GLOSSZÁRIUM

EGAA : Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap

ESZA : Európai Szociális Alap

Jövedelempótló támogatás : Mindenfajta munkanélküli ellátásra fordított készpénzes kiadás, úgymint: közforrásokból fedezett végkielégítések, valamint a standard nyugdíjkorhatárnál korábban nyugdíjba mentek nyugdíjkifizetései, amennyiben ezekre a kifizetésekre munkanélküliség vagy más munkaerőpiacpolitikai ok miatt kerül sor. Lásd: An Interpretative Guide to the OECD Social Expenditure Database, "Értelmező útmutató az OECD szociális kiadásainak adatbázisához", OECD, 2007.

OECD : Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet; jelenleg 21 uniós tagállam a tagja.

Uniós hozzáadott érték : Az az érték, amelyet valamely uniós fellépés ad hozzá ahhoz az értékhez, amelyet az egyedül fellépő tagállamok egyébként is létrehoztak volna.

ÖSSZEFOGLALÓ

I. Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapot (EGAA) az Unió azért hozta létre 2006-ban, hogy kifejezést adjon szolidaritásának a tömegesen elbocsátásra kerülő munkavállalók iránt. Az EGAA – korlátozott időre szóló és összehangolt, személyre szabott szolgáltatási csomag formájában – pénzügyi hozzájárulással segíti elő ezeknek a munkavállalóknak a munka világába történő visszailleszkedését. Ezeknek a csomagoknak olyan aktív munkaerőpiaci intézkedések lehetnek részei, mint a képzés, az önálló vállalkozóknak nyújtott támogatás, a gyakorlati tanácsadás (coaching) és az elhelyezkedési segítség. Gyakran tartalmaznak jövedelempótló támogatást és a munkavállalóknak fizetendő egyéb juttatásokat is.

II. Az elbocsátott munkavállalókat támogatja az Európai Szociális Alap (ESZA) is, főleg az egész életen át tartó tanulással kapcsolatos programjai révén. Míg azonban az ESZA célja a hosszú távú strukturális egyensúlyhiány felszámolása, addig az EGAA azért jött létre, hogy rövid távon, eseti jelleggel reagáljon szükséghelyzetekre.

III. 2012. december 31-ig az EGAA 89 jóváhagyott tagállami kérelem nyomán 627 millió euró értékben nyújtott támogatási csomagokat. Az EGAA 50%-ban vagy 65%-ban társfinanszírozza az intézkedéseket, a különbséget az érintett tagállam állja.

IV. A Számvevőszék a következőket állapította meg:

a) Csaknem minden EGAAjogosult munkavállaló személyre szabott, jól összehangolt intézkedések címzettje lehetett.

b) Minden EGAAintézkedés támogatható lehet az ESZA keretében is, és egyes tagállamok szívesebben vették igénybe az ESZAt, mint az EGAAt.

c) A visszailleszkedésre vonatkozóan nem tűztek ki számszerű célokat. A rendelkezésre álló adatok ráadásul nem teszik lehetővé az eredményességi értékelést a munkavállalóknak a munka világába történő visszailleszkedésére vonatkozóan.

d) Az EGAAnak köszönhetően akkor keletkezett uniós többletérték, amikor a társfinanszírozást az elbocsátott munkavállalókat szolgáló olyan szolgáltatásokra vagy juttatásokra fordították, amelyek a tagállami munkanélküliellátó rendszerekben rendszerint nem járnak.

e) A Számvevőszék azonban minden vizsgált esetben talált a munkavállalókat jövedelempótló támogatásban részesítő olyan intézkedéseket is, amelyeket a tagállamok amúgy is finanszíroztak volna. Az EGAAtámogatásban részesülő 19 tagállam közül 16 támogatási csomagjában szerepeltek jövedelemtámogató intézkedések is. Az összes EGAAesetet figyelembe véve a jövedelemtámogató intézkedések a megtérített költségek 33%-át tették ki.

f) Az EGAA jóváhagyási eljárása, amely eseti költségvetési eljárást tesz szükségessé, nagyon hosszadalmas. Ez hátráltatja az elbocsátott munkavállalók iránti uniós szolidaritás kinyilvánítását.

V. A Számvevőszék ajánlásai a következők:

a) A tagállamok és a Bizottság tegye meg a szükséges lépéseket ahhoz, hogy naprakész és megbízható adatok álljanak rendelkezésre annak érdekében, hogy figyelemmel lehessen kísérni a célkitűzések megvalósítását, és össze lehessen hasonlítani a különböző intézkedések eredményeit.

b) A Tanács, az Európai Parlament és a Bizottság mérlegeljék, hogy tagállami szinten már működő munkavállalói jövedelemtámogató rendszerek támogatása helyett inkább kizárólag olyan intézkedésekhez nyújtsanak uniós támogatást, amelyek révén várhatóan uniós többletérték keletkezik.

c) Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság mérlegeljék, hogy az EGAA jelenlegi rendszerének alternatívájaként inkább az ESZA keretében fennálló lehetőségeket és annak forráselosztását módosítsák úgy, hogy a tömegesen elbocsátásra kerülő munkavállalók gyorsabban részesüljenek támogatásban.

BEVEZETÉS

1. Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapot (EGAA) az Unió azért hozta létre 2006-ban, hogy kifejezést adjon szolidaritásának a tömegesen elbocsátásra kerülő munkavállalók iránt. Az EGAA – korlátozott időre szóló és összehangolt, személyre szabott szolgáltatási csomag formájában – pénzügyi hozzájárulással segíti elő ezeknek a munkavállalóknak a munka világába történő visszailleszkedését [1]. Ezeknek a csomagoknak olyan aktív munkaerőpiaci intézkedések lehetnek részei, mint a képzés, az önálló vállalkozóknak nyújtott támogatás, a gyakorlati tanácsadás (coaching) és az elhelyezkedési segítség. Gyakran tartalmaznak jövedelempótló támogatást és a munkavállalóknak fizetendő egyéb juttatásokat is.

2. Az EGAA nem része a többéves pénzügyi keretnek. Ezért a Bizottság a tagállamok által benyújtott minden egyes EGAAtámogatás iránti kérelmet alaposan értékel, majd annak meg kell kapnia az uniós költségvetési hatóság (a Tanács és az Európai Parlament) jóváhagyását is. A Bizottság az EGAA irányítását a tagállamokkal megosztva végzi.

3. Az elbocsátott munkavállalók az Európai Szociális Alap (ESZA) támogatásaiból is részesülhetnek, főleg az egész életen át tartó tanulással kapcsolatos programok kapcsán. Míg azonban az ESZA célja a hosszú távú strukturális egyensúlyhiány felszámolása, addig az EGAA azért jött létre, hogy rövid távon, eseti jelleggel reagáljon szükséghelyzetekre.

4. Az EGAA azoknak a munkavállalóknak nyújt támogatást, akik a világkereskedelemben bekövetkezett nagyszabású strukturális változások következtében váltak munkanélkülivé (500 vagy annál több [2] elbocsátás egy vagy több uniós vállalkozásnál) ott, ahol ezek a leépítések erősen negatív hatással vannak a regionális vagy helyi gazdaságra ("a kereskedelemre gyakorolt hatás" kritériuma). Ezt illetően a kérelmező tagállamoknak bizonyítaniuk kell, hogy az elbocsátások az uniós behozatal jelentős növekedésére, egy adott ágazat uniós piaci részesedésének gyors csökkenésére, vagy a termelés harmadik országba történt kihelyezésére vezethetőek vissza.

5. Ettől eltérve 2009. május 1-jétől 2011. december 31-ig az EGAA támogatást nyújtott a közvetlenül a globális pénzügyi és gazdasági válság folytán elbocsátott munkavállalóknak is (a "válság kritériuma") [3].

6. Például amikor a válság tönkretette a dán hajóépítő ipart, elbocsátásokra került sor. Ebben a tagállamban az EGAA támogatást nyújtott az utolsó dán hajógyár elbocsátott munkavállalóinak (lásd: 1. kép). Példának hozhatjuk a német gépjárműbeszállítói ipart is, amelyet különösen AlsóSzászország és ÉszakRajnaVesztfália tartományokban sújtott a válság (lásd: 2. kép).

7. 2007. március 9-től (az első kérelem időpontjától) 2012. december 31-ig a 89 jóváhagyott kérelem [4] nyomán jóváhagyott teljes EGAAtámogatás összege 627 millió euró volt (379 millió euró az Unió költségvetéséből, 247 millió euró a tagállamoktól), míg a 2007–2013-as időszakban az erre vonatkozó éves költségvetési plafon 500 millió euró volt. Az EGAA 50%-ban vagy 65%-ban társfinanszírozza az intézkedéseket [5], a különbséget az érintett tagállam állja.

