[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 28.1.2009

COM(2009) 35 végleges

2009/0010 (COD)

Javaslat:

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE

energiaágazatbeli projektek közösségi pénzügyi támogatásán alapuló gazdaságélénkítő program létrehozásáról

INDOKOLÁS

1. A JAVASLAT HÁTTERE

- A javaslat indokai és célkitűzései

A javaslat célja, hogy reagáljon a pénzügyi válság nyomán Európában kialakult gyors gazdasági visszaesésre, valamint a Közösség energiaellátásának biztonságával kapcsolatban tapasztalható hiányosságokra, amelyekre legutóbb a földgázbeszerzési válság hívta fel a figyelmet. A javaslat az európai gazdasági fellendülés tervének (COM(2008) 800) végrehajtását szolgálja, amelyet az Európai Tanács 2008. december 11–12-i ülésszakán jóváhagyott. A vidéki területek széles sávú internetes hozzáférésének fejlesztése területén benyújtott javaslatokkal együtt ez a javaslat konkrét választ ad az Európai Tanács azon felkérésére, hogy készüljön egy részletes és kiegyensúlyozott cselekvésjegyzék.

- Általános háttér

A pénzügyi válság hatása 2008 őszén érte el a reálgazdaságot. A földgázbeszerzési válság, amely a Közösségbe irányuló orosz földgázszállítások leállása nyomán következett be, 2008 decemberében jelentkezett. Mind a gazdasági válság, mind az európai energiahálózatok elégtelen összekapcsoltságára rávilágító földgázbeszerzési válság szerkezeti problémákat idéz elő az európai gazdaságban, és kihat az uniós polgárok jólétére is. Ezért szükség van egy átfogó gazdaságélénkítő tervre, amelynek kialakítása jelenleg folyamatban van. Ez a javaslat, amely az energiaágazat egyes kulcsfontosságú területein pénzügyi élénkítési program alkalmazását indítványozza, a gazdaságélénkítő terv fontos részét alkotja.

- Hatályos rendelkezések a javaslat által szabályozott területen

A transzeurópai hálózatokra vonatkozó program energiaipari infrastruktúrára vonatkozó része a gáz- és villamosenergia-hálózatok határokon átnyúló összekapcsolását hivatott ösztönözni; ugyanez a célja az e javaslatban foglalt három alprogramnak is. Az e rendeletben szereplő projektjegyzék kiegészíti a transzeurópai energiahálózatokra vonatkozó iránymutatásokat (az Európai Parlament és a Tanács 2006. szeptember 6-i 1364/2006/EK határozata).

- Összhang az Unió többi szakpolitikájával és célkitűzésével

A javaslat a gazdasági növekedés és a fenntartható fejlődés elősegítésére irányuló átfogó európai uniós célkitűzés kulcsfontosságú részeként az energiapolitikához kapcsolódó projekteket támogat. Összhangban van az energiapolitika második stratégiai felülvizsgálatában lefektetett uniós energiapolitikával, nevezetesen az energiaellátás biztonságának fokozására és az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentésére irányuló célokkal.

A Bizottság a projektek kiválasztásához számos kritériumot vett figyelembe, amelyek különösen a projektek kiérleltségére, a következetes földrajzi eloszlásra, az Európai Unió érdekére, valamint az uniós szinten jelentkező hozzáadott értékre és a technológiai fejlődésre vonatkoznak. Mindegyik kritérium összhangban áll az Európai Közösség által az elmúlt évek során kialakított energiapolitikával, valamint a hatályos pénzügyi kerettel. Az e rendeletben alkalmazott megközelítést a pénzügyi keretek várhatóan a jövőben is alá fogják támasztani.

2. Konzultáció az érdekeltekkel és hatásvizsgálat

- Konzultáció az érdekeltekkel

A gazdasági válság által előidézett sürgető helyzetben a lehető leggyorsabb fellépésre van szükség, hogy a befektetők megfelelő jelzéseket kapjanak. Ez azt jelenti, hogy a konzultációs folyamatra nem jutott idő.

- A szakvélemények összegyűjtése és felhasználása

Külső szakértői vélemény felhasználására nem került sor.

- Hatásvizsgálat

A gazdasági válság által előidézett sürgető helyzetben a lehető leggyorsabb fellépésre van szükség, az Európai Tanács következtetéseivel összhangban.

Ez azt jelenti, hogy hatásvizsgálatra nem volt idő.

3. A javaslat jogi elemei

- A javasolt intézkedés összefoglalása

A Bizottság 2009-re és 2010-re egy beruházási intézkedési program megvalósítását javasolja, amely a következő területekhez kapcsolódó alprogramokból áll:

– a gáz- és villamosenergia-hálózatok rendszerösszekötői (pénzügyi keret: 1750 millió EUR);

– a tengeri szélenergia hasznosítására irányuló projektek (500 millió EUR);

– a szén-dioxid elkülönítése és tárolása (1250 millió EUR).

- Jogalap

A jogalapot a gáz- és villamosenergia-hálózatok rendszerösszekötőinek fejlesztésére vonatkozó alprogram esetében a Szerződés 156. cikke, míg a fellépés többi része esetében a Szerződés 175. cikke alkotja.

- A szubszidiaritás elve

Mivel a javaslat nem tartozik a Közösség kizárólagos hatáskörébe, alkalmazni kell a szubszidiaritás elvét.

A javaslat célkitűzéseit a tagállamok a következő ok(ok) miatt nem tudják kielégítő mértékben megvalósítani:

- A gazdasági válság következetes és hatékony kezelése EU-szinten összehangolt, uniós és tagállami forrásokat egyaránt mozgósító beruházási koncepciót igényel.

- A rendeletben megjelölt projektek nagy része transznacionális jellegű, különösen a tengeri szélenergia hasznosítására és a hálózatok rendszerösszekötőinek fejlesztésére irányuló alprogramokban.

- Az Unió nemrégiben közös célkitűzésként jelölte meg a hálózatok összekapcsolásának, a megújuló energiaforrások hasznosításának, valamint a szén-dioxid elkülönítésének és tárolásának segítését.

- Minden alprogramnak, és különösen a szén-dioxid elkülönítésével és tárolásával kapcsolatos alprogramnak célja, hogy minél több lehetőséget teremtsen a replikációra minden tagállamban.

- Az összehangolt fellépést megakadályozná, ha kizárólag tagállami szinten kerülne sor intézkedésre. A transznacionális jelentőségű projektek megvalósítása az Unió célkitűzéseinek eléréséhez alapvetően fontos.

A javaslat célkitűzéseit közösségi fellépés segítségével a következő ok(ok) miatt lehet jobban megvalósítani:

- EU-fellépéssel lehetővé válik e célok elérése.

- Az EU-fellépés képes oly módon kiegészíteni a nemzeti fellépést, hogy megvalósuljanak az Unió átfogó céljai, hiszen mind a gazdasági válság, mind az energiaellátás biztonságával összefüggő kihívások transznacionális jellegűek.

- A javaslat hatálya ilyen projektekre korlátozódik.

A javaslat ezért megfelel a szubszidiaritás elvének.

- Az arányosság elve

A javaslat a következő ok(ok) miatt megfelel az arányosság elvének:

- Mivel a javaslat pénzügyi támogatási programot hoz létre, csakis rendelet formáját öltheti.

- A pénzügyi teher arányos azzal a céllal, hogy az európai gazdaság számára nagyszabású élénkítő program jöjjön létre, és az energiaellátás biztonságával összefüggő kihívások is válaszra találjanak.

- A kisszámú, nagyszabású projektre való összpontosítás az adminisztratív teher lehető legnagyobb mértékű korlátozását eredményezi.

- Az eszköz megválasztása

Javasolt eszköz: rendelet.

Más eszköz a következő ok(ok) miatt nem felelne meg:

- Mivel a javaslat pénzügyi támogatási programot hoz létre, csakis rendelet formáját öltheti.

4. Költségvetési vonatkozások

A három alprogram részére előirányzott pénzügyi keret összesen 3500 millió EUR, amelyből 2009-re 1500 millió EUR, 2010-re pedig 2000 millió EUR jut.

A támogatások nagy részének kifizetésére 2009 és 2012 között kerül sor, az utolsó kifizetésekre pedig, a szén-dioxid elkülönítésével és tárolásával kapcsolatos projektek esetében, várhatóan 2014–2015-ben kerül sor

2009/0010 (COD)

Javaslat:

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE

energiaágazatbeli projektek közösségi pénzügyi támogatásán alapuló gazdaságélénkítő program létrehozásáról

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 156. cikkére és 175. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,[1]

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére,[2]

tekintettel a Régiók Bizottsága véleményére,[3]

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően,[4]

mivel:

(1) A pénzügyi válság következtében az európai gazdaságban erős visszaesés tapasztalható.

(2) Nyilvánvaló ugyanakkor, hogy az európai gazdaság ereje és fenntarthatósága hosszú távon csak úgy biztosítható, ha sikerül oly módon átformálni, hogy meg tudjon felelni az energiaellátás biztonságával és az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának mérséklésével kapcsolatos elvárásoknak. Ezt a megállapítást a megbízható gázbeszerzési forrásokkal összefüggő egyre növekvő aggályok is alátámasztják.

(3) Ezen aggályokra való tekintettel 2008. december 11–12-i ülésszakán[5] az Európai Tanács támogatásáról biztosította az európai gazdasági fellendülés tervét,[6] amely meghatározza, hogy a tagállamok és az Európai Unió hogyan hangolhatják össze politikai törekvéseiket, és hogyan adhatnak új ösztönzést az európai gazdaságnak oly módon, hogy ezáltal a Közösség hosszú távú célkitűzéseinek teljesítését is segítsék.

(4) Az említett gazdaságélénkítő tervnek fontos összetevője volt az a javaslat, amely szerint – a beruházói bizalom megrendülésének ellensúlyozása és a jövő erősebb gazdaságához vezető út megtalálásának elősegítése érdekében – meghatározott stratégiai ágazatokban növelni kell a közösségi ráfordítások összegét. Az Európai Tanács arra kérte a Bizottságot, hogy – a megfelelő földrajzi egyensúly figyelembevételével – állítsa össze azon konkrét projektek jegyzékét, amelyek révén fokozhatók különösen az infrastruktúra-fejlesztési projektekre irányuló beruházások.

(5) Különösen fontos olyan intézkedéseket finanszírozni, amelyek gyors választ adnak mind a gazdasági válságra, mind a Közösség energiával való ellátásával összefüggő sürgető igényekre.

