ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(11)

Az Unióval fennálló érdemi kapcsolat releváns a rendelet hatályának meghatározása szempontjából. Az Unióval való ilyen érdemi kapcsolat akkor tekinthető megvalósultnak, ha a szolgáltató az Unióban letelepