[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 20.9.2006

SEC(2006) 1159 végleges

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK

Az Egyesült Királyság által a túlzott államháztartási hiány megszüntetésére vonatkozó, 2006. január 24-i tanácsi ajánlásra adott válaszul hozott intézkedések értékeléséről – A Szerződés 104. cikke (7) bekezdésének alkalmazása

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK

Az Egyesült Királyság által a túlzott államháztartási hiány megszüntetésére vonatkozó, 2006. január 24-i tanácsi ajánlásra adott válaszul hozott intézkedések értékeléséről – A Szerződés 104. cikke (7) bekezdésének alkalmazása

1. A túlzott hiány esetén követendő eljárás az Egyesült Királyság esetében

Az 1996–2000. közötti észrevehető költségvetési konszolidációt követően – amikor az államháztartási egyenleg a GDP 5 %-ának megfelelő hiányból biztonságos többletbe ment át – fellazult a brit költségvetési politika, aminek elsősorban a GDP-hez viszonyított államháztartási kiadási arány tervezett emelése volt az oka, amelyet nem kísért a bevételek hasonló mértékű növekedése. Az államháztartási hiány először a 2003/2004-es (áprilistól márciusig tartó) költségvetési évben[1] haladta meg a Szerződésben megállapított referenciaértéket, a GDP 3,2%-át kitevő hiánnyal[2]. A bruttó adósság, amely az 1996/97-es több mint 50%-ról 2002/03-ra 38% alá csökkent, 2004/05-ben 40,2%-ra nőtt.

Az államháztartás hiánya a 2004/05-ös költségvetési évben a GDP 3,3%-a volt, azaz meghaladta a GDP 3%-ában megállapított referenciaértéket. A Bizottság ajánlása alapján a Tanács 2006. január 24-én a túlzott hiány esetén követendő eljárás alá vonta az Egyesült Királyságot és a Szerződés 104. cikkének (7) bekezdésével összhangban ajánlásokat fogalmazott meg az Egyesült Királyság hatóságai részére, hogy azok „a lehető leghamarabb, legkésőbb a 2006/07. költségvetési évre vessenek véget a jelenleg fennálló túlzott hiánynak” és amely szerint „hiteles és fenntartható módon a GDP 3 %-a alá kell csökkenteniük az államháztartási hiányt, és ennek érdekében biztosítaniuk kell a strukturális egyenlegnek a GDP legalább 0,5 százalékpontjának megfelelő éves javulását a 2005/06. és 2006/07. költségvetési években” . A Tanács 2006. július 24-ét szabta meg határidőnek az Egyesült Királyság számára, hogy e célból eredményes intézkedéseket hozzon. Továbbá, a Tanács felkérte az Egyesült Királyság hatóságait, hogy „a túlzott hiány kiigazítását követően biztosítsák a középtávú költségvetési célkitűzés irányába mutató költségvetési konszolidációt, amely i. a GDP 3 %-ában meghatározott hiány-határérték vonatkozásában biztonsági sávot nyújt; ii. óvatos, a népességelöregedés gazdasági és költségvetési hatásait figyelembe vevő adóssághányadot biztosít” és az i. és ii. pontokat figyelembe véve „mozgásteret hagy a költségvetés számára, különös tekintettel a szükséges állami beruházásokra”.

E közleményben a Bizottság úgy értékeli, hogy az Egyesült Királyság által a tanácsi ajánlásokra adott válaszul hozott intézkedések összhangban vannak az 1056/2005 tanácsi rendelettel módosított 1467/97 tanácsi rendelet[3] 9. cikkének (3) bekezdésével, amely szerint a tagállam számára a 104. cikk (7) bekezdése szerinti ajánlást követő intézkedések meghozatalára előírt határidő lejárta után „... a Bizottságnak értesítenie kell a Tanácsot arról, hogy a hozott intézkedéseket elegendőnek tekinti-e a túlzott hiánynak a Tanács által szabott határidőn belüli kiigazításához szükséges előrehaladás biztosításához, feltéve, hogy azokat teljes mértékben végrehajtják, valamint hogy a gazdasági helyzet az előrejelzéseknek megfelelően alakul”.

