7,65 - 10,55
10,55 - 13,45
>= 13,45EU27 = 9,1
Standard eltérés = 5,8 6
Forrás: Eurostat és országos statisztikai hivatalok
©EuroGeograph ics Assoc iation a közigazgatás ihatáro królnincs adat
630525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:57:01Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról1. rész. — Kohézió, versenyképesség, a foglalkoztat ottság és a növekedés helyzete és várható alakulása
22©EuroGeographicsAssociation aközigazgatásihatárokról
0 250 1250 km
1.5Munkanélküliség, 2002
NõkmunkanélküliségirátájaFiatalok munkanélküliségi rátájaTartós munkanélküliség
At eljes nõimunkaerõ %-ábanAz összes 15-24évesmunkavállaló%-ábanAz összes foglalkoztatott %-ában
< 4,754,75 - 8,258,25 - 11,75
11,75 - 15,25 nincs adat>= 15,25EU27 = 9,8= 6,94
Standard eltérés
Forrás:Eurostat és országos statisztikaihivatalok< 9,259,25 - 15,5515,55 - 21,8521,85 - 28,15 nincs adat>= 28,15EU27 = 18,6= 12,52
Standard eltérés
Forrás:Eurostat és országos statisztikaihivatalok< 34,034,0 - 41,641,6 - 49,249,2 - 56,8 nincs adat>= 56,8EU27 = 45,4= 15,3
Standard eltérés
Forrás:Eurostat
640525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:57:02Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Az új német tartományok 1. Célkitûzés keretébe tartozó
régióinak többségében 2002-ben a munkanélküliségiráta 20% felett volt, ami azt mutatja, hogy az 1990-esévek közepe óta a foglalkozt atás csökkent. Olaszország -
ban alig emelkedett a munkahelyek száma; Mezzogi -
ornóban a munkanélküliség majdnem 20 százalékosvolt, ami kis híján háromszor akkora, mint az országmás területein és Calabriában majdnem 25%. (1.4 tér -
kép). Olaszországban a munkalehetõségek hiányánakproblémáját csak részben tárják fel a munkanélküliségiadatok, mert a munkavállalási korúak jelentõs része,fõként a nõk, soha be sem lépnek a munkaerõ-piacra.
Azokban a régiókban, ahol magas a munkanélküli -
ség, a fiatalok és a nõk kiváltképp hátrányos hely -
zetben vannak, és a munkanélküliek általában tar -
tósan vannak munka nélkül (vagyis pozitív
összefüggés áll fenn az általános munkanélküliségiszint és a tartósan munkanélküliek — a legalább egyéve munkanélküliek — aránya között; 1.5 térkép).
A munkanélküliség a csatlakozás
elõtt álló országok egyik fõ problémája
A csatlakozás elõtt álló országok alacsony foglalkozta-
tottsági szintje, amelyrõl feljebb már szóltunk, a magasmunkanélküliségi rátában tükrözõdik. A legutóbbi ada-tok szerint, 2003 szeptemberében Lengyelországban amunkanélküliség 20%-os volt, Szlovákiában 16%-os ésBulgáriában 14%-os, Lettországban és Litvániában pe-dig szintén meghaladta a 10%-ot. Ezzel szemben Cipru -
son és Romániában alig volt több mint 4%, ami alacso -
nyabb, mint Luxemburg és Hollandiakivételével bármelyik jelenlegitagállamban.
A regionális szintet nézve,
2002-ben négy lengyel és egy bul -
gár régióban haladta meg a mun -
kanélküliségi ráta a 25%-t, négy to -
vábbi bulgár és két szlovákrégióban pedig a 20%-t.
A szegénységi küszöb
alá kerülés kockázataországonként ésháztartás-típusonként eltérõ
Nincs adatunk arról, hogy a kibõví -
tett EU-ban hányan élnek abszolútértelemben vett szegénységben, de valamennyire ké -
pet nyerhetünk a szegénységrõl, ha megnézzük,
hányan rendelkeznek annyira alacsony jövedelem -
mel, ami már azzal a kockázattal jár, hogy a relatív ér -
telemben vett hátrányos szociális helyzetbe kerülnek.
A legfrissebb adatok szerint (2000-re vonatkozóak), a
lakosság szegénységi küszöb alatt élõ — ami alattazokban a háztartásokban élõ embereket értjük,ahol a szociális támogatásokat
7is tartalmazó
jövedelem nem éri el a nemzeti átlag 60%-át —hányada Írországban 21%, Görögországban ésPortugáliában kicsit kevesebb, Hollandiában, Svéd -
országban, Németországban, Dániában és Finn -
országban pedig 10–11% (1.9 ábra és A1.6 táblázat).
A szegénység szorosan összefügg a munkanélküli -
séggel. A szegénységi kockázat és a társadalmi kire -
kesztés leginkább úgy védhetõ ki, ha az embernek
van munkája. 2000-ben az EU-ban a foglalkoztatottnépességnek mindössze 7 százalékának volt a jöve -
delme a szegénységi küszöb alatt, míg a munkanél-küliek 38%-a és az inaktívak 25%-a élt a szegénységiküszöb alatt. Ám még ha a foglalkoztatottság véd is aszegénység ellen, a foglalkoztatottak így is az EU-bana 16 éves vagy annál idõsebb szegénységi kocká-zatnak kitett népesség egynegyedét képviselik.
A legtöbb országban bizonyos háztartás-típusok, el-
sõsorban az egyedülálló idõsek és a gyermeküketegyedül nevelõk, jobban ki vannak téve a szegénységkockázatának
8. Az EU tagállamokat összevéve, az
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról1. rész. — Kohézió, versenyképesség, a foglalkoztat ottság és a növekedés helyzete és várható alakulása
23 
0510152025
IE EL PT ES IT EE UK LT RO BG LV EU15 FR MT PL BE LU AT DK DE NL FI SI SE HU CZ0510152025A népesség %-ában1.9 A szegénységi kockázat nak kitett népesség*, 2000
LT, MT, SI: az adatok 1999-re vonatkoznak; CY, SK: nincs adat.
Forrás: Eurostat, ECHP, 2003 és nemzeti források* Az adott országra jellemz ő medián jövedelem 
60%-ánál kisebb jövedelemmel rendelkez ő 
háztartásokban él ő népesség ugyanazon 
ország teljes népességének %-ában
650525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:57:02Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
eltartott gyermeket egyedül nevelõknek átlagban min -
tegy 35%-a — túlnyomó többségük nõ — és a 65 éves
vagy annál idõsebb egyedül élõk majdnem 30%-a él aszegénységi küszöb alatt.
Az Unióban óriásiak a különbségek az alacsony jöve -
delem problémájának természete és nagyságrendje
tekintetében. A déli országokban, Görögországtól el -
tekintve, a probléma a gyerekekkel van összefüg -
gésben, ahogy Hollandiában és az Egyesült Király -
ságban is, mégpedig fõként az egyedülálló szülõkesetében. Az északi országokban viszont az egyedüléléssel függ össze, Írországban és Portugáliában vi -
szont ez a 65 évesekre és az annál idõsebbekre kon -
centrálódik (A1.7 táblázat).
A szegénységi kockázat és a társadalmi kirekesztés a
csatlakozás elõtt álló országokban is jelentõs problé -
ma, ami még súlyosbodhat, ha továbbra is nagy amunkanélküliség.
A szegénység kockázata különösen a munkaerõ-pia-
con hátrányos helyzetben lévõ etnikai kisebbségeketérinti. Egyes esetekben e csoportok halmozottan hát-rányos helyzetben vannak, mert rosszabbak az okta-táshoz, szociális szolgáltatásokhoz, lakáshoz ésegészségügyi ellátáshoz jutási esélyeik. A legtöbbcsatlakozás elõtt álló országban számottevõ etnikaikisebbségek élnek. Az EU-ban a roma közösség mé-rete például meg fog kétszerezõdni amikor 2004-bena 10 új tagállam csatlakozik, és újra megduplázódikBulgária és Románia felvételével.
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról1. rész. — Kohézió, versenyképesség, a foglalkoztat ottság és a növekedés helyzete és várható alakulása
24
660525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:57:02Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról1. rész. — Kohézió, versenyképesség, a foglalkoztat ottság és a növekedés helyzete és várható alakulása
25Módszertani megjegyzések — Az egy fõre jutó GDP idõbeni alakulásának mérése
A korábbi Kohéziós Jelentésekben az egy fõre jutó
GDP konvergenciájának mértékét úgy állapítottákmeg, hogy – az egységnyi GDP-bõl megvásárolhatójavak és szolgáltatások különbségeit korrigálandó – akülönbözõ országok és régiók vásárló-erõ paritáson(PPS) kifejezett egy fõre jutó GDP-jének egymást kö -
vetõ éves becsléseit vettük alapul. A vásárló-erõ pari -
tással való korrekció évente készül, az adott évfogyasztásából és beruházásaiból kiindulva. A kétkülönbözõ év egy fõre jutó GDP adatainak összeha -
sonlításánál azonban óvatosnak kell lenni, mert a fo -
gyasztás és beruházás szerkezete idõben változik. Aproblémát még növeli, hogy az idõk folyamán változotta relatív árszint becslési módszere is, részben ebecslés pontosítására tett erõfeszítések következté -
ben. E változások eredményeképpen a vásárló-erõparitáson számolt éves GDP adatai „hivatalosan” nemhasonlíthatóak össze.
Az EU statisztikai hivatala (Eurostat) szerint ’a 2000
év elõtti adatokat tartalmazó idõsorban rengeteg ki-sebb-nagyobb törés van, amelyek negatívan befolyá-solják az idõbeli összehasonlíthatóságot, sõt egyadott év esetében az országok adatainak összeha-sonlíthatóságát is’ (Statistics in Focus, Theme 2,56/2002). Így tehát a vásárló-erõ paritáson kifejezettegy fõre jutó GDP tekintetében az országok egyadott közelmúltbeli évben még csak összehason-líthatóak, de az idõbeli alakulás összehasonlíthatóvizsgálatára nincs mód. Ezért itt az országok és a ré-giók közötti konvergencia számszerûsítése az egyfõre jutó reálértéken számba vett GDP idõsoránaksegítségével történt, mely az éves árváltozássalkerült kiigazításra.
A regionális gazdaság méréseAhogy azt a Második Kohéziós Jelentés tartalmazza, az
árszint különbözetet korrigáló, vásárló-erõ paritáson ki -
fejezett egy fõre jutó GDP a gazdaságok fejlõdése mé -
résének elsõdleges mutatója úgy a nemzetek, mint arégiók szintjén. Ezt nem csak az EU-ban használják arégiók közti egyenlõtlenségek mérésére és annakmeghatározására, hogy mely régióknak van szüksége aStrukturális Alapok támogatására, hanem más nem -
zetközi intézmények (ENS Z, Világbank, Nemzetközi Va -
lutalap, OECD stb.), nemzeti kormányok, központibankok és kutatóintézetek is alkalmazzák a gazdaságifejlõdés mérésére.Mint ahogy arra a Második Kohéziós Jelentés rávilágít,ez a mérési módszer nem tökéletes, több gyenge pontjais van. Az egyik ilyen fõ probléma az ingázás (vagyis az atény, hogy az ingázók hozzájárulnak egy gazdaság vagyegy régió GDP-jéhez, de nem számítanak bele abba alakosságszámba, mely az egy fõre jutó GDP kiszámítá -
sánál az osztó szerepét betölti) és a transzferek figyel -
men kívül hagyása, ami növelheti, vagy csökkentheti ajövedelmet. További probléma az átváltási árfolyamok -
kal nem megragadható árszint-különbségek korrigálá -
sa, továbbá a környezeti károk, valamint a nemmegújuló erõforrások kimerítése, amit a számításokteljesen figyelmen kívül hagynak. A jelenleg rendelke -
zésre álló adatok és a még megoldatlan koncepcionálisgondok ellenére is a közmegegyezés szerint még min -
dig ez a rendelkezésre álló legjobb mérce.
E módszertani hiányosságok azonban, nagyon helye -
sen, arra ösztönzik a közgazdászokat és statisztikuso -
kat, hogy újabb indikátorokat keressenek a jelenlegi
mérések javítására. Két, a Második Kohéziós Jelentéselkészülte óta történt fejlemény is figyelembe vehetõ: azelsõ az Eurostat statisztikusai által végzett elõzetesbecslések az EU régiók rendelkezésre álló jövedel-meinek nagyságáról, a második pedig a vásárló-erõ pa-ritással való korrekció javítására tett erõfeszítések.
A rendelkezésre álló regionális jövedelemAz Eurostat nemrégiben közzé tette a NUTS 2 régiókra
vonatkozóan a rendelkezésre álló jövedelmekrõl szólóbecslését. E becslések egy elõzetes számítás eredmé -
nyei, amelyet azzal a céllal végeztek, hogy összehason -
lítsák a régiókat olyan értelemben, hogy ‘gazdagok’ vagy‘szegények’
9. A cél tehát, hogy megmérjük az egyes ré -
giókban az ott élõk rendelkezésére álló jövedelmet. Ezkicsit más, mint a GDP-t vagy a termelési értéket mérni,amelyek a regionális gazdasági teljesítménynek talánjobb mutatói. Ahogy a Második Kohéziós Jelentés meg -
fogalmazza, abban a régióban, amelyben alacsony atermelés szintje, a végsõ jövedelem lehet viszonylagmagas a nagy társadalombiztosítási transzferek miatt,de attól még az adott régió hátrányos helyzetû. Az EUezért használja a GDP-t, s nem valamilyen jövedelmimércét annak megállapítására, hogy melyik régiónakvan szüksége strukturális támogatásra.
A rendelkezésre álló jövedelem becslésére tett kísérlet
mögött az a további motiváció is meghúzódott, hogy ígymegoldható az ingázással kapcsolatos módszertaniprobléma, ami óhatatlanul is gondként jelentkezik az egy
670525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:57:02Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról1. rész. — Kohézió, versenyképesség, a foglalkoztat ottság és a növekedés helyzete és várható alakulása
26fõre jutó GDP regionális szintû számításánál, jóllehet in -
kább a vetítési alap számbavételének a problémája, s
nem magáé a GDP-é. Mivel az eljárás a jövedelemre ésnem a termelésre fókuszál, a régiókba irányuló, illetve arégióktól elvont transzfereket figyelembe veszi a rendel -
kezésre álló jövedelem megállapításánál.
Gyakorlatilag, mint azt az Eurostat eljárása is világosan
mutatja, a rendelkezésre álló jövedelem mérésénél is je -
lentõs becslési problémákkal kell számolni a jelenlegrendelkezésre álló adatokból következõen. A legfõbbilyen problémát az elsõdleges háztartási jövedelem ada -
ta jelenti, mely a mutató egyik alap eleme, de amely többországban a NUTS 2 régiók szintjén még nem áll rendel -
kezésre. Az adatokkal kapcsolatos problémák kivált -
képp akutak a kormányzati és a vállalati szektorban,amelyek a háztartásokkal egyetemben a regionálisgazdaságot alkotják. Mindkét esetben az, hogy nincs in -
formáció arról, hogy a régiók között a jövedelem hogyoszlik meg, azt jelenti, hogy hipotézisekre kell hagyat -
koznunk a rendelkezésre álló jövedelmek becslésénél.A legegyszerûbbaz volna, ha feltételeznénk, hogy a ren -
delkezésre álló jövedelem mindkét szektor esetében arégió népességével arányosan képzõdik, csakhogy eznem valószínû, hogy fedi a valóságot. (E Jelentés 2.részében az egyes régiók kormányzati szektoránakközkiadásairól bemutatott adatok azt mutatják, hogy agyakorlatban jelentõsek a régiók közti eltérések.)
Az Eurostat is elismeri, hogy a becslési eljárás eredmé-
nyeit óvatosan kell kezelni, de azért elfogadható jelzéselehet a rendelkezésre álló jövedelmek EU régiók közöttikülönbségének. E becslések, noha nem helyettesíthetika regionális egy fõre jutó GDP-t, azt jól kiegészíthetnék,amennyiben jobb adatokon alapulnának, fõként, ha si -
kerül kiküszöbölniük az ingázás okozta torzító hatást.
A vásárló-erõ paritással történõ korrekcióMint feljebb megjegyeztük, a vásárló-erõ paritás át -
számítási módszere változott, ami azt jelenti, hogy az
így kifejezett egy fõre jutó GDP adatok idõben nem ha -
sonlíthatóak össze. Ez a probléma eleve következikabból, hogy a kiadási struktúra évrõl-évre változik, demég fokozottabban jelentkezik, ha a régiók szintjénszeretnénk a vásárló-erõ paritás összehasonlítást el -
végezni. Jelenleg a paritásos eljárással csak az or -
szágok közti árszint különbségeket lehet kiigazítani,pedig egy országon belül a régiók közti különbség is -
merete legalább annyira, ha nem még inkább fontoslenne. Egyes árak, fõként a lakhatással kapcsolato -
sak, jelentõsen különböznek egyazon ország régióiközött is, tükrözve azok relatíve különbözõ prosperitá -
sát, eltérõ piaci jellemzõiket. A regionális árkülönbsé -
gek figyelembe vétele csökkentheti a vásárló-erõparitáson kifejezett GDP különbségeit a régiók között,de hogy milyen mértékben csökkenti, ahhoz szükségvan a regionális vásárló-erõ paritás becsült adataira.Annak ellenére, hogy az eljárá s potenciálisan fontos,
kevés elõremozdulás történt a Második Kohéziós Je -
lentés nyilvánosságra hozatala óta e becslésekkidolgozásában.
Változások a NUTS 2 régiók kategóriáiban2003 májusában az Európai Parlament és a Tanács el-
fogadta azt az EC 1059/2003 számú, a statisztikai célúterületi egységek közös osztályozásával (NUTS) kapc-solatos rendeletet, mely megváltoztatta Finnország,Portugália, Németország, Spanyolország és Olaszor-szág regionális tagozódását, és tartalmazta azt is, hogy‘az érintett tagállamok rendszeresen továbbítják a Bi-zottságnak az új regionális bontásnak megfelelõ idõso-rokat”. Az Eurostat 2004 elején nyilvánosságra hozta azérintett régiók 2001 évre vonatkozó GDP adatait, de atöbbi regionális szintû statisztikai mutató még nemkészült el.
E Jelentésben az új regionális bontás alapján készült
adatokat használjuk a GDP és a népességi ada -
tokhoz, de a többi regionális mutató esetében, ame -
lyeknél még nem állnak ennek megfelelõ adatokrendelkezésre, (például a foglalkoztatottságnál), arégi bontást használjuk.
680525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:57:03Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Területi kohézió
A Szerzõdésben (2. Cikk) megfogalmazottak sze -
rint az EU egyik fõ célja, hogy ‘elõmozdítsa a ki -
egyensúlyozott és fenntartható gazdasági és
társadalmi haladást, a foglalkoztatás magas szint -
jét és a kiegyensúlyozott és fenntartható fejlõdéselérését fõként a gazdasági és társadalmi kohéziómegerõsítésével, továbbá a gazdasági és mone -
táris unió megteremtésével.’ Ez azt jelenti, hogy azembereket nem érheti hátrány amiatt, hogy az Uni -
ón belül egy bizonyos helyen élnek és dolgoznak.Ezért került be az Alkotmánytervezetbe (3. Cikk) aterületi kohézió elérése a gazdasági és társadalmikohézióra vonatkozó Uniós célkitûzések kiegészí -
téseként. A területi kohézió fontosságát a Szerzõ -
dés 16. Cikke is (Alapelvek) is megfogalmazza,miszerint biztosítani kell, hogy az Unió polgáraihozzájussanak az alapvetõ szolgáltatásokhoz, alap -
infrastruktúrához és tudáshoz, és a Cikk rávilágítaz általános gazdasági érdekû szolgáltatások je-lentõségére, amelyek elõmozdítják a társadalmi ésterületi kohéziót.
A területi kohézió fogalma túlmutat a gazdasági és tár-
sadalmi kohézión, azokat kiegészíti és megerõsíti. Akohéziós politika célkitûzése a kiegyensúlyozottabbfejlõdés elõsegítése a meglévõ különbségek csök-kentésével, a területi egyenlõtlenségek kialakulásá-nak megelõzésével és az egyes területekre is kihatószektorális politikák és a regionális politikák követke -
zetesebb összekapcsolásával. Ezen kívül javítani kella területi integrációt és ösztönözni kell a régiók köztiegyüttmûködést.
Az EU területi egyensúlyának több olyan aspektusa
van, amely veszélyezteti az Unió gazdaságának jövõ -
beli harmonikus fejlõdését:
–EU szinten — amint azt a második Kohéziós Je -
lentés megállapította — a gazdasági tevékenysé -
gek és a népesség erõteljesen a központiterületen avagy az ú.n. ötszögben koncentrálódik(amely az angliai Észak-Yorkshire, a franciaor -
szági Franche-Comté, az észak-németországiHamburg és az észak-olasz Milánó között terülel). Ez a terület a Tizenötök területének 18%-t te -
szi ki, itt él a népesség 41%-a, itt termelik a GDP48%-át és ide összpontosul a kutatási és fejle -
sztési ráfordítások (R&D) 75%-a. A bõvítésselcsak fokozódni fog a koncentráció, mert az EUterülete és népessége növekedni fog, de a GDPehhez képest csak viszonylag kevésséemelkedik;
–az egyes országokban a nagyvárosi területek ésaz ország többi részének a gazdasági fejlõdésenagyon egyenlõtlen s ez különösen jellemzõ acsatlakozás elõtt álló országokra;
–a régiók között növekszik, de legalábbis meg -
marad több — nem a GDP-vel vagy munkanél -
küliséggel leírt — területi egyenlõtlenség. Ezekközül a legjellemzõbb, hogy a gazdasági fejlõ -
dés egyre nagyobb zsúfoltsággal, környe -
zetszennyezéssel és erõteljes társadalmikirekesztéssel jár a nagyobb konurbációsterületeken, míg a vidéki területek nagy részéna legfõbb gond, hogy nincsenek megfelelõgazdasági kapcsolatok a szomszédos kis- ésközepes városokkal, és ezért e területek gazda -
sága gyakran elsatnyul. A nagy városi területekkifele terjeszkednek, gazdaságuk és lakossá-guk növekedésével benyomulnak a környezõ vi-dékbe, s ezzel kialakul a ‘vidék-várositerületként’ nevezhetõ jelenség; a vidéki terüle-teken pedig, ahol nincsenek legalább kisebb vá-rosok csökken a lakosság és egyre romlik azalapvetõ szolgáltatásokkal való ellátottság;
–a régiókon és városokon belül az olyan terüle -
teken, ahol csak korlátozottan lehet hozzájutni azelemi szolgáltatásokhoz, kialakulnak a szegény -
ség és társadalmi kirekesztõdés szigetei;
–bizonyos területeken (szigetek, ritkán lakottterületek a távoli északon és egyes hegyvidékiterületek), ahol a földrajzi adottságok jelentik azakadályokat, csökken és öregszik a népesség,nehéz a szolgáltatásokhoz hozzáférni, a kör -
nyezet sérülékeny és veszélyeztetett, példáulrendszeresen tûzvész, szárazság vagy árvízpusztít;
–a legkülsõ területeken, ahol halmozottan jelent -
keznek a természeti és földrajzi hátrányok(amint az Európai Szerzõdés 299.2 Cikke defi -
niálja), nehéz a meglévõ súlyos társadalmi ésgazdasági problémákat kezelni, mert e területektávol fekszenek, elszigeteltek, kedvezõtlenek a
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról1. rész. — Kohézió, versenyképesség, a foglalkoztat ottság és a növekedés helyzete és várható alakulása
27
690525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:57:03Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
topológiai jellemzõik és az éghajlatuk, kicsi a pi -
acuk és gazdaságuk túl kevés termékre
alapozódik.
E területi egyenlõtlenségeket nem hagyhatjuk figyel -
men kívül, mert nem csak a perifériális és legkülsõterületeken okoznak súlyos nehézségeket — illetveaz egyes központi területeken a forgalmi torlódás je -
lent problémát — hanem az egész EU gazdasági ver -
senyképességét befolyásolják. Ha a torlódások költ -
ségeit kell finanszírozni vagy az egyenlõtlenségektársadalmi következményeit kezelni, akkor a forráso -
kat nem lehet a optimálisan elosztani, továbbárosszabb lesz a hatékonyság és a gazdasági ver -
senyképesség, mint amilyen potenciálisan lehetne azérintett régiókban, akár központi, vonzó területrõl le -
gyen szó, akár hátrányos helyzetû, perifériálisterületrõl. E problémák egy kumulatív folyamatot indít -
hatnak be, amelyben például az, hogy nehéz hozzá -
jutni a kutatási és innovációs központokhoz, vagy azinformációs és kommunikációs technológiai (ICT)hálózatokhoz tovább csökkenti a már amúgy is lesza-kadó régiók gazdasági fejlõdési potenciálját.
Ahhoz, hogy kiküszöböljük a területi egyenlõtlensé-
geket és területileg kiegyensúlyozottabb gazdaságifejlõdést érjünk el, következetesen össze kell hangol-ni a fejlesztési politikákat. Az Európai Tanács éppenezért határozta meg 1999-ben Potsdamban az Euró-pai Területfejlesztési Perspektívát.
A kiegyensúlyozott fejlõdés elõmozdításaA városok elhelyezkedésének
területi egyenlõtlenségei
A regionális fejlõdés motorját a város-hálózatok jelen -
tik, és a központi terület és a perifériák közti egyenlõt -
lenséget leginkább azzal mérhetjük fel, ha megvizs -
gáljuk, hogy e városok hogyan oszlanak meg az EU
területén. A város-rendszerek potenciáljának és együtt -
mûködésük mértékének elemzésével a következõtendenciák mutathatóak ki
10:
–Európa központi részein és a fõvárosokban, ahola vállalatok központjai, a kutatási tevékenységekés a kulturális létesítmények koncentrálódnakmég mindig tapasztalható növekedés (London -
ban, a holland nagy városi területeken és azészak-nyugati német városokban még mindigjelentõs népesség-növekedést regisztrálnak).Ezeket a fõ stratégiai funkciókat több mint 70 vá -
ros vagy konurbáció — amelyek közül 44-bentöbb, mint egy millióan élnek — biztosítja, és eze -
ket lehet Európa szempontjából jelentõs növekvõ“metropoliszoknak” tekinteni. Egy Londontól Mi -
lánóig húzódó ív, amelyen fekszik még a Raj -
na-menti városokból kialakult konurbáció (Essenés Köln) e város-hálózaton belül is kiemelkedõjelentõségû;
–a csatlakozás elõtt álló országokban a népes -
ség-fogyatkozás ellenére jelentõsen nõ a fõváro -
sok lakossága, elsõsorban Budapesté, Prágáé,Ljubljanáé és a balti fõvárosoké. Az egyetlen ki -
vétel Lengyelország, ahol Varsó mellett még ötnagy metropolisz található;
–új tendenciák indultak meg, amelyek során a fejlõ -
dés kevésbé polarizáltan folyik, és elindult az EUperifériáin elhelyezkedõ városi területek növeke -
dése, úgymint:
- egyes városok, mint például Berlin, München
és Bécs növekedésével a belsõ EU mag keletfelé terjeszkedik;
- a skandináv fõvárosok, fõként Stockholm és
Helsinki, gazdaságilag megerõsödött, elsõ-
sorban az új technológia terén;
-az EU perifériáin elhelyezkedõ egyes városi
területeken, mint például Dublinban, Athén -
ban és Lisszabonban jelentõsen nõtt az egyfõre jutó GDP az elmúlt évtizedben;
–több olyan, a központi területen kívül esõ városirégió is van, amelynek lakossága és gazdaságipotenciálja elég erõs ahhoz, vonzó helyszín le -
gyen a kutatási tevékenységek számára, és idõ -
vel kapcsolatokat alakítson ki a fõbb európai, sõtakár nemzetközi döntéshozatali központokkal.Ezek alkalmasnak tûnnek arra, hogy a jövõbenserkentsék a növekedést a perifériális területekenés kiegyensúlyozottabbá tegyék az EU gazdasá -
gának fejlõdését.
A központi ötszögön kívül mintegy 40 városi régiótjelölhetünk ki és kategorizálhatunk négy, erõsségei -
ket és gyengeségeit osztályozó kritérium alapján: a
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról1. rész. — Kohézió, versenyképesség, a foglalkoztat ottság és a növekedés helyzete és várható alakulása
28
700525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:57:03Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
lakosságuk lélekszáma és növekedése, versenyké -
pesség, kommunikációs kapcsolataik és részvételük
a tudás-alapú gazdaságban. Lyon jó példa az olyan tí -
pusú városra, amely mind a négy kritérium szerinterõs, Bilbao viszont csak egyetlen ismérv szerint kapjó osztályzatot (tudás), Porto és Krakkó pedig a négykritériumot összesítve csak átlagosan erõs. 1995 és2000 között a 40 városi régióban összességében aGDP éves növekedése 3,3 %-ról 4,1%-ra emelkedett,szemben a növekvõ metropoliszok 3%-os és néhánygyorsan fejlõdõ, a periférián elhelyezkedõ városi ré -
gió 4–5 százalékos növekedésével (ezekrõl késõbblesz szó).A nagyvárosok és a kisebb városok együttmûködésihálózatának elemzésébõl az derül ki, hogy:
–a metropolisz erõs hálózata alakult ki (a kereske -
delem, az egyetemek és a kommunikációs kap -
csolatok terén) Európa közepén, amelybe
beletartozik London, Párizs, Frankfurt, Amszter -
dam, Milánó, és a közeljövõben csatlakozikBerlin;
–e csoporton kívül nincs a nagyvárosok és a kisebbvárosok között stratégiai kooperáció, és a csatla -
kozás elõtt álló országokban Cseh Köztársaságés Szlovénia kivételével nem alakult ki a kis- ésközepes városok hálózata sem.
A régiókon belüli egyenlõtlenségek
A falusi területek jövõje egyre inkább a vidéki
gazdaság egészének fejlõdésétõl függ, amihezegyes esetekben arra van szükség, hogy a gazda -
sági és a társadalmi bázis, valamint a fizikai inf-rastruktúra teljesen átalakuljon, az információs éskommunikációs technológia és az egyéb technoló-giák hozzáférhetõvé váljanak, és erõsödjenek afoglalkoztatás új forrásai (például a kis- és közép-vállalati szektorban és a vidéki turizmusban) és aközszolgáltatásokat szinten tartsák. Ezt a politikátintegrálni kell a regionális stratégiába, ami felöleli avárosi területekkel való gazdasági kapcsolatok ésaz együttmûködés fejlesztését.
Az, hogy egy adott vidéki területnek mit is kell tennie,
attól függ, hogy hol található fent definiált városokhozképest: Nagy vonalakban háromféle vidéki területetkülönböztethetünk meg aszerint, hogy milyen mér -
tékben integrálódtak a gazdaság többi részébe, ésmilyenek a kapcsolataik a nagyobb gazdaságiközpontokkal:
–a globális gazdaságba integrálódott területek,
amelyek gazdasága és lakossága növekszik.Általában a városi központokhoz közel he -
lyezkednek el, a munkavállalók a gyáriparbanés a szolgáltatásokban dolgoznak, de a területnagy része mezõgazdasági terület (Franciaor -
szágban például a gazdaságok egyharmadailyen területen található). A nagy népesség-nö -
vekedés és az urbanizációs nyomás miatt job -
ban kell gazdálkodniuk a földekkel, hogy a
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról1. rész. — Kohézió, versenyképesség, a foglalkoztat ottság és a növekedés helyzete és várható alakulása
29Jelentõsek a városok közti és a városokon
belüli különbségek
A II. Települési Audit alapján, amely jelenleg 189 vá -
rost ölel fel a Tizenötökben (ebbõl 65 a központi öt -
szögben és 124 a perifériális területeken), háromféle
egyenlõtlenséget elemezhetünk: a központi és a pe -
rifériális területeken található városok közöttit, anagy és közepes városok közöttit, valamint a belvá -
rosi területek közöttit. Az elemzés fõbb eredményei akövetkezõk:
–A biztonság hiánya jelentõsebb a nagyobb váro -
sokban, mint a közepes méretûekben. Az Egyesült
Királyságban például kétszer annyi erõszakos tá -
madás történik a nagyvárosokban, mint a közepesnagyságúakban, és háromszor annyi gyilkosság.Hasonlóan markáns különbség található az EUközponti része és a perifériák között.
–A szennyezettség világos központ-periféria mintátmutat, a központi területeken található városok -
ban például évente 14 napnyi ózonlyuk-sugárzá-si csúcs van, míg a perifériákon kevesebb, mintegy.
– A munkanélküliség inkább nemzeti szintû ténye-
zõkön múlik, mint azon, hogy a városok hol he-lyezkednek el, és mekkorák. Ugyanez igaz aszegénységre (a szegénységi küszöb alatt él aközponti területek lakosságának 9%-a és a perifé-riákon élõk 16%-a). Ugyanakkor, hatalmaskülönbségek vannak a városokon belüli egyesterületek között; Portóban például, ahol az átlagosmunkanélküliségi ráta alacsony a különbségnyolcszoros, Marseilles-ben pedig, ahol az átlagmagas, a különbség ötszörös.
710525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:57:04Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
környezet ne károsodjon és a különbözõ föld -
használati formák ne ütközzenek. Annak ellené -
re, hogy az ilyenfajta megközelítés egyre
fontosabb, a tagállamok — az Egyesült Király -
ság és Svédország kivételével — város-politiká -
ja általában nem törõdik eléggé a városi ésvidéki területek kapcsolatával;
–a köztes vidéki területek, amelyek viszonylag tá -
vol esnek a városi központoktól, de azokkal jó aközlekedési összeköttetésük és eléggé fejlettaz infrastruktúrájuk. Népességük stabil ésgazdaságuk diverzifikálódik. Néhány tagállam -
ban a nagygazdaságok ilyen területeken ta -
lálhatóak. Teendõjük, hogy fenntartsákmezõgazdasági potenciáljukat, növeljék agazdasági diverzifikáció ütemét és megerõsít -
sék kapcsolataikat a kis és közepes városokkal;
–az elszigetelt vidéki területek ritkán lakottak ésgyakran perifériális térségekben találhatóak,messze a városi központoktól és a fõbb közle-kedési hálózatoktól. Elszigeteltségük gyakrantopográfiai jellegzetességüknek köszönhetõ(például hegylánc) és lakosságuk általábanöregszik; infrastruktúrával rosszul vannak el-látva, alacsony szintûek az alapvetõ szolgálta-tások, alacsony az egy fõre jutó jövedelmük, azottani munkaerõ képzetlen, és nem integrálód-tak a globális gazdaságba. Ilyen helyek fõkéntPortugália dél-nyugati részén Spanyolországészak-keleti részeén, Közép-Franciaország -
ban, Skóciában, Finnországban és Svédor -
szágban találhatók. Ezeken a területekenrevitalizációra van szükség és a gazdasági te -
vékenységek fenntartására, valamint a megfe -
lelõ közszolgáltatások biztosítására. Továbbákapcsolatokat kell kialakítaniuk a városokkal,még ha azok viszonylag messze vannak is.
A földrajzilag hátrányos helyzetû régiók
Mint feljebb utaltunk rá és amint a Második Kohéziós
Jelentés rámutat, az elérhetõség és az EU többirészével való integráció speciális problémát jelent azolyan régiók számára, amelyekben valamilyen állan -
dó földrajzi jellegzetesség gátolja a fejlõdésüket, mintpéldául hogy távol vannak, szigetek, hegyvidéki régi -
ók vagy ritkán lakott területek Európa távoli északirészén.Az EU hét legkülsõ régiójába 25 sziget és Guyane tar -
tozik, amelyek együttes lakossága 4 millió körül van.Egy csomó természeti hátrány miatt ezeken a helye -
ken nehéz a gazdasági és társadalmi feltételeket javí -
tani, nem utolsó sorban a gazdasági és adminisztratívközpontoktól, valamint a legközelebbi kontinenstõlvaló távolságuk miatt. Réunion, a legtávolabbi sziget,9.000 km-re van Párizstól és 1.700 km-re Afrika par -
tjaitól, a Kanári-szigetek (Canarias) pedig, amelyik alegközelebb esik a szárazföldhöz, még mindig 250km-re van a partoktól. Távoliságuk problémáját teté -
zik a természeti jellegzetességeik (sok közülük apró,kis lakosságú szigetekbõl álló szigetvilág), a nehéz te -
repviszonyok és az éghajlatuk.
A Kanári-szigetek kivételével (ahol a hét legkülsõ ré -
gió össz-lakosságának majdnem a 45%-a él, és ahol
az egy fõre jutó GDP a spanyol átlagnál csak mintegy6%-kal volt kevesebb), ezeken a területeken az egyfõre jutó GDP a Tizenötök átlagának mindössze57%-át éri el, és Réunion, Guyane és az Azori-szige -
tek (A çores) a 10 legszegényebb régió közé tartozik.
Mindenhol halmozottan jelentkeznek a problémák:gazdaságuk fejletlen, túlságosan a mezõgazdaságtólfüggnek és nagy a munkanélküliség. A francia terüle-teken ugyan jelentõsen növekszik népesség, de Ma-deirán és az Azori-szigeteken fogy a nagyütemû el-vándorlás miatt. A Kanári-szigetek problémája anépesség-növekedés, a turizmustól való függés és azágazati diverzifikáció hiánya.
A fent említett területeken kívül a Tizenötökhöz 284 la -
kott sziget tartozik, amelyek össznépessége 9,4 millió
ember (a Tizenötök lakosságának 3%-a), s amelyekösszterülete 95.000 négyzetkilométer (a Tizenötökössz-területének 3%-a). E szigeteken viszonylagoselszigeteltségük és az ezzel kapcsolatos többletkölt -
ségek miatt képtelenség a gazdasági fejlõdését bein -
dítani. Továbbá sok esetben hegyi területen és/vagyleszakadó perifériális régiókban találhatóak, mint pél -
dául az olaszországi Mezzogiorno, Görögországvagy Skócia. És a szigetvilágok esetében általábanmég további akadályokat jelent, hogy a szárazfölddelvaló közlekedési kapcsolatok és a közszolgáltatásoka fõ szigeten vannak.
A szigetek meglehetõsen egyenlõen oszlanak el az
Atlanti-óceánon, a Balti- és a Földközi-tengeren, báraz utóbbin található 119 szigeten él a szigetvilágoknépességének 95%-a, s ebbõl 85% Szicíliában,
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról1. rész. — Kohézió, versenyképesség, a foglalkoztat ottság és a növekedés helyzete és várható alakulása
30
720525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:57:04Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Szardínián (Sardegna), a Baleár-szigeteken (Illes Ba -
lears), Krétán (Kriti) és Korzikán (Corse) él. A többi
sziget, ezekkel szemben, kisebb és ritkábban lakott.Csak a Svédországhoz tartozó Gotland, Skócia kétszigete, Lewis és Harris, valamint Orkney fõ szigeteemlítésre méltó méretû. Átlagos egy fõre jutó GDP-jük2001-ben a Tizenötök átlagának 72%-a volt, és több -
nyire (ebben a Baleár-szigetek jelentik a fõ kivételt)alacsonyabb, mint az anyaországoké. A szigetekgazdaságilag sérülékenyek, mert gazdasági tevéke -
nységük két nagyobb szektorra korlátozódik: mezõ -
gazdaságra és halászatra, valamint a turizmusra.
Hegyvidéki területek a Tizenötökbõl álló EU-ban min -
denfele vannak, s a Tizenötök területének 40%-át te -
szik ki, népességük pedig 67 millió, ami a tizenöt tagál -
lam népességének 18%-a. Az EU 25 tagállamra való
bõvítése után a népesség nagyjából ugyanekkorarészét fogják jelenteni, de a területnek valamivel ki -
sebb hányadát, mert az új tagállamok népsûrûsége ahegyvidékeken kicsit nagyobb, mint más régiókban. Ahegyvidékek jobban függnek a mezõgazdaságtól,mint más területek; ez fõként a csatlakozás elõtt állóországokra igaz, de valamennyire a Tizenötökre is.Egyik-másik hegyvidék ugyan a gazdasági központokés a nagy piacok közelében van, de a terep miatt aközlekedési költségek magasak és számos mezõ-gazdasági tevékenységre alkalmatlanok.
A perifériális hegyvidékeken — mint például az északi
országok északi részein, Skóciában, Észak-Írország -
ban és az Egyesült Királyságban, valamint a délihegyvonulatok vidékén Spanyolországban, Korzikán,Dél-Olaszországban és Szicíliában — általában ma -
gasabb a munkanélküliség. A fõbb ipari városiközpontokhoz közel esõ hegyvidékeken — és azo -
kon, amelyeken belül van ilyen központ — viszont ala -
csony a munkanélküliség szintje. Ilyen például Wales,az Appeninek északi része Olaszországban, az Alpokészaki és déli pereme Franciaországban, Németor -
szágban és Olaszországban. Vannak azonban ki -
vételek, mint például az Ardennek Belgiumban, vagyaz Érc-hegység a Cseh Köztársaságban ésNémetországban.
Bár további kutatásokra lenne szükség, annyi az el -
készült tanulmányok alapján is megállapítható, hogy
a gazdasági diverzifikáció, a mezõgazdaságtól a szol -
gáltatások felé való elmozdulás gyorsabban megyvégbe az alföldeken mint a hegyvidékeken, és hogy hatalálható nagyváros a hegyvidéken vagy közelében,az jelentõsen serkenti az ipari tevékenységet (vagyennek alternatívájaként, a hegyvidékek gazdag erõ -
forrásai elõsegíthetik a közelükben lévõ nagyvárosokfejlõdését), továbbá, hogy a gazdagabb hegyvidéke -
ken a szolgáltatási szektorban — fõként a tu -
rizmusban (mint például az Alpokban) — jelentõsebba foglalkoztatottság, míg a ritkán lakott területeken (el -
sõsorban Svédországban és Finnországban) és ez aközszolgáltatásokra is igaz.
Mióta Finnország és Svédország 1994-ben belépett
az EU-ba, a ritkán lakott területek is a kohéziós politikakérdésévé váltak. E két országban a sarkvidéktõl délrefekvõ és a sarkvidéki területeken az átlagos népsûrûségkisebb mint 5 lakos négyzetkilométerenként, ami jóvalelmarad az EU bármelyik részének népsûrûségétõl,kivéve a skót Felföldet és szigeteket
11.
E területeken az átlagos egy fõre jutó GDP az EU átla -
gának mindössze 87%-a, ami szignifikánsan alacso -
nyabb, mint az anyaországok egyéb részein. A mun-kanélküliség magasabb a nemzeti átlagnál. Afoglalkoztatottak nagy része a szolgáltatásokban dol-gozik, Svédországban fõként a közszolgáltatá-sokban, Finnországban pedig többen dolgoznak amezõgazdaságban és az iparban, elsõsorban afaiparban, a cellulóz- és papírgyártásban.
Fõként a svéd régiókban a GDP növekedése az
1990-es évek közepe óta csekély (a növekedési rátaaz EU átlaga körüli), és a foglalkoztatás szintje sememelkedett még meg a korai 1990-es recessziós éveksorán bekövetkezett jelentõs munkahely-vesztés óta.A népesség általában fogy, mégpedig olyan ütemben,ami máshol csak a súlyos strukturális problémávalküzdõ régiókra jellemzõ. Az 1990-es évek során afinnországi Kainnu-ban és Lappföldön a lakosságévente átlagosan 1%-kal csökkent, a svédországiNorrbotten-ben pedig évi 0,6%-kal
12(A1.8 táblázat).
A földrajzilag hátrányos helyzetûterületek közös problémái
E régiók mindegyikének közös problémája — attól
függetlenül, hogy az EU melyik részén találhatóak —,hogy nehezen megközelíthetõek és távol esnek anagyobb piacoktól, ami növeli mind az utazási, mind aszállítási költségeket és akadályozza gazdasági fejlõ -
désüket. Ugyanakkor mindenfajta infrastruktúra
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról1. rész. — Kohézió, versenyképesség, a foglalkoztat ottság és a növekedés helyzete és várható alakulása
31
730525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:57:04Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról1. rész. — Kohézió, versenyképesség, a foglalkoztat ottság és a növekedés helyzete és várható alakulása
321.6A népesség a lakulása, 1 996-1999: fõbb ö sszete võkEUROPEAN SPATIAL PLANNING
OBSERVATION NETWORK
©EuroGeograph ics Assoc iation a közigazgatás ihatáro król0 100 500 kmpozitívelvándor lásiegyenlegge lés poz itív természetes eg yenlegge l
pozitívelvándor lásiegyenlegge lés negat ív természetes eg yenlegge l
negat ívelvándor lásiegyenlegge lés negat ív természetes eg yenlegge lpozitívelvándor lásiegyenlegge lés negat ív természetes eg yenlegge lnegat ívelvándor lásiegyenlegge lés poz itív természetes eg yenlegge lnegat ívelvándor lásiegyenlegge lés poz itív természetes eg yenlegge lA népesség növe kedése
A népesség csö kkenése
nincs adatAT, CH, DE, FI, EL, MT, NL, PT, SE, UK: NUTS2
Forrás: ESPONadatbáz is
Adatok forrása:
EU15, tagjelölt országok: Eurostat;Norvégia és Svájc: országos statisztikai hivatalok
Ez a tér kép ne mfeltétlenültükröziazESPONMonitoring
Bizottság vé leményét
740525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:57:07Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
kiépítése és az egészségügyi ellátás, az oktatás és
egyéb alapvetõ szolgáltatások biztosítása általábanköltségesebb a terepviszonyok és a helyek távoliságamiatt, és e költségek nehezebben indokolhatóak,mert csak kevés embert szolgálnak. Sok esetben a la -
kosság vagy a piac mérete kisebb, mint a “kritikus tö -
meg”, ami gazdasági értelemben indokolttá tenné aberuházást. A problémát súlyosbítja, hogy a lakosságfogy és öregszik, mert a fiatalok elmennek (1.6térkép).
Szigetek esetében, úgy tûnik, a lakosság kritikus mé -
rete a 4–5 ezer lakos; az ennél nagyobb lélekszámú
helyeken a népesség általában nõ, viszonylag nagy afiatalok aránya és jók az oktatási és egészségügyi el -
látási lehetõségek. A kisebb lakossággal rendelkezõhelyekre viszont az jellemzõ, hogy a népesség-sza -
porulatnál nagyobb az elvándorlás, a népességöregszik és elégtelen az ellátás.
A 15 tagállamú EU hegyvidékein a népsûrûség (51 la -
kos/km
2) kisebb, mint az EU átlagának a fele, bár a
hegyvidékeket közvetlenül körülvevõ területeken álta-
lában magasabb, ami azt mutatja, hogy a hegyvidé-kek mint lakó- és munkahely vonzóak. Átlagban a né-pesség folyamatosan fogy, de van néhány terület,amelyre már elkezdtek az emberek és új vállalkozá-sok betelepülni. A csatlakozás elõtt álló országokbanhasonló a kép, bár a népsûrûség az ilyenfajta terüle-teken majdnem kétszer akkora mint a Tizenötökben,és csak alig marad el a többi terület átlagától.
Az általános gazdasági érdeket szolgáló
szolgáltatásokhoz való egyenlõbb hozzájutás
A területi kohézió egyik legfõbb elõfeltétele, hogy min -
denki, függetlenül attól, hol él, egyenlõ módon férjen
hozzá az ‘általános gazdasági érdeket szolgáló szol -
gáltatásoknak’ nevezett ellátási lehetõségekhez, ele -
mi szolgáltatásokhoz és tudáshoz, még akkor is, haez egyes régiókban nehezen megoldható.
Az, hogy egy régióban mennyire hozzáférhetõ a haté -
kony, az Unió központi területéhez jól kapcsolódó
közlekedési rendszer, az adott régió perifériális voltá -
nak elsõ meghatározó tényezõje. Az olyan régiók,amelyek jobban hozzáférnek a piacokhoz valószí -
nûleg produktívabbak és versenyképesebbek, mint atöbbi. Az EU központi részein jelenleg fejlettebb aközúthálózat, mint a perifériális régiókban, és azutóbbi évek autópálya építkezéseinek ellenére a peri-fériális régiókból közúton továbbra is sokkal nehe-zebb eljutni a piacokat koncentráló központi terüle-tekre, mint máshonnan. A közúthálózat kiváltképprossz Portugália, Görögország, Nyugat-Írország és aBalti államok 1. Célkitûzés keretébe tartozó régióiban(A1.5 térkép).
Ez még inkább igaz a vasútra, hiszen a legtöbb pe -
rifériális régióban a vasúti hálózat építése meg sem
közelítette a közúthálózat fejlesztésének ütemét.Romániából, Bulgáriából, Dél- és Közép-Olaszor -
szágból, Dánia északi részérõl, Görögországból ésSpanyolországnak a Madrid-Sevilla TGV (szuper -
gyors vonat) vonalon kívül esõ részeirõl nagyonnehéz vonattal eljutni az EU központibb területeire(A1.6 térkép).
A légi-közlekedés a perifériális régiókból a központi
régiókba szignifikánsan jobb, mert nemzetközi re -
pülõtér még a legtávolibb területeken is van, de javíta -
ni kell a másfajta közlekedési eszközökkel valóösszeköttetéseket, mert légi úton általában nagyonkevés árut szállítanak (A1.7 térkép).
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról1. rész. — Kohézió, versenyképesség, a foglalkoztat ottság és a növekedés helyzete és várható alakulása
33A hegyvidékek megközelíthetõsége
A hegyvidékekrõl nemrégiben készült tanulmányrészeként közöltek egy indexet, amely a hegyvidéke -
ket megközelíthetõségük szempontjából osztályoz -
ta. Az osztályozás azt vette figyelemben, hogy ahegyvidékek milyen messze vannak az ország fõvá -
rosától és más városoktól, valamint az egyetemektõlés egészségügyi létesítményektõl repülõvel, továb -
bá a közlekedési hálózatok (közutak, vasút és re -
pülõterek) sûrûségét.
A ‘nagyon jól’ vagy ‘jól’ megközelíthetõ hegyvidékek
például az észak-angliaiak, a szicíliaiak és a szlová -
kiaiak. Ilyenek még az Alpok, a Kárpátok, és a Szu -
déta-hegység, minden németországi hegyvidék ésaz Ardennek, valamint a három spanyol és két portu -
gál hegyvidék. ‘Elfogadhatóan’ megközelíthetõhegyvidékek azok, amelyek az elsõ két csoportotveszik körbe, mint például a görögországiak, spany -
olországiak, wales-iek és finnek, valamint a ‘MassifCentral’ Franciaországban. “Rossz” osztályzatotkaptak a harmadik csoporttól északra található hegy-vidékek, fõként a skót felföld és szigetek, és a svédés finn hegyvidékek nagy része.
750525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:57:07Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
A transz-európai hálózatok kiépítésével javulni fog a
megközelíthetõség, fõként a csatlakozás elõtt álló or -
szágokban — s leginkább Bulgáriában és Romániá -
ban — de ennek hatása jelentõsen el fog térni azegyes perifériális régiók esetében attól függõen, hogymilyen jól közelíthetõek meg onnan a fõútvonalak, amipedig a másodlagos közlekedési hálózatok állapo -
tától függ.
Az új technológiákhoz, elsõsorban az információs és
kommunikációs technológiához való hozzáférés ki -
váltképp fontos a perifériákon elhelyezkedõ és a föld -
rajzilag hátrányos helyzetû régiók számára. E tech -
nológiák nem csak azért fontosak, mert csökkentik atávolság jelentõségét és az EU központi területei elé -
réséhez szükséges idõt, hanem ami még fontosabb,hogy ha a technológiákhoz való hozzáférés bármilyenmódon is korlátozott, az szinte biztosan aláássa e ré -
giók fejlõdési kilátásait és elriasztja az odatelepülniszándékozó vállalkozásokat.
A fejlesztési prioritásokA földrajzilag hátrányos helyzetû régiók gazdasági és
társadalmi feltételei nagyon különbözõek, de tipi-kusan szegényebbek és nagyobb munkanélküliség-gel néznek szembe, mint az ország, ahol találhatóak,illetve — a legkülsõ régiók esetében — amelyhez tar-toznak. Az utóbbi régiókat nem számítva, a nem-zetgazdaság (amelybe a perifériális területek is bele-tartoznak) teljesítménye mindenképpen befolyásoljaa régiók egy fõre jutó GDP-jét és foglalkoztatásiszintjét.
A földrajzi hátrányok nem mindig jelentenek kedve -
zõtlen gazdasági feltételeket. Mint egy sor példa
mutatja, a hátrányokat potenciálisan pozitív érték -
ké lehet alakítani, amely új fejlõdési pályákat nyitmeg. Továbbá e régiók közül nem egy az EU ter -
mészeti örökségének fontos részét képezi, illetveszabadidõs, kulturális és egyéb tevékenységeknekadnak helyet. Már csak pusztán ezért is fontos,hogy e területek megõrizzék környezeti állapotukatés megtartsák lakosságukat, s ennek érdekébenjavítaniuk kell megközelíthetõségüket és fenn kelltartaniuk, illetve fejleszteniük kell az alapvetõszolgáltatásokat.
És épp ennyire fontos, hogy gazdasági fejlõdésük
olyan pályájára álljon, amely tiszteletben tartja atermészeti örökségeket és nem veszélyezteti azokata földrajzi jellemzõket, amelyek éppen azokat a kulcs -
fontosságú a komparatív elõnyöket jelentik vagy je -
lenthetik, amelyek révén nem csak mint lakóhely, demint vállalkozások mûködésének helyszínei is von -
zóak. A tudás-alapú gazdaság fejlõdésével a nyersa -
nyagokhoz vagy akár a nagy piacokhoz való közelségkevésbé lesz meghatározó, a természeti és fizikaikörnyezet vonzereje pedig egyre fontosabb lesz,de emellett biztosítani kell a fenti alapvetõszolgáltatásokat.
Ezeken az érzékeny területeken — még jobban
mint másutt — vigyázni kell, hogy a gazdasági fejlõ -
dés ne károsítsa a környezetet, vagyis nem csakhogy integrálni kell a környezetvédelmi prioritást aberuházási döntés-hozatali folyamatba, hanemahol lehetséges olyan megoldásokat kell keresni,amelyek egyszerre javítják a környezetet és erõsí -
tik a regionális versenyképességet. Az ilyen “akecske is jóllakik, a káposzta is megmarad” lehetõ -
ségre példa amikor a korábbi ipari tevékenység mi-att szennyezett területet megtisztítják és új üzletifejlesztésre alkalmas helyszínné alakítják, vagyegy adott terület megközelíthetõségének érdeké-ben nem új autópályákat építenek, hanem a vasútikapcsolódási pontokat modernizálják, vagy kifej-lesztik a tiszta, megújuló energiaforrásokat, hogykiváltsák velük a szén- vagy olajtüzeléses villa-mos-erõmûveket, amelyek nem csak hogy kimerítika szûkös természeti forrásokat, de még az at -
moszférát is szennyezik.
Noha nem mindig lehet ilyen mindkét szempontból
elõnyös megoldást találni, a fejlesztési politikaalapelve, hogy az érzékeny területeken, de másuttis, a környezetkárosítást minimalizáló stratégiákatkellene követni, mert csak ezek képesek biztosítanihosszútávon a fejlõdést, s nem szabad, hogy a fej -
lesztési stratégia csupán a növekedés serkentésé -
nek rövidtávú eszköze legyen.
A környezeti problémák igen kiélezettek az egész
EU-ban, mind azokon a területeken, ahol nagy anépesség koncentrációja, következésképpen akülönféle gazdasági tevékenységeké, mind azo -
kon, ahol a mezõgazdaság, de a bányászat ésegyéb tevékenységek is túlterhelik a természetierõforrásokat. Ezek a fajta területek távolról semegyenletesen oszlanak meg az EU területén,
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról1. rész. — Kohézió, versenyképesség, a foglalkoztat ottság és a növekedés helyzete és várható alakulása
34
760525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:57:07Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról1. rész. — Kohézió, versenyképesség, a foglalkoztat ottság és a növekedés helyzete és várható alakulása
35©EuroGeograph ics Assoc iation a közigazgatás ihatáro król0 100 500 km1.7 Területidiverzitás–a ter mészet iterületek t öredezettségének mértéke
a természet iterületeknekkevesebb, mint 20% -aCanarias (E)
Guadeloupe Martinique Réunion
Guyane (F)
Açores (P)
Madeira
a természet iterületeknek20-50%-a;nagyon töredezett
a természet iterületeknek20-50%-a;mérsékelten töredezett
a természet iterületeknek20-50%-a;kevéssé töredezett
a természet iterületeknek50%-a
beép ített ter ületek
nincs adatTermészet iterületek=összes ter ület
(NUTS3 szint)mínusz beép ített ter ületek
ésmezõgazdaság iterületek
Forrás: CORINE L andcover
770525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:57:08Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
hanem egyes helyeken koncentrálódnak (1.7 tér -
kép). Ezeken a területeken meg kell tisztítani a kör -
nyezetet és meg kell akadályozni a további károk
okozását. De nem kevésbé fontos az sem, hogymeg kell elõzni a környezet állapotának továbbiromlását azokon természeti vagy fél-természetiterületeken, ahol az emberi tevékenység fokozato -
san teret hódít, vagy amelyeket éppenséggel azemberek magukra hagytak, s ezért egyre jobbanfregmentálódtak, illetve természeti erõforrásaiknem kapnak védelmet. E célokat integrálni kell azEU gazdasági fejlõdési stratégiájába, hogy a fejlõ -
dés fenntarthatóvá váljék.
A növekedést, foglalkoztatottságot
és a versenyképességetmeghatározó tényezõk
2000 márciusában a Lisszaboni Csúcson az
Európai Unió azt a célt tûzte ki maga elé, hogy azEurópai Uniót a világ legdinamikusabb és legver-senyképesebb tudás-alapú gazdaságává tegye,amely képes a tartós és fenntartható gazdasági nö-vekedés elérésére, miközben több és jobb munkát,és erõsebb társadalmi kohéziót biztosít a tagálla-mok népességének. Ennek keretében több priori-tást határoztak meg:
–prioritást kell kapjon az innováció és a vállalko -
zás, mégpedig úgy, hogy szorosabb kapcsola -
tokat kell kialakítani a kutatási intézmények ésaz ipari vállalatok között, olyan feltételeket kellteremteni, amelyek kedveznek a kutatásnak ésfejlesztésnek, javítani kell a finanszírozáshozés a know-how-hoz való hozzáférést és ösztö -
nözni kell az új vállalkozások létrehozását;
–biztosítani kell a teljes foglalkoztatottságot,amelynek során nagy hangsúlyt kell fektetni újmunka-lehetõségek megteremtésére, növelnikell a munka termelékenységét és minõségét,és elõ kell mozdítani az élethosszig tartótanulást;
–meg kell teremteni a befogadó munkaerõ-piacot,amelyben alacsony a munkanélküliség éscsökken a foglalkoztatáshoz jutásban jelentkezõtársadalmi és regionális különbség;–ki kell alakítani az európai kapcsolati hálót, fõkénta szorosabb integráció segítségével és a közleke -
dési, telekommunikációs és energia-szolgáltatásihálózatok javításával;
–védeni kell a környezetet, annál is inkább, mert akörnyezetvédelem ösztönzi az innovációt, és bekell vezetni az új technológiákat, például az ener -
gia-iparba és a közlekedésbe.
Az európai kohéziós politika e célkitûzések elérésétszolgálja, különösen azokban a régiókban, ame -
lyekben célzott kohéziós politikai intézkedések segít -
ségével kiaknázható lesz az eddig kihasználatlangazdasági és foglalkoztatási potenciál, s amelyek ígyhozzájárulhatnak az egész EU gazdaságinövekedéséhez.
Politikai szempontból a regionális fejlesztés fenntartá -
sához nemzeti szinten kell a kedvezõ feltételeket
megteremteni, ami elsõsorban olyan makrogazdaságikörnyezetet jelent, amely növekedést, foglalkoztatott-ságot és stabilitást hoz, továbbá meg kell alkotni a vál-lalkozást és munkahelyteremtést ösztönzõ adó- ésszabályozási rendszert.
Regionális szinten a feltételek két egymást kiegészítõ
rendszerét kell kialakítani. Az elsõ a megfelelõ színvo-nalú alapvetõ infrastruktúra (hatékony közlekedési,távközlési és energiaellátási hálózatok, jó vízellátásés környezetvédelmi létesítmények stb.) és a megfe -
lelõ képzettséggel és szaktudással rendelkezõ mun -
kaerõ megléte. A fizikai és a humántõke megerõsí -
tése az ezeket támogató intézmények fejlesztésévelés az adminisztratív keretek megteremtésével egye -
temben kiváltképp fontos az 1. Célkitûzés keretébetartozó régiókban és a csatlakozás elõtt álló orszá -
gokban, mert jelenleg ezek a feltételek egyik típusúrégióban sem adottak.
A másik feltétel-rendszer közvetlenül azokhoz a té -
nyezõkhöz kapcsolódik, amelyek a regionális ver -
senyképességét befolyásolják a tudás-alapú
társadalomban. E szerint prioritást kell adni az in -
novációnak, széles körben hozzáférhetõvé kelltenni és hatékonyan kell felhasználni az informáci -
ós és kommunikációs technológiákat, és a fejlõdés -
nek környezetvédelmi sze mpontból fenntarthatóan
kell folynia. Ez a feltétel-rendszer jobbára azokat a‘nem kézzel fogható’ tényezõket tartalmazza,
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról1. rész. — Kohézió, versenyképesség, a foglalkoztat ottság és a növekedés helyzete és várható alakulása
36
780525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:57:08Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
amelyek az elsõ feltétel-rendszernél közvetle -
nebbül kapcsolódnak a vállalati versenyképes -
séghez. Ide tartozik, többek között, a regionális
gazdaság azon képessége, hogy tudást termeljenki, adjon tovább és használjon fel, és ezzel fenntart -
sa a hatékony regionális innovációs rendszert; avállalkozást ösztönzõ üzleti kultúra, valamint bizo -
nyos fajta tevékenységek együttmûködési hálóza -
tainak és csoportosulásainak (“klaszter”) megléte.
Ez a két feltétel-rendszer egymással összefügg.
Mindkettõt integrálni kell valamilyen mértékben ahosszútávú fejlesztési stratégiába, amelynek cél -
jait világosan, közös megállapodással kell fogal -
mazni, s amelynek megvalósítását a politikaielkötelezettség garantálja. Az, hogy pontosan melytényezõket, és azok milyen csoportját célozzákmeg, attól függ, hogy mi a kiinduló pont, melyek azadott régió jellemzõi és az ott uralkodó körülmé -
nyek, milyen fejlõdési pályát követ stb. E tényezõkidõvel, a fejlõdés elõrehaladtával és a körülményekváltozásával szükségszerûen változnak. Ezértnincs egyetlen biztos recept a sikeres regionális fej-lesztésre. Minden régiónak meg kell találni a sajátfejlõdési pályáját szolgáló politikák összességét,amely megfelel sajátos gazdasági, társadalmi, kul-turális és intézményi jellegzetességeinek.
Mindkét feltétel-rendszer esetében az állami be-
avatkozás akkor igazolható, ha a piac nem mûködik.Ez világos a humántõke, a közlekedés és egyéb inf -
rastruktúrák esetében, amelyek természetükettekintve közjavak: ezeken a területeken a beruhá -
zásnak társadalmi és pénzügyi hatásai vannak, ésa megtérülés nem ragadható meg könnyen, vagygazdaságilag értelmezhetõ módon a beruházó szá -
mára (például ha a foglalkoztató beruház az alkal -
mazottak képzésébe). De ugyanez érvényes atechnológiai know-how-ra is — amely szintén aközjavak egy fajtája — mert annak költsége, hogysok felhasználó számára hozzáférhetõ legyen ala -
csony az elõállítási költségekhez képest. Ennekmegfelelõen, mivel a tudás (új technikák stb.) elõál -
lítói nem tudják realizálni az adott innovációbólszármazó összes hasznot, elõadódhat, hogy neminvesztálnak eleget ezeken a területeken.
Az EU kohéziós politikájának egyik kulcsfontosságú
szerepe, hogy segítsen a régióknak, fõként a hátrá -
nyosabb helyzetûeknek, hogy kifejlesszék a bennükrejlõ komparatív elõnyöknek megfelelõ sajátosgazdasági és foglalkoztatási potenciáljukat. Ebben azértelemben a regionális versenyképesség fejlesztésea termelési struktúra modernizálását és diverzifikálá -
sát jelenti, ha a fizikai infrastruktúra és a humántõkemegfelelõ szinten rendelkezésre állása már biztosí -
tott. Ez többek között azt jelenti, hogy ösztönözni kell atudás-alapú gazdasági tevékenységek és az innová -
ció fejlesztését.
Végezetül két dolgot kell kihangsúlyoznunk. Elõször
is, hogy a regionális fejlesztés szempontjából kulcs -
fontosságú a humántõke, valamint az intézményi ésadminisztratív kapacitás fejlesztése, mivel ez hatá -
rozza meg, hogy az adott régió mennyire vállalko -
zás-barát, milyen az állami-magán partnerség ter -
mészete és mértéke, és milyen az együttmûködés afejlesztési folyamat szereplõi között. Ezt a pontotkésõbb még kifejtjük.
A második, mint feljebb már hangsúlyosan utaltunk
rá, az hogy mennyire fontos expliciten figyelembevenni a környezet védelmét, ha a fejlõdési pályátfenntarthatóvá akarjuk tenni. A környezetvédelmi
szempont a fejlõdés érdekében hozott minden in-tézkedésben szerepet kell kapjon, de ez elsõsor-ban a fizikai infrastrukturális beruházásokravonatkozik, mert az infrastrukturális létesítmények— fõként közlekedési hálózatok — fejlesztése és akörnyezet megóvása közti potenciális konfliktusezen a téren a legélesebb.
A jelentés további részében a fent leírt kétféle fel -
tétel-rendszer meglétében tapasztalható különbsé -
geket vizsgáljuk a kibõvített EU-ban.
A közlekedési infrastruktúra
A hatékony közlekedési rendszer a regionális gazda -
sági fejlõdés szükséges feltétele, bár a közlekedés
fejlesztése önmagában nem valószínû, hogy elég anövekedéshez, részben azért, mert a közlekedés fej -
lesztésével nem csak a többi piac válik jobban megkö -
zelíthetõvé, de a máshol található termelõk iskönnyebben elégítik ki a helyi igényeket.
A 15 tagállamból álló EU egész területén mind a teher-
mind az utas-szállítás szignifikánsan bõvült az elmúltévtizedben: a teherszállítás (tonna-kilométerben
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról1. rész. — Kohézió, versenyképesség, a foglalkoztat ottság és a növekedés helyzete és várható alakulása
37
790525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:57:08Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
számolva) majdnem egyharmaddal, s a GDP növeke -
désének mintegy felével, az utas-szállítás pedig
(utas-kilométerben) körülbelül 16%-kal.
A forgalomAz utazás domináns eszköze az autó. 2000-ben a 15
tagállamból álló EU-ban az összes megtett utazás (azösszes utazott kilométerben mérve) 78%-a autós útvolt. Noha ez az 1970-ben mért 74%-hoz képestemelkedés, valamelyes mérséklõdést jelent az1990-es adatokhoz képest, s hasonlóképpen csök -
kent a buszos utazás aránya, amely az összes uta -
zásnak kevesebb mint 9%-a volt. Ezzel szemben alégi közlekedés nõtt, bár a teljes utazásnak még min -
ding csak 6%-át teszi ki. A vasúti utazás az összesutazásnak szintén alig több mint 6%-t jelentette, ami1990 óta alig változott, és kevesebb mint az 1970-benmért 10%.
Az áruszállítás óriási, 32%-os növekedése (a tengeri
szállítást figyelmen kívül hagyva) az 1990-es évek so-rán fõként a közúti szállítás növekedését jelentette,ami 38 százalékkal emelkedett. A teljes áruszállításmintegy 75%-a zajlik közúton, s csak 14%-a vasúton,ami 1970-ben még 30%, s 1990-ben 18% volt.
A kohéziós országok mindegyikében az áruszállí-
tás nagyobb hányada történik közúton, mint az EUtöbbi részében: Spanyolországban az arány 85%,Görögországban pedig 98% (meg kell jegyeznünkazonban, hogy az adatok hasonlóak Olaszország -
ban és az Egyesült Királyságban is). Továbbá aközúti áruszállítás aránya gyorsabban emelkedikezekben az országokban, mint az EU többi részén,ami jelzi egyrészt a GDP gyorsabb növekedését,másrészt viszont a hatékony alternatíva hiányát is,annak ellenére, hogy a Strukturális Alapokból ha -
talmas beruházási összegeket fordítanak a közle -
kedési hálózatra.
A csatlakozás elõtt álló országok közül Romániá -
ban és Bulgáriában az áruszállítás nagysága zuha -
násszerûen csökkent az átmeneti idõszakban, ami
a GDP csökkentését és a gazdasági tevékenysé -
geken belül a nehézipar arányának csökkenéséttükrözi. Az áruszállítás Szlovákiában és Szlovéniá -
ban szintén csökkent, noha kisebb mértékben, míga többi országban, fõként Lettországban és Észtor -
szágban nõtt.Mindent összevetve azonban, az áruszállítás teljesvolumene a GDP-hez képest a csatlakozás elõtt állóországokban az EU szintjének csak a fele.
2000-ben a csatlakozás elõtt álló országokban az
összes árunak majdnem a felét közúton szállították,és 38 százalékát vasúton, ami számottevõen több,mint jelenleg az EU-ban. Bulgáriában és a CsehKöztársaságban, azonban, a közúti áruszállítás meg -
közelíti az EU átlagát, míg a Balti államokban ésSzlovákiában annak mindössze egyharmada vagyannál is kevesebb.
A relatív arányok gyorsan változnak, és az áruszállí -
tás a vasútról áttolódik a közutakra: 2000 elõtt mind -
össze négy évvel nagyjából azonos arányban szállí -
tottak árut vasúton és közúton. Hogy ez a tendencia
meddig folyatódik a jövõben is, nem csak a gazdaságinövekedés ütemétõl függ, hanem a növekedés össze -
tételétõl is: hogy milyen mértékben növekszik aszolgáltatások iránti kereslet a többi áruéhoz képest,és milyen olyan hatékony alternatív közlekedésieszközök állnak rendelkezésre, mint például a vasútvagy a vízi szállítás.
A csatlakozás elõtt álló országokból nincs összeha-
sonlítható adatunk az utas-szállításról, de a közutakhasználatának növekedését jelzi az autótulajdonosokés a buszok a népességhez viszonyított száma. 1996és 2000 között a csatlakozás elõtt álló országokbanösszesen az autók száma a népesség arányában 20százalékkal nõtt, s ezen belül Lettországban és Litvá -
niában több mint 50%-kal, és Romániában több mint30%-kal. Ez a növekedés azonban csak kevéssé ha -
ladta meg az EU-ét. 2000-ben az autók száma a né -
pességhez képest még így is alig volt több mint az EUátlagának a fele, ami azt mutatja, hogy a jövedelmekemelkedésével az elkövetkezendõ években jelentõsnövekedésre számíthatunk.
Ugyanakkor az egy fõre jutó jövedelem és az autótu -
lajdonosok száma közti összefüggés más tényezõktõl
is függ, mint például a tömegközlekedés állapota és atelepülési minták. Portugáliában az autó-állománynagyobb, mint az EU átlaga, és az elmúlt évekbenkülönösen erõteljesen nõtt. Olaszországban többautó van, mint az Unió akármelyik országában, Dániá -
ban –s hasonlóképpen a Cseh Köztársaságban —viszont jóval kevesebb mint az átlag. Ennek megfe -
lelõen az, hogy az autótulajdonosok száma, és ezzel
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról1. rész. — Kohézió, versenyképesség, a foglalkoztat ottság és a növekedés helyzete és várható alakulása
38
800525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:57:09Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról1. rész. — Kohézió, versenyképesség, a foglalkoztat ottság és a növekedés helyzete és várható alakulása
391.8Autópá lyák s ûrûsége, 2001
0
0-7 575 - 150
150 - 250
> 250
nincs adatEU15 = 100
LT, LV, EE: NUTS0
Forrás: Eurostat
©EuroGeograph ics Assoc iation a közigazgatás ihatáro król0 100 500 kmCanarias (E)
Guadeloupe Martinique Réunion
Guyane (F)
Açores (P)
Madeira
Index, autópá lyakmterület nag yságra és népességre vet ítve
810525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:57:09Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
összefüggésben az autó-használat, hogyan növek -
szik a csatlakozás elõtt álló országokban az elkövetke -
zendõ években, nem csak a jövedelmektõl függ, ha -
nem a közlekedési rendszerekkel kapcsolatos politi -
kai döntésektõl is.
A hálózatokKözutakAz egyes országok közúti és vasúti infrastruktúráját
óvatosan szabad csak összehasonlítani az eltérõklasszifikációs módszerek miatt.
A Tizenötök területén lévõ közúthálózat teljes
hosszúsága nagyjából változatlan 1991 óta, de azautópályák hossza 27%-kal nõtt. Az új autópályáknagy része a kohéziós országokban épült, elsõsorbanPortugáliában és Spanyolországban.
A közúthálózat egészének sûrûsége
13Spanyolország -
ban és Görögországban azonban kisebb, mint a 15 ta-
gállam átlagának fele, és Portugáliában is némilegalacsonyabb mint az átlag. Ezzel szemben Írország-ban jóval meghaladja az átlagot.
Az 1. Célkitûzés keretébe tartozó régiókban összesen
a közúthálózat sûrûsége a Tizenötök átlagánakkétharmada körül van. Másfelõl az autópálya-hálózatsûrûsége a kohéziós országokban 1991-ben a Tize-nötök átlagának 80%-a volt, míg 2001-ben már 10százalékkal meghaladta az átlagot. Ez a növekedés,elsõdlegesen Spanyolországra és Portugáliára kon -
centrálódott; Görögországban és Írországban aközúthálózat sûrûsége jóval kisebb mint az átlag. Az1. Célkitûzés keretébe tartozó régiókban összessé -
gében az autópálya-hálózat sûrûsége 1991 és 2001között a Tizenötök átlagának kétharmadáról 80%-akörülire nõtt (1.8 térkép).
A csatlakozás elõtt álló országokban a közúthálózat
sûrûsége általában alacsonyabb mint a 15 tagállam -
ban, és az autópálya-hálózat sûrûsége még alacso -
nyabb. Az autópálya-hálózat sûrûsége mintegy hat -
szor magasabb a Tizenötökben mint a csatlakozáselõtt álló országokban összesen, ami mutatja, hogy anagyobb országokban milyen kevés autópálya vanterületük nagyságához képest. Lengyelországban2001-ben még csak mintegy 400 kilométernyi autópá -
lya volt, ami kevesebb, mint Litvániában ésSzlovéniában (435 km), Romániában pedig csak 113km. Észtországban 100 km-nél is kevesebb autópá -
lya található, Lettországban pedig egyáltalán nincs.Még a Cseh Köztársaságban is alig több mint 500km-nyi autópálya épült, Magyarországon pedig körül -
belül 450 km.
Jóllehet egyes országokban viszonylag gyors
ütemben építenek új utakat — Lengyelországbanaz autópályák hossza az 1998 és 2001 közötti háromévben több mint 50%-kal nõtt — ezek néhányterületre koncentrálódnak: vagy a fõvárosok környé -
kén vagy a nyugat felé vezetõ tranzit útvonalakon.Lengyelországban az autópályák mintegy 75%-ahárom régióban található: a Németországgal hatá -
ros Dolnoslaskie-ben, a Dolnoslaskie-val és aCseh Köztársasággal határos Opolskie-ban, ésMazowieckie-ben, ahol Varsó is fekszik. A CsehKöztársaságban Prága környéki Stredni-Ce -
chy-ben és az Ausztriával és Szlovákiával határosdéli Jihovychod-ban koncentrálódnak az autópá -
lyák. Romániában gyakorlatilag minden autópályaBukarest környékén húzódik.
Ugyanakkor a nem-autópálya közutak általában
rossz állapotban vannak. Szinte mindegyik út még jóesetben is csak kétsávos, és karbantartásuk elmaradtaz átmenet elõtti és utáni idõszakban is.
Ez részben magyarázatot ad a halálos közúti balese-
tek riasztó számadataira: 2001-ben egymillió autóraszámolva szignifikánsan magasabbak voltak, mint alegtöbb EU tagállamban. Lettországban egymillióautóra 900 halálos áldozat jutott, Litvániában és Len -
gyelországban több mint 500, és Magyarországon,Észtországban, Bulgáriában és Szlovákiában is csakalig kevesebb, míg Spanyolországban, Portugáliábanés Írországban némileg több mint 300, az Egyesült Ki -
rályságban pedig körülbelül 150. (Görögországról ésOlaszországról nincs adat.) Másfelõl néhány 1. Cél -
kitûzés keretébe tartozó régióban hasonló adatokattalálunk, elsõsorban Spanyolországban: Castilla yLeónban és Castilla-la Manchában egymillió autóratöbb mint 600 halálos áldozat jutott, Extremadurábanpedig több mint 450.
A vasúti infrastruktúraA 15 tagállam területén a vasútvonalak teljes hossza a
vonal-megszüntetések miatt körülbelül 3%-kal
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról1. rész. — Kohézió, versenyképesség, a foglalkoztat ottság és a növekedés helyzete és várható alakulása
40
820525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:57:10Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
rövidebb mint 1991-ben és 10%-kal rövidebb mint
1970-ben volt. A négy kohéziós országban együtte -
sen a vasúthálózat sûrûsége (vagyis a vonalakhossza a területhez és a népességhez viszonyítva) azEU átlagának csak mintegy 55%-a, bár Írországbannagyobb (az átlag 80%-a), mint a másik háromban. Az1. Célkitûzés keretébe tartozó régiókban együttesena vasúthálózat sûrûsége a Tizenötök átlagának körül -
belül 75%-a, és kevés változás történt 1991 óta.
Az elmúlt évtizedben több vonal villamosításával
(2001 és 1991 között a teljes hálózat 40 százalékáról47 százalékára nõtt a villamosított vonalak aránya)valamelyest modernizálták a vasúthálózatot, de ke -
vés haladás történt az egyvágányú vonalak kétvágá -
nyúvá történõ fejlesztése terén (39%-ról 41%-ra).Nagyon hasonló változások zajlottak le a kohéziós or -
szágokban és az 1. Célkitûzés keretébe tartozó régi -
ókban, mint az EU többi részén, így tehát az elõbbiekés az utóbbi közti szakadék megmaradt. Átlagban2001-re a vonalak 40%-át villamosították a kohéziósországokban és az 1. Célkitûzés keretébe tartozó ré-giókban; a kohéziós országokban a vonalaknak csak24%-a volt kétvágányú, és az 1. Célkitûzés keretébetartozó régiókban alig több mint 13%-a. A kohéziós or-szágokbeli helyzet, azonban, nagyon eltérõ: Görögor-szágban egyetlen villamosított vonal sincs, Írország-ban a vonalak mindössze 2%-a villamosított,Portugáliában pedig 1991 és 2001 között megduplá-zódott az arány és meghaladta a 30%-ot.
A vasúthálózat általános minõsége a csatlakozás
elõtt álló országokban rossz annak köszönhetõen,hogy a beruházások több évtizeden át igen szórványo -
sak voltak. A villamosított és a kétvágányú vonalakaránya alacsonyabb mint az EU átlag, de megközelítia kohéziós országokét és magasabb mint az 1. Cél -
kitûzés keretébe tartozó régiókban.
A vasúthálózat mûszakilag elavult, a vasúti terhelési
kapacitás elégtelen, a sínek nagy része régi és meg -
rongálódott, a nyomtávok és az áramellátási rend -
szerek nem azonosak a különbözõ helyeken, ami amegnehezíti a régiók közti mûszaki átjárhatóságot.Ennek következtében, a megengedett maximális se -
besség általában 90–110 km/óra, de olykor még a fõ -
vonalak hosszú szakaszain is csak 40–60 km/óra.
Az autók száma gyorsabban növekszik, mint a
közút-hálózat fejlesztés üteme, amitõl egyresúlyosbodik a zsúfoltság és a környezetszennye -
zés. A politikai döntéshozók azzal a problémávalállnak szembe, hogy a közút-hálózat fejlesztése,amelyre kétségkívül szükség van, csak tovább erõ -
síti e folyamatot. Ezenkívül elvonja a forrásokat avasúthálózat és a tömegközlekedés épp ilyen szük -
séges fejlesztésétõl, pedig az visszafoghatná azautózás terjedését, és ennek megfelelõen csök -
kennének az autózás okozta környezetiproblémák.
Bár a vasút mint utas- és áruszállítási eszköz a hát -
térbe szorult a közút használathoz képest, még
mindig jóval nagyobb, mint az EU-ban. A kérdés az,hogy még meddig. A most építés alatt álló, vagy ter -
vezett transz-európai hálózatnak kulcseleme az újvasútvonalak építése vagy a meglévõk fejlesztése.A csatlakozás elõtt álló országokban, azonban, ért -
hetõ módon az új közutak építésén van a hangsúly.Ugyanakkor ezekben az országokban a vasútháló -
zat fejlesztésére egyáltalán nem csak azért vanszükség, hogy a jelenlegi EU tagállamokkal új ésjobb összeköttetéseket építsenek ki.
A legutóbbi elõrejelzések szerint a Tizenötökben
2020-ban 67%-kal több árut fognak közúton szállí-tani, mint 2000-ben, a csatlakozás elõtt álló orszá-gokban pedig a bõvülés ennek a duplája lesz. Haezekben az országokban a GDP gyorsabban nõ,mint a jelenlegi tagállamokban, márpedig ez a kon-vergenciához elengedhetetlen, a közúti áruszállí -
tás akár ennél is jobban bõvülhet.
Rövidebb tengeri utak és a belsõ vízi utakTekintettel az elkövetkezendõ években a közúti for -
galom várható növekedésére és az ezzel összefüg -
gõ forgalmi torlódásra, a rövidebb tengeri utak és a
belsõ vízi utak jobb kihasználása vonzó lehetõség -
nek tûnik, már csak azért is, mert ez a fajta közleke -
dés kevésbé szennyezi a környezetet, sokkalbiztonságosabb és kevesebb energiát fogyaszt.
2000-ben a Tizenötökön belüli kereskedelem min -
tegy 28%-a zajlott tengeren. Az elmúlt évtizedben
az európai kikötõk teljes áruforgalma, beleértve aharmadik országokét, több mint 20%-kal nõtt, és akonténeres forgalom több mint a duplájára emelke -
dett. A konténer-kikötõk a Földközi-tengeren gyor -
sabban nõttek, mint az északi kikötõk, és 2000-ben
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról1. rész. — Kohézió, versenyképesség, a foglalkoztat ottság és a növekedés helyzete és várható alakulása
41
830525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:57:10Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
az EU 8 legnagyobb konténeres kikötõjébõl 3 itt volt
(Gioia Tauro, Algeciras, Genova).
A rövidebb utakon történõ tengerhajózás fej -
lesztése a csatlakozás elõtt álló országokban —
hetüknek van tengere — segítheti a perifériálisrégiók kikötõinek revitalizációját és gazdaságukfejlõdését, továbbá enyhítheti a közlekedési prob -
lémákat; ehhez viszont javítani kell a kikötõkmegközelíthetõségét.
A Tizenötök belsõ vízi útjain zajlik az áruszállítás
mintegy 4%-a. E szállítási mód kihasználtsága va -
lamennyit nõtt, ennek ellenére aránya a teljesáruszállításban csökkent az elmúlt 10 évben. A víziutak jelentõsége számottevõen különbözik az Uni -
óban. Jelentõs mennyiségû árut szállítanak ígyHollandiában (az összes áru 43%-át), Németorszá -
gban és Belgiumban, de a belsõ vízi utakat egyálta -
lán nem használják a kohéziós országokban.
A csatlakozás elõtt álló országokban ez a közleke-
dési mód jobbára a több országot átszelõ Dunárakoncentrálódik. A dunai hajózás bõvítése azonbanjelentõs problémákba ütközik, nem utolsó sorbanazért, mert sok helyen túl sekély súlyos terhek szál-lításához, és a teherkikötõk elszórtabban he-lyezkednek el, mint Ausztriában vagy Németországban, és gyakran nem felelnek meg aterhelés-kapacitási követelményeknek.
Összefoglalva, az elkövetkezendõ években az
alábbi kihívások várnak az EU-ra:
–a csatlakozás elõtt álló országokban integrálniés korszerûsíteni kell a közúti és vasúti hálóza -
tokat, hogy a jelenlegi tagországok hálózataivalhatékony összeköttetés épüljön ki;
–javítani kell a kapcsolatokat a transz-európaihálózatokkal, hogy azokból minden régió maxi -
málisan profitálni tudjon;
–fejleszteni kell a határon átlépõ és a tranzitutakat, elsõsorban az új tagállamok között, vala -
mint ezek és a jelenlegi tagállamok között a ke -
reskedelemi forgalom ösztönzése éselõsegítése érdekében, mert hosszútávúgazdasági fejlõdésük csak így biztosítható;–fejleszteni kell a rövid utakra való tengeri hajózást,amely kiváltképp fontos a perifériális régiók és aszigetek esetében, ugyanakkor javítani kell akülönféle közlekedési ágazatok közöttiösszeköttetést;
–az EU beruházásait át kell csoportosítani aközútiról a vasútra és a hajózásra úgy az utas-,mint a teherszállítás terén, valamint tehermen -
tesíteni kell a zsúfolt közutakat;
–stratégiát kell kidolgozni a legkülsõ régiók megkö -
zelíthetõségének és az európai kontinenssel valóösszeköttetések javítására, mert ez nem szerepela transz-európai közlekedési hálózat prioritásaiközött.
Az energia
A tiszta, megbízható és versenyképes áron vásá -
rolható energia-források fontos tényezõjét képezik aregionális versenyképességnek. Az elsõdlegesenergia-elõállítás volumene azonban a legtöbbtagállamban jóval elmarad a fogyasztástól. Ez fõkénta kohéziós országokra igaz, amelyekben a hazaienergia-források csak kis részben fedezik a keresle-tet, és a fogyasztott energia 80 vagy még több száza-lékát importálják (1.10 ábra). Az EU-ban csak azEgyesült Királyság és Dánia nettó energia exportõr. Acsatlakozás elõtt álló országok többé-kevésbé önel -
látóak energiából, de azért mindegyikük nettó impor -
tõr. Lengyelország és Románia energia-szükségleté -
nek kevesebb mint 12%-át importálja. Ugyanakkor, acsatlakozás elõtt álló országokban az elsõdlegesenergia 60%-át a környezetileg legkárosabb szilárdtüzelõanyagokból nyerik, szemben a Tizenötökre jel -
lemzõ 13%-kal. Lengyelországban az elsõdlegesenergia majdnem 90%-át szilárd tüzelõanyagból állí -
tják elõ, a Cseh Köztársaságban körülbelül 85%-át,Észtországban pedig több mint 75%-át.
Ezzel szemben az EU-ban az elsõdleges energia
30%-át az atomenergia teszi ki (Belgiumban ésFranciaországban több mint 80%-át), míg a csatla -
kozás elõtt álló országokban csak 16%-át (bárLitvániában és Szlovákiában több mint 70%-át).
Az egyes országok között legalább akkora a
különbség az energiafogyasztásban, mint az
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról1. rész. — Kohézió, versenyképesség, a foglalkoztat ottság és a növekedés helyzete és várható alakulása
42
840525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:57:10Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
energia-termelésben, ami elsõ -
sorban a gazdasági tevékenysé -
gek ágazati struktúrájában, az
éghajlati körülményekben, a sza -
bályozásban, a társadalom ma -
gatartásában és az adó- politikaidöntésekben meglévõ különbsé -
geknek köszönhetõ. A csatlako -
zás elõtt álló országokban azáltalános egy fõre jutó energiafo -
gyasztás hasonlít a görög vagy aportugál szinthez, és sokkal ala -
csonyabb, mint az EU átlag.
1995 és 2001 között az egy fõre
jutó energiafogyasztás általábannövekedett az EU-ban, elsõsor -
ban a kohéziós országokban, ésnõtt a legtöbb csatlakozás elõtt álló országban is,Lengyelország. Málta, Bulgária és Romániakivételével.
A kohéziós országokban a viszonylag alacsony egy
fõre jutó fogyasztás ellenére a GDP-hez viszonyít-va a Tizenötök átlagánál 17–35 százalékkal többenergiát fogyasztottak, míg a csatlakozás elõtt állóországokban összesen majdnem négyszer annyit(hangsúlyozzuk, hogy itt a GDP-t euróban számol-tuk, s nem vásárló-erõ paritáson). 1995 és 2001között a GDP-hez viszonyított energia-fogyasztásminden csatlakozás elõtt álló országban csökkent,sok esetben jelentõsen; az EU-ban a csökkenésviszonylag kicsi volt, Portugáliá -
ban és Ausztriában pedigmarginális növekedés volttapasztalható (1.11 ábra).
Az EU-ban a fogyasztott energia
elsõdleges forrásainak meg -
oszlása számottevõen más, minta termelés forrásainak: a — zöm -
mel importált — olaj mind a jelen -
legi, mint az új tagállamokban afogyasztott energia sokkal na -
gyobb hányadát teszi ki, mint azelõállított energiáét (1.12 ábra). Amegújuló energiaforrások (mintpéldául a biomassza, szél- és nap -
energia, valamint a hidro-elekt -
romosság) felhasználásánakbõvülése az EU országok közös célkitûzése, és aBizottság úgy döntött, hogy 2010-re az EU-banmeg kell kétszerezni, azaz a teljes energiafo -
gyasztás 12%-ára kell növelni a megújuló energia-fajták fogyasztását. A megújuló energiákhasználata jelenleg országonként nagyon különbö-zik, egyrészt attól függõen, hogy mennyire könnyûelõállítani, másrészt a vonatkozó politikáktól.
2001-ben a megújuló energiaforrások az EU-ban
az összes felhasznált energiának mindössze 6%-átjelentették, ami alig volt nagyobb arány, mint1995-ben. E források jelentõsége a csatlakozáselõtt álló országokban (a teljes fogyasztás 5%-a),alig volt kisebb. Azonban a kibõvített EU több
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról1. rész. — Kohézió, versenyképesség, a foglalkoztat ottság és a növekedés helyzete és várható alakulása
43 
0123456789
LUFISEBENL FRDE CZEU15 UK ATIEDK EESKCYSIESITELHU BGPTLTPLMT LVRO01234567891995 2001 Egy f őre jutó olajtonna egyenérték1.10 Bruttó belföldi energiafogyasztás, 1995 és 2001
EU15, DE, ES, IT, NL: 2001-re ideiglenes adat
Forrás: Eurostat, Energia statisztika és nemzeti kimutatások
 
-40-35-30-25-20-15-10-505
-40-35-30-25-20-15-10-505PTATESCY ELITBEFR
EU15 DECZ FISKUK NLSESIDKMT LVBGLUHUIELTEERO PL%-os változás1.11 Az egységnyi GDP-re jutó br uttó belföldi energiafogyasztás 
változása, 1995-2001
Source: Eurostat, Energia statisztika
850525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:57:11Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
országában is ennél sokkal nagyobb volt az ará -
nyuk: Lettországban és Svédországban elérte a
30%-ot, sõt többet, Ausztriában és Finnországbanmeghaladta a 20%-ot, Észtországban, Romániá -
ban és Szlovéniában 11% körül volt, Portugáliábanpedig 14%. 1995 és 2001 között a megújuló energiaforrások relatív fogyasztása minden csatlakozáselõtt álló országban nõtt, Lettországban, Litvániá -
ban és Romániában mégpedig jelentõsen. Továb -
bá e hat év során nõtt még Finnországban ésSvédországban, de Ausztriában és Portugáliábancsökkent.
