[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 6.10.2006

COM(2006) 586 végleges

Javaslat

A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Atomenergia-közösség és Japán kormánya közötti, a fúziós energia kutatása területén a tágabb megközelítés keretében folytatandó tevékenységek közös végrehajtásáról szóló megállapodás Bizottság általi megkötéséről

(előterjesztő: a Bizottság)

INDOKLÁS

HÁTTÉR ÉS BEVEZETÉS

1. 2004. november 25-i határozatával[1] a Tanács módosította azokat a tárgyalási irányelveket, amelyeket az ITER projekt megvalósítására irányuló tárgyalásokkal összefüggésben az Euratom-Szerződés 101. cikkének második bekezdése 2000. november 16-i határozatában[2] kiadott. A módosítással a Tanács felhatalmazta a Bizottságot, hogy a tárgyalások kiterjedjenek „a nemzetközi együttműködő kutatásban való európai részvételre is a fúziós energia megvalósításával kapcsolatos tágabb megközelítésen belül”.

2. A tárgyalási irányelvekkel összhangban a 2005. június 28-án Moszkvában tartott miniszteri találkozón egyetértés alakult ki az ITER felépítésének helyszínéről: az ITER-ről tárgyaló felek megegyeztek abban, hogy az ITER-t és a szervezet központját Cadarache-ban kell létrehozni. E választás szempontjából alapvető fontosságú volt, hogy az Euratom és Japán álláspontja közeledjen egymáshoz a „Közös dokumentum az ITER projekt befogadó Fele és egyéb Felei szerepköréről” című dokumentumban (a továbbiakban: közös dokumentum) rögzített kérdésekben; ennek értelmében az Euratom és Japán egyformán 46 milliárd jent (339 millió eurót) irányoz elő a Japánban a tágabb megközelítés keretében folytatandó tevékenységekre.

3. Miután megszületett a megegyezés az ITER felépítésének helyszínéről, a Bizottság és Japán kormányának képviselői a közös dokumentum valóra váltása érdekében kétoldalú tárgyalásokat kezdtek a tágabb megközelítés keretében folytatandó tevékenységekről. A két fél képviselője 2006. június 20-án aláírta a tágabb megközelítés keretében folytatandó tevékenységekről szóló megállapodás tárgyalásainak zárójelentését, amely hitet tett a tárgyalási folyamat beteljesítése mellett, és rögzítette a tárgyalásokon kidolgozott kiegészítő dokumentumokat. A tárgyalások érdemi kimenetelét alkotja különösen:

3.1. az Euratom és Japán kormánya (a továbbiakban együtt: Felek) közötti, a fúziós energia kutatása területén a tágabb megközelítés keretében folytatandó tevékenységek közös végrehajtásáról szóló megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) szövege;

3.2. annak az együttes nyilatkozatnak a szövege, amelyet a Felek a megállapodás parafálásakor fognak tenni, és amelyhez a Felek a következő dokumentumokat és táblázatokat csatolják:

a) a Felek által a tágabb megközelítés keretében megvalósítandó projektekhez teendő hozzájárulásokról szóló egységes értelmezést;

b) az „Értékbecslések és a hozzájárulások felosztása a Felek között” című dokumentumot;

c) a tágabb megközelítés keretében megvalósítandó projektek ideiglenes időütemezését; továbbá

3.3. a tágabb megközelítés keretében megvalósítandó projektek műszaki jelentéseire vonatkozó egységes értelmezés, amelyhez a Felek a következő jelentéseket csatolták:

a) az IFMIF EVEDA küldetéséről szóló jelentést;

b) az IFERC küldetéséről szóló jelentést;

c) a japán–európai uniós Satellite Tokamak munkacsoport jelentését.

A megállapodás és a kapcsolódó dokumentumok ismertetése

4. A megállapodás preambulumból, 26 általános cikkből és három mellékletből áll. A mellékletek különös előírásokat tartalmaznak a tágabb megközelítés keretében folytatandó tevékenységek három projektjére vonatkozóan.

5. A három projekt a következő (a megállapodás 2. cikkének (1) bekezdése, valamint I., II., illetőleg III. melléklete):

a) műszaki validálási és műszaki tervezési tevékenység végzése (a továbbiakban: EVEDA) a nemzetközi fúziósanyag-besugárzó berendezés (IFMIF) teljes mértékben integrált műszaki tervének létrehozása, az IFMIF építéséről, üzemeltetéséről, hasznosításáról és leszereléséről a jövőben meghozandó döntések alátámasztásához szükséges adatok előállítása, valamint az IFMIF egyes alrendszerei folyamatos és stabil üzemének validálása céljából;

b) a Nemzetközi Fúziósenergia-kutatási Központ (IFERC), amelynek célja, hogy hozzájáruljon az ITER projekthez, és elősegítse a DEMO elnevezésű majdani demonstrációs erőművi reaktor mielőbbi megvalósítását;

c) a Satellite Tokamak elnevezésű program, amely egyrészt a Japán tulajdonában lévő kísérleti tokamakberendezés továbbfejlesztett szupravezetős tokamakká való átalakításában történő részvételt tartalmazza, másrészt a továbbfejlesztett szupravezetős tokamak hasznosításában való részvételt azzal a céllal, hogy az ITER-rel és a DEMO-val összefüggő alapvető fizikai problémák kutatása révén támogatást nyújtson az ITER hasznosításához és a DEMO érdekében végzendő kutatáshoz.

6. A tágabb megközelítés keretében folytatandó tevékenységek végrehajtása szorosan kapcsolódik az ITER megvalósításához: mindhárom projekt támogatja az ITER tudományos célkitűzéseinek valóra váltását, és mindhárom projekt végrehajtásának időkerete az ITER építési szakaszáéhoz igazodik (a megállapodás 2. cikkének (2) bekezdése). A megállapodás akkor szűnhet meg, ha az ITER-megállapodás megszűnik, valamint akkor, ha valamely Fél megszűnik részes fele lenni az ITER-megállapodásnak (a megállapodás 22. cikkének (2) bekezdése).

7. A megállapodás rendelkezik a tágabb megközelítés keretében folytatandó tevékenységek igazgatási struktúrájáról, amely operatív bizottságból, projektbizottságokból, projektvezetőkből és végrehajtó ügynökségekből áll.

7.1. A Felek képviselőiből álló operatív bizottság a tágabb megközelítés keretében folytatandó tevékenységek igazgatását és felügyeletét végzi. Döntéseit egyhangúlag hozza, és jogi személyiséggel rendelkezik, ami ahhoz szükséges, hogy a tágabb megközelítés keretében Japánban folytatandó tevékenységekhez nyújtott európai hozzájárulások és az e célból rendelkezésre bocsátott személyzet adó- és vámmentességet élvezhessen. Az operatív bizottság munkáját titkárság segíti, amely Japánban működik. Az operatív bizottság ügyviteli jellegű kiadásait a Felek közös megállapodás alapján viselik (a megállapodás 3. cikke).

7.2. Mindhárom projekthez egy-egy projektbizottság tartozik, amelyek ugyancsak a Felek képviselőiből állnak. A döntéseiket egyhangúlag hozó projektbizottságok legfontosabb feladata, hogy ajánlásokat tegyenek a projekttervekre, a munkaprogramokra és az éves jelentésekre vonatkozóan, figyelemmel kísérjék a tágabb megközelítés keretében folytatandó tevékenységek egyes projektjeinek előrehaladását, és ezzel összefüggésben jelentéseket készítsenek (a megállapodás 5. cikke).

7.3. A projektvezetők összehangolják a tágabb megközelítés keretében folytatandó tevékenységek projektjeinek végrehajtását. A projektvezetők munkáját egy-egy munkacsoport segíti, amelyek szervezeti felépítését az operatív bizottság hagyja jóvá (a megállapodás 6. cikke).

7.4. A Felek a tágabb megközelítés keretében folytatandó tevékenységek végrehajtásával összefüggő kötelezettségeik teljesítésére egy-egy végrehajtó ügynökséget jelölnek ki (a megállapodás 7. cikke).

A tágabb megközelítés keretében folytatandó tevékenységekhez az Euratom részéről nyújtandó hozzájárulásokért felelős végrehajtó ügynökség az Euratom-Szerződés II. címének V. fejezete alapján létrehozandó Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás[3] lesz, amely egyúttal az ITER-szervezetnek az Euratom részéről nyújtandó hozzájárulásokat is intézi majd.

Mivel a tágabb megközelítés keretében folytatandó tevékenységek mindhárom projektjére Japán területén kerül sor, a japán végrehajtó ügynökség feladata lesz a munkavégzés hátterének biztosítása, a megállapodás alapján a működési költségekhez és a munkacsoportok közös kiadásaihoz nyújtott pénzügyi hozzájárulások kezelése, valamint a tágabb megközelítés keretében folytatandó tevékenységekhez szükséges engedélyek beszerzése.

8. A tágabb megközelítés keretében folytatandó tevékenységek mindhárom projektjének végrehajtása projektterv alapján történik, amelyet az operatív bizottság hagy jóvá, és amelynek tartalmát az éves munkaprogramok fejtik ki részletesebben. A tágabb megközelítés keretében folytatandó tevékenységek végrehajtása során évente elvégzett munkáról éves jelentés készül, amelyet az operatív bizottság hagy jóvá (a megállapodás 3. fejezete).

9. A tágabb megközelítés keretében folytatandó tevékenységek végrehajtásához szükséges forrásokat a Felek természetbeni és pénzbeni hozzájárulásai adják. A Felek által nyújtandó hozzájárulások alapelveit az együttes nyilatkozat és az „Értékbecslések és a hozzájárulások felosztása a Felek között” című dokumentum tartalmazza (a megállapodás 12. cikke).

9.1. A Felek által nyújtandó hozzájárulások főként természetbeni hozzájárulásokat jelentenek, ideértve az operatív bizottság által szakértővé történő kinevezésüket követően a munkacsoportokba küldött személyeket, valamint a titkárság munkatársait is. A hozzájárulásokból a Felek beszerzési csomagokat hoztak létre, amelyeket aztán az együttes nyilatkozathoz csatolt „Értékbecslések és a hozzájárulások felosztása a Felek között” című dokumentumban előírt módon maguk között szétosztottak. A hozzájárulásokkal kapcsolatos beszerzés a hozzájárulás nyújtására kijelölt Fél feladata, amely ennek érdekében végrehajtó ügynökségén keresztül jár el.

A természetbeni hozzájárulások mentesek az export- és az importvámok alól, és az egyik Fél által a tágabb megközelítés keretében folytatandó tevékenységek végrehajtásához természetbeni hozzájárulásként rendelkezésre bocsátott személyek a másik Fél területén mentesek a fizetésre, a munkabérre és a járandóságokra kivetett adók alól (a megállapodás 13. cikke).

9.2. Mindkét Fél maga nyújt munkabért, biztosítást és egyéb juttatásokat az általuk rendelkezésre bocsátott személyzet részére (a megállapodás 14. cikkének (5) bekezdése). Befogadó Félként Japán megfelelő elszállásolást biztosít a rendelkezésre bocsátott személyzet tagjainak és családtagjaiknak, intézkedéseket tesz a személyzet és családtagjaik Japán területére való belépésének megkönnyítésére, és felkéri végrehajtó ügynökségét, hogy az tegyen meg minden tőle telhetőt annak érdekében, hogy a szakértők és a titkársági személyzet tagjai a velük szemben, feladataik ellátásával összefüggésben indított esetleges perekben és hatósági eljárásokban megfelelő jogi és fordítási szolgáltatásokban részesüljenek (a megállapodás 14. cikkének (5) bekezdése).

9.3. A projektterveknek és a munkaprogramoknak megfelelően a Felek a pénzügyi hozzájárulásaikat a japán végrehajtó ügynökség által kijelölt személy által kibocsátott finanszírozási felhívások alapján nyújtják (a megállapodás 7. cikke (3) bekezdésének a) pontja). A tágabb megközelítés keretében folytatandó tevékenységekhez nyújtott pénzügyi hozzájárulásokat projektenként külön számlán kell tartani (a megállapodás 7. cikke (3) bekezdésének b) pontja). A számlákat helyszíni iratellenőrzés formájában bármelyik Fél pénzügyi ellenőrzésnek vetheti alá, a megállapodás időtartama alatt és a megállapodás megszűnését követően öt éven belül bármikor (a megállapodás 11. cikke).

A Felek által nyújtott pénzügyi hozzájárulások a projektek közösen megállapított működési költségeire, valamint az egyes munkacsoportok közös kiadásaira használhatók fel (a megállapodás 7. cikkének (3) bekezdése és 17. cikke).

10. A megállapodás külön fejezetet szentel az információterjesztésnek és a szellemi tulajdonnak (a megállapodás 5. fejezete), amely az Euratom, Japán, az Oroszországi Föderáció és az Amerikai Egyesült Államok között létrejött, az ITER műszaki tervezésében történő együttműködésről szóló megállapodás (ITER EDA megállapodás)[4] C. mellékletén alapul.

11. A megállapodás és esetleges módosításai azon a napon lépnek hatályba, amikor a Felek értesítik egymást arról, hogy lefolytatták a hatálybalépéshez szükséges belső eljárásukat (a megállapodás 21. és 23. cikke).

12. A megállapodás tíz évre jön létre. Ezt követően mindaddig hatályban marad, amíg valamelyik Fél – a határozott időtartam lejártakor vagy azt követően bármikor – a másik Felet előzetesen értesítve, legalább hat hónapos felmondási idővel fel nem mondja (a megállapodás 22. cikkének (1) bekezdése).

13. Az első tíz év során a megállapodás csak akkor szűnhet meg, ha (i) a felek közös megegyezéssel megszüntetik, (ii) az ITER-megállapodás megszűnik, vagy (iii) valamelyik Fél megszűnik részes fele lenni az ITER-megállapodásnak (a megállapodás 22. cikkének (2) bekezdése).

14. Az ITER-megállapodásban részes más felek az operatív bizottság döntése alapján részt vehetnek a tágabb megközelítés keretében folytatandó tevékenységek projektjeiben (a megállapodás 25. cikke). Ezekkel a felekkel az operatív bizottság a Felek belső eljárásainak megfelelően megállapodásokat és megegyezéseket köthet a részvételről.

15. A megállapodás értelmezésével, illetőleg végrehajtásával kapcsolatos bármely kérdést és vitát a Felek közös megegyezéssel kötelesek rendezni (a megállapodás 24. cikke).

16. Az Euratom tekintetében a megállapodás egyrészről az Euratom-Szerződés területi hatályának megfelelő területen alkalmazandó, másrészről az említett Szerződéssel és más vonatkozó megállapodásokkal összhangban a Bolgár Köztársaságra, Romániára és a Svájci Államszövetségre is, amelyek teljes jogú társult harmadik államként részt vesznek az Euratom fúziós programjában (a megállapodás 26. cikke).

17. A tágabb megközelítés keretében folytatandó tevékenységek egyes projektjeire vonatkozó különös előírásokat tartalmazó mellékletek felépítése a következő: az 1. cikk kitűzi a projekt célját, a 2. cikk meghatározza tárgykörét, a 3. cikk a helyszínt, az 5. cikk pedig az időtartamot. Az IFMIF EVEDA-ról szóló I. melléklet 6. cikke és az IFERC-ről szóló II. melléklet 6. cikke a 14. cikk (3) bekezdésében a tulajdonviszonyokra vonatkozóan előírt általános rendelkezésektől eltérve különös rendelkezéseket tartalmaz egyes komponensek tulajdonjogára vonatkozóan.

Költségvetési vonatkozások

18. Az Euratom részéről a tágabb megközelítés keretében folytatandó tevékenységekre szánt pénzügyi hozzájárulást az Euratom az Euratom-Szerződés II. címének V. fejezete alapján létrehozandó Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozáson keresztül fogja nyújtani. A megállapodás megkötésének költségvetési vonatkozásait a Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás létrehozásáról szóló tanácsi határozat javaslata[5] tartalmazza.

JAVASOLT DÖNTÉS

19. A Bizottság azt javasolja, hogy:

- az Euratom-Szerződés 101. cikkének második bekezdése alapján a Tanács fogadja el az Európai Atomenergia-közösség és Japán kormánya közötti, a fúziós energia kutatása területén a tágabb megközelítés keretében folytatandó tevékenységek közös végrehajtásáról szóló megállapodás Bizottság általi megkötéséről szóló, csatolt határozatot.