2. A költségvetési kilátások és az Egyesült Királyság által a tanácsi ajánlásra adott válaszul hozott intézkedések értékelése

A 104. cikk (7) bekezdése szerinti tanácsi ajánlásnak való megfelelés értékelése a Bizottság szolgálatainak 2006. tavaszi előrejelzéseire támaszkodik, kiegészítve az előrejelzések tárgyidőszakának vége (2006. április 24.) után rendelkezésre bocsátott makrogazdasági és költségvetési adatokkal, különösen 2006 első két negyedévének GDP-növekedési mutatóival és a 2006/07. év korai hónapjainak részleges költségvetési adatait tartalmazó, aktualizált államháztartási adatokkal.

Az Egyesült Királyság 2005. decemberben aktualizált konvergencia-programjának államháztartási előrejelzései mögött meghúzódó és a 2006. márciusi költségvetésnek is alapjául szolgáló makrogazdasági forgatókönyv szerint a GDP növekedése a 2005/06-os 1,75%-ról 2006/07-ben 2,25%-ra, 2007/08-ban 3%-ra, 2008/09-ben 2,75%-ra, a későbbi években pedig 2,25%-ra gyorsul. A kezdeti éveket illetően ez a forgatókönyv nagyjából összhangban van a Bizottság szolgálatainak 2006. tavaszi előrejelzésével, amely szerint a GDP növekedése 2006-ban 2,4%, 2007-ben pedig 2,8% lesz. A 2006. tavaszi előrejelzések óta javultak a makrogazdasági kilátások. A Bizottság 2006. szeptember 6-án közzétett közbenső előrejelzése szerint az Egyesült Királyság gazdasági növekedése 2006-ban [2,7%] lesz, követve az uniós gazdaságban általánosan észlelt javuló tendenciát. A Bizottság szolgálatainak becslése alapján e növekedési rátákból az következik, hogy a 2006-os negatív kibocsátási rés a következő években várhatóan csökkenni fog[4].

2.1. Államháztartási egyenlegek

2005/06

A 2005. márciusi költségvetés a 2005/06. költségvetési évre a GDP 2,7 %-ának megfelelő államháztartási hiányt prognosztizált, 3%-os GDP-növekedési előrejelzést alapul véve. Az előre jelzett hiány mértékét a konvergencia-program 2005. decemberi aktualizálásakor a GDP 3,1%-ára módosították, miután a reál-GDP növekedése 2005/06-ban észrevehetően lelassult, és a hivatalos növekedési előrejelzést is csökkentették, 3%-ról 1,75%-ra. A 2005/06-ban keletkezett hiány részben az állami beruházások meredek felfutásának is köszönhető, noha a jelenlegi költségvetés is deficites. A Bizottság szolgálatainak tavaszi előrejelzése idejében meglévő előzetes adatok alapján a hiány a GDP 3,1%-ára becsülhető. A tavaszi előrejelzés óta kapott frissebb részadatok alapján a végleges hiány értékét a GDP 0,1/0,2 százalékának megfelelő mértékben felfelé kell módosítani[5].

2006/07

A 2006. márciusi költségvetés 2006/07-re a GDP 3,0%-ának megfelelő államháztartási hiányt prognosztizál. Ez magasabb, mint a 2005. decemberében aktualizált konvergencia-programban szereplő, a GDP 2,8%-ának megfelelő hiány, aminek a fő oka az, hogy várhatóan csökkenni fog az Egyesült Királyság olajtermelése, és így visszaesnek a vállalati szektorból származó bevételek. Ezt megelőzően a 2005. decemberi előzetes költségvetési jelentésben[6] (amely a konvergencia-program előrejelzéseinek alapja) bejelentettek egy sor, egymás után végrehajtandó diszkrecionális intézkedést, köztük az olajtermelő vállalatok adóterheinek növelését, amelyek révén akkor a költségvetési egyenlegnek a GDP 0,1 százalékpontját kitevő 2006/07-es, és további 0,1 százalékpontot kitevő későbbi javulását várták. A márciusi költségvetés olajtermelésre vonatkozó becslései alapján azonban most úgy tűnik, az előzetes költségvetési jelentésben bejelentett intézkedések a költségvetés egyenlegét 2006/07-ben nem befolyásolják, míg 2007/08-ban a GDP 0,2 százalékpontjának megfelelő mértékben javítják. A januári tanácsi ajánlást követően – a decemberi előzetes költségvetési jelentésben tervezett kisebb kiigazítások végrehajtásán kívül – nem hoztak több diszkrecionális hiánycsökkentő intézkedést. A márciusi költségvetésben bejelentett diszkrecionális intézkedések lényegében nem befolyásolták a költségvetés egyenlegét és nem történt kísérlet az olajtermelés várható visszafogása miatti bevételcsökkenés kompenzálására sem.