8. Az EGAA a jelenlegi tervek szerint 2013. december 31-ig tart, a Bizottság azonban azt javasolja, hogy egy új EGAArendelettel 2020. december 31-ig folytatódjon [6].

1. kép

+++++ TIFF +++++

© Lindø Industrial Park A/S.

2. kép

+++++ TIFF +++++

© Európai Számvevőszék.

AZ ELLENŐRZÉS HATÓKÖRE ÉS KONCEPCIÓJA

9. Az ellenőrzés általános célja az volt, hogy felmérje, hogyan segíti az EGAA uniós többletértéket teremtve az elbocsátott munkavállalók mielőbbi visszatérését a munkaerőpiacra. A Számvevőszék konkrétan a következő kérdéseket vizsgálta:

a) Részesülte az összes érintett munkavállaló személyre szabott EGAAintézkedésekben, és összehangoltáke az EGAA által társfinanszírozott aktív munkaerőpiaci intézkedéseket más hasonló (vagyis ESZA- és tagállami) intézkedésekkel?

b) Eredményesen segítettee az EGAA a munka világába történő visszailleszkedést?

c) Olyan jellegűeke az EGAA intézkedései, hogy révükön várhatóan uniós többletérték keletkezik?

d) Jó ütemezéssel hajtottáke végre az EGAA jóváhagyási eljárását?

10. Négy tagállamban, nyolc EGAAtámogatást illetően került sor helyszíni ellenőrzésre (kétkét ellenőrzésre Dániában, Németországban, Írországban és Litvániában). Ezek együtt 67 millió euróra (10,7%) rúgtak abból az összesen 627 millió euró EGAAtámogatásból, amelyre 2012. december 31-ig kötelezettségvállalás történt. A nyolc esetből álló mintában csak lezárt esetek szerepeltek, és a minta tükrözte az uniós gazdaságok méretének eltérő voltát, az érintett gazdasági ágazatok sokféleségét, és az EGAA beavatkozási kritériumai közötti jelentős különbségeket (lásd: 1. táblázat).

1. TÁBLÁZAT

AZ ELLENŐRZÖTT EGAAESETEK ÁTTEKINTÉSE [1001]

Forrás: Európai Bizottság.

Tagállam | Az eset neve | Az eset száma | Ágazat | Kritérium | Kifizetési hónap |

Németország | Nokia | EGF/2009/002 | Távközlés | kereskedelem | 2009.12. |

Karmann | EGF/2009/013 | Autóipar | kereskedelem | 2010.06. |

Dánia | Danfoss Group | EGF/2009/015 | Gépipar | válság | 2010.11. |

Odensei Hajógyár (I) | EGF/2010/025 | Hajógyártás | válság | 2011.08. |

Írország | Dell | EGF/2009/008 | Informatikai eszközök | válság | 2010.03. |

SR Technics | EGF/2009/021 | Repüléstechnika | válság | 2010.12. |

Litvánia | AB Snaige | EGF/2009/010 | Háztartási készülékek | válság | 2010.06. |

"Építőipar" | EGF/2009/017 | Építőipar | válság | 2010.06. |

11. Az ellenőrzés a 2007. január 1-jétől 2012. december 31-ig tartó időszakra terjedt ki. Az ellenőrzés keretében elbeszélgetésekre, a Bizottság és a négy ellenőrzött tagállam hatóságai birtokában lévő dokumentumok vizsgálatára, valamint a visszailleszkedési arányokra vonatkozó adatok elemzésére került sor. A tagállamokban végzett ellenőrzés részét képezte nyolc fókuszcsoportos találkozó megszervezése is, ahol az EGAAban érintett különböző helyi szereplők (tudósok, a közigazgatás képviselői és szociális partnerek) eszmét cserélhettek (lásd: 3. kép).

12. A fentieken kívül sor került az EGAA bizottsági félidős értékelése eredményeinek elemzésére [7]. A 2011. decemberi félidős értékelő jelentés az EGAA által nyolc tagállamban társfinanszírozott első 15 esetre [8] terjedt ki. Ezek egyike (Nokia, Németország) a Számvevőszék helyszíni vizsgálatára kijelölt mintában is szerepel.

13. Végül a Számvevőszék több tagállamnak (Bulgária, Észtország, Ciprus, Lettország, Luxemburg, Magyarország, Szlovákia és az Egyesült Királyság) kiküldött kérdőív útján felmérést végzett arról, hogy ezek miért nem élnek az EGAA kínálta lehetőségekkel.

3. kép

+++++ TIFF +++++

© Európai Számvevőszék.

ÉSZREVÉTELEK

CSAKNEM MINDEN MUNKAVÁLLALÓ SZEMÉLYRE SZABOTT, JÓL ÖSSZEHANGOLT INTÉZKEDÉSEK CÍMZETTJE LEHETETT

14. Az összes érintett munkavállaló felé megnyilvánuló szolidaritás jegyében személyre szabott intézkedésekben kell részesíteni nemcsak a fő érintett vállalkozástól elbocsátott munkavállalókat, hanem a korábban az e vállalkozás beszállítói által foglalkoztatott munkavállalókat is.

15. Az ellenőrzött esetekben szinte minden érintett munkavállaló részesülhetett EGAAintézkedésekben. Nem derült fény olyan esetre, amikor szándékosan zártak volna ki potenciális kedvezményezetteket.

16. A Karmann és Dell esetében azonban a Számvevőszék megállapítása szerint az érintett vállalkozások beszállítói által korábban foglalkoztatott, ismeretlen számú munkavállaló nem részesül semmilyen EGAAtámogatási intézkedésben [9]. Ennek fő oka az, hogy a tagállamoknak nehéz felmérniük, hogy mely beszállítók érintettek.

SZEMÉLYRE SZABOTT SZOLGÁLTATÁSOK

17. A potenciális kedvezményezetteknek nyújtott szolgáltatások általában az ő szükségleteikre vannak szabva, ezért nagy valószínűséggel eredményre is vezetnek. Ezt a félidős értékelésben már kiemelt pozitív szempontot csak megerősítette a nyolc ellenőrzött EGAAeset számvevőszéki értékelése. A személyre szabott szolgáltatások néhány konkrét példájával az 1. háttérmagyarázat szolgál.

18. Írországban a kérelmek nem mindig tették világossá a személyre szabott szolgáltatások és a tényleges munkaerőpiaci igények közötti kapcsolatot. Ezért ebben a szakaszban nem derült ki, hogy a javasolt intézkedések voltake a legalkalmasabbak az elbocsátott munkavállalók visszailleszkedésének támogatására.

AZ EGAA-INTÉZKEDÉSEK ÁLTALÁBAN JÓL ÖSSZE VOLTAK HANGOLVA A NEMZETI INTÉZKEDÉSEKKEL ÉS AZ ESZA-VAL

19. Amint az EGAArendelet kimondja, a hatásmaximalizálás érdekében az EGAAintézkedéseknek mindig összehangolt, személyre szabott szolgáltatási csomag alakját kell ölteniük. "Összehangoltságon" itt azt kell érteni, hogy figyelembe kell venni az EGAAtársfinanszírozású személyre szabott szolgáltatásokat megelőző vagy azokkal egyidejű intézkedéseket [10]. A tagállamoknak össze kell hangolniuk beavatkozásaikat a strukturális alapokkal is [11], különösen az ESZAval.

20. A Számvevőszék megállapította, hogy a tagállamok általában eredményesen hangolják össze EGAAintézkedéseket az ESZAval és saját munkaerőpiaci intézkedéseikkel. Rendszerint sikerült az ESZA már meglévő intézkedéseit jól kiegészíteni az EGAAnak a munkavállalói igények kifejezett figyelembevételével tervezett intézkedéseivel.

21. A nyolc vizsgált esetben a Számvevőszék sem a különböző intézkedések közötti átfedésre, sem egyének kettős finanszírozására nem talált példát.

1. HÁTTÉRMAGYARÁZAT

SZEMÉLYRE SZABOTT SZOLGÁLTATÁSI CSOMAGOK ÍRORSZÁGBAN ÉS DÁNIÁBAN: HÁROM PÉLDA

A Dell esetében az ír hatóságok támogatást nyújtottak a gyermekfelügyelethez és távoktatási szolgáltatásokat biztosítottak. A megyei és települési szinten illetékes hatóságok ("County and City Enterprise Boards") a Dell elbocsátott munkavállalói számára külön vállalkozásindítási tanfolyamokat szerveztek ("Start Your Own Business"), és mentorként segítették a közigazgatási eljárásokban való eligazodást.

