Brüsszel, 11.1.2005

SEC(2005) 16 végleges

Ajánlás

TANÁCSI VÉLEMÉNY

az 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendelet 5. cikke (3) bekezdése értelmében Ausztria aktualizált, 2004-2008-ra szóló stabilitási programjáról

(előterjesztő: a Bizottság)

INDOKOLÁS

A költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló 1466/97/EK tanácsi rendelet[1] előírja, hogy azok a résztvevő tagállamok, amelyek bevezették az egységes valutát, kötelesek 1999. március 1-től stabilitási programot benyújtani a Tanácshoz illetve a Bizottsághoz. A rendelet 5. cikke értelmében a Tanács a Bizottságtól és a Szerződés 114. cikke alapján létrehozott bizottságtól (Gazdasági és Pénzügyi Bizottságtól) kapott értékelés alapján megvizsgál minden stabilitási programot. A Bizottság ajánlását alapul véve és a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően a Tanács megvizsgálta a programot, majd véleményt hozott. A rendelet értelmében a tagállamok kötelesek minden évben benyújtani stabilitási programjuk aktualizált változatát, melyet a Tanács is megvizsgálhat a fent említett eljárás szerint.

Ausztria első, az 1998-2002-es időszakra vonatkozó stabilitási programját 1998. november 30-án nyújtották be, melyet a Tanács 1999. január 18-án értékelt. Az aktualizált változatok ezt követően minden évben bemutatásra kerültek. Ausztria legutóbbi aktualizált stabilitási programját 2004. november 30-án nyújtotta be. Erről az aktualizált változatról a Bizottság szolgálatai szakmai kiértékelést készítettek, melyben figyelembe vették a Bizottság szolgálatai által írásba foglalt 2004-es gazdasági előrejelzés eredményeit, továbbá szem előtt tartották a magatartási kódexet[2], a potenciális kibocsátás és a ciklikus hatásoktól megtisztított egyenlegek becslésére közösen létrehozott módszertant, a 2003-2005-ös időszakra vonatkozó átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásban található ajánlásokat és a költségvetési politikák összehangolásának megerősítéséről szóló, a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek benyújtott 2002. november 27-i bizottsági közleményt[3]. Az értékelésből az alábbi következtetések vonhatók le:

- Az osztrák minisztertanács 2004. november 30-án elfogadta az osztrák stabilitási program aktualizált változatát, mely a 2004-től 2008-ig terjedő időszakra vonatkozik, és – eltekintve néhány kisebb, az ESA jelentés formai követelményei terén fellelhető hiányosságtól – túlnyomórészt megfelel a stabilitási és konvergenciaprogramok tartalmi és formai magatartási kódexe átdolgozott változatának. Noha a konszolidációs pálya nemzeti stabilitási egyezmény formájában került jogi szabályozásra, a program nem tér ki azokra a konkrét intézkedésekre, melyek segítségével időtartamának utolsó két évében a költségvetés jelentős konszolidációját lehetne elérni.

- A 2006-ig tartó időszakra vonatkozó makroelemzői előrejelzések, melyek az aktualizált változat alapjául szolgálnak, túlnyomórészt megegyeznek a Tanács 2004 őszén elkészített előrejelzésével. A program szerint a 2004-ben 1,9 %-os növekedés felgyorsul, hogy aztán a program időtartamának végéig 2,5 % körüli értéken stagnáljon. A program szerint a jelenlegi – főként az exportnak köszönhetően bekövetkező fellendülés – egyre inkább a belső kereslet megerősödését vonja magaután. A fellendülés várhatóan felgyorsul a 2005-ben életbelépő nagymértékű adócsökkentésnek és a foglalkoztatás gyorsuló növekedésének köszönhetően. 2007-re és 2008-ra a programban szereplő tervek szerint a reál GDP túllépi a 2 %-osra becsült potenciális növekedési rátát, az eltérés az első évben negyed, a másodikban fél százalékpont lesz. Ennek következményeképpen – a Bizottság szolgálatai által végzett számítások szerint – a negatív kibocsátási rés bezárul, hogy végül 2008-ban pozitív rés nyíljon ki helyette. Az aktualizált változat rövidtávú makrogazdasági feltételezései valószínűleg helytállóak, és bár a 2007-et és 2008-at illetően a folyamatos évenkénti 2%-os GDP-növekedésre vonatkozó feltételezés némiképp optimistának tűnik, a növekedés meghaladhatja a potenciált, ha a négy évet folyamatában tekintjük .

- Az aktualizált változatban szereplő költségvetési célkitűzések az előző programhoz képest minden programévben a GDP megközelítőleg 0,5 %-ával alacsonyabb értéket mutatnakképviselnek. Ezáltal a költségvetés kiegyensúlyozottá válásának idejét is egy évvel későbbre, 2008-ra tervezik. A költségvetési hiány, amely 2004-ben a GDP 1,3 %-át képezte, várhatóan 2005-ben a GDP 1,9 %-ára nő, majd 2006-ban kezdetben lassú folyamatként 1,7 %-ra csökken, és végül – két egyenlő nagyságú csökkenési szakasz során – 2008-ban nullára esik vissza. Ez a fejlődési pálya olyan költségvetési stratégiát tükröz, mely összekapcsolja az adóterhek folyamatos csökkentését és a kiegyensúlyozott költségvetés középtávon történő megvalósítását. Az ESA 95 szerint az adóterhek aránya 43 %-ról (2003) 40%-ra (2008) csökkenne, a kormány terveihez képest két évvel korábban éri el a referencia-értéket.

- Az aktualizált program előző változatához képest az adócsökkentési intézkedések korábban kerülnek bevezetésre, míg a kiadások ezzel járó korlátozását későbbre halasztják. A költségvetési hiány 2005-ös növekedése leginkább a január 1-ével életbe lépő jelentős adócsökkentéseknek lesz köszönhető. Mindazonáltal 2005/2006-ban kiegyensúlyozottak a kockázatok, főként az alapul vett valószerű makrogazdasági szcenárió fényében. Ezzel szemben 2007-ben és 2008-ban a kockázat fokozottabb mértékben jelentkezik egyrészt azért, mert a GDP növekedése a feltételezések szerint továbbra is meghaladja a potenciált, másrészt azért, mert a programban nem kerül pontos meghatározásra a kiadás/GDP arányban tervezett nagymértékű csökkenés.Az aktualizált program középtávú célja – a ciklikus hatásoktól megtisztított és többnyire kiegyensúlyozott költségvetési egyenleg – nem biztos, hogy elérhető a program időtartamán belül. Azonban úgy tűnik, elég széles a biztonsági sáv ahhoz, hogy a költségvetési hiány normális makrogazdasági ingadozások esetén se lépje túl a GDP 3 %-át a program időtartama alatt.

- A költségvetés konszolidációjának 2008-ig tartó folyamatát a területi hatóságok között létrejött nemzeti stabilitási paktum foglalta írásba, és a közigazgatás minden szintjén szankciórendszer érvényesítése mellett kerül végrehajtásra. Mindazonáltal a programban található már törvényesített intézkedések nem tükrözik a kiadások csökkentésének szándékát erre a két évre vonatkozóan.

- A bruttó államadóssággal kapcsolatos számadatokat alacsonyabb értékekre módosították, ami részben kompenzálta az előző évek felfelé történő módosításait. Másfelől a GDP számadatait a megváltozott statisztikai módszerek miatt magasabb értékekre módosították; így az államadósság aránya a 2003-as évben közel 2 százalékpontot csökkent, a GDP 64,5 %-ára. Mindez könnyebbé tehetné a 60 %-os referenciaszint elérését, azonban ennek időpontja 1 évvel későbbre (2008-ra) tolódik, mivel megtorpantak a költségvetési hiány csökkentésére vonatkozó célkitűzések. A nagyobb mértékű növekedés ezt az időpontot előbbre hozná, kevésbé jelentős növekedés pedig egy évvel későbbre halasztaná. Feltéve, hogy a GDP növekedési rátái a program időszaka végéig gyakorlatilag stabilak maradnak, az államadósság alakulásának dinamikáját az elsődleges hiányban bekövetkező változások fogják befolyásolni. Mindemellett az aktualizált változat nem számol az Ausztriában zajló privatizációs folyamatok teljes potenciáljával, mely megnöveli a gyorsabb fejlődés valószínűségét. Az adósság mértékére megállapított kritérium szintén elérhetővé válhatna 2008-ban, még abban az esetben is, ha az államháztartás hiányát érintő célkitűzéseket nem sikerülne maradéktalanul megvalósítani.