A Bizottság szolgálatai 2006. tavaszi előrejelzésükben – a hivatalos előrejelzésekhez hasonlóan – a GDP 3,0%-ának megfelelő hiányt prognosztizáltak 2006/07-re, noha magasabb (a vállalatoktól származó adóbevételeket rövid távon növelő) olajárakat feltételezve. A Bizottság szolgálatainak számításai szerint a tavaszi előrejelzésben foglalt, 2005 és 2006 közötti (naptári év alapú) strukturális kiigazítás a GDP mintegy 0,5%-ának felelt meg. Ugyanezen becslések alapján, de költségvetési évet figyelembe véve a kiigazítás valószínűleg kisebb volt és közelebb állt a 0,25 százalékponthoz[7].

A 2006/07 első négy hónapjára vonatkozó friss készpénzforgalmi adatok nincsenek összhangban a Bizottság szolgálatainak 2006. tavaszi előrejelzésében található hiányadattal. A bevételek a költségvetési terveknek megfelelően vagy azokat meghaladva erősen nőttek, bár a folyó kiadások is gyorsan nőttek. A folyó kiadások gyors növekedése részben a makrogazdasági helyzet változásához köthető, a vártnál magasabb munkanélküliség és így a magasabb szociális kiadások okán. Egyértelműen fennáll a kockázat, hogy az ilyen típusú kiadások nagysága meghaladhatja a márciusi költségvetésben és a Bizottság szolgálatainak tavaszi előrejelzésében várt mértéket. Úgy tűnik, hogy az éves nominális felső határok által korlátozott diszkrecionális kiadások is gyorsan növekedtek. Ezek a kiadások valószínűleg a (Bizottság szolgálatainak előrejelzése szerint teljes mértékben felhasználásra kerülő) 2006/07-es éves keret felhasználásának időbeli ingadozását tükrözik, és így a költségvetési év hátralévő részében lassulni fognak.

Mindamellett a havi készpénzforgalmi adatok jellemzően volatilisek és a bevételek nagyobb része a költségvetési év második felében folyik be, ezért az eddig rögzítettek alapján csupán részleges következtetéseket lehet levonni.

A legutóbbi makrogazdasági fejleményeket tekintve a nemzeti elszámolási adatok alapján úgy tűnik, hogy a gazdaság erősebben fejlődik, mint az a Bizottság szolgálatainak tavaszi előrejelzése időpontjában várható volt. Sőt, más események is a költségvetési kilátások javulása felé hatnak. Az olajárak növekedése és a pénzügyi szektor folytatódó jó teljesítménye várhatóan megnöveli a társasági adóalapot. Sőt, változatlan feltételek mellett a vártnál nagyobb inflációnak is enyhe pozitív hatást kell gyakorolnia az államháztartás egyenlegére, és a fogyasztásnak a 2005-ös visszaesést követően tapasztalt magára találása is a bevételeket kell, hogy erősítse a közvetett adók révén.

A gazdaság jövőbeli alakulását azonban nagyfokú bizonytalanság övezi, és kompenzáló hatások is bekövetkezhetnek. A befektetéseknek a múltbelinél jelentősebb szerepe miatt az államháztartás szempontjából kedvezőtlenné válhat a növekedés összetétele. Sőt, a legfrissebb adatok szerint az olajtermelés visszaesésének mértéke meghaladja a márciusi költségvetésben vártakat, ami később az év folyamán alacsonyabb társaságiadó-bevételekhez vezethet, miközben a konjunkturális hatások miatt előfordulhat, hogy a 2006/07-es költségvetési év első hónapjait figyelembe véve túlbecsülik a bevételnövekedés dinamikáját. Emellett a költségvetési konszolidáció jelentős részben igen változékony tényezőktől, például a pénzügyi szektortól és a magas olajáraktól függ.

Általában véve, a költségvetési változók változékonysága és a gazdasági és pénzügyi kilátások bizonytalanságai miatt úgy tűnik, hogy az Egyesült Királyság 2006/07-ben képes lesz a hiányt pontosan a GDP 3%-ára csökkenteni, de a referenciaértékkel szembeni biztonsági sáv hiánya miatt fennáll annak a kockázata, hogy a hiány továbbra is meghaladja azt.

