Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a 216/2008/EK rendeletnek a repülőterek, a légiforgalmi szolgáltatás és a léginavigációs szolgálatok tekintetében történő módosításáról /* COM/2013/0409 final - 2013/0187 (COD) */





INDOKOLÁS 1. A JAVASLAT HÁTTERE A 216/2008/EK rendelettel létrehozott Európai Repülésbiztonsági Ügynökséggel (EASA)[1] kapcsolatos jogi keret fejlődése egybefonódik az egységes európai égbolt kezdeményezés fejlődésével. Az egységes európai égbolt (SES) kezdeményezés célja az európai légtérszervezés és gazdálkodás általános hatékonyságának növelése, az iparág léginavigációs szolgáltatást nyújtó szegmensének megreformálása révén. A SES fejlődése két átfogó szabályozó csomagot foglal magába, a SES I-et és a SES II-t, amelyek négy rendeletből állnak, úgymint az 549/2004/EK, 550/2004/EK, 551/2004/EK és 552/2004/EK rendeletek[2], továbbá hozzá kapcsolódik egy, a léginavigációs szolgáltatók berendezéseinek és rendszereinek modernizálását célzó átfogó projekt, SESAR elnevezéssel. [3] 2009-ben a Bizottság 1108/2009/EK rendelete kiterjesztette az EASA kompetenciáját a légiforgalmi szolgáltatásra és a léginavigációs szolgáltatásokra (ATM/ANS). Míg ez a változás azt is jelentette, hogy bizonyos ATM/ANS műszaki szabályozási elemek is az EASA hatáskörébe kerültek, a megfelelő módosításokat a négy SES rendeletben ezzel egy időben nem hajtották végre. E helyett az Európai Parlament és a Tanács változatlanul hagyta a fent említett négy SES rendelet idevágó, meglévő kompetenciáit annak biztosítása érdekében, hogy ne legyenek rések a régi jogi keretekről az újra való áttérés során, és hogy támogassa azt az elképzelést, miszerint az új, EASA-alapú keretnek a meglévő SES alapelvekre kell épülnie. A jogalkotók ezt az átfedést a rendeletekben úgy kezelték, hogy egy új, 65a. cikkel egészítették ki a 216/2008/EK rendeletet. Ez a cikk arra kötelezi a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot a négy SES rendelet módosítására azzal a céllal, hogy azok figyelembe vegyék a Bizottság 216/2008/EK rendeletének előírásait. Másodsorban, az EASA keretekben és a légiforgalmi szolgáltatási területen (ATM/ATS) egy általánosabb jellegű eltérés is tapasztalható a légiközlekedés egyéb ágazataiban (légialkalmasság, személyzetek szakszolgálati engedélyezése, légi járművek üzemben tartása) alkalmazott megközelítéshez képest. A megközelítésmódról általánosságban elmondható, hogy a műszaki szabályozások az EASA hatáskörében koncentrálódnak a 216/2008/EK rendelet 2. cikkének való megfelelés érdekében, míg a gazdasági szabályozásról a Bizottság gondoskodik. Az ATM/ANS (vagyis a SES) esetében azonban a kép összetettebb, mivel a műszaki szabályozások különböző forrásokra vezethetők vissza[4]. Hasznos lenne tehát biztosítani e lényeges szabályozási terület egységes módon történő megközelítését azon célból, hogy a konzultációk azonos alapossággal történjenek, hogy minden szabály illeszkedjen ugyanabba a struktúrába és ugyanazt a célt szolgálja, megkönnyítve a szabályok alkalmazásáért felelősséget viselők helyzetét, végezetül pedig azért, hogy a SESAR kezdeményezésből származó műszaki újítások küszöbön álló hulláma koordinált módon valósuljon meg a légi és a földi berendezések és eljárások esetében egyaránt. E szabályozási kezdeményezés a 65a. cikk követelményének való megfelelést tűzi ki célul, azáltal, hogy eltörli a SES és az EASA rendeletek közötti átfedéseket, valamint azáltal, hogy egyszerűsíti és egyértelművé teszi az EASA és a SES jogi keretei közötti határt. Ezáltal a módosítás azt a politikai célkitűzést is támogatja, hogy a feladatok világosan elkülönüljenek a Bizottság, az EASA és az Eurocontrol szervezete között, olyan módon, hogy a Bizottság a gazdasági és műszaki szabályozásra fókuszál, az EASA mint a Bizottság ügynöksége a műszaki szabályozás létrehozását és a felülvizsgálatokat végzi, az Eurocontrol pedig az operatív jellegű feladatokra, különösen a hálózatirányítási koncepcióhoz kapcsolódó teendőkre összpontosít[5]. A SES átdolgozása során az egyes SES rendelkezések hatályon kívül helyezése mellett a 216/2008/EK rendeletben is végre kell hajtani kisebb változtatásokat, mivel a rendelet szövege korábban egyes SES rendelkezések terminológiájára támaszkodott, főként a rendszerek közötti átjárhatóság területén, ezért ezt a terminológiát, mely most a négy SES rendeletből kikerül, be kell vezetni a 216/2008/EK rendeletbe. 2. AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI A DG MOVE hatásvizsgálatot készített az egységes európai égbolt (SES) hatékonyságának, biztonságának és versenyképességének javítását célzó szabályozási javaslat alátámasztására. Azonban az e csomagban a 216/2008/EK rendelethez javasolt módosítások olyan problémák megoldását szolgálják, amelyek még egy, a 1108/2009/EK rendelet, nevezetesen annak 65a. cikke révén történő módosításból maradtak fent. Ezekkel a módosításokkal egy 2008-ban készült hatásvizsgálat foglalkozott, amely a 1108/2009/EK rendelet elfogadását eredményezte. Bár az EASA-t érintő módosítások kapcsán nem történt külön konzultáció, 2012 szeptemberétől decemberig egy három hónapos nyilvános egyeztetés folyt a DG MOVE internetes oldalán a SES változásokkal kapcsolatban. Továbbá sor került két magas szintű találkozóra – egy konferenciára Limassolban és egy meghallgatásra Brüsszelben – és számos kétoldalú találkozó zajlott a módosításban érintett összes érdekelt féllel. Ezeken az eseményeken felvetődött az EASA szerepének kérdése is és az érintett felek kifejezték igényüket arra, hogy koordináltabb módon történjen a műszaki szabályok létrehozása. 3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI 3.1. Hatály (a 216/2008/EK rendelet 1. cikke) Miközben az Unió hagyományosan nagyon kevés kompetenciával bír katonai témákban, a SES-en belül a választóvonalat hagyományosan az jelenti, hogy ha egy szolgáltató egy repülőtéren vagy egy útvonal-irányító központban elsősorban (azaz 50%-ot meghaladóan) polgári forgalmat szolgál ki, akkor az adott szolgáltatónak a más szolgáltatókra is vonatkozó szabályok betartásával kell működnie. A katonai légtérhasználók azonban választhatják azt is, hogy az ICAO vagy SES szabályok szerint repülnek (mint az általános légi forgalom [GAT] szabályai). Emellett választhatják ezen szabályok mellőzését is hadászati célokból kifolyólag, kijelentve, hogy az adott művelet végrehajtása katonai műveleti légi forgalomként (OAT) történik, mely esetben a SES szabályok nem vonatkoznak ezen légtérfelhasználókra. Ily módon ez az különválasztás szavatolja a polgári légi forgalom biztonságát, de fenntartja a katonai erő lehetőségét arra, hogy saját küldetése követelményei szerint működjön. Az 1108/2009/EK rendelet elfogadása különbségeket eredményezett a SES és az EASA szabályok között, ami például olyan helyzetet eredményezett, hogy a SES szabályai szerint egy adott szolgáltató és annak légiforgalmi irányítói egyaránt engedélykötelesek voltak, míg az EASA szabályok szerint erre nem volt szükség. Ez a módosítás egymáshoz igazítja az EASA alaprendelet (216/2008/EK) és a SES rendeletek (549–552/2004/EK) hatályát az ilyen ellentmondások elkerülése érdekében, és ezzel az eredeti koncepció szerint állítja vissza a szabályok alkalmazását, miszerint a szolgáltató az EU szabályozás hatálya alá kerül, amennyiben az általa kiszolgált forgalom több mint 50%-a GAT szabályok szerint bonyolódik. 3.2. Célkitűzések (2. cikk) Az ATM főterv (SESAR[6]) továbbfejlesztése és megvalósítása szabályozói intézkedések megtételét teszi szükségessé egy sor különböző jellegű légiközlekedési kérdésben. Korábban problémákat okozott a szabályok koordinálása és összehangolása (pl. a légiforgalmi szolgáltatás és a légialkalmasság között), mivel nem volt egy központi koordinátor, aki biztosította volna az eltérő források által készített javaslatszövegek összhangját. Ez a probléma nem létezik az ATM/ANS területen kívül, mivel az EASA készíti elő és koordinálja a műszaki szabályok teljes skáláját, míg az ATM/ANS terület továbbra is megosztott két keretrendszer között. A 2. cikk módosítása kihangsúlyozza, hogy az ATM/ANS területet ugyanúgy kell kezelni, mint a többi szektort. Ez konkrétan azt jelenti, hogy az EASA-nak, miközben támogatja a Bizottságot a műszaki szabályok elkészítésében, kiegyensúlyozott módon kell megközelítenie a különböző tevékenységek szabályozását, figyelembe véve azok sajátos jellemzőit, az elfogadható biztonsági szinteket, és a felhasználók megállapított kockázati hierarchiáját, a légiközlekedés átfogó és koordinált fejlesztése érdekében. 3.3. Nyilatkozatok (a 3. cikktől kezdődően a Rendelet egészében) Az 1108/2009/EK rendelet egyes repüléstájékoztató szolgálatok esetében bevezette az önállóan tett nyilatkozat lehetőségét a típusalkalmassági vizsgálat helyett. A 216/2008/EK rendelet szövege ezen lehetőség figyelembe vételével módosításra került mindazon pontokon, ahol típusalkalmassági vizsgálatról esik szó. 3.4. Fogalommeghatározások (3. cikk) A fent részletezett négy SES rendeletben (549–552/2004/EK rendelet) hatályon kívül helyezett szakaszok lefedése, a keretrendszerek összehangolása és a 216/2008/EK rendelet szövegének egyértelművé tétele érdekében módosításra került a „minősített szervezet” valamint az „ATM/ANS” fogalmak meghatározása. Továbbá, az „ATM főterv” és az „általános légi forgalom” meghatározás változatlanul került át a SES rendeletekből ebbe a rendeletbe. 3.5. ATM/ANS (8b. cikk) A 8b. cikk módosításra került oly módon, hogy szövegezése összhangban legyen az 552/2004/EK rendelet hatályon kívül helyezését célzó javaslattal, így biztosítva, hogy a rendszerek közötti átjárhatóságról szóló 552/2004/EK rendelet jelenlegi alapelvei és koncepciói megmaradjanak. 