Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS IRÁNYELVE a közszektorbeli szervezetek webhelyeinek akadálymentesítéséről /* COM/2012/0721 final - 2012/0340 (COD) */





INDOKOLÁS 1. A JAVASLAT HÁTTERE Ez az indokolás további részletekkel szolgál a közszektorbeli szervezetek webhelyeinek akadálymentesítésére vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítésére irányuló új irányelvjavaslatról. Az irányelv támogatja a tagállamok web-akadálymentesítésre vonatkozó nemzeti kötelezettségvállalásainak, valamint a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény értelmében tett kötelezettségvállalásainak megvalósítását a közszektorbeli szervezetek webhelyei vonatkozásában. A web-akadálymentesítés a webhelyek készítése közben betartandó olyan elvekre és módszerekre vonatkozik, amelyek célja, hogy az ilyen webhelyek tartalmát valamennyi felhasználó, és különösen a fogyatékossággal élő személyek[1] számára hozzáférhetővé tegyék. 1.1. A javaslat célkitűzései és háttere 2009-ben a webfejlesztési piacot az Unió 27 tagállamában működő mintegy 175 000 vállalkozás alkotta. A piac mintegy 1 millió főt foglalkoztatott és 144 milliárd EUR forgalmat ért el.[2] A web-akadálymentesítéssel kapcsolatos termékek és szolgáltatások uniós piacának becsült értéke 2 milliárd EUR. Ez jelentősen növekedhetne, tekintettel arra, hogy a webhelyek kevesebb mint 10%-a akadálymentes. A funkcióképességükben korlátozott és a fogyatékossággal élő polgárok száma (az Unió munkaképes korú népességének 15%-a vagy 80 millió fő) jelentősen növekedhet, mivel az Unió népessége elöregedik. A web-akadálymentesítés kiemelt fontosságú a közszektorbeli szervezetek számára a minél szélesebb nyilvánosság elérése és közfeladataik ellátása érdekében. A elektronikus kormányzati szolgáltatást nyújtó webhelyek száma (az Unióban hozzávetőleg 380 500) és a közszektor webhelyeinek száma (az Unióban több mint 761 000) gyorsan növekszik. A tagállamok többsége már fogadott el web-akadálymentesítésre vonatkozó jogszabályt, vagy hozott más ilyen intézkedést. E jogszabályok és intézkedések között azonban jelentős különbségek vannak. A web-akadálymentesítésre vonatkozó összehangolatlan nemzeti megközelítés akadályokat teremt a belső piacon. A több tagállamban működő szolgáltatók további termelési költségekkel szembesülnek. A versenyt, a versenyképességet és a gazdasági növekedést az gátolja, hogy a vállalkozások, különösen a kkv-k az ismeretek és a kapacitás hiánya miatt nem tudnak megbirkózni a számos előírással és eljárással. A nemzeti hatóságok és üzleti szereplők bizonytalanságokkal szembesülnek a több tagállamot érintő potenciális szolgáltatásokkal kapcsolatos „web-akadálymentesítési” előírások kiválasztásában, valamint a web-akadálymentesítésre vonatkozó legmegfelelőbb szakpolitikai keret tekintetében. A nemzeti intézkedéseknek a közszektor vonatkozásában történő uniós szintű harmonizációja a javaslat szerint szükséges feltétele a web-akadálymentesítés piacát jellemző szétaprózódottság és bizonytalanság felszámolásának. Ez az irányelv a közszektorbeli szervezetek webhelyeire vonatkozik, mivel ezek a webhelyek a polgárok számára létfontosságú tájékoztatást és szolgáltatásokat nyújtanak, valamint a közkiadások maguk is biztonságos és kiterjedt piacot teremtenek a webfejlesztők számára. Felmértük az előírások teljesítése kapcsán a közszervekre háruló költségeket. Megállapítottuk, hogy a várható hasznok nagyobbak, mint ezek a költségek. Mivel a webfejlesztőket a méretgazdaságosság megvalósítására ösztönzik, ez az intézkedés nagymértékű továbbgyűrűző hatást fog eredményezni, elsőként valamennyi további közszektorbeli webhely esetében. A harmonizáció javítani fogja a piaci feltételeket, munkahelyeket teremt, csökkenti a web-akadálymentesítés költségeit és több akadálymentes webhelyet biztosít: ez mindhárom érintett fél – a kormányok, a vállalkozások és a polgárok – számára előnyös. 1.2. Műszaki háttér Az érdekeltek jelenleg világszerte széles körűen alkalmazzák a World Wide Web Konzorcium (W3C) által kiadott Web-akadálymentesítési Útmutató 2.0 verziójában (WCAG 2.0) foglalt feltétel- és követelményrendszert az AA megfelelőségi szint teljesítéséhez.[3] A Bizottság által M/376. szám alatt a CEN, a CENELEC és az ETSI európai szabványügyi szervezetnek adott megbízás keretében folyamatban van egy, a WCAG 2.0-val (az AA szint használatát és a kapcsolódó megfelelőségértékelési módszereket is ideértve) összhangban lévő web-akadálymentesítési követelményeket tartalmazó európai szabvány kidolgozása. Az ezen irányelvben megállapított web-akadálymentesítési követelményeknek való megfelelés vélelmezését megalapozó harmonizált szabványt e munka eredményeire indokolt alapozni. A Nemzetközi Szabványügyi Szervezet és a Nemzetközi Elektrotechnikai Bizottság (IEC) elfogadta a web-akadálymentesítéssel foglalkozó ISO/IEC 40500:2012 nemzetközi szabványt.[4] Az ISO/IEC 40500:2012 pontosan megegyezik az eredeti WCAG 2.0-val. 1.3. Szakpolitikai háttér Európai szinten a web-akadálymentesítésre számos szakpolitikai kezdeményezés irányul: az európai fogyatékosságügyi stratégia 2010–2020 (IKT-hozzáférhetőség), a 2011 és 2015 közötti időszakra szóló európai elektronikus kormányzati cselekvési terv (inkluzív és akadálymentes elektronikus kormányzati szolgáltatások), az európai digitális menetrend (a Bizottság javasolja, hogy a közszektorbeli szervezetek weboldalai 2015-re teljes mértékben hozzáférhetőek legyenek), miközben az uniós finanszírozási programok (hetedik keretprogram, versenyképességi és innovációs keretprogram) pedig támogatják a web-akadálymentesítés technológiai megoldásaira irányuló kutatást és fejlesztést. A web-akadálymentesítést a közbeszerzési irányelvek felülvizsgálata is elő fogja mozdítani. 1.4. Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel A fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény[5] 9. cikke kötelezi a tagállamokat és az Uniót, hogy megfelelő intézkedéseket tegyenek arra, hogy másokkal azonos alapon biztosítsák a fogyatékossággal élő személyek számára többek között az információs és kommunikációs technológiákhoz, például az internethez való hozzáférést. Ez az irányelv biztosítani fogja az M/376. számú bizottsági megbízás[6] eredményei alapján kidolgozandó, az internet-hozzáférésre vonatkozó harmonizált szabvány hatékony alkalmazását. Az alábbi javaslat csupán azokra a webhelyen keresztül nyújtott internetes szolgáltatásokra terjed ki, amelyeket közszektorbeli szervezetek nyújtanak. A javaslat összhangban van a jelenleg előkészítés alatt álló európai akadálymentesítési intézkedéscsomaggal,[7] amely az áruk és szolgáltatások, többek között az IKT akadálymentes hozzáférhetőségére irányul. Az európai akadálymentesítési intézkedéscsomag – függően a jelenleg folyamatban lévő hatásvizsgálat megállapításaitól – a magánszektorra összpontosítva elő fogja segíteni az európai digitális menetrendben a teljes webes akadálymentesítésre vállalt kötelezettség megvalósítását, mivel biztosítja a polgárok számára az alapszolgáltatásokat nyújtó szolgáltatók magánszektorbeli webhelyeinek akadálymentességét. Ezek a webhelyek tájékoztatást nyújtanak, illetve interakciót tesznek lehetővé például szerződéskötés, foglalás, számlázás és fizetés, valamint segítségnyújtás igénybevétele céljából. 2. KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELTEKKEL; HATÁSVIZSGÁLAT 2.1. Konzultáció az érdekeltekkel A problémák és igények azonosítására számos, a tagállamokat, az ágazatot és a polgári társadalmat megszólító nyilvános konzultációkat tartottak és vizsgálatokat végeztek: – „Monitoring eAccessibility” (Az elektronikus hozzáférhetőség nyomon követése), teljesítményértékelési vizsgálat 2010–2011,[8] – az „Economic Assessment for Improving e-Accessibility Services and Products” (Az elektronikus akadálymentesítéssel kapcsolatos szolgáltatások és termékek gazdasági értékelése) elnevezésű vizsgálat;[9] a web-akadálymentesítésről szóló műhelytalálkozók (2008),[10] – „Az Ön hangja”, a Bizottság interaktív internetes platformján folytatott nyilvános konzultációk (2008),[11] – a „Web-accessibility in European countries” (Web-akadálymentesítés az európai országokban) című felmérés,[12] – a „Measuring Progress of eAccessibility in Europe” (Az európai elektronikus hozzáférhetőség terén elért haladás mérése) című teljesítményértékelési vizsgálat (2006–2008),[13] – a tagállamok digitális társadalmi befogadásért és inkluzív kommunikációért[14] felelős szakértői csoportjai, – közvetlen konzultációk és ülések a legfőbb civil szervezetekkel, például az Európai Fogyatékosügyi Fórummal és a Vakok Európai Szövetségével, az AGE platformmal (az idősek európai platformja) és az ANEC-kel (Európai Szövetség a Fogyasztók Szabványosításban Való Képviseletének Összehangolására), valamint a szoftverágazatokkal és egy európai iparági szövetséggel.[15] 2.2. Hatásvizsgálat Az Információs Társadalmi és Médiaügyi Főigazgatóság vezetésével hatásvizsgálati irányítócsoportot hoztak létre, amelyben a Bizottság szolgálatai és részlegei széles körűen képviseltették magukat. A képviselt egységek többek között a Jogi Szolgálat, a Főtitkárság és a Kommunikációs Főigazgatóság, a Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság, a Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatósága, a Vállalkozáspolitikai és Ipari Főigazgatóság; az Eurostat, az Egészség- és Fogyasztóügyi Főigazgatóság, az Informatikai Főigazgatóság, a Belső Piaci és Szolgáltatási Főigazgatóság, valamint a Jogérvényesülési Főigazgatóság. Az irányítócsoport feladata a jelenlegi javaslattal kapcsolatos különböző kérdések és távlati célok elemzése és megvitatása volt. A hatásvizsgálat végleges változata tartalmazza a hatásvizsgálati testület ajánlásaira adott válaszokat. 3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI 3.1. Jogalap Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 114. cikkének (1) bekezdése. 3.2. A szubszidiaritás elve Mivel a javaslatban tárgyalt kérdések nem tartoznak az EU kizárólagos hatáskörébe, a szubszidiaritás elve érvényesül. A javaslat célkitűzéseit a tagállamok a következők miatt nem tudják kielégítően megvalósítani: A javaslat olyan transznacionális vonatkozásokat foglal magába, amelyek önálló tagállami intézkedések keretében nem kezelhetők; Ahogy azt a vizsgálatok és a konzultációk is megerősítik, a nemzeti szintű fellépések nem elegendőek a tagállami intézkedések közelítéséhez és egy harmonizált megközelítés koordinált végrehajtásához; A nemzeti megközelítések közötti eltérések megterhelik és akadályozzák azokat a vállalatokat, amelyek több tagállamot érintő interakciókat kívánnak fenntartani. Ez korlátozza a web-akadálymentesítéshez kapcsolódó termékek és szolgáltatások érett fogyasztói piaca kialakításának lehetőségeit, illetve gátolhatja a támogató technológiákat használó polgárok mobilitását. Harmonizált követelmények alkalmazásával, valamint a bevált gyakorlati megoldások, az ismeretek és a technológiai fejlődésre adott válaszok cseréjére irányuló együttműködési programban való részvétellel hatékonyabb forrásfelhasználást lehetne megvalósítani. 3.3. Az arányosság elve Az arányosság elvét az biztosítja, hogy a javaslat a webhelyek (típusainak) minimális jegyzékére korlátozódik, lehetővé téve a tagállamok számára a jegyzék bővítését. Ezenfelül a végrehajtás olyan jelentős paraméterei, mint például a megfelelőség ellenőrzését végző hatóság kiválasztása, a tagállamok mérlegelési jogkörébe tartoznak. 3.4. Javaslat 1. cikk – Tárgy és hatály Az irányelv célja, hogy harmonizált követelmények meghatározásával közelítse a közszektorbeli szervezetek webhelyeinek akadálymentesítésére vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket. A javaslat meghatározza azokat a műszaki előírásokat, amelyek alkalmazásával a tagállamoknak akadálymentesíteniük kell a közszektorbeli szervezetek adott típusú webhelyeinek (a továbbiakban „érintett webhelyek”) tartalmát. A felsorolt típusú webhelyek olyan közszektorbeli szervezetek által nyújtott tájékoztatást és szolgáltatásokat tartalmaznak, amelyek elengedhetetlenek például a polgárok gazdasági és társadalmi szerepvállalásához, valamint ahhoz, hogy az uniós polgárok élhessenek jogaikkal. A jegyzéket a melléklet tartalmazza és a 2001. évi elektronikus kormányzati teljesítményértékelésből származik.[16] A tagállamok saját elhatározásuk szerint bővíthetik a webhelytípusok e jegyzékét. 