[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel,

COM(2008) 450/5

2008/0149 (COD)

.

Javaslat

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE

a fejlődő országok gyorsan emelkedő élelmiszeráraihoz kapcsolódó gyorsreagálási eszköz létrehozásáról

(a Bizottság előterjesztése)

INDOKOLÁS

Bevezetés

Az élelmiszerárak 2007-es és 2008-as emelkedése hátrányosan érintett számos fejlődő országot és lakosságát. Emberek százmillióinak súlyosbodott a szegénysége, és veszélybe kerültek a millenniumi fejlesztési célok megvalósítása terén a közelmúltban elért eredmények. Ráadásul a gyorsan emelkedő élelmiszerárak zavargásokat, feszültséget és bizonytalanságot okoztak számos országban, melyek több év politikai, fejlesztési és békefenntartási erőfeszítésit sodorják veszélybe.

Ugyanakkor az emelkedő árak kínálatuk növelésére is serkenthetik a fejlődő országok gazdálkodóit. A magasabb árak új jövedelemteremtési lehetőségeket kínálnak, így enyhülhet a vidéki közösségek szegénysége, és emelkedhet a mezőgazdaság hozzájárulása a gazdasági növekedéshez azáltal, hogy ösztönzi a beruházásokat és a termelékenység növelését.

Az Európai Bizottság egy rövid lejáratú „válaszeszközt” (a továbbiakban: az eszköz) szeretne bevezetni az élelmiszerárak közelmúltbeli emelkedése kapcsán, a pénzügyi keret 2. fejezetében fennmaradó mozgástér egy részét a leginkább érintett fejlődő országok javára felhasználva. Ez az eszköz elsősorban a fejlődő országok mezőgazdaságát támogatná a termelés növelésének lehetővé tételével. Abban is segíteni fogja ezeket az országokat, hogy gyorsan csillapítsák a magas élelmiszerárak legszegényebbekre gyakorolt negatív hatásait. Hozzá fog járulni a súlyos szegénység és az éhezés csökkentéséhez is.

Politikai válaszlépések

A Bizottság 2008. május 20-án fogadta el „Az emelkedő élelmiszerárak jelentette kihívás kezelése - Irányvonalak az uniós fellépés számára” című közleményt[1]. A közlemény meghatározza az élelmiszerárak jelentette kihívásra adandó uniós válasz elemeit, valamint az EU-n belül és nemzetközi szinten végrehajtandó fellépéseket javasol a válság hatásainak kezelése érdekében.

Május 22-én az Európai Parlament állásfoglalást[2] fogadott el az élelmiszeráraknak az EU-ban és a fejlődő országokban tapasztalt növekedéséről, melyben sürgeti a Tanácsot, hogy biztosítsa a lakosság élelmezéshez való jogának megvalósítására irányuló élelmiszerrel kapcsolatos nemzeti és nemzetközi szakpolitikák közötti koherenciát.

Az EU miniszterei is aggodalmukat fejezték ki a magas élelmiszerárak fejlődő országokra gyakorolt hatásai miatt az Általános Ügyek és Külkapcsolatok Tanácsának május 27-i következtetéseiben, és az élelmiszerárak jelentette kihívásra adandó kollektív válasz mellett kötelezték el magukat, amely a partnerországok saját szakpolitikáinak és stratégiáinak keretében nyújtott támogatás útján egyaránt kezeli a rövid, közép- és hosszú távú kérdéseket.

A június 19-20-i Európai Tanács újólag megerősítette, hogy a magas élelmiszerárak komolyan súlyosbítják a világ legszegényebb embereinek helyzetét, és kockára teszik a millenniumi fejlesztési célok megvalósítása terén elért eddigi eredményeket. A Tanács következtetései szerint fejlesztési együttműködési és humanitárius segítségnyújtási fellépésre van szükség az Európai Unió részéről. Az Európai Tanács üdvözölte a Bizottság azon szándékát, hogy javaslatot nyújt be egy olyan új alap vonatkozásában, amely a mezőgazdaságot támogatná a fejlődő országokban a jelenlegi pénzügyi kereten belül, és kijelentette, hogy az EU támogatni fogja a fejlődő országok mezőgazdasági kínálata által adott határozott válaszokat, különösen a szükséges mezőgazdasági inputanyagok finanszírozása és a piaci alapú kockázatkezelési eszközök használatához nyújtott segítség által. A Tanács azt is kijelentette, hogy a válaszadási stratégiával kapcsolatban az Unió szoros együttműködést fog folytatni az Egyesült Nemzetek Szervezetével és más nemzetközi szervezetekkel, és igazodni fog a partnerországok saját szakpolitikáihoz és stratégiáihoz.

A gyorsan emelkedő élelmiszerárak kezeléséhez szükséges finanszírozás becslése

A Bizottság szolgálatai 18 milliárd euróra becsülték a leginkább érintett fejlődő ország rövidtávú (2008–2009) finanszírozási szükségleteit. Ez az adat az országok közelmúltbeli értékelésének extrapolációján alapul. A becslést azzal is alátámasztották, hogy összevetették azt más országok rövidtávú intézkedéseinek költségeivel. Az összeg nagyságát ezen kívül az ENSZ globális élelmiszerválsággal foglalkozó magas szintű munkacsoportja által készített előzetes költségszámítás[3] is igazolja, amely szerint 2008-ban és 2009-ben az összes fejlődő ország mezőgazdaságának fejlesztéséhez mintegy 18,0–25,0 milliárd EUR pótlólagos donor-hozzájárulás lesz szükséges.

A már meglévő együttműködési eszközök alapján adott eddigi válaszok

A Bizottság rendelkezésére álló külső együttműködési eszközök a következők:

- azonnali válságkezelésre: a Humanitárius Eszköz[4] és a Stabilitási Eszköz[5], valamint

- hosszú távú fejlesztési együttműködésre: a tematikus programokat – köztük az élelmezésbiztonságot – támogató, és földrajzi alapú támogatást nyújtó Fejlesztési Együttműködési Eszköz[6] az AKCS-országoktól különböző fejlődő országok és Dél-Afrika vonatkozásában, valamint az Európai Fejlesztési Alap (EFA) a többi AKCS-ország részére[7].

A hosszú távú fejlesztési együttműködési eszközöket nemrégiben programozták a partnerországok fejlesztési prioritásainak megfelelően, amelyek kevés vagy semennyi mozgásteret sem adnak a rövid távú kiigazításoknak. A már meglévő eszközöket ráadásul a lehető legnagyobb mértékben mozgósították vagy újraprogramozták 2008-ban a megnövekedett élelmiszerárak jelentette kihívás kezelése érdekében. Ugyanerre nagyon korlátozott keretek között 2009-ben is lehetőség lesz; de a rövid távú források mozgósítása még mindig távolról sem lesz megfelelő. A további újraprogramozás azonban túl sok időt venne igénybe ahhoz, hogy lehetővé tegye a rövid távú válaszadást, és veszélyeztetné a jelenleg működő, partnerországokkal kialakított együttműködési programok koherenciáját is. A Bizottság azt javasolja a jelenlegi helyzetben, melyben a magas élelmiszerárak miatt csökkenek a KAP-kiadások, hogy irányítsák át e megtakarítások egy részét a fejlődő országok mezőgazdasági termelése számára.

