Az energiahatékonyságról szóló irányelv átdolgozására irányuló, 2021. július 14-én elfogadott javaslat 4. cikkének (1) bekezdése a 2030-ra vonatkozó uniós energiahatékonysági célkitűzést a 2020-as referencia-forgatókönyv előrejelzéseihez képest 9 %-ra már megemelte. Tekintettel azonban a magas energiaárakra és a piaci feltételekben bekövetkezett radikális változásra, amelyek az energiahatékonysági intézkedések költséghatékonyságának növeléséhez vezetnek, valamint arra, hogy az Uniónak le kell küzdenie a fosszilis tüzelőanyagoktól és az Oroszországból származó energiaimporttól való függőségét, tovább kell növelni a 2030-ra kitűzött energiahatékonysági célt 13 %-ra annak biztosítása érdekében, hogy ez a célkitűzés és a dekarbonizációs célok gyorsan és költséghatékony módon teljesüljenek. A javaslat ezért módosítja az energiahatékonyságról szóló 2012/27/EU irányelvet is az energiahatékonyság megerősítése és az Unió 2030-ra vonatkozó energiahatékonysági célkitűzésének növelése érdekében.

Ez a javaslat az épületek energiahatékonyságáról szóló 2010/31/EU irányelvet is módosítja. Az épületek energiahatékonyságára és a megújuló energiára vonatkozó meglévő keretre épül. Olyan kötelezettségeket vezet be a tagállamok számára, amelyek értelmében elő kell mozdítaniuk a napenergiát hasznosító berendezések épületeken való telepítését.

Ezen akadályok következtében a megújulóenergia-projektek átfutási ideje akár tíz évig is eltarthat. A megújulóenergia-projektek megvalósítása felgyorsításának ezért előfeltétele az engedélyezés egyszerűsítése és lerövidítése, amint azt a REPowerEU közlemény is megállapítja. A javaslat célja, hogy Unió-szerte összehangolt és harmonizált módon tovább egyszerűsítse és lerövidítse a megújulóenergia-projektekre alkalmazandó közigazgatási engedélyezési eljárásokat. Erre azért van szükség, hogy Unió-szerte felgyorsítsuk a megújuló energia elterjedését annak biztosítása érdekében, hogy teljesüljenek az EU 2030-ra kitűzött ambiciózus éghajlat- és energiapolitikai céljai, valamint a 2050-ig megvalósítandó klímasemlegességi célkitűzés.

Végezetül megállapítást nyert, hogy a hálózati csatlakozásokkal és az üzemeltetési eljárásokkal kapcsolatos problémák is súlyosan érintik a megújuló energia elterjesztését számos tagállamban.

A megújuló energiaforrásokba és a kapcsolódó infrastruktúrába történő beruházások egyik fő akadályát a hosszadalmas és bonyolult adminisztratív eljárások képezik. Az engedélyezési eljárások időtartama és bonyolultsága jelentősen eltér attól függően, hogy milyen megújulóenergia-technológiáról és melyik tagállamról van szó. Míg a tagállamok intézkedéseket hozhatnak a nemzeti szinten meglévő akadályok felszámolása érdekében, a megújuló energiaforrások szükséges elterjesztésének felgyorsításához az engedélyezési eljárások és az adminisztratív eljárások lerövidítése és egyszerűsítése területén összehangolt európai megközelítésre van szükség. Erre viszont az EU-nak is szüksége van ahhoz, hogy elérje a 2030-ra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai céljait és a klímasemlegesség hosszú távú célkitűzését, valamint hogy fokozatosan megszüntesse az orosz fosszilis tüzelőanyagoktól való függőségét és csökkentse az energiaárakat. Figyelembe véve a tagállamok eltérő energiapolitikáit, prioritásait és eljárásait, valamint tekintettel arra, hogy sürgősen fel kell gyorsítani a megújuló energia elterjesztését valamennyi tagállamban, az uniós szintű fellépés nagyobb valószínűséggel valósítja meg a szükséges célkitűzéseket, mint a nemzeti vagy helyi szintű fellépés.

– Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 194. cikkének (2) bekezdése, amely jogalapot biztosít olyan intézkedésekre irányuló javaslattételre, amely intézkedések új és megújuló energiaforrásoknak az EUMSZ 194. cikke (1) bekezdésének c) pontjában meghatározott uniós energiapolitikai célok közé tartozó fejlesztését és az energiahatékonyságnak az ugyanott meghatározott uniós energiapolitikai célok közé tartozó előmozdítását célozzák.

A javaslat célja, hogy tovább egyszerűsítse a megújuló energiára alkalmazandó engedélyezési eljárások különböző lépéseit, ideértve a lehetséges környezeti hatások értékelését is. A megújuló energiával kapcsolatos politika és a környezetvédelmi politika szorosan összefüggő célkitűzéseket követ, mivel mindkét szakpolitika ugyanazt az átfogó célkitűzést szolgálja, az éghajlatváltozás mérséklését. A javaslat megerősíti azt a szerepet, amelyet a terveknek vagy programoknak a tagállamok által a 2001/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel összhangban végzett környezeti hatásvizsgálatai játszhatnak a megújuló energiaforrások gyorsabb elterjesztésében, mindenekelőtt a megújuló energiaforrások hasznosítására alkalmas célterületek (ún. „go-to” területek) kijelölésében. A javaslat emellett külön keretet biztosít a megújuló energiaforrások hasznosítására kijelölt célterületeken belüli és azokon kívüli egyéni megújulóenergia-projektek engedélyezési eljárásaihoz. Ez a keret hatékonyan ötvözi a legproblémásabb projektek alaposabb vizsgálatának biztosítása révén megvalósuló magas szintű védelemmel annak szükségességét, hogy a környezeti kockázatokat valószínűleg nem okozó projektek többségét gyorsabban és egyszerűbb módon engedélyezzék.

A közelmúltbeli geopolitikai fejleményeket követően a Bizottság 2022 márciusában kiadta a REPowerEU közleményt. A REPowerEU közleménynek megfelelően a Bizottság ajánlást tett közzé a megújulóenergia-projektek engedélyezési eljárásainak felgyorsításáról, amelyet iránymutatás kísér, hogy segítse a tagállamokat a megújuló energiát hasznosító erőművek engedélyezésének felgyorsításában. Ez biztosítja majd a tagállamok számára az eszközöket ahhoz, hogy már most elkezdjék csökkenteni a megújuló energiát hasznosító erőművekre vonatkozó kérelmek jóváhagyásához szükséges időt, és így gyorsan lehessen reagálni a jelenlegi geopolitikai helyzet által okozott példátlan energiaválságra. A Bizottság emellett ezt a javaslatot annak biztosítása végett terjeszti elő, hogy a projekteket Unió-szerte egyszerűbb és gyorsabb módon hagyják jóvá. Az ajánlás nyomán jogalkotási javaslat fog készülni, ami nagyobb bizonyosságot nyújt majd a projektgazdák és a befektetők számára, miközben a tagállamoknak már az ajánlással összhangban az engedélyezési eljárások felgyorsítása fel kell haladniuk. Ezen túlmenően az ajánlás gyors és hatékony végrehajtása kulcsszerepet játszhat annak biztosításában, hogy a tagállamok teljesítsék a jelenlegi javaslat szerinti új kötelezettségeiket.

Ez a javaslat a RES Simplify („RES egyszerűsítés”) tanulmány eredményeire épül, amely átfogó áttekintést nyújt az engedélyezéssel kapcsolatos meglévő akadályokról, a nemzeti teljesítménymutatókról, valamint a megújuló energiaforrások engedélyezési eljárásaival kapcsolatos bevált gyakorlatokról, különös tekintettel az energiaágazat adminisztratív akadályaira. A tanulmány időközi jelentését e kezdeményezés, valamint az engedélyezési eljárásokról és az energiavásárlási megállapodásokról szóló ajánlás elfogadásával együtt teszik közzé. Ez a javaslat az érdekelt felek által a konzultációs folyamat során megosztott nézeteket is tükrözi.