Az SR Technics esetében külön erre a célra dolgoztak ki egyes tanfolyamokat, például repüléstani tanfolyamokat az Ír Légiközlekedési Hatósággal karöltve. Amikor nem volt lehetséges kifejezetten elbocsátott munkavállalók számára releváns tanfolyamokat szervezni, akkor támogatást tettek hozzáférhetővé a célból, hogy szélesebb közönségnek szánt megfelelő képzésen vehessenek részt (80%-ban technikai jellegű vagy a légiközlekedési ágazattal kapcsolatos képzésről volt szó). Írországban első alkalommal történt meg, hogy a képzésért és foglalkoztatásért felelős kormányszerv a védelmi és az oktatásügyi minisztériummal karöltve civilek számára dolgozott ki gyakorlati képzést.

Dániában (odensei hajógyár (I)), az EGAA megkönnyítette magas színvonalú képzési intézkedések végrehajtását. Ezek az intézkedések hosszabb távú és személyre szabott, a munkanélkülieknek szokásosan felajánlott alkalmaknál magasabb szinten képesítő lehetőséget jelentettek, s egyben alkalmat adtak az ágazati átképzésre. Az ellenőrök által szervezett fókuszcsoport több résztvevője szerint a személyre szabott szolgáltatások bővel túlmentek azon, ami ilyen téren nemzeti szinten szokásos; egyedülálló lehetőségnek találták, mivel az elbocsátott munkavállalók igazán a sajátjuknak érezhették a személyes visszailleszkedési projektjüket.

EGYES TAGÁLLAMOK SZÍVESEBBEN FOLYAMODTAK AZ ESZAHOZ, MINT AZ EGAAHOZ

22. Az ESZAtól ugyan nem várható el, hogy előre nem látható eseményekre reagáljon, ám az EGAArendelet valamennyi intézkedése alkalmazható az ESZA keretében is [12]. Az, hogy az ESZA társfinanszírozhatjae olyan munkavállalók támogatását, akiket egy előre nem látható esemény miatti tömeges létszámcsökkentés keretében bocsátottak el, alapvetően a nemzeti támogathatósági szabályoktól és az operatív programok tartalmától függ.

23. Az EGAAbeavatkozást mellőző tagállamok körében végzett számvevőszéki felmérés következtetése szerint a tagállamok a következők miatt folyamodtak szívesebben az ESZAhoz, mint az EGAAhoz:

a) Az ESZA társfinanszírozási aránya (amely akár 85% is lehet) magasabb az EGAAénál (maximum 65%), ami fékezően hat ez utóbbi igénybevételére. Erre hat tagállam [13] is rámutatott, a Bizottság pedig már 2010-ben elismerte [14].

b) Az ESZA gyorsabban végrehajtható, mint az EGAA, illetve a nemzeti igazgatási szervek jobban ismerik az ESZAt [15].

c) Nincsen EGAAelőfinanszírozás [16].

d) Hosszadalmas az EGAAkérelmek engedélyezési eljárása [17].

24. Az EGAAhoz képest azért is folyamodnak gyakrabban az ESZAhoz, mert az EGAAnak szigorúbbak a feltételei, különösen a kereskedelemre gyakorolt hatás kritériumát illetően. Tömeges elbocsátásokat követően egyes tagállamok számára könnyebb lehet ESZAfinanszírozást átirányítani az elbocsátott munkavállalók támogatására, mint EGAAtámogatásért folyamodni. A brit hatóságok például egyszer sem igényeltek EGAAtámogatást, pedig maguk is megállapították, hogy 18 eset jogosult lett volna ilyen támogatásra [18].

NEM LEHET MEGBÍZHATÓAN FELMÉRNI AZ EGAATÁMOGATÁSBAN RÉSZESÜLŐ MUNKAVÁLLALÓKNAK A MUNKA VILÁGÁBA TÖRTÉNŐ VISSZAILLESZKEDÉSÉT

25. Valamely alap teljesítményének felméréséhez figyelemmel kell kísérni és értékelni kell annak eredményeit és hatásait, és ezeket össze kell vetni más hasonló célú rendszerekéivel. Célkitűzésére tekintettel az EGAA legfontosabb teljesítménymutatója az, hogy mennyiben képes segíteni az elbocsátott munkavállalók visszailleszkedését.

26. Amint azt a Számvevőszék megállapította, mind a nyolc ellenőrzött esetben rendelkezésére állt – a visszailleszkedett munkavállalók és az érintett munkavállalók arányát jelző – visszailleszkedési arányszám. A 2. táblázatban ezek az arányszámok különböző viszonyítási időszakokra nézve láthatóak.

2. TÁBLÁZAT

A VISSZAILLESZKEDÉSI ARÁNYSZÁM A NYOLC ELLENŐRZÖTT ESETBEN

Megjegyzések:

- Mindegyik adat tagállami adatokon alapszik. A visszailleszkedési adatok nem pontosak.

- A visszailleszkedett résztvevők a kérdéses időpontban vagy önálló vállalkozók, vagy a munkaerőpiacon találtak munkát.

- NA = A munkavállalók száma, illetve százalékos részaránya nem áll rendelkezésre.

Forrás: Tagállamok.

| Nokia | Karmann | Danfoss | Odensei Hajógyár (I) | Dell | SR Technics | AB Snaige | "Építkezés" |

DE | DE | DK | DK | IE | IE | LT | LT |

Nombre | % | Nombre | % | Nombre | % | Nombre | % | Nombre | % | Nombre | % | Nombre | % | Nombre | % |

Szám | % | Szám | % | Szám | % | Szám | % | Szám | % | Szám | % | Szám | % | Szám | % |

Érintett munkavállalók, ezek közül: | 1337 | | 2476 | | 1021 | | 1358 | | 2840 | | 1135 | | 751 | | 1612 | |

Munkaerő-piaci EGAA-intézkedések részesei | 1305 | 98% | 1740 | 70% | 385 | 38% | 568 | 42% | 2606 | 92% | 756 | 67% | 457 | 61% | 773 | 48% |

Érintett munkavállalók újrabeilleszkedése összesen: | | | | | | | | | | | | | | | | |

az EGAA végén | 385 | 30% | 636 | 37% | 89 | 23% | 198 | 35% | 560 | 21% | NA | NA | 162 | 35% | 453 | 59% |

az EGAA vége után 3-12 hónappal | 627 | 48% | NA | NA | NA | NA | NA | NA | 1272 | 49% | 334 | 44% | 159 | 35% | 410 | 53% |

az EGAA vége után 12 hónappal | NA | NA | 1178 | 68% | 136 | 35% | NA | NA | NA | NA | NA | NA | 191 | 42% | 458 | 59% |

27. A visszailleszkedési adatok az SR Technics kivételével minden munkáltató esetében rendelkezésre álltak az EGAAintézkedések lejártakor, viszont gyakran hiányoztak ("NA") a 2. táblázatban feltüntetett többi viszonyítási időszakra nézve. Az odensei hajógyár (I) esetében az EGAAintézkedések időzítése miatt [19] nem volt adat az érintett munkavállalók egy évvel későbbi helyzetére nézve. Teljes áttekintés csak Litvánia esetében volt lehetséges. A táblázat tanúsága szerint az EGAA bizonyos mértékben hozzájárult az elbocsátott munkavállalók visszailleszkedéséhez.

28. A legsikeresebb esetben ("Építkezés", Litvánia) az EGAAintézkedések lejártakor már megtörtént az elbocsátott munkavállalók 59%-ának újbóli beilleszkedése. Ugyanebben a szakaszban az EGAAtámogatás után azonnal beilleszkedett munkavállalók legalacsonyabb arányszáma 21% volt (Dell, Írország). Ha az EGAAintézkedések lejárta után 12 hónappal fennálló helyzetet tekintjük, itt a legnagyobb visszailleszkedési arányszám 68% volt (Karmann, Németország), de megjegyzendő, hogy erre az időpontra nézve a nyolc esetből csak négyben állt rendelkezésre adat.

NEM TŰZTEK KI VISSZAILLESZKEDÉSI CÉLOKAT ÉS NINCSENEK KÜLÖN AZ EGAA TELJESÍTMÉNYÉRE VONATKOZÓ ADATOK

29. A visszailleszkedésre vonatkozó adatok minőségét és rendelkezésre állását sokféle tényező befolyásolta hátrányosan. Az első az, hogy a tagállamok általában nem tűztek ki számszerű célokat a visszailleszkedésre nézve. A nyolc ellenőrzött esetből csak egy [20] tartalmazott ilyen elemet. Ezért nem lehet értékelni, hogy céljaik teljesítését tekintve mennyire eredményesek az intézkedések.