Javaslat

A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Atomenergia-közösség és Japán kormánya közötti, a fúziós energia kutatása területén a tágabb megközelítés keretében folytatandó tevékenységek közös végrehajtásáról szóló megállapodás Bizottság általi megkötéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 101. cikkének második bekezdésére,

tekintettel az Európai Atomenergia-közösségnek (Euratom) az Európai Kutatási Térség létrehozását előmozdító, hatodik nukleáris kutatási és képzési keretprogramjáról (2002–2006) szóló 2002/668/Euratom tanácsi határozatra,[6] valamint a nukleáris kutatási és képzési egyedi (Euratom) program (2002–2006) elfogadásáról szóló 2002/837/Euratom tanácsi határozatra,[7]

tekintettel a Bizottság javaslatára,[8]

mivel:

(1) A Bizottság a 2002. május 27-i, a 2003. november 26-i és a 2004. november 25-i tanácsi határozattal módosított, 2000. november 16-i tanácsi irányelvekkel összhangban tárgyalásokat folytatott az Amerikai Egyesült Államok kormányával, az Indiai Köztársaság kormányával, Japán kormányával, a Kínai Népköztársaság kormányával, a Koreai Köztársaság kormányával és az Orosz Föderáció kormányával az ITER projekt közös megvalósítása érdekében az ITER Nemzetközi Fúziósenergia-fejlesztési Szervezete létrehozásáról szóló megállapodásra vonatkozóan.

(2) Az ITER-ről tárgyaló felek a 2005. június 28-i moszkvai miniszteri értekezleten megállapodtak abban, hogy az ITER-t Cadarache-ban kell felépíteni. A tárgyaló felek emellett megállapodtak egy csatolt közös dokumentumról is, amely rendezi az ITER projekttel összefüggésben a befogadó Fél (az Euratom) és a befogadó Félen kívüli Felek (Japán) szerepkörét.

(3) Az említett közös dokumentummal és a módosított tanácsi irányelvekkel összhangban a Bizottság tárgyalásokat folytatott Japán kormányával a tágabb megközelítés keretében folytatandó tevékenységek közös végrehajtásáról szóló megállapodás megkötéséről.

(4) 2006. június 20-i tokiói találkozójukon az Euratom és Japán képviselői elfogadták a tágabb megközelítés keretében folytatandó tevékenységekről szóló megállapodás tárgyalásainak zárójelentését, amely hitet tett a tárgyalási folyamat beteljesítése mellett, és rögzítette az Euratom és Japán által kidolgozott kiegészítő dokumentumokat.

(5) Az Euratom és Japán képviselője [ dátum ] napján közös nyilatkozatot írt alá a tágabb megközelítés keretében folytatandó tevékenységek végrehajtásáról, amely részletesen leírja a Felek által a tágabb megközelítés keretében folytatandó tevékenységekhez nyújtandó hozzájárulásokat.

(6) Az Európai Atomenergia-közösség és Japán kormánya közötti, a fúziós energia kutatása területén a tágabb megközelítés keretében folytatandó tevékenységek közös végrehajtásáról szóló megállapodás Bizottság általi megkötését jóvá kell hagyni,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

1. A Tanács jóváhagyja az Európai Atomenergia-közösség és Japán kormánya közötti, a fúziós energia kutatása területén a tágabb megközelítés keretében folytatandó tevékenységek közös végrehajtásáról szóló megállapodás Bizottság általi, az Európai Atomenergia-közösség részéről és nevében való megkötését.

2. A megállapodás szövegét e határozat melléklete tartalmazza.

Kelt Brüsszelben,

a Tanács részéről

az elnök

A tanácsi határozat tervezetének I. melléklete

MEGÁLLAPODÁS JAPÁN KORMÁNYA ÉS AZ EURÓPAI ATOMENERGIA-KÖZÖSSÉG KÖZÖTT A FÚZIÓS ENERGIA KUTATÁSA TERÜLETÉN A TÁGABB MEGKÖZELÍTÉS KERETÉBEN FOLYTATANDÓ TEVÉKENYSÉGEK KÖZÖS VÉGREHAJTÁSÁRÓL

Japán kormánya és az Európai Atomenergia-közösség (a továbbiakban: Euratom), a továbbiakban együtt: Felek,

tekintettel a Japán kormánya és az Európai Atomenergia-közösség között a szabályozott termonukleáris fúzió terén való együttműködésről létrejött megállapodásra,

tekintettel az ITER-ről tárgyaló felek képviselői által az ITER tárgyában Moszkvában, 2005. június 28-án tartott miniszteri értekezleten megfogalmazott együttes nyilatkozatra és az ahhoz csatolt „Közös dokumentum az ITER projekt befogadó Fele és egyéb Felei szerepköréről” című dokumentumra (a továbbiakban: közös dokumentum), amelyek lefektetik a tágabb megközelítés keretében folytatandó tevékenységek végrehajtására irányadó legfontosabb elveket,

tekintettel „Az Euratom és Japán kormánya képviselőjének együttes nyilatkozata a tágabb megközelítés keretében folytatandó tevékenységek közös végrehajtásáról” című dokumentumra, amelyet a Felek képviselői az ITER tárgyában [ Brüsszelben ], [ dátum ] napján tartott miniszteri értekezleten fogalmaztak meg (a továbbiakban: [ brüsszeli ] együttes nyilatkozat),

emlékeztetve azokra az erőfeszítésekre, amelyeket a Felek az ITER műszaki tervezése során és az ITER Nemzetközi Fúziósenergia-fejlesztési Szervezete létrehozásával az ITER projekt közös megvalósításának előkészítése érdekében tettek,

elismerve a Nemzetközi Atomenergia Ügynökség szerepét az ITER projektben, valamint a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet Nemzetközi Energia Ügynöksége keretében a Felek által a fúziós energia kutatása és fejlesztése terén folytatott együttműködést,

azzal az óhajjal, hogy az ITER projekt támogatása és a békés célú fúziós energia mielőbbi valóra váltása érdekében, az ITER építési szakaszáéhoz hasonló időkeretben a tágabb megközelítés keretében közösen tevékenykedjenek,

a következőkben állapodtak meg:

1. fejezet Bevezetés

1. cikk

Cél

Ez a megállapodás egy olyan keretet hoz létre, amelyen belül a közös dokumentumnak megfelelően részletes eljárások és szabályok alakíthatók ki az ITER projekt támogatását és a békés célú fúziós energia mielőbbi valóra váltását célzó tágabb megközelítés keretében folytatandó tevékenységek (a továbbiakban: a tágabb megközelítés keretében folytatandó tevékenységek) közös végrehajtásához.

2. cikk

A tágabb megközelítés keretében folytatandó tevékenységek

(1) A tágabb megközelítés keretében folytatandó tevékenységek a következő három projektből állnak:

(a) a nemzetközi fúziósanyag-besugárzó berendezés műszaki validálását és műszaki tervezését (a továbbiakban: IFMIF EVEDA) célzó projektből;

(b) a Nemzetközi Fúziósenergia-kutatási Központot (a továbbiakban: IFERC) szolgáló projektből; valamint

(c) a Satellite Tokamak program projektjéből.

(2) A közös dokumentumnak megfelelően, a [ brüsszeli ] együttes nyilatkozat alapján a tágabb megközelítés keretében folytatandó tevékenységeket az ITER építési szakaszáéhoz hasonló időkeretben kell végrehajtani.

(3) A tágabb megközelítés keretében folytatandó tevékenységek végrehajtása során igazodni kell az ebben a megállapodásban előírt általános elvekhez. A tágabb megközelítés keretében folytatandó tevékenységek egyes projektjeinek megvalósítása során igazodni kell az e megállapodás szerves részét képező I., II., illetőleg III. mellékletben előírt különös elvekhez is.

2. fejezet A tágabb megközelítés keretében folytatandó tevékenységek igazgatása

3. cikk

A tágabb megközelítés keretében folytatandó tevékenységek operatív bizottsága

(1) A Felek létrehozzák a tágabb megközelítés keretében folytatandó tevékenységek operatív bizottságát (a továbbiakban: operatív bizottság), amely e megállapodásnak megfelelően átfogó jelleggel irányítja és felügyeli a tágabb megközelítés keretében folytatandó tevékenységek végrehajtását.

(2) Az operatív bizottság munkáját a 4. cikk (1) bekezdése alapján létrehozott titkárság (a továbbiakban: titkárság) segíti.

(3) Az operatív bizottság jogi személy, és más államokkal és más nemzetközi szervezetekkel fennálló kapcsolataiban, valamint a Felek területén rendelkezik a feladatai teljesítéséhez és céljai eléréséhez szükséges jogképességgel.

(4) Az operatív bizottságba a Felek azonos számú tagot delegálnak, és a delegált tagok egyikét kijelölik küldöttségük vezetőjének.

(5) Az operatív bizottság évente legalább kétszer Európában és Japánban felváltva, illetve egyéb, megállapodás szerinti időpontokban és helyeken ülésezik. Az ülésen az ülést rendező Fél küldöttségének vezetője elnököl. Az operatív bizottság ülését az ülés elnöke hívja össze.

(6) Az operatív bizottság egyhangúlag hozza döntéseit.

(7) Az operatív bizottság kiadásait a Felek közös megállapodás alapján viselik.