Az EU energiapolitikájának négy fõ programpontja
— az utánpótlás biztonsága, az egységes belsõpiac kialakításának befejezése, a környezetvédel -
mi megfontolások integrációja és a megújuló ener -
giaforrások elõtérbe helyezése — pozitívan hathata kohézióra. Ha csökkentik az egységnyi terme -
lésre jutó energiafogya sztás mennyiségét, és job -
ban kihasználják a megújuló energiaforrásokat,akkor a tagállamok kevésbé szorulnának importraés így elkerülhetik, hogy gazdaságukban valami-lyen esetleges külsõ kínálati sokk (például az olajárhirtelen megemelkedése) miatt zavar álljon be. Amegújuló energiák körültekintõ fejlesztése enyhít-heti az energia-termelés káros környezeti hatásait(bár a hirdro-elektromosság ökológiai kárával kap-csolatosan nõnek az aggodalmak), és ugyanakkorköltség-hatékony megoldást jelenthetnek elsõsor-ban a perifériális területeken.A régiók vonzerejét növelõ
egyéb infrastruktúrák
A társadalmi infrastruktúra — ami elsõsorban az isko -
lákból, fõiskolákból és kórházakból áll — jelentõsé -
gét, mint a regionális versenyképességet befolyásoló
tényezõt, nem szabad alábecsülnünk. A jó minõségûtársadalmi infrastruktúra befolyásolhatja a beruházá -
si döntéseket és a vállalkozások helyszínének kivá -
lasztását, fõként olyan esetekben, amikor az érintet -
tek viszonylag nagy szabadsággal dönthetnek arról,hogy hol élnek és dolgoznak, s így figyelembe vehetikszemélyes preferenciáikat és családi érdekeiket.Ezért az efféle infrastruktúra egyre nagyobb szerepetkap a regionális fejlesztési politikában, amelynek cél -
ja, hogy a nagy hozzáadott értéket teremtõ tudás-ala -
pú tevékenységeket vonzza az adott régióba.
A társadalmi infrastruktúra a népesség megtartásá -
ban is fontos szerepet játszik. Az emberek lakóhely
választását egyre inkább befolyásolja, hogy vannak-eott jó iskolák, s ezt az ingatlanárak is jól tükrözik. A nap-pali gyermek-ellátási létesítmények megléte is kulcs-fontosságú tényezõ abban, hogy a kisgyermekesnõk mennyire tudnak szakmai karriert építeni. Az ilyenintézmények hiányára, illetve meglétére vezethetõvissza, legalábbis részben, hogy az EU egyes, fõkéntszegényebb részein a nõk foglalkoztatottsági rátájaalacsony, illetve, hogy más régiókban pedig magas arészmunkaidõben dolgozók aránya
14. Ha vannak
ilyen gyermek-ellátási lehetõségek, az segíthet meg -
tartani a népességet, mert felismerték azt, hogy épp
az ilyen vidékeken az elköltözéstleginkább azzal lehet megakadá -
lyozni, ha a nõk számára teremtenekmunkalehetõséget.
Az elsõ Település Audit — amely
58 európai várost ölelt fel, ame -
lyekben összesen átlagban azérintett országok népességének15%-a él — eredményei azt mu -
tatják, hogy a gazdagabb régi -
ókban egy lakosra több nappali el -
látási intézményi hely jut, mint aszegényebb régiókban.
Az idõsek szempontjából létfon -
tosságú, hogy jó egészségügyi el -
látást kapjanak. Egyesek esetében
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról1. rész. — Kohézió, versenyképesség, a foglalkoztat ottság és a növekedés helyzete és várható alakulása
44 
020406080100
BEDKDEELESFRIEITLUNLATPTFISEUKEU15 BGCYCZEEHULTLVMTPLROSISK020406080100  Megújuló
  Atom
  Földgáz
  Olaj
  Szilárd tüzel őanyagok Az összes %-ában1.12 Tüzel őanyagból nyert energia bruttó belföldi  
fogyasztásának összetétele, 2001
Forrás: DG TREN
860525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:57:11Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
az ellátáshoz való hozzájutás dönti el, hogy nyugdíjas
éveiket ott élik-e le ahol addig laktak, vagy máshol.Ugyanakkor a jó egészségügyi létesítmények lega -
lább ilyen fontosak a turisztikai régiókban, fõként a me -
leg éghajlatú dél-európai régiókban, amelyek elsõsor -
ban a növekvõ számú nyugdíjast célozzák meg.Márpedig azt, hogy a nyugdíjasok melyik helyet vá -
lasztják hosszasabb és gyakoribb üdülésükhöz az ot -
tani egészségügyi ellátás befolyásolja.
Ezért ebbõl a szempontból releváns tény, hogy az EU
déli részén ugyan egy fõre ugyanannyi orvos, ápolónõés egyéb egészségügyi dolgozó jut, mint északon, dekevesebb kórházi ágy.
Németországban és Franciaországban 1000 ember -
re 8–9 ágy jut, Görögországban a turista övezetekben
átlagban már csak 5 vagy kevesebb, s Kentriki Elladá -
ban és Peloponnészoszon kevesebb mint három,Sterea Elladában pedig kevesebb mint kettõ. Portu -
gáliában 1000 fõre átlagban 4 ágy jut, de Alentejobanmár csak 2,5 és Algarvéban 2. Spanyolországbanátlagban szint 4 ágy jut 1000 fõre, viszont Valenciá-ban és Andalúziában körülbelül 3; Olaszországbankevesebb kórházi ágy van Campaniában, Basilicatá-ban és Szicilában (1000 fõre körülbelül 4 jut), mint azészaki régiókban (majdnem mindenhol több mint 5)
Olaszországban ez részben a regionális népesség
korosztályi struktúráját tükrözi, és azt a tényt, hogy azidõsek — akik aránytalanul nagy terhet rónak azegészségügyi rendszerre — a népesség sokkal ki -
sebb hányadát teszik ki délen, mint északon
15. Más -
felõl az adatok e tekintetben szinte biztos, hogy ki -
sebbnek mutatják a déli és az északi régiók köztikülönbséget, mivel az elõbbiben az állandó lakosságlélekszáma az év során a hosszabb turisztikai idõsza -
kokban felduzzad.
A csatlakozás elõtt álló országokban sokkal jobb a hely -
zet. Az orvosok, ápolónõk és egyéb egészségügyi
dolgozók népességhez viszonyított száma, nem csakhogy megegyezik, vagy akár meg is haladja a Tizen -
ötökét, de — Ciprus kivételével, ahol 1000 lakosra 4ágy jut — még a kórházi ágyak száma is viszonylagmagas. A Cseh Köztársaságban 1000 fõre mintegy11 ágy jut, ami több, mint a Tizenötökben gyakorlati -
lag bárhol; Litvániában és Lettországban körülbelül 9,több, mint Németországban és Franciaországban, s alegkevesebb kórházi ággyal rendelkezõországokban, Lengyelországban és Észtországban,még minding 7, azaz az EU átlagánál több ágy jut1000 fõre.
A társadalmi infrastruktúra a környezeti feltételekkel
együtt az adott régió életminõségének kulcs-ténye -
zõje, és a regionális versenyképesség szempontjábóllegalább annyira fontosak, mint a közlekedési rend -
szerek, vagy az infrastruktúra hagyományosabbformái.
A humán-erõforrások
Az 1997-ben indított Európai Foglalkoztatási Straté -
gia nyomán szemmel láthatóan rugalmasabbá vált afoglalkoztatás még a gazdasági növekedés lassulá -
sának idõszakában is. 1999 és 2002 között a foglal -
koztatottak száma 6 millióval nõtt, és a tartósan mun -
kanélküliek aránya a teljes munkaerõhöz viszonyítva4%-ról 3%-ra csökkent. Egyfelõl figyelemre méltóanjavult az EU munkaerõ-piacainak mûködése, más-felõl azonban továbbra is fennállnak a súlyos struktu-rális gyengeségek mind a jelenlegi, mind a jövendõ-beli tagállamokban.
Nõ az iskolai végzettség jelentõségeAz iskolai végzettség az európai gazdaság teljesítmé-
nyét és versenyképességét leginkább meghatározótényezõ
16, de kulcsfontosságú az emberek elõtt meg -
nyíló munka-lehetõségek szempontjából is. És eznem annyira arra vonatkozik, hogy az emberek milyenfajta állásokat tölthetnek be, hanem alapvetõen arra,hogy egyáltalán fognak-e munkát találni. A felsõfokú(tercier) végzettséggel rendelkezõk — vagyis azegyetemi diplomások és annak megfelelõ fokozatúképzettséggel rendelkezõk — nagyobb valószínû -
séggel találnak munkát, mint az érettségivel rendelke -
zõk, akik viszont foglalkoztatás terén elõnyben van -
nak a csak alapszintû oktatásban részesültekkelszemben. Ez a tendencia, ami az elkövetkezendõévekben tovább erõsödik a tudás-alapú gazdaság fej -
lõdésével, teljesen egyértelmûen rajzolódik ki a jelen -
legi EU tagállamokban, fõként a nõk esetében, s méginkább érvényes a csatlakozás elõtt álló országok -
ban, de ott a férfiakra és a nõkre egyaránt.
2002-ben az összes csatlakozás elõtt álló országot
egybevéve, a 25 és 64 év közötti felsõfokú
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról1. rész. — Kohézió, versenyképesség, a foglalkoztat ottság és a növekedés helyzete és várható alakulása
45
870525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:57:11Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról1. rész. — Kohézió, versenyképesség, a foglalkoztat ottság és a növekedés helyzete és várható alakulása
461.9Végzettségiszintek, 2002
AlacsonyKözepesMagas
A2 5-64éves népesség %-ában©EuroGeographicsAssociation aközigazgatásihatárokról
0 250 1250 km
< 19,219,2 - 28,028,0 - 36,836,8 - 45,6>= 45,6nincs adatEU27 = 32,4= 17,7
Standard eltérés
Alacsony=érettségitn emadó
középiskola vagykevesebb
Forrás:EurostatA2 5-64éves népesség %-ában
< 35,0535,05 - 43,3543,35 - 51,6561,65 - 59,95>= 59,95nincs adatEU27 = 47,5= 16,59
Standard eltérés
Közepes=érettségit adóközépiskolaA2 5-64éves népesség %-ában
< 13,6513,65 - 17,9517,95 - 22,2522,25 - 26,55>= 26,55nincs adatEU27 = 20,1= 8,57
Standard eltérés
Magas=felsõfokú
880525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:57:13Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
végzettséggel rendelkezõ férfiak mintegy 86%-a dol -
gozott, a középfokú végzettségûeknek már csak
74%-a, s azoknak, akik csak az iskolaköteles korigjártak iskolába csupán 51%-a. A felsõfokú végzettsé -
gû nõk 79%-ának, az érettségizettek rendelkezõk61%-ának és az ennél képzetlenebbek 38%-ának voltmunkája.
Ezek a különbségek regionális szinten is megmutat -
koznak, de ott sokkal markánsabban. A felsõfokú és
az alacsony képzettségûek foglalkoztatottsági rátájá -
nak különbsége nagyobb az olyan régiókban, ahol azáltalános foglalkoztatási szint viszonylag alacsony,mint az olyanokban, ahol magas a foglalkoztatottságszintje. A rosszul képzett emberek tehát nagyobb va -
lószínûséggel munkanélküliek az alacsony foglalkoz -
tatási rátával rendelkezõ régiókban, mint a felsõfokúvégzettségûek.
A csatlakozás elõtt álló országok népességének
magas az iskolai végzettsége az EUtagállamokéhoz képest…
A legfrissebb (2002 évi) adatok szerint a csatlakozás
elõtt álló országokban a 25–64 éves lakosság mint-egy 78%-ának van legalább középfokú végzettsége.Ez az arány változó: Bulgáriában és Romániában70% felett van, a Cseh Köztársaságban és Szlovákiá-ban pedig jóval meghaladja az EU átlagot (64%), ésmég inkább az 1. Célkitûzés keretébe tartozó jelenlegirégiókét (Spanyolország és Olaszország ilyen régiói -
ban mindössze 40% körül van az érték, és Portugáliá -
ban alig több mint 20%). Az egyetlen kivételt azúj német tartományok képezik, ahol az ilyenképzettségûek aránya meghaladja a 90%-ot, ami ma -
gasabb, mint az ország többi részén, és inkább felelmeg a többi csatlakozás elõtt álló országénak, mint azEU-nak, ami jól tükrözi a közelmúltbeli közös történel -
müket (1.9 térkép).
Kérdés azonban, hogy a csatlakozás elõtt álló orszá -
gokban az érettségit adó és az alsóbb szintû szakkép -
zés mennyire nyújt a munkaerõ-piaci igényeknek
megfelelõ képzettséget, illetve a tanulók mennyire lesz -
nek képesek alkalmazkodni a változó igényekhez.Ezekben az országokban a tantervek és a tanításistruktúrák nem igazán igazodnak a modern gazda -
sághoz. Néhány kivételtõl eltekintve, a tanulók relatí -
ve rossz eredményeket érnek el a nemzetközi írás-olvasás-számolás teszteken.… de a felsõfokú végzettségre
ez már kevésbé áll
Az Unióban, az 1. Célkitûzés keretébe tartozó régi -
ókban alacsony a felsõfokú végzettséggel rendelkezõ
népesség aránya. Németország kivételével, ahol azúj tartományokban rendkívül magas az iskolai vég -
zettség, az egyetemi vagy annak megfelelõ diplomá -
val rendelkezõk aránya alacsonyabb az 1. Célkitûzéskeretébe tartozó régiókban, mint a többiben. Görögor -
szágban és Portugáliában, ahol mindegyik régió az 1.Célkitûzés keretébe tartozik, arányuk nem éri el az EUátlagát. Továbbá, jóllehet úgy tûnik, a legmagasabbvégzettség szintjei általában javulnak abban az érte -
lemben, hogy a fiatalok közül többnek van felsõfokúvégzettsége, mint az idõsebb generációkban, kevésjel mutat arra, hogy az 1. Célkitûzés keretébe tartozóés az egyéb régiók között szûkülne a szakadék.
A legtöbb csatlakozás elõtt álló országban is alacsony
a felsõfokú végzettséggel rendelkezõ munkavállalásikorú népesség aránya. Mindent összevéve, a 25–64éveseknek csak 14%-ának van egyetemi diplomája,vagy annak megfelelõ végzettsége, ami jóval az EUátlag (22%) alatt van. Csak Észtországban és Lett-országban haladta meg arányuk az EU átlagát. ACseh Köztársaságban és Szlovákiában, valamintLengyelországban és Romániában ez az arány mint-egy 10–12% volt, de persze még így is magasabb,mint Portugáliában vagy Olaszország 1. Célkitûzéskeretébe tartozó régióiban.
A csatlakozás elõtt álló országokban, a három balti ál -
lam kivételével, a 25–64 éves nõk kisebb hányadának
volt középfokú végzettsége, mint a férfiaknak, de alegtöbb országban több nõ volt felsõfokú végzettségû.Az EU-ban ennek a nõi korosztálynak általában ala -
csonyabb a végzettsége, mint a férfiaké — kivéve Por -
tugáliában — de negatív helyzetük gyorsan változik,ahogy szignifikánsan több nõ, mint férfi megy egye -
temre. Noha a csatlakozás elõtt álló országokban azidõk folyamán egyre többen szereztek felsõfokú diplo -
mát, az egyetemi diplomával vagy annak megfelelõvégzettséggel rendelkezõ 25–29 évesek aránya(17%) még most is jelentõsen alacsonyabb, mint azEU-ban (27%).
Az iskolai végzettségi szintek nem csak a csatlakozás
elõtt álló országokban, hanem a jelenlegi EU-ban isregionálisan különböznek. A végzettségi szintek
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról1. rész. — Kohézió, versenyképesség, a foglalkoztat ottság és a növekedés helyzete és várható alakulása
47
890525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:57:14Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
átlagban szignifikánsan magasabbak a fõvárosi régi -
ókban, mint az ország többi részén, és bizonyos fokig
magasabbak a gazdagabb régiókban, mint aszegényebbekben.
A szegényebb régiókban magasabb az
oktatásból korán kilépõk aránya
Az 1. Célkitûzés keretébe tartozó régiókban szignifi -
kánsan több fiatal lép ki az oktatási rendszerbõl az
elemi iskola után, mint az EU más részein. 2002-benaz 1. Célkitûzés keretébe tartozó régiókban a 18–24éveseknek mintegy 26%-ának — kétszer annyinak,mint a nem oda tartozó régiókban — nem voltsemmiféle végzettsége az elemi oktatáson kívül, ésnem is jártak iskolába, nem vettek részt képzésben.Sokuk ugyan dolgozott, de ahogy öregszenek és a -
hogy egyre magasabb iskolai végzettség lesz a követel -
mény, valószínûleg egyre nehezebben fognak munkáttalálni a tudás-alapú társadalomban. Ha tehát sikerülcsökkenteni az ilyen egyének számát az 1. Célkitûzéskeretébe tartozó régiókban, az nem csak a foglalkoz-tatás regionális különbségeinek kiküszöböléséhez já-rulhat hozzá, hanem az 1. Célkitûzés keretébe tartozórégiók fejlõdési kilátásait is javítja
17(A1.8 térkép).
A csatlakozás elõtt álló országokban a lemorzsolódókaránya általában sokkal alacsonyabb, mint a Tizen-ötökben. Az EU átlagánál csak Bulgáriában, Lettor-szágban és Romániában nagyobb azon 18–24 éve-sek aránya, akiknek csak alapszintû végzettsége vanés már nem járnak iskolába vagy nem vesznek résztképzésben (mindhárom országban20%, illetve kicsit afeletti), de mégott is alacsonyabb volt, mint az 1.Célkitûzés keretébe tartozó régiókátlaga. Magyarországon arányuk12% körüli, Lengyelországban 8%,a Cseh Köztársaságban, Szlováki -
ában és Szlovéniában pedig csakmintegy 5%.
Az élethosszig tartó tanulásA regionális versenyképesség egy -
ik kulcs-tényezõje, hogy a mun -
kaerõ és az üzleti szféra képes-e
alkalmazkodni a piaci körülményekalakulásához. Ehhez az kell, hogyszaktudásuk frissítése és bõvítéseérdekében a munkavállalók képezhessék magukat. Aszakmai továbbképzés tehát mind az egyénkarrier-lehetõségének, mind a gazdaság versenyké -
pességének szempontjából épp annyira fontos, mintaz alapszintû oktatás.
A legfrissebb rendelkezésre álló adatok szerint
18
Írország kivételével a kohéziós országokban sokkal
alacsonyabb azoknak a relatív száma, akik dolgoznakés továbbképzésben vesznek rész, mint az EU többirészén. Spanyolországban 1999-ben az arányukcsak 25% körüli volt, szemben az EU 40%-os átlagá -
val, Portugáliában pedig 17%, s Görögországbancsak 15%. (Meg kell jegyeznünk, hogy ezek az adatokcsak a vállalati szférára vonatkoznak, s nem tartal -
mazzák az államigazgatást, a kommunális szolgálta -
tásokat és a mezõgazdaságot) (1.13 ábra).
A csatlakozás elõtt álló országokban a továbbképzés
kiváltképp fontos egyrészt a gazdasági szerkezetvál -
tás miatt, másrészt azért, mert az alapszintû oktatásiés képzési rendszer szemmel láthatóan nem nyújtmegfelelõ tudást. Annak ellenére, hogy a fiatalok vi-szonylag nagy hányada szerez középfokú végzettsé-get, ezek többnyire olyan szakmákat jelentenek, ame-lyek nem feltétlenül lesznek hosszútávon kelendõek amunkaerõ-piacon, mert a szaktudásfajták iránti igényváltozik.
A csatlakozás elõtt álló országok zömében a tovább-
képzésben való részvétel jelentõsen alacsonyabb,mint az EU-ban.1999-ben a vállalati szférában
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról1. rész. — Kohézió, versenyképesség, a foglalkoztat ottság és a növekedés helyzete és várható alakulása
48 
010203040506070
SE DK FI UK FR CZ BE IE NL LU DE SI AT IT ES EE PT PL EL BG HU LV LT RO010203040506070A vállalkozásokban foglalkoztatottak %-ában1.13 A szakmai továbbképzésben résztvev ők aránya, 1999
Forrás: Eurostat, Második felmérés a vállalat szakmai továbbképzésr ől (CVTS2)* PL = csak a Pomorskie régióra vonatkozik
900525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:57:14Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
alkalmazottaknak átlagban csak 17%-a vett részt va -
lamilyen formában szakképzésben, ami az EU hason -
ló értékének kevesebb mint a fele, viszont hasonló
Portugáliáéhoz, s enyhén magasabb, mint Görögor -
szágban. Csak a Cseh Köztársaságban volt a szak -
képzésben résztvevõk aránya az EU átlagánál maga -
sabb, s ott is csak kicsit (42%). A többi csatlakozáselõtt álló országban, Szlovénia kivételével (32%),hányaduk 20% alatt maradt.
Egyértelmû, hogy ezekben az országokban bõvíteni
kell a továbbképzést és sokkal szélesebb körben hoz -
záférhetõvé kell tenni az élethosszig tartó tanuláslehetõségeit. E cél elérésében a legfõbb akadály apénzügyi eszközök hiánya.
A nõk munkaeo piaci részvételeAz EU-ban még nem használták ki teljesen a nõk po -
tenciális gazdasági aktivitását. Hollandiában, az
Egyesült Királyságban, Ausztriában és az északi or -
szágokban a nõk foglalkoztatási rátája máris megha-ladja a Lisszabonban kitûzött 60%-ot, ám Spanyolor-szágban, Görögországban és Olaszországban mégjóval elmarad a célirányzattól.
Ugyanazért a munkáért a nõk kevesebb pénzt kap-
nak, mint a férfiak. A nemek közti fizetésbelikülönbség 1998 óta változatlanul 16%. A mun-kaerõ-piaci nemi megkülönböztetés továbbra isfennáll, sokkal több férfi dolgozik menedzseri ésvezetõi beosztásban, mint nõ. A nõk alacsony szin -
tû részvételének egyik fõ oka a munka-rend. Ezenkívül a nõknek majdnem egy harmada részmunka -
idõben dolgozik — szemben az 5%-nyi férfival —zömmel azért, mert nem áll rendelkezésre gyer -
mekellátási intézmény.
A leendõ tagállamok mindegyikében jelentõsen csök -
kent a nõk munkaerõ-piaci részvétele a korai átmeneti
években. 2002-ben Cipruson és Szlovéniában a nõkfoglalkoztatottsági rátája alig maradt el a lisszabonicélirányzattól, de Lengyelországban mindössze 47%volt, Máltán pedig 32%.
A munkanélküliség megelõzése és
az aktív munkaerõ-piaci politikák
A megelõzési intézkedések és az aktív munkaerõ-pi -
aci politikák alapvetõen fontosak ahhoz, hogy az EUteljes munkaerõ potenciálját ki lehessen aknázni. Sok
tagállamban történtek erõfeszítések arra, hogy min -
denki, aki elveszti munkáját, egyéni állás-keresési se -
gítséget és iránymutatást kapjon már a munkanélküli -
sége elején. Általánosnak mondható a tendencia,hogy a támogatásokat egyre inkább személyre szab -
ják és a programok hatékonyságának növelése érde -
kében egyénileg határozzák meg az álláskeresõk igé -
nyeit és inkább testre szabott, s nem általánosintézkedésekkel segítenek.
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról1. rész. — Kohézió, versenyképesség, a foglalkoztat ottság és a növekedés helyzete és várható alakulása
49A bevándorlás és a harmadik országok
nemzetiségeinek integrálása
Mivel az EU-ban a munkavállalási korú népesség
elõre láthatóan csökkenni fog az elkövetkezendõévekben, s bizonyos tevékenységi területeken mun -
kaerõ hiány fog kialakulni, a bevándorlás újfajta je -
lentõségre tett szert.
A bevándorlók integrálása a társadalomba mind a
társadalmi kohézió, mind a gazdasági hatékonyságszempontjából fontos, kiváltképp a Tampere-i és aLisszaboni program kontextusában. A nem-EU nem -
zetiségek – akik közül sokan harmadik országból jöttbevándorlók, de sokan bevándorlóknak már azEU-ban született gyermekei – körében tapasztalhatómagas munkanélküliség és a munkaerõ-piaci kire -
kesztés állandó problémái azt mutatják, hogynagyobb erõfeszítést kell tenni integrálásukra.
A harmadik országból érkezõ bevándorlók és az et -
nikai kisebbségek társadalmi integrációjának javítá -
sát szolgáló politikáknak nem csak a gazdasági és
társadalmi szempontokat kell figyelembe venniük,hanem a bevándorlók kulturális és vallási diverzitá-sát, valamint az állampolgári és politikai jogait. Ezen-kívül a bevándorlás következményeit regionális éshelyi szinten is figyelembe kell venni. A prioritásokországonként eltérõek, de az integrációs politikák-nak hosszú távra kell szólniuk és reagálniuk kell azadott csoportok sajátos igényeire.
Nem csak a vonatkozó politikáknak kell koherenseb -
beknek lenniük minden szinten, hanem szorosabb
együttmûködést kell kialakítani a kormányzat külön -
bözõ rétegei, valamint a közhatóságok és a szociálispartnerek, a kutatói társadalom, a helyi szolgálta -
tás-nyújtók, a nem-kormányzati szervezetek, ésmindenek elõtt a bevándorlók között.
910525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:57:14Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
További erõfeszítések történtek azért, hogy a fiatalok
számára biztosítsák a képzéshez, munka-tapasztala -
tokhoz, vagy a foglalkoztathatóságukat javító egyéblehetõségekhez való hozzájutást, fiatalok esetébenmunkanélkülivé válásuktól számított hat hónaponbelül, 24 évnél idõsebbek esetében 12 hónapon belül.Ám szemben a regisztrált munkanélküliekkel, kevésfigyelmet kapnak az inaktívak, s ez fõként a nõk mun -
kaerõ-piaci programokban való részvételétkorlátozza.
Az Unió különbözõ részein nem egyforma a mun -
kaerõ-piaci politikák hatékonysága, s ezeket a politi -
kákat meg kell erõsíteni, különösen az olyan régi -
ókban, ahol magas a munkanélküliségi ráta és
szerkezetváltásra lenne szükség.
Ezek a feladatok kiterjednek a leendõ tagállamokra is,
ahol az aktív politikákra való ráfordítás alacsony anagyarányú munkanélküliséghez — s nagyarányútartós munkanélküliséghez — képest, még az EU-banilyenre legkevesebbet költõ Görögországhoz és Por-tugáliához képest is.
A lisszaboni célirányzat és a termelékenység növe-
lésének eléréséhez az elkövetkezendõ idõkben azalábbi feladatokat kell megoldani:
– elõ kell segíteni a munkavállalók és a vállalkozá-
sok alkalmazkodóképességét oly módon, hogy ja-
vítjuk abbeli képességüket, hogy a változásokatelõre lássák, ösztönözzék és feldolgozzák;
–növelni kell a munkaerõ részvételét, és a munkát
mindenki számára valódi választási lehetõséggékell tenni, fõként annak fényében, hogy a munka -
vállalási korú népesség feltehetõen csökkennifog. Ennek érdekében le kell rombolni a mun -
kaerõ-piac akadályait, növelni kell a foglalkoz -
tathatóságot és meg kell elõzni amunkanélküliséget, s a munkarendet vonzóbbákell tenni, a munkavállalást pedig kifizetõdõvé;
–többet és hatékonyabban kell beruházni a humán -
tõkébe, annak érdekében, hogy az alul-képzettmunkavállalók korszerûsíthessék szaktudásukat,illetve olyan szaktudásra tehessenek szert, amelybiztosítja, hogy nem esnek ki a munkaerõ-piacrólés munkájukban elõrehaladnak; továbbá emelnikell az emberek iskolai végzettségi szintjét,valamint képzésben való részvételét egész mun -
kavállalói életük során, hogy az élethosszig tartótanulás valóságos lehetõséggé váljon.
Az innováció és a tudás-alapú gazdaság
A fejlett gazdaságokban, mint pl. az EU-ban, a tudásés a tudáshoz való hozzáférés vált a növekedés mo -
torjává. A gazdaság versenyképességét elsõsorbanmár nem a természeti erõforrások vagy a rendelke -
zésre álló olcsó munkaerõ kihasználása határozzameg, hanem a know-how és a szellemi tõke megléte,mivel ezek nem csak a gazdaság termelési hatékony -
ságát növelik, hanem az új termékek kifejlesztése isezeken alapul.
Az innováció tehát a versenyképesség fenntartásá -
nak és erõsítésének kulcsa, márpedig az elenged -
hetetlen a tartós gazdasági fejlõdés eléréséhez. Az
EU különbözõ régióinak más és más az innovációskapacitása, és a különbségek még nagyobbaklesznek a bõvítés után. Ez pedig azt jelenti hogya tudáshoz való hozzájutásban és annakkihasználásában is hasonlóan nagyok a különbsé-gek. Ha csak nem sikerül ezeket a különbségeketcsökkenteni, nehéz — ha nem lehetetlen — lesz azta lisszaboni célkitûzést elérni, hogy az EU váljon avilág legdinamikusabban fejlõdõ tudás-alapúgazdaságává.
Az innovációs kapacitásbeli szakadék megszünte -
tésében a legfõbb nehézség az, hogyan lehetne mér -
ni a különbséget okozó tényezõket, és ezek hatását a
versenyképességre. A rendelkezésre álló mutatókcsak részlegesek, és kvalitatívabb információkkal kellõket kiegészíteni a regionális körülményekrõl, az in -
novációs tevékenység szereplõirõl — úgy mint a kuta -
tóintézetek, vállalatok és az állami hatóságok — és aköztük lévõ kapcsolatokról.
Az alábbiakban több ilyen mutatót ismertetünk. Az
ezekbõl leszûrhetõ következtetések nem újak, ésmegerõsítik, hogy a csatlakozás elõtt álló országokrégiói, valamint a jelenlegi 1. Célkitûzés keretébetartozó régiók viszonylagos hátrányban vannak.
A kutatási és fejlesztési, valamint a high-tech tevé -
kenységek erõteljesen a jelenlegi EU központi régi -
óiban koncentrálódnak. 1999-ben az EU teljes
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról1. rész. — Kohézió, versenyképesség, a foglalkoztat ottság és a növekedés helyzete és várható alakulása
50
920525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:57:14Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
kutatási-fejlesztési kiadásainak több mint egyne -
gyede a jelenlegi EU 8 régiójában történ, a fele pe -
dig 30-ban koncentrálódott. Miként várható,
hasonlóképpen koncentrálódtak a szabadalmak is,ami az innovációs termelésnek egyik, bár csakrészleges, mutatója: az EU Szabadalmi Irodájáhozbenyújtott high-tech szabadalmi kérvények fele 13központi régióból érkezett (A1.9 térkép).
Még nagyobb a regionális különbség a vállalati ku -
tatási-fejlesztési kiadások terén, ami talán a legre -
levánsabb adat annak mérésére, mennyiben járul
potenciálisan hozzá az innováció a versenyképes -
séghez. Németországban a vállalatok kutatási-fej -
lesztési kiadásai a GDP 1,7%-át tették ki,Finnországban 2,2%-át és Svédországban2,7%-át; ezzel szemben Portugália és Görögor -
szág minden régiójában — kivéve Lisszabonban,Attikán és Peloponnészoszon — ennek kevesebbmint egy tizede volt, s nem érte el a regionális GDP0,2%-át. Az EU 1. Célkitûzés keretébe tartozó régi -
óiban az ilyen célú vállalati kiadások nem érték el aGDP 0,3%-át, és alig haladták meg az EU átlagosszintjének (1,3%) egy ötödét (1.10 térkép).
A kormányzati kutatási-fejlesztési ráfordítások
sokkal egyenlõbben oszlanak meg a régiók között.1999-ben, azonban, a GDP-hez viszonyítva mégígy is kicsit alacsonyabb volt az 1. Célkitûzés kere-tébe tartozó régiókban, mint a többi területen (Spa-nyolországban és Görögországban 0,15%,Portugáliában 0,21%, szemben az EU 0,27%-osátlagával), s ezért nem kompenzálják a vállalati rá -
fordítások nagyságrendjében tapasztalhatókülönbségeket. Ez még nagyobb mértékben érvé -
nyes a felsõoktatási ráfordításokra, ami nagyjábólugyanakkora volt az 1. Célkitûzés keretébe tartozórégiókban, mint a többiben (a GDP mintegy0,4%-a).
Jóllehet 1995 és 1999 között az 1. Célkitûzés kere -
tébe tartozó régiókban valamennyit nõt a vállalatok
kutatási-fejlesztési ráfordítása, a GDP-hez viszo -
nyítva ez a növekedés nem volt akkora, mint az 1.Célkitûzés keretébe nem tartozó régiókban (bár aráfordítások százalékosan jobban növekedtek azelõbbiekben, mint az utóbbiakban). Ugyanakkor akormányzati ráfordítások a GDP-hez mérten nõttekaz 1. Célkitûzés keretébe tartozó régiókban, míg atöbbiben csökkentek.…az állami támogatás mélyíti atagállamok közti egyenlõtlenségeket…
Arra is fontos rávilágítanunk, hogy a tagállamok
különbözõ szinten támogatják a vállalkozásokat a ku -
tatási-fejlesztési tevékenységükhöz adott segítségformájában
19. A gazdagabb országok kormányai, né -
hány kirívó kivételtõl eltekintve, jelentõsen több támo -
gatást nyújtanak a vállatok ilyen típusú ráfordításai -
hoz, mint a szegényebb országoké.
A legfrissebb adatok szerint, a támogatás nagy -
ságrendje eltérõ: Finnországban és Ausztriában a fel -
dolgozóiparban foglalkoztatott egy fõre jóval több mint
300 euró jut, Portugáliában csak 28 euró és Görögor -
szágban mindössze 12 euró. (A1.9 táblázat).
Az, hogy a vállalkozások kicsik,
még jobban aláássa az innovációskapacitást a gyengébb régiókban
A hátrányosabb helyzetû régiókban a vállalkozások el
vannak zárva az élenjáró nemzetközi kutatási-fejle-sztési hálózatoktól és az új technológiákat kifejlesztõkutatási központoktól
20. Ezekben a régiókban fõként a
kis- és közepes méretû vállalkozások (KKV) számáranehéz információt szerezni és a legfrissebb technoló-giai fejlesztéseket alkalmazni, valamint felvenni akapcsolatot a más helyeken található, megfelelõpartnerekkel.
Amint az OECD friss empirikus tanulmányai kimu -
tatják, a termék-innováció alapvetõen kollektív folya -
mat, amibe beletartozik a vállalatok közti, valamint a
vállalatok és a regionális tudás-bázist jelentõ kutató-intézetek közti interakció. A gyengébb régiókban ta -
lálható vállalkozások gyakran el vannak szigetelve atöbbi vállalattól és a kutató-intézetektõl, és ennek kö -
vetkeztében kevesebb ott az innováció, mintmásutt.
21.
A kutatási-fejlesztési tevékenység általában a vállal -
kozás méretétõl függ, fõként a feldolgozóipari ágaza -
tokban. Az olyan régiókban, ahol a feldolgozóipariágazatokban a foglalkoztatás a kis vállalkozásokbankoncentrálódik — ezek dominánsan az EU déli részéntalálhatóak — keveset költenek kutatási-fejlesztési te -
vékenységre. 2000-ben Portugáliában a feldolgozói -
pari ágazatokban foglalkoztatottak 47%-a 50 ember -
nél kevesebbet foglalkoztató vállalkozásokban
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról1. rész. — Kohézió, versenyképesség, a foglalkoztat ottság és a növekedés helyzete és várható alakulása
51
930525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:57:15Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról1. rész. — Kohézió, versenyképesség, a foglalkoztat ottság és a növekedés helyzete és várható alakulása
521.10Kutatásiés fejlesztésikiadások, 2000
Teljes ráfordításVállalatiszféra ráfordításaiKormányzatiés felsõoktatásiráfordítások
A regionálisG DP%-ában
<0,52
0,52-0,82
0,82-1,15
1,15-1,95
>=1,95
nincs adatEU27=1,86
DE,EL,FR,PT,SE,UK: 1999
AT: 1998
UK:NUTS1
BE,IE,SE, RO:NUTS0A regionálisG DP%-ában
A regionálisG DP%-ában
<0,16
0,16-0,41
0,41-0,66
0,66 -1,22
>=1,22
nincs adatEU27=1,21
DE,EL,FR,PT,SE: 1999
AT: 1998
BE,UK:NUTS1
IE, RO:NUTS0<0,21
0,21-0,36
0,36 -0,52
0,52-0,81
>=0,81
nincs adatEU27=0,65
DE,EL,FR,PT,SE,UK: 1999
AT: 1998
UK:NUTS1
BE,IE,SE, RO:NUTS0
©EuroGeographicsAssociation a közigazgatási határokró
0 250 1250 km
Forrás:Eurostat
940525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:57:18Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
dolgozott; Spanyolországban arányuk 53% volt, Olasz -
országban 56% (Görögországról nincs adat), szem -
ben az EU 27%-os átlagával. És az említett országo -
kon belül a kisebb vállalkozásokban foglalkoztatottak
aránya még nagyobb a gyengébb régiókban: abecslések szerint meghaladja a 60%-ot az olasz 1.Célkitûzés keretébe tartozó régiókban és 65% körüliaz ilyen spanyol régiókban
22.
A vállalkozások mérete terén mutatkozó regionálisegyenlõtlenség épp ily nyilvánvaló az EU többirészén. Németországban például az új tartományok -
ban a feldolgozóiparban foglalkoztatottak egyhar -
mada kisvállalkozásokban dolgozik, míg az országtöbbi részében csak mintegy 20%-uk.
A nagyvállalatokkal ellentétben, amelyeknél általában
házon belül van kutatási kapacitás, a kis- és közepesméretû vállalkozásoknak nagyrészt kívülrõl, elsõsor -
ban a közvetlen közelükben lévõ más vállalkozások -
tól kell, hogy hozzájussanak a technológiához ésknow-how-hoz. Egy nemrégiben készült felmérésbena kis- és közepes méretû vállalkozások vezetõi úgynyilatkoztak, hogy az új technológiákhoz való hozzá-jutás két legfontosabb módja — jócskán megelõzve aházon belüli kutatási-fejlesztési tevékenységet — afejlett berendezésekhez való hozzáférés és a szállí-tókkal és vásárlókkal való együttmûködés
23. Továb-
bá, az EU-ban három megkérdezett vállalkozás veze-tõbõl kettõ úgy vélte, hogy a hálózat építés — amiebben az esetben új termékek közös kifejlesztését, avállalatok egymás közti tudás-megosztását stb. jelenti— fontos vagy nagyon fontos az innovációhoz.
A gazdasági tevékenységek szektorok szerinti össze -
tétele szintén a gyengébb régiók hátrányát jelzi. A
high-tech ipar és a tudás-igényes üzleti szolgáltatá -
sok többnyire a központi régiókban koncentrálódnak,ami már magában is serkenti az innovációs tevékeny -
séget, mert ezekben az ágazatokban sokkal többetköltenek kutatásra és fejlesztésre, mint a hagyományoságazatokban, amelyek elsõsorban a hátrányosabbhelyzetû régiókban a fõ foglalkoztatók. (1.11 térkép)
Az EU-ban a foglalkoztatás elsõsorban a tudás-igé -
nyes ágazatokban növekszik, ami azt jelenti, hogy
azok a régiók, amelyekben ezek az ágazatok kon -
centrálódnak nem csak hogy versenyképesebbek, demég az új munkahelyek teremtésében is jobb hely -
zetben vannak. S így idõvel ezek az ágazatokmindinkább az erõsebb régiókban koncentrálódnakés ezzel mélyül a köztük és a többi régió közötti sza -
kadék.
24
Az innovációs tevékenység acsatlakozás elõtt álló országokban
A csatlakozás elõtt álló országokban a GDP-hez vis -
zonyítottan sokkal kevesebbet költenek kutatásra és
fejlesztésre (K+F), mint a legtöbb jelenlegi EU tagál -
lamban, de csak kicsit kevesebbet, mint az 1. Cél -
kitûzés keretébe tartozó régiókban. 2001-ben a ráfor -
dítások átlaga nem érte el a GDP 1%-át (0,8%), amikevesebb mint a Tizenötök átlagának a fele. A vállala -
tok ilyen célú kiadásai a kutatási-fejlesztési ráfordítá -
soknak alig több mint 45%-át tették ki, ami sokkal ke -
vesebb mint az EU-ban (65%), a maradék pedigegyenlõ arányban oszlott meg a kormányzat és a fel -
sõoktatás között.
A csatlakozás elõtt álló országokban a vállalatoknak a
GDP-hez viszonyított kutatási-fejlesztési ráfordításaiaz EU átlagos szintjének körülbelül az egy harmadátérték el, és elhanyagolható mértékben meghaladtákaz 1. Célkitûzés keretébe tartozó régiókét összessé-gében. A kormányzati forráskihelyezések a csatlako-zás elõtt álló országokban a GDP-hez viszonyítvanagyjából ugyanakkorák voltak, mint az EU, illetve az1. Célkitûzés keretébe tartozó régiók átlaga, de a fel-sõoktatás kutatási-fejlesztési ráfordításai az EU,illetve az 1. Célkitûzés keretébe tartozó régiók átlagá -
nak csak mintegy a felét tették ki.
A kiadások tekintetében a csatlakozás elõtt álló or -
szágok között kisebb volt az eltérés, mint a jelenlegi
EU-n belül. A Cseh Köztársaság és Szlovénia vi -
szonylagos prosperitását tükrözi, hogy itt volt a legna -
gyobb a ráfordítás, de nagysága a GDP-nek csak1,5%-át tette ki, ami kevesebb, mint a tagállamoktöbbségében, viszont több, mint a négy kohéziós or -
szágban és Olaszországban. A ráfordítások a legki -
sebbek Bulgáriában, Romániában és Lettországbanvoltak, a GDP 0,5%-a körüli nagyságrendben: ez meg -
egyezik a portugál szinttel, de kicsit elmarad a görö -
gtõl. A többi ország körülbelül annyit költött, mint a je -
lenlegi 1. Célkitûzés keretébe tartozó régiók, anémeteket kivéve.
Csak úgy mint az EU-ban, a kutatási-fejlesztési ráfor -
dítások teljes összegében a különbségeket a vállalati
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról1. rész. — Kohézió, versenyképesség, a foglalkoztat ottság és a növekedés helyzete és várható alakulása
53
950525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:57:18Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról1. rész. — Kohézió, versenyképesség, a foglalkoztat ottság és a növekedés helyzete és várható alakulása
54gReoiGIS geoiGISR
1.11Foglalkozatás a high-tech szektorokban, 2002
At eljes fog lalkoztatás % -ában
<7,45
7,45-9,55
9,55 -11,65
11,65-13,75
>=13,75
nincs adatÁtlag=10,6
Standard e ltérés =4,30
Forrás: Eurostat
©EuroGeograph ics Assoc iation a közigazgatás ihatáro król0 100 500 kmCanarias (E)
Guadeloupe Martinique Réunion
Guyane (F)
Açores (P)
Madeira
960525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:57:20Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
kiadások eltérései okozzák. A Cseh Köztársaságban
és Szlovéniában az ilyen célú vállalati ráfordítások tet -
ték ki a teljes kutatási-fejlesztési kiadások 60%-át, atöbbi nyolc ország közül hatban mindössze 40%-át,vagy még kevesebbet.
Az EU-hoz hasonlóan, az 1990-es évek második felé -
ben a csatlakozás elõtt álló országokban is keveset
változott a kutatási-fejlesztési kiadások GDP-hez vi -
szonyított szintje. Mindent összevéve, az csakúgy,mint az EU-ban, enyhe csökkenés volt tapasztalhatóannak köszönhetõen, hogy a vállalati kiadások inkábbcsökkentek, mintsem nõttek. 1995 és 2001 közöttcsak a Cseh Köztársaságban, Magyarországon ésLitvániában nõtt a teljes kutatási-fejlesztési ráfordítása GDP-hez mérten. Romániában és Szlovákiábanmarkánsan csökkent.
A kutatási-fejlesztési tevékenység a
gazdagabb régiókban koncentrálódott,csakúgy mint a Tizenötökben
Az EU-hoz hasonlóan, egyértelmû a tendencia,
hogy az egyes csatlakozás elõtt álló országokonbelül is a kutatási-fejlesztési kiadások aránytalanulnagy arányban a gazdagabb régiókban koncent-rálódnak. Ez kiváltképp nyilvánvaló Bulgáriában,ahol az összes kiadás 80%-a a Szófiát is magábafoglaló Yugozapaden-ben történt. S legalább ilyenlátványos Magyarországon és a Cseh Köztársa-ságban: mindkét országban a kiadások több mint60%-a a fõvárosban és környékén koncentrálódott.Prágában és az azt körülvevõ Stredny Cechy-ben akutatási-fejlesztési ráfordítások szintje megközelí -
tette a GDP 2,5%-át, ami szignifikánsan magasabbmint bármelyik spanyol vagy olasz régióban, és —Ile de France és Midi-Pyrénées kivételével —meghaladja a francia régiókét is. Lengyelország -
ban Mazowieckie-ben, ahol Varsó is található, a ki -
adások a GDP 1,5%-a körül voltak, ami az összestöbbi lengyel régió szint jének több mint duplája, ki -
véve egyetlen régiót (Malopolskie).
Az, hogy a kiadások relatíve a gazdagabb régiókban
koncentrálódnak nem annyira annak köszönhetõ,hogy — mint ahogy az EU-ra jellemzõ — a vállalatokezeken a helyeken költenek inkább (Az egyetlen ki -
vétel Stredny Cechy a Cseh Köztársaságban, ahol akiadások magas szintje teljes egészében a vállalatiráfordítások nagyságrendjének tudható be.).Prágában a vállalatok GDP-hez viszonyított kutatá -
si-fejlesztési ráfordításai a nemzeti átlag alatt marad -
tak, és a teljes ráfordítás azért volt magas, mert a kor -
mányzat és a felsõoktatási intézmények költötteksokat. Magyarországon és Lengyelországban a kor -
mány kutatási-fejlesztési ráfordításai számottevõennagyobbak voltak a fõvárost magába foglaló régió -
ban, mint az országban másutt, és noha mindkétesetben a vállalatok is sokat költöttek ezekben a régi -
ókban, ezek a ráfordítások nem voltak annyivalnagyobbak.
Az információs és kommunikációs
technológia új lehetõségeket nyitmeg a vállalatok és a régiók elõtt
Az információs és kommunikációs technológia (ICT)
új lehetõségekkel és új kihívásokkal állította szembe avállalatokat, és új tényezõként jelent meg a regionálisversenyképességben. A régiók számára az informá -
ciós és kommunikációs technológia felgyorsítottaazokat a változásokat, amelyek potenciálisan gyöke-resen megváltoztathatják az élet- és munkakörülmé-nyeket, valamint a gazdasági tevékenységek területimegoszlását.
… de az információs és kommunikációs
technológiához való hozzáférés terénmegmarad a régiók közti egyenlõtlenség
A kohézió szempontjából úgy tûnik, hogy az infor -
mációs és kommunikációs technológia nagy lehe -
tõséget kínál a “távolsági súrlódási veszteség” és a
távoliság problémájának csökkentéséhez, amelysok perifériális régióban — és még annál is inkábba legkülsõ régiókban — súlyos nehézségeket okoz.Ugyanakkor, egyre aggasztóbb méreteket ölt azúgynevezett “digitális szakadék”, és egyre inkábbfennáll annak a veszélye, hogy ha egyes helyekenaz információs és kommunikációs technológiáhozvaló hozzáférés korlátozott, vagy a vállalatok és aháztartások nem tudják teljes mértékben ki -
használni az új technológiát, az nemhogy csökken -
tené, hanem növeli a regionális teljesítményekkülönbségeit.
Az információs és kommunikációs technológia
különféle aspektusainak a fejlõdési mintája ugyan el -
térõ, de néhány regionális különbség máris világosankörvonalazódott:
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról1. rész. — Kohézió, versenyképesség, a foglalkoztat ottság és a növekedés helyzete és várható alakulása
55
970525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:57:20Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
–a jelenlegi EU-ban az új technológiák legtöbbjé -
nek fejlõdésében kialakult egy észak-dél vá -
lasztóvonal, ami nagyjából megfelel a kohéziós és
nem kohéziós országok közti határvonalnak;
–a jelenlegi tagállamokat és a csatlakozás elõtt állóországokat az új technológiák térhódítási ütemé -
nek tekintetében elválasztja egy nyugat-kelet ha -
tárvonal. Láthatóak azonban a felzárkózás jelei,mert a csatlakozás elõtt álló országokban többkulcsfontosságú új technológia átvétele gyorsab -
ban folyik, mint a Tizenötökben;
–a csatlakozás elõtt álló országok nagyon külön -
böznek abban, hogy milyen tempóban fejlõdikbennük az információs és kommunikációs tech -
nológia, de — csak úgy, mint az EU-ban — ezaspektusonként változik; 2001-ben például az in -
ternet-használók száma Észtországban és Szlo -
véniában alig maradt el az EU átlagtól,Romániában pedig kevesebb volt mint az átlagegyötöde;
– az egyes országokon belül az egyes régiókban ál-
talában nem egyforma a fejlõdés üteme: a metro-polisz-területek, fõként a nagyvárosok, általábanelõrébb járnak, mint a többi régió, a vidéki terüle-tek viszont elmaradtak.
Ami a telekommunikációt illeti, a vezetékes telefonokszáma a népesség lélekszámához viszonyítva Görö -
gország kivételével továbbra is alacsonyabb akohéziós országokban, mint az EU többi részén, éskevés jele látható, hogy ez a szám relatív értelembennövekedne. 2001-ben Spanyolországban és Portu -
gáliában 100 fõre 44 vonal jutott, szemben az EU55-ös átlagával; Írországban (49) és Olaszországban(47) szintén az átlag alatt volt.
A csatlakozás elõtt álló országokban még ennél is ke -
vesebb vezetések telefon van. Ciprus és Málta kivéte -
lével, ahol a vezetékes telefonok és a népesség ará -
nya az EU átlag körül van, a csatlakozás elõtt álló
országokban 2001-ben átlagban 100 fõre csak 40 ve -
zetékes telefon jutott: Szlovéniában 40, a CsehKöztársaságban 38, Lengyelországban 30, Szlováki -
ában 29 és Romániában mindössze 19. Az EU-valellentétben, 1990-es évek közepe óta a számokemelkedtek, bár a legfrissebb adatok szerint atelefonvonalak számának emelkedése az ISDN és amobil telefonok fejlõdésével egyes országokbanmegállt (1.14 ábra).
A déli EU tagállamokban a népességhez viszonyított
vezetékes telefonok viszonylag alacsony számát bi-zonyos mértékig ellensúlyozza a mobil telefonok el-terjedtsége. Olaszországban és Portugáliában2001-ben a mobil-telefonos elõfizetések számameghaladta az EU átlagát (84, illetve 78 / 100 fõ,szemben az átlagos 74-gyel). Spanyolországbanugyannyi vezetékes telefon volt, mint az EU átlag,Görögországban viszont az arány elmaradt azátlagtól (68), sõt kevesebb volt, mint a Tizenötökbenbárhol, kivéve Franciaországot és Németországot.
2001-ben a csatlakozás elõtt állóországok szinte mindegyikébenkevesebb volt a mobiltelefonos elõ -
fizetések száma a népességhezviszonyítva, mint az EU-ban. A kétkivétel a Cseh Köztársaság, ahol100 lakosra ugyanannyi mobiltelefo -
nos elõfizetés jutott, mint Görögor -
szágban (vagy Németországban),
valamint Szlovénia, ahol az aránymegegyezett a portugáliaival, ésmeghaladta a tizenöt tagállambólálló EU átlagát. Észtországban 54,Magyarországon 49, Lengyelor -
szágban 25 és Bulgáriában vala -
mint Romániában 20 mobiltelefo -
nos elõfizetés jutott 100 fõre. Ám
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról1. rész. — Kohézió, versenyképesség, a foglalkoztat ottság és a növekedés helyzete és várható alakulása
56 
020406080100
EL LU DK DE SE NL FR CY FI MT UK BE IE IT AT ES PT SI CZ BG EE HU LT LV PL SK RO020406080100Telefon f ővonalak, 2001
Mobilok terjedési rátája, 20021.14 A telefon f ővonalak száma és a mobilok elterjedtségi rátája, 
2001/2002
Forrás: Eurostat, Telekommunikációs szolgáltatások, telefon f ővonalak; DG Information Society, 
a Telekommunikációs Szabályozási Csomag végrehatjásáról szóló 8. jelentés és az EU tagjelölt 
országaiban a mobil telefonok terjedésének figyelemmel kísérésés őlA népesség %-ában
980525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:57:20Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
mindegyik országban folyamatosan emelkedik az elõ -
fizetések száma.
A mobil telefonok és a hozzájuk kapcsolódó szolgálta -
tások fontosak az üzleti hatékonyság szempontjából,
és még az EU legkevésbé fejlett részein is magától ér -
tetõdõ, hogy ezekhez hozzá lehet jutni. De nem ez ahelyzet a szélessávú vonallal, amely pedig az üzletihatékonyság szempontjából még sokkal fontosabb,mert a gyors internet-hozzáférés lehetõvé teszi nagymennyiségû adat továbbítását és lehetõséget nyit azúj on-line alkalmazások fejlesztésére. Továbbá a szé -
lessávú vonalak használata drasztikusan csökkenti akommunikációs költségeket, s így erõsíti a verseny -
képességet. A szélessávú vonalakhoz való hozzáfé -
rés jelentõsen eltér az EU-n belül, valamint az egyesországokon belül a régiók között, mégpedig úgy, hogya legszegényebb területeken a legrosszabb a hoz -
záférés, s ez várhatóan a jövõben is így lesz. A szé -
lessávú vonal ahelyett, hogy szûkítené, máris szélesí -
ti a digitális szakadékot.
A legfrissebb adatok szerint (2002 évi) a népes-
séghez viszonyítva a legtöbb szélessávú vonal Dáni-ában és Belgiumban volt, ahol 7–8 jut 100 fõre, a leg-kevesebb pedig Görögországban és Írországban,ahol 1-nél is kevesebb; Olaszországban és Portugáli-ában ennél csak kicsit több. Spanyolországban 100fõre 2 szélessávú vonal jutott, csakúgy, mint Francia-országban és az Egyesült Királyságban
25.
A csatlakozás elõtt álló országokban a szélessávú vo -
nalakhoz való hozzáférés többnyi -
re még korlátozottabb, mint a kohé -
ziós országokban; ez alólÉsztország és Szlovénia kivétel.Ezekben az országokban, épp úgy,mint az EU-ban, az, hogy valaki mi -
lyen gyorsan tudja beszereltetni aszélessávú vonalat, ha ez egyálta -
lán lehetséges, attól függ, hogyközponti vagy perifériális helyen la -
kik-e. A távolabbi területek némelyi -
kén a hozzáférés elõreláthatólagmég egy jó darabig problematikuslesz.
26
A szélessávú technológia terje -
dése az internet-használattal függössze, ami szintén különbözõszintû az EU-ban, jobbára a prosperitásnak megfe -
lelõen. 2002-ben a Tizenötökben a háztartások min -
tegy 40 százalékának volt internet hozzáférése,Dániában, Hollandiában és Svédországban 65százaléknak, Spanyolországban és Portugáliábankörülbelül 30 százalékuknak, s Görögországban csak9 százalékuknak.
A csatlakozás elõtt álló országokban általában keve -
sebb háztartásnak van internet-hozzáférése, mint a ti -
zenöt tagállamban. 2002-ben az arány csak Szlovéniá -
ban közelítette meg az EU átlagot (38%), bár Cipruson
és Máltán (mindkettõben alig több mint 30%). A spanyolés a portugál szintnek megfelelõ volt. Ami a többi országotilleti, Észtországban 21%, a Cseh Köztársaságban17%, Lettországban 7%, Szlovákiában 4% és Bulgáriá -
ban 2% az internet-hozzáféréssel rendelkezõ háztartásokaránya (Romániáról nincs adat). A legutóbbi csoporttóleltekintve, a görögországinál mindenhol magasabbakvoltak a számok (1.15 ábra).
Az alacsony arányok részben azt tükrözik, hogy
ezekben az országokban technikai nehézségbe üt-közik az internet-hozzáférés, és mihelyst sikerül enehézségeket leküzdeni, az adatok kétségkívül ja-vulni fognak. A növekedés mértéke azonban attólfog függni, hogy milyen gyorsan terjed a szélessá-vú technológia és milyen szolgáltatások lesznekelérhetõek az interneten. Az lehet, hogy az interne-tes-hozzáféréssel rendelkezõ háztartások arányanem közvetlenül befolyásolja a gazdasági telje -
sítményt, de közvetve tükrözi mind az emberek
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról1. rész. — Kohézió, versenyképesség, a foglalkoztat ottság és a növekedés helyzete és várható alakulása
57 
010203040506070
NL DK SE LU FI AT IE UK DE BE SI FR IT CY MT PT ES EE CZ LT PL HU EL LV SK BG010203040506070Az összes háztartás %-ában1.15 A háztartások internet hozzáférési szintje, 2002
Forrás: Eurostat, Információs társadalom statisztika
990525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:57:21Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
technikai tudását, mind fogékonyságukat az új
technológiák iránt, s mindkettõ nélkülözhetetlen agazdasági fejlõdéshez. A versenyképességre ter -
mészetesen közvetlenebb hatással az lesz, hogy avállalkozások mennyire térnek át az internet és azúj technológiák használatára.
A várakozásoknak megfelelõen a vállalatok inter -
net-használata sokkal nagyobb, mint a háztartáso -
ké: a legtöbb tagállamban a minimális méretûnél
nagyobb cégek szinte mindegyikének van inter -
net-hozzáférése. 2002-ben a Tizenötökben a 10 fõ -
nél többet foglalkoztató vállalatok majdnem80%-ának volt internet-kapcsolata, s e tekintetbennagyon kis eltérések mutatkoztak az egyes orszá -
gok között. Az arány csak kicsit maradt el az EUátlagtól a legrosszabb adatokkal rendelkezõ Görö -
gországban (74%), és az átlag körüli volt Spanyol -
országban és Portugáliában. (A csatlakozás elõttálló országokról nincs adat).
A legutóbbi felmérés
27adatai szerint az ekkora mére-
tû vállalatok többségének volt website-ja. Az azon-
ban, hogy milyen arányban használták az internetettermékeik vagy szolgáltatásaik eladására, már job-ban eltért, mint az, hogy hánynak volt hozzáférése:Spanyolországban, Görögországban és Portugáliá-ban kevesebb mint 10%-uk adott el online, míg Néme-tországban és az Egyesült Királyságban mintegy30%-uk.
Az elkövetkezendõ években kiemelt figyelmet kell for -
dítani a következõkre:
–ki kell dolgozni az innovációt támogató új politiká -
kat, amelyek célja, hogy a vállalatok adott
csoportjának nyújtsanak — az innovációsmagatartásukat befolyásolandó — kollektív üzletiés technológiai szolgáltatásokat, szemben a je -
lenlegi gyakorlattal, amikor az egyes vállalatokattámogatják közvetlenül, ami a vállalatok költsége -
it csak ideiglenesen csökkenti;
–új politikákat kell kidolgozni a kis- és közepes mé -
retû vállalkozások azon kapacitásának megerõsí -
tésére, hogy vállalati hálózatokban éscsoportokban (klaszterek) végezzék innovációstevékenységüket és javítsák kapcsolataikat a tu -
dás-bázisokkal, ideértve az egyetemeket és a ku -
tatási központokat;–ösztönözni kell a gyengébb régiókban a vállalko -
zások kutatási-fejlesztési potenciáljának fejlesz -
tését, és azt a képességüket, hogy a másholkészített technológiai újításokat a helyi körülmé -
nyekhez és szükségletekhez igazítsák;
–segíteni kell a hátrányosabb helyzetû régiókban akutatók, vállalatok és mások hozzáférését az élen -
járó nemzetközi hálózatokhoz, az új technológiaiforrásokhoz és a potenciális kutatási-fejlesztésipartnerekhez.
A regionális kormányzat és az intézmények
teljesítménye a tudás-alapú társadalomban
Széles körben elfogadott az a nézet, hogy a jó kormány -
zás és a hatékony intézményi struktúra a regionális
versenyképesség fontos forrása, mert ezek segítik azállami- és a magánszektor szereplõi közti egy -
üttmûködést. Segíthetik a tanulás kollektív folyama -
tait, továbbá javíthatják a tudás megteremtését, ter-jesztését és továbbadását, ami nélkül innováció nemképzelhetõ el. Továbbá, ezek az intézmények ‘habar-csolják össze” a hálózatokat és az állami-magánegyüttmûködési partnerségeket, s ezzel ösztönzik asikeres regionális csoportosulásokat (klasztereket)és a regionális innovációs stratégiákat és politikákat.Az ilyen intézmények mûködése kiváltképp fontos ahátrányosabb helyzetû régiókban, ahol általábanrosszak a kormányzati rendszerek, s nem érzékelikmegfelelõen a tudományos és technológiai politikaikérdések súlyát, holott jelentõs gazdasági, technológiaiés társadalmi változásoknak néznek elébe.
A kutatások és a kísérleti jellegû intézkedések
28azt
mutatják, hogy a közpolitika segítheti a jó kormányzati
mûködést oly módon, hogy támogatja az állami ésmagán partnerség és a vállalati hálózatok kialakítá -
sát, valamint javítja az innovációért felelõs regionálishatóságok intézményi kapacitását.
A vállalatok közti regionális együttmûködést segítõ
keret kialakításának óriási jelentõsége van, fõkénta kis- és közepes méretû vállalkozások innovációstevékenységének elõmozdításában. Az együtt -
mûködés és a kialakult hálózatok segítségévelválik a tudás gazdasági lehetõséggé, s ezeken ke -
resztül épülnek ki az emberek és a szervezetek
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról1. rész. — Kohézió, versenyképesség, a foglalkoztat ottság és a növekedés helyzete és várható alakulása
58
1000525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:57:21Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
közti kapcsolatok is, amelyek az innováció katalizá -
torai lehetnek.
A tapasztalatok azt mutatják, hogy a jó kormányzás -
hoz szakítani kell a kormányzás hagyományos,
felülrõl-lefelé irányuló módszerével és egy nyitottabbkormányzati formát kell választani, amelyben az adottrégió minden érintett szereplõje részt vehet. Az effajtapartnerségnek ki kell terjednie a gazdasági, tudomá -
nyos és társadalmi fejlõdést érintõ mindenféle politi -
kára (az integrált módszer), és így ideális esetben ki -
dolgozható a hosszútávú politikai távlat (a stratégiaimódszer).
“Nyilvánvaló, hogy a komparatív elõnyök, amelyek az
innováció és a befektetés motorját jelentik, legalábbannyira regionális, mint nemzeti jellegzetességekbõlfakadnak. Ahhoz, hogy egy régió sikeres legyen, kikell használnia sajátos értékeit, az ott élõk szaktudá -
sát és ötleteit, hogy a globális piacon versenyezni tud -
jon és ki tudja bontakoztatni kihasználatlan potenci -
álját.”
29
Ehhez a regionális hatóságok vannak a megfelelõstratégiai pozícióban: õk tudják kialakítani az álla-mi-magán együttmûködés hálózatait, amelyek fonto-sak a tudás-alapú gazdasági fejlõdéshez, és õk tud-nak a helyi kis- és közepes méretû vállalkozásokigényeihez igazított megfelelõ környezetet teremtenia hatékony innovációhoz. Õk vannak a megfelelõ he-lyen ahhoz, hogy koordinálják a regionális innovációsrendszer különféle elemeit (politikákat és intézmé -
nyeket), kezdve a helyi vállalatok fejlesztési szük -
ségleteinek és az õket gátoló legnagyobb akadályokelemzésétõl addig, hogy az érintett szereplõkben tu -
datosítják az innováció jelentõségét.
A kis- és közepes méretû vállalkozásokat célzó nem -
zeti innovációs politikát tehát nehéz úgy végrehajtani,
hogy ne kapcsolódna szorosan a regionális hatósá -
gokhoz, hiszen azok ismerik részletesen a kutatá -
si-fejlesztési tevékenység kulcs-szereplõit, valamint ahelyi ipart és szolgáltatásokat. Ugyanakkor a regioná -
lis innovációs politikát koordinálni kell a fõbb nemzetiés nemzetközi kutatási-fejlesztési hálózatokban folyótevékenységekkel, többek között az egyetemekévelés kutatási központokéval.
Tovább ezek a politikák akkor sem fognak hatéko -
nyan mûködni, ha a magánszektor nem vesz résztközvetlenül tervezésükben és végrehajtásukban, és
ha a régióban a kutatási-fejlesztési tevékenység ésinnováció egyéb résztvevõi — a fél-állami hivatalok,technológiai központok, egyetemek és szakszerveze -
tek — nem érteken egyet e politikákkal és azokat nemtámogatják aktívan.
Környezetvédelem: a göteborgi
célkitûzések elérése
2001-ben Göteborgban az Európai Tanács a Lissza -
bonban meghatározott gazdasági és társadalmi fej -
lesztési stratégia harmadik elemeként a környezetvé -
delmet határozta meg, s ezzel megerõsítette a
fenntarthatóság iránti elkötelezettségét. Az EU politi -
kája arra irányul, hogy egy ‘üdvös kört’ indítson be,amelyben a regionális fejlõdés egyrészt csökkenti agazdasági és társadalmi különbségeket, másrészt akörnyezet minõségének javulásához vezet.
A tagállamok és a régiók azonban jelentõsen külön-
böznek abban, hogy jelenleg milyen állapotban vana környezetük, milyen a k örnyezetet fenyegetõ
problémák természete és nagyságrendje, és mi-lyen a helyi kapacitásuk, hogy e problémákkalmegbirkózzanak.
A regionális szintû adatok nem teljes körûek, de a kia-
lakítható mutatók általában pozitív kapcsolatot mutat-nak ki a környezet állapota és a gazdasági és társa -
dalmi teljesítmény között.
A vízA tiszta vízhez való hozzájutás és az édesvíz készlet
megõrzése a regionális versenyképesség egyik fon -
tos tényezõje. Sok gazdasági tevékenység, mint pél -
dául a mezõgazdaság, az áram-termelés és a tu -
rizmus nagy mennyiségû vizet használ fel, de etevékenységek folytatásához elengedhetetlen a víz -
készletek fenntartása és a környezet megóvása.
Egyes régiókban azonban kevés a víz, az évente ki -
nyert víz eléri vagy meghaladja a kritikus szintet (a
teljes vízforrás 20%-a vagy több), s ez a helyi öko -
szisztémákat veszélyezteti. A periodikus aszályok,mint ami például 2003 nyarán volt, még fokozzák avízhiányt. Ez a probléma a legsúlyosabban az EU délirészén lévõ régiókat, fõként a szigeteket, érinti, és
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról1. rész. — Kohézió, versenyképesség, a foglalkoztat ottság és a növekedés helyzete és várható alakulása
59
1010525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:57:21Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
sokuk nagy mennyiségû tengerbõl nyert vízre és im -
portra szorul.
A vízfogyasztás kiváltképp magas Dél-Európában, a
kohéziós országokban és Olaszország 1. Célkitûzéskeretébe tartozó régióiban. Spanyolország és Görög -
ország sok régiójában meghaladja a napi egy fõre jutó270 litert, és ez óriási feladatokat ró a hatóságokra. Acsatlakozás elõtt álló országokban a fogyasztás álta -
lában a Tizenötök átlaga alatt marad, de Bulgáriábanés Romániában kevésbé.
A fenntartható vízgazdálkodásnak a Víz Keretirányelv
szellemében az integrált vízgyûjtõ gazdálkodás elvénkell alapulnia, ami azt jelenti, hogy a rendelkezésreálló vízmennyiség függvényében korlátozni kell a ki -
nyerést, ésszerû árpolitikát kell kialakítani és be kellvonni a társadalmat a problémák megoldásába.
A Települési Szennyvízkezelési Irányelv 1991-es el -
fogadását követõen az EU-ban jelentõs beruházások
történtek az infrastruktúra kiépítésében és karbantar-tásában, aminek eredményeképpen a szennyvízhasznosítás jelentõsen javult az elmúlt évtizedben.Az egyes országok és régiók között azonban mégmost is nagyok a különbségek. Az 1. Célkitûzés kere-tébe tartozó régiókban és a kohéziós országokban alakosságnak még most is viszonylag kis hányadának,körülbelül 50%-ának — szemben az északi országok-ban tapasztalható 80–90 százalékkal — vezetik aszennyvízét szennyvíz kezelõ telepre. Sok csatlako -
zás elõtt álló országban is viszonylag kicsi a lakosságeme hányada.
HulladékkezelésAz EU-ban évente 1,3 milliárd tonna hulladék keletke -
zik, ami nem csak a forrásokat meríti ki, hanem óriási
környezeti problémákat is okoz, amennyiben a hul -
ladék szemétlerakóba vagy égetõbe kerül, s nemhasznosítják újra. Az Közösség politikája az újrahasz -
nosítást szorgalmazza.
A legnagyobb hulladéktermelõ a mezõgazdaság és
az ipar, de az elmúlt évtizedben a települési hulladékmennyisége is egyre nõtt az EU-ban, bár néhány tag -
államban csökkent.
Az EU-ban átlagosan évente egy fõ után 480 kg tele -
pülési hulladékot szednek össze. Az 1. Célkitûzéskeretébe tartozó régiókat összevéve nagyjából
ugyanennyit, de a kohéziós országokban jóval többet(550 kg/fõ). A csatlakozás elõtt álló országokban,részben az alacsonyabb reáljövedelmek miatt,kevesebbet (400 kg alatt).
A megtermelt hulladék fele az EU-ban lerakókba
kerül, s ez növeli az üvegházhatást okozó gázok ésegyéb szennyezõanyagok kibocsátását. A Tizen -
ötökben a lerakóba vitt hulladék kevesebb mint300kg/fõ, de a kohéziós országokban már 340 kg ésaz összes 1. Célkitûzés keretébe tartozó régióban380 kg, a csatlakozás elõtt álló országokban pedigmég ennél is több. A reciklálás, ami környezeti szem -
pontból elõnyös (és nettó pozitív hatással lehet a fog -
lalkoztatásra és a gazdasági tevékenységekre) ésamit több Irányelv is szorgalmaz, még mindig jelen -
téktelen (1.12 térkép). A települési hulladékkezelésipolitika a megelõzésre, a reciklálásra és azújra-felhasználásra fekteti a hangsúlyt, szemben avégleges elhelyezéssel.
A klímaváltozásÉghajlatunk az üvegház hatást okozó mestersé-
gesen elõállított gázok miatt változik, amelyekközül a legjelentõsebb a fosszilis tüzelõanyagokégetésébõl származó széndioxid. A klímaváltozáslegszembetûnõbb jele például az olyan nyári hõhul-lám, mint amilyen 2003-ban volt, amikor erdõtüzekpusztítottak, kiégtek a mezõgazdasági földek ésnõtt a halandóság. Ezen kívül gyakoribbá válhat -
nak a szélsõséges idõjárási események, mint pél -
dául aszályok, árvizek és viharok. A Közösségiszinten bevezetett vagy javasolt intézkedések,mint például a Környezetszennyezés integrált me -
gelõzésérõl és csökkentésérõl szóló irányelv, vala -
mint a nemzeti légköri kibocsátási maximumokrólszóló keretszabályozás lehetõvé teszi a helyi körül -
mények figyelembevételét.
A jelenlegi 15 tagállamból 10, köztük a négy kohézi -
ós ország, még távolról sem érte el a számukra a
Kiotói Jegyzõkönyvben megállapított kibocsátásicélt (2002-re 8%-kal csökkenteni kell a kibocsátá -
sok 1990-es szintjét). (Írországban a kibocsátás2001-ben 31%-kal volt magasabb, mint 1990-ben,miközben az engedélyezett növekedés 1990 és2008–2012 közöttre 13% — A1.10 táblázat).
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról1. rész. — Kohézió, versenyképesség, a foglalkoztat ottság és a növekedés helyzete és várható alakulása
60
1020525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:57:21Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról1. rész. — Kohézió, versenyképesség, a foglalkoztat ottság és a növekedés helyzete és várható alakulása
61G
0 100 500 km1.12 Hu lladék lerakó ban elhelyezett te lepülésihulladék
kg/fõ
< 150
150 - 250
250 - 350
350 - 450
> 450
nincs adatUE14* = 291
BG, DK: NUTS0
BE: NUTS1* BE, DE, FR: 1996; DK, EL, LU, AT, PT, FI: 1999;
ES:2000; IE, IT, SE: 1998; NL:1997 alapjánCanarias (E)
Guadeloupe Martinique Réunion
Guyane (F)
Açores (P)
Madeira
Forrás: Eurostat
©EuroGeograph ics Assoc iation a közigazgatás ihatáro król
1030525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:57:22Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
A csatlakozás elõtt álló országokban az 1990-es
években a kibocsátás sokkal jobban csökkent, mintaz EU-ban, fõként azért, mert a nehézipar nagy részeleállt.
Az, hogy a szennyezõ anyagok az egyes országok -
ban milyen forrásból származnak, nagyon eltérõ és
sokat mondó. A csatlakozás elõtt álló országokban azenergiatermelés a teljes szennyezõanyag-kibo -
csátásnak több mint a felét produkálja, mert jobbárafosszilis tüzelõanyagot használnak, a kohéziós orszá -
gokban és az EU többi részén viszont kevesebb mintegyharmadát. Másrészt a kohéziós országokban és aTizenötök egészében a teljes szennyezõanyag-kibo -
csátás 21%-a a közlekedésnek tulajdonítható (ez afajta kibocsátás az elmúlt évtizedben nõtt), de acsatlakozás elõtt álló országokban a teljes szennye -
zésnek mindössze 8%-a, bár a közúti szállítással ésaz autó-használattal ez gyorsan nõni fog (A1.11táblázat).
A biodiverzitásAz elmúlt 100 évben az európai vizes élõhelyeknek
mintegy kétharmada eltûnt. A biológiai sokféleségetfolyamatosan veszélyezteti egyrészt a városok terjesz-kedése, másrészt, hogy a gazdasági szerkezetvál-
tás következtében a perifériális területeken és acsatlakozás elõtt álló országokban több helyen abba-hagyták a földek mûvelését.
A Natura 2000 célja az európai természetes élõhelyek
és madárvilág megóvása. A Natura 2000 program ter -
mészetvédelmi területek hálózatát jelenti, több mint20.000 természetvédelmi területtel, amelyekbõl sokatmár ki is jelöltek, vagy rájuk javaslatot tettek. E terüle -
tek a 15 tagállam teljes területének majdnem 15%-átteszik ki, és a bõvítéssel a természetvédelmi területekszáma növekedni fog.
A környezetvédelmi elõírások a gazdasági,
társadalmi és területi kohézió integránsrészét képezik
A környezetvédelmi elõírások eltérõ volta új határvo -
nalat ékelhetnek a tiszta és egészséges környe -
zetben lakók és a nem ilyen helyen élõk közé. Az elõ -
írások megalkotásával és betartatásával a régiók
nem csak vonzóbbá válhatnak a befektetõk számára,hanem javulhat az ott élõk életminõsége is.A Tizenötökben régebben a prioritásokat inkább agazdasági, s nem a környezeti célkitûzések határoz -
ták meg. A környezetvédelemnek tulajdonított jelentõ -
ség ugyan markánsan eltért, de a kohéziós politika ál -
talában inkább a gazdasági és társadalmi mutatókrahatott, semmint a környezetvédelemre.
A kohéziós politika segített a szegényebb tagállamok -
nak abban, hogy eleget tegyenek az EU környezeti
elõírásainak (fõként a költséges beruházásokat szük -
ségessé tévõ hulladék-kezelési, vízkészleti és tele -
pülési szennyvíz-kezelési irányelveknek), és ez foly -
tatódhat az elkövetkezendõ években is, amikor alégszennyezés lesz a fókuszban. E szempontból aközlekedés bõvülése az egyik legfõbb gond, és hanem történik elmozdulás a környezet-barát eszközökfelé, a gazdasági növekedés továbbra is a szennye -
zõanyag-kibocsátás súlyosbodásával fog járni.
Ez kiváltképp vonatkozik a csatlakozás elõtt álló or -
szágokra, ahol az autó-vásárlási roham és a vasutak
rossz állapota miatt fennáll a veszély, hogy jelentõsennõni fog a közút-használat, s ennek következtében alégszennyezés.
Az elkövetkezendõ években kiemelt figyelmet kell for-
dítani a fenntartható fejlõdésre, különösen az alábbi-ak szem elõtt tartásával:
– segíteni kell az új tagállamokat, hogy teljes mérték-
ben betartsák az közösségi joganyag (acquis)
elõírásait, fõként, ami a jelentõs beruházásokatigénylõ, a hulladékkezelésre, a vízkészletekre, atelepülési szennyvízkezelésre és a levegõ minõ -
ségre vonatkozó irányelveket illeti;
–támogatni kell az ökológiai iparágak fejlesztését
és a tisztább technológiák alkalmazását, elsõsor -
ban a kis- és közepes méretû vállalkozásokban;
–új zöldmezõs fejlesztések helyett az elhagyottipar-telepeket kell rehabilitálni;
–ösztönözni kell a tisztább közlekedési eszközökés jármûvek, valamint a megújuló energiákhasználatát;
–segíteni kell a természeti kockázatoknak legin -
kább kitett régióknak a megelõzõ lépésekkidolgozásában;
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról1. rész. — Kohézió, versenyképesség, a foglalkoztat ottság és a növekedés helyzete és várható alakulása
62
1040525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:57:22Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
–ösztönözni kell a biodiverzitást és a természetvé -
delmet elõsegítõ beruházásokat;
–a földrajzilag hátrányos területeken biztosítani
kell a megfelelõ vízgazdálkodást és szennyvíz -
kezelést, a természeti erõforrások megfelelõvédelmét, hogy vonzóbbak legyenek a terjesz -
kedõ vállalkozásoknak és a beáramlóberuházásoknak.
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról1. rész. — Kohézió, versenyképesség, a foglalkoztat ottság és a növekedés helyzete és várható alakulása
631 Azok, amelyekben az 1990-es évek elején az egy fõre jutó bruttó nemzeti termék nem érte el az EU-átlag 90 százalékát.
2 Ld. az Európai Bizottság 2003 õszi gazdasági elõrejelzését.3 A regionális egy fõre jutó GDP adatok csak 2001-ig állnak rendelkezésre.4 A számadatok nem veszik figyelembe a német egyesítés hatását és a GDP 1991 és 1994 közötti jelentõs növekedését az új
tartományokban.
5 Ld. az Európai Bizottság Employment in Europe 2002 (A foglalkoztatottság Európában, 2002) és European Competitiveness report
2002 (Jelentés az EU versenyképességérõl, 2002) c. kiadványait
6 United Nations, Demographic projections (ENS Z, Demográfiai elõrejelzések), 2002
7 A szegénységi kockázatot úgy definiáljuk, hogy azok, akiknek az ekvivalens jövedelme (ami figyelembe veszi a háztartásban élõk
számát és összetételét) nem éri el a nemzeti medián jövedelem 60 százalékát.
8 A relatív szegénységi kockázatot háztartás-típusok szerinti összehasonlításakor nem szabad elfeledkeznünk az adatok
használhatóságának korlátairól. A jövedelmi adatok nem tartalmazzák az imputált lakbért – vagy amit az emberek megtakarítanak,ha öröklakásban élnek – vagy a kapott kamatokat. E két tétel csökkenti az idõsek relatív szegénységi kockázatát, akik nagyobbvalószínûséggel laknak öröklakásban (bár ez országonként változik) és akiknek gyakran vannak kamatozó felhalmozottmegtakarításaik.
9 Ld. foként Regions: Statistical yearbook, 2003, Európai Bizottság, Luxemburg, 'Household accounts'.10 A kibõvített EU 1595 - 50,000-nél nagyobb lélekszámú – városi területét vizsgáltunk meg népesség, üzleti vonzerõ és gazdasági
tevékenységi szektorok szerint.
11 Az EU-ban Svédországon és Finnországon kívül csak a skót felföldön és a szigeteken (9 fõ/km
2) kisebb a népsûrûség, mint 10
fõ/km2.
12 Ebben az idõszakban a GDP növekedése is viszonylag alacsony volt a felföldön és a szigeteken, és mind a foglalkoztatottság szintje,
mind a népesség csökkent.
13 A sûrûséget egy összetett mutatóval mérjük, ami a régió ellátottságát (a közutak hosszúságának a földterülethez és a népességhez
viszonyított hányadának számtani átlaga) mutatja az EU átlagában kifejezve.
14 Az Európai Foglalkoztatás-stratégiai Iránymutatások azt ajánlják, hogy elegendõ napközis óvoda és iskola-elõkészítõ hely kell
kényelmes távolságban ahhoz, hogy minden nõ, aki szeretne, dolgozhasson.
15 Ld. a 2. részt.16 Ld. Employment in Europe, 2002 pp. 115-133 (A foglalkoztatás Európában, 2002).17 A Lisszaboni Csúcs azt a célt tûzte ki, hogy 2010-re felére kell csökkenteni azon 18-24 évesek arányát, akik iskolai végzettsége
alacsony és nem vesznek részt szakképzésben.
18 From the Continuing Vocational Training Survey (Szakmai továbbképzési felmérés), Eurostat, 2002.19 Állami támogatásnak tekintjük a vállalatoknak adott közvetlen transzfereket – ami lehet támogatás, adómentesség, törzstõkében
részvétel, puha kölcsön, adófizetési halasztás és garanciák – amit úgy számolunk, hogy az állami segítség komponenst beépítjük azországok összehasonlítását lehetõvé tévõ közös összehasonlító indikátorba.
20 COM(2001) 549 végleges, The regional dimension of the European Research Area (Az Európai Kutatási Térség regionális
dimenziója), 03.10.2001
21 Egy görögországi, spanyolországi és portugáliai vállalati szféráról készült friss felmérés szerint a legtöbb vállalat-vezetõ úgy
gondolta, hogy a fejlett technológiák, amelyekre szükségük van, könnyebben hozzáférhetõek máshol, mint saját országukban.
22 A becslések a Munkaerõ felmérés a telephelyi méret adatain alapulnak, amelyeket korrigáltunk a vállalatok méretét tartalmazó
Structure of Business Statistics (gazdaságszerkezeti felvétel) adataival.
23 Innobarometer 200, Flash Eurobarometer 100, 2002).
1050525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:57:23Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról1. rész. — Kohézió, versenyképesség, a foglalkoztat ottság és a növekedés helyzete és várható alakulása
6424 Ld. az EU bizottság 2002 közleményét COM(2002) 262 véglegesl “Productivity: The Key to Competitiveness of European Economies
and Enterprises” (Termelékenység: az európai gazdaság és vállalkozások versenyképességének kulcsa), amely rámutat, hogy 1996
és 2000 között az EU-ban a nettó munkahely teremtés a high-tech és a magasan fejlett oktatási szektorokban koncentrálódott. 13. o.
25 Adatok forrása: European Commission, Telecommunications Regulatory Package - VIII Implementation Report – Annex 1,
December 2002 (Az Európai Bizottság Telekommunikációs szabályozási csomagja. A VIII végrehajtási jelentés 1. Melléklete, 2002december)
26 Ahogy egyre nyilvánvalóbbá válik, hogy a versengõ ADSL ajánlatok nem fognak Európa “nem nyereséges” vagy perifériális régióiba
terjeszkedni, a kormányok és a regionális hatóságok azzal a problémával állnak szembe, hogyan lehet biztosítani a szélessávúvonalhoz való hozzáférést ezekben a régiókban. Egyes elemzõk szerint a vezetéknélküli technológia fogja majd meghozni amegoldást a távolabbi területeken, mert az nem jár magas mûszaki költségekkel. Ám ez a technológia sincs ingyen, mert vagyszatellit vagy földi hálózatról mûködik, s mindkettõ folyamatos és kezdeti költségeket jelent. A vezetéknélküli technológia mégislegalább potenciálisan csökkentheti a régiók közti digitális szakadékot.
27 Bizottság, COM(2002) 62 végleges, eEurope Benchmarking Report, 2002.28 A Strukturális Alapokból finanszírozott Regionális Innovációs Stratégiák.29 Az elnök záróbeszéde az OECD-nek a svájci Martigny-ben, 2003 júliusában tartott csúcsértekezletén.
1060525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:57:23Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
1. rész statisztikai melléklete
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról65
1070525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:57:23Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról1. rész. — Kohézió, versenyképesség, a foglalkoztat ottság és a növekedés helyzete és várható alakulása
66A1.2 A GDP, a foglalkoztatottság, a termelékenység és a népesség alakulása az 1. Célkitûzés keretébe
tartozó régiócsoportokban, 1994-2001
Éves átlagos%-os változás
GDP Foglalkoztatott GDP/
foglalkoztatottNépesség Egy fõre jutó
GDP
Összes 1. Célk. keretébe tartozó régió 3,0 1,4 1,6 0,0 2,8
PT és EL 3,5 1,2 2,3 0,4 3,1
IE 9,3 5,0 4,0 1,0 8,2
ES 1. Célk. keretébe tartozó 3,4 2,9 0,5 0,4 3,0
ES nem 1. Célk.keretébe tartozó 3,6 2,6 1,0 0,4 3,2
DE 1. Célk. keretébe tartozó 1,7 -0,3 2,0 -0,5 2,2
DE nem 1. Célk. keretébe tartozó 1,6 0,8 0,8 0,3 1,3
IT 1. Célkitûzés keretébe tartozó 1,9 0,3 1,6 0,0 1,9
IT nem 1. Célkitûzés keretébe tartozó 2,1 1,2 0,9 0,3 1,8
Egyéb 1. Célk. keretébe tartozó régiók 2,4 1,7 0,6 0,1 2,2
EU15 2,5 1,3 1,2 0,3 2,2
Forrás: Eurostat, regionális kimutatások és a DG REGIO számításai
A1.3 A statisztikai hatás az 1. Célkitûzés keretébe tartozó régiókban (PPS-n kifejezett egy fõre jutó GDP
alapán, átlag 1999-2001)
EU15-ben EU15-ben N10-ben EU25-ben
Meghatározás szerint az EU15-ben vagy az EU25-ben az átlagos egy fõre jutó
GDP-re vonatkozó minden változó:EU15 EU25 EU25 EU25
Azon régiók száma, amelyekben az egy fõre jutó GDP az átlag 75%-ánál
kevesebb50 33 36 69
Népesség e régiókban (millió) 73 54 69 123
A népesség az EU15/N10 %-ában 19,2 14,2 92,4
A népesség az EU25 %-ában 11,9 15,2 27,1
Az átl. GDP/fõ (PPS) e régiókban az EU15/EU25 átlagának %-ában 65,1 69,3 46,0 56,2
N10: új tagállamok
Forrás: Eurostat, regionális kimutatások és a DG REGIO számításaiA1.1 Foglalkoztatottság az EU15-ben, 1996 és 2002
a munkavállalási korú népesség %-ában
1996 2002
EU15 59,9 64,2
Egyéb tagállamok 61,7 65,1
Kohéziós országok 51,5 60,2
Görögország 54,9 56,9
Spanyolország 47,6 58,4
Írország 54,9 65,0
Portugália 62,3 68,6
Forrás: Eurostat, MEF
1080525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:57:23Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról1. rész. — Kohézió, versenyképesség, a foglalkoztat ottság és a növekedés helyzete és várható alakulása
67A1.4 A foglalkoztatási ráták struktúrája a csatlakozás elõtt álló országokban és az EU-ban, 2002
a 15-64 éves foglalkoztatottak %-ában
A. Csatlakozás
elõtt álló
országokB. Az 1. Célk.
keretébe tartozó
régiókC. Nem az 1.
Célk. keretébe
tartozó régiókB-A közti
különbségC-A közti
különbség
Mezõgazdaság 10,7 5,2 1,9 -5,5 -8,8
Bányászat, gáz, elektromosság, víz 1,9 0,7 0,7 -1,2 -1,2
Könnyû és egyéb iparágak 8,9 6,5 7,8 -2,4 -1,1
Vegyipar és finomítás 0,6 0,4 1,0 -0,2 0,4
Gépgyártás 2,8 1,7 4,5 -1,1 1,7
Építõipar 3,4 6,4 4,8 3,0 1,4
Hagyományos szolgáltatások 14,2 17,4 20,5 3,2 6,3
Fejlett szolgáltatások 3,3 4,3 9,1 1,0 5,8
Kommunális szolgáltatások 6,9 7,4 11,4 0,5 4,5
Közigazgatás 3,4 4,8 4,9 1,4 1,5
A teljes foglalkoztatottsági ráta 56,2 54,9 66,7 -1,3 10,5
Mezõgazdaság 10,7 5,2 1,9 -5,5 -8,8
Ipar 17,7 15,8 18,8 -1,9 1,1
Szolgáltatások 27,8 34,0 45,9 6,2 18,1
Forrás: Eurostat, MEF
A1.5 Munkanélküliségi ráták az EU15-ben, 1996 és 2002
a munkaerõ %-ában
1996 2002
EU15 10,7 7,8
Egyéb tagállamok 9,5 7,5
Kohéziós országok 17,0 9,6
Görögország 9,7 10,0
Spanyolország 22,3 11,4
Írország 11,9 4,3
Portugália 7,4 5,1
Forrás: Eurostat, MEF
1090525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:57:23Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról1. rész. — Kohézió, versenyképesség, a foglalkoztat ottság és a növekedés helyzete és várható alakulása
68
A1.6 A szegénységi kockázatnak kitett népesség, 2000*
típusunként az összes háztartás %-ában
BE DK DE EL ES FR IE IT LU NL AT PT FI SE UK EU15
Gyermektelen 30-64 éves egyedül élõ felnõttek 14,6 35,0 18,8 15,0 21,0 17,7 33,0 16,0 10,2 18,9 12,7 28,0 30,7 24,1 21,2 17,8
64 évesnél idõsebb egyedül élõ
felnõttek27,0 40,0 19,0 38,0 43,0 27,0 79,0 29,0 7,0 3,0 35,0 46,0 45,0 17,0 35,0 29,0
Házaspárok - legalább egyikük 64évesnél idõsebb26,0 22,0 7,0 36,0 24,0 16,0 37,0 14,0 8,0 5,0 18,0 32,0 8,0 4,0 17,0 16,0
Házaspárok - mindketten 65 évesnélfiatalabbak8,0 5,0 8,0 17,0 14,0 11,0 14,0 12,0 6,0 4,0 10,0 13,0 5,0 5,0 9,0 10,0
3 felnõtt 8,0 7,0 5,0 18,0 8,0 12,0 8,0 15,0 5,0 9,0 7,0 10,0 10,0 : 5,0 9,0
Gyermekes Egyedül élõ felnõtt 25,0 10,0 36,0 37,0 42,0 35,0 42,0 23,0 35,0 45,0 23,0 39,0 11,0 16,0 50,0 35,0
Házaspár 8,9 4,9 11,0 14,0 24,7 14,4 26,2 21,7 16,2 11,2 10,2 20,2 5,0 7,2 15,8 15,7
3 felnõtt 15,0 4,0 11,0 23,0 18,0 14,0 10,0 24,0 26,0 18,0 9,0 23,0 7,0 : 13,0 16,0
Összes háztartás 13,0 11,0 11,0 20,0 19,0 15,0 21,0 19,0 12,0 11,0 12,0 20,0 11,0 10,0 17,0 15,0
* Az adott ország medián háztartási jövedelem 60%-ánál kisebb egy fõre jutó jövedelemmel rendelkezõ háztartások.