30. A második tényező az, hogy Németországban, Dániában és Írországban visszailleszkedésre vonatkozó adatok gyűjtésekor a magán- és állami foglalkoztatási szolgálatok nem tettek következetesen különbséget a kifejezetten a tömeges elbocsátások által érintett munkavállalók részére kidolgozott intézkedések között aszerint, hogy azok EGAA-, ESZA- vagy nemzeti intézkedéseke.

31. Németországban például megnehezítette a visszailleszkedésre vonatkozó egyes intézkedések vagy intézkedéscsoportok hatásának elkülönítését az, hogy az ESZA, illetve az EGAA által finanszírozott képzési modulokat kombináltak egymással [21]. Jelentős hatása volt a visszailleszkedésre olyan külső tényezőknek is, mint az általános gazdasági helyzet, a Karmann esetében a Volkswagen szerepvállalása, vagy a foglalkoztatási támogatások.

32. Harmadszor, a tagállami hatóságok általában nem tettek különbséget az EGAAintézkedések alábbi két fő fajtája között:

a) olyan aktív munkaerőpiaci intézkedések, mint a képzés, az önálló vállalkozóknak nyújtott támogatás, a gyakorlati tanácsadás (coaching) és az elhelyezkedési segítség;

b) a munkavállalóknak fizetett jövedelempótló támogatás.

33. Míg tehát Németországban, Dániában és Írországban ez a fontos különbségtétel sem történt meg, addig a litván irányító hatóság egyenesen olyan visszailleszkedési adatokat szolgáltatott, amelyek az egyes intézkedések szerint is különbséget tettek a részt vevő munkavállalók között.

34. Emellett nem áll rendelkezésre olyan konkrét információ, amelynek alapján meg lehetne határozni, hogy mely ESZAtársfinanszírozású projektek feleltek volna meg valójában az EGAA beavatkozási kritériumainak is. Ennek meghatározása hasznos lett volna ahhoz, hogy összehasonlításokat lehessen tenni az eltérő költségvetési, jogi és operatív feltételek mellett működő alapok által elért visszailleszkedési arányokra nézve; ez utóbbi révén pedig jobban lehetett volna mérni az EGAA hatását. Az ESZAmonitoringinformáció minőségi problémáira (pontatlanság, hiányosság és ellentmondásosság) már a Számvevőszék korábbi teljesítményellenőrzései is rávilágítottak. Konkrétan a Bizottságnak nincsenek ellentmondásmentes és megbízható teljesítményadatai az Unió által támogatott célokról, az értékelés és a felügyelet pedig jelenleg nem teljesítményorientált [22].

NEHÉZ VOLT ÖSSZEHASONLÍTANI A VISSZAILLESZKEDÉSI ADATOKAT

35. Visszailleszkedési adatok összehasonlítása semmilyen körülmények között nem könnyű feladat. Amint arra az EGAA félidős értékelése is rámutatott, a visszailleszkedési eredményeket mind kínálati oldali (az elbocsátott munkavállalók képesítése), mind keresleti oldali tényezők (a helyi gazdasági és munkaerőpiaci feltételek) befolyásolták [23].

36. Az EGAA kapcsán azonban egy további elem is nehezítette ezt az összehasonlítást, mégpedig az EGAA és az egyéb munkaerőpiaci intézkedések időzítése közötti különbség, tudniillik a segítségre jobban rászoruló munkavállalókat az EGAAhoz irányították, amelynek viszonylag lassabb a végrehajtása (lásd: 2. háttérmagyarázat és 42. bekezdés).

37. Az összehasonlítás annál is szükségesebb a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás szempontjából, mert mind az ESZA, mind az EGAA támogatja a munkanélküliek képzését és visszailleszkedését, s az összevetés potenciális strukturális problémákra mutathatna rá. Erre világít rá az alábbi példa (2. háttérmagyarázat).

38. A fenti példa is mutatja, hogy ha egy többek között visszailleszkedési célokat kitűző alap némi sikert akar elérni, akkor az egyik legfontosabb kritérium a jó időzítés. A Nokiaesetben ráadásul az EGAA és az ESZA ugyanazt a célcsoportot támogatta, de éppen ellentétes okból, mint ami végett az egyes alapokat létrehozták. Az ESZA, amely egy strukturális alap, vészhelyzet enyhítésével foglalkozott, míg a sürgősségi alapként felállított EGAA olyanokat támogatott, akiknek nehezebb volt a visszailleszkedése.

39. Valójában az EGAA és az ESZA egymást kiegészítve lépnek fel, az egyik hosszú távú stratégiai segítséget nyújt, míg a másik egyszeri, időben korlátozott és konkrét választ ad egy szerkezetátalakítás nyomán fellépő sürgősségi helyzetre.

2. HÁTTÉRMAGYARÁZAT

A NOKIA TRANSZFERVÁLLALATAI – ELTÉRŐ IDŐZÍTÉS MIATT EGYENLŐTLEN TELJESÍTMÉNY

A Nokia mobiltelefontársaság 2008. június 30-án bezárta bochumi (ÉszakRajnaVesztfália) telepét. Ezt követően három transzfervállalatot (ahogy azt a német jogrendszer nevezi) hoztak létre, hogy foglalkozzanak az ideiglenesen elbocsátott munkavállalókkal.

Az első transzfervállalat (kizárólag ESZAtámogatással) 2008 júniusában jött létre, hét hónappal azelőtt, mint hogy Németország egyáltalán EGAAtámogatásért folyamodott. A vállalat 66%-os visszailleszkedési arányt ért el. A harmadik és egyben utolsó transzfervállalatot csak akkor hozták létre, 2009 februárjában, amikor megkérték az EGAAtámogatást; ez a vállalat 4,35%-os visszailleszkedési arányt ért el.

A Nokiaeset igen tanulságos – nem azért, mert az ESZAfinanszírozás teljesítménye sokkal jobbnak bizonyult, mint az EGAAé, hanem azért, mert az ESZA gyorsabban tudott forrást mozgósítani, mint az EGAA, így jobb visszailleszkedési eredményt tudott produkálni. Az EGAAnak valójában már csak azokkal kellett foglalkoznia, akik nehezebb helyzetben voltak, és akik a korábbi transzfervállalatok segítségével nem tudtak sikeresen visszailleszkedni.

NÉMETORSZÁG

40. Az irányító hatóság nem ítélte megvalósíthatónak a különböző visszailleszkedési adategyüttesek összevetését. Ezért nem jelölt ki az EGAAkedvezményezettek csoportjával statisztikailag összevethető sokaságot, és nem vetette össze az adatokat az összszövetségi szintű visszailleszkedési arányokkal sem.

DÁNIA

41. Adatok híján nem volt lehetséges az EGAAprojektek résztvevőinek visszailleszkedési eredményeit összevetni az ellenőrzött eseteken kívüli általános visszailleszkedési arányszámokkal.

ÍRORSZÁG

42. Az irányító hatóság által végzett felmérések szerint azonos időkereten belül az EGAAtámogatásban nem részesülő elbocsátott munkavállalók foglalkoztatási rátája magasabb volt, mint az EGAAkedvezményezettek foglalkoztatási rátája. A foglalkoztatási ráta különbsége részben azzal magyarázható, hogy egyesek nem járták végig az elkezdett képzési és oktatási pályákat.

43. Az irányító hatóság szerint mindazonáltal az EGAA alacsonyabb írországi visszailleszkedési arányszámának egy másik valószínű oka az is, hogy az elbocsátott munkavállalók profilja különböző, és a legtöbb szakmunkás az EGAA segítsége nélkül is talál állást.

LITVÁNIA

44. Az egyes EGAAprojektek visszailleszkedési eredményei a végrehajtott intézkedésektől és a célcsoporttól függően jelentősen eltértek egymástól, így nem lehetett minden további nélkül összehasonlítani őket.

A BIZOTTSÁG

45. Monitoringinformáció csak az EGAA zárójelentései formájában állt a Bizottság rendelkezésére, a végrehajtási időszak után hat hónappal. Mivel azonban a visszailleszkedési adatok ellentmondásosak és megbízhatatlanok (lásd: 25–44. bekezdés), e jelentések alapján nem lehetséges érdemben összehasonlítani az EGAAtámogatás egyes eseteit, sem az egyes külön esetekben alkalmazott intézkedéseket.