Az eszköz által kínált válaszadási lehetőségek

A rendeletben az élelmiszerárak okozta válság rövid távú kezelésével kapcsolatban jelzett összeg az Európai Közösség 10%-os szerepvállalásán alapul, mivel a Közösség a világ fejlesztési együttműködésének átlagosan 10%-át finanszírozza. Ebből az következik, hogy 2008-ban és 2009-ben 1,8 milliárd eurós közösségi finanszírozásra lenne szükség. Mivel a jelenleg elérhető közösségi eszközökből 800 millió EUR hozzájárulás nyújtható 2008–2009-ben (550 millió EUR 2008-ban és becslések szerint 250 millió EUR 2009-ben), a fennmaradó 1 milliárd eurót az eszköz fogja finanszírozni.

A rendelet fogja az élelmiszerárak jelentette kihívásra a fejlődő országoknak nyújtott rövid távú közösségi támogatás jogalapját képezni. Az eszköz időhöz kötött: 2008-ban és 2009-ben fog működni, a pénzügyi keret 2. fejezetében fennmaradó mozgástér egy részét fogja felhasználni. A létező válságkezelési és fejlesztési együttműködési eszközöket fogja kiegészíteni mind időtartamát (a rendkívüli segítségnyújtás és a hosszú távú fejlesztési együttműködés időtartama közé eső), mind specifikusságát tekintve (közvetlenül azokhoz az intézkedésekhez kapcsolódik, amelyek a gyorsan emelkedő élelmiszerárak okainak és hatásainak kezelésére irányulnak).

Az eszköz célkitűzései

Az eszköz elsődleges célja, hogy rövidtávon és középtávon ösztönözze a fejlődő országok gazdálkodói kínálatának növelését, fenntartható fejlődésük figyelembe vétele mellett. Az eszköz olyan fellépéseket is támogatni fog, amelyek gyors és közvetlen választ adnak a magas élelmiszerárak negatív hatásainak enyhítésére, az élelmezésbiztonság céljaival összhangban. A támogatás várható eredményei többek között a következők: i. a támogatott országok mezőgazdasági termelésének növelése és az élelmezésbiztonság javulása, ii. csökkenő alultápláltsági mutatók, különösen a lakosság kiszolgáltatott helyzetben lévő csoportjai körében, valamint iii. az élelmiszerárak inflációjának csökkenése.

Az eszközből támogatott intézkedések megoszlása

A Bizottság intézkedéseket fogad el e rendelet végrehajtása érdekében. Ezek az intézkedések olyan globális kezdeményezéseket finanszíroznak, amelyek hozzájárulnak e rendelet célkitűzéseinek megvalósításához, és amelyeket nemzetközi szervezetek, köztük regionális szervezetek hajtanak végre.

A Bizottság közvetlenül azután fogadja el ezeket a határozatokat, hogy a Parlament és a Tanács jóváhagyja e rendeletet, és az megjelenik a hivatalos lapban.

Ugyan a támogatásra minden egyes fejlődő ország jogosult lehet, a gyakorlatban mégis azok a fejlődő országok részesülnek segítségben, amelyeket társadalmi-gazdasági és politikai értelemben a leginkább sújt az élelmiszerár-válság, sürgős intézkedések életbe léptetésére van szükségük, de eszköz és kapacitás híján egyedül nem képesek a válság leküzdésére. Ezért az intézkedések azokra a célországokra fognak kiterjedni, melyek listáját e rendelet mellékletében felsorolt indikatív kritériumok alapján állapítják meg, és a következőket tartalmazzák: élelmiszer-behozataltól való függőség, az élelmiszerárak inflációja, valamint a társadalmi és pénzügyi kiszolgáltatottság. Az elbíráláskor figyelembe veszik az adott ország számára rendelkezésre álló egyéb pénzügyi forrásokat, valamint azt, hogy az ország milyen mértékben képes mezőgazdasági termelésének növelésére. Az eszköz lehetőséget teremt regionális szintű programok létrehozására, amelyekben egy adott régió összes fejlődő országa részt vesz. A regionális vagy nemzetközi szervezetek közreműködésével létrehozott átfogó kezdeményezések szintén kaphatnak pénzügyi támogatást. A Bizottság határozatai olyan rendelkezésre álló információkon alapulnak majd – köztük az országos tényleges szükségletein –, amelyek például a Bizottság képviseleteitől származnak, valamint az olyan szervezetek által készített releváns nemzetközi értékeléseken, mint például az ENSZ és szervezetei. A Bizottság határozatai részletes magyarázatot tartalmaznak majd a célországok kiválasztásakor alkalmazott módszerről. Ehhez az ENSZ munkacsoportjától és nemzetközi szervezetektől (főként az ENSZ szervei: a FAO, a Világélelmezési program, valamint a Világbank és a Nemzetközi Valutaalap) származó információkat fognak felhasználni, és amennyiben ezek nem elégségesek, a Bizottság képviseleteitől származó országspecifikus információkkal egészítik ki őket.

Az élelmiszerválságra adott közvetlen válaszként, és az országspecifikus feltételeket figyelembe véve a következő operatív intézkedések finanszírozhatók az eszközből: i. a mezőgazdasági inputanyagokhoz és szolgáltatásokhoz, köztük a műtrágyához és vetőmaghoz való könnyebb hozzáférésre irányuló intézkedések; ii. biztonsági háló kialakítására irányuló intézkedések, melyek célja, hogy fenntartsák vagy javítsák a mezőgazdasági termelési kapacitást, és hogy kielégítsék a lakosság legkiszolgáltatottabb helyzetben lévő csoportjainak alapvető élelmezési szükségleteit.

Az eszköz egy kis részét, legfeljebb 1 %-át, a rendelet hatékony végrehajtásához szükséges támogató intézkedésekhez fogják felhasználni.

Az intézkedéseket a támogatott ország hosszabb távú fejlesztési szükségleteinek fényében kell szemlélni, fenntarthatóknak kell lenniük (társadalmi, környezeti és gazdasági szempontból egyaránt), és hozzá kell járulniuk a mezőgazdasági árak torzulásának csökkentéséhez. A támogatott mezőgazdasági inputanyagok esetében ez azt jelenti például, hogy célorientáltnak kell lenniük, a helyi szükségletekre kell választ adniuk és a helyi körülményekhez kell alkalmazkodniuk, fejleszteniük kell a piacot, időhöz kötöttnek, pénzügyileg fenntarthatónak kell lenniük, és hozzá kell járulniuk a mezőgazdasági termelési rendszerek fenntarthatóságához. Amennyiben szükséges, megerősítik az információs rendszereket és az átláthatóságot annak érdekében, hogy javítsák a piaci rendszerek hatékonyságát, kiküszöböljék a privilegizált helyzetek kialakulását, és lehetővé tegyék a kisgazdálkodók számára, hogy a végrehajtott intézkedések kedvezményezettjeivé váljanak.

A finanszírozási és végrehajtási módszerek típusai

A támogatásokat az élelmiszerár-emelkedések által sújtott országoknak fogják nyújtani, nemzetközi vagy regionális szervezeteken keresztül. Minden támogatást az országszintű szükségletfelmérések és tervek alapján biztosítanak.

A nemzetközi és regionális szervezeteken keresztül nyújtott támogatásról komparatív előnyeik, valamint a javasolt és értékelt kezdeményezések alapján fog döntés születni. Például a FAO, az IFAD, a UNICEF, a WFP vagy a Világbank jöhetnek szóba. A finanszírozásra regionális szervezeteken keresztül is sor kerülhet.

Az emelkedő élelmiszerárakra adott rövidtávú válaszokhoz a finanszírozás gyors mobilizálására van szükség annak érdekében, hogy a válsághelyzetet követően megfelelő segítséget lehessen nyújtani, és támogatni lehessen a következő mezőgazdasági szezon kínálatának növelését. A rendelet lehetőséget teremt gyors döntéshozatali és kifizetési eljárások alkalmazására, a nemzetközi és regionális szervezetekkel kötött hozzájárulási megállapodások keretében.

A programozásra és a végrehajtásra a segélyhatékonyságról szóló párizsi nyilatkozat elvei alapján kerül majd sor, beleértve a többi tagállammal és donorral történő koordinációt annak elkerülésére, hogy egyik ország sem marad ki, illetve kap túl sok támogatást.

Az előkészítő munka közvetlenül azután meg fog kezdődni, hogy a Bizottság elfogadja a javasolt rendeletet, és időben le fog zárulni ahhoz, hogy az 1. cikk (2) bekezdésében említett végrehajtási határozatok közvetlenül a rendelet hatálybalépését követően elfogadhatók legyenek.

A finanszírozási határozatokat (3. cikk) ezzel egy időben elfogadják, amennyiben ez megvalósítható; ellenkező esetben pedig a hatálybalépés után a lehető leghamarabb, de a 2008-as alapokat felhasználó határozatok esetében mindenképpen 2008 vége előtt.

Az eszköz költségvetésének forrásai

A magas mezőgazdasági árak miatt csökkentek a piaci kiadások a 2008-as költségvetésben, a 2009-es költségvetési becslések belül pedig csökkentek a pénzügyi keret 2. fejezetén belül. A jelenlegi becslések szerint jelentős mozgástér marad e fejezeten belül 2008-ban, és csekélyebb mértékben 2009-ben.

Annak biztosítása érdekében, hogy a Közösség teljesíteni tudja a piachoz kapcsolódó kiadásokra vonatkozó kötelezettségeit és a gazdálkodóknak folyósított közvetlen kifizetéseket, e rendelet egy olyan záradékot tartalmaz (10. cikk (4) bekezdés), amely garantálja, hogy a 2. fejezet mozgástere minden évben eléri a minimum 600 millió eurót. Amennyiben az előre jelzett mozgástér egy adott évben nem éri el ezt a garantált szintet, az eszközből leköthető maximális összegeket csökkenteni kell ennek megfelelően.

Részleges utólagos finanszírozás

Figyelembe véve, hogy ez a rendelet nemzetközi és regionális szervezetek útján végrehajtott intézkedéseket finanszíroz majd kiválasztott jogosult országok számára olyan esetekben is, amikor az intézkedéseket e rendelet elfogadása előtt kezdeményezték, a rendelet tartalmaz egy olyan kitételt (6. cikk (2) bekezdés), amely lehetővé teszi az utólagos finanszírozást 2008. június 20-tól, azaz Európai Tanács következtetései elfogadásának dátumától.

Javasolt ütemezés

A Bizottság jóváhagyását követően a javaslatról a Parlament és a Tanács az együttdöntési eljárás keretében határoz. Normál eljárás mellett, de csak egy parlamenti olvasattal a lehető leggyorsabb ütemezés szerint a rendelet november végén léphet hatályba.

A következő indikatív ütemezés irányozható elő:

2008. július–szeptember: A bizottsági határozatok technikai előkészítése (a nemzetközi és regionális szervezetek, kedvezményezett országok kiválasztása, a támogatások indikatív megoszlása, az e rendelet illetve más eszközök keretében végrehajtott fellépések azonosítása a komplementaritás biztosítása érdekében).

2008. szeptember: a 2008-as költségvetés előzetes költségvetés-módosítási tervezete, és a 2009-es költségvetésre vonatkozó módosító indítvány – új költségvetési tételek bevezetése érdekében.

2008. november: a társjogalkotók jóváhagyása, a rendelet kihirdetése és hatályba lépése.

2008. december: A Bizottság első végrehajtási határozata. Az előzetes értékeléseket e bizottsági végrehajtási határozatok technikai előkészítése során végzik el.

2008. december: A költségvetési kötelezettségvállalások kezdete.

2009 eleje: Az első intézkedések végrehajtásának kezdete.

2012. december 31-ig a Bizottság jelentést tesz a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek az intézkedések végrehajtásáról, amennyire lehetséges kitérve a rendelet keretében nyújtott támogatás fő eredményeire és hatásaira. Ez a jelentés tartalmazni fog egy utólagos értékelést is az allokált emberi és pénzügyi erőforrásokról, valamint a rendelet céljaival kapcsolatban elért eredményekről. (9. cikk).

Javasoljuk tehát, hogy a Bizottság fogadja el a mellékelt rendeletjavaslatot.

2008/0149 (COD)

Javaslat

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE

a fejlődő országok gyorsan emelkedő élelmiszeráraihoz kapcsolódó gyorsreagálási eszköz létrehozásáról

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 179. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára[8],

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően[9],

mivel:

(1) Az élelmiszerárak jelenlegi gyors emelkedése miatt számos fejlődő ország és lakosságuk drámai helyzetbe került. Emberek további százmilliói kerülhetnek súlyos szegénységbe, ezért nagyobb szolidaritást kell vállalni ezzel a lakossággal.

(2) E rendeletnek ezért egy olyan finanszírozási eszközt kell létrehoznia, amely gyors választ ad a fejlődő országokban a magas élelmiszerárak miatt kialakult válsághelyzetre.

(3) A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői, az Európai Parlament és a Bizottság által 2005. november 22-én a fejlesztéspolitikáról elfogadott európai konszenzus[10] megállapítja, hogy az Európai Közösség (a továbbiakban: a Közösség) folytatja a nemzetközi, regionális és nemzeti szinten az élelmezésbiztonság javítására irányuló munkát, melyhez e rendelet is hozzájárul.