(8) Az operatív bizottság feladatai különösen a következők:

(a) a 4. cikk (1) bekezdésének megfelelően kinevezi a titkárság személyzetét;

(b) a 6. cikk (1) bekezdésének megfelelően kinevezi a tágabb megközelítés keretében folytatandó tevékenységek egyes projektjeinek vezetőjét (a továbbiakban: projektvezető, illetőleg projektvezetők);

(c) a 3. fejezetnek megfelelően jóváhagyja a tágabb megközelítés keretében folytatandó tevékenységek egyes projektjeinek projekttervét, munkaprogramját és éves jelentését (a továbbiakban: projektterv, illetőleg projekttervek; munkaprogram, illetőleg munkaprogramok; éves jelentés, illetőleg éves jelentések);

(d) a 6. cikk (2) bekezdésének megfelelően jóváhagyja a munkacsoportok (a továbbiakban: munkacsoport, illetőleg munkacsoportok) szervezeti felépítését;

(e) a 12. cikk (1) bekezdése a) pontja ii. alpontjának megfelelően évente kinevezi a felek által természetbeni hozzájárulásuk részeként a munkacsoportok rendelkezésére bocsátott szakértőket (a továbbiakban: szakértők);

(f) a 25. cikkel összhangban dönt az ITER projekt közös megvalósítása érdekében az ITER Nemzetközi Fúziósenergia-fejlesztési Szervezete létrehozásáról szóló megállapodás (a továbbiakban: ITER-megállapodás) más részes felének a tágabb megközelítés keretében folytatandó tevékenységek valamely projektjében való részvételéről, és ennek alapján megköti a kérdéses féllel a részvételt szabályozó megállapodásokat és megegyezéseket; továbbá

(g) ellát minden olyan egyéb feladatot, amely a tágabb megközelítés keretében folytatandó tevékenységek irányításához és felügyeletéhez szükséges.

4. cikk

Titkárság

(1) Az operatív bizottság titkárságot hoz létre, amely Japánban működik. A titkárság személyzetét az operatív bizottság nevezi ki.

(2) A titkárság segíti az operatív bizottság munkáját. A titkárság feladatait az operatív bizottság határozza meg; a titkárság feladatai különösen a következők:

(a) bonyolítja az operatív bizottság hivatalos kommunikációját;

(b) előkészíti az operatív bizottság üléseit;

(c) igazgatási és egyéb jelentéseket készít az operatív bizottság részére; továbbá

(d) az operatív bizottság döntései alapján egyéb feladatokat lát el.

5. cikk

Projektbizottság

(1) A Felek a tágabb megközelítés keretében folytatandó tevékenységek egyes projektjeihez egy-egy projektbizottságot (a továbbiakban: projektbizottság) hoznak létre.

(2) Az egyes projektbizottságokba a Felek azonos számú tagot delegálnak.

(3) Az egyes projektbizottságok évente legalább kétszer üléseznek. Ha a projektbizottság másként nem dönt, az üléseket Japánban kell megtartani. Az egyes projektbizottságok elnökét a projektbizottság tagjai közül az operatív bizottság nevezi ki.

(4) Az egyes projektbizottságok egyhangúlag hozzák döntéseiket.

(5) Az egyes projektbizottságok számára a 6. cikkben előírt projektvezető titkársági szolgáltatásokat biztosít.

(6) Az egyes projektbizottságok feladatai különösen a következők:

(a) ajánlásokat tesznek a projektjükre vonatkozó projekttervekre, munkaprogramokra és éves jelentésekre azzal a céllal, hogy azokat a projektvezető a 3. fejezettel összhangban az operatív bizottság elé terjessze;

(b) figyelemmel kísérik a tágabb megközelítés keretében folytatandó tevékenységek egyes projektjeinek előrehaladását, és ezzel összefüggésben jelentéseket készítenek; továbbá

(c) az operatív bizottság döntései alapján egyéb feladatokat látnak el.

6. cikk

Projektvezető és munkacsoport

(1) Az operatív bizottság a tágabb megközelítés keretében folytatandó tevékenységek egyes projektjeihez egy-egy projektvezetőt nevez ki. A projektvezető az I., II., illetőleg III. mellékletnek megfelelően koordinálja a projekt megvalósítását.

(2) Az egyes projektvezetőket jogkörük gyakorlásában és feladataik ellátásában egy-egy munkacsoport segíti. A munkacsoportok tagjai a szakértők és az egyéb tagok, például a vendégkutatók. Az egyes munkacsoportok szervezeti felépítését a projektvezető javaslata alapján az operatív bizottság hagyja jóvá.

(3) A projektvezető feladatai különösen a következők:

(a) a munkaprogram végrehajtása érdekében megszervezi, vezeti és felügyeli a munkacsoportot;

(b) a projektbizottsággal folytatott egyeztetést követően elkészíti, majd jóváhagyásra az operatív bizottság elé terjeszti a projekttervet, a munkaprogramot és az éves jelentést;

(c) a 17. cikkel összhangban felkéri a 7. cikk (1) bekezdésének megfelelően Japán kormánya által kijelölt végrehajtó ügynökséget (a továbbiakban: japán végrehajtó ügynökség) a munkacsoport kiadásaival kapcsolatos kifizetések folyósítására;

(d) ellátja az egyes felek hozzájárulásaival kapcsolatos könyvelési feladatokat;

(e) titkársági szolgáltatásokat nyújt a projektbizottságnak; továbbá

(f) beszámol a projektbizottságnak a tágabb megközelítés keretében folytatandó tevékenységek adott projektjének előrehaladásáról.

7. cikk

Végrehajtó ügynökségek

(1) A Felek egy-egy végrehajtó ügynökséget (a továbbiakban: végrehajtó ügynökség) jelölnek ki, amelyek teljesítik a kérdéses Fél kötelezettségeit a tágabb megközelítés keretében folytatandó tevékenységek végrehajtásával összefüggésben, és gondoskodnak különösen a végrehajtáshoz szükséges források rendelkezésre bocsátásáról. Ha e megállapodás hatálybalépését követően sem történt meg a végrehajtó ügynökségek kijelölése, a Felek a kérdés megoldási lehetőségeiről haladéktalanul egyeztetnek egymással.

(2) A japán végrehajtó ügynökség elhelyezést biztosít a munkacsoportoknak, és az I., II., illetőleg III. mellékletben előírt feltételeknek megfelelően rendelkezésükre bocsátja a feladataik ellátásához szükséges munkavégzési teret, ezen belül hivatali helyiségeket, javakat és szolgáltatásokat.

(3) A 3. cikk (1) bekezdésének sérelme nélkül a japán végrehajtó ügynökség kezeli a működési költségekhez megegyezés szerint nyújtott pénzbeni hozzájárulásokat, valamint az egyes munkacsoportok közös kiadásaihoz a projekttervekkel és munkaprogramokkal összhangban a tágabb megközelítés keretében folytatandó tevékenységek egyes projektjeihez nyújtott pénzbeni hozzájárulásokat. E pénzbeni hozzájárulások kezelése céljából a japán végrehajtó ügynökség kijelöli azt a személyt, aki felel a Felek pénzbeni hozzájárulásainak kezeléséért. E személy feladatai különösen a következők:

(a) felhívja a Fele(ke)t, illetőleg a végrehajtó ügynöksége(ke)t a projekttervekkel és a munkaprogramokkal összhangban nyújtandó pénzbeni hozzájárulás átadására; továbbá

(b) külön számlákat vezet a tágabb megközelítés keretében folytatandó tevékenységek egyes projektjeihez nyújtott pénzbeni hozzájárulások számára, és ezeket a számlákat, valamint a pénzbeni hozzájárulásokkal összefüggő valamennyi könyvet, nyilvántartást és egyéb iratot e megállapodás megszűnését követően legalább öt évig megőrzi.

(4) A japán végrehajtó ügynökség megteszi mindazokat a lépéseket, amelyek a Japánban hatályos jogszabályok értelmében a tágabb megközelítés keretében folytatandó tevékenységek végrehajtásához kötelező engedélyek és felhasználási engedélyek beszerzéséhez szükségesek.

3. fejezet A végrehajtás eszközei

8. cikk

Projektterv

(1) Az illetékes projektbizottsággal folytatott egyeztetést követően az egyes projektvezetők az általuk vezetett projektre vonatkozóan, jóváhagyás céljából minden évben legkésőbb március 31-én projekttervet terjesztenek az operatív bizottság elé.