46. Különösen zavaró, hogy a zárójelentések nem adnak mélyreható elemzést az eddig jóváhagyott összes EGAAeset kifizetett vagy lekötött juttatásainak jellegéről és százalékos arányáról. Ezenkívül a Bizottság adatbázisa az egyes EGAAintézkedések azonosítását és forráselosztásának megismerését sem tette lehetővé, sem pedig olyan teljesítménymutatókét, mint a résztvevők száma vagy a visszailleszkedési arányszám. Arról sincsen tájékoztatás, hogy az egyes ESZA- vagy tagállami intézkedések megelőzték vagy kiegészítettéke az EGAAintézkedéseket.

AZ EGAATÁMOGATÁS EGYHARMADÁT NEMZETI MUNKAVÁLLALÓI JÖVEDELEMTÁMOGATÓ RENDSZEREK KOMPENZÁLÁSÁRA HASZNÁLTÁK FEL, ÍGY UNIÓS TÖBBLETÉRTÉK NEM KELETKEZIK

47. Az uniós többletérték többet jelet az egyszerű hozzáadott értéknél: úgy határozható meg, mint az az érték, amelyet valamely uniós fellépés ad hozzá ahhoz az értékhez, amelyet az egyedül fellépő tagállamok egyébként is létrehoztak volna. Elsősorban: az uniós költségvetés kiadásainak olyan egyértelmű és látható előnyöket kell biztosítaniuk az Unió és az uniós polgárok számára, amelyek a tervezett intézkedés léptéke vagy hatása miatt uniós szinten könnyebben megvalósíthatóak [24].

48. A Számvevőszék különösen az aktív munkaerőpiaci programok OECDmeghatározását tartja szem előtt [25]. Ennek megfelelően az olyan intézkedések tekinthetőek aktívnak, s ezáltal uniós többletértéket teremtőnek, amelyek célja növelni a kedvezményezettek arra vonatkozó kilátásait, hogy jövedelemszerző alkalmazásra találnak, illetve más módon növelni azok jövedelemszerzési lehetőségeit. Ilyen intézkedések nem csak az olyan szolgáltatások, mint a képzés, az önfoglalkoztatási támogatás, a gyakorlati tanácsadás (coaching) és az elhelyezkedési segítség, hanem a mobilitási és az oktatási támogatások is, valamint az EGAA keretében nyújtott és a tagállami munkanélküli ellátórendszerekben rendszerint nem járó juttatások is.

49. Ezzel szemben az olyan munkavállalói jövedelemtámogató intézkedések, mint a munkanélküli ellátás és a korengedményes nyugdíjprogramok, nem tekinthetőek uniós többletértéket teremtőnek. A munkavállalók jövedelempótló támogatása nem minősül aktív munkaerőpiaci intézkedésnek [26], és ráadásul csökkenti az ilyen intézkedések részarányát az EGAAcsomagon belül. A félidős értékelésében a Bizottság már jelezte, hogy az EGAAkiadásoknak átlagosan mindössze 26%-át fordították képzési intézkedésekre [27].

50. Amint az alábbi, 3. táblázatból látható, a nyolc vizsgált eset közös vonása, hogy mindegyiküknél sor került olyan jövedelempótló támogatást biztosító EGAAintézkedésekre, amely támogatást a tagállamok amúgy is, az EGAAbeavatkozástól függetlenül is kifizettek volna. Az ilyen típusú EGAAbeavatkozás hatása az, hogy részben kompenzálja a tagállami munkanélküli ellátási rendszerek költségeit, így az ilyen beavatkozás más uniós többletértékkel nem bír, mint hogy további uniós finanszírozást jelent a tagállamok számára.

3. TÁBLÁZAT

EGAATÁMOGATÁS A SZEMÉLYRE SZABOTT INTÉZKEDÉSEK FAJTÁJA SZERINTI LEBONTÁSBAN A NYOLC VIZSGÁLT EGAAESETBEN

Forrás: Európai Számvevőszék. A Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatósága, illetve a tagállami hatóságok rendelkezésre álló adatai alapján.

| Nokia | Karmann | Danfoss | Odense | Dell | SR Technics | AB Snaige | Építőipar |

DE | DK | IE | LT |

Euró | % | Euró | % | Euró | % | Euró | % | Euró | % | Euró | % | Euró | % | Euró | % |

Aktív intézkedések | Képzés/átképzés | 1926538 | 20% | 2324115 | 24% | 2368478 | 31% | 6877045 | 33% | 6596330 | 50% | 2307271 | 52% | 70283 | 19% | 96040 | 9% |

Munkakereséshez nyújtott támogatás és általános információk | 661139 | 7% | 1126894 | 12% | 100256 | 1% | 1530203 | 7% | 192412 | 1% | 24748 | 1% | - | - | - | - |

Foglalkoztatási és munkaerő- felvételi ösztönzők | - | - | - | - | - | - | 612081 | 3% | - | - | - | - | 17073 | 5% | 51426 | 5% |

Támogatott foglalkoztatás és rehabilitáció | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | 136407 | 37% | 450720 | 43% |

Vállalkozási és vállalkozásindítási ösztönzők | 22159 | 0% | 7198 | 0% | 2488 | 0% | 1369129 | 7% | 3283375 | 25% | 586570 | 13% | 33963 | 9% | 322552 | 31% |

Egyéb intézkedések | - | - | - | - | - | - | - | - | 218090 | 2% | 27420 | 1% | - | - | 661 | 0% |

|

Jövedelempótló támogatás | 7117315 | 73% | 6076406 | 64% | 5294117 | 68% | 10485906 | 50% | 2940682 | 22% | 1464435 | 33% | 109457 | 30% | 135123 | 13% |

|

Összesen | 9727151 | 100 % | 9534613 | 100 % | 7765339 | 100 % | 20874364 | 100 % | 13230889 | 100 % | 4410444 | 100 % | 367182 | 100 % | 1056480 | 100 % |

A VIZSGÁLT ESETEK FELÉBEN A TÁRSFINANSZÍROZOTT KIADÁSOK NAGYOBB RÉSZÉT A MUNKAVÁLLALÓK JÖVEDELMÉT TÁMOGATÓ INTÉZKEDÉSEK TESZIK KI

51. A Számvevőszék az ellenőrzött minta mindegyik esetére kiszámította, hogy az EGAAfinanszírozásból mekkora összeget kötnek le a különböző intézkedésfajtákra, különösen a munkavállalók jövedelempótló támogatására (lásd: 3. táblázat).

52. A 3. táblázat nyolc esete közül hatban az EGAAcsomag viszonylag nagy részét a jövedelempótló támogatás tette ki. Németországban és Dániában, valamint egyegy esetben Írországban és Litvániában az egyes személyre szabott intézkedéscsomagok összértékének valójában több mint egyharmadát a jövedelempótló támogatás adta.

53. A Németországban és Dániában ellenőrzött esetekben az elbocsátott munkavállalók átképzésére vagy továbbképzésére irányuló képzési intézkedések csak az adott EGAAintézkedéscsomagok egyharmadát vagy annál kevesebbet tettek ki, a jövedelemtámogató intézkedések – munkanélküli vagy azzal egyenértékű ellátások – aránya viszont 50%–73% volt. Ugyanitt ráadásul nem volt megállapítható, hogy állte fönn minden esetben kapcsolat az elbocsátott munkavállaló jövedelempótló támogatása és az EGAAfinanszírozású munkaerőpiaci intézkedésekben, például képzésben való tényleges részvétele között.

ÖSSZESSÉGÜKBEN A MUNKAVÁLLALÓK JÖVEDELMÉT TÁMOGATÓ INTÉZKEDÉSEK A MEGTÉRÍTETT KÖLTSÉGEK EGYHARMADÁT TESZIK KI

54. Az EGAAesetekről szóló kielégítő adatbázis hiányában a Számvevőszék a tagállami kérelmekkel kapcsolatban a Bizottság által gyűjtött adatokat elemezte arra a 89 EGAAesetre nézve, amelyek esetében releváns információ állt rendelkezésre. Az elemzés megállapítása szerint (lásd: 4. táblázat) a munkavállalóknak nyújtott EGAAtámogatás (tehát a tagállamok részére történő technikai segítségnyújtás nem értendő ide) 33%-a jövedelemtámogató intézkedésekből, például munkanélküli segélyből állt.

55. A teljes EGAAtársfinanszírozás 29%-a, illetve az összes eddig jóváhagyott jövedelemtámogató intézkedés 89%-a hat tagállamnak jutott. Ez a hat ország Németország, Dánia, Ausztria, Olaszország, Franciaország és Málta [28].

56. A Számvevőszék megjegyzi továbbá, hogy a következő többéves pénzügyi keretre vonatkozó bizottsági javaslat a munkavállalói jövedelempótló támogatást is magukban foglaló juttatások EGAAtámogatását az adott EGAAintézkedéscsomag legfeljebb 50%-ára kívánja korlátozni [29].