Forrás: Eurostat, ECHP, 2003 november
1100525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:57:23Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról1. rész. — Kohézió, versenyképesség, a foglalkoztat ottság és a növekedés helyzete és várható alakulása
69A1.7 A szegénységi kockázatnak kitett nép esség háztartások szerinti összetétele, 2000*
az összes szegénységi kockázatnak kitett háztartás %-ában
BE DK DE EL ES FR IE IT LU NL AT PT FI SE UK EU15
A szegénységi kockázatnak kitett háztartások
Gyermektelen 30-64 éves egyedül élõ felnõttek 5,0 19,8 16,0 2,0 3,0 6,9 6,0 2,0 5,0 15,0 8,0 1,0 33,0 32,7 8,2 9,0
64 évesnél idõsebb egyedül élõ
felnõttek11,0 16,8 13,0 8,8 6,0 7,8 14,0 7,1 3,0 2,0 17,0 6,1 23,0 10,9 14,3 10,0
Házaspárok - legalább egyikük 64évesnél idõsebb7,0 9,9 8,0 5,9 5,0 7,8 3,0 4,0 7,0 7,0 9,0 4,0 6,0 7,9 8,2 7,0
Házaspárok - mindketten 65évesnél fiatalabbak24,0 24,8 6,0 20,6 11,0 11,8 9,0 7,1 6,0 4,0 10,0 12,1 6,0 4,0 11,2 10,0
3 felnõtt 7,0 5,0 8,0 18,6 9,0 8,8 5,0 19,2 7,0 7,0 10,0 10,1 7,0 0,0 4,1 9,0
Gyermekes Egyedül élõ felnõtt 6,0 2,0 7,0 2,9 3,0 7,8 5,0 1,0 4,0 15,0 5,0 3,0 3,0 12,9 17,3 7,0
Házaspár 30,0 18,8 29,0 24,5 37,0 41,2 45,0 38,4 43,0 39,0 26,0 32,3 18,0 31,7 29,6 34,0
3 felnõtt 10,0 3,0 13,0 16,7 26,0 7,8 13,0 21,2 25,0 11,0 15,0 31,3 4,0 0,0 7,1 14,0
Összes háztartás 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100.0 100.0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0
* Az adott ország medián háztartási jövedelem 60%-ánál kisebb egy fõre jutó jövedelemmel rendelkezõ háztartások.
Forrás: Eurostat, ECHP, 2003 november
1110525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:57:23Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról1. rész. — Kohézió, versenyképesség, a foglalkoztat ottság és a növekedés helyzete és várható alakulása
70
A1.8 Földrajzilag hátrányos hely zetû területek: fõbb mutatók, 2001
Szigetek (1) Legkülsõ régiók Ritkán lakott
régiók (2)EU15 átlag (2) Az 1. Célkitûzés
keretébe tartozó
régiók (2)Hegyvidékek (3)
EU 15 (3, 4) N12 (5)
Teljes népesség (1000 lakos) 9423 3943 2122 379604 82912 66789 18541
Terület (km2) 94466 99638 424022 3243415 1027018 1322910 240960
Népsûrûség (lakos/km2)
Átlag 99,8 39,6 5,0 117,0 80,7 50,5 76,9
Minimum 8,5 2,0 3,3 2,0 2,0 : :
Maximum 336,5 343,3 9,7 8648,1 4571,0 : :
GDP/fõ (PPS) (EU-15=100)
Átlag 71,7 68,4 87,6 100,0 67,1 : :
Minimum 60,0 48,2 75,7 48,2 48,2 : :
Maximum 141,6 78,4 96,8 263,4 94,7 : :
Munkanélküliségi ráta
Átlag 16,1 16,1 10,4 7,8 14,2 8,9 12,1
Minimum 2,9 2,5 5,9 2,5 2,5 : :
Maximum 20,1 29,3 14,1 29,3 29,3 : :
Foglalkoztatás szektoronként (a teljes
foglalkoztatás %-ában)
Mezõgazdaság 10,5 5,3 6,4 4,0 9,0 5,6 15,8
Ipar 20,8 19,4 24,6 28,2 28,2 34,3 37,2
Szolgáltatások 68,7 75,3 69,0 67,7 62,8 60,1 47,0
(1) NUTS 2 vagy NUTS 3 régióként besorolt szigetek
(2) NUTS 2 szinten meghatározva
(3) a munkanélküliségi adatok nem tartalmazzák EL-t, a fogl alkoztatási adatok nem tartalmazzák ES-t és EL-t
(4) a foglalkoztatási adatok nem tart almazzák a francia tengerentúli megyéket
(5) a munkanélküliségi és foglalkoztatási adatok cs ak BG, CZ, HU, RO, SI, SK országokat tartalmaz zák
Forrás: minden adat az Eurostattól van, kivéve a hegyvidékekre vonatkozóak, a melyek a ‘Hegyvidékek’ c. tanulmányból (NUTS5 szintre kidolgozva) va lók. Ezeket korrigáltuk, hogy az Eurostat
adatokkal összehasonlíthatóak legyenek
1120525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:57:24Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról1. rész. — Kohézió, versenyképesség, a foglalkoztat ottság és a növekedés helyzete és várható alakulása
71A1.9 Állami segítség a kutatási és fejlesztési te vékenységekre és a feldolgoz óiparnak, átlag 1999-2001
Állami segély a
feldolgozóiparbanÁllami segély
kutatásra és
fejlesztésre a
feldolgozóiparbanFoglalkoztatás a
feldolgozóiparbanÁllami segély a feldolgozóiparnak
a szektorban egy foglalkoztatottra
vetítveÁllami segély kutatásra és
fejlesztésre a feldolgozóiparban
egy foglalkoztatottra vetítveÁllami segély
kutatásra és
fejlesztésre a teljes
feldolgozóiparnak
juttatott segélyek
%-ában
Millió euró Millió euró 1000 Euró/foglalkoztatott Ind ex, EU15=100 Euró/foglalkoztatott Index, EU15=100 %
EU15 23460 4513 30077 780 100 150 100 19,2
BE 639 152 652 979 125 234 156 23,9
DK 770 81 436 1766 226 186 124 10,5
DE 8733 1500 8105 1077 138 185 123 17,2
EL 490 7 605 809 104 12 8 1,4
ES 1100 286 2914 378 48 98 65 25,9
FR 3898 830 3779 1032 132 220 146 21,3
IE 498 18 302 1650 212 59 40 3,6
IT 3842 710 5161 745 95 138 92 18,5
LU 35 7 33 1066 137 225 150 21,1
NL 651 176 1059 615 79 166 111 27,0
AT 454 219 672 676 87 326 217 48,2
PT 231 27 966 239 31 28 19 11,7
FI 391 154 452 865 111 341 228 39,5
SE 405 67 768 527 68 87 58 16,5
UK 1323 279 4173 317 41 67 45 21,1
Forrás: DG COMP, State Aid Scoreboard
1130525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:57:24Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról1. rész. — Kohézió, versenyképesség, a foglalkoztat ottság és a növekedés helyzete és várható alakulása
72A1.10 Üvegház hatást okozó gázok kibocsátása,
2000
Index, alapév
1990=100*A kiotói célirányzat
EU15 96,0 92,0
BE 106,0 92,5
DK 99,0 79,0
DE 81,0 79,0
EL 124,0 125,0
ES 135,0 115,0
FR 98,0 100,0
IE 124,0 113,0
IT 104,0 93,5
LU 55,0 72,0
NL 103,0 94,0
AT 103,0 87,0
PT 130,0 127,0
FI 96,0 100,0
SE 98,0 104,0
UK 87,0 87,5
N10 69,0 :
BG 49,4 92,0
CY 140,0 :
CZ 76,4 92,0
EE 45,4 92,0
HU 82,4 92,0
LT 46,3 92,0
LV 34,1 92,0
MT 129,0 :
PL 68,1 92,0
RO 61,9 94,0
SI 99,3 94,0
SK 66,9 92,0
*A CO2ekvivalensen alapul; a dõlten szedett számok ideigle -
nes Eurostat becslések
Forrás: Európai Környezetvédelmi Ügynökség (EEA) és Eu -
rostatA1.11 Üvegház hatást okozó gázok kibocsátása
nagyobb szektoronként, 2001
a teljes kibocsátás %-ában
N10 Kohéziós
országokEU15
Energia és a
kapcsolódó iparágak53,0 31,0 29,0
Ipar 17,0 21,0 21,0
Közlekedés 8,0 21,0 21,0
Mezõgazdaság 9,0 13,0 10,0
Hulladék 4,0 4,0 3,0
Egyéb 9,0 10,0 16,0
Forrás: Európai Környezetvédelmi Ügynökség (EEA)
1140525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:57:24Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról1. rész. — Kohézió, versenyképesség, a foglalkoztat ottság és a növekedés helyzete és várható alakulása
73A1.1Foglalkoztatás szektoronként, 2002
MezõgazdaságIparSzolgáltatások
At eljes foglalkoztatás %-ában
< 1,971,97 - 3,183,18 - 5,285,28 - 9,96>= 9,96nincs adatEU27 = 7,0 Forrás:Eurostat250 1250 km
At eljes foglalkoztatás %-ában
< 22,7322,73 - 26,4926,49 - 30,5830,58 - 33,85>=33, 85nincs adatEU27 = 28,9At eljes foglalkoztatás %-ában
< 56,256,2 - 62,4462,44 - 67,8967,89 - 73,54>= 73,54nincs adatEU27 = 64,1
©EuroGeographicsAssociation aközigazgatásihatárokról
1150525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:57:25Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról1. rész. — Kohézió, versenyképesség, a foglalkoztat ottság és a növekedés helyzete és várható alakulása
74A1.2 Egy foglalkoztatottra (15- 64éves) jutó GDP (euró ban), 2001
Index, EU25 =100
<25
25-50
50-100
100-120
120-130
>=130BE,NL:NUTS0
Forrás: Eurostat és országos statisztikai hivatalok
©EuroGeographics Association a közigazgatási határokról0 100 500 kmCanar ias (E)
Guade loupe Martinique Réun ion
Guyane ( F)
Açores (P)
Made ira
nincs adat
1160525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:57:27Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról1. rész. — Kohézió, versenyképesség, a foglalkoztat ottság és a növekedés helyzete és várható alakulása
75©EuroGeographics Association a közigazgatási határokról0 100 500 kmCanar ias (E)
Guade loupe Martinique Réun ion
Guyane ( F)
Açores (P)
Made ira
A1.3 A munka vállalási korú népesség (15- 64éves) alakulása, 2000-2025
Teljes %-os változás
<-8,1
-8,1–-3,42
-3,42–0,48
0,48–3,97
>=3,97
nincs adatEU27 =-3,5
BG, C Z,HU, PL, RO, SK: NUTS0
Forrás: Eurostat és EN SZ
1170525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:57:28Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról1. rész. — Kohézió, versenyképesség, a foglalkoztat ottság és a növekedés helyzete és várható alakulása
760 100 500 kmCanarias (E)
Guadeloupe Martinique Réunion
Guyane (F)
Açores (P)
Madeira
A1.4Azidõskorú népesség ( 65évesné lidõse bb)alakulása, 2000 -2025
Teljes % -os vá ltozás
< 27,41
27,41 - 36,9
36,9 - 44,97
44,97 - 57,49
>= 57,49EU27 = 40,5
BG, C Z, HU, PL, RO, SK: NUTS 0
©EuroGeograph ics Assoc iation a közigazgatás ihatáro królnincs adat Forrás: Eurostat és ENSZ
1180525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:57:29Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról1. rész. — Kohézió, versenyképesség, a foglalkoztat ottság és a növekedés helyzete és várható alakulása
77A1.5Közútipoten ciálismegközelíthetõség, 2001EUROPEAN SPATIAL PLANNING
OBSERVATION NETWORK
0 100 500 km0<2 0
2 0<4 0
4 0<6 0
6 0<8 0
80 < 100100 < 120
120 < 140
140 < 160
160 < 180
©EuroGeograph ics Assoc iation a közigazgatás ihatáro królMegközelíthetõség iindex, EU27=100
180 vag ytöbbForrás: ESPONadatbáz is
Adat forrása: Spiekermann&Wegener
Ez a tér kép ne mfeltétlenültükröziazESPON
MonitoringBizottság vé leményét(S&W )
1190525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:57:34Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról1. rész. — Kohézió, versenyképesség, a foglalkoztat ottság és a növekedés helyzete és várható alakulása
78A1.6Vasút ipoten ciálismegközelíthetõség, 2001EUROPEAN SPATIAL PLANNING
OBSERVATION NETWORK
0 100 500 km0<2 0
2 0<4 0
4 0<6 0
6 0<8 0
80 < 100100 < 120
120 < 140
140 < 160
160 < 180
©EuroGeograph ics Assoc iation a közigazgatás ihatáro królMegközelíthetõség iindex, EU27=100
180 vag ytöbbForrás: ESPONadatbáz is
Adat forrása: Spiekermann&Wegener
Ez a tér kép ne mfeltétlenültükröziazESPON
MonitoringBizottság vé leményét(S&W )
1200525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:57:38Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról1. rész. — Kohézió, versenyképesség, a foglalkoztat ottság és a növekedés helyzete és várható alakulása
79A1.7 , 2001 Légipoten ciálismegközelíthetõségEUROPEAN SPATIAL PLANNING
OBSERVATION NETWORK
©EuroGeograph ics Assoc iation a közigazgatás ihatáro król0 100 500 kmMegközelíthetõség iindex, EU27=100
0<2 0
2 0<4 0
4 0<6 0
6 0<8 0
80 < 100100 < 120
120 < 140
140 < 160
160 < 180
180 vag ytöbbForrás: ESPONadatbáz is
Adat forrása: Spiekermann&Wegener
Ez a tér kép ne mfeltétlenültükröziazESPON
MonitoringBizottság vé leményét(S&W )
1210525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:57:46Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról1. rész. — Kohézió, versenyképesség, a foglalkoztat ottság és a növekedés helyzete és várható alakulása
800 100 500 kmCanarias (E)
Guadeloupe Martinique Réunion
Guyane (F)
Açores (P)
Madeira
A1.8 Koraiiskolailemorzso lódás, 2002
A18-24évese k%-ában
< 7,7
7,7 - 11,1
11,1 - 14,3
14,3 - 21
>= 21
nincs adatEU27 = 16,4
Lemorzso lódók: érettség itn emadóközépfo kú
végzettségge lrende lkezõ, már ne mtanuló,
illetve képzésben részt ne mvevõ 1 8-24éves
népesség
Forrás: Eurostat
©EuroGeograph ics Assoc iation a közigazgatás ihatáro król
1220525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:57:49Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról1. rész. — Kohézió, versenyképesség, a foglalkoztat ottság és a növekedés helyzete és várható alakulása
81gReoiGIS geoiGISR
0 100 500 kmCanar ias (E)
Guade loupe Martinique Réun ion
Guyane ( F)
Açores (P)
Made ira
A1.9EPO-hoz benyújtott sza badalmi kérel mek, átlag 1 999-2001
Egymillió lakosra jutó kérvén yek szá ma
<10,89
10,89 -63,28
63,28 -111,29
111,29 -200,2 4
>=200,2 4EU27 =120,5
BG, C Z,HU, PL, RO, SK: NUTS0
EPO: Európai Szabadal mi Hivatal
Forrás: Eurostat
©EuroGeographics Association a közigazgatási határokról
1230525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:57:51Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról1. rész. — Kohézió, versenyképesség, a foglalkoztat ottság és a növekedés helyzete és várható alakulása
82
1240525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:57:51Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
2. rész. — A tagállamok
politikájának hatása a kohézióra
Tartalomjegyzék
Bevezetõ .............................................8 4
A közkiadások szempontja a nemzeti politikákban ........................8 4
A kormányzati ráfordítások regionális megjelenése .......................8 7
Az adópolitika és a regionális GDP ................................9 1
A regionális fejlesztési politika a tagállamokban ..........................9 6
2. rész statisztikai melléklete ..................................1 0 1
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról83
1250525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:57:51Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Bevezetõ
E rész elõször is azt vizsgálja, hogy a közkiadásokkal
járó nemzeti politikákban mennyire jelenik meg a regi -
onális elem, és hogy az Unió különbözõ területeinezeket hogyan finanszírozzák. Másodszor, azt tekintiát, milyen mechanizmusok mûködnek az egyes or -
szágokban a régiók közti jövedelem újraelosztására,illetve a regionális gazdasági teljesítmény különbsé -
geinek mérséklésére. Harmadszor, a helyi gazdasá -
gok megerõsítésében potenciálisan jelentõs szerepetjátszó külföldi közvetlen beruházást (FDI, foreign di -
rect investment ) elemezi: áttekintjük az FDI nagy -
ságrendjét az EU egyes részein és a csatlakozás elõttálló országokban, továbbá megvizsgáljuk, milyenmértékben tudják a nemzeti és regionális kormányokbefolyásolni azt, hogy mely területekre áramoljon akülföldi közvetlen beruházás.
A közkiadások szempontja
a nemzeti politikákban
Gyakorlatilag a kormány minden olyan funkciójának
gyakorlása, amely közkiadásokkal jár, kihat a regio-nális egyensúlyra abban az értelemben, hogy az adottkiadás mindig valamelyik régióban jelentkezik, mégha nincs is szándékos politikai döntés arra vo-natkozóan, hogy a ráfordítás egy adott helyen történ-jen. Hangsúlyoznunk kell, hogy ezek a hatások épp -
úgy érvényesülnek a régiókon belüli kistérségekviszonylatában is, mivel ezen a szinten is ugyanazokaz autonóm mechanizmusok mûködnek, mintáltalában az országok között.
Az e célokat szolgáló politikákra költött összeg sok -
szorosa a Strukturá lis Alapokból finanszírozott ráfordí -
tásokénak, így a tagállamokon belüli gazdasági és a
társadalmi kohézióra gyakorolt potenciális hatásuk is
számottevõen nagyobb. Mint azt majd e fejezetbenbemutatjuk, a közkiadásokkal kapcsolatos nemzetipolitikák, és a ráfordítások finanszírozásának módjaóriási hatással vannak a szegényebb régiók támoga -
tásból származó jövedelmének szintjére. E politikákazonban általában nem közvetlenül célozzák meg arégiókat, még akkor sem, ha szerepet játszanak a ré -
giók közti egyensúly megteremtésében, hanem in -
kább a közvetlen szociális problémákra és a jövedelmitámogatásokra összpontosítanak, s nem az ezeketmegteremtõ versenyképesség megerõsítésére.
Tehát e politikák és az EU kohéziós politikája között in -
kább komplementer viszony áll fenn, semmint konfliktus,
mivel az utóbbi az alapvetõbb, strukturális gyen -
geségeket kívánja orvosolni. A Strukturális Alapok, an -
nak ellenére, hogy támogatásaik viszonylag kis össze -
gûek, kulcsszerepet játszanak a regionális különbségekkiküszöbölésében és a kohézió megerõsítésében.
A közkiadások és a kohézió
Még a kiadásokkal közvetlenül nem járó politikák is hat -
nak közvetve a ráfordításokra, és ezen keresztül a ko -
hézióra. Az EMU-n (Európai Monetáris Unió) belül azEurópai Központi Bank felelõs a monetáris politikáért, sa nemzeti kormányok a költségvetési politikáért. A költ -
ségvetési politika egyik cé lkitûzése, hogy segítsen fenn -
tartani a gazdasági stabilitást, támogassa a monetárispolitikát, hogy az elõsegítse a növekedést. A Stabilitásiés Növekedési Paktum (Stability and Growth Pact(SGP)) filozófiája, amely a pénzügyi unió megterem-tésével került megvalósításra, hogy hagyni kell az auto-matikus stabilizátorokat szabadon mûködni a gazdasá-gi ciklus során, ugyanakkor — az EMU állandófeladataként — fenn kell tartani a költségvetési fegyel-met az egyéb területeken.
A költségvetés kiadási oldalán, a bevételek oldallal
szemben, az egyetlen olyan tétel van, amely várha -
tóan automatikusan reagál a gazdaság ciklikus fluktu -
ációira, ez pedig a munkanélküliséggel kapcsolatoskiadás. Az elkövetkezendõ néhány évtizedben a né -
pesség gyorsuló öregedése jelentõs nyomást fog gya -
korolni a közkiadásokra. A pénzügyi fegyelem, ami akiadások növekedésének általános visszafogásávalvalósítandó meg, az egyik módja a fenntartható költ -
ségvetés biztosításának az elkövetkezendõ években.
E részben nem foglalkozunk közvetlenül az általános
makrogazdasági teljesítménnyel, habár a közkiadá -
sok és bevételek általános alakulásának jelenlegitrendje, valamint a közkiadások összetételének válto -
zásai a tagállamokban a makrogazdaságtól függnek.Az az EU minden tagországában érvényesülõ szán -
dék, hogy csökkentsék vagy korlátozzák a kormány -
zati hitelfelvételt, esetleg ellentmond a kohézióscéloknak, bár jelenleg errõl nincs elég ismeretünk,
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról2. rész. — A tagállamok politikájának hatása a kohézióra
84
1260525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:57:51Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
hiszen alig néhány tanulmány készült arról, milyen kö -
vetkezményei vannak a fiskális konszolidációnak a
különbözõ régiókra vagy különbözõ társadalmi cso -
portokra nézve. Noha a költségvetési konszolidációkeretében megvalósuló hitelfelvétel-korlátozás követ -
keztében csökkentek a kamattörlesztési terhek, amipotenciális pénzügyi forrásokat szabadított fel, ame -
lyeket így társadalmilag és gazdaságilag hasznosabbmás programokra lehet elkölteni, ugyanakkor ezcsökkentette a ráfordítások általános szintjét.
Továbbá, a kiadások GDP-hez viszonyított szintje álta -
lában kisebb lett ennek hatására, viszont a szigorodó
visszafogás vélhetõen egyre erõteljesebben ösztönzi aráfordítási programok minõségének javítását. Azonbanaz még kérdéses, hogy ez a folyamat mennyiben tettehatékonyabbá a regionális kohéziós politikákat. A költ -
ségvetési korrekció rövidtávon mérsékelhette a gazda -
sági aktivitást, aminek a gyengébb régiók vallhatjákmajd kárát. A pénzügyi konszolidáció azonban mégakár rövidtávon is elõsegítheti a növekedést, ha megfe -
lelõ módon, a strukturális reformokkal egyetemben hajt-ják végre. Hosszabb távon pedig az EMU és az azzalkapcsolatos politikák által megteremtett stabil makro-gazdasági környezet valószínûleg kedvez a növeke-désnek. Ennek minden régió hasznát fogja látni, még hamostanáig, a jelenlegi lassulás mellett, ez nemtranszformálódott is át magasabb növekedési ütemmé.
Az utóbbi években a teljes kormányzati kiadás az EU
szintjén is csökkent. 1995 és 2002 között átlagban atagállamok GDP-jének alig több, mint 53%-áról aligtöbb, mint 47%-ára esett vissza, s csak Portugáliábanvolt tapasztalható emelkedés (de ott is csak 1 száza -
lékpontnyi) (2.1 ábra/ A2.1 táblázat — Az EU közkia -
dásai gazdasági kategóriák szerint, 1995–2002 a fe -
jezet végén). Ez a csökkenés az EU egészébenmessze meghaladta az adósság terhek utáni kamat -
törlesztés (2 százalékpontos) csökkenését. Olaszor -
szágban, ahol a kamattörlesztés 1995-ben elérte aGDP 12%-át, és ahol a csökkenés kiváltképp számot -
tevõ volt (majdnem 6 százalékpont), az egészvisszaesés kiadás csökkenésként jelentkezett.
A kormányzati ráfordítás jelentõsen csökkent az EU
minden tagországában, de a kormányzati adóbevéte -
lek és egyéb források a GDP-hez mért aránya csakenyhén mérséklõdött, ami azt jelentette, hogy azadókulcsok nagyjából változatlanok maradtak.Írország kivételével, ahol a GDP növekedése kivéte -
lesen magas volt, egyetlen tagállamban sem csök -
kentek a GDP-hez viszonyított bevételek 2%-nál töb -
bel, és hat országban még nõttek is. A költségvetésideficit tehát az egész Unióban csökkent, s néhány or-szág esetében még többlet is kialakult.
A kormányzati ráfordítások
összetételének változása
Az elmúlt években a hitelek utáni kamattörlesztés
csökkenésén kívül a kormányzat egyéneknek és vál-lalatoknak nyújtott támogatásai is csökkentek aGDP-hez mérten. 1995 és 2002 között, a szociális
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról2. rész. — A tagállamok politikájának hatása a kohézióra
85010203040506070
SE DK FR AT BE FI IT NL EU15 EL DE PT LU UK ES IE0102030405060701995 2002A GDP %-a2.1 Közkiadások a tagállamokban, 1995 és 2002
Forrás: Eurostat, Kormányzati szektor kimutatások
1270525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:57:52Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
juttatásokra fordított összeg (amely az EU egészét
nézve a GDP 16%-át tette ki) átlagosan csaknem aGDP 1 százalékának megfelelõ mértékben csökkent,a népesség öregedése és a nyugdíjasok számánakemelkedése ellenére. E csökkenés részben a munka -
nélküliség enyhülésének tudható be, de tükrözi azt azáltalános tendenciát is, hogy a szociális juttatások nö -
vekedését ahol csak lehet vissza kell fogni. A szociálisjuttatások csökkenése azonban távolról sem volt álta -
lános az egész EU-ban: Németországban, Görögor -
szágban és Portugáliában jelentõs, míg Olaszország -
ban kisebb növekedés volt tapasztalható.
Az elmúlt években a nyugdíjasok számának növeke -
dése miatt az EU-ban nõtt az öregségi nyugdíjaknak a
szociális juttatásokon belüli aránya, viszont a munka -
nélküliségi ellátások aránya csökkent a munkanélkü -
liek számának jelentõs visszaesésének köszönhe -
tõen. A legfrissebb (2000 évi) rendelkezésre állóadatok szerint, az EU-ban az öregségi nyugdíjak (azitt használt definíció szerint ebbe beletartoznak azözvegyi nyugdíjak) az összes szociális típusú kifize-tés kicsit több, mint 46%-t tették ki, s csak az északiországokban — ahol a szociális védelem kiterjedtebb,mint másutt — volt jóval 40% alatt, valamint Írország-ban, ahol viszonylag kevesen lépték túl a nyugdíjkor-határt (A2.2 táblázat — Az öregségi nyugdíj és mun-kanélküliségi segély költségei). Az öregséginyugdíjak aránya csak Olaszországban haladja mega szociális juttatások felét (63%). Ezzel szemben amunkanélküliségi segélyek a teljes szociális célútranszfereknek csak alig több mint a 6%-át teszik ki azEU egészében, s kevesebb, mint 10%-át a tagálla -
mokban, kivéve Belgiumot, Spanyolországot és Finn -
országot — ezekben az országokban viszonylagmagas a munkanélküliségi ráta — valamint Dániát,ahol magas az egy fõre jutó ráfordítás.
A szociális juttatásokon kívüli transzferek, beleértve a
szubvenciókat és a vállalkozásoknak nyújtott támo -
gatásokat, a GDP több, mint 2,5 százalékával csök -
kentek általában, s a csökkenés kiváltképp nagy voltNémetországban (a GDP majdnem 7%-ával), és Hol -
landiában (a GDP több mint 4%-ával). Az országoktöbbségében e ráfordítások csak szerényebb mérték -
ben csökkentek, vagy alig változtak, Ausztriában ésPortugáliában pedig még nõttek is.
Ezzel szemben, a fogyasztási cikkekre és szolgáltatá -
sokra fordított folyó kiadások GDP-hez viszonyítottaránya általában azonos szinten marad (a GDP alig
kevesebb, mint 21%-a). Ezen belül a közszféra bérei -
re és kereseteire történõ ráfordítások aránya csök -
kent, részben egyes szolgáltatások szerzõdéses for -
mában való mûködtetése — vagy privatizációja —következtében. Noha a GDP-hez viszonyítva a köz -
szféra bérköltségei nem minden tagállamban csök -
kentek, jelentõsen (a GDP 1%-ának megfelelõ nagy -
ságrendben) alacsonyabbak lettek Németországban,Spanyolországban, Írországban, Ausztriában és Finn -
országban. Portugáliában viszont a közszférában a
bérköltség GDP-hez viszonyított aránya jelentõsennövekedett.
A közszféra bérköltségeihez és az egyéb folyó be -
szerzések nagyságrendjéhez képest a beruházásra,
a különféle infrastruktúrák megvalósítására fordítottkiadások az egész EU-ban viszonylag csekélyek.2002-ben átlagban alig haladták meg a GDP 2%-át,és csak Írországban és Luxemburgban emelkedtek aGDP 4%-a fölé. Sõt, a GDP-hez mérten az összegmég csökkent is az utóbbi években. 1995 és 2002között jelentõsebb mértékben csak Görögországban,Írországban és Hollandiában növekedett. Ebben azidõszakban az állóeszköz-felhalmozásra fordítottösszeg gyakorlatilag változatlan maradt. Ez arrautalhat, hogy az elmúlt években a tagállamokban nemigen bõvült az állami szféra infrastruktúrája, és hogyaz állami tõke állomány nem a szükséges mértékbennövekedett. Ebben az idõszakban azonban több tag-államban a közszféra infrastrukturális beruházásai -
nak egyre nagyobb hányadát végezték állami-magánvegyes tulajdonú társaságok, s az állami beruházá -
sok magán beruházásokkal ilyen formában történõ ki -
váltása nem feltétlenül tükrözõdik az állami szektoradataiban.
A közkiadások eme tág kategóriákra való felosztása
tükrözi, hogy az adott ország kormánya milyen funkci -
ókat lát el, milyen szolgáltatásokat nyújt és milyen tí -
pusú rendszerben mûködteti a szolgáltatásokat. Azárukra és szolgáltatásokra fordított kiadások nagyrészét tehát az oktatási és az egészségügyi szolgálta -
tások emésztik fel. Az tehát, hogy e szolgáltatásokatmilyen módon biztosítják — munkaerõ közvetlen al -
kalmazásával vagy a szolgáltatás megvásárlásával— abban is tükrözõdik, hogy a közszférában a bérekés keresetek mekkora hányadot tesznek ki a közszfé -
ra egyéb kiadásaihoz, azaz a folyó fogyasztási javakés szolgáltatások költségéhez képest.
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról2. rész. — A tagállamok politikájának hatása a kohézióra
86
1280525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:57:52Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
A kormányzati kiadások
és a társadalmi kohézió
Az EU tagállamaiban az állami kiadásokból a szociá -
lis védelemre és szociális szolgáltatásokra fordított
hányad nagy része elsõsorban az Európai SzociálisModellhez kapcsolódik, és tudatosan vagy sem, denagyban hozzájárul a társadalmi kohézió fenntartásá -
hoz abban az értelemben, hogy csökkenti a reál jöve -
delmi szintek és az életszínvonal-esélyek köztikülönbséget. 2001-ben (a 2002-es adatok még nemállnak rendelkezésre), az EU egészében a teljes kor -
mányzati ráfordításnak mintegy 40%-át költötték szo -
ciális védelemre, s egy másik 24%-át oktatásra ésegészségügyre. E ráfordítások minden eleme kihatnem csak a társadalmi kohézióra, hanem, mint majdlátható, a közkiadások régiók közti hatékony elosztá -
sára, mivel az egyes régiókban elköltött összegeketjobbára az ott élõk száma, életkor szerinti összetételeés a szociális támogatás iránti szükséglete határozzameg.
Az elmúlt néhány évben, párhuzamosan a közkiadá-
sok általános csökkenésével, a legtöbb kormányzatifunkcióra és szolgáltatásra — beleértve a szociálisprogramokat is — költött összegek csökkentek. 1995és 2001 között az EU szociális védelmi kiadásai(ideértve az adminisztratív költségeket és a szociálisjuttatásokat) átlagban a GDP mintegy 1%-ának meg-felelõ nagyságban csökkentek, míg az egészségügyiés oktatási kiadások nagyjából változatlanok marad -
tak (A2.3 táblázat). Ez azonban még így is azt jelenti,hogy az e három tételre fordított kiadások a hat év so -
rán 59%-ról 64%-ra emelkedtek, s ezen belül egyedüla szociális védelem aránya 38%-ról 40%-ra nõtt.
Annak ellenére, hogy 1995 és 2001 között a szociális
védelemre fordított kiadások a GDP-hez mérten min -
den téren csökkentek, e kiadások aránya a teljesközkiadásból minden tagállamban nõtt, kivéve Hol -
landiát, Finnországot és Svédországot, s ebbõl azutóbbi kettõben a kiadások szintje 1995-ben jóvalmeghaladta az átlagot.
Az egészségügyi kiadások GDP-hez viszonyított ará -
nya a legtöbb tagállamban nõtt ebben az idõszakban,
s csak Luxemburgban, Ausztriában és Finnország -
ban volt tapasztalható csökkenés. Ám Ausztria ki -
vételével még ezekben az országokban is nõtt azegészségügyi kiadások aránya.A vizsgált hat év során az oktatásra fordított kiadásokGDP-hez viszonyított aránya az országok szélesebbkörében csökkent, részben a kisebb iskoláskorú gye -
reklétszám miatt, bár a kiadások Dániában, Svédor -
szágban, Olaszországban, Portugáliában és azEgyesült Királyságban nõttek. A közkiadások oktatás -
ra fordított része azonban szintén minden tagállam -
ban nõtt ebben az idõszakban, s csak Írországban ésFinnországban csökkent némileg.
Az oktatási, egészségügyi és szociális szolgáltatások -
ra fordított kormányzati kiadások arányának növeke -
désével szemben csökkent az ún. általános kormány -
zati kiadásoké (pl. adminisztráció) és az olyan egyéb
kiadásoké, mint a kamattörlesztés, szubvenciók ésnem szociális típusú transzferek, amibe beletar -
toznak az ipari és regionális támogatások, amelyekcsökkenését már feljebb említettük.
A kormányzati ráfordítások
regionális megjelenése
A regionális vagy helyi szintû kormányzati kiadások
zöme a kommunális szolgáltatásokkal vagy a rászo-rulók jövedelem-kiegészítésével kapcsolatos nemzetiszintû politikai döntések közvetlen eredménye. Ezteljesen független az adott kormányzati rendszertõl,legyen az szövetségi vagy egységes központi típúsú.Noha az Unión belül az egyes országokban a fela -
dat-ellátás regionális vagy helyi hatóságoknak valóátadásának mértéke jelentõsen eltér a politikai hata -
lom decentralizációjától függõen — ami, rész ben, de
távolról sem teljesen azt tükrözi, hogy az adott kormányszövetségi rendszerû-e vagy központi — a tagálla -
mok egyöntetûen igyekeznek szem elõtt tartani azt azelvet, hogy a helyi juttatások szintjében ne legyeneknagy lokális különbségek.
A tagországok a szociális védelmet általában azzal
teremtik meg, hogy a juttatások mértékét és a támo -
gatási jogosultsági kritériumokat centralizáltan álla -
pítják meg, még akkor is ha a rendszert helyi szintenmûködtetik, hogy a valamilyen juttatásra való jogo -
sultság és a kapott összeg ne függjön attól, az illetõhol lakik egy adott országon belül.
1
Mint a legtöbb kommunális szolgáltatás esetében, azoktatás, az egészségügy és a rendfenntartás mini -
mum standardjait központilag szokás megállapítani,
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról2. rész. — A tagállamok politikájának hatása a kohézióra
87
1290525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:57:52Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
még akkor is, ha a mûködtetési feladatokat és a szol -
gáltatás nyújtását a helyszínen a helyi vagy regionális
hatóságok látják el. Számos tagállam igyekszik figye -
lembe venni a népesség összetételében jelentkezõregionális különbségeket és az egyéb olyan tényezõ -
ket, amelyek befolyásolják azt, hogy az adott terület -
nek szüksége van-e az átlagost meghaladó közszol -
gáltatásra ahhoz, hogy megvalósuljanak a szociálisjólét közös standardjai. Ez kiváltképp érvényes az ok -
tatásra, ahol egyértelmûen a népesség iskoláskorú/beleértve a felsõoktatást is/ hányada a releváns té -
nyezõ, továbbá az egészségügyi ellátásra és a szoci -
ális szolgáltatásokra, ahol az idõsek relatív száma aszükséglet fontos meghatározója.
A kormányzati rendszerek különbözõsége
Mind a kormányzati rendszerek, mind az ellátandó fela -
datokkal kapcsolatos politikák decentralizációjánakmértéke számottevõen eltér az EU-n belül. A szövetségiállamokban, mint Németország, Ausztria és Belgium, apolitika végrehajtását sok területen a regionális vagya szövetségi szintre delegálták. Ezek az országokpolitikájukat ugyan kevésbé decentralizáltan, vagy pe-dig a különbözõ kormányzati szintek között megosztvaalakítják, a regionális hatóságok rendszerint több-keve-sebb autonómiát élveznek abban, hogy hogyan való-sítják meg a közös célkitûzések elérése érdekébenhozott intézkedéseket, továbbá bizonyos mértékig saját
hatáskörükben dönthetnek, hogy a különféle céloknakmilyen szintû prioritást adnak. Ugyanakkor, mint késõbbkifejtjük, ezekben az országokban bizonyos mechanizmu -
sok mûködnek, hogy az egyes régiók között ne alakul -
hasson ki nagy eltérés a közszolgáltatási kiadások te -
rén. Ilyen mechanizmus a standardok vagy normákközponti meghatározása, illetve a kiegyenlítési mecha -
nizmusok, amelyek biztosítják, hogy a régiók számárarendelkezésre álló pénzügyi források ne különbözzenektúlságosan.
A kormányzati decentralizáció irányába az elmúlt
húsz évben tett lépések eredményeként, Spanyolor -
szágban és Olaszországban a regionális hatóságok -
nak egyre nagyobb a felelõssége az egyes politikákterületén, s az utóbbiban további nagyszabású válto -
zások is történnek. Jelenleg e regionális hatóságokjövedelem-teremtõ jogköre korlátozottabb, mint a né -
met tartományoké vagy az északi országoké, de ke -
vésbé, mint Belgiumban, ahol a három régiókiadásainak csak kicsi részét finanszírozza a helybenképzõdõ jövedelem. A helyi hatóságoknak kiváltképpszéleskörû politika-alakítási feladatai vannak a háromészaki országban, Dániában, Finnországban ésSvédországban. A helyi jövedelemadó jelentik a helyihatóságok bevételeinek nagy részét, de nemzeti szin -
tû konstrukciók is mûködnek, amelyek segitenek kie -
gyenlíteni a pénzügyi különbségeket illetve biztositjákazt, hogy további forrásokhoz jussanak.
Franciaországban, az Egyesült Királyságban és más
tagállamokban viszont a politikák kialakítása sokkalcentralizáltabb, még ha történtek is lépések azok helyiszintre helyezésére. Noha a regionális és helyi ha -
tóságok feladata lehet a politika végrehajtása és a he -
lyi szintû szolgáltatások nyújtása, jövedelem-teremtõjogkörük korlátozott, csakúgy mint döntési jogkörük,hogy milyen módon költik el a szolgáltatások nyújtá -
sához a központi kormánytól kapott költségvetésüket.
Az általános tendencia a feladatok regionális vagy he -
lyi szintre történõ decentralizációja, s ezt többnyire
azon eszközök megerõsítése kíséri, amelyek biztosít-ják, hogy a szegényebb területek ne szenvedjenekhátrányt amiatt, hogy több szolgáltatást kell nyújtani-uk. Ez alól Olaszország tûnik az egyik kivételnek, ahola regionális hatóságok egyre nagyobb autonómiátkapnak a ráfordítási döntéseiket illetõen, de ehhezeddig még nem társult hasonló mértékû jövede-lem-növekedés, amelybõl a szegényebb régiók finan-szírozhatnák kiadásaikat.
A regionális eltérések a
kormányzati kiadásokban
Noha az EU-ban létezõ kormányzati rendszerek e
különbözõségei kihatnak mind a közkiadások regio -
nális felhasználására, mind a kiadásokat finanszí -
rozó, helyben képzõdõ s nem központilag leutalt jöve -
delmek összegére, az egyes országokon belül az egyfõre esõ kiadások regionális különbségei csak cse -
kélyek. Mint alább jelezzük, az egyes országok nemtérnek el számottevõen abban, hogy mekkora adókatés egyéb terheket vetnek ki a különbözõ régiókbanélõkre, illetve dolgozókra.
Az, hogy a politikákról nemzeti szinten döntenek
a szükségletek függvényében, azt jelenti, hogy ajövedelmi értelemben szegényebb régiókban
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról2. rész. — A tagállamok politikájának hatása a kohézióra
88
1300525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:57:52Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
magasabb szintûek a kormányzati ráfordítások
mint a gazdagabbakban, s hasonlóképpen, a régi -
ókon belül a szegényebb részekre többet költenek,mint a gazdagokra.
Sajnálatos módon, a rendelkezésre álló forrásokból
nem tudjuk minden tagállam esetében megállapítaniaz egyes régiók közkiadásainak relatív nagyságát.Továbbá nem tudjuk az egyes országok ezen adataitösszehasonlítani, mivel a rendelkezésre álló informá -
ció csak részleges és csak egy adott országra vo -
natkozik. Az itt következõ részben bemutatjuk, hogy aközkiadások és az adórendszer regionálisan differen -
ciáltan járulnak hozzá a GDP-hez, és ennél fogva kie -
gyenlítik a szegényebb és a a gazdagabb régiók jöve -
delmi szintjét; továbbá megvizsgáljuk a szóban forgóhozzájárulás nagyságrendjét. Ezt úgy tehetjük meg,hogy megvizsgáljuk a regionális ráfordítások elõfor -
dulását azokban az országokban, amelyekrõl vanadat, és a jövedelem-teremtés módjának figyelembevételével a megállapitásokat kiterjesztjük az Únióegészére.
Az Egyesült KirályságAz Egyesült Királyságban, csakúgy, mint az EU többi
országában, a régiókra fordított közkiadások (a teljesösszeg mintegy 85%-a) java szociális védelemre,egészségügyre, szociális szolgáltatásokra ésoktatásra megy el. A felsorolt regionális kiadások a2000–01-es költségvetési évben összességébenátlagban a kormányzati ráfordítások 75%-át tették ki(2.2 ábra és A2.4 táblázat — A régiónkénti közkiadá -
sok az Egyesült Királyságban). Az egy fõre jutókiadások magasabbak voltak a szegényebb régi -
ókban, mint például Észak-Írország, Skócia, Wales ésÉszak és –Észak-Nyugat-Anglia, egyrészt a munka -
nélküliek és nem dolgozók nagyobb száma miatti ma -
gasabb szociális védelmi kiadásoknak köszönhe -
tõen, másrészt az elsõ három régió egészségügyi ésadminisztratív többlet kiadásai miatt is. Az egy fõrejutó ráfordítások a nemzeti átlag fölött voltak London -
ban is, ami a nagyszámú kormányzati hivatal miattimagasabb adminisztrációs költségeket tükrözi, bár azévek során történtek erõfeszítések a hivatalokdecentralizálására.
Ha az egyes régiók között mutatkozik is némi eltérés az
egy fõre jutó oktatási és egészségügyi kiadásokban, ez— legalábbis az angliai régiókban — viszonylag cse -
kély, s hasonlóan kicsik az különbségek a környezetvé -
delmi és közlekedési ráfordítások terén is.
Az egy fõre jutó kiadási adatokból az következik, hogy
a GDP-hez viszonyított kiadások jelentõsen külön -
böznek az Egyesült Királyság régióiban. Még ha ki ishagyjuk Észak-Írországot — amit az elmúlt idõszaktörténései és a folyamatos politikai problémák okánspeciális esetként kell kezelni — a 2000–01-es kiadá-sok igen nagy mértékben eltértek: Wales-ben ésÉszak-Angliában a GDP kicsit több, mint 41%-át tet-ték ki, míg Londonban és Dél-kelet — Angliában21–22 százalékát. Ennek megfelelõen a közkiadásokmajdnem kétszer annyival járulnak hozzá a bevéte-lekhez az elsõ két régióban — amelyek az EgyesültKirályság legszegényebbjei — mint az utóbbi kettõ -
ben, elsõsorban azért, mert ott sokkal alacsonyabb azegy fõre jutó GDP, és kisebb mértékben amiatt, hogytöbbet kell költeniük szociális célokra.
Ugyanakkor meg kell jegyeznünk, hogy e többletkia -
dások inkább folyó, mintsem tõke-kiadásokból állnak,
vagyis fogyasztásra fordítják, s nem beruházásra, ésígy vélhetõen csak korlátozottan fogják erõsíteni aversenyképességet. Például átlagban a GDP-nekcsupán 1 százalékát költötték útépítésre és közleke -
désre, s ezek a költségek egyik régióban sem halad -
ták meg a GDP 1,5 százalékát. Másfelõl az is igaz,hogy a folyó költségként elismert ráfordítások egy ré -
sze, mint pl. az oktatási, képzési, kutatási és fejlesztési(R&D) kiadások és a vállalkozás-fejlesztési támoga -
tások inkább beruházási jellegûek és adott esetbenjelentõsen hozzájárulnak a kérdéses régió termelésipotenciáljának növeléséhez. De még ha ezt
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról2. rész. — A tagállamok politikájának hatása a kohézióra
89 
North
N West
Yorks
E MidsW MidsS West
East
LondonS EastEnglandScotlandWalesN Ireland
2025303540455055
20 25 30 35 402025303540455055Kiadások (a regionális GDP%-ában)2.2 Kormányzati kiadások régiónként az Egyesült 
Királyságban, átlag 2000-2001
Egy f őre jutó GDP (EUR 000)
Forrás: ld.  A2.4 táblázat
1310525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:57:53Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
figyelembe vesszük is, a regionális kiadások java
részt inkább szociális, mintsem gazdasági cél -
kitûzéseket szolgálnak.
OlaszországHasonló a helyzet Olaszországban is, bár a közkiadá -
sok relatív nagyságrendjének régiós eltérései valami -
vel kevésbé szisztematikusan jelentkeznek, mint az
Egyesült Királyságban, és a kiadások GDP-hez valóhozzájárulásának arányai kevésbé eltérõek annak el -
lenére, hogy az egy fõre jutó GDP regionális különb -
ségei nagyobbak. Azt is meg kell azonban je -
gyeznünk, hogy a közkiadási adatok teljes körûbbek,mint az Egyesült Királyságban, ahol a teljes ráfordítá -
sok 15%-át nem a régiók között osztják szét, s ez be -
folyásolhatja az összehasonlítást, amennyiben azadott ráfordítások Londonban és a többi gazdagabbrégióban koncentrálódnak. Ettõl eltekintve a két or -
szág esetében nagyjából ugyanazok a tényezõk ját -
szanak szerepet.
Olaszországban régiónként eltérõek az egy fõre jutó
szociális védelmi kiadások, de ezeket nem annyira amunkanélküliségi arányok különbségei befolyásolják,mint a nyugdíjas korú lakosságé, mivel a munkanél-küliek viszonylag alacsony szintû juttatásban része-sülnek, a nyugdíjak pedig viszonylag magasak. Sõt, anyugdíjas korúak relatív száma szembetûnõen maga-sabb Olaszország gazdagabb északi régióiban, minta szegényebb déliekben, szemben az Egyesült Kirá -
lysággal, ahol nincsenek nagy számbeli eltérések arégiók között. Ezen kívül Olaszországban a nyugdíjakinkább függnek a korábbi jövedelemtõl, mint az Egye -
sült Királyságban, ahol az állami alapnyugdíj fixösszegû. 2000-ben az egy fõre jutó szociális védelmikiadás majdnem 85%-kal volt magasabb Liguriában,ahol a népesség mintegy 25%-a 65 évnél idõsebb,mint Campaniában, ahol csak 14%-a (2.3 ábra és A2.5 táblázat). Míg az egy fõre jutó szociális védelmi ki -
adások a legtöbb északi régióban meghaladták anemzeti átlagot, minden déli régióban jóval alatta ma -
radtak (noha, mint lejjebb kifejtjük, a GDP százaléká -
ban mérve meghaladták az átlagot ezekben arégiókban).
Ami az oktatás- és egészségügyet illeti, az egy fõre
jutó kiadások kevésbé különböztek, ámbár az azértigaz, hogy Szardínia (Sardegna) kivételével mindendéli régióban az egy fõre jutó oktatási kiadásokelmaradtak a nemzeti átlagtól, és az egy fõre jutóegészségügyi kiadások egyik déli régióban sem értékel az átlagot. E különbségek azonban amiatt is kiala -
kulhattak, hogy délen alacsonyabbak a bér- és egyébköltségek, mint északon, s nem annyira azért, mertmás volna a szolgáltatások színvonala.
A közlekedési, környezetvédelmi és egyéb progra -
mok egy fõre jutó ráfordításai szintén kisebbek a déli
régiókban, mint az északiakban. Mindazonáltal a rá -
fordítások területi különbségei — hasonlóan a szociá -
lis védelemhez, egészségügyi ellátáshoz és az okta -
táshoz — általában kisebbek, mint az egy fõre jutóGDP-é, így a kormányzati összes ráfordítás többnyire— de, mint arra lejjebb utalunk, nem minden esetben— magasabb volt az egy fõre jutó GDP viszony -
latában Olaszország szegényebb részein, minta gazdagabbakon. A GDP-hez viszonyított kiadásokeltérõek: a nemzeti átlagot 35 százalékkal haladtákmeg Szardínián és 30 százalékkal Calabriában, amelya legalacsonyabb egy fõre jutó GDP-vel rendelkezõrégió, s 25 százalékkal maradtak el az átlagtól Vene-tóban, ami valamivel kisebb eltérést jelent, mint azEgyesült Királyság legjobb és legrosszabb régiójátjellemzi
2.
Ugyanakkor minden déli régióban az átlagnál maga-sabbak a GDP-hez viszonyított közkiadások, de nemmindegyik északi régióban alacsonyabbak, annak el-lenére, hogy az egy fõre jutó GDP mindegyikbenmeghaladja az átlagot. Valle d’Aostában és Lazióbana GDP-hez viszonyított kiadások 20%-kal haladtákmeg az átlagot 2000-ben, ami több, mint Pugliábanvagy Campaniában. A GDP-hez mért kiadások
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról2. rész. — A tagállamok politikájának hatása a kohézióra
90 
Sardegna
SiciliaCalabria
Basilicata
Puglia
Campania
Molise
AbruzzoLazio
MarcheUmbria
Toscana
Emilia Rom agnaLiguria
Friuli Venezia 
Giulia
VenetoTrentino Alto 
Adige
LombardiaValle d'Aosta
Piemonte
4050607080
10 15 20 25 304050607080Kiadások (a regionális GDP%-ában)2.3 Közkiadások* régiónként Olaszországban, 2000
Egy f őre jutó GDP (EUR 000)
* beleértve az állami vállalatokat és az összes kormányzati szintet
Forrás: ld. A2.5 táblázat
1320525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:57:53Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
viszonylag magasak voltak Liguriában is, fõként a vi -
szonylag magas szociális védelemi ráfordítások miatt
(ugyanis sok a nyugdíjas): 2000-ben meghaladta a re -
gionális GDP 23 százalékát, ami több, mint — Calab -
ria kivételével — akármelyik déli régióban.
Olaszországban, az Egyesült Királysághoz hason -
lóan, a kormányzati ráfordítások általában mér -
séklik az egy fõre jutó GDP különbségeit, még ha ez
a hatás itt kisebb is (bár a fent jelzett sajátosságo -
kat figyelembe kell venni). Továbbá, az Egyesült Ki -
rálysághoz hasonlóan, ezeket a kiadásokat inkábba fogyasztásra, s nem beruházásra fordították, pél -
dául az útépítési és közlekedési kiadások aGDP-nek átlagban alig több, mint 2%-át tették ki, éskevesebb, mint 5%-át minden régióban, ami ugyantöbb, mint az Egyesült Királyságban, de még min -
dig viszonylag alacsony.
SpanyolországSpanyolországban ugyanazok a tényezõk határoz-
zák meg a kiadások regionális eltéréseit, mint azEgyesült Királyságban vagy Olaszországban, bárSpanyolországban az adatok kevesebb fajta kiadástölelnek fel, mint a másik két országban. Itt is, csakúgy,mint Olaszországban, nem találunk szoros (inverz)összefüggést az egy fõre jutó kommunális szolgálta-tási célú ráfordítások és a regionális prosperitás szin-tje között, bár a Strukturális Alapokból finanszírozottintervenció, amely jelentõs összeg és inkább a szegé -
nyebb, az 1. Célkitûzés keretében támogatottrégiókra korlátozódik, éppen arra szolgál, hogyez az összefüggés kialakuljon. A közkiadásokszámottevõen többel járulnak hozzá a GDP-hez aszegényebb régiókban, mint a gazdagabbakban, ilymódon erõsítik a kohéziót.
Az egészségügyi és szociális szolgáltatási kiadások
tehát az 1992–1999-es idõszakban a GDP-hez mér -
ten magasabbak voltak Spanyolországnak az 1. Cél -
kitûzés keretében tartozó régióiban, mint a többiben(2.4 ábra és A2.6 táblázat), ami részben a munkanél -
küliek magasabb számának köszönhetõ
3. Voltak
azonban kivételek: az 1. Célkitûzés keretébe tartozóValenciában az egészségügyi és szociális ráfordítá -
sok alacsonyabbak voltak a nemzeti átlagnál, míg Na -
varrában, a második legmagasabb egy fõre jutóGDP-vel rendelkezõ spanyol régióban, meghaladtákaz átlagot.
Az 1. Célkitûzés keretébe tartozó régiókban az inf -
rastrukturális kiadások is magasak voltak, bár néhány
más régióban is meghaladták az átlagot. Spanyol -
országban — ahogy az Egyesült Királyságban ésOlaszországban is — a GDP-hez viszonyított inf-rastrukturális beruházásra fordított összegek egysé-gesen alacsonyak voltak, csak Extremadurában ésCeuta y Melillában haladták meg, s ott is csak alig, aGDP 3%-át.
Mindent összevetve, figyelembe véve az EU által fi-
nanszírozott kiadásokat, ez idõszakban a GDP-hezmért átlagos ráfordítások a következõképpen alakul-tak: 31% Extremadurában (ez a legalacsonyabb egyfõre jutó GDP-vel rendelkezõ régió Spanyolország -
ban), 25% a Kanári-szigeteken (Canarias), 13% Mad -
ridban és Katalóniában (Cataluña), és alig több, mint12% a Baleár-szigeteken (Illes Balears).
Az adópolitika és a regionális GDP
A tagállamok kormányzati kiadásainak adatai ugyannem teljeskörûek, de a rendelkezésre állókból világo -
san látható, hogy az egyes régiókban a közkiadásokdifferenciáltan járulnak hozzá a GDP-hez, ami segít akülönbségek csökkentésében és a társadalmi kohé -
zió fenntartásában.
A kulcskérdés, hogy a szegényebb régiókban
a GDP-hez viszonyított nagyobb kiadásokmennyiben járnak együtt magasabb adókkalés egyéb terhekkel e magasabb kiadási szint
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról2. rész. — A tagállamok politikájának hatása a kohézióra
91 
Canarias Ceuta y Melilla
MurciaAndalucia
Illes BalearsValencia
CataluñaExtremadura
Castilla-la 
Mancha Castilla y León
MadridAragón
La RiojaNavarraPais Vasco CantabriaAsturias
Galicia
101520253035
12 14 16 18 20 22 24 26101520253035Kiadások (a regionális GDP%-ában)2.4 Kormányzati kiadások régiónként 
Spanyolországban, átlag 1992-1999
Egy f őre jutó GDP (EUR 000)
Forrás: ld. A2.6 táblázat
1330525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:57:54Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
finanszírozásával, illetve másként fogalmazva, a
nagyobb kiadások hatását mennyiben ellensúlyoz -
zák a jövedelem után kiszabott magasabb terhekaz adott régiókban.
Jóllehet, tekintettel a rendelkezésre álló adatokra,
nehéz erre a kérdésre válaszolni, a központi, regio -
nális és helyi kormányzatok közti adó-megosztásiadatokból némi betekintést nyerhetünk a mûködõfinanszírozási rendszer regionális megjelenésébe.Elvileg tehát minél inkább hozzájárulnak a régiók aregionális vagy helyi szintû ráfordítások költségei -
nek fedezéséhez az ott élõ emberek és az ottmûködõ vállalkozások jövedelmének megadózta -
tásával vagy egyéb terhek kivetésével, annál in -
kább valószínû, hogy a GDP-hez mért magasabbkiadásoknak jótékony hatása elvész
4. A magasabb
adókat természetesen kompenzálhatja politikaidöntés a központi kormányzati transzferek növe -
lésérõl, vagy egy kiegyenlítési alap létrehozása,annak érdekében, hogy csökkentsék a régiók köztikülönbségeket a kiadások finanszírozásához ren-delkezésre álló jövedelmek tekintetében.
Ahol az adó vagy a társadalmi hozzájárulások mér-
tékét központilag határozzák meg, nem merül felilyen probléma mivel a szegényebb régiókban —vagy gazdagabb régiók szegényebb területein —élõk automatikusan kevesebb adót fognak fizetni,mint a másutt élõk, mert összesített jövedelmükalacsonyabb. Ha a jövedelmekre és kiadásokraközös adó- és hozzájárulási rátákat alkalmaznak,és így a GDP-hez viszonyított adóbevételek ugyan -
akkorák, mint máshol, az adórendszer neutrálishatást fog gyakorolni a kiadások finanszírozásáhozrendelkezésre álló jövedelmekre, és ennek megfe -
lelõen nem hatástalanítja a kiadások GDP-hez valóhozzájárulását. Ha az adókulcsok progresszívakés nem proporcionálisak, vagyis a jövedelemmelegyütt emelkednek, az adórendszer erõsíti a kiadá -
sok differenciáló hatását a regionális szintûGDP-re.
Nehéz megmondani i, hogy az egyes tagállamokban
az adórendszer mennyire progresszív, illetve arányos/proporcionális/, mert ez attól függ, hogyan hat egy -
másra a tipikusan progresszív jövedelemadó-rend -
szer, a tipikusan proporcionális kiadási tipusú adók —még ha ezek változnak is a kiadások összetétele sze -
rint — és a társadalombiztositási hozzájárulások,amelyek szintén tipikusan proporcionálisak, legaláb -
bis egy bizonyos szintû keresetig
5. Az információk
arra utalnak, hogy az EU legtöbb országánakadórendszere enyhén progresszív, míg másokbannagyjából proporcionális vagy legfeljebb enyhén re -
gresszív
6. Ekképp, néhány esetben hozzájárulnak a
régióknak a közkiadás-politikából fakadó differenci -
álódásához, más esetekben viszont nem valószínû,hogy ezt jelentõs részben — vagy egyáltalán —kompenzálnák.
A gyakorlatban az EU országainak zömében az
adókat elsõdlegesen központilag állapítják meg ésa regionális és helyi adókból befolyt bevételek aközkiadások teljes finanszírozásának csak kisrészét adják. Az EU egészében 2001-ben a regio -
nális és helyi források a kiadásoknak mindössze15%-át finanszírozták, s az arányok csak a németszövetségi államokban, Ausztriában, a háromészaki országban — ahol a helyi hatóságok jelen -
tõs szerepet vállalnak a finanszírozásban — ésSpanyolországban — ahol viszont a régiók fonto-sak — magasabbak (2.5 ábra és A2.7 táblázat). To-vábbá, néhány ország kivételével, a regionális éshelyi forrásokból elõteremtett bevételek arányanagyjából ugyanaz maradt az elmúlt években, és akormány bevételeinek összetételében a legfõbbváltozás az volt, hogy eltolódott a társadalombizto-sitási hozzájárulásoktól az adók irányába, részbenazért, hogy csökkentsék a foglalkoztatással járóköltségeket.Csak Dániában, Spanyolországbanés Olaszországban kaptak számottevõennagyobb hangsúlyt a regionális és helyi adók, saz utóbbiban 1995 és 2001 között majdnem
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról2. rész. — A tagállamok politikájának hatása a kohézióra
92 
020406080100
BEDKDEELESFRIEITLUNLATPTFISEUK
EU15020406080100
Regionális+helyi korm.
Társadalombiztosítás
Közp. korm.A teljes bevétel %-a2.5 Adó- és társadalmi hozzájárulási bevételek 
kormányzati szintenként, 2001
Forrás: Eurostat, Kormányzati szektor kimutatások
1340525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:57:54Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
megkétszerezõdött eme adók aránya a bevéte -
lekben. Ez azt az olasz politikát tükrözi, hogy mind
inkább a régiókra hárítják azt a felelõsséget, hogymegteremtsék a bevételeket a kormányzati kiadá -
sok finanszírozásához. E politika továbbvitelénekeredményeképpen nõtt a regionálisan kivetett adókaránya a központiak rovására, s így egyre inkábblehetõvé válik, hogy megemeljék a ténylegesadókulcsokat a szegényebb régiókban, ahol ala -
csonyabb az adókapacitás.
Olaszországban és a többi olyan országban, ahol a
regionális és helyi szintre hárították az adóbevétel -
teremtési feladatok nagy részét, egy külön mecha -
nizmusra van szükség, hogy a transzferekeljussanak a gazdagabb területekrõl a szegényeb -
bekre, ha nem akarják, hogy ez utóbbiak hátránytszenvedjenek vagy azért, mert magasabb adókatkell kivetniük, vagy mert meg kell elégedjenek aközkiadások alacsonyabb szintjével, ami pedig az -
zal jár, hogy a szolgáltatások rosszabb minõsé -
gûek lesznek.
Az EU legtöbb tagállamában azonban a jövedel-
meknek csak viszonylag kis részét teremtik elõ re-gionális vagy helyi szinten, s ez kiegészülve azadórendszer sajátosságaival azt jelenti, hogy a ré-giók közti különbségeket abban a tekintetben, hogya közkiadásaik mennyiben járulnak hozzá aGDP-hez, nem küszöböli ki a kiadások finanszíro-zásának módja.
A régiók jövedelem-átcsoportosításának
diszkrecionális mechanizmusa
A fenti megállapítást alátámaszthatjuk, ha meg -
vizsgáljuk azokat az eszközöket, amelyekkel a
központi kormány általában befolyásolja a regioná -
lis és helyi szinten történõ kiadásokat, és amelyek -
kel meghatározza, milyen bevételek állnakrendelkezésre ezek finanszírozására. Minden tag -
államban tudatos erõfeszítéseket tesznek afelhasználható bevételek növelésére az olyanterületeken, ahol a helyi adóalap nem fedezi aszükséges kiadásokat, vagy ahol a nyújtandó szol -
gáltatások költsége nagyobb, mint általában, pél -
dául a terepviszonyok vagy egyéb okok miatt.Ezenkívül bizonyos régióknak konkrét gazdasá -
gi-fejlesztési támogatás is adható.Országonként kicsit eltérõ annak módja, hogyanhatározzák meg a különbözõ régióknak és kistérsé -
geknek szánt kormányzati transzferek nagy -
ságrendjét, bár a közös elvek fõként abbannyilvánulnak meg, milyen formában mérik fel aszükségleteket és a helyi adókapacitást. Ezenkívülminden országban a regionális és helyi hatóságok -
nak, attól függetlenül, hogy a központi kormányzatmilyen mértékben biztosítja finanszírozásukat ésmennyire pontosan mérik fel a szükségleteket, va -
lamekkora saját diszkrecionális döntési jogkörevan a tekintetben, hogy ténylegesen hogyan költikel a kapott pénzeket.
Németországban úgy tervezték meg a kiegyenlítés
folyamatát, hogy a tartományok számára rendelke -
zésre álló bevételeket kiigazítsák, bár speciálisszükségletekre, például a tartományi jogkörû váro -
soknak, külön pótlékot is adnak. Mivel a tartomány -
ok meglehetõs autonómiát élveznek, nemfeltétlenül költik azt az összeget olyan nagyság -
rendben az egyes közszolgáltatásokra, mint amit akiegyenlített egy fõre jutó kiadás-számításábanszámukra megállapítottak. Ez a megállapítás job-bára Ausztriára is igaz.
A három északi országban, s még néhány tagál-
lamban a rendszer hasonló céllal mûködik, mintNémetországban, de az alsóbb szintû egységek:települési önkormányzatok vagy megyék, s nem atartományok között.
Svédországban a helyi önkormányzatok fõ helyi
bevételi forrása a helyi jövedelemadó, és atranszfer rendszer célja, hogy a gazdagabb terüle -
tekrõl elvont pénzbõl növelje azon települési önkor -
mányzatok bevételét, amelyekben a jövedelmek —és így az adókapacitás — viszonylag alacsony. To -
vábbá, egy politikai döntés értelmében, bizonyosnemzeti kormányzati irodákat szegényebb tele -
pülési önkormányzatokhoz helyeznek, hogy elõse -
gítsék fejlõdésüket, és hozzájáruljanak az ottbeszedhetõ adó növeléséhez.
Hasonló kiegyenlítési rendszer mûködik Dániában,
noha még kisebb területi egységek között. Dániá -
ban 14 megye van, két speciális státuszú régió(Koppenhága és Frederiksberg) és 271 településiönkormányzat, amelyek mindegyikének saját
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról2. rész. — A tagállamok politikájának hatása a kohézióra
93
1350525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:57:54Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
jövedelem- és vagyonadója, következésképpen
elég nagy autonómiája van.7
Finnországban a települési önkormányzatoknak je -
lentõs adóbevételi alapjuk van, de az adókulcsokmegállapítása nem tartozik jogkörükbe. Ennekmegfelelõen a vagyonosabb régiók több bevételttermelnek, mint amennyire a kormányzat nézeteszerint szükségük van ráfordításaik finanszírozá -
sára, s egy részét átutalják a kisebb adó-jövede -
lemmel rendelkezõ kevésbé vagyonos régiókba.
A regionális és helyi kiadási szükségletek
felmérésének kritériumai
A regionális és helyi szintû kiadási szükségleteket
minden tagállamban központilag mérik fel, s ily módonállapítják meg az érintett hatóságokat illetõ transzfe -
rek összegét. Az alkalmazott módszerek nagyon ha -
sonlóak, többnyire az egy fõre jutó szolgáltatás stan -
dardizált szintjének becslésén alapulnak, de abecslési módszerek — és a becslés kifinomultsága —eltérõek.
Hollandiában például a központi kormányzati
transzferek jelentik a tartományok és a települési ön-kormányzatok jövedelmének javát, és ezeket a mutatókszéles skálája segítségével határozzák meg (mint pél-dául méret, népesség sûrûsége, talajminõség,társadalmi struktúra és az urbanizáció foka, valaminta helyi adókapacitás). A rendszer egyetlen célja azon -
ban az, hogy — a szükségleteknek megfelelõen —kiegyenlítse az elkölthetõ jövedelmeket.
Portugáliában egy általános alapból osztják szét a
forrásokat a három NUTS 1 régiónak, nagyjából fejen -
kénti alapon, de további kritériumok is szerepet ját -
szanak, amelyek a két sziget-régiónak kedveznek (ld.lejjebb). Ez az általános alap egy sor kritériumot alkal -
maz arra is, hogy megállapítsák e régiókon belül a te -
lepüléseknek szánt allokációkat. Egy második alap,amely kifejezetten kohéziós célokat szolgál, a ke -
vésbé fejlett településekre korlátozódik, s két továbbialap pedig azt hivatott biztosítani, hogy a települések -
nek legyenek megfelelõ forrásaik. Nagy vonalakbanazt mondhatjuk, hogy a transzferek fordítottan korre -
lálnak az egy fõre jutó jövedelemmel: Lisbon e Vale doTejo, a leggazdagabb régió, egy fõre jutó juttatása ke -
vesebb mint egyharmada a legszegényebb Alen -
tejo-énak. (A GDP-hez viszonyítva, az elõbbinekjuttatott transzferek alig 1%-ot tesznek ki, míg a másikesetében 6%-ot.)
Sok tagállamban egyes régiók, vagy helyi területek
(például a tartományi jogú városok Németország -
ban) preferenciális elbánásban részesülnek atranszferek allokációjában. Történelmi vagy kultu -
rális okokból Olaszország, Spanyolország és azEgyesült Királyság különleges státuszt biztosít bi -
zonyos régióinak, aminek révén erõsödik a közha -
talom alsóbb szintre való átruházása, és a legtöbbesetben különbözõ finanszírozási formák jönneklétre (az Egyesült Királyságban Észak-Írország,Skócia és Wales számára). Ez kisebb mértékbenigaz még Finnországra, ahol az Åland régió jutottkülönleges státuszhoz és elbánáshoz az országtöbbi részéhez képest, Portugáliában A çores és
Madeira, Franciaországban pedig Korzika (Corse)és a ‘DOM/TOM’-ok (Tengerentúli megyék ésterületek). Némelyik különleges státuszú régiónagyobb központi kormányzati transzferekben ré -
szesül, mint a többi terület, még ha viszonylaggazdagok is, mint például Trentino Alto AdigeOlaszországban, vagy Åland Finnországban. Ezeka kifizetések esetleg ugyan nem tûnnek jogosnak agazdasági vagy társadalmi kohézió szempontjából,viszont fontosak lehetnek a politikai kohéziómegõrzésében.
A francia regionális hatóságok költségvetését
fõként az állami transzferek finanszírozzák. A fran -
cia tengerentúli területeken az egy fõre jutó közkia -
dások körülbelül háromszor nagyobbak, mintFranciaország nagyvárosaiban, Korzikán pedig3,5-ször nagyobbak. A többi régió zömében a jutta -
tott transzferek viszonylag kevéssé térnek el. A ke -
vésbé gazdagok átlagban a népességhez mértenrelatíve többet kapnak, de sok anomáliát is megfi -
gyelhetünk, és az egy fõre jutó jövedelem és aközkiadások közti korreláció gyenge. Az Ile deFrance a nemzeti átlagon fölüli többlet-pénzt kap —a magasabb szolgáltatási költségekre való tekintet -
tel — míg Lotaringiában (Lorraine) az egy fõre jutókiadások jóval az átlag alatt maradnak.
A transzferek hozzáigazítása
a Közösségi támogatáshoz
A Strukturális Alapokból jelentõs összegekkel támo -
gatott országokban egyes nemzeti politikák szorosan
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról2. rész. — A tagállamok politikájának hatása a kohézióra
94
1360525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:57:54Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
kapcsolódnak az EU támogatásokhoz. Így Spanyolor -
szágban a területet közti kompenzációs alapból csak
az 1. Célkitûzés alá esõ régiók kapnak kiegészítõ tá -
mogatást (van még egy speciális ’Teruel’ alap, amelyaz Aragon Autonóm régiónak ezt a részét támogatja,ámbár Aragon egésze nem tartozik a Közösségi sza -
bályozás alá).
Görögországban a Közberuházási Program (PIP) a
gazdasági és társadalmi kohézió legfõbb nemzetieszköze, ez finanszírozza a nagy infrastukturálisprojekteket a közlekedés, oktatás, egészségügy,kultúra területén és a gazdaság egyébkulcsfontosságú szektoraiban nemzeti és regioná -
lis szinten. A PIP allokációinak nagy része a III.Közösségi Támogatási Kereten (CSF III) keresztültörténik. Azok a régiók, amelyek a legtöbb egy fõrejutó közösségi támogatást kapják a jelenlegi CSFkeretében (Dytiki Makedonia és Voreio Aigaio),5–6-szor kapnak többet, mint az Attica régió.Írországban a Border, Midlands és West régió ará -
nyosan többet kap a nemzeti költségvetésbõl, minta Southern és Eastern régiók, hogy kiegészítsék aStrukturális Alap programjaiból kapott támogatást.
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról2. rész. — A tagállamok politikájának hatása a kohézióra
95A pénzügyi kiegyenlítés Németországban
Németországban a pénztranszfer legfõbb csatornája,mind az egyes tartományok, mind a tartományok és aszövetségi kormány között a Länderfinanzausgleich,azaz pénzügyi kiegyenlítési rendszer. Jelenlegi, 1995óta létezõ formájában – amikor is a Kelet- és Nyugat-Né -
metország kétféle rendszerét a Solidarpakt keretébenegyesítették - a rendszer vegyíti a tisztán horizontáliskiegyenlítést és szövetségi feltöltést.
Az egyes tartományok pozíciójának kiszámításakor az
adókapacitást veszik figyelembe, amely a tartománybanmaradó, illetve a tartomány és a szövetségi kormányközött megosztott adóbevételen alapszik. Az elsõdlegesallokáció a megosztott jövedelmi, nyereségi és forgalmiadóból áll. Az ezekbõl befolyó jövedelem mintegy75%-át a tartományok között osztják el a népességnagyságának függvényében, a maradékot pedig a „pén -
zügyileg gyenge” tartományok kapják. Ily módon biztosí -
tott, hogy minden tartomány bevétele elérje az átlagnaklegalább a 92 százalékát.
A pénzügyi kiegyenlítés másodlagos lépcsõje az el-
sõdleges adóelosztás korrekcióját biztosítja, hogy azegy fõre jutó adó-elosztás egyenlõ legyen az egyes tar-tományok között. A tartományi jogú városokat (Berlin,Breéma és Hamburg) úgy kezelik, mint amelyeknek spe-ciális szükségleteik vannak, s ezek a lakosságuk utánfejenként 35 százalékkal többet kapnak. A következõlépcsõ a szövetségi kormány transzfere az átlag alattibevétellel rendelkezõ, illetve speciális nehézségekkelküszködõ tartományok bevételeinek növelésére. Etranszferek három félék lehetnek:
–Hiánypotló támogatás ( Fehlbedarfsbundeser -
gänzungszuweisungen ), amely a kevésbé vagyonos
tartományok bevételét emeli az átlagnak legalább99.5%-ra;–Speciális terhek kompenzálása ( Sonderbedarfs -
bundesergänzungszuweisungen ): ezek a támogatá -
sok fedezik a kis tartományok politikai irányításának,illetve az új tartományok egyesítésének költségeit (tei -
lungsbedingte Sonderkosten), valamint további be -
vételeket biztosítanak Breémának és Hamburgnakadósság-problémáik megoldására;
–Átmeneti támogatás ( Übergangsbundesergänzungs -
zuweisungen ), amelyet a kevésbé vagyonos nyu -
gat-német tartományok kapnak 1995 óta, bár a tervekszerint évi 10%-os ütemben meg kell szûnniük az idõkfolyamán.
Ezek a transzferek jelentõs mértékûek. 2000-ben a Ber -
linnek nyújtott támogatások teljes összege elérte a városGDP-jének 6,4%-t, a keleti tartományoknak juttatottnettó transzferek pedig átlagban a GDP 5%-a körül mo -
zogtak. A talpraállást elõsegítõ speciális kiegészítõprogramból jelentõsen részesülõ Brémának nyújtotttranszferek elérik a GDP 6,5%-át. Hessenben pedig – aFinanzausgleich rendszerébe arányosan legtöbbet befi-
zetõ tartomány – a transzferek hatása, hogy a pénzügyikapacitás 126 százalékról 106 százalékra csökken, amiGDP-je 1,5 százalékának felel meg.
A nettó transzfereket azonban nem lehet közvetlenül
összehasonlítani az angol, olasz és spanyol régiókközkiadásairól közölt fenti adatokkal, mert figyelmenkívül hagyják a szövetségi kormány közvetlen ráfordítá-sainak nagy részét, illetve a szociális biztonságot szol -
gáló társadalombiztosítási kiadásokat. Márpedig ezek,miként a vizsgált országok esetében látható, jobbára je -
lentõs mértékben növelik a közkiadások differenciálthozzájárulását a regionális GDP-hez.
1370525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:57:55Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
A regionális fejlesztési
politika a tagállamokban
A tagállamokban minden kormányzati szint a
gazdasági fejlesztést elõseg ítõ politikákat folytat,
bár eszközeik és céljaik eltérõek. Ezek többekközött a technológia és innováció támogatása, anehézségekkel vagy tartós piac beszûkülésselküszködõ iparágak átalakításához nyújtott segít -
ség, támogatás a kis- és középvállalkozásoknak(SME), a belsõ beruházás ösztönzése. E támoga -
tások némelyike egyértelmûen az állami segítség -
nyújtás kategóriájába tartozik, ezért atisztességtelen versenyt kizáró EU jogi korlátozáshatálya alá esnek. Ezeket a jelentés más részébentaglaljuk (III. rész).
Az egyéb intézkedések, amennyiben nem nyújta -
nak közvetlen pénzügyi támogatást egy adott válla -
latnak, nem tartoznak e korlátozás hatálya alá. Az
egyéneknek vagy köztestületeknek juttatott szub-venciók, az általános szubvenciók és egy magán-testület által a másiknak nyújtott támogatások semtartoznak bele e definícióba. Továbbá a magán en-titásoknak nyújtott támogatások egyes formáit en-gedélyezi a Szerzõdés, nevezetesen az általánosérdekeket célzó szolgáltatásokét és a jogosult régi-ók fejlesztésének ösztönzését.
A területfejlesztési módszerek tagállamonként változ -
nak, részben az intézményi tényezõknek köszönhe -
tõen, mint például hogy milyen mértékben decentrali -
zált a gazdaságfejlesztési politikáért való felelõsség,
továbbá annak, hogy megváltoznak a gazdasági fejlõ -
dést meghatározó tényezõkrõl vallott nézetek.
Noha a hatalom-átruházás az egész EU-ban közös
téma, jelentõs különbségek vannak az országokközött abban, hogy mekkora autonómiát adnak akormányzat alsóbb szintjeinek. Ausztriában, Dáni -
ában és Belgiumban a központi kormányzat vala -
mennyire felügyeli az alsóbb szinteket, s az alsóbbszintû területi igazgatás felelõs a regionális politikatervezéséért és finanszírozásáért. Így a kiadásokleginkább az egyes tartományi kormányok általá -
nos finanszírozási képességétõl függnek, tehát arégiók (tartományok, megyék vagy települések)közti különbségek csökkentése nem feltétlenülközponti cél.Ezzel szemben az Egyesült Királyságban és Fran -
ciaországban a forrásokat fõként központilagosztják el, bár a politika végrehajtását egyre inkábba regionális szervekre hárítják: Angliában a regio -
nális fejlesztési ügynökségekre, és Skóciában,Wales-ben és Észak-Írországban a decentralizálthatóságokra, Franciaországban a régiókra.
A nemzetileg és az EU által kijelölt ’területek’ nem
mindig felelnek meg pontosan egymásnak a regio -
nális és egyéb fajta gazdaságfejlesztési támogatásszempontjából. Franciaországban a hazai politikaáltal preferált régiók meglehetõsen különböznek aKözösségi politika haszonélvezõitõl, Németor -
szágban viszont szoros a kettõ közötti megfelelés.Spanyolországban és a többi kohéziós alapokbóltámogatott országban a Strukturális Alapok keretétfogadja el a nemzeti politika. De az Egyesült Király -
ságban és Hollandiában, fõként a városi területeket,a Közösségi politikától eltérõ kritériumok alapjánjelölik ki.
Sõt, Hollandiában a regionális fejlesztési kérdések-
kel az ország egészére meghatározott szükségle-tek szerint foglalkoznak. A regionális politikára,mint olyanra, tehát keveset költenek, mert a fõhangsúly a konkrét gazdasági problémávalküszködõ kis területekre esik (amelyek fõként anagy munkanélküliséggel rendelkezõ várositerületek).
Az elmúlt években az innováció és az új technoló -
gia támogatása több területen is a legfontosabb
eszközzé vált. A Flamand régió Belgiumbankiváltképp élen jár e tekintetben, továbbá azosztrák tartományok, ahol egyre inkább az innová -
ció kerül fókuszba, mint az endogén regionális fej -
lõdés ösztönzésének eszköze, és a szövetségikormány támogatja a kutatást és fejlesztést. Ezek astratégiák gyakran elsõdlegesen a kis- és közép -
vállalkozásokat célozzák és olyan horizontális poli -
tikákat ölelnek fel, mint a kutatóintézetek és avállalati szektor közti együttmûködés ösztönzése adirekt szubvencionálás helyett.
Az olyan területekre, ahol nagymértékû a munka -
nélküliség, az jellemzõ, hogy a munkahely-terem -
tésre és a nagy beruházási projektek
odavonzására koncentrálnak. Erre Wallonie azegyik példa, és Írország ahol már régóta
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról2. rész. — A tagállamok politikájának hatása a kohézióra
96
1380525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:57:55Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
elsõsorban külföldi közvetlen beruházással segítik
elõ a gazdasági fejlõdést.
Több országban a politika egyik jellemzõje a ’koncent -
rálás’ (klaszter-szervezés). Az ausztriai Steiemark-
ban a tartományi kormány 1996-ban teljesen átalakí -
totta fejlesztési stratégiáját és az autóipar különbözõrészeit hálózatba tömörítette, s ez igen hatékonynakbizonyult. Felsõ-Ausztria követte a példát, s átfogótartományi stratégiát dolgozott ki a technológia éshálózat-építés fokozatosan növekvõszubvencionálására.
Svédországban az elmúlt években a kormányzati po -
litika áttért a különbözõ régiókban a növekedési pólu -
sok és koncentrált csoportok (klaszterek) fejlesztésé -
nek támogatására, szemben a korábbi gyakorlattal,
amikor arra helyezte a hangsúlyt, hogy magas szintentartsa az állami szektor tevékenységét az északiritkán lakott régiókban, hogy ezzel elejét vegye azelvándorlásnak.
Olaszországban nemrégiben jelentõs reformokat haj-
tottak végre a területi politikában. Ezeket a központikormányzat irányítja és finanszírozza, s jelenlegközberuházások segítségével fõként a kapacitás-épí-tésre koncentrálnak, míg a múltban a vállalkozásokatpróbálták élénkíteni. A vállalatoknak nyújtott regioná-lis ösztönzõk még most is aránytalanul nagy részbena déli régiókba irányulnak, a közberuházási progra-mok gyakran az északi régiókat részesítik elõnyben,ami még konfliktushoz vezethet a nemzeti politika ésaz EU-s kohéziós politika között.
A külföldi közvetlen beruházás
A regionális fejlesztési stratégiáknak tipikusan fontosrésze a külföldi közvetlen beruházást (FDI) adott hely -
re vonzása. A regionális támogatás egyik jelentõs cél -
ja éppen a problémás régiók vonzerejének növelése akülföldi befektetõk szemében. A külföldi közvetlen be -
ruházás nem csak jövedelmet és munkahelyet teremta régiókban, hanem sok esetben a technológia és aknow-how átadásának közege is. Húzóerõként po -
tenciálisan nagy hatást gyakorolhat az adott régió sa -
ját vállalkozásainak termelékenységére és verseny -
képességére. A külföldi közvetlen beruházás jelentõsrésze tehát a multinacionális beruházások formájá -
ban jelentkezik az adott régióban, vagy úgy, hogy amultinacionális cég felvásárolja a meglévõ vállalato -
kat és termelõi létesítményeiket — és ezzel együttvevõkörüket — vagy új létesítményeket épít. Akárme -
lyik módszert választja is a multinacionális cég, fõkéntha kevésbé fejlett régióba ruház be, általában kor -
szerû termelési technológiát és munkamódszerekethoz magával.
Jóllehet a külföldi közvetlen beruházásnak tulajdo -
nított haszon a kevésbé fejlett régiókban a legna -
gyobb, a multinacionális cégek számára a
komparatív elõnyök nem mindig elegendõekahhoz, hogy ilyen régiót válasszanak telephelyül. Eszempontból sok függ attól, hogy a beruházásnakmi az elsõdleges oka a multinacionális cég részérõl:a helyi vagy a regionális piacra akar-e termelni,értelmezzük azt bármilyen tágan is (egyik pólusonez lehet egy kis terület, a másikon pedig az egészEU), vagy ki akar használni valamilyen ott rendelke -
zésre álló termelési tényezõt, mint például alacsonymunkaerõ költséget, adott szakképzetséget vagyvalamilyen természeti erõforrást.
Ha a multinacionális cég egy földrajzi értelemben
viszonylag nagy piacra akar termelni, akkor esetleghagyja magát meggyõzni, hogy melyik országba,vagy nagyobb földrajzi régióba telepedjen. Ilyenesetben a nemzeti kormánynak nem lesz nehéz rá-beszélni a multinacionális céget, hogy egy hátrá-nyosabb helyzetû területre menjen. Ám ha a cég azadott helyet valamilyen konkrét vonzereje miatt vá -
lasztotta, a nemzeti kormány általában csak nagynehézségek árán tudja rávenni a multinacionáliscéget, hogy máshová telepedjen, amennyiben azeredetileg kiválasztott hel yszínt nem tartalmazza a
kormány általános regionális fejlesztési politikája.Ebben az esetben fennáll annak a kockázata, hogya multinacionális cég sehol sem ruház be az adottországban. Ez legfõképpen a kohéziós alapokbóltámogatott országok dilemmája, s még inkább acsatlakozás elõtt álló országoké, ahol potenciáli -
san azon két érdek között kell egyensúlyt teremte -
ni, hogy a kormány a beruházót a kevésbé fejlett,felzárkóztatandó régiókba akarja terelni, miközbena beruházókat természetesen a legdinamikusabbrégiók vonzzák.
Az EU-ba irányuló beruházások regionális megosz -
lásairól nincsenek teljeskörû adatok, de a meglévõk
arra utalnak, hogy a külföldi közvetlen beruházások
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról2. rész. — A tagállamok politikájának hatása a kohézióra
97
1390525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:57:55Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
aránytalanul nagy része a gazdaságilag erõsebb régi -
ókba áramlik, úgy az egyes országokon belül, mint az
EU egészét tekintve. Írország egyfajta kivételt képezazzal, hogy az 1990-es években végig nagymértékûberuházást sikerült területére vonzania annak ellené -
re, hogy — legalábbis eleinte — alacsony volt az egyfõre jutó GDP-je, bár a beruházások aránytalanulnagy része itt is az ország keleti felében, Dublinban éskörnyékén valósul meg. Az egy fõre jutó GDP-je növe -
kedése mellett Írország továbbra is a beruházásokegyik fõ célpontja maradt.
Az 1999–2001 közötti három év során a 15 EU tagor -
szágban a külföldi közvetlen beruházások átlagban a
GDP mintegy 7 százalékát tették ki, ha az Unió másrészeirõl beáramló beruházásokat is ideszámítjuk (hanem, akkor kevesebb, mint a GDP 2%-át). Írország -
ban azonban ezekben az években a külföldi beruhá -
zások átlagban meghaladták a GDP 20 százalékát(2.6 ábra). A második legmagasabb szintû külföldiközvetlen beruházást — a GDP több, mint 13 százalé -
kát — Dánia, Hollandia és Svédország érte el: az elsõkettõben az egy fõre jutó GDP Írország és Luxemburgután a harmadik, illetve a negyedik legmagasabb voltaz EU-ban, s a külföldi közvetlen beruházásokGDP-hez mért szintje Belgiumban is jóval meghalad-ta az EU átlagát.
A kohéziós országokban, Írország kivételével, az FDI
sokkal alacsonyabb volt, Portugáliában ez idõszak-ban a GDP alig több, mint 4%-át érte el, s Spanyolor -
szágban csak 1,5%-át és Görögországban 1%-át,ami Olaszországival együtt alegalacsonyabb az EU-ban.
Az említett országokban és az
Unióban másutt is, az adatok aztbizonyítják, hogy a befelé irányu -
ló beruházások aránytalanulnagy része a gazdagabb régiók -
ba áramlott és viszonylag kevésjutott az elmaradott területekre. Aregionális adatok megbízhatósá -
ga ebbõl a szempontból nem alegjobb, mert a beáramló beruhá -
zást gyakran ahhoz a régióhozsorolják, amelyben a vállalatközpontja van, s nem oda, ahol aberuházás ténylegesen megvaló -
sul, de az adatok így isegyértelmûek. Németországban a beruházásokmindössze néhány tartományban koncentrálódtak:1998 és 2000 között a teljes külföldi közvetlen beru -
házás 71 százaléka Észak-Rajna -Vesztfália(Nordrein-Westfalia), Hessen és Baden-Württen -
berg tartományokba áramlott, 17 százaléka pedigBajorországba (Bavaria) és Hamburgba (A2.8táblázat). Ezzel szemben az 1. Célkitûzés alá tar -
tozó 5 régiónak az ország keleti részében együtte -
sen is csak a teljes külföldi közvetlen beruházás2%-a jutott.
Spanyolországban 1999 és 2001 között a külföldi
közvetlen beruházás 70 százaléka Madridbaáramlott, további 14% Katalóniába, s az 1. Célkitûzéskeretébe tartozó régiókba összesen jóval kevesebb,mint 10 százaléka (és abból is alig jut valami Valenci -
án és a Kanári-szigeteken kívülre). Olaszországbanhasonlóképpen — ahol információink inkább a külfölditulajdonú vállalatok foglalkoztatási adatairól vannak, snem a külföldi közvetlen beruházásról — a multinacio -
nális cégek északon koncentrálódnak; 2000-ben akülföldi tulajdonú vállalatoknál foglalkoztatottak keve-sebb, mint 4 százaléka dolgozott az 1. Célkitûzés alátartozó déli régiókban.
Az FDI a csatlakozás elõtt álló országokbanA csatlakozás elõtt álló országokban többnyire ugyan-
az a tendencia érvényesül, mint az EU-ban, legalább-is a csatlakozó országokon belüli régiókban, viszont— a megszokottal ellentétben — a beruházások
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról2. rész. — A tagállamok politikájának hatása a kohézióra
98 
0510152025
IEMT DK NL SECZ SK
BE/LUEE
EU15 UK CY BGDEFIPLLVPTHU LTRO FRATSIESITEL0510152025A GDP %-a2.6 FDI a tagállamokban és a csatlakozás el őtt álló országokban, 
átlag 1999-2001
BE/LU:  az adatok 1998-ra vonatkoznak; DK: az adat ok 1999-2000-re vonatkoznak; ES: az adatok 1998-1999-re 
vonatkoznak; HU and SK: az adatok 2000-2001-re vonat koznak; RO: az adatok 1997-1999-re vonatkoznak
Forrás: Eurostat, Fizetési mérleg statisztika
1400525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:57:56Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
eloszlása az országok között kevésbé követi az egy
fõre jutó GDP-t, mint az EU-ban. A legfrissebb adatokszerint az ide áramló külföldi közvetlen beruházásmajdnem 70 százaléka három országra koncentráló -
dik: Lengyelországra, amely egyedül a teljes külföldiközvetlen beruházás 35 százalékában részesül, továb -
bá a Cseh Köztársaságra és Magyarországra (A 2.9táblázat). (Az említett 70 százalékba belebecsültüksRomániát is, amelyrõl 1999 óta nincs adat.)
A GDP-hez viszonyítva a koncentráció már nem ilyen
erõs. Lengyelországban a külföldi közvetlen beruhá -
zás átlagban a GDP 4,5 százalékát tette ki az 1999 és2001 közti három éves idõszakban, Magyarországonalig több, mint 4 százalékát, ami kisebb arány, mintami a szóban forgó országok többségére jellemzõ. ACseh Köztársaságban a GDP arányában mért külföldiközvetlen beruházás magasabb volt, mint — Málta ki -
vételével (16%) — bárhol másutt (9% fölött), s vi -
szonylag magas volt még Észtországban és Bulgáriá -
ban, ahol pedig egy fõre jutó GDP alacsonynak számíta régióban. Ugyanakkor viszonylag alacsony voltSzlovéniában, ahol az egy fõre jutó GDP pedig elégmagas.