(6) Annak érdekében, hogy a felhasználandó pénzeszközök hatásai kézzelfoghatók és kellő mértékűek legyenek, a fellépést indokolt néhány kiemelt ágazatra összpontosítani. Ezeket az ágazatokat úgy indokolt megválasztani, hogy:

a) a fellépés egyértelműen hozzájáruljon az energiaellátás biztonságával kapcsolatos célok teljesítéséhez és az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának mérsékléséhez;

b) az adott ágazatban olyan kellő méretű, kiérlelt projektek legyenek, amelyek hatékonyan és eredményesen képesek felhasználni a jelentős összegű pénzügyi támogatást, és katalizátorhatásuk révén más forrásokból – ideértve egyebek mellett az Európai Beruházási Bankot – is képesek jelentős összegeket mozgósítani; továbbá

c) az európai szintű fellépés többletértéket jelentsen.

A gáz- és a villamosenergia-hálózatok rendszerösszekötői, a tengeri szélenergia, valamint a szén-dioxid elkülönítése és tárolása olyan terület, amely teljesíti ezeket a kritériumokat.

(7) A gáz- és a villamosenergia-hálózatok rendszerösszekötői esetében az elmúlt években átalakultak a kihívások. A közelmúlt földgázbeszerzési válságai (2006 és 2009 telén), valamint az olajárak 2008 közepéig tartó emelkedése megmutatta, mennyire sebezhető Európa ezen a téren. Európa hazai energiaforrásai (földgáz- és kőolajkészletei) egyre apadnak, így energiával való ellátása mind nagyobb mértékben függ a külföldi behozataltól. Ebben az összefüggésben az energiaipari infrastruktúrára létfontosságú szerep fog hárulni.

(8) Napjaink gazdasági és pénzügyi válsága kihat az energiaipari infrastruktúra-fejlesztési projektek megvalósítására. A források szűkössége miatt néhány fontos projekt – köztük közösségi érdekű projektek – megvalósítása jelentős késedelmet szenvedhet. Ezért az energiahálózatok rendszerösszekötőire irányuló beruházások támogatása sürgős fellépést igényel. Mivel e projektek tervezése és megvalósítása fokozottan időigényes, nagyon fontos, hogy a közösségi pénzeszközök azonnal célhoz érjenek, és ezáltal – egyebek mellett – felgyorsítsák a Közösségen belüli energiaellátás biztonsága szempontjából különösen fontos projektek megvalósítását. Ez alapvető szerepet fog játszani abban, hogy a Közösség akkor is versenyképes áron és biztonsággal jusson majd energiához, amikor a gazdaság felélénkülése következtében megnő az energia iránti világpiaci kereslet.

(8a) Az energiaipari infrastruktúra-fejlesztési projektek közül azokat indokolt kiválasztani, amelyek fontosak a belső energiapiac működése és az energiaellátás biztonsága szempontjából, és amelyek egyben a gazdaság talpra állását is szolgálják.

(9) A szén-dioxid elkülönítése és tárolása, illetőleg a tengeri szélenergia esetében ez a rendelet az európai stratégiai energiatechnológiai tervre[7] épít, amely egy közös, az Európai Unió energiapolitikai céljaival összhangban álló stratégiai terv létrehozását sürgette az energetikai kutatás és innováció területén, és állást foglalt hat, a szóban forgó két területet is érintő európai ipari kezdeményezés útjára indítása mellett. 2008. október 16-i ülésén[8] az Európai Tanács felszólította a Bizottságot, hogy jelentősen gyorsítsa fel az energiatechnológiai terv végrehajtását. Ez a program a szén-dioxid elkülönítésének és tárolásának, valamint a tengeri szélenergia hasznosításának finanszírozására tesz kezdeményezést, ugyanakkor nem érinti az európai stratégiai energiatechnológiai tervben felvázolt demonstrációs projektekre vonatkozó hat ipari kezdeményezés majdani útjára indítását.

(10) Annak érdekében, hogy ez a rendelet azonnali hatást gyakorolhasson a gazdasági válságra, meg szükséges határozni azon projektek jegyzékét, amelyek – a pénzeszközök hatékony és eredményes felhasználását garantáló kritériumok teljesülése esetén, a pénzügyi előirányzat szabta keretek között – azonnali pénzügyi támogatásban részesülhetnek.

(11) A gáz- és a villamosenergia-hálózatok rendszerösszekötőire irányuló projektek esetében ez a jegyzék annak alapján készült, hogy az egyes projektek mennyiben járulnak hozzá az ellátás biztonságával és a beszerzési források diverzifikálásával kapcsolatban az energiapolitika második stratégiai felülvizsgálatában[9] nemrégiben meghatározott, az Európai Parlament és a Tanács által egyaránt jóváhagyott[10] célkitűzések teljesítéséhez. A projektek kiválasztásának alapja az volt, hogy követik-e az említett felülvizsgálatban meghatározott prioritásokat, mennyire vannak előrehaladott állapotban, és mennyiben járulnak hozzá:

a) az energiaellátás biztonságához, az energiaforrások és a beszerzési források diverzifikálásához;

b) a hálózat kapacitásának optimalizálásához és a belső energiapiac megvalósításához különösen a határkeresztező szakaszok vonatkozásában;

c) a hálózat olyan irányú fejlesztéséhez, hogy a Közösség kedvezőtlen helyzetű és szigeti régiói elszigeteltségének mérséklődésével erősödjék a gazdasági és a társadalmi kohézió;

d) a megújuló energiaforrásoknak a hálózatba való bekapcsolásához;

e) az összekapcsolt hálózatok biztonságosságához, megbízhatóságához és kölcsönös átjárhatóságához;

f) a tagállamok közötti szolidaritáshoz.

E projektek megvalósításához szükséges, hogy a nemzeti, a regionális és a helyi szintű hatóságok kötelezettséget vállaljanak a kapcsolódó közigazgatási eljárások és az engedélyezés felgyorsítására. Számos projekt esetében a támogatás folyósítására a kijelölt időkeretben e felgyorsítás nélkül nem kerülhet sor.

(12) A tengeri szélenergia esetében az említett jegyzék olyan projekteket tartalmaz, amelyekről – a szélenergiával foglalkozó európai technológiai platform keretében az érdekeltektől, valamint ipari és egyéb forrásokból összegyűjtött információk alapján – feltehető, hogy jóváhagyásuk már megtörtént és megvalósításra készek; hogy innovatívak, ugyanakkor azonban kellően kiérlelt alapokon nyugszanak; hogy pénzügyi ösztönzés révén felgyorsíthatók; hogy határokon átnyúló jelentőségűek; hogy kellően nagy méretűek; valamint hogy képesek bemutatni, hogy az európai stratégiai energiatechnológiai tervben meghatározott célkitűzések és struktúrák figyelembevételével hogyan fognak eredményesen gondoskodni a technológiafejlesztés eredményeinek terjesztéséről. Pénzügyi támogatást azokhoz a projektekhez indokolt nyújtani, amelyek 2009-ben és 2010-ben jelentős mértékű előrehaladást lesznek képesek felmutatni.

(13) A szén-dioxid elkülönítése és tárolása esetében az említett jegyzéket a fosszilis tüzelőanyagokkal foglalkozó fórum és a kibocsátásmentes fosszilis tüzelésű erőművekkel foglalkozó technológiai platform keretében az érdekeltektől, valamint más forrásokból összegyűjtött információk alapján indokolt összeállítani. Pénzügyi támogatást azokhoz a projektekhez indokolt nyújtani, amelyek 2009-ben és 2010-ben jelentős mértékű előrehaladást lesznek képesek felmutatni.

(14) Azt, hogy egy projekt kellően előrehaladott állapotban van-e, annak alapján indokolt megítélni, hogy az erőmű – és ezen belül a szén-dioxid elkülönítését végző komponens – tekintetében rendelkezésre áll-e kellően kiérlelt, megvalósítható koncepció; hogy a CO2 szállítására és tárolására vonatkozóan rendelkezésre áll-e kellően kiérlelt, megvalósítható koncepció; továbbá hogy a helyi szintű hatóságok vállaltak-e kifejezett kötelezettséget a projekt támogatására. A projekteknek ezen túlmenően be kell tudniuk mutatni, hogy hogyan fognak eredményesen gondoskodni a technológiafejlesztés eredményeinek terjesztéséről, és miképpen fogják felgyorsítani az európai stratégiai energiatechnológiai tervben meghatározott célkitűzések teljesítését.

(15) A támogatásra jogosult projektek közül ki kell majd választani a legmegfelelőbbeket. Annak érdekében, hogy a vizsgálatok a geológiai tárolás feltételeinek minél szélesebb skálájára kiterjedhessenek, továbbá hogy a gazdasági fellendülés Európa teljes egészében bátorítást kapjon, a kiválasztás kritériumait egyebek mellett úgy indokolt megállapítani, hogy a szén-dioxid elkülönítésével és tárolásával összefüggő projektek közül tagállamonként legfeljebb egy részesülhessen támogatásban.

(16) A közösségi finanszírozás – különös tekintettel a harmadik személyek általi hozzáférés szabályaira és az e szabályok alóli esetleges mentességekre – nem torzíthatja indokolatlanul a versenyt és a belső piac működését. Az ezen a közösségi finanszírozáson túlmenően esetleg nyújtott nemzeti finanszírozásnak figyelembe kell vennie az állami támogatásokra irányadó szabályokat.

Hacsak e rendelet rendelkezései kifejezetten eltérő szabályt nem tartalmaznak, a közösségi pénzügyi támogatást formájától függetlenül az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet[11] (a továbbiakban: költségvetési rendelet) és az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet[12] rendelkezéseinek megfelelően indokolt nyújtani.

(17) Mivel a gazdasági válság és a Közösség energiával való ellátásával összefüggő nehézségek kezelése sürgős fellépést igényel, továbbá figyelemmel az e rendeletben foglalt rendelkezések részletezettségének mértékére, a pénzügyi támogatás – a költségvetési rendelet 75. cikkének (2) bekezdésében és 110. cikkében foglalt rendelkezésektől eltérve – munkaprogram és a finanszírozásra vonatkozó más határozat előzetes elfogadása nélkül is odaítélhető.

(18) A költségvetési rendelet 160a. cikke értelmében a projekt végrehajtásának teljes vagy részleges elmaradása miatt visszavont kötelezettségvállalási előirányzatok kivételes esetekben ismételten a projekt rendelkezésére bocsáthatók. Ez a rendelkezés azonban csak kutatási projektekre alkalmazható. Annak érdekében, hogy az e rendeletben előirányzott költségvetés felhasználása eredményes lehessen és hozzájáruljon a kitűzött célok teljesítéséhez, ezt a lehetőséget e rendelet alkalmazásában is indokolt biztosítani.