(4) Az Európai Parlament 2008. május 22-én fogadott el állásfoglalást[11] az élelmiszeráraknak az EU-ban és a fejlődő országokban tapasztalt növekedéséről, melyben sürgeti a Tanácsot, hogy biztosítsa a lakosság élelmezéshez való jogának megvalósítására irányuló élelmiszerrel kapcsolatos nemzeti és nemzetközi szakpolitikák közötti koherenciát.

(5) Az Európai Tanács 2008. június 20-i ülésének következtetései szerint fejlesztési együttműködési és humanitárius segítségnyújtási fellépésre van szükség az Európai Unió részéről. Ezen kívül megállapították, hogy az Európai Unió forrásokat fog mozgósítani az élelmiszersegélyen túlmenően a szegény és sérülékeny csoportok biztonsági hálójának finanszírozásához is, valamint hogy az EU támogatni fogja a fejlődő országok mezőgazdasági kínálatának határozott növelését, különös tekintettel a mezőgazdasági inputanyagokhoz szükséges finanszírozásra és a piaci alapú kockázatkezelési eszközök igénybevételéhez nyújtott segítségre, és üdvözölte a Bizottság azon szándékát, hogy új alap létrehozását fogja javasolni a fejlődő országok mezőgazdaságának támogatása érdekében, a jelenlegi pénzügyi kereten belül.

(6) Az Európai Tanács következtetései azt is megállapították, hogy az EU jobban koordinált és hosszabb távú nemzetközi válaszadást ösztönöz a jelenlegi élelmiszerár-válságra, különös tekintettel az ENSZ-re és a nemzetközi pénzügyi intézményekre; az EU üdvözli az ENSZ főtitkára által létrehozott globális élelmezésbiztonsági válsággal foglalkozó magas szintű munkacsoportot, és elkötelezett amellett, hogy teljes mértékben végrehajtsa a világ élelmezésbiztonságával foglalkozó magas szintű konferencia 2008. június 5-én Rómában elfogadott nyilatkozatát. Az ENSZ munkacsoportja egy átfogó cselekvési terv kialakításán dolgozik, a FAO pedig a gyorsan emelkedő élelmiszerárakkal kapcsolatos kezdeményezést (ISFP) indított útjára; a többi nemzetközi szervezet, mint például az IFAD vagy a Világbank, szintén útjára indították saját kezdeményezéseiket.

(7) Igen nagy mértékű finanszírozás szükséges a magas élelmiszerárak közvetlen következményeinek kezeléséhez. A válságra adandó válasznak teljes mértékben a nemzetközi közösségtől kell származnia, és a Közösség igyekszik megfelelő részt vállalni ebben.

(8) Ugyanazok a körülmények, amelyek miatt szükségessé vált ez az eszköz (a magas élelmiszerárak), a pénzügyi keret 2. fejezetén belüli agrárpiaci kiadások csökkenésével is jártak. A jelenlegi becslések szerint jelentős lekötetlen mozgástér marad a 2. fejezetben 2009-ben.

(9) A Közösség válaszstratégiájának arra kell irányulnia, hogy erőteljesen ösztönözze a fejlődő országok mezőgazdasági ágazata kínálatának rövid és középtávú növelését, ugyanakkor jelentősen csökkentse az emelkedő élelmiszeráraknak ezen országok szegényeire gyakorolt negatív hatásait. A kínálat növelése a Bizottság érdekében is áll, hiszen az könnyítené a mezőgazdasági árakra jelenleg nehezedő nyomást.

(10) A Bizottságnak számos hosszú távú perspektívával rendelkező fejlesztési együttműködési eszköz áll rendelkezésére, különös tekintettel a fejlesztési együttműködés finanszírozási eszközének létrehozásáról szóló, 2006. december 18-i 1905/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre[12] és az Európai Fejlesztési Alapra (a továbbiakban: EFA), amely az AKCS-országok és a TOT-ok számára nyújt hivatalos fejlesztési támogatást; ezeket az eszközöket a közelmúltban programozták a támogatható országok közép- és hosszú távú fejlesztési prioritásaival összhangban. Ezeknek az eszközöknek a rövidtávú válság miatti nagymértékű átprogramozása veszélyeztetné az érintett országokkal kialakított fejlesztési stratégiák egyensúlyát és koherenciáját. A Bizottság rendelkezésére áll még ezen kívül a humanitárius segítségnyújtásról szóló, 1996. június 20-i 1257/96/EK tanácsi rendelet[13] a sürgősségi segélyek nyújtásához, valamint a Stabilitási Eszköz létrehozásáról szóló, 2006. november 15-i 1717/2006/EK rendelet[14].

(11) Ezeket az eszközöket azonban már a lehető legnagyobb mértékben mozgósították vagy újraprogramozták 2008-ban, a magas élelmiszerárak miatt a fejlődő országokban kialakult helyzet negatív hatásainak kezelése érdekében. Ugyanerre nagyon korlátozott keretek között 2009-ben is lehetőség lesz; de biztos, hogy ez nem lesz elegendő a szükségletek kezeléséhez.

(12) A Bizottság azt javasolja a jelenlegi helyzetben, melyben a magas élelmiszerárak miatt csökkenek a KAP-kiadások, hogy irányítsák át e megtakarítások egy részét a fejlődő országok mezőgazdasági termelése számára.

(13) Az európai gazdálkodók érdekeit is védeni kell ezzel párhuzamosan, és biztosítani kell, hogy e javaslat semmilyen körülmények között se indítsa be az 1782/2003/EK[15] és az 1290/2005/EK[16] tanácsi rendeletben lefektetett, pénzügyi fegyelemre vonatkozó mechanizmusokat.

(14) Következésképpen egy olyan specifikus finanszírozási eszközt kell jóváhagyni, amely kiegészíti a létező fejlesztési eszközöket és a humanitárius segítségnyújtási eszközt, hogy sürgős és kiegészítő jellegű intézkedéseket lehessen elfogadni a fejlődő országokban a gyorsan emelkedő élelmiszerárak miatt kialakult helyzet következményeinek gyors kezelésére.

(15) A jelen eszközzel kapcsolatban elfogadott intézkedéseknek segíteniük kell a fejlődő országokat abban, hogy növeljék mezőgazdasági termelékenységüket a következő idényekben, hogy gyors választ adjanak az érintett országok és lakosságuk közvetlen szükségleteire, hogy megtegyék az első lépéseket az adott lehetőségeken belül arra, hogy elkerüljék a lehetséges további élelmezésbiztonsági problémák kialakulását, és hozzájáruljanak a magas élelmiszerárak hatásainak globális enyhítéséhez a legszegényebb lakosság és az európai fogyasztók és gazdálkodók javára.

(16) A rendelet keretében végrehajtott intézkedések jellege miatt hatékony, rugalmas, átlátható és gyors döntéshozatali folyamatok kialakítására van szükség a finanszírozásukhoz, az összes érintett intézmény közötti szoros együttműködés mellett. E rendeletnek különösen azon intézkedések finanszírozását kell lehetővé tennie, melyeket már e rendelet elfogadását megelőzően kezdeményeztek a nemzetközi szervezetek, illetve melyeket már támogatnak vagy készek voltak támogatni, 2008. június 20-át, azaz az Európai Tanács következtetéseinek elfogadását követően.

(17) Biztosítani kell a Közösség pénzügyi érdekeinek védelmét az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelettel[17], az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/EK, Euratom tanácsi rendelettel[18], és az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló, 1999. május 25-i 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel[19] összhangban.

(18) Mivel e rendelet céljait tagállami szinten nem lehet kielégítően megvalósítani, és azok a szükséges intézkedés nagyságrendje miatt közösségi szinten jobban elérhetők, a Közösség a Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvével összhangban intézkedéseket fogadhat el. A Szerződés 5. cikkében foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket.

(19) Az e rendeletben előírt intézkedések hatékonyságának biztosítása érdekében, valamint az intézkedések sürgős jellegéből adódóan, e rendeletnek a kihirdetését követő napon kell hatályba lépnie,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk Tárgy és hatály

1. A Közösség olyan intézkedéseket támogat, amelyek a fejlődő országokban megemelkedett élelmiszerárakra adnak gyors és közvetlen választ, a sürgősségi segélyénél hosszabb, a közép- ill. hosszú távú fejlesztési együttműködésénél viszont rövidebb időtartamú esetekben.

2. Az intézkedések haszonélvezői az OECD/DAC szerinti fejlődő országok és lakosságuk, a következő rendelkezéseknek megfelelően.

A Bizottság elfogadja az (1) bekezdésben említett intézkedéseket. Ezek az intézkedések olyan nemzetközi kezdeményezéseket finanszíroznak, amelyek hozzájárulnak e rendelet célkitűzéseinek megvalósításához, és amelyeket regionális és globális nemzetközi szervezetek hajtanak végre. A Bizottság tájékoztatást nyújt ezekről az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

3. Ezek az intézkedések meghatározzák a támogatható országok listáját a mellékletben lefektetett objektív kritériumok alapján, az országok tényleges szükségleteire is kiterjedő információkra építve, amelyeket elsősorban a Bizottság képviseletei szolgáltatnak, valamint nemzetközileg elfogadott értékelések alapján, amelyek az ENSZ rendszeréhez hasonló intézményektől származnak.

4. A közösségi támogatások koherenciájának és hatékonyságának biztosítása érdekében, amennyiben a végrehajtandó program regionális vagy határokon átnyúló jellegű, a Bizottság határozhat úgy, hogy a régión kívüli fejlődő országok lakossága is kedvezményezettje lehet a kérdéses programnak.

5. A nemzetközi és regionális szervezeteket (a továbbiakban: nemzetközi szervezetek) annak alapján választják ki, hogy van-e megfelelő kapacitásuk a kedvezményezett fejlődő országok speciális szükségleteire gyors és minőségi választ adni, e rendelet céljaival kapcsolatban.

2. cikkCélok és elvek

1. Az e rendelet keretében végrehajtott támogatás és együttműködés elsődleges célja támogatást nyújtani a célországok és -régiók mezőgazdasági termelésének fokozásához fenntartható fejlődésük keretein belül, valamint az élelmezésbiztonság célkitűzéseivel összhangban a magas élelmiszerárak negatív hatásainak gyors és közvetlen csökkentésére irányuló fellépések támogatása.

2. A fejlesztési céloktól és a gyorsan emelkedő élelmiszeráraktól függő differenciált megközelítést kell alkalmazni, hogy a célországok és -régiók, valamint ezek lakossága célzott, testre szabott és a helyi körülményekhez igazított támogatásban részesüljön saját szükségleteik, stratégiáik, prioritásaik és válaszkapacitásaik alapján.

3. Az 1905/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és az 1717/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet sérelme nélkül, ha a tervezett intézkedések összhangban állnak e rendelet 1. cikkének (1) bekezdésével és 3. cikkének (2) bekezdésével, finanszírozhatók e rendelet alapján.

A különböző fejlesztési eszközöket és ezt az eszközt úgy kell alkalmazni, hogy biztosított legyen az együttműködés folytonossága, különös tekintettel a sürgősségi és a közép-, illetve hosszú távú válaszadás közötti átmenetet képező fellépésekre.

4. A Bizottság biztosítja, hogy az e rendelet keretében elfogadott intézkedések konzisztensek legyenek a Közösségnek az érintett támogatható országok vonatkozásában kialakított általános stratégiai politikai keretével.

3. cikkVégrehajtás

1. A közösségi támogatást és együttműködést e rendelet 1. cikkének (1), (2) és (3) bekezdésében leírt, támogatási intézkedéseket finanszírozó határozatok útján hajtják végre, amelyeket a Bizottság fogad el.

2. Figyelembe véve az egyes országok különböző helyzetét, a következő intézkedések támogathatók és végrehajtandók:

1. a mezőgazdasági inputanyagokhoz és szolgáltatásokhoz, köztük a műtrágyához és vetőmaghoz való könnyebb hozzáférést elősegítő intézkedések;

2. biztonsági háló kialakítására irányuló intézkedések, melyek célja, hogy fenntartsák vagy javítsák a mezőgazdasági termelési kapacitást, és hogy kielégítsék a lakosság legsérülékenyebb csoportjainak alapvető élelmezési szükségleteit.

3. Azok a támogató intézkedések, amelyek e rendelet céljait szolgálják, a 10. cikk (1) bekezdésében említett összeg legfeljebb 1 %-ának mértékéig finanszírozhatók.

4. cikkTámogathatóság

Azok a nemzetközi szervezetek jogosultak támogatásra, amelyek teljesítik a 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet[20] 43. cikkében lefektetett feltételeket.

5. cikkFinanszírozási és igazgatási eljárások

1. Az e rendelet alapján finanszírozott intézkedéseket az 1605/2002/EK, Euratom rendeletnek[21] megfelelően hajtják végre, adott esetben figyelembe véve az elfogadandó intézkedések válságkezelési jellegét.

2. A közösségi támogatás elvileg nem használható fel adók, illetékek vagy díjak megfizetésére a támogatható országokban.

3. A megfelelő szerződési eljárásokban való részvétel nyitva áll minden olyan természetes vagy jogi személy előtt, akik az abban az országban alkalmazandó földrajzi fejlesztési eszköz alapján részt vehetnek az eljárásban, amelyikben sor kerül a fellépésre, valamint minden olyan természetes és jogi személy, amelyek a végrehajtó nemzetközi szervezetek szabályai alapján részt vehetnek, szem előtt tartva annak biztosítását, hogy minden donor egyenlő elbánásban részesül. Ugyanezek a szabályok vonatkoznak a szállítmányokra és az anyagokra. A szakértők bármilyen állampolgárságúak lehetnek.