Az adatok mindegyik ország esetében azt mutatják,
hogy a külföldi közvetlen beruházás viszonylag erõ-teljesen a fõvárosokban és környékükön koncentráló-dik, csakúgy, mint a kohéziós országokban. Magyar-országon 2001-ben a beruházásoknak több, mintkétharmada a központi régióba áramlott; ugyanebbenaz évben a Cseh Köztársaságban 60 százaléka Prá -
gába és a környezõ régióba (Støední Èechy), Szlová -
kiában pedig mintegy 63 százaléka Pozsonyba(Bratislava) került (A2.10 táblázat). MásfelõlLengyelországban, ahol nem Varsó az egyetlennagyváros, a külföldi közvetlen beruházás kevésbékoncentrált. 1998-ban a teljes külföldi közvetlenberuházás mintegy negyede a fõvárosi régióbaáramlott (Mazowieckie), másik negyede pedig kétmásik, nagyvárosokkal is rendelkezõ (£ódŸ és Po -
znañ), régióba (£ódzkie és Wielkopolskie).
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról2. rész. — A tagállamok politikájának hatása a kohézióra
991 Meg kell jegyeznünk, hogy a déli országokban a minimális jövedelem-szint biztosítása inkább regionális feladat, ami minden
régióban más és más módon történik.
2 Az olasz adatok a kisebb méretû NUTS 2 vonatkoznak, s nem a nagyobb NUTS 1 régiókra, ahogyan az Egyesült Királyságbeli
adatok, ami önmagában is inkább szélesíti, és nem leszûkíti a különbségeket.
3 Olaszországgal ellentétben, itt nem fedezhetünk fel szisztematikus trendet abban, hogy a gazdagabb régiókban viszonylag nagyobb
a nyugdíjasok száma, mint a szegényebbekben, vagy akár fordítva.
4 Ez természetesen nem veszi figyelembe annak az elõnyeit, hogy a helyi kiadásokat helyileg kivetett adókból finanszírozzák, ami
ösztönzi a nagyobb költségvetési felelõsségvállalást és a kiadások hatékonyabb kihelyezését.
5 A gyakorlatban azokban az országokban, ahol a hozzájárulások összege maximalizálva van a rendszer regresszív a keresetek adott
szintje felett, és ez kompenzálja a jövedelemadó progresszivitását.
6 Ugyanakkor meg kell jegyeznünk, hogy a széles körben tapasztalható tendenciának, hogy a jövedelemadóról áttérnek a kiadások
megadóztatására általában az a hatása, hogy csökkenti a teljes adórendszer progresszív voltát
7 A dán rendszer átalakítás elõtt áll, s valószínûleg nagy változások fognak történni mind a közszektor struktúrájában, mind a
különbözõ kormányzati szintek közötti feladat-megosztásban.
1410525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:57:56Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról2. rész. — A tagállamok politikájának hatása a kohézióra
100
1420525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:57:56Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
2. rész statisztikai melléklete
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról101
1430525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:57:56Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról2. rész. — A tagállamok politikájának hatása a kohézióra
102
A2.1 Állami kiadások gazdaság i kategóriánként, 1995 és 2002
AG D P% - a
Javak és
szolgáltatásokebbõl:
foglalkoztatottak
kompenzációjaSzociális
juttatásokAdósság
kamataEgyéb transzferek
+ szubvenciókBHÁF* Teljes
ráfordításTeljes
bevételKöltségvetési
mérleg
1995 2002 1995 2002 1995 2002 1995 2002 1995 2002 1995 2002 1995 2002 1995 2002 1995** 2002
EU15 20,7 20,6 11,1 10,4 17,2 16,4 5,4 3,4 6,7 4,2 2,6 2,2 51,3 47,4 46,1 45,5 -5,2 -1,9
BE 21,4 22,3 11,9 12,0 16,6 16,1 9,3 6,1 4,6 4,7 1,8 1,6 52,8 50,3 48,5 50,4 -4,3 0,1
DK 25,8 26,3 17,3 17,6 20,4 17,5 6,4 3,7 5,2 5,2 1,8 1,8 60,3 55,5 58,0 57,4 -2,3 1,9
DE 19,8 19,2 9,0 7,9 18,1 19,4 3,7 3,1 11,5 4,8 2,3 1,6 49,6 46,3 46,1 45,0 -3,5 -1,3
EL 15,3 15,8 11,3 11,9 15,1 16,4 11,7 5,5 3,4 3,4 3,2 3,8 49,4 46,9 39,3 45,6 -10,1 -1,3
ES 18,1 17,6 11,3 10,3 13,9 12,5 5,2 2,8 4,4 3,9 3,7 3,4 45,0 39,8 38,4 39,9 -6,6 0,1
FR 23,9 23,9 13,7 13,7 18,5 18,1 3,6 3,1 4,4 4,0 3,3 3,1 55,1 53,5 49,6 50,3 -5,5 -3,2
IE 16,4 15,1 10,2 8,3 11,8 8,3 5,4 1,4 4,7 3,9 2,3 4,4 41,5 33,3 39,4 33,1 -2,1 -0,2
IT 17,9 18,8 11,2 10,7 16,7 17,1 11,5 5,8 4,9 3,8 2,1 1,8 53,4 47,7 45,8 45,2 -7,6 -2,5
LU 18,4 18,1 9,7 8,6 16,5 15,7 0,4 0,3 6,4 6,2 4,6 4,7 45,5 44,4 47,6 46,8 2 ,1 2,4
NL 24,0 24,5 10,8 10,5 15,3 11,8 5,9 3,1 8,1 3,8 3,0 3,3 51,4 47,5 47,3 45,9 -4,1 -1,6
AT 20,4 18,6 12,6 9,7 19,5 18,6 4,4 3,6 7,6 8,3 3,1 1,3 57,3 51,7 52,0 51,3 -5,3 -0,4
PT 18,6 21,1 13,6 15,4 11,8 13,0 6,3 3,0 4,4 5,4 3,7 3,4 45,0 46,1 39,6 43,3 -5,4 -2,8
FI 22,8 21,7 15,2 13,5 22,1 16,8 4,0 2,2 5,2 4,0 2,8 2,9 59,6 50,0 55,7 54,2 -3,9 4,2
SE 27,3 28,0 16,7 16,3 20,6 17,6 6,6 3,2 6,4 3,9 4,0 3,2 67,7 58,5 60,3 59,5 -7,4 1,0
UK 19,6 20,0 8,3 7,6 15,4 13,5 3,7 2,1 3,8 3,8 2,0 1,3 44,6 40,7 38,9 39,4 -5,7 -1,3
*BHÁF = Bruttó hazai állóeszköz-felhalmozás
**DE: nem tartalmazza az egyesítéssel kapcsolatos 116,3 milliárd euró ért ékû, a szövetségi kormány által átv ett adósságot és vagyont (Threuhand, k eleti lakásépítõ vállalatok és a Deutsche
Kreditbank);NL: nem tartalmaz nettó 14,9 milliárd euró a szociális lakástársas ágok finanszírozási reformjával kapcsolatos rendkívüli kiadást
Forrás: Eurostat, kormányzati szektor adatok
1440525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:57:56Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról2. rész. — A tagállamok politikájának hatása a kohézióra
103A2.2 Állami ráfordítások öregségi nyugdíjakra és munkanélküli járadékra, 1995 és 2000
A társadalmi juttatások teljes ráfordításainak %-a
Öregségi nyugdíjak* Munkanélküli járadék
1995 2000 Százalékpontos
változás1995 2000 Százalékpontos
változás
EU15 44,8 46,4 1,6 8,4 6,3 -2.1
BE 43,1 43,8 0,7 13,0 11,9 -1.1
DK 37,7 38,1 0,4 14,8 10,5 -4.2
DE 42,7 42,2 -0,4 9,0 8,4 -0.6
EL 52,1 49,4 -2,7 4,5 6,2 1.6
ES 43,9 46,3 2,4 16,5 12,2 -4.3
FR 43,5 44,1 0,5 7,9 6,9 -1.0
IE 26,5 25,4 -1,1 15,3 9,7 -5.7
IT 63,4 63,4 0,0 3,0 1,7 -1.4
LU 45,1 40,0 -5,1 3,1 3,3 0.2
NL 38,0 42,4 4,4 9,9 5,1 -4.8
AT 48,4 48,3 -0,1 5,6 4,7 -0.9
PT 41,7 45,6 3,9 5,4 3,8 -1.6
FI 32,8 35,8 3,0 14,4 10,4 -3.9
SE 37,5 39,1 1,6 10,9 6,5 -4.4
UK 43,1 47,7 4,5 5,6 3,2 -2.4
* Az öregségi nyugdíjakba beleszámít az övegyi nyugdíj
Mejegyzés: DK, IE, LU, AT kivételével minden 2000 évi adat csak elõzetes vagy becsültForrás: Eurostat, ESSPROS (szociális védelem európai statisztikai rendszere)
1450525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:57:56Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról2. rész. — A tagállamok politikájának hatása a kohézióra
104
A2.3 Állami kiadások f eladatonként, 1995 és 2001
AG D P% - a
Összesen Általános
szolgáltatásokKörnyezet Egészségügy Oktatás Szociális védelem Egyéb
1995 2001 1995 2001 1995 2001 1995 2001 1995 2001 1995 2001 1995 2001
EU15 52,9 46,9 8,2 6,8 0,8 0,7 6,2 6,3 5,2 5,0 20,0 18,8 12,5 9 ,3
BE 52,8 49,5 12,1 10,2 0,7 0,8 6,2 6,6 6,4 6,2 18,6 17,2 8,8 8,5
DK 60,3 55,3 10,8 8,6 0,0 : 5,1 5,4 7,7 8,3 26,8 24,0 9,6 9,0
DE 56,1 48,3 6,7 6,3 1,0 0,6 6,4 6,4 4,5 4,2 21,3 21,8 16,2 9 ,0
EL 51,0 47,8 16,8 10,9 0,5 0,6 3,4 3,7 3,3 3,1 18,3 19,4 8,7 10,1
ES : 39,4 : 5,5 : 0,9 : 5,3 : 4,3 : 13,4 : 10,0
FR 55,1 52,5 6,3 6,4 1,1 1,3 7,9 7,9 6,3 6,0 21,5 20,4 12,0 10,5
IE 41,5 33,9 7,3 3,8 0,0 : 6,2 6,3 5,1 4,3 13,6 9,5 9,1 10,1
IT 53,4 48,5 14,1 9,6 0,7 0,9 5,5 6,4 4,9 5,0 18,7 17,8 9,5 8,8
LU 45,5 39,1 4,6 4,7 1,5 1,3 5,6 4,9 5,0 4,7 19,2 17,1 9,6 6,4
NL 56,4 46,6 10,0 8,2 0,8 0,7 3,9 4,1 5,1 4,8 20,7 17,5 15,9 11,3
AT 57,3 51,8 9,3 8,5 1,4 0,4 7,6 6,1 6,5 5,7 22,6 21,5 9,9 9,6
PT 45,0 46,2 8,7 6,7 0,4 0,7 5,3 6,8 6,5 7,0 12,5 13,6 11,6 11,4
FI 59,6 49,1 7,0 6,4 0,3 0,3 6,2 6,0 7,3 6,5 26,0 20,6 12,8 9 ,3
SE 67,7 57,1 11,9 8,8 0,2 0,3 6,4 6,8 7,1 7,3 27,2 23,8 14,9 10,1
UK 43,5 39,2 5,7 4,3 0,3 0,5 5,6 6,1 4,5 4,6 17,3 16,0 10,1 7 ,7
Megjegyzés: 1995-re nincs adat ES-re; EU15 tartalmaz za az ES-re vonatkozó becslést
Forrás: Eurostat, kormányzati szektor adatok
1460525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:57:57Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról2. rész. — A tagállamok politikájának hatása a kohézióra
105A2.4 Állami kiadások régiónkén t az Egyesült Királyságban, 2000-01*
North N West Yorks E Mids W Mids S West East London S East England S cotland Wales N Ireland UK
Egy fõre jutó ráfordítások (euróban)
Társadalombiztosítás 3472 3212 2891 2706 2870 2732 2502 2712 2384 2781 3150 3303 3408 2856
Oktatás 1218 1225 1216 1149 1217 1112 1148 1270 1097 1183 1523 1203 1695 1227
Egészségügy 1953 1950 1866 1682 1762 1781 1672 2293 1695 1861 2210 2138 2105 1911
Közutak + közlekedés 281 210 193 232 208 245 262 314 240 243 304 248 222 248
Környezet 324 299 253 232 235 225 196 284 214 249 328 424 272 265
Egyéb 1157 1117 1233 1028 1054 1013 1049 1524 944 1130 1606 1383 2837 1232
Összesen 8406 8012 7653 7028 7346 7108 6829 8397 6575 7446 9120 8698 10539 7740
A regionális GDP %-a
Társadalombiztosítás 17,2 14,1 12,6 11,1 12,0 11,5 9,2 7,1 8,3 10,4 12,4 15,7 16,8 10,9
Oktatás 6,0 5,4 5,3 4,7 5,1 4,7 4,2 3,3 3,8 4,4 6,0 5,7 8,4 4,7
Egészségügy 9,7 8,6 8,1 6,9 7,4 7,5 6,2 6,0 5,9 7,0 8,7 10,2 10,4 7,3
Közutak + közlekedés 1,4 0,9 0,8 0,9 0,9 1,0 1,0 0,8 0,8 0,9 1,2 1,2 1,1 0,9
Környezet 1,6 1,3 1,1 0,9 1,0 0,9 0,7 0,7 0,7 0,9 1,3 2,0 1,3 1,0
Egyéb 5,7 4,9 5,4 4,2 4,4 4,3 3,9 4,0 3,3 4,2 6,3 6,6 14,0 4,7
Összesen 41,6 35,3 33,3 28,7 30,6 30,0 25,2 21,9 22,8 27,9 36,0 41,3 52,1 29,6
Egy fõre jutó GDP (000
euró)20,2 22,7 23,0 24,5 24,0 23,7 27,1 38,3 28,8 26,7 25,3 21,0 20,2 26,1
*A 2000-2001 költségvetési év
Forrás: DG REGIO számítások a Public Expenditure Statistical A nalysis (PESA) 2002-03 és az Eurostat regionális kimutatásain alapulnak
1470525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:57:57Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról2. rész. — A tagállamok politikájának hatása a kohézióra
106
A2.5 Állami kiadások régiónként Olaszországban, 2000
Piemonte Valle
d’AostaLom-
bardiaTrentino
Alto
AdigeVeneto Friuli
Venezia
GiuliaLiguria Emilia
RomagnaToscana Umbria Marche Lazio Abruzzo Molise Campania Puglia Basilicata Calabria Sicilia Sardegna Olasz-
ország
Egy fõre jutó ráfordítások (euróban)
Társadalombiztosítás 4302 4413 4070 3265 3530 4678 4976 4546 4216 4327 4009 4550 3601 3420 2713 3054 3200 3100 2920 3276 3769
Oktatás 743 1103 725 1455 730 1009 933 804 939 920 777 1321 802 784 805 751 803 766 743 888 848
Egészségügy 1553 2224 1947 2121 1531 1680 1556 1742 1623 1785 1517 1586 1190 1395 1375 1359 1426 1354 1426 1548 1589
Közutak +
közlekedés558 1056 377 720 399 591 801 414 503 610 423 774 470 631 414 404 538 560 408 469 489
Környezet 267 631 258 526 207 301 340 229 312 529 294 287 266 376 254 221 302 244 256 436 275
Egyéb 4646 7964 6922 6766 3998 5564 5391 4705 4198 4302 4028 7341 3581 3489 3119 3278 4271 3243 3635 5125 4827
Összesen 12070 17391 14299 14854 10395 13823 13997 12440 11791 12473 11049 15858 9910 10096 8680 9067 10540 9267 9389 11742 11797
A regionális GDP %-a
Társadalombiztosítás 18,2 18,1 15,2 12,1 14,9 20,7 23,4 17, 7 18,8 21,7 19,8 20,3 21,8 22,0 21,0 23,0 22,1 25,4 22,7 22,0 18,7
Oktatás 3,1 4,5 2,7 5,4 3,1 4,5 4,4 3,1 4,2 4,6 3,8 5,9 4,8 5,1 6,2 5,7 5,6 6,3 5,8 6,0 4,2
Egészségügy 6,6 9,1 7,3 7,8 6,5 7,4 7,3 6,8 7,2 8,9 7,5 7,1 7,2 9,0 10,7 10,3 9,9 11,1 11,1 10,4 7,9
Közutak +közlekedés2,4 4,3 1,4 2,7 1,7 2,6 3,8 1,6 2,2 3,1 2,1 3,4 2,8 4,1 3,2 3,0 3,7 4,6 3,2 3,2 2,4
Környezet 1,1 2,6 1,0 1,9 0,9 1,3 1,6 0,9 1,4 2,6 1,5 1,3 1,6 2,4 2,0 1,7 2,1 2,0 2,0 2,9 1,4
Egyéb 19,7 32,7 25,9 25,0 16,9 24,6 25,4 18, 3 18,7 21,5 19,9 32,7 21,6 22,5 24,2 24,7 29,5 26,5 28,2 34,5 23,9
Összesen 51,1 71,4 53,5 54,8 44,0 61,2 65,8 48, 5 52,4 62,5 54,5 70,7 59,9 65,1 67,3 68,4 72,9 75,8 72,8 79,0 58,4
Egy fõre jutó GDP(000 euró)23,6 24,4 26,7 27,1 23,6 22,6 21,3 25, 7 22,5 20,0 20,3 22,4 16,5 15,5 12,9 13,3 14,5 12,2 12,9 14,9 20,2
Megjegyzés: Azállami ráfordítás tartalmazza az állami vállalatok, valamint a központi kormányzat kiadásait; a vastagon szedett számok az1. Célki tûzés keretébe tartozó régiókra vonatkoznak.
Forrás: A DG REGIO számítások a MEF-DPS (2002), TPA és Eurostat adatokon alapulnak
1480525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:57:57Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról2. rész. — A tagállamok politikájának hatása a kohézióra
107A2.6 Állami kiadások régiónként Spanyolországban, átlag 1992-1999
Galicia Astu-
riasCanta-
briaPais
VascoNavarra La
RiojaAragón Madrid Castilla
yL e ó nCastilla-
la
ManchaExtre-
maduraCata-
luñaValen-
ciaIlles
BalearsAnda-
lucíaMurcia Ceuta y
MelillaCana-
riasSpanyol-
ország
Egy fõre jutó ráfordítások (euróban)
Egészségügy, szociális
szolgáltatások, alapvetõterületi finanszírozás1637 1703 1695 2298 2221 1635 1741 1545 1755 1656 1816 1546 1458 1365 1592 1560 1499 1850 1648
Infrastruktúra 172 272 323 183 189 144 267 158 232 287 247 133 187 220 209 240 358 201 196
Rendfenntartás, lakás,közlekedés187 218 207 358 303 332 278 314 286 242 235 250 193 249 204 171 489 244 246
EU + egyéb regionálistámogatások95 442 48 51 60 36 53 9 95 88 204 24 46 16 164 52 67 611 105
Összesen 2091 2635 2274 2890 2773 2147 2339 2026 2367 2273 2502 1953 1883 1850 2169 2024 2413 2907 2195
A regionális GDP %-a
Egészségügy, szociálisszolgáltatások, alapvetõterületi finanszírozás17,0 15,8 14,8 15,8 14,6 11,8 13,1 9,8 15,6 16,5 22,7 10,4 12,5 9,0 17,7 15,0 14,6 15,8 13,6
Infrastruktúra 1,8 2,5 2,8 1,3 1,2 1,0 2,0 1,0 2,1 2,9 3,1 0,9 1,6 1,4 2,3 2,3 3,5 1,7 1,6
Rendfenntartás, lakás,közlekedés1,9 2,0 1,8 2,5 2,0 2,4 2,1 2,0 2,5 2,4 2,9 1,7 1,7 1,6 2,3 1,6 4,7 2,1 2,0
EU + egyéb regionálistámogatások1,0 4,1 0,4 0,4 0,4 0,3 0,4 0,1 0,8 0,9 2,5 0,2 0,4 0,1 1,8 0,5 0,7 5,2 0,9
Összesen 21,7 24,4 19,8 19,9 18,2 15,5 17, 6 12,8 21,0 22,6 31,2 13,2 16,1 1 2,2 24,1 19,4 23,4 24,8 18,1
Egy fõre jutó GDP(000 euró)14,6 16,0 18,1 22,9 23,8 20,6 19, 9 24,9 17,2 15,1 12,0 22,5 17,9 2 2,2 13,8 15,5 15,4 17,5 18,6
Megjegyzés: a vastagon szedett számok az 1. Célki tûzés keretébe tartozó régiókra vonatkoznak
Forrás: A DG REGIO számítások a Intervención General de la Administración del Estado (IGAE) és Eurostat regionális kimutatásain alapulnak
1490525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:57:57Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról2. rész. — A tagállamok politikájának hatása a kohézióra
108A2.7 Adó és társadalmi hozzájárulási bevételek kormányzati szintenként, 1995 és 2001
Az összes bevétel %-a
Központi kormány Társadalombiztosítás Regionális + helyi kormányzat
1995 2001 1995 2001 1995 2001
EU15 49 52 36 34 15 15
BE 60 60 34 33 7 7
DK 66 62 3 4 31 34
DE 30 29 43 42 27 28
EL 66 67 33 32 1 1
ES 51 48 36 36 13 16
FR 43 42 46 48 10 9
IE 83 84 15 14 3 2
IT 60 56 32 29 8 15
LU 67 67 27 27 6 6
NL 57 61 40 36 3 4
AT 45 49 35 32 20 19
PT 64 63 31 31 5 6
FI 46 51 32 27 22 22
SE 43 43 27 27 30 29
UK 79 79 17 17 4 4
Megjegyzés: a 2001 évi portugál adatok 2000-re vonatkoznak. A központi kormányzat adata tartalmazza az EU adókat.
Forrás: Eurostat, kormányzati szektor adatok
1500525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:57:58Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról2. rész. — A tagállamok politikájának hatása a kohézióra
109A2.8 Az FDI megoszlása egyes tagállamokban régiónként
az országok teljes összegének %-a
Németország 1998-2000 Spanyolország 1999-2001 Olaszország 2000
Nordrhein-Westfalen 37,5 Madrid 69,5 Lombardia 43,5
Hessen 21,6 Cataluña 13,6 Piemonte 14,9
Baden-Württemberg 11,7 País Vasco 5,5 Lazio 8,4
Bayern 9,0 Egyéb 3,0 Emilia-Romagna 7,8
Hamburg 7,7 Com. Valenciana 2,7 Veneto 4,7
Niedersachsen 3,3 Canarias 2,7 Toscana 4,3
Berlin 2,8 Andalucía 1,2 Friuli-Venezia-Giulia 4,0
Rheinland-Pfalz 1,9 Galicia 0,5 Abruzzo 3,3
Schleswig-Holstein 1,6 Baleares 0,4 Liguria 1,9
Sachsen-Anhalt 1,0 Aragón 0,3 Trentino Alto Adige 1,5
Bremen 0,5 Navarra 0,3 Umbria 1,2
Brandenburg 0,3 Asturias 0,1 Campania 1,2
Sachsen 0,3 Castilla-La Mancha 0,1 Puglia 0,8
Saarland 0,3 Castilla y León 0,1 Sicilia 0,8
Thüringen 0,3 Murcia 0,1 Marche 0,7
Mecklenburg-Vorpommern 0,2 Extremadura 0,0 Sardegna 0,4
Rioja 0,0 Valle d’Aosta 0,4
Cantabria 0,0 Basilicata 0,2
Ceuta y Melilla 0,0 Molise 0,0
Calabria 0,0
Megjegyzés: Az olaszországi számok a külföldi tulajdonban lévõ feldolgozóipari leányvállalatokban foglalkoztatottakra vonatkoznak;
hangsúlyoznunk kell, hogy a foglalkoztatási adatok arra a régióra vonatkoznak, amelyben a vállalat központja, s nem a fiókvállat ta-lálható. Ezért az adatok nem pontosan mutatják a tényleges regionális elosztást.A németországi adatok az 1998-2000 idõszak átlagát jelzik, a spanyolországiak pedig az 1999-2001 idõszak átlagát.Forrás: DE – Bankgesellschaft Berlin a Deutsche Bundesbank alapján; ES – Foreign Investment Register; IT – CNEL, FDI adatbázis(R&P – Politecnico di Milano)
1510525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:57:58Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról2. rész. — A tagállamok politikájának hatása a kohézióra
110A2.9 Az FDI az EU15-ben és a csatlakozás elõtt
álló országokban, átlag 1999-2001
A GDP %-a A GDP
%-a
EU15 6,9 BG 5,4
BE/LU 8,5 CY 5,8
DK 14,6 CZ* 9,2
DE 4,9 EE 7,8
EL 0,9 HU 4,2
ES 1,5 LT 3,9
FR 3,5 LV 4,4
IE 20,7 MT 15,8
IT 1,1 PL* 4,4
NL 13,2 RO 3,8
AT 3,1 SI 1,7
PT 4,3 SK 8,8
FI 4,6
SE 13,0
UK 5,9
BE/LU: az adatok 1998-ra vonatkoznak; DK: az adatok
1999-2000-re vonatkoznakES: az adatok 1998-1999-re vonatkoznak; RO: az adatok1997-1999-re vonatkoznakHU, SK: az adatok 2000-2001-re vonatkoznak* A csatlakozás elõtt álló országok teljes FDI-jének 23%-a,illetve 35%-a CZ-ba és PL-ba összpontosul.Forrás: Eurostat, fizetési mérleg statisztikák; Görögországesetében UNCTAD
1520525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:57:58Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról2. rész. — A tagállamok politikájának hatása a kohézióra
111A2.10 Az FDI megoszlása egyes tagállamokban NUTS2 régiónként
az országok teljes összegének %-a
Cseh Köztársaság 2001 Magyarország 2001 Lengyelország 1998 Szlovákia 2001
Praha 49,3 Közép-Magyarország 67,7 Mazowieckie 24,3 Bratislavský 63,2
Støední Èechy 10,7 Közép-Dunántúl 9,4 Œl¹skie 13,5 Východné Slovensko 18,8
Jihozápad 7,6 Nyugat-Dunántúl 7,5 Wielkopolskie 11,6 Západné Slovensko 10,3
Severozápad 8,2 Eszak-Magyarország 6,2 Dolnoœl¹skie 8,4 Stredné Slovensko 7,7
Severovýchod 6,6 Dél-Alföld 4,0 Pomorskie 7,3
Jihovýchod 8,4 Eszak-Alföld 3,5 £ódzkie 5,9
Støední Morava 5,2 Dél-Dunántúl 1,8 Ma³opolskie 5,6
Moravskoslezko 4,0 Kujawsko-Pomorskie 4,1
Zachodniopomorskie 3,9
Lubelskie 2,8
Podkarpackie 2,5
Œwiêtokrzyskie 2,3
Warmi ñsko-Mazurskie 2,3
Lubuskie 2,2
Opolskie 1,8
Podlaskie 1,6
Forrás: nemzeti statisztikák
1530525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:57:58Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról2. rész. — A tagállamok politikájának hatása a kohézióra
112
1540525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:57:58Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
3. rész — A közösségi politikák
hatása: versenyképesség,foglalkoztatottság és kohézió
Tartalomjegyzék
Bevezetés. ...........................................1 1 4
A közösségi politikák hozzájárulása a kohézióhoz a Lisszabonban és a Göteborgban
megfogalmazott stratégia fényében ...............................1 1 4
A közös politikák reformja: a Közös Agrárpolitika és a halászati politika .............1 2 5
Az állami támogatás és a kohéziós politika komplementeritása .................1 2 8
Az igazságszolgáltatás és a belügyek: a fejlõdés feltételeinek javítása .............1 3 1
A Közösségi politikák érzékelése regionális szinten .......................1 3 2
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról113
1550525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:57:58Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Bevezetés
A második Kohéziós Jelentés már elemezte, hogy a
Közösségi politikák mennyiben segítették elõ a kohézi -
ót. Itt most nem ezt az elemzést kívánjuk megismételni,hanem a politikák 2001 utáni változásait tekintjük át azEU — legfõképpen a Lisszabonban és Göteborgbanmegfogalmazott — célkitûzéseinek fényében. Itt kétolyan politikai területtel is foglalkozunk, amelyek azelõzõ jelentésben nem szerepeltek, nevezetesen a ke -
reskedelmi politikával, valamint az igazságszolgálta -
tással és belügyekkel. A utolsó fejezet az EU 28 régiójá -
ban a különbözõ Közösségi politikáknak a regionálisszinten érzékelt hatásáról v égzett felmérés eredményeit
mutatja be.
A közösségi politikák hozzájárulása
a kohézióhoz a Lisszabonban ésa Göteborgban megfogalmazottstratégia fényében
A tudás-alapú gazdaság kiépítése
A lisszaboni stratégia magvát a tudás alkotja. A vállalko-
zások mûködésének és növekedésének a kulcsa a tu-dás megteremtése, terjesztése és használata. A vállal-kozói környezet javítása és az innováció serkentéseérdekében pedig támogatni kell a pénzügyi forrá -
sokhoz és a piacokhoz való hozzájutást, elõ kell mozdí -
tani a vállalkozást támogató szolgáltatásokat, meg kellerõsíteni a vállalatok és a tudományos háttér közti kap -
csolatokat, lehetõséget kell teremteni az oktatásban ésképzésben való részvételre, hogy az embereknek meg -
felelõ szaktudása legyen, ösztönözni kell az új technoló -
giák átvételét, valamint a kutatásba és fejlesztésbe valóberuházást.
A Közösség vállalkozási, ipari és innovációs politiká -
jának célja, hogy oly módon javítsa az EU iparának
és szolgáltatásainak versenyképességét, hogyösztönzi a vállalkozást, kedvezõ környezetet teremtaz innovációhoz és a gazdasági fejlõdéshez és bizto -
sítja a piacokhoz való hozzáférést
1.
A vállalkozás-politika ösztönzi a közösségi- és a ma -
gánszféra partnerségét és a cégek közti hálózat-épí -
tést2(amilyenek például az ‘Innovation Relay Centers’(IRC) és az ‘Innovating Regions in Europe’ (IRE)elnevezésû hálózatok), ami serkenti a tudás- és ta -
pasztalatcserét. Az EU-ban az elmúlt évtizedben, töb -
bek között a Strukturális Alapok támogatásával minden -
felé felállított információs és szolgáltató központok és azegyéb vállalkozás-támogató szolgáltatások fontos sze -
repet játszanak a különbözõ régiókban található cégekközti kapcsolatok kiépítésében és segítenek gyakorlatiproblémáik megoldásában.
A vállalkozáspolitika másik célja, hogy ösztönözze a vál -
lalkozásokat és megkönnyítse a gazdasági társaságok
beindítását és mûködtetését, ami kiváltképp a hátrá -
nyos helyzetû csoportok és a leszakadó régiók számárafontos
3. E cél elérése érdekében, 2005 elejétõl4az
EU-ban a mikró-, kis- és közepes méretû vállalkozásokúj definícióját fogják alkalmazni, amely így a jelenlegiek -
nél nagyobb cégekre is vonatkozni fog, s így csökken -
nek azok jelenlegi adminisztratív terhei, ugyanakkor jo -
gosulttá válnak a pénzügyi támogatásra.
Mint az 1. részben jeleztük, a régiók közti különbsé-
gek az innovációban nem csak a kutatási-fejlesztésiráfordítások különbségeibõl fakadnak, hanem lega-lább ennyire a vállalkozások, a kutatóközpontok stb.közti kapcsolatok erõsségébõl, illetve gyengeségé-bõl, amelyek pedig elvileg a regionális innovációsrendszert alkotnák. Az innovációs-politikáknak tehátel kell mozdulnia a kutatási-fejlesztési tevékenységekés a technológiai kapacitás bõvítését célzó intézke-désektõl a gazdasági társaságok mûködési környe -
zetének javítását szolgáló stratégiák felé
5. Három
területnek érdemes kiemelt figyelmet szentelni:
–a Strukturális Alapokból finanszírozott úttörõ mun -
ka (Regionális Innovációs Stratégiák (RIS) ta -
pasztalataira építve a régiókat arra kell ösztönözi,
hogy kereslet vezérelte, részvételi elvû innováci -
ós politikákat dolgozzanak ki (ld. lejjebb). Ez ki -
váltképp a csatlakozás elõtt álló országokbanfontos, ahol nincsenek következetes regionálisszintû politikák: Az Ötödik Keretprogramban 5,25millió eurós költségvetéssel létrehozták aRIS-NAC-ot (Regionális Innovációs Stratégiák —Újonnan Társult Országok), amelynek keretében2002 elején 9 ország 16 régiója indítottprojekteket.
–a meglévõ tudás leghatékonyabb kihasználása éselterjedésének maximalizálása érdekében több
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról3. rész — A közösségi politikák hatása: verseny képesség, foglalkoztatottság és kohézió
114
1560525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:57:58Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
és jobb minõségû vállalkozási szolgáltatást kell
hozzáférhetõvé tenni. Az Innovation Relay Cen -
ters hálózata leginkább a fejletlenebb régiók szük -
ségleteit kívánja szolgálni oly módon, hogy segít ahelyi gazdasági társaságoknak a technológiáhozhozzájutni és meghatározni azt, hogy melyekazok a technológiák, amelyeket át lehet adni másrégiók vagy szektorok számára;
–a vállalatok fejlõdését és növekedését gyakran afinanszírozási lehetõségek hiánya akadályozza,és a vállalkozás-politika fontos eleme, hogy támo -
gassa a banki hitelek alternatíváinak kidolgozását— például a kockázati tõke alapok létrehozását —a korlátozott finanszírozási lehetõségekkel ren -
delkezõ régiókban. A kis- és közepes méretû vál -
lalkozások finanszírozásának javítására azEurópai Befektetési Alap (EIF) teremtett eszközö -
ket, mint például az SME Guarantee Facility (kis-és közepes méretû vállalkozások garancia alap -
ja), ETF Start-up Scheme (European Technolo -
gy Facility vállalkozás-indítási inkubáció) és aSeed Capital Action (induló-tõke akció). Az EIF je-lenleg azon dolgozik, hogy a finanszírozás meg-könnyítése céljából kapcsolatot építsen kilegalább egy pénzintézettel minden csatlakozáselõtt országban.
Az információs társadalom létrehozásával kapcsolatosközösségi politika fõ eleme a 2000 júniusában indítotteEurope Initiative (eEurópa Kezdeményezés), amely -
nek második szakasza, az eEurope 2005 CselekvésiTerv két évvel késõbb kezdõdött, s amelynek fõ cél -
kitûzése a ‘modern online közszolgáltatások (e-kormány -
zás, e-oktatás, e-egészségügy) kiépitése, az e-vállal -
kozások számára a dinamikus környezet biztosítása, és— ami ezeket lehetõvé teszi — a szélessávú hozzáfé -
rés széles körben versenyképes áron való biztosítása,valamint a biztonságos információs infrastruktúramegteremtése’
6.
A Cselekvési Terv stratégiája, hogy megfizethetõ áronbiztosítsa a szélessávú hozzáférést a gazdasági társa -
ságoknak és a magánembereknek az egész EU-ban.A Cselekvési Terv továbbá felhívja a figyelmet arra,hogy ki kell fejleszteni a megfelelõ tartalmat és szolgál -
tatásokat, különös figyelmet kell forditani azokra aterületekre ahol a kormány differenciálni tudja a támoga -
tásait az EU-val való együttmûködés keretében ésesetleg a Strukturális Alapok felhasználásával, ki kellépiteni a szélessávú vonalakat a hátrányosabb helyzetûrégiókban. Az eredményeket az alábbiakban fog -
lalhatjuk össze:
–a Kezdeményezés segített abban, hogy verseny
alakuljon ki az alternatív platformok és operátorokközött, és hogy a tagállamok és a Közösség erõfe -
szítései az EU-ban tapasztalható egyenlõtlensé -
gek megszüntetésére összpontosuljanak. Annakellenére azonban, hogy a szélessávú vonalakszáma az EU-ban 2002 júliusa és 2003 júliusaközött megkétszerezõdött, hozzáférhetõségükterületileg rendkívül egyenlõtlen;
–az online tranzakciók teljes volumene továbbra isszerény és megmaradtak a különbségek azegyes tagállamok között, fõként az internet hoz -
záférés eltérõ lehetõségének következtében;
–azeEurope -ban meghatározott 20 alapvetõ köz -
szolgáltatás online hozzáférhetõsége folyamato -
san terjed, 2001 októberében 45%-os volt, 2002októberében már 60%-os, és noha a tagállamokközött van különbség, az elmaradottabbakfelzárkózása gyorsan folyik;
– minden csatlakozás elõtt álló országban gyorsan
fejlõdnek az online elérhetõ kormányzati szolgál-tatások, sõt bizonyos területeken némelyikükelõrébb is tart, mint az EU tagállamok;
–az online eléréssel rendelkezõ iskolák aránya azEU-ban 2001 márciusa és 2002 márciusa között89%-ról 93%-ra emelkedett, és ebben nem is voltjelentõs különbség a tagállamok között, kivéveGörögországot, ahol az iskoláknak csak 59%-arendelkezett online kapcsolattal. Az interneteshozzáférést is biztosító számítógépek száma isnõtt ugyanebben az idõszakban, 100 tanulónkénti4-rõl közel 6-ra.
Az Európai Tanács 2002-es barcelonai ülése azt a célttûzte ki, hogy az EU-ban a 2000. évi nem egészen2%-ról 2010-re a GDP 3%-ára kell növelni a kutatásbaés technológiai fejlesztésbe /RTD/ való beruházások ér -
tékét (és a célirányzat kétharmadát a magánszektorbankell teljesíteni). A Közösség hatodik kutatási és a tech -
nológiai fejlesztési keretprogramját, amelynek teljesköltségvetése 17,5 milliárd euró, e cél elérése érdeké -
ben indították
7; a keretprogrammal együtt indult az3. rész — A közösségi politikák hatása: verseny képesség, foglalkoztatottság és kohézió
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról115
1570525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:57:59Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Európai Kutatási Térség elnevezésû kezdeményezés8
is, amelynek céljai közé tartozik, hogy csökkenjen az
EU-ban folyó kutatási tevékenységek szétaprózottsága,növekedjenek a kutatási beruházások és olyan környe -
zet alakuljon ki, amelyben a kutatásból származó poten -
ciális hasznot ki is lehet aknázni.
A kohéziós országok és a leszakadó régiók részvéte -
le az Ötödik Keretprogramban (1998–2002) az alábbi
területeken valósult meg:
–a 2002 januárja és 2003 márciusa között kötött aközösségi kutatási és technológiai fejlesztésiszerzõdések szerzõdõ feleinek 17,8%-a kohéziósországbeli szervezet volt, ami némileg magasabbarány, mint az EU népességén belüli arányuk(17,1%), és növekedést jelentett a 2001. évi16%-hoz képest. A finanszírozásból azonban ezkisebb részesedést(14,6%-ot) jelent, mint a né -
pességen belüli arányuk, viszont többet, mint2001-ben (12,2%). Ezen kívül, az EU-ban2002-ben létrejött együttmûködési kapcsolatoktöbb, mint 31%-ának volt kohéziós országbelirésztvevõje;
– a régiók közti különbségek markánsabbak, és azt
tükrözik, hogy a kutatás viszonylag kis számúterületen koncentrálódik. Az Ötödik Keret-programban résztvevõ szervezetek mintegy14%-ának volt a székhelye 1. Célkitûzés keretébetartozó régióban, ugyanúgy mint a Negyedik Ke -
retprogramban (1994–1998).A 64 1. Célkitûzéskeretébe tartozó régióból 8-ban (Írország, Berlin,Lisboa e Vale do Tejo, Attiki, Kriti, ComunidadValenciana, Andalucía és Dél-Yorkshire) zajlott, aprojekteknek több, mint a fele. Ezek közül az elsõhárom régió egyébként már nem is teljesenjogosult az 1. Célkitûzés támogatására;
–ami a kis- és közepes méretû vállalkozásokrészvételét illeti, közülük több, mint 4.600 írt alászerzõdést 2001-ben. A projektek mintegy 77%-a50 embernél kevesebbet foglalkoztató gazdaságiszervezetet érintett, 42%-a pedig 10-nél keve -
sebb alkalmazottal mûködõ vállalkozást; néhá -
nyuk csatlakozás elõtt álló vagy társult országbanvolt található. Noha a kis- és közepes méretû vál -
lalkozásokkal kötött szerzõdések az Unióbankötött szerzõdéseknek csak töredékét tették ki, anégy tematikus program résztvevõinek több, mint23%-át jelentették és a teljes finanszírozásiösszeg 15%-át õk kapták.
Több kezdeményezés történt, hogy megerõsödjön arégiók szerepe az Európai Kutatási Térséglétrehozásában:
–az Ötödik Keretprogram (költségvetése 119 millió
euró volt) innovációs tevékenységei a gazdaságiés egyéb szervezetek regionális szintû háló -
zat-építését támogatták a Strukturális Alapok in -
novációs tevékenységével összhangban;
–a Program ezen kívül finanszírozta az “InnovatingRegions of Europe” (IRE) elnevezésû hálózatikezdeményezést
9, amely a tapasztalatcserét és a
bevált gyakorlatok átadását segíti a régiók, töb -
bek között a fejlettek és a leszakadóak között,mind a csatlakozás elõtt álló országokban mind ajelenlegi Tizenötökben;
– ugyanezen a téren 2003-ban 2,5 millió eurós költ-
ségvetéssel kísérleti kezdeményezés
10indult,
amelynek célja a kísérleti tevékenységek fejlesz-tése az európai régiók hálózatainak bevonásával(az egyetemek, kutatóközpontok és a vállalkozóiközösség aktív részvételével), hogy kialakuljanaka ‘tudás-alapú régiók’, amelyek modellülszolgálhatnak a lisszaboni stratégia regionálisszintû végrehajtásához;
–több, a regionális ‘elõrelátás’ kidolgozását célzóprojekt részesült az ‘Improving Human Potential(A humánpotenciál javítása, IHP) program (teljesköltségvetés 25 millió euró) STRATA támogatá -
sában, hogy elõmozdítsák a hosszútávú stratégi -
ai gondolkodást, valamint hogy segítse aregionális politika és a kutatási és technológia-fejlesztési és innovációs politikák közti szakadékáthidalását. Kiemelt figyelmet kaptak a csatlako -
zás elõtt álló országok.
Ami a jövõt illeti, a Hatodik Keretprogramnak(2002–2006) két új iniciatívája van, a Kiválósági Hálóza -
tok és az Integrált Projektek: ezek célja, hogy erõsebbkapcsolatok alakuljanak ki minél több központi és perifé -
riális tudományos központ között, növekedjen az EU ál -
talános innovációs kapacitása és megálljon a hátrányo -
sabb helyzetû régiókból a gazdagabbakba irányulóagyelszívás.
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról3. rész — A közösségi politikák hatása: verseny képesség, foglalkoztatottság és kohézió
116
1580525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:57:59Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
A Hatodik Keretprogramban a humán-erõforrás fej -
lesztésére szánt összegek megkétszerezõdtek, s en -
nek potenciálisan nagy hatása lesz a hátrányosabb
helyzetû régiókra a technológia-átadási konstrukciókrévén. Továbbá, a célkitûzések szerint a TematikusPrioritások költségvetésének legalább 15%-át a kis-és közepes méretû vállalkozásokra kell költeni.
Ezen kívül újfajta együttmûködés jött létre a kohéziós
politika és a kutatási-fejlesztési politika között, oly mó -
don, hogy a Hatodik Keretprogramra sikeresen pályázó1. Célkitûzés keretébe tartozó régiók számára lehetõvétették, hogy kiegészítõ finanszírozást kérjenek a Struk -
turális Alapokból az érintett regionális hatóságokonkeresztül.
Az oktatás és a képzés kulcsfontosságú
Az emberek szaktudása és képzettsége az EU legfonto -
sabb erõforrása, és a kulcs ahhoz, hogy az EU a világlegdinamikusabb és legversenyképesebb tudás-alapúgazdaságává váljon. Az “Education and Training 2010”(Oktatás és képzés 2010) program épp e cél elérése ér-dekében indult. A program 13 célkitûzése
11arra irányul,
hogy az európai oktatás és képzés 2010-re világszínvo-
nalú legyen12. A Bizottság egy nemrégiben kiadott
közleménye13felszólítja a tagállamokat, hogy tegyenek
nagyobb erõfeszítéseket minden szinten, fõként az ok-tatásba és képzésbe való beruházás terén, hogy sikere-sen megvalósuljon a lisszaboni stratégia. Az EurópaiTanács 2003 végén tartott brüsszeli ülésén
14a tagálla -
mok megállapodtak, hogy ‘a humántõke fejlesztését tá -
mogatandó megerõsítik a strukturált együttmûködést’.
Noha sok tagállam tett jelentõs erõfeszítést, hogy meg -
reformálja az élethosszig tartó tanulás rendszerét, s
azt a tudás-alapú gazdaság igényeihez igazítsa, azeddigi változások még mindig nem elegendõekahhoz, hogy megfeleljenek a kihívásoknak. Komolybizonyítékok szólnak amellett, hogy a tudás-igényesfoglalkoztatás minimális szintjének megteremtésé -
hez és fenntartásához elõször is az kell, hogy a régiókmegteremtsék a legkülönfélébb szaktudással rendel -
kezõ foglalkoztatottak kritikus tömegét. A Közösségtöbb éve szervezi a régiókon belül és a régiók közöttaz egyetemeket, képzési intézményeket és gazdasá -
gi szervezeteket összekötõ hálózatokat, és újabbanerõfeszítéseket tesz a ‘tanulási régiók’ hálózatánaklétrehozására.Ugyanakkor az oktatási és képzési feladatok egyre erõ -
teljesebb regionális szintre való decentralizációja azEU-ban lehetõséget teremt a képzések jobb szerve -
zésre, hogy azok az emberek igényeinek és a regionálisfejlesztési terveknek egyaránt jobban megfeleljenek.
Több és jobb munka a
befogadó társadalomban
Az Európai Foglalkoztatási Stratégia (EES) 1997 vé -
gén indult azzal az elsõdleges céllal, hogy preventív
módszerekkel és aktív foglalkoztathatósági intézke -
désekkel megszüntesse a munkanélküliséget. 2000óta a stratégia célja a lisszaboni célkitûzések — teljesfoglalkoztatottság, jobb munka és elõrehaladottabbtársadalmi és gazdasági kohézió — elérése.
A Stratégia kiértékelésére 2002-ben került sor, majd a
2003-as tavaszi brüsszeli ülésén a Tanács felülvizsgáltaés átdolgozta a Stratégiát, hogy jobban megfeleljen alisszaboni célkitûzéseknek a kibõvített Unióban. Az ér-tékelés egyértelmûen kimutatta az EU munkaerõpiacá-nak strukturális javulását. 2002-ben az EU-ban a mun-kanélküliségi ráta átlaga 7,7% volt, szemben az öt évvelkorábbi 10,0%-kal, s — ami hasonlóképpen relevánsmutató — a munkavállalási korú népességben a foglal-koztatottak aránya 60,7%-ró l 64,3%-ra nõtt. Annak elle-
nére, hogy a tagállamok között jelentõs különbségek ta-pasztalhatóak, és nehéz megállapítani az okozatiösszefüggést a foglalkozt atási eredmények és a konk -
rét politikák között, annyi látható, hogy a nemzeti foglal -
koztatási politikák valamelyest közelítettek az EurópaiFoglalkoztatási Stratégiában meghatározott cél -
kitûzésekhez és iránymutatásokhoz.
Ezek az erõfeszítések az EU legtöbb részén folytatód -
nak, hogy — képzés, átképzés, szakmai gyakorlat, mun -
kahelyteremtés vagy más fogl alkozathatóságot célzó
intézkedések segítségével — minden munkanélkülinek
biztosítsák az újrakezdés lehetõségét: fiatalok esetébena munkanélkülivé válástól számított hat hónapon belül,24 éven felüliek esetében pedig 12 hónapon belül.
Ahhoz, hogy személyre szabott szolgáltatásokat lehes -
sen kialakítani, valamint támogatni lehessen az aktív
munkaerõ-piaci intézkedések végrehajtását és a me -
gelõzõ intézkedéseket, hatékony, elegendõ kapaci -
tással ellátott Állami Foglalkoztatási Szolgálatokra vanszükség. Ezért a tagállamok vállalták, hogy3. rész — A közösségi politikák hatása: verseny képesség, foglalkoztatottság és kohézió
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról117
1590525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:57:59Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról3. rész — A közösségi politikák hatása: verseny képesség, foglalkoztatottság és kohézió
118A kereskedelmi politikák és hatásuk a foglalkoztatásra és a kohézióra
A kereskedelem liberalizálásával a gazdaságok álta -
lában nyernek, mert a termelési tényezõk elosztása a
produktívabb felhasználás felé tolódik, javul a haté -
konyság és a méretgazdaságosság, erõteljesebblesz a verseny, növekszik a tudás- és technoló -
gia-átadás; ezen kívül a fogyasztónak is kedvez,mert szélesedik a választék és alacsonyabbak lesz -
nek az árak.
Ugyanakkor a kereskedelem liberalizációja költsé -
gekkel is járhat, amelyek ellensúlyozzák a haszno -
kat. Bármekkora legyen is a nyereség hosszútávon, a
termelési tényezõk elosztásában bekövetkezõ elto -
lódás az importnövekedés álta l érintett vállalkozások
és foglalkoztatottak számára az átállás rövidtávonköltséges lehet.
A felmerülõ költségeknek több jellegzetessége nem
hagyható figyelmen kívül:
– a költségek általában bizonyos szektorokban és ré-
giókban koncentrálódnak, ami azt jelenti, hogy anépesség bizonyos rétegei számára jelentõsek le-hetnek, és ennek megfelelõen súlyosabb a hatá-suk, mintha az egész gazdaságban egyenletesenoszlanának el;
– azok, akik nyernek a piac felszabadításából rend-
szerint nem fizetnek kompenzációt a folyamat
veszteseinek — részben azért, mert nehézmegbecsülni az összeget — és így egyes emberek(és régiók) szegényebbek lesznek, legalábbis rö -
vid távon (ami az egyik érv amellett, hogy támogat -
ni kell õket);
–a hasznok és a költségek közti különbség idõvel
nõ: a költségek a kezdeti évben magasabbak (akülföldi verseny rendszerint gyorsan hat a verseny -
képtelen szektorokra), a hasznok nagy része(amelyek a termelési tényezõk jobb elosztásábólfakadó nagyobb hatékonyságnak köszönhetõek)pedig csak egy idõ múltán érezhetõ. Az empirikustanulmányok azt mutatják, hogy a kereskedelemmegnyitását követõ elsõ években a költségek ahaszon 10–15 százalékát teszik ki, ami ahosszútávú költségeknek két-háromszorosa;
–a költségek és a hasznok éppígy eltérõek az egyesterületek esetében is: a régiókra gyakorolt hatás attólfügg, hogy milyen az adott hely gazdasági szekto -
rainak nemzetközi versenyképessége, térbenmennyire koncentráltak a t evékenységek (fõként a
kereskedelmi javak tekintetében), és hogy a régiókmennyire specializálódtak valamilyen adott termékvagy szolgáltatás elõállítására. Egyes régiókatigencsak hátrányosan érint a kereskedelem libera -
lizálása, másoknak pedig hasznára lesz.
Továbbá az érintettek erõteljesen aszimmetrikusanérzékelik a költségeket és hasznokat, ami óhatatla -
nul is politikai következményekkel jár. Míg a költsé -
gek nagyon is láthatóak és riasztóak, nem csakkoncentrációjuk, hanem kézzelfoghatóbb természe -
tük miatt is (gyárak bezárása, elbocsátások stb.), ahasznok kevésbé látványosak, részben azért, mertnem kézzelfoghatóak — vagy legalábbis nehezeb -
ben mérhetõek (például a nagyobb választék a fo -
gyasztók számára) — kevésbé szembeszökõk ésszerteágazóbbak.
Annak ellenére, hogy az átállás költségei jellemzõen
alacsonyak, a kereskedelem liberalizálását kísérõ in-tézkedések rendkívül fontosak, mind gazdasági,mind politikai szempontból. Annál is inkább, mert a jólcélzott kiegészítõ politikák leszoríthatják az alkal-mazkodás költségeit azzal, hogy azokat amennyirecsak lehet, elõre látják és így megkönnyítik az alkal-mazkodás folyamatát. Ha idejében meghatározzuk,mely szektorokat és kiket fog a váltás érzékenyenérinteni, azzal minimaliz álhatjuk a költségeket.
Ugyanakkor ha problémák merülnek fel, az érintettszemélyeknek az alkalmazkodáshoz nyújtott támo -
gatás felgyorsíthatja a változások folyamatát, s ezzelminimálisra csökkenhetõ az átállás költségeineknagyságrendje.
Az EU-nak érdeke fûzõdik ahhoz, hogy megkönnyít -
se az elengedhetetlen átállást és hozzájáruljon az ál -
tala kijelölt politikák költségeinek fedezéséhez.
Pontosan ezt tette az Európai Szén- és Acélközös -
ség keretében is. Egy hasonló fajta politika kialakítá -
sa a változások segítésére rendkívül fontos az
elkövetkezendõ években, amikor is sok kereskedel -
mi egyezmény jár le, vagy igényel megújítást (a Mul -
ti-Fibre Textilkereskedelmi egyezmény, az EU-Chileegyezmény), és új egyezményekrõl kell tárgyalni(DDA, EU-Mercosur), amelyeknek általános követ -
kezménye minden bizonnyal az lesz, hogy jelentõsennövekszik az árváltozásra érzékeny áruk behozatala.
1600525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:57:59Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
modernizálják állami foglalkoztatási szolgálataikat, s
egyesek már elkezdték kialakítani az együttmûködést amagánszektorral. Az új tagállamok zömében szintén fo -
lyamatosan reformálják és korszerûsítik az 1990-esévek elején létrehozott Állami FoglalkoztatásiSzolgálatokat.
Az Európai Foglalkoztatási Stratégia keretében a tagál -
lamok foglalkozatási politikáikat a közös célkitûzések és
prioritások alapján koordinálják. A Stratégia értelmébenbe kell vonni a köz- és a magánszféra érintett szereplõit,ideértve a társadalmi partnereket, az adott ország intéz -
ményi viszonyainak megfelelõen. Az Európai Foglal -
koztatási Stratégia iránymutatásai elõírják, hogy a stra -
tégiát regionális, helyi, valamint nemzeti szintenhatékonyan kell végrehajtani, és a Bizottság felszólítottaa tagállamokat, hogy jobban vonja be az érintettszereplõket.
2002-ben és 2003-ban minden csatlakozás elõtt álló or -
szágban részletesen átvizsgáltá k a foglalkoztatási hely -
zetet, hogy megállapítsák, milyen foglalkoztatás-politi-
kára van szükség az Unióba való belépéskor érvénybelépõ Európai Foglalkoztatási Stratégia végrehajtásáravaló felkészüléshez, és kidolgozzák az Európai Szociá-lis Alap támogatásával finanszírozott kiadási terveket a2004–2006-os idõszakra.
Az Európai Foglalkoztatási Stratégia 2003-as felülvizs-
gálata eredményeképpen egyszerûsödtek az Irány-mutatások, s jelenleg három elsõdleges fontosságú cél -
kitûzést tartalmaznak:
–a Lisszabonban célként megfogalmazott foglal -
koztatottsági ráták elérése;
–a munka minõségének és termelékenységénekjavítása, ami a több és jobb munkahelyben mutat -
kozik meg;
–a befogadó munkaerõ-piac, ahol csökken a mun -
kanélküliség, és szûkülnek a munkaerõ-piacra ju -
tásban jelentkezõ társadalmi és regionálisegyenlõtlenségek.
Továbbá 10 konkrét iránymutatás határozza meg astrukturális reformot. Az Eur ópai Foglalkoztatási Straté -
gia végrehajtásának sikere azon múlik, hogy alkalmaz -
kodóképesebbek lesznek-e a dolgozók és a vállalatok,több embert sikerül-e a foglalkoztatásba bevonni, többés célzottabb beruházás történik-e a humántõkébe ésjobb lesz-e a kormányzat.
Az új Európai Foglalkoztatási Stratégia szorosan kap -
csolódik a gazdasági és a társadalmi kohézió politikáihoz
azzal, hogy a három fõ cél, valamint a konkrét iránymu -
tatások közös célja, hogy a társadalmi egyenlõtlensé -
gek és a regionális foglalkoztatási különbségek csök -
kentése megvalósuljon.
A társadalmi befogadás és
a nemek közti egyenlõség
Az Amszterdami Szerzõdés kiterjesztette az EU man -
dátumát a társadalmi kirekesztés elleni harcra. A
Lisszaboni csúcs azt a célt fogalmazta meg, hogy2010-re az EU-ban döntõ elõrelépést kell tenni a szegény -
ség és a társadalmi kirekesztés megszüntetésében. Ezta célt a Nizzai csúcstalálkozó tovább fejlesztette, ésazóta életbe lépett a társadalmi befogadás közös stra -
tégiája, amely a foglalkozt atási politikával azonos mó-
don a nyitott együttmûködés elvén mûködik, azzal akülönbséggel, hogy a tagállamok részvétele önkéntes, snem pedig kötelezõ. A gyakorlatban azonban mindenrészt vesz a folyamatban, és 2001 júniusában be-nyújtották az elsõ nemzeti cselekvési terveket a társa-dalmi kirekesztés kiküszöbölésére, aminek köszönhe-tõen e területek most nagyobb nyilvánosságot kapnak.
A tervek alapján 8 nagyobb feladat körvonalazódott,
amelyeket a jövõbeni politikáknak kell végrehajtaniuk: kikell alakítani a befogadást eredményezõ munkaerõ-pia -
cot és mindenki számára biztosítani kell a munkáhozvaló lehetõséget és jogot; biztosítani kell, hogy minden -
kinek megfelelõ szintû jövedelme legyen ahhoz, hogytisztességes színvonalon tudj on élni; meg kell szüntetni
az oktatásban jelentkezõ hátrányokat; meg kell óvni acsaládot és meg kell védeni a gyermekek jogait; min -
denki számára biztosítani kell a tisztességes lakhatást;garantálni kell a jó minõségû szolgáltatásokhoz valóhozzájutást; javítani kell a szolgáltatásokat és regene -
rálni kell a halmozottan hátrányos helyzetû területeket.
A nemzeti cselekvési tervek 2003 július végén elkészült
második generációja új lendületet adott a folyamatnak.A tagállamok javaslatai alapján 8 az adott politikai témá -
ra vonatkozó éves értékelést fognak végezni, amibe bekell vonni 3–6 tagállamot, független szakértõket, a társa -
dalmi partnerek képviselõit, regionális és helyi3. rész — A közösségi politikák hatása: verseny képesség, foglalkoztatottság és kohézió
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról119
1610525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:58:00Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
hatóságokat, valamint ténylegesen szegénységben,
társadalmi kirekesztettségben élõ személyeket.
Ezzel párhuzamosan megindult az együttmûködés a
csatlakozás elõtt álló országokkal, hogy felkészüljeneka stratégiában való részvételre a csatlakozásukat köve -
tõen. A Bizottsággal közösen memorandumokat készí -
tettek a társadalmi befogadásról, meghatározták a fõbbproblémákat és kihívásokat, és megfogalmazták a leg -
fontosabb politikai intézkedéseket.
A 2001 végén kialakított mutatók lehetõvé teszik, hogy
minden országban jobban fel lehessen mérni a helyze -
tet. A listán 7 strukturális mutató szerepel, amelyeket aBizottság eddig is használt az Unió gazdasági és társa -
dalmi helyzetét elemzõ éves szintézis jelentésénekmegírásához, és a következõ tervekhez ezeket kellkiegészíteni regionális és nem-pénzügyi indikátorokkal.
A Társadalmi Befogadás Közösségi Programjának rés -
zeként végzett egyéb tevékenységek — amelyek
2002–2006-os idõszakra szóló költségvetése 75 millióeuró — például az országok közti tapasztalatcsere (azelsõ fázisban 64 projekt kap támogatást, és közel 30 amásodikban) és a konkrét intézkedésekrõl készítendõtanulmányok, amelyek várhatóan erõsíteni fogják azegyüttmûködést, javítják az összhangot és ösztönzik azúj megközelítési módok kialakítását.
Kialakulóban a társadalmi kirekesztést kiküszöbölni hi-
vatott új stratégia, amelyben a tagállamok, még ha csakönkéntes alapon is, egyre inkább részt vesznek, s ez újdimenziókat ad a konvergenciának, s megerõsíti azeurópai társadalmi modellt, valamint segít jobb egyen -
súlyt teremteni az EU társadalmi és gazdasági politikáiközött.
A férfiakkal és a nõkkel szembeni egyenlõ bánásmód az
EU egyik fundamentális alapelve. 1996 óta az egyenjo -
gúsági politika a döntéshozatal minden szintjén érvé -
nyesül, és minden közösségi politika figyelembe veszi,hogy a terveknek és azok végrehajtásának milyen hatá -
sa van a nemek közti egyenlõségre.
A környezetvédelem a fenntartható
fejlõdés érdekében
Az elmúlt két év legfõbb környezetvédelmi kezdemé -
nyezése az volt, hogy az Európai Parlament és aTanács15elfogadta a Hatodik Körny ezetvédelmi Akció -
programot (6. EAP), melynek címe “A mi jövõnk a mi
választásunk”. A program a környezetvédelmet szélesalapokra helyezi, s figyelembe veszi a gazdasági és tár -
sadalmi feltételeket és hangsúlyozza a lisszaboni és gö -
teborgi célkitûzéseket. A Program négy átfogóbb elem -
bõl áll: a környezetvédelmi törvények ( acquis ) hatékony
végrehajtása és érvényesítése; a környezetvédelmimegfontolások integrálása más politikákba, ideértve azinfrastruktúrával kapcsolatos politikát; többféle eszközegyüttes alkalmazása a célok leghatékonyabb eléréseérdekében; az érintettek szélesebb körû bevonása a po -
litikák kidolgozásába és megvalósításába.
A Program négy cselekvési területet határoz meg:
éghajlat változás; természetvédelem és a biodiverzi -
tás megvédése; a környezet és az egészség; természe -
ti erõforrások és hulladékkezelés. Ezen kívül bevezetia ‘tematikus stratégiák’ új koncepcióját, mint adottkomplex környezetvédelmi kérdések
16kezelésének
és a közösségi beavatkozás prioritásai meghatározá -
sának módját, ideértve a kohéziós politika által támo-gatott intézkedéseket. Továbbá javasolja, hogy foko-zatosan meg kell szüntetni a környezetre negatívanható szubvenciókat, mert ezek inkompatibilisek afenntartható fejlõdéssel.
Mivel a szegényebb országoknak kezdetben általá-
ban kisebb környezetvédelmi infrastruktúrával ren-delkeznek, az Irányelvek betartásához szükséges rá-fordítások nagyságrendje ennek megfelelõennagyobb és a GDP-nek is nagyobb hányadát teszik ki(mivel az is viszonylag kicsi). A Strukturális Alapok te -
hát potenciálisan jelentõs szerepet játszhatnak ab -
ban, hogy ezek az országok képesek legyenek betar -
tani az EU környezetvédelmi politikáját.
Annak ellenére, hogy nagy közvetlen költségekkel jár, e
politika hosszútávon csökkenteni fogja mind a pénzügyi,mind a társadalmi költségeket, mert csökkenti az egész -
séget veszélyeztetõ hatásokat és a szennyezés követ -
kezményeit megszüntetõ i ntézkedések szükségessé -
gét. Az Egészségügyi Világszervezet nemrégibenkészült becslése szerint például Európában 100.000 idõelõtti elhalálozás írható a légszennyezés számlájára
17.
A levegõbe kerülõ szennyezõ anyagok mennyisége acsatlakozás elõtt álló országokban várhatóan 1,8 — 3,3millió tonnával fog csökkenni 2010-re az EU Irányelvekbetartása következtében, s ezzel kb. 15.000-rel csök -
ken az idõ elõtti elhalálozások száma.
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról3. rész — A közösségi politikák hatása: verseny képesség, foglalkoztatottság és kohézió
120
1620525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:58:00Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Ha a csatlakozás elõtt álló országok betartják az EU tör -
vényeket, tisztább lesz az iv óvizük is. Ez fõként Bulgári -
ában és Észtországban (valamint Törökországban)
könyvelhetõ el nagy nyereségként, ahol a háztartások20–30 százalékában nincs vezetékes víz. A TelepülésiSzennyvízkezelési Irányelv végrehajtásával a tápanyagszennyezés 33% (a Cseh Köztársaságban) és 67%(Lengyelországban) közti arányban fog csökkenni.
A keletkezõ hulladék mennyiségének elõre jelzett
2%-os növekedése ellenére, a becslések szerint a Hul -
ladéklerakó Irányelv megvalósulásával a lerakott hul -
ladék az 1998-as 59 millió tonnáról 2020-ra 20–35 milliótonnára csökken, az irányelv elõírásainak betartásávalviszont ugyanekkorra a csomagolóanyag hulladék újra -
hasznosított mennyisége 3,7 millió tonnával nõ.
A környezetvédelmi beruházások munkahelyet is te -
remthetnek. Az ökol ógiai iparágak együttesen a Tizen -
ötök teljes foglalkoztatottságának 1%-át teszik ki, s
munkahely-bõvülés tapasztalható a hulladékkezelésterületén (begyûjtés és reciklálás), s jelenleg e mun-kahelyek száma 200.000 és 400.000 között van.Ugyanezek a trendek láthatóak a csatlakozás elõttálló országokban.
Az Irányelvekhez kapcsolódó beruházások többsége
már megvalósult a Tizenötökben (mintegy 63%-uk már2001 elõtt), bár arányuk környezetvédelmi területenkéntváltozó. A hulladék-elhelyezés esetében a beruházásokgyakorlatilag befejezõdtek, de a vízellátással kapcsola -
tos beruházásoknak mintegy 72%-a valósult meg 2001elõtt. Az egyetlen terület, ahol a beruházások még várat -
nak magukra az a légszennyezés, bár a ráfordításoknagyságrendje a szennyvízkezelés terén valószínûlegjelentõsebb lesz. A környezetszennyezés integrált meg -
elõzésérõl és csökkentésérõl szóló irányelv, valamint aKiotói Jegyzõkönyvben megfogalmazott éghajlatválto -
zási megállapodások értelmében valószínûleg nagy be -
ruházásokra lesz szükség a levegõbe kerülõ szennye -
zõanyagok kibocsátásának csökkentése érdekében.
Az elmúlt 15 évben megerõsítették a kohéziós politika
környezetvédelmi rendelkezéseit és a Strukturális Alapjelenlegi szabályai szerint a környezetvédelem horizon -
tális alapelv és a környezetvédelmi acquis betartása pe -
dig elsõdleges prioritás
18. Ezért tehát fontos, hogy a
strukturális intervenciós lépések az egész EU-ban figye -
lembe vegyék a Környezetvédelmi Akcióprogram cél -
kitûzéseit és a környezetv édelmi törvények elõírásait.A belsõ piac és az általános gazdasági
érdeket szolgáló szolgáltatások
A transz-európai közlekedési, telekommunikációs és
energia-hálózatok fejlesztése egyrészt azt a célt szol -
gálja, hogy megvalósuljon a belsõ piac, másrészt,hogy erõsödjön a gazdasági és társadalmi kohézió. Etekintetben az EU politikájának célja a nemzeti háló -
zatok közti kapcsolatok és mûszaki átjárhatóságbiztosítása, valamint az ezekhez való hozzáférés anyitott és versenyképes piacok kontextusában. Az EUpolitika kiemelt figyelmet fordít arra, hogy ki kell alakí -
tani az összeköttetést a szigetek, a tengerparttal nemrendelkezõ és perifériális régiók valamint az Unióközponti területei között. E politikák közvetlenül befo -
lyásolják az EU gazdaságának versenyképességétés a gazdasági tevékenységek helyszínét. Mivel ahálózatok kialakítására vonatkozó politikáknak terüle -
ti hatása is van, egyik legfõbb célkitûzésük a kohéziókell legyen.
Ez annak fényében is fontos, hogy az említett szekto-
rok megnyílnak a verseny elõtt. Ennek eredménye-képpen csökkennek a a szolgáltatások költségei ésnõ a hatékonyságuk, de az is nyilvánvaló, hogy a piacierõk szabadon engedése ahhoz vezethet, hogy azEU bizonyos társadalmi csoportjait vagy területeit ki-zárják az alapvetõ szolgáltatásokból. A liberalizációmellett tehát egyre inkább szükség van a közszolgál-tatási kötelezettségek vállalására a gazdasági és tár-sadalmi kohézió megóvása és megerõsítése érdeké -
ben. A hálózatokra vonatkozó politikák tehát fontoshelyet töltenek be az általános gazdasági érdekûszolgáltatások kérdésével foglalkozó politikák között,aminek jelentõségét a Tanács barcelonai és laekeniülése is kihangsúlyozta.
Változó világunkban az általános érdekû szolgáltatá -
sok a társadalom európai modelljének kulcselemét je -
lentik, mint azt az EU Szerzõdés 16. Cikke, valamint
az EU Alapjogi Kartájának 36. Cikke leszögezi. E jo -
gok értelmében az Unió prioritásainak központi elemeaz egyén. A Bizottság 2003 májusában a Zöld Könyv -
ben fogalmazta meg gondolatait e szolgáltatásokhatékony biztosításának lehetséges módjairól, fõkénta nem-kormányzati szervezetek és általában a civiltársadalom bevonásával.
Az általános érdekû szolgáltatások természetébõl
adódik, hogy az érintett szektorok liberalizációjával3. rész — A közösségi politikák hatása: verseny képesség, foglalkoztatottság és kohézió
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról121
1630525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:58:00Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról3. rész — A közösségi politikák hatása: verseny képesség, foglalkoztatottság és kohézió
122
©EuroGeograph ics Assoc iation a közigazgatás ihatáro król0 250 500 km3.1 Európa iérdek ûTranszeurópa iK özlekedés iHálózat projektek
"Essen "vasút projek
Vasút projekt (2001)
Vasút projekt (200 3)
"Essen "közút projekt
Közút projekt (2001)
Közút projekt (200 3)Belsõ víziút projekt (2001)
Belsõ víziút projekt (200 3)
Tenger iautópá lya (200 3)
Repülõtér pro jekt
Kikötõ pro jekt
Forrás: DG TREN
1640525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:58:17Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
egy idõben ki kell rájuk terjeszteni a közszolgáltatási
kötelezettséget. E kötelezettségvállalások célja, hogyfigyelembe véve a fogyasztóvédelem és a készletekmegóvásának minden aspektusát, biztosítsák azadott szolgáltatás egyetemes hozzáférhetõségét, akínált szolgáltatás folyamatosságát és minõségénekfenntartását, valamint megfizethetõségét. A Közös -
ség pénzügyi támogatást nyújt a tagállamoknak azelõírások betartásához, és a Strukturális Alapokfelhasználásával például biztosítja a mobil telefonosés szélessávú hálózatokkal való teljes területilefedettséget.
A közlekedés-politikaA transz-európai közlekedési hálózatok (TEN-T) poli -
tikája a Maastrichti Szerzõdés óta az európai ‘térség’
integrálására és a perifériális területek elszigeteltsé -
gének enyhítésére irányul, hogy ezzel elejét vegye anemzeti hálózatok töredezett fejlõdésének. A határo -
kat átszelõ utak építése, és a meglévõk javítása lehe -
tõvé teszi, hogy fokozatosan csökkenjen a ‘határ-hatás’, ami akadályozza a kereskedelem fejlõdését.Ugyanakkor a transz-európai közlekedési hálózatok-kal kapcsolatos iránymutatások értelmében el kellmozdulni a környezetkárosító közlekedési formáktól.
A transz-európai közlekedési hálózatok politikájának
hatására 1991 óta érezhetõen javult a közlekedésihálózatokhoz való hozzáférés és még nagyobb ered-mények várhatóak az elkövetkezendõ években,fõként a csatlakozás elõtt álló országokban. E beru -
házások mellett azonban jelentõs ráfordítással fej -
leszteni kell a másodlagos hálózatokat és azokösszeköttetéseit a transz-európai közlekedésihálózatokkal. Ez kiváltképp így van az említett orszá -
gok keleti részeinek nem városi területein, ahol egyautópályához való eljutás ideje akár három óra islehet.
A 2001-ben kiadott Közlekedéspolitikai Fehér Könyv
nyomán 2001 végén átdolgozták a transz-európaiközlekedési hálózatokra vonatkozó 1996-os iránymu -
tatásokat és új prioritásokat határoztak meg. Az euró -
pai érdekû projektek listáját 2003 októberében kiter -
jesztették a csatlakozás elõtt álló országokra (3.1térké p — A transz-európai közlekedési hálózatok).
Tekintettel arra, hogy e hálózatok finanszírozása abecslések szerint 2020-ig majdnem 600 milliárdeuróba fog kerülni, a Bizottság 2003 áprilisábanKözleményt adott ki a transz-európai közlekedésihálózatok fejlesztésébe bevonható új finanszírozásimódokról, a köz- és a magánszféra finanszírozásá -
nak jobb koordinációjáról. Ezzel párhuzamosan a Bi -
zottság júliusban javaslatot fogadott el az infrastruktú -
ra árképzését szabályozó ‘Eurovignette’ Irányelvmódosításáról, valamint a valós költségeket jobbantükrözõ felhasználói tarifákról. A javaslat azonban li -
mitálja a díjszabás szintjeit, hogy a túlzott díjak ne kor -
látozzák a hozzáférhetõségre és a gazdasági fejlõ -
désre gyakorolt jótékony hatást. A transz-európaiközlekedési hálózatok iránymutatásainak módosítá -
sáról készült hatás-elemzés azt mutatja ki, hogy a pe -
rifériális régiók és a csatlakozás elõtt álló országokmegközelíthetõsége jelentõsen javult (20%-kal), vala -
mint az utóbbi országokban számottevõen(170%-kal) nõtt a nemzetközi forgalom
19.
A gyakorlatban a liberalizáció hatásai a légiközleke -
désben a legmérhetõbbek. A nemzetközi összekötte -
téssel rendelkezõ városok aránya 1992 óta 70%-kalnõtt, a turista osztály jegyárai 1997 és 2000 közöttátlagban 15%-kal csökkentek (bár a business osztályjegyei drágultak).
20Ezen kívül a közszolgáltatási köte-
lezettségeket állapítottak meg a perifériális és a kisforgalmú területekre, hogy segítsék gazdasági fejlõ-désüket. E kötelezettségek gyakran szubvencio-nálással egészülnek ki.
Az energiapolitikaAz EU energiapolitikája három fõ célt szolgál: a kínálat
nagyobb biztonságának megteremtése, a belsõ ener -
giapiac kialakítása és a jobb környezetvédelem. A2002-ben kiadott Az európai stratégia felé az energia -
ellátás biztonságáért címû Zöld Könyv a keresleti ol -
dalból kiinduló gazdálkodást jelöli meg a jövõ kulcsprioritásaként, s hangsúlyozza az energiahatékony -
ság javításának, a belsõ energiaforrások, elsõsorbana megújuló energiák fejlesztésének szükségességét.
Az 1996-os Villamosenergiai Irányelv és az
1998-as Gáz Irányelv kiadása után liberalizálták azenergiapiacokat, s ezzel nagyobb verseny alakultki, valamint újrastrukturálódott a beszállitói hálózatami elsõsorban a nagy energiafogyasztóknak ked -
vez, de azzal a kockázattal jár, hogy hátrányoshelyzetbe kerülnek a perifériális vagy kisebbnépességû régiók. E kockázatokat azonban3. rész — A közösségi politikák hatása: verseny képesség, foglalkoztatottság és kohézió
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról123
1650525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:58:18Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
enyhítik a közszolgáltatási kötelezettségek elõírá -
sai. További szabályozás várható e régiók érdeké -
ben, mint például az energia-ellátás
fenntartásának kötelezettsége, a végfogyasztókszámára megállapitható díjak szabályozása és aminimum minõségi standardok meghatározása.
A Szerzõdéssel összhangban a transz-európai
energia-hálózatok (TEN-E) politikája ugyanazokata közös célokat szolgálja, mint a közlekedési ésegyéb hálózatoké: biztos ítani kívánja, hogy a nem -
zeti elosztó hálózatok az egész EU-ban össze le -
gyenek kapcsolva, és hogy ezekhez minden régióhozzáférjen, valamint, hogy az elosztóhálózatokateurópai, s ne nemzeti szinten kezeljék
21.A
transz-európai energia-hálózatokra vonatkozóelsõ közösségi iránymutatások figyelembe vették agazdasági és társadalmi kohézió regionális dimen -
zióját és szempontjait
22. A Strukturális Alapok tá -
mogatásával jelentõs elõrelépés történt ehálózatok építésében. 2001 vége elõtt öt gázveze -
téket helyeztek üzembe, és több nagyobbáram-elosztó projekt fejezõdött be, amelyek szá-mottevõ beruházást jelentettek a perifériálisrégiókban.
A transz-európai energia-hálózatokkal kapcsolatos
legutóbbi, 2003 júniusában elfogadott iránymutatá-sok az áramelosztó hálózatok fejlesztését hangsúly-ozzák, továbbá a földgáz bevezetését a tengerparttalnem rendelkezõ területeken, valamint a perifériális ésultra-perifériális régiókban.
A fenntartható fejlõdés elõmozdítása a Kiotói Egyez -
ménnyel összhangban az energiapolitika egyik fõ
prioritása. A kitûzött célok értelmében a megújulóenergiaforrások aránya 2010-re el kell érje a teljesenergiafogyasztásból a 12%-ot, és az áramterme -
lésbõl a 22%-ot; a közlekedésben a biológiai eredetûüzemanyagok részaránya pedig az 5,75%-ot. Atransz-európai energia-hálózatok kialakítása melletttehát támogatást kell nyújtani a helyi beruházásokhoza szél-, nap- és geotermikus forrásokból származóenergiatermeléshez
23.
Az új energiaforrások fejlesztése, mint például a meg -
újuló forrásokból elõállított földgáz és elektromosáram, lehetõvé teszi a perifériális régiók számára,hogy diverzifikálják energiaforrásaikat — s így ke -
vésbé legyenek kitéve a külsõ energiaforrásból valóellátás esetleges zavarainak — és javítsák azéletminõséget.
A telekommunikációs politikaA hatékony, megfizethetõ árú telekommunikációs
hálózatokhoz való hozzáférés mind a versenyké -
pesség, mind az emberek életminõsége javításá -
nak fontos tényezõje. A technológiai fejlesztésekés a piac liberalizációja következtében a hívási dí -
jak markánsan csökkentek, fõként a távolsági ésnemzetközi hívások esetében, ami fõként a távo -
labbi régióknak kedvezett, még ha ugyanakkor azátalánydíjak nõttek is.
A 2002 márciusában nyilvánosságra hozott Egye -
temes Szolgáltatási Irányelv megfogalmazta a
szolgáltatási kötelezettségeket, amelyeknek a jö -
võben az egész régióban eleget kell tenni. A libera -
lizáció után évekkel nyilvánvalóan még mindigvannak szakadékok a szolgáltatásokkal való föld -
rajzi lefedettségben, még azoknál is, amelyekegyébként fejlett technológiára, például a mobil te-lefonokra épülnek.
A transz-európai telekommunikációs hálózatok
programjának (TEN-Telecom) — amelyet2002-ben eTEN-nek neveztek el — célja, hogy erõ-sítse a gazdasági és társadalmi kohéziót, össze-kapcsolja a szigeteket és a távolabbi régiókat azEU központi részeivel
24. A program keretében
megoldandó fõ feladat nem annyira a hálózatokból‘hiányzó összeköttetések’ megteremtése, mint avállalkozások, a kormányzat és az egyének számá -
ra használható alkalmazások hiányának felszámo -
lása. A tevékenységek támogatásának fõcélkitûzése tehát a mindenki számára nyitott infor -
mációs társadalom fejlõdésének elõsegítése,amely segíti például az idõsek vagy afogyatékossággal élõk társadalmi befogadását.
Mint korábban írtuk, 2002-ben indult az e-Europe
2005 Cselekvési Terv, amelynek része az a straté -
gia, amelynek értelmében a szélessávú hálózato -
kat az EU-ban mindenki számára megfizethetõáron hozzáférhetõvé kell tenni. E célok szerint,2005-re Európában a hozzáférést ki kell terjeszteniaz internet kapcsolatok felére. Nyilvánvaló azon -
ban, hogy mivel ez nem biztosit megfelelõ szintûhasznot, az EU egész területének lefedéséhez
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról3. rész — A közösségi politikák hatása: verseny képesség, foglalkoztatottság és kohézió
124
1660525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:58:18Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
szükséges beruházást a piac önmagában nem fog -
ja finanszirozni, hanem állami finanszírozásra is
szükség lesz. E célból a Bizottság 2003-ban új irány -
mutatásokat állapított meg a szélessávú hálózatokfejlesztésére és a mobiltelefon-szolgáltatássalmég nem ellátott területek lefedésére a StrukturálisAlapok bevonásával.
A közös politikák reformja: a Közös
Agrárpolitika és a halászati politika
A Közös Agrárpolitika
A Közös Agrárpolitika (KAP) 2003-ban az EU költség -
vetésének körülbelül 46,5%-át emésztette fel, az
össz-kiadások meghaladták a 47 milliárd eurót, ami -
nek 90%-át a piactámogatást és közvetlen segítségetjelentõ elsõ pillérre fordították, 10%-át pedig a máso -
dik pillért jelentõ vidékfejlesztésre.
Az EU GDP-hez mért mezõgazdasági kiadásai fo-
kozatosan csökkentek: 1990–1992-ben a Tizen-kettek GDP-jének 0,57%-át tették ki,2000–2002-ben pedig a Tizenötök GDP-jének0,47%-át. Az Agenda 2000 elmélyítette és kibõví-tette a Közös Agrárpolitika 1992-ben megkezdettreformját, a hivatalos árak és a közvetlen támoga-tások csökkentésével. Továbbá e program segítsé-gével konszolidálódott a vidékfejlesztés, a KözösAgrárpolitika második pillérjén keresztül sikerült ki -
alakítani egy olyan koherens keretet, amelynek se -
gítségével a KAP a csatlakozás elõtt álló országoksajátosságaihoz igazítható. Ezen kívülmegfogalmazódtak az EU agrárpolitikájánakcélkitûzései:
–javítani kell az EU mezõgazdaságának verseny -
képességét elkerülve a túlzott szubvencionálás
veszélyét;
–meg kell védeni a gazdák jövedelmének szintjétés annak stabilitását;
–tiszteletben kell tartani a környezetet és a vidékdiverzitását
–javítani kell az agártermékek minõségét;
–egyszerûsíteni és decentralizálni kell a KAP-ot.
A hivatalos piaci árak csökkentése és az ártámogatá -
sokhoz kötött segítség helyett a gazdák közvetlen tá -
mogatásának növelése miatt 2000–2002-ben aközvetlen támogatások (a vidékfejlesztésre adottközvetlen támogatásokat nem számítva) a KAP ráfor-dítások 70%-át tették ki, ami 7 százalékponttal maga-sabb, mint volt az 1995–1997-es idõszakban. Ezzelszemben a hagyományos KAP intézkedések, mintpéldául az exporthoz vagy raktár építéshez nyújtott tá-mogatások, 2000–2002-ben a ráfordításoknak csak14,5%-át tették ki, szemben az 1995–1997-esidõszak 22%-ával.
2001-ben 4 tagállam kapta az EAGGF (Európai Me -
zõgazdasági Orientációs és Garanciaalap) Garancia
Szekció támogatásának 64%-át, nevezetesen Fran -
ciaország (22%), Spanyolország (15%), Németor -
szág (14%) és Olaszország (13%). 1990 óta csökken -
tek a Belgiumnak, Dániának, Görögországnak,Hollandiának, Olaszországnak, Írországnak és Né -
metországnak adott összegek, de az Egyesült Király -
ság, Spanyolország, Portugália és Franciaországesetében nõttek. Ha a támogatás összegét hektárravetítjük, a legtöbb támogatásban Belgium, Hollandiaés Görögország részesül, bár 1995 óta csak az elsõkét országban jegyeztek fel csökkenést. A mezõ -
gazdasági foglalkoztatáshoz viszonyítva a legtöbb tá -
mogatást Dánia, az Egyesült Királyság, Svédországés Belgium kapja (3.1 ábra).
Svédországban, Finnországban és Írországban az
EAGGF transzferek aránya a bruttó mezõgazdasági3. rész — A közösségi politikák hatása: verseny képesség, foglalkoztatottság és kohézió
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról125 
048121620
DK BE UK SE DE IE FR LU FI EU15 AT ES NL EL IT PT048121620Éves teljes munkaidő egyenértékre 
(AWU) jutó euró 3.1 Az EAGGF Garancia szekciójának kiadásai, 
2002
Egy AWU = egy személy teljesállásban 
egy év alatt ledolgozott óráinak száma
Forrás: DG Agriculture és Eurostat
1670525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:58:18Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
hozzáadott értékhez viszonyítva 2000–2001-ben
meghaladta az 50%-ot, és csak Olaszországban,Luxemburgban és Hollandiában maradt 20% alatt. Az1995–1996 és 2000–2001 közötti idõszakban ez azarány folyamatosan növekedett, Belgiumban azon -
ban csökkent. A növekedés kiváltképp nagy volt azEgyesült Királyságban, Ausztriában és Spanyolor -
szágban. Továbbá Németországban, Görögország -
ban és Franciaországban a mezõgazdasági hozzá -
adott értékhez képest nõttek a transzferek, viszont afoglalkoztatotti létszámra és a mûvelésbe bevontterületre vetítve csökkentek.
A Portugáliának és Spanyolországnak juttatott támo -
gatások szintén nõttek, bár az elõbbi az egyetlen ko -
héziós ország, amelyben a támogatás szintje tovább -
ra sem éri el az EU átlagot, akár a foglalkoztatottakra
vagy a mûvelésbe bevont területre, akár a mezõ -
gazdasági hozzáadott értékre vetítjük.
2001-ben a közvetlen KAP támogatások hatása
azokban a gazdaságokban volt a legnagyobb,amelyek mérete a közepestõl a nagyig terjedt (a jö-vedelmük 40%-át tették ki), s nem a nagy (28%)vagy kisgazdaságokra. Ugyanakkor a legnagyobbméretû gazdaságok mintegy 5%-a kapta a támoga-tások felét, s a legnagyobb kedvezményezettek aszakosodott gabona-termelõk és állattenyésztõkvoltak.
Az 1. Célkitûzés keretébe nem tartozó régiókban a vi -
dékfejlesztési intézkedéseket az EAGGF Garancia
Szekciója finanszírozza. Az 1. Célkitûzés keretébetartozó régiókban ez a szekció finanszírozza egyrészta KAP 1992-es reformja részeként bevezetett háromkiegészítõ intézkedést — agrárkörnyezet, gazdákkorkedvezményes nyugdíjazása és a mezõgazdasá -
gi területek újraerdõsítése — valamint a hegyvidékekés hátrányos helyzetû területek támogatását. Mind -
egyik intézkedés a vidékfejlesztés valamelyik konkrétprioritását célozza, nevezetesen: a környezetettiszteletben tartó versenyképes mezõgazdaságiszektor fejlesztését, az agrártevékenységek diverzifi -
kálását és a multifunkcionális vidéki területek kialaku -
lásának elõmozdítását, a vidéki területek egésze ver -
senyképességének támogatását és az európai vidékitájörökség megóvását.
Az EAGGF-bõl finanszírozott vidékfejlesztési ráfor -
dításokból (összesen mintegy 49,5 milliárd euró a2000–2006-os idõszakra, a LEADER+ kivételével,
amely további 2 milliárd eurót jelent), 32 milliárdeuró a Garancia Szekcióból származik. Ebbõl 10,4milliárd eurót az 1. Célkitûzés keretébe tartozó régi -
ók kapnak. A Tanácsadó/ Guidence/ Szekció támo -
gatásait (összesen 17,5 milliárd euró) isbeleszámítva az 1. Célkitûzés keretébe tartozó ré -
gióknak nyújtott összes vidékfejlesztési támogatás27,9 milliárd euró, azaz az EU egészében szét -
osztott ilyen célú támogatások 56%-a. Ez azt jelzi,hogy a vidékfejlesztési politika és a gazdasági éstársadalmi kohézió legfontosabb célkitûzéseiközött szoros a kapcsolat.
A végrehajtott intézkedések elemzése azonban azt
mutatja, hogy a teljes összegbõl, a 49,5 milliárdeuróból, csak mintegy 10%-ot költöttek a vidékgazdasági megerõsítését célzó olyan intézkedések -
re, amelyek nem kapcsolódnak közvetlenül mezõ -
gazdasági tevékenységekhez (mint például atevékenységek diverzifikációja, amely felöleli a tu -
rizmust, kézmûipart, szolgáltatásokat és falufej-lesztést). A vidékfejlesztésre szánt pénzek nagyrésze (23,4 milliárd euró, vagyis a két EAGGF szek-ció teljes költségvetésének 47%-a, vagy a Garan-cia szekció 73%-a) a fent említett kiegészítõtámogatási intézkedésekre jut.
Ami a KAP jövõjét illeti, a Tanács 2002 októberi
brüsszeli ülésén meghatározták a piac-irányításiés a közvetlen támogatási ráfordítások nominálisértékét 2007-tõl 2013-ig minden egyes évre, éves1%-os növekedést feltételezve. Ez azt jelenti, hogyreál értékben csökkennek az elsõ pillérbe tartozókiadások. A KAP második pillérének ráfordításaitmég nem határozták meg, de megerõsítették, hogyaz Agenda 2000 célkitûzéseivel összhangban aKAP feladata, hogy a jövõben megvédje a termelõkérdekeit, elsõsorban a jelenlegi EU hátrányos hely -
zetû régióiban, és az EU minden részén multifunk -
cionális mezõgazdasági szektort alakítson ki.
2003 júniusában a Mezõgazdasági Miniszterek Ta -
nácsa a Bizottság ajánlásait követve elhatározta a
KAP megreformálását a 2004–2006 és 2007–2013idõszakokban. A reform négy fõ eleme a következõ:
–el kell választani a közvetlen támogatásokat a ter -
meléstõl oly módon, hogy bevezetik a gazdasá -
gonkénti egyetlen fajta támogatást, amelynek
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról3. rész — A közösségi politikák hatása: verseny képesség, foglalkoztatottság és kohézió
126
1680525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:58:19Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
feltételei a környezet tiszteletben tartása, az élel -
miszerbiztonság és az állatok megfelelõ életkörül -
ményeinek biztosítása. Az általános szabály az
lesz, hogy a tagállamoknak 2005-tõl le kell vá -
lasztaniuk a támogatásokat a gabonatermelésrõlés az állattenyésztésrõl, de 2006-ig lehetõséglesz még bizonyos szubvenciókat a régi rendszerszerint fizetni;
–progresszíven csökkenteni kell a nagyobb gazda -
ságoknak fizetett közvetlen támogatásokat (ez azúgynevezett ‘moduláció’);
–egy sor szektorális intézkedést kell hozni, hogy azagrárpiacok árai csökkenjenek;
–meg kell erõsíteni a második pillért olyan új intéz -
kedések meghozatalával, amelyek elõmozdítjáka környezet megóvását, a termékek minõségénekjavulását és az állatok megfelelõ életkörülményei -
nek biztosítását, továbbá segíteni kell a gazdák -
nak, hogy betartsák a közösségi normákat, amitrészben a moduláció megtakarításaiból lehet fi-nanszírozni, azaz a nagy gazdaságoknak koráb-ban fizetett közvetlen támogatások egy részénekátcsoportosításával.
Az, hogy a jövõben a KAP mennyire lesz képes ha-tást gyakorolni a kohézióra, az eddigieknél még in-kább attól fog függni, hogy milyen célkitûzésekethatároznak meg a tagállamok, illetve — ahol ez le -
hetséges — a régiók, amelyeknek nagyobb jogkörelesz a közvetlen támogatások formájának megha -
tározásában. Ugyanakkor a gazdák rugalmasab -
ban határozhatják meg, hogy mit termelnek, amipiac-konformabb módszer, és stabilabb jövedelmetbiztosít, valamint hatékonyabbá teszi a jövedelmektranszferét.
Az új KAP-ban a vidékfejlesztés kiemelkedõbb sze -
rephez jut. A finanszírozást átcsoportosítják az elsõ
pillérrõl a másodikra oly módon, hogy 2005-ben3%-kal csökkentik a közvetlen támogatásokat,2006-ban 4%-kal és 2007 és 2013 között 5%-kal (mintfeljebb írtuk, ezt a folyamatot nevezik ‘modu -
lációnak’). Az 5%-os transzfer azt jelenti, hogy évi to -
vábbi 1,2 milliárd euró jut a vidékfejlesztés, a környe -
zetvédelem, a termékminõség-javítás és az állatokjobb életkörülményeinek finanszírozására, valamint agazdák támogatására, hogy be tudják tartani aközösségi normákat. A ‘moduláció’ folyamata révénnyert plusz pénzeket tagállami szinten, a kohéziós kri -
tériumok alapján (mezõgazdasági földterület, agrárfoglalkoztatottság és egy fõre jutó GDP) osztják el.Ezen kívül az agrárkörnyezeti intézkedések közössé -
gi társfinanszírozásának szintjét az 1. Célkitûzés ke -
retébe tartozó régiókban 85%-ra, míg a többi területen60%-ra emelték.
A bõvítéssel markánsan növekedni fognak a
különbségek a mezõgazdaságban és méghangsúlyosabbá válik a mezõgazdaság kettõs ter -
mészete, mert a csatlakozás elõtt álló országokbanigen sok a kisgazdaság, s ezek sokkal nagyobbszerepet töltenek be a foglalkoztatásban, mint a Ti -
zenötökben. Az EU-ban a mezõgazdaságban fog -
lalkoztatottak száma 6,5 millióról 10,5 millióra fogemelkedni, ami a teljes foglalkoztatottságon belüliarány 4%-ról 5,5%-ra való növekedését jelenti, s ezBulgária és Románia csatlakozásával 7,5%-ra nõ.A mezõgazdasági hozzáadott érték nem egészen8%-kal fog növekedni.
A jelenlegi számadatok alapján a 10 új tagállamból
9-nek mindegyik, vagy szinte mindegyik régiója az 1.Célkitûzés státuszát fogja élvezni, és a becslésekszerint az EAGGF két szekciója vidékfejlesztési ráfor-dításainak mintegy kétharmadát a majdani 25 tagál-lamból álló EU eme régiói kapják.
Halászat
A Közös Halászati Politika (KHP) fõ célja, hogy javítsaa szektor versenyképességét. E politika négy elembõláll: a halállomány védelme, a halászat és a halgazdál -
kodás szerkezetváltása, a hal és halászati termékekpiacának megszervezése és halászati megállapodá -
sok megkötése harmadik országokkal.
A 2002-ben végrehajtott reform lényegében az elsõ
két elemre irányult, bevezették a hosszabb távú terve -
zés rendszerét, amely a halállomány fenntartásárairányul, illetve a kritikus mértékben lelhalászott állo -
mányok visszapótlását célozza. A sürgõsségi intéz -
kedéseket tehát az állományok és a tengeri öko -
szisztémák megóvása érdekében hozták.
Ami a KHP szerkezetváltási elemét illeti, új rend -
szert vezettek be a halászflotta kapacitásának3. rész — A közösségi politikák hatása: verseny képesség, foglalkoztatottság és kohézió
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról127
1690525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:58:19Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
korlátozására, s nagyobb felelõsség terheli a tagál -
lamokat a tekintetben, hogyan alakítják ki az
egyensúlyt a halászati kapacitás és a halállománynagysága között. Ezen kívül, a közösség strukturá -
lis intézkedések átorientálásával fokozatosancsökkenni fog a flottájukat modernizálni kívánó ma -
gán vállalkozásoknak nyújtott állami támogatás, defennmaradnak a biztonság és a munkakörülmé -
nyek javítására biztosított támogatások. E tevé -
kenységeket egy új sürgõsség Alap létrehozásávalsegítik elõ, amelynek célja, hogy ösztönözze a ha -
lászhajók leselejtezését.
Nemrégiben indult a Bizottság cselekvési terve, amely
a szerkezetváltás társadalmi, gazdasági és regionáliskövetkezményeit hivatott orvosolni. A jelenlegiszakaszban még nehéz megállapítani, mely régiókatés területeket fogják legérzékenyebben érinteni a be -
vezetett halászati kvóták.
A legveszélyeztetettebb fajok állományának pótlá -
sáról szóló tervek a közeljövõben készülnek el. A ter-
vek tartalmazni fogják e fajok éves kifogási rátájáravonatkozó számitásokat, továbbá a halászat csökken-tését célzó intézkedéseket, a tevékenységek monito-ringját és az ellenõrzést.
Rövidtávon, a halfogás csökkentése óhatatlanul is a
halászati jövedelmek visszaesését fogja elõidézni, azEU különbözõ részein más és más mértékben. Azintézkedések az EU különbözõ részein eltérõ mérték -
ben érintik a halászathoz kapcsolódó tevékenysége -
ket (hajóépítés, beszállítás, hal- és haltermékekfeldolgozása és kereskedelme), attól függõen, hogyaz adott terület mennyire függ ettõl a gazdasági ágtól.
Hosszabb távon az állományok helyreállításával, a
halfogás növelésével és az egy területen mûködõ ha -
lászhajók közti verseny mérséklõdésével növekednifog a halászatból nyerhetõ haszon, ami bõséges kom -
penzációt nyújt azért, hogy az állományok gyarapodá -
sának idõszakában vissza kell fogni a halászati tevé -
kenységet. A tagállamoknak tehát fel kell készülniük aszektor számára szükséges szerkezetváltás társa -
dalmi és gazdasági hatásainak kezelésére:
–szubvencionálni kell a halászhajók leselejtezését
azokban az esetekben, amikor a halállomány márolyan mértékben veszélyeztetett, hogy halászá -
suk hosszú távon nem jelenthet elfogadható szin -
tû jövedelmet, és támogatni kell a hajók más célúhasználatra való átalakítását;
–a halászat ideiglenes felfüggesztése alatt kom -
penzálni kell a halászok jövedelem-kiesését aKHP által meghatározott keretek között és feltéte-lek mellett.
A csatlakozás elõtt álló országok közül tíznek van ten-gerpartja, de csak Lengyelország és a három balti ál-lam rendelkezik jelentõs halászati szektorral. E háromország teljes halfogása azonban az EU összes halfo-gásának kevesebb mint 7%-át teszi ki (s 17%-át, hahozzá vesszük Törökországot), még akkor is ha a hal -
gazdaságokban kifogott halakat is ideszámítjuk. Ezenországokban a rendszerváltás óta drasztikusan csök -
kent a halfogás az állományok túlhalászása és a voltSzovjetunió piacainak elvesztése eredményeképpen.
A bõvítés tehát csak korlátozottan befolyásolja a
Közös Halászati Politikát. Másfelõl, azonban, jelentõsstrukturális intézkedésekre lesz szükség ahhoz, hogya szektorban végbemenjen a szükséges szerke -
zetváltás és a modernizáció.
Az állami támogatás és a kohéziós
politika komplementeritása
Az Európai Tanács több egymást követõ ülésén is
megállapította, hogy a lisszaboni célkitûzések elé -
rése érdekében szigorúan vissza kell fogni az államitámogatásokat, és felszólították a tagállamokat, hogy
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról3. rész — A közösségi politikák hatása: verseny képesség, foglalkoztatottság és kohézió
128 
0,00,20,40,60,81,01,21,41,6
FI DK BE LU IE DE FR PT EL IT EU15 AT NL ES SE UK0,00,20,40,60,81,01,21,41,6Összes támogatás
Összes támogatás, a mez őgazdaságon,
halászaton és közlekedésen kívülA GDP%-a3.2 Állami támogatás a tagállamokban, 2001
Forrás: DG COMP, State Aid Scoreboard
1700525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:58:19Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
csökkentsék a teljes támogatási összegeket, illetve
csoportosítsák át a közös érdekeket szolgáló horizon-tális területekre, többek között a kohézióscélkitûzésekre.
Az állami támogatások csökkentése pozitívan járul -
hat hozzá a kohéziós folyamathoz. Ha csak azok a
régiók és szektorok részesülhetnek támogatásban,amelyek a leginkább rászorulnak és amelyekben atámogatások legkevésbé torzítják versenyt, akkora csökkentett támogatásokat azokra a régiókra le -
het összpontosítani, amelyeknek leginkább fel kellzárkózniuk, és ez elõsegíti az Unión belüli különb -
ségek megszüntetését. U gyanakkor, a visszaszorí -
tással kiváltott fegyelem arra ösztönzi atagállamokat, hogy olyan tervekre csoportosítsák apénzeket, amelyek a legkézzelfoghatóbb ered -
ménnyel járnak mind az adott ország, mind az EUegészére nézve, ez pedig javítja az állami interven -
ció hatékonyságát.
Az EU-ban az állami támogatásokra fordított össze -
gek 1997 és 2001 között 102 milliárd euróról 86 milli -
árdra csökkentek. E mérséklõdés a pénzügyiszolgáltatásoknak, a széniparnak, a mezõgazdaság-
nak és a feldolgozóiparnak, valamint a régióknaknyújtott támogatások jelentõs csökkentésénekköszönhetõ (3.2 ábra).
1997–1999 és 1999–2001 között az állami támogatá -
sok GDP-hez mért szintje a 15 tagállamból 12-ben
csökkent a Tanács stockholmi ülésén elfogadott azonkötelezettségvállalásának megfelelõen, miszerint atámogatásoknak legkésõbb 2003-ig csökkenniükkell.(3.1 táblázat). A csökkenés mellett a horizontáliscélkitûzésekre szánt támogatások aránya 10 száza -
lékponttal nõtt a két idõszak között.
A State Aid Scoreboard (állami támogatások tábláza -
ta) azonban azt mutatja, hogy a tagállamok továbbra
is jelentõsen eltérõ mértékben támogatják a feldolgo -
zóipart, és a leggazdagabb tagállamok és a négy ko -
héziós ország közti különbség a támogatások szintjé -
nek tekintetében alig változott ebben az idõszakban.A feldolgozóiparnak juttatott összes állami támogatás10%-át továbbra is a kohéziós országok (2001-benide koncentrálódott az EU GDP-jének 11,5%-a)kapták, a négy nagy gazdaság (Németország,3. rész — A közösségi politikák hatása: verseny képesség, foglalkoztatottság és kohézió
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról1293.1 Egy fõre jutó állami támogatás a tagállamokban, 1997-2001
Egy fõre jutó összes támogatás (PPS) Egy fõre jutó összes támogatás mínusz
mezõgazdaság, halászat és közlekedés (PPS)
1997-1999 1999-2001 változás %-ban 1997-1999 1999-2001 változás %-ban
EU15 251,0 226,0 -10,0 123,0 97,0 -21,1
BE 322,0 325,0 0,9 83,0 80,0 -3,6
DK 274,0 360,0 31,4 144,0 186,0 29,2
DE 313,0 288,0 -8,0 179,0 157,0 -12,3
EL 185,0 155,0 -16,2 73,0 61,0 -16,4
ES 178,0 154,0 -13,5 112,0 90,0 -19,6
FR 286,0 263,0 -8,0 145,0 109,0 -24,8
IE 320,0 329,0 2,8 226,0 188,0 -16,8
IT 284,0 231,0 -18,7 132,0 84,0 -36,4
LU 450,0 578,0 28,4 108,0 82,0 -24,1
NL 207,0 246,0 18,8 43,0 44,0 2,3
AT 265,0 251,0 -5,3 65,0 61,0 -6,2
PT 252,0 177,0 -29,8 190,0 133,0 -30,0
FI 439,0 396,0 -9,8 89,0 78,0 -12,4
SE 169,0 169,0 0,0 48,0 48,0 0,0
UK 112,0 115,0 2,7 53,0 42,0 -20,8
IE: az adatok az 1998-1999 idõszakra vonatkoznak, s nem 1997-1999-re.
Forrás: DG COMP, State Aid Scoreboard
1710525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:58:19Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Franciaország, Olaszország és az Egyesült Király -
ság, ahol 2001-ben az EU GDP-ének 72%-át állították
elõ) részesedése pedig az 1997–1999-es 79%-ról1999–2001-re 76%-ra csökkent.
A leszakadó régiók támogatása
2001-ben az EU-ban mintegy 8 milliárd eurónyi államitámogatást, a teljes összeg körülbelül 9%-át
25,’ a ’t í -
pusba26sorolt régiók kapták, amelyek majdnem pon -
tosan az 1. Célkitûzés keretébe tartozó régióknak27
felelnek meg. Ez sokkal alacsonyabb szám, mint acsúcs évnek számító 1993-as 27 milliárd euró, amikorNémetország (17 milliárd euró) és Olaszország (7 mil -
liárd euró) a teljes összegnek majdnem a 90%-át kap -
ta. Még 2001-ben is e két ország kapta a regionális tá -
mogatásoknak több mint a felét, bár abszolútértékben az összeg sokkal kisebb volt, mint 8 évvelazelõtt (2,5 milliárd euró Németországban és 2,1 milli -
árd euró Olaszországban). A legnagyobb csökkenésaz új német tartományoknak juttatott támogatásokbankövetkezett be, amelyek az egyesítés után közvetle-nül hatalmas támogatásokban részesültek. 2000 és2001 között az ’a’ típusú támogatás teljes összegenagyjából változatlan volt.
Az egyéb problémás régiók támogatása
2001-ben mintegy 800 millió eurónyi állami támoga -
tást (a mezõgazdasági, halászati és közlekedési tá -
mogatásokon kívül) kaptak a teljes egészében támo -
gatott ’c’ típusú régiók28, amelyek nagyjából
megfelelnek azoknak, amelyek a 2. Célkitûzés támo -
gatására jogosultak. Ezen kívül majdnem 4,5 milliárdeuró támogatást kaptak a részlegesen támogatott ’c’típusú NUTS 2 régiók. Sajnálatos módon a NUTS 2szint alatti adatok hiánya következtében nem lehetmegállapítani, hogy e támogatások milyen hányadakerült a régiók támogatott részeibe
29, és ezért nem le -
het összehasonlítani az egyes tagállamokat a támo -
gatások mértéke szerint.
Bár a legtöbb tagállam az EU stratégiájának megfe -
lelõen csökkentette az állami támogatások összegét
és azokat átcsoportosította a horizontális célkitûzé -
sekre, a kohéziós célkitûzésekre való átcsoportosításkevésbé nyilvánvaló, mert a regionális támogatásokis csökkentek.Az állami támogatás a lisszaboni-
göteborgi célkitûzések fényében
A kohéziós politikák és az állami támogatási politikák
egymás kiegészítõi: mindegyik a Lisszabonban ésGöteborgban megfogalmazott, az EU növekedését,versenyképességének javítását és fenntartható fejlõ -
dését célzó menetrendet szolgálja. A kevésbé fejlettrégiókban a lisszaboni-göteborgi célkitûzések elé -
rése magától értetõdõen nehezebb feladat, mintmásutt. Ezért van szükség több állami támogatásra (aközjavak és az intézményi kapacitás kiépítésébe valóberuházásokra) és nagyobb támogatási intenzitásra(a belsõ beruházások ösztönzése érdekében), továb -
bá jelentõs támogatásra az EU költségvetésébõl (akohéziós politika ’konvergencia’/’szolidaritási’ ele -
me). Mindkét politika közös feladata egy olyan keretlétrehozása, amelyen belül a tagállamok és a régiók— az EU-tól kapott megfelelõ támogatások segítsé -
gével — hatékony stratégiákat tudnak kidolgozni ésmegvalósítani a növekedés és a versenyképesség ja -
vítása érdekében, anélkül azonban, hogy károsan be-folyásolnák a gazdasági fejlõdést akár regionális,akár nemzeti, akár EU szinten, vagy pazarló módon,helytelenül osztanák szét a szûkös költségvetésiforrásokat.
A Bizottság nemrégiben kezdte meg mélyrehatóan
elemezni a meglévõ regionális támogatási iránymuta-tásokat, amelyeket át kell dolgozni annak érdekében,hogy a tagállamok elõre tudjanak tervezni a 2006 utá -
ni idõszakra, amikor a jelenlegi támogatási terveklejárnak. Az átdolgozás során figyelembe veszik a ko -
héziós politika alakulását az EU szintjén, valamint alisszaboni és göteborgi célkitûzések elérését célzónemzeti és regionális politikákat. Az átdolgozásnaktükröznie kell az állami támogatási politika tágabb cél -
kitûzéseit, amelyeket a lisszaboni menetrendben fek -
tettek le. A fõ cél, amelyet a Tanács stockholmi és bar -
celonai ülésén is megerõsített, az, hogy az ’államitámogatások kisebbek és célzottabbak legyenek’,ami azt jelenti, hogy a kevésbé fejlett régiókon kívüliterületeken egy tematikusabb megközelítési módkerüljön alkalmazásra, továbbá szigorúan vissza kellfogni a torzító hatású és pazarló támogatási formákat.
2002-ben a Bizottság elfogadott egy új mentesség
szabályozási blokkot a foglalkoztatást elõsegítõ álla -
mi támogatással
30kapcsolatban, amelynek értelmé -
ben eltörlik a munkahely-teremtési támogatás vagy a
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról3. rész — A közösségi politikák hatása: verseny képesség, foglalkoztatottság és kohézió
130
1720525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:58:20Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
hátrányos helyzetûnek minõsülõk foglalkozatása
esetében az elõzetes bejelentési kötelezettséget, sez a várakozások szerint egyszerûsíteni fogja aközösségi társfinanszírozási eljárásokat bizonyos tá -
mogatások esetében. Továbbá, a szabályozás expli -
cit módon figyelembe veszi a leggyengébb régiók sa -
játosságait, s növeli a támogatások intenzitását afoglalkoztatás bõvítésében.
Ami a jelenlegi keretekben, iránymutatásokban és
szabályozásban expliciten nem szereplõ állami támo -
gatási intézkedéseket illeti, a Bizottság tovább vizs -
gálja annak szükségességét, hogy bevezessen-eegy mechanizmust annak megállapítására, hogy tor -
zítják-e ezek az intézkedések a versenyt. Ez az újmódszer lehetõvé tenné a tagállamoknak, hogy rugal -
masan lépjenek közbe minden régióban a foglalkoz -
tatás, a versenyképesség és a kohézió javítása érde -
kében a lisszaboni célkitûzéseknek megfelelõen.
Az igazságszolgáltatás és a belügyek:
a fejlõdés feltételeinek javítása
A nagymérvû bûnözés, a szervezett bûnözés jelenléte
és a korrupció akadálya a gazdasági fejlõdésnek,fõként azért, mert ezek a jelenségek elrettentik — azelsõsorban külsõ — befektetõket. Az elrettentõ hatástfokozza, ha a befektetõk azt látják, hogy a rendvédel-mi hatóságok és az igazságszolgáltatás nem képesekmegfelelõen kezelni a problémákat. A biztonságoskörnyezet, a törvényeket tiszteletben tartása alapvetõfeltétele a fenntartható gazdasági fejlõdésnek.
Az EU igazságszolgáltatási és belügyi politikájának
három aspektusa szorosan illeszkedik a kohézióspolitikához:
–az igazságszolgáltatási és közigazgatási kapaci -
tás megerõsítése, a határokon átnyúló együtt -
mûködés és a szervezett bûnözés és a korrupcióelleni harc lényeges szerepet játszik a stabilgazdasági és politikai környezet megteremté -
sében, ami pedig a fejlõdés alapja. Ez még inkábbígy lesz a bõvítés után;
–a helyi és regionális hatóságok bevonása a be -
vándorlási és menedékügyi politikák végrehajtá -
sába. E hatóságok a társadalmi partnerekkel,nem-kormányzati szervezetekkel és egyéb helyiszereplõkkel egyre jelentõsebb szerepet töltenekbe a harmadik országból származó bevándorlók -
nak a társadalomba és gazdasági életbe történõintegrálásában;
–a külsõ határokat érintõ kérdések kezelése, amikiegészíti a Strukturális Alapokból támogatott ha -
tárokon átnyúló intézkedéseket.
Egyfelõl jobban meg kell ismerni, hogyan oszlik meg abûnözés földrajzilag és mennyire vannak kitéveegyes régiók a szervezett bûnözésnek, ugyanakkormár így is azonosíthatóak azok a régiók és területek,ahol a magas bûnözési arány hátráltatja a fejlõdést.
Az egyes országok között jelentõsek a különbsé -
gek, de az elmondható, hogy bizonyos csatlakozás
elõtt álló országokban a szervezett bûnözés ará -
nya igen magas, és még emelkedik is
31. A bûnszö -
vetkezetek mûködése nem csak az országgazdasági fejlõdésére és lehetõségeire hat közvet -
lenül, hanem az Unió biztonságára is. Például az agyakorlat, hogy a szervezett bûnözõi csoportok le-gális vállalkozásokon (szállodákon, vagy a turista-ipar más elemein, egészségügyi szolgáltatásokon,ingatlanügynökségeken, bankokon) keresztülszállnak meg egy adott régiót, ezekben az országok-ban már standard módszernek számít. Továbbá, abûnszervezetek általában kihasználják a jogi ésközigazgatási rendszerek gyengeségét, s egyescsatlakozás elõtt álló országokban igen elterjedt akorrupció és a befolyásolás gyakorlása. A legérin -
tettebb területek a közbeszerzési és tenderezésieljárások, mivel a nagy összegek mozgása gyengeintézményekkel kombinálva kiváltképp jó táptalajaa korrupciónak. Jelentõs erõfeszítések történtekPHARE támogatással a csatlakozás elõtt álló or -
szágokban korrupció-ellenes stratégiák kidolgozá -
sára és a rendvédelmi testületek megerõsítésére.A korrupciót azonban ezekben az országokbannagyobbnak — mégpedig helyenként sokkal nagy -
obbnak — érzékelik, mint a jelenlegi tagálla -
mokban, s a legtöbb országban még bõven akadtennivaló.
A másik jó példát a városi területek szolgáltatják,
fõként azok, ahol a legtöbb problémával küszködõ,rossz, komfort nélküli lakásokban élõ népességiszegmensek koncentrálódnak. A Bizottság általvégzett Települési Audit felhívta a figyelmet az3. rész — A közösségi politikák hatása: verseny képesség, foglalkoztatottság és kohézió
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról131
1730525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:58:20Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
urbanizáció és a bûnözés kapcsolatára. Ahol az
összehasonlítás lehetséges, elmondható, hogyszinte mindegyik városban nagyobb a bûnözés,mint az ország többi területén. A legmagasabb bû -
nözési arány az EU északi városait és a fõvároso -
kat jellemzi. A legfrissebb adatok szerint a legtöbbvárosban növekszik a bûnözés. Emiatt az EU —fõként a városfejlesztésre vonatkozó — strukturálispolitikáján belül, az egyik allokációs kritérium a bû -
nözési ráta, és cselekvési iránymutatásai közöttszerepel a rendõrség és az igazságszolgáltatásegyüttmûködésének megteremtése mellett a bû -
nözés visszaszorítása is
32.
Egy további példát a dél-olaszországi régiók szol -
gáltatnak, amelyekben 1994 és 1999, valamint2000 és 2006 között az Európai Regionális Fejle -
sztési Alapnak két programja fut(ott), melyeknekcélja a bûnözés visszaszorítása, biztonságosabbkörnyezet megteremtése, és a jogba vetett bizalomnövelése, hogy megtörje az elmaradott fejlõdés —magas bûnözési ráták — biztonsághiány ördögikörét.
Ahhoz, hogy az EU hatékonyan szembeszálljon a bû-
nözéssel, legyen az akár szervezett, akár szerve-zetlen, ki kell fejlesztenie az eszközöket, amelyekkeltámogathatja a régiók és helyi közösségek erõfeszí-téseit, hogy kiirtsák a gazdasági fejlõdést lassító bû-nözés mély gyökereit. Ez különösen igaz a csatlako-zás elõtt álló országokra, amelyeknek nincsen meg aszervezett bûnözés elleni fellépéshez szükségespénzügyi forrása.
Mint korábban (az 1. részben) megjegyeztük, össze
kell hangolni a különféle módszereket, hogy a beván -
dorlókat sikeresen integrálni lehessen a társadalom -
ba és a gazdaságba; az integráció részét képezi azoktatáshoz és képzéshez, az egészségügyi és szoci -
ális szolgáltatásokhoz, a tisztességes lakhatáshozstb. való hozzájutás biztosítása.
A Közösségi politikák
érzékelése regionális szinten
A Bizottság felkérésére az EU 28 régiójában esetta -
nulmányok készültek annak vizsgálatára, hogyan
látják a közösségi politikákat és azok hatásait azok,akik a terepen e politikák végrehajtásáért felelõsek. Atanulmányban szinte mindegyik tagállamból szerepeltrégió, ezek között voltak 1. Célkitûzés keretébe tar -
tozók, illetve olyanok, amelyeken belül volt olyanterület, amely jogosult volt a 2. Célkitûzés támogatá -
sára, és olyan a régió is, amely nem volt a StrukturálisAlap semmilyen támogatására sem jogosult
33.At a -
nulmány a közösségi politikák közül hangsúlyt helye -
zett a Közös Agrárpolitikára, a versenypolitikára (álla -
mi támogatások) és a kutatási-fejlesztési politikára.Az elemzés az egyes régiók adatainak felhasználásá -
val, valamint a regionális tisztviselõkkel készült inter -
júk alapján készült. Hangsúlyoznunk kell, hogy azalább közölt nézetek a megkérdezett tisztviselõké ésnem feltétlenül egyezik a Bizottság nézeteivel. A ta -
nulmány eredményeit ugyan nem lehet általánosítani,de hasznos következtetések levonhatóak azzal kap -
csolatban, hogy hogyan látják az érintettek a közösségipolitikák hozzájárulását a gazdasági és társadalmikohézióhoz.
A legtöbb esetben a ’közösség politikát’ úgy értelme -
zik, mint ’közösségi finanszírozást’, és zömmel arra
koncentráltak, hogy mekkora összeget kaptak aKAP-ból, a Strukturális Alapokból, valamint állami tá-mogatásként. Amikor más közösségi politika, példáula környezetvédelem is szóba került, akkor inkábbarról beszéltek, hogy a KAP vagy a Strukturális Ala-pok mennyiben járultak hozzá az adott politikához, snem magáról a politikáról.
Az esettanulmányok döntõ többségébõl az derült
ki, hogy a közösségi kohéziós politikát, fõként ami aStrukturális Alapokból finanszírozott projekteketilleti, regionális szinten tekintették a leglátványosabb -
nak és a leghatásosabbnak (ld. a 4. rész keretesírását). Ezt azért is kell kihangsúlyozni, mert a ko -
héziós politika nem szerepelt az esettanulmányokkeretében vizsgálandó prioritások között.
A közös piac és a gazdasági és a monetáris unió pozi -
tív hatását a legtöbb esettanulmányban implicit mó -
don elismerték. Az 1. Célkitûzés keretébe tartozó ré -
giókban végzett néhány esettanulmányban kisebb
mértékben ismerték fel a közös piacnak a konvergen -
ciára és a kohézióra gyakorolt pozitív hatását, ami aztjelzi, hogy olyan tapasztalataik voltak, hogy az egysé -
ges piac súlyosbítja a regionális versenyképesség -
ben jelentkezõ hátrányokat — például a kommuniká -
ciós kapcsolatok inadekvátságát vagy a területperifériális voltát.
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról3. rész — A közösségi politikák hatása: verseny képesség, foglalkoztatottság és kohézió
132
1740525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:58:20Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
A radikális ágazati szerkezetváltáson átesõ régi -
ókban ((West Midlands, Asturias, Magdeburg és
Saar-vidék) úgy látták, hogy a belsõ piac kialakítá -
sának befejezése felgyorsította a strukturális vál -
tás már korábban elkezdett folyamatát, s ez negatívhatással van a foglalkoztatásra. Ugyanakkor felis -
merték és nagyra becsülték azt a szerepet, amelyeta Strukturális Alapok játszottak e politikákvégrehajtásában.
Mindegyik régióban felismerték a Közös Agrárpoli -
tikának (KAP) jelentõs hatását, de a következmé -
nyeivel kapcsolatos álláspontok már eltérõek
voltak a régió típusa szerint. Azokban a régiókban,amelyekben a mezõgazdaság fontos szerepet ját -
szik, úgy találták, hogy a politika pozitívan hatott agazdák életszínvonalára, a szektor szerkezetváltá -
sára, modernizálására és diverzifikálására. Ez ke -
vésbé volt jellemzõ a mediterrán típusú régiókra,vagy erdõs régiókra, mert azok úgy látták, hogy aKAP kevésbé volt fontos az ottani mûvelési formáktámogatásában.
Ezzel kapcsolatban több, nem az 1. Célkitûzés kere-
tébe tartozó régióban élõ interjú-alany (például WestMidlands, Írország és Nord-Pas-de-Calais) rámuta-tott, hogy a KAP támogatások nagy része a nyeresé-gesebb vállalatoknak jutott, a régió legfejlettebbterületein, és ezért elmélyítheti az egyenlõtlenségetúgy a régión belül, mint a régiók között.
A KAP második pillérének, a vidékfejlesztésnek már
korlátozottabb hatást tulajdonítottak, mivel ennek ke -
retében csak kisebb összegû támogatásokat lehetettkapni, bár a vidéki területek diverzifikálásában játszottszerepét elismerték. Széles körben pozitívan nyilat -
koztak a Leader Kezdeményezésrõl és az ennekköszönhetõ regionális szinten kialakítottpartnerségrõl.
Néhány vidéki területen (Andalúzia, Kentriki Makedo -
nia) az esettanulmányok fõként azt hangsúlyozták ki,
az EAGGF Orientációs szekciója és az EurópaiTerületejlesztési Alap támogatásainak együttes hatá -
saként sokszorosan javult a mezõgazdasági termelõkazon képessége, hogy árujukat a városi piacokrajuttassák.
Általában elismerték, hogy a környezetvédelmi meg -
fontolásoknak a regionális fejlesztési politikába valóintegrálása pozitív hatású, s azt is belátták, hogy
szükség van a szigorúbb normák bevezetésére.Egyes régiókban azonban úgy vélték, hogy az euró -
pai normák a nemzeti normáknál kevésbé szigorúak(fõként az osztrák, svéd és finn régiókban) és a regio -
nális sajátosságaikhoz rosszul illeszkedõ, túl bürokra -
tikus eljárásokat jelentenek.
Szinte mindegyik esetben hangsúlyozták a környe -
zetvédelmi és a kohéziós politika közti szoros kap -
csolatot, valamint a kettõ közti pozitív szinergiát.
Majdnem mindegyik 1. Célkitûzés keretébe tartozórégióban úgy tekintették a környezetvédelmi politi -
kát, mind a Strukturális Alapokból finanszírozottkörnyezetvédelmi projekteket, s nem mint az Irá -
nyelveket vagy közösségi szabályozást. Ugyanak -
kor egyes régiókban azt tartották kívánatosnak,hogy a környezetvédelmi politika és a KAP többponton kapcsolódjon (Nord-Pas-de-Calais, Szardí -
nia és Algarve).
Az állami támogatások helyzetérõl fõként a nem kohé-
ziós országokban készült esettanulmányokban esettszó. Általában az volt érzékelhetõ, hogy ez a fajta tá-mogatás nem mindig állt összhangban a fennállóstrukturális probléma súlyosságával. Néhányesetben úgy látták, hogy az állami támogatások a ha-nyatló szektorokat támogatják, s nem az adott régió-ban a termelõ kapacitás modernizálására irányulóerõfeszítéseket.
Más esetekben némi zavart okozott, hogy a kis- és kö -
zepes méretû vállalkozások többféle támogatást is
kaphattak, különféle pénzügyi mechanizmusok ré -
vén. Aggodalmat váltott ki az esetleges „határhatás”,amelyet az állami támogatások okozhatnak a szom -
szédos régiókban, ha a támogatások nem egyformaintenzitásúak.
Egyes régiókban felismerték a Kutatási és Fejlesz -
tési Keretprogramból való támogatás révén kia -
lakult hasznokat (fõként az Egyesült Királyság és
Németország régióiban és Kritin). Csakúgy, mint akörnyezetvédelmi politika esetében, jelentõs mér -
tékû szinergiát fedeztek fel a kutatási -fejlesztési ésa kohéziós politika között. Az esettanulmányoktöbbsége, fõként amelyek az 1. Célkitûzés kereté -
be tartozó régiókban készültek, hangsúlyoztáka Strukturális Alapokból finanszírozott kutatásiés fejlesztési infrastrukturális beruházások3. rész — A közösségi politikák hatása: verseny képesség, foglalkoztatottság és kohézió
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról133
1750525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:58:20Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
fontosságát. Egyes esetekben a Strukturális Alap
tízszer annyival járult hozzá ezekhez a regionáliskiadásokhoz, mint a Keretprogram, ami csökkentiaz utóbbi regionális elismertségét.
Az innovációs politikát több esetben említették, külö -
nösen a 2. Célkitûzés keretébe tartozó régiókban.
Elismerték a diverzifikációhoz és a termelõ és szolgál -
tató ágazatok modernizálásához való hozzájárulását,s üdvözölték a regionális innovációs hálózatokkialakítását
34.
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról3. rész — A közösségi politikák hatása: verseny képesség, foglalkoztatottság és kohézió
1341 A piacok megfelelõ mûködéséhez szilárd fogyasztóvédelmi politikára is szükség van.
2 Industrial policy in an enlarged Europe (Az iparpolitika a kibõvített Európában) COM(2002) 714, végleges.3 ‘Entrepreneurship in Europe’ (Vállalkozások Európában) címû Zöld Könyv, COM(2003) 27 végleges. Az Európai Kisvállalkozási
Kartát az Európai Tanács a portugáliai Santa Maria da Feira-ban 2000 június 18-19-i ülésén fogadta el, a tagjelölt országok pedigSzlovéniában, Mariborban 2002 áprilisában. Ld. A harmadik végrehajtási jelentést, COM(2003) 21 végleges.
4 A Bizottság 2003 május 6-i ajánlása C(2003)14225 Innovation policy: updating the Union’s approach in the context of the Lisbon strategy (Innovációs politika: Az Unió módszerének
frissítése a Lisszaboni stratégia kontextusában), COM(2003) 112 végleges)
6 eEurópa 2005 Cselekvési Terv, COM(2002) 263 végleges.7 Investing in research: an action plan for Europe, (Kutatási beruházások: cselekvési program Európának, COM(2003) 226 végleges)8 Towards a European Research Area (Az Európai Kutatási Térség felé) COM(2000) 6 végleges9 http://www.innovating-regions.org10 Regions of Knowledge (Tudás-alapú régiók) (KnowREG). Ld. még http://www.cordis.lu/era/regions.htm11 Detailed work programme on the follow-up of the objectives of education and training systems in Europe (Részletes munkaprogram
az európai oktatási és képzési rendszerek célkitûzéseinek ellenõrzésére) (OJ C 142, 14.6.2002).
12 Az Európai Tanács 2002 március 15-16-I barcelonai ülésének következtetései.13 “Education & Training 2010”: The success of the Lisbon Strategy hinges on urgent reforms. (“Oktatás és képzés 2010”: A lisszaboni
stratégia sikere az azonnali reformokon múlik) (Közös ideiglenes jelentés az európai oktatási és képzési rendszerek célkitûzéseinekellenõrzésére készített részletes munkaprogram végrehajtásáról.) COM(2003) 685 végleges
14 A Tanács 2003 november 25-I következtetései ‘Development of human capital for social cohesion and competitiveness in the
knowledge society’ (A humántõke fejlesztései a társadalmi kohézió és a versenyképesség elérése érdekében a tudás-alapútársadalomban) (OJ C 295, 5.12.2003).
15 1600/2002/EC Döntés, OJ L 242, 10.9.2002).16 Mint például a talajvédelem; a tengeri környezet védelme és állapotának megóvása; a gyomirtók fenntartható használata;
légszennyezés; városi környezet; az erõforrások fenntartható használata és az ezekkel való fenntartható gazdálkodás; hulladékújrahasznosítás (1600/2002/EC határozat)
17 WHO, World Health Report 2002, Geneva, 2002.18 European Commission, The Structural Funds and their co-ordination with the Cohesion Fund: guidelines for programmes in the
period 2000-06 (A Strukturális Alapok és összehangolásuk a Kohéziós Alappal: iránymutatások a 2000-06 idõszak programjaihoz) ,EUROP, Luxembourg 1999 and Further Indicative Guidelines for the Candidate Countries (További iránymutatások a tagjelöltországok számára), COM(2003) 110 final.
19 SEC(2003) 106.20 Economic Reform: Report on the functioning of Community product and capital markets (A gazdasági reform: a Közösség termék- és
tõke-piacainak mûködése), COM(2002) 743 végleges (“Cardiff report”)
21 Például az olaszországi 2003 szeptemberi áramszünet alacsony fogyasztás mellett következett be, s nem a kapacitás hiány vagy
valamilyen elszigetelt esemény okozta, hanem a döntéshozatali lánc gyengesége és az európai hálózat nem megfelelõkoordinációja.
22 1254/96/EC Döntés.23 Az ‘intelligens energiát Európának’ elnevezésû többéves programot a Tanács 2002 novemberében fogadta el, s az 1997-es Kiotói
egyezménnyel összhangban négy évre 190 millió eurót irányzott elõ a megújuló energia források használatának elõmozdítására ésaz üvegházhatást okozó gázok kibocsátásnak csökkentésére
24 1336/97/EC Döntés.25 Ez a teljes támogatási összegnek kevesebb mint a fele, ha nem számítjuk ide a mezõgazdasági, halászati és közlekedési
támogatásokat, amelyek esetében nem áll rendelkezésre külön-külön regionális bontás.
26 A Szerzõdés 87. Cikkének 3. bekezdése értelmében egyes területek mentesülnek az alapelv alól, hogy az állami támogatás nem
egyeztethetõ össze a közös piac megteremtésével. A bekezdés ‘a’ pontja kimondja, hogy a gazdasági fejlõdés ösztönzését szolgálótámogatás összeegyeztethetõ a közös piac megteremtésével azokban a régiókban, amelyekben az életszínvonal általábanalacsony, vagy jelentõs az alulfoglalkoztatottság.
1760525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:58:21Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
3. rész — A közösségi politikák hatása: verseny képesség, foglalkoztatottság és kohézió
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról13527 2000-ben a Lisboa e Vale do Tejo régió státusza ‘a’-ról ‘c’-re változott. Mivel a jelenleg rendelkezésre álló adatok alapján a két idõszak
nem különíthetõ el, e régió összes támogatását ‘a’ státuszúként kezeltük. A kohéziós országok esetében, bizonyos típusú
támogatások nem egy konkrét régiót céloznak, hanem az egész országot.
28 A 87. Cikk 3. bekezdés c pont kimondja, hogy a bizonyos tevékenységek vagy gazdasági régiók fejlõdését ösztönzõ támogatás
összeegyeztethetõ a közös piac megteremtésével amennyiben a támogatás nem torzítja a kereskedelmi feltételeket olyanmértékben, ami a közös érdekekkel ellentétes.
29 Az állami támogatásokról a NUTS2 szint alatt nem áll rendelkezésre adat, ami nem okoz mérési problémát az ‘a’ típusú régiókban,
amelyek vagy NUTS 1 vagy NUTS 2 régiók. A ‘c’ típusúak esetében azonban, gyakran az a helyzet, hogy arra egy NUTS2 régiónakcsak valamelyik része jogosult. Ezért vannak olyan régiók, amelyek teljes egészében támogatottak, mint például Berlin, vagy csakrészben, mint Bajorország.
30 OJ L 337, 13.2.2002.31 Források: Europol éves jelentés, Transparency International Global korrupciós jelentések, Világbanki jelentések32 Towards an urban agenda in the European Union (Az Európai Unió városfejlesztési menetrendje felé), COM(1997) 197 végleges.33 A tanulmányban szereplõ régiók a következõk voltak: Hainault Belgiumban, Oberbayern, Saarland és Magdburg Németországban,
Kentriki Makedonia és Kriti Görögországban, Asturias, Catalu ña és Andalucía Spanyolországban, Bretagne, Nord–Pas-de-Calais
és Limousin Franciaországban, Border, Midland and Western és Southern and eastern Írországban, Campania, Toscana ésSardegna Olazországban, Flevoland Hollandiában, Steiermark Ausztriában, Algarve és A çores Portugáliában, Itä-Suomi és
Estelä-Suomi Finnországban, Norra Mellansverige és Övre Norrland Svédországban , West Midlands, Highlands & Islands ésÉszak-Írország az Egyesült Királyságban.
34 Eme általános kérdés további taglalását ld. az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság ‘Exploratory Opinion on The contribution of
other Community policies to economic and social cohesion’ (Tanulmány a közösségi politikák hozzájárulásáról a gazdasági éstársadalmi kohézióhoz) c. 2003 szeptemberében nyilvánosságra hozott tanulmányában, amelynek témái a KAP, a gazdaságpolitikaa Növekedési és Stabilitási Paktum keretében, a versenypolitika, az egységes belsõ piac, a közlekedés, az oktatás és szakképzés.
1770525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:58:21Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról3. rész — A közösségi politikák hatása: verseny képesség, foglalkoztatottság és kohézió
136
1780525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:58:21Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
4. rész — A strukturális politikák
hatása és hozzáadott értéke
Tartalomjegyzék
Bevezetés ............................................1 3 8
A strukturális intervenció az 1. Célkitûzés keretébe tartozó régiókban: növekedés,
konvergencia és integráció ...................................1 4 0
Az intervenció a 2. Célkitûzés keretébe tartozó régiókban: szerkezetváltás ésmunkahelyteremtés .......................................1 5 0
A mezõgazdaság, a vidékfejlesztés és a halászat támogatása .................1 5 2
A foglalkoztatás, az oktatás és képzés elõmozdítása az Európai Szociális Alapon keresztül. . . 154
A közösségi kezdeményezések: az együttmûködés és a hálózatépítés elõmozdítása .....1 5 6
Az irányítási módszerek hatékonyságának javítása ......................1 6 2
A bõvítés és a kohéziós politika: az EU elõtt álló feladatok ....................1 7 0
A kohéziós politika jövõjérõl szóló vita ..............................1 7 6
4. rész statisztikai mellékle ...................................1 7 9
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról137
1790525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:58:21Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Bevezetés
A jelentés ezen részében az EU 1994 és 1999
közötti kohéziós politikája keretében történt inter -
venciók eredményeit és hozzáadott értékét vizs -
gálja. Továbbá számba veszi a 2000–2006-osidõszakban végrehajtott fõbb változtatásokat, ésaz ebben az idõszakban indított programok elõze -
tes eredményeit.
Az elemzés elsõsorban az 1994–1999 idõszakban
történt intervenciós intézkedések csaknem mindentípusára elvégzett ex post értékelésekre épít. Je -
lentõs elõrelépés történt az intervenciók hatásánakszámszerûsítésében, fõként a nagy 1. Célkitûzéskeretébe tartozó régiókban, ahol az általános hatásmakrogazdasági modellekkel mérhetõ. Annak elle -
nére, hogy nehéz megállapítani a politika hatását anem 1. Célkitûzés keretébe tartozó régiókban, alegfrissebb értékelések kvantitatív bizonyítékkalszolgálnak az EU támogatásának olyan pozitív ha-tásairól, mint például a megmentett, újonnan te-remtett vagy újra elosztott munkahelyek száma.Mindazonáltal, miként a tapasztalatok mutatják, azintervenció eredményeinek számszerûsítése mégjónéhány nehézségbe ütközik, mivel a monitoringrendszerek nem gyûjtöttek szisztematikusanadatot.
A kohéziós politika legtöbb hatását nem lehet kvan -
titatív módon kifejezni. A politika hozzáadott értéke
— a GDP-re vagy a foglalkoztatásra gyakorolt nettóhatásán kívül — olyan aspektusokból is látható,mint például a regionális fejlõdéshez való hozzájá -
rulása, amit a stratégiai tervezés, integrált fejlesz -
tési politikák, partnerség, az értékelés, valaminta tapasztalatok, a know-how és a jó gyakorlatok ré -
giók közötti átadása jelent. Itt ezeket a szemponto -
kat is áttekintjük; e vizsgálat során az értékelésekreés a Bizottságnak a Strukturális Alapok céljainakjelenleg zajló megvalósításáról megfogalmazottvéleményére támaszkodunk.
Már az elején hangsúlyoznunk kell, hogy az inter -
venció hatékonysága attól is függ, hogy sikerült-e a
terepen kedvezõ peremfeltételeket teremteni,úgymint:
–jól mûködõ, szilárd gazdasági keretrendszer;–a stratégiai prioritások alapos megfontolásonalapuló kiválasztása (bizonyos programok, mintpéldául a közlekedési hálózatok, vagy a humán -
tõkébe való beruházás többel járulnak hozzá akívánt hatások eléréséhez, mint mások);
–a pénzügyi abszorpció üteme, ami az admi -
nisztratív vagy intézményi kapacitáson múlik;
–a projektek minõsége, ami azt jelenti, hogy haté -
kony kiválasztási és megvalósítási rendsze -
rekre van szükség.
Alábbiakban a Közösség kohéziós politikájánakhat fõ aspektusát vizsgáljuk meg: az elsõ, a struktu -
rális politikák hozzájárulása a növekedéshez a le -
szakadó régiókban és ezek teljesítményénekjavítása a gazdasági és társadalmi integráció erõ -
sebb összekapcsolásával; a második, e politikákhatása a nem 1. Célkitûzés keretébe tartozó régi -
ókban; a harmadik, az Európai Szociális Alap konk -
rét szerepe a foglalkoztatás, az oktatás és aképzés elõmozdításában; negyedik, a strukturálispolitikák szerepe az együttmûködés és a hálózat-alakítás ösztönzésében, nem utolsósorban helyiszinten; az ötödik, a Strukturális Alapok végrehajtá-sánál alkalmazott módszerek és az Alapok hozzá-járulása a kormányzati politikák irányításánakmodernizálásához; és végezetül, az új tagállamokelõcsatlakozási támogatása és a 2004–2006 prog-ramozási idõszakra levonható elsõ tanulságok (4.1térkép).
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról4. rész — A strukturális politik ák hatása és hozzáadott értéke
138 
0,00,51,01,52,02,53,0
PT EL ES IE IT FI DE UK FR AT SE NL BE DK LU0,00,51,01,52,02,53,0Egyéb
1. CélkituzésGDP %-a4.1 Strukturális Alapok (mindegyik célkit űzés) 
országonként, 2000-2006
Forrás: DG REGIO
1800525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:58:21Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról4. rész — A strukturális politik ák hatása és hozzáadott értéke
139Guyane ( F)Guade loupe Martinique Réun ionCanar ias (E)
Açores (P)
Made ira
gReoiGIS geoiGISR
©EuroGeograph ics Assoc iation a közigazgatás ihatáro król0 100 500 km4.1 Strukturális Alapok, 200 4-2006: az 1. és a 2. Célkit ûzés tá mogatására jogosult ter ületek
1.Célkitûzés
2.Célkitûzés (részben) Csökkenõ tá mogatás ( 31/12/2005-ig)1.Célkitûzés 2. Célkitûzés2.Célkitûzés
Csökkenõ tá mogatás ( 31/12/200 6-ig)
speciális progra mCsökkenõ tá mogatás ( 31/12/2005-ig)
Csökkenõ tá mogatás (részben) ( 31/12/2005-ig)
Forrás: DG REGIO
1810525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:58:26Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
A strukturális intervenció az 1.
Célkitûzés keretébe tartozó régiókban:növekedés, konvergencia és integráció
A transzferek nagyságrendjeés mobilizálása
A Strukturális Alapok az EU GDP-jéhez mérten kis
összeget tesznek ki (kevesebb, mint 0,5%-át), de eforrások a legszegényebb, a legalacsonyabb egy fõrejutó GDP-vel rendelkezõ régiók támogatásáraösszpontosulnak. A 2000–2006-os idõszakban, aStrukturális Alapok majdnem három negyede tehátolyan régióba kerül, amelyekben az EU népességé -
nek egy negyede él.
A 2000–2006-os idõszakban a Tizenötökben találha -
tó 1. Célkitûzés keretébe tartozó régióknak nyújtott
transzferek 127,5 milliárd eurót tesznek ki (évi 18,2milliárd eurót), ami Spanyolországban a GDP0,9%-ának felel meg, Portugáliában 2,1%-ának ésGörögországban 2,4%-ának. A leszakadó régiókbanaz egy fõre jutó átlagos támogatás összege ebben azidõszakban ugyanakkora, mint 1999-ben, ami azelõzõ programozási idõszak utolsó éve volt (4.1 ábraés A4.1 táblázat)
E transzferek segítségével a legszegényebb tagálla-
mok a leszakadó régiókban többet tudnak beruháznia humán- és fizikai tõkébe, mint amennyit egyébkénttudnának, s így javul hosszútávú versenyképessé -
gük. 2000 és 2006 között a transzferek a becslésekszerint Portugáliában az összes beruházás 9%-át fe -
dezik, Görögországban 8%-át, az olasz Mezzogi -
ornóban 7%-át, az új német tartományokban 4%-át ésSpanyolországban 3%-át.
Addicionalitás: a közkiadások
teljes összegének mérése
A tagállamok amellett, hogy az 1990-es évek végén
az Európai Pénzügyi Unió létrehozására való fel -
készülésük során megpróbálták konszolidálni állam -
háztartásaikat, tiszteletben tartották az addicionali -
tás elvét, amelynek szellemében kötelességükfenntartani az állami — vagy annak megfelelõ — ki -
adásokat az érintett régióikban megvalósítandó struk -
turális politikák finanszírozására, s e ráfordításokteljes összege ugyanolyan szintû kell legyen, mint amegelõzõ programozási idõszak átlaga — a Struktu -
rális Alapokból való hozzájárulást természetesennem számítva (4.2 ábra).
Azokban az országokban, amelyek teljes egészében
vagy részben jogosultak az 1. Célkitûzés támogatásai-ra, számottevõen nõttek a közberuházások: Írország-ban 66%-kal, Görögországban 24%-kal és Portugáliá-ban 18%-kal. Más 1. Célkitûzés vagy 6. Célkitûzéskeretébe tartozó régiókban is jelentõsen nõttek, Ausztri-ában 36%-kal és Svédországban 14%-kal
1.
Három esetben — Németországban, Spanyolország -
ban és Olaszországban — 1994 és1999 között a kiadások a korábbiidõszak szintje alatt maradtak. Né -
metországban és Spanyolország -
ban azonban, ahol a közkiadások20, illetve 2 százalékkal csökken -
tek a két idõszak között, a csökke -
nés nem sértette az addicionalitáselvét, mert a korábbi idõszakbanrendkívül magas volt a ráfordításokszintje.
A kiegyenlítõ hatás,
mint fejlõdés bõvülõfinanszirozási eszköze
Az az elõírás, hogy a Közösség tá -
mogatásait nemzeti forrásból kell
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról4. rész — A strukturális politik ák hatása és hozzáadott értéke
140 
26,8
24,3
23,5
18,1
17,7
13,8
-19,9
-20,219,635,8
-2,4
-30 -20 -10 0 10 20 30 40 50 60 70AT
FI
NL
EL
FR
PT
BE
SE
ES
DE
ITváltozás %-ban4.2 Kiegészít ő finanszírozás – A Strukturális Alapok 
programjaihoz köt őd ő átlagos éves nemzeti ráfordítások 
alakulása 1989-93 és 1994-99 között
SE: átlag 1991-92; DE: átlag 1991-93; AT, FI: átlag 1993-94
Forrás: DG REGIO
1820525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:58:27Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról4. rész — A strukturális politik ák hatása és hozzáadott értéke
141A állami-magán partnerség kiegyenlítõ hatása
Az állami-magán partnerség (PPP) akkor lehet a beru -
házások finanszírozásának megfelelõ módja, ha szá -
mottevõ mozgástér van a magánszektor bevonására
annak érdekében, hogy a szolgáltatásokat eredménye -
sebben és költséghatékonyabban lehessen nyújtani.Jóllehet a PPP formák sok országban elég fejlettek,fõként az Egyesült Királyságban és Franciaországban,részben a jelenlegi szabályozási keret korlátozásai miattjelenleg nem áll rendelkezésre elegendõ tapasztalatmûködésükkel kapcsolatban. Ha a projektek várhatóanelfogadható megtérülési rátát produkálnak, akkor egyál -
talán nincs is szükség állami beavatkozásra. Egyes ese -
tekben a PPP-nek nyújtott kormánytámogatás amagánszektor tõkebefektetési költségét csökkenti, amitúlzott mértékû beruházást eredményez.
Annak eldöntéséhez, hogy egy adott projektet PPP-vel
valósítsanak-e meg, alaposan át kell gondolni, hogy po -
tenciálisan milyen költségekkel jár a javak vagy szolgál -
tatások biztosításának szerzõdésbe adása. Ha nagyobbfizikai infrastruktúráról van szó, amelynek esetében a jö-võbeli kereslet bizonytalan, a hosszútávú szerzõdés-nek, hacsak nem elég rugalmas, esetleg magas aköltsége. Ha például az elõrejelzés szerint a jövõbelihasználat alacsony lesz, akkor a nem megfelelõ szerzõ-dések miatt a magán üzemeltetõ nem ruház be eleget ajövõben a tovább kapacitás építésébe.
A jelenlegi programokban, amelyeknél a Strukturális
Alapok biztosítják a társfinanszírozást, a PPP többféleformája lehetséges:
1. A közúti és vízi közlekedésben egyre inkább elfo -
gadják, hogy a PPP az építkezés finanszírozásánakhatékony eszköze. Az olyan projektek esetében,mint például a Vasco de Gama híd Portugáliábanvagy a Drogheda autópálya Írországban, általábana magánszektor felelõs a tervezésért, építkezésért,mûködtetésért és finanszírozásért, és a költségei afelhasználói díjbevételekbõl térül meg. Az államiszektor szerepe, hogy felügyelje a projektet és meg -
felelõ szerzõdéses megállapodást kössön.
2. A PPP megoldás alkalmazható, ha konkrét szolgál -
tatások nyújtására kötnek szerzõdést a felek, s akormány közvetlenül a magán-kivitelezõnek fizet té -
rítést és a végfelhasználókra nincs díj terhelve. Ez akoncepció érvényesül egyre inkább a kutatási-fejlesz -
tési projektekben és az egyetemek és vállalkozá -
sok közti technológia transzfer esetében. AzOctopus projekt az Oulou régióban — ami egy 2.Célkitûzés keretébe tartozó program Észak-Finnországban — például egy PPP létrehozásávalösztönözte az innovációt és a vállalkozás-indítást. Akétéves projekt (2002–2004) során a mobil telefonalkalmazások központjaként elismert Oulou városá -
nak vezetésével egy együttmûködési hálózat ala -
kult ki az ottani high-tech cégek, telekommunikációsoperátorok és oktatási és kutatási központok között.
3. A PPP formái ezen kívül alkalmazhatóak olyan hely -
zetekre, ahol az állami szektor részvétele azon azalapon igazolható, hogy úgy tágabb politikai cél -
kitûzések érhetõk el. Az ilyen esetekben a PPP nemcsak a források biztosításának eszköze, hanemnagyobb hatékonyságot is jelent, mert például fel -
gyorsítja a megvalósítást. Az Egyesült Királyságbanpéldául az új tõke-forrásokhoz való hozzájutás lehe -
tõvé tette a projekt támogatók számára, hogy a pro -
jekteket gyorsabban valósítsák meg, s nekorlátozza õket a kormány költségvetési ciklusa.Egy ilyen eset az 1995-ben létrehozott 1. Célkitûzéskeretébe tartozó program, a Merseyside Special In-vestment Fund, amely alaptõkét, ’mezzanine’ finan-szírozást (speciális fajta áthidaló hitel) és kisebbhiteleket nyújt a kis- és közepes méretû vállalko-zásoknak a régióban.
A PPP különösen vonzó megoldásnak tûnik a csatlako-zás elõtt álló országok számára tekintettel társfinanszí-rozási igényeikre, költségvetési korlátaikra, a hatékonyközszolgáltatások iránti szükségletükre, növekvõ piacistabilitásukra és a privatizációs folyamatra. Az EIB és azEBRD a múltban is ilyen partnerségek keretében bizto -
sítottak kölcsönöket a magánszektornak. A PPP azon -
ban csak akkor mûködik, ha a nemzeti kormánypolitikailag egyértelmûen elkötelezi magát aziránt, hogybevonja a magánszektort az állami szektor projektjeibe.Világos keretet kell kialakítani ahhoz, hogy a PPP-t al -
kalmazni l ehessen a különféle politikai területeken, hi -
szen a konkrét forma minden esetben más, attól függõenpéldául, hogy a költségek mennyire nyerhetõek visszafelhasználói díjakból és milyen fokúak a szociális cél -
kitûzések. A Strukturális Alapok kontextusában használtbármilyen PPP keretbe bele kell tartoznia annak a köte -
lezettségnek, hogy minden, bizonyos méretet megha -
ladó projekt esetében vizsgálni kell annak a lehetõségét,hogy valamilyen fajta PPP-t használjanak. Az EIB és azEIF ebbem fontos szerepet játszhat.
1830525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:58:27Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
kiegészíteni — s ezt a vizsgálatok szerint tiszteletben
is tartják — növeli a beruházásokra rendelkezésreálló forrásokat is. Lehet, hogy ez nem úgy addicioná -
lis, mint a közösségi finanszírozás, mert a kérdésespénzt úgy is ezen a területen költenék el, de a Struktu -
rális Alapok hozzájárultak ahhoz, hogy a beruházá -
sok átcsoportosuljanak olyan területekre, ahol a ráfor -
dításoknak a legnagyobb a hatása és a hozzáadottértéke. Az 1. Célkitûzés keretébe tartozó régiókbanaz 1994–1999 idõszakban a Strukturális Alapokbólszármazó minden eurónak a nemzeti közkiadásragyakorolt kiegyenlítõ hatása átlagban 0,6 euró volt: alegmagasabb Hollandiában, ahol 2,5 és a legalacso -
nyabb Németországban, ahol 0,4.
Továbbá, a Strukturális Alapok intervenciója bizonyos
esetekben jelentõs magánszférából származó beru -
házást is eredményezett, bár ennek a nagyságrendjé -
hez fûzött eredeti várakozások nem mindig teljesültekaz 1. Célkitûzés keretébe tartozó régiókban. Az1994–1999 periódusban a kiegyenlítõ hatás Ausztriá -
ban, Németországban, Hollandiában és Belgiumbanvolt a legerõsebb, ahol minden a Strukturális Alapbólszármazó euróra 3,8–1,2 euró magánráfordítás jutott.A kohéziós országokban, valamint Franciaországbanés az Egyesült Királyságban a hatások jelentéktele-nebbek voltak (A4.2 táblázat).
A különbségek az intervenció természetét is tükrözik:
a kohéziós országokban inkább az infrastruktúrára ésa humánerõforrásokra irányult, amelyek kisebb ma -
gán-hozzájárulást vonzottak csak, mint a vállalkozás -
fejlesztési támogatások. Az 1. Cél -
kitûzés keretébe tartozó régiókbana magánberuházás átlagosan ateljes ráfordítások 18%-át tette ki,szemben a 2. Célkitûzés keretébetartozó területekkel, ahol 40%-át,ami az utóbbiak erõteljesebb vállal -
kozás-fejlesztési orientációjáttükrözi (üzleti szolgáltatások támo -
gatása, kis- és közepes méretû vál -
lalkozások beruházásainak finan -
szírozása stb.).
A 2000–2006-os idõszakra terve -
zett ráfordítások azt jelzik, hogy a
közberuházásokra gyakorolt ki -
egyenlítõ hatás hasonló a külön -
bözõ országok viszonylagosnagyságrendjét illetõen mint a korábbi idõszakban,bár kisebbnek tûnik a magánberuházásoktekintetében.
A Strukturális Alapok és az Európai Beruházási
Banki kölcsönök közötti komplementeritás
Az Európai Beruházási Bank (EIB) az elmúlt 15 évben
több mint kétszeresére emelte a regionális fejlesz -
tésre adott hiteleit
2. 2000 és 2002 között ilyen célú
hitelei évente átlagosan 20 milliárd euró körül mozog -
tak, a csatlakozás elõtt álló országokban pedigévente 3 milliárd euró körül. E kétfajta hitel a Bankteljes hitelezésének mintegy kétharmadát tette ki.Ezen idõszakban az EU támogatott térségeinek jutta -
tott hitelek több mint 50%-a 1. Célkitûzés keretébe tar -
tozó régióba került, beleértve az átmeneti támoga -
tásban részesülõket (A4.3 táblázat).
Az egyedi kölcsönök mintegy 35%-a közlekedési be -
ruházásokra — az 1. Célkitûzés keretébe tartozó régi -
ók leginkább finanszírozott területére — ment, és
16%-a ipari, szolgáltatási és mezõgazdasági magán-vállalkozásoknak, a maradék pedig megoszlott azenergia, telekommunikáció, környezetvédelem, azegészségügy és az oktatás között. Noha viszonylagkis összeg jutott a humántõke-beruházások támoga-tására, 2000 és 2002 között jelentõsen nõttek azegészségügynek és az oktatásnak adott hiteleken ke-resztül a humántõke fejlesztésnek juttatott források, sezzel valamelyest csökkentek a támogatott
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról4. rész — A strukturális politik ák hatása és hozzáadott értéke
142 
Egyéb
2%
Humán-
er őforrások
23%Produktív 
környezet
34%
Infrastruktúra
41%4.3 A Strukturális Alapok allokációianak bontása az 1. Célkit űzés 
keretébe tartozó régiókban: minden tagállam, 2000-2006
Forrás: DG REGIO
1840525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:58:27Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
térségekben az oktatási és képzési lehetõségekben
jelentkezõ hátrányok.
A csatlakozás elõtt álló országokban a legtámogatot -
tabb területek a közlekedés, a környezetvédelem és
az energia, amelyek együttesen 2000 és 2002 közöttaz egyéni hitelek 90%-át kapták, viszont leginkább azoktatási és képzési célú támogatás nõtt (2002-re2001-hez képest háromszorosra). Továbbá a hitelekmintegy 14%-át kapják pénzügyi közvetítõkön kere -
sztül kis- és közepes méretû vállalkozások és helyi in -
frastrukturális projektek.
Az utóbbi években több innovatív mûködési forma is
azt célozta, hogy az EIB hitelek hatékonyabban támo -
gassák a kohéziót, például az egyes projektek közvet -
len társ-finanszírozásával. Az EIB továbbá támogatjaa lisszaboni stratégiát is, például hitelt nyújt azoktatási, egészségügyi és a high-tech szektorok beru -
házásaihoz, fõként a csatlakozás elõtt álló országok -
ban, hogy segítsen kiküszöbölni a szakképzettség -
ben és az innovációs kapacitásban meglévõkülönbségeket, valamint javítani a régiók üzleti, beru -
házási vonzerejét.
A finanszírozási prioritások: lépés
az EU célkitûzéseinek elérésére
Mint a jelentés 1. részében jeleztük, az elmúlt 10–15
évben csökkentek a különbségek több olyan fõbbstrukturális tényezõ terén, amelyek befolyásolják a ré -
giók hosszútávú versenyképességét. Az infrastruktu -
rális ellátottság terén tapasztalható szakadékok,amelyek megszüntetésére a Strukturális Alapok céljaiis irányulnak, jelentõsen szûkültek, az iskolai végzett -
ségi szintek pedig az egész EU-ban emelkedtek, deleginkább a leszakadó régiókban, aminek révén
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról4. rész — A strukturális politik ák hatása és hozzáadott értéke
143Lipcse: egy házban a vállalkozás és a
tudomány
2003 májusában Lipcsében megnyílt a “Biocity”,
az egyedülálló biotechnikai központ, amelyben20.000 m
2modern létesítmény kínál helyet a lipcsei
egyetem és vállalatok kutatóinak. Az ERDF 17 millióeuróval járult hozzá a 50 milliós teljes beruházásiköltséghez.
A lipcsei egyetem 6 biotechnológiával foglalkozó
professzora költözött be az új komplexumba. A Bio -
city azonnali sikert hozott, 2003 decemberi megnyi -
tása után nem sokkal területének 60%-át már el isfoglalták. A központ kiterjedt tanácsadással és fel -
készítéssel segíti az új vállalkozásokat olyan terüle -
teken is, mint a pénzügyek és szabadalmi jogok.Lipcse négy nagy múltú biotechnológiai vállalkozásais beköltözött a központba, hogy közel legyen a folyókutatásokhoz és az esetleges együttmûködésipartnerekhez.
A lipcsei projekt része biotechnológiai “klasztereket”
támogató szászországi politikának. A Drezdában2004 tavaszán nyíló “Bioinnovációs központ” lehet akövetkezõ lépés. A hosszabb távú tervek szerint egybiotechnológiai fejlesztési tengely fog létrejönni aDrezda, Lipcse, Halle és Jéna vonalon.A megközelíthetõség javulása
Spanyolországban
Az 1994–1999 idõszakban Spanyolországban a ko-
héziós politikák fõ hangsúlya az infrastruktúrára he-lyezõdött, mert annak hiányosságai jelentették aregionális fejlõdés legfõbb akadályát. Ez kiváltképpigaz volt a közlekedésre, amely a strukturális támo-gatások körülbelül 40%-át emésztette fel. A támoga-tás jelentõs javulást hozott a közlekedésben. Ebbenaz idõszakban a Strukturális Alapok (beleértve a Ko-héziós Alapot) mintegy 2400 km autópálya és 3400km elsõdleges közút építéséhez nyújtottak társfinan -
szírozást az 1. Célkitûzés keretébe tartozó régi -
ókban. A mostani, 2000-2006-os idõszakban azautópályák még kb. 2500 km-rel bõvülnek, és a többiközút fajta pedig 700km-rel. Ennek eredményekép -
pen jelentõsen javul a megközelíthetõség, 2006-raaz átlagos utazási idõ várhatóan mintegy 20%-kal,és a balesetek száma 40%-kal csökken.
A vasúthálózat beruházásainak a célja elsõsorban a
meglévõ vonalak fejlesztése és nem a bõvítése. Avillamosítás növelése és a kétvágányú vonalak kié -
pítése 1989 és 1999 között a hálózatnak több mintegyharmadát érintette. E fejlesztések eredménye -
képpen, az utasok száma 1989 óta folyamatosan nö -
vekszik. A jelenlegi programozási idõszakban aszuperexpressz vasúthálózat a mostani 623 km-rõl2006-ra 1140 km-re fog nõni, és a Kohéziós Alapbólmintegy 6 milliárd eurót fognak költeni a MadridtólBarcelonán át a francia határig érõ vonalmodernizálására.
1850525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:58:28Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
gyarapodott a humántõkéjük, s továbbá javulást értek
el a környezetvédelem terén is (4.3 ábra és A4.4táblázat).
Javult a megközelíthetõségA Strukturális Alapok támogatta a transz-európai
közlekedési hálózatok (TEN-T) fejlesztését az 1.Célkitûzés keretébe tartozó régiókban és a kohézi -
ós országokban. A jelenlegi 2000–2006 programo -
zási idõszakban a Kohéziós Alapból éventemintegy 1,3 milliárd eurót és az Európai Területfej -
lesztési Alapból (ERDF) évente 850 millió –1,4 mil -
liárd eurót fordítanak erre célra az Alapok teljes, évi4,1 milliárd eurót kitevõ közlekedés-finanszírozá -
sából, s az ERDF támogatásnak körülbelül egyhar -
madát autópálya- vagy közútépítésre szánják(A4.5 táblázat).
A régiók megközelíthetõsége javult a legalább 4.100
kilométernyi autópálya és 32.000 kilométernyi egyébautóút megépítésének, illetve felújításának köszön-hetõen. Például a Strukturális Alapok járultak hozzátöbb mint 500 km autópálya megépítéséhez Görögor-szágban az 1990-es években, Spanyolországbanpedig majdnem 400 kilométernyi, Sevillát és Madridotösszekötõ szuperexpressz vasúti pálya használhatómár, és további mintegy 1.100 km épül, ami jelentõ -
sen csökkenti az utazási idõt és javítja a szóban forgóperifériális régiók megközelíthetõségét.
A Strukturális Alapok támogatás-kihelyezése a
transz-európai közlekedési hálózatok esetében egyhosszútávú tervezésen alapszik, amely mind a közle -
kedésre, mind a területfejlesztés egészére alkalmaz -
ható koherens stratégiává integrálódik. Ez lehetõvéteszi, hogy ezt a stratégiát összehangolják más intéz -
kedésekkel és a másodlagos hálózatok fejlesztésé -
vel. Azt is lehetõvé teszi, hogy hangsúlyt kapjon aközlekedési módok összekapcsolhatósága és a köz -
utak alternatívái, ami a fenntartható fejlõdés érdekétszolgálja.
A közlekedési támogatásokból származó közössé -
gi hozzáadott érték még nagyobb is lehetne, ha ja -
vulna a koordináció és több pénz jutna az
INTERREG típusú programokra, amelyek a határo-kon átnyúló területi tervezés elvét alkalmazzák,mert ezzel elkerülhetõ lenne, hogy a transz-európaihálózatok az országhatárhoz érve megtörjenek. APireneusokban épített Somport közúti alagút, ame-lyet 2003 elején nyitottak meg, jó példa a határonátnyúló tervezés hiányára: az új autópálya, amelyeta spanyol oldalon a Kohéziós Alapból finanszíroz-tak, a francia oldalon egy régi országútba torkollik.
Az európai kutatási térség megerõsítéseAz elmúlt évtizedben a strukturális politikák sokban
hozzájárultak a kutatási kapacitás növeléséhez,fõként az 1. Célkitûzés keretébe tartozó régiókban. A2000–2006 idõszakra mintegy évi 1,2 milliárd eurótkülönítettek el kutatási-fejlesztési és innovációsprogramokra.
A Strukturális Alapok hozzáadott értéke segített új
kutatási kapacitást kiépíteni a leszakadó régi -
ókban, s ezzel javultak e régiók kilátásai a tartósnövekedésre. Egyes esetekben azonban úgy tûnikeltúlozták a kutatási központokba való beruházásta szükségletekhez és a potenciálhoz képest, s így eközpontok nincsenek megfelelõen kihasználva.Ugyanakkor találkozhatunk egyértelmû sikerekkelis, elsõsorban Írországban és az északiországokban.
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról4. rész — A strukturális politik ák hatása és hozzáadott értéke
144On-line oktatási közösség
Görögországban
Az EU finanszírozással indított görög iskolahálózat
(GSN) projekt célja, hogy a legmodernebb informáci -
ós és kommunikációs technológiák és e-tanulási al -
kalmazások felhasználásával egy új oktatásihálózatot alakítson ki. A 35 millió eurós támoga -
tással (ennek 75%-át a Strukturális Alapok biztosí -
tják) mûködõ hálózatba alsó- és középfokú iskolák ,valamint az oktatásügyi minisztérium közigazgatásihivatalai, összesen 8.000 kapcsolat /egység/tartozik.
A projekt 4 lépcsõbõl áll. Az elsõben az iskolák szá -
mítógépeket és helyi hálózati hardware-t (az ‘iskolai
laboratóriumok) kapnak. A másodikban ezek a labo -
ratóriumok egy kommunikációs hálózatra kapcso -
lódnak fel. A harmadikban a GSN a felhasználóknakinformációtechnológiai oktatási, együttmûködési éskommunikációs szolgáltatásokat nyújt. A negye -
dikben a GSN felhasználói oktatási tartalomhozjuthatnak hozzá egy speciálisan a projektheztervezett portálon keresztül.
1860525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:58:28Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Annak felismerése nyomán, hogy az infrastruktúrába
és berendezésekbe való beruházás önmagában nemelég a tudás-alapú gazdaság kialakításához, a struk -
turális politikákat a helyi fejlõdés szükségleteire és le -
hetõségeire szabott regionális kutatási-fejlesztési ésinnovációs stratégiák megtervezésének is a szolgála -
tába állították.
A Strukturális Alapok, mint az információs
társadalom kialakításának eszköze
Összességében a Strukturális Alapokból évi mintegy
700 millió eurót, a teljes források majdnem 4%-át,különítették el az 1. Célkitûzés keretébe tartozó régi -
ók számára az információs társadalom megterem -
téséhez, ami egyrészt mutatja, hogy e célt a nemzetiés a regionális hatóságok prioritásként kezelik,másrészt hozzájárul a lisszaboni célkitûzések és aze-Europe Kezdeményezés megvalósításához.Az Alapok e területre történõ ráfordításainak nagy -
ságrendjét olyan tényezõk határozzák meg, mint azinformációs és kommunikációs technológia (ICT)piacának fejlettségi foka, a népsûrûség, a techno -
lógia alkalmazásához szükséges szaktudássalrendelkezõ munkaerõ elérhetõsége és a fejlesztéstervezési kapacitás. Az egy fõre jutó ICT ráfordítá -
sok nagysága szerint rangsorolva az elsõ 20 régióközé tartozik 6 görög és két spanyol régió; 7közülük sziget vagy fõként szigetbõl álló terület, ésnagy hányaduk 1. Célkitûzés keretébe tartozó ré -
gió, amelyek az ICT-t fejlõdésükhöz stratégiailagelengedhetetlennek tartják.
A politika-tervezés szempontjából e területen a regio -
nális prioritások nagyjából összeegyeztethetõek az
e-Europe 2000 Cselekvési Tervben lefektetettekkel.Az 1. Célkitûzés keretébe tartozó régiók nagyobbhangsúlyt fektettek az ICT szaktudás kifejlesztéséreés a kormányzati on-line szolgáltatásokra.
A foglalkoztatás és a szaktudás javítása a
humántõke beruházásokon keresztül
Évi mintegy 9 milliárd eurót különítettek el az Euró-
pai Szociális Alapon (ESF) keresztül a 2000–2006programozási idõszakra humántõke fejlesztésekreés a foglalkoztatás bõvítésére. Ennek kicsit többmint a fele (4,5 milliárd euró) az 1. Célkitûzés kere-tébe tartozó régióknak jut, ezen belül Spanyolor-szágnak 28%, az új német tartományoknak 19%,Görögországnak, Portugáliának és Olaszország -
nak pedig 12–13%. A finanszírozott intézkedésekjobbára aktív munkaerõ-piaci programok, amelyekcélja a hátrányos helyzetû csoportok, a mun -
kaerõ-piacra elsõ ízben belépõ fiatalok és a tar -
tósan munkanélküliek foglalkoztathatóságánakjavítása, valamint oktatás és képzés nyújtása minda munkanélkülieknek, mind a foglalkoztatottaknak,elsõsorban a kis- és közepes méretû vállalkozá -
sokban dolgozóknak, akik könnyen elveszíthetik állá -
sukat. Eme intézkedések közé tartozik még anemzeti oktatási és képzési rendszereknek és azállami foglalkoztatási szolgálatoknak nyújtotttámogatás.
Az 1994–1999 idõszakban, amikor az 1. Célkitûzés
keretébe tartozó régióknak juttatott teljes támoga -
tás összege évi 3,1 milliárd euró körül mozgott, azESF jelentõs mértékben támogatta az aktív
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról4. rész — A strukturális politik ák hatása és hozzáadott értéke
145Szélerõmûpark a portugál tengerparton
A portugáliai szélerõmûpark építésének ötlete1990-ben merült fel dán üzletemberek körében,miután egyikük korábban e llátogatott Melidesbe. A
nyugati szelet kapó tengerpart jó helyszínnek tet-szett egy ilyesfajta projekthez. A 100 méter magas,a tengerparti Sines városától 3 km-re lévõ MonteChaos dombon jelöltek ki egy héthektáros terüle -
tet. A munkálatok 1991 áprilisában kezdõdtek éshat hónappal késõbb készen álltak az elsõszélturbinák.
Ma a park 12 dán gyártmányú Wind World W-2800
turbinából áll, amelyek legalább 20 évig fognakmûködni. Mindegyik turbina 31 méter magas és ro -
tációs átmérõje 28 m. A turbinák négyesével há -
rom csoportot alkotnak, amelyeket egy száloptikásrendszer köt össze, lehetõvé téve a turbináktávirányítását.
A park 280 voltos áramot termel, amelyet három
transzformátor állomás gyûjt, s a feszültséget15000 volttá alakítja és viszi fel a nemzeti hálóza -
tra. Az egyes generátorok maximum 150 kWh-ttudnak termelni, akkor, ha a szél eléri a 40km/órássebességet. Az éves termelés 2,5 millió kWh körülvan, amely Sines háztart ási energiafogyasztásá -
nak felel meg.
1870525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:58:28Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról4. rész — A strukturális politik ák hatása és hozzáadott értéke
146A regionális konvergencia ökonometriai bizonyítása
Az ökonometriai elemzések azt bizonyítják, hogy az Uni -
óban az egy fõre jutó GDP-k valamelyest konvergáltak.
Ha 197 (NUTS 2) régió egy fõre jutó GDP-jének 1980 és2001 közötti reálnövekedését három idõszakaszra bon -
tva (1980–88, 1988–94 és 1994–2001) vizsgáljuk, szig -
nifikánsan inverz összefüggés rajzolódik ki, anövekedés üteme és az egy fõre jutó GDP induló értékeközt. Ez a tendencia, amelyet a szakirodalom béta (a reg -
ressziós egyenlet béta paraméterérõl) konvergenciá -
nak nevez, mindegyik idõszakban érvényesült, ami aztjelenti, hogy az bázisévben legalacsonyabb egy fõre jutóGDP jellemezte régiókban nõtt átlagban a legjobban azegy fõre jutó GDP. A konvergencia így meghatározottüteme (amit a béta koefficiens értéke jelez) idõsza -
król-idoõszakra nõtt, eloször az 1. Célkituzés keretébetartozó régiók Strukturális Alapokból való támogatásá -
nak bevezetésével (1988-ban), majd a támogatás növe -
lésével (1994-ben).
Az 1. Célkitûzés keretébe tartozó régiók közül ráadásul
azokban nõtt a leggyorsabban a GDP, úgy az 1988-94,mint az 1994–2001 közötti idoõszakban, ahol az indulószint a legalacsonyabb volt, (ahogy azt a béta koeffici -
ens értéke jelzi). A béta típusú konvergencia tehát mindaz 1. Célkitûzés keretébe tartozók csoportján belül, minde régiók és az Unió többi része között fennáll. (A bétakonvergencia az 1. Célkitûzés keretébe tartozó csopor -
ton belül különösen erõs volt az 1988–94 közöttiidõszakban, ami részben az új német tartományok gyorsnövekedési ütemének volt köszönheto.)
Ezen idõszak elemzése azt is mutatja, hogy az egy fõre
jutó GDP regionális különbségei 1980 és 2001 közöttcsökkentek (amit a régiók egy fore jutó GDP-jének loga -
ritmikus variencia értéke jelez), így az, amit a szaknyelvsigma konvergenciának nevez, szintén végbement eb -
ben az idõszakban. A konvergencia mértéke ebben azértelemben azonban viszonylag kicsi volt az 1994–2001közötti idõszakban. (Meg kell jegyeznünk, hogy a bétakonvergencia nem feltétlenül párosul sigma konvergen -
ciával mert lehetséges, hogy a legalacsonyabb egy fõrejutó GDP-vel rendelkezõ régiók az átlagnál gyorsabbannõnek, anélkül, hogy az általános különbségekcsökkennének.)
Regionális konvergencia
Régiók
számaEgy fõre jutó
GDP (%-os
növekedési
ráta)Béta
konvergencia
éves ráta (%)R négyzet
1980-88
EU15 összes régiója 197 2,0 0,5 0,94
Az 1. Célkitûzés keretébe tartozó régiók 55 1,9 0,4 0,87
Egyéb régiók 142 2,0 2,1 0,92
1988-94
EU15 összes régiója 197 1,3 0,7 0,97
Az 1. Célkitûzés keretébe tartozó régiók 55 1,4 3,1 0,94
Egyéb régiók 142 1,2 0,8 0,95
1994-2001
EU15 összes régiója 197 2,3 0,9 0,97
Az 1. Célkitûzés keretébe tartozó régiók 55 2,6 1,6 0,92
Egyéb régiók 142 2,1 0,0 0,96
Forrás: DG REGIO
1880525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:58:28Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
munkaerõ-piaci intézkedéseket, például Spanyo -
lországban és Portugáliában 1998-ban az összes
ilyen intézkedés 40–50 százalékát finanszírozta.Ezen kívül segítette az állami foglalkoztatási szol -
gálatok átalakításának és bõvítésének finanszíro -
zását Görögországban, Írországban ésPortugáliában. Továbbá részben az ESF-nekköszönhetõ, hogy Portugáliában a felsõfokú okta -
tásban résztvevõ hallgatók aránya 26%-ról 34%-raemelkedett ebben a programozási idõszakban,Spanyolországban pedig az, hogy sok cég elsõízben továbbképzést biztosíthatott.
A jelen programozási idõszakról készített értéke -
lésekben szereplõ becslés szerint az 1. Célkitûzés
keretébe tartozó régiókban megvalósított struktu -
rális intervenciók eredményeképpen valószínûsít -
hetõen 700.000 új munkahely jött létre, amiPortugáliában majdnem 4%-kal növelte a foglal -
koztatottsági rátát (187.000 munkahely) és Görög -
országban 2,5%-kal (100.000 munkahely). Abecslések szerint nagy hatása volt még a foglalkoz-tatásra az új német tartományokban, Dél-Olaszor-szágban és Spanyolországban (mindegyikesetében 1–2%-os emelkedés).
A fenntartható fejlõdés segítéseA környezet fenntarthatósága kulcsfontosságú ténye-
zõje a hosszútávú regionális fejlõdés biztosításának.A Strukturális Alap programjainak jelenlegi generáci -
óját akkor fogadták el, amikor még nem indították megaz EU jelenlegi fenntartható fejlõdési stratégiáját. Astrukturális intervenciók mindezek ellenére a környe -
zetvédelmet horizontális prioritásként kezelik és ex -
plicit módon figyelembe veszik a környezetvédelmimegfontolásokat a gazdasági és társadalmi kohéziócélkitûzéseinek megvalósítása során. Egy nemrégi -
ben készült értékelés szerint az intervenció hatékony -
sága sok esetben növelhetõ lenne, ha e három cél -
kitûzés potenciális kiegyensúlyozása explicitebbmódon valósulna meg, és ezeket jobban integrálnák aszektorális és nemzeti politikákba.
A környezet minõségének javítása és a további károk
megelõzése a strukturális intervenciók integráns cél -
kitûzései. A Strukturális Alapok nagy részét ezért akörnyezeti infrastrukturális beruházásokra különítet -
ték el, nevezetesen a hulladék- és szennyvíz-keze -
lésre, fõként az EU déli részén.A növekedés és a régiók közti reálértelemben vett konvergencia …
Mint az 1. részben jeleztük, 1989 óta az 1. Cél -
kitûzés keretébe tartozó régiókban összességében
az egy fõre jutó GDP jelentõsen nõtt a Tizenötökátlagához képest, és mind a foglalkoztatottság,mind a termelékenység növekedése is meghaladtaa más régiókra jellemzõ növekedést. E kedvezõváltozásokat a legfrissebb, a regionális konvergen -
ciát elemzõ empirikus tanulmányok is alátá -
masztják
3(Ld. a keretes részt az ökonometriai
eredményekrõl).
Az ökonometriai elemzésbõl levonható fõ követ -
keztetés az, hogy az 1. Célkitûzés keretébe tartozó
régiók jelentõs mértékben felzárkóztak az egy fõrejutó GDP tekintetében, és jelentõsen csökkentek aköztük lévõ különbségek. Ugyanakkor az elmúlt 20év során folyamatosan csökkent az 1. Célkitûzéskeretébe tartozó régiók — fõként a kohéziós orszá -
gok leghátrányosabb helyzetû régiói — és a Tize-nötök többi része közötti termelékenységiszakadék, ami arra utal, hogy az egy fõre jutóGDP-ben mutatkozó felzárkózásnak szilárd alapjavan, s lehetõséget ad a további konvergenciára. Atermelékenységi szakadék az 1980-as évtizedutolsó éveiben csökkent a legmarkánsabban,részben azért, mert az új belépõknek kedvezett akereskedelmi határok megszüntetése.
Az elemzések azt is mutatják, hogy van kapcsolat a
strukturális támogatás és a reál GDP növekedéseközött: a legtöbb egy fõre jutó támogatást kapó ré -
giók gazdasága jobban nõtt, és fordítva. E régióknagyrészt Görögországban és Portugáliában ta -
lálhatóak. Ugyanakkor egyes görög és portugál ré -
giókban a GDP kevésbé nõtt, mint amennyire astrukturális támogatások összege alapján — a glo -
bális összefüggést figyelembe véve — várható lettvolna. Ugyanez volt a helyzet a legtöbb 1. Cél -
kitûzés keretébe tartozó német és olasz régióban,amelyekben, mint az 1. részben megjegyeztük, anövekedést az ország többi részének alacsony nö -
vekedési üteme visszafogta. Másfelõl a legtöbbspanyol régióban a támogatás összegéhez képestnagyobb volt a növekedés, talán az ország virágzógazdaságának köszönhetõen (4.4. ábra).
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról4. rész — A strukturális politik ák hatása és hozzáadott értéke
147
1890525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:58:29Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
… és a tagállamok közti konvergencia
Mint az 1. részben megjegyeztük, 1991 és 2002
között a GDP mind a négy kohéziós országban job -
ban nõtt, mint az EU többi részén. Portugália eseté -
ben csak kicsit jobban (évi 2,2% szemben aTizenötök 2%-os átlagával), Görögországban ésSpanyolországban is alig évi 0,5 százalékponttalaz átlag felett, de Írország már jóval lehagyta azEU-t (évente átlagban körülbelül 4,5%-kalmagasabb).
A szimulációs vizsgálatok
4azt mutatják, hogy a
strukturális intervenciók5fellendítették a növeke-
dést, mert növelték a keresletet és erõsítették a
gazdaság kínálati oldalát (a mit az infrastruktúra és
a humántõke javításával értek el), s ezzel hozzájá -
rultak a konvergenciához. A becslések szerint azintervencióknak köszönhetõen Görögországban1999-ben a GDP reálértékben mintegy 2,2%-kalvolt magasabb, mint lett volna az intervenció nél -
kül, Spanyolországban 1,4%-kal, Írországban2,8%-kal és Portugáliában 4,7%-kal. E különbsé -
gek nagyrészt azt tükrözik, hogy az ír és a portugálgazdaságok nyitottabbak, mint a görög és a spa -
nyol, ami Portugáliában fõként a nagyobb belsõ pi -
acnak köszönhetõ (A4.6 és A4.7táblázat).
A GDP növekedése jelentõs mértékben a feldolgo -
zóiparhoz kötõdik; Portugáliában a feldolgozóipar -
ban erõteljesebb volt az intervenció hatása mint a
többi országban, ami közvetve kihatott a piaci szol -
gáltatásokra, s Portugáliában a külföldi közvetlenberuházások radikálisan átalakították a szektort,csakúgy mint Írországban az 1980-as évek végén.Az intervencióhoz kapcsolható a beruházások je -
lentõs növekedése, fõként az infrastruktúra és ahumántõke esetében: a becslések szerint1999-ben Portugáliában 24%-kal és Görögország -
ban 18%-kal volt magasabb a beruházások volu -
mene az intervenciónak köszönhetõen.
A GDP növekedése a munkatermelékenység növe -
kedésével is összefügg. A munkatermelékenység
különbségei is csökkentek ebben az idõszakban.Portugáliában, ahol a feldolgozóipart még most is amunkaigényes iparágak túlsúlya jellemzi, a struktu -
rális intervenciónak köszönhetõ termelékeny -
ség-javulás a becslések szerint kétszer akkora,mint a foglalkoztatás-bõvülés. Spanyolországbana munkatermelékenység ( 2%) és a foglalkoztatás
(1,5%) növekedése nagyjából ugyanannyivaljárult hozzá a feldolgozóipar termeléséneknövekedéséhez.
A becslések szerint az új német tartományokban
részben azért hatott a Strukturális Alapok interven-ciója jelentõsen a GDP-re (1999-ben mintegy4%-kal növelte a GDP szintjét), mert a kiinduló hely-zet rosszabb volt. A feldolgozóipar növekedéseaz egyesítést követõ három évben Portugáliáhozhasonlóan a foglalkoztatás erõteljes bõvüléséhezköthetõ, s ezt követte késõbb a termelékenységjavulása, ami az új technológiákba történõ —részben a Strukturális Alapokból finanszírozott —beruházásoknak köszönhetõ.
Észak-Írországban a becslések szerint a strukturá -
lis intervenciónak szerény hatása volt: 1999-ben a
GDP-t alig több mint 1%-kal növelte. A hatások a pi -
aci szolgáltatások terén látványosabbak (fõként azüzleti szolgáltatásokban és a szakképzésben), dea feldolgozóiparra láthatóan semmilyen hatásanem volt.
Összefér a nemzeti és a
regionális konvergencia?
Gyakran érvelnek úgy, hogy az egy fõre jutó GDP
különbségeiben tetten érhetõ regionális belsõegyenlõtlenségek eleinte, a konvergencia koraiszakaszában súlyosbodnak addig, amíg a nemzetiszintû növekedés elér egy viszonylag magas szin -
tet. E nézet szerint az ország gazdaságának
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról4. rész — A strukturális politik ák hatása és hozzáadott értéke
148 
BEDE
DE
DEEL EL EL 
EL EL EL 
EL EL EL 
EL 
ES ESES
ESESES
FRIEIE
ITITNL
ATPTPT
PTPT
PTPT
UK
UKUK Nem 1. Célk.1. Célk.R2 = 0.15
01020304050607080
012345601020304050607080GDP reálnövekedése 1995-20014.4 A Strukturális Alap allokációi és a GDP 
növekedése az 1. Célkit űzés keretébe tartozó 
régiókban, 1995-2001
Éves allokáció (a regionális GDP %-ában 1995-ben)
Forrás: Eurostat, Regionális kimu tatások és DG REGIO számítások
1900525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:58:29Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
növekedését a néhány területen — elsõsorban a
nagyvárosokban és konurbációkban — koncent -
rálódott gazdasági tevékenységek indítják be. En -
nek megfelelõen, a felzárkózás elején a nemzeti ésa regionális konvergencia között konfliktus áll fenn.
