Ajánlás

A TANÁCS AJÁNLÁSA

a Romániában fennálló túlzott költségvetési hiány megszüntetéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 126. cikke (7) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság ajánlására,

mivel:

(1)Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 126. cikke szerint a tagállamoknak kerülniük kell a túlzott költségvetési hiányt.

(2)A Stabilitási és Növekedési Paktum az árstabilitás és az erős, fenntartható, munkahelyteremtéshez vezető növekedés eszközeként a rendezett államháztartás célkitűzésén alapul.

(3)2020. [március 17-én] a Tanács az EUMSZ 126. cikkének (6) bekezdésével összhangban úgy határozott, hogy Romániában túlzott hiány áll fenn.

(4)Az EUMSZ 126. cikke (7) bekezdésének és az 1467/97/EK tanácsi rendelet 3. cikke (4) bekezdésének megfelelően a Tanácsnak a túlzott hiány meghatározott időszakon belül történő megszüntetésére irányuló ajánlásokat kell tennie az érintett tagállam részére. Az ajánlás az érintett tagállam számára legfeljebb hat hónapos határidőt állapíthat meg a túlzott hiány kiigazítására irányuló eredményes intézkedések meghozatalára. Továbbá a túlzott hiány megszüntetéséről szóló ajánlásban a Tanácsnak olyan éves költségvetési célok elérését kell előírnia, amelyek az ajánlást alátámasztó előrejelzések alapján összhangban vannak a strukturális egyenlegben, azaz az egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélküli, ciklikusan kiigazított egyenlegben elért, viszonyítási alapként a GDP legalább 0,5 %-ának megfelelő minimális éves egyenlegjavulással.

(5)A Bizottság költségvetési változókkal 2022-ig kiegészített, 2020. téli előrejelzése szerint a reál-GDP növekedése 2019-ben 3,9 %-os lesz. Változatlan politikát feltételezve a Bizottság előrejelzése szerint a reál-GDP növekedése mérséklődik, de stabil marad, 2020-ban 3,8 %-os, 2021-ben és 2022-ben pedig 3,5 %-os lesz. Egyrészt a jelenlegi szakpolitikák által előidézett jelentős költségvetési ösztönzés továbbra is lendületet adhat a lakossági fogyasztásnak. Másrészt a költségvetési hiány további növekedése alááshatja a gazdaság növekedési pályájának fenntarthatóságába vetett fogyasztói és befektetői bizalmat. Ennek következtében a beruházások várhatóan csökkenni fognak, mivel a magánbefektetők figyelembe veszik a növekvő makrogazdasági egyensúlyhiányt. A nettó export hozzájárulása az előrejelzés távlatában várhatóan negatív marad, mivel az exportra továbbra is hatással van a gyenge külső kereslet, míg az importot a lakossági fogyasztás támogatja. Ez pedig tovább ronthatja a folyó fizetési mérleg már amúgy is magas hiányát.

(6)2019. december 10-én a kormány elfogadta és megküldte a parlamentnek a 2020–2022 közötti időszakra vonatkozó költségvetési stratégiáját (a továbbiakban: költségvetési stratégia), amelyben a 2019. évre a GDP 3,8 %-át kitevő, vagyis a GDP 3 %-ában megállapított referenciaérték feletti felülvizsgált költségvetési hiánycélt határozott meg. A 2019-re eredetileg tervezett, a GDP 2,8 %-ának megfelelő mértékű hiánycél felfelé történő módosításának alapját a pénzügyi évből addig eltelt időre vonatkozó költségvetés-végrehajtási adatok képezték. A költségvetési stratégiáról szóló törvényt 2019. december 18-án hirdették ki.

(7)A Bizottság költségvetési változókkal 2022-ig kiegészített, 2020. téli előrejelzése szerint a költségvetési hiány a teljes előrejelzési időszakban a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaérték felett marad. Változatlan politikát feltételezve a Bizottság előrejelzése szerint a költségvetési hiány 2019-ben a GDP 4,0 %-a, 2020-ban 4,9 %-a, 2021-ben 6,9 %-a és 2022-ben 7,7 %-a lesz. Az előrejelzés szerint a strukturális hiány 2019-ben a GDP 1,0 %-ával, 2021-ben a GDP további 1,9 %-ával, 2022-ben pedig a GDP 0,8 %-ának megfelelő mértékben romlik. A hiány Bizottság által előre jelzett növekedését főként a 2019 nyarán életbe léptetett jelentős nyugdíjemelések okozzák. A nagyobb nyugdíjkiadások a hiányt 2020-ban GDP-arányosan 0,9 százalékponttal, 2021-ben 1,7 százalékponttal, 2022-ben pedig 1,1 százalékponttal növelik. A gyermekek után járó ellátás 2020 augusztusában hatályba lépő megkétszerezése a becslések szerint évente a GDP 0,6 %-ának megfelelő terhet ró a költségvetésre. A kormány költségvetési stratégiájában szereplő előrejelzés szerint a költségvetési hiány 2020-ban várhatóan a GDP 3,6 %-a, 2021-ben a GDP 3,4 %-a, 2022-ben pedig a GDP 2,8 %-a lesz. A kormány becslései alapján ez 2020-ban 0,3 %-os, 2021-ben 0,2 %-os, 2022-ben pedig 0,6 %-os strukturális kiigazításhoz vezetne. A költségvetési stratégiában szereplő kiigazítás főként a kiadásokon alapul. Az előrejelzések szerint főként a munkavállalói jövedelemre, az árukra és szolgáltatásokra, továbbá az Unió által nem társfinanszírozott beruházásokra fordított kiadások GDP-hez viszonyított aránya csökkenni fog. A költségvetési stratégiában szereplő, a Bizottság előrejelzéséhez képest kisebb hiányra vonatkozó előrejelzés a költségvetési stratégia alapjául szolgáló optimistább makrogazdasági előrejelzésekből és abból ered, hogy a költségvetési stratégia nem veszi figyelembe egyes elfogadott intézkedések költségvetési hatását, miközben a folyó kiadások tervezett mérséklését csak részben támasztják alá elfogadott vagy hitelesen bejelentett intézkedések, és ezért azt a Bizottság előrejelzésében nem lehetett teljes mértékben figyelembe venni.

(8)Romániában az államadósság 2018-ban a GDP 34,7 %-át tette ki. A Bizottság előrejelzése szerint az államadósság 2022-ben a GDP 46,6 %-ára emelkedik és a Szerződésben meghatározott referenciaérték alatt marad.

(9)Az 1467/97/EK rendelet 3. cikkének (4) bekezdése értelmében a túlzott hiány kiigazítását a fennállásának megállapítását követő évben (ebben az esetben 2021-ig) kell teljesíteni, kivéve, ha különleges körülmények állnak fenn. A kiigazítási pályát az 1467/97/EK rendelettel összhangban kell meghatározni, figyelembe véve a tagállam gazdasági és költségvetési helyzetét.

(10)A jelenlegi helyzetben ilyen különleges körülmények állnak fenn Romániában. A túlzott hiány 2021-ig történő kiigazítása túlságosan nagy költségvetési kiigazítást tenne szükségessé, és jelentős kibocsátási veszteséget eredményezne. A hosszabb kiigazítási pálya – bár továbbra is jelentős éves kiigazításokat igényel – növekedésre gyakorolt hatása fokozatosabban érvényesülne, és figyelembe veszi azt a tényt, hogy a 2020-as költségvetési év már megkezdődött. A költségvetési konszolidációval párhuzamosan végrehajtott strukturális reformok hozzájárulnak a túlzott hiány tartós kiigazításához. Ennek fényében, valamint figyelembe véve Románia gazdasági és költségvetési helyzetét, indokolt a túlzott hiány kiigazításának határidejeként a 2022. évet kitűzni.