2. cikk – Fogalommeghatározások Az irányelv pontosítja a webhelyekkel, a szabványokkal és a közszektorbeli jogalanyokkal kapcsolatos szakkifejezéseket. A webtartalommal és a felhasználói felülettel kapcsolatos terminológia hasonló a World Wide Web Konzorciumnak (W3C) a web-akadálymentesítési kezdeményezésével összefüggésben használt kifejezéseihez, és összhangban van az M/376. számú megbízás alapján kidolgozott szabványtervezetben foglaltakkal. 3. cikk – A web-akadálymentesítésre vonatkozó követelmények A web-akadálymentesítésre vonatkozó követelményeket két szempont alapján határozzák meg: – felhasználó-központúság, – piacközpontúság és interoperabilitás. Tekintettel arra, hogy a követelmények a forradalmibb jellegű technológiai vagy társadalmi változások következtében megváltozhatnak, a Bizottságot indokolt felhatalmazni arra, hogy az érintett webhelyek akadálymentesítésének biztosításához szükséges harmonizált követelmények további meghatározására adott esetben felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el. A jelenlegi politikai kötelezettségvállalások haladéktalan megvalósítása érdekében a fenti rendelkezéseket 2015. december 31-ig végre kell hajtani. 4. cikk – Harmonizált szabványok és a megfelelés vélelmezése Ez az irányelv összhangban van az európai szabványosításról, a 89/686/EGK és a 93/15/EGK tanácsi irányelv, a 94/9/EK, a 94/25/EK, a 95/16/EK, a 97/23/EK, a 98/34/EK, a 2004/22/EK, a 2007/23/EK, a 2009/23/EK és a 2009/105/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 87/95/EGK tanácsi határozat és az 1673/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló 1025/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel, amely jogalapot biztosít a Bizottság számára ahhoz, hogy felkérje az európai szabványügyi szervezeteket olyan harmonizált szabványok kidolgozására, amelyek segítségével az érdekeltek vélelmezhetik a megfelelést. Az e szabványokra vonatkozó hivatkozásokat közzéteszik Az Európai Unió Hivatalos Lapjában, adott esetben feltüntetve azokat a lehetőségeket, amelyeket e szabványok alkalmazásakor figyelembe kell venni. Az irányelv egyik preambulumbekezdésében megállapítja, hogy a World Wide Web Konzorcium (W3C) által kiadott Web-akadálymentesítési Útmutató 2.0 verziójában (WCAG 2.0) meghatározott, AA megfelelőségi szinthez szükséges teljesítési feltételeket és követelményeket figyelembe kell venni az M/376. számú bizottsági megbízás eredményeként elkészülő európai szabványban, valamint ezt követően az e munka eredményei alapján kidolgozandó harmonizált szabványban. Ezek a technológiasemleges előírások biztosítják a web-akadálymentesítésre vonatkozó követelmények alapját. 5. cikk – Európai és nemzetközi szabványok, a megfelelés vélelmezése Arra az esetre, ha harmonizált szabványok nem állnak rendelkezésre, az irányelv alternatív megoldást tartalmaz: ennek értelmében az érintett webhelyek web-akadálymentesítési követelményeknek való megfelelősége vélelmezhető, ha teljesítik azokat a vonatkozó európai szabványokat vagy azok részeit, amelyeket a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktus útján meghatározott. Az M/376. számú megbízás keretében folyamatban van egy olyan európai szabvány kidolgozása, amely a web-akadálymentesítésre is kiterjed. Arra az esetre, ha ilyen európai szabvány nem áll rendelkezésre, az irányelv alternatív megoldásként lehetővé teszi az érintett webhelyek web-akadálymentesítési követelményeknek való megfelelőségének vélelmezését abban az esetben, ha teljesítik az ISO/IEC 40500:2012 szabványnak az AA megfelelőségi szinthez tartozó teljesítési feltételekre és követelményekre vonatkozó részeit. 6. cikk – További intézkedések További intézkedések szükségesek a tudatosság növeléséhez, együttműködési megállapodások létrehozásához és a piaci növekedés eléréséhez. A tagállamokat a cikk felszólítja arra, hogy segítsék a web-akadálymentesítésnek az érintett webhelyeken kívüli, de a közszektorbeli szervezetek által fenntartott webhelyekre történő kiterjesztését, mivel ez fel fogja gyorsítani a piaci növekedést és a web-akadálymentesítés megvalósítását az uniós polgárok számára. 7. cikk – Jelentéstétel A webhelyek akadálymentességét az internetes tartalom rendszeres frissítésére tekintettel folyamatosan ellenőrizni kell. A tagállamoknak a Bizottság által az irányelvben meghatározott eljárással összhangban kidolgozott módszertant alkalmazva nyomon kell követniük a közszektorbeli szervezetek érintett webhelyeit. A módszertant, amely a harmonizált szabvány eljárásait és műszaki értékelési megközelítéseit fogja alkalmazni – amennyiben ezek elérhetők és megfelelők –, közzé fogják tenni Az Európai Unió Hivatalos Lapjában. A tagállamok a felelős hatóságok kijelölésekor önállóan alakíthatják ki az ilyen ellenőrzések megfelelő mechanizmusait. A tagállamoknak e nyomon követések eredményeiről évente jelentést kell készíteniük. A jelentésnek tartalmaznia kell az érintett webhelytípusok jegyzékének lehetséges bővítését, valamint a 6. cikkben szereplő bármely további meghozott intézkedést. A tagállamok Bizottságnak szóló jelentéstételére vonatkozó szabályokat az ebben az irányelvben szereplő eljárással összhangban kell meghatározni. 8. cikk – A felhatalmazás gyakorlása Az irányelv rendelkezik az EUMSZ 290. cikke szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktusok gyakorlásáról; ez a cikk lehetővé teszi, hogy a jogalkotó felhatalmazást adjon a Bizottság részére olyan általános hatályú nem jogalkotási aktusok elfogadására, amelyek a jogalkotási aktusok egyes nem alapvető rendelkezéseit kiegészítik, illetve módosítják. Ezt az eljárást javasoljuk alkalmazni a web-akadálymentesítésre vonatkozóan az irányelv 3. cikkében meghatározott követelmények további pontosítására, valamint annak az európai szabványnak vagy részeinek a meghatározására, amelynek alapján vélelmezhető, hogy a benne vagy bennük található előírásokat kielégítő érintett webhelyek teljesítik a web-akadálymentesítési követelményeket. 9. cikk – Bizottság A 182/2011/EU rendeletben foglaltaknak megfelelően a Bizottságot egy bizottság segíti. Hivatkozni kell az irányelv cikkei értelmében megkülönböztető jelleggel alkalmazandó tanácsadó bizottsági, illetve vizsgálóbizottsági eljárásra. 