Ez a potenciális konfliktus nem csak a kohéziós or -
szágok szempontjából releváns, hanem a
közép-európai csatlakozás elõtt álló országok fej -
lesztési stratégiájának szempontjából is. Bulgáriakivételével, az egy fõre jutó GDP regionális szórásanagyobb a csatlakozás elõtt álló országokban, minta kohéziós országokban. Sõt, az 1990-es évek kö -
zepe óta még jelentõsen nõttek is, fõként a nagyvá -
rosok — a fõ növekedési pólusok — magasnövekedési üteme következtében. Ezzel szemben,miként az 1. részben megjegyeztük, a kohéziós or -
szágokban — amelyek a strukturális támogatásokfõ kedvezményezettjei — a regionális eltéréseknem sokat változtak annak ellenére, hogy az orszá -
gok növekedése nagyobb volt mint az EU átlaga.Írország az egyetlen kivétel, ahol a gazdasági tevé-kenységek még erõteljesebben Dublinbaösszpontosultak.
Mivel a nemzeti és a regionális konvergencia egy-
másnak ellentmondhat, a csatlakozás elõtt álló or-szágoknak rövid távon választaniuk kell a nemzetiegy fõre jutó GDP nagyobb növekedése és a regio-nális egyenlõtlenségek csökkentése között. Egyesesetekben a strukturális segítség a nemzeti kon -
vergenciának kedvezett (Írország), más esetekbenviszont ellensúlyozta a gazdaság polarizálódását(Spanyolország). A tapaszt alatok azt mutatják,
hogy az, hogy ez az ütközés mennyire létezik,részben a gazdasági tevékenységek területielosztásától és az adott ország településeinekelhelyezkedésétõl függ.
A Strukturális Alapok mint a gazdasági
integrációt elõsegítõ eszköz
Az európai gazdaságok integrációja egyre szoro -
sabb, amit a köztük zajló egyre növekvõ kereske -
delmi és beruházási forgalom is tükröz. Ezt a
folyamatot az EU politikái aktívan segítik, fõként azegységes belsõ piac megteremtésével, a közös va -
luta bevezetésével és az Unió leendõ bõvítésével.A kereskedelmet serkentõ és a gazdaságitevékenységek helyszínét befolyásoló kohézióspolitikákkal elért szorosabb integráció csökken -
tette a nemzetgazdaságok közti különbségeket.
A kohéziós országok és az EU többi része közti ke -
reskedelem az elmúlt évtized során több mint két -
szeresére nõtt. A növekedés egy része azt jelzi,
hogy a hátrányosabb helyzetû régióknak nyújtottstrukturális támogatás más országok javát is szol -
gálja. Az input-output táblázatok alapján készítettbecslések szerint a GDP és a beruházások növeke -
désével az effajta ráfordítások körülbelül egyne -
gyede visszakerül az EU többi részébe amegnövekedett export — fõként gép és beren -
dezés export — révén. Ez az ‘átszivárgás’ kivált -
képp erõteljes Görögország (a strukturálistámogatások 42%-a kerül vissza az EU-ba) és Por -
tugália (35%) esetében (A4.8 táblázat).
A Strukturális Alapok jelentõs hányada a közleke -
dési infrastruktúrát fi nanszírozza, ami egyrészt nö -
veli az adott régió vonzerejét, s ezzel befolyásolja,
hová települ az ipar, másrészt serkenti a gazdaságiaktivitást azzal, hogy növeli a kereseteket és a re-áljövedelmeket. Egy sor, a Kohéziós Alapból finan-szírozott közlekedési projekt hatás-szimulációsértékelése arra mutat rá, hogy a jövedelmek jelen-tõsen növekedhetnek (az Egnathia és a Patheautópálya projektek például a becslések szerintmintegy 9%-kal emelték meg a jövedelmeket Ke-let-Makedóniában). Ha figyelembe vesszük astrukturális intervenció ama szélesebb körû hatá -
sait is, hogy csökkenti a termelési költségeket azadott régióban, mivel egyrészt csökken az utazásiidõ, másrészt a gazdaság kínálati oldalánakmegerõsítése eredményeképpen magasabb lesza termelékenység, akkor a GDP-re gyakorolthatásuk még nagyobb (a becslések szerint aGDP Andalúziában (Andalucía) 3%-kal, Mezzo -
giornóban 2%-kal lesz magasabb 2006-ban azEU társfinanszírozásával indított programokeredményeképpen).
Egy nemrég készült tanulmány szerint a Strukturá -
lis Alapok intervenciója befolyásolja a nagy kutatá -
si-fejlesztési igényû tev ékenységek helyszínét,
mert arra ösztönzi az ilyen gazdasági tevékenysé -
geket folytatókat, hogy a támogatott régióba tele -
pedjenek, s ezáltal egyenlõbben oszlanak el a
növekedés lehetõségei az EU-ban.
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról4. rész — A strukturális politik ák hatása és hozzáadott értéke
149
1910525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:58:29Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Az intervenció a 2. Célkitûzés keretébe
tartozó régiókban: szerkezetváltásés munkahelyteremtés
A Strukturális Alapok nem csak az 1. Célkitûzés ke -
retébe tartozó régiókat támogatják, hanem segítik
a gazdasági fejlõdést az EU olyan részein is, ame -
lyek strukturális problémával küzdenek, de afejlõdésük nem elmaradott. Az 1994–1999 idõszak -
ban kifejtett hatásokat egy nemrégiben készültértékelés alapján alább vizsgáljuk.
Az 1994–1999 idõszakban összesen 82 régió 62
millió lakosa (a Tizenötök népességének 17%-a)kapta a 2. Célkitûzés hanyatló ipari területeket cél -
zó támogatását; ez némi visszaesést jelent azelõzõ idõszakhoz képest, amikor a támogatottterületek lakossága 73 millió volt. A ráfordításokösszege évi 1,2 milliárd euróról évi 2,8 milliárdeuróra emelkedett, ami a Strukturális Alapok teljesösszegének 11,5%-a, s ezzel e területeken az egyfõre jutó támogatás az évi 16 euróról 44 euróraugrott. A 2000–2006 idõszakra a hanyatló vidéki ésipari területek (az 1994–1999 idõszakban ezekreaz 5b Célkitûzés vonatkozott) támogatására meg -
állapított éves összeg 3,2 milliárd euró (1999-esárakon), ami némileg alacsonyabb átlagos egy fõrejutó támogatást (41 euró) jelent.
Az 1994–1999 idõszakban a támogatás 12 tagál-
lam sok kisebb területe között oszlott meg, s ezenbelül az Egyesült Királyság kapta a teljes összegmajdnem egyharmadát, Franciaország majdnemegynegyedét, s e két országban él a 2. Célkitûzéskeretébe tartozó régiók lakosságának kis híján60%-a. Németország és S panyolország osztozott a
teljes összeg másik egynegyedén és nyolc továbbiország a maradék 20%-on. Az EU Strukturális Ala-pokból való hozzájárulásából fedezték a 2. Cél -
kitûzés keretébe tartozó programok teljesráfordításainak majdnem egyharmadát, s a nemze -
ti kormányok körülbelül ugyanennyit adtak, a ma -
gánszektor pedig a hiányzó részt.
A támogatott projektek típusait illetõen, az
1994–1999 idõszakban az infrastrukturális kiadá -
sok tették ki a teljes összeg 27%-át (szemben a ko -
rábbi periódus 36%-ával). E ráfordításokatnagyrészt az régi ipartelepek átalakítására és újépületek építésére költötték. További 25% vállalko -
zás-támogatásra ment, ami az elõzõ idõszak támo -
gatásának több mint a duplája, és fõként olyanstratégiai intézkedésekre, mint például a kis- és kö -
zepes méretû vállalkozás oknak nyújtott segítség
abban, hogy hozzájussanak a fejlett technikákathasználó üzleti szolgáltatásokhoz és tanácsa -
dáshoz, valamint a pénzügyi terméktervezés elõ -
segítése, a nemzetközi kereskedelemben való
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról4. rész — A strukturális politik ák hatása és hozzáadott értéke
150Rehabilitáció Wolverhamptonban
(Egyesült Királyság)
Wolverhampton már évek óta munkálkodik azon,
hogy új munkahelyeket teremtsen a megszûnt acél-és egyéb ipariak helyett. Az EU kulcsszerepet ját -
szott a változás elõsegítésében. Az 1990-es évekelején az azt tanácsolata a városnak, hogy egy stra -
tégiaibb rehabilitációs módszert alkalmazzon, s nepusztán egyedi infrastrukturális projekteket finanszí -
rozzon, mint ahogy az 1980-as években tette. Egymindenre kiterjedõ auditot és a helyi közösséggel ésvállalkozásokkal folytatott konzultációt követõenrészletes város-rehabilitációs program készült. AzEU finanszírozás a városban két fõ területet célzottmeg:
–A Kulturális Negyed: a Chubb épület, a hajdanizár- és páncélszekrény-gyár, jelenleg a Negyedlegfontosabb pontja, ahol több multimédiás kis- ésközepes méretû vállalkozás mûködik. A Szépmû -
vészeti galéria, a Nagyszínház és az Egyetemiszínház fejlesztése a képzési és vállalkozás-tá-mogatási kezdeményezésekkel együttesen meg-teremtik a gazdasági lehetõségeket a kulturális ésmédia tevékenységekhez;
– az All Saints terület: Az Urban Village egy közös-
ségre alapozott projekt, amelynek célja az élet-körülmények javítására a régió egyikleghátrányosabb helyzetû területén; ennek érde-kében közösségi vállalkozásokat hoztak létre, tá-mogatják a leghátrányosabb helyzetû csoportokatés segítik a kulturális és média-vállalkozásokat.
1993 és 1998 között a rehabilitációs program kereté -
ben 1500 munkahely létesült, 75 kis- és közepes mé -
retû vállalkozás indult, amelyek közül 32 kulturálistevékenységekre specializálódott.
1920525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:58:30Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
részvételhez és vállalkozás-indításhoz nyújtott tá -
mogatás, valamint cégek egyéni alapon történõ tá -
mogatása. A támogatásnak majdnem 20%-át a
képzésre és a munkaerõ szakképzettségének fej -
lesztésére adott támogatások tették ki, amit fõkéntaz ESF finanszírozott. Továbbá a ráfordításokmajdnem 10%-ából a kutatási-fejlesztési és az in -
formációs és kommunikációs technológiai tevé -
kenységeket támogatták (A4.9 táblázat).
E kiadások hathatósan segítették a hagyományos
iparágak szerkezetváltását és a gazdasági tevé -
kenységek diverzifikálását a 2 Célkitûzés keretébetartozó területeken. A részletes értékelések alap -
ján készített becslések szerint, 1994 és 1999között a Strukturális Alapok intervenciója eredmé -
nyeképpen mintegy 700.000 új munkahely létesülta támogatott térségekben, azaz nettó számbanmajdnem 500.000 ha figyelembe vesszük a kiszorí -
tó hatást (vagyis hogy az újonnan létesített munka -
helyek korábban létezõket szorítanak ki).
6Ezzel
egy idõben mintegy 300 ezer kis- és közepes mére-tû vállalkozás részesült támogatásban, hogy javít-hassák termelési módszereiket és új piacokratörhessenek be, más támogatások pedig megerõ-sítették az ilyen vállalkozások által igénybe vehetõüzleti szolgáltatásokat.
Ezt az is jelzi, hogy ebben a programozási idõszak-
ban a munkanélküliség jobban csökkent ezeken aterületeken mint az EU többi részén (1996 és 2000között átlagban az aktívak 3,1 százalékával, míg azegész EU-ban csak 2,3%-kal
7). A csökkenés külö -
nösen szembetûnõ volt az olyan területeken, aholaz összes foglalkoztatott majdnem 40%-a a hagyo -
mányos, de éppen a szerkezetváltás folyamatábanlévõ iparágakban dolgozott, s ez azt jelzi, hogy itt —elsõsorban a szolgáltatásban — több új munkahelylétesült, mint ahány megszûnt. Az egy fõre jutóGDP növekedése ebben az idõszakban ezeken aterületeken ugyan elmaradt az EU egészétõl (1995és 2000 között 2,1% illetve 2,4%), de az eltéréscsak kicsi volt, s ez arra utal, hogy régóta tartó ha -
nyatlásukat bizonyos fokig sikerült megállítani.Másfelõl a GDP enyhén lassúbb növekedése a fog -
lalkoztatás erõteljesebb bõvülésével együttesenazt jelzi, hogy a munkatermelékenység a 2. Cél -
kitûzés keretébe tartozó területeken kevésbé nõtt,mint az EU többi részén.
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról4. rész — A strukturális politik ák hatása és hozzáadott értéke
151NOVI, Dánia
Észak-Dánia akkor vált jogosulttá a 2. Célkitûzéskeretében a strukturális támogatásokra, amikor ahalászat és egyéb hagyományos iparágak ha -
nyatlása miatt hatalmas munkanélküliség alakultki. Azonban az EU forrásokat nem ezekbe a szek -
torokba helyezték ki, hanem úgy döntöttek, hogya tudás-alapú tevékenységek fejlesztésérekoncentrálnak.
A NOVI egyedülállóan egyesíti a tudományos par -
kot, az innovációs környezetet és a kockázati tõkét
biztosító alapot. Az 1989-ben alapított NOVI az Aal -
borg egyetemmel szorosan együttmûködve katalizá -
torként mûködik az észak-dániai tudás-alapúvállalkozások fejlesztésében. Mint technológiai ésinnovációs központ, fontos szerepet játszik a vállal -
kozás-fejlesztésben és sokban hozzájárult a környé -
ken a munkahelyteremtéshez.
A NOVI Tudományos Park Dánia egyik legnagy -
obb kutatási-fejlesztési vállalat-klaszterének ad
otthont. Ezen kívül a NOVI Innováció ösztönöztea kutatóközpontok, vállalatok és tõkepiacok aktívegyüttmûködését az új elképzelések kereskedel-mi kiaknázásának érdekében. A NOVI 1989óta foglalkozik kockázati tõke biztosításával,s azóta jelentõs nemzeti forrássá nõtt, 67 millióeurót meghaladó tõkebázissal. Továbbáközremûködött a NorCOM létrehozásában, amiegy egyre több külföldi beruházást vonzó mobilkommunikációs és navigációs eszközök gyártá -
sára specializálódott iparvállalati klaszter arégióban.
A NOVI teljes ráfordításai mára elérték a körül -
belül 35 millió eurót, amibõl 21,5 millió eurót a ma -
gánszektor finanszírozott és mintegy 12,5 millió
eurót a Strukturális Alapok.
A Strukturális Alapok támogatása létfontossá -
gú volt a NOVI sikerében, mert az tette lehetõvé
egy olyan koncepció kidolgozását és kifej -
lesztését, amely közép- illetve hosszútávon olyanméretûvé tudott válni, ami biztosítja a vállal -
kozók, az ipar és a kutatóközpontok leghatéko -
nyabb együttmûködését.
1930525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:58:30Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
A részletes elemzések azt mutatják, hogy a kutatá -
si-fejlesztési és innovációs tevékenységek és a
technológiai transzfer ráfordításainak támogatásakülönösen hatékony szerepet játszott az új munka -
helyek teremtésében, valamint a meglévõk meg -
mentésében. Néhány kirívó kivételtõl (például azÉszak-Rajna — Vesztfália (Nordrhein-Westfalen),vagy Észak-Nyugat-Anglia ) eltekintve azonban a
legtöbb 2. Célkitûzés keretébe tartozó terület inno -
vációs kapacitásának fejlettsége továbbra is jóvalalacsonyabb, mint az EU legsikeresebb régióiban,s kutatási bázisuk nem igazodik a regionális terme -
lési struktúrához. Ennek megfelelõen zömükbennem foglalnak el központi helyet az európai techno -
lógiai térségben.
Ennek ellentmond infrastrukturális és humántõke
ellátottságuk. A legtöbb 2. Célkitûzés keretébe tar -
tozó régióban a közlekedési és telekommunikációsrendszerek viszonylag magas színvonalúak, ame -
lyek képesek jó összeköttetést biztosítani mind sa -
ját területükön belül, mind az EU többi részével, s amunkavállalási korú lakosságuk is viszonylag ma-gas fokon képzett. Továbbá a munkaerõ-állománybõvült és szakképzettsége is javult a StrukturálisAlapok támogatásainak köszönhetõen, ami fel-gyorsította a szerkezetvált ást és lelassította a munka-
hely-megszûnés folyamatát. Képzési programokindultak a szakképzettség hiányának és a képzett-ségek gyors elavulásának megszûntetésére. To-vábbá konkrét intézkedések történtek, legfõképpenaz Egyesült Királyságban, a hátrányos helyzetûcsoportok képzési programokban való részvételé -
nek és a munkaerõ-piacra való belépésük támoga -
tására. A Közösség támogatásának köszönhetõen1994 és 1999 között az EU-ban összességében 3,6millióan vettek részt képzésben a 2. Célkitûzés ke -
retébe tartozó területeken.
Ezen kívül a Strukturális Alapok támogatásával je -
lentõs erõfeszítéseket tettek az elhagyott ipari
területek szennyezettségének megszüntetéséreés a régi ipartelepek és épületek új célra való áta -
lakítására (a becslések szerint 115 millió m
2ipari
területet alakítottak át a 2. Célkitûzés keretében),továbbá, hogy általában, de fõként a városi terüle -
teken, javítsák a környezet minõségét. Ez radikáli -
san megváltoztatta sok ipari terület profilját, s azokúj felhasználási célokra például szabadidõs vagykulturális tevékenységekre váltak alkalmassá.A hagyományos iparágak, még ha hanyatlóbanvannak is, még most is környezet-szennyezõek, saz olyan területeken pedig, ahol az ipari tevékeny -
ség már megszûnt, a kármentesítés feladata méghátra van. A szerkezetváltás tehát az EU sokrészén még távolról sem fejezõdött be. Az értéke -
lésekbõl az derül ki, hogy a 2. Célkitûzés keretébetartozó régiókban a szerkezetváltás mértéke régi -
ónként jelentõsen eltér, tükrözve fejlõdési potenci -
áljukat és azt, hogy a közpénzeket — aKözösségbõl és nemzeti forrásokból származókategyaránt — milyen hatékonyan használták fel. Aszén- és acélipari területeken a szerkezetváltás ésa modernizáció végbement, ám más területeken,ahol továbbra is fontosak a hagyományos ipará -
gak, még hátra vannak a jelentõs szerkezeti változ -
tatások, aminek potenciálisan nagy hatása lehet afoglalkoztatásra és a reáljövedelmek szintjére.
Ugyanakkor le kell vonni a tanulságokat a 2. Cél -
kitûzés keretében végrehajtott intervenciók ta -
pasztalataiból. A nyilvánvaló pozitív hatások
mellett az alkalmazott módszernek két, a progra-mok hatékonyságát befolyásoló, hátulütõjét is fi-gyelembe kell venni. Elõször is, sok támogatásrajogosult terület kis méretû, s ez megnehezítette,hogy a pénzügyi forrásokat egy hatékony integráltstratégia alkalmazásával helyezzék ki. Mivel a fi-nanszírozott mûveletek is kicsik voltak, sokesetben nehéz volt a megfelelõ összeget biztosíta-ni olyan projektek finanszírozásához, amelyek pe -
dig döntõen befolyásolhatták volna a régiófejlõdését. Másodszor, mivel a forrásokat az inter -
venció keretében csak korlátozott ideig biztosítot -
ták (az idõszakot két hároméves al-szakaszraosztották), a rövidtávú projekteket (például munka -
helyteremtés recessziós idõszakban) részesítettékelõnyben a regionális fejlõdés szempontjából stra -
tégiailag fontosabbak kárára.
A mezõgazdaság, a vidékfejlesztés
és a halászat támogatása
Az 1994–1999 idõszakban futó, az 5a Célkitûzés
(950/97 és 951/97 számú (EC) rendeletek) és az 5bCélkitûzés keretébe tartozó programok kiértéke -
lése nemrégiben történt meg. Az értékelés eredmé -
nyeit az alábbiakban foglaljuk össze.
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról4. rész — A strukturális politik ák hatása és hozzáadott értéke
152
1940525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:58:30Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Az 5a Célkitûzés keretében
megvalósított intervenció
A 950/97 sz. Rendelet értelmében megvalósított inter -
venció általános célja az agrárgazdaságok általános
értelemben vett hatékonyságának és versenyképes -
ségének javítása oly módon, hogy közben fennma -
radjanak az életképes agrár-közösségek és javuljon akörnyezet- és a vidék védelme. E célok elérése érde -
kében több intézkedés is történt:
–a beruházási programban a gazdák több támo -
gatási lehetõség között választhattak. Az EUdéli részén, ami zömmel az 1. Célkitûzés kere -
tébe tartozott, a gazdálkodási módszerek haté -
konyságának növelését és a strukturálisváltoztatások elõmozdítását választották,másutt pedig nagyobb hangsúlyt helyeztek a di -
verzifikációra, az állatok megfelelõ életkörülmé -
nyeinek biztosítására és a környezetvédelemre.
A rendszer hatékonyabbnak bizonyult azokon aterületeken, ahol a szerkezetváltás volt a fõelem, például az 1. Célkitûzés keretébe tartozórégiók apró gazdaságaiban;
– a fiatal gazdákat célzó program célja az volt,
hogy segítsen vállalkozásuk beindításában. Ezaz EU-ban többféle módon történt, és akkor volthatékonyabb, ha képzéssel és/vagy kiegészítõtámogatási intézkedésekkel egészült ki. Más té-nyezõknek azonban, mint például az örökösö -
dési törvények, tejkvóták, kamatok és azadórendszer, gyakran nagyobb volt a hatása avállalkozás beindításáról hozott döntésekre.Mindazonáltal 10 tagállamban némileg növeke -
dett a 45 évnél fiatalabb gazdaság-vezetõkszáma;
–A hátrányos helyzetû területek támogatási prog -
ramja azt a célt szolgálta, hogy ösztönözze agazdálkodást ezeken a területeken oly módon,hogy kompenzációt nyújt a természeti, szociális,gazdasági és egyéb hátrányokért. E program job -
bára változatlan volt az 1970-es évek közepe óta,és nagy része soha nem integrálódott teljesen avidékfejlesztési stratégiákba. Mivel a támogatá -
sok átalány-összegek voltak, a leghátrányosabbterületeken (például az 1. Célkitûzés keretébe tar -
tozó hegyvidékek, ahol korlátozott a társfinanszí -
rozási kapacitás) a kompenzáció nem is volt elég.A 951/97 sz. Rendelet értelmében végrehajtott in -
tervenció közvetlenebbül célozta az agrár — élel -
miszer szektor versenyképességének javítását. Az1994–1999 idõszakban finanszírozott beruházá -
sok értékelése arra mutat rá, hogy 4 tagállambannémileg javult a hozzáadott érték lánc, a tagálla -
mok felében új elárusítóhelyek létesültek, és öt tag -
államban új gépeket szereztek be és hatékonyabbtechnológiára tértek át — ami csökkentette a kibo -
csátást és a szennyezést — s javultak a marketingcsatornák.
Az elsõdleges termelõket célzó program hatása azért
volt korlátozott, mert növekedett a marketing és a fel -
dolgozó létesítmények nagyvállalati koncentrálódá -
sa, valamint a kis- és nagykereskedõk piaci ereje. Azelsõdleges termelõk számára kedvezõbbnek bizo -
nyult, ha a marketinget és a feldolgozást a termelõitársulások szervezték.
Az 5b Célkitûzés keretében
végrehajtott intervenció
Az 1994–1999 idõszakban az 5b Célkitûzés keretébe
tartozó területek jelentették az EU földterületének26%-át, s ott élt a teljes népesség 9%-a (körülbelül32,7 millió ember). A teljes finanszírozás évente mint-egy 1,1 milliárd euró volt (42% az EAGGF-bõl, 44%az ERDF-bõl és 14% az ESF-bõl), ami a nem-mezõ-gazdasági tevékenységek fejlesztése és a munka -
helyteremtés (46%), az agrár-háztartások jövedelemkiegészitése (23%), az érintett területek vonzóbbátétele és az életminõség javítása (17%) és az erdõsítés(4%). között oszlott meg
Az 1994–1999 közötti idõszakban az 5b Célkitûzés
keretében nyújtott támogatás hatásainak háromszintjét különíthetjük el:
–nincs bizonyíték a mezõgazdasági jövedelmekre
gyakorolt pozitív hatásra, bár a mezõgazdaságiszektor valamekkora erõsödése és némi diverzifi -
káció látható (fõként az elmozdulás a nagyobbhozzáadott értéket jelentõ termelés felé, valamintaz agro-turizmus és a környezetvédelmi szolgál -
tatások fejlõdése);
–a nem-mezõgazdasági tevékenységeket illetõen,az 5b Célkitûzés programjai hozzájárultak az
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról4. rész — A strukturális politik ák hatása és hozzáadott értéke
153
1950525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:58:30Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
infrastruktúra és a vállalatok termelési potenci -
áljának modernizálásához, a turizmus erõsö -
déséhez és a foglalkoztatás más régiókét
meghaladó növekedéséhez;
–a programok segítségével rehabilitálták a fal -
vakat, fejlesztették a közszolgáltatási létesítmé -
nyeket és erõsítették a környezetvédelmet, amijavította a régiók vonzerejét és az életminõségét.
Az 5b Célkitûzés hatása mindent összevetve pozitív,néhány gyengesége mégis tetten érhetõ:
–A területi megközelítés az ilyenfajta intervencióesetében helyénvaló, de egyes 5b Célkitûzés ke -
retébe tartozó területek nem vágtak egybe az ép -
pen zajló gazdaságfejlesztési folyamattal vagy azalkalmazott stratégiával;
–az intervenciónak nagyobb hangsúlyt kellet volnafektetnie a jó gyakorlatok elõmozdítására és ter -
jesztésére annak érdekében, hogy jobban kiaknáz-zák a támogatott területek potenciálját.
Összességében a programozási idõszak alatt a né-pesség ugyanannyival nõtt az 5b Célkitûzés keretébetartozó területeken — már amennyire a rendelke-zésre álló adatok alapján ezeket el lehet különíteni —mint az EU többi részén (évi 0,3%-kal 1995 és 2000között), a GDP pedig kicsit kevésbé nõtt (évi 2,4%szemben a 2,7%-kal), és a munkanélküliség kevésbécsökkent (a munkaerõ-piacon jelenlévõ összlétszá -
mához viszonyítva 1,9%-kal szemben a 2,3%-kal).Mindazonáltal 2000-ben ezeken a területeken az átla -
gos munkanélküliségi ráta elmaradt az EU átlagtól(6,5%, szemben a 8,3%-kal).
A 2000–2006-os programozási idõszak
Az új ((EC) 1257/99 számú) Közösségi Rendelet elfo -
gadása lehetõvé tette, hogy egy sor korábban kü -
lönálló intézkedést egyetlen törvénybe foglaljanak,ami megkönnyíti a különbözõ vidékfejlesztési intézke -
dések egyetlen általános stratégiában történõ in -
tegrációját mind az 1. mind a 2. Célkitûzés keretébetartozó régiókban, illetve horizontális alkalmazásukat.A rendelettel az adott intézkedések összehangoltab -
bak lettek és egymást jobban kiegészítik (A4.10táblázat).A két program-rendszer, az irányítás és az ellenõrzésegymás mellett létezését — az elõbbi a StrukturálisAlapok szabályain az utóbbi az EAGGF Garanciaszekciójának szabályozásán alapszik — azonbangyakran úgy tekintették, mint komplikációk és rugal -
matlanság forrását, és mint ami a tagállamok számáranehezen áttekinthetõ, fõként azok számára, ame -
lyekben 1. Célkitûzés keretébe tartozó és oda nem tar -
tozó régiók egyaránt megtalálhatóak. Az agrárpiacok -
ra vonatkozó politikákat vezérlõ EAGGF Garanciaszekciójának szabályait többéves programok bonyo -
lítására gyakran alkalmatlannak találták, mert túl sokkorlátot szabtak.
A halászati intervenció
Noha a halászat nagyon kevéssel járul hozzá a tagál -
lamok GDP-jéhez, azokban a régiókban, ahol kon -
centrálódik, a halászat a jövedelem és a foglalkozta -
tás fontos forrása. Az érintett régiók döntõen az EUperifériális részein találhatóak, ahol csak kevés más-fajta munkalehetõség kínálkozik. A Közös HalászatiProgram keretében végrehajtott intervenciók tehát je-lentõs mértékben hozzájárulhatnak a regionális jöve-delem növekedéséhez és más gazdasági tevékeny-ségek, többek között a halgazdaságok fejlõdéséhez.
A foglalkoztatás, az oktatás és képzés
elõmozdítása az Európai SzociálisAlapon keresztül
Az ESF hatása a foglalkozatásra,képzésre és oktatásra
Az 1994–1999 programozási idõszakban az ESF,
amely a Strukturális Alapok ráfordításainak egy -
harmadát finanszírozta, 22,1 milliárd euróval — ateljes idõszakra biztosított források 49%-ával — tá -
mogatta a humán erõforrások fejlesztését az 1. Cél -
kitûzés keretébe tartozó régiókban. Ugyanakkor a3. Célkitûzés keretében végrehajtott intervenciókteljes összege 13 milliárd euró volt, s ezek az inter -
venciók a fiatalok, a tartósan munkanélküliek és akirekesztés kockázatának kitett emberek foglalkoz -
tatási integrációját, valamint az egyenlõ mun -
kaerõ-piaci esélyek megteremtését segítették. A 4.Célkitûzés keretében végzett intervenciók 2,2
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról4. rész — A strukturális politik ák hatása és hozzáadott értéke
154
1960525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:58:31Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
milliárd euróba kerültek, s ezek célja az volt, hogy
segítsenek a munkavállalóknak alkalmazkodni aziparág változásaihoz.
Az ESF jelentõs támogatást nyújtott az aktív mun -
kaerõ-piaci politikák v égrehajtásához, elsõsorban
a kohéziós országokban. A támogatások az alábbi
módon oszlottak meg: képzés (az ESF kiadásainak46%-a); integrációs pályák és hasonló programok(20%); foglalkoztatás i ösztönzõk (7%); tanácsadás
(4%) és állásba-helyezés (3%). E programok vi -
szonylagos jelentõsége számottevõen eltért azegyes országok esetében A támogatás — fõként az1. Célkitûzés keretébe tartozó régiókban élõ —tartósan munkanélküliek (a költségvetés 21%-a), afiatal munkanélküliek (17%), a társadalmilagkirekesztettek (3%), az idõsebb munkavállalók(6%), a kis- és közepes méretû vállalkozásokbanfoglalkoztatottak (3%) és a fogyatékosok (2%)között oszlott meg.
Az értékelés eredményei azt mutatják, hogy a legsi-
keresebb intézkedések azok voltak, amelyekegyénre szabott segítségnyújtást valósítottak meg,például az orientációs tanácsadást, a képzéssel ésmunkahely kereséssel ötvözték.
Az ESF az egyes emberek közvetlen segítésén kí-
vül hozzájárult a tagállamok oktatási és képzésirendszereinek modernizálásához nemzeti és regi-onális szinten egyaránt, javította a munkáltatók ésa munkavállalók hozzáférését a képzéshez, és tá -
mogatta a közberuházások bõvülését ezeken aterületeken.
Az ESF intervenciói a 2. Célkitûzés és a 4. Cél -
kitûzés keretében ráirányította a figyelmet arra, mi -
lyen fontos, hogy a munkavállalók alkalmazkodni
tudjanak az adott iparág változásaihoz, és támo -
gatta azokat az innovatív lépéseket, amelyek a kép -
zés és az élethosszig tartó tanulás iránti nagyobbelkötelezettséget ösztönözték. Az intervenciók se -
gítettek megerõsíteni a képzés iránti igény és aképzés biztosítása közti kapcsolatot oly módon,hogy a foglalkoztatási trendek elõrejelzéséretervezett mechanizmusokat alkalmaztak.
Ezek a fajta intervenciók még azt is segítették,
hogy megerõsödjön a kutatási-fejlesztési humántõ -
ke bázis az 1. és a 2. Célkitûzés keretébe tartozórégiókban, és az utóbbiban az intervenciók egyreinkább a kis- és közepes méretû vállalkozások tu -
dás-alapú tevékenységeit támogatták képzésselés vállalat-irányítási készségfejlesztéssel, vala -
mint a fejlett és az információs és kommunikációstechnológiák használatának szorgalmazásával,hogy ösztönözzék az új munkaszervezeti módsze -
rek használatát és a tudományos és technológiaiszakokon végzõk átmeneti munkalehetõségénekfinanszírozását.
Jóllehet a statisztikai adatok gyakran hiányosak,
van bizonyíték arra, hogy az ESF programjai hatot -
tak a nemek közti egyenlõség megteremtésévelfoglalkozó nemzeti politikákra, a 3. Célkitûzéskeretében végzett intervenciók pedig különösensokat segítettek a munkaerõ-piacon hátrányoshelyzetben lévõ nõknek munkát találni.
Ezen kívül az ESF többéves programjai ösztö -
nözték egyrészt a tagállamokban a hosszabb távú
munkaerõ-piaci intézkedések meghozatalát,másrészt a foglalkoztatási és képzési politikák de-centralizációját. Az ESF programjainak mintegy a30%-át vagy még többet is regionális szinten irányí-tanak, és a partnerségi elv alkalmazása révénpedig nõtt a társadalmi partnerek és a nem-kormá-nyzati szervezetek, valamint a regionális és helyihatóságok részvétele mind a Monitoring Bizottsá-gokban mind az operatív programok tervezésébenés megvalósításában.
A 2000–2006 programozási idõszak:
az Európai Szociális Alap és azEurópai Foglalkoztatási Stratégiaközti szorosabb kapcsolat
A 2000–2006 programozási idõszakban erõsödik
az ESF és az EES közti kapcsolat. A 60 milliárdeuró költségvetésû ESF az EES legfõbb pénzügyitámogatási eszköze, s ez utóbbi biztosítja az ESFintervencióinak a politikai keretét.
Az ESF körülbelül 60%-át (34 milliárd eurót az adott
idõszakban) képzésre és az oktatási és képzésirendszerek modernizálására szánják, hogy az állás -
keresõk jobban megfeleljenek az új foglalkoztatási le -
hetõségeknek. Mintegy 14%-a (8 milliárd euró) a vál -
lalkozói készségek fejlesztését, vállalkozás-indítást,
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról4. rész — A strukturális politik ák hatása és hozzáadott értéke
155
1970525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:58:31Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
üzleti hálózatok létrehozását stb. támogatja, hogy elõ -
mozdítsa a vállalkozást, s ezzel javítsa a versenyké -
pességet; körülbelül 19%-ot (11 milliárd euró) kapnak
a cégek és az alkalmazottak, hogy alkalmazkodni tud -
janak az új technológiákhoz és az új piaci körülmé -
nyekhez. A fennmaradt 7%-ot (majdnem 4 milliárdeuró) a nemek közti egyenlõség megteremtését szol -
gáló intézkedés ekre fordítják, amelyek ahhoz a tágabb
feladathoz kapcsolódnak, hogy az egyenlõ lehetõ -
ségek elvét minden programba és tevékenységbe bekell építeni.
Az Európai Foglalkoztatási Stratégiát 2003-ban azért
reformálták meg, hogy hatékonyabban segítsen elér -
ni a lisszaboni célkitûzéseket a kibõvített Unióban. AFoglalkozatási Iránymutatásokat három stratégiaicélkitûzésre egyszerûsítették: teljes foglalkoztatott -
ság, minõség és termelékenység a munkában, és atársadalmi és regionális kohézió és befogadás. A konk -
rét prioritások közé tartozik a humánerõforrások fejle -
sztésére helyezett nagyobb hangsúly, a hátrányoshelyzetûek integrálása a foglalkoztatásba, a regioná-lis egyenlõtlenségek csökkentése, valamint az alkal-mazkodóképesség javítása., az élethosszig tartó ta-nulás és a férfiak és nõk közötti egyenlõségbiztosítása.
Ezen kívül nagyobb hangsúlyt kapott a társadalmi
partnerek részvétele, valamint az, hogy a tagállamok-nak az Európai Foglalkoztatási Stratégiát regionális,helyi és nemzeti szinten kell megvalósítaniuk.
A közösségi kezdeményezések:
az együttmûködés és a
hálózatépítés elõmozdítása
A különféle Célkitûzések keretében a kohéziót támo -
gató intézkedéseket több, a partnerségre és a határo -
kon átnyúló együttmûködésre épülõ közösségi kez -
deményes egészíti ki. Ezek többnyire a 2000–2006
idõszakban is mûködnek, olykor módosítottformában.
INTERREG
Az országok és a régiók közötti együttmûködés azEU kohéziós politikájának alapvetõ eleme. Azegyüttmûködést jelentõ tevékenységek rendkívülszerteágazóak aszerint, hogy milyen az adottterületek fejlettségi szintje, valamint az intézményiés közigazgatási háttere. Ezeket a tevékenysége -
ket nehezebb végrehajtani mint más StrukturálisAlap programokat.
A fõáramot képviselõ programokkal ellentétben, az
INTERREG II programok pénzügyi forrása csekély,évi 400 millió euró volt (jóllehet a forrásokat2000–2006 idõszakban a program utódja, azINTERREG III esetében jelentõsen növelték).
Az 1994 és 1999 közötti idõszakban 75 INTERREG
II program kapott támogatást három irányvonalmentén: határon átnyúló együttmûködés (A irány -
vonal), az energia-hálózatok kiépítésének befeje -
zése (B irányvonal) és a regionális és területitervezési együttmûködés (C irányvonal). Az Airányvonal keretében 59 programot hajtottak végrebelsõ és külsõ határok mentén, összesen több mint15.000 km hosszúságban. A program támogatásá-ra jogosult területek a teljes EU terület mintegy36%-át fedték le, s az EU népességének 27%-át.11 INTERREG II A irányvonal alá tartozó program ateljes támogatás több mint kétharmadát kapta.
A nagyobb INTERREG programok jelentõs ered-
ményeket produkáltak az úthálózat bõvítése, a ha-tárátlépõk fejlesztése, a vasúti összeköttetésekmodernizálása és — csak úgy, mint az INTERREGII B irányvonala esetében — a közlekedési kapcso -
lódási pontok kialakítása és az alternatív ener -
gia-ellátás fejlesztése terén. Ezek a projektek azEU szorosabb gazdasági integrációját mozdítottákelõ.
A fõbb eredmények és a hozzáadott értékAz A és a B irányvonalak a rájuk szánt forrásokat,
az érintett földrajzi térséget és az orientációttekintve igen különféle programok nagy csoportjátölelik fel. Az INTERREG II értékelésének eredmé -
nyei azt mutatják, hogy az A irányvonal, amelyikmessze a legnagyobb programcsoport, jelentõshatásokat ért el. A programok, úgy tûnik fõként azéletminõségre gyakoroltak jótékony hatást azzal,hogy javították a környezet minõségét és támogat -
ták a kulturális tevékenységeket. Továbbá kedve -
zõen hatottak a turizmusra, létrehozták a kis- és
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról4. rész — A strukturális politik ák hatása és hozzáadott értéke
156
1980525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:58:31Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
közepes méretû vállalkozásokat segítõ szolgálta -
tásokat, javították az oktatást, képzést és az egész -
ségügyi ellátást valamint a közlekedést. A
vállalkozások közvetlen részvétele a programok -
ban és a cégek közti együttmûködés azonban sok -
kal szerényebb volt.
Az elszigeteltség csökkentésében elért eredmé -
nyek vegyesek voltak. A z elszigeteltebb 1. Cél -
kitûzés keretébe tartozó régiókban zajló
programok esetében a források nagy részét aközlekedés javítása emésztette fel. Egyes ha -
tár-menti területek esetében, fõként Görögország -
ban, Németországban és Finnországban,jelentõsen javultak a közúti kapcsolatok a határnál,továbbá a határátkelõk és a kikötõi létesítményekesetében, de a spanyol-portugál határon ésAusztriában már sokkal kisebb eredményeket értekel.
Az INTERREG II A programok hozzáadott értéké -
nek egy részét az EU-n belüli és az EU és a szom-
szédos országok közötti határokon átnyúlókulturális együttmûködés létrehozása és megerõ-sítése terén elért eredmények képviselik. A fõ hasz-nokat a különféle entitások — ideértve az államihatóságokat és a magán és fél-állami szervezeteket— közötti erõteljesebb napi szintû kapcsolatok, akölcsönös bizalom, valamint összhang jelentik.
Számos esetben az INTERREG kiemelkedõ hatá -
sa az volt, hogy lehetõvé vált egyes problémák ke -
zelése, amelyekkel más támogatási programok
keretében nem lehetett volna foglalkozni. A kez -
deményezés így tehát a kezdõ lökést jelentetteahhoz, hogy beinduljon a széleskörû, határokon át -
nyúló együttmûködés, s ezáltal lehetõvé váljék másprojektek indítása.
A B irányvonal keretében finanszírozott nagylépté -
kû programok viszonylag kis száma (Görögország -
ban, Olaszországban, Spanyolországban és
Portugáliában) a gáz és az elektromos áram háló -
zatok bõvítésére és integrálására irányult, bár ezekaz egyes országokon belülre korlátozódtak
8.
Az INTERREG II másik célja az országok köztihálózatépítés, régiók közti tapasztalatcsereösztönzése és a tudásátadás volt annak érdeké -
ben, hogy az EU-ban elterjedjenek a jó
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról4. rész — A strukturális politik ák hatása és hozzáadott értéke
157Példák az INTERREG-bõl
Az elszigeteltség csökkentése és az Írország-Észak-Írország közötti határvidékközlekedésének javítása
Az Írország/Észak-Írország program keretében 30
millió eurót allokáltak a Strukturális Alapokból a ‘Köz -
utak és Közlekedési Infrastruktúra’ tervre, amibõl 69projektet finanszíroztak 110 km-nyi másodlagosközút fejlesztésére az “áteresztõképesség” javításá -
ra vagy “hiányzó láncszemek” pótlására. További104 projekt, amelybe körülbelül 166 km út tartozott,célja az volt, hogy enyhítse a határ menti régiókgazdasága fejlõdésének akadályait és hogy na -
gyobb területeken javítsa a gazdasági lehetõségeketa határ két oldalán. Néhány projekt eredményeképpenjavult a nemzetközi közlekedési folyosók , többekközött a transzeurópai közlekedési hálózat megkö -
zelíthetõsége is.
A program javította a tömegközlekedést is. 1994 és
2000 között három buszpályaudvar-fejlesztésiprojekt révén nõttek a helyiérdekû és határt átlépõszolgáltatások, valamint az utasok száma.
A határon átnyúló vállalkozás-fejlesztés és
együttmûködés a kis- és közepes méretûvállalkozások között Skandináviában
A Dánia, Svédország és Finnország közti határ men-
ti területeken és a Norvégiával való külsõ határoknála hálózatépítést, kiállítás-szervezést, adatbázis épí -
tést és vállalkozás-támogatást finanszírozóINTERREG IIA programokat említhetjük, mint példáta határokon átnyúló gazdasági tevékenységek fej -
lesztésére és a kis- és közepes méretû vállalkozásokmegerõsítésére irányuló jó gyakorlatok kialakításá -
ra. Az Øresund régióban a dán-svéd határnál, a ha -
tárokon átnyúló gazdasági tevékenységektámogatása nyomán új ipari klaszterek alakultak ki,például a biotechnológiában (pl. a Medicon-völgy) ésaz élelmiszerfeldolgozó-iparban (pl. Øresund FoodNetwork). A vállalkozói hálózatok létrehozására irá -
nyuló 41 projekt 300 új munkahelyet teremtett a tér -
ségben. A svéd-norvég határ mentén folyóprogramokban több mint ezer, különféle vállalko -
zás-fejlesztési hálózatokba tartozó — melyek közülaz egyik kifejezetten nõi vállalkozókat tömörít — cégvett részt.
1990525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:58:32Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
gyakorlatokt. A C irányvonal projektjeinek legfon -
tosabb ismérve kísérleti jellegük. Ez az irányvonal
tehát olyan tevékenységeket ölelt fel, mint tanulmá -
nyok készítése, az adatbázisok és a tervezés fej -
lesztése, az integrált tervezési módszerek éskísérleti projektek megvalósítása. Noha nehézkvantitatív módon meghatározni a projektek hatá -
sát, annyi látható, hogy segítettek megállapítani,mely együttmûködési módszerek és lebonyolításimódok használhatóak.
A tevékenységek folyamatossága és fenntartha -
tósága azonban külön figyelmet érdemel. Ugyan a
legtöbb INTERREG IIA programban vannak nyil -
vánvaló példák az önfenntartó tevékenységekre, aKözösség támogatása továbbra is szükséges sokprojekt kivitelezhetõsége és stabilitása érdekében,fõként a hálózat-építés terén.
A hatékonyságok befolyásoló tényezõkAz A irányvonal keretében zajló programok közül a
legsikeresebbek azok voltak, amelyeket együtte-sen alakítottak ki néhány célkitûzés és prioritásköré a hosszútávú stratégiai célok szolgálatában.Ezek általában széleskörû és szoros határokon át-nyúló partneri viszonyt is teremtettek mind formális,intézményes program-megvalósítási és irányításikeretben, mind informális módokon.
Az irányítási kapacitás (beleértve a hatékony titkár -
ságot) kulcsfontosságú, jelentõségét mégis
gyakran alábecsülik. A források potenciáliskedvezményezettjeinek és a projekt-támogatóknaknyújtott elõzetes támogatás a kulcs ahhoz, hogymegfelelõ számú jó, valódi együttmûködésen ala -
puló projektet lehessen kialakítani és fenntartani,valamint, hogy az eredményeket maximálisan ki le -
hessen használni.
Egyes, harmadik országgal határos területeken az
alkalmazott komplex módszer a különféle finanszí -
rozó szervezetek (elsõsorban a Phare, Tacis,Cards, Meda) eltérõ szabályozása következtébenaláásta a programok hatékonyságát.
A határokon átnyúló és transznacionális progra -
mok irányításának alapvetõ problémája az, hogy az
érintett országokban a nyelvi különbségeken túl-menõen gyakran nagyon eltérõek a jogi és admi-nisztratív szabályok és hagyományok. AzINTERREG céljai közé tartozik az ilyen különbsé-gek kiküszöbölése (például közös irányítási strukt-úrák kialakításával és közös technikai titkárságokfelállításával). A felmerülõ nehézségek az érintetttagállamok részérõl ad-hoc jogi elintézést igényel-
nek. A jogi megoldások némelyike több tagállamotis felölelt, s voltak köztük, amelyek bilaterális vagymultilaterális megállapodásokra épültek, másokpedig az Európai Gazdasági Egyesülés módszerétalkalmazták. Egyik módszer sem jelent azonban azegész Európára érvényes megoldást a határokonátnyúló együttmûködési programokmegvalósításához.
URBAN
Az URBAN Kezdeményezés az EU 50.000 lakosnálnagyobb városi területen élõ népességének44%-át fedi le. Az URBAN 1994-ben indult több kí -
sérleti projekt és az Európai Bizottságnak a2000–2006 programozási idõszakra kiadott irány -
mutatásai után, amelyben a Bizottság felszólítottaa tagállamokat, hogy szenteljenek különös figyel -
met a város-politikának az 1. és a 2. Célkitûzés ke -
retébe tartozó programjaikban.
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról4. rész — A strukturális politik ák hatása és hozzáadott értéke
158A tevékenységek összehangolásának
elõnyei a városokban
Magdeburg-Cracauban az URBAN az egészen kicsi
vállalkozásokat támogatta egy olyan program finan -
szírozásával, amely rendes körülmények között nemjogosult az ERDF támogatására. HasonlóképpenLondon Hackney kerületében az URBAN olyan pro -
blémák — elsõsorban a társadalmilag kirekesztettcsoportok szükségleteinek — megoldásában vettrészt amelyek nem tartoztak a kelet-londoni 2. Cél -
kitûzés keretébe tartozó programba.
Spanyolországban az URBAN programok mint -
egy felének az 1. és 2 Célkitûzés programjaival
párhuzamos céljai voltak, és 6 spanyol városbanstratégiailag kapcsolódtak a Közösségi Kezdemé -
nyezésekhez. Portugáliában mind a hat URBANprogram az 1. Célkitûzés keretében végzett, fõként aközúti, a környezetvédelmi és társadalmi infrastruk -
turális beruházásokat támogatta.
2000525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:58:32Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Az 1994–1999 idõszakban az URBAN évi 148 millió
euróval finanszírozta 118 város kísérleti projektjeit,és a 2000–2006 idõszakban évi mintegy 104 millióeuró áll 70 város rendelkezésére. A Kezdeménye -
zés kicsi, városi negyedekre összpontosul és aforrásokat néhány integrált, a helyi közösségek ak -
tív részvételével megvalósított programrakoncentrálja.
Az értékelések arra mutatnak rá, hogy e projektek
nyomán a 118 résztvevõ városnegyedben valame -
lyest javult az életminõség a tömegközlekedésbe,oktatási és kulturális létesítményekbe való beruhá -
zásoknak, valamint a közszolgáltatásokhoz valóhozzáférés javításának — és ennek következtébena társadalmi kirekesztés csökkenésének — köszön -
hetõen. Továbbá a pro jektek segítésével sikerült
kihasználni az érintett területek gazdasági potenci -
álját, aminek elõnyeit a környezõ területek is gyak -
ran élvezhetik.
Az URBAN elsõsorban a helyi társadalmi tõke meg-
teremtését és javítását célozta, részben azzal,hogy a programok integráns részeként aktív tanulá-si intézkedéseket valósított meg. A helyi közössé-gek bevonásával pedig az EU több városábanjobban megvalósult az EU strukturális politikája, ésa megvalósított projektek közvetlenül hatottak azemberek életére
9. Az URBAN közremûködésével
alakították EU szerte a nemzeti városfejlesztési po-litikákat is.
Továbbá az URBAN katalizátorként mûködött a re -
habilitációban és néhány esetben jelentõskiegyenlítõ hatása volt a beruházásokra. Németor -
szágban, Rostockban például egy tanulmány
becslése szerint az URBAN területén minden felújí -
tásra fordított euróhoz további 3,9 eurót teremtet -
tek elõ az adott területen vagy környékén.
Ugyanakkor a támogatások kis helyre való koncent -
rálása lehet, hogy korlátozta a Kezdeményezés
hatását, mert hatókörébõl kimaradnak a nemzetivagy regionális problémák megoldását célzó pro -
jektek, például azok, amelyek a város és a környe -
zõ falusi területek kapcsolatával foglalkoznak vagyamelyek az adott iparágak csoportjainak(“klaszter”) kialakítását célozzák, ha azok a közvet -
len területen kívülre is szóródnak.
Mivel az 1. és a 2. Célkitûzés keretébe tartozó prog -
ramok szintén jelentõs forrásokat áldoznak a városi
problémákra, az URBAN támogatásait jobban kellezekkel koordinálni annak érdekében, hogyerõsödjön a helyi hatóságok részvétele a várositerületeket érintõ programok és projektek kialakítá-sában
10(4.5 ábra).
ADAPT, EMPLOYMENT és EQUAL
Két Közösségi Kezdeményezés, az ADAPT és azEMPLOYMENT 1995-ben indult a humánerõforráspolitika támogatására. Az EQUAL, mint új Kez-deményezés, a jelenlegi programozási idõszakbanindult a munkaerõ-piaci hátrányos megkülönbözte -
tés és tisztességtelen bánásmód kiküszöbölésére.Az EMPLOYMENT és az ADAPT a teljes ESF7,5%-ával gazdálkodhatott. A források zömmel anemzeti kormányok társfinanszírozásával egészül -
tek ki, de némi magán-finanszírozást is sikerültvonzaniuk, fõként az ADAPT-nak. A két Kezdemé -
nyezés együttesen mintegy 9.300 egyéni projektetfinanszírozott, amelyek összesen 1,6 millió embertérintettek.
Az ADAPT és az EMPLOYMENT célja, hogy a
különbözõ országokban bevonják a helyi lakossá -
got és szervezeteket az alábbi feladatokra irányulóinnovatív programokba:
–helyi és regionális partnerségek kiépítése az
állami és magán szektor érintett szereplõinek
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról4. rész — A strukturális politik ák hatása és hozzáadott értéke
159 
01020304050
NL UK ES DE EU15 BE LU EL FR FI IT PT IE AT SE DK010203040501. Célkit űzés
2. Célkit űzésERDF %-a4.5 Becsült települési kiadások az 1. és 2. Célkit űzés 
programok keretében, 2000-2006
Forrás: DG REGIO számítások
2010525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:58:32Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
bevonásával, továbbá a munkaerõ-piaci integrá -
ció és munkahelyteremtés elõmozdítása;
–a nemzetközi ötlet- és tapasztalatcsere ösztön -
zése a programok javítása és az innováció ser -
kentése érdekében;
–katalizátor szerep vállalása, hogy az állami és a
magánszektorban született új elképzelések apolitikába és a gyakorlatba egyaránt bekerülje -
nek; ezt a program azzal éri el, hogy nyilvá -
nosságra hozza a projektek eredményeit ésdemonstrálja, hogyan járultak hozzá a mun -
kaerõ-piaci igények kielégítéséhez.
A finanszírozott projektek közé tartoztak azok az in -
tézkedések, amelyek egyénre szabott “pálya” prog -
ramokkal segítették a munkához és tanulásilehetõséghez jutást; fogl alkoztatás-támogatás
például a szociális gazdaságban; a kis- és köze -
pes vállalkozásoknak nyújto tt segítség a piac válto -
zásainak elõrejelzéséhez és az azokhoz valóalkalmazkodáshoz; képzés; a rugalmas munka-rendszerek ösztönzése; nõk támogatása, hogy mun-kaerõ-piaci potenciáljuk érvényesülhessen, amit aprojektek a foglalkozási szegregáció megszünte-tésével és a munka és a család összeegyeztetésé-nek megkönnyítésével segítenek elõ.
E Kezdeményezések több módon fejtették ki hatá-
sukat. Finnországban az EMPLOYMENT támoga -
tásával kialakított ‘Integrált Foglalkozatási Modelltjelenleg a 3. Célkitûzés keretébe tartozó programok -
ban alkalmazzák. Olaszországban több regionálishatóság az EMPLOYMENT megközelítési módjáraalapozott politikákat követ. Belgiumban azEMPLOYMENT ‘Youthstart’ (Pályakezdés) projektinspirálta a szakképzés moduláris módszerénekbevezetését a flamand oktatási rendszerbe, azEgyesült Királyságban pedig a ‘New Start’ (Újra -
kezdés) Kezdeményezés ‘mentori’ elemének ki -
alakítását. Görögországban több innovatív projekthatott a fogyatékosokkal kapcsolatos politikákkialakításánál.
Az ADAPT esetében a munkahelyi ‘vetésforgót’ al -
kalmazó kísérleti projekt vezetett Portugáliában
a munkaerõ-piaci politika részeként a képzésiszabadságon lévõ alkalmazottak ideiglenes helyet -
tesítési rendszerének bevezetéséhez.Svédországban az ADAPT támogatás segítségé -
vel kifejlesztett készség- és kompetencia fejlesz -
tési módszereket átvették a nemzeti programok.Ausztriában és Olaszországban is az ADAPT pro -
jektek nyomán vállaltak részt a regionális hatósá -
gok a foglalkoztatási kérdések megoldásában,Franciaországban és Írországban pedig a külön -
bözõ szervezetek hangolták jobban össze tevé -
kenységeiket az ADAPT hatására.
E két Közösségi Kezdeményezés tapasztalataira
építve az EQUAL célja a munkaerõ-piaci diszkrimi -
náció és az egyenlõtlenség minden fajta formájá -
nak a kiküszöbölése, s ennek során nagy hangsúlytfektet a partnerségek és a transznacionális egy -
üttmûködés fejlesztésére, valamint az innovatívmegoldások politikába való átvételére.
LEADER
A LEADER II az 1994–1999 programozási idõszak-ban az EU területének több mint 36%-át és a népes-ségének 12%-át fedte le. E Kezdeményezéskeretében majdnem 1.000 szervezet kapott vidék-fejlesztési támogatást, amelyeknek mint 90%-a he-lyi akciócsoport volt. A Strukturális Alapok évimintegy 300 millió euróval járultak hozzá aLEADER II kezdeményezéshez, melynek teljesköltségvetése évi 700 millió euró volt. A forrásokata vidéki turizmus (a leginkább támogatott tevékeny -
ség), a kis- és közepes méretû vállalkozások támo -
gatására, a helyi termékek kifejlesztésére és a helyiakciócsoportok technikai segítségnyújtására fordí -
tották. A közvetlen támogatásokon kívül a LEADERII jótékony hatást fejtett ki az alábbi módokon:
–megteremtette a helyi partnerségeket, fõként
helyi akciócsoportok formájában, amelyek vagyterületileg vagy valamilyen tevékenységi körszerint koncentrálódtak;
–megvalósította a helyi fejlõdést szolgáló kollek -
tív alulról felfelé építkezést valamilyen innova -
tív, több szektort felölelõ és koordináltstratégián belül;
–elõmozdította a területek közti együttmûködéstés hálózatépítést;
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról4. rész — A strukturális politik ák hatása és hozzáadott értéke
160
2020525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:58:32Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
–decentralizálta a rendelkezésre álló (a Struktu -
rális Alapból és nemzeti forrásokból származó)
források kezelését.
A LEADER II támogatásban részesülõk száma és alefedett terület egyaránt több mint négyszer akkoravolt, mint a LEADER I idején az elõzõ programozásiidõszakban. A két Kezdeményezés segítette a kul -
turális partnerkapcsolatok kialakítását, és arraösztönözte a terepen mûködõ embereket és szer -
vezeteket, hogy a helyi fejlõdést saját ügyüknektekintsék és érezzenek felelõsséget azért, ami asaját térségükben történik. A LEADER megközelí -
tés lehetõvé tette, hogy a helyi fejlesztési stratégiákrugalmasan igazodjanak a különféle területi körül -
ményekhez. A LEADER II keretében a hangsúlymég erõsebben az innovációra került, amit széleskörben alkalmaznak mint a vidékfejlesztési prob -
lémák megoldásának közös módszerét.
A Kezdeményezés támogatását élvezõk általában
pozitívan viszonyultak ahhoz az elváráshoz, hogyvegyenek részt a hálózatép ítésben, de tapasztalat-
csere fõként azok között történt, akik már azelõtt isaktívan együttmûködtek. Másfelõl az együttmûkö-dés szorgalmazása nyomán több vidéki területen isközös projektek indultak, és mintegy 600 ilyen pro-jektben több ország is részt vesz.
A Kezdeményezés informális hálózatok alakítását
és a helyi tevékenységeket is ösztönözte, s ezzelsegítette új területek megnyitását és a helyikormányzás jobbítását, s ez utóbbit még inkábbösztönözte a LEADER projektek irányításánakdecentralizációja. Továbbá a Kezdeményezés sze -
repet játszott a támogatott területeken a helyiknow-how kialakításában oly módon, hogy segítetta célkitûzések definiálásában, a tervezési, irányítá -
si és értékelési módszerek kidolgozásában. A pén -
zügyi irányítást azonban gyakran nehézkesnek ésbürokratikusnak ítélték, jobbára a három,külön-külön szabályozás alapján mûködõ Struktu -
rális Alap együttes mûködése miatt.
A jelenlegi (2000–2006) programozási idõszakban
évi 300 millió euróval indított LEADER+ a LEADERI és II tapasztalataira épül, de az alapelvek nem vál -
toztak: a hangsúly a projektek kísérleti jellegénvan, amelyek keretében helyi fejlesztési stratégiá -
kat dolgoznak ki korlátozott számú közösségiérdekû téma köré csoportosítva azokat. A partner -
ség-alakítási módszerek jobban definiáltak és azegyüttmûködés feltételei egyszerûsödtek. A közös -
ségi finanszírozást egyedül az EAGGF biztosítja.
A kísérleti innovatív tevékenységek:
mik a tanulságok?
A regionális és szociálpolitikában az innovációt tá -
mogató elsõ kísérleti tevé kenységeket a Bizottság
1993–94-ben indította, s ezzel ténylegesen
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról4. rész — A strukturális politik ák hatása és hozzáadott értéke
161A tudás-alapú gazdaság alapjainak
lerakása a spanyolországi Castilla yLeónban a Strukturális Alapoktámogatásával
Castilla y León egy 1. Célkitûzés keretébe tartozó ré -
gió Spanyolországban, amelyet az Európai Bizott -
ság 1997-ben választott ki a Regionális Technológiai
Terv (RTP) terepének. A Strukturális Alapok 1. Cél -
kitûzése keretébe tartozó programját arra használ -
ták, hogy finanszírozzák a Tervben lefektetettkutatási-fejlesztési és innovációs politikai prioritáso -
kat és tevékenységeket. A terv szándéka szerint alehetõ legtöbb érintett szervezetet be kellett vonni ésegy széleskörû konszenzust kellett közöttük kialakí -
tani. A kezdeti sikerek biztatóak: az 1990-es évekmásodik felében a közkiadások évi több mint11%-kal és a vállalkozások innovációs ráfordításaitöbb mint 15%-kal nõttek; jelenleg majdnem 1.400vállalkozás (95%-uk kis- vagy közepes méretû) veszaktívan részt az államilag támogatott innovációsprogramokban, míg 1995-ben csak 600 ilyenvállalkozás volt.
1995 és 2000 között a teljes kutatási-fejlesztési rá-
fordítások a régió nem mezõgazdasági bruttó hozzá-adott értékének 0,6%-áról 0,9%-ára nõttek, a teljesinnovációs ráfordítások pedig ez idõ alatt 1,4%-ról1,7%-ra nõttek. Ugyanakkor az 1000 foglalkoztatott-ra jutó fõállású kutatók é s a a kutatási segéd-
személyzet száma 3,5-rõl 5-re emelkedett. Maebben a régióban a második legmagasabb az egyfõre jutó kutatási-fejlesztési ráfordítás a spanyolor -
szági 1. Célkitûzés keretébe tartozó régiók közül, ésa nyolcadik az összes spanyol régió közül, annak el -
lenére, hogy a domináns vállalkozások kis- és köze -
pes méretûek és a mezõgazdaság és az egyébhagyományosiparágak jelentõs szerepet játszanak.
2030525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:58:33Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
megkezdte a tudás-alapú gazdaság regionális
szintû fejlesztését. Ma a Tizenötökben szinte min -
den harmadik regionális hatóság kialakította amaga Regionális Innovációs Stratégiáját (RIS
11),
vagy a Regionális Információs Társadalom Kez -
deményezést (RISI12), amelyek célja a hatékony in -
novációs rendszerek kialakítása és az információsés kommunikációs technológiai know-how regioná -
lis szintû terjesztése. A kezdeti kísérleti tevékeny -
ségek, amelyek az évek során a legtöbb esetbenbõvültek, kereslet-vezérelte, alulról felfele építkezõfolyamaton alapultak, s erõs állami-magán partner -
ségeket alakítottak ki, amelyekben részt vettek azadott régió gazdasági vállalkozásai, egyetemei,technológiai központjai és állami hatóságai.
Cselekvési tervük részeként mintegy 30 régió tá -
mogatta a vállalkozás-csoportok (klaszterek) és
vállalkozás-hálózatok lé trehozását, és kialakítot -
tak egy sor vállalkozás támogatást a kis- és köze -
pes méretû vállalkozások számára. Sok esetben aRIS keretében meghatározott, az innovációt támo-gató tevékenységi prioritásokat beemelték az 1. és2. Célkitûzés keretébe tartozó programokba, ami-nek eredményeképpen javultak a projektek és többforrás jutott a közberuházásokra; a RIS-ek pedigerõsítették az információs társadalom társadalmiés gazdasági hatásainak tudatosítását és az infor-mációs és kommunikációs technológia elterje-dését, továbbá ösztönözték az eEurope CselekvésiTervhez kapcsolódó projektek kidolgozását.
Az ESF-bõl finanszírozott innovációs tevékenysé -
geknek is pozitív hatása volt a foglalkoztatásra és a
társadalmi befogadásra. A Helyi Társadalmi Tõkekísérleti projekt (az ESF évi 3,5 millió eurós támo -
gatásából) 3.350 mikro-projektet finanszírozott,amelyek mindegyike átlagban 8.000 euró támoga -
tást kapott, s olyan embereket ért el, akik másfajtatámogatáshoz valószínûleg nem jutottak volnahozzá.
2001-ben bevezették az ERDF innovációs tevékeny -
ségeinek új r endszerét, amely azokat a közösségi
prioritásokat volt hivatva megerõsíteni, amelyek a
regionális versenyképesség javítását, a techno -
lógiát és az innovációt (a 2000-ben Lisszabonbanmegfogalmazottak értelmében), az információstechnológia új formáinak alkalmazását (az eEuro -
pe Cselekvési Terv) és a fenntartható fejlõdéselõmozdítását célozták. A cél, hogy minden EU ré -
giónak meglegyenek az eszközei a tudás-alapúgazdaság megteremtését segítõ új politikák kia -
lakításához, hogy növekedjen az innováció jelentõ -
sége az 1. és 2. Célkitûzés keretébe tartozóprogramokban. E rendszerben a regionális hatósá -
gok az ERDF-nél pályázhattak maximum 3 millióeuró társfinanszírozásra olyan kétéves program -
mal, amely erõs állami-magán partnerségre épül,jelentõs kiegyenlítõ hatása van a magán-finanszí -
rozás bevonására, és magába foglalja az innovációstratégiai megközelítését. Jelenleg az Unióbannégy régióból három dolgoz ki ilyen programot,amelyek teljes költségvetése majdnem 1 milliárdeuró, amibõl körülbelül 400 millió euró az ERDF tá -
mogatása. Ezen kivül 40 régió részvételével önállóhálózatok épültek ki a három stratégiai téma mind -
egyikében, amelyek a Bizottsággal együttmûködvemozdítják elõ a kollektív tanulást és a jó gyakorla -
tok cseréjét.
Az irányítási módszerek
hatékonyságának javítása
A Strukturális Alapok szabályozásának legutóbbi,
1999-es felülvizsgálata során megkísérelték tisztáznia Bizottság és a tagállamok szerepét és feladatait. Acél az volt, hogy egyszerûsítsék a rendszert, ugya-nakkor a feladatokat mindinkább a tagállamoknak ad -
ják át. E mellett a Bizottság igyekszik kevésbé aktívszerepet vállalni a napi szintû irányításban.
Feszültségek azonban maradtak. Továbbra is a Bi -
zottság számol el az Európai Parlamentnek és Ta -
nácsnak az Alapok kiadásaival, de az, hogy hogyan
költik el ezt a pénzt, egyre inkább a tagállamok fe -
lelõssége. E feszültség tette nyilvánvalóvá, hogyaz Alapok irányítási rendszere nem lett egyszerûbbvagy racionálisabb.
A mostani egyszerûsítésre tett erõfeszítésekkel
13
egyrészt a Strukturális Alapok jelenlegi szabályo -
zásának komplexitását és ellentmondásosságát
próbálták csökkenteni, másrészt javítani a szabá -
lyozás koordinációját és a rugalmasságát. A szabá -
lyozás megváltoztat ására a hatékonyság
maximalizálása, az arányosság biztosítása és aszükségtelen bonyolultság csökkentése érdeké -
ben van szükség. Az adminisztratív elõírások
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról4. rész — A strukturális politik ák hatása és hozzáadott értéke
162
2040525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:58:33Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
változtatásainak a jelenlegi rendszer erõsségeinek
és gyengeségeinek elemzésén kell alapulniuk ésjóval az új finanszírozási idõszak végrehajtásirendszerének megtervezése elõtt kell róluk dönte -
ni. E célból a Bizottság 2003-ban szemináriumottartott több mint 600 résztvevõvel, ami a Bizottság2001-ben indított politikájának
14jövõjérõl szóló
széleskörû vita részét képezte.
Az alapelvek
Az 1988-as reform során a programozást, partner -
ségek alakítását, koncentrálást és az addicionali -
tást jelölték meg a Strukturális Alapok egységeselveiként, és ezek maradtak az Alapok hatékonysá -
gának és a befolyásának növelését célzó irányításkulcsfogalmai. Sokféle irányítási gyakorlat alakultki, amelyek tiszteletben tartják a központi alapelve -
ket, de figyelembe veszik az egyes tagállamok intéz -
ményi kontextusát és adminisztratív kapacitását,amelyek az idõk során maguk is változnak.
A programozással elérhetõ
a stabilitás és a koherencia,de racionalizálni kell
A többéves programozás kidolgozása a Strukturá-
lis Alapok módszerének egyik legnagyobb sikere,és haszna az idõk folyamán egyre nyilvánvalóbb,ahogy a tagállamok kapacitása, hogy több évreszóló programokat tervezzenek, fejlõdött. A prog -
ramozásra 1989 óta jellemzõ viszonylagos követ -
kezetesség és koherencia megkönnyítette ahosszabb távú és stratégiaibb tervezést.
A többéves programozás nagyobb fokú biztonságot
és stabilitást jelent a pénzügyi tervezés, a forrásokmegteremtése és az éves költségvetés-készítésszempontjából. Ez kiváltképp érvényes a nagyobb in -
frastrukturális beruházásokra, amelyek több évig iseltartanak.
Az idõk folyamán a programozási folyamatnak több
aspektusa alakult ki:
–az alapadatok beillesztése a programozási do -
kumentumokba a társadalmi és gazdaságielemzés és a számszerûsített célkitûzésekalátámasztására, ami növelte a programok vég -
rehajtásának átláthatóságát;
–a programozási idõszak meghosszabbítása atöbbéves programozási kapacitás növekedésétjelzi, de ezzel felvetõdik az a probléma is, hogybiztosítani kell, hogy az eljárások elég rugalma -
sak legyenek ahhoz, hogy a programokat azidõközben bekövetkezett változásokhoz lehes -
sen igazítani.
–kevésbé pozitív fejlemény, hogy nõnek az aggo -
dalmak azzal kapcsolatban, hogy a programo -
zási dokumentumok elfogadása mennyi idõtvesz igénybe és az mennyire komplikált, amirészben a programkiegészítõ dokumentumokbevezetésébõl fakad.
A kohéziós politika egyik legnehezebb feladata to -
vábbra is az, hogy megfelelõ egyensúlyt teremtsenaz átláthatóság és a progr amok elszámoltathatósá -
gának igénye között (amihez részletesebb informá-cióra és monitoring mechanizmusra van szükség)annak érdekében, hogy a programokon belüli ru-galmasság kialakuljon és, hogy a Bizottsággal valópartnerség a mikro irányítás helyett egy stratégia-ibb folyamattá váljon.
A partnerség erõsebb és befogadóbb leszA kohéziós politika 15 éve alatt a partnerség széle -
sedett és mélyült, és egyes esetekben a Strukturá -
lis Alapokon túl kiterjedt a nemzeti és regionális
közigazgatás más területeire. Míg 1988-ban a part -
nerséget elsõsorban a Bizottság és a nemzeti, regi -
onális vagy helyi hatóságok közti vertikálisviszonyként képzelték el, az idõk során erõsödött apartnerség horizontális dimenziója, ami felöleli ahelyi, regionális és nemzeti szintû érintettek széle -
sebb spektrumát. A partnerség, ha hatékonyanmûködik, sok módon teremt hozzáadott értéket:
–a programok tervezésekor segít az adott régió
vagy célcsoport igényeire összpontosítani azintervenciót;
–ötleteket ad a projektekhez, mert a partnerek -
nek kommunikációs lehetõséget biztosít aStrukturális Alap elõírásaival kapcsolatban;
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról4. rész — A strukturális politik ák hatása és hozzáadott értéke
163
2050525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:58:33Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
–információt biztosít a monitoring folyamathoz
azzal, hogy a megfigyelést végzõk ismerik,hogyan mûködik a program a terepen, és ígykönnyebb megoldást találni a a megvalósításkorjelentkezõ problémákra;
–több fajta vélemény vehetõ figyelembe azértékeléskor;
–segít szélesebb körben elterjeszteni az Alapok -
kal kapcsolatos információkat, valamint azt,hogy a programoknak milyen eredményei voltakaz érintett térségben.
A partnerség továbbra is az Alapok irányításának,monitoringjának és értékelésének alapelve, aminagy hozzáadott értéket teremthet fõként ott, ahola résztvevõk szerepe és felelõssége világosanelhatárolt. A Területi Foglalkoztatási Paktumok jópéldák a partnerség mûködésére. Ezek az alábbimódokon teremtettek hozzáadott értéket a helyi fej -
lõdésben és foglalkoztatásban:
– növelték a kihelyezett forrásokat helyi és regio-
nális szinten
– összekapcsolták a kínálatot a kereslettel;
– csökkentették az adminisztrációs tipusú
átfedéseket
–világosabban határozták meg a politikákat.
Az idõk folyamán a Strukturális Alapok fõáramába
tartozó programokba is jobban bevonták a társa -
dalmi partnereket a programozás és az irányításterületén. Az Európai Gazdasági és Szociális Bi -
zottság 2003 szeptemberében elfogadta a Partner -
ség a Strukturális Alapok végrehajtásában c.tájékozódási véleményt, amely azt javasolta, hogya sikeresség érdekében erõsítsék a partnerséget,mert az így megteremtett összehangolás, hatékony -
ság és átláthatóság legitimálja a programokat. Apartnerség haszna különösen nyilvánvaló az ESFprogramjainak esetében, amelyek sok helyi szintûszereplõt vontak be közvetlenül az EU által finan -
szírozott programokba.
Széles körû az egyetértés abban, hogy a partner -
ség növeli a Strukturális Alapok hatékonyságánakés befolyásának hozzáadott értékét, ám ugyanakkor
újabb szinteket visz a politikák tervezésének és kivi -
telezésének bonyolult rendszerébe, ami lelassít -
hatja a döntéshozatalt. Ezért meg kell találnia helyes egyensúlyt a partnerségbõl eredõbonyolultság és a tervezés és végrehajtás javításaközött.
A koncentrálásA koncentrálás egyrészt azt hivatott biztosítani,
hogy a Strukturális Alapok hatása ne aprózódjon elazáltal, hogy a forrásokat túl vékonyan terítik szétúgy földrajzilag, pénzügyileg mint a politikai priori -
tások értelmében, másrészt azt, hogy minden sú -
lyos strukturális problémával küszködõ régiósegítséget kapjon.
A földrajzilag úgy állapították meg a célterületeket,
hogy meghatározták az egyes célkitûzések kereté -
ben mely területek jogosultak a Strukturális Alapoktámogatására. E tekintetben némi haladás történtamennyiben a 2000–2006 programozási idõszak-ban nagyobb a koncentráció szintje, mint a két ko-rábbi idõszakban; jelenleg az 1. és a 2. Célkitûzésaz EU népességének 41%-át fedi le. A jelenidõszakban a 2. Célkitûzés keretébe tartozó régiókmeghatározásának a folyamata azonban túl bonyo-lult volt és egyes esetekben oda vezetett, hogy a ré-giók túlzottan felaprózódtak és a forrásokszétszóródtak. A 2004–2006 között években a 10új tagállam minden régiója az 1. Célkitûzés kereté -
be fog tartozni, kivéve Prágát, Pozsonyt(Bratisla -
va) és Ciprust, amelyekben együttesen a népesség31%-át fogja a 2. Célkitûzés lefedni.
A politikai prioritásokat a Bizottságnak a közleke -
désre, energia-ügyre, versenyképességre, humán -
erõforrásokra, vidékfejlesztésre és újabban a
környezetvédelemre vonatkozó iránymutatásaitükrözik. Az iránymutatások nem kötelezõ érvényeés olykor túl tág kerete azonban csökkentette ahatásokat.
Az értékelés szerint minden elért haladás ellenére
a Strukturális Alapok támogatásait olykor túl széleskörben és túl vékonyan terítik. Az olyan programok,amelyek helyet adnak minden lehetséges jogosulttevékenységnek nemigen lesznek hatékonyak, vi -
szont irányításuk bonyolult és nehézkes, mert
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról4. rész — A strukturális politik ák hatása és hozzáadott értéke
164
2060525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:58:34Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
rengeteg végrehajtó testülettel és a mutatók túlon -
túl bõséges rendszerével mûködnek.
Az addicionalitásAz addicionalitás — az az elv, hogy a Strukturális
Alapok nem a meglévõ közberuházások kiváltásá -
ra valók — biztosítja, hogy a Strukturális Alapok va -
lóban növeljék a regionális fejlesztésbe injektáltforrásokat. Ezt az elvet az 1. Célkitûzés keretébetartozó régiók demonstrálhatóan tiszteletben tar -
tották, amelyekben minden komplexitás ellenéremeg lehet állapítani, hogy milyen összegeket fek -
tettek be. Az addicionalitás megteremtése a 2. és 3.Célkitûzés keretébe tartozó programokban —fõként az utóbbiban — már nehezebb, ami aláássaaz addicionalitás értékét, mint az Alapok mindenCélkitûzésére érvényes alapelvét.
A strukturális politika fejlõdése és a
hatékonyság vizsgálat
A tapasztalatok bõvülésév el nõtt a Strukturális
Alapok programjainak végrehajtásában szerzett
gyakorlat. Az idõk folyamán a szabályozás világo-sabban határozta meg az elvárásokat, s részlete-sebben definiálta a Bizottság, a nemzetikormányok és a regionális hatóságok szerepét ésfeladatait. A jövõ egyik fõ feladata megteremteni amegfelelõ egyensúlyt egyfelõl a nagy adminisztra -
tív költséggel járó szigorú irányítás, másfelõl aprogramok hatékonysága között.
A pénzügyi irányítás és az ellenõrzés
— mi a megfelelõ egyensúly?
A pénzügyi irányításra és ellenõrzésre vonatkozó
jogszabályokat az idõk során jelentõsen megerõsí -
tették. Továbbra is a Bizottság számol el a költ -
ségvetést készítõ hatóságnak és a StrukturálisAlapok kiadásait külsõ szervként ellenõrzõ Szám -
vevõszéknek, még abban a kontextusban is, hogy adecentralizáció jegyében mind több feladat hárul atagállamokra, ami némi feszültséget okoz az utób -
biak és a Bizottság szerepmegosztásában.
A Szerzõdés értelmében a Közösség és a tagálla -
mok közösen felelõsek az EU pénzügyeiért és a Bi -
zottságnak van meg a jogköre, hogy üldözze acsalást, korrupciót és a Közösség érdekeit ve -
szélyeztetõ törvénytelen cselekedeteket. Az
1994–1999 idõszak alatt bevezetett részletesebbellenõrzési elõírások nyomán a tagállamokban ál -
talában hatékonyabbá és szigorúbbá vált az ellen -
õrzési rend, bár — mint azt a programoklezárásakor feltárt problémák mutatják — a tagálla -
mok nehezen tudták kielégítõen bizonyítani a teljesvégrehajtási idõszakra bejelentett kiadásokszabályszerûségét.
A 2000–2006 idõszakra a Bizottság a tagállamok -
kal közösen tovább fejlesztette az ellenõrzési elõ -
írásokat és világosabban meghatározta egyfelõl az
irányító hatóságok, másfelõl a kifizetõ hatóságokfeladatait. A megfelelõ pénzügyi irányítást és ellen -
õrzést biztosító rendszert, valamint a lefektetettalapelveket széles körben elfogadták, bár az elõ -
írásokban még több teret lehetne biztosítani az ará -
nyosság szélesebb körû alkalmazásának.
Továbbá az, hogy a Bizottság késõn, jóval a progra-
mozási idõszak megkezdése után fogadta el a sza-bályozást, és hogy ez egybe esett az elõzõ idõszaklezárásával jelentõs nehézségeket okozott a szük-séges intézkedések hatékony beindításában. Ezekés az elkötelezettségekkel és kifizetésekkel
15kap-
csolatos új szabályok együttesen magyarázzák,miért gyûltek fel hatalmas kifizetendõ összegek2002 végén.
A strukturális intervenciók teljes ráfordításai erõ -
teljesen növekedtek 2003-ban, elsõ ízben megha -
ladva a 2000 évi szintet, s a t eljes kifizetések 28,6
milliárd eurót tettek ki. Ez a következõket tükrözi:
–a 2000–2006 idõszakra nézve azt az együttes
hatást, amit az ‘n+2’ szabály által bevezetettpénzügyi fegyelem, az egyszerûsítés érdeké -
ben hozott intézkedések és a programoknak aterepen történõ tényleges megindításaeredményezett
–az 1994–1999 idõszakra nézve a még teljesi -
tendõ kötelezettségvállalások jelentõscsökkenését.
A kötelezettség-vállaláshoz mért kifizetések a Ko -
héziós Alap esetében voltak a legmagasabbak,ahol a teljes 100%-ot kifizették, és az Európai
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról4. rész — A strukturális politik ák hatása és hozzáadott értéke
165
2070525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:58:34Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Területfejlesztési Alap esetében, amelynek
96,5%-át fizették ki.
A regionális hatóságok ugyan belátják, hogy a
szûrés és ellenõrzés az irányítás és a kormányzásjavítását szolgálja, de az elõírások számosságátgyakran olyan tehernek látják, amelynek elõnyeinem indokolják annak adminisztratív költségeit.Úgy látják, a mostani programozási idõszakbannincs meg a kellõ rugalmasság, különösen a ‘n+2’szabály fényében (amelynek értelmében a költség -
vetési elõirányzatokat két éven belül el kell költenivagy azok lejárnak). Az is aggodalmat okoz, hogy anemzeti rendszerek miatt szükségtelenül megkét -
szerezõdnek az eljárások. Az egyik konkrét bírálataz, hogy az új elõírásokról a legutolsó pillanatbandöntöttek, arra kényszerítve a régiókat, hogy mó -
dosítsák a már kialakított rendszereket. Emiattkésett a programok megvalósítása, és az ‘n+2’ sza -
bály közvetve azt a hatást váltotta ki, hogy az idõszorítása miatt a minõség és az innováció rovásárakellett a pénzeket elkölteni. Egyes tagállamok ésrégiók szerint minden, a Bizottság által elõírt pén-zügyi ellenõrzési eljárás végrehajtásának költségetúl magas az azokból fakadó hasznokhoz képest. Aköltség kiváltképp a 2. Célkitûzés keretébe tartozóintervenciók esetében súlyos kérdés, ahol a végre-hajtási költségek a teljes ráfordítások nagy hánya-dát teszik ki.
A projektek kiválasztása és megvalósításaA nagy projektek (amelyek teljes költsége a
2000–2006 idõszakban meghaladja az 50 millióeurót) kivételével a projektek kiválasztása az érintetttagállam vagy régió feladata. Az elvégzett értékelésekszerint a kiválasztási eljárások általában robosztusakde szilárdak, a versenyeztetés és a sorba-állítás rend -
szerét egyaránt alkalmazzák. Egyes esetekben azderült ki, hogy az eljárások túl összetettek, ami elri -
aszthatja az esetleges projekttámogatókat. Az 1. Cél -
kitûzés programjai esetében nem mindig volt meg akellõ átláthatóság, a 2. Célkitûzés keretébe tartozó ré -
giókban viszont bizonyítható a formális kritériumokterjedõ használata, továbbá a szakszerûség és azátláthatóság erõsödése. A 6. Célkitûzés keretébe tar -
tozó régiókban azonban a projekt kiválasztás olykorzavaros volt és a résztvevõk szûk körét érte el, a rend -
szer újszerûsége miatt pedig egyes esetekben nemfordítottak kellõ figyelmet a projektek alakulására.Annak ellenére, hogy a közpénzek kezelésénekminõsége javult, még van mit javítani, fõként ami anagy beruházási projektek kiválasztását és megvaló -
sítását illeti. Az 1. Célkitûzés programjainak ex postértékelése szerint a vizsgált projekteknek csak egy -
harmadát fejezték be az eredeti határidõre és egyhar -
madának a befejezése több mint egy évet késett; avizsgált projektek kétharmada lépte túl a költségve -
tését, s ezek 20%-a több mint 30%-kal lépte túl az ere -
detileg tervezett keretet. A költségvetés túllépésénekokai a nem megfelelõ tervezés — mint például, hogynem látták elõre a földterület tulajdonviszonyaivalkapcsolatos problémákat — a rossz költségbecslésés az adminisztratív késedelmek voltak.
A monitoring rendszerek stratégiaibb
szerepének kidolgozása
A monitoring ugyan a rendszer létfontosságú ele -
me, de a tapasztalatok azt mutatják, hogy a monito -
ring bizottságok fókuszában túlnyomó részt nem a
stratégiai irányítás, hanem a pénzügyek kezeléseáll, elsõsorban az, hogy gondoskodjanak a Struktu-rális Alapok forrásainak felhasználásáról. Ez afókusz befolyásolja a döntéshozatali eljárást, s erõ-síti azt a tendenciát, hogy ott költsék el a forrásokat,ahol abszorpciójukat kipróbálják és tesztelik, és ezaz innovatívabb megoldások és irányzatok kö-vetése ellen hat. A kohéziós politika mûködésénekjavításában az egyik feladat a monitoring bizottsá-gok stratégiaibb szerepének kidolgozása. Ebbõl aszempontból fontos, hogy a monitoring bizottságokpartneri szerepét az irányító hivatalok elfogadják,és ne egy olyan mechanizmusnak tekintsék, amicsak arra szolgál, hogy a máshol hozott döntésekreráüssék a pecsétet.
A Strukturális Alapok programjainak értékelése
felhívta a figyelmet arra, hogy a szemmel látható ja -
vulás ellenére a monitoring minõsége rossz volt az1994–1999 idõszakban, és kihangsúlyozta, hogy amonitoring bizottságoknak hozzá kell jutniuk az ér -
demi információhoz a programok megvalósításá -
nak elõrehaladásáról.
Jóllehet a monitoringot megerõsítették a
2000–2006 idõszakra, s ennek során a hangsúly amutatók alkalmazására és a célirányzatok ki -
jelölésére került, a problémák továbbra is fennáll -
nak. A mutatók gyakran nem világosan definiáltak,
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról4. rész — A strukturális politik ák hatása és hozzáadott értéke
166
2080525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:58:34Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
és egyes esetekben teljesen elburjánoztak, fõként
ott, ahol a programok fókusza túl tág. Ezen kívül amonitoring rendszerek gyakran még most, a prog -
ramozási idõszak kezdete után három évvel semmûködnek teljesen, és a rendszereket az ERDF, azESF és az EAGGF eltérõ elõírásai komplikálják.
Az értékelésA Strukturális Alapok programjainak értékelését az
1990-es évek során dolgozták ki és fejlesztették to -
vább annak érdekében, hogy az Alapok irányításaátláthatóbb és elszá moltathatóbb legyen.
1988-ban a fõ hangsúly az Alapok mûködésénekátvilágítása volt, s a fókusz az idõk folyamán a rá -
fordítások eredményére került. Míg az összes tag -
állam tiszteletben tartja azt a követelményt, hogykiértékelje az Alapok felhasználását, és néhányesetben ezt a gyakorlatot más politikai területen isbevezették, a végrehajtás módja még most is jelen -
tõsen eltér az egyes tagállamok között, ami tükrözikülönbözõ kultúrájukat és eltérõ hagyományaikat.
Korábban az értékeléseknek kevés hatása volt,
mert túl késõn készültek ahhoz, hogy befolyásoljáka kulcsfontosságú döntéseket, amelyek meghoza-talához pedig az információt szolgáltatniuk kellettvolna. E probléma leküzdése érdekében a Struktu-rális Alapok jelenlegi szabályozása konkrét, a telje-sítéshez kötött tartalékhoz kapcsolódó határidõketszab az értékelések elkészítésének. A Bizottságközleményt bocsát ki a félidõs értékelések eredmé -
nyeirõl és a teljesítményhez kötött tartalékok 2004folyamán történõ kihelyezésérõl.
Az értékeléseket jelenleg a tagállamoknak a Bizott -
sággal együttmûködve ex ante kell elkészíteniük az
idõszak félidejében, majd a Bizottság készít ex post
értékelést. A félidõs értékelés, amelynek keretét
úgy határozták meg, hogy az eredményeit fel lehes -
sen használni, egyesek szerint túl merev
16.A z ti s
jelezték, hogy az ex post értékelést, amely a prog -
ramozási idõszak vége után két évvel esedékes,már nehéz hatékonyan felhasználni.
A régiók és a tagállamok erõteljesebb bevonása va -
lószínûleg javítja a folyamatot és hasznosabbá, vala -
mint relevánsabbá teszi, ami azt jelenti, hogy jobban
oda kell figyelni a regionális és nemzeti igényekhezszabott értékelési programok tervezésére.A félidõs értékelések elsõ eredményei
A 2000–2006 idõszakra szóló összes Strukturális
Alap programot értékelni kell a félidõben, aminek2003 vége elõtt kellett megtörténnie. Az eredmé -
nyek elõzetes elemzése a következõket jelzi:
–a 2000-ben hozott stratégiai döntések helyes -
sége nagyjából igazolódott, fõként a lisszaboni
prioritásokra (innováció, információs társada -
lom és hálózatok) helyezett hangsúly, amelyek -
re összesen mintegy 60 milliárd eurót, azaz aStrukturális Alapok 30%-át fordították. Azonbanmég erõteljesebben lehet e prioritásokra kon -
centrálni, fõként ami az innovációt és a hálóza -
tok hiányzó láncszemeit illeti;
–a lassú kezdés ellenére a pénzügyi abszorpcióüteme növekedett és az N+2 szabály úgy tûnikösztönözte a programok gyorsabb végrehajtá -
sát. Egyes esetekben, azonban, a szabály túlmechanikus alkalmazása hátrányosan befolyá-solta a minõséget és az innovációt;
– a projektek kiválasztásának és végrehajtásá-
nak rendszerét a korábbinál jobbnak ítélték, debizonyos esetekben a túl bürokratikus eljárásokalacsony hatékonyságot eredményeztek;
– az adminisztráció modernizálását, amelyet
részben a Strukturális Alapok ösztönöztek, az
‘intelligens’ információs rendszerek beveze -
tésével kell kiegészíteni, hogy az irányítók és a
döntéshozók folyamatosan tudják értékelni azintervenciókat és azokat, ha szükséges, javítanitudják. A mutatók széles skáláját alkalmazó mo -
nitoring rendszereket egyszerûsíteni kell, és azinformációk stratégiaibb felhasználására kellkoncentrálni;
–egyes programok esetében, fõként a közleke -
dési infrastruktúrával kapcsolatosaknál, viszony -
lag nagy mértékben sikerült a célkitûzéseketelérni.
Még túl korai lenne megmondani, milyenek a prog -
ramok hatásai a 2000–2006 idõszak egészében,annyi azonban tudható, hogy Spanyolországban2000–2002 között a Közösségi Támogatási Keret(a Strukturális Alapok plusz a nemzeti
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról4. rész — A strukturális politik ák hatása és hozzáadott értéke
167
2090525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:58:34Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
közkiadások) beruházásai a becslések szerint a
GDP 0,4%-át teszik ki (és az elõrejelzések szerint2006-ban 2,4% lesz).
A teljesítéshez kötött tartalék
— az eredményesség jutalmazása
A teljesítéshez kötött tartalék a jó irányítási gyakor -
lat több aspektusát egyesíti, konkrétan a pénzügyi
ellenõrzést, a megvalósítás hatékonyságát, a mo -
nitoringot és az értékelést. A tartalék egy olyan újí -
tás, amelynek értelmében a jelenlegi programozásiidõszakban a Strukturális Alap forrásainak 4%-átvisszatartják, s azt a programozási dokumentumok -
ban eredetileg meghatározott célkitûzések teljesí -
tésének alapján legkésõbb 2004 március 31-igosztják el. A célok az eredményességre (outputés elért eredmények), pénzügyi kérdésekre és azirányításra vonatkoznak. Jóllehet a tartalék mûkö -
dését még ellenõrizni kell a gyakorlatban, az elsõlépést jelenti a célkitûzések szerinti irányítás felé,és elsõként vezeti be a jó irányítás pénzügyiösztönzését, amit a tagállamoknak és a régióknaknyilvánvalóan érdekében áll elérni.