(2) A projektterv a projekt teljes időtartamára vonatkozik, és rendszeres kiigazítást igényel. Ezzel összefüggésben:

(a) az elért előrehaladás fényében felvázolja a tevékenységek általános tervét, ezen belül a projekt megvalósításának időütemezését és legfontosabb mérföldköveit; továbbá

(b) átfogó áttekintést ad a projekt megvalósításához az adott pillanatig nyújtott és a jövőben nyújtandó hozzájárulásokról.

9. cikk

Munkaprogram

Az illetékes projektbizottsággal folytatott egyeztetést követően az egyes projektvezetők az általuk vezetett projekt következő évére vonatkozóan, jóváhagyás céljából minden évben legkésőbb október 31-én éves munkaprogramot terjesztenek az operatív bizottság elé. A munkaprogramok részletes információkat tartalmaznak az irányadó projekttervhez, és programszerűen leírják az elvégzendő tevékenységeket, különösen e tevékenységek célját, tervezését, közös kiadásait és az egyes Felek által nyújtandó hozzájárulásokat.

10. cikk

Éves jelentés

(1) Minden évben legkésőbb március 31-én az egyes projektvezetők jóváhagyás céljából éves jelentést terjesztenek az operatív bizottság elé; ez a jelentés tartalmazza a tágabb megközelítés keretében folytatandó tevékenységek kérdéses projektjének megvalósítása során elvégzett valamennyi tevékenységet, és összefoglalja különösen a 7. cikk (3) bekezdésével összhangban a projekt céljára a Felek által nyújtott hozzájárulásokat és a japán végrehajtó ügynökség által folyósított kifizetéseket. Amikor azt az operatív bizottság jóváhagyta, a projektvezető az éves jelentést az operatív bizottság esetleges észrevételeivel együtt továbbítja a Feleknek és a végrehajtó ügynökségeknek.

(2) A japán végrehajtó ügynökség köteles mindazon adatokat a projektvezetők rendelkezésére bocsátani, amelyek szükségesek az egyes projektek céljaira a Felek által nyújtott hozzájárulások és a japán végrehajtó ügynökség által folyósított kifizetések áttekintéséhez.

(3) A 8–10. cikkben előírt projektterveket, munkaprogramokat és éves jelentéseket, valamint minden más, a tágabb megközelítés keretében folytatandó tevékenységek végrehajtásával összefüggő alapvető dokumentumot angol nyelven kell elkészíteni.

11. cikk

Pénzügyi ellenőrzés

E megállapodás időtartama alatt, valamint e megállapodás megszűnését követően öt éven belül bármely fél bármikor kezdeményezheti a tágabb megközelítés keretében folytatandó tevékenységek céljára a japán végrehajtó ügynökség által vezetett számlák dokumentumok alapján történő, helyszíni pénzügyi ellenőrzését. A pénzügyi ellenőrzésnek a szükséges és kívánatos mértékben alá kell vetni a tágabb megközelítés keretében folytatandó tevékenységekkel összefüggésben a végrehajtó ügynökségek és a projektvezetők által vezetett valamennyi könyvet, nyilvántartást és egyéb iratot.

4. fejezet Források

12. cikk

Általános elvek

(1) A tágabb megközelítés keretében folytatandó tevékenységek végrehajtásának forrásai a következőkből állnak:

(a) természetbeni hozzájárulásokból, amelyeket a Felek a [ brüsszeli ] együttes nyilatkozatban és az ahhoz csatolt dokumentumokban lefektetett műszaki leírással és feltételekkel összhangban nyújtanak, és amelyek a következőkből tevődnek össze:

(i.) konkrét komponensekből, berendezésekből, anyagokból és egyéb javakból és szolgáltatásokból; valamint

(ii.) a Felek által az operatív bizottság általi kinevezést követően a munkacsoportok rendelkezésére bocsátott szakértőkből, illetőleg a Felek által az operatív bizottság általi kinevezést követően a titkárság rendelkezésére bocsátott személyzetből; továbbá

(b) pénzbeni hozzájárulásokból, amelyeket a Felek a [ brüsszeli ] együttes nyilatkozatban és az ahhoz csatolt dokumentumokban lefektetett műszaki leírással és feltételekkel összhangban nyújtanak.

(2) Az egyes Felek jogszabályainak sérelme nélkül a [ brüsszeli ] együttes nyilatkozathoz csatolt „Értékbecslések és a hozzájárulások felosztása a Felek között” című dokumentum az operatív bizottság döntésével évente felülvizsgálható.

13. cikk

Adók

(1) A Felek engedélyezik, hogy területükre és területükről az e megállapodás végrehajtásához szükséges áruk vámmentesen be- és kivihetők legyenek, továbbá gondoskodnak arról, hogy ezek az áruk mentesek legyenek a vámhatóság által beszedett valamennyi egyéb adó és járulék, valamint a behozatali tilalmak és korlátozások alól. E bekezdés rendelkezéseit a szóban forgó áruk származási országára tekintet nélkül kell alkalmazni.

(2) A 12. cikk (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontjával összhangban természetbeni hozzájárulásként az operatív bizottság általi kinevezést követően a Felek által a munkacsoportok rendelkezésére bocsátott szakértők és a titkárság rendelkezésére bocsátott személyzet tagjai a másik Fél területén mentesek a fizetésre, a munkabérre és a járandóságokra kivetett adók alól.

14. cikk

A természetbeni hozzájárulásra vonatkozó szabályok

(1) Minden egyes természetbeni hozzájárulásra vonatkozóan a végrehajtó ügynökségek az illetékes projektvezető egyetértésével beszerzési megegyezést kötnek (a továbbiakban: beszerzési megegyezés).

(2) A beszerzési megegyezés műszaki szempontból részletesen körülírja a kérdéses hozzájárulást, magában foglalja különösen a műszaki leírást, az időütemezést, a teljesítési pontokat, a kockázatértékeléseket, a teljesítési objektumokat és az elfogadási kritériumokat, továbbá rögzíti, hogy az illetékes projektvezető a természetbeni hozzájárulás műszaki jellemzői tekintetében miképpen gyakorolja műszaki felügyeleti jogkörét. A beszerzési megegyezés rendelkezik különösen:

(a) az egyes természetbeni hozzájárulások megállapított értékéről;

(b) a végrehajtó ügynökségek és a projektvezető feladat- és jogköréről;

(c) a beszerzés eljárásáról;

(d) a teljesítési pontok elérése, illetőleg a teljesítési objektumok időütemezéséről és elfogadási feltételeiről;

(e) a minőségbiztosítási intézkedések alkalmazásáról;

(f) az illetékes projektvezető, a végrehajtó ügynökségek és a teljesítési objektumok szállításában részt vevő felek egymással szembeni viszonyáról és az ellenőrzési eljárásokról;

(g) a beszerzés feltételeinek módosítására vonatkozó eljárásokról, ha ez a módosítás érinti a költségeket, az időütemezést vagy a teljesítést; valamint

(h) a végső teljesítés elfogadásáról és a tulajdonjog esetleges átszállásáról.

(3) A 7. cikk (1) bekezdésének megfelelően az Euratom által kijelölt végrehajtó ügynökség (a továbbiakban: európai végrehajtó ügynökség) természetbeni hozzájárulásaként nyújtandó komponensek tulajdonjoga akkor száll át a japán végrehajtó ügynökségre, amikor azokat az illetékes projektvezető és a japán végrehajtó ügynökség a munkavégzés helyszínén elfogadja. A japán végrehajtó ügynökség köteles gondoskodni az európai végrehajtó ügynökség által nyújtott komponenseknek az érkezési kikötőből a munkavégzés helyszínére történő szállításáról.

(4) A szakértők és a titkárság személyzete tekintetében a beszerzési megegyezés kirendelési megegyezés formáját ölti. A szakértők és a titkárság személyzetének tagjai megállapított értékéről a [ brüsszeli ] együttes nyilatkozathoz csatolt „Értékbecslések és a hozzájárulások felosztása a Felek között” című dokumentum rendelkezik; ezeket az értékeket az operatív bizottság szükség szerint időről időre kiigazíthatja.

(5) A Felek maguk nyújtanak munkabért, biztosítást és egyéb juttatásokat az általuk rendelkezésre bocsátott szakértők és titkársági személyzet részére, és eltérő megállapodás hiányában maguk fizetik az érintett személyek utazási és lakhatási költségeit. A munkacsoportokat és/vagy a titkárságot befogadó Fél gondoskodik a szakértők és a titkársági személyzet, valamint családtagjaik elszállásolásáról. A munkacsoportokat és/vagy a titkárságot befogadó Fél megteszi továbbá mindazokat a szükséges intézkedéseket, amelyek megkönnyítik a szakértők és a titkársági személyzet, valamint családtagjaik belépését az adott Fél területére, és felkéri végrehajtó ügynökségét, hogy az tegyen meg minden tőle telhetőt annak érdekében, hogy a szakértők és a titkársági személyzet tagjai a velük szemben, feladataik ellátásával összefüggésben indított esetleges perekben és hatósági eljárásokban megfelelő jogi és fordítási szolgáltatásokban részesüljenek. A szakértők és a titkárság személyzetének tagjai a másik Fél területén végzett feladataik teljesítése során kötelesek betartani a befogadó létesítményben hatályos, illetőleg a kirendelési megegyezésben lefektetett általános és különös munkavégzési szabályokat és biztonsági előírásokat.