A projektgazdák és szövetségek mintegy fele (70/155) a közigazgatási eljárások hosszát jelölte meg a legfontosabb olyan akadályként, amely megakadályozza a megújulóenergia-projektek megvalósulását, míg közülük 62-en hálózati csatlakozási problémákra hívták fel a figyelmet. A válaszadók a környezetvédelmi előírásokkal való versenyt (44) és az alkalmazandó követelmények vagy eljárások összetettségét (35) is a legfontosabb akadályok közé sorolták. A nyitott kérdésekre adott válaszokban a válaszadók hangsúlyozták a területrendezés fontosságát, támogatásukat fejezték ki a területek többcélú hasznosítása iránt, például az agri-PV (agrofotovoltaikus) projektek iránt, és a helyi lakosság bevonására szólítottak fel. A nyilvános konzultáció továbbá egyértelműen felszólított a projektek számára megfelelő területek kijelölésére vonatkozó harmonizált kritériumok kidolgozására is.

2022. január 18-án a Bizottság véleményezési felhívást és három hónapig nyitva álló nyilvános konzultációt tett közzé annak érdekében, hogy összegyűjtse az érdekelt felek visszajelzéseit a megújulóenergia-projektek engedélyezési eljárásairól. E nyilvános konzultációra az engedélyezési eljárásokról és az energiavásárlási megállapodásokról szóló, május 18-án elfogadott bizottsági ajánlás e javaslattal egyidejű előkészítésével összefüggésben került sor. Ezzel összefüggésben a Bizottság az érdekelt felek részvételével zajló magas szintű rendezvényt és két munkaértekezletet is szervezett, amelyek célja a különböző tagállamok engedélyezési eljárásaiban meglévő akadályok és bevált gyakorlatok megvitatása volt.

Az energiaunió és az éghajlat-politika irányításáról szóló (EU) 2018/1999 rendelet integrált energia- és klímapolitika-tervezési, nyomonkövetési és jelentéstételi keretet hozott létre annak érdekében, hogy a Párizsi Megállapodás átláthatósági követelményeivel összhangban nyomon kövesse az éghajlat- és energiapolitikai célok megvalósítása terén elért előrehaladást. A tagállamoknak 2019 végéig be kellett nyújtaniuk a Bizottsághoz az integrált nemzeti energia- és klímatervüket, amely a 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozóan lefedte az energiaunió öt dimenzióját. 2023-tól kezdődően a tagállamoknak kétévente jelentést kell tenniük a tervek végrehajtása terén elért eredményekről, továbbá 2023. június 30-ig értesíteniük kell a Bizottságot a tervek tervezett, és a 2024. június 30-án esedékes végleges aktualizálásáról. Ez a jelentés nem hoz létre új tervezési és jelentéstételi rendszert, hanem az (EU) 2018/1999 rendelet szerinti meglévő tervezési és jelentéstételi keret hatálya alá tartozik. Az energiaunió irányításáról szóló rendelet jövőbeli felülvizsgálata lehetővé tenné e jelentéstételi követelmények egységes szerkezetbe foglalását.

Az Alapjogi Chartával való összhang tekintetében a felülvizsgálat átfogó célja az energiahatékonyság és a megújuló energia használatának növelése, valamint az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentése, ami teljes mértékben összhangban van a Charta 37. cikkével, amelynek értelmében a környezet magas szintű védelmét és a környezet minőségének javítását be kell építeni az uniós politikákba, és a fenntartható fejlődés elvével összhangban biztosítani kell.

