A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK AZ EBB UNIÓS KÖLTSÉGVETÉSI GARANCIA MELLETT VÉGREHAJTOTT 2013. ÉVI KÜLSŐ TEVÉKENYSÉGÉRŐL ÉS AZ EBB 2007 ÉS 2014 JÚNIUSA KÖZÖTT ALÁÍRT FINANSZÍROZÁSI MŰVELETEIRE VONATKOZÓAN A 2011. OKTÓBER 25-I 1080/2011/EU HATÁROZAT ALKALMAZÁSÁRÓL /* COM/2014/0674 final */





1. BEVEZETÉS Az Unión kívüli projektekhez adott hitelek és hitelgaranciák veszteségeinek fedezésére az Európai Beruházási Banknak nyújtott uniós garanciáról szóló, 2011. október 25-i 1080/2011/EU európai parlamenti és tanácsi határozat[1] (a továbbiakban: határozat vagy uniós garancia) értelmében a Bizottságnak – az Európai Beruházási Bank (EBB) éves jelentései alapján – évente be kell számolnia az EBB által uniós garancia mellett végrehajtott finanszírozási műveletekről. Ez a jelentés összefoglalja azokat a műveleteket is, amelyeket 2013 során a határozatban foglalt régiókban az EBB saját kockázatára hajtott végre. Az afrikai, karibi és csendes-óceáni országok (AKCS-országok) területén, valamint a tengerentúli országokban és területeken (TOT) végrehajtott EBB-műveletekkel külön éves jelentés foglalkozik[2]. A határozat 17. cikke értelmében a Bizottságnak a határozat alkalmazásáról végleges jelentést kell az Európai Parlament és a Tanács elé terjesztenie. A végleges jelentés, amely a mellékletben található, az EBB 2007 és – az uniós garancia által lefedett időszak hat hónappal történő meghosszabbítását követően – 2014. június 30. között aláírt külső finanszírozási műveleteivel foglalkozik. Az említett műveletekre vonatkozó – projekt-, ágazati, országos és regionális szintű – részletes információkat és statisztikai táblázatokat a csatolt szolgálati munkadokumentum tartalmazza. Két évvel az EBB új eredményértékelési keretének (REsults Measurement Framework – REM) bevezetése után, a mostani jelentés részletesebb információkkal szolgál az EBB 2013-ban aláírt finanszírozási műveleteihez kapcsolódó várható eredményekről. A szolgálati munkadokumentum a ténylegesen elért eredményeket hat folyamatban lévő műveletről készült esettanulmány alapján ismerteti. A 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozóan az Európai Parlament és a Tanács 2014. április 16-án elfogadta az Unión kívüli beruházási projekteket támogató finanszírozási műveletek veszteségeinek fedezésére az Európai Beruházási Banknak nyújtott uniós garanciáról szóló 466/2014/EU határozatot[3]. 2. A LEGFONTOSABB EREDMÉNYEK A határozat az általános megbízás tekintetében 27 484 millió EUR-s felső összeghatárt állapít meg, és aktivál egy további, 2 000 millió EUR összegű, éghajlatváltozással kapcsolatos megbízást. A 2013. évi, kihívásokkal teli üzleti környezet ellenére az EBB 2013-ban a határozatban foglalt régiókban 6,8 milliárd EUR összegben írt alá finanszírozási megállapodásokat (a 2012. évi 6,5 milliárd EUR-hoz képest). Az uniós garancia melletti finanszírozás mintegy 0,4 milliárd EUR-val, 4,4 milliárd EUR-ra növekedett, míg az EBB saját kockázatú finanszírozása körülbelül 0,1 milliárd EUR-val, 2,4 milliárd EUR-ra csökkent. Az EBB újfent bizonyította az uniós éghajlat-politika támogatása iránti erős elkötelezettségét. A határozatban meghatározott, külső megbízás szerinti régiókban végrehajtott éghajlat-politikai fellépésekkel kapcsolatban aláírt műveletek összege 2013-ban elérte a 2,1 milliárd EUR-t, a teljes aláírt összeg 31%-át. 2012 januárjában az EBB bevezette az eredményértékelési keretet, ami a határozatnak megfelelően javítja az EBB-műveletek eredményének és hatásának mérését és az erre vonatkozó jelentések minőségét. A keret kapcsán objektíven mérhető és nyomon követhető mutatók széles csoportjának kidolgozására került sor, mely mutatók az értékelés alapját jelentik a projektek élettartama során. A 2013-ban aláírt EBB-műveletek várható eredményeit a szolgálati munkadokumentum összegzi. Az EBB honlapján megtalálható az EBB Unión kívüli műveleteinek eredményeiről szóló EBB-jelentés[4]. A határozat nagy hangsúlyt helyezett az EBB külső tevékenységének az uniós külső politikákkal, programokkal és eszközökkel való szorosabb összehangolására. Az EBB 2013-ban is szorosan együttműködött a Bizottsággal és az Európai Külügyi Szolgálattal az EBB műveletei és az EU külső politikái közötti konzisztencia és koherencia erősítése érdekében. Ebben az összefüggésben a felek 2013. szeptember 12-én módosították és kiterjesztették az EKSZ-re az Európai Bizottság és az EBB közötti egyetértési megállapodást. 