(19) Az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelettel,[13] az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelettel[14] és az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló, 1999. május 25-i 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel[15] összhangban indokolt gondoskodni arról, hogy az e rendelet alapján finanszírozott cselekvések végrehajtása során a Közösség pénzügyi érdekeit a csalással, a korrupcióval és az egyéb jogellenes tevékenységekkel szemben megelőző intézkedések, továbbá hatékony ellenőrzés, a jogosulatlanul kifizetett összegek visszakövetelése, valamint – szabálytalanság észlelése esetén – hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciók védjék.

(20) Mivel a javasolt intézkedés célkitűzéseit: a gazdasági fellendülés segítését a Közösségben, az energiaellátás biztonságával kapcsolatos igények kezelését és az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának mérséklését, illetőleg az e stratégiai fontosságú területekre irányuló ráfordítások összegének növelését tagállami szinten nem lehet kielégítően megvalósítani, és azok – a rendelet alkalmazási körére, valamint a kijelölt ágazatok és projektek jellegére való tekintettel – közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség a Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritási elvvel összhangban intézkedéseket fogadhat el. Az említett cikkben foglalt arányossági elvvel összhangban a rendelet nem lépi túl a szóban forgó célkitűzések teljesítéséhez szükséges mértéket.

(21) Az alprogramok célterületére való tekintettel a Bizottság munkáját a finanszírozásban részesítendő pályázatok kiválasztásában és a nyújtandó finanszírozás összegének meghatározásában alprogramonként eltérő bizottságnak indokolt segítenie.

(22) Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozatnak[16] megfelelően indokolt meghozni.

(23) Mivel a gazdasági válság és a Közösség energiával való ellátásával összefüggő nehézségek kezelése sürgős fellépést igényel, ennek a rendeletnek kihirdetését követően azonnal indokolt hatályba lépnie,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. FEJEZETBEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK

1. cikkTárgy

Ez a rendelet „európai energiaipari gazdaságélénkítő program” (a továbbiakban: EEGP) elnevezéssel pénzügyi eszközt hoz létre olyan, a Közösségben megvalósuló energiaipari projektek számára, amelyek hozzájárulnak a gazdasági fellendüléshez, az energiaellátás biztonságának fokozásához és az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának mérsékléséhez.

A program alprogramjai e célok teljesítését a következő területeken szolgálják:

a) gáz- és villamosenergia-hálózatok rendszerösszekötői;

b) tengeri szélenergia; valamint

c) a szén-dioxid elkülönítése és tárolása.

A rendelet megjelöli az egyes alprogramok keretében finanszírozható projekteket, és megállapítja a szóban forgó projektek megvalósítását előmozdító cselekvések meghatározására és végrehajtására irányadó kritériumokat.

2. cikkFogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

a) „a szén-dioxid elkülönítése és tárolása”: az éghajlatváltozás mérséklésének egyik módja, amelynek során a villamosenergia-termelő létesítményekben keletkező szén-dioxidot (CO2) elkülönítik, tárolóhelyre szállítják, majd végleges eltárolás céljából erre alkalmas földtani közegbe sajtolják;

b) „támogatható költségek”: a 2342/2002/EK, Euratom rendelet értelmében vett támogatható költségek;

c) „gáz- és villamosenergia-hálózatok rendszerösszekötői”:

i. minden nagyfeszültségű vezeték az elosztóhálózatok vezetékei kivételével, valamint a tenger alatti összeköttetések, amennyiben ez az infrastruktúra régiók közötti vagy nemzetközi átvitelt vagy összeköttetést biztosít;

ii. a rendszer megfelelő működéséhez szükséges valamennyi felszerelés és berendezés, beleértve a védelmi, a felügyeleti és a szabályozó rendszereket is;

iii. a nagynyomású gázvezetékek, az elosztóhálózatok vezetékei kivételével;

iv. a iii. alpontban említett nagynyomású gázvezetékekhez csatlakozó föld alatti tárolólétesítmények;

v. a cseppfolyósított földgáz (LNG) fogadására, tárolására és visszaalakítására szolgáló berendezések; valamint

vi. a rendszer megfelelő működéséhez szükséges valamennyi felszerelés és berendezés, beleértve a védelmi, a felügyeleti és a szabályozó rendszereket is;

d) „részprojekt”: egy adott projekt megvalósítását szolgáló, pénzügyi szempontból, műszakilag vagy időben független bármely tevékenység;

e) „beruházási szakasz”: a projekt azon szakasza, amelynek során az építést végzik és amelynek során a tőkeköltségek felmerülnek;

f) „tengeri szélenergia”: tengeren elhelyezett szélhajtású turbinák révén előállított villamos energia, függetlenül e turbinák parttól mért távolságától;

g) „tervezési szakasz”: a projekt azon, a beruházási szakaszt megelőző szakasza, amelynek során előkészítik a projekt megvalósítását, ennek keretében szükség szerint megvalósíthatósági elemzéseket végeznek, előkészítő és műszaki tanulmányokat készítenek, továbbá beszerzik a szükséges engedélyeket.

3. cikkKöltségvetés

(1) Az EEGP 2009. és 2010. évi végrehajtására előirányzott költségvetés összege 3500 millió EUR, a következő bontás szerint:

a) a gáz- és a villamosenergia-hálózatok rendszerösszekötőire irányuló projektekre: 1750 millió EUR;

b) a tengeri szélenergia hasznosítására irányuló projektekre: 500 millió EUR;

c) a szén-dioxid elkülönítésével és tárolásával összefüggő projektekre: 1250 millió EUR.

(2) Amennyiben ez az EEGP célkitűzéseinek teljesítése szempontjából alapvető jelentőségű, az eredetileg egy adott projekt céljára elkülönített, a projekt végrehajtásának teljes vagy részletes elmaradása miatt visszavont kötelezettségvállalás összegének megfelelő összegű kötelezettségvállalási előirányzatok kivételesen és kellően megindokolt esetekben 2010-ben és 2011-ben ismételten a projekt rendelkezésére bocsáthatók.

(3) A (2) bekezdés alkalmazásában a Bizottság minden pénzügyi év kezdetén megvizsgálja az előző pénzügyi év során visszavont kötelezettségvállalásokat, és az igények figyelembevételével értékeli az érintett előirányzatok újbóli rendelkezésre bocsátásának szükségességét. Ezen értékelés alapján a Bizottság minden pénzügyi évben február 15-ig megfelelő javaslatokat terjeszthet a költségvetési hatóság elé, és ezekben valamennyi költségvetési jogcím esetében megindokolja az előirányzatok újbóli rendelkezésre bocsátásának szükségességét.

(4) A költségvetési hatóság hat héten belül dönt a Bizottság javaslatairól. Ha ezen a határidőn belül nem születik döntés, a javaslatokat jóváhagyottnak kell tekinteni.

(5) Az újból rendelkezésre bocsátott kötelezettségvállalási előirányzatok nem vihetők át. Az újból rendelkezésre bocsátott kötelezettségvállalási előirányzatokhoz kapcsolódó jogi kötelezettségvállalásokat az n -edik év december 31-éig kell megtenni. Az n -edik év végén az újból rendelkezésre bocsátott kötelezettségvállalási előirányzatok fel nem használt egyenlegét az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő véglegesen visszavonja.

II. FEJEZETALPROGRAMOK

1. szakaszGáz- és villamosenergia-hálózatok rendszerösszekötőire irányuló projektek

4. CIKK CÉLKITűZÉSEK

A Közösség a gáz- és a villamosenergia-hálózatok rendszerösszekötőire irányuló projektek közül azok megvalósítását kívánja előmozdítani, amelyek a Közösség szempontjából a legnagyobb értéket teremtik, és hozzájárulnak a következő célkitűzések teljesítéséhez:

a) az energiaellátás biztonsága, az energiaforrások és a beszerzési források diverzifikálása;

b) az energiahálózat kapacitásának optimalizálása és a belső energiapiac megvalósítása különösen a határkeresztező szakaszok vonatkozásában;

c) a hálózat olyan irányú fejlesztése, hogy a Közösség kedvezőtlen helyzetű és szigeti régiói elszigeteltségének mérséklődésével erősödjék a gazdasági és a társadalmi kohézió;

d) a megújuló energiaforrások bekapcsolása a hálózatba; valamint

e) az összekapcsolt energiahálózatok biztonságossága, megbízhatósága és kölcsönös átjárhatósága.

5. cikk Prioritások

Az EEGP a belső energiapiac működése, különösen pedig a szűk keresztmetszetekkel, az ellátás biztonságával és a források diverzifikálásával kapcsolatos problémák megszüntetése, valamint a környezeti, a műszaki és a pénzügyi természetű akadályok felszámolása érdekében a Közösség szempontjából különösen fontos energiahálózatok sürgős átalakítását és fejlesztését szolgálja. Az energiahálózatok fejlesztésének intenzívebbé tétele és az építés felgyorsítása különleges közösségi támogatást igényel.

6. cikk Projektjegyzék

Az 5. cikkben meghatározott prioritásokat teljesítő projektek jegyzékét a melléklet A. része tartalmazza.

7. cikkA közösségi pénzügyi támogatás nyújtása

(1) Az EEGP keretében közösségi pénzügyi támogatást (a továbbiakban: EEGP-támogatás) a gáz- és villamosenergia-hálózatok rendszerösszekötőire irányuló projektek körében olyan cselekvések részére kell nyújtani, amelyek a melléklet A. részében felsorolt projektek vagy azok részprojektjei megvalósítását szolgálják.

(2) A Bizottság pályázati felhívást tesz közzé az (1) bekezdésben meghatározott cselekvések számára, majd a pályázatokat a 8. cikkben előírt támogathatósági kritériumok és a 9. cikkben előírt kiválasztási és odaítélési kritériumok tükrében elbírálja. A Bizottság az EEGP-támogatás nyújtása előtt a támogatásokról tájékoztatja a kedvezményezetteket.

8. cikkTámogathatóság

(1) EEGP-támogatás csak olyan pályázat részére nyújtható, amely a melléklet A. részében felsorolt projektek megvalósítására irányul, és nem lépi túl az ugyanott meghatározott legnagyobb támogatási összeget.