10. cikk – Átültetés Az irányelv értelmében az ezen irányelvnek való megfelelést biztosító törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések hatálybalépésének dátuma legkésőbb 2014. június 30. 11. cikk – Felülvizsgálat Az irányelv hatálybalépését követően három éven belül felül kell vizsgálni az irányelv alkalmazását. 4. KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSOK Nincsenek az uniós költségvetést érintő költségvetési vonzatok. 2012/0340 (COD) Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS IRÁNYELVE a közszektorbeli szervezetek webhelyeinek akadálymentesítéséről (EGT-vonatkozású szöveg) AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikke (1) bekezdésére, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamentek számára való megküldését követően, tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére,[17] tekintettel a Régiók Bizottsága véleményére,[18] a rendes jogalkotási eljárás keretében, mivel: (1) A digitális társadalom irányába történő elmozdulás a tájékoztatáshoz és a szolgáltatásokhoz való hozzáférés új módjait biztosítja a felhasználók számára. A tájékoztatást és a szolgáltatásokat nyújtó szolgáltatók, például a közszektorbeli szervezetek egyre növekvő mértékben támaszkodnak az internetre a lakosság számára nélkülözhetetlen információk és szolgáltatások széles körének internetes előállításához, gyűjtéséhez és rendelkezésre bocsátásához. (2) A web-akadálymentesítés a webhelyek készítésekor betartandó olyan elvekre és módszerekre vonatkozik, amelyek célja, hogy az ilyen webhelyek tartalmát valamennyi felhasználó, különösen a funkcióképességükben korlátozott, többek között a fogyatékossággal élő személyek számára hozzáférhetővé tegyék. A webhelyek tartalma magában foglalja a szöveges és nem szöveges információkat, valamint az űrlapok letöltését és a kétirányú interakciót, például a digitális űrlapok feldolgozását, a hitelesítést és az olyan tranzakciókat, mint az ügykezelés és a fizetések. (3) A 2011–2015. időszakra szóló európai elektronikus kormányzati cselekvési terv[19] olyan elektronikus kormányzati szolgáltatások kifejlesztésére irányuló intézkedésekre szólít fel, amelyek biztosítják a társadalmi inklúziót és a hozzáférést. (4) „Az európai digitális menetrend”[20] című közleményében a Bizottság bejelentette, hogy a közszektorbeli szervezetek weboldalainak teljes mértékben elérhetőnek kell lenniük 2015-ig. (5) A kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó keretprogram[21] és a versenyképességi és innovációs keretprogram[22] támogatja a hozzáférhetőségi problémák technológiai megoldásaira irányuló kutatást és azok kifejlesztését. (6) A fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény („ENSZ-egyezmény”) megerősítésével a tagállamok többsége és az Unió az egyezmény megkötésekor kötelezettséget vállalt arra, hogy „másokkal azonos alapon biztosítja a fogyatékossággal élő személyek számára többek között az információs és kommunikációs technológiákhoz való hozzáférést” és „megfelelő intézkedéseket hoz […] a fogyatékossággal élő személyeknek az új információs és kommunikációs technológiákhoz és rendszerekhez való hozzáférésének, beleértve az Internetet is, előmozdítására”. (7) Az Európai fogyatékosságügyi stratégia 2010–2020[23] az ENSZ-egyezményre épül és számos kiemelt területre, többek között a web-akadálymentesítésre vonatkozó intézkedéseket tartalmaz, amelyek célja „a termékekhez és szolgáltatásokhoz való hozzáférés biztosítása a fogyatékos személyek számára, beleértve a közszolgáltatásokat és a segítő eszközöket.” (8) Az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló 1081/2006/EK tanácsi rendelet[24] az IKT akadálymentességére vonatkozó rendelkezéseket is tartalmaz. Ugyanakkor nem tér ki részletesen a web-akadálymentesítés sajátosságaira. (9) A web-akadálymentesítés gyorsan növekvő piaca a gazdasági szereplők széles körét foglalja magában, például a webhelyek készítéséhez, kezeléséhez és ellenőrzéséhez szükséges webhelyek és szoftvereszközök fejlesztőit; a közvetítő eszközök, például az internetböngészők és a hozzájuk kapcsolódó támogató technológiák fejlesztőit; a tanúsítási szolgáltatásokat végző és a szolgáltatók képzésével foglalkozó szereplőket. (10) Számos tagállam fogadott el intézkedéseket az akadálymentes webhelyek tervezésére vonatkozó, nemzetközileg alkalmazott iránymutatások alapján, az ezekben szereplő útmutatás azonban gyakran az említett iránymutatások különböző változataira vagy a megfelelés különböző szintjeire hivatkozik, illetve nemzeti szinten eltérő műszaki változatok bevezetésére került sor. (11) A web-akadálymentesítést biztosító szolgáltatók között nagy számban találhatóak kis és középvállalkozások (kkv-k). A szolgáltatók és különösen a kkv-k ellenérdekeltek abban, hogy saját nemzeti piacaikon kívüli üzleti vállalkozásokba kezdjenek. A web-akadálymentesítésre vonatkozó előírások és szabályozások különbözőségei miatt e vállalkozások versenyképességét és növekedését gátolják azok a további költségek, amelyeket viselniük kellene a web-akadálymentesítéssel kapcsolatos több tagállamra kiterjedő termékek és szolgáltatások kifejlesztése és piaci értékesítése során. (12) A korlátozott verseny miatt a webhelyek, valamint a kapcsolódó termékek és szolgáltatások vásárlóinak a szolgáltatásnyújtás magas költségeivel vagy az egyetlen szolgáltatótól való függéssel kell szembenézniük. A szolgáltatók gyakran előnyben részesítik az egyedi „szabványok” különböző formáit, ami hátráltatja az interoperábilis közvetítő eszközök létrehozásának lehetőségeit és az Unión belül a webhelyek tartalmához való helyfüggetlen hozzáférést. A nemzeti szabályozások szétaprózódottsága csökkenti a társadalmi és technológiai fejlődésre adott válaszokkal kapcsolatos tapasztalatok nemzeti és nemzetközi szakmai partnerekkel történő cseréjéből származó lehetséges előnyöket. (13) A szétaprózottság megszüntetéséhez a nemzeti intézkedések olyan uniós szintű közelítésére van szükség, amely a közszektorbeli szervezetek webhelyeinek akadálymentesítésére vonatkozó követelményekről szóló megállapodáson alapul. Ez csökkentené a bizonytalanságot a webfejlesztők számára