2007/08 és későbbi évek

A 2006. évi költségvetés alapján a hiány 2007/08-ban a GDP 2,4%-ára, majd 2010/11-re progresszív módon a GDP 1,7%-ára csökken. A 2007/08-ban bekövetkező költségvetési konszolidáció főként annak köszönhető, hogy az „adófék” jelenség (fiscal drag) és a 2005 decemberében meghozott diszkrecionális intézkedések miatt nőttek a GDP-arányos bevételek, de annak is, hogy a kiadások csak visszafogottan nőttek. A Bizottság szolgálatainak tavaszi előrejelzésében az adóbevételek növekedését óvatosabban becsülve valamelyest nagyobb, a GDP 2,7%-ának megfelelő államháztartási hiányt prognosztizálnak 2007/08-ra, de mégis úgy ítélik meg, hogy a hiány a 3%-os referenciaérték alatt marad a költségvetési évben.

2007/08 után a 2006. évi költségvetés a bevételi mutatónak főként a becsült adófék vezérelte növekedését jelzi előre. Az Egyesült Királyság hatóságai által tervezett költségvetési konszolidáció fő hajtóereje azonban a folyó kiadások növekedésének prognosztizált visszafogása, amely az előző tíz évben, reálértéken számított 3,2%-os éves átlagos mutatót 1,9%-ra csökkenti, aminek eredményeképpen az előrejelzés szerint 2008/09-re a hiányt teljes mértékben az állami beruházások finanszírozása okozza majd. A teljes kiadási arány 2010/11-re így erős fél százalékponttal lenne kisebb, mint a 2007/08-as szint. A folyó kiadások növekedésének ilyen jelentős visszafogása hozzájárulna ahhoz, hogy a hiányt tartósan a GDP 3%-ának megfelelő referenciaérték alatt lehessen tartani. A prognosztizált kiadáscsökkentést azonban nem kísérik a minisztériumok egyedi kiadási tervei, továbbá a 2007-es költségvetésben és a 2008/09-től kezdődő három költségvetési év általános kiadási kereteit megállapító átfogó kiadási áttekintésben is meg kell erősíteni.

2.2. Államadósság

A tavaszi előrejelzés becslése szerint 2005/06-ban a GDP 42%-ának megfelelő mértékre emelkedő bruttó államadósság 2002/03. óta emelkedő tendenciát mutat. A GDP-arányos adóssághányad azonban jóval a GDP 60%-ában meghatározott referenciaérték alatt marad. Az elsődleges egyenleg a Bizottság szolgálatainak tavaszi előrejelzése által lefedett időszakban deficites lesz. Ezzel összefüggésben az Egyesült Királyság hatóságainak várakozásai szerint a bruttó adósság 2007/08-ra a GDP 44,5%-ára nő, majd – amikor az elsődleges egyenleg az előrejelzés alapján enyhén pozitívba fordul – ezen a szinten stabilizálódik. A későbbi évek adósságstabilizációja ekképpen többek között az átfogó kiadási áttekintésben foglalt kiadási visszafogás megvalósításától függ.

1. Táblázat: Gazdasági és költségvetési előrejelzések

A GDP %-ában | 2005/06 | 2006/07 | 2007/08 |

Bizottság | 2006-os költségvetés1 | Bizottság | 2006-os költségvetés1 | Bizottság | 2006-os költségvetés1 |