3.6. Alapvető követelmények (Vb. melléklet) Javításra került egy hiba a (2) bekezdés c) pontjának iv. alpontjában, hogy a szöveg újra összhangban legyen a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) rendelkezéseivel, valamint a fennálló uniós szabályokkal. A véletlen hiba a 1108/2009/EK rendelet megszövegezésekor keletkezett, és egy, a légiforgalmi irányítókra vonatkozó teljesíthetetlen követelményhez vezetett, mi szerint a légiforgalmi irányítóknak akadálymentességet kellett biztosítaniuk a légi járművek számára még akkor is, amikor azok a repülőtér munkaterületén kívül voltak. Továbbá, a (2) bekezdés g) pontjába és a (2) bekezdés h) pontjába, valamint a 3. részbe szövegek lettek beemelve az 552/2004/EK rendeletből annak hangsúlyozására, hogy az ezen kérdések szabályozásánál jelenleg alkalmazott megközelítésen nem kell szükségtelenül változtatni. Ezen módosítások nem változtatnak a hatályon, csupán a SES és az EASA keretrendszerek közötti további harmonizálást szolgálják. 3.7. Vegyes rendelkezések Több apróbb tipográfiai javítást végeztek (például a 7. cikkben), és kisebb szerkesztői módosításokra is sor került a szabályokban (9., 19. és 33. cikk), ahol a szöveg nem tükrözte a valós helyzetet a Rendelet korábbi módosításait követően. Továbbá néhány kisebb módosítás történt még a szöveg különböző pontjain (például az 52. és 59. cikkben és az Vb. mellékletben) a SES-ben 2004 óta elfogadott alapelvek véletlenszerű változtatásának elkerülése érdekében. Megtörtént továbbá a Rendelet összehangolása az EUMSZ 290. és 291. cikkében és a 182/2011/EK rendeletben meghatározott, a végrehajtási jogi aktusok és felhatalmazáson alapuló jogi aktusok alkalmazását szabályozó rendszerekkel. Bekerültek még a szövegbe az ügynökségek alapító aktusaira vonatkozóan elfogadott általános rendelkezések központi elemei, összhangban az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság decentralizált ügynökségekről szóló, 2012. júliusi közös nyilatkozatában foglaltak végrehajtására vonatkozó bizottsági ütemtervvel. Ez utóbbi megállapodás előírja az uniós ügynökségek nevének egységesítését, ezért az EASA új neve: „Az Európai Unió Repülési Ügynöksége” (EAA). 4. OPCIONÁLIS ELEMEK Mivel külön indokolás készült az 549–552/2004-es SES rendeletek átdolgozásáról szóló javaslathoz, ez a dokumentum elsősorban a 216/2008/EK rendeletben megkövetelt módosításokat tartalmazza annak érdekében, hogy biztosítva legyen a jelenlegi SES megközelítésmód folytonossága a négy SES rendeletnek a 216/2008/EK rendelet 65a. cikke szerinti összehangolása után. 2013/0187 (COD) Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a 216/2008/EK rendeletnek a repülőterek, a légiforgalmi szolgáltatás és a léginavigációs szolgálatok tekintetében történő módosításáról (EGT-vonatkozású szöveg) AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 100. cikke (2) bekezdésére, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamenteknek való továbbítását követően, tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére,[7] tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére, rendes jogalkotási eljárás keretében, mivel: (1) Azon változások figyelembevételének szándékával, amelyeket a 216/2008/EK rendeletnek a repülőterek, a légiforgalmi szolgáltatás és a léginavigációs szolgálatok tekintetében történő módosításáról, valamint a 2006/23/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1108/2009/EK európai parlamenti és a tanácsi rendelet[8], valamint az 549/2004/EK, az 550/2004/EK, az 551/2004/EK és az 552/2004/EK rendeletnek az európai légiközlekedési rendszer teljesítményének és fenntarthatóságának javítását célzó módosításáról szóló, 2009. október 21-i 1070/2009/EK európai parlamenti és a tanácsi rendelet[9] vezetett be, összhangba kell hozni a polgári repülés területén közös szabályokról és az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség létrehozásáról szóló, 2008. február 20-i 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet tartalmát az egységes európai égbolt létrehozására vonatkozó keret megállapításáról szóló, 2004. március 10-i 549/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (keretrendelet)[10], a léginavigációs szolgálatoknak az egységes európai égbolt keretében történő ellátásáról szóló, 2004. március 10-i 550/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (léginavigációs-szolgálati rendelet)[11], a légtérnek az egységes európai égbolt keretében történő szervezéséről és használatáról szóló, 2004. március 10-i 551/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (légtérrendelet)[12] és az Európai Légiforgalmi Szolgáltatási Hálózat átjárhatóságáról szóló, 2004. március 10-i 552/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (átjárhatósági rendelet) tartalmával[13]. (2) Az ATM főterv továbbfejlesztése és megvalósítása szabályozói intézkedések megtételét teszi szükségessé egy sor különböző jellegű légiközlekedési kérdésben. Az EASA-nak, miközben támogatja a Bizottságot a műszaki szabályok elkészítésében, kiegyensúlyozott módon kell megközelítenie a különböző tevékenységek szabályozását, figyelembe véve azok sajátos jellemzőit, az elfogadható biztonsági szinteket, és a felhasználók megállapított kockázati hierarchiáját, a légiközlekedés átfogó és koordinált fejlesztése érdekében. (3) A műszaki, tudományos, működési vagy biztonsági igények figyelembevételének szándékával, azon rendelkezések módosítása vagy kiegészítése révén, amelyek a légialkalmasságra, a környezetvédelemre, a pilótákra, a légi működésre, a repülőterekre, az ATM/ANS-re, a légiforgalmi irányítókra, a harmadik országbeli üzemeltetőkre, a felügyeletre és végrehajtásra, a rugalmassági rendelkezésekre, bírságokra, és időszakosan fizetendő büntetésekre és díjakra vonatkoznak, a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikke szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el. Különösen fontos, hogy a Bizottság előkészítő munkája során – szakértői szinten is – megfelelő konzultációkat folytasson. A felhatalmazáson alapuló aktusok tervezetének elkészítése során a Bizottságnak a szükséges dokumentumokat egyidejűleg, határidőre, a megfelelő módon továbbítania kell az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. (4) Annak érdekében, hogy biztosítva legyenek e Rendelet végrehajtásának egységes feltételei, végrehajtó hatáskört kell ruházni a Bizottságra. A hatáskört a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően kell gyakorolni. (5) A Bizottságnak azonnal alkalmazandó végrehajtási jogi aktusokat kell elfogadnia, indokolt esetekben a repülőterekre vonatkozó kivételek és a rugalmassági rendelkezések alkalmazását nem engedélyező döntések tekintetében, amennyiben ez megalapozott és sürgős okból kifolyólag elkerülhetetlenül szükséges. (6) Az Ügynökség irányításáról és működéséről szóló egyes alapelveket hozzá kell igazítani ahhoz, az EU decentralizált ügynökségeire vonatkozó közös megközelítéshez, amelyet az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és a Bizottság 2012 júliusában fogadott el. (7) A 216/2008/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell, ELFOGADTA EZT A RENDELETET: 1. cikk A 216/2008/EK rendelet a következőképpen módosul: 1. Az 1. cikk a következőképpen módosul: a) a (2) bekezdés a következőképpen módosul: i. a b) pont helyébe a következő szöveg lép: „b) az (1) bekezdés c) és d) pontjában említett repülőterek és részeik, valamint felszerelések, személyzet és szervezetek, amelyeket a katonaság irányít és üzemeltet, és amelyek esetében a kiszolgált légi forgalom főként nem általános légi forgalom;” ii. a c) pont első mondata helyébe a következő szöveg lép: „az (1) bekezdés e) és f) pontjában említett ATM/ANS, beleértve a rendszereket és rendszerelemeket, személyzetet és szervezeteket, amelyeket a katonaság biztosít vagy bocsát rendelkezésre, elsősorban nem általános légiforgalmi műveletekhez.” b) a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: „A (2) bekezdés sérelme nélkül, a tagállamok biztosítják, hogy azon általános légi forgalom számára nyitott katonai létesítmények, ahol katonai személyzet nyújt szolgáltatást az általános légi forgalom számára, és amelyek nem esnek az (1) bekezdés hatálya alá, legalább olyan hatékony repülésbiztonsági szintet nyújtsanak, mint amilyet az Va. és Vb. mellékletekben foglalt alapvető követelmények előírnak.” 2. A 2. cikk a következőképpen módosul: (a) A (2) bekezdés a következő g) és h) ponttal egészül ki: „g) az ATM főterv fejlesztésének és megvalósításának támogatása; h) a polgári légiközlekedés szabályozása olyan módon, amely legjobban elősegíti annak fejlődését, teljesítményét, a rendszerek közötti együttműködést és a biztonságot, az egyes tevékenységek sajátosságainak megfelelő mértékben.” (b) A (3) bekezdés c) pontja helyébe a következő szöveg lép: „c) egy független ügynökségnek, az Európai Unió Repülési Ügynökségének (a továbbiakban: Ügynökség) létrehozása;” 3. A 3. cikk a következőképpen módosul: (a) az a) pont helyébe a következő szöveg lép: „»folyamatos felügyelet«: azon elvégzendő feladatok, amelyek azt igazolják, hogy a feltételek, amelyek alapján a bizonyítványt kiállították, vagy amelyre vonatkozóan nyilatkozatot tettek, folyamatosan teljesülnek a bizonyítvány vagy nyilatkozat érvényességi időtartamának bármely időpontjában, valamint amelyek igazolják a védintézkedések végrehajtását.” (b) a da) pont helyébe a következő szöveg lép: „da) »ATM/ANS rendszerelemek«: minden, az egységes európai égbolt létrehozásáról szóló [ide be kell szúrni az átdolgozott SES rendelet számát] rendelet 2. cikkének 18. pontjában meghatározott rendszerelem;” (c) a bekezdés a következő ea) ponttal egészül ki: „ea) »nyilatkozat«: az ATM/ANS vonatkozásában: – az ATM/ANS rendszerek és rendszerelemek tervezésével, gyártásával és karbantartásával foglalkozó szervezet által, a rendszereknek és rendszerelemeknek az előírásoknak való megfelelőségéről és használatra való alkalmasságáról kiállított; – a valamely szolgáltató által az alkalmazásra szánt szolgáltatásnak vagy rendszernek a vonatkozó előírásoknak való megfelelőségéről kiállított; – bizonyos repüléstájékoztató szolgáltatásokhoz kapcsolódó kötelezettségek teljesítéséhez szükséges képességgel és eszközökkel való rendelkezésről szóló írott dokumentum.” (d) az f) pont helyébe a következő szöveg lép: „f) »minősített szervezet«: olyan szerv, amelyet az Ügynökség vagy egy nemzeti légiközlekedési hatóság meghatározott típusalkalmassági vizsgálati és felügyeleti