és elősegítené az interoperabilitást. Technológiasemleges akadálymentesítési követelmények alkalmazásával e követelmények már nem gátolják, hanem talán még serkentik is az innovációt. (14) A harmonizált megközelítés lehetővé teheti azt is, hogy az uniós közszektorbeli szervezeteknek és vállalkozásoknak gazdasági és társadalmi előnyei származzanak abból, hogy internetes szolgáltatásnyújtásuk körét még több polgárra és fogyasztóra terjesztik ki. Ez bővítheti a web-akadálymentesítéssel kapcsolatos termékek és szolgáltatások belső piacában rejlő lehetőségeket. Az ebből eredő piaci növekedés lehetővé teheti, hogy a vállalkozások hozzájáruljanak az Unión belüli gazdasági növekedéshez és munkahelyteremtéshez. A belső piac megerősítése vonzóbbá teheti az Unióba irányuló beruházásokat. A kormányoknak előnyére válhat az olcsóbb web-akadálymentesítési szolgáltatás. (15) A polgároknak élvezhetik az internetes közszektorbeli szolgáltatásokhoz való szélesebb körű hozzáférés előnyeit és olyan szolgáltatásokban és tájékoztatásban részesülhetnek, amelyek elősegítik jogaik, különösen az Unió területén belüli szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való joguk, valamint a letelepedés és a szolgáltatásnyújtás szabadságának érvényesítését az Unió egész területén. (16) Az ezen irányelvben megállapított feltételek technológiasemlegesek. Csupán azt jelzik, hogy mely alapvető funkcióknak kell megvalósulniuk ahhoz, hogy a felhasználó érzékelje, kezelje és megértse a webhelyet és annak tartalmát. A feltételek nem határozzák meg, hogy ezt hogyan kell elérni vagy milyen technológiát kell választani egy adott webhely, internetes tájékoztatás vagy alkalmazás esetében. Ennélfogva nem gátolják az innovációt. (17) A web-akadálymentesítéssel kapcsolatos interoperabilitásnak közösen elfogadott és alkalmazott előírásokon kell alapulnia, amelyek a jelenlegi és jövőbeli közvetítő eszközökkel és támogató technológiákkal a lehető legnagyobb mértékben kompatibilissé teszik az internetes tartalmakat. Pontosabban az internetes tartalomnak a természetes nyelvet, struktúrákat, kapcsolatokat és sorozatokat, valamint a felhasználói felületek beágyazott összetevőire vonatkozó adatokat közös belső kódolással kell megjelenítenie a közvetítő eszközök számára. Ennélfogva az interoperabilitás előnyös a felhasználók számára, mivel lehetővé teszi, hogy közvetítő eszközeiket mindenhol alkalmazzák a webhelyekhez való hozzáféréshez: így esetleg annak az előnyét is élvezhetik, hogy alacsonyabb áron nagyobb választék áll rendelkezésükre az Unió egész területén. Az interoperabilitás ugyancsak előnyökkel járna a web-akadálymentesítéssel kapcsolatos termékek és szolgáltatások szállítói és vásárlói számára. (18) Amint azt az európai digitális menetrend hangsúlyozza, a hatóságoknak ki kellene venniük a részüket az internetes tartalmak piacának előmozdításából. A kormányok úgy élénkíthetik a tartalomszolgáltatási piacokat, hogy a közszektor információit átlátható, hatékony és megkülönböztetésmentes módon teszik elérhetővé. Ez jelentős alapot ad az innovatív internetes szolgáltatások potenciális növekedéséhez. (19) Az irányelvnek törekednie kell annak biztosítására, hogy a közszektorbeli szervezetek bizonyos típusú, a lakosság számára létfontosságú webhelyei a közös követelményeknek megfelelően akadálymentesen hozzáférhetők legyenek. Ezeket a típusokat a 2001. évi elektronikus kormányzati teljesítményértékelésben[25] határozták meg, és a mellékletben szereplő jegyzékhez ezeket használták alapul. (20) Ez az irányelv a közszektorbeli szervezetek webhelyeinek bizonyos típusaira vonatkozóan állapít meg web-akadálymentesítési követelményeket. Annak elősegítése érdekében, hogy az érintett webhelyek teljesítsék ezeket a követelményeket, úgy szükséges rendelkezni, hogy a megfelelés mindazon érintett webhelyek esetében vélelmezhető, amelyek megfelelnek az európai szabványosításról, a 89/686/EGK és a 93/15/EGK tanácsi irányelv, a 94/9/EK, a 94/25/EK, a 95/16/EK, a 97/23/EK, a 98/34/EK, a 2004/22/EK, a 2007/23/EK, a 2009/23/EK és a 2009/105/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 87/95/EGK tanácsi határozat és az 1673/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló 1025/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően e követelmények részletes műszaki tartalmának meghatározása céljából kidolgozott és közzétett harmonizált szabványoknak. A rendeletnek megfelelően lehetőséget kell biztosítani a tagállamok és az Európai Parlament számára arra, hogy kifogást emeljenek azokkal a harmonizált szabványokkal szemben, amelyek megítélésük szerint nem teljes mértékben elégítik ki az ezen irányelvben megállapított web-akadálymentesítési követelményeket. (21) A Bizottság már kiadott egy M/376. számú megbízást[26] az Európai Szabványügyi Szervezetek számára egy európai szabvány kidolgozására, amely meghatározza az azokra az IKT-termékekre és -szolgáltatásokra, köztük az internetes tartalomra vonatkozó funkcionális akadálymentesítési követelményeket, amelyeket a közbeszerzések során, valamint más célból, például a magánszektor beszerzéseihez használhatnak. E célból az Európai Szabványügyi Szervezeteket felkérték, hogy alakítsanak ki szoros együttműködést a vonatkozó ágazati szabványokkal foglalkozó fórumokkal és konzorciumokkal beleértve a World Wide Web Konzorciumot (W3C/Web-hozzáférhetőségi kezdeményezés [WAI]). Az ezen irányelvben megállapított web-akadálymentesítési követelményeknek való megfelelés vélelmezését megalapozó harmonizált szabványt e munka eredményeire indokolt alapozni. (22) Mindaddig, amíg ilyen harmonizált szabvány vagy annak részei nem állnak rendelkezésre, az érintett webhely web-akadálymentesítési követelményeknek való megfelelését abban az esetben indokolt vélelmezni, ha teljesíti azokat a vonatkozó európai szabványokat vagy szabványrészeket, amelyeket a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktus útján meghatározott. Jelöltként szóba jöhet ebben a vonatkozásban az M/376. számú megbízás alapján kidolgozandó európai szabvány. (23) Amíg ilyen európai szabvány nem áll rendelkezésre, az érintett webhely web-akadálymentesítési követelményeknek való megfelelését abban az esetben indokolt vélelmezni, ha teljesíti az ISO/IEC 40500:2012 nemzetközi szabványnak az AA megfelelőségi szinthez tartozó teljesítési feltételekre és követelményekre vonatkozó részeit. Az ISO/IEC 40500:2012 nemzetközi szabvány pontosan megegyezik a Web-akadálymentesítési Útmutató 2.0 verziójának eredeti szövegével. Az érdekeltek mind nemzetközi, mind uniós szinten széles körben elismerik a World Wide Web Konzorcium által kiadott Web-akadálymentesítési Útmutató 2.0 verziójában (WCAG 2.0) a webhelyekre vonatkozóan meghatározott, az AA megfelelőségi szinthez tartozó teljesítési feltételeket és követelményeket, amelyek alapján megfelelő web-akadálymentesítési előírásokat lehet kidolgozni. Ezt hangsúlyozzák a mindenki számára hozzáférhető információs társadalomról szóló tanácsi következtetések.