3. FINANSZÍROZÁSI MŰVELETEK 3.1. A határozatban foglalt régiókban nyújtott EBB-finanszírozás volumenének áttekintése Az alábbi táblázat áttekintést nyújt a határozatban foglalt régiókban 2013-ban biztosított EBB-finanszírozás volumenéről. 1. táblázat: Az EBB 2013-ban aláírt külső finanszírozási műveletei Érintett országok || Megbízás szerinti műveletek || Saját kockázatú EBB-műveletek || Összesen (millió EUR) || Átfogó garancia || Politikai kockázati garancia || Összesen Csatlakozás előtt álló országok || 960 || 0 || 960 || 1998 || 2958 Mediterrán országok || 397 || 133 || 530 || 0 || 530 Keleti szomszédos országok és Oroszország || 1126 || 560 || 1686 || 119 || 1805 Ázsia és Latin-Amerika || 782 || 215 || 997 || 242 || 1240 Dél-Afrika || 0 || 260 || 260 || 0 || 260 Összesen || 3265 || 1168 || 4433 || 2359 || 6793 Megjegyzés: A saját kockázatú műveleteken túl az EBB 53 millió EUR összegben írt alá harmadik felek forrásaiból biztosított tőke- és mikrofinanszírozási műveleteket a mediterrán országokban. Az uniós megbízás keretén belüli tevékenység aránya 2013-ban az összes műveleten belül 4%-kal 4,43 milliárd EUR-ra nőtt, azaz a határozatban foglalt régiókban elérte a teljes finanszírozási volumen 65%-át (2012-ben 3,96 milliárd EUR volt). Az EBB saját kockázatú finanszírozási műveleteinek nagy részét (85%) a csatlakozás előtt álló országokkal írta alá. 2013-ban a megbízás keretén belül aláírt hitelek 74%-ára (3,26 milliárd EUR) vonatkozott az állami és alsóbb államszervezeti szintű hitelek esetében alkalmazható átfogó garancia, míg 26%-uk (1,17 milliárd EUR) a magánszféra számára biztosított hitelek esetében nyújtható politikai kockázati garanciában részesült, ahol is az összes többi kockázatot az EBB viseli. A szíriai kormány 2013-ban sem teljesítette kölcsöntörlesztési és kamatfizetési kötelezettségeit[5]. Míg 2012-ben az EBB összesen 42 millió EUR összegben hívott le garanciát a garanciaalapból, és 2,1 millió EUR-t hajtott be, a lehívások összege 2013-ban elérte a 64,8 millió EUR-t. 1. ábra: Az EBB saját forrásokból biztosított külső finanszírozási volumenének éves alakulása A határozat keretében aláírt teljes összeg 2013 végén (a törölt összegek levonásával) 27 milliárd EUR volt, ami a határozat szerinti felső összeghatár 92%-a. A megbízás szerinti új műveletekre rendelkezésre álló összeg így összesen 2,46 milliárd EUR-t tett ki. 2013 végén az uniós garancia által lefedett időszak automatikusan meghosszabbodott hat hónappal, mivel az Európai Parlament és a Tanács addig nem fogadott el új határozatot. 2. táblázat: Az EBB által a megbízás keretében aláírt és kifizetett összegek összesen (2007-2013) millió EUR || Felső összeghatár || Aláírt nettó összeg || Aláírt nettó összeg a felső összeghatár %-ában megadva || Folyósított összeg || Folyósított nettó összeg az aláírt nettó összeg %-ában megadva Csatlakozás előtt álló országok || 9 048 || 8 949 || 99 % || 5 648 || 63 % Mediterrán országok || 9 700 || 8 381 || 86 % || 4 145 || 49 % Keleti szomszédos országok és Oroszország || 3 848 || 3 844 || 100 % || 898 || 23 % Ázsia és Latin-Amerika || 3 952 || 3 284 || 83 % || 2 322 || 71 % Dél-Afrika || 936 || 911 || 97 % || 558 || 61 % Általános megbízás összesen || 27 484 || 25 369 || 92 % || 13 571 || 53 % Éghajlatváltozással kapcsolatos megbízás (2011–2013) || 2 000 || 1 656 || 83 % || 217 || 13 % Teljes megbízás || 29 484 || 27 025 || 92 % || 13 788 || 51 % Megjegyzés: A folyósított összegeket az ügylet idején érvényes átváltási árfolyamon számoltuk át EUR-ra. A 2. táblázatból látható, hogy a csatlakozás előtt álló országok, a keleti szomszédos országok és Dél-Afrika esetében az EBB elérte vagy csaknem elérte a regionális felső összeghatárt 2013 végére. Mozgástér elsősorban a mediterrán országok, illetve Ázsia és Latin-Amerika esetében állt még rendelkezésre. A határozat a regionális felső összeghatárok között legfeljebb 10%-os átcsoportosítást tesz lehetővé. A folyósításokat tekintve – amelyek a projektvégrehajtás terén elért előrelépés kézzelfogható mutatóját jelentik – az EBB 2013 végéig a határozat keretében aláírt nettó összeg 51%-át folyósította (13,8 milliárd EUR). Ez megfelel a hitelszerződések aláírása és a kapcsolódó kifizetések közötti szokásos átlagos időbeli eltolódásnak. A folyósítások terén a legnagyobb haladás Ázsiában és Latin-Amerikában (az aláírt nettó összeg 71%-a került folyósításra), a csatlakozás előtt álló országokban (63%) és Dél-Afrikában (61%) tapasztalható. A keleti szomszédos országokban és Oroszországban a folyósítások az átlag alatt alakultak: az aláírt nettó összeg 23%-át tették ki, ami a projektvégrehajtás kezdeti késedelmeire és a kedvezményezett országok adminisztratív nehézségeire vezethető vissza. Az éghajlatváltozásra vonatkozó megbízáshoz kapcsolódó folyósítások viszonylagos elmaradásának oka, hogy a megbízást 2011 végén aktiválták. 