(2) Pályázatot nyújthat be:

a) egy vagy – közös pályázat keretében – több tagállam;

b) egy vagy – közös pályázat keretében – több magán- vagy közszektorbeli vállalkozás vagy szerv, amennyiben ehhez a kérdéses projektben közvetlenül érintett tagállam(ok) hozzájárul(nak);

c) egy vagy – közös pályázat keretében – több nemzetközi szervezet, amennyiben ehhez a kérdéses projektben közvetlenül érintett valamennyi tagállam hozzájárul;

d) közös vállalkozás, amennyiben ehhez a kérdéses projektben közvetlenül érintett valamennyi tagállam hozzájárul.

(3) Természetes személyek pályázataira támogatás nem nyújtható.

9. cikkKiválasztási és odaítélési kritériumok

(1) A Bizottság a 7. cikk (2) bekezdésében előírt pályázati felhívás keretében benyújtott pályázatokra a következő kiválasztási kritériumokat alkalmazza:

a) a megoldás megalapozottsága és műszaki megfelelősége;

b) a cselekvés teljes beruházási szakaszára vonatkozó pénzügyi konstrukció megalapozottsága.

(2) A Bizottság a 7. cikk (2) bekezdésében előírt pályázati felhívás keretében benyújtott pályázatokra a következő odaítélési kritériumokat alkalmazza:

a) az előrehaladottság mértéke különösen abból a szempontból, hogy a munka mennyire gyorsan kezdhető meg, illetőleg a pénzeszközök milyen mértékben használhatók fel 2010 végéig;

b) a forráshiány milyen mértékben hátráltatja a cselekvés végrehajtását;

c) az EEGP-támogatás milyen mértékben gerjeszt többletforrásokat a köz- és a magánszektorban;

d) a társadalmi-gazdasági hatások;

e) a környezeti hatások;

f) az energiahálózat folytonosságához és kölcsönös átjárhatóságához, valamint kapacitásának optimalizálásához való hozzájárulás;

g) a szolgáltatás minőségének, biztonságosságának és védelmének javításához való hozzájárulás;

h) a tagállamok által tanúsított elkötelezettség a projekt továbbvitele iránt, különösen a 12. cikk (2) bekezdésében említett eljárások és folyamatok szempontjából.

10. cikk A finanszírozás feltételei

(1) Az EEGP-támogatás csak a kedvezményezetteknél vagy a projekt végrehajtásáért felelős harmadik személyeknél a projekttel kapcsolatban felmerülő kiadásokat fedezheti.

(2) Az EEGP-támogatás összege nem haladhatja meg a támogatható költségek 50%-át.

11. cikkEszközök

(1) A 7. cikk (2) bekezdésében előírt pályázati felhívást követően a Bizottság a 27. cikk (2) bekezdése szerinti eljárással kiválasztja az EEGP-támogatásban részesítendő pályázatokat, és meghatározza az EEGP-támogatás összegét. A Bizottság megállapítja a végrehajtásra irányadó feltételeket és módszereket.

(2) A Bizottság az EEGP-támogatás odaítéléséről határozatban rendelkezik.

12. cikkA tagállamok pénzügyi felelőssége

(1) A tagállamok a Bizottsággal szoros együttműködésben technikai szempontból nyomon követik és pénzügyi szempontból ellenőrzik a projekteket, továbbá igazolják a projekttel vagy a részprojekttel összefüggésben felmerülő költségek összegét és e rendeletnek való megfelelését. A tagállamok kérhetik, hogy a Bizottság vegyen részt a helyszíni ellenőrzésekben.

(2) A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot a (1) bekezdésnek megfelelően hozott intézkedésekről, ennek keretében különösen megküldik a Bizottságnak azon ellenőrzési, irányítási és nyomon követési rendszerek leírását, amelyeket a projektek sikeres végrehajtásának és a kapcsolódó kiadások jog- és szabályszerűségének biztosítása érdekében kialakítottak.

2. szakaszA tengeri szélenergia hasznosítására irányuló projektek

13. CIKK AZ EEGP-TÁMOGATÁS NYÚJTÁSA

(1) A tengeri szélenergia hasznosítására irányuló projektek körében EEGP-támogatást pályázati felhívást követően kell nyújtani olyan cselekvések részére, amelyek a melléklet B. részében felsorolt projektek megvalósítását szolgálják.

(2) A Bizottság pályázati felhívást tesz közzé az (1) bekezdésben meghatározott cselekvések számára, majd a pályázatokat a 14. cikkben előírt támogathatósági kritériumok és a 15. cikkben előírt kiválasztási és odaítélési kritériumok tükrében elbírálja.

(3) A Bizottság az EEGP-támogatás nyújtása előtt a támogatásokról tájékoztatja a kedvezményezetteket.

14. cikkTámogathatóság

(1) EEGP-támogatás csak olyan pályázat részére nyújtható, amely a melléklet B. részében felsorolt projektek megvalósítására irányul, nem lépi túl az ugyanott meghatározott legnagyobb támogatási összeget, és teljesíti a következő feltételeket:

a) a projekt ütemterve 2009-re és 2010-re jelentős összegű tőkekiadást tartalmaz;

b) a projektet gazdasági társaság vezeti.

(2) Pályázatot vállalkozás vagy – közös pályázat keretében – vállalkozásokból álló konzorcium nyújthat be.

(3) Természetes személyek pályázataira támogatás nem nyújtható.

15. cikkKiválasztási és odaítélési kritériumok

(1) A Bizottság a 13. cikk (1) bekezdésében előírt pályázati felhívás keretében benyújtott pályázatokra a következő kiválasztási kritériumokat alkalmazza:

a) a megoldás megalapozottsága és műszaki megfelelősége;

b) a projekt teljes beruházási szakaszára vonatkozó pénzügyi konstrukció megalapozottsága.

(2) A Bizottság a 13. cikk (1) bekezdésében előírt pályázati felhívás keretében benyújtott pályázatokra a következő odaítélési kritériumokat alkalmazza:

a) a projekt milyen mértékben járul hozzá a már építés alatt álló vagy tervezési szakaszban lévő létesítmények és infrastruktúra továbbfejlesztéséhez vagy méretének növeléséhez;

b) a projekt milyen mértékben foglalja magában teljes méretű és ipari léptékű létesítmények és infrastruktúra építését, továbbá milyen mértékben tartalmazza a következő elemeket:

i. a szélből előállított villamos energia változékonyságának kiegyensúlyozását integrált rendszerek útján;

ii. nagyméretű tárolórendszereket;

iii. szélerőműparkok virtuális erőműként való irányítását (1 GW felett);

iv. a jelenleg szokásosnál a tengerparttól távolabb vagy mélyebb vízbe (20–50 m) telepített turbinákat;

v. új típusú alátámasztó szerkezeteket; vagy

vi. összeszerelési, beszerelési, üzemeltetési és leszerelési eljárásokat és ezen eljárások teljes méretarányú műtárgyakon való tesztelését;

c) a projekt innovatív vonásai, valamint hogy a projekt milyen mértékben fogja demonstrálni e vonások előnyeit;

d) a projekt hatásai és hozzájárulása a tengeri szélerőművek közösségi hálózatához, ideértve replikációs potenciálját is;

e) a kedvezményezettek által tanúsított elkötelezettség a projekt technológiafejlesztési eredményeinek a közösségi joggal összhangban más európai gazdasági szereplők felé való terjesztése mellett, különös figyelemmel az európai stratégiai energiatechnológiai tervben meghatározott célkitűzésekre és struktúrákra.

16. cikkA finanszírozás feltételei

(1) Az EEGP-támogatásnak a műtárgy építésével és a projekt létrehozásával kapcsolatos költségekhez kell hozzájárulnia.

(2) Az EEGP-támogatás összege nem haladhatja meg az (1) bekezdésben meghatározott költségek 50%-át. Közösségi és nemzeti finanszírozás együttes igénybevétele esetén ezek a források nem eredményezhetnek túlkompenzációt.

17. cikkEszközök

(1) A 13. cikk (1) bekezdésében előírt pályázati felhívást követően a Bizottság a 27. cikk (2) bekezdése szerinti eljárással kiválasztja az EEGP-támogatásban részesítendő pályázatokat, és meghatározza a támogatás összegét. A Bizottság megállapítja a végrehajtásra irányadó feltételeket és módszereket.

(2) Az EEGP-támogatást támogatási megállapodások alapján kell nyújtani.

3. szakaszA szén-dioxid elkülönítése és tárolása

18. CIKK AZ EEGP-TÁMOGATÁS NYÚJTÁSA

(1) A szén-dioxid elkülönítésével és tárolásával összefüggő projektek körében EEGP-támogatást olyan cselekvések részére kell nyújtani, amelyek a melléklet C. részében felsorolt projektek megvalósítását szolgálják.

(2) A Bizottság pályázati felhívást tesz közzé az (1) bekezdésben meghatározott cselekvések számára, majd a pályázatokat a 19. cikkben előírt támogathatósági kritériumok és a 20. cikkben előírt kiválasztási és odaítélési kritériumok tükrében elbírálja.

(3) Ha a 19. cikkben meghatározott támogathatósági kritériumoknak és a 20. cikk (1) bekezdésében meghatározott kiválasztási kritériumoknak több olyan pályázat is megfelel, amelyek ugyanazon tagállam területét érintő projektekhez kapcsolódnak, akkor ezek közül a pályázatok közül a Bizottság a 20. cikk (2) bekezdésében meghatározott odaítélési kritériumok alapján tagállamonként legfeljebb egy pályázatot választ ki EEGP-támogatás céljára.

(4) EEGP-támogatás legfeljebb öt projektnek nyújtható. Egyetlen projekt sem részesülhet 250 millió EUR-t meghaladó összegű támogatásban.

(5) A Bizottság az EEGP-támogatás nyújtása előtt a támogatásokról tájékoztatja a kedvezményezetteket.

19. cikkTámogathatóság

(1) EEGP-támogatás csak olyan pályázat részére nyújtható, amely a melléklet C. részében felsorolt projektek megvalósítására irányul, és teljesíti a következő feltételeket:

a) a projekt bizonyítottan képes a villamosenergia-termelő létesítményben keletkező CO2 legalább 85%-ának elkülönítésére azt feltételezve, hogy a létesítmény a villamos energiát legalább 300 MW kimenő teljesítmény mellett vagy ezzel egyenértékű módon állítja elő, továbbá arra, hogy biztosítsa a elkülönített CO2 biztonságos elszállítását és geológiai úton való föld alatti eltárolását;

b) a projekt ütemterve 2009-re és 2010-re jelentős összegű tőkekiadást tartalmaz;

c) a projektgazdák jogi kötelezettséget vállalnak arra, hogy a demonstrációs erőmű révén megszerzett általános tudást megosztják a szélesebb értelemben vett iparral, és hozzájárulnak az európai stratégiai energiatechnológiai terv[17] megvalósításához.