4. TÁBLÁZAT

EGAATÁMOGATÁS A SZEMÉLYRE SZABOTT INTÉZKEDÉSEK FAJTÁJA SZERINTI LEBONTÁSBAN, TAGÁLLAMONKÉNT

Megjegyzések:

- Minden összeg euróban van feltüntetve ( 2012. december 31-i állapot).

- Az elutasított és visszavont eseteken kívül.

Forrás: Európai Számvevőszék, a 89% jóváhagyott kérelemre vonatkozóan a Bizottságnál rendelkezésre álló adatok alapján.

Tagállam | EGAA-intézkedések |

Aktív intézkedések | Jövedelempótló tám. | Összesen |

Euró | % | Euró | % | Euró |

Ausztria | 8234726 | 23% | 27602090 | 77% | 35836816 |

Németország | 26038835 | 36% | 46985923 | 64% | 73024758 |

Olaszország | 26736900 | 36% | 46753250 | 64% | 73490150 |

Franciaország | 25857836 | 42% | 35239500 | 58% | 61097336 |

Málta | 792920 | 62% | 476942 | 38% | 1269862 |

Dánia | 59405375 | 68% | 27871817 | 32% | 87277192 |

Cseh Köztársaság | 353171 | 74% | 121292 | 26% | 474463 |

Litvánia | 3273610 | 77% | 969200 | 23% | 4242810 |

Spanyolország | 61810966 | 88% | 8288900 | 12% | 70099866 |

Lengyelország | 1637795 | 92% | 137050 | 8% | 1774845 |

Írország | 86027249 | 92% | 7153436 | 8% | 93180685 |

Görögország | 3956000 | 93% | 310000 | 7% | 4266000 |

Románia | 4036200 | 93% | 310000 | 7% | 4346200 |

Svédország | 29242680 | 93% | 2151000 | 7% | 31393680 |

Portugália | 13739582 | 97% | 464000 | 3% | 14203582 |

Finnország | 3783575 | 98% | 94500 | 2% | 3878075 |

Hollandia | 35500765 | 100% | - | - | 35500765 |

Belgium | 27864008 | 100% | - | - | 27864008 |

Szlovénia | 3325370 | 100% | - | - | 3325370 |

|

Összesen | 421617563 | 67 % | 204928900 | 33 % | 626546463 |

GAZDASÁGILAG HASONLÓ KÖRÜLMÉNYEK KÖZÖTT KÜLÖNBÖZÖTT AZ EGAATÁRSFINANSZÍROZÁS MÉRTÉKE

57. A Számvevőszék megállapítása szerint az ilyenfajta EGAAtámogatás két legintenzívebb felhasználója, Németország és Ausztria [30], habár gazdasági körülményeik hasonlóak, a munkavállalók jövedelmét támogató intézkedéseket tekintve mégis egészen eltérő eredményre jutottak.

58. Németország az EGAAtámogatások összefüggésében úgy tekintette, hogy a képzési vagy továbbképzési intézkedések a munkavállalók rendes munkaidejének közel a felét veszik igénybe [31]. Ausztria ellenben úgy számolt, hogy az ilyen típusú intézkedések a rendes munkaidő 100%-ával egyenértékűek, tudniillik az ausztriai rövid távú támogatási rendszerben alkalmazott meghatározás szerint már a rendes munkaidő 50%-ának megfelelő elfoglaltság is teljes munkaidős foglalkoztatásnak tekintendő.

59. Az eltérő nemzeti döntések következtében a rövid távú támogatási rendszer keretében nyújtott EGAAtársfinanszírozás kétszer olyan magas volt az osztrák, mint a német esetekben. A Számvevőszék megjegyzi azonban, hogy az EGAAtámogatásra vonatkozó döntések eltérése az egyének szempontjából végül is közömbös volt, hiszen a nemzeti rendszerekben előirányzott támogatások teljes összegét megkapták.

AHHOZ KÉPEST, HOGY AZ EGAA SÜRGŐSSÉGI ALAP, TÚL HOSSZÚ A JÓVÁHAGYÁSI ELJÁRÁSA

60. Hatásának maximalizálása érdekében az EGAAnak képesnek kellene lennie arra, hogy gyorsan rendelkezésre bocsássa pénzügyi hozzájárulását, hogy az érintett munkavállalók az elbocsátásukat követően a lehető leghamarabb részesülhessenek a támogatott intézkedésekben.

61. Miután a Számvevőszék felmérte, hogy átlagosan meddig tart a jóváhagyási eljárás, értékelte azt is, hogy a vonatkozó különböző jogi rendelkezések és szabályok tiszteletben tartása mellett mennyivel lehetne rövidíteni rajta.

62. Az EGAA jóváhagyási eljárás folyamata akkor kezdődik, amikor egy tagállam hivatalosan kérelmet nyújt be, és addig tart, amíg a Bizottság és a költségvetési hatóság kötelezettséget vállalnak arra, hogy pénzügyi hozzájárulást nyújtanak egy EGAAesethez. A folyamat több egymást követő szakaszra osztható (amelyeket értékelési eljárásnak, költségvetési eljárásnak és felhatalmazási eljárásnak neveznek), ezek együtt átlagosan 41 hetet vesznek igénybe.

ÁBRA

AZ EGAA JÓVÁHAGYÁSI ELJÁRÁSÁNAK EGYSZERŰSÍTETT FOLYAMATA

+++++ TIFF +++++

AZ ÉRTÉKELÉSI FOLYAMATOT LE LEHETNE RÖVIDÍTENI

63. Az értékelési folyamat két szakaszból áll: a felbecsülési eljárásból, majd a Bizottság belső konzultációs eljárásaiból, amelyek a költségvetési hatóság által hozandó határozat javaslatának elfogadásához vezetnek. Ez a folyamat átlagosan 30 hétig tart.

64. A felbecsülési eljárás átlagosan 15 hétig tart, ha a tagállam hivatalos kérelmének időpontját vesszük kiindulópontnak, ám sokkal hosszabb, ha figyelembe vesszük az illetékes tagállami hatóság és a Bizottság közötti informális információcserét is.

65. A felbecsülési eljárás hosszát befolyásoló másik tényező az, hogy az EGAArendelet értelmében valamely tagállami kérelem hivatalos benyújtása után bármikor lehetséges azt kiegészíteni. A szükséghelyzetben lévő tagállamok kérelmeinek értékelési idejét egyrészt határidő bevezetésével, másrészt a tanulási görbében rejlő lehetőségek kihasználásával 15 hétre lehetne csökkenteni. Az ezt követő bizottsági belső konzultációk is eltartanak átlagosan 15 hétig.

A KÖLTSÉGVETÉSI ÉS A FELHATALMAZÁSI ELJÁRÁS IS HATÁSSAL VAN AZ IDŐZÍTÉSRE

66. Mivel az EGAA a többéves pénzügyi kereten kívül működik, ezért minden EGAAesetben külön költségvetési eljárásra van szükség ahhoz, hogy rendelkezésre lehessen bocsátani a kapcsolódó előirányzatokat. A gyakorlatban ez azt jelenti, hogy mikor a Bizottság megfelelő tartalékokat talál, illetve kötelezettségvállalásokat töröl, a felhasználásukra vonatkozó határozatot a költségvetési hatóságnak kell meghoznia [32]. Ez a költségvetési eljárás további kb. hét hétig tartó lerövidíthetetlen időtartamot vesz igénybe.

67. Ezután a jóváhagyási eljárás a felhatalmazási eljárással fejeződik be, amelynek végpontja a pénzügyi hozzájárulás kifizetését engedélyező hivatalos határozat. Ennek hossza, amely átlagosan 4 hét, szorosan függ a Bizottság eljárási szabályzatának rendelkezéseitől [33]. Végül, miután megszületett a megállapodás, a pénzügyi hozzájárulást kifizetik az érintett tagállamnak.

NEM JÓ AZ EGAA JÓVÁHAGYÁSI ELJÁRÁSÁNAK ÜTEMEZÉSE

68. Végül le kell szögezni, hogy a jóváhagyási eljárás nagyon hosszú, különösen azt figyelembe véve, hogy az EGAA voltaképppen sürgősségi alap. A félidős értékelő jelentésben az értékelők 2011-ben már felhívták a Bizottság figyelmét arra, hogy az EGAA hosszadalmas jóváhagyási eljárása túlságosan lassú ahhoz, hogy válság idején az valóban "gyors reagálású" mechanizmusként tudjon működni.

69. A teljes engedélyezési eljárás átlagosan 11 héttel hosszabb, mint a Bizottság bármely más rendes finanszírozási határozata.