3. táblázat: A jelenlegi határozat keretében aláírt finanszírozás volumene évenként (2007–2013) millió EUR || 2007 (*) || 2008 || 2009 || 2010 || 2011 || 2012 || 2013 || Teljes bruttó összeg || Törölt összeg || Teljes nettó összeg Csatlakozás előtt álló országok || 389 || 2 009 || 2 859 || 1 535 || 874 || 821 || 610 || 9 096 || 147 || 8 949 Mediterrán országok || 1 205 || 1 195 || 1 510 || 2 009 || 926 || 1 305 || 530 || 8 680 || 299 || 8 381 Keleti szomszédos országok és Oroszország || 0 || 170 || 233 || 631 || 675 || 934 || 1 443 || 4 085 || 241 || 3 844 Ázsia és Latin-Amerika || 305 || 469 || 1 051 || 643 || 310 || 300 || 584 || 3 662 || 378 || 3 284 Dél-Afrika || 0 || 203 || 280 || 50 || 115 || 100 || 260 || 1 008 || 96 || 912 Általános megbízás összesen || 1 899 || 4 045 || 5 932 || 4 867 || 2 900 || 3 460 || 3 427 || 26 530 || 1 161 || 25 369 Éghajlatváltozással kapcsolatos megbízás (2011–2013) || || || || || 150 || 500 || 1 006 || 1 656 || -- || 1 656 Csatlakozás előtt álló országok || || || || || 150 || - || 350 || 500 || -- || 500 Mediterrán országok || || || || || || 350 || - || 350 || -- || 350 Keleti szomszédos országok és Oroszország || || || || || || - || 243 || 243 || -- || 243 Ázsia és Latin-Amerika || || || || || || 150 || 413 || 563 || -- || 563 Dél-Afrika || || || || || || - || - || - || -- || - Teljes megbízás || 1 899 || 4 045 || 5 932 || 4 867 || 3 050 || 3 960 || 4 433 || 28 186 || 1161 || 27 025 || (*) 2007. július 31-ig a 2000–2007 közötti időszakra szóló előző határozat keretében is sor került hitelnyújtásra. Ami a műveletek számát illeti, a határozat keretében 2013-ban 42 új művelet részesült finanszírozásban a 2012. évi 43-hoz képest (lásd az alábbi táblázatot). 4. táblázat: Aláírt finanszírozási műveletek száma régiók és források szerint 2013-ban Régiók || Megbízás || EBB saját kockázat || Összesen || Harmadik felek forrásai Ázsia és Latin-Amerika || 11 || 2 || 13 || - Mediterrán országok || 7 || - || 7 || 9 Csatlakozás előtt álló országok || 6 || 19 || 25 || - Keleti szomszédos országok és Oroszország || 16 || 1 || 17 || - Dél-Afrika || 2 || - || 2 || - Több régióra kiterjedő* || - || 4 || 4 || - Összesen || 42 || 26 || 68 || 77 * Két vagy több régióra kiterjedő műveletek. Az EBB Unión kívüli finanszírozási műveleteinek fő kedvezményezettjei 2013-ban változatlanul a csatlakozás előtt álló országok voltak – a velük aláírt 25 új finanszírozási megállapodás értéke 2,96 milliárd EUR-t tett ki, ami a határozatban foglalt régiók teljes finanszírozási műveleteinek 43,5%-át jelenti. Az EBB prioritásként kezelte a kkv-knak biztosított hitelkereteket és a transzeurópai infrastrukturális projekteket. Az uniós garancia keretében biztosított finanszírozás 0,96 milliárd EUR-ra csökkent, miközben az előcsatlakozási eszközből saját kockázatra nyújtott hitelezés 2,0 milliárd EUR-t tett ki, szemben az előző évi 2,3 milliárd EUR-val (lásd az 1. táblázatban). A mediterrán országokban 2013-ban meglehetősen bizonytalanná vált a működési környezet a politikai események miatt. Az EBB által biztosított finanszírozás 66%-kal, a 2012. évi 1,7 milliárd EUR-ról 0,6 milliárd EUR-ra csökkent (16 új művelet). A mediterrán régióban az EBB-finanszírozás nagy része – csakúgy, mint a korábbi években – az energia- és a közlekedési ágazatba irányult. Az EBB a magánszektorban is fokozta a hitelezést: 9 finanszírozási műveletet írt alá harmadik felek forrásaiból biztosított tőke- és mikrofinanszírozásra vonatkozóan. A keleti szomszédos országok és Oroszország tekintetében 17 új finanszírozási műveletről született döntés, összesen 1,8 milliárd EUR értékben (lásd az 1. és 4. táblázatot). Ez főleg az oroszországi tevékenységeknek tudható be. A politikai események miatt az EBB-nek el kellett halasztania három ukrajnai és oroszországi műveletet, amelyek aláírására egyébként a megbízás időszakában került volna sor. Az esetleges további oroszországi műveletek aláírására a vonatkozó uniós szankcióktól függően kerülhet sor. A Bizottság nyomon fogja követni és értékelni fogja a garanciaalap további aktiválásának valószínűségét (és esetleges újrafeltöltésének szükségességét). Az EU–Oroszország közlekedési párbeszéd 2012 óta szünetel. A közlekedési együttműködés újraindításának feltételei egyelőre nem adottak, és az ukrán válságot követően 2014-ben tovább romlottak a tágabb kétoldalú kapcsolatok. Az Ázsiának és Latin-Amerikának nyújtott