(2) Pályázatot vállalkozás vagy – közös pályázat keretében – vállalkozásokból álló konzorcium nyújthat be.

(3) Természetes személyek pályázataira támogatás nem nyújtható.

20. cikkKiválasztási és odaítélési kritériumok

(1) A Bizottság a 18. cikk (2) bekezdésében előírt pályázati felhívás keretében benyújtott pályázatokra a következő kiválasztási kritériumokat alkalmazza:

a) a megoldás megalapozottsága és műszaki megfelelősége;

b) a projekt teljes beruházási szakaszára vonatkozó pénzügyi konstrukció megalapozottsága;

c) a műtárgy adott hely(ek)en való megépítéséhez és üzemeltetéséhez szükséges valamennyi engedély számba vétele és az ezen engedélyek beszerzésére vonatkozó stratégia megjelölése.

(2) A Bizottság a 18. cikk (2) bekezdésében előírt pályázati felhívás keretében benyújtott pályázatokra a következő odaítélési kritériumokat alkalmazza:

a) az üzemelés első öt éve során elkülönítésre kerülő CO2-mennyiség egy tonnájára jutó igényelt finanszírozás (40%-os súllyal);

b) a projekt komplexitása és a teljes létesítmény innovativitásának mértéke, beleértve különösen az egyéb kísérő kutatási tevékenységet és a kedvezményezettek által tanúsított elkötelezettséget a projekt technológiafejlesztési eredményeinek a közösségi joggal összhangban más európai gazdasági szereplők felé való terjesztése mellett, különös figyelemmel az európai stratégiai energiatechnológiai tervben meghatározott célkitűzésekre és struktúrákra (40%-os súllyal);

d) a gazdálkodási terv megalapozottsága és megfelelősége, beleértve különösen annak tudományos, műszaki és technikai információk és adatok útján való dokumentálását, hogy a javasolt koncepció képes biztosítani a műtárgy 2015. december 31-ig való üzembe állását (20%-os súllyal).

21. cikkA finanszírozás feltételei

Az EEGP-támogatásnak a projekt beruházási szakasza azon elemeinek költségéhez kell hozzájárulnia, amelyek kizárólag a szén-dioxid elkülönítését és tárolását szolgálják, figyelemmel az üzemelés során előálló esetleges előnyökre is. A támogatás összege nem haladhatja meg a támogatható beruházási összköltség 80%-át.

22. cikkEszközök

(1) A 18. cikk (2) bekezdésében előírt pályázati felhívást követően a Bizottság a 28. cikk (2) bekezdése szerinti eljárással kiválasztja az EEGP-támogatásban részesítendő pályázatokat, és meghatározza az EEGP-támogatás összegét. A Bizottság megállapítja a pályázatok végrehajtására irányadó feltételeket és módszereket.

(2) Az EEGP-támogatást támogatási megállapodások alapján kell nyújtani.

III. FEJEZETKÖZÖS RENDELKEZÉSEK

23. cikkEgyéb EEGP-támogatás és eszközök

(1) A mellékletben felsorolt projekteknek nyújtott közösségi támogatás részben egy megfelelő, az Európai Beruházási Bank forrásai körébe tartozó instrumentumhoz való hozzájárulás révén is nyújtható. E hozzájárulás összege nem haladhatja meg az 500 millió EUR-t.A Közösségnek a hitelgarancia-instrumentummal vagy más pénzügyi instrumentumokkal kapcsolatos kötelezettségvállalása, beleértve a kezelési díjakat és az egyéb támogatható költségeket is, nem lehet nagyobb az instrumentumhoz nyújtott közösségi hozzájárulás összegénél, és az Európai Unió általános költségvetése terhére további kötelezettségvállalást nem keletkeztethet.

(2) (3) A Bizottság a 28. cikk (2) bekezdésében előírt eljárással határoz a szóban forgó instrumentum rendelkezésére bocsátandó EEGP-támogatás összegéről. A Bizottság és az Európai Beruházási Bank egyetértési nyilatkozatban határozza meg a határozat végrehajtásának feltételeit és módját.

24. cikkA programozásra és a végrehajtásra irányadó szabályok

(1) A költségvetési rendelet 75. cikkének (2) bekezdésében és 110. cikkében foglalt rendelkezésektől eltérve a Bizottság az e rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében megállapított keretösszegek és az e rendelet II. fejezetében előírt támogathatósági, kiválasztási és odaítélési kritériumok alapján közvetlenül teszi közzé a pályázati felhívásokat.

(2) Az EEGP-támogatás csak a projekt végrehajtásáért felelős kedvezményezetteknél a projekttel kapcsolatban felmerülő kiadásokat fedezheti. A kiadások a 31. cikkben meghatározott naptól minősülnek támogathatónak.

(3) A héa – a vissza nem téríthető héa kivételével – nem minősül támogatható költségnek.

(4) Az e rendelet alapján finanszírozott projekteket és cselekvéseket a közösségi joggal összhangban, a kapcsolódó közösségi szakpolitikák – különösen a versenypolitika, beleértve az állami támogatásokra irányadó szabályokat is, a környezetvédelmi politika, az egészségpolitika, a fenntartható fejlődésre vonatkozó politika és a közbeszerzési politika – figyelembevételével kell megvalósítani.

25. cikkTartalék

Az e rendeletben előírt költségvetés legfeljebb 0,1%-át el kell különíteni a Bizottság által végzendő végrehajtási és értékelő tevékenység céljára.

26. cikk A tagállamok általános felelőssége

(1) A tagállamok felelősségi körükben mindent megtesznek az EEGP-támogatásban részesülő projektek végrehajtása érdekében. Ennek keretében minden tőlük telhetőt megtesznek különösen a projektgazdákat érintő közigazgatási, engedélyezési és tanúsítási eljárások gyors lebonyolítása érdekében.

(2) A tagállamok minden évben március 31-ig tájékoztatják a Bizottságot az (1) bekezdés alkalmazásában a megelőző év folyamán tett intézkedéseikről.

27. cikkAz Európai Közösség pénzügyi érdekeinek védelme

(1) A Bizottság a 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelettel, a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelettel és az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban köteles gondoskodni arról, hogy az e rendelet alapján finanszírozott cselekvések végrehajtása során a Közösség pénzügyi érdekeit a csalással, a korrupcióval és az egyéb jogellenes tevékenységekkel szemben megelőző intézkedések, továbbá hatékony ellenőrzés, a jogosulatlanul kifizetett összegek visszakövetelése, valamint – szabálytalanság észlelése esetén – hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciók védjék.

(2) Az e rendelet alapján finanszírozott közösségi cselekvések esetében a 2988/95/EK, Euratom rendelet 1. cikkének (2) bekezdése alkalmazásában szabálytalanságnak a közösségi jog valamely rendelkezésének vagy valamely szerződéses kötelezettségnek gazdasági szereplő általi tevőleges vagy mulasztással megvalósuló olyan megsértése minősül, amelynek eredményeként az Európai Unió általános költségvetése vagy az általa kezelt költségvetések indokolatlan kiadási tétel felmerülése révén kárt szenvednek vagy szenvedhetnek.

(3) Az e rendelet alapján meghozott végrehajtási intézkedésekben rendelkezni kell különösen a Bizottság és meghatalmazottjai által végezhető felügyeletről és pénzügyi ellenőrzésről, valamint az Európai Számvevőszék által – szükség esetén a helyszínen – végezhető pénzügyi ellenőrzésről.

IV. FEJEZET VÉGREHAJTÁSI ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

28. cikkBizottságok

(1) A Bizottság munkáját a következő bizottságok segítik:

a) a szén-dioxid elkülönítésével és tárolásával összefüggő projektek vonatkozásában a 2006/971/EK tanácsi határozat[18] 8. cikke alapján létrehozott bizottság;

b) a tengeri szélenergia hasznosítására irányuló projektek vonatkozásában a 2006/971/EK határozat 8. cikke alapján létrehozott bizottság;

c) a gáz- és villamosenergia-hálózatok rendszerösszekötőire irányuló projektek vonatkozásában a 680/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 15. cikke alapján létrehozott bizottság.

(2) E cikkre való hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 4. és 7. cikkét kell alkalmazni, figyelemmel 8. cikkének rendelkezéseire is.

Az 1999/468/EK határozat 4. cikkének (3) bekezdésében említett határidő egy hónap.

29. cikkÉrtékelés

(1) A Bizottság az EEGP-t értékelésnek veti alá, ennek keretében elemzi, hogy az milyen mértékben járult hozzá a közösségi energiapolitika célkitűzéseinek teljesítéséhez, és mennyire bizonyult eredményesnek az előirányzatok felhasználása.

(2) A Bizottság bármely kedvezményezett tagállamot felkérheti az e rendelet II. fejezetének 1. szakasza alapján támogatott projektek külön értékelésének elkészítésére vagy – az adott esetnek megfelelően – az e projektek értékeléséhez szükséges információk és segítség megadására.

(3) A Bizottság értékelő jelentés formájában beszámol az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának az EEGP eredményeiről.

30. cikkAz Európai Parlament és a Tanács tájékoztatása

A Bizottság figyelemmel kíséri e rendelet végrehajtását. A Bizottság minden évben az előzetes költségvetés-tervezet előterjesztésekor jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a program végrehajtásáról.