Felmerültek aggodalmak a bevezetett mecha-
nizmust illetõen, elsõsorban merevsége és
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról4. rész — A strukturális politik ák hatása és hozzáadott értéke
168Hogyan érzékelik a régiók az EU
strukturális politikáját
A 3. részben említett esettanulmányok, amelyek a
regionális tisztviselõknek az EU politikájával kap -
csolatos nézeteit vizsgálta, arra is rákérdezett, mia véleményük a Strukturális Alapok mûködésévelkapcsolatban. A megkérdezettek egybehang -
zóan pozitívan nyilatkoztak az Alapoknak az 1.Célkitûzés keretébe tartozó régiókra gyakorolthatásáról, fõként az infrastruktúra területén és el -
sõsorban a kohéziós országokban, ahol az egyfõre jutó GDP-nek az EU átlaghoz való konver -
genciája a nemzeti politika egyik legfõbb cél -
kitûzése volt.
Más 1. Célkitûzés keretébe tartozó régiókban,
amelyek kisebb forrásokat kaptak (például Flevo -
land, a Felföldek és Szigetek), úgy találták, hogyaz 1. Célkitûzés támogatására való jogosultságkövetkeztében a nemzeti regionális politika is je -
lentõsebb prioritásként kezeli õket.
A 2. Célkitûzés keretébe tartozó régiókban az
esettanulmányok azt erõsítették meg, hogynehéz megfelelõ regionális szintû adathoz jutni,amely rávilágítana a fejlõdésre, valamint hogy aforrások nagysága nem volt elegendõ ahhoz,hogy az adott régiókban a helyzet romlásátvisszafordítsa.
A 2. Célkitûzés keretébe tartozó területek azon-
ban gyakran éppen a régió legproblémásabb ré -
szei, a demográfiai trendek , az oktatás színvonala,
a hagyományos ipar szerkezetváltása, munkanél -
küliség vagy környezet stb. szempontjából. Azüzleti beruházások inkább a régió más részeibenvagy a szomszédos régiókban koncentrálódnak,s így a Strukturális Alapok támogatása jelenti azegyedüli forrást.
Sok esetben a fókusz inkább a Strukturális Alapok
mennyiségi, semmint minõségi hatására esett, ki -
váltképp az olyan régiókban, ahol a StrukturálisAlapokból való részesedés viszonylag kicsi volt,akár a GDP-hez, akár a beruházásokhoz vagy anemzeti költségvetéshez mérten. Ezekben azesetekben leggyakrabba n a partnerséget és a
programozást, valamint a regionális szintû integ -
rált stratégia követését jelölték meg a közösségimódszer legfõbb hozadékaként. Úgy látták, hogyez erõsítette az intézményi kapacitást, és konkré -
tan az értékeléshez szükséges szaktudást,A spanyol 1. Célkitûzés keretébe tartozó
régiók elõzetes eredményei a 2000-2002idõszakban
–Javult a megközelíthetõség: 476 km autóutat vagy
autópályát és 173 km vasútvonalat építettek vagyfejlesztettek; 810 km áram-elosztó hálózat 250km gázvezeték épült;
–a termelési környezet támogatása: 4 600 kis- ésközepes méretû vállalkozás kapott támogatást,aminek a beruházásokra gyakorolt kiegyenlítõ ha -
tása a becslések szerint 12,2 milliárd euró;
–a tudás-alapú társadalom támogatása: 1 503 ku -
tatóközpont és 48 199 kutató részesült támoga -
tásban; 26 864 ADSL vonalat telepítettek;
–humánerõforrások: mintegy 7 millió ember kapottaz Európai Szociális Alapból támogatást, akiknek57%-a képzésben részesült.
2100525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:58:35Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
bonyolultsága miatt, de a tartalék ráirányította a fi -
gyelmet a teljesítés olyan fontos kérdéseire, mint
például a pénzügyi abszorpció és a monitoringhozhasznált adatok minõsége. Ugyanakkor az is aggo -
dalomra ad okot, hogy a pénzügyi abszorpcióravaló fókuszálás elterelheti a figyelmet a minõségrõla pénzek elköltésénél.
Az irányítási gyakorlatok sokféleségeA Strukturális Alapok eljárásai elvileg olyanok,
hogy “egyetlen méret mindenkire rámegy”, ám azértékelés eredményei és egyéb tanulmányok aztmutatják, hogy nagyon sokféle gyakorlat létezik, to -
vábbá a hatóságok azon kapacitása, hogy az Ala -
pokat kezeljék, egyre növekszik. A szabályzattartalmazza a legjobb gyakorlatokra vonatkozóalapelveket, s ezek minden programozási idõszak -
kal egyértelmûbbé és jobbá váltak. Ugyanakkorminden tagállam keresztül ment saját fejlõdésiciklusán, s növekvõ kapacitásával mind hatéko -
nyabban tudta megvalósítani az Alapok projektjeit.
A Strukturális Alapok irányítási módszerének há -
rom fõ típusát különböztethetjük meg:
–erõsen centralizált módszer, amely fõként a
szektorális programokra alkalmaztak;
–centralizált és decentralizált programokkeveréke;
–decentralizált módszer, amelyet inkább a regio -
nális programokra alkalmaztak.
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról4. rész — A strukturális politik ák hatása és hozzáadott értéke
169fõként az afféle horizontális témákkal kapcsolatosan,mint például az esélyegyenlõség, a fenntartható fej -
lõdés vagy az innováció.
A nagyfokú autonómiával rendelkezõ régiók kivételé -
vel a közösségi politikák alkalmazását általában nem
hangolták formálisan össze. Ugyanakkor az össze -
hangolást akadályozza az erõs regionális irányításistruktúra hiánya. A szinte teljesen egybehangzóvélemény az volt, hogy a jelenlegi programozásiidõszakban az összegyûjtött tapasztalatoknakköszönhetõen a korábbi idõszakoknál erõteljesebbévált a koordináció.
Sokan bírálták az irányítás, értékelés és ellenõrzés
költségeinek jelentõs em elkedését a 2000-2006 prog -
ramozási idõszakban (az egyik tanulmány szerint eköltségek a teljes költségen belüli részaránya 5%-ról20%-ra emelkedett). Széleskörû elégedetlenségetokozott az is, hogy a kohéziós politika irányítási eljá -
rásai nagyon bonyolultak, ami minden programozásiidõszakkal még fokozódott. Másfelõl a társadalmipartnerekkel, vállalkozásokkal és egyéb szerveze-tekkel való együttmûködést általában úgy tekintették,mint jelentõs és folytatandó elõrelépést.
A Régiók Bizottságának javaslatai a Strukturális
Alapok irányításának javítására
A Régiók Bizottsága azt a feladatot kapta, hogy a
Strukturális Alapok terepen való irányításáért felelõshatóságok körében készített széleskörû felmérésalapján készítsen jelentést arról, hogyan lehet akohéziós politika irányítását 2006 után egyszerûsíte -
ni. A felmérés eredményeit egy Lipcsében tartottkonferencián vitatták meg 2003 májusában, és a je -
lentést 2003 júliusában terjesztették az Európai Bi -
zottság elé. A Bizottság a következõket javasolta:
–erõsíteni kell a koherenciát és az összehangoltsá -
got mind belsõleg (a különbözõ Alapok, Bizottsági
szolgáltatások és a kormányzati ügyosztályokközött) mind külsõleg (a közösségi, nemzeti és re -
gionális programok között);
–jobban kell alkalmazni a szubszidiaritás és a pro -
porcionalitás elvét, és el kell fogadni, hogy általá -
ban a regionális és helyi hatóságok alegmegfelelõbb testület ek a politikai döntések
meghozatalára és azok hatékony végrehajtására;
–folytatni kell a Közösségi alapú regionális megkö -
zelítési módot;
–továbbra is biztosítani kell a forrásokat, mivel a ko -
héziós politika kevesebb pénzzel elképzelhetetlen;
– növelni kell a szektorális politikák hozzájárulását a
kohézióhoz;
– még jobban egyszerûsíteni kell az eljárásokat és
erõsíteni a közös felelõsséget;
– nagyobb szerepet kell biztosítani a regionális egy-
üttmûködésnek, mint az integráció fontos
eszközének.
2110525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:58:35Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
A rendszerek az idõk folyamán fejlõdtek, s gyakran
a centralizált módszer felõl a vegyesen át a decent -
ralizálthoz jutottak. Az értékelési eredmények aztmutatják, hogy mind a centralizált, mind a decentra -
lizált módszer eredményes lehet, bár az utóbbi ha -
tékonyabb, mert könnyebben reagál a regionálisszükségletekre.
A centralizált módszer azért hatékony, mert gyor -
sabb a döntéshozatal és rugalmasabb, de kevésbé
érzékenyen reagál a regionális szükségletekre éshagyományosabb eljárásokra épül, ami hátráltatjaaz innovációt. A legtöbb kohéziós országbanés Dél-Olaszországban centralizált rendszerekmûködtek az elsõ programozási idõszakban, de akésõbbi idõszakokban egyértelmûen decentralizál -
tabbá váltak — bár Portugáliában kevésbé, mintmáshol. Olaszország, Spanyolország ésGörögország az 1994–1999 idõszakban kezdettdecentralizálni, Írország pedig a 2000–2006idõszakban.
A kelet-német és a más országok egyes, az 1. Cél-
kitûzés keretébe tartozó régióiban a rendszerekdecentralizáltak, amelyek ugyan néha bonyolultak,de hatékonyan mûködnek.
A Strukturális Alapok 2. Célkitûzése keretébe tar-
tozó régiók menedzselése általában decentralizált.Még a centralizációs hagyománnyal rendelkezõ or-szágokban is, mint például Franciaország és azEgyesült Királyság, a döntéshozatali hatalom egy -
re inkább a 2. Célkitûzés keretébe tartozó régi -
ókhoz kerül és növekszik a közigazgatásautonómiája. Általánosabban fogalmazva, a 2. Cél -
kitûzés programjait egyre inkább a regionális politi -
kai struktúrákba integrálják.
A bõvítés és a kohéziós politika:
az EU elõtt álló feladatok
A Srukturális Alapok támogatása döntõ szerepet
játszik abban, hogy az új tagállamok meg tudjákerõsíteni gazdasági versenyképességüket és azegy fõre jutó GDP-jük tekintetében utolérjék az EUtöbbi részét. Az alábbiakban áttekintjük a külön -
bözõ elõcsatlakozási alapokkal kapcsolatos eddigitapasztalatokat, és azt , hogy milyen tanulságok
vonhatóak le a Nemzeti Fejlesztési Tervekrõl ésprogramokról szóló tárgyalásokból a StrukturálisAlapok 2004–2006 idõszakban megvalósítandóprogramjaira nézve.
Az elõcsatlakozási alapok tapasztalatai
A 2000–2006 idõszakban az EU évi 3 milliárd euró -
val támogatja a csatlakozás elõtt álló országokat.E pénz három különbözõ forrásból származik:ISPA (Strukturális politikai elõcsatlakozási támo -
gatási eszköz), amely a közlekedési és környe -
zetvédelmi projekteket finanszírozza; a SAPARD(Speciális elõcsatlakozási mezõgazdasági és vi -
dékfejlesztési intézkedés), aminek elnevezése ön -
magáért beszél, és a PHARE, amely acsatlakozásra való elõkészületként a szükségesközigazgatási és intézményi kapacitás megerõsí -
tését finanszírozza.
Az elõcsatlakozási támogatás célja részben, hogy
az érintett országok megtanulják, hogyan kell haté-konyan felhasználni a forrásokat, mielõtt a csatlako-zást követõen nagyobb forrásokat kapnának.Ezeknek az országoknak tehát ki kell alakítaniukazokat az intézményi kereteket, amelyek a legjob-ban tükrözik a helyi körülményeket és szükségle-teket, de ugyanakkor megfelelnek a közpénzekkezelésére vonatkozó EU normáknak.
PHARE2000 óta a PHARE célja, hogy segítsen a csatlako -
zás elõtt álló országoknak a csatlakozásra való fel -
készülésben. Költségvetését évi 1,6 milliárd euróra
növelték, s három fõ prioritásra összpontosít:
–intézmény építés (30%),
–a szabályozási infrastruktúrába való beruhá -
zás, amire az acquis communautaire -nek való
megfelelés érdekében van szükség (35%),
–a gazdasági és társadalmi kohézió támogatása
(35%).
Miután 2004 májusában a 10 új tagállam belép azEU-ba még legalább még további három évig kapjaa PHARE támogatást, Bulgáriában és Romániábanpedig a program még azután is folytatódhat.
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról4. rész — A strukturális politik ák hatása és hozzáadott értéke
170
2120525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:58:35Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
ISPA
Az ISPA nagyjából a Kohéziós Alapnak felel meg és
a közlekedési rendszerek és a környezetvédelmiinfrastruktúra beruházásait támogatja, mert azérintett országokban az átmenet elõtt e két területetévtizedeken át elhanyagolták, és egyik sem felelmeg a modern gazdaság követelményeinek. Ami aközlekedést illeti, a prioritást azok a KözlekedésiInfrastrukturális Szüks églet Felmérésben (TINA)
meghatározott fõbb közutak képviselik, amelyek acsatlakozás elõtt álló országokat összekötik a je -
lenlegi tagállamokkal. A környezet javítására adotttámogatások a vízkészleteket és a szennyvízkeze -
lést, valamint a szilárd hulladékkezelést célozzák.
Az évi kicsit több mint 1 milliárd eurós teljes támo -
gatásból csak az 5 millió eurónál nagyobb költség -
vetésû projektek részesülhetnek. 2000-ben és
2001-ben, a megvalósítás elsõ két évében, óriásierõfeszítéseket tettek a finanszírozásra jogosultprojektek elõkészítésére és a megvalósításhozszükséges adminisztratív infrastruktúra kiépítésé-re. 2002 végére a Bizottság 249 projektet fogadottel, amelyeket az ISPA összesen 3,2 milliárd euró-val fog támogatni, ami egyenlõen oszlik meg aközlekedési és környezetvédelmi projektek között,a közlekedésen belül pedig a közutak és a vasútközött. E projektek többsége a meglévõ infrastrukt-úra felújítására és modernizálására irányul.
Az országok egyre inkább a nemzeti közlekedési
és környezetvédelmi stratégiáknak megfelelõ pro -
jekteket választanak ki, hogy a legjobban ki tudjákhasználni a korlátozott forrásokat.
Az ISPA a know-how és az adminisztratív kapacitás
kiépítéséhez is hozzájárult, amit a képzéssel, be -
szerzési eljárásokkal, pénzügyi irányítással, projektelõkészítéssel, a technikai dokumentáció elõkészí -
tésével, költség-haszon elemzéssel kapcsolatostechnikai segítségnyújtással, valamint a BizottságKiterjesztett Decentralizált MegvalósításiRendszerének (EDIS) alkalmazásával ismegtámogatott.
SAPARDA SAPARD évente 500 millió eurót allokál a csatla -
kozás elõtt álló országok részére, hogy azokvégrehajthassák a Közös Agrárpolitikával kapcso -
latos acquis communautaire -t és átalakíthassák
mezõgazdasági szektorukat és vidéki területeiket.
A támogatás az országok által készített fejlesztésiterven alapszik, amelyekben meg kell jelölniük egykorlátozott számú intézkedést, mint amilyen pél -
dául a minõség garancia javítása, állatorvosi és nö -
vényegészségügyi ellenõrzés vagy termelõicsoportok létrehozása és a föld-nyilvántartás. Akülönbözõ intézkedésekre adott támogatásokrészarányai országonként változóak, de nagy résztmindenhol a feldolgozási és marketing beruházá -
sokat (a teljes támogatási összeg 26%-a), valamintmezõgazdasági holdingok és vidéki infrastruktúrát(további mintegy 20%) finanszírozzák.
Végrehajtásának lassúsága
17ellenére a SAPARD
pozitívan hatott a csatlakozás elõtt álló országokra
azáltal, hogy a jelenlegi tagállamokéhoz hasonlópénzügyi struktúrák és ellenõrzõ rendszerek létre -
hozására ösztönözte õket, aminek köszönhetõenkiépült az adminisztratív kapacitásuk.
A Nemzeti Fejlesztési Tervek tanulságai
Az átmenet feladatai
A csatlakozás elõtt álló országok számára az elsõ
programozási idõszak, amikor jogosultak lesznek aStrukturális Alapok támogatására viszonylag rövid,2004-tõl 2006-ig tart. Ez számukra egyszerre lehe -
tõség, hogy kialakítsanak egy koherens regionálisfejlesztési stratégiát és kihívás, hogy az EU struktu -
rális politikájának alapelveit saját nemzeti politikaikereteikbe integrálják és létrehozzák a végrehaj -
táshoz szükséges mechanizmusokat.
Megegyezés született arról, hogy e rövid progra -
mozási idõszakban a strukturális intervenciót kor -
látozott számú prioritásra koncentrálják, hogy
maximalizálni lehessen a hatásokat és egyszerûsí -
teni a végrehajtást. A négy legnagyobb új tagállam(Lengyelország, Magyarország, a Cseh Köztársa -
ság és Szlovákia) a támogatást a Közösségi Támo -
gatási Kereten keresztül kapja, amelyekhezOperatív Programok társulnak, míg más országokaz Egységes Programozási Dokumentum alapjánkapják a támogatást.
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról4. rész — A strukturális politik ák hatása és hozzáadott értéke
171
2130525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:58:35Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
A támogatás teljes összege, amibe beletartozik a
Kohéziós Alapból származó forrás, meghaladja —1999-es árakon számolva — az évi 7,3 milliárdeurót. Ehhez járul még a nemzeti kormányok társfi -
nanszírozása, ami önmagában is jelentõs növeke -
dést képvisel a mostani szintekhez képest, s ezegyes országokban újabb terheket ró az utóbbiévekben a viszonylagos lassú növekedés követ -
keztében már amúgy is szûkös költségvetésekre(A4.11 táblázat).
A kialakulóban lévõ stratégiákMinden csatlakozás elõtt álló ország elsõrendû cél -
kitûzése az, hogy nagy ütemû gazdasági növeke -
dést érjen el és tartson fent annak érdekében, hogy
az adott országban emelkedjen az életszínvonal ésnövekedjen a foglalkoztatás szintje. A nemzeti fej -
lesztési tervek jelentõsen eltérnek abból a szem -
pontból, hogy hogyan osztják el a támogatást azintervenciós területek között, ami a társadalmi ésgazdasági körülményekbeli eltéréseket és a priori-tások különbözõségét tükrözi. Az infrastrukturálisberuházásoknak juttatott források részaránya pél-dául Szlovéniában 19% és Cipruson 78%; az okta-tási, képzési és egyéb programokra szánttámogatás Máltán14% és Szlovéniában 28%, a ter-melési kapacitás beruházásaira fordított támoga-tás aránya a Cseh Köztársaságban 14%Szlovéniában pedig 54%, amibõl jelentõs részt akis- és közepes méretû vállalkozások kapnak.
Az egyes országok által készített programozási do -
kumentumok meghatározzák a fõbb fejlesztési igé -
nyeket, ami azért fontos, mert a rájuk esõ
Strukturális Alapokból származó források és anemzeti társfinanszírozás valószínûleg eléri azösszes strukturális beruházásokra jutó közkiadás25%-át. A növekedés elérésének a dokumentu -
mokban lefektetett általános módszere megfelel alisszaboni stratégiának. Lengyelországban,Magyarországon és a Cseh Köztársaságban Ope -
ratív Programok határozzák meg a regionális fej -
lesztést, aminek során a központi és a regionálishatóságok között megoszlik a végrehajtás felelõs -
sége, és e programok a teljes költségvetés jelentõsrészét kapják.
E programok azonban a legtöbb országban nagyon
sok különbözõ területet határoznak meg, aholszükség van az intervencióra, s gyakran hiányzikbelõlük a világos fókusz és a stratégiai jövõkép. Ajelenlegi tagállamok tapasztalata azt mutatja, hogyha ezt nem korrigálják, nehezebb lesz a programo -
kat megvalósítani, és hat ásuk és fenntarthatósá -
guk látja kárát.
A felhasznált analitikus módszereket és informáci -
ós forrásokat magukat is tovább kell fejleszteni,
hogy a programok minõsége 2006 után javuljon.Sok program esetében csak korlátozottan ele -
mezték a Strukturális Alapok és a nemzeti politikákközti interakciót, a horizontális témák pedig, úgymint a környezetvédelem és az egyenlõ esélyekkérdése, nincs eléggé integrálva a programokba.
A programok kialakítását minden országban hatá -
sukex ante értékelése segítette, amit többnyire kül -
sõ szakember-csapat készített. Az értékelések
szerint — ha a multiplikációs hatást figyelembevesszük (vagyis, hogy a GDP ennyivel többel fognõni, mint amennyivel egyébként nõne) — a Közös-ségi Támogatási Keretek Magyarországon a GDP-tkörülbelül 4%-kal fogják növelni és Lengyelország-ban kicsit több mint 3%-kal, s a becslések szerint2007-ben Magyarországon a beruházások a GDP8%-ával fognak nõni, míg Lengyelországban amunkanélküliség az összes gazdaságilag aktívhozmérten majdnem 2%-kal fog csökkeni.
A végrehajtás feladataiA Strukturális Alapok végrehajtása gondos
elõkészületeket igényel, aminek során létre kellhozni a szükséges adminisztratív struktúrát és eljá -
rásokat a kapott források kezelésére. Azelõkészületek már egy ideje, a csatlakozási szerzõ -
dések tárgyalásának megkezdése óta folynak.
A felkészülési szakaszban a csatlakozás elõtt álló
országok látványos haladást értek el azon a téren,hogy különbözõ közigazgatási hatóságaik hatéko -
nyabban mûködnek együtt, aminek révén a progra -
mok összehangoltabbak és hatékonyabbak lettek.Széles körû erõfeszítéseket tettek a munkatársakképzésére, fõként az érintett minisztériumokban ésvégrehajtó hivatalokban, és javították sok regioná -
lis és helyi hatóság mûködését. A Strukturális Ala -
pok programjainak megvalósítása azonban acsatlakozás elõtt álló országokban a közigazgatás
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról4. rész — A strukturális politik ák hatása és hozzáadott értéke
172
2140525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:58:36Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
számos részét érinti, kezdve a központi kormány -
zat stratégiai tervezési egységeitõl az egyes pro -
jektek kiválasztásáért felelõs helyi hatóságokig. Az
adminisztratív kapacitás kérdése valószínûleg a2004–2006 idõszakban és utána is az egyik legfon -
tosabb kérdés marad. A kapacitásoknak a részbenaz összegyûjtött tapasztalatoknak köszönhetõ meg -
erõsítése a program-végrehajtás decentralizáci -
ójának szükséges feltétele lesz 2006 után.
Az általánosan levonható következtés az, hogy a
program dokumentumok és a tervezett tevékeny -
ségek a 2004–2006 idõszak átmenetiségét tükrö -
zik, s elõkészítik a talajt a következõ programozásiidõszakban követendõ stratégiák számára és amegvalósításukhoz szükséges struktúráklétrehozásához.
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról4. rész — A strukturális politik ák hatása és hozzáadott értéke
173
2150525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:58:36Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról4. rész — A strukturális politik ák hatása és hozzáadott értéke
174Milyen feladatok várnak a csatlakozás elõtt álló országokra?
Kézenfekvõ volna a csatlakozás elõtt álló országokat
azonos tulajdonságokkal és problémákkal rendelkezõegységes területnek tekinteni, de ez távolról sem felelmeg a valóságnak. Szinte mindegyikük égetõ és szer -
teágazó strukturális problémákkal küzd — amelyeketelsõsorban az alapvetõ infrastruktúra elhasználódott,elavult volta, vagy teljes hiánya okoz — de a prob -
lémák természete és nagyságrendje jelentõsen eltéraz egyes országok és régiók esetében. Ezt az egy fõrejutó GDP eltérései is tükrözik, amelyek mind az orszá -
gok, mind az egyes országokon belüli régiók közöttnagyobbak, mint a jelenlegi tizenöt tagállamból állóEU-ban. S ami még fontosabb, a különféle típusúegyenlõtlenségek is sokkal nagyobbak, mint a jelenle -
gi 1. Célkitûzés keretébe tartozó régiókban. Ez igen lé -
nyeges a strukturális politika megtervezéseszempontjából. Elõször is, mindegyik régiónak megkell állapítania, melyek a versenyképességét korlá -
tozó és a beáramló beruházást elriasztó legfõbb hiá -
nyosságai, majd az elsõ feladata e hiányosságokkiküszöbölése kell legyen annak érdekében, hogy a le-hetõ leghamarabb gyors növekedési ütemet tudjonelérni.
Továbbá a regionális különbségek ahelyett, hogy
csökkennének egyre növekszenek, mert a fejlõdés anagyvárosokban és azok köré — elsõsorban a fõváro-sokba és környékükre — koncentrálódik, ahol az újfaj-ta tevékenységek, fõként a szolgáltatások, leginkábbbõvülnek. Ezt a tendenciát erõsíti, hogy vele párhuza-mosan a külföldi közvetlen beruházás is ugyanezekrea helyszínekre áramlik, mert ott találhatóak meg aszükséges szolgáltatások, létesítmények és a szak -
képzett munkaerõ.
Aközlekedési kapcsolatok többnyire mindegyik or -
szágban elégtelenek. Ennek következtében az ingá -
zás, még a fõvárosokba is, jelentõsen kisebb, mint a
jelenlegi tagállamokban (a harmadát sem éri el). Aközlekedés javítása kell legyen az egyik legfõbb priori -
tás, nem csak a fejlõdés érdekében, hanem azért is,hogy a szóban forgó régiók és az országok közti ke -
reskedelem bõvülni tudjon. Jelenleg az új tagállamokközti kereskedelem szerény, jóllehet természetes ke -
reskedelmi partnerek lennének, s ezért erõteljesen eztbõvíteni kell, mert az segítené az országok közös nö -
vekedését. A transz-európai közlekedési hálózatoktervezett bõvítése ugyan a csatlakozás elõtt álló or -
szágok javát is szolgálja, de a tervezett új közutak in -
kább a jelenlegi tagállamokkal fogják õket összekötni,semmint egymással.Azegyenletesebben elosztott növekedés kialaku -
lását az akadályozza, hogy sok régió népsûrûségenagyon kicsi , s nincsenek nagyobb, a beruházást von -
zani képes városai, amelyek a gazdasági fejlõdésközpontjai lehetnének. Csak Lengyelországban vantöbb nagyváros (250 ezernél nagyobb lakosságú),amelyek a fõvároson kívül növekedési pólusként sze -
repelhetnének. A 41 NUTS 2 régióból 8-ban nincs 100ezer fõnél nagyobb lakosságú város, s a népességnagy része 20.000-nél kisebb lélekszámú kisvárosok -
ban vagy falvakban él. Az effajta település-minta,amely egy domináns gazdasági aktivitási struktúrávalegészül ki, valószínûleg visszafogja a fejlõdést, ha -
csak nincs jó közlekedési kapcsolat a városok között,hogy az emberek könnyen eljuthassanak egyik helyrõla másikra, akár azért, hogy munkába járjanak, akárhogy az esetleg több kisváros által közösen használtszolgáltatásokhoz és intézményekhez jussanak.
A közlekedési hálózatok javítása elengedhetetlen a
fenntartható fejlõdéshez, de azt a környezet túlzott
károsítása elkerülésével kell megvalósítani, fõként
azért, mert az ipari tevékenységek által okozott károktöbb évtizedes elhanyagolása már így is a pusztulóterületek súlyos örökségét hagyta hátra. Mivel kevésaz autópálya és a közutak általános állapota rossz, aközlekedésfejlesztési politikának tartalmaznia kellegy viszonylag nagy volumenû programot új utak épí-tésére és a jelenlegiek bõvítésére. A környezetvédel-mi — és a forgalmi torlódással kapcsolatos —megfontolások értelmében ezzel párhuzamosan erõ -
síteni kell a vasúthálózatot , hogy korlátozni lehessen
a vasútról a közútra terelõdõ forgalom nagyságrend -
jét. Ehhez javítani kell a sí nek állapotát, villamosítani
kell a vonalakat és bõvíteni a két sínpárral ellátott vo -
nalakat , valamint biztosítani kell az országok köztimûszaki átjárhatóságot (teljesen standardizálni kell anyomtávokat és az áram-ellátási rendszereket). Továb -
bá explicit módon figyelembe kell venni a helyi körül -
ményeket, s ez alapján kell a közlekedés-politikát úgy
koordinálni — ami sok jelenlegi tagállamban nem ígytörténik —, hogy a fejlesztési célkitûzések minimáliskörnyezeti károkozással legyenek elérhetõek.
A közlekedés javítása azonban önmagában nem ele -
gendõ, hanem egy olyan koherens fejlesztési politika
részét kell képezze, amely hangsúlyt helyez az okta -
tási és képzési rendszerek reformjára, hogy e rend -
szerek igazodjanak a munkaerõ-piac igényeihez,
amelyek a közlekedési követelményekhez hasonlóan
régiónként változnak az adott gazdasági
2160525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:58:36Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról4. rész — A strukturális politik ák hatása és hozzáadott értéke
175tevékenységi minták szerint. Az iskolázottsági szintek
ugyan látszólag magasak, abban az értelemben, hogya Tizenötökre jellemzõ aránynál több munkavállalásikorú embernek van az elemi szintnél magasabb vég -
zettsége, de az oktatási és képzési programok nemkészítik fel a fiatalokat a kialakulóban lévõ új gazda -
ságban való munkavállalásra. Sõt, viszonylag kevésembernek van felsõfokú végzettsége, s ha már egyszerelkezdtek dolgozni, a továbbképzési — élethosszig tartótanulási — lehetõségeik korlátozottak.
Épp ilyen fontos a produktív tevékenységekbe való
beruházás , különösen annak fényében, hogy a
gazdasági szerkezetre milyen óriási változások vár -
nak, ami az uralkodó mintáktól függõen megint csak
országonként más. (Litvániában és Lengyelország -
ban a mezõgazdaság jelenti a foglalkoztatottság19%-át, a Cseh Köztársaságban 5%-át; Prágában ésPozsonyban (Bratislava) a foglalkoztatottak 17%-adolgozik vállalkozásokban és pénzügyi szolgáltatások -
ban, és 3%-uk Lengyelország bizonyos részein.) A
vállalkozási beruházások támogatását azonbannehéz hatékonyan megszervezni, mert a bõvülõ szol-gáltatási szektorokban mûködõ cégek legtöbbje kicsi(10-nél kevesebb embert foglalkoztat), és a legtöbbüzleti szolgáltatás még hiányzik. Ez kiváltképp érvé-nyes azokra a régiókra, ahol a szolgáltatási szektor alegfejletlenebb és ahol a legsürgõsebb aszerkezetváltás.
Azinnovációs kapacitás megerõsítése a vállalkozá-
soknak nyújtott támogatás fontos szempontja kell le-
gyen a tanácsadó szolgáltatások létrehozása és avállalkozás-fejlesztés pénzügyi támogatás mellett. Azeziránti igény megint csak régiónként változó, asze -
rint, hogy mekkora a kutatási-fejlesztési ráfordításoknagyságrendje, van-e ott kutatóközpont, és milyenfokú a kapcsolat e központok és a helyi vállalkozásokközött. (A kutatási-fejleszt ési ráfordítások például je -
lentõsen eltérnek: Szlovéniában a GDP 1,5% -át te -
szik ki, míg Stredni Cechy-ben, a Prága környékirégióban majdnem 4%-át, Lettországban, Bulgáriá -
ban és Romániában nem egészen 0,5%-át, s több len -
gyel, magyar és bulgár régióban mindössze 0,2%-át.)
A strukturális szükségletek meghatározása azonban
a regionális fejlesztési stratégia kialakításának csakaz elsõ lépcsõje. Ezeket az igényeket nem lehetegyszerre kielégíteni. Ugyanilyen fontos, hogymeghatározzák a cselekvési területek prioritásait, meg -
állapítsák, milyen sorr endben hajtsák végre a beru -
házási projekteket az adott régió hosszútávúgazdasági fejlõdési pályája fényében, és annak figye -
lembe vételével, hogy a projektek hogyan fognak egy -
másra hatni, mert így lehet a növekedésre gyakorolthatásukat maximalizálni.
A politikai döntéshozók központi dilemmája, amely
minden országra, de leginkább a nagyokra érvényes,hogy mennyire kell a struktur ális támogatást a növeke -
dés fõbb központjaiba koncentrálni, ahol a beruházá -
sok várhatóan a leghamarabb megtérülnek, ésmennyire kell elosztani a régiók között szükségleteikszerint. Lehet, hogy a már így is legversenyképesebbrégiók erõsítése teremti a legnagyobb esélyt rövidtá -
von a nagy ütemû növekedéshez, de a források szük -
ségletek szerinti elosztása esetleg nagyobbvalószínûséggel javítja a belsõ kohéziót és biztosítja akiegyensúlyozott fejlõdést hosszú távon. A két megol -
dás közti választást bonyolítja egyfelõl az a tény, hogya gyengébb régióknak ahhoz, hogy az elsõ fajta straté-giának is jelentõsen élvezzék elõnyeit, hosszútávonlegalább minimális szintû infrastruktúrára és a tõkeberuházás egyéb formáira van szükségük, ami azt je-lenti, hogy szükségleteiket még rövid távon sem sza-bad elhanyagolni. Másfelõl figyelembe kell venni,hogy a legkevésbé fejlett régiókban a nagy összegûtámogatások injektálásának adminisztratív korlátaivannak.
Ez utóbbi szempontot nem hagyhatjuk figyelmen kí -
vül. Be kell látnunk, hogy a regionális fejlesztési politi -
kát olyan kontextusban hajtják végre, amelyben a
tervezési és irányítási adminisztratív kapacitás kér-
déses, és a strukturális problémák kezelésére vo -
natkozó tapasztalatok és a szakmai gyakorlat
elégtelenek, s a különbözõ érintett hatóságok mûkö -
dése nem összehangolt. Ez óhatatlanul korlátozza,hogy milyen programokat lehet végrehajtani. Ez azt je -
lenti, hogy a strukturális beruházásokra szánt forráso -
kat a terepen mûködõ adminisztráció javításához, amunkatársak kiképzéséhez és a hatékony irányításieszközök kidolgozásához, a programok koordinálásá -
hoz, monitoringjához és értékelés éhez nyújtott folya -
matos támogatással kell kiegészíteni, különösenregionális szinten.
2170525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:58:36Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
A kohéziós politika jövõjérõl szóló vita
A Bizottság már 2001 elején vitát indított a kohéziós poli -
tika jövõjérõl, amelybe bevonta a biztosok testületét is.
Egy sor konferenciát tartottak a testület elnöke és né -
hány biztos részvételével. A te stület az ezen idõszakban
elfogadott jelentésekbõl minding napra kész informáci -
ókkal rendelkezett a vita során felmerült kérdésekrõl.
2001 január 31-én a Bizottság elfogadta a második je -
lentést a gazdasági és társadalmi kohézióról
(COM(2001) 24 végleges). A jelentés elsõ ízben ele -
mezte, milyen kihívásokat jelent a bõvítés és vitát indí -
tott a 2006 utáni kohéziós politika körvonalazásánakérdekében.
2001 május 21–22-én a Bizottság számos résztvevõ -
vel (majdnem 2000 regisztrált résztvevõ és 1700 e -
gyéb személy volt jelen) megtartotta a második Európai
kohéziós fórumot, amelyen jelen voltak a legmaga -
sabb politikai körök képviselõi is.
2001 június 11-én az ‘Általános Ügyek’ Tanácsában a
Bizottság tudomásul vette a jelenlegi és jövõbeli tagál-lamok aggodalmait, fõként a spanyol delegáció általbenyújtott memorandumot, amely a bõvítésnek agazdasági és társadalmi kohézióra gyakorolt hatásaittárgyalta. A Bizottság azt is bejelentette, hogy folytatjamunkáját és rendszeresen beszámol a Tanácsnak.Elkészíti a Harmadik Kohéziós Jelentést annak érde -
kében, hogy a megfelelõ javaslatokat tehessen a2006 utáni kohéziós politikára.
Több tagállam, valamint regionális és települési képvi -
selõ és a társadalmi partnerek a felmerült kérdésekkel
kapcsolatos gyors vélemény-nyilvánítással járultak hoz -
zá a vitához. A 2001 júniusában megfogalmazott kötele -
zettség-vállalással összhangban a Bizottság 2002 janu -
ár 30-án (COM(2002) 46 végleges) és 2003 január30-án (COM(2003) 34 végleges) elfogadta a gazdaságiés társadalmi kohézió elõrehaladásáról készült két je -
lentést. Ezek a dokumentumok frissítették a MásodikKohéziós Jelentés (2001 január) adatait, fõként a régiókközti gazdasági és társadalmi egyenlõtlenségrevonatkozókat.
A Bizottság több tanácskozást tartott, amelyen a tag -
államok régióinak és városainak az e politikai terüle -
tért felelõs képviselõi vettek részt:–2002 május 26–27, szeminárium mintegy 600
résztvevõvel az Unió regionális prioritásairól;
–2002 július 8–9, szeminárium a városi területekrõl;
–2002 szeptember 30, szeminárium a foglalkozta -
tás és a társadalmi kohézió prioritásairól;
–2002 október 9, a regionális politikáért felelõs mi -
niszterek találkozója, amelyen széleskörû megál -
lapodás született arról, hogy a Strukturális Alapokprogramjainak végrehajtását egyszerûsíteni kell a2000–2006 idõszakban;
–2002 október 17–18, szeminárium ahegyvidékekrõl;
–2003 március 3–4, szeminárium a StrukturálisAlapok irányításának jövõjérõl;
–2003 július 8, “ Kohézió és alkotmány: a régiókszerepe és feladatai” c. konferencia, amelyen atagállamokból és a csatlakozás elõtt álló országo-kból több mint 180 magas rangú regionális végre-hajtó tisztviselõ és helyi/regionális választottképviselõ vett részt;
– 2003 november 13, konferencia Salzburgban a vi-
dékfejlesztési politika jövõjérõl.
A Bizottság regionális politikáért felelõs fõtitkárságanemrégiben feltette internetes oldalára a Közösségintézmények, a jelenlegi és az új tagállamok, régiók,városok, regionális szervezetek, a társadalmi partnerekés a kutatóintézetek összes hozzászólását:
http://europa.eu.int/comm/regional_policy/debate/re -
flex_en.htmEzen a honlapon több mint száz, fõként a vitákból,
szemináriumokból, minisztérium-közi albizottsá -
gok megbeszéléseibõl és különbözõ tanulmányok -
ból vett hozzászólás olvasható, ami egy eddigpélda nélküli kollektív erõfeszítés az Unió egy adottpolitikai területének megvitatására.
A Bizottság képviselõi az e témában szerte az Unió -
ban tartott sok száz találkozón, konferencián és sze -
mináriumon vettek részt. A Bizottság több száz dele -
gációt is fogadott a témák megvitatására.
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról4. rész — A strukturális politik ák hatása és hozzáadott értéke
176
2180525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:58:37Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
A regionális politikáért felelõs miniszterek informális
találkozóira is sor került a belga elnökség szervezésé -
ben (Namur, 2001 július 13–14.), a görög elnökségszervezésében (Halkidiki, 2003 május 16.) és az olaszelnökség szervezésében (Róma, 2003 október 20.). Akövetkezõ miniszteriális tanácskozást az ír elnökségkezdeményezésére 2004 február 27–28-án tartják.
Hosszas vita folyt az Európai Parlamentben is, ame -
lyet a kohéziós politikára vonatkozó több határozat
meghozatala zárt le:
–2002 november 7., a Schroedter ( Zöld párt, Néme -
tország) jelentésõl szóló határozat;
–2003 szeptember 3., a Mastorakis (Európai Szoci -
alista Párt, Görögország) jelentésrõl és a PomésRuiz (Európai Néppárt, Spanyolország) jelen -
tésrõl szóló határozatok.
A Régiók Bizottsága 2003 május 5–6-án Lipcsébennyilatkozatot adott ki, amelyben felszólítja az európaiintézményeket, hogy erõsítsék meg az EU regionálisfejlesztési politikáját. A Bizottság 2003 július 2-án kétfontos véleményt is kiadott e témával kapcsolatban:
–a Schneider jelentés a Gazdasági és Társadalmi
Kohézió Haladásáról szóló második jelentésrõl;
–Mr. Fitto (europai Néppárt, Olaszország) és Mr VanCauwenberghe (europai Szocialista Párt, Belgium)közös elõretekintési jelentése a Strukturális Alapokirányításáról és egyszerûsítésésrõl 2006 után.
Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság is hozzá -
szólt a kohéziós politika jövõjérõl szóló vitához, s 2003szeptember 25-én elfogadta a kohézió haladásáról szó -
ló két jelentést és két tájékozódási véleményt:
–a “Partnership for the implementation of the
Structural Funds” (Partnerség a Strukturális Ala -
pok megvalósításában) c. Barros-Vale jelentés;
–“The contribution of other Community policies to
economic and social cohesion” (A többi közösségipolitika hozzájárulása a gazdasági és társadalmikohézióhoz) c. Dassis jelentés.
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról4. rész — A strukturális politik ák hatása és hozzáadott értéke
1771 Dániát, Luxemburgot és az Egyesült Királyságot kihagytuk, mert kielégítõ információ még nem áll rendelkezésre.
2 Az EIB legfontosabb eszköze a regionális fejlõdés támogatására a nagy projekteknek vagy programoknak nyújtott egyéni kölcsönök,
valamint a pénzügyi közvetítõkön keresztül a kisebb tervekhez adott globális kölcsönök. A kis- és közepes méretû vállalkozásokfejlesztését szolgáló Európai Beruházási Alap (EIF) kockázati tõkealapokba fektet be és portfolió garanciákat nyújthitelképesség-növeléssel, hitelbiztosítással vagy strukturált tranzakciókkal. Az EIB hitelezési tevékenysége a Strukturális Alapoktámogatásait egészíti ki azzal a céllal, hogy maximalizálja a költségvetési és tõkepiaci források hatását.
3 A tanulmányok több magyarázattal is szolgálnak a konvergenciára és egy sor becslést tartalmaznak a kohéziós politikák hatásával
kapcsolatban, részben a vizsgált idõszakra, országokra és régiókra, részben a rendelkezésre álló adatokra és az alkalmazott modelltechnikai ismérveire támaszkodva. A legtöbb tanulmány a “közönséges” módszert alkalmazza, amelynek értelmében a regionáliskonvergenciát az EU átlaghoz mérten állapítja meg.
4 A szimuláció a HERMIN makrogazdasági modell felhasználásával készült. A HERMIN-t az 1990-es évek elején építették fel, és azóta
fõként a közösségi támogatás-politika hatásainak becsléséhez használják.
5 Itt a Közösségi Támogatási Keretben (CSF) végzett intervenciókat értjük alatta. A CSF koordinálja a Strukturális Alapok és az állami
társfinanszírozás bevonásával végzett regionális EU tevékenységeket.
6 Az újonnan létesített munkahelyek bruttó számáról készült becslések elég szilárdan megalapozottak, de a nettó számuk óhatatlanul
is bizonytalan, mert nehéz figyelembe venni a kiszorítási és helyettesítési hatásokat. Továbbá nehéz elkülöníteni a közösségiprogramok hatásait az ugyanakkor hozott nemzeti politikai intézkedésekétõl.
7 Az adatok hiányosságai miatt az 1994-1999 program-idõszakra nehéz megbízható számokkal szolgálni.8 A 2000-0226 idõszakban a MEDOC (‘"Méditerranée occidentale”) program a portugál, spanyol, francia, olasz és görög (2003-tól),
valamint gibraltári régiókat felölelõ INTERREG IIIB keretében indult, az Európai Területfejlesztési Alaptól kapott mintegy 119 millióeurós támogatással. Az általános cél az e régiók közti együttmûködés ösztönzése négy tágabb területen (gazdaságfejlesztés,területi tervezés, közlekedés és információs és kommunikációs technológia, és a környezetvédelem) annak érdekében, hogymegerõsítsék kapcsolataikat más mediterrán országokkal és azokat bevonják az indított projektekbe.
9 Az EU program-területeibõl vett mintát elemzõ tanulmány szerint a válaszolók 68%-a érezte úgy, hogy az elmúlt 10 évben a városi
környezet javult vagy nagyon javult, 49%-uk úgy gondolta, hogy az URBAN keretében megcélzott területek kívánatosabb lakhellyéváltak.
10 A 2000-2006 idõszakban mintegy 16 milliárd euró (a Strukturális Alapok mintegy 14%-a) jut explicit módon a városfejlesztési politika
támogatására. Ebbõl több mint 15 milliárd euró a fõáramot képviselõ 1. és 2. Célkitûzés keretébe tartozó programokra fordítanak,amelyek fõ célja a városközpontok rehabilitációja. E konkrét intézkedéseken túlmenõen szinte mindegyik program nagyrésztvárosokon belül zajlik, csak ezeket nem nevezik “városfejlesztési” programnak. E programok a városfejlesztés minden aspektusátlefedik, úgy mint infrastrukturális beruházások, kis- és közepes méretû vállalkozások támogatása és a társadalmi befogadástelõsegítõ tevékenységek.
2190525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:58:37Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról4. rész — A strukturális politik ák hatása és hozzáadott értéke
178Források
Ex post evaluation of Objective 1 (Az 1. Célkitûzés ex post értékelése) 1994, 1999, 2003
Ex post evaluation of 1994–99 Objective 2 programmes (A 2. Célitûzés 1994–99 idõszakában megvalósított programjainak ex post értéke -
lése), 2003 júniusEx post evaluation URBAN Community Initiative (Az URBAN Közösségi Kezdeményezés) (1994–1999) ex post értékelése, 2003 augusztusEx post evaluation of the INTERREG II Community Initiative (Az INTERREG II Közösségi Kezdeményezés) (1994–99) ex post értékelése,2003Efficiency of Structural Funds Implementation Methods (A Strukturális Alapok végrehajtási módszereinek hatékonysága), 2003An examination of the ex-post macroeconomic impacts of CSF 1994–99 on Objective 1 countries and regions: Greece, Ireland, Portugal,Spain, East Germany and Northern Ireland (A Közösségi Támogatási Keretnek az 1. Célkitûzés keretébe tartozó országokra és régiókra1994–99 idõszakban gyakorolt ex post makrogazdasági hatásainak vizsgálata: Görögország, Írország, Portugália, Spanyolország, Ke-let-Németroszág és Észak-Írország), 2002 decemberAssessing the Regional Economic Effects of Structural Funds Investments (A Strukturális Alapokból finanszírozott beruházások regionálisgazdasági hatásának felmérése), 2003 szeptemberThe Socio Economic Impact of Cohesion Fund Interventions (A Kohéziós Alap intervencióinak társadalmi-gazdasági hatása), 1987 (3 kötet)The economic impact of objective 1 interventions for the period 2000–2006 (Az 1. Célkitûzés intervencióinak gazdasági hatása a 2000–2006idõszakra), 2002 májusThematic Evaluation of Information Society (Az információs társadalom tematikus értékelése), 2002 októberThe Thematic Evaluation on the Contribution of the Structural Funds to Sustainable Development (A Strukturális Alapoknak a fenntarthatófejlõdéshez való hozzájárulásának tematikus értékelése), 2002 decemberThematic Evaluation of the Territorial Employment Pacts (A térségi foglalkozatási paktumok tematikus értékelése), 2002 októberHuman capital in a global and knowledge based economy (A humántõke a globális és tudás-alapú gazdaságban), Angel de La Fuente andAntonio Ciccone, május 002A study on the impact of Member State policies on social and economic cohesion at regional level (Tanulmány a tagállamok politikáinak a re -
gionális szintû társadalmi és gazdasági kohézióra gyakorolt hatásáról), London School of Economics, december, 2003A study on regional factors of competitiveness (A regionális versenyképesség tényezõinek vizsgálata), Cambridge Econometrics, novem -
ber, 2003Impact of Community policies on social and economic cohesion (A közösségi politika társadalmi és gazdasági kohéziós hatása), LABOR,október, 2003A study on the needs of regions in current Member States and the candidate countries in areas that are eligible for Structural Funds (Tanul -
mány a jelenlegi tagállamoknak és a tagjelölt országoknak a Strukturális Alapok támogatására jogosult területein találhatóak régióinak szük -
ségleteirõl), Alphametrics, november, 2003Relocation and European Integration. Is Structural Spending justified? (Relokáció és az európai integráció. Igazolhatóak a strukturális ráfor -
dítások?) K.Midelfart-Knarvik, H. Overman, Economic Policy Panel Meeting, október, 2002Regional Policy in the European Union (Regionális politika az Európai Unióban), R. Leonardi, 2003.11 6 regionális technológiai terv indult 1993-1994-ben, 33 regionális innovációs stratégia (RIS) 1996-ban; ezt követte 25 RIS+ (a RIS
megvalósítása) 1999-ben. Ezek a tevékenységek a Bizottság által javasolt módszer szerint történtek. A projektek közül 30-at az
Európai Bizottság Regionális Politikai Fõigazgatósága “Regional Innovation Strategies under the ERDF Innovative Actions2000-2002" (Az Európai Területfejlesztési Alap Innovációs Akciók 2000-2002 programjának keretében végrehajtott RegionálisInnovációs Stratégiák) c. tanulmánya ír le és elemez.
12 6 RISI régió indult 1994-ben, ezt követte 22 RISI kísérleti tevékenység 1996-ban, majd egy tucat RISI+ 1999-ben.13 A “on the simplification, clarification, coordination and flexible management of the structural policies 2000-2006” (A strukturális
politika egyszerûsítése, egyértelmûsítése, koordinációja és rugalmas irányítása 2000 és 2006 között) c. Közlemény, C (2003) 1255.
14 ”Managing structural funds in the future: which division of responsibility?” (A strukturális alapok irányítása a jövõben: milyen legyen a
felelõsség megosztás?), Brüsszel, 2003. március 3-4.
15 A 2000-2006 idõszakban egy 7%-os elõleg után a kifizetéseket csak akkor teljesítik, amikor a költségek ténylegesen felmerülnek,
szemben a korábbi idõszakkal, amikor a tagállamok egy bizonyos határig kaphattak elõleget amennyiben bizonyítani tudták, hogy akorábbi elõlegeket már részben elköltötték.
16 Debate at the 5th Conference on Evaluation of the Structural Funds, Budapest, 26/27 June 200317 A kedvezményezettekkel szerzõdésben rögzített projektek száma 2002 vége és 2003 áprilisa között 2.100-ról több mint 4.300-ra
emelkedett. Az EU e projektekre szánt költségvetése az ezen országoknak az elsõ évben elkülönített összeg 80%-át teszi ki. 2002végén ennek az összegnek még csak a 40%-át különítették el a végsõ kedvezményezettek számára. A teljes kifizetés 2003 májusvégére meghaladta a 201 millió eurót.
2200525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:58:37Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
4. rész statisztikai melléklete
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról179
2210525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:58:37Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról4. rész — A strukturális politik ák hatása és hozzáadott értéke
180
A4.1 A Strukturális Alapok allokációja célkitûzésenként és o rszágonként, 2000-2006
BE DK DE EL ES FR IE IT LU NL AT PT FI SE UK EU15
Allokációk 2000-2006 (millió euró 1999-es árakon)
1. Célkitûzés 0 0 19229 20961 37744 3254 1315 21935 0 0 261 16124 913 722 5085 127544
Csökkenõ közösségi támogatás 625 0 729 0 352 551 1773 187 0 123 0 2905 0 0 1167 8411
2. Célkitûzés 368 156 2984 0 2553 5439 0 2145 34 676 578 0 459 354 3989 19735
Csökkenõ közösségi támogatás 65 27 525 0 98 612 0 377 6 119 102 0 30 52 706 2718
3. Célkitûzés 737 365 4581 0 2140 4540 0 3744 38 1686 528 0 403 720 4568 24050
Egyéb* 245 274 1748 858 2250 1273 159 1247 15 620 379 733 316 375 1061 11552
Strukturális Alapok összesen 2038 822 29797 21820 45137 15669 3247 29636 92 3223 1848 19762 2120 2223 16576 194010
Kohéziós Alap 3060 11160 556 3060 17836
Összes 2038 822 29797 24880 56297 15669 3803 29636 92 3223 1848 22822 2120 2223 16576 212010
Összes (a GDP %-ában 2000-ben 1999-es árakon) 0,1 0,1 0,2 2,9 1,4 0,2 0,6 0,4 0,1 0,1 0,1 2,9 0,2 0,1 0,2 0,0
A lefedett népesség (a teljes népesség %-ában)
1. Célkitûzés 0,0 0,0 17,3 100,0 58,5 2,7 26,6 33,6 0,0 0,0 3,4 66,6 21,0 10,6 8,6 22,3
Csökkenõ közösségi támogatás 12,6 0,0 1,6 0,0 1,3 1,9 73,4 0,6 0,0 1,8 0,0 33,4 0,0 0,0 3,5 3,4
2. Célkitûzés 12,5 10,2 12,6 0,0 22,2 31,3 0,0 12,9 28,3 15,0 24,8 0,0 30,9 13,0 23,4 18,1
3. Célkitûzés 87,4 100,0 81,1 0,0 40,2 95,4 0,0 65,8 100,0 98,2 96,6 0,0 79,0 89,4 87,9 74,3
Éves egy lakosra jutó allokáció (euró)
1. Célkitûzés : : 194,1 285,8 232,2 282,7 194,7 162,3 : : 135,3 348,2 121,1 104,1 143,0 217,4
Csökkenõ közösségi támogatás 69,5 : 80,2 : 95,3 70,7 95,2 80,7 : 63,2 : 125,3 : : 81,9 93,6
2. Célkitûzés 41,4 41,4 41,4 : 41,4 41,4 : 41,4 41,4 41,4 41,4 : 41,4 41,4 41,4 41,4
3. Célkitûzés 11,9 9,9 9,8 : 19,2 11,3 : 14,2 13,0 15,8 9,7 : 14,2 12,3 12,6 12,3
* Közösségi kezdeményezések, nem 1. Célk. keretébe tartozó régiók FIFG (Halászati Orientációs Pénzügyi Eszköz ), Peace
Forrás: DG REGIO
2220525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:58:38Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról4. rész — A strukturális politik ák hatása és hozzáadott értéke
181A4.2 A Strukturális Alapok kiegyenlítõ hatása az állami és magán kiadásokra az 1. Célkitûzés keretében
1994-1999 és 2000-2006
euró
1994-1999* 2000-2006
A Strukturális Alap egy
eurójára jutó nemzeti
állami finanszírozásA Strukturális Alap egy
eurójára jutó
magánfinanszírozásA Strukturális Alap egy
eurójára jutó nemzeti
állami finanszírozásA Strukturális Alap egy
eurójára jutó
magánfinanszírozás
BE 0,77 1,18 1,02 1,43
DE 0,37 1,53 0,58 0,02
EL 0,52 0,28 0,50 0,48
ES 0,51 : 0,52 0,04
FR 0,54 0,23 0,88 0,33
IE 0,43 0,34 0,76 0,25
IT 1,40 : 0,89 0,45
NL 2,49 1,42 2,15 0,55
AT 1,59 3,79 0,33 1,76
PT 0,42 0,30 0,60 0,46
UK 0,53 0,24 0,85 0,43
Összes EU11 0,62 0,36 0,63 0,29
* az 1994-2000 közti összes ráfordítás alapján
ES, IT: 1994-1999 idõszakban a nemzeti állami finanszírozásba beletartozik a magánfinanszírozásEU11, kivéve FI, SEForrás: DG REGIO
A4.3 EIB hitelek, 1989-2002
milliárd euró
1989-93 1994-99 2000-02
Az összes hitel az EU15-ben 70,9 128,9 95,3
Regionális fejlesztés, amibõl 47,2 86,7 59,3
Egyéni hitelek 37,8 66,6 40,7
Globális hitelek 9,4 20,1 18,6
Éves átlag, amibõl 9,4 14,4 19,8
1. Célkitûzés 5,0 6,8 10,5
2. Célkitûzés 3,4 5,5 6,6
Vegyes és egyéb 1,0 2,1 2,7
Az összes hitel a csatlakozás elõtt álló
országokban, amelybõl1,7 9,3 9,2
Egyéni hitelek 1,3 8,4 7,8
Globális hitelek 0,4 0,9 1,4
Éves átlag 0,3 1,6 3,1
Forrás: EIB és az Európai Bizottság
2230525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:58:38Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról4. rész — A strukturális politik ák hatása és hozzáadott értéke
182
A4.4 1. Célkitûzés: a Strukturális alapok hozzá vetõleges bontása kiadási kategóriánként, 2000-2006
BE DK DE EL ES FR IE IT LU NL AT PT FI SE UK Összes
EUÖsszes
kategó-
riánként
Millió euró %
Produktív környezet 368 0 8041 4587 10693 1298 910 9838 0 57 190 6368 596 457 2500 45903 33,8
Mezõgazdaság 30 0 869 985 1543 244 122 1609 0 1 17 1165 83 72 135 6874 5,1
Erdészet 3 0 98 127 884 55 32 249 0 0 5 391 23 6 33 1905 1,4
Vidékfejlesztés 8 0 2343 1099 2328 380 42 1552 0 11 14 773 80 53 205 8892 6,5
Halászat 2 0 0 293 0 68 99 185 0 6 1 210 6 11 102 984 0,7
Nagyvállalatok támogatása 38 0 602 133 1084 80 0 235 0 3 23 123 75 0 157 2553 1,9
SME és kézmûvesek támogatása 152 0 2370 953 2368 231 306 2103 0 22 76 2638 201 179 1248 12849 9,5
Turizmus 40 0 235 585 546 152 56 1404 0 8 36 389 8 42 206 3706 2,7
RTD 96 0 1524 410 1940 87 252 2501 0 6 19 678 119 94 412 8138 6,0
Humánerõforrások 190 0 5902 3975 8858 1237 844 4005 0 31 48 3868 259 149 2014 31378 23,1
Munkaerõ-piaci politika 4 0 1994 766 4162 99 50 1140 0 17 29 397 67 13 493 9231 6,8
Társadalmi befogadás 27 0 1218 729 531 206 210 208 0 11 3 673 19 18 384 4237 3,1
A nõk munkaerõpiaci helyzetének pozitív
eszközökkel való javítása0 0 546 345 240 25 10 384 0 1 2 51 19 19 96 1737 1,3
Oktatás és szakképzés 61 0 935 1411 1248 787 409 1552 0 1 1 2473 65 21 510 9473 7,0
Vállalkozás 99 0 1209 724 2678 120 165 722 0 3 12 273 89 77 530 6701 4,9
Infrastruktúra 62 0 5664 11841 18363 1216 1319 7470 0 30 16 8433 44 102 1608 56169 41,3
Közlekedés 9 0 3102 6497 9128 439 954 3134 0 3 0 3211 11 33 465 26986 19,8
A telekommunikációs és információstársadalom6 0 177 1496 802 94 104 1103 0 7 8 496 11 56 363 4723 3,5
Környezet 43 0 2373 2190 6405 451 218 2721 0 18 4 2429 7 6 569 17433 12,8
Energia 5 0 11 411 287 43 44 269 0 1 4 469 7 3 109 1663 1,2
Szociális és egészségügy 0 0 0 1247 1740 189 0 243 0 3 0 1827 8 4 102 5363 3,9
Egyéb 5 0 353 559 182 54 15 809 0 3 7 360 14 14 130 2504 1,8
ÖSSZES 625 0 19959 20961 38096 3805 3088 22122 0 123 261 19029 913 722 6252 135955 100,0
Az 1. Célk.-re fordított teljes összegarányában (%)0,5 0,0 14,7 15,4 28,0 2,8 2,3 16,3 0 0,1 0,7 0,2 0,5 4,6 14,0 100,0
Forrás: DG REGIO
2240525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:58:38Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról4. rész — A strukturális politik ák hatása és hozzáadott értéke
183A4.5 A Strukturális Alapok közlekedési ráfordításai
az 1. Célkitûzés keretében, 2000-2006
az összes
%-ában
Közutak 33,1
Vasút 29,4
Autópályák 16,5
Városi közlekedés 6,1
Kikötõk 6,1
Multimodális közlekedés 3,9
Repülõterek 2,4
Egyéb 2,0
Víziutak 0,4
Intelligens Közlekedési Rendszerek 0,3
Összes 100,0
Forrás: DG REGIO
A4.6 A strukturális politika ex post makroökonómiai hatásai 1994-1999: HERMIN szimulációs eredmények
%-os eltérés az alapszinttõl politika nélkül 1999-ben
Görögország Spanyolország Írország Portugália K.Németország É.Írország
GDP 2,2 1,4 2,8 4,7 3,9 1,3
Feldolgozóipar outputja 3,4 3,7 4,7 10,6 3,2 0,6
Piaci szolgáltatások outputja 2,4 1,2 2,4 4,8 4,4 2,2
Állóeszköz beruházás* 18,1 9,1 12,1 24,8 7,8 1,2
Munkatermelékenység* 2,3 2,1 2,2 6,6 1,2 0,5
Foglalkoztatás* 1,0 1,5 4,7 3,7 2,0 0,1
* csak a feldolgozóipari szektor
Forrás: DG REGIO
2250525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:58:38Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról4. rész — A strukturális politik ák hatása és hozzáadott értéke
184A4.7 A strukturális politika hatása a fizikai infrastruktúrára és a humántõkére, 1994-2010: HERMIN
szimulációs eredmények
%-os eltérés az alapszinttõl politika nélkül 2010-ben
Év Görögország Spanyolország Írország Portugália Kelet-
NémetországÉszak-Írország
Fizikai Humán Fizikai Humán Fizikai Humán Fizikai Humán Fizikai Humán Fizikai Humán
1993 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0
1994 1,1 1,0 1,2 0,7 1,1 1,5 3,5 3,8 0,9 0,4 0,1 0,3
1995 2,7 1,9 2,3 1,4 2,3 2,9 6,3 7,2 1,6 0,8 0,2 0,5
1996 3,9 2,7 3,3 2,0 3,3 4,1 8,8 11,0 2,3 1,2 0,4 0,8
1997 4,9 3,5 4,3 2,6 4,3 5,5 11,0 14,2 2,9 1,5 0,5 1,0
1998 6,0 4,1 5,4 3,4 5,1 6,6 13,2 17,4 3,5 1,8 0,6 1,2
1999 7,0 4,8 6,5 4,0 5,8 7,6 15,3 20,5 4,0 2,1 0,7 1,4
2010 4,8 2,8 4,6 2,1 2,5 4,1 8,7 11,5 2,0 1,2 0,6 0,8
Forrás: DG REGIO
A4.8 Az 1. Célkitûzés intervenciójának hatása a kereskedelemre,
2000-2006
Átszivárgás az EU
országaiba*
(az 1. Célkitûzés
intervenciójának %-ban)Átszivárgás nem-EU
országokba*
(az 1. Célkitûzés
intervenciójának %-ban)
Görögország 42,6 3,8
Spanyolország 14,7 13,2
Írország 26,7 11,1
Portugália 35,2 6,7
Új tartományok 18,9 9,4
Mezzogiorno 17,4 8,6
Összes 24,3 9,1
2260525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:58:38Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról4. rész — A strukturális politik ák hatása és hozzáadott értéke
185A4.9 Nem 1. Célkitûzés: a Strukturális Alapok ki adási kategóriánkénti hozzávetõleges bontása, 2000-2006
BE DK DE EL ES FR IE IT LU NL AT PT FI SE UK Összes
EUÖsszes
kategó-
riánként
Millió euró %
Produktív környezet 451 153 2806 294 2177 3361 70 1605 21 573 770 309 442 414 3469 16913 29,1
Mezõgazdaság 2 902 8 4 53 04 2 3 1 8 0 0 3 2 61 1 1 2 0 2 4 6 0 , 4
Erdészet 28 0 3 3 17 13 1 5 0 0 1 9 3 1 0 83 0,1
Vidékfejlesztés 14 25 317 144 560 443 51 247 2 187 84 182 71 63 211 2601 4,5
Halászat 30 08 01 8 2 3 0 1 05 1 2 54 6 0 , 1
Nagyvállalatok támogatása 41 11 158 3 58 196 0 9 3 7 147 3 10 2 13 662 1,1
SME és kézmûvesek támogatása 159 39 1489 50 621 1324 7 867 3 265 265 60 202 222 2884 8456 14,6
Turizmus 103 43 344 30 58 785 1 328 3 92 137 9 40 56 139 2168 3,7
RTD 73 35 467 11 832 511 6 104 10 21 132 15 103 56 219 2594 4,5
Egyéb 00 00 03 0 0 2 5 0 0 00 0 0 05 3 0 , 1
Humánerõforrások 683 597 5700 206 3280 5831 53 4367 46 2149 710 204 594 902 5641 30963 53,3
Munkaerõ-piaci politika 165 235 2387 45 1025 1074 7 1429 18 808 264 10 149 193 1269 9075 15,6
Társadalmi befogadás 222 142 1145 30 441 1496 14 266 15 745 140 53 81 146 1634 6571 11,3
A nõk munkaerõpiaci helyzetének pozitív
eszközökkel való javítása108 0 581 20 298 342 2 451 2 21 83 19 41 63 366 2398 4,1
Oktatás és szakképzés 84 54 542 48 216 1545 18 1191 5 505 102 60 136 152 1418 6076 10,5
Vállalkozás 105 166 1046 63 1300 1373 11 1030 6 71 121 62 187 349 954 6843 11,8
Infrastruktúra 225 41 998 327 1523 2259 32 1113 24 340 69 203 130 136 779 8198 14,1
Közlekedés 22 5 191 169 501 593 21 251 1 38 8 73 29 52 82 2037 3,5
A telekommunikációs és információstársadalom94 20 74 40 68 287 3 98 1 58 15 11 32 40 165 1006 1,7
Környezet 73 8 662 68 792 1123 7 696 16 228 29 60 65 35 478 4343 7,5
Energia 7 4 34 14 32 70 1 28 5 0 11 11 2 4 8 229 0,4
Szociális és egészségügy 9 3 15 36 130 72 0 40 0 15 6 46 1 6 45 424 0,7
Egyéb 21 0 22 0 0 114 0 0 0 0 0 2 0 0 0 159 0,3
Egyéb 55 32 334 32 61 414 4 429 2 38 38 18 42 49 435 1981 3,4
ÖSSZES 1414 822 9838 858 7041 11864 159 7514 92 3101 1587 733 1208 1501 10324 58055 100,0
A nem 1. Célk.-re fordított teljes összegarányában (%)2,4 1,4 16,9 1,5 12,1 20,4 0,3 12,9 0,2 5,3 2,7 1,3 2,1 2,6 17,8 100,0
Forrás: DG REGIO
2270525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:58:39Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról4. rész — A strukturális politik ák hatása és hozzáadott értéke
186A4.10 A Strukturális Alapokból vidékfejlesztésre fordított összegek, 2000-2006
EAGGF - Orientációs szekció ERDF
Millió euró az összes
%-ábanMillió euró az összes
%-ában
Mezõgazdaság 6786 39,1 88 6,3
Erdészet 1842 10,6 27 1,9
A vidéki területek fejlesztése átalakításának elõsegítése 8712 50,2 1276 91,8
ebbõl a mezõgazdaságon és erdészeten kívül 2588 14,9 664 47,8
Forrás: DG REGIO
A4.11 A Strukturális Alapokból finanszírozott kötelezettségvállalások az új tagállamokban, 2004-2006*
Millió euró, 1999-es árak
CY CZ EE HU LT LV MT PL SI SK az összes
%-ában
1. Célkitûzés 0 1286 329 1765 792 554 56 7321 210 921 61,0
2. Célkitûzés 25 63 0 0 0 0 0 0 0 33 0,6
3. Célkitûzés (az 1. Célkitûzésen kívül) 20 52 0 0 0 0 0 0 0 40 0,5
Halászati Orientációs Pénzügyi Eszköz
(FIFG)30 00 0 0 0 0 00 0 , 0
Interreg 4 61 9 61 20 14 2 196 21 37 2,0
Equal 2 28 4 27 11 7 1 119 6 20 1,0
Kohéziós Alap 48 836 276 994 544 461 20 3733 169 510 35,0
Összes 101 2328 618 2847 1366 1036 79 11369 405 1560 21708
* az országonkénti bontás hozzávetõleges
Forrás: DG REGIO
A4.12 A Strukturális Alapokból finanszírozott kötelezettségvállalások hozzávetõleges bontása az új
tagállamokban, 2004-2006
az összes %-ában
CY CZ EE HU LT LV MT PL SI SK
Alapvetõ infrastruktúra 16,9 37,2 16,4 39,4 32,6 14,1 40,5
Versenyképesség/Ipar és Vállalat 17,9 19,7 21,5 25,3 25,0 60,0 15,2 57,5 14,5
Humánerõforrások fejlesztése 21,9 20,5 28,2 18,3 21,2 17,0 17,8 31,9 27,2
Mezõgazdaság, vidékfejlesztés és halászat 67,5 12,0 18,7 15,9 15,3 18,5 11,0 16,7 9,9 17,7
Regionális fejlesztés 31,2 18,0 10,0 35,9
Városi regenerálódás 30,0
Egyéb* 2,5 3,9 1,7 2,7 2,0 0,3 0,8
Összes 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0
* tartalmazza a technikai segítségnyújtást
Forrás: DG REGIO
2280525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:58:39Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohéziórólFõbb regionális mutatók
187
2290525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:58:39Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohéziórólFõbb regionális mutatók
188Fõbb regionális mutatók
Régió* Népesség Gazdaság Munkaerõ-piac1000 lakos, 2001
Népsûrûség (lakos/km2), 2001
A GDP növekedése
(éves átlagos %-os
változás),1995-2001GDP / fõ (PPS) Szektoronkénti foglalkozta-
tottság (a teljes foglalkozta-
tottság %-ában), 2002
EPO szabadalmi kérvények /
egymillió lakos, átlag
1999-2000-2001Foglalkoztatottsági ráta (a
15-64 évesek a 15-64 éves
teljes népesség %-ában), 20022001, EU15=100
átlag 1999-2000-2001,
EU15=100
2001, EU25=100
Mezõgazdaság
Ipar
Szolgáltatások
Teljes
Nõk
Férfiak
EU15 379604 117,0 2,5 100,0 100,0 109,7 4,0 28,2 67,7 153,6 64,2 55,6 72,9
N10 74745 101,7 4,8 46,1 45,5 50,5 13,2 32,1 54,7 6,9 55,9 50,1 61,9
EU25 454349 114,2 2,6 91,1 91,0 100,0 5,4 28,8 65,8 128,6 62,8 54,6 71,1
N12 105066 96,9 4,2 39,9 39,3 43,8 18,5 31,6 50,0 5,3 55,9 50,3 61,6
EU27 484670 112,0 2,6 87,0 86,8 95,4 7,0 28,9 64,1 120,5 62,4 54,4 70,4
Belgique-België 10281 336,9 2,4 106,9 106,4 117,3 1,7 25,4 72,9 151,5 59,9 51,4 68,2
Reg. Bruxelles-Cap./Brussels Hfdst. Gew. 971 6015,5 2,6 217,3 217,8 238,5 0,1 13,1 86,9 161,4 54,5 48,2 61,0
Vlaams Gewest 5960 441,0 2,5 105,5 104,9 115,8 1,8 28,1 70,2 163,2 63,5 55,1 71,6
Antwerpen 1648 574,8 2,1 123,8 123,9 135,9 1,2 29,7 69,2 190,8 61,6 52,4 70,5
Limburg 796 328,8 2,3 89,9 89,4 98,7 1,6 32,9 65,5 84,8 61,1 51,3 70,5
Oost-Vlaanderen 1365 457,5 2,2 92,5 91,8 101,5 1,8 28,2 70,0 140,0 64,3 56,3 72,1
Vlaams Brabant 1020 484,3 3,7 112,5 110,5 123,4 1,6 18,4 80,0 259,7 66,5 59,6 73,3
West-Vlaanderen 1131 360,7 2,5 99,4 98,7 109,1 3,0 31,3 65,8 119,1 64,4 56,5 72,1
Région Wallonne 3351 198,9 1,9 77,3 77,1 84,9 2,1 23,5 74,4 79,5 54,8 45,6 64,1
Brabant Wallon 353 324,0 4,3 103,1 100,8 113,1 1,7 18,9 79,4 460,1 59,5 50,9 68,3
Hainaut 1280 338,0 1,4 69,1 69,1 75,9 1,7 25,4 72,9 65,8 52,0 42,6 61,5
Liège 1022 264,5 1,4 80,3 80,5 88,1 1,8 25,0 73,3 112,4 54,7 45,4 63,9
Luxembourg 250 56,2 1,7 74,8 75,9 82,1 4,6 22,4 73,0 116,8 60,5 50,2 70,4
Namur 447 121,8 2,5 75,2 74,8 82,5 2,2 20,0 77,8 85,2 56,4 47,5 65,2
Danmark 5357 124,3 2,5 115,3 115,8 126,5 3,3 24,2 72,5 192,9 75,9 71,7 80,0
Deutschland 82339 230,6 1,6 100,4 102,0 110,2 2,5 32,4 65,2 296,2 65,4 58,8 71,8
Baden-Württemberg 10561 295,4 2,2 114,0 115,9 125,2 2,1 39,9 58,0 536,7 69,9 62,8 76,8
Stuttgart 3950 374,1 2,4 125,6 127,1 137,8 2,1 41,7 56,2 655,8 70,7 63,2 78,0
Karlsruhe 2692 389,1 1,8 115,9 118,1 127,1 1,1 36,5 62,4 464,8 68,1 61,6 74,6
Freiburg 2146 229,4 2,3 99,4 100,9 109,1 2,7 39,2 58,1 475,0 69,6 62,7 76,5
Tübingen 1772 198,7 2,0 103,3 105,5 113,4 2,6 42,0 55,4 455,6 71,2 64,1 78,1
Bayern 12280 174,1 2,5 117,3 118,8 128,7 3,3 35,3 61,3 480,1 70,7 63,4 77,9
Oberbayern 4112 234,6 3,6 147,9 148,7 162,3 3,1 30,6 66,3 781,6 72,3 65,0 79,5
Niederbayern 1181 114,3 1,9 93,7 94,6 102,8 4,0 38,8 57,2 181,3 71,2 63,8 78,4
Oberpfalz 1082 111,7 2,5 100,0 102,6 109,8 5,0 38,9 56,1 376,3 69,2 61,5 76,7
Oberfranken 1113 154,0 1,1 96,7 98,6 106,2 3,0 42,0 55,0 241,6 69,2 64,2 74,1
Mittelfranken 1694 233,8 2,2 117,7 119,6 129,2 2,3 34,8 63,0 486,7 68,6 61,5 75,7
Unterfranken 1338 156,9 1,9 97,2 98,8 106,6 2,9 37,8 59,3 330,5 69,4 60,5 78,1
Schwaben 1760 176,1 1,4 100,2 103,2 109,9 3,9 37,2 58,9 309,0 71,5 64,1 78,7
Berlin 3386 3798,0 -1,0 89,9 92,5 98,6 0,6 19,3 80,1 193,0 60,1 57,6 62,6
Brandenburg 2597 88,1 2,2 67,0 68,3 73,5 4,2 28,4 67,4 72,7 61,9 58,8 64,9
Brandenburg — Nordost 1177 76,0 2,3 62,4 63,6 68,4
Brandenburg — Südwest 1420 101,6 2,2 70,9 72,1 77,8
Bremen 660 1633,6 1,5 135,7 136,5 149,0 1,1 25,2 73,7 92,4 60,7 55,0 66,5
Hamburg 1721 2278,6 1,8 170,7 173,3 187,3 0,9 20,5 78,5 203,5 64,9 60,2 69,6
Hessen 6073 287,6 2,0 123,6 125,2 135,7 1,6 30,3 68,1 362,9 67,5 61,0 73,8
Darmstadt 3742 502,7 2,2 142,3 143,9 156,1 1,4 28,9 69,8 477,1 68,5 61,9 74,9
Gießen 1064 197,7 1,8 91,1 92,0 100,0 2,0 32,9 65,1 259,5 66,4 59,8 73,0
Kassel 1267 152,8 1,4 95,9 98,1 105,2 2,2 32,7 65,1 115,5 65,4 59,4 71,2
Mecklenburg-Vorpommern 1768 76,3 1,2 65,9 67,3 72,3 7,4 25,8 66,8 39,7 58,9 55,8 61,9
Niedersachsen 7940 166,7 1,6 90,7 92,3 99,6 3,4 30,9 65,7 202,5 64,6 57,0 72,0
Braunschweig 1667 205,9 2,2 99,1 100,7 108,7 2,1 36,4 61,5 337,4 63,1 55,1 70,9
Hannover 2161 238,9 0,6 97,6 100,8 107,1 2,3 28,5 69,2 233,6 64,9 58,9 70,9
2300525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:58:40Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohéziórólFõbb regionális mutatók
189Munkaerõ-piac Korosztályi összetétel Oktatás Régió*
Munkanélküliségi ráta (%) a teljes lakosság %-ában (2000) A 25-64 évesek iskolai
végzettsége (a teljes népesség
%-ában), 2002Teljes, 1992
Teljes, 2002
Tartósan munkanélküliek, 2002
(az összes munkankélküli
%-ában)
Nõk, 2002
Fiatalok, 2002<1515-6465+alacsony
közepes
magas8,9 7,8 40,2 8,8 15,2 16,8 66,9 16,3 35,4 42,9 21,8 EU15
: 14,9 54,5 15,6 32,4 18,3 68,7 12,9 18,9 66,3 14,8 N10
: 9,0 44,3 10,0 18,1 17,1 67,2 15,7 32,6 46,7 20,6 EU25
: 13,7 55,5 14,0 30,6 18,2 68,6 13,2 21,8 64,0 14,2 N12
: 9,1 45,4 10,0 18,6 17,1 67,3 15,6 32,4 47,5 20,1 EU27
6,9 7,5 48,8 8,6 17,7 17,6 65,6 16,8 39,2 32,6 28,1 Belgique-België
9,3 14,5 55,1 14,4 32,9 17,8 65,4 16,8 36,8 25,9 37,3 Rég. Bruxelles-Cap./Brussels Hfdst. Gew.