Államháztartási egyenleg | -3,1 | -3,2 | -3,0 | -3,0 | -2,7 | -2,4 |

Elsődleges egyenleg | -1,0 | -1,1 | -1,0 | -0,9 | -0,6 | -0,3 |

Strukturális egyenleg2 | -2,9 | -3,0 | -2,7 | -2,6 | -2,5 | -2,2 |

A strukturális egyenleg változása | +0,5 | +0,5 | + 0,2 | +0,4 | +0,2 | +0,4 |

Strukturális elsődleges egyenleg3 | -0,8 | -0,9 | -0,6 | -0,6 | -0,5 | -0,1 |

Bruttó államadósság | 42,0 | 42,6 | 43,5 | 43,9 | 43,9 | 44,5 |

p.m. Reál-GDP (éves %-os változás)4 | 1,8 | 1,75 | 2,4 | 2,25 | 2,8 | 3,0 |

p.m. Kibocsátási rés5 | -0,5 | -0,6 | -0,7 | -0,9 | -0,6 | -0,7 |

A GDP %-ában | 2005 (Bizottság) | 2006 (Bizottság) | 2007 (Bizottság) |

Államháztartási egyenleg | -3,5 | -3,0 | -2,8 |

Elsődleges egyenleg | -1,3 | -1,0 | -0,7 |

Strukturális egyenleg | -3,3 | -2,7 | -2,5 |

A strukturális egyenleg változása | +0,2 | +0,6 | +0,2 |

Strukturális elsődleges egyenleg | -1,1 | -0,7 | -0,5 |

Bruttó államadósság | 42,8 | 44,1 | 44,8 |

p.m. Kibocsátási rés5 | -0,4 | -0,7 | -0,7 |

Megjegyzések: 1 A 2006. márciusi költségvetés hiányadatai az UMTS-bevételek figyelembevételével, a fő szöveg 1. lábjegyzetének megfelelően. Az Egyesült Királyság költségvetéséből származó elsődleges egyenleg adatait a Bizottság szolgálatai az elsődleges egyenleg ESA-meghatározásával összhangban, nettó helyett bruttó kamatkifizetést figyelembe véve kiigazították. 2 Ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg (CAB) az egyszeri és más átmeneti intézkedések nélkül. Az Egyesült Királyság esetében nincsenek egyszeri intézkedések, ezért a strukturális egyenleg megegyezik a ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleggel. A költségvetési évek kibocsátási réseire vonatkozó becslések közelítések és nem csak a közös módszertanra támaszkodnak (lásd a fő szöveg 7. lábjegyzetét). A 2006. márciusi költségvetésben szereplő, kibocsátási résre és a ciklikus hatások megtisztítására vonatkozó adatokat a Bizottság szolgálatai a költségvetésben foglalt információk alapján újraszámították. Mivel az információk nem teljes körűek, a bizottsági számításokat közelítésnek kell tekinteni. 3 Ciklikus hatásoktól megtisztított elsődleges egyenleg (CAPB) az egyszeri és más átmeneti intézkedések nélkül. Az Egyesült Királyság esetében nincsenek egyszeri intézkedések. 4 Naptári év alapú bizottsági előrejelzés 5 A potenciális GDP százalékában. A költségvetési évre vonatkozó becslések közelítések és nem csak a közös módszertanra támaszkodnak (lásd a fő szöveg 7. lábjegyzetét). Meg kell jegyezni, hogy a nemzeti számlák nem régi felülvizsgálata után a becsült adatok az itt említett tavaszi előrejelzés adataival összehasonlítva minden évben valamelyest kisebb negatív termelési rést mutatnának. Forrás: Az Egyesült Királyság 2006. évi pénzügyi kimutatása és költségvetési jelentése, valamint a 2006. évi gazdasági és költségvetési stratégiai jelentés (2006-os költségvetés), a Bizottság szolgálatainak 2006. tavaszi gazdasági előrejelzései (Bizottság); a Bizottság szolgálatainak számításai. |

3. Következtetések

A jelenlegi információk alapján úgy tűnik, hogy a 104. cikk (7) bekezdése szerinti tanácsi ajánlással összhangban az Egyesült Királyság a 2006/07-os költségvetési évben képes lesz a túlzott hiányt megszüntetni. Az államháztartási kilátások enyhén kedvezőbbnek tűnnek most, mint a tanácsi ajánlás időpontjában, köszönhetően többek között az erősebb növekedésnek és más tényezőknek, például a magasabb olajáraknak és a pénzügyi szektor jó teljesítményének. A Bizottság szolgálatainak a tavaszi előrejelzésen alapuló becslései szerint azonban a strukturális egyenleg 2006/07-es javulása nem éri el a tanácsi ajánlásban szereplő, a GDP 0,5%-ának megfelelő mértéket, és közelebb esik a 0,25 százalékponthoz. Sőt, a túlzott hiány korrekciója bizonytalan tényezőktől függ, és a makrogazdasági és költségvetési kilátások viszonylag enyhe kedvezőtlen alakulása is veszélybe sodorhatja.

- Mivel a januári tanácsi ajánlást követően – a decemberi előzetes költségvetési jelentésben tervezett kisebb kiigazítások végrehajtásán kívül – nem hoztak több hiánycsökkentő diszkrecionális intézkedést, és az Egyesült Királyság hatóságai a kedvező költségvetési tendenciákra bízzák a hiánynak 2006/07-re a referenciaértékre való csökkentését, hiányzik a referenciaérték 2006/07-es túllépése ellen védő biztonsági sáv. Ezáltal még az enyhén kedvezőtlen fejlemények is veszélybe sodorhatják a hiánycsökkentést. Ezért fontos a diszkrecionális kiadások éves felső határának betartása.