(16)Tekintettel arra, hogy fel kell gyorsítani a megújuló energiaforrások elterjesztését, a megújuló energiaforrások hasznosítására alkalmas célterületek azonosítása nem akadályozhatja meg a megújulóenergia-projektek folyamatban lévő és jövőbeli telepítését a megújuló energia elterjesztésére rendelkezésre álló valamennyi területen. Az ilyen projektekre továbbra is vonatkoznia kell a 2001/92/EU irányelv szerinti, célzott környezeti hatásvizsgálat elvégzésére irányuló kötelezettségnek, és azokat alá kell vetni a megújuló energiaforrások hasznosítására kijelölt célterületeken kívüli megújulóenergia-projektekre előírt eljárásoknak. Az engedélyezésnek az (EU) 2018/2001 irányelvben meghatározott, a megújuló energiára vonatkozó cél eléréséhez szükséges mértékben történő felgyorsítása érdekében egyszerűsíteni és észszerűsíteni kell a megújuló energiaforrások hasznosítására kijelölt célterületeken kívüli projektekre alkalmazandó eljárásokat is az eljárás valamennyi lépésére, ideértve a projektenkénti célzott környezeti hatásvizsgálatokat is, vonatkozó egyértelmű maximális határidők bevezetésével.

(14)A megújuló energiaforrások hasznosítására kijelölt célterületeken a tagállamok által készített tervben vagy tervekben meghatározott szabályoknak és intézkedéseknek megfelelő megújulóenergia-projektek esetében vélelmezni kell, hogy azok nem gyakorolnak jelentős hatást a környezetre. Ezért mentességet kell biztosítani a 2011/92/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv értelmében vett projektszintű egyedi környezeti hatásvizsgálat elvégzése alól, kivéve azon projektek esetében, amelyek várhatóan jelentős hatással lesznek a környezetre egy másik tagállam területén, vagy ha egy tagállam, amelyre a projekt várhatóan jelentős hatással lesz, azt kérelmezi. Az országhatáron átterjedő környezeti hatások vizsgálatáról szóló, 1991. február 25-i ENSZ-EGB Espooi Egyezmény szerinti kötelezettségeket továbbra is alkalmazni kell azokra a tagállamokra, amelyek esetében a projekt várhatóan jelentős, országhatárokon átterjedő hatást fejt ki egy harmadik országban.

(12)Az Egyesült Nemzetek Szervezete Európai Gazdasági Bizottsága (ENSZ EGB) a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló egyezményének (a továbbiakban: Aarhusi Egyezmény) a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló rendelkezéseit, különösen a nyilvánosság részvételére és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosítására vonatkozó rendelkezéseit adott esetben továbbra is alkalmazni kell.

(5)Az (EU) 2018/2001 irányelv egyszerűsíti a követelményeket a megújuló energiaforrást hasznosító erőművek engedélyezésére irányuló közigazgatási eljárások egyszerűbbé tétele érdekében azáltal, hogy szabályokat vezet be a megújulóenergia-projektek engedélyezési eljárása közigazgatási részének menetére és maximális időtartamára vonatkozóan, és kiterjed az erőművek építésére, átalakítására és üzemeltetésére, valamint hálózati csatlakozásukra vonatkozó valamennyi releváns engedélyre.

(2)A megújuló energia alapvető szerepet játszik e célkitűzések elérésében, mivel az energiaágazat jelenleg az Unió teljes üvegházhatásúgáz-kibocsátásának több mint 75 %-áért felelős. Az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentésével a megújuló energia hozzájárul a környezettel kapcsolatos olyan kihívások kezeléséhez is, mint például a biológiai sokféleség csökkenése, valamint hozzájárul a szennyezésnek a szennyezőanyag-mentességi cselekvési terv célkitűzéseivel összhangban történő csökkentéséhez is.

(20)Az (EU) 2018/2001 irányelv egyszerűsített engedélyezési eljárásokat vezet be az erőmű-átalakításra vonatkozóan. Annak érdekében, hogy reagálni lehessen a megújuló energiát hasznosító meglévő erőművek átalakításának egyre növekvő szükségességére, és teljes mértékben ki lehessen használni az átalakítás kínálta előnyöket, helyénvaló még rövidebb eljárást bevezetni a megújuló energiaforrások hasznosítására kijelölt célterületeken található megújuló energiaforrást hasznosító erőművek átalakítására, ideértve egy rövidebb átvilágítási eljárást is. A megújuló energiaforrások hasznosítására kijelölt célterületeken kívül található megújuló energiát hasznosító meglévő erőművek átalakításához a tagállamoknak egyszerűsített és gyors engedélyezési eljárást kell biztosítaniuk, amelynek az átfutási ideje nem haladhatja meg az egy évet, ugyanakkor figyelembe kell venniük az európai zöld megállapodás „károkozás elkerülése” elvét.

(19)A megújuló energiaforrást hasznosító új erőművek telepítése mellett a megújuló energiaforrást hasznosító meglévő erőművek átalakítása jelentős mértékben hozzájárulhat a megújuló energiára vonatkozó célkitűzések eléréséhez. Mivel a megújuló energiaforrást hasznosító meglévő erőműveket általában olyan helyszíneken építették fel, amelyek jelentős megújulóenergia-potenciállal rendelkeznek, az átalakítás biztosíthatja e helyszínek folyamatos használatát, miközben csökkenti annak szükségességét, hogy új telephelyeket jelöljenek ki a megújulóenergia-projektek céljára. Az átalakítás olyan további előnyökkel is jár, mint például a hálózati csatlakozás megléte, a társadalmi elfogadottság valószínűleg nagyobb mértéke, és a környezeti hatások ismerete. A megújulóenergia-projektek átalakítása a meglévő projektek különböző fokú megváltoztatásával vagy bővítésével jár. A megújulóenergia-projektek átalakítására vonatkozó engedélyezési eljárásnak – ideértve a környezeti vizsgálatokat és az átvilágítást is – az eredeti projekthez képest bekövetkezett változtatásból vagy bővítésből eredő lehetséges hatásokra kell korlátozódnia.

Megfelelő szabályokat állapítanak meg a megújuló energiaforrások hasznosítására alkalmas kijelölt célterületekre vonatkozóan, ideértve a megújuló energiaforrásokat hasznosító erőművek, a közös elhelyezésű energiatároló létesítmények, valamint a hálózathoz való csatlakozásukhoz szükséges eszközök telepítésére vonatkozóan elfogadandó mérséklési intézkedéseket is, az esetlegesen felmerülő negatív környezeti hatások elkerülése vagy – ha ez nem lehetséges – jelentős csökkentése érdekében. A tagállamok adott esetben biztosítják, hogy megfelelő mérséklési intézkedéseket alkalmazzanak a 92/43/EGK irányelv 6. cikkének (2) bekezdésében és 12. cikkének (1) bekezdésében, a 2009/147/EGK irányelv 5. cikkében, valamint a 2000/60/EK irányelv 4. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. és ii. alpontjában leírt helyzetek megelőzése érdekében. E szabályoknak a megújuló energiaforrások hasznosítására alkalmas egyes azonosított célterületek sajátosságaira, az egyes területeken telepítendő megújulóenergia-technológiára vagy technológiákra, valamint az azonosított környezeti hatásokra kell irányulniuk. A 16a. cikk (4) és (5) bekezdésének sérelme nélkül, az egyedi projektek ilyen szabályoknak való megfelelése és a megfelelő mérséklési intézkedések egyedi projektek általi végrehajtása azt a vélelmet vonja maga után, hogy a projektek nem sértik ezeket a rendelkezéseket. Amennyiben a 92/43/EGK tanácsi irányelv és a 2009/147/EGK irányelv alapján védett fajok elpusztításának vagy zavarásának, illetve bármely más környezeti hatásnak a lehető legnagyobb mértékű megelőzésére irányuló új mérséklési intézkedéseket a hatékonyságuk tekintetében nem tesztelték széles körben, a tagállamok korlátozott időtartamra engedélyezhetik ezek alkalmazását egy vagy több kísérleti projektben, feltéve, hogy az ilyen intézkedések hatékonyságát szorosan figyelemmel kísérik, és haladéktalanul megteszik a megfelelő lépéseket, amennyiben azok nem bizonyulnak hatékonynak. .

·valamennyi megfelelő eszközt és adatkészletet felhasználnak azon területek azonosítására, ahol a megújuló energiaforrásokat hasznosító erőművek nem járnak jelentős környezeti hatással, ideértve a vadon élő állatok és növények érzékenységének feltérképezését is.

A tagállamok a tervben ismertetik a megújuló energiaforrások hasznosítására alkalmas egyes kijelölt célterületeknek az a) pontban meghatározott kritériumok alapján történő azonosítása, valamint a megfelelő mérséklési intézkedések meghatározása céljából végzett értékelést.

(2)A megújuló energiaforrások hasznosítására alkalmas célterületeket kijelölő tervet vagy terveket elfogadásuk előtt a 2001/42/EK irányelvben meghatározott feltételekkel összhangban elvégzendő környezeti vizsgálatnak kell alávetni, és adott esetben – amennyiben a Natura 2000 területeken található mesterséges és épített felületeket is magukban foglalnak, és várhatóan jelentős hatást gyakorolnak azokon a területeken – a 92/43/EGK irányelv 6. cikkének (3) bekezdésével összhangban megfelelő vizsgálatnak kell alávetni.

(3)A megújuló energiaforrások hasznosítására alkalmas célterületeket kijelölő tervet vagy terveket nyilvánosságra kell hozni, és rendszeresen felül kell vizsgálni, legalább a nemzeti energia- és klímaterveknek az (EU) 2018/1999 rendelet 14. cikke szerinti aktualizálása összefüggésében.”

6.A 16. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„16. cikk

Az engedélyezési eljárás menete és alapelvei

(1)Az engedélyezési eljárás kiterjed a megújuló forrásokból származó energiát előállító erőművek, a közös elhelyezésű energiatároló létesítmények, és a hálózathoz való csatlakozásukhoz szükséges eszközök építéséhez, átalakításához és üzemeltetéséhez szükséges valamennyi releváns közigazgatási engedélyre, ideértve szükség esetén a hálózati csatlakozási engedélyeket és a környezeti vizsgálatokat is. Az engedélyezési eljárás magában foglal minden lépést, a kérelem érvényességének a (2) bekezdésben foglaltak szerinti elismerésétől egészen az illetékes hatóság vagy hatóságok által az eljárás eredményéről hozott végleges határozatról szóló értesítésig.

(2)Az illetékes hatóság a kérelem kézhezvételét követően a megújuló energiaforrások hasznosítására kijelölt célterületeken elhelyezkedő erőművek esetében legfeljebb tizennégy napon belül, az ilyen célterületeken kívül elhelyezkedő erőművek esetében legfeljebb egy hónapon belül érvényesíti a kérelmet, vagy amennyiben a projektgazda nem küldte el a kérelem feldolgozásához szükséges valamennyi információt, akkor felkéri a projektgazdát, hogy az e kéréstől számított tizennégy napon belül nyújtson be hiánytalan kérelmet. Ha a projektgazda e határidőn belül nem nyújt be hiánytalan kérelmet, az illetékes hatóság írásban elutasíthatja a kérelmet. Elutasítás esetén az illetékes hatóság megindokolja döntését. A projektgazda az elutasítást követően bármikor új kérelmet nyújthat be. Az engedélyezési eljárás kezdete az a nap, amelyen az illetékes hatóság elismeri a kérelem érvényességét.

(3)A tagállamok létrehoznak vagy kijelölnek egy vagy több ügyintézési pontot. Ezen ügyintézési pontok a kérelmező kérésére a teljes közigazgatási engedélykérelmezési és engedélyezési eljárás során iránymutatással és segítséggel szolgálnak. Biztosítani kell, hogy a kérelmezőnek a teljes eljárás során végig csak egyetlen ügyintézési ponttal kelljen kapcsolatban lennie. Az ügyintézési pont átlátható módon segíti a kérelmezőt a közigazgatási engedélykérelmezési eljárás során, ideértve a környezettel kapcsolatos lépéseket is, egészen az illetékes hatóságok által az eljárás végén meghozott egy vagy több döntés közléséig, megad számára minden szükséges tájékoztatást, és adott esetben bevon más közigazgatási hatóságokat is. Az ügyintézési pont biztosítja az ezen irányelvben az engedélyezési eljárásokra vonatkozóan meghatározott határidők betartását. A kérelmező az összes idevágó dokumentumot benyújthatja digitális formában. A tagállamok [a hatálybalépést követő 2 éven belül] biztosítják, hogy valamennyi eljárás lefolytatása elektronikus formában történjen.

(4)Az ügyintézési pontnak eljárási kézikönyvet kell a megújuló energiát előállító erőművek fejlesztői rendelkezésére bocsátania, külön figyelmet szentelve a kisléptékű projekteknek és a termelő-fogyasztói projekteknek is, továbbá e kézikönyvet online is elérhetővé kell tennie. Az online tájékoztatónak fel kell tüntetnie a kérelmező kérelme szempontjából releváns ügyintézési pontot. Ha valamely tagállamnak több ügyintézési pontja van, az online tájékoztatónak fel kell tüntetnie a kérelmező kérelme szempontjából releváns ügyintézési pontot.

(5)A tagállamok biztosítják, hogy könnyen hozzáférhető egyszerű eljárások – például adott esetben alternatív vitarendezési mechanizmusok – álljanak a kérelmezők rendelkezésére az engedélyezési eljárással, valamint a megújuló energiaforrást hasznosító erőművek építésére és üzemeltetésére vonatkozó engedélyek kiadásával kapcsolatos jogviták rendezése céljából.

(6)A 16a., 16b. és 16c. cikkben meghatározott határidők a bírósági fellebbezési és egyéb jogorvoslati eljárások, és más, bíróság vagy törvényszék előtt folyamatban lévő eljárások, valamint alternatív vitarendezési mechanizmusok, beleértve a panaszkezelési eljárásokat, a nem bírósági útra tartozó fellebbezéseket és jogorvoslatokat, sérelme nélkül alkalmazandók és ezen eljárások időtartamával meghosszabbíthatók.

(7)A tagállamok biztosítják, hogy a megújuló energiát előállító erőmű vagy annak kapcsolódó hálózati csatlakozása fejlesztésére irányuló projekttel kapcsolatos közigazgatási és bírósági fellebbezésekre – ideértve a környezetvédelmi szempontokkal kapcsolatosakat is – a megfelelő nemzeti, regionális és helyi szinten rendelkezésre álló leggyorsabb közigazgatási és bírósági eljárás vonatkozzon.”

7.A szöveg a következő 16a. cikkel egészül ki:

„16a. cikk

A megújuló energiaforrások hasznosítására alkalmas célterületekre vonatkozó engedélyezési eljárás

(1)A tagállamok biztosítják, hogy a 16. cikk (1) bekezdésében említett engedélyezési eljárás időtartama ne haladja meg az egy évet a megújuló energiaforrások hasznosítására alkalmas célterületeken megvalósítandó projektek esetében. Amennyiben különleges körülmények alapján megfelelően indokolt, az említett egyéves időszak legfeljebb három hónappal meghosszabbítható. Ilyen esetben a tagállamok egyértelműen tájékoztatják a projektgazdát a meghosszabbítást indokoló különleges körülményekről.