31. cikkHatálybalépés

Ez a rendelet Az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, [...]-án/-én.

az Európai Parlament részéről a Tanács részéről

az elnök az elnök

MELLÉKLET Támogatható projektek

A. RENDSZERÖSSZEKÖTŐK

1. Gázhálózati rendszerösszekötők

Projekt | A támogatott projektek helye | Tervezett közösségi hozzájárulás (millió EUR) |

Déli gázfolyosó NABUCCO[19] ITGI – Poszeidón | Ausztria, Magyarország, Bulgária, Németország, Románia Olaszország, Görögország | 250 100 |

Balti összeköttetés Skanled | Lengyelország, Dánia, Svédország | 150 |

LNG-hálózat LNG-terminál a lengyel tengerparton, Świnoujście kikötőjében | Lengyelország | 80 |

Közép- és Délkelet-Európa Rendszer-összeköttetés Szlovákia és Magyarország között (Vel’ký Krtíš [Nagykürtös] – Balassagyarmat) Földgázszállító rendszer Szlovéniában az osztrák határ és Ljubljana között (a Rogatec–Kidričevo szakasz kivételével) Rendszer-összeköttetés Bulgária és Görögország között (Haszkovo–Komotiní) Gázhálózati rendszer-összeköttetés Románia és Magyarország között A gáztároló kapacitás bővítése a csehországi elosztóközpontban Az ellátás rövid távú megszakadása esetén nyugat–kelet irányú gázszállítást lehetővé tévő infrastruktúra és felszerelés | Szlovákia–Magyarország Szlovénia Bulgária, Görögország Románia, Magyarország Csehország Összes tagállam | 25 40 20 30 25 20 |

Mediterrán térség A francia gázhálózat megerősítése az Afrika–Spanyolország–Franciaország tengelyen | Franciaország | 150 |

Az Északi-tenger térsége Németország–Belgium–Egyesült Királyság vezeték Rendszer-összeköttetés Franciaország és Belgium között | Belgium Franciaország, Belgium | 35 100 |

ÖSSZESEN | 1025 |

2. Villamosenergia-hálózati rendszerösszekötők

Projekt | A támogatott projektek helye | Tervezett közösségi hozzájárulás (millió EUR) |

Balti összeköttetés Estlink-2 Svédország és a balti államok összekapcsolása, a balti államok hálózatának megerősítése | Észtország, Finnország Svédország, Lettország, Litvánia | 100 175 |

Közép- és Délkelet-Európa Halle/Saale – Schweinfurt | Németország | 50 |

Mediterrán térség A Portugália és Spanyolország közötti rendszer-összeköttetés megerősítése Rendszer-összeköttetés Franciaország és Spanyolország között (Baixas – Sta Llogaia) Új 380 kV-os váltóáramú tenger alatti vezeték Szicília és Olaszország szárazföldi területei között (Sorgente–Rizziconi) | Portugália Franciaország, Spanyolország Olaszország | 30 150 100 |

Az Északi-tenger térsége Rendszer-összeköttetés Írország és Wales között | Írország, Egyesült Királyság | 100 |

ÖSSZESEN | 705 |

3. Kisebb szigeteket érintő projektek

Távolabb fekvő kisebb szigetekre vonatkozó kezdeményezések | Ciprus, Málta | 20 |

B. A TENGERI SZÉLENERGIA HASZNOSÍTÁSÁRA IRÁNYULÓ PROJEKTEK

Projekt | Teljesítmény | A támogatott projektek helye | Tervezett közösségi hozzájárulás (millió EUR) |

1. A tengeri szélenergia bekapcsolása a hálózatba |

1.1. Baltic I. és II., Kriegers Flak I., II., III. Folyamatban lévő projektekből kiindulva. A támogatás a hálózatba való bekapcsolás műszaki megoldásának egységesítésével járó többletköltség finanszírozását szolgálja. | 1,5 GW | Dánia, Svédország, Németország, Lengyelország | 150 |

1.2. Északi-tengeri hálózat A tengeri szélerőműveket tartalmazó hálózat moduláris fejlesztése, virtuális tengeri erőmű demonstrációja | 1 GW | Egyesült Királyság, Hollandia, Németország, Írország, Dánia | 150 |

2. Új turbinák, szerkezetek és komponensek, a gyártási kapacitások optimalizálása |

2.1. Alpha Ventus/Bard Offshore 1 Jelenleg folyamatban lévő projektekből kiindulva. 6-7 MW teljesítményű turbinák új generációja, innovatív szerkezetek, a parttól távol (100 km-ig), mélyebb vízben (40 m-ig). | 0,5 GW | Németország, Lengyelország | 150 |

2.2. Aberdeeni tengeri szélerőműpark (európai kísérleti központ) Jelenleg folyamatban lévő projektből kiindulva. Több megawatt teljesítményű turbinák tesztelése. Innovatív szerkezetek és alátámasztó szerkezetek fejlesztése, tengeri szélerőművi berendezések gyártási kapacitásának optimalizálása. A várt teljesítménynövelés 100 MW. | 0,25 GW | Egyesült Királyság | 40 |

2.3. Thornton Bank Jelenleg folyamatban lévő projektből kiindulva. A hatodik keretprogram társfinanszírozásában megvalósított Downwind projekt eredményeinek hasznosítása; a Downwind turbináinak növelése (5 MW-ig) mély vízben (30 m-ig), vizuális szempontból kevésbé zavaró helyen (30 km-ig). | 90 MW | Belgium | 10 |

ÖSSZESEN | 500 |

C. A SZÉN-DIOXID ELKÜLÖNÍTÉSÉVEL ÉS TÁROLÁSÁVAL ÖSSZEFÜGGŐ PROJEKTEK

A projekt elnevezése, helye | Tervezett közösségi hozzájárulás (millió EUR) | Tüzelés | Teljesítmény | Az elkülönítés módja | A tárolás elve |

Huerth | Németország | 250 | Szén | 450 MW | IGCC | Sós vizet tartó víztartó réteg |

Jaenschwalde | Szén | 500 MW | Oxyfuel | Kőolaj-, földgázmező |

Eemshaven | Hollandia | 250 | Szén | 1200 MW | IGCC | Kőolaj-, földgázmező |

Rotterdam | Szén | 1080 MW | PC | Kőolaj-, földgázmező |

Rotterdam | Szén | 800 MW | PC | Kőolaj-, földgázmező |

Belchatow | Lengyelország | 250 | Szén | 858 MW | PC | Sós vizet tartó víztartó réteg |

Compostella | Spanyolország (Portugáliával) | 250 | Szén | 500 MW | Oxyfuel | Sós vizet tartó víztartó réteg |

Kingsnorth | Egyesült Királyság | 250 | Szén | 800 MW | PC | Kőolaj-, földgázmező |

Longannet | Szén | 3390 MW | PC | Sós vizet tartó víztartó réteg |

Tilbury | Szén | 1600 MW | PC | Kőolaj-, földgázmező |

Hatfield (Yorkshire) | Szén | 900 MW | IGCC | Kőolaj-, földgázmező |

ÖSSZESEN: 1250 |

PÉNZÜGYI KIMUTATÁS

Ez a dokumentum az indokolás mellékletéül és kiegészítéséül szolgál. A pénzügyi kimutatás kitöltésekor ezért – az értelmezhetőség sérelme nélkül – amennyire lehet, kerülni kell az indokolásban szereplő információk ismétlését. Kérjük, a sablon kitöltése előtt olvassa át az egyes pontokhoz írt, a kitöltéshez segítséget nyújtó utasításokat és magyarázatokat.

1. A JAVASLAT CÍME:

Az Európai Parlament és a Tanács rendelete energiaágazatbeli projektek közösségi pénzügyi támogatásán alapuló gazdaságélénkítő program létrehozásáról.

2. TEVÉKENYSÉGALAPÚ IRÁNYÍTÁSI ÉS KÖLTSÉGVETÉS-TERVEZÉSI KERET

Érintett szakpolitikai terület(ek) és kapcsolódó tevékenység(ek)

06: Energia és közlekedés

06 09: Energiaágazatbeli projektek a gazdasági fellendülés támogatására

3. KÖLTSÉGVETÉSI TÉTELEK

3.1. Költségvetési tételek (működési tételek és kapcsolódó technikai és igazgatási segítségnyújtási tételek [korábban: BA-tételek]), beleértve a következő megnevezéseket:

06 09 01: Energiaágazatbeli projektek a gazdasági fellendülés támogatására: Energiahálózatok

06 09 02: Energiaágazatbeli projektek a gazdasági fellendülés támogatására: A szén-dioxid elkülönítése és tárolása

06 09 03: Energiaágazatbeli projektek a gazdasági fellendülés támogatására: Európai tengeri szélerőmű-hálózati rendszer

06 01 04 13: Energiaágazatbeli projektek a gazdasági fellendülés támogatására: Igazgatási kiadások

3.2. A fellépés és a pénzügyi kihatás időtartama:

Kezdete: 2009 Vége: 2010

3.3. Költségvetési jellemzők (a táblázat szükség szerint további sorokkal bővíthető):

Költségvetési tétel | Kiadás típusa | Új | EFTA-hozzájárulás | Csatlakozni kívánó országok hozzájárulásai | A pénzügyi keret fejezete |

06 09 01 | Nem kötelező | Diff. | IGEN | NEM | NEM | 1a. |

06 09 02 | Nem kötelező | Diff. | IGEN | NEM | NEM | 1a. |

06 09 03 | Nem kötelező | Diff. | IGEN | NEM | NEM | 1a. |

06 01 04 13 | Nem kötelező | Nem diff. | IGEN | NEM | NEM | 1a. |

4. FORRÁSOK ÁTTEKINTÉSE

4.1. Pénzügyi források

4.1.1. A kötelezettségvállalási előirányzatok és a kifizetési előirányzatok áttekintése

millió EUR (három tizedesjegyig)

f |

TELJES KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZAT társfinanszírozással együtt | a+c+d+e+f |

4.1.2. A pénzügyi programozással való összeegyeztethetőség

( A javaslat összeegyeztethető a jelenlegi pénzügyi programozással.

( A javaslat miatt a pénzügyi keret vonatkozó fejezetének átdolgozása szükséges.

x A javaslat miatt szükség lehet az intézményközi megállapodás[20] rendelkezéseinek alkalmazására (azaz a rugalmassági eszköz alkalmazására vagy a pénzügyi keret módosítására).

4.1.3. A bevételre gyakorolt pénzügyi hatás

x A javaslatnak nincs kihatása a bevételre

( A javaslatnak van pénzügyi kihatása – a bevételre gyakorolt hatása a következő:

MEGJEGYZÉS: A bevételre gyakorolt hatás kiszámításának módszerével kapcsolatos részleteket és észrevételeket külön mellékletben kell feltüntetni.

millió EUR (egy tizedesjegyig)

A fellépést megelőzően [n-1. év] | A fellépés után |

A személyi állomány teljes létszáma | 10 | 22 | 22 | 22 | 22 | 22 |

5. JELLEMZŐK ÉS CÉLKITŰZÉSEK

A javaslat hátterét az indokolásban kell részletesen ismertetni. A pénzügyi kimutatás e szakaszának a következő kiegészítő információkat kell tartalmaznia:

5.1. Rövid vagy hosszú távon megvalósítandó célkitűzések

A javaslat célja, hogy reagáljon a pénzügyi válság nyomán Európában kialakult gyors gazdasági visszaesésre, valamint a téli földgázbeszerzési válságra. A javaslat az európai gazdasági fellendülés tervének (COM(2008) 800) végrehajtását szolgálja, amelyet az Európai Tanács 2008. december 11–12-i ülésszakán jóváhagyott.