- A kiadás/GDP arány céltudatos csökkentését úgy tervezik elérni, hogy a program időszaka alatt a kiadások minden fajtája tekintetében jelentős csökkentést hajtanak végre. Hosszabb távon a konszolidációt főként a társadalmi transzferek csökkentése által szándékoznak elérni. Bár az állami beruházások aránytalanul nagy mértékben csökkennek, a legjelentősebb megtakarítások mégis a társadalmi transzferek csökkenéséből származnak. Az aktualizált változat – a föderális szinten már jól működő reformoknak köszönhető költség-csökkenésből kiindulva – optimista elképzelésekkel bír az államháztartás alacsonyabb szintjein bevezetendő hasonló reformok költség-csökkenést előidéző hatásaival kapcsolatban.

- Úgy tűnik, Ausztria hosszú távon viszonylag előnyös helyzetben van az államháztartás fenntarthatóságát illetően annak ellenére, hogy az elöregedő népesség jelentős terheket ró a költségvetésre. A 2003-as és 2004-es nyugdíjreformok a tervek szerint hosszútávon a költségvetés jelentős tehermentesítésével járnak. Ugyanakkor a 2004-es reform tovább hátráltatja a konszolidációt. Valójában túl ambiciózus az a terv, miszerint 2030-tól csak az infláció függvényében emelnék a nyugdíjakat, és hogy azok reálértékét azonos szinten tudnák tartani, de a 2003-as reformban eltervezett, az előző évekre vonatkozó megtakarítások alig módosították őket lefelé.

- Az aktualizált programban vázolt gazdaságpolitikák az államháztartást illetően részben megegyeznek a kifejezetten az országra vonatkozó, átfogó gazdaságpolitikák irányelveivel. Ausztria csökkenti magas adóterheit, ez azonban nem jár együtt a kiadások csökkentésével, mivel a ciklikus hatásoktól megtisztított, egyensúly közeli egyenleg elérését csak a program utolsó évére tervezték.

- A fenti értékelés fényében Ausztria számára ajánlatos lenne felgyorsítani a költségvetés globális konszolidációját. Ezenkívül részletesebben kellene meghatároznia azokat a speciális eljárásokat, melyek segítségével a költségvetés nagymértékű konszolidációja a program időtartamának két utolsó évében elérhető lenne.

Táblázat: A legfontosabb makrogazdasági és költségvetési tervek

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |

Reál GDP (változás %-ban) | SP 2004. dec. | 1,9 | 2,5 | 2,5 | 2,2 | 2,4 |

COM | 1,9 | 2,4 | 2,4 | nincs adat | nincs adat |

SP 2003. nov. | 1,9 | 2,5 | 2,5 | 2,4 | nincs adat |

HICP-infláció (%) | SP 2004. dec. | 2,1 | 1,8 | 1,4 | 1,5 | 1,6 |

COM | 2,1 | 1,8 | 1,4 | nincs adat | nincs adat |

SP 2003. nov. | 1,2 | 1,5 | 1,7 | 1,8 | nincs adat |

Általános költségvetési egyenleg (a GDP %-ában) | SP 2004. dec. | -1,3 | -1,9 | -1,7 | -0,8 | 0,0 |

COM | -1,3 | -2,0 | -1,7 | nincs adat | nincs adat |

SP 2003. nov. | -0,7 | -1,5 | -1,1 | -0,4 | nincs adat |

Elsődleges egyenleg (a GDP %-ában) | SP 2004. dec. | 1,9 | 1,2 | 1,3 | 2,2 | 2,9 |

COM | 1,7 | 0,9 | 1,2 | nincs adat | nincs adat |

SP 2003. nov. | 2,8 | 1,9 | 2,2 | 2,8 | nincs adat |

Ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg (a GDP %-ában) | SP 2004. dec.1 | -0,9 | -1,7 | -1,6 | -0,8 | -0,1 |