[27] (24) A web-akadálymentesítésre vonatkozó követelmények teljesülését a közszektorbeli szervezetek webhelyeinek létrehozásától azok tartalmának valamennyi későbbi frissítéséig folyamatosan ellenőrizni kell. A harmonizált nyomonkövetési módszertan egy olyan ellenőrzési módot foglalna magában, amelynek keretében valamennyi tagállamban egységesen ellenőrzik a webhelyek web-akadálymentesítési követelményeknek való megfelelését, valamint amely reprezentatív mintagyűjtésből és a nyomon követés gyakoriságának leírásából állna. A tagállamoknak évente jelentést kell készíteniük a nyomon követések eredményéről, valamint nagyobb általánosságban az ezen irányelv alkalmazásában hozott intézkedések jegyzékéről. (25) A harmonizált rendszer keretében csökkenhet a webfejlesztői ágazat belső piaci működését gátló akadályok száma, miközben a web-akadálymentesítéssel kapcsolatos termékeket és szolgáltatásokat beszerző kormányok és más szereplők költségei mérséklődhetnek. (26) Annak érdekében, hogy az ebben az irányelvben meghatározott web-akadálymentesítési követelményeknek megfelelően biztosítható legyen az érintett webhelyek hozzáférhetősége, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikke értelmében indokolt esetekben jogi aktusokat fogadjon el e követelmények további meghatározására, valamint annak az európai szabványnak vagy részeinek a meghatározására, amely vagy amelyek alapján harmonizált szabvány hiányában vélelmezhető, hogy a benne vagy bennük található előírásokat kielégítő érintett webhelyek teljesítik a web-akadálymentesítési követelményeket. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkálatok során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elkészítésekor és megszövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról. (27) Annak biztosítása érdekében, hogy ezen irányelv vonatkozó rendelkezéseinek végrehajtása egységes feltételek között történjen, a Bizottságra végrehajtási hatáskört kell ruházni. A vizsgálóbizottsági eljárást indokolt alkalmazni annak a módszertannak a meghatározására, amelynek használatával a tagállamoknak nyomon kell követniük az érintett webhelyek e követelményeknek való megfelelését. A tanácsadó bizottsági eljárással kell meghatározni, hogy a nyomon követés eredményéről a tagállamok milyen módon tegyenek jelentést a Bizottságnak. Ezeket a hatásköröket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően kell gyakorolni. (28) Mivel a tagállamok ezen irányelv célkitűzését – azaz a közszektorbeli szervezetek webhelyeinek akadálymentesítésére szolgáló harmonizált piac létrehozását – önállóan nem tudják kielégítő mértékben megvalósítani, mert ehhez az egyes tagállamok jogrendszerein belül meglévő különféle szabályok összehangolására van szükség, és ezért e célkitűzés uniós szinten jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket fogadhat el az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében megállapított szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben megállapított arányosság elvével összhangban ez az irányelv nem lép túl az említett célkitűzés megvalósításához szükséges mértéken, ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET: 1. cikk Tárgy és hatály (1) Ezen irányelv célja a közszektorbeli szervezetek webhelyeinek tartalmához való, mindenki számára – különösen a funkcióképességükben korlátozott, többek között a fogyatékossággal élő személyek számára – elérhető akadálymentes hozzáféréssel kapcsolatos tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítése. (2) Meghatározza azokat a szabályokat, amelyek értelmében a tagállamoknak akadálymentesíteniük kell a közszektorbeli szervezetekhez tartozó, a mellékletben meghatározott típusú webhelyek tartalmát. (3) A tagállamok kiterjeszthetik ennek az irányelvnek az alkalmazását a (2) bekezdésben említettektől eltérő típusú közszektorbeli webhelyekre is. 2. cikk Fogalommeghatározások Ezen irányelv alkalmazásában: 1. „érintett webhelyek”: az ezen irányelv 1. cikkének (2) bekezdésében meghatározott webhelyek; 2. „webhelyek tartalma”: a felhasználó felé közvetítő eszköz, többek között a tartalom szerkezetét, megjelenítését és interaktív funkcióit meghatározó kód vagy jelölőnyelv útján közvetített információ; 3. „közvetítő eszköz”: olyan szoftver, amely lehívja és megjeleníti az internetes tartalmakat a felhasználó számára, beleértve az internetböngészőket, a médialejátszókat, a beépülő modulokat (plug-in) és más programokat, amelyek elősegítik az internetes tartalmak lehívását, megjelenítését és az azokkal történő interakciót; 4. „szabvány”: elismert szabványügyi testület által ismételt vagy folyamatos alkalmazás céljára elfogadott olyan műszaki előírás, amelynek betartása nem kötelező, az 1025/2012/EU rendelet 2. cikke 1. pontjának megfelelően; 5. „nemzetközi szabvány”: nemzetközi szabványügyi testület által elfogadott szabvány az 1025/2012/EU rendelet 2. cikke 1. a) pontjának megfelelően; 6. „európai szabvány”: európai szabványügyi szervezet által elfogadott szabvány az 1025/2012/EU 2. cikke 1. b) pontjának megfelelően; 7. „harmonizált szabvány”: a Bizottság felkérésére az uniós harmonizációs jogszabályok alkalmazásának előségítésére elfogadott európai szabvány az 1025/2012/EU rendelet 2. cikke 1. c) pontjának megfelelően; 8. „közszektorbeli szervezet”: az állam, a területi vagy a települési önkormányzat, a 2004/18/EK irányelv 1. cikkének (9) bekezdése értelmében vett közjogi intézmény, továbbá az egy vagy több ilyen szerv, illetve közjogi intézmény által létrehozott társulás. 