6. cikkKöltségvetési kötelezettségvállalások

1. Költségvetési kötelezettségvállalásokat a Bizottság által elfogadott határozatok alapján tesznek.

2. Az e rendelet alapján elfogadott intézkedések 2008. június 20-tól támogathatnak olyan folyamatban lévő fellépéseket, melyeket az érintett célországokban vagy a 4. cikkben említett szervezeteken keresztül, még e rendelet hatálybalépését megelőzően kezdenek meg.

7. cikkA Közösség pénzügyi érdekeinek védelme

1. Az e rendelet végrehajtásából eredő minden pénzügyi megállapodás a 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelettel, a 2185/96/EK, Euratom tanácsi rendelettel, és az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban rendelkezéseket tartalmaz a Közösség pénzügyi érdekeinek védelméről, különösen a szabálytalanság, a csalás, a korrupció és bármely más illegális tevékenység tekintetében.

2. A pénzügyi megállapodások olyan rendelkezéseket tartalmaznak, amelyek hozzáférést biztosítanak a Bizottság és a Számvevőszék számára a feladataik ellátásához szükséges információkhoz, szükség esetén a helyszínen, az érintett nemzetközi szervezetekkel kötött ellenőrzési megállapodásoknak megfelelően.

8. cikkNyilvánosság az EU számára

Az e rendelet alapján megkötött szerződések speciális rendelkezéseket tartalmaznak annak biztosítására, hogy az Európai Unió megfelelő nyilvánosságot kap az e szerződések alapján végrehajtott összes fellépés során.

9. cikkJelentéstétel

A Bizottság legkésőbb 2009. december 31-ig tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot az e rendelet alapján elfogadott intézkedésekről. A Bizottság legkésőbb 2012. december 31-ig jelentést készít számukra az intézkedések végrehajtásáról, amely a lehetőség szerint kitér az e rendelet alapján nyújtott támogatás fő eredményeire és hatásaira.

10. cikkPénzügyi rendelkezések

1. A 2008–2009-es időszakra e rendelet végrehajtásának teljes pénzügyi referenciaösszege 1,0 milliárd EUR.

2. 2008-ra a referenciaösszeg 750 millió EUR.

3. 2009-ra a referenciaösszeg maximális értéke 250 millió EUR.

4. A lekötött összegeknek minden évben legalább 600 millió EUR mozgásteret kell hagyniuk a pénzügyi keret 2. fejezetében, az 1290/2005/EK rendeletben meghatározott korai figyelmeztető rendszer legfrissebb jelentésének előrejelzése alapján. Amennyiben valamelyik évben nem áll fenn ez az eset, csökkenteni kell az e rendelet alapján a kérdéses évben leköthető maximális összeget, hogy a 2. fejezetben megmaradjon ez a minimális mozgástér.

11. cikkHatályba lépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet 2009. december 31-ig alkalmazandó.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.

az Európai Parlament részéről a Tanács részéről

az elnök […] az elnök […]

MELLÉKLET A célországok kiválasztásakor alk almazandó indikatív kritériumok

A célországok kiválasztásakor alkalmazandó indikatív kritériumok a következők:

- Az élelmiszerárak inflációja, valamint ennek lehetséges társadalmi-gazdasági és politikai hatása:

- Az élelmiszerárak inflációjának szintje (az infláció általános szintjéhez képest)

- Az élelmiszer-behozatalra utaltság mértéke, beleértve az élelmiszer-segélyeket is

- Szociális sebezhetőség és politikai stabilitás

- Élelmiszertermelés a saját fogyasztás arányában (%)

- A potenciálisan támogatható országok válaszadási és megfelelő válaszintézkedések végrehajtására irányuló kapacitása

- A kormány intézkedései, beleértve a kínáltra és a kereskedelemre vonatkozókat is

- Exportbevételek

- Pénzügyi kiszolgáltatottság

Figyelembe fogják venni a célország által a donorközösségtől rövidtávon elérhető többi olyan finanszírozási forrást, melyből válasz adható az élelmiszerválságra, valamint az ország lehetőségeit a mezőgazdasági termelés hosszú távú, fenntartható fokozására.

PÉNZÜGYI KIMUTATÁS

1. A JAVASLAT CÍME:

A fejlődő országok gyorsan emelkedő élelmiszeráraihoz kapcsolódó gyorsreagálási eszköz

2. TEVÉKENYSÉGALAPÚ IRÁNYÍTÁSI ÉS KÖLTSÉGVETÉS-TERVEZÉSI KERET

Érintett politikaterület(ek) és kapcsolódó tevékenység(ek): 21 (fejlesztés)

3. KÖLTSÉGVETÉSI TÉTELEK

3.1. Költségvetési tételek (működési tételek és kapcsolódó technikai és igazgatási segítségnyújtási tételek (korábban: BA-tételek)), beleértve a következő megnevezéseket:

Javasolt költségvetési tételek: 21.02.03 (fejlődő országok gyorsan emelkedő élelmiszeráraira való gyors reagálás) 21.01.04.40 (adminisztratív támogatási kiadások)

3.2. A fellépés és a pénzügyi kihatás időtartama:

A 2008-2009-es költségvetési évek; a tervezett összeg 1 milliárd EUR.

3.3. Költségvetési jellemzők:

Költségvetési tétel | Kiadás típusa | Új | EFTA-hozzájárulás | Csatlakozni kívánó országok hozzájárulásai | A pénzügyi keret fejezete |

21.02.03 | Nem kötelező | diff[22] | IGEN | NEM | NEM | 2. fejezet |

4. FORRÁSOK ÁTTEKINTÉSE

4.1. Pénzügyi források

4.1.1. A kötelezettségvállalási előirányzatok és a kifizetési előirányzatok áttekintése

millió EUR (három tizedesjegyig)

Kiadás típusa | Szakasz száma | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013. és későbbi évek | Összesen |

Működési kiadások[23] |

Kötelezettségvállalási előirányzatok | 8.1. | a | 750.00 | 240.00 | 990.000 |

Kifizetési előirányzatok | b | 890.000 | 100.000 | 990.000 |

A referenciaösszegbe beletartozó igazgatási kiadások[24] |

Technikai és igazgatási segítségnyújtás (NDE) | 8.2.4. | c | 10.000 | 10.000 |

TELJES REFERENCIAÖSSZEG |

Kötelezettségvállalási előirányzatok | a+c | 750.000 | 250.000 | 1000.000 |

Kifizetési előirányzatok | b+c | 900.000 | 100.000 | 1000.000 |

A referenciaösszegbe bele nem tartozó igazgatási kiadások[25] |

Személyi és kapcsolódó kiadások | 8.2.5. | d |

A referenciaösszegbe nem beletartozó, a személyi és kapcsolódó költségek kivételével | 8.2.6. | e |

A fellépés indikatív összköltsége |

TELJES KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZAT, beleértve a személyi költséget | a+c+d+e | 750.000 | 250.000 | 1000.000 |

TELJES KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZAT, beleértve a személyi költséget | b+c+d+e | 900.000 | 100.000 | 1000.000 |

A társfinanszírozás részletezése

: N.A.

millió EUR (három tizedesjegyig)

Társfinanszírozó szerv | n év | N + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5. év és későbbi évek | Összesen |

…………………… | f |

TELJES KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZAT társfinanszírozással együtt | a+c+d+e+f |

4.1.2. A pénzügyi programozással való összeegyeztethetőség

( A javaslat összeegyeztethető a jelenlegi pénzügyi programozással.