COM | -1,0 | -1,9 | -1,7 | nincs adat | nincs adat |

SP 2003. nov. | -0,4 | -1,4 | -1,1 | -0,5 | nincs adat |

Bruttó államadósság (a GDP %-ában) | SP 2004. dec. | 64,2 | 63,6 | 63,1 | 61,6 | 59,1 |

COM | 64,0 | 63,9 | 63,4 | nincs adat | nincs adat |

SP 2003. nov. | 65,8 | 64,1 | 62,3 | 59,9 | nincs adat |

Megjegyzés: 1A Bizottság szolgálatainak a programban található információk alapján végzett számításai. Forrás: Stabilitási program (SP); a Bizottság szolgálatainak 2004 őszén készített előrejelzései (COM); a Bizottság szolgálatainak számításai. |

A fenti értékelés alapján a Bizottság elfogadta, és a Tanácsnak továbbítja az alábbi, Ausztria aktualizált stabilitási programjáról szóló tanácsi véleményhez készült ajánlást.

Ajánlás

TANÁCSI VÉLEMÉNY

az 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendelet 5. cikke (3) bekezdése értelmében Ausztria aktualizált, 2004-2008-ra szóló stabilitási programjáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló 1466/97/EK tanácsi rendeletre[4] és különösen annak 5. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság ajánlására,

a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT HOZTA:

A Tanács [2005. január 18-án] vizsgálta meg Ausztria 2004-2008-ra szóló stabilitási programját. A program többnyire eleget tesz a stabilitási és konvergenciaprogramok tartalmi és formai magatartási kódexében lefektetett adatokra vonatkozó követelményeinek, eltekintve néhány kisebb, az ESA jelentés formai követelményei terén fellelhető hiányosságtól.

A program alapjául szolgáltató makrogazdasági szcenárió szerint a reál GDP növekedése, amely 2004-ben 1,9 %-os volt, felgyorsul, majd 2,5 % körüli értéken marad a program időtartamának végéig. A jelenleg rendelkezésre álló információk alapján úgy tűnik, hogy ez a növekedési szcenárió az első év tekintetében helytálló feltételezéseket tartalmaz, azonban az utolsó évek tekintetében túl optimistának bizonyul: a négy évet folyamatában tekintve az előrejelzés a potenciális kibocsátás fölött marad. A program inflációval kapcsolatos tervei reálisak.

Ausztria 2008-ra tervezi, hogy költségvetése kiegyensúlyozottá válik. A költségvetési hiány, amely 2004-ben a GDP 1,3 %-a volt, várhatóan 2005-ben a GDP 1,9 %-ára nő, majd 2006-ban kezdetben lassú folyamatként 1,7 %-ra csökken, végül – két egyformán jelentős csökkenési szakasz során - 2008-ban nullára esik vissza. Ez a fejlődési pálya olyan költségvetési stratégiát tükröz, mely összekapcsolja az adóterhek folyamatos csökkentését és a kiegyensúlyozott költségvetés középtávon történő megvalósítását. Az ESA 95 szerint az adóterhek aránya a 2003-as 43 %-ról 2008-ra 40%-ra csökken. A költségvetés konszolidációjának folyamatát a területi hatóságok között létrejött nemzeti stabilitási paktum foglalta írásba, és a közigazgatás minden szintjén szankciórendszer érvényesítése mellett kerül végrehajtásra.

A költségvetési eredmény a valóságban a programban eltervezett értékeknél rosszabb lehet. Az aktualizált program előző változatához képest az adócsökkentési intézkedések korábban kerülnek bevezetésre, míg a kiadások ezzel járó korlátozását későbbre halasztják 2005/2006-ban kiegyensúlyozottak a kockázatok, amennyiben a hiány alakulását leginkább a számottevő adócsökkentések befolyásolják, illetve amiért az alapul vett makrogazdasági szcenárió valószerű. Ezzel szemben 2007-2008-ban a kockázat sokkal nagyobbnak ígérkezik, elsősorban azért, mert a GDP növekedése a feltételezések szerint továbbra is meghaladja a potenciált, másodsorban, mert a programban többnyire nem kerül pontos meghatározásra a kiadás/GDP arányban tervezett nagymértékű csökkenés. A kockázat felbecslésének fényében a programban ismertetett költségvetési irányvonal nem elegendő ahhoz, hogy a Stabilitási és Növekedési Paktum által célul kitűzött, az egyensúlyhoz közeli, ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg 2008-ra elérhetővé váljon. Azonban úgy tűnik, elég széles a biztonsági sáv ahhoz, hogy a költségvetési hiány normális makrogazdasági ingadozások esetén se lépje túl a GDP 3 %-át a program időtartama alatt.