feladattal bíz meg, és amely a rábízott feladatot az Ügynökség vagy egy nemzeti légiközlekedési hatóság ellenőrzése és felelősségvállalása mellett végzi el;” (e) a q) és r) pont helyébe a következő szöveg lép: „q) »ATM/ANS«: légiforgalmi szolgáltatások a [ide be kell szúrni az átdolgozott SES rendelet számát] EK rendelet 2. cikkének 10. pontjában foglalt meghatározás szerint; léginavigációs szolgáltatások ugyanennek a rendeletnek a 2. cikke 4. pontjában foglalt meghatározás szerint, beleértve az azonos rendelet 17. cikkében említett hálózatkezelői szolgáltatásokat; valamint az általános légi forgalom biztonság-kritikus jellegű légi navigációja számára adatokat létrehozó, feldolgozó, formázó és rendelkezésre bocsátó szolgálatok; r) »ATM/ANS rendszer«: a biztonsági felszereléseknek és a [ide be kell szúrni az átdolgozott SES rendelet számát] rendelet 2. cikkének 33. pontjában meghatározott rendszereknek bármilyen kombinációja;” (f) a bekezdés a következő t) és u) ponttal egészül ki: „t) »általános légi forgalom«: minden, polgári légi járművel és állami légi járművel – a katonai, vámhatósági és rendőrségi légi járműveket is beleértve – végzett mozgás mindazon esetekben, mikor a mozgások végrehajtása az ICAO eljárásoknak megfelelően történik; u) »ATM főterv«: a 219/2007/EK tanácsi rendelet[14] 1. cikkének (2) bekezdésében foglaltaknak megfelelően, a 2009/320/EK tanácsi határozatban[15] elfogadott terv.” 4. A 4. cikk a következőképpen módosul: (a) a (3b) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: „A (3a) bekezdéstől eltérve a tagállamok dönthetnek úgy, hogy mentesítik e rendelet előírásai alól az olyan repülőtereket, amelyek: – éves utasforgalma legfeljebb 10 000 főt és – évente legfeljebb 850 teherszállítási műveletet végeznek, azzal a feltétellel, hogy a mentesség alkalmazásával teljesülnek e Rendeletben és bármely más uniós jogszabályban található általános biztonsági célkitűzések. A Bizottság megvizsgálja, hogy teljesülnek-e az első albekezdésben említett feltételek, és amennyiben úgy ítéli meg, hogy nem, ennek megfelelő határozatot hoz. A végrehajtási jogi aktusokat a 65. cikk (2) bekezdésében foglalt eljárásnak megfelelően kell elfogadni. A biztonsággal összefüggő, kellően indokolt rendkívül sürgős esetekben a Bizottság azonnal alkalmazandó végrehajtási jogi aktust fogad el a 65. cikkének (4) bekezdésében foglalt eljárásnak megfelelően. Az érintett tagállam a második albekezdésben említett határozatról szóló értesítést követően visszavonja a mentességet.” (b) a (3c) bekezdés első mondata helyébe a következő szöveg lép: „(3c) A Szerződés rendelkezéseinek hatálya alá tartozó területhez tartozó légtérben, vagy bármely más olyan légtérben, amelyben a tagállamok a [ide be kell szúrni az átdolgozott SES rendelet számát] rendeletet alkalmazzák a rendelet 1. cikkének (4) bekezdésével összhangban, az ATM/ANS-nak meg kell felelnie e rendeletnek.” 5. Az 5. cikk a következőképpen módosul: (a) a (2) bekezdés d) pontjának első mondata helyébe a következő szöveg lép: „a termékek, alkatrészek és berendezések karbantartásáért és azok folyamatos légialkalmasságának irányításáért felelős szervezeteknek bizonyítaniuk kell, hogy rendelkeznek a kiváltságaikkal kapcsolatos kötelezettségeik teljesítéséhez szükséges képességekkel és eszközökkel.” (b) az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: „A 4. cikk (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában említett légi járművek légialkalmasságának vonatkozásában a Bizottság felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására a 65b. cikknek megfelelően, annak érdekében, hogy részletes szabályokat tudjon alkotni az alábbiakra vonatkozóan: a) valamely termékre alkalmazandó típusalkalmassági bizonyítvány alapjának megállapítására, valamint az arról a kérelmező részére történő értesítésre vonatkozó feltételek; b) az alkatrészekre és berendezésekre alkalmazandó részletes légialkalmassági előírások megállapítására, valamint az azokról a kérelmező részére történő értesítésre vonatkozó feltételek; c) a korlátozott légialkalmassági bizonyítványnak megfelelő légi járműre alkalmazandó légialkalmassági előírások megállapításának, valamint az azokról a kérelmező részére történő értesítésre vonatkozó feltételek; d) a kötelező információ nyújtására és terjesztésére vonatkozó feltételek, a termékek folyamatos légi alkalmasságának biztosítása érdekében, és az ezen kötelező értesítéseknek való alternatív megfelelési módok jóváhagyásának feltételei; e) a típusalkalmassági bizonyítványoknak, korlátozott típusalkalmassági bizonyítványoknak, a típusalkalmassági bizonyítványok változtatásai jóváhagyásának, kiegészítő típusengedélyeknek, javítási tervek jóváhagyásának, az egyéni légialkalmassági bizonyítványoknak, a korlátozott légialkalmassági bizonyítványoknak, a repülési engedélyek, valamint a termékek, alkatrészek vagy berendezések bizonyítványainak kiadására, fenntartására, módosítására, felfüggesztésére vagy visszavonására vonatkozó feltételek, beleértve a következőket: i. e bizonyítványok időtartamára vonatkozó feltételek, valamint amennyiben korlátozott időtartamot határoztak meg, a bizonyítvány megújítására vonatkozó feltételek; ii. a repülési engedélyek kiadására alkalmazandó korlátozások. E korlátozások különösen a következőket érintik: – a repülés célja, – a repülés során használt légtér, – a repülőszemélyzet képzettsége; – a repülőszemélyzeten kívül szállított személyek; iii. a korlátozott légialkalmassági bizonyítványnak megfelelő légi jármű, valamint a vonatkozó korlátozások; iv. a működésre való megfelelőséget igazoló adatok, beleértve a következőket: – a karbantartási bizonyítványt kiállító személyzet típusminősítő képzésének minimális tanterve a (2) bekezdés f) pontjának való megfelelés biztosítására; – a pilóták típusminősítéséhez szükséges minimális tananyag és kapcsolódó szimulátorok minősítése a 7. cikknek való megfelelés biztosítására; – a légi jármű típusának megfelelő standard minimális felszerelés jegyzéke az utaskabin személyzetére vonatkozóan; – és további légi alkalmassági specifikációk az adott üzembentartási fajtára vonatkozóan, a légi járművek folyamatos légi alkalmasságának fenntartása és biztonságának növelése támogatására; f) a (2) bekezdés d), e) és g) pontjával összhangban előírt szervezeti jóváhagyások kiadására, fenntartására, módosítására, felfüggesztésére vagy visszavonására vonatkozó feltételek, valamint azon feltételek, amelyek mellett az ilyen jóváhagyásokat nem kell kérelmezni; g) a (2) bekezdés f) pontjával összhangban előírt személyzeti bizonyítványok kiadására, fenntartására, módosítására, felfüggesztésére vagy visszavonására vonatkozó feltételek; h) a bizonyítvány jogosultjainak felelősségei; i) a szükséges követelményeknek való megfelelés azon (1) bekezdésben említett légi járművek vonatkozásában, amelyekre a (2) vagy (4) bekezdés nem vonatkozik, továbbá a 4. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett légi járművek vonatkozásában; j) termékek, alkatrészek és berendezések karbantartására és folyamatos légi alkalmasságának irányítására vonatkozó feltételek; A 4. cikk (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában említett légi járművek légi alkalmasságára vonatkozóan a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 65b. cikk értelmében felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén módosítsa vagy kiegészítse az I. mellékletet, ahol ez a légi alkalmasságot érintő műszaki, üzemelési vagy tudományos fejlesztés okán vagy biztonsági bizonyíték alapján szükséges, olyan mértékben, amilyen mértékben arra szükség van a 2. cikkben meghatározott célok eléréséhez.” 6. A 6. cikk (2) és (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép: „(2) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 65b. cikk értelmében felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén módosítsa az (1) bekezdésben foglalt követelményeket annak érdekében, hogy azok összhangba kerüljenek az e rendelet hatályba lépését követően hatályba lépő, és valamennyi tagállamban alkalmazandó a Chicagói Egyezmény és mellékletei módosításaival. (3) Ahol ez a környezetvédelem magas, egységes szintjének biztosítása érdekében szükséges, és a 16. melléklet azon függelékei alapján, amelyeket az (1) bekezdés említ, a Bizottság a 65b. cikknek megfelelően, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén részletes szabályokat alkothat az (1) bekezdésben említett követelmények kiegészítésére.” 7. A 7. cikk a következőképpen módosul: (a) a (2) bekezdés negyedik albekezdése helyébe a következő szöveg lép: „A harmadik albekezdéstől eltérve a szabadidős célú üzemben tartásban részt vevő pilóták szakszolgálati engedélye esetében – amennyiben azt a nemzeti jog lehetővé teszi – a kérelmező orvosi hátteréről elégséges, alapos ismerettel rendelkező háziorvos is eljárhat repülőorvos-szakértőként. A Bizottságnak részletes szabályokat kell alkotnia a háziorvosok repülőorvos-szakértők helyett való alkalmazásáról, különös tekintettel a biztonsági szint fenntartására. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 65. cikk (3) bekezdésében említett eljárás keretében kell elfogadni.” (b) a (2) bekezdés hatodik albekezdése helyébe a következő szöveg lép: „A 4. cikk (1) bekezdésének b) vagy c) pontjában említett légi járművek üzemben tartásában részt vevő pilóták tekintetében a második és harmadik albekezdés követelményei egy harmadik ország részéről vagy nevében kiállított szakszolgálati engedélyek és orvosi bizonyítványok elfogadása útján is teljesíthetők.” (c) a (6) bekezdés bevezető része helyébe a következő szöveg lép: „A 4. cikk (1) bekezdésének b) és c) pontjában említett légi járművek üzemben tartásában részt vevő pilóták tekintetében, továbbá az e pilóták oktatásában, vizsgáztatásában, ellenőrzésében vagy egészségügyi minősítésben részt vevő repülés-szimulációs oktató-berendezések, személyek és szervezetek vonatkozásában, a Bizottság felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktusok meghozatalára a 65b. cikk alapján, részletes szabályozás megalkotása céljából az alábbiak tekintetében:” (d) a (6) bekezdés d) pontja helyébe a következő szöveg lép: „d) a jelenlegi nemzeti pilóta-szakszolgálati engedélyek és nemzeti repülőmérnöki engedélyek pilóta-szakszolgálati engedéllyé való átalakításának feltételei, valamint a nemzeti orvosi minősítések átalakításának feltételei;” (e) a (6) bekezdés f) pontja helyébe a következő szöveg lép: „f) a II. melléklet a) pontja ii. alpontjának d) és h) pontjában említett, kereskedelmi légi szállítást végző légi járművek pilótáinak a III. mellékletben megállapított vonatkozó alapvető követelményeknek való megfelelését.” (f) a (6) bekezdés vége a következő új albekezdéssel egészül ki: „A 4. cikk (1) bekezdésének b) és c) pontjában említett légi járművek üzemben tartásában részt vevő pilóták tekintetében, továbbá az ezen pilóták oktatásában, vizsgáztatásában, ellenőrzésében vagy egészségügyi minősítésében részt vevő repülés-szimulációs oktatóberendezések, személyek és szervezetek vonatkozásában, a 65b. cikknek megfelelően a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén módosítsa vagy kiegészítse a III. mellékletet ahol ez a pilóták engedélyezésével kapcsolatos műszaki, üzemletetési, vagy tudományos okból, vagy valamilyen biztonsági bizonyíték alapján szükséges, olyan mértékben, amilyen mértékben arra szükség van a 2. cikkben meghatározott célok eléréséhez.” 8. A 8. cikk a következőképpen módosul: (a) az (5) bekezdés bevezető része helyébe a következő szöveg lép: „A 4. cikk (1) bekezdésének b) és c) pontjában említett légi járművek üzemben tartására vonatkozóan a Bizottság felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására a 65b. cikknek megfelelően, annak érdekében, hogy részletes szabályokat tudjon alkotni az alábbiakra vonatkozóan:” (b) az (5) bekezdés g) pontja helyébe a következő szöveg lép: „g) a II. melléklet a) pontjának ii. alpontjában, valamint d) és h) pontjában említett kereskedelmi célú légi járművek üzemben tartásának megfelelősége a IV. melléklet, és adott esetben, az Vb. melléklet vonatkozó alapvető követelményeinek tekintetében.” (c) Az (5) bekezdés a következő h) és i) ponttal egészül ki: „h) azon feltételek és eljárások, amelyek mellett a speciális üzemeltetés engedélyhez kötött; i) azon feltételek, amelyek mellett az üzemelést meg kell tiltani, korlátozni kell, vagy feltételek teljesüléséhez kell kötni a biztonság érdekében a 22. cikk (1) bekezdésének megfelelően.” (d) az (5) bekezdés vége a következő új albekezdéssel egészül ki: „A 4. cikk (1) bekezdésének b) és c) pontjában említett légi járművek üzemben tartására vonatkozóan a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 65b. cikk értelmében felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén módosítsa vagy kiegészítse a IV. mellékletet és adott esetben az Vb. mellékletet, ahol ez a légi üzembentartást érintő műszaki, üzemelési vagy tudományos fejlesztés okán vagy biztonsági bizonyíték alapján szükséges, olyan mértékben, amilyen mértékben arra szükség van a 2. cikkben meghatározott célok eléréséhez.” 9. A 8a. cikk a következőképpen módosul: (a) az (5) bekezdés bevezető része helyébe a következő lép: „Repülőterek és repülőtéri berendezések, valamint a repülőterek üzemben tartásának vonatkozásában a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 65b. cikk alapján, részletes szabályok megalkotásának céljából a következők tekintetében:” (b) az (5) bekezdés a j) pont után a következő pontokkal egészül ki: „k) feltételek előtér-irányítói szolgáltatást nyújtó szervezetek bizonyítványainak kiadására, fenntartására, módosítására, felfüggesztésére és visszavonására vonatkozóan; l) feltételek a repülőterek üzemben tartásának biztonságát és a repülőtéri berendezések biztonságát szolgáló kötelező tájékoztatás kiadására és terjesztésére vonatkozóan; m) a (2) bekezdés e) pontjában említett szolgáltatók felelősségei; n) szervezeti jóváhagyások kiadására, fenntartására, módosítására, felfüggesztésére vagy visszavonására vonatkozó feltételek, és biztonság-kritikus repülőtéri berendezések tervezésében, gyártásában és karbantartásában részt vevő szervezetek felügyeletének feltételei; o) biztonság-kritikus repülőtéri berendezések tervezésében, gyártásában és karbantartásában részt vevő szervezetek felelősségei.” (c) az (5) bekezdés vége a következő új albekezdéssel egészül ki: „Repülőterek és repülőtéri berendezések, valamint a repülőterek üzemben tartásának vonatkozásában a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 65b. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén módosítsa vagy kiegészítse az Va. mellékletet és adott esetben az Vb. mellékletet, ahol ez a repülőtereket érintő műszaki, üzemelési vagy tudományos fejlesztés okán vagy biztonsági bizonyíték alapján szükséges, olyan mértékben, amilyen mértékben arra szükség van a 2. cikkben meghatározott célok eléréséhez.” 10. A 8b. cikk a következőképpen módosul: (a) a (4) és (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: „4. A (6) bekezdésben említett intézkedések előírhatnak engedélyezési vagy nyilatkozattételi követelményeket a biztonság és a rendszerek közötti átjárhatóság szempontjából elengedhetetlen ATM/ANS-rendszerek és -rendszerelemek tervezésében, gyártásában és karbantartásában érintett szervezetek számára. Az engedélyt ki kell adni e szervezetek számára, ha bizonyították, hogy rendelkeznek a jogosultságaikkal járó kötelezettségek teljesítéséhez szükséges képességekkel és eszközökkel. Az engedélyben meg kell határozni az abban biztosított jogosultságokat. 5. A (6) bekezdésben említett intézkedések előírhatnak az engedélyezésre vagy az ATM/ANS szolgáltató általi, illetve ATM/ANS rendszereket és rendszerelemeket tervező, gyártó és karbantartó szervezetek általi jóváhagyásra vagy nyilatkozattételre vonatkozó követelményeket a biztonság és a rendszerek közötti átjárhatóság szempontjából elengedhetetlen ATM/ANS rendszerek és rendszerelemek tekintetében. E rendszerek és rendszerelemek engedélyét vagy jóváhagyását ki kell adni, ha a kérelmező bizonyította, hogy a rendszerek és rendszerelemek megfelelnek az (1) bekezdésben említett alapvető követelmények teljesítését biztosító részletes előírásoknak.” (b) a (6) bekezdés a következőképpen módosul: i. a bevezető szakasz helyébe a következő szöveg lép: „ATM/ANS szolgáltatások vonatkozásában a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 65b. cikk szerint, részletes szabályok megalkotásának céljából a következők tekintetében:” ii. az e) pont helyébe a következő szöveg lép: „a (3)–(5) bekezdésben említett szolgáltatók és ATM/ANS rendszereket és rendszerelemeket tervező, gyártó és karbantartó szervezetek nyilatkozattételének és felügyeletének feltételei és eljárásai;” iii. a bekezdés az alábbi g), h) és i) ponttal egészül ki: „g) a kötelező tájékoztatás kiadására és terjesztésére vonatkozó feltételek, az ATM/ANS szolgáltatások biztonságának szavatolása érdekében; h) az (5) bekezdésben említett jóváhagyásra és nyilatkozattételre, valamint az ezeknek való megfelelés ellenőrzésére vonatkozó feltételek; i) a légtér használatához szükséges üzembentartási szabályok és ATM/ANS rendszerelemek.” iv. a bekezdés vége a következő új albekezdéssel egészül ki: „ATM/ANS szolgáltatások vonatkozásában a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 65b. cikk szerinti, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén módosítsa vagy kiegészítse az Va. mellékletet, ahol ez az ANS/ATM szolgáltatást érintő műszaki, üzemelési vagy tudományos fejlesztés okán vagy biztonsági bizonyíték alapján szükséges, olyan mértékben, amilyen mértékben arra szükség van a 2. cikkben meghatározott célok eléréséhez.” (c) a (7) bekezdés a) pontja helyébe a következő szöveg lép: „a) a technika mai állását, valamint az ATM/ANS területén a legjobb gyakorlatot tükrözzék, különös tekintettel az ATM főtervre, szoros együttműködésben az ICAO-val.” 11. A 8c. cikk a következőképpen módosul: (a) a (10) bekezdés bevezető része helyébe a következő szöveg lép: „Légiforgalmi irányítók, valamint a légiforgalmi irányítók képzésében, értékelésében, ellenőrzésében és egészségügyi minősítésében részt vevő személyek és szervezetek vonatkozásában a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 65b. cikk szerint, részletes szabályok megalkotása céljából, a következők tekintetében:” (b) Az (10) bekezdés a következő e), f) és g) ponttal egészül ki: „e) a 12. cikkel összhangban megkötött kétoldalú szerződések rendelkezéseinek sérelme nélkül, a harmadik országok által kiállított szakszolgálati engedélyek elfogadásának feltételei; f) azon feltételek, amelyek mellett munkahelyi képzés nyújtását meg kell tiltani, korlátozni kell, vagy bizonyos feltételekhez kell kötni a biztonság érdekében. g) kötelező tájékoztatás kiadására és terjesztésére vonatkozó feltételek, annak biztosítására, hogy a biztonság a munkahelyi képzésben megjelenjen;” (c) a (10) bekezdés vége a következő új albekezdéssel egészül ki: „Légiforgalmi irányítók, valamint a légiforgalmi irányítók képzésében, értékelésében, ellenőrzésében és egészségügyi minősítésében részt vevő személyek és szervezetek vonatkozásában a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 65b. cikk szerint, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén módosítsa vagy kiegészítse az Vb. mellékletet, ahol ez a képző szervezeteket és légiforgalmi irányítókat érintő műszaki, üzemelési vagy tudományos fejlesztés okán vagy biztonsági bizonyíték alapján szükséges, olyan mértékben, amilyen mértékben arra szükség van a 2. cikkben meghatározott célok eléréséhez.” 