- Noha valószínűsíthető, hogy a jelenlegi információk figyelembe vételével és változatlan politikát feltételezve a hiány 2007/08-ban a referenciaérték alatt marad, a 2006/07-es év bizonytalan tényezői ezt még befolyásolhatják.

Összegezve, a fenti értékelés fényében a Bizottság megítélése szerint jelenleg nincs szükség további lépésekre az Egyesült Királyságra vonatkozó túlzott hiány esetén követendő eljárásban. A Bizottság azonban kihangsúlyozza a jelenlegi költségvetési tendenciák értékelésében rejlő bizonytalan tényezőket, azaz hogy előfordulhat, hogy a költségvetési kilátások változatlan politika mellett nem javulnak megfelelő mértékben, ami miatt figyelemmel kell kísérni a költségvetési helyzet rövid távú alakulását.

Az Egyesült Királyság hatóságai által prognosztizált költségvetési konszolidáció középtávon a kiadásnövekedés jelentős visszafogásától függ. E tekintetben különösen fontosak lesznek a 2007-es költségvetésben és az azt követő, a 2008/09-től kezdődő három költségvetési évet lefedő átfogó kiadási áttekintésben bejelentett középtávú kiadási tervek.

A Bizottság a Szerződéssel összhangban továbbra is szoros figyelemmel kíséri az Egyesült Királyságban zajló költségvetési folyamatokat.

[1] A túlzott hiány esetén követendő eljárásban az Egyesült Királyság esetében az Egyesült Királyságban alkalmazott költségvetési évet veszik alapul. Az Egyesült Királyság aktuális költségvetési egyenlegének e közleményben említett adatai megfelelnek az UMTS-bevételek allokációjáról szóló 2000. július 14-i Eurostat határozatnak. Az Egyesült Királyság ezt a határozatot nem teljes körűen alkalmazta költségvetési adatainak hazai nyilvánosságra hozatalakor, aminek eredményeként az Eurostat alapú költségvetési egyenleg 2001/02-től évente a GDP kb. 0,1 százalékpontjával alacsonyabb értéket mutat az Egyesült Királyság nemzeti elszámolásaiban jelentetteknél.

[2] Mivel a hiány meghaladta a referenciaértéket, a Bizottság 2004 áprilisában – a 104. cikk (3) bekezdésében előírt jelentés elfogadásával – megindította a túlzott hiány esetén követendő eljárást. Ekkor a hiánynak a GDP 3%-át meghaladó részét kismértékűnek és valószínűsíthetően átmenetinek értékelték, ezért a hiányt a Bizottság és a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság nem minősítette túlzottnak. Lásd: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/country/edp/edprep2004_uk.pdfhttp://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/country/edp/edprep2004_uk.pdf

[3] HL L 209., 1997.8.2. és HL L 174., 2005.7.7.

[4] A GDP felfelé történő módosításaiból következik, hogy a kibocsátási résre vonatkozó, az elmúlt öt évben tett becslések a tavaszi előrejelzés becsléseinél kis mértékben kisebb negatív, vagy kis mértékben nagyobb pozitív kibocsátási rést tartalmaznak.

[5] Ezeket az adatokat előzetes adatoknak kell tekinteni; a jelenlegi információk szerint a 2006/07-re átnyúló hatás korlátozott mértékű. Az Egyesült Királyság Nemzeti Statisztikai Hivatala 2006. szeptember 29-én jelenti be a 2005/06. évi államháztartási hiány mértékét.

6 Az előzetes költségvetési jelentés, amelyet minden év novemberében vagy decemberében terjesztenek a parlament elé, a kormányzat fiskális stratégiáját vázolja fel és aktualizálja az előző költségvetés fiskális és makrogazdasági előrejelzéseit. Jellege konzultatív, célja a kormányzati stratégiáról szóló társadalmi vita elősegítése. Emellett azonban egy sor költségvetési intézkedés bejelentésére is szolgál.

[6] A kibocsátási résre vonatkozó becsléseket a közös módszertannak megfelelően naptári év alapon számították, ezért csak a módszertanra támaszkodva a strukturális egyenlegeket (azaz az egyszeri és más átmeneti intézkedések nélküli, ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleget) nem lehet költségvetési év alapon megbecsülni. Mivel a költségvetési évet tekintve a nominális egyenleg javulása kisebb, mint a naptári évet figyelembe véve, a költségvetési évet tekintve a strukturális javulás is kisebb. A 0,25 százalékpontos becslést közelítő értéknek kell tekinteni.