15. cikk

A felosztás kiigazítása

Ha előre nem látott körülmények szükségessé teszik, a tágabb megközelítés keretében folytatandó tevékenységek valamely projektjére vonatkozóan bármely Fél javasolhatja a hozzájárulások felosztásának módosítását. A javaslat alapján az illetékes projektvezető az illetékes projektbizottsággal egyeztetve javaslatot tesz az operatív bizottságnak a források felosztásának módosítására; a javasolt módosítás nem érintheti a projekt teljes költségvetését, sem a Felek által nyújtott hozzájárulások projekten belüli általános egyensúlyát.

16. cikk

Pénzbeni hozzájárulás

Az európai végrehajtó ügynökség minden befizetést euróban tesz meg. A japán végrehajtó ügynökség minden befizetést japán jenben tesz meg.

17. cikk

A munkacsoportok közös kiadásai

Az egyes munkacsoportok közös kiadásait a 7. cikk (3) bekezdésének megfelelően a japán végrehajtó ügynökség folyósítja. E célból a japán végrehajtó ügynökség a vonatkozó munkaprogramban előírt értékhatárokon belül köteles az illetékes projektvezető kérése szerint eljárni.

5. fejezet Ismeretterjesztés és szellemi tulajdon

18. cikk

Az ismeretek terjesztése, felhasználása és oltalma

(1) E fejezet alkalmazásában:

(a) „ismeretek”: rajzok, tervek, számítások, jelentések és egyéb dokumentumok, dokumentált adatok vagy kutatási és fejlesztési módszerek, találmányokról és felfedezésekről készült leírások, tekintet nélkül arra, hogy részesülhetnek-e jogvédelemben;

(b) „üzleti titoknak minősülő ismeretek”: know-how-t, üzleti titkot vagy műszaki, kereskedelmi vagy pénzügyi információkat tartalmazó olyan ismeretek:

(i.) amelyeket tulajdonosa titkosan kezelt;

(ii.) amelyek nem közismertek és más forrásból nyilvánosan nem hozzáférhetők;

(iii.) amelyeket tulajdonosuk korábban titkossági kötelezettségvállalás nélkül nem tett mások számára hozzáférhetővé; és

(iv.) amelyekhez a fogadó fél titkossági kötelezettségvállalás nélkül nem férhet hozzá.

(2) E fejezet rendelkezéseinek sérelme nélkül a Felek előmozdítják az ezen megállapodás végrehajtása során keletkező ismeretek minél szélesebb körű terjesztését.

(3) E fejezet rendelkezéseinek sérelme nélkül a munkacsoportok tagjai által, e megállapodás körében végzett feladataik végrehajtása során létrehozott ismereteket ingyenesen hozzáférhetővé kell tenni a Felek számára azzal a céllal, hogy azokat a Felek a fúzió mint békés célú energiaforrás kutatásában és fejlesztésében felhasználhassák.

(4) E fejezet rendelkezéseinek sérelme nélkül a Felek jogosultak nem kizárólagos, visszavonhatatlan és jogdíjmentes engedélyhez jutni mindazon tudományos és műszaki tartalmú folyóiratcikkek, jelentések és könyvek fordítására, többszörözésére és nyilvános terjesztésére vonatkozóan, amelyek közvetlenül e megállapodás végrehajtása során keletkeztek. Az e fejezet rendelkezései szerint létrejött, szerzői jogi oltalom alatt álló művek nyilvánosan terjesztett példányainak mindegyikén fel kell tüntetni a mű szerzőinek nevét, kivéve akkor, ha valamelyik szerző kifejezetten kéri neve elhagyását.

(5) E fejezet rendelkezéseinek sérelme nélkül a valamely végrehajtó ügynökség dolgozói által, e megállapodás körében végzett feladataik végrehajtása során létrehozott ismereteket ingyenesen hozzáférhetővé kell tenni a munkacsoportok és a Felek számára azzal a céllal, hogy azokat a munkacsoportok és a Felek a fúzió mint békés célú energiaforrás kutatásában és fejlesztésében felhasználhassák.

(6) Ha a végrehajtó ügynökség vagy a projektvezető kezdeményezésére szerződés alapján más gondoskodik valamely, e megállapodás alapján a végrehajtó ügynökségre, illetve projektvezetőre háruló feladat elvégzéséről, akkor ennek a szerződésnek olyan rendelkezéseket kell tartalmaznia, amelyek lehetővé teszik, hogy a Felek teljesítsék az e mellékletből fakadó kötelezettségeiket.

(7) Saját jogszabályaik, harmadik felekkel szemben fennálló kötelezettségeik és e fejezet rendelkezéseinek sérelme nélkül a Felek minden tőlük telhetőt megtesznek annak érdekében, hogy ingyenesen a munkacsoportok és a végrehajtó ügynökségek rendelkezésére bocsássanak minden olyan, birtokukban lévő ismeretet, amelyre ez utóbbiaknak az e megállapodás alapján végzett feladataik végrehajtásához szükségük van.

(8) Az üzleti titoknak minősülő, e megállapodás végrehajtásával összefüggésben más rendelkezésére bocsátott ismereteket akként megfelelően meg kell jelölni, és továbbításukat titkossági megegyezés alapján kell végezni. A szóban forgó ismereteket a címzett csak e megállapodás végrehajtása érdekében használhatja fel, és köteles az említett megegyezésben meghatározott mértékig titkosan kezelni őket.

19. cikk

Szellemi tulajdon

(1) Ebben a megállapodásban a „szellemi tulajdon” kifejezést a Szellemi Tulajdon Világszervezetét létrehozó, 1967. július 14-i stockholmi egyezmény 2. cikkében szereplő meghatározással azonos értelemben használjuk. Saját jogszabályaikkal összhangban a Felek lehetővé teszik a másik Fél számára, hogy az hozzájusson az e fejezettel összhangban őt megillető, szellemi tulajdonhoz fűződő jogokhoz. A fejezet nem módosítja vagy sérti a jogoknak a Felek és állampolgáraik közötti megoszlását. Azt a kérdést, hogy a szellemi tulajdonnal kapcsolatos jogok a Felet vagy annak állampolgárait illetik-e meg, az irányadó jogszabályok alapján az érintettek maguk között döntik el.

(2) Ha a munkacsoportok tagjai e megállapodás végrehajtásával összefüggésben oltalom alá helyezhető tartalmat hoznak létre, az illetékes projektvezető köteles erről haladéktalanul értesíteni az operatív bizottságot, és egyúttal ajánlást tenni arra, hogy mely országokban érdemes a kérdéses szellemi tulajdont oltalom alá helyeztetni. A Felek, végrehajtó ügynökségük és az általuk a munkacsoportok rendelkezésére bocsátott tagok ugyanakkor jogosultak megszerezni az adott Fél területére vonatkozóan minden, a kérdéses szellemi tulajdonhoz kapcsolódó jogot, jogosultságot és érdekeltséget. Arról, hogy a szóban forgó szellemi tulajdont kell-e és miképpen kell harmadik országokban oltalom alá helyeztetni, az operatív bizottság dönt. Minden olyan esetben, ha valamely Fél, végrehajtó ügynöksége vagy az általa a munkacsoportok rendelkezésére bocsátott tag egy szellemi tulajdonhoz kapcsolódóan oltalmat nyer, a kérdéses Fél köteles gondoskodni arról, hogy a munkacsoportok ezt a szellemi tulajdont feladataik ellátása során szabadon felhasználhassák.

(3) Ha valamely végrehajtó ügynökség e megállapodásból fakadó feladatának ellátása során szellemi tulajdont hoz létre, akkor a kérdéses végrehajtó ügynökség szerinti Fél, a végrehajtó ügynökség, illetőleg a végrehajtó ügynökség személyzete az irányadó jogszabályokkal összhangban jogosult megszerezni a szóban forgó szellemi tulajdonhoz fűződő minden jogot, jogosultságot és érdekeltséget. A kérdéses végrehajtó ügynökség szerinti Fél köteles gondoskodni arról, hogy a munkacsoportok tagjai a szóban forgó szellemi tulajdont a munkacsoportok feladatainak ellátása során szabadon felhasználhassák, továbbá hogy a másik Fél visszavonhatatlan, nem kizárólagos, jogdíjmentes engedélyt kapjon – a továbbengedélyezés jogát is ideértve – arra, hogy a szellemi tulajdont a fúzió mint békés célú energiaforrás kutatásában és fejlesztésében felhasználja.