3. cikk A web-akadálymentesítésre vonatkozó követelmények (1) A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy az érintett webhelyeket a következőképpen akadálymentesítsék: a) következetes és a felhasználói érzékelés, kezelés és megértés szempontjából megfelelő módon, a különböző igényekhez alkalmazkodó tartalommegjelenítéssel és interaktív funkciókkal, szükség esetén akadálymentes elektronikus alternatívát biztosítva; b) olyan módon, hogy az uniós és nemzetközi szinten egyaránt előmozdítsa a különböző közvetítő eszközökkel és támogató technológiákkal megvalósuló interoperabilitást. (2) A tagállamok legkésőbb 2015. december 31-ig megkezdik az (1) bekezdésben szereplő rendelkezések alkalmazását. (3) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az (1) bekezdésben foglalt web-akadálymentesítési követelmények részletesebb meghatározására a 8. cikknek megfelelően szükség szerint felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el. 4. cikk A harmonizált szabványoknak való megfelelés vélelmezése Azokról az érintett webhelyekről, amelyek megfelelnek azon harmonizált szabványoknak vagy azok részeinek, amelyek hivatkozási adatait a Bizottság az 1025/2012/EU rendeletnek megfelelően összeállította és közzétette Az Európai Unió Hivatalos Lapjában, vélelmezni kell, hogy megfelelnek a 3. cikk (1) bekezdésében meghatározott azon web-akadálymentesítési követelményeknek, amelyekre e szabványok vagy szabványrészek vonatkoznak. 5. cikk Az európai, illetve a nemzetközi szabványoknak való megfelelés vélelmezése (1) Mindaddig, amíg a 4. cikkben említett harmonizált szabványok hivatkozási adatai nem kerülnek közzétételre, azokról az érintett webhelyekről, amelyek megfelelnek azon európai szabványoknak vagy azok részeinek, amelyeket a Bizottság a (2) bekezdésnek megfelelően meghatározott, vélelmezni kell, hogy megfelelnek a 3. cikkben meghatározott azon web-akadálymentesítési követelményeknek, amelyekre e szabványok vagy szabványrészek vonatkoznak. (2) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az (1) bekezdésben említett szabványok és szabványrészek meghatározására a 8. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el. (3) Az (1) bekezdésben említett európai szabványok meghatározásáig azokról az érintett webhelyekről, amelyek teljesítik az ISO/IEC 40500:2012 nemzetközi szabványnak az AA megfelelőségi szinthez tartozó teljesítési feltételekre és követelményekre vonatkozó részeit, vélelmezni kell, hogy megfelelnek a 3. cikkben meghatározott web-akadálymentesítési követelményeknek. 6. cikk További intézkedések (1) A tagállamok szorgalmazzák, hogy az érintett webhelyek nyilatkozatot tegyenek közzé akadálymentességükről, különösen arról, hogy megfelelnek ennek az irányelvnek és az akadálymentességre vonatkozó esetleges további, a felhasználókat segítő tájékoztatási követelményeknek. (2) A tagállamok intézkedéseket hoznak annak elősegítésére, hogy a 3. cikk szerinti web-akadálymentesítési követelmények alkalmazása az érintett webhelyeken túlmenően minden olyan webhelyre kiterjedjen, amelyet közszektorbeli szervezetek tartanak fenn, különösképpen pedig azokra, amelyek web-akadálymentesítésére meglévő nemzeti jogi rendelkezések vagy intézkedések vonatkoznak. (3) A tagállamok támogatják a web-akadálymentesítés tárgyában az érdekeltekkel folytatott konzultációt megalapozó megfelelő mechanizmusokat, és a nyilvánosság elé tárják a web-akadálymentesítéssel kapcsolatos politikájuk fejleményeit, valamint a web-akadálymentesítési követelményeknek való megfeleléssel összefüggő tapasztalatokat és megállapításokat. (4) A Bizottság támogatásával a tagállamok uniós szinten együttműködnek az iparág és a civil társadalom érdekeltjeivel annak érdekében, hogy a 7. cikk (4) bekezdésében említett éves jelentéstétel céljából felülvizsgálják a web-akadálymentesítéssel kapcsolatos piaci és technológiai fejlődést, illetve haladást, valamint végrehajtsák a bevált gyakorlati megoldások cseréjét. 7. cikk Nyomon követés és jelentéstétel (1) A tagállamok a (4) bekezdés alapján meghatározott módszertan alkalmazásával folyamatosan ellenőrzik, hogy az érintett webhelyek megfelelnek-e a web-akadálymentesítésre vonatkozó követelményeknek. (2) A tagállamok évente jelentést készítenek a (4) bekezdés alapján végrehajtott nyomon követés eredményéről, amelynek tartalmaznia kell különösen a mérési adatokat és, ha vannak ilyenek, az 1. cikk (3) bekezdésének hatálya alá tartozó webhelyek jegyzékét. (3) A jelentésnek tartalmaznia kell a 6. cikk értelmében végrehajtott intézkedéseket is. (4) A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján meghatározza azt a módszertant, amelynek segítségével az érintett webhelyeknek a 3. cikkben foglalt web-akadálymentesítési követelményeknek való megfelelését nyomon kell követni. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 9. cikk (3) bekezdésében meghatározott vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni. A módszertant Az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzé kell tenni. (5) A (4) bekezdésben említett módszertannak tartalmaznia kell: a) a nyomon követés gyakoriságát és a nyomon követés tárgyát képező érintett webhelyekre vonatkozó mintavételek gyakoriságát; valamint b) a webhelyek szintjén azt, hogy a 3. cikkben foglalt web-akadálymentesítési követelményeknek való megfelelést hogyan kell igazolni, közvetlen hivatkozással, ha rendelkezésre állnak ilyenek, a 4. cikkben említett harmonizált szabvány vagy, ha ilyen nincs, az 5. cikkben említett európai vagy nemzetközi szabvány vonatkozó leírásaira. (6) A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján meghatározza a tagállamok által a Bizottság felé teljesítendő jelentéstételi kötelezettségre vonatkozó szabályokat. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 9. cikk (2) bekezdésében meghatározott tanácsadó bizottsági eljárással összhangban fogadja el. 8. cikk A felhatalmazás gyakorlása (1) A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó, a Bizottságra ruházott hatáskör gyakorlásának feltételeit e cikk határozza meg. (2) A 3. és az 5. cikkben meghatározott felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó hatáskör ezen irányelv hatálybalépésének napjától határozatlan időre szól. (3) Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 3. és az 5. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat Az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. (4) A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot. (5) A 3. és az 5. cikk értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emel ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatja a Bizottságot, hogy kifogást nem fog emelni. Ezen időszak az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére két hónappal meghosszabbítható. 9. cikk Bizottság (1) A Bizottságot egy bizottság segíti. E bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében bizottság. (2) E bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 4. cikkét kell alkalmazni. (3) E bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni. 10. cikk Átültetés a nemzeti jogba (1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 2014. június 30-ig megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul megküldik a Bizottságnak. Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg. (2) A tagállamok közlik a Bizottsággal a nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az irányelv által szabályozott területen fogadtak el. 11. cikk Felülvizsgálat A Bizottság ezen irányelv hatálybalépését követően három éven belül felülvizsgálja ezen irányelv alkalmazását. 12. cikk Hatálybalépés Ez az irányelv Az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba. 13. cikk Címzettek Ennek az irányelvnek a Szerződéseknek megfelelően a tagállamok a címzettjei. Kelt Brüsszelben, […]-án/-én. az Európai Parlament részéről a Tanács részéről az elnök az elnök MELLÉKLET A közszektorbeli szervezetek webhelyeinek típusai (Említi az 1. cikk (2) bekezdése) 1. Jövedelemadó: bevallás, értesítés a feldolgozásról 2. Munkaügyi hivatalok álláskeresési szolgáltatásai 3. Szociális biztonsági ellátások: munkanélküli-ellátások, gyermek utáni támogatások, orvosi költségek (visszatérítés vagy harmadik fizető fél), tanulmányi ösztöndíjak 4. Személyes okmányok: útlevél vagy vezetői engedély 5. Gépkocsik nyilvántartásba vétele 6. Építési engedély kérelmezése 7. Rendőrségi bejelentés megtétele, például lopás esetén 8. Nyilvános könyvtárak, például katalógusok és keresőeszközök 9. Születési és házassági anyakönyvi kivonatok igénylése és kiadása 10. Felsőfokú képzésre vagy egyetemre való beiratkozás 11. Tartózkodási hely megváltozásának bejelentése 12. Egészségüggyel kapcsolatos szolgáltatások: interaktív tanácsadás az elérhető szolgáltatásokról, betegeknek szánt online szolgáltatások, időpont-egyeztetés [1] A fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény értelmében a fogyatékossággal élő személyek közé tartozik minden olyan személy, aki olyan, hosszan tartó fizikai, értelmi, szellemi vagy érzékszervi károsodással él, amely számos egyéb akadállyal együtt korlátozhatja az adott személy teljes, hatékony és másokkal egyenlő társadalmi szerepvállalását. [2] A weboldalfejlesztés piacát a NACE Rev. 2 rendszer szerinti J6201. ágazat – Számítógépes programozás és J6312. ágazat – Világháló-portáli szolgáltatás gazdasági tevékenységeinek összességeként tekintik. Forrás: Eurostat, Annual detailed enterprise statistics for services (NACE Rev.2 H-N and S95), (Eurostat, A gazdasági egységek szolgáltatásokra [NACE Rev.2 H-N és S95] vonatkozó részletes éves statisztikai adatai), internetes adatkód: sbs_na_1a_se_r2. [3] Forrás: http://www.w3.org/WAI/ [4] http://www.iso.org/iso/iso_catalogue/catalogue_tc/catalogue_detail.htm?csnumber=58625 [5] http://www.un.org/disabilities/default.asp?id=150 [6] http://www.mandate376.eu/ [7] http://ec.europa.eu/governance/impact/planned_ia/docs/2012_just_025_european_accessibiliy_act_en.pdf [8] A (2008-ban SMART 2008/0066 címen megrendelt) vizsgálathoz két éves jelentés készült, 2010-ben és 2011-ben (http://www.eaccessibility-monitoring.eu/researchResult.aspx) [9] SMART 2009/00-72: http://ec.europa.eu/digital-agenda/en/news/study-economic-assessment-and-evaluation-recommendations-improving-e-accessibility-services-and [10] http://ec.europa.eu/digital-agenda/en/news/consultation-workshop-web-accessibility-10-june-2008 [11] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2008:0804:FIN:HU:PDF [12] Web-accessibility in European countries: level of compliance with latest international accessibility specifications, notably WCAG 2.0, and approaches or plans to implement those specifications (Web-akadálymentesítés az európai országokban: a legújabb nemzetközi akadálymentesítési előírásoknak, különösen a WCAG 2.0 útmutatónak való megfelelőség szintje, valamint ezen előírások végrehajtására vonatkozó megközelítések és tervek) (SMART 2008/0068). http://ec.europa.eu/digital-agenda/en/news/study-report-web-accessibility-european-countries-level-compliance-latest-international [13] „Measuring Progress of eAccessibility in Europe” (Az európai elektronikus hozzáférhetőség terén elért haladás mérése) (MEAC-1), teljesítményértékelési vizsgálat 2006–2008. Lásd: Empirica, Munkaügyi Kutatóközpont (WRC), Vakok Királyi Nemzeti Intézete (RNIB), Siketek Királyi Nemzeti Intézete (RNID), eWORX (2007), http://ec.europa.eu/digital-agenda/en/news/assessment-status-eaccessibility-europe [14] http://ec.europa.eu/digital-agenda/en/news/groups-supporting-e-inclusion-agenda [15] Európai Információ- és Kommunikációtechnológiai Szövetség [16] http://ec.europa.eu/digital-agenda/en/news/egovernment-indicators-benchmarking-eeurope [17] HL C 110., 2006.5.9., 26. o.; COM(2005) 425 végleges. [18] HL C 9., 2012.1.11., 65–70. o. [19] COM(2010) 743 végleges – a Hivatalos Lapban nem jelent meg. [20] COM(2010) 245 végleges/2. [21] HL L 412., 2006.12.30., 1–43. o. [22] HL L 310., 2006.11.9., 15–40. o. [23] COM(2010) 636 végleges – a Hivatalos Lapban nem jelent meg. [24] HL L 210., 2006.7.31., 25. o. [25] http://ec.europa.eu/digital-agenda/en/news/egovernment-indicators-benchmarking-eeurope [26] http://www.mandate376.eu/. [27] http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/trans/107014.pdf