4,9 4,9 35,2 5,7 11,6 17,1 66,2 16,7 37,9 34,3 27,9 Vlaams Gewest
5,7 5,5 44,0 6,2 10,8 17,2 65,9 16,9 37,4 35,3 27,4 Antwerpen
7,1 5,3 32,5 6,7 13,2 17,4 68,8 13,8 42,4 33,4 24,2 Limburg
4,7 5,5 31,8 6,2 14,5 16,6 66,3 17,1 39,0 33,1 27,9 Oost-Vlaanderen
3,8 4,0 31,0 4,5 10,4 17,1 66,1 16,8 31,5 33,9 34,6 Vlaams Brabant
3,8 3,8 29,8 5,0 9,0 17,0 64,9 18,1 39,9 35,2 25,0 West-Vlaanderen
9,8 10,5 58,6 12,6 26,5 18,6 64,6 16,8 42,5 31,7 25,8 Région Wallonne
5,8 7,0 40,5 8,4 20,7 19,7 65,6 14,7 26,6 31,8 41,5 Brabant Wallon
12,1 12,6 63,6 15,1 32,5 18,2 64,6 17,3 46,1 32,4 21,5 Hainaut
10,0 10,8 58,1 12,6 22,0 18,1 64,6 17,2 44,6 29,4 25,9 Li ège
5,2 6,5 38,3 8,7 18,7 20,4 63,4 16,2 42,9 31,0 26,1 Luxembourg
8,8 9,4 61,0 11,6 27,4 19,0 64,7 16,3 39,4 35,3 25,2 Namur
8,3 4,6 19,1 5,0 7,4 18,4 66,8 14,8 19,4 52,6 28,0 Danmark
6,3 9,4 47,9 9,1 10,7 15,7 68,1 16,3 17,0 60,7 22,3 Deutschland
2,7 4,7 37,5 4,6 6,0 16,8 67,7 15,5 20,6 55,6 23,8 Baden-Württemberg
2,5 4,5 38,3 4,3 5,9 16,8 68,0 15,3 21,0 55,2 23,8 Stuttgart
3,0 5,4 37,5 4,8 7,5 15,9 68,1 16,0 19,3 56,7 24,0 Karlsruhe
2,8 4,5 40,7 4,4 5,9 17,1 67,0 15,9 20,2 57,5 22,4 Freiburg
2,5 4,5 31,7 4,9 4,6 18,0 67,2 14,8 22,1 52,7 25,2 Tübingen
2,8 5,0 37,3 5,0 5,7 16,4 67,6 16,0 19,4 59,4 21,3 Bayern
2,3 3,8 31,0 3,8 3,9 15,7 69,0 15,4 17,2 56,6 26,2 Oberbayern
3,1 5,1 38,4 4,8 7,2 17,1 67,0 15,9 20,4 62,6 16,9 Niederbayern
3,7 5,5 39,7 5,5 6,1 17,2 67,0 15,9 20,7 63,9 15,5 Oberpfalz
3,4 7,8 40,3 7,8 8,3 16,1 66,4 17,4 22,3 60,3 17,4 Oberfranken
3,1 6,1 43,6 6,0 6,5 16,0 67,7 16,4 21,0 56,9 22,0 Mittelfranken
3,0 5,7 41,6 6,0 6,8 17,1 66,8 16,1 19,0 61,9 19,1 Unterfranken
2,5 4,4 31,8 4,5 5,0 17,5 66,5 16,1 19,9 61,1 19,0 Schwaben
9,9 18,7 50,8 15,9 24,7 13,8 72,1 14,2 16,0 53,6 30,4 Berlin
13,8 20,4 53,8 21,3 20,7 14,1 71,1 14,9 6,4 65,6 28,0 Brandenburg
Brandenburg — Nordost
Brandenburg — Südwest
7,1 11,2 46,6 8,7 19,3 14,0 67,9 18,1 21,9 59,9 18,1 Bremen
5,2 9,0 44,4 7,8 10,9 13,5 69,8 16,7 19,8 57,0 23,2 Hamburg
3,5 6,3 45,1 5,6 8,5 15,5 68,3 16,2 18,2 58,7 23,2 Hessen
3,0 6,0 46,0 5,4 7,9 15,1 69,3 15,7 18,9 56,0 25,1 Darmstadt
4,1 5,9 36,5 5,0 8,0 16,4 67,4 16,2 17,9 61,5 20,6 Gießen
4,6 7,9 48,3 6,8 10,4 16,0 66,1 17,8 16,1 64,6 19,3 Kassel
17,6 23,6 52,2 23,7 18,0 14,5 71,0 14,5 10,5 62,5 27,0 Mecklenburg-Vorpommern
5,0 7,9 51,1 6,9 10,3 16,6 66,8 16,6 17,1 64,0 18,9 Niedersachsen
5,9 10,0 59,9 9,8 11,3 15,5 66,8 17,7 17,8 63,5 18,7 Braunschweig
4,8 8,0 49,5 6,4 10,4 15,4 67,1 17,5 16,0 64,9 19,2 Hannover
2310525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:58:40Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohéziórólFõbb regionális mutatók
190Fõbb regionális mutatók
Régió* Népesség Gazdaság Munkaerõ-piac1000 lakos, 2001
Népsûrûség (lakos/km2), 2001
A GDP növekedése
(éves átlagos %-os
változás),1995-2001GDP / fõ (PPS) Szektoronkénti foglalkozta-
tottság (a teljes foglalkozta-
tottság %-ában), 2002
EPO szabadalmi kérvények /egymillió lakos, átlag
1999-2000-2001Foglalkoztatottsági ráta (a
15-64 évesek a 15-64 éves
teljes népesség %-ában), 20022001, EU15=100
átlag 1999-2000-2001,
EU15=100
2001, EU25=100
Mezõgazdaság
Ipar
Szolgáltatások
Teljes
Nõk
Férfiak
Lüneburg 1677 108,2 1,3 75,2 76,6 82,5 4,0 28,2 67,7 165,4 66,4 58,5 74,2
Weser-Ems 2434 162,7 2,2 89,6 89,8 98,3 4,8 31,3 63,9 106,8 64,0 55,5 72,3
Nordrhein-Westfalen 18027 529,0 1,2 101,5 103,3 111,3 1,4 32,8 65,8 284,3 63,2 55,0 71,5
Düsseldorf 5254 993,2 1,5 114,2 115,1 125,3 1,4 31,4 67,2 338,9 63,4 55,1 71,9
Köln 4295 583,2 1,1 107,3 110,3 117,8 1,0 29,2 69,8 361,5 63,4 54,8 72,1
Münster 2615 378,7 0,9 82,6 84,4 90,7 2,0 32,7 65,4 200,2 62,9 54,4 71,4
Detmold 2059 315,9 1,4 97,6 99,8 107,2 1,9 38,0 60,2 231,5 65,5 58,0 73,1
Arnsberg 3804 475,3 1,0 92,2 94,0 101,2 1,2 36,1 62,8 208,6 61,7 53,7 69,7
Rheinland-Pfalz 4041 203,6 1,3 90,0 91,6 98,7 2,5 32,5 65,0 315,7 67,0 58,8 75,0
Koblenz 1522 188,5 1,2 84,0 85,8 92,1 2,1 32,8 65,1 189,2 67,2 58,4 75,8
Trier 512 104,1 1,1 80,9 82,0 88,7 3,2 28,6 68,2 91,9 66,5 58,8 73,7
Rheinhessen-Pfalz 2007 292,9 1,3 96,8 98,7 106,2 2,7 33,2 64,1 468,4 67,0 59,0 74,8
Saarland 1067 415,3 0,8 92,7 93,7 101,7 1,4 33,0 65,6 153,5 61,9 53,5 70,1
Sachsen 4405 239,2 1,0 67,3 68,1 73,9 2,4 32,8 64,9 99,4 61,0 57,8 64,0
Chemnitz 1612 264,5 1,3 63,9 64,5 70,1 2,3 38,1 59,6 57,6 61,1 56,7 65,5
Dresden 1704 214,9 1,3 68,4 68,9 75,1 2,6 31,0 66,4 173,1 61,3 59,0 63,5
Leipzig 1088 248,1 0,3 70,6 72,0 77,4 2,1 27,7 70,2 45,7 60,1 57,6 62,6
Sachsen-Anhalt 2598 127,1 1,6 65,3 65,9 71,7 4,0 31,0 65,0 47,8 59,5 56,2 62,7
Dessau 539 125,8 0,8 60,1 60,5 66,0 3,3 33,8 62,9 28,0 57,6 54,2 60,9
Halle 858 193,6 1,4 68,3 68,8 74,9 3,0 31,5 65,5 63,1 56,9 53,6 60,1
Magdeburg 1202 102,4 2,1 65,6 66,3 72,0 4,9 29,5 65,7 45,8 62,2 58,9 65,5
Schleswig-Holstein 2796 177,4 1,3 92,1 94,2 101,1 4,0 23,5 72,5 147,6 65,8 59,1 72,4
Thüringen 2421 149,7 2,1 66,2 66,9 72,6 3,1 35,1 61,9 88,2 62,5 58,3 66,6
Ellada 10938 83,1 3,5 67,1 66,3 73,7 16,1 22,5 61,5 7,3 56,7 42,5 71,4
Voreia Ellada 3516 62,3 3,8 63,4 63,1 69,6 22,8 23,4 53,8 4,8 55,2 40,5 70,8
Anatoliki Makedonia, Thraki 600 42,3 2,9 53,4 52,9 58,6 35,5 20,0 44,5 0,6 58,6 46,6 71,4
Kentriki Makedonia 1881 100,0 4,2 67,1 66,5 73,6 16,2 24,9 58,9 8,3 54,2 39,3 70,1
Dytiki Makedonia 294 31,1 3,5 68,7 68,1 75,4 20,4 33,5 46,1 1,1 53,6 39,0 68,4
Thessalia 741 52,8 3,4 60,2 60,5 66,1 29,7 18,8 51,5 0,9 55,9 38,9 72,8
Kentriki Ellada 2425 45,0 3,2 66,0 62,8 72,4 30,3 19,7 50,0 2,4 57,7 42,2 73,2
Ipeiros 336 36,5 5,0 54,0 50,6 59,3 25,8 21,1 53,1 0,4 56,1 41,0 71,9
Ionia Nisia 210 91,1 4,6 59,9 58,9 65,8 23,2 12,5 64,4 0,0 57,7 43,6 72,3
Dytiki Ellada 723 63,7 2,3 52,7 51,7 57,8 32,8 17,0 50,2 5,5 55,0 38,9 71,6
Sterea Ellada 558 35,9 2,1 94,9 86,7 104,2 24,8 29,9 45,3 0,5 55,7 38,4 72,4
Peloponnisos 598 38,6 4,3 63,9 61,2 70,2 36,5 15,7 47,8 2,8 63,5 50,1 76,7
Attiki 3904 1025,1 3,4 71,2 71,3 78,1 1,2 24,5 74,3 14,0 57,0 44,1 70,7
Nisia Aigaiou, Kriti 1094 62,7 4,1 67,2 67,2 73,8 25,5 17,1 57,4 4,8 58,0 43,4 73,2
Voreio Aigaio 202 52,7 4,8 62,0 61,8 68,1 22,4 18,0 59,6 0,0 51,9 34,2 69,8
Notio Aigaio 296 56,1 4,9 76,5 76,6 83,9 7,1 21,8 71,2 2,4 55,5 38,0 74,4
Kriti 595 71,4 3,4 64,4 64,3 70,7 34,9 14,7 50,4 7,4 61,6 49,7 73,8
España 40266 79,8 3,7 84,2 83,9 92,4 5,9 31,2 62,9 24,1 58,4 44,1 72,6
Noroeste 4307 95,1 2,9 69,9 69,5 76,7 10,8 32,6 56,6 3,2 55,7 42,9 68,6
Galicia 2726 92,6 2,8 66,5 66,3 73,0 12,9 32,8 54,3 5,0 57,1 45,0 69,3
Principado de Asturias 1052 99,5 2,4 72,4 71,9 79,4 7,2 31,4 61,4 9,3 51,5 38,2 65,0
Cantabria 530 100,0 4,2 82,7 81,3 90,7 6,6 33,9 59,5 7,5 56,7 41,3 72,0
Noreste 4044 57,5 3,6 100,5 99,3 110,3 4,5 37,3 58,2 27,0 61,8 47,5 75,8
Pais Vasco 2068 284,9 3,9 105,1 103,6 115,4 2,0 37,9 60,1 35,4 61,1 48,1 74,0
Comunidad Foral de Navarra 541 51,9 3,6 106,2 106,2 116,5 6,6 37,5 55,9 49,6 64,4 50,0 78,2
2320525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:58:41Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohéziórólFõbb regionális mutatók
191Munkaerõ-piac Korosztályi összetétel Oktatás Régió*
Munkanélküliségi ráta (%) a teljes lakosság %-ában (2000) A 25-64 évesek iskolai
végzettsége (a teljes népesség
%-ában), 2002Teljes, 1992
Teljes, 2002
Tartósan munkanélküliek, 2002
(az összes munkankélküli
%-ában)
Nõk, 2002
Fiatalok, 2002
<15
15-6465+alacsonyközepesmagas4,3 6,9 46,7 6,3 12,0 17,1 66,8 16,1 15,8 63,1 21,0 Lüneburg
5,0 7,1 47,3 6,0 8,4 18,3 66,5 15,2 18,5 64,3 17,2 Weser-Ems
5,3 7,9 45,5 6,8 9,5 16,3 67,1 16,6 20,1 61,2 18,7 Nordrhein-Westfalen
5,8 8,0 46,5 6,8 9,3 15,5 67,3 17,2 20,9 61,1 18,0 Düsseldorf
5,1 7,0 47,1 6,2 8,0 16,1 68,2 15,7 19,9 58,0 22,1 Köln
5,0 7,4 53,6 6,5 9,5 17,6 66,6 15,9 19,4 61,2 19,4 Münster
4,2 8,2 34,0 7,5 11,7 17,6 65,6 16,8 17,9 64,7 17,4 Detmold
5,6 8,8 44,1 7,6 10,3 16,1 66,8 17,1 21,1 62,9 16,0 Arnsberg
3,5 5,9 38,0 5,5 9,2 16,4 66,6 17,0 18,9 60,8 20,4 Rheinland-Pfalz
3,2 5,5 42,0 5,5 9,9 16,8 65,7 17,5 18,0 62,7 19,3 Koblenz
3,4 4,9 39,8 3,4 4,5 16,5 65,8 17,7 18,2 61,6 20,2 Trier
3,7 6,3 34,7 6,1 9,9 16,1 67,4 16,5 19,6 59,2 21,1 Rheinhessen-Pfalz
5,9 8,3 45,7 7,1 12,3 15,0 67,2 17,8 20,8 62,7 16,5 Saarland
13,7 21,3 53,2 21,8 17,7 13,0 69,1 18,0 4,7 66,4 28,9 Sachsen
13,7 20,6 56,5 23,6 13,7 12,7 68,2 19,1 3,9 69,1 27,1 Chemnitz
13,7 20,8 50,3 20,3 20,9 13,4 69,2 17,4 5,0 64,1 30,9 Dresden
13,7 23,1 52,8 21,4 19,0 12,8 70,0 17,2 5,3 66,2 28,4 Leipzig
15,5 23,5 59,9 26,1 18,4 13,5 69,7 16,9 8,2 66,4 25,3 Sachsen-Anhalt
: 25,9 62,3 28,4 24,1 13,1 69,8 17,1 10,1 65,3 24,6 Dessau
: 27,1 61,0 31,0 22,7 13,1 69,6 17,3 7,5 65,0 27,6 Halle
: 20,2 57,5 22,0 13,4 13,8 69,7 16,5 8,0 68,1 24,0 Magdeburg
4,4 8,5 44,7 7,7 12,7 16,1 67,6 16,4 16,0 53,2 30,9 Schleswig-Holstein
15,2 17,6 47,9 19,8 13,7 13,5 70,3 16,3 6,6 64,8 28,6 Thüringen
7,8 10,0 51,2 15,0 26,5 15,2 67,6 17,3 47,3 35,1 17,6 Ellada
6,7 11,3 52,8 17,6 29,5 15,4 67,6 17,0 53,6 30,1 16,3 Voreia Ellada
6,9 10,4 53,6 15,4 24,5 16,0 66,2 17,9 62,5 24,9 12,7 Anatoliki Makedonia, Thraki
6,4 11,5 48,6 17,5 29,4 15,3 68,6 16,1 48,4 33,1 18,5 Kentriki Makedonia
7,4 14,7 63,1 23,3 36,8 15,8 66,3 17,9 58,1 29,2 12,7 Dytiki Makedonia
7,3 10,6 58,3 17,6 32,4 15,2 66,7 18,2 58,4 27,0 14,5 Thessalia
8,0 9,3 57,1 14,5 29,7 14,0 66,6 19,4 60,3 28,5 11,2 Kentriki Ellada
7,4 10,6 54,4 16,9 36,4 13,2 67,2 19,6 58,8 26,2 15,0 Ipeiros
2,5 9,0 22,7 10,9 21,5 14,8 64,7 20,5 63,1 26,4 10,5 Ionia Nisia
8,6 10,5 67,6 16,8 32,6 15,5 67,1 17,4 61,1 27,0 11,9 Dytiki Ellada
10,8 9,8 67,5 17,1 28,8 13,2 67,7 19,1 63,1 29,1 7,8 Sterea Ellada
7,3 7,3 44,5 10,1 26,0 13,2 65,3 21,5 56,7 31,5 11,8 Peloponnisos
9,7 9,2 51,9 13,3 22,5 15,3 68,8 15,9 33,7 43,3 23,0 Attiki
3,6 9,7 31,3 14,4 27,2 16,8 65,6 17,6 56,4 30,8 12,8 Nisia Aigaiou, Kriti
4,8 9,2 46,2 13,5 29,0 15,4 61,6 23,0 54,7 34,4 10,9 Voreio Aigaio
3,5 14,2 21,6 21,3 30,6 17,5 67,5 15,0 59,2 31,5 9,3 Notio Aigaio
3,3 7,7 34,7 11,5 24,3 16,9 66,1 17,1 55,5 29,1 15,5 Kriti
17,5 11,4 34,2 16,4 22,2 14,9 68, 4 16,8 58,3 17,3 24,4 España
16,2 11,4 42,7 16,5 24,2 12,0 68,2 19,8 60,3 17,4 22,4 Noroeste
15,9 12,2 40,5 17,5 24,6 12,3 68,0 19,7 62,5 15,9 21,6 Galicia
17,4 9,8 46,9 13,8 23,1 10,9 68,3 20,8 56,6 20,2 23,1 Principado de Asturias
16,0 10,1 49,7 15,1 23,4 12,7 68,8 18,6 56,1 19,0 24,9 Cantabria
15,0 7,7 36,5 12,0 17,9 12,6 68,8 18,6 51,4 17,3 31,2 Noreste
18,6 9,4 41,2 14,2 22,1 12,1 70,7 17,2 48,2 17,7 34,1 Pais Vasco
10,3 5,6 25,9 9,5 12,9 13,7 68,3 18,0 50,4 15,6 34,0 Comunidad Foral de Navarra
2330525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:58:41Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohéziórólFõbb regionális mutatók
192Fõbb regionális mutatók
Régió* Népesség Gazdaság Munkaerõ-piac1000 lakos, 2001
Népsûrûség (lakos/km2), 2001
A GDP növekedése
(éves átlagos %-os
változás),1995-2001GDP / fõ (PPS) Szektoronkénti foglalkozta-
tottság (a teljes foglalkozta-
tottság %-ában), 2002
EPO szabadalmi kérvények /egymillió lakos, átlag
1999-2000-2001Foglalkoztatottsági ráta (a
15-64 évesek a 15-64 éves
teljes népesség %-ában), 20022001, EU15=100
átlag 1999-2000-2001,
EU15=100
2001, EU25=100
Mezõgazdaság
Ipar
Szolgáltatások
Teljes
Nõk
Férfiak
La Rioja 267 53,1 3,7 96,9 94,7 106,3 9,1 40,4 50,5 10,5 61,3 44,8 77,0
Aragón 1168 24,5 2,9 90,5 89,6 99,3 7,2 35,2 57,6 30,8 62,0 45,9 77,6
Comunidad de Madrid 5218 652,6 4,2 112,4 112,3 123,3 0,8 24,5 74,7 39,8 62,8 49,9 76,0
Centro 5265 24,5 2,8 69,4 69,4 76,2 10,0 30,9 59,1 7,2 56,1 38,9 72,6
Castilla y León 2465 26,2 2,4 78,0 77,5 85,6 9,2 30,9 59,9 9,9 57,4 41,4 72,9
Castilla-la Mancha 1722 21,7 3,1 67,1 67,5 73,7 9,5 33,6 56,9 6,0 57,6 38,5 75,9
Extremadura 1078 25,9 3,5 53,5 53,8 58,7 13,3 25,7 61,0 2,7 50,7 33,7 67,0
Este 11123 184,6 3,7 93,8 93,7 103,0 3,0 36,8 60,2 42,2 63,3 50,2 76,3
Cataluña 6220 194,8 3,3 100,7 101,2 110,5 2,5 38,5 58,9 57,5 64,7 52,0 77,2
Comunidad Valenciana 4094 175,7 4,3 81,1 80,8 89,0 4,1 36,7 59,2 27,0 60,8 46,9 74,6
Illes Balears 810 161,6 5,3 105,4 102,4 115,7 2,0 24,3 73,7 15,6 65,8 53,9 77,3
Sur 8573 86,9 4,0 64,3 63,7 70,5 10,3 25,6 64,1 5,6 50,7 34,6 66,7
Andalucía 7291 83,6 3,9 63,1 62,5 69,2 10,5 25,3 64,3 6,6 49,6 33,6 65,6
Región de Murcia 1140 100,8 4,4 71,2 70,5 78,2 10,7 28,9 60,4 11,7 57,8 41,4 74,0
Ceuta y Melilla 142 4571,0 3,9 68,0 69,6 74,7 0,8 7,7 91,5 0,0 49,7 31,5 65,8
Ciudad Autónoma de Ceuta 75 3952,6 ::::
Ciudad Autónoma d e Melilla 67 5550,0 ::::
Canarias 1737 239,8 4,8 79,1 79,6 86,8 4,6 21,3 74,1 8,9 57,6 44,1 70,7
France 60912 96,2 2,6 104,8 104,4 115,0 4,1 25,4 70,5 140,3 62,9 56,4 69,6
Île de France 11055 920,3 2,8 164,6 163,7 180,7 0,3 17,3 82,4 309,1 66,4 61,7 71,2
Bassin Parisien 10486 72,0 1,9 92,4 92,5 101,4 5,6 30,3 64,0 90,4 63,2 56,0 70,5
Champagne-Ardenne 1339 52,3 2,0 96,1 97,1 105,4 8,9 28,7 62,4 70,0 62,6 54,5 70,9
Picardie 1866 96,2 1,5 84,1 84,6 92,3 5,1 32,0 62,9 88,3 62,3 54,5 70,1
Haute-Normandie 1786 145,0 2,4 98,6 97,5 108,2 3,0 31,9 65,1 106,2 61,1 53,9 68,6
Centre 2455 62,7 1,7 93,3 93,4 102,4 4,7 32,0 63,3 108,0 63,8 56,7 71,2
Basse-Normandie 1431 81,4 2,0 87,1 87,2 95,6 7,9 26,3 65,9 58,2 65,0 59,0 71,1
Bourgogne 1609 51,0 2,1 95,5 95,9 104,8 6,1 28,6 65,4 94,3 65,0 58,5 71,6
Nord — Pas-de-Calais 4014 323,3 2,2 83,0 82,4 91,1 2,4 29,7 67,9 46,3 54,1 44,2 64,1
Est 5202 108,3 1,8 94,1 93,9 103,3 3,1 33,4 63,5 121,9 64,8 57,2 72,4
Lorraine 2316 98,3 1,2 85,6 85,6 94,0 2,8 29,6 67,6 78,0 63,2 54,6 71,7
Alsace 1762 212,8 2,2 105,9 106,0 116,2 2,3 35,2 62,5 176,0 67,1 60,6 73,4
Franche-Comté 1124 69,4 2,4 93,1 92,3 102,2 4,9 38,5 56,6 128,2 65,0 57,8 72,2
Ouest 7884 92,6 3,0 90,6 89,8 99,4 6,5 29,0 64,5 69,4 64,9 59,3 70,4
Pays de la Loire 3277 102,1 3,1 93,4 92,7 102,5 6,4 32,2 61,5 62,2 65,9 60,1 71,5
Bretagne 2950 108,4 3,2 90,2 89,3 99,0 6,3 26,8 66,9 84,3 63,9 58,8 69,1
Poitou-Charentes 1657 64,2 2,3 85,6 85,3 93,9 7,2 26,9 65,9 57,2 64,8 58,7 70,9
Sud-Ouest 6267 60,5 2,8 92,2 91,6 101,1 6,4 23,8 69,8 71,3 62,9 56,0 69,9
Aquitaine 2956 71,5 3,0 94,5 93,9 103,6 7,4 22,5 70,1 48,6 61,4 53,6 69,3
Midi-Pyrénées 2602 57,4 2,7 91,3 90,8 100,1 4,8 25,5 69,8 103,3 64,5 57,9 71,0
Limousin 710 41,9 2,2 86,0 85,2 94,4 8,7 22,8 68,5 48,8 64,1 60,3 68,1
Centre-Est 7055 101,2 2,8 103,1 103,2 113,2 4,7 28,6 66,7 210,0 64,8 58,6 71,0
Rhône-Alpes 5743 131,4 2,9 106,6 106,6 116,9 4,1 28,6 67,3 233,7 64,8 58,7 71,0
Auvergne 1312 50,4 2,4 88,1 88,3 96,6 7,8 28,3 63,9 107,4 64,6 58,3 71,0
Méditerranée 7226 107,1 2,9 90,0 89,5 98,8 5,2 17,4 77,4 88,1 56,5 49,8 63,8
Languedoc-Roussillon 2361 86,2 3,2 80,2 80,5 88,1 7,7 17,7 74,6 60,7 54,8 47,7 62,4
Provence-Alpes-Côte d'Azur 4602 146,6 2,8 95,6 94,7 104,9 3,9 17,4 78,7 106,6 57,9 51,5 64,9
Corse 264 30,4 3,4 79,9 79,5 87,7 7,5 12,2 80,2 9,3 44,8 34,5 55,0
Départements d'Outre-Mer 1724 19,3 3,5 58,0 58,2 63,8 3,0 12,9 84,1 0,0 44,3 38,0 50,9
2340525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:58:42Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohéziórólFõbb regionális mutatók
193Munkaerõ-piac Korosztályi összetétel Oktatás Régió*
Munkanélküliségi ráta (%) a teljes lakosság %-ában (2000) A 25-64 évesek iskolai
végzettsége (a teljes népesség
%-ában), 2002Teljes, 1992
Teljes, 2002
Tartósan munkanélküliek, 2002
(az összes munkankélküli
%-ában)
Nõk, 2002
Fiatalok, 2002
<15
15-6465+alacsonyközepesmagas12,7 6,9 37,4 10,3 14,6 13,3 67,4 19,3 58,3 15,7 26,0 La Rioja
10,7 5,5 26,0 9,1 13,8 12,8 65,9 21,4 56,4 17,8 25,8 Aragón
12,3 7,1 39,7 10,3 15,0 14,6 70,1 15,4 45,9 20,1 34,0 Comunidad de Madrid
18,1 11,9 33,3 19,1 23,3 14,5 65,4 20,1 62,2 16,5 21,3 Centro
16,9 10,4 37,2 16,9 24,3 12,4 66,0 21,6 56,9 18,2 24,8 Castilla y León
15,0 9,4 30,8 16,4 17,4 16,1 64,7 19,2 66,9 15,2 18,0 Castilla-la Mancha
25,8 19,2 30,4 28,5 31,7 16,6 65,3 18,1 67,3 14,4 18,3 Extremadura
14,6 9,7 31,3 13,3 19,4 14,5 68,7 16,8 59,4 17,7 22,8 Este
12,8 9,6 37,1 13,1 19,5 13,9 68,6 17,5 56,6 18,4 25,0 Cataluña
18,3 10,3 24,9 14,4 20,1 15,1 68,9 16,1 63,7 15,9 20,4 Comunidad Valenciana
10,5 7,3 16,7 9,3 14,9 16,4 68,3 15,3 59,6 21,8 18,7 Illes Balears
25,4 18,3 32,6 26,6 30,0 17,9 68,1 14,1 64,4 15,4 20,2 Sur
26,4 19,6 33,1 28,5 31,5 17,8 68,1 14,1 65,1 15,1 19,9 Andalucía
19,0 11,3 27,1 16,6 22,2 18,0 67,8 14,3 61,8 16,0 22,2 Región de Murcia
25,0 5,3 41,3 8,5 13,1 21,4 66,5 12,2 53,4 26,4 20,2 Ceuta y Melilla
Ciudad Autónoma de Ceuta
Ciudad Autónoma de Melilla
24,3 11,1 32,1 15,4 19,8 17,1 71,0 11,9 60,9 17,1 22,0 Canarias
9,8 8,7 32,7 9,8 18,9 18,9 65,1 16,0 35,9 40,6 23,5 France
7,9 8,1 33,5 7,9 15,0 19,8 68,1 12,1 31,4 33,6 35,0 Île de France
10,0 8,6 32,7 10,0 19,6 19,2 64,4 16,4 41,3 40,9 17,7 Bassin Parisien
9,7 9,3 36,5 11,0 27,0 19,2 65,1 15,7 43,2 41,3 15,5 Champagne-Ardenne
10,1 8,5 30,6 9,9 20,6 20,6 65,2 14,2 44,8 38,9 16,3 Picardie
12,0 10,1 37,6 10,8 22,2 20,3 65,2 14,5 41,4 38,0 20,6 Haute-Normandie
9,7 8,6 27,2 10,4 16,0 18,4 63,8 17,8 41,0 42,4 16,6 Centre
9,4 7,9 25,1 9,4 15,9 19,1 63,6 17,3 38,5 41,7 19,7 Basse-Normandie
9,1 6,9 41,5 8,4 16,7 17,7 63,4 18,9 38,1 43,5 18,3 Bourgogne
12,5 13,4 39,7 16,0 29,4 21,3 64,8 13,9 44,3 38,2 17,5 Nord — Pas-de-Calais
7,4 7,5 24,0 8,7 18,0 19,1 65,9 15,0 34,9 45,3 19,8 Est
8,8 7,8 27,1 9,2 19,9 19,0 65,6 15,4 35,9 45,9 18,2 Lorraine
5,4 6,7 21,4 7,0 13,4 19,2 66,8 13,9 32,0 45,6 22,4 Alsace
8,0 8,3 21,3 10,0 21,8 19,1 65,0 15,9 36,9 43,7 19,3 Franche-Comté
10,1 7,4 27,6 9,0 15,6 18,4 63,9 17,7 33,5 45,4 21,1 Ouest
10,1 7,7 28,5 9,6 14,6 19,2 64,4 16,4 34,9 44,7 20,4 Pays de la Loire
9,6 6,7 23,4 8,2 16,0 18,3 63,8 18,0 30,9 45,8 23,2 Bretagne
11,2 8,0 33,0 9,4 17,0 17,0 63,1 19,9 35,8 46,0 18,1 Poitou-Charentes
9,8 8,5 31,6 10,3 18,3 16,6 63,8 19,6 33,5 44,0 22,4 Sud-Ouest
11,5 9,2 30,7 11,5 18,8 16,9 64,0 19,1 36,0 43,5 20,4 Aquitaine
8,4 8,1 32,1 9,9 17,6 16,7 64,1 19,2 30,1 43,4 26,5 Midi-Pyrénées
8,8 6,4 35,6 7,0 19,2 14,6 62,4 23,0 34,9 48,4 16,7 Limousin
9,5 6,9 25,5 7,8 16,5 18,9 65,3 15,8 32,3 42,1 25,6 Centre-Est
9,3 6,9 24,9 7,9 17,0 19,5 65,5 15,0 31,8 41,2 27,0 Rhône-Alpes
10,5 6,9 28,0 7,6 13,6 16,2 64,3 19,6 34,4 46,3 19,3 Auvergne
13,4 12,0 41,2 13,4 24,9 17,8 63,5 18,7 40,3 39,5 20,2 Méditerranée
14,9 13,1 42,7 15,0 31,3 17,5 63,2 19,3 40,7 39,4 19,9 Languedoc-Roussillon
12,9 11,4 39,9 12,4 21,4 18,0 63,7 18,4 39,4 40,1 20,6 Provence-Alpes-Côte d'Azur
10,8 13,3 56,6 18,3 44,2 16,9 64,4 18,7 58,9 26,1 15,0 Corse
: 26,5 76,1 29,4 51,3 27,6 64,3 8,1 : : : Départements d'Outre-Mer
2350525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:58:42Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohéziórólFõbb regionális mutatók
194Fõbb regionális mutatók
Régió* Népesség Gazdaság Munkaerõ-piac1000 lakos, 2001
Népsûrûség (lakos/km2), 2001
A GDP növekedése
(éves átlagos %-os
változás),1995-2001GDP / fõ (PPS) Szektoronkénti foglalkozta-
tottság (a teljes foglalkozta-
tottság %-ában), 2002
EPO szabadalmi kérvények /egymillió lakos, átlag
1999-2000-2001Foglalkoztatottsági ráta (a
15-64 évesek a 15-64 éves
teljes népesség %-ában), 20022001, EU15=100
átlag 1999-2000-2001,
EU15=100
2001, EU25=100
Mezõgazdaság
Ipar
Szolgáltatások
Teljes
Nõk
Férfiak
Guadeloupe 433 253,7 4,4 60,8 60,9 66,7 2,8 12,8 84,4 6,7 45,9 40,3 52,1
Martinique 387 343,3 3,6 67,8 67,9 74,5 5,7 12,5 81,9 0,6 48,2 43,6 53,2
Guyane 170 2,0 -0,4 48,2 48,9 52,9 2,4 13,9 83,7 0,7 44,0 35,2 52,8
Réunion 735 291,5 4,4 53,5 53,8 58,7 1,7 12,9 85,4 2,6 41,3 34,2 48,7
Ireland 3853 54,8 9,2 117,6 114,9 129,1 6,9 27,8 65,3 83,6 65,0 55,2 74,7
Border, Midland and Western 1016 30,5 8,1 85,4 83,8 93,7 11,4 31,4 57,3 62,1 62,2 51,7 72,4
Southern and Eastern 2837 76,7 9,5 129,2 126,2 141,8 5,5 26,6 67,9 91,3 65,9 56,4 75,5
Italia 57927 192,2 1,9 100,1 101,3 109,9 5,0 31,8 63,2 73,2 55,5 42,0 69,1
Nord-Ovest 15180 262,0 1,8 124,2 125,9 136,3
Nord Ovest 6030 176,9 1,5 113,4 115,1 124,5 3,5 34,0 62,5 98,9 61,1 50,4 71,7
Piemonte 4291 168,9 1,3 115,1 117,5 126,3 3,4 38,1 58,4 115,9 62,0 51,6 72,2
Valle d'Aosta/Vallée d'Aoste 121 37,0 0,6 123,9 124,7 136,0 4,9 25,6 69,5 43,2 66,3 56,1 75,9
Liguria 1619 298,7 2,1 108,2 108,2 118,7 3,7 22,7 73,7 61,7 58,2 46,8 69,8
Lombardia 9150 383,4 1,9 131,3 133,1 144,0 1,9 40,1 58,0 158,5 63,2 51,8 74,5
Nord-Est 10715 172,9 1,9 120,9 122,9 132,7
Nord Est 6692 167,9 1,9 117,7 119,7 129,1 4,4 37,2 58,4 100,3 63,4 51,4 75,2
Trentino-Alto Adige 947 69,6 2,4 133,0 134,8 146,0 7,8 27,3 64,9 62,7 66,4 54,7 77,8
Provincia Autonoma Bolzano/Bozen 467 63,1 2,7 143,4 144,9 157,4
Provincia Autonoma Trento 480 77,3 2,1 123,0 125,0 135,0
Veneto 4556 247,7 1,9 115,8 118,0 127,1 4,0 40,2 55,7 106,2 63,2 50,7 75,4
Friuli-Venezia Giulia 1190 151,5 1,4 112,5 114,3 123,5 3,1 33,5 63,3 107,9 62,0 51,7 72,2
Emilia-Romagna 4023 181,8 1,9 126,2 128,3 138,5 5,4 35,6 59,1 163,0 67,5 58,9 76,0
Centro 11191 191,8 2,0 108,9 110,1 119,5
Centro 5870 142,7 2,2 106,6 107,6 116,9 4,0 35,0 61,0 60,1 61,5 50,7 72,2
Toscana 3553 154,6 2,2 111,1 112,0 121,9 3,9 33,0 63,2 64,2 61,5 50,6 72,6
Umbria 843 99,7 2,0 97,9 99,4 107,4 4,6 33,0 62,4 38,2 59,0 47,8 70,2
Marche 1473 152,0 2,2 100,7 101,7 110,5 4,1 40,7 55,2 62,9 62,7 52,7 72,6
Lazio 5322 309,2 1,8 111,4 112,9 122,2 3,3 19,9 76,7 44,2 55,0 41,1 69,3
Sud 14123 192,7 2,1 66,9 67,5 73,4
Abruzzo-Molise 1609 105,6 1,7 82,8 83,0 90,9 6,6 31,1 62,3 48,5 54,8 40,2 69,5
Abruzzo 1282 118,8 1,6 84,0 84,3 92,2 5,8 31,6 62,6 58,6 55,6 41,1 70,1
Molise 327 73,6 2,2 78,1 78,1 85,7 10,0 29,1 60,9 9,1 51,8 36,8 66,8
Campania 5783 425,5 2,3 65,1 65,4 71,5 6,4 24,4 69,3 10,9 41,9 24,1 60,1
Sud 6731 151,4 2,0 64,6 65,5 70,9 10,9 25,5 63,6 8,5 44,4 27,3 61,8
Puglia 4087 211,0 1,9 65,0 66,1 71,3 10,3 26,9 62,8 9,1 45,3 27,5 63,7
Basilicata 604 60,4 2,1 70,5 72,5 77,3 10,4 33,2 56,4 8,7 46,1 29,4 62,8
Calabria 2040 135,3 2,2 62,1 62,2 68,1 12,4 19,9 67,7 7,1 41,9 26,4 57,5
Isole 6717 134,9 2,1 67,9 68,0 71,5
Sicilia 5071 197,3 2,1 65,3 65,4 71,6 9,3 20,4 70,3 14,2 41,9 24,2 60,2
Sardegna 1646 68,3 2,2 76,0 76,1 83,4 8,7 23,5 67,8 11,2 46,7 31,2 62,2
Luxembourg (Grand-Duché) 442 170,9 6,1 194,0 194, 4 212,9 2,0 20,1 77,9 203,5 63,6 51,5 75,5
Nederland 16043 473,6 3,3 113,3 111,5 124,3 3,0 20,8 76,2 222,9 74,4 66,2 82,4
Noord-Nederland 1678 201,1 2,8 105,9 102,1 116,3 4,1 23,8 72,1 76,8 72,1 63,7 80,1
Groningen 568 242,9 2,8 133,2 125,1 146,1 2,8 21,3 75,9 87,1 70,8 63,2 78,2
Friesland 633 188,6 3,2 93,8 91,9 103,0 4,3 25,6 70,1 64,6 72,7 64,3 80,7
Drenthe 477 179,9 2,4 89,5 87,9 98,3 5,4 24,5 70,2 80,8 72,8 63,5 81,8
Oost-Nederland 3367 345,6 3,2 95,5 94,1 104,8 3,6 22,7 73,7 131,3 74,5 65,9 82,7
Overijssel 1090 326,7 3,1 96,1 94,3 105,5 4,2 26,1 69,7 139,9 73,4 64,9 81,5
2360525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:58:43Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohéziórólFõbb regionális mutatók
195Munkaerõ-piac Korosztályi összetétel Oktatás Régió*
Munkanélküliségi ráta (%) a teljes lakosság %-ában (2000) A 25-64 évesek iskolai
végzettsége (a teljes népesség
%-ában), 2002Teljes, 1992
Teljes, 2002
Tartósan munkanélküliek, 2002
(az összes munkankélküli
%-ában)
Nõk, 2002
Fiatalok, 2002
<15
15-6465+alacsonyközepesmagas: 26,0 77,2 28,6 57,8 25,2 65,2 9,6 : : : Guadeloupe
: 22,9 79,7 26,0 55,2 23,5 65,1 11,5 : : : Martinique
: 24,4 74,6 29,0 46,5 35,6 60,6 3,8 : : : Guyane
: 29,3 74,4 32,1 48,6 29,5 64,2 6,3 : : : Réunion
15,3 4,3 29,3 3,8 7,8 21,9 66,9 11,2 39,7 34,9 25,4 Ireland
15,1 5,5 31,2 5,5 9,6 22,3 64,9 12,8 46,8 33,5 19,6 Border, Midland and Western
15,4 3,8 28,3 3,2 7,1 21,7 67,7 10,6 37,3 35,3 27,4 Southern and Eastern
9,0 59,6 12,2 27,2 14,4 67,6 18,0 55,9 33,9 10,2 Italia
Nord-Ovest
5,4 50,0 7,6 17,0 11,5 67,0 21,5 56,5 33,7 9,8 Nord Ovest
5,1 47,5 7,3 15,5 11,9 67,7 20,4 57,6 33,0 9,4 Piemonte
3,6 19,3 5,5 10,6 12,6 68,7 18,7 58,6 33,8 7,7 Valle d'Aosta/Vallée d'Aoste
6,3 57,4 8,6 23,0 10,4 64,9 24,7 53,4 35,5 11,1 Liguria
3,8 36,5 5,6 11,4 13,0 69,5 17,5 53,7 35,2 11,0 Lombardia
Nord-Est
3,3 26,2 5,1 7,5 13,3 68,5 18,2 55,6 35,5 8,9 Nord Est
2,6 11,7 3,8 5,0 15,9 67,5 16,6 52,4 38,5 9,1 Trentino-Alto Adige
Provincia Autonoma Bolzano/Bozen
Provincia Autonoma Trento
3,4 28,6 5,2 7,6 13,3 69,0 17,8 57,4 33,9 8,7 Veneto
3,7 25,8 5,6 9,4 11,2 67,7 21,1 51,3 39,0 9,7 Friuli-Venezia Giulia
3,3 25,5 4,6 9,0 11,2 66,7 22,1 51,9 36,6 11,5 Emilia-Romagna
Centro
4,8 38,6 7,3 14,6 12,0 66,2 21,8 55,0 34,5 10,5 Centro
4,8 38,8 7,3 16,2 11,5 66,6 21,9 56,5 33,3 10,2 Toscana
5,7 44,9 8,9 16,5 12,2 65,6 22,2 48,1 40,4 11,5 Umbria
4,4 33,8 6,4 10,5 12,9 65,8 21,3 55,1 34,1 10,7 Marche
8,6 68,7 11,9 32,0 14,2 68,8 17,0 48,3 38,9 12,8 Lazio
Sud
7,5 56,5 11,7 23,0 14,4 65,7 19,9 52,6 36,6 10,8 Abruzzo-Molise
6,2 54,1 10,0 20,1 14,4 65,9 19,8 52,2 36,9 10,9 Abruzzo
12,6 61,0 18,7 34,3 14,7 64,8 20,5 54,4 35,2 10,4 Molis e
21,1 73,7 30,6 59,5 19,3 67,2 13,6 59,8 31,0 9,1 Campania
17,4 63,8 25,8 44,4 17,2 67,1 15,7 60,6 30,2 9,1 Sud
14,0 65,8 20,6 37,8 17,3 67,7 15,1 62,1 28,8 9,1 Puglia
15,3 60,3 23,8 43,4 16,3 66,0 17,8 58,6 33,3 8,1 Basilicata
24,6 62,2 35,6 58,2 17,4 66,3 16,3 58,2 32,2 9,6 Calabria
Isole
20,1 69,3 28,4 51,2 18,0 65,9 16,1 61,7 29,2 9,2 Sicilia
18,5 58,5 26,4 48,3 14,6 70,2 15,3 62,8 29,0 8,2 Sardegna
2,0 2,6 27,4 3,6 7,0 18,9 66,8 14,3 38,4 43,0 18,7 Luxembourg (Grand-Duché)
5,4 2,8 26,5 3,1 5,0 18,6 67,9 13,6 32,2 42,8 25,0 Nederland
7,3 3,5 27,7 4,3 7,3 18,2 67,2 14,7 34,0 45,8 20,2 Noord-Nederland
7,8 4,2 29,2 5,2 8,3 16,8 68,7 14,5 32,2 43,6 24,2 Groningen
7,1 3,2 27,0 4,0 6,7 19,0 66,7 14,3 33,8 46,8 19,4 Friesland
7,0 3,1 26,0 3,6 6,6 18,6 66,1 15,3 36,4 47,1 16,5 Drenthe
5,1 2,7 24,6 3,2 4,6 19,6 67,3 13,2 32,6 44,7 22,6 Oost-Nederland
5,2 2,9 23,4 3,1 4,8 19,5 66,9 13,7 34,1 45,7 20,2 Overijssel
2370525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:58:44Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohéziórólFõbb regionális mutatók
196Fõbb regionális mutatók
Régió* Népesség Gazdaság Munkaerõ-piac1000 lakos, 2001
Népsûrûség (lakos/km2), 2001
A GDP növekedése
(éves átlagos %-os
változás),1995-2001GDP / fõ (PPS) Szektoronkénti foglalkozta-
tottság (a teljes foglalkozta-
tottság %-ában), 2002
EPO szabadalmi kérvények /egymillió lakos, átlag
1999-2000-2001Foglalkoztatottsági ráta (a
15-64 évesek a 15-64 éves
teljes népesség %-ában), 20022001, EU15=100
átlag 1999-2000-2001,
EU15=100
2001, EU25=100
Mezõgazdaság
Ipar
Szolgáltatások
Teljes
Nõk
Férfiak
Gelderland 1941 389,6 3,0 97,4 96,1 106,9 3,1 21,9 75,0 148,0 74,9 66,6 83,1
Flevoland 335 235,9 5,8 82,4 81,3 90,4 4,0 16,8 79,2 107,8 75,1 65,5 84,6
West-Nederland 7473 859,6 3,4 125,8 123,9 138,0 2,5 16,2 81,3 117,7 74,9 67,0 82,8
Utrecht 1124 824,0 4,5 142,8 140,9 156,7 1,1 14,8 84,1 184,4 76,2 68,9 83,7
Noord-Holland 2542 956,7 3,5 132,5 131,4 145,5 2,0 15,3 82,7 130,8 76,1 68,5 83,6
Zuid-Holland 3431 1196,8 3,3 118,5 116,0 130,0 3,0 16,4 80,6 148,1 73,8 65,6 81,8
Zeeland 376 208,3 0,8 95,4 95,6 104,7 4,8 26,1 69,1 102,4 73,1 62,5 83,3
Zuid-Nederland 3525 497,0 3,3 107,3 106,3 117,7 3,3 27,4 69,2 535,2 74,4 65,9 82,6
Noord-Brabant 2383 483,4 3,6 111,5 110,4 122,3 3,2 27,6 69,3 697,8 75,9 67,6 83,9
Limburg 1143 528,2 2,7 98,5 97,8 108,1 3,7 27,2 69,2 199,9 71,3 62,4 79,8
Österreich 8032 95,8 2,4 111,9 113,5 122,8 5,7 29,4 65,0 157,6 69,0 61,5 76,5
Ostösterreich 3395 144,1 2,2 119,0 121,2 130,6 4,8 25,2 70,0 65,6 68,4 62,1 74,7
Burgenland 276 69,5 3,1 76,2 76,3 83,6 5,3 30,1 64,7 69,2 67,9 59,3 76,2
Niederösterreich 1531 79,9 2,9 92,3 94,5 101,3 8,8 30,6 60,6 133,3 70,0 62,2 77,7
Wien 1588 3827,5 1,7 152,2 154,7 167,0 0,9 19,1 80,0 146,0 67,0 62,5 71,6
Südösterreich 1744 67,3 2,6 96,2 97,0 105,6 8,0 32,6 59,4 141,5 67,5 58,7 76,4
Kärnten 556 58,3 2,3 96,3 97,5 105,6 6,5 30,6 62,9 124,4 66,9 56,9 77,1
Steiermark 1188 72,5 2,7 96,2 96,8 105,5 8,7 33,5 57,8 149,6 67,8 59,5 76,2
Westösterreich 2893 84,1 2,6 113,1 114,4 124,1 5,3 32,3 62,4 192,2 70,6 62,4 78,8
Oberösterreich 1367 114,1 2,7 108,2 108,9 118,7 6,8 35,3 57,9 189,7 70,9 62,9 78,8
Salzburg 513 71,7 2,0 123,6 126,5 135,7 4,5 24,9 70,7 139,5 71,8 65,1 78,8
Tirol 667 52,7 2,7 113,4 114,8 124,4 4,6 27,8 67,7 136,0 69,5 61,0 78,1
Vorarlberg 347 133,5 2,6 116,2 117,8 127,5 2,1 40,4 57,5 387,8 69,6 58,9 80,2
Portugal 10293 112,0 3,5 70,7 70,6 77,6 12,4 33,9 53,8 4,7 68,2 60,8 75,9
Continente 9811 110,5 3,5 70,9 70,8 77,8 12,3 34,1 53,6 4,7 68,5 61,3 75,9
Norte 3646 171,3 2,6 56,9 57,3 62,5 11,4 43,3 45,4 4,3 67,8 59,9 76,0
Centro 1784 75,4 3,4 56,9 56,8 62,5 26,9 30,8 42,3 4,8 73,6 67,3 80,1
Centro 2402 83,5 3,7 57,9 57,7 63,5
Lisboa e Vale do Tejo 3462 290,1 4,1 94,7 94,4 103,9 4,5 29,1 66,5 6,3 67,1 60,7 73,8
Lisboa 2603 1011,2 3,9 105,1 105,0 115,4
Alentejo 526 19,5 2,1 56,9 56,5 62,5 14,6 23,4 62,0 1,2 65,2 56,5 74,0
Alentejo 766 24,6 3,2 60,7 59,8 66,6
Algarve 394 78,9 5,4 72,4 71,4 79,4 9,7 21,3 69,0 3,1 68,6 60,0 77,1
Açores 238 101,9 3,9 55,8 54,5 61,2 13,7 29,1 57,2 0,0 61,5 44,5 78,3
Madeira 244 313,6 5,0 78,4 77,4 86,0 12,8 27,4 59,8 2,7 65,1 56,5 74,5
Suomi/Finland 5188 17,0 4,1 103,9 103,4 114,1 5,4 27,0 67,6 325,2 68,1 66,2 70,0
Manner-Suomi 5162 17,0 4,1 103,7 103,2 113,8 5,4 27,1 67,6 326,2 68,0 66,1 69,9
Itä-Suomi 679 9,7 2,0 75,7 75,5 83,0 10,3 25,6 64,1 80,0 59,9 57,7 62,0
Väli-Suomi 704 16,4 3,1 85,8 86,0 94,1 9,7 29,7 60,6 171,9 65,9 62,4 69,3
Pohjois-Suomi 557 4,3 3,0 90,2 89,4 99,0 7,3 27,0 65,8 292,4 62,0 61,1 62,8
Uusimaa (Suuralue) 1401 153,8 5,9 140,3 139,4 153,9 1,1 20,6 78,4 588,0 75,3 74,4 76,2
Etelä-Suomi 1821 34,8 3,6 97,2 97,0 106,7 5,5 32,5 62,0 291,4 67,7 65,1 70,3
Etelä-Suomi 2537 62,1 5,0 121,5 120,9 133,3
Länsi-Suomi 1319 22,6 3,5 91,1 91,0 99,9
Pohjois-Suomi 628 4,7 3,1 89,0 88,2 97,7
Åland 26 17,0 5,4 141,6 140,8 155,4 5,2 17,2 77,6 108,0 77,6 73,8 81,4
Sverige 8896 21,6 2,9 106,1 107,8 116,5 2,5 23,0 74,5 345,5 73,6 72,2 74,9
Stockholm 1831 282,1 4,7 144,9 148,2 159,0 0,6 13,7 85,8 582,1 78,4 77,5 79,4
2380525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:58:44Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohéziórólFõbb regionális mutatók
197Munkaerõ-piac Korosztályi összetétel Oktatás Régió*
Munkanélküliségi ráta (%) a teljes lakosság %-ában (2000) A 25-64 évesek iskolai
végzettsége (a teljes népesség
%-ában), 2002Teljes, 1992
Teljes, 2002
Tartósan munkanélküliek, 2002
(az összes munkankélküli
%-ában)
Nõk, 2002
Fiatalok, 2002
<15
15-6465+alacsonyközepesmagas5,0 2,4 23,6 2,9 4,0 19,0 67,5 13,6 32,3 43,5 24,1 Gelderland
6,2 3,7 30,8 5,4 7,4 23,8 67,3 8,9 29,7 48,5 21,8 Flevoland
5,2 2,6 27,3 2,8 4,7 18,4 68,0 13,6 30,1 41,3 28,6 West-Nederland
4,5 2,2 23,1 2,4 4,3 19,0 68,6 12,5 26,6 38,7 34,7 Utrecht
5,5 2,6 25,3 2,6 3,9 17,8 68,8 13,5 27,4 41,8 30,8 Noord-Holland
5,1 2,9 30,3 3,2 5,4 18,6 67,6 13,8 33,0 41,2 25,8 Zuid-Holland
5,7 2,3 22,0 2,8 4,2 18,5 65,2 16,4 33,9 46,9 19,1 Zeeland
5,0 2,7 25,9 3,1 5,0 18,2 68,5 13,4 35,2 42,8 21,9 Zuid-Nederland
5,0 2,4 23,0 2,8 4,3 18,6 68,6 12,8 34,0 42,9 23,0 Noord-Brabant
5,2 3,3 30,4 4,0 6,6 17,3 68,2 14,6 37,7 42,7 19,6 Limburg
3,3 4,0 28,1 3,9 6,2 16,8 67,7 15,5 21,7 62,6 15,7 Österreich
3,5 5,4 33,3 4,9 8,1 15,8 67,9 16,3 21,2 62,0 16,9 Ostösterreich
2,4 4,2 21,2 4,8 7,1 15,2 66,7 18,1 27,5 61,0 11,6 Burgenland
2,6 3,5 27,3 3,7 5,7 16,8 66,6 16,5 20,1 66,2 13,7 Niederösterreich
4,4 7,2 37,1 6,0 11,1 15,0 69,3 15,7 21,1 58,4 20,6 Wien
3,8 3,4 26,9 3,5 5,7 16,5 67,2 16,4 19,6 65,9 14,5 Südösterreich
3,8 2,7 24,6 3,2 5,5 16,9 66,9 16,2 14,2 70,9 14,9 Kärnten
3,8 3,8 27,6 3,7 5,8 16,2 67,3 16,5 22,0 63,6 14,3 Steiermark
2,7 2,7 17,0 2,9 4,7 18,2 67,7 14,0 23,7 61,3 15,1 Westösterreich
2,5 3,1 21,1 3,4 5,1 18,0 67,1 14,9 24,8 60,3 14,9 Oberösterreich
2,6 2,8 12,4 2,8 5,4 17,9 68,6 13,5 19,9 65,0 15,1 Salzburg
3,6 2,0 11,7 1,8 3,4 18,4 68,2 13,4 21,7 62,9 15,4 Tirol
2,3 2,5 12,6 2,8 4,4 19,2 68,4 12,4 28,7 56,3 15,0 Vorarlberg
4,1 5,1 34,5 6,1 11,6 16,0 67,6 16,4 79,6 11,1 9,3 Portugal
4,1 5,2 34,5 6,2 11,8 15,8 67,7 16,5 79,3 11,2 9,5 Continente
3,4 4,9 37,0 5,9 10,0 17,5 68,5 14,0 84,1 8,7 7,2 Norte
2,7 3,0 27,4 3,8 11,2 14,9 65,5 19,6 82,6 8,7 8,8 Centro
Centro
5,2 6,5 36,9 7,6 13,6 14,9 68,8 16,3 72,8 14,8 12,4 Lisboa e Vale do Tejo
Lisboa
8,0 6,6 21,0 9,2 16,9 13,6 62,9 23,5 79,8 10,1 10,1 Alentejo
Alentejo
3,0 5,3 28,2 6,7 14,3 14,7 66,6 18,7 80,4 12,9 6,7 Algarve
3,7 2,5 38,6 4,3 7,9 21,9 65,8 12,4 86,3 8,9 4,9 A çores
3,3 2,5 33,4 3,0 5,2 19,4 67,2 13,4 85,9 9,3 4,8 Madeira
9,1 24,9 9,1 21,0 18,2 66,9 14,8 25,0 42,6 32,4 Suomi/Finland
9,1 25,0 9,1 21,0 18,2 66,9 14,8 25,0 42,6 32,4 Manner-Suomi
13,3 26,4 13,7 29,3 17,6 65,4 17,0 27,0 46,6 26,3 Itä-Suomi
9,3 27,4 10,4 20,4 18,8 64,9 16,4 26,7 43,8 29,4 Väli-Suomi
14,1 19,7 13,1 28,0 20,7 66,2 13,2 24,4 47,4 28,2 Pohjois-Suomi
5,8 22,6 5,0 14,7 18,6 69,9 11,5 22,3 37,2 40,5 Uusimaa (Suuralue)
9,1 27,1 9,6 22,0 17,3 66,3 16,4 26,0 43,6 30,3 Etelä-Suomi
Etelä-Suomi
Länsi-Suomi
Pohjois-Suomi
2,9 0,0 2,8 17,7 18,8 65,2 16,0 31,0 43,0 26,1 Åland
5,1 19,9 4,6 12,8 18,5 64,2 17,3 18,5 55,1 26,4 Sverige
4,0 12,1 3,7 11,5 18,6 67,0 14,4 13,5 51,8 34,7 Stockholm
2390525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:58:45Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohéziórólFõbb regionális mutatók
198Fõbb regionális mutatók
Régió* Népesség Gazdaság Munkaerõ-piac1000 lakos, 2001
Népsûrûség (lakos/km2), 2001
A GDP növekedése
(éves átlagos %-os
változás),1995-2001GDP / fõ (PPS) Szektoronkénti foglalkozta-
tottság (a teljes foglalkozta-
tottság %-ában), 2002
EPO szabadalmi kérvények /egymillió lakos, átlag
1999-2000-2001Foglalkoztatottsági ráta (a
15-64 évesek a 15-64 éves
teljes népesség %-ában), 20022001, EU15=100
átlag 1999-2000-2001,
EU15=100
2001, EU25=100
Mezõgazdaság
Ipar
Szolgáltatások
Teljes
Nõk
Férfiak
Östra Mellansverige 1495 38,9 2,1 91,1 92,5 99,9 2,9 26,1 71,0 315,3 72,2 70,1 74,2
Sydsverige 1283 91,9 3,3 98,3 99,7 107,9 2,8 23,7 73,6 402,5 70,7 68,6 72,8
Norra Mellansverige 831 13,0 0,4 89,3 91,8 98,0 3,7 27,0 69,3 200,3 69,7 68,4 70,9
Mellersta Norrland 375 5,3 0,8 98,8 98,7 108,4 3,8 21,2 75,0 132,6 68,9 69,0 68,7
Övre Norrland 511 3,3 0,5 92,6 93,7 101,6 3,2 23,7 73,1 207,7 68,6 68,4 68,7
Småland med Öarna 797 24,0 2,1 95,8 97,3 105,1 4,1 30,7 65,2 127,0 75,2 73,3 77,1
Västsverige 1774 60,3 3,2 102,5 103,5 112,5 2,4 25,3 72,3 339,3 75,5 74,2 76,7
United Kingdom 58837 241,3 3,0 105,4 103,1 115,7 1,4 24,3 74,3 124,4 71,7 65,3 78,0
North East 2517 292,2 0,8 80,3 78,6 88,1 0,9 27,2 71,9 72,6 65,6 61,0 70,1
Tees Valley & Durham 1133 371,9 0,0 76,1 75,0 83,5 0,8 30,8 68,4 66,1 64,0 58,6 69,4
Northumberland and Tyne & Wear 1384 248,6 1,4 83,7 81,5 91,8 0,9 24,4 74,8 78,0 66,9 63,1 70,6
North West (inc. Merseyside) 6732 475,2 2,3 94,8 92,4 104,0 0,8 26,0 73,2 96,0 69,4 63,8 74,9
Cumbria 488 71,5 -0,9 79,1 80,0 86,8 3,6 30,9 65,5 75,7 69,3 62,6 76,0
Cheshire 984 422,0 2,8 117,7 113,6 129,1 0,9 27,7 71,4 204,6 72,9 67,9 77,7
Greater Manchester 2483 1930,8 3,2 102,6 99,3 112,6 0,3 25,4 74,3 68,7 69,4 63,7 75,0
Lancashire 1416 461,1 1,8 90,0 87,9 98,8 1,0 28,1 70,8 69,2 72,1 66,6 77,4
Merseyside 1362 2078,3 1,9 74,5 73,7 81,8 0,2 21,8 78,1 104,5 64,2 58,7 69,6
Yorkshire & the Humber 4967 319,1 2,1 90,8 89,2 99,7 1,2 27,1 71,7 81,1 70,5 63,8 77,0
East Riding & North Lincolnshire 869 237,6 0,3 87,1 86,3 95,6 2,0 29,5 68,5 63,3 68,6 60,7 76,5
North Yorkshire 751 90,4 3,1 96,2 93,6 105,6 2,5 24,2 73,3 130,3 75,6 68,7 82,5
South Yorkshire 1267 812,2 2,0 77,1 75,4 84,6 0,6 28,6 70,9 52,7 67,9 61,1 74,4
West Yorkshire 2080 1022,6 2,5 98,7 97,4 108,3 0,6 26,5 72,9 88,5 71,1 64,9 77,0
East Midlands 4175 267,2 2,5 96,6 95,6 106,0 1,4 30,3 68,3 104,9 73,5 66,8 80,1
Derbyshire & Nottinghamshire 1972 411,9 2,5 95,8 93,9 105,1 0,5 31,8 67,6 111,3 71,3 65,3 77,3
Leicestershire, Rutland & Northants 1555 316,2 3,0 104,4 104,4 114,6 1,3 29,8 69,0 139,1 76,6 68,7 84,3
Lincolnshire 648 109,4 1,6 80,7 79,3 88,5 4,4 26,8 68,8 42,2 73,0 66,7 79,2
West Midlands 5267 405,0 2,3 95,2 93,6 104,5 1,0 30,6 68,5 94,4 71,2 64,1 78,1
Herefordshire, Worcestershire & Warks 1223 207,3 3,3 96,6 94,0 106,0 1,6 30,0 68,4 172,4 76,3 69,0 83,6
Shropshire & Staffordshire 1489 240,1 1,4 79,7 81,0 87,4 1,5 30,6 67,9 73,6 74,2 67,6 80,3
West Midlands 2554 2842,3 2,2 103,6 100,8 113,7 0,3 30,9 68,8 70,2 67,1 59,7 74,2
Eastern 5395 282,2 3,3 101,4 98,8 111,3 1,5 25,0 73,5 238,6 76,1 69,0 83,1
East Anglia 2177 173,2 2,0 95,7 92,8 105,1 2,6 25,3 72,1 310,9 75,5 68,4 82,5
Bedfordshire, Hertfordshire 1601 557,0 4,8 122,6 119,3 134,5 0,6 23,8 75,6 213,7 78,3 71,5 84,8
Essex 1616 439,8 3,2 88,2 86,4 96,7 1,0 25,9 73,1 165,2 74,9 67,5 82,2
London 7188 4538,8 4,6 164,7 159,5 180,7 0,3 13,9 85,8 102,3 68,7 61,5 75,6
Inner London 2772 8648,0 5,2 263,4 251,4 289,1 0,1 11,4 88,5 131,1 63,4 56,9 69,7
Outer London 4416 3496,2 3,8 102,7 102,0 112,7 0,4 15,4 84,3 84,1 72,3 64,7 79,6
South East 8007 419,0 4,1 115,9 112,9 127,2 1,4 22,4 76,2 209,8 77,0 70,0 83,8
Berkshire, Bucks & Oxfordshire 2093 364,5 5,2 149,0 146,4 163,5 1,5 22,7 75,8 318,8 79,4 72,9 85,6
Surrey, East & West Sussex 2555 467,9 3,8 113,6 110,5 124,6 1,3 19,6 79,2 151,7 76,4 69,4 83,4
Hampshire & Isle of Wight 1778 426,1 3,9 103,0 100,4 113,0 1,0 24,4 74,6 233,5 78,1 71,2 84,8
Kent 1581 423,3 3,0 90,3 86,4 99,1 2,2 24,3 73,5 133,0 73,4 65,8 81,1
South West 4934 205,8 2,7 93,8 92,4 103,0 2,0 23,7 74,3 132,9 76,2 70,4 81,9
Gloucestershire, Wiltshire & N Somerset 2163 284,5 3,3 112,1 110,4 123,0 1,3 23,0 75,6 228,8 78,3 72,5 84,0
Dorset & Somerset 1192 195,3 2,1 82,8 83,0 90,9 2,1 24,3 73,6 80,6 76,6 70,9 82,2
Cornwall & Isles of Scilly 502 141,1 1,9 59,5 57,1 65,3 3,0 22,5 74,5 65,5 71,3 64,2 78,2
Devon 1077 160,6 1,9 85,3 82,0 93,6 2,9 25,0 72,1 57,1 73,6 68,4 78,8
Wales 2903 139,8 1,8 83,0 81,5 91,1 2,6 26,2 71,2 69,7 66,3 59,4 73,2
2400525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:58:45Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohéziórólFõbb regionális mutatók
199Munkaerõ-piac Korosztályi összetétel Oktatás Régió*
Munkanélküliségi ráta (%) a teljes lakosság %-ában (2000) A 25-64 évesek iskolai
végzettsége (a teljes népesség
%-ában), 2002Teljes, 1992
Teljes, 2002
Tartósan munkanélküliek, 2002
(az összes munkankélküli
%-ában)
Nõk, 2002
Fiatalok, 2002
<15
15-6465+alacsonyközepesmagas5,2 23,0 4,9 13,6 18,7 64,0 17,3 19,8 55,9 24,3 Östra Mellansverige
6,2 25,1 5,9 15,2 18,2 63,9 18,0 19,9 53,7 26,3 Sydsverige
6,3 19,1 5,7 13,7 18,0 62,3 19,7 20,4 59,4 20,2 Norra Mellansverige
5,9 19,3 4,5 13,7 17,5 62,5 20,0 20,2 58,5 21,3 Mellersta Norrland
6,1 17,6 4,6 13,1 18,4 64,2 17,4 13,8 61,6 24,6 Övre Norrland
: 3,9 18,1 4,1 9,6 18,8 62,3 18,9 23,4 56,3 20,3 Sm åland med Öarna
: 4,9 21,7 4,3 12,9 18,9 63,8 17,3 19,6 54,1 26,3 Västsverige
9,6 5,1 21,9 4,5 12,0 19,1 65,4 15,6 18,1 52,4 29,5 United Kingdom
6,8 27,0 5,2 14,2 18,8 65,2 16,1 21,2 55,7 23,0 North East
7,2 24,6 6,0 16,6 19,3 65,2 15,5 22,5 55,9 21,6 Tees Valley & Durham
6,4 29,1 4,5 12,4 18,3 65,2 16,5 20,2 55,6 24,3 Northumberland and Tyne & Wear
5,3 26,6 4,3 12,6 19,4 65,0 15,6 20,7 54,1 25,2 North West (inc. Merseyside)
5,1 28,0 4,1 11,7 17,7 64,3 17,9 17,1 58,5 24,4 Cumbria
4,2 20,3 3,2 11,8 19,0 65,6 15,5 14,4 54,9 30,6 Cheshire
5,6 27,4 4,6 12,2 20,1 65,4 14,5 22,1 52,3 25,6 Greater Manchester
4,4 21,7 3,7 12,4 19,3 64,3 16,4 20,1 55,9 24,0 Lancashire
6,6 31,6 5,4 14,3 19,4 64,5 16,1 24,5 53,3 22,3 Merseyside
9,5 5,2 21,3 4,3 12,6 19,2 65,0 15,8 20,2 54,9 24,9 Yorkshire & the Humber
6,3 26,3 5,2 15,5 19,3 64,2 16,5 19,0 58,1 22,9 East Riding & North Lincolnshire
3,7 18,6 3,6 7,6 17,8 64,4 17,8 15,1 55,1 29,8 North Yorkshire
5,2 24,6 3,7 12,4 18,9 65,3 15,8 21,5 56,2 22,3 South Yorkshire
5,4 17,9 4,5 13,1 19,9 65,4 14,7 21,7 52,8 25,5 West Yorkshire
8,5 4,5 22,9 4,4 10,6 18,8 65,3 15,9 19,7 55,7 24,6 East Midlands
5,1 28,9 4,5 11,2 18,6 65,4 16,0 20,7 55,7 23,6 Derbyshire & Nottinghamshire
4,0 17,5 4,6 10,4 19,6 65,9 14,5 19,1 53,9 27,0 Leicestershire, Rutland & Northants
4,3 13,2 3,4 9,5 17,7 63,3 19,0 17,7 60,1 22,2 Lincolnshire
10,3 5,6 20,7 5,2 14,2 19,5 64,9 15,6 21,4 53,3 25,2 West Midlands
3,5 13,1 4,1 8,9 18,3 65,2 16,5 16,7 53,6 29,7 Herefordshire, Worcestershire & Warks
4,6 21,8 4,0 11,2 18,7 65,8 15,6 18,0 56,6 25,5 Shropshire & Staffordshire
7,4 22,1 6,7 18,2 20,5 64,2 15,3 26,1 51,2 22,8 West Midlands
3,7 18,2 3,5 9,4 18,9 65,1 16,0 15,8 57,0 27,2 Eastern
7,4 3,7 16,5 3,3 9,8 18,4 64,4 17,2 16,6 56,9 26,5 East Anglia
3,5 17,6 3,2 8,4 19,9 66,0 14,2 12,3 54,9 32,8 Bedfordshire, Hertfordshire
4,0 20,8 4,0 10,0 18,7 65,0 16,3 18,2 59,1 22,7 Essex
11,9 6,7 23,6 6,0 14,2 19,3 68,2 12,5 17,5 41,1 41,4 London
: 9,0 27,1 7,7 18,4 19,2 69,8 10,9 20,4 31,6 48,0 Inner London
: 5,3 19,9 4,9 11,6 19,4 67,1 13,6 15,5 47,4 37,0 Outer London
3,7 14,9 3,5 8,9 18,8 65,2 16,0 12,7 53,3 34,0 South East
3,4 11,4 3,0 8,6 19,6 67,5 12,9 13,4 49,3 37,4 Berkshire, Bucks & Oxfordshire
3,8 17,9 3,6 7,8 17,9 63,7 18,4 11,8 52,7 35,5 Surrey, East & West Sussex
3,5 9,5 3,7 9,9 18,6 65,4 16,0 10,5 55,8 33,7 Hampshire & Isle of Wight
4,2 19,7 3,9 9,8 19,3 64,4 16,4 15,9 57,3 26,8 Kent
8,8 3,7 14,0 3,3 9,1 18,0 63,6 18,4 12,8 57,1 30,1 South West
3,6 9,2 3,3 8,5 18,7 65,2 16,1 12,5 55,1 32,4 Gloucestershire, Wiltshire & N Somerset
3,6 13,3 3,4 8,5 17,4 61,9 20,7 13,1 57,0 29,9 Dorset & Somerset
: 4,2 20,9 3,2 11,0 17,4 62,6 20,0 13,8 58,3 27,9 Cornwall & Isles of Scilly
: 4,2 20,7 3,2 10,6 17,5 62,6 19,9 12,7 60,8 26,6 Devon
9,4 5,6 20,1 5,0 14,0 19,0 63,8 17,3 21,4 51,5 27,1 Wales
2410525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:58:46Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohéziórólFõbb regionális mutatók
200Fõbb regionális mutatók
Régió* Népesség Gazdaság Munkaerõ-piac1000 lakos, 2001
Népsûrûség (lakos/km2), 2001
A GDP növekedése
(éves átlagos %-os
változás),1995-2001GDP / fõ (PPS) Szektoronkénti foglalkozta-
tottság (a teljes foglalkozta-
tottság %-ában), 2002
EPO szabadalmi kérvények /egymillió lakos, átlag
1999-2000-2001Foglalkoztatottsági ráta (a
15-64 évesek a 15-64 éves
teljes népesség %-ában), 20022001, EU15=100
átlag 1999-2000-2001,
EU15=100
2001, EU25=100
Mezõgazdaság
Ipar
Szolgáltatások
Teljes
Nõk
Férfiak
West Wales & the Valleys 1853 141,2 0,9 69,6 66,4 76,4 2,9 25,9 71,3 47,9 64,0 57,6 70,4
East Wales 1050 137,3 3,1 106,7 102,7 117,1 2,2 26,7 71,1 107,8 70,2 62,5 77,7
Scotland 5064 64,8 1,5 99,5 98,3 109,2 1,9 23,5 74,6 85,5 70,3 65,8 74,8
North Eastern Scotland 503 68,6 1,6 136,6 138,7 149,9 3,2 30,9 65,9 220,1 76,0 67,6 84,5
Eastern Scotland 1904 105,9 1,6 101,2 100,4 111,0 1,9 23,1 75,0 103,6 72,2 67,7 76,8
South Western Scotland 2287 175,5 1,5 94,3 91, 9 103,5 0,9 23,1 76,0 52,0 66,5 62,5 70,7
Highlands & Islands 369 9,3 0,4 72,4 72,1 79,4 4,2 19,8 76,0 41,8 73,5 70,7 76,3
Northern Ireland 1689 119,3 2,7 82,4 81,2 90,4 4,5 26,0 69,5 35,4 64,8 57,5 72,2
Bãlgarija 7913 71,3 0,0 26,0 24,9 28,6 9,6 32,7 57,7 3,1 50,6 47,5 53,7
Severozapadjen 535 50,5 -0,2 23,7 22,2 26,0 12,5 34,6 52,9 : 43,7 42,2 45,1
Severen Tsentralen 1201 67,0 0,2 22,4 21,5 24,6 10,0 37,2 52,9 : 49,3 46,5 52,1
Severoiztochen 1309 65,5 0,0 22,7 21,8 24,9 15,1 27,6 57,3 : 47,7 43,3 52,2
Yugozapaden 2097 103,4 1,0 36,3 33,9 39,9 3,3 31,4 65,2 : 56,4 53,9 58,9
Yuzhen Tsentralen 1975 71,8 -1,7 21,7 20, 7 23,8 12,3 35,0 52,7 : 49,9 47,5 52,4
Yugoiztochen 796 54,4 0,0 22,1 23,9 24,3 11,4 31,6 57,0 : 47,4 42,0 52,9
Kypros 706 119,7 3,8 77,8 76,1 85,4 5,3 23,2 71,6 11,9 68,5 59,0 78,8
Èeská Republika 10219 129,6 1,5 60,6 59,8 66,5 4,8 39,9 55,3 11,3 65,5 57,1 74,0
Praha 1164 2348,1 4,4 135,5 129,8 148,7 0,5 21,3 78,2 : 72,0 65,8 78,5
Støední Èechy 1124 102,0 3,0 50,0 49,6 54,9 5,1 38,9 56,0 : 68,6 58,1 79,0
Jihozápad 1175 66,7 0,9 55,1 55,0 60,5 8,1 41,6 50,3 : 68,0 59,5 76,5
Severozápad 1124 129,9 -1,2 47,9 48,6 52,6 3,6 41,4 55,0 : 62,4 53,8 70,9
Severovýchod 1486 119,5 1,0 50,8 50,6 55,7 5,0 46,3 48,8 : 67,0 57,9 76,1
Jihovýchod 1645 117,6 1,3 53,4 52,3 58,6 7,5 40,2 52,3 : 64,7 56,2 73,1
Støední Morava 1233 135,5 0,4 48,1 47,8 52,8 5,0 46,3 48,6 : 63,2 54,8 71,7
Moravskoslezsko 1268 228,4 -0,7 50,6 50,3 55,5 2,8 43,9 53,3 : 59,2 51,2 67,1
Eesti 1367 30,2 5,2 38,5 37,1 42,3 7,0 31,3 61,7 9,4 62,0 57,9 66,5
Magyarország 10188 109,5 4,0 51,5 49,5 56,5 6,0 34,2 59,8 17,1 56,6 50,0 63,5
Közép-Magyarország 2830 409,1 5,2 81,3 76,3 89,2 1,8 26,3 71,9 : 61,3 54,6 68,8
Közép-Dunántúl 1121 99,5 4,6 48,0 46,8 52,7 5,7 44,6 49,6 : 60,6 54,0 67,3
Nyugat-Dunántúl 1003 89,7 4,3 53,6 54,8 58,8 5,5 42,0 52,5 : 64,1 56,5 71,5
Dél-Dunántúl 996 70,3 2,6 38,7 37,6 42,5 9,8 33,8 56,3 : 51,9 46,1 58,0
Eszak-Magyarország 1300 96,8 2,3 33,7 32,4 37,0 4,3 39,9 55,8 : 50,1 44,3 56,1
Eszak-Alföld 1561 87,9 3,0 34,2 32,1 37,5 7,5 33,8 58,8 : 49,5 42,8 56,2
Dél-Alföld 1377 75,2 1,6 36,9 36,0 40,5 14,2 33,0 52,8 : 54,7 47,5 62,1
Lietuva 3481 53,3 5,1 37,2 35,6 40,8 17,9 27,5 54,6 1,4 59,9 57,2 62,7
Latvija 2355 36,5 5,7 33,4 31,8 36,6 15,3 25,8 58,9 5,4 60,4 56,8 64,3
Malta 393 1182,4 4,8 69,5 70,7 76,2 2,3 31,2 66,5 13,0 53,7 33,1 74,1
Polska 38641 123,6 6,3 40,9 41,1 44,9 19,3 28,6 52,0 2,3 51,5 46,2 56,9
Dolnoœl¹skie 2971 148,9 5,8 41,6 42,1 45,6 9,5 32,4 58,2 : 47,6 43,9 51,4
Kujawsko-Pomorskie 2100 116,9 4,7 37,0 36,8 40,6 19,1 29,4 51,4 : 50,6 45,0 56,3
Lubelskie 2230 88,8 4,5 28,6 28,6 31,4 39,4 18,1 42,5 : 56,1 51,6 60,7
Lubuskie 1024 73,2 4,7 36,3 37,0 39,9 10,2 31,3 58,5 : 45,9 41,4 50,5
£ódzkie 2638 144,8 5,8 36,9 37,2 40,5 19,8 30,6 49,7 : 52,8 47,8 58,1
Ma³opolskie 3238 213,8 6,2 35,3 36,3 38,8 23,7 27,0 49,3 : 54,6 50,2 59,3
Mazowieckie 5075 142,6 10,4 63,7 62,2 69,9 20,4 21,6 58,0 : 57,1 52,9 61,4
Opolskie 1083 115,1 2,7 33,2 34,1 36,4 18,5 32,9 48,7 : 50,3 44,3 56,5
2420525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:58:46Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohéziórólFõbb regionális mutatók
201Munkaerõ-piac Korosztályi összetétel Oktatás Régió*
Munkanélküliségi ráta (%) a teljes lakosság %-ában (2000) A 25-64 évesek iskolai
végzettsége (a teljes népesség
%-ában), 2002Teljes, 1992
Teljes, 2002
Tartósan munkanélküliek, 2002
(az összes munkankélküli
%-ában)
Nõk, 2002
Fiatalok, 2002
<15
15-6465+alacsonyközepesmagas: 5,9 19,1 5,6 14,6 18,8 63,3 17,9 23,2 51,7 25,1 West Wales & the Valleys
: 5,1 21,9 4,1 13,0 19,4 64,6 16,1 18,5 51,2 30,3 East Wales
9,4 6,5 23,5 5,2 14,5 18,3 66,3 15,4 18,7 48,6 32,7 Scotland
: 3,6 10,0 4,1 7,2 18,4 67,4 14,2 17,8 45,8 36,4 North Eastern Scotland
: 5,8 21,4 4,9 13,7 18,0 66,4 15,7 15,3 49,4 35,2 Eastern Scotland
: 7,9 28,8 6,1 17,0 18,5 66,3 15,2 22,4 47,6 30,1 South Western Scotland
: 5,9 11,9 4,0 15,0 18,6 64,8 16,6 17,0 51,9 31,1 Highlands & Islands
15,1 5,8 37,5 5,0 11,8 22,5 64,5 13,0 27,2 47,8 25,0 Northern Ireland
: 18,2 66,0 17,3 37,2 15,9 67,9 16,2 28,4 50,5 21,2 B ãlgarija
: 26,9 77,8 25,3 53,6 15,3 63,4 21,3 29,3 54,2 16,5 Severozapaden
: 18,1 62,1 16,9 36,5 14,8 66,5 18,7 25,7 53,4 20,8 Severen Tsentralen
: 22,3 63,2 22,6 40,0 16,9 68,6 14,5 37,6 45,1 17,3 Severoiztochen
: 13,3 65,2 12,4 28,3 14,9 69,6 15,5 18,0 52,5 29,5 Yugozapaden
: 17,2 67,1 15,7 38,5 16,4 68,2 15,4 32,7 49,5 17,8 Yuzhen Tsentralen
: 22,3 65,8 23,0 44,8 17,4 67,5 15,1 33,3 49,5 17,2 Yugoiztochen
: 3,3 20,1 4,2 7,7 23,2 65,5 11,3 33,5 37,4 29,1 Kypros
: 7,3 50,3 9,0 16,9 16,6 69,6 13,8 12,1 76,0 11,9 Èeská Republika
: 3,6 28,1 4,5 9,4 13,9 69,8 16,3 4,4 68,4 27,1 Praha
: 5,0 45,1 7,4 8,5 16,3 69,3 14,4 13,7 77,8 8,5 Støední Èechy
: 4,9 44,1 5,9 8,9 16,6 69,6 13,8 12,1 77,1 10,7 Jihozápad
: 11,4 58,5 13,3 26,2 17,3 70,7 12,0 17,5 75,3 7,2 Severozápad
: 5,4 43,3 7,1 13,0 17,1 69,1 13,9 11,9 78,7 9,3 Severovýchod
: 6,8 47,1 7,9 17,0 16,9 69,0 14,1 11,1 76,0 12,9 Jihovýchod
: 8,8 51,1 10,8 21,4 17,0 69,5 13,6 13,1 77,4 9,5 Støední Morava
: 13,4 58,8 16,3 29,1 17,6 70,2 12,2 13,5 76,8 9,7 Moravskoslezsko
: 10,3 52,4 9,7 17,6 18,0 67,5 14,5 12,4 57,1 30,5 Eesti
: 5,9 43,6 5,4 12,4 17,1 68,3 14,6 28,4 57,3 14,3 Magyarország
: 4,0 51,1 3,9 8,8 15,5 69,3 15,2 20,7 57,8 21,5 Közép-Magyarország
: 5,0 39,6 4,7 10,3 17,4 69,5 13,2 28,9 59,2 12,0 Közép-Dunántúl
: 4,1 38,6 4,2 8,8 16,3 68,9 14,8 26,9 60,8 12,2 Nyugat-Dunántúl
: 7,9 44,9 7,1 15,9 17,1 68,3 14,7 32,7 56,5 10,8 Dél-Dunántúl
: 8,9 45,9 7,6 19,4 18,2 67,0 14,8 32,4 56,3 11,3 Eszak-Magyarország
: 7,9 42,2 7,0 14,9 19,4 67,1 13,5 34,3 54,2 11,5 Eszak-Alföld
: 6,3 35,5 6,5 13,9 17,1 67,5 15,5 32,4 57,0 10,5 Dél-Alföld
: 13,7 53,5 12,9 23,0 19,8 66,9 13,4 15,1 40,1 44,8 Lietuva
: 12,1 45,3 11,0 20,8 17,8 67,5 14,7 17,8 63,0 19,3 Latvija
: 5,2 : 6,1 11,0 20,8 67,2 12,0 : : : Malta
: 19,9 54,8 20,9 42,5 18,8 68,9 12,3 19,1 68,3 12,5 Polska
: 26,1 52,7 25,6 50,2 17,2 70,4 12,4 17,8 69,6 12,6 Dolnoœl¹skie
: 21,5 53,3 22,0 43,2 19,4 69,1 11,4 19,8 69,8 10,4 Kujawsko-Pomorskie
: 16,6 46,7 16,5 37,8 19,8 66,6 13,6 22,4 63,9 13,8 Lubelskie
: 26,3 47,7 26,7 50,1 19,4 69,8 10,8 16,7 72,7 10,5 Lubuskie
: 20,3 62,5 21,4 42,1 17,0 68,7 14,3 23,0 64,0 13,0 £ódzkie
: 16,2 58,6 16,5 37,5 20,0 67,7 12,3 16,8 69,2 14,0 Ma³opolskie
: 17,0 56,0 17,5 36,9 17,8 68,3 14,0 18,2 65,2 16,6 Mazowieckie
: 19,7 53,0 21,0 45,3 18,1 70,2 11,7 19,0 69,3 11,7 Opolskie
2430525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:58:47Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohéziórólFõbb regionális mutatók
202Fõbb regionális mutatók
Régió* Népesség Gazdaság Munkaerõ-piac1000 lakos, 2001
Népsûrûség (lakos/km2), 2001
A GDP növekedése
(éves átlagos %-os
változás),1995-2001GDP / fõ (PPS) Szektoronkénti foglalkozta-
tottság (a teljes foglalkozta-
tottság %-ában), 2002
EPO szabadalmi kérvények /egymillió lakos, átlag
1999-2000-2001Foglalkoztatottsági ráta (a
15-64 évesek a 15-64 éves
teljes népesség %-ában), 20022001, EU15=100
átlag 1999-2000-2001,
EU15=100
2001, EU25=100
Mezõgazdaság
Ipar
Szolgáltatások
Teljes
Nõk
Férfiak
Podkarpackie 2130 118,8 5,1 29,2 29,5 32,0 30,8 28,2 41,1 : 53,2 47,9 58,3
Podlaskie 1221 60,5 6,3 31,0 30,5 34,0 36,5 18,6 45,0 : 54,8 50,0 59,6
Pomorskie 2202 120,4 6,5 40,6 41,3 44,6 9,5 31,1 59,4 : 50,2 42,9 57,9
Œlaskie 4840 393,7 3,9 44,6 45,2 49,0 4,1 39,5 56,4 : 46,9 40,1 54,0
Œwiêtokrzyskie 1321 113,2 5,5 31,2 31,8 34,3 31,0 24,9 44,2 : 50,3 45,6 55,0
Warmi ñsko-Mazurskie 1469 60,7 4,8 29,6 30,8 32,5 17,9 28,1 54,0 : 46,0 40,9 51,0
Wielkopolskie 3363 112,8 7,8 43,4 43,5 47,6 20,3 32,7 47,0 : 52,9 46,0 59,9
Zachodniopomorskie 1735 75,8 5,8 40,5 41,1 44,5 8,3 29,6 62,2 : 45,8 41,2 50,7
România 22408 94,0 -0,1 24,4 23,7 26,8 36,8 29,7 33,5 0,9 57,6 51,8 63,6
Nord-Est 3836 104,1 -1,8 17,2 18,8 18,9 51,3 23,6 25,1 : 59,1 55,3 62,9
Sud-Est 2935 82,1 -2,0 21,3 20,8 23,4 38,1 26,1 35,9 : 54,7 46,3 63,4
Sud 3463 100,5 -2,3 20,6 19,5 22,6 44,3 28,0 27,7 : 57,9 51,0 65,0
Sud-Vest 2397 82,0 -1,6 21,6 20,5 23,7 51,3 23,2 25,5 : 61,3 56,4 66,2
Vest 2032 63,4 -0,4 26,4 25,3 29,0 27,9 34,7 37,4 : 57,5 50,5 64,8
Nord-Vest 2839 83,1 -1,2 21,6 21,3 23,7 34,2 32,3 33,5 : 57,8 53,2 62,4
Centru 2640 77,4 -2,0 23,5 24,0 25,8 26,1 41,1 32,8 : 55,8 50,5 61,2
Bucureºti 2269 1245,7 7,4 52,3 46,5 57,3 2,7 35,0 62,4 : 56,9 51,0 63,4
Slovenija 1992 98,3 5,1 67,8 67,1 74,4 9,2 38,7 52,1 30,5 63,4 58,6 68,2
Slovenská Republika 5403 110,2 3,9 44,7 43,9 49,0 6,2 38,5 55,4 5,7 56,8 51,4 62,4
Bratislavský 602 293,0 5,7 101,8 97,4 111,7 2,3 23,1 74,7 : 67,2 62,7 72,1
Západné Slovensko 1878 125,3 3,4 40,9 41,0 44,9 7,3 42,4 50,3 : 57,2 51,6 62,9
Stredné Slovensko 1360 83,7 3,2 36,9 36,1 40,5 6,5 40,7 52,8 : 55,4 50,0 60,8
Východné Slovensko 1564 99,3 3,5 34,0 33,1 37,3 6,5 39,4 54,1 : 53,2 47,4 59,2
N10: új tagállamok; N12: új tagállamok + Bulgária és Románia
* 1. és 2. szintû NUTS régiók (aláhúzva). A 2003 májusában kijelölt új régiók pirossal, a régiek dõlt betûvel szedve.Az alábbi változtatások történtek: Németországban Brandenburgot két NUTS2 régióra oszották; Spanyolországban Ceuta y Melillát szintén ketté osz tották; Olaszországban a
Nord Ovest NUTS1 régió határait átrajzolták, s az most felöleli a korábban NUTS 1 régióként szereplõ Lombardiát, a Nord Est-be most beletartozik Emil ia-Romagna, Centro magá -
ba foglalja Laziót, és Sud felöleli Abruzzo-Molisét és Campagniát, az új NUTS1régió, Isola pedig lefedi Szardíniát és Sziciliát; Portugáliában a ko rábbi Lisboa e Vale do Tejo elne -
vezésû NUTS 2 régiót felosztották Centro-ra (az új Lisboa régióra) és Alentejo-ra; Finnországban négy korábbi NUTS 2 régiót (mindegyiket az Itä-Suo mi régión kívül) a
Manner-Suomi NUTS 1 régióban átsoroltak, s azok most három NUTS 2 régiót alkotnak.A GDP növekedése: FR(DOM): 1995-2000; GDP / fõ: FR(DOM): 2000 és átlag 1999-2000Szektoronkénti foglalkoztatottság: F(DOM): becsült adat; MT: nemzeti forrásTartós munkanélküliség: kivéve MTFoglalkoztatottsági ráta: MT: nemzeti forrásNépesség korosztály-szerkezete: F(DOM): 1998; MT: 1999Forrás: Eurostat (REGIO, MEF), országos statisztikai hivatalok és a DG REGIO számításai
2440525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:58:47Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohéziórólFõbb regionális mutatók
203Munkaerõ-piac Korosztályi összetétel Oktatás Régió*
Munkanélküliségi ráta (%) a teljes lakosság %-ában (2000) A 25-64 évesek iskolai
végzettsége (a teljes népesség
%-ában), 2002Teljes, 1992
Teljes, 2002
Tartósan munkanélküliek, 2002
(az összes munkankélküli
%-ában)
Nõk, 2002
Fiatalok, 2002
<15
15-6465+alacsonyközepesmagas: 18,2 67,5 19,2 45,7 21,4 66,8 11,8 20,0 68,8 11,1 Podkarpackie
: 16,8 58,0 17,1 37,9 20,1 66,4 13,5 23,9 62,4 13,6 Podlaskie
: 21,5 39,5 23,7 45,1 19,8 69,4 10,7 19,4 67,5 13,1 Pomorskie
: 20,1 62,3 23,2 42,0 17,3 71,2 11,5 15,0 74,4 10,6 Œlaskie
: 18,8 53,9 19,4 48,7 18,8 67,4 13,8 20,2 67,1 12,6 Œwiêtokrzyskie
: 25,9 59,2 27,7 52,2 20,7 69,0 10,4 25,9 63,2 10,9 Warmi ñsko-Mazurskie
: 18,2 45,3 20,2 38,0 19,8 68,9 11,3 17,9 71,5 10,6 Wielkopolskie
: 26,0 52,7 26,3 54,6 18,7 70,4 10,9 20,7 68,0 11,3 Zachodniopomorskie
: 8,4 54,0 7,7 23,2 18,5 68,3 13,2 28,9 61,2 9,8 România
: 7,8 50,8 7,1 19,6 21,2 66,2 12,6 32,8 60,2 7,0 Nord-Est
: 10,6 52,8 11,2 26,7 18,8 68,7 12,6 32,2 58,5 9,3 Sud-Est
: 9,8 53,4 9,1 29,8 18,2 67,0 14,7 31,1 61,8 7,1 Sud
: 6,7 55,6 6,2 22,4 18,5 67,0 14,5 27,5 64,0 8,5 Sud-Vest
: 7,2 51,5 6,8 18,6 17,7 69,4 12,9 28,7 60,8 10,5 Vest
: 7,6 55,2 6,6 19,4 19,0 68,6 12,4 31,7 58,9 9,4 Nord-Vest
: 8,4 53,7 7,0 22,8 18,5 69,2 12,3 26,5 65,6 7,9 Centru
: 8,8 61,3 7,3 26,1 14,3 72,1 13,6 16,9 60,9 22,1 Bucureºti
: 6,3 55,6 6,8 16,5 16,1 70,0 13,9 23,0 61,8 15,3 Slovenija
: 18,7 65,2 18,7 37,7 19,8 68,8 11,4 14,0 75,1 10,9 Slovenská Republika
: 8,7 53,3 9,2 18,4 16,4 71,6 12,0 9,1 66,6 24,3 Bratislavský
: 17,5 69,8 18,1 35,5 18,5 69,5 12,0 15,5 76,0 8,5 Západné Slovensko
: 21,4 61,9 21,3 40,6 20,2 68,4 11,5 15,2 75,2 9,7 Stredné Slovensko
: 22,2 65,7 21,7 44,4 22,4 67,2 10,4 13,2 77,6 9,2 Východné Slovensko
2450525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:58:48Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohéziórólFõbb regionális mutatók
204
2460525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:58:48Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
Ábrák listája
I A kohéziós politika ráfordításai, 2000-2013 ....................................... xxxviii
1.1 Egy fõre jutó GDP növekedése Spanyolországban, Portugáliában és Görögországban az
EU15 átlagához viszonyítva, 1992-2002 ............................................. 3
1.2 Foglalkoztatottsági ráta, 1998 és 2002 .............................................. 9
1.3 Egy fõre jutó GDP (PPS) országonként és a regionális szélsõségek, 2001 .................1 1
1.4 Egy fõre jutó GDP (PPS), 2002 ................................................... 1 1
1.5 A szektorális foglalkoztatási ráták alakulása az EU15-ben, 1996-2002 ....................1 4
1.6 Az egy fõre jutó GDP (PPS) szimulációja a csatlakozás elõtt álló országokban, 2004-2040 ....1 7
1.7 Az egy fõre jutó GDP (PPS) szimulációja a csatlakozás elõtt álló országokban, 2004-2040 . . . 17
1.8 A munkavállalási korú népesség elõrejelzett csökkenése, 2000-2025 .....................1 8
1.9 A szegénységi kockázatnak kitett népesség, 2000 ................................... 2 4
1.10 Bruttó belföldi energiafogyasztás, 1995 és 2001 ..................................... 4 3
1.11 Az egységnyi GDP-re jutó bruttó belföldi energiafogyasztás változása, 1995-2001 ..........4 3
1.12 Tüzelõanyagból nyert energia bruttó belföldi fogyasztásának összetétele, 2001 ............4 4
1.13 A szakmai továbbképzésben résztvevõk aránya, 1999 ................................ 4 8
1.14 A telefon fõvonalak száma és a mobilok elterjedtségi rátája, 2001/2002 ...................5 6
1.15 A háztartások internet hozzáférési szintje, 2002 ...................................... 5 7
2.1 Közkiadások a tagállamokban, 1995 és 2002 ........................................ 8 5
2.2 Kormányzati kiadások régiónként az Egyesült Királyságban, átlag 2000-2001 ..............8 9
2.3 Közkiadások régiónként Olaszországban, 2000 ...................................... 9 0
2.4 Kormányzati kiadások régiónként Spanyolországban, átlag 1992-1999 ...................9 1
2.5 Adó- és társadalmi hozzájárulási bevételek kormányzati szintenként, 2001 ................9 2
2.6 FDI a tagállamokban és a csatlakozás elõtt álló országokban, átlag 1999-2001 .............9 8
3.1 Az EAGGF Garancia szekciójának kiadásai, 2002 ................................... 1 2 5
3.2 Állami támogatás a tagállamokban, 2001 .......................................... 1 2 8
4.1 Strukturális Alapok (mindegyik célkitûzés) országonként, 2000-2006 ....................1 3 8
4.2 Kiegészítõ finanszírozá s – A Strukturális Alapok programjaihoz kötõdõ átlagos éves
nemzeti ráfordítások alakulása 1989-93 és 1994-99 között ............................ 1 4 0
4.3 A Strukturális Alapok allokációianak bontása az 1. Célkitûzés keretébe tartozó régiókban:
minden tagállam, 2000-2006 .................................................... 1 4 2
4.4 A Strukturális Alap allokációi és a GDP növekedése az 1. Célkitûzés keretébe tartozó
régiókban, 1995-2001 ......................................................... 1 4 7
4.5 Becsült települési kiadások az 1. és 2. Célkitûzés programok keretében, 2000-2006 ........1 5 9
Térképek listája
1.1 Egy fõre jutó GDP (PPS), 2001 .................................................... 5
1.2 Foglalkoztatási ráták, 2002 ....................................................... 8
1.3 Az eltartott idõsek aránya, 2000 és 2025 ........................................... 1 9
1.4 Munkanélküliségi ráták, 2002 .................................................... 2 1
1.5 Munkanélküliség, 2002 ......................................................... 2 2
1.6 A népesség alakulása, 1996-1999: fõbb összetevõk .................................. 3 2
1.7 Területi diverzitá s – a természeti területek töredezettségének mértéke ....................3 5
1.8 Autópályák sûrûsége, 2001 ...................................................... 3 9
1.9 Végzettségi szintek, 2002 ....................................................... 4 6
1.10 Kutatási és fejlesztési kiadások, 2000 .............................................. 5 2
1.11 Foglalkozatás a high-tech szektorokban, 2002 ....................................... 5 4
1.12 Hulladéklerakóban elhelyezett települési hulladék .................................... 6 1
A1.1 Foglalkoztatás szektoronként, 2002 ............................................... 7 3
A1.2 Egy foglalkoztatottra (15-64 éves) jutó GDP (euróban), 2001 ...........................7 4
A1.3 A munkavállalási korú népesség (15-64 éves) alakulása, 2000-2025 .....................7 5
A1.4 Az idõskorú népesség (65 évesnél idõsebb) alakulása, 2000-2025 .......................7 6
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról205
2470525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:58:48Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
A1.5 Közúti potenciális megközelíthetõség, 2001 ......................................... 7 7
A1.6 Vasúti potenciális megközelíthetõség, 2001 ......................................... 7 8
A1.7 Légi potenciális megközelíthetõség, 2001 .......................................... 7 9
A1.8 Korai iskolai lemorzsolódás, 2002 ................................................. 8 0
A1.9 EPO-hoz benyújtott szabadalmi kérelmek, átlag 1999-2001 ............................ 8 1
3.1 Európai érdekû Transzeurópai Közlekedési Hálózat projektek .........................1 2 2
4.1 Strukturális Alapok, 2004-2006: az 1. és a 2. Célkitûzés támogatására jogosult területek ....1 3 9
Táblázatok listája
A1.1 Foglalkoztatottság az EU15-ben, 1996 és 2002 ...................................... 6 6
A1.2 A GDP, a foglalkoztatottság, a termelékenység és a népesség alakulása az 1. Célkitûzés
keretébe tartozó régiócsoportokban, 1994-2001 ..................................... 6 6
A1.3 A statisztikai hatás az 1. Célkitûzés keretébe tartozó régiókban (PPS-n kifejezett egy fõre
jutó GDP alapán, átlag 1999-2001) ................................................ 6 6
A1.4 A foglalkoztatási ráták struktúrája a csatlakozás elõtt álló országokban és az EU-ban, 2002. . . 67
A1.5 Munkanélküliségi ráták az EU15-ben, 1996 és 2002 .................................. 6 7
A1.6 A szegénységi kockázatnak kitett népesség, 2000 ................................... 6 8
A1.7 A szegénységi kockázatnak kitett népesség háztartások szerinti összetétele, 2000 ..........6 9
A1.8 Földrajzilag hátrányos helyzetû területek: fõbb mutatók, 2001 ...........................7 0
A1.9 Állami segítség a kutatási és fejlesztési tevékenységekre és a feldolgozóiparnak, átlag
1999-2001 ................................................................... 7 1
A1.10 Üvegház hatást okozó gázok kibocsátása, 2000 ..................................... 7 2
A1.11 Üvegház hatást okozó gázok kibocsátása nagyobb szektoronként, 2001 ..................7 2
A2.1 Állami kiadások gazdasági kategóriánként, 1995 és 2002 ............................. 1 0 2
A2.2 Állami ráfordítások öregségi nyugdíjakra és munkanélküli járadékra, 1995 és 2000 .........1 0 3
A2.3 Állami kiadások feladatonként, 1995 és 2001 ....................................... 1 0 4
A2.4 Állami kiadások régiónként az Egyesült Királyságban, 2000-01 .........................1 0 5
A2.5 Állami kiadások régiónként Olaszországban, 2000 .................................. 1 0 6
A2.6 Állami kiadások régiónként Spanyolországban, átlag 1992-1999 .......................1 0 7
A2.7 Adó és társadalmi hozzájárulási bevételek kormányzati szintenként, 1995 és 2001 .........1 0 8
A2.8 Az FDI megoszlása egyes tagállamokban régiónként ................................ 1 0 9
A2.9 Az FDI az EU15-ben és a csatlakozás elõtt álló országokban, átlag 1999-2001 ............1 1 0
A2.10 Az FDI megoszlása egyes tagállamokban NUTS2 régiónként ..........................1 1 1
3.1 Egy fõre jutó állami támogatás a tagállamokban, 1997-2001 ...........................1 2 9
A4.1 A Strukturális Alapok allokációja célkitûzésenként és országonként, 2000-2006 ...........1 8 0
A4.2 A Strukturális Alapok kiegyenlítõ hatása az állami és magán kiadásokra az 1. Célkitûzés
keretében 1994-1999 és 2000-2006 .............................................. 1 8 1
A4.3 EIB hitelek, 1989-2002 ........................................................ 1 8 1
A4.4 1. Célkitûzés: a Strukturális alapok hozzávetõleges bontása kiadási kategóriánként,
2000-2006 .................................................................. 1 8 2
A4.5 A Strukturális Alapok közlekedési ráfordításai az 1. Célkitûzés keretében, 2000-2006 .......1 8 3
A4.6 A strukturális politika ex post makroökonómiai hatásai 1994-1999: HERMIN szimulációs
eredmények ................................................................. 1 8 3
A4.7 A strukturális politika hatása a fizikai infrastruktúrára és a humántõkére, 1994-2010:
HERMIN szimulációs eredmények ............................................... 1 8 4
A4.8 Az 1. Célkitûzés intervenciójának hatása a kereskedelemre, 2000-2006 .................1 8 4
A4.9 Nem 1. Célkitûzés: a Strukturális Alapok kiadási kategóriánkénti hozzávetõleges bontása,
2000-2006 .................................................................. 1 8 5
A4.10 A Strukturális Alapokból vidékfejlesztésre fordított összegek, 2000-2006 .................1 8 6
A4.11 A Strukturális Alapokból finanszírozott kötelezettségvállalások az új tagállamokban,
2004-2006 .................................................................. 1 8 6
A4.12 A Strukturális Alapokból finanszírozott kötelezettségvállalások hozzávetõleges bontása
az új tagállamokban, 2004-2006 ................................................. 1 8 6
Fõbb regionális mutatók .............................................................. 1 8 8
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról206
2480525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:58:48Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
207Európai Bizottság
Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról — COM(2004) 107, 2004. február 18.Luxemburg: Az Európai Közösségek Hivatalos Kiadványainak Hivatala2004 — 248 oldal — 21 x 29,7 cmISBN 92-894-4928-4
2490525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:58:48Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen
208
2500525759510005257595100
05257595100
05257595100
co_hu_2003_005.ps
C:\co_hu_2003\co_hu_2003_005.vplundi 19 avril 2004 16:58:48Color profile: Generic CMYK printer profile
Composite  Default screen