(2)A megújuló energiaforrások hasznosítására alkalmas célterületeken megvalósítandó erőmű-átalakításokra és a 150 kW-nál kisebb elektromos kapacitással rendelkező új létesítményekre, közös elhelyezésű energiatároló létesítményekre, valamint azok hálózati csatlakozására vonatkozó engedélyezési eljárás időtartama nem haladhatja meg a hat hónapot. Amennyiben különleges körülmények alapján megfelelően indokolt – például kényszerítő biztonsági okok miatt, ha az erőmű-átalakítási projekt jelentős hatással van a hálózatra vagy a létesítmény eredeti kapacitására, méretére vagy teljesítményére – az említett egyéves időszak legfeljebb három hónappal meghosszabbítható. A tagállamok egyértelműen tájékoztatják a projektgazdát a meghosszabbítást indokoló különleges körülményekről.

(3)A (4) és (5) bekezdés sérelme nélkül, eltérve a 2011/92/EU irányelv 4. cikkének (2) bekezdésétől, valamint a II. melléklet 3. pontjának a), b), d), h) és i) alpontjától és 6. pontjának c) alpontjától – azokat önmagukban vagy az említett melléklet 13. pontjának a) alpontjával összefüggésben értelmezve –, amennyiben megújulóenergia-projektekre vonatkoznak, az adott technológia tekintetében a megújuló energiaforrások hasznosítására kijelölt célterületeken a biomasszaégető-művek kivételével a megújuló energiaforrást hasznosító erőművekre, ideértve az erőművek átalakítását is, a közös elhelyezésű energiatároló létesítményekre és azok hálózati csatlakozására irányuló új kérelmek mentesülnek a 2011/92/EU irányelv 2. cikkének (1) bekezdése szerinti célzott környezeti hatásvizsgálat elvégzésének kötelezettsége alól, feltéve, hogy ezek a projektek megfelelnek a 15c. cikk (1) bekezdésének b) pontjával összhangban meghatározott szabályoknak és intézkedéseknek. A 2011/92/EU irányelv alkalmazása alóli fenti mentesség nem vonatkozik azokra a projektekre, amelyek – az említett irányelv 7. cikkében foglaltak szerint – várhatóan jelentős hatással lesznek a környezetre egy másik tagállam területén, vagy ha egy tagállam, amelyre a projekt várhatóan jelentős hatással lesz, azt kérelmezi.

A 92/43/EGK irányelv 6. cikkének (3) bekezdésétől eltérve, az első albekezdésben említett erőműveket nem kell vizsgálni a Natura 2000 területekre gyakorolt hatásaik tekintetében.

(4)A tagállamok illetékes hatóságai elvégzik a (3) bekezdésben említett kérelmek átvilágítását. Az átvilágítás célja annak megállapítása, hogy az ilyen projektek bármelyike nagy valószínűséggel okoz-e olyan jelentős, előre nem látható káros hatásokat a helyszínük szerinti földrajzi területek környezeti érzékenységére tekintettel, amelyeket a célterületeket kijelölő tervnek vagy terveknek a 2001/42/EK irányelvnek és adott esetben a 92/43/EGK irányelvnek megfelelően elvégzett környezeti vizsgálata során nem azonosítottak. A projektek átalakítása tekintetében elvégzett átvilágításnak az eredeti projekthez képest bekövetkezett változtatásból vagy bővítésből eredő lehetséges hatásokra kell korlátozódnia.

Az ilyen átvilágítás céljából a projektgazda tájékoztatást nyújt a projekt jellemzőiről, arról, hogy az megfelel-e a 15c. cikk (1) bekezdésének b) és c) pontja szerint meghatározott szabályoknak és intézkedéseknek, a konkrét célterületre vonatkozóan, a projekt keretében elfogadott kiegészítő intézkedésekről, valamint arról, hogy ezek az intézkedések hogyan kezelik a környezeti hatásokat. Az ilyen átvilágítást – a 150 kW-nál kisebb elektromos teljesítményű létesítményekre vonatkozó kérelmek kivételével – a megújuló energiát hasznosító új erőművekre vonatkozó kérelmek benyújtásától számított 30 napon belül be kell fejezni. Az ilyen létesítmények és az erőművek átalakítására irányuló új kérelmek esetében az átvilágítási szakaszt 15 napon belül be kell fejezni.