( A javaslat miatt a pénzügyi keret vonatkozó fejezetének átdolgozása szükséges.

( A javaslat miatt szükség lehet az intézményközi megállapodás[26] rendelkezéseinek alkalmazására (azaz a rugalmassági eszköz alkalmazására vagy a pénzügyi keret módosítására).

4.1.3. A bevételre gyakorolt pénzügyi hatás

( A javaslatnak nincs kihatása a bevételre

( A javaslatnak van pénzügyi kihatása – a bevételre gyakorolt hatása a következő:

millió EUR (egy tizedesjegyig)

A fellépést megelőzően [n-1. év] | A fellépés után |

A személyi állomány teljes létszáma | 12 | 14 | 12 | 10 | 8 |

A szükségletek azonosítására annak alapján került sor, hogy csak nemzetközi és regionális szervezetek támogathatók (a rendelettervezet 4. cikke).

5. JELLEMZŐK ÉS CÉLKITŰZÉSEK

5.1. Rövid vagy hosszú távon megvalósítandó célkitűzések

Ez az eszköz a magas élelmiszerárak által érintett, fejlődő országokban élő lakosság szükségleteit orvosolja, amely kiterjed a kínálat gazdálkodók általi fokozásának szükségességére, valamint az élelmiszereknek a fogyasztók vásárlóerejéhez képest elérhető áron való biztosítására.

5.2. A közösségi részvételből adódó többletérték, valamint a javaslatnak az egyéb pénzügyi eszközökkel való összeegyeztethetősége és esetleges szinergiája

A javaslat egy időhöz kötött, rövid távú támogatásokat finanszírozó eszközt hoz létre, amely a sürgősségi segély és a közép- ill. hosszú távú fejlesztési együttműködés időtartama közé eső fellépéseket támogat. Ez az eszköz kiegészíti a Közösség rendelkezésére álló, létező külső együttműködési eszközöket, nevezetesen a azonnali válságkezelés (Humanitárius Eszköz, Stabilitási Eszköz), és a hosszú távú fejlesztési együttműködés (a tematikus programokat – köztük az élelmezésbiztonságot – támogató, és földrajzi alapú támogatást nyújtó Fejlesztési Együttműködési Eszköz az AKCS-országoktól különböző fejlődő országok és Dél-Afrika vonatkozásában, valamint a 10. Európai Fejlesztési Alap (EFA) a többi AKCS-ország részére a 2008–2013-as időszakban) eszközeit. Szinergiát annak biztosításával alakítanak ki, hogy a végrehajtott intézkedések összhangban állnak majd a Bizottság országtámogatási stratégiáival.

5.3. A javaslat céljai, az attól várt eredmények, illetve a kapcsolódó mutatók a tevékenységalapú irányítás keretében

A célországok és -régiók mezőgazdasági termelésének fokozásához nyújtott támogatása a cél a gazdák részére fenntartható fejlődésük keretein belül, valamint élelmezésbiztonság célkitűzéseivel összhangban a magas élelmiszerárak negatív hatásainak gyors és közvetlen csökkentésére irányuló fellépések támogatása az alultápláltság csökkentése érdekében.

Várt eredmények :

- A célországok mezőgazdasági termelésének növelése (növekedés 2009-ben és 2010-ben a 2005–2007-es átlaghoz képest)

- Az élelmiszerárak inflációjának csökkenése (az élelmiszerárak inflációja és az általános infláció arányának javulása 2010-ben)

A monitoring és az értékelés során használandó mutatók a következők:

- A teljes mezőgazdasági termelés éves növekedése

- A támogatott gazdálkodók átlagos hozamának éves növekedése

- A támogatott csoportok alultápláltsági arányának csökkenése, különös tekintettel az akut alultápláltságra, valamint az nem megfelelő súlyúak arányára az 5 évnél fiatalabb gyermekek között

- A támogatott országok élelmiszerár-inflációjának szintje az általános inflációhoz képest

5.4. Végrehajtási módszer (indikatív)

( centralizált irányítás

( közvetlenül a Bizottság által

( közvetetten, a következőknek történő hatáskör-átruházással:

( végrehajtó ügynökségek

( a Közösségek által létrehozott, a költségvetési rendelet 185. cikkében említettek szerinti szervek

( tagállami közintézmények/közfeladatot ellátó szervek

Megosztott vagy decentralizált irányítás

( a tagállamokkal

harmadik országokkal

( nemzetközi szervezetekkel közös irányítás (nevezze meg)

Megjegyzések: A közös irányítás részesül előnyben. Ugyanakkor bizonyos programok esetében a Bizottság központosított irányítása lehet szükséges.

6. FELÜGYELET ÉS ÉRTÉKELÉS

6.1. Felügyeleti rendszer

A végrehajtás felügyeletét a Bizottság végzi, felhasználva a Bizottság képviseleteitől és az ENSZ átfogó cselekvési tervének végrehajtásában közreműködő ügynökségektől begyűjtött információkat.

6.2. Értékelés

6.2.1. Előzetes értékelés

2008 áprilisában kezdődtek meg a fejlődő országok finanszírozási szükségleteinek részletes, országszintű értékelései. Ezt a munkát az ENSZ globális élelmiszerválsággal foglalkozó munkacsoportja koordinálja. Az értékelések 2008. júniusa–szeptembere folyamán tovább folytatódnak. Ezzel párhuzamosan a Bizottság szolgálatai (a központban és a képviseleteken) folytatták a 110 országot érintő részletes kvantitatív és kvalitatív elemzéseket.

6.2.2. Időközi/utólagos értékelés nyomán hozott intézkedések (hasonló, korábbi tapasztalatok tanulsága)

N.A.

6.2.3. A későbbi értékelések feltételei és gyakorisága

2011-ben fog sor kerülni az eszközhöz kapcsolódó intézkedések hatásának külső értékelésére.

7. Csalás elleni intézkedések

A fejlesztési együttműködési támogatások során szokásos csalásellenek intézkedések alkalmazandók.