finanszírozás 1,24 milliárd EUR-ra nőtt (a 2012-es 700 millió EUR-hoz képest). Amint azt az 5. táblázat mutatja, a pénzügyi intézményeknek a magánszektor fejlesztésére nyújtott hitelkeretek képviselték a legjelentősebb súlyt a finanszírozás volumenében 2013-ban, különösen a csatlakozás előtt álló országok és a keleti szomszédos országok régiójában. Ezt követte az energiaágazat – különösen az Ázsia és Latin-Amerika régióban –, a közlekedés és a városfejlesztés. Az ágazati és regionális bontást az alábbi táblázatban mutatjuk be. 5. táblázat: A 2013-ban aláírt, megbízás szerinti és saját kockázatú külső EBB-műveletek ágazatok és régiók szerint millió EUR || Csatlakozás előtt álló országok || Mediterrán országok || Keleti szomszédos országok és Oroszország || Ázsia és Latin-Amerika || Dél-Afrika || Összesen Energia || 199 || 253 || 105 || 867 || 110 || 1 534 Közlekedés || 460 || 50 || 438 || - || || 948 Vízellátás, szennyvízkezelés || 6 || 77 || 64 || 60 || || 207 Hitelkeretek || 1 450 || 80 || 1 193 || 283 || || 3 006 Mezőgazdaság, halászat és erdőgazdálkodás || 150 || || 6 || 21 || || 177 Ipar || || 20 || || 9 || || 29 Pénzügyi szolgáltatások || 192 || || || - || || 192 Távközlés || 300 || || || - || || 300 Városfejlesztés || 200 || 50 || || - || 150 || 400 Összesen || 2 958 || 530 || 1 805 || 1 240 || 260 || 6 793 Megjegyzés: A fenti műveleteken túl az EBB 53 millió EUR összegben írt alá harmadik felek forrásaiból biztosított tőke- és mikrofinanszírozási műveleteket a mediterrán országokban. 3.2. Hozzájárulás az EU szakpolitikai célkitűzéseihez A határozat az uniós költségvetési garancia keretébe tartozó valamennyi régió tekintetében három magas szintű horizontális célkitűzést határoz meg (megbízási célkitűzések): i. az éghajlatváltozás hatásainak enyhítése és az ahhoz való alkalmazkodás; ii. a társadalmi és gazdasági infrastruktúra fejlesztése; iii. a helyi magánszektor fejlesztése, különösen a kkv-k támogatása. A műveleteket alátámasztó további célkitűzések között szerepel a külső tevékenységet vezérlő, az EUSZ 21. cikkében említett általános elvekhez való hozzájárulás, valamint a partnerországok közötti regionális integráció, többek között a csatlakozás előtt álló országok, a szomszédos országok és az EU közötti gazdasági integráció. A regionális operatív technikai iránymutatás[6] célja annak biztosítása, hogy az uniós garancia melletti EBB-finanszírozás a határozatban foglalt különböző régiókban összhangban legyen a megfelelő uniós külső politikákkal, programokkal és eszközökkel, és kiegészítse azokat. A megbízási célkitűzésekhez való hozzájárulást a 2013-ban a megbízás és a saját kockázatú eszközök keretében aláírt műveleteket egyaránt figyelembe vevő következő ábra szemlélteti. A műveletek csaknem fele – az éghajlat-politikai projektek esetében ennél is nagyobb aránya – egynél több célkitűzéshez járul hozzá. 2. ábra: Hozzájárulás a megbízási célkitűzésekhez (%) Az éghajlatváltozás mérséklése és az éghajlatváltozáshoz történő alkalmazkodás 2013-ban az EBB folytatta az éghajlat-változási célkitűzés támogatását. Az éghajlatváltozással kapcsolatos, 2 milliárd EUR-t kitevő kiegészítő megbízási keret lehetővé tette a feltörekvő piacgazdaságok mellett olyan fejlődő országok bevonását, amelyekben az éghajlatváltozással kapcsolatos beruházásokra kerül sor. 2013 végére az aláírt műveleteket figyelembe véve a 2 milliárd EUR-s (2011 októberében aktivált) keret 83%-át felhasználták, a fennmaradó részt pedig teljes egészében lekötötték további, előkészítés alatt álló műveletek számára. Ezekre vonatkozóan 2014 közepéig, azaz a megbízás lejártáig alá is írták a szerződéseket. Az aláírt új finanszírozási műveletek körében az éghajlat-változási célkitűzéssel kapcsolatos műveletek Ázsiában és Dél-Afrikában továbbra is jelentős arányt – csaknem 90%-ot – képviseltek, míg Közép-Ázsiában csaknem elérték a 60%-ot, Latin-Amerikában és a mediterrán országokban pedig az 50%-ot. A csatlakozás előtt álló és a keleti szomszédos országokban végrehajtott éghajlat-változási projektek céljaira is jelentős finanszírozást mozgósított az EBB, ám az éghajlat-változási finanszírozás részaránya e régiókban más célkitűzések, elsősorban a magánszektor fejlesztésének kiemelt fontossága miatt alacsonyabb volt. 6. táblázat: Az éghajlat-változási intézkedésekhez kapcsolódó aláírt külső finanszírozási műveletek 2013-ban a megbízás szerinti régiókban || Éghajlatváltozással kapcsolatos finanszírozás || Éghajlatváltozással kapcsolatos összes finanszírozás || Az összes aláírt művelet %-ában millió EUR || az éghajlatváltozással