12. A 9. cikk a következőképpen módosul: (a) a (4) bekezdés bevezető része helyébe a következő szöveg lép: „A 4. cikk (1) bekezdésének d) pontjában említett légi járművekre, valamint azok személyzetére és üzemben tartására vonatkozóan a Bizottság felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására a 65b. cikknek megfelelően, annak érdekében, hogy részletes szabályokat tudjon alkotni az alábbiakra vonatkozóan:” (b) a (4) bekezdés a) pontja helyébe a következő szöveg lép: „a) engedély kiadása a 4. cikk (1) bekezdésének d) pontjában említett, szabvány ICAO légialkalmassági bizonyítvánnyal vagy szakszolgálati engedéllyel nem rendelkező légi járművek vagy személyzet számára a Közösség területére való érkezés, onnan való távozás vagy a területén történő üzemben tartás céljából;” (c) a (4) bekezdés e) pontja helyébe a következő szöveg lép: „e) a (3) bekezdésben említett üzemben tartók nyilatkozatának, valamint felügyeletének feltételei;” (d) a (4) bekezdés a következő g) ponttal egészül ki: „g) az érintett szabványok és követelmények célkitűzéseinek való megfelelést biztosító alternatív feltételek azon esetekre, mikor az (1) bekezdésben említett szabványoknak és követelményeknek való megfelelés nem, vagy csak aránytalanul nagy erőfeszítések árán lehetséges.” (e) az (5) bekezdés e) pontjában a „biztonsági” szót el kell hagyni. 13. A 10. cikk a következőképpen módosul: (a) a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: „2. Az (1) bekezdés végrehajtása során a tagállamok az általuk kiállított bizonyítványok vagy a hozzájuk beérkezett nyilatkozatok felügyeletén túlmenően vizsgálatokat, többek között földi ellenőrzéseket folytatnak, és meghoznak minden intézkedést – beleértve a felszállási tilalom kiadását is – a jogsértés folytatódásának megakadályozása érdekében.” (b) az (5) bekezdés bevezető része helyébe a következő szöveg lép: „A Bizottság felhatalmazást kap a 65b. cikk szerinti, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására az (1) bekezdésben említett együttműködés feltételeire vonatkozó részletes szabályok megalkotása céljából, különös tekintettel a következőkre:” (c) az (5) bekezdés a következő d) és e) ponttal egészül ki: „d) a földi ellenőrzést végző ellenőrök képzettségére, valamint az ő képzésükben részt vevő szervezetekre vonatkozó feltételek; e) a felügyelet és végrehajtás megvalósítására vonatkozó feltételek, a biztonságirányítási rendszereket is beleértve.” 14. A 11. cikk a következőképpen módosul: (a) az (1) és a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: „1. A tagállamok, további műszaki követelmények és műszaki értékelés nélkül elismerik az e rendelettel, vagy az annak alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal és végrehajtási jogi aktusokkal összhangban kiállított bizonyítványokat. Amennyiben az eredeti elismerés meghatározott céllal vagy célokkal rendelkezik, a későbbi elismerések csak ugyanazon célra vagy célokra érvényesek. 2. Saját elhatározásból, illetve egy tagállam vagy az Ügynökség kérésére a Bizottság eldönti, hogy egy, az (1) bekezdésben említett bizonyítvány megfelel-e ennek a rendeletnek vagy az annak alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusoknak és végrehajtási jogi aktusoknak. A végrehajtási jogi aktusokat a 65. cikk (2) bekezdésében foglalt eljárásnak megfelelően kell elfogadni. A biztonsággal összefüggő, kellően indokolt rendkívül sürgős esetekben a Bizottság azonnal alkalmazandó végrehajtási jogi aktust fogad el a 65. cikk (4) bekezdésben foglalt eljárásnak megfelelően.” 15. A 12. cikk (2) bekezdésének b) pontjában az utolsó albekezdés helyébe a következő szöveg lép: „megkövetelheti az érintett tagállamtól, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 351. cikkének megfelelően módosítsa a megállapodást, függessze fel annak alkalmazását, vagy vonja vissza azt. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a Bizottság a 65. cikk (2) bekezdésében említett eljárás keretében fogadja el.” 16. A 13. cikk helyébe a következő szöveg lép: „13. cikk Minősített szervezetek „Az Ügynökség vagy az érintett nemzeti légiközlekedési hatóság, amikor egy konkrét tanúsítási vagy felügyeleti feladatot oszt egy minősített szervezetre, biztosítja, hogy az adott szervezet megfeleljen az V. mellékletben megállapított kritériumoknak. Minősített szervezetek nem adhatnak ki bizonyítványokat vagy engedélyeket, és nem fogadhatnak el nyilatkozatokat.” 17. Az 14. cikk a következőképpen módosul: (a) az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: „1. E rendelet rendelkezései és az annak alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusok és végrehajtási jogi aktusok nem akadályoznak egyetlen tagállamot sem abban, hogy az e rendelet előírásai alá tartozó termékkel, rendszerrel, személlyel vagy szervezettel kapcsolatos biztonsági problémára haladéktalanul reagáljon, feltéve, hogy az azonnali intézkedésre a biztonság biztosítása érdekében van szükség, és a probléma nem kezelhető megfelelően e rendelet és az annak alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusok és végrehajtási jogi aktusok betartásával.” (b) a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: „A Bizottság megvizsgálja, hogy teljesülnek-e az első albekezdésben említett feltételek, és amennyiben úgy ítéli meg, hogy nem, ennek megfelelő határozatot hoz. A végrehajtási jogi aktusokat a 65. cikk (2) bekezdésében foglalt eljárásnak megfelelően kell elfogadni. A biztonsággal összefüggő, kellően indokolt rendkívül sürgős esetekben a Bizottság azonnal alkalmazandó végrehajtási jogi aktust fogad el a 65. cikk (4) bekezdésében foglalt eljárásnak megfelelően. Az érintett tagállam visszavonja az (1) bekezdés értelmében hozott intézkedést, amint tájékoztatást kap az e bekezdés első albekezdésében említett határozatról. Amennyiben egy, az (1) bekezdésben említett azonnali biztonsági probléma felfedezése miatt ez szükségessé válik, a Bizottság felhatalmazást kap a 65c. cikk szerinti, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására e rendelet módosítása vagy kiegészítés céljából.” (c) a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: „4. Az e rendeletben és annak felhatalmazáson alapuló és végrehajtási jogi aktusaiban meghatározott lényeges követelmények alól a tagállamok mentességet adhatnak előre nem látható sürgős üzembentartási körülmények vagy korlátozott időtartamú üzembentartási szükségletek esetén, feltéve hogy, ez a biztonság szintjét nem érinti hátrányosan. Az Ügynökséget, a Bizottságot és a többi tagállamot értesíteni kell minden ilyen mentességről, amint azok megismétlődnek, vagy ha azokat két hónapnál hosszabb időre adják meg.” (d) az (5) bekezdésben a második albekezdés helyébe a következő szöveg lép: „A Bizottság megvizsgálja, hogy teljesülnek-e a (4) bekezdésben említett feltételek, és amennyiben úgy ítéli meg, hogy nem, ennek megfelelő határozatot hoz. A végrehajtási jogi aktusokat a 65. cikk (2) bekezdésében foglalt eljárásnak megfelelően kell elfogadni. A biztonsággal összefüggő, kellően indokolt rendkívül sürgős esetekben a Bizottság azonnal alkalmazandó végrehajtási jogi aktust fogad el a 65. cikk (4) bekezdésében foglalt eljárásnak megfelelően. Az érintett tagállam a második albekezdésben említett határozatról szóló értesítést követően visszavonja a mentességet.” (e) a (6) bekezdésben az első albekezdés helyébe a következő szöveg lép: „6. Amennyiben ez e rendelet alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló és végrehajtási jogi aktusok révén megvalósított védelemmel egyenlő szintű védelem elérhető más eszközökkel, az állampolgárság alapján történő megkülönböztetés nélkül, a tagállamok a felhatalmazáson alapuló vagy végrehajtási jogi aktusoktól eltérő jóváhagyást is adhatnak a második albekezdésben és a (7) bekezdésben meghatározott eljárásnak megfelelően.” (f) a (7) bekezdés vége az alábbi albekezdéssel egészül ki: „Amennyiben a Bizottság az első albekezdésben foglalt ajánlás figyelembevételével úgy ítéli meg, hogy a (6) bekezdésben foglalt feltételek teljesülnek, haladéktalanul engedélyezi az eltérést, és ennek megfelelően módosítja az e rendelet alapján elfogadott, vonatkozó, felhatalmazáson alapuló vagy végrehajtási jogi aktusokat.” 18. A 15. cikk (2) bekezdésének bevezető része helyébe a következő szöveg lép: „2. Az 1049/2001/EK rendeletben megállapított, a nyilvánosság bizottsági dokumentumokhoz való hozzáférési jogának sérelme nélkül, a Bizottság elfogadja azon részletes szabályokat, amelyek e cikk (1) bekezdésében említett információnak a saját kezdeményezésére az érdekelt felek felé történő terjesztésével kapcsolatosak. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a Bizottság a 65. cikk (3) bekezdésében említett eljárás keretében fogadja el. Ezek az intézkedések figyelembe veszik a következő szükségleteket:” 19. A III. fejezet címének helyébe a következő cím lép: „AZ EURÓPAI UNIÓ REPÜLÉSI ÜGYNÖKSÉGE” 20. A 17. cikk a következőképpen módosul: (a) az (1) helyébe a következő szöveg lép: „E rendelet végrehajtásának alkalmazásában létrejön Az Európai Unió Repülési Ügynöksége” (b) a (2) bekezdés első mondata helyébe a következő szöveg lép: „A polgári repülés megfelelő működésének és fejlesztésének biztosítása érdekében az Ügynökség a következő feladatokat végzi:” (c) a (2) bekezdés az alábbi f) ponttal egészül ki: „f) információ és szakemberek cseréjére lehetőséget adó fórum biztosításával támogatja a tagállamok illetékes hatóságát feladataik végrehajtásában.” 21. A 19. cikk (2) bekezdésében a második albekezdés helyébe a következő szöveg lép: „E dokumentumoknak tükrözniük kell az érintett területeken a legkorszerűbb megoldásokat és legjobb gyakorlatokat, és ezeket a légiközlekedéssel kapcsolatban világszerte szerzett tapasztalatok, valamint a tudományos és műszaki fejlődés figyelembevételével kell naprakészen tartani.” 22. A 21. cikk (2) bekezdésének b) pontjának i. alpontja helyébe a következő szöveg lép: „i. az Ügynökség által engedélyezett oktatószervezetek által működtetett repülésszimulációs oktatóeszközök;” 23. A 22. cikk a következőképpen módosul: (a) a (2) bekezdés c) pontjában az „egy hónap” szöveg helyébe „három hónap” lép (b) a (2) bekezdés e) pontja helyébe a következő szöveg lép: „e) amennyiben valamely tagállam nem ért egyet az Ügynökségnek egy egyedi rendszerrel kapcsolatos megállapításaival, a kérdést a Bizottság elé terjeszti. A Bizottság határoz arról, hogy az adott rendszer megfelel-e az e rendeletben meghatározott biztonsági célkitűzéseknek. A végrehajtási jogi aktusokat a 65. cikk (2) bekezdésében foglalt eljárásnak megfelelően kell elfogadni;” 24. A 22a. cikk a következő ca) ponttal egészül ki: „ca) kiadja és meghosszabbítja a páneurópai szolgáltatásokat vagy rendszereket biztosító szervezetek engedélyeit vagy elfogadja azok megfelelőségi és alkalmazhatósági nyilatkozatait a 8b. cikk (4) és (5) bekezdése szerint; az érintett tagállam kérésére ezen szervezetek köre kiterjeszthető más szolgáltatókra és ATM/ANS rendszereket és rendszerelemeket tervező, gyártó és karbantartó szervezetekre is;” 25. A 24. cikk (5) bekezdése helyébe a következő szöveg lép: „5. A Bizottság az 52. és 53. cikkben meghatározott alapelvek figyelembevételével részletes szabályokat fogad el az Ügynökség azon munkamódszereiről, amelyeket az (1), (3) és (4) bekezdésekben említett feladatok végrehajtására alkalmaz. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 65. cikk (2) bekezdésében említett eljárás keretében kell elfogadni.” 26. A 25. cikk a következőképpen módosul: (a) a (3) bekezdés bevezető része helyébe a következő szöveg lép: „Az (1) és (2) bekezdések alapján, a 65b. cikk szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén, a Bizottság meghatározza a következőket:” (b) a (3) bekezdés b) pontja helyébe a következő szöveg lép: „b) a vizsgálatokra, a hozzájuk kapcsolódó intézkedésekre és a jelentéstételre valamint a döntéshozatalra vonatkozó részletes szabályok, beleértve a védekezéshez való jogra, az iratbetekintésre, a jogi képviseletre, a titoktartásra és az átmeneti intézkedésekre, valamint a pénzbírság és az időszakos kényszerítő bírság mennyiségi meghatározására és beszedésére vonatkozó rendelkezéseket.” 27. A 29. cikk (2) bekezdését el kell hagyni. 28. A 30. cikk helyébe a következő szöveg lép: „Az Ügynökségre és alkalmazottaira az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyvet kell alkalmazni.” 29. A 33. cikk a következőképpen módosul: (a) a (2) bekezdés a) pontja helyébe a következő szöveg lép: „a) kijelöli az ügyvezető igazgatót és a helyettes ügyvezető igazgatókat a 39a. és 39b. cikkel összhangban;” (b) a (2) bekezdés c) pontja helyébe a következő szöveg lép: „c) minden év november 30. előtt, és miután a Bizottság véleményét megkapta, az Ügynökség elfogadja a következő év(ek)re vonatkozó éves és többéves munkaprogramját; e munkaprogramot az éves közösségi költségvetési eljárás és a közösségi törvényhozási program sérelme nélkül elfogadják a repülésbiztonság vonatkozó területein; a Bizottság véleményét csatolni kell a munkaprogramhoz;” (c) a (2) bekezdés h) pontja helyébe a következő szöveg lép: „h) fegyelmi jogkört gyakorol az ügyvezető igazgató felett és az ügyvezető igazgatóval egyetértésben a helyettes ügyvezető igazgatók felett;” (d) a (2) bekezdés a következő n), o), p) és q) ponttal egészül ki: „n) a (6) bekezdésnek megfelelően az Ügynökség személyzete tekintetében gyakorolja a személyzeti szabályzat által a kinevező hatóságra, valamint az egyéb alkalmazottak alkalmazási feltételei által a munkaszerződés megkötésére jogosult hatóságra ruházott hatásköröket[16] („kinevezési hatáskörök”); o) az igazgatósággal együtt biztosítja a belső vagy külső ellenőrzési jelentésekből és értékelésekből, valamint az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) vizsgálati jelentéseiből származó megállapítások és ajánlások megfelelő nyomon követését; p) a személyzeti szabályzat 110. cikkével összhangban megfelelő végrehajtási szabályokat fogad el a személyzeti szabályzat és az egyéb alkalmazottak alkalmazási feltételeinek betartására vonatkozóan; q) szabályokat fogad el a tagjait, valamint a fellebbviteli tanács(ok) tagjait érintő összeférhetetlenségek megelőzésére és kezelésére;” (e) a cikk a következő (6) bekezdéssel egészül ki: „(6) Az igazgatóság a személyzeti szabályzat 110. cikkével összhangban a személyzeti szabályzat 2. cikkének (1) bekezdésén és az egyéb alkalmazottak alkalmazási feltételeinek 6. cikkén alapuló határozatot fogad el a vonatkozó kinevezési hatásköröknek az ügyvezető igazgatóra történő átruházásáról, és meghatározza azokat a feltételeket, amelyek mellett az átruházások felfüggeszthetők. Az ügyvezető igazgató jogosult e hatáskörök továbbruházására. Rendkívüli körülmények által indokolt esetben az igazgatóság határozat útján átmenetileg felfüggesztheti a kinevezésre jogosult hatóságra ruházott hatásköröknek az ügyvezető igazgatóra történt átruházását, valamint e hatásköröknek utóbbi általi továbbruházását, és e hatásköröket maga gyakorolhatja vagy átruházhatja valamely tagjára, illetőleg a személyzetnek egy, az ügyvezető igazgatón kívüli tagjára.” 30. A 34. cikk a következőképpen módosul: (a) az (1) bekezdésben a „Bizottság egy képviselője” helyébe a „Bizottság két képviselője, akik valamennyien szavazati joggal rendelkeznek” szöveg lép; (b) az (1) bekezdés második albekezdésében a „képviselője és helyettese” helyébe a „képviselői és helyettesei” szöveg lép; (c) az (1) bekezdés második albekezdésében az „öt” szó helyébe a „négy” lép; (d) az (1) bekezdés vége az alábbi albekezdéssel egészül ki: „Az igazgatóság tagjait és a póttagokat – vonatkozó vezetési, igazgatási és költségvetési ismereteikre is figyelemmel – aszerint kell kinevezni, hogy mekkora jártassággal rendelkeznek a légi közlekedés terén. Az igazgatóság munkájának folytonosságát biztosítandó valamennyi képviselt fél törekszik arra, hogy korlátozza az igazgatóságon belüli képviselőinek fluktuációját. Valamennyi fél törekszik a férfiak és nők kiegyensúlyozott képviseletére az igazgatóságban.” 31. A 37. cikk (1) bekezdése a következőképpen módosul: – a „kétharmados többség” szavak helyébe az „egyszerű többség” lép. – a következő második mondattal egészül ki: „Azonban az igazgatósági tagok kétharmados szavazattöbbségére van szükség a munkaprogramok elfogadásával, az éves költségvetéssel, az ügyvezető igazgató kinevezésével, hivatali idejének meghosszabbításával vagy felmentésével kapcsolatos döntésekhez.” 32. A rendelet a következő 37a. cikkel egészül ki: „37a. cikk Az ügyvezető testület 1. Az igazgatóság munkáját az ügyvezető testület segíti. 2. Az ügyvezető testület: a) előkészíti az igazgatóság által elfogadandó határozatokat. b) az igazgatósággal együtt biztosítja a belső vagy külső ellenőrzési jelentésekből és értékelésekből, valamint az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) vizsgálati jelentéseiből származó megállapítások és ajánlások megfelelő nyomon követését; c) az adminisztratív és költségvetési irányítás felügyeletének megerősítése céljából, az ügyvezető igazgató 38. cikkben meghatározott felelősségének sérelme nélkül, segítséget és tanácsadást nyújt számára az igazgatósági határozatok végrehajtásához. 3. Sürgős esetekben az ügyvezető testület az igazgatóság nevében meghozhat bizonyos előzetes határozatokat, különösen az igazgatási irányítást érintő kérdésekben, ideértve a kinevezési hatáskörök átruházásának felfüggesztését és a költségvetési ügyeket is. 4. Az ügyvezető testület az igazgatóság elnökéből, a Bizottságnak az igazgatósághoz rendelt egyik képviselőjéből, valamint az igazgatóság tagjai közül az igazgatóság által kinevezett további három szavazati joggal rendelkező tagból áll. Az igazgatóság elnöke egyben az ügyvezető testület elnöke is. Az ügyvezető igazgató részt vesz az ügyvezető testület ülésein, de szavazati joggal nem rendelkezik. 5. Az ügyvezető testület tagjainak hivatali ideje megegyezik mint az igazgatóság tagjainak. Az ügyvezető testület tagjainak hivatali ideje az igazgatósági tagságuk lejártával véget ér. 6. Az ügyvezető testület háromhavonta legalább egy rendes ülést tart. Ezen kívül az elnöke kezdeményezésére vagy a tagjai kérésére is összeül. 7. Az igazgatóság határozza meg az ügyvezető testület eljárási szabályzatát.” 33. A 38. cikk a következőképpen módosul: (a) az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: „1. Az Ügynökséget az ügyvezető igazgató vezeti, aki feladatai ellátása során teljesen függetlenül jár el. Az ügyvezető igazgató – a Bizottság, az igazgatóság vagy az ügyvezető testület kompetenciájának sérelme nélkül – feladatait függetlenül látja el, egyik kormánytól vagy más szervtől sem kérhet vagy fogadhat el utasítást.” (b) a (3) bekezdés g) pontját el kell hagyni; (c) a (3) bekezdés i) pontja helyébe a következő szöveg lép: „i) a hatáskör átruházása az Ügynökség személyzetének más tagjaira. Az átruházás módozatait a Bizottság határozza meg. A végrehajtási jogi aktusokat a 65. cikk (2) bekezdésében foglalt eljárásnak megfelelően kell elfogadni;” (d) a (3) bekezdés k) pontja helyébe a következő szöveg lép: „k) az éves és a többéves munkaprogramok előkészítése, majd – a Bizottsággal való egyeztetést követően – igazgatóság elé terjesztése;” (e) a (3) bekezdés a következő m), n), o) és p) ponttal egészül ki: „m) az éves és a többéves munkaprogramok végrehajtása, majd jelentéstétel az igazgatóságnak azok végrehajtásáról; n) cselekvési terv kidolgozása a belső és külső ellenőrzési jelentésekből és értékelésekből, valamint az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) vizsgálataiból fakadó következtetések nyomon követésére, valamint rendszeres jelentéstétel az elért eredményekről az igazgatóságnak és az ügyvezető testületnek, valamint évente kétszer a Bizottságnak; o) az Unió pénzügyi érdekeinek védelme a csalás, vesztegetés és egyéb illegális tevékenységek elleni megelőző intézkedések alkalmazásával, hatékony ellenőrzésekkel, illetve szabálytalanságok észlelése esetén a jogtalanul kifizetett összegek behajtásával és adott esetben hatékony, arányos és visszatartó erejű igazgatási és pénzügyi büntetésekkel; p) az Ügynökség csalás elleni stratégiájának kidolgozása és annak benyújtása jóváhagyásra az igazgatósághoz;” 34. A 39. cikket el kell hagyni. 35. A rendelet a következő 39a. és 39b. cikkel egészül ki: „39a. cikk Az ügyvezető igazgató kinevezése 1. Az ügyvezető igazgató az egyéb alkalmazottak alkalmazási feltételei 2. cikkének a) pontja értelmében az Ügynökség ideiglenes alkalmazottjaként tevékenykedik. 