A pénzügyi válság hatása 2008 őszén érte el a reálgazdaságot. A földgázbeszerzési válság, amely a Közösségbe irányuló orosz földgázszállítások leállítása nyomán következett be, 2008 decemberében jelentkezett. Mind a gazdasági, mind a földgázbeszerzési válság szerkezeti problémákat okoz az európai gazdaságban. Ezért szükség van egy átfogó gazdaságélénkítő tervre, amelynek kialakítása jelenleg folyamatban van; ez a javaslat, amely az energiaágazat egyes kulcsfontosságú területein pénzügyi élénkítési program alkalmazását indítványozza, a gazdaságélénkítő terv fontos részét alkotja.

A Bizottság már előterjesztett egy javaslatot a 2007–2013-as időszakra szóló többéves pénzügyi keret felülvizsgálatára, hogy az 1A. költségvetési fejezet alatt – a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 14-i intézményközi megállapodásban elfogadott átfogó keretösszegek tiszteletben tartása mellett – kiegészítő forrásokat bocsásson rendelkezésre.[22] A költségvetési hatósággal folytatott első megbeszélések fényében a Bizottság most az energiaprojektekre javasolt 3,5 milliárd EUR (1,5 milliárd EUR 2009-ben és 2,0 milliárd EUR 2010-ben) finanszírozása érdekében azt indítványozza, hogy a 2. fejezet keretösszegéből 2008-ban fel nem használt források kerüljenek át az 1A. fejezetbe.

- A gazdasági válság kezeléséhez való késedelem nélküli hozzájárulás érdekében a projekteket a lehető leggyorsabban jóvá kell hagyni.

- Ezért e rendeletnek már tartalmaznia kell azon projektek jegyzékét, amelyek támogatásban részesíthetők, feltéve, hogy a keretösszegek határain belül megfelelnek a hatékonyságukat és eredményességüket biztosító kritériumoknak.

- A szén-dioxid elkülönítése és tárolása esetében a jegyzéknek a fosszilis tüzelőanyagokkal foglalkozó munkacsoport és a kibocsátásmentes fosszilis tüzelésű erőművekkel foglalkozó technológiai platform keretében összegyűjtött, illetve egyéb forrásokból rendelkezésre álló információkon kell alapulnia. A jegyzéken belül a pénzügyi támogatást azon projektek felé kell irányítani, amelyek kivitelezése már 2009–2010-ben megkezdhető, míg a megvalósításra még készen nem álló projektekből tartaléklistát kell képezni. A készenlét fokát annak alapján kell megítélni, hogy az erőmű – és ezen belül a szén-dioxid elkülönítését végző komponens – tekintetében rendelkezésre áll-e kellően kiérlelt, megvalósítható koncepció; hogy a szén-dioxid szállítása és tárolása vonatkozásában rendelkezésre áll-e kellően kiérlelt, megvalósítható koncepció; továbbá hogy a helyi szintű hatóságok vállaltak-e kifejezett kötelezettséget a projekt támogatására. Annak érdekében, hogy a projektek felgyorsítására minél nagyobb legyen az esély, az egyes projektek részére legfeljebb 250 millió EUR összegben kell forrásokat rendelkezésre bocsátani. Ehhez választani kell majd azon projektek közül, amelyek a 2009–2010-ben már készen állnak a kivitelezés megkezdésére. Annak érdekében, hogy a vizsgálatok a geológiai tárolás feltételeinek minél szélesebb skálájára kiterjedhessenek, továbbá hogy a gazdasági fellendülés Európa teljes egészében bátorítást kapjon, a kiválasztás kritériumait egyebek mellett úgy indokolt megállapítani, hogy a szén-dioxid elkülönítésével és tárolásával összefüggő projektek közül tagállamonként legfeljebb egy részesülhessen támogatásban.

A tengeri szélerőművek esetében a jegyzéken csak olyan nagyszabású, kivitelezésre már készen álló projektek szerepelhetnek, amelyek végrehajtása pénzügyi ösztönzés segítségével felgyorsítható, és amelyek határokon átnyúló jelentőségűek.

A gáz- és villamosenergia-hálózatok rendszerösszekötői esetében a jegyzéket a projektek kiérleltsége, továbbá az ellátás biztonságához és a beszerzési források diverzifikációjához – mint az energiapolitika második stratégiai felülvizsgálatában nemrégiben meghatározott, az Európai Parlament, valamint a Tanács által is jóváhagyott célokhoz – való hozzájárulásuk alapján kell összeállítani.

5.2. A közösségi részvételből adódó többletérték, valamint a javaslatnak az egyéb pénzügyi eszközökkel való összeegyeztethetősége és esetleges szinergiája

Az energia Európa egyik központi problémájává vált. Az Európai Unió decemberben több kulcsfontosságú döntést hozott az európai energiaellátás jövőjével kapcsolatban, hogy egy olyan energiaágazat kialakulását ösztönözze, amely képes az üvegházhatást okozó gázok kibocsátását csökkenteni, hogy a megújuló energiaforrásokat Európa energiaszerkezetében meghatározóvá tegye, és hogy az energiahatékonyságon keresztül elérhető megtakarítások segítségével korlátok között tartsa Európa energia iránti keresletét.

Ezek a változások nagyfokú elkötelezettséget és nagyarányú beruházásokat tesznek szükségessé. A gazdasági visszaesés miatt azonban félő, hogy ezek a beruházások késedelmet fognak szenvedni, hacsak nem kerül sor azonnali további intézkedésre. A hitelválság közvetlenül kihat a szükséges változtatások végrehajtásának gyorsaságára Európában. A veszélyt a lendület és a technológiai előny elvesztése jelenti; aki pedig ma késlekedik, annak később magasabb költségekkel kell számolnia. Ez az oka annak, hogy a gazdaságélénkítő terv különös hangsúlyt fektet az „intelligens beruházáspolitika” szükségességére, vagyis arra, hogy a gazdaságélénkítés világosan meghatározott, stratégiai célokra irányuljon.

A megfogható és jelentős hatás eléréséhez a szóban forgó ráfordításoknak kisszámú, konkrétan meghatározott ágazatokra kell irányulniuk, olyanokra, amelyekben az uniós szintű fellépés többletértéket teremt, amelyekben vannak nagyszabású, kellően kiérlelt, és ezért jelentős összegű pénzügyi támogatást felhasználni képes projektek, amelyek megvalósítása tehát egyértelműen hozzájárul az energiaellátás biztonságával és az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentésével kapcsolatos célok teljesítéséhez. A szén-dioxid elkülönítése és tárolása, a tengeri szélenergia, a gáz- és villamosenergia-hálózatok rendszerösszekötői és az energiahatékony városok kialakítása olyan terület, amely teljesíti ezeket a feltételeket.

A szén-dioxid elkülönítése és tárolása, valamint a tengeri szélerőművek esetében a fellépés az európai stratégiai energiatechnológiai tervre épül, amely e területeken európai ipari kezdeményezések létrehozását szorgalmazta. Az Európai Tanács 2008. október 16-án felkérte a Bizottságot, hogy jelentősen gyorsítsa fel a stratégiai energiatechnológiai terv végrehajtását.

A gáz- és villamosenergia-hálózatok rendszerösszekötői esetében az elmúlt években átalakultak a kihívások. A közelmúlt földgázbeszerzési válságai (2006 és 2009 telén), valamint az olajárak 2008 közepéig tartó emelkedése megmutatta, mennyire sebezhető Európa ezen a téren. Európa hazai energiaforrásai (földgáz- és kőolajkészletei) egyre apadnak, így energiával való ellátása mind nagyobb mértékben függ a külföldi behozataltól. Ebben az összefüggésben az energiaipari infrastruktúrára létfontosságú szerep fog hárulni. Napjaink gazdasági és pénzügyi válsága kihat az energiaipari infrastruktúra-fejlesztési projektek megvalósítására. A források szűkössége miatt néhány fontos projekt – köztük közösségi érdekű projektek – megvalósítása jelentős késedelmet szenvedhet. Ezért az energiahálózatok rendszerösszekötőire irányuló beruházások támogatása sürgős fellépést igényel. Mivel e projektek tervezése és megvalósítása fokozottan időigényes, nagyon fontos, hogy a közösségi pénzeszközök azonnal célhoz érjenek, és ezáltal – egyebek mellett – felgyorsítsák az Európai Unión belüli energiaellátás biztonsága szempontjából különösen fontos projektek megvalósítását. Ez alapvető szerepet fog játszani abban, hogy az EU akkor is versenyképes áron és biztonsággal jusson majd energiához, amikor a gazdaság felélénkülése következtében megnő az energia iránti világpiaci kereslet.

5.3. A javaslat céljai, az attól várt eredmények, valamint a kapcsolódó mutatók a tevékenységalapú irányítás keretében

a) az EU éghajlatváltozással kapcsolatos céljainak eléréséhez való hozzájárulás, ennek érdekében konkrét lépések megtétele az Európai Tanács által kitűzött azon cél teljesítése felé, amely szerint 2015-ig a fosszilis tüzelésű erőművek technológiáinak fejlesztése érdekében tizenkét olyan demonstrációs erőművet kell létrehozni, amely biztosítja, hogy a szén-dioxid-elkülönítés és -tárolás technológiája 2020-ig kereskedelmileg életképessé váljék;

b) egy korszerű és teljesen integrált európai tengeri szélerőmű-hálózat létrehozása, amely a szélenergia terén alapvetően hozzájárul az EU megújuló energiaforrásokkal kapcsolatos célkitűzéseinek megvalósításához, és megerősíti az EU ipari vezető pozícióját a szélenergia terén;

c) az energiahálózatok átalakítása és fejlesztése a belső energiapiac működésének segítése és ezen belül különösen a szűk keresztmetszetek okozta problémák megoldása, az ellátás biztonságának és a források diverzifikációjának biztosítása, valamint a környezetvédelmi, a technikai és a pénzügyi akadályok elhárítása érdekében.