kapcsolatos megbízás keretében || az általános megbízás keretében || az EBB saját kockázatú eszközeinek keretében Ázsia || 286 || 127 || 51 || 464 || 88 % Közép-Ázsia || 127 || || || 127 || 58 % Latin-Amerika || || 52 || 191 || 243 || 49 % Mediterrán országok || || 253 || || 253 || 48 % Csatlakozás előtt álló országok || 350 || || 159 || 509 || 17 % Keleti szomszédos országok és Oroszország || 243 || 5 || 19 || 267 || 15 % Dél-Afrika || || 230 || || 230 || 88 % Megbízás szerinti régiók összesen || 1006 || 667 || 421 || 2,094 || 31 % Az éghajlat-politikai célkitűzés finanszírozásán belül az energiaágazatban volt a legmagasabb a kölcsönök összege (1,3 milliárd EUR) és a projektek száma (16). Ez elsősorban az energiahatékonyság és a megújuló energiák területén jelentkező erős beruházási keresletet tükrözi. Az energiaágazaton kívül a fenntartható közlekedés (357 millió EUR) a városi közlekedés (177 millió EUR) és a természeti erőforrások (120 millió EUR) ágazatában végrehajtott projektek részesültek finanszírozásban az EBB éghajlat-politikai célkitűzése keretében. Az éghajlat-politikai célkitűzéshez hozzájáruló, aláírt finanszírozási műveletek volumene 2013-ban 2,1 milliárd EUR-t tett ki, ami a határozatban foglalt régiók számára az EBB által biztosított teljes külső finanszírozás 31%-a volt, ami magasabb a 25%-os globális célnál. A viszonylag magas 2013-as volumen az aláírt projektek viszonylag magas számával magyarázható. A társadalmi és gazdasági infrastruktúra fejlesztése Az EBB 46 külső műveletet írt alá 3,6 milliárd EUR értékben a társadalmi és gazdasági infrastruktúra fejlesztésének támogatására a különböző ágazatokban. Ezek között 9 olyan művelet is szerepel, amelyet közvetítőkön keresztül hajtottak végre. Ezek tényleges ágazati megoszlása előre nem ismert. Az előző évekhez hasonlóan a legtöbb projekt az energiaszektorban (18 projekt) és a közlekedési ágazatban (10 projekt) indult. A helyi magánszektor, különösen a kkv-k támogatása Az EBB különböző módokon támogatja a helyi magánszektor fejlesztését. A leggyakoribb megoldás, hogy hitelkeretet biztosít pénzügyi közvetítők (főleg bankok) számára a kis- és középvállalkozásoknak való továbbhitelezéshez. A helyi magánszektor fejlesztéséhez hozzájáruló 51 külső finanszírozási művelet közül 36 volt közvetítőknek nyújtott, összesen 3,3 milliárd EUR összegű, kkv-knak és a közepes piaci tőkeértékű vállalatoknak továbbhitelezendő kölcsön. E műveletek további 12%-a nagy magánvállalkozásoknak nyújtott közvetlen kölcsön volt, 9 művelet pedig magántőkealapokba és mikrofinanszírozási intézményekbe való befektetés. Regionális integráció A várakozások szerint a projektek számos ágazatban hozzájárulnak majd a regionális integráció előmozdításához. A regionális integrációhoz hozzájáruló 17 projekt (1,1 milliárd EUR) közül 6 a közlekedési ágazatban végrehajtott, elsősorban határokat átszelő utakkal és regionális léginavigációs hálózatokkal kapcsolatos közvetlen művelet. Négy projekt az energiaágazatot érinti. Ez a dimenzió mindenekelőtt a csatlakozás előtt álló országok és a keleti szomszédos országok esetében kapott kiemelkedő fontosságot; ezekbe a régiókba összpontosul ugyanis a regionális integrációt elősegítő teljes külső EBB-finanszírozás mintegy háromnegyede. 3.3. Az EBB-műveletek hatása és hozzáadott értéke Az EBB eredményértékelési kerete (REM) lehetővé teszi a bank által végrehajtott finanszírozási műveletek értékelését a műveletek teljes életciklusa során. A keret segít az uniós prioritásokkal összhangban lévő, azon stabil projektek konkrét eredmények alapján történő kiválasztásában, amelyek esetében az EBB részvétele hozzáadott értéket hoz létre. Az értékelés során azonosítják a művelet várt gazdasági, társadalmi és környezeti kimeneteleit megragadó eredménymutatók alap- és célértékeit. A projekt életciklusa alatt végig figyelemmel kísérik az így meghatározott eredménymutatók alakulását, és azokról közvetlen finanszírozási műveletek esetében a projekt zárásakor és azt követően 3 évvel, magántőkealapok esetében a befektetési időszak végén és az alap futamidejének végén, közvetítőkön keresztül történő finanszírozás esetében pedig az allokációs időszak végén számolnak be. A projekteket három „pillér” szerint minősítik: i. Az 1. pillér a projekt uniós és nemzeti prioritásokhoz való várt hozzájárulását és az EBB-megbízás szerinti jogosultságát értékeli. ii. A 2. pillér a művelet minőségét és megfelelőségét értékeli a várt eredmények alapján. iii. A 3. pillér az EBB által nyújtott, várható pénzügyi és nem pénzügyi addicionalitást méri. A szolgálati munkadokumentum részletesebb információkat tartalmaz a REM-ről. Mivel a 2012-ben bevezetett REM szerint jóváhagyott műveletek tényleges eredményei csak évek múlva állnak majd rendelkezésre, a szolgálati munkadokumentum hat esettanulmány alapján ismerteti a folyamatban lévő projektek által elért tényleges eredményeket. Az alábbiakban ezért a megbízás szerinti régiók tekintetében aláírt valamennyi művelet vonatkozásában a várt eredményeket mutatjuk be és tárgyaljuk. 