2. Az ügyvezető igazgatót nyílt és átlátható kiválasztási eljárás keretében, érdemei, igazolt szakértelme és a polgári légi közlekedés terén szerzett tapasztalata alapján, a Bizottság által javasolt jelöltek listájáról az igazgatóság nevezi ki. Az ügyvezető igazgató szerződésének megkötése céljából az Ügynökséget az igazgatóság elnöke képviseli. Kinevezése előtt az igazgatóság által kiválasztott jelölt felkérhető, hogy tegyen nyilatkozatot az Európai Parlament illetékes bizottsága előtt, és válaszoljon az annak tagjai által feltett kérdésekre. 3. Az ügyvezető igazgató hivatali ideje öt év. Ezen időszak végéig a Bizottság értékelést készít, amelyben figyelembe veszi az ügyvezető igazgató teljesítményének értékelését, valamint az Ügynökség előtt álló jövőbeni feladatokat és kihívásokat. 4. Az igazgatóság a Bizottság (3) bekezdésben említett értékelést figyelembe vevő javaslata alapján eljárva egyszer, legfeljebb öt évre meghosszabbíthatja az ügyvezető igazgató hivatali idejét. 5. Amennyiben az igazgatóság meg kívánja hosszabbítani az ügyvezető igazgató megbízatását, erről tájékoztatja az Európai Parlamentet. Legfeljebb egy hónappal e meghosszabbítás előtt az ügyvezető igazgató felkérhető arra, hogy az Európai Parlament illetékes bizottsága előtt nyilatkozatot tegyen, és válaszoljon a tagok kérdéseire. 6. Az az ügyvezető igazgató, akinek hivatali idejét meghosszabbították, a teljes hivatali idő lejártát követően nem vehet részt az azonos munkakör betöltésére irányuló kiválasztási eljárásban. 7. Az igazgatóság a Bizottság javaslata alapján határozhat az ügyvezető igazgatót felmentéséről. 8. Az ügyvezető igazgató és/vagy az ügyvezetőigazgató-helyetteseinek kinevezéséhez, hivatali idejének meghosszabbításához és felmentéséhez az igazgatóság valamennyi szavazati joggal rendelkező tagjának kétharmados szavazattöbbségére van szükség. 39b. cikk Az ügyvezetőigazgató-helyettesek kinevezése 1. Az ügyvezető igazgatót egy vagy kettő ügyvezetőigazgató-helyettes segítheti. 2. Az ügyvezetőigazgató-helyettes vagy ügyvezetőigazgató-helyettesek kinevezése, hivatali idejének meghosszabbítása, felmentése a 39a. cikkben előírtak szerint történik, az ügyvezető igazgatóval vagy adott esetben a megválasztott, de még ki nem nevezett ügyvezető igazgatóval történő konzultációt követően.” 36. A 40. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép: „3. A fellebbviteli tanácsot vagy tanácsokat szükség szerint hívják össze. A fellebbviteli tanácsok számát és a munkamegosztást a Bizottság határozza meg. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 65. cikk (2) bekezdésében említett eljárás keretében kell elfogadni.” 37. A 41. cikk (5) bekezdése helyébe a következő szöveg lép: „5. Az egyes fellebbviteli tanácsok tagjaival szemben megkövetelt képzettséget, az egyes tagok hatásköreit a határozatok előkészítési szakaszában és a szavazási feltételeket a Bizottság határozza meg. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 65. cikk (3) bekezdésében említett eljárás keretében kell elfogadni.” 38. Az 52. cikk (1) bekezdésének b) pontja helyébe a következő szöveg lép: „b) amikor szükséges, bevonják a vonatkozó érdekelt felek megfelelő szakértőit, vagy az európai szabványügyi testületek, az Eurocontrol vagy más szakosított szerv szakértelmére támaszkodnak;” 39. Az 56. cikk helyébe a következő szöveg lép: „Éves és többéves munkaprogram 1. Minden évben november 30. előtt a 33. cikk (2) bekezdésének c) pontjában foglaltaknak megfelelően az igazgatóság elfogadja az ügyvezető igazgató által előterjesztett tervezeten alapuló, a Bizottság véleményét figyelembe vevő többéves és éves programot tartalmazó programtervezési dokumentumot. Azt továbbítja az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak. A programtervezési dokumentum az általános költségvetés végleges elfogadását követően válik véglegessé, és ha szükséges, ennek megfelelően kiigazításra kerül. Az éves és a többéves munkaprogramok célja az európai repülésbiztonság folyamatos növelésének elősegítése, és meg kell felelniük az Ügynökség e rendeletben meghatározott céljainak, megbízatásának és feladatainak. 2. Az éves munkaprogram tartalmazza a részletes célokat és a várt eredményeket, a teljesítménymutatókkal együtt. Tartalmazza továbbá a finanszírozandó tevékenységek leírását és a tevékenységekre szánt pénzügyi és humán erőforrásokat, a tevékenységalapú költségvetés és irányítás alapelveinek megfelelően. Az éves munkaprogram összhangban áll a (4) bekezdésben említett többéves munkaprogrammal. Egyértelműen jelezi, hogy az előző pénzügyi évhez képest mely feladat új, változott vagy szűnt meg. Tartalmazza a 27. cikk (2) bekezdésében említett harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel való kapcsolattartásra vonatkozó stratégiát és az ehhez kapcsolódó tevékenységeket. 3. Amennyiben az Ügynökség új feladatot kap, az igazgatóság módosítja az elfogadott éves munkaprogramot. Bármely, a munkaprogramban tett jelentős módosítást ugyanúgy kell elfogadni, mint az eredeti éves munkaprogramot. Az igazgatóság az éves munkaprogramban végrehajtott nem lényeges módosítások jogát átruházhatja az ügyvezető igazgatóra. 4. A többéves munkaprogram vázolja az átfogó stratégiai tervet beleértve a célokat, a várt eredményeket és a teljesítménymutatókat. Továbbá meghatározza a forrásokra vonatkozó tervet, a többéves költségvetést és személyzeti ügyeket is beleértve. A források tervezését évente frissítik. A stratégiai terv frissítése szükség esetén, és különösképpen a 62. cikkben említett értékelés eredményének figyelembevételével történik.” 40. Az 57. cikk első albekezdése helyébe a következő szöveg lép: „Az általános éves jelentésnek be kell mutatnia, hogy az Ügynökség milyen módon hajtotta végre az éves munkaprogramját. Egyértelműen jeleznie kell, hogy az előző évhez képest az Ügynökség mely megbízatása és feladata új, változott vagy szűnt meg.” 41. Az 59. cikk (1) bekezdése az alábbi f) ponttal egészül ki: „f) a vonatkozó ATM/ANS hatósági feladatokért a [SES rendelet] számú EK rendelet 13. cikkének megfelelően fizetett díjak.” 42. A 62. cikk a következőképpen módosul: (a) az (1) bekezdésben az „igazgatóság” szó helyébe a „Bizottság” lép; (b) a cikk a következő (4) bekezdéssel egészül ki: (c) „(4) Minden második értékelés alkalmával az Ügynökség által a célkitűzései, megbízatása és feladatai tekintetében elért eredményeket is értékelik. Amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az Ügynökség fenntartása a kitűzött célok, megbízatások és feladatok tekintetében már nem indokolt, javasolhatja e rendelet ennek megfelelő módosítását vagy hatályon kívül helyezését.” 43. A 64. cikk a következőképpen módosul: (a) a cím helyébe a „Díjak és költségek” cím lép; (b) az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: „A Bizottság felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktusok meghozatalára a 65b. cikknek megfelelően, a (3), (4), (5) bekezdés alapján, részletes szabályozás megalkotása céljából a díjak és költségek tekintetében.” (c) a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: (d) „Az (1) bekezdésben említett szabályok határozzák meg azokat az ügyeket, amelyekért az 59. cikk (1) bekezdésének c) és d) pontja alapján díjak és költségek számíthatók fel, valamint meghatározzák e díjak és költségek összegét és fizetésük módját.” (e) Az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: „(5) A díjak és költségek összegét olyan szinten kell rögzíteni, amely biztosítja, hogy a bevétel elvileg elegendő legyen az elvégzett szolgáltatások teljes költségeinek fedezésére. E költség tükrözi különösen a (3) bekezdésben említett tevékenységekben részt vevő ügynökségi alkalmazottakra fordított összes kiadást, többek között a munkaadó által fizetett arányos nyugdíjjárulékokat. E díjak és költségek, ideértve a 2007-ben beszedetteket is, az Ügynökség célhoz kötött bevételét képezik.” 44. A 65. cikk helyébe a következő szöveg lép: „A bizottság 1. A Bizottságot egy bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelme szerinti bizottság. 2. Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 182/2011/EK rendelet 4. cikkét kell alkalmazni. 3. Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 182/2011/EK rendelet 5. cikkét kell alkalmazni. 4. Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 182/2011/EK rendelet 8. cikkét, összefüggésben annak 4. cikkével, kell alkalmazni.” 45. A 65a. cikket el kell hagyni. 46. A rendelet következő 65b. és 65c. cikkel egészül ki: „65b. cikk A felhatalmazás gyakorlása 1. A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek mellett felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására. 2. A Bizottságnak az 5. cikk (5) bekezdésében, a 6. cikk (2) bekezdésében, a 6. cikk (3) bekezdésében, a 7. cikk (6) bekezdésében, a 8. cikk (5) bekezdésében, a 8a. cikk (5) bekezdésében, a 8b. cikk (6) bekezdésében, a 8c. cikk (10) bekezdésében, a 9. cikk (4) bekezdésében, a 10. cikk (5) bekezdésében, a 14. cikk (3) bekezdésében, a 14. cikk (7) bekezdésében, a 25. cikk (3) bekezdésében és a 64. cikk (1) bekezdésében említett felhatalmazása határozatlan időtartamra szól. 3. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. 4. A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot e jogi aktus elfogadásáról. 5. Az 5. cikk (5) bekezdése, a 6. cikk (2) bekezdése, a 6. cikk (3) bekezdése, a 7. cikk 6. bekezdése, a 8.cikk (5) bekezdése, a 8a. cikk (5) bekezdése, a 8b. cikk (6) bekezdése, a 8c. cikk (10) bekezdése, a 9. cikk (4) bekezdése, a 10. cikk (5) bekezdése, a 14. cikk (3) bekezdése, a 14. cikk (7) bekezdése, a 25. cikk (3) bekezdése és a 64. cikk (1) bekezdése értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik. 65c. cikk Sürgősségi eljárás 1. Az e cikk alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus haladéktalanul hatályba lép és alkalmazandó, amennyiben nem emelnek ellene kifogást a (2) bekezdésnek megfelelően. Az Európai Parlament és a Tanács felhatalmazáson alapuló jogi aktusról való értesítése tartalmazza a sürgősségi eljárás alkalmazásának indokait. 2. Az Európai Parlament vagy a Tanács a 65b. cikk (5) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen. Ebben az esetben a Bizottság az Európai Parlament vagy a Tanács kifogásáról szóló határozatról való értesítést követően haladéktalanul hatályon kívül helyezi a felhatalmazáson alapuló jogi aktust.” 