8. A FORRÁSOK RÉSZLETEZÉSE

8.1. A javaslat célkitűzéseinek pénzügyi költségei

Kötelezettségvállalási előirányzatok, millió EUR (három tizedesjegyig)

2008. | 2009. | 2010. | 2011. | 2012. | 2013. |

Tisztviselők vagy ideiglenes alkalmazottak[29] (XX 01 01.) | A*/AD | 5 | 5 | 5 | 5 | 3 |

B*,C*/AST |

A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott állomány[30] | 7 | 9 | 7 | 5 | 5 |

A(z) XX 01 04/05. jogcímcsoportból finanszírozott egyéb állomány[31] |

ÖSSZESEN | 12 | 14 | 12 | 10 | 8 |

A szükségletek azonosítására annak alapján került sor, hogy csak nemzetközi és regionális szervezetek támogathatók (a rendelettervezet 4. cikke).

8.2.2. A fellépés keretében felmerülő feladatok leírása

A határozatok, szerződések, kifizetések előkészítése, a tanulmányok elkészítésének, az ellenőrzéseknek és értékeléseknek, valamint a jelentéseknek a megszervezése.

8.2.3. A Személyzeti szabályzat hatálya alá tartozó személyi állomány eredete

( A felváltandó vagy meghosszabbítandó program irányításához jelenleg hozzárendelt álláshelyek

( Az n. évre vonatkozó éves politikai stratégia/előzetes költségvetés-tervezet keretében már hozzárendelt álláshelyek

( A következő éves politikai stratégia/előzetes költségvetés-tervezet eljárásának a keretében igénylendő álláshelyek

( Az érintett szolgálat állományán belül átcsoportosítandó álláshelyek (belső átcsoportosítás)

( Az n. évben szükséges, de az éves politikai stratégiában/előzetes költségvetés-tervezetben nem előirányozott álláshelyek

8.2.4. A referenciaösszegbe beletartozó egyéb igazgatási kiadások (XX 01 04/05. – Igazgatási kiadások)

millió EUR (három tizedesjegyig)

Költségvetési tétel (szám és megnevezés) | 2008. | 2009. | 2010. | 2011. | 2012. | 2013. és azt követően | ÖSSZESEN |

Egyéb technikai és igazgatási segítségnyújtás |

- belső |

- külső | legfeljebb 10.000-ig |

Technikai és igazgatási segítségnyújtás összesen |

Mintegy 10 millió euróra lesz szükség az olyan adminisztratív kiadásokra, mint az értékelések, tanulmányok és tanácsadás, találkozók és konferenciák, valamint az információs rendszerek.

8.2.5. A referenciaösszegbe bele nem tartozó személyi és kapcsolódó költségek

millió EUR (három tizedesjegyig)

A személyi állomány típusa | n év | n+1. év | n+2. év | n+3. év | n+4. év | n+5. év és azt követően |

Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak (XX 0101.) |

A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott személyi állomány (kisegítő alkalmazottak, kihelyezett tagállami szakértők, szerződéses alkalmazottak stb.) (nevezze meg a költségvetési tételt) |

Személyi és kapcsolódó - a referenciaösszegbe bele NEM tartozó - költségek összesen |

Számítás - Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak Számítás – A(z) XX 01 02 jogcímcsoportból finanszírozott személyi állomány.

8.2.6. A referenciaösszegbe bele nem tartozó egyéb igazgatási kiadások millió EUR (három tizedesjegyig) |

n év | n+1. év | n+2. év | n+3. év | n+4. év | n+5. év és azt követően | ÖSSZESEN |

XX 01 02 11 01. – Kiküldetések | 0.050 | 0.200 | 0.200 | 0.150 | 0.150 | 0.750 |

XX 01 02 11 02. – Ülések és konferenciák |

XX 01 02 11 03. – Bizottságok[33] |

XX 01 02 11 04. – Tanulmányok és konzultációk |

XX 01 02 11 05. - Információs rendszerek |

2. Egyéb irányítási kiadások összesen (XX 01 02 11.) |

3. Egyéb igazgatási jellegű kiadások (a költségvetési tétel megadása mellett) |

A személyi és kapcsolódó költségeken kívüli – a referenciaösszegbe bele NEM tartozó – igazgatási kiadások összesen |

Számítás - A referenciaösszegbe bele nem tartozó egyéb igazgatási kiadások

[1] COM(2008) 321.

[2] P6_TA(2008)0229.

[3] 2008. június 13-i dokumentumtervezet.

[4] A Tanács 1257/96/EK rendelete..

[5] Az Európai Parlament és a Tanács 1717/2006/EK rendelete.

[6] Az Európai Parlament és a Tanács 1905/2006/EK rendelete.

[7] Belső megállapodás, HL L 247., 2006.9.9., 32. o.

[8] HL C , , . o.

[9] HL C , , . o.

[10] HL C 46., 2006.2.24., 1. o.

[11] P6_TA(2008)0229.

[12] HL L 378., 2006.12.27., 41. o.

[13] HL L 163., 1996.7.2., 1. o. A legutóbb az 1882/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított rendelet.

[14] HL L 327., 2006.11.24., 1. o.

[15] HL L 94., 2004.3.31., 70. o.

[16] HL L 209., 2005.8.11., 1. o.

[17] HL L 312., 1995.12.23., 1. o. Az 1233/2007/EK bizottsági rendelettel (HL L 279., 2007.10.23., 10. o.) módosított rendelet.

[18] HL L 292., 1996.11.15., 2. o.

[19] HL L 136., 1999.5.31., 1. o.

[20] A Bizottság 2342/2002/EK, Euratom rendelete (2002. december 23.) (melyet az 1261/2005/EK, az 1248/2006/EK és a 478/2007/EK rendeletek módosítottak) az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (melyet az 1996/2006/EK és az 1525/2007/EK rendeletek módosítottak) végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 357., 2002.12.31., 1. o.).

[21] A legutóbb a 2007. december 17-i 1525/2007/EK rendelettel (HL L 343., 2007.12.27., 9. o.) módosított, az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (HL L 248., 2002.9.16., 1. o.).

[22] Differenciált előirányzatok

[23] Olyan kiadások, amelyek nem tartoznak az érintett xx. cím xx 01. alcíme alá.

[24] A(z) xx. cím xx 01 04. jogcímcsoport alá tartozó kiadások.

[25] A(z) xx 01. alcím alá tartozó, a(z) xx 01 04. és a(z) xx 01 05. jogcímcsoportokon kívüli kiadások.

[26] Lásd az intézményközi megállapodás 19. és 24. pontját.

[27] Szükség esetén, ha a fellépés időtartama hat évnél hosszabb, a táblázat további oszlopokkal bővíthető.

[28] Az 5.3. szakaszban leírtak szerint.

[29] Amelynek költségét NEM fedezi a referenciaösszeg.

[30] Amelynek költségét NEM fedezi a referenciaösszeg.

[31] Amelynek költségét tartalmazza a referenciaösszeg.

[32] Hivatkozni kell az érintett végrehajtó ügynökség(ek)re vonatkozó pénzügyi kimutatásra.

[33] Nevezze meg a bizottság típusát, és a csoportot, amelyikhez tartozik.