3. ábra: A 2013-ban aláírt projektek várt REM-minősítései pillérek szerint Várt eredmények a megbízás szerinti régiók tekintetében 2013-ban aláírt összes művelet vonatkozásában A projektek minősítésének 1. pillér szerinti megoszlása azt mutatja, hogy a 2013-ban aláírt műveletek több mint fele várhatóan „kiválóan” járul hozzá a megbízási célkitűzésekhez, azaz jelentős mértékben járul hozzá mind az országok saját fejlesztési célkitűzéseihez, mind az ország/régió tekintetében meghatározott uniós prioritásokhoz. A várhatóan „jó” hozzájárulást biztosító projektek összhangban vannak a megbízási célkitűzésekkel, és jelentős mértékben képesek hozzájárulni az EU által meghatározott célkitűzések vagy az ország saját fejlesztési célkitűzései közül az egyikhez, és közepes mértékben a másikhoz. A 2. pillér vonatkozásában az aláírt műveletek 9%-a kap várhatóan „kiváló” minősítést. Ide tartoznak azok a közvetlen műveletek, amelyek belső megtérülési rátája meghaladja a 15%-ot, és azok a közvetítőkön keresztül végzett műveletek (hitelkeretek), amelyek kivételes mértékben elősegítik a finanszírozáshoz való hozzáférést és a pénzügyi ágazat fejlesztését, éspedig viszonylag alacsony kockázati környezetben. Várhatóan a műveletek több mint 86%-a „jó” értékelést kap. Ebbe a körbe tartoznak az átlagosan 10–15% közötti belső megtérülési rátával rendelkező közvetlen műveletek és azok a közvetített műveletek, amelyek magas kockázat mellett – kisebb eredményességi valószínűséggel – járulnak hozzá a finanszírozáshoz való hozzáféréshez és a pénzügyi ágazat fejlesztéséhez. A 3. pillér tekintetében elmondható, hogy a 2013-ban aláírt műveletek mintegy 21%-a képvisel várhatóan magas addicionalitást, tipikusan azáltal, hogy lehetővé teszi a piacon a hitelfelvevő rendelkezésére álló leghosszabb lejárat több mint 100%-kal történő meghosszabbítását, lefedi a finanszírozandó eszközök gazdasági életciklusának legalább 80%-át, és vezető szerepet játszik a projekt előkészítésében, strukturálásában és/vagy a végrehajtás támogatásában. A műveletek további 62%-a nyújt várhatóan „jó” hozzájárulást, azaz képvisel jelentős addicionalitást jellemzően azáltal, hogy számottevő technikai vagy ágazati segítséget biztosít, vagy magasabb szintű minőségi standardokat és minőségbiztosítást érvényesít. Az aláírt műveletek 17%-a rendelkezik várhatóan „mérsékelt” addicionalitással. Ezek jellemzően standard termékek, amelyek esetében korlátozott mértékben van szükség a projekt kialakításához, strukturálásához vagy végrehajtásához való hozzájárulásra. 4. EGYÜTTMŰKÖDÉS A BIZOTTSÁGGAL A szolgálati munkadokumentum tartalmazza azon hatályos keretek listáját, amelyek alapján az EBB és a Bizottság 2013 során együttműködött a határozatban foglalt régiókra irányuló uniós támogatás összhangjának fokozása érdekében, valamint összefoglaló táblázatot közöl az EBB által az uniós költségvetési források kezelése keretében aláírt finanszírozási összegekről. A munkadokumentum emellett a két intézmény együttműködésében 2013-ban végrehajtott egyes jelentős tevékenységeket is ismerteti. 5. EGYÜTTMŰKÖDÉS A NEMZETKÖZI PÉNZÜGYI INTÉZMÉNYEKKEL Az EBB tevékenységének szerves része a nemzetközi pénzügyi intézményekkel folytatott együttműködés, amely az intézményi kérdésekről folytatott párbeszédtől, a horizontális és tematikus problémákon, valamint a kölcsönös konzultáción át az operatív társfinanszírozás és munkamegosztás megerősített formáiig terjed. 