A KÖLTSÉGVETÉSI HATÓSÁG VÉGÜL A BIZOTTSÁG ÁLTAL BENYÚJTOTT VALAMENNYI PROJEKTET JÓVÁHAGYTA

70. A költségvetési hatóság a Bizottság által benyújtott valamennyi projektet jóváhagyta. Egyetlenegyszer történt meg, hogy a 114 kérelemből egyet elutasítottak. Ez valószínűleg azért van így, mert a Bizottság a kérelmezési időszakban nagyon eredményes támogatást nyújt a tagállamoknak. Valóban, a Számvevőszék mind a nyolc vizsgált esetben elegendő bizonyítékát találta annak, hogy a tagállamok eredményes támogatásban részesültek.

71. Az ellenőrzött, illetve megkérdezett tagállami hatóságok közül egy sem adott hangot elégedetlenségnek az EGAAért felelős bizottsági részleget illetően; a támogatás minőségével nem voltak gondjak, csak az EGAAeljárás egészével kapcsolatban vetettek fel kérdéseket.

KÖVETKEZTETÉSEK ÉS AJÁNLÁSOK

72. A Számvevőszék tisztában van azzal, hogy a világkereskedelemben bekövetkezett változások eredményeképpen tömegesen elbocsátott munkavállalók iránt az Uniónak ki kell mutatnia szolidaritását. Arról azonban a Számvevőszék már nincsen meggyőződve, hogy az EGAA jelenlegi rendszere a legalkalmasabbe arra, hogy az elbocsátott munkavállalóknak uniós többletértéket teremtve nyújtson támogatást.

CSAKNEM MINDEN MUNKAVÁLLALÓ SZEMÉLYRE SZABOTT, JÓL ÖSSZEHANGOLT INTÉZKEDÉSEK CÍMZETTJE LEHETETT

73. Csaknem minden jogosult munkavállaló személyre szabott EGAAintézkedések címzettje lehetett. Egyes esetekben azonban valamely érintett vállalkozás beszállítói által korábban foglalkoztatott munkavállalók nem részesültek EGAAtámogatásban (14–18. bekezdés).

74. Általában sikerült jól összehangolni az EGAAtámogatást az ESZAval és a nemzeti munkaerőpiaci intézkedésekkel, amennyiben a már meglévő intézkedéseket jól kiegészítették az EGAAnak a munkavállalói igények kifejezett figyelembe vételével tervezett intézkedései (19–21. bekezdés).

75. Míg azonban az ESZA célja a hosszú távú strukturális egyensúlyhiány felszámolása, addig az EGAA azért jött létre, hogy rövid távon, eseti jelleggel reagáljon szükséghelyzetekre. Az ESZAtól ugyan nem várható el, hogy előre nem látható eseményekre reagáljon, ám az EGAArendelet valamennyi intézkedése alkalmazható az ESZA keretében is. Egyes tagállamok szívesebben alkalmazták az ESZAt, mint az EGAAt, egyrészt az előbbi magasabb társfinanszírozási aránya és gyorsabb végrehajtása, valamint a rendelkezésre álló előfinanszírozás miatt, másrészt mert az EGAAt hosszadalmas engedélyezési eljárás és szigorúbb feltételek jellemzik (22–24. bekezdés).

NEM LEHET MEGBÍZHATÓAN FELMÉRNI AZ EGAATÁMOGATÁSBAN RÉSZESÜLŐ MUNKAVÁLLALÓKNAK A MUNKA VILÁGÁBA TÖRTÉNŐ VISSZAILLESZKEDÉSÉT

76. Léteznek ugyan adatok a visszailleszkedésről, de nem elég pontosak, ellentmondásmentesek és részletesek ahhoz, hogy következtetést lehessen belőlük levonni. Ennek következtében nem lehetett hasznos módon összehasonlítani sem az egy EGAAeseten belüli EGAAintézkedéseket egymással, sem az EGAAeseteket egymást közt, sem az EGAAeseteket más aktív munkaerőpiaci programokkal, és viszonyítási alapokat (benchmarking) sem lehetett találni. A visszailleszkedésre vonatkozóan nem tűztek ki számszerű célokat (25–46. bekezdés).

1. AJÁNLÁS

Annak érdekében, hogy a különböző esetekben elért eredményekről és az elbocsátott munkavállalókat támogató intézkedések eredményességéről jobb információ álljon rendelkezésre, a tagállamok és a Bizottság a szükséges lépések megtételével biztosítsák az ahhoz szükséges naprakész és megbízható adatok meglétét, hogy figyelemmel lehessen kísérni a célkitűzések megvalósítását, és össze lehessen hasonlítani a különböző intézkedések eredményeit.

AZ EGAATÁMOGATÁS EGYHARMADÁT NEMZETI MUNKAVÁLLALÓI JÖVEDELEMTÁMOGATÓ RENDSZEREK KOMPENZÁLÁSÁRA HASZNÁLTÁK FEL, ÍGY UNIÓS TÖBBLETÉRTÉK NEM KELETKEZIK

77. Az EGAAnak köszönhetően akkor keletkezett uniós többletérték, amikor annak társfinanszírozását az elbocsátott munkavállalókat szolgáló szolgáltatásokra, illetve a tagállami munkanélküli ellátórendszerekben rendszerint nem járó juttatásokra fordították. Különösen áll ez azokra az aktív intézkedésekre, amelyek célja növelni a kedvezményezettek arra vonatkozó kilátásait, hogy jövedelemszerző alkalmazásra találnak, illetve más módon növelni jövedelemszerzési lehetőségeiket, például képzés, önfoglalkoztatási támogatás, gyakorlati tanácsadás (coaching) és elhelyezkedési segítség, mobilitási és oktatási támogatások útján (47–49. bekezdés).

78. A Számvevőszék azonban minden vizsgált esetben talált a munkavállalókat jövedelempótló támogatásban részesítő olyan intézkedéseket is, amelyeket a tagállamok amúgy is finanszíroztak volna. A Számvevőszék ezért úgy ítéli meg, hogy csak az elbocsátott munkavállalóknak biztosított képzés és közvetlen aktív támogatási intézkedések bírnak más uniós többletértékkel, mint azzal, hogy további finanszírozást jelentenek a tagállamok számára. Az EGAAtámogatásban részesülő 19 tagállam közül 16 támogatási csomagjában szerepeltek jövedelemtámogató intézkedések is. Az összes EGAAesetet figyelembe véve a jövedelemtámogató intézkedések a megtérített költségek 33%-át tették ki (50–56. bekezdés).

79. A Bizottság nem kísérte figyelemmel megfelelően a munkavállalókat támogató intézkedések súlyát (45–46. bekezdés). Ráadásul eltérő tagállami döntések hasonló jövedelemtámogató intézkedések esetében is eltérő EGAAtársfinanszírozást eredményezhetnek (57–59. bekezdés).

2. AJÁNLÁS

A Tanács, az Európai Parlament és a Bizottság mérlegeljék, hogy tagállami szinten már működő munkavállalói jövedelemtámogató rendszerek támogatása helyett inkább kizárólag olyan intézkedésekhez nyújtsanak uniós támogatást, amelyek révén várhatóan uniós többletérték keletkezik.

AHHOZ KÉPEST, HOGY AZ EGAA SÜRGŐSSÉGI ALAP, TÚL HOSSZÚ A JÓVÁHAGYÁSI ELJÁRÁSA

80. Az EGAA jóváhagyási eljárása nagyon hosszadalmas. Ez rossz hatással van az EGAA kihasználtságára, és hátráltatja az elbocsátott munkavállalók iránti uniós szolidaritás kinyilvánítását.

81. Ráadásul a költségvetési eljárás szükségessége megnöveli a jóváhagyási folyamat teljes hosszát (60–69. bekezdés).

3. AJÁNLÁS

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság mérlegeljék, hogy az EGAA jelenlegi rendszere helyett inkább az ESZA keretében fennálló lehetőségeket módosítsák úgy, hogy a tömegesen elbocsátásra kerülő munkavállalók gyorsabban részesüljenek támogatásban.

Ezt a jelentést a II. kamara Harald NOACK számvevőszéki tag vezetésével 2013. június 10-én fogadta el.

a Számvevőszék nevében

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

elnök

[1] A 2009. június 18-i 546/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 167., 2009.6.29., 26. o.) módosított, az európai globalizációs alkalmazkodási alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 406., 2006.12.30., 1. o.) – együtt "az EGAA-rendelet". Lásd: 3. cikk: "Támogatásra jogosult tevékenységek".