(4) Ha a valamely végrehajtó ügynökségen keresztül rendelkezésre bocsátott személyzet a másik Fél végrehajtó ügynökségében dolgozva szellemi tulajdont hoz létre, akkor az alkalmazandó jog irányadó szabályai szabta keretek között:

(a) a fogadó Fél, végrehajtó ügynöksége és annak személyzete a szóban forgó szellemi tulajdonnal kapcsolatban jogosult megszerezni minden jogot, jogosultságot és érdekeltséget saját területére és harmadik országok területére vonatkozóan;

(b) a küldő Fél, végrehajtó ügynöksége és annak személyzete a szóban forgó szellemi tulajdonnal kapcsolatban jogosult megszerezni minden jogot, jogosultságot és érdekeltséget saját területére vonatkozóan.

(5) Az irányadó jogszabályok alapján a feltalálókat és a szerzőket megillető jogok sérelme nélkül a Felek – az e megállapodás végrehajtásához szükséges mértékben – kötelesek mindent megtenni annak érdekében, hogy ezekkel a feltalálókkal és szerzőkkel, ideértve saját végrehajtó ügynökségük személyzetét is, együttműködést alakítsanak ki. A Felek gondoskodnak arról, hogy a szóban forgó feltalálókat és szerzőket saját jogszabályaik szerint javadalmazzák és költségtérítésben részesítsék.

(6) Ha a (2)–(4) bekezdés ellenére egy Fél úgy dönt, hogy nem él azzal a jogával, hogy valamely országban vagy régióban egy adott szellemi tulajdont oltalom alá helyeztet, akkor erről köteles a másik Felet értesíteni, és ilyenkor a másik Fél jogosult a kérdéses oltalom elnyerésére.

20. cikk

Megszűnés

A Felekre e fejezet alapján háruló jogok és kötelezettségek e megállapodás megszűnése után az irányadó jogszabályoknak megfelelően fennmaradnak.

6. fejezet Záró rendelkezések

21. cikk

Hatálybalépés

Ez a megállapodás azon a napon lép hatályba, amikor a Felek diplomáciai jegyzékváltás útján értesítik egymást arról, hogy lefolytatták az e megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső eljárásukat.

22. cikk

Időbeli hatály és megszűnés

(1) Ez a megállapodás tíz évig marad hatályban, majd ezt követően mindaddig, amíg valamely Fél – a tízéves határozott időtartam lejártakor vagy azt követően bármikor – a másik Felet felmondási szándékáról előzetesen értesítve, legalább hat hónapos felmondási idővel fel nem mondja.

(2) Ez a megállapodás a határozott időtartam lejárta előtt csak akkor szűnik meg, ha:

(a) a megszűnésben a Felek megegyeznek;

(b) az ITER-megállapodás megszűnik; vagy

(c) valamely Fél megszűnik részes fele lenni az ITER-megállapodásnak.

(3) E megállapodás megszűnése nem érinti a megállapodás alapján kötött megegyezések érvényességét és időbeli hatályát, sem az 5. fejezet alapján létrejött konkrét jogokat és kötelezettségeket.

23. cikk

Módosítás

A Felek bármely Fél kérésére kötelesek egyeztetni egymással a megállapodás módosításának szükségességéről, és megállapodhatnak a módosításról. A módosítás azon a napon lép hatályba, amikor a Felek diplomáciai jegyzékváltás útján értesítik egymást arról, hogy lefolytatták a módosítás hatálybalépéséhez szükséges belső eljárásukat.

24. cikk

Vitarendezés

Az e megállapodás értelmezésével, illetőleg végrehajtásával kapcsolatos bármely kérdést és vitát a Felek egyeztetés és tárgyalás útján kötelesek rendezni.

25. cikk

Az ITER-megállapodás egyéb részes feleinek részvétele

Ha az ITER-megállapodás valamely egyéb részes fele kifejezi abbéli szándékát, hogy részt vegyen a tágabb megközelítés keretében folytatandó tevékenységek valamelyik projektjében, akkor az illetékes projektvezető a projektbizottsággal folytatott konzultációt követően javaslatot terjeszt az operatív bizottság elé az adott félnek az adott projektben történő részvételére vonatkozó feltételekről. Az operatív bizottság a projektvezető javaslata alapján dönt a kérdéses fél részvételéről, és miután a Felek a részvételt belső eljárásaik lezárása után jóváhagyták, a kérdéses féllel a részvétel tárgyában megállapodásokat és megegyezéseket köthet.

26. cikk

A megállapodás alkalmazása az Euratomra

Az Euratomot létrehozó szerződéssel összhangban ez a megállapodás az említett szerződés területi hatályának megfelelő területen alkalmazandó. Az említett szerződéssel és más vonatkozó megállapodásokkal összhangban ez a megállapodás alkalmazandó továbbá a Bolgár Köztársaságra, Romániára és a Svájci Államszövetségre is, amelyek teljes jogú társult harmadik államként részt vesznek az Euratom fúziós programjában.

A FENTIEK HITELÉÜL a Japán kormánya, illetőleg az Európai Atomenergia-közösség által kellően felhatalmazott alulírottak aláírták ezt a megállapodást.

Kelt [ Brüsszelben ], [...] napján, két példányban, angol és japán nyelven, amely szövegek mindegyike egyaránt hiteles.

az Európai Atomenergia-közösség részéről:

[aláírás]

Japán kormánya részéről:

[aláírás]

I. melléklet IFMIF EVEDA

1. cikk

Cél

(1) E megállapodás és a Felek jogszabályai szabta keretek között a Felek műszaki validálási és műszaki tervezési tevékenységet (a továbbiakban: EVEDA) végeznek a nemzetközi fúziósanyag-besugárzó berendezés (a továbbiakban: IFMIF) teljes mértékben integrált műszaki tervének létrehozása, az IFMIF építéséről, üzemeltetéséről, hasznosításáról és leszereléséről a jövőben meghozandó döntések alátámasztásához szükséges adatok előállítása, valamint az IFMIF egyes alrendszerei folyamatos és stabil üzemének validálása céljából.

(2) A tevékenység elvégzését követően a Felek a létrehozott tervet és az előállított adatokat tervezési zárójelentésben rögzítik, amelyet a projektbizottsággal való egyeztetést követően a projektvezető által tett javaslat alapján az operatív bizottság hagy jóvá, és amelyet ezután akár nemzetközi együttműködési programban, akár saját hazai programokban való felhasználás céljából a Felek rendelkezésére kell bocsátani.

2. cikk

Tárgy

(1) A melléklet 1. cikkében előírt célok valóra váltása érdekében a következő feladatokat kell elvégezni:

(a) létre kell hozni az IFMIF műszaki tervét, ennek részeként:

(i.) az IFMIF, ezen belül a három fő alrendszer (a részecskegyorsító, a céllétesítmény és a vizsgálólétesítmény), az épületek (köztük a besugárzást követő vizsgálatoknak helyt adó melegkamrák), a kiegészítő rendszerek és a biztonsági rendszerek teljes leírását;

(ii.) a komponensek, az alrendszerek és az épületek teljes tervét, különös figyelemmel kapcsolataikra és együttműködésükre;

(iii.) a beszállítás, az építés, a szerelés, a vizsgálatok és az üzembe helyezés tervezett időütemezését, továbbá a humánerőforrásokkal és a pénzügyi forrásokkal kapcsolatos követelmények tervét;

(iv.) a komponensekre vonatkozó műszaki leírásokat, amelyek alapján ajánlattételi felhívások írhatók ki az építés megkezdéséhez szükséges elemek beszerzése érdekében;

(b) fel kell állítani az IFMIF telephelyével szemben támasztott követelményeket, és el kell végezni a szükséges biztonsági és környezeti elemzéseket;

(c) javaslatot kell tenni az IFMIF üzemeltetési, hasznosítási és leszerelési programjára és a kapcsolódó becsült költség-, humánerőforrás- és időütemezési igényekre;

(d) validálni kell az a)–c) pontban előírt feladatok teljesítéséhez szükséges kutatási és fejlesztési tevékenységeket, ezen belül:

(i.) a két részecskegyorsító közül az egyik kis energiájú részének prototípusára, valamint első nagy energiájú részére – különösen ezek nagyfrekvenciás tápegységeire, generátoraira és kiegészítő berendezéseire – irányuló tervezési, építési és szerelési munkálatokat, továbbá együttes sugárvizsgálatuk elvégzését;

(ii.) a céllétesítmény és a vizsgálólétesítmény műszaki megvalósíthatóságának kimutatásához szükséges modellkísérletek próbatestjeinek tervezését és gyártását, valamint e kísérletek elvégzését;

(iii.) a részecskegyorsító prototípusát és kiegészítő berendezéseit befogadó épületek építését.