47. A következő 66a. cikkel egészül ki: „66a. cikk Székhely-megállapodás és működési feltételek 1. Az Ügynökségnek a fogadó tagállamban biztosítandó elhelyezésére és az e tagállam által nyújtandó szolgáltatásokra vonatkozó szükséges szabályokat, valamint az Ügynökség ügyvezető igazgatójára, az igazgatóságának tagjaira, személyzetére és családtagjaikra a fogadó tagállamban alkalmazandó konkrét szabályokat az Ügynökség és a székhelye szerinti tagállam közötti székhely-megállapodásban kell meghatározni, amely az igazgatóság jóváhagyását követően, a(z) [ /EK] számú rendelet életbe lépését követő 2 éven belül köthető meg. 2. Az Ügynökség fogadó tagállamának a lehető legkedvezőbb feltételeket – így többnyelvű, európai szemléletű iskolázatást és megfelelő közlekedési kapcsolatokat is – kell biztosítania az Ügynökség megfelelő működésének biztosítása érdekében.” 48. A rendelet a következő 66b. cikkel egészül ki: „66b. cikk A minősített adatokra és a nem minősített érzékeny adatokra vonatkozó biztonsági szabályok Az Ügynökség az EU-minősített adatok és nem minősített érzékeny adatok védelmére vonatkozó, a 2001/844/EK, ESZAK, Euratom bizottsági határozat mellékletében meghatározott biztonsági szabályaiban foglalt biztonsági elveket alkalmazza. A biztonsági elvek alkalmazása többek között a minősített információk cseréjére, feldolgozására és tárolására vonatkozó rendelkezéseket érinti.” 49. Az V. mellékletben a (2) és (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: „2. A szervezetnek és a típus-alkalmassági és felügyeleti feladatokért felelős személyzetnek a lehető legnagyobb szakmai integritással és műszaki kompetenciával kell ellátnia feladatait, és nem lehet kitéve semmilyen, különösen pénzügyi jellegű nyomásnak vagy ösztönzésnek, amely az ítéletét vagy a vizsgálatának eredményeit befolyásolhatná, különösen olyan személyek vagy csoportok részéről, akiket, illetve amelyeket a típusalkalmassági vagy a felügyeleti feladatok eredményei érintenek. 3. A szervezetnek a típusalkalmassági vizsgálat és a felügyelet folyamatával kapcsolatos technikai és igazgatási feladatok megfelelő elvégzésére alkalmas személyzetet kell foglalkoztatnia, valamint ahhoz szükséges feltételekkel kell rendelkeznie; továbbá a rendkívüli ellenőrzésekhez szükséges berendezésekhez is hozzá kell férnie.” 50. Az Vb. melléklet a következőképpen módosul: (a) a (2) bekezdés c) pontjának iv. alpontja helyébe a következő szöveg lép: „A légiforgalmi irányító szolgálatnak és a kapcsolódó folyamatoknak biztosítaniuk kell a megfelelő elkülönítést a légi járművek között, valamint a repülőtér mozgási területén meg kell akadályozniuk a repülőgépek akadályokkal való összeütközését és, ahol lehetséges, segítséget kell nyújtaniuk a levegőben lévő egyéb veszélyforrásoktól való védelemben, valamint biztosítaniuk kell a haladéktalan és időben történő koordinációt az összes érintett légtérfelhasználóval és a szomszédos légterekkel.” (b) a (2) bekezdés g) pontjának vége a következő szöveggel egészül ki: „Az áramlásszervezés célja a rendelkezésre álló légtérhasználati kapacitás optimalizálása és a légiforgalmi áramlásszervezési irányítási folyamatok fejlesztése. A tevékenységet az átláthatóságra és a hatékonyságra kell alapozni, gondoskodva arról, hogy a kapacitást rugalmasan és kellő időben biztosítsák, az ICAO regionális léginavigációs terve európai körzetre vonatkozó ajánlásaival összhangban. A 86b. cikk (6) bekezdésében említett, áramlásszervezésre vonatkozó intézkedéseknek támogatniuk kell a léginavigációs szolgáltatók, a repülőtér üzemeltetők és a légtérfelhasználók üzemeltetési döntéseit, és le kell fedniük a következő területeket: a) repüléstervezés; b) a rendelkezésre álló légtérkapacitás használata a repülés minden szakaszában, belelértve a résidők kiadását; és c) útvonal-meghatározás az általános légi forgalom számára, beleértve: – egyetlen kiadvány létrehozása az útvonalak és repülések meghatározásához, – lehetőségek az általános légi forgalom számára a zsúfolt forgalmi területek elkerülésére; – elsőbbségi szabályok az általános légi forgalomnak a légtérhez való hozzáférésére vonatkozóan, különösen zsúfoltság és válsághelyzetek idején, d) figyelembe veszi a repülési tervek és a repülőtéri résidők közötti összhangot, valamint a szomszédos régiókkal szükséges koordinációt.” (c) a (2) bekezdés h) pontjának vége a következő szöveggel egészül ki: „A tagállamok felelősségi körébe tartozó katonai vonatkozások szervezését figyelembe véve, a légtérgazdálkodás támogatja a rugalmas légtér-felhasználási koncepció egységes alkalmazását az ICAO meghatározása, valamint az 551/2004/EK rendelet szerint, annak elősegítésére, hogy a légtérgazdálkodás és a légiforgalom irányítása a közös közlekedéspolitika keretében valósuljon meg. A tagállamok évente jelentést küldenek az Ügynökségnek a rugalmas légtérfelhasználás koncepciójának alkalmazásáról a közös közlekedéspolitika keretében, a felelősségük alá tartozó légterek vonatkozásában.” (d) a (3) bekezdés a) pontjának vége a következő szöveggel egészül ki: „A rendszerek különösen a következőket foglalják magukban: 1. Légtér-gazdálkodási rendszerek és eljárások. 2. A légiforgalmi áramlás szervezésének rendszerei és eljárásai. 3. A légiforgalmi szolgálatok rendszerei és eljárásai, különösen a repülési adatokat feldolgozó rendszerek, a légtér-ellenőrzési adatokat feldolgozó rendszerek és az ember–gép interfészrendszerek. 4. Távközlési rendszerek és eljárások a földi, a fedélzet és a földi irányítás közötti, valamint a fedélzetek közötti kommunikációhoz. 5. Navigációs rendszerek és eljárások. 6. Légtérellenőrző rendszerek és eljárások. 7. A légiforgalmi tájékoztató szolgálatok rendszerei és eljárásai. 8. A meteorológiai adatok felhasználására szolgáló rendszerek és eljárások.” (e) a (3) bekezdés b) pontjának vége a következő szöveggel egészül ki: „A légiforgalmi szolgáltatási rendszereket és azok rendszerelemeit megfelelő és jóváhagyott eljárások alkalmazásával úgy kell megtervezni és megépíteni, továbbá olyan módon kell karbantartani és működtetni, hogy azok az Európai Légiforgalmi Irányítási Hálózat (EATMN) zökkenőmentes és folytonos működését mindenkor és a repülés bármely szakaszában biztosítsák. A zökkenőmentes működés különösen a következő formákban valósulhat meg: az információk megosztása, ideértve az üzemelés állapotára vonatkozó információkat is, az információk egységes értelmezése, összehasonlítható feldolgozási teljesítmény és az ahhoz kapcsolódó eljárások, amelyek lehetővé teszik az EATMN egészére, illetve annak egyes részeire megállapított, egységes működési teljesítményeket. Az EATMN-nek, annak rendszereinek és rendszerelemeinek összehangolt módon támogatniuk kell az érvényesített és jóváhagyott új működési elveket, amelyek különösen a biztonság és a kapacitás tekintetében a léginavigációs szolgáltatások minőségét és hatékonyságát javítják. Az EATMN-nek, rendszereinek és rendszerelemeinek a rugalmas légtérhasználatra vonatkozó elképzelés alkalmazásán keresztül támogatnia kell a katonai és polgári szolgálatok közötti koordináció fokozatos megvalósítását, mégpedig olyan mértékben, amely a légtér és a légiforgalmi áramlás hatékony szervezéséhez, valamint az összes érintett szereplő biztonságos és hatékony légtérhasználatához szükséges. E célkitűzések megvalósítása érdekében az EATMN-nek, rendszereinek és rendszerelemeinek hozzá kell járulniuk ahhoz, hogy a civil és katonai szolgálatok a repülés valamennyi szakasza tekintetében a megfelelő időben megosszák egymással a pontos és egységes információkat.” 2. cikk Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba. Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Kelt Strasbourgban, -án/-én. az Európai Parlament részéről a Tanács részéről az elnök az elnök [1] Noha az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság decentralizált ügynökségekről szóló, 2012. júliusi közös nyilatkozatában foglaltak végrehajtására vonatkozó bizottsági ütemterv előírja, hogy az egyértelműség kedvéért valamennyi uniós ügynökség neve egységes formátumú legyen, ez az indokolás végig az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség (EASA) jelenleg meglévő nevét használja. A jogalkotási javaslat szövege megfelel az új együttes nyilatkozatban és az útitervben előírtaknak. [2] Az Európai Parlament és a Tanács 549/2004/EK rendelete az egységes európai égbolt létrehozására vonatkozó keret megállapításáról („keretrendelet”); az Európai Parlament és a Tanács 550/2004/EK rendelete a léginavigációs szolgálatoknak az egységes európai égbolt keretében történő ellátásáról („léginavigációs-szolgálati rendelet”); az Európai Parlament és a Tanács 551/2004/EK rendelete a légtérnek az egységes európai égbolt keretében történő szervezéséről és használatáról („légtérrendelet”); az Európai Parlament és a Tanács 552/2004/EK rendelete az Európai Légiforgalmi Szolgáltatási Hálózat átjárhatóságáról („átjárhatósági rendelet”). [3] A Tanács 219/2007/EK rendelete; A SESAR (az egységes európai égbolt ATM kutatási programja), amely egy, a légiközlekedés egészére kiterjedő ATM fejlesztési program, képezi a SES műszaki tartóoszlopát. [4] Jelenleg műszaki szabályokat az EASA-n kívül az Eurocontrolnál és egyéb szabványosító testületeknél, mint pl. az EUROCAE határoznak meg. [5] Lásd a SES átdolgozási javaslat 19. cikkét. [6] Egységes európai égbolt ATM Kutatási Program Lásd: http://ec.europa.eu/transport/modes/air/sesar/ [7] HL C […] , […] o. [8] HL L 309., 2009.11.24., 51. o. [9] HL L 300., 2009.11.14., 34. o. [10] HL L 96., 2004.3.31., 1. o. [11] HL L 96., 2004.3.31., 10. o. [12] HL L 96., 2004.3.31., 20. o. [13] HL L 96., 2004.3.31., 26. o. [14] HL L 64., 2007.03.02., 1. o. [15] HL L 95., 2009.04.09., 41. o. [16] A Tanács 1968. február 29-i 259/68/EGK, Euratom, ESZAK rendelete az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzatáról, egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételeiről, valamint a Bizottság tisztviselőire ideiglenesen alkalmazandó különleges intézkedések bevezetéséről (HL L 56., 1968. 03.04., 1. o.)