[2] 2009. május 30-ig ez a küszöbérték 1000 elbocsátott munkavállaló volt.

[3] Az EGAA-rendelet 1. és 2. cikke. A válság kritériuma az 546/2009/EK rendelet értelmében valójában csak 2009. június 18-tól 2011. december 31-éig volt alkalmazható.

[4] 2012. december 31-ig a tagállamok 114 kérelmet nyújtottak be, ebből tíz volt sikertelen (egyet a Bizottság utasított el, kilencet a kérelmező tagállam vont vissza), 15 kérelem esetében pedig még tartott az EGAA jóváhagyási eljárása.

[5] Az EGAA-rendelet 1. és 10. cikke értelmében az EGAA társfinanszírozási aránya az összes 2009. május 1. és 2011. december 31. között benyújtott kérelem esetében 65% volt. Ezen időszak előtt és után a társfinanszírozási arány 50% volt.

[6] COM(2011) 608 végleges, 2011. október 6.

[1001] A fenti EGAAesetnevek mindegyikét szigorúan a Bizottság határozta meg. Így szerepelnek mind a Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás bizottsági főigazgatóságának honlapján (http://ec.europa.eu/social/), mind az EGAA 2007–2011-es, a Bizottság által közrebocsátott statisztikai portréjában. Azokban az esetekben, amikor az EGAAesetnevek közvetlenül vagy közvetve vállalkozások nevére utalnak, az olvasó ne kapcsolja össze e vállalkozásokat az ebben a különjelentésben vagy a Számvevőszék e különjelentéssel kapcsolatos bármely nyilatkozatában szereplő kijelentésekkel. A megnevezett vállalkozások nem EGAAkedvezményezettek, és az ellenőrzött EGAAesetekben irányítóként sem szerepeltek.

[7] Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap félidős értékelése: a GHK által a Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatóságának benyújtott zárójelentés, 2011 (http://ec.europa.eu/social).

[8] BenQ (Németország), Nokia (Németország), Castilla y León és Aragónia (Spanyolország), Katalónia (Spanyolország), DELPHI (Spanyolország), Perlos (Finnország), PSA-beszállítók (Franciaország), Lombardia (Olaszország), Piemont (Olaszország), Szardínia (Olaszország), Toszkána (Olaszország), Alytaus tekstilė (Litvánia), Textiles (Málta), Lisbon-Alentejo (Portugália) és Észak-Központ (Portugália).

[9] A félidős értékelés részben már feltárta, hogy milyen nehézségekbe ütközik megszólítani az érintett beszállítók elbocsátott munkavállalóit. Lásd: félidős értékelés, 100. o.

[10] Lásd: az EGAA-rendelet 5. cikke a kérelem benyújtásakor megkövetelt információkról, valamint 6. cikke az összeegyeztethetőségről és koordinációról.

[11] Az 1927/2006/EK rendelet 5. cikkének (3) bekezdése és 6. cikkének (2) bekezdése.

[12] A foglalkoztatásért és szociális ügyekért felelős biztosnak az E-1230/2010 parlamenti kérdésre adott 2010. április 19-i válasza.

[13] Bulgária, Észtország, Ciprus, Lettország, Magyarország és Szlovákia. Az EGAA esetében, miután a nemzeti hozzájárulás összege magasabb, egyértelműen kisebb volt a kérelmezési kedv. Az EGAA-beavatkozást soha igénybe nem vett tagállamok körében végzett számvevőszéki felmérés válaszai, 2012. október. Lásd még: az 1927/2006/EK rendelet 2009-es állandó változásairól szóló dokumentum, "Eljárási változások", 2011. január 25– 26.

[14] A foglalkoztatásért és szociális ügyekért felelős biztosnak az E-1230/2010 parlamenti kérdésre adott 2010. április 19-i válasza.

[15] Bulgária, Ciprus és Magyarország.

[16] Bulgária, Észtország, Ciprus, Lettország, Magyarország és Szlovákia.

[17] Ezt Észtország, Lettország és Magyarország említette. Lásd még: az 1927/2006/EK rendelet 2009-es állandó változásairól szóló dokumentum, "Eljárási változások", 2011. január 25– 26.

[18] A Bizottság szerint az Egyesült Királyság ESZA-támogatást irányított át tömeges elbocsátások nyomán elbocsátott munkavállalók képzésére.

[19] Az EGAA-támogatásért 2011. október 6-án folyamodtak, a zárójelentés pedig legkorábban csak 2014. március 5-én esedékes.

[20] Az odensei hajógyár (I) esete: Ezt az észrevételt megerősítette az EGAA-támogatásban részesült egyéni kedvezményezettekből álló minta számvevőszéki ellenőrzése. A cél az volt, hogy az EGAA-intézkedések lejárta után hat hónappal a résztvevők 25%-ának legyen munkaviszonya. A célt a tervezettnél majdnem 11 hónappal korábban elérték.

[21] Ezt az észrevételt megerősítette a Németországban EGAA-támogatásban részesült egyéni kedvezményezettekből álló minta számvevőszéki ellenőrzése, valamint az irányító hatóság által készíttetett 2012. szeptember 16-i értékelés, 4. o.; Bundesministerium für Arbeit und Soziales, Der Europäische Globalisierungsfonds in Deutschland: Eine Untersuchung und Bewertung seiner Umsetzung und Potenziale, 2012. október, 2., 9., 10., 72., 88. o. ("Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap Németországban: Elemzés, a végrehajtás és a potenciál értékelése", www.bmas.de).

[22] Lásd: a 17/2009. sz. különjelentés az Európai Szociális Alap által társfinanszírozott, nők részére nyújtott szakképzési tevékenységekről, 51. bekezdés; 25/2012. sz. különjelentés ("Vannak-e olyan eszközök, amelyek révén figyelemmel lehet kísérni az Európai Szociális Alapnak az idősebb munkavállalókra irányuló kiadásait?"), 63. és 64. bekezdés. (http://eca.europa.eu).

[23] Félidős értékelés, 101–102. o.

[24] A Számvevőszék 1/2010. sz. véleménye, "Az Európai Unió költségvetési pénzgazdálkodásának javítása: kockázatok és kihívások" (http://eca.europa.eu).

[25] Aktív munkaerő-piaci programok: ide tartozik minden olyan szociális kiadás (az oktatásügyi kiadásokon kívül), amelynek célja növelni a kedvezményezettek arra vonatkozó kilátásait, hogy jövedelemszerző alkalmazásra találjanak, illetve más módon növelni azok jövedelemszerzési lehetőségeit. Ez a kategória tartalmazza a következőkre fordított kiadásokat: állami foglalkoztatási szolgálatok és hatóságok; munkaerő-piaci képzés; az iskolából a szakmai életbe történő átmenettel foglalkozó speciális programok fiatalok számára; foglalkoztatást biztosító vagy támogató munkaerő-piaci programok munkanélküliek és mások számára (a fiatalok és a fogyatékkal élők kivételével); speciális programok fogyatékkal élők számára (An Interpretative Guide to the OECD Social Expenditure Database, "Értelmező útmutató a szociális kiadások OECD-adatbázisához", OECD, 2007, 14. o.)

[26] Ide értendő mindenfajta munkanélküli ellátásra fordított készpénzes kiadás, úgymint: közforrásokból fedezett végkielégítések, valamint a standard nyugdíjkorhatárnál korábban nyugdíjba mentek nyugdíjkifizetései, amennyiben ezekre a kifizetésekre munkanélküliség vagy más munkaerőpiac-politikai ok miatt kerül sor (An Interpretative Guide to the OECD Social Expenditure Database, OECD, 2007, 15. o.).

[27] Lásd: félidős értékelés, 2011. december 8., 42. o. A Bizottság számára készített félidős értékelés egy olyan mintán alapult, amelybe az EGAA-rendelet 2009-es módosításának hatályba lépését megelőzően jóváhagyott 15 eset tartozott.

[28] Lásd még: 4. táblázat.

[29] COM(2011) 608 végleges, a 7. cikk (1) bekezdése.

[30] Stájerország esete.

[31] Ez az arány egy olyan együttható, amelyet a Nokia kérelméhez kapcsolódóan elvégzett telefonos felmérés alapján számítottak ki. Ugyanezt az együtthatót alkalmazták azután minden más németországi EGAA esetre is.

[32] Intézményközi megállapodás az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről, 2006/C 139/01, 28. bekezdés.

[33] Lásd: a Bizottság 2000. december 8-i eljárási szabályzatát (C(2000) 3614) módosító 2010. február 24-i 2010/138/EU, Euratom bizottsági határozat (HL L 55, 2010.3.5., 60. o.) 13–15. cikke.

--------------------------------------------------