(2) Az (1) bekezdésben előírt feladatokat a projekttervben és a munkaprogramokban részletesebben meg kell határozni.

3. cikk

Helyszín

Az IFMIF EVEDA-t Rokkashóban (Aomori prefektúra) kell elvégezni.

4. cikk

Források

A Felek a [ brüsszeli ] együttes nyilatkozatban és az ahhoz csatolt dokumentumokban lefektetett feltételekkel összhangban biztosítják az IFMIF EVEDA elvégzéséhez szükséges forrásokat.

5. cikk

Időtartam

Az IFMIF EVEDA elvégzésére hat év áll rendelkezésre; ez az időtartam az operatív bizottság döntésével meghosszabbítható.

6. cikk

A részecskegyorsító egyes komponenseinek tulajdonjoga

E megállapodás 14. cikkének (3) bekezdése ellenére az európai végrehajtó ügynökség megtartja a részecskegyorsító prototípusának ezen cikkben meghatározott, általa természetbeni hozzájárulásként nyújtott komponenseit, és vállalja, hogy a részecskegyorsító prototípusának szétszerelése után ezeket a komponenseket visszaszállítja:

(a) injektor;

(b) nagyfrekvenciás tápegységek, generátorok és kiegészítő berendezéseik;

(c) vezérlőrendszer.

II. melléklet IFERC

1. cikk

Cél

E megállapodás és a Felek jogszabályai szabta keretek között a Felek az IFERC keretében kutatási és fejlesztési tevékenységet végeznek azzal a céllal, hogy hozzájáruljanak az ITER projekthez, és előmozdítsák egy jövőbeni demonstrációs erőművi reaktor (a továbbiakban: DEMO) lehetőség szerint mielőbbi megvalósítását.

2. cikk

Tárgy

A melléklet 1. cikkében előírt célok valóra váltása érdekében a következő feladatokat kell elvégezni:

(a) részt kell venni a DEMO Tervezési Kutatási és Fejlesztési Koordinációs Központja által végzett, a DEMO tervezési alapelveinek kidolgozására irányuló tevékenységben, ennek részeként:

(i.) szemináriumok és más találkozók szervezésében;

(ii.) a tudományos és technológiai ismeretek rendelkezésre bocsátásában és cseréjében;

(iii.) a DEMO előtervezésében;

(iv.) a DEMO-ban alkalmazandó technológiákkal összefüggő kutatási és fejlesztési tevékenységekben;

(b) részt kell venni a Számítógépes Szimulációs Központ tevékenységében, ennek keretében olyan szuperszámítógépet kell a Központ rendelkezésére bocsátani és hasznosítani, amellyel nagyméretű szimulációk végezhetők a fúzióban lévő plazmákra vonatkozó kísérleti adatok elemzése, az ITER üzemi forgatókönyveinek elkészítése, az ITER létesítményei működési jellemzőinek előrejelzése és a DEMO tervezéséhez való hozzájárulás céljából;

(c) részt kell venni az ITER Távoli Kísérleti Központja tevékenységében azzal a céllal, hogy minél több kutató bekapcsolódhasson az ITER-ben folyó kísérletekbe; ennek keretében olyan távoli kísérleti technikákat kell kidolgozni, amelyek lehetővé teszik a meglévő gépekben, például a III. melléklet 1. cikkében előírt továbbfejlesztett szupravezetős tokamakban folytatott égő tokamakplazma-vizsgálatokban történő részvételt.

3. cikk

Helyszín

Az IFERC Rokkashóban (Aomori prefektúra) végzi tevékenységét.

4. cikk

Források

A Felek a [ brüsszeli ] együttes nyilatkozatban és az ahhoz csatolt dokumentumokban lefektetett feltételekkel összhangban biztosítják az IFERC tevékenységéhez szükséges forrásokat.

5. cikk

Időtartam

Az IFERC tevékenységére tíz év áll rendelkezésre; ez az időtartam az operatív bizottság döntésével meghosszabbítható.

6. cikk

A szuperszámítógép-rendszerek szállításának részletes szabályai és tulajdonjogának esetleges átszállása

E megállapodás 14. cikkének (3) bekezdése ellenére a szuperszámítógép-rendszerek szállításának részletes szabályairól és tulajdonjogának esetleges átszállásáról a projekttervnek megfelelően az operatív bizottság határoz.

III. melléklet A Satellite Tokamak program

1. cikk

Cél

(1) E megállapodás és a Felek jogszabályai szabta keretek között a Felek végrehajtják a Satellite Tokamak elnevezésű programot (a továbbiakban: Satellite Tokamak program). A Felek a program keretében:

(a) részt vesznek a japán végrehajtó ügynökség tulajdonában lévő kísérleti tokamakberendezés továbbfejlesztett szupravezetős tokamakká (a továbbiakban: továbbfejlesztett szupravezetős tokamak) való átalakításában;

(b) részt vesznek a továbbfejlesztett szupravezetős tokamak hasznosításában azzal a céllal, hogy az ITER-rel és a DEMO-val összefüggő alapvető fizikai problémák kutatása révén támogassák az ITER hasznosítását és a DEMO érdekében végzendő kutatást.

(2) A továbbfejlesztett szupravezetős tokamakot a Satellite Tokamak program és a japán nemzeti program alapján kell felépíteni és hasznosítani. A továbbfejlesztett szupravezetős tokamak hasznosításán a Satellite Tokamak program és a japán nemzeti program egyenlő mértékben osztozik.

2. cikk

Tárgy

(1) A melléklet 1. cikkében előírt célok valóra váltása érdekében a következő feladatokat kell elvégezni:

(a) az építés szakaszában: a továbbfejlesztett szupravezetős tokamak komponenseinek és rendszereinek tervezését és gyártását, valamint a továbbfejlesztett szupravezetős tokamak összeszerelését; továbbá

(b) a hasznosítás szakaszában: a Satellite Tokamak program keretében elvégzendő kísérletek tervezését és végrehajtását.

(2) Az (1) bekezdésben előírt feladatokat a projekttervben és a munkaprogramokban részletesebben meg kell határozni, a következőkből kiindulva:

(a) az előtervezésről szóló jelentést, amely tartalmazza különösen a Felek által a Satellite Tokamak program végrehajtása érdekében rendelkezésre bocsátandó komponensek funkcionális leírását, a japán végrehajtó ügynökség készíti el, majd a Felek felülvizsgálják és elfogadják;

(b) az egyes végrehajtó ügynökségek készítik el azoknak a komponenseknek a részletes tervét, amelyeket természetbeni hozzájárulásként maguk bocsátanak rendelkezésre;

(c) a japán végrehajtó ügynökség gondoskodik a továbbfejlesztett szupravezetős tokamak egyes komponenseinek együttműködéséről, valamint a berendezés összeszereléséről és üzemeltetéséről általában; továbbá

(d) az Euratom méltányos feltételekkel jogosult részt venni a továbbfejlesztett szupravezetős tokamak hasznosításában.

3. cikk

Helyszín

A Satellite Tokamak programot Nakában (Ibaraki prefektúra) kell végrehajtani.

4. cikk

Források

A Felek a [ brüsszeli ] együttes nyilatkozatban és az ahhoz csatolt dokumentumokban lefektetett feltételekkel összhangban biztosítják a Satellite Tokamak programhoz szükséges forrásokat.

5. cikk

Időtartam

A Satellite Tokamak program végrehajtására tíz év áll rendelkezésre, amelyből három évet az üzembe helyezésre és az üzemeltetésre kell fordítani; a program végrehajtására előírt időtartam az operatív bizottság döntésével meghosszabbítható.

[1] 15085/04 KORLÁTOZOTT TERJESZTÉSŰ.

[2] A 2002. május 27-i és 2003. november 26-i tanácsi határozattal módosított határozat.

[3] COM(2006) 458 végleges.

[4] SEC(1991) 2535 végleges.

[5] COM(2006) 458 végleges.

[6] HL L 232., 2002.8.29., 34. o.

[7] HL L 294., 2002.10.29., 86. o.

[8] COM (2006) xxx végleges