Az GDP/államadósság aránya becslések szerint 2004-ben elérte a 64,2 %-ot, túllépve ezzel a Szerződés által a GDP 60 %-ában meghatározott referencia-értéket. A program az adósság arányát 5 százalékponttal tervezi csökkenteni a szóbanforgó időtartam alatt. Az GDP/államadósság arányának alakulása – a fent említett költségvetési célkitűzéseket veszélyeztető kockázatoknak köszönhetően – a tervezettnél kevésbé kedvező lehet. Másfelől Ausztria ezeket a kockázatokat esetleg kompenzálni tudná nagymértékű privatizációs programmal.

Úgy tűnik, hogy hosszú távon az államháztartás fenntarthatóságát illetően Ausztria kedvező helyzetben van annak ellenére, hogy az elöregedő népesség jelentős kiadásokat ró a költségvetésre. A 2003-as és 2004-es nyugdíjreformok a tervek szerint hosszútávon a költségvetés jelentős tehermentesítését nyújtják. Ugyanakkor a 2004-es reform tovább hátráltatja a konszolidációt. Valójában túl ambíciózus az a terv, miszerint 2030-tól csak az infláció függvényében emelnék a nyugdíjakat, és hogy azok reálértékét azonos szinten tudnák tartani, de a 2003-as reformban eltervezett, az előző évekre vonatkozó megtakarítások alig módosították őket lefelé.

Az aktualizált programban vázolt gazdaságpolitikák az államháztartást illetően részben megegyeznek a kifejezetten az országra vonatkozó átfogó gazdaságpolitikák irányelveivel. Ausztria csökkenti magas adóterheit, ami azonban nem jár együtt a kiadások csökkentésével, mivel a ciklikus hatásoktól megtisztított, egyensúly-közeli egyenleg elérését csak a program utolsó évében tervezi.

***

A fenti vizsgálat fényében Ausztria számára ajánlott költségvetése teljes konszolidációját felgyorsítani. Ezenkívül részletesebben kellene meghatároznia azokat a speciális eljárásokat, melyek segítségével a költségvetés nagymértékű konszolidációja a program időtartamának két utolsó évében elérhető lenne.

A legfontosabb makrogazdasági és költségvetési tervek

2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |

Reál GDP növekedés (%) | 0,8 | 1,9 | 2,5 | 2,5 | 2,2 | 2,4 |

HICP-infláció (%) | 1,3 | 2,1 | 1,8 | 1,4 | 1,5 | 1,6 |

Általános költségvetési egyenleg (GDP hány %-a) | -1,1 | -1,3 | -1,9 | -1,7 | -0,8 | 0,0 |

Elsődleges egyenleg (GDP hány %-a) | 2,1 | 1,9 | 1,2 | 1,3 | 2,2 | 2,9 |

Ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg (GDP hány %-a)1 | -0,7 | -0,9 | -1,7 | -1,6 | -0,8 | -0,1 |

Bruttó államadósság (GDP hány %-a) | 64,5 | 64,2 | 63,6 | 63,1 | 61,6 | 59,1 |

1 A Bizottság szolgálatainak számításai. Alapját a programban található információk képezik, ezeket a közösen megállapított módszertan alapján dolgozták fel.

[1] HL L 209., 1997.2.8. Az ebben szövegben említett összes dokumentum megtalálható az alábbi weboldalon: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[2] A Gazdasági és Pénzügyi Bizottság felülvizsgált véleménye a stabilitási és konvergenciaprogramok tartalmi és formai követelményeiről, melyet az Ecofin Tanács 2001.7.10-én jegyzett be.

[3] COM(2002) 668, 2002.11.27.

[4] HL L 209., 1997.2.8. Az ebben szövegben említett összes dokumentum megtalálható az alábbi weboldalon: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.