2013-ban az egyéb nemzetközi pénzügyi intézmények vagy európai bilaterális intézmények által biztosított társfinanszírozás az EBB által aláírt összes, uniós garancia mellett biztosított finanszírozás 47%-át tette ki. A megbízás szerinti régiók vonatkozásában 2013-ban aláírt, társfinanszírozásban megvalósult műveletek jegyzéke a szolgálati munkadokumentumban található. A nemzetközi pénzügyi intézmények közötti párbeszéd nagyrészt specializálódott munkacsoportokon belül folyik, amelyek rendszeres megbeszéléseiken megosztják a bevált módszereket, és konkrét kérdéseket vitatnak meg. Az egyik ilyen munkacsoport a pénzügyi intézmények magánszektorban végrehajtott fellépései eredményeinek harmonizálásával, egy másik, 2013-ban felállított csoport pedig a közszektorbeli projektek eredményeinek harmonizálásával foglalkozik. A nemzetközi pénzügyi intézmények emellett eseti munkacsoportokat is létrehoznak egyes konkrét kérdések kezelésére; a G20 és a G8 például gyakran kéri a Világbank és a multilaterális fejlesztési bankok hozzájárulását. Az EBB a párbeszédre irányuló egyéb kezdeményezésekben is részt vesz – ilyen volt például a multilaterális fejlesztési bankok vezetőinek 2014. januári ülése, amelynek az EBB adott otthont. Az EBB kulcsszerepet játszik továbbá az EU külső együttműködési támogatáskombinációs platformjának működésében. [1] HL L 280., 2011.10.27., 1. o. [2] Annual Report 2013 on EIB activity in Africa, the Caribbean and Pacific, and the overseas territories (2013. évi éves jelentés az EBB AKCS-országokban és tengerentúli területeken kifejtett tevékenységéről), EIB – 06/2014 – ISBN 978-92-861-2059-6. [3] HL L 135., 2014.5.8., 1. o. [4] http://www.eib.org/attachments/country/eib_rem_annual_report_2013_en.pdf [5] Lásd: A Bizottság jelentése az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a garanciaalapról és annak 2013. évi gazdálkodásáról (COM(2014) 463 final, 2014.7.16.) és az azt kísérő szolgálati munkadokumentum (SWD(2014) 241 final). [6] Lásd a Bizottság COM(2012) 357 final számú szolgálati munkadokumentumát. A 2011. október 25-i 1080/2011/EU határozat szerint a Bizottság végleges jelentést nyújt be a határozat végrehajtásáról az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. A jelentés az EBB-nek a határozat által lefedett időszakban, azaz 2007 és – az uniós garancia által lefedett időszak hat hónappal történő meghosszabbítását követően – 2014. június 30. között aláírt külső finanszírozási műveleteivel foglalkozik[1]. Ez a jelentés kiegészíti az EBB uniós költségvetési garancia mellett nyújtott, 2013. évi külső finanszírozási tevékenységéről szóló éves jelentésben foglalt elemzést, és kiterjed az uniós garancia által lefedett teljes időszakra, beleértve a 2014. évi 6 hónapos meghosszabbítást is. A határozat az uniós garancia keretében az EBB által biztosítható finanszírozás felső összeghatárát (29,5 milliárd EUR) egy általános megbízásra (27,5 milliárd EUR) és egy az éghajlatváltozással kapcsolatos megbízásra (2 milliárd EUR) bontotta. Az általános megbízás körében regionális felső összeghatárok és részleges felső összeghatárok kerültek megállapításra. A külső megbízás keretösszegének felhasználása Amint az alábbi táblázatból látható, 2014. június 30-ig a teljes megbízási keretösszeg 99%-át (az éghajlat-változási megbízás esetében 98%-át) sikerült felhasználni, csekély regionális különbségekkel. Politikai események miatt az EBB-nek el kellett halasztania három ukrajnai és oroszországi műveletet, amelyek aláírására egyébként a megbízási időszakban került volna sor. Ezeknek az előre nem látható körülményeknek a hatására végül a keleti szomszédos országok számára az utolsó hat hónapban átcsoportosított összeget csak részben sikerült felhasználni (82 millió EUR-t a 200 millió EUR-ból). A thaiföldi események hasonló hatást gyakoroltak egy műveletre. 1. táblázat: A külső megbízási keretösszeg felhasználása 2007 és 2014 között (2014. június 30-ig, millió EUR-ban) A megbízás keretében végrehajtott alsóbb államszervezeti szintű műveletek Igen hasznos eszköznek bizonyult az alsóbb államszervezeti szintű műveletekre rendelkezésre álló keret létrehozása. A keret jól szolgálta az Unió külpolitikai célkitűzéseit, mivel lehetővé tette számos fontos projekt támogatását például a kkv-ösztönzés, a települési infrastruktúra-fejlesztés, a szociális lakásépítés és az éghajlat-politika területén. Az átfogó uniós garancia alá tartozó, alsóbb államszervezeti szintű műveletekre meghatározott 2,6 milliárd EUR-s keretet 2014. június végéig teljes egészében sikerült felhasználni. Kilenc országban 27 műveletet írt alá az EBB. A megbízás keretében támogatott projektek számára kifizetett kölcsönök 2014 júniusának végéig a kedvezményezettek az aláírt nettó műveleti összeg 50%-ának erejéig, 14,4 milliárd EUR összegben vettek fel kölcsönöket a megbízás által támogatott projektekre. Figyelembe véve a projektek szokásosan hosszú végrehajtási idejét és azt, hogy a szerződések egy részét csak a közelmúltban kötötték meg, a folyósítási arány a következő években várhatóan fokozatosan emelkedni fog. 2. táblázat: A megbízás keretében aláírt és kifizetett kumulált nettó összegek 2014. június végén Az EBB által a megbízás alapján és saját kockázatra biztosított teljes finanszírozás Összességében az EBB 47,2 milliárd EUR összegben írt alá finanszírozási műveleteket a megbízás szerinti régiókban a 2007 és 2014 júniusa közötti időszakban; ebből bruttó 30,4 milliárd EUR-ra (64%) vonatkozott uniós garancia, míg a fennmaradó összeget az EBB saját kockázatú finanszírozási eszközeiből nyújtotta. Az átfogó uniós garancia 22,7 milliárd EUR állami és alsóbb államszervezeti hitelt, míg a politikai kockázati garancia 7,7 milliárd EUR magánszektornak nyújtott hitelt fedez. 3. táblázat: Az EBB finanszírozási műveletei a megbízás szerinti régiókban a garancia jellege szerint A megbízás időtartama alatt az EBB a határozat alá tartozó 46 országban írt alá hiteleket. Uniós garancia mellett biztosított finanszírozásról 40 országban, az EBB saját kockázatú eszközei keretében pedig 26 országban született hitelmegállapodás. Három állam (Horvátország, Izrael és Oroszország[2]) kivételével valamennyi kedvezményezett ország fejlődő országnak számít a hivatalos fejlesztési támogatásban részesülő országok OECD-listája alapján. A finanszírozási volumen 25%-át közepesen alacsony jövedelmű (17 kedvezményezett ország), alacsony jövedelmű (Tádzsikisztán) és legkevésbé fejlett országokban (Banglades és Nepál) biztosította az EBB. Az infrastruktúra-fejlesztési támogatások képezik a legjelentősebb tevékenységi irányt, különösen az energia- és a közlekedési ágazatban, amelyek együtt a megbízás alapján aláírt finanszírozási összeg mintegy felét (52%) képviselik. A második legjelentősebb tételt a magánvállalkozások fejlesztésére fordított támogatások jelentik. Ezek az összegek – amelyeket az EBB mindenekelőtt közvetítő bankoknak nyújtott hitelkeretek formájában biztosít – az EBB saját kockázatú eszközeiből történő finanszírozás 47%-át, illetve a megbízás alapján nyújtott finanszírozás 20%-át tették ki. Csaknem kizárólag a megbízás keretében finanszírozta a bank a vízellátási és szennyvízrendszerek fejlesztését, valamint az egészségügyi és oktatási beruházásokat. A finanszírozás hozzájárulása az uniós szakpolitikai célkitűzésekhez 2007 óta az EBB 437 finanszírozási műveletet hajtott végre: 271-et a megbízás alapján hajtott végre, 132-t saját kockázatú eszközökből teljesített, 34 esetben pedig harmadik felek forrásaiból finanszírozott kockázatitőke-műveletekről volt szó. A következő ábra azt mutatja, hogy e műveletek hogyan járultak hozzá az egyes megbízási célkitűzésekhez az aláírt műveletekben képviselt volumen és részarány tekintetében 2007 és 2014 júniusa között. 1. ábra: Kumulált hozzájárulás a megbízási célkitűzésekhez[3] A megbízás időszakában 108 olyan projektet finanszírozott az EBB, amelyben jelentős szerepe volt éghajlat-politikai elemnek. A klímafinanszírozás elérte a 12 milliárd EUR-t, ami az EBB saját forrásai ellenében aláírt teljes összeg 25%-a volt (eltekintve a harmadik felek forrásaiból finanszírozott műveletektől). A megbízás alapján végrehajtott műveletek körében ez az elem 26%-os részarányt képviselt. 4. táblázat: Az éghajlatváltozással kapcsolatos intézkedésekhez kapcsolódó hitelezés 2007 és 2014 júniusa között a határozatban foglalt régiókban Társfinanszírozás más nemzetközi pénzügyi intézményekkel és támogatáskombináció A megbízás teljes időszaka alatt az EBB által a megbízás keretében nyújtott finanszírozás 58%-át társfinanszírozták egyéb nemzetközi pénzügyi intézmények. 5. táblázat: Uniós támogatásokkal kombinált vagy más nemzetközi pénzügyi intézmények által társfinanszírozott EBB-műveletek A megbízás alapján nyújtott hitelvolumen 27%-át kísérték mindenekelőtt beruházási támogatás vagy technikai segítségnyújtás formájában biztosított vissza nem térítendő támogatások. A 2007–2013-as időszakban a Nyugat-balkáni Beruházási Keret (WBIF) és a Szomszédsági Beruházási Keret (NIF) kapta a legtöbb hozzájárulást az uniós költségvetésből, nevezetesen 229 millió EUR-t, illetve 223 millió EUR-t. Ugyanebben az időszakban a Latin-amerikai Beruházási Keret (LAIF) 25 millió EUR-t, az Ázsiai Beruházási Keret (AIF) 5,7 millió EUR-t, a Közép-ázsiai Beruházási Keret (IFCA) pedig 4,3 millió EUR-t kapott. A hitelek és támogatások kombinációjára az EBB által a megbízás alapján finanszírozott 40 országból 22-ben került sor. [1] A határozatban foglalt megbízás végrehajtása 2007. augusztus 1-jén (az uniós garanciamegállapodás aláírását követően) vette kezdetét, és azt 2014. június 30-ig meghosszabbították. [2] Az esetleges további oroszországi műveletek aláírására a vonatkozó uniós szankciók függvényében kerülhet sor. [3] Egy projekt több megbízási célkitűzéshez is hozzájárulhat.