5.4. Végrehajtási módszer (indikatív)

Jelölje meg a fellépés végrehajtásához választott módszert (módszereket).[23]

X Centralizált irányítás

X közvetlenül a Bizottság által

közvetetten a következőknek történő hatáskör-átruházással:

végrehajtó ügynökségek

a Közösségek által létrehozott, a költségvetési rendelet 185. cikkében említettek szerinti szervek

tagállami közintézmények/közfeladatot ellátó szervek

Megosztott vagy decentralizált irányítás

a tagállamokkal

harmadik országokkal

Nemzetközi szervezetekkel közös irányítás (nevezze meg)

6. FELÜGYELET ÉS ÉRTÉKELÉS

6.1. Felügyeleti rendszer

A szóban forgó cselekvések számára rendelkezésre bocsátott támogatás nyújtása az Európai Közösség által kidolgozott támogatásiszerződés-minta felhasználásával fog történni. A szerződésminta felügyeletre, tájékoztatásra és auditálásra vonatkozó különböző rendelkezései teljes mértékben alkalmazandóak lesznek.

A rendszerösszekötőkre irányuló projektek esetében a tagállamok a Bizottsággal szoros együttműködésben technikai szempontból nyomon fogják követni és pénzügyi szempontból ellenőrizni fogják a projekteket, továbbá igazolják a projekttel vagy a részprojekttel összefüggésben felmerülő költségek valódiságát és a rendeletnek való megfelelését. A tagállamok kérhetik, hogy a Bizottság vegyen részt a helyszíni ellenőrzésekben.

A rendszerösszekötőkre irányuló projektek esetében a tagállamok tájékoztatni fogják a Bizottságot a projektgazdákat érintő közigazgatási, engedélyezési és tanúsítási eljárások gyors lebonyolítása érdekében hozott intézkedésekről, ennek keretében különösen megküldik a Bizottságnak azon ellenőrzési, irányítási és nyomon követési rendszerek leírását, amelyeket a projektek sikeres végrehajtásának biztosítása érdekében kialakítottak.

6.2. Értékelés

6.2.1. Időközi/utólagos értékelés nyomán hozott intézkedések (hasonló, korábbi tapasztalatok tanúsága)

A Bizottság értékelésnek fogja alávetni a programot, ennek keretében elemzi, hogy az milyen mértékben járult hozzá a közösségi energiapolitika célkitűzéseinek teljesítéséhez, és mennyire bizonyult eredményesnek az előirányzatok felhasználása.

A Bizottság bármely kedvezményezett tagállamot felkérheti az e rendelet II. fejezetének 3. szakasza alapján támogatott projektek külön értékelésének elkészítésére vagy – az adott esetnek megfelelően – az e projektek értékeléséhez szükséges információk és segítség megadására.

A Bizottság értékelő jelentés formájában beszámol az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának a program eredményeiről.

6.2.2. A későbbi értékelések feltételei és gyakorisága

Nem alkalmazandó

7. CSALÁS ELLENI INTÉZKEDÉSEK

- Mivel az egyes cselekvések finanszírozása a támogatásiszerződés-minta felhasználásával fog történni, az általában alkalmazandó csalás elleni rendelkezések itt is alkalmazandóak lesznek.

- A teljesítés valamennyi típusú intézkedés esetében világosan érzékelhető és mérhető lesz. A támogatások típusai egyértelműek lesznek: beruházási kiadások, a működés során felmerülő költségek finanszírozása. Ezek a tételek részletesen ellenőrizve lesznek; a projekteknek köszönhetően elegendő háttéranyag és ismeret áll rendelkezésre a csalás veszélyének megalapozott értékeléséhez.

- Helyszíni vizsgálatra minden projekt esetében lehetőség lesz.

- A projekt komplexitásától függően szakosított személyzetre vagy külső tanácsadókra külön felügyeleti feladatokat lehet majd bízni.

8. A FORRÁSOK RÉSZLETEZÉSE

8.1. 8.1. A javaslat célkitűzéseinek pénzügyi költségei

Kötelezettségvállalási előirányzatok, millió EUR (három tizedesjegyig)

2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |

Tisztviselők vagy ideiglenes alkalmazottak[25] (XX 01 01.) | A*/AD | 6 | 12 | 12 | 12 | 12 | 12 |

B*, C*/AST | 1 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 |

A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott állomány[26] | 3 | 7 | 7 | 7 | 7 | 7 |

A(z) XX 01 04/05. jogcímcsoportból finanszírozott egyéb állomány[27] |

ÖSSZESEN | 10 | 22 | 22 | 22 | 22 | 22 |

8.2.2. A fellépés keretében felmerülő feladatok leírása

- Programmeghatározás és koordináció

- A projektek pénzügyi irányítása

- A projektek felügyelete

- A Bizottság képviseletének ellátása a programbizottságban, és komitológiai eljárás esetén a meghozandó intézkedések benyújtása a programbizottságnak

- A Bizottságon belüli szolgálatközi konzultációk lefolytatása

- Stratégiai értékelések

8.2.3. A Személyzeti szabályzat hatálya alá tartozó személyi állomány eredete

A humán- és az adminisztratív erőforrások iránti igényt a költségvetési korlátok figyelembevételével az irányítást végző főigazgatóság az éves elosztási eljárás keretében odaítélt összegből fedezi.

8.2.4. A referenciaösszegbe beletartozó egyéb igazgatási kiadások

millió EUR (három tizedesjegyig)

Költségvetési tétel (szám és megnevezés) | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014. év és később | ÖSSZESEN |

- belső |

- külső (informatikai karbantartás) |

Technikai és igazgatási segítségnyújtás összesen | 1,2 | 1,2 | 2,4 |

8.2.5. A referenciaösszegbe bele nem tartozó személyi és kapcsolódó költségek

millió EUR (három tizedesjegyig)

A személyi állomány típusa | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 és később |

Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak (XX 01 01.) | 1,014 | 2,2 | 2,2 | 2,2 | 2,2 | 2,2 |

A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott személyi állomány (kisegítő alkalmazottak, kihelyezett tagállami szakértők, szerződéses alkalmazottak stb.) (nevezze meg a költségvetési tételt) |

A (referenciaösszegbe bele NEM tartozó) személyi és kapcsolódó költségek összesen | 1,014 | 2,2 | 2,2 | 2,2 | 2,2 | 2,2 |

Számítás – Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak

Adott esetben l. a 8.2.1. pontot

2009. év és később: 7 tisztviselő (122 000 EUR/fő/év) és 3 külső alkalmazott: 2 GFIV (62 500 EUR/év), 1 GFII (34 500 EUR/év)

2010. év és később: 15 tisztviselő (122 000 EUR/fő/év) és 7 külső alkalmazott: 4 GFIV (62 500 EUR/év), 2 GFII (34 500 EUR/év) és 1 SNE (51 000 EUR/év)

A humán- és az adminisztratív erőforrások iránti igényt a költségvetési korlátok figyelembevételével az irányítást végző főigazgatóság az éves elosztási eljárás keretében odaítélt összegből fedezi.

A referenciaösszegbe bele nem tartozó egyéb igazgatási kiadások millió EUR (három tizedesjegyig) |

2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 és később | ÖSSZESEN |

XX 01 02 11 01. – Kiküldetések | 0,300 | 0,300 | 0,300 | 0,300 | 0,300 | 0,200 | 1,7 |

XX 01 02 11 02. – Ülések és konferenciák |

XX 01 02 11 03. – Bizottságok[28] | 0,108 | 0,108 | 0,216 |

XX 01 02 11 04. – Tanulmányok és konzultációk | 0,25 | 0,25 | 0,25 | 0,25 | 1 |

XX 01 02 11 05. – Információs rendszerek | 0,06 | 0,06 | 0,06 | 0,06 | 0,06 | 0,06 | 0,36 |

2. Egyéb irányítási kiadások összesen (XX 01 02 11.) |

3. Egyéb igazgatási jellegű kiadások (a költségvetési tétel megadása mellett) |

A (referenciaösszegbe bele NEM tartozó) személyi és kapcsolódó költségeken kívüli igazgatási kiadások összesen | 0,468 | 0,468 | 0,610 | 0,610 | 0,610 | 0,510 | 3,276 |

Számítás – A referenciaösszegbe bele nem tartozó egyéb igazgatási kiadások

Kiküldetések: 100 000 EUR projekttípusonként

Témánként évente egy bizottság = 4*27*1000 EUR =108 000 EUR

Felügyeleti tanácsadás 2011-től: 250 000 EUR/év

0,5 teljes munkaidős egyenérték (tanácsadás) a felügyeleti rendszer részére: 60 000 EUR/év

A humán- és az adminisztratív erőforrások iránti igényt a költségvetési korlátok figyelembevételével az irányítást végző főigazgatóság az éves elosztási eljárás keretében odaítélt összegből fedezi.

[1] HL C […]., […]., […]. o. [teljes hivatkozás!]

[2] HL C […]., […]., […]. o.

[3] HL C […]., […]., […]. o.

[4] HL C […]., […]., […]. o.

[5] Elnökségi következtetések, az Európai Tanács 2008. december 11–12-i ülésszaka, Brüsszel, 17271/08, 9. pont.

[6] COM(2008) 800.

[7] „Európai stratégiai energiatechnológiai terv (SET-terv) – Egy kis szén-dioxid-kibocsátású jövő felé”, COM(2007) 723.

[8] Elnökségi következtetések, az Európai Tanács 2008. december 16-i ülése, Brüsszel, [pontos hivatkozás].

[9] COM(2008) 781.

[10] [hivatkozások]

[11] HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

[12] HL L 357., 2002.12.31., 1. o.

[13] HL L 312., 1995.12.23., 1. o.

[14] HL L 292., 1996.11.15., 2. o.

[15] HL L 136., 1999.5.31., 1. o.

[16] HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

[17] COM(2007) 723.

[18] HL L 162., 2007.6.22.

[19] Ez a támogatás az Európai Beruházási Bank támogatásával párhuzamosan nyújtható.

[20] Lásd a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2007. május 17-i intézményközi megállapodás 19. és 21–23. pontját (HL C 139., 2006.6.14., 1.o.).

[21] Szükség esetén, azaz ha a fellépés időtartama hat évnél hosszabb, a táblázat további oszlopokkal bővíthető.

[22] COM(2008) 859, 2008. december 10.

[23] Több módszer feltüntetése esetén kérjük, adja meg e pont „Megjegyzések” rovatában a további részleteket.

[24] Az 5.3. szakaszban leírtak szerint.

[25] Amelynek költségét NEM fedezi a referenciaösszeg.

[26] Amelynek költségét NEM fedezi a referenciaösszeg.

[27] Amelynek költségét tartalmazza a referenciaösszeg.

[28] A jogszabálytervezetben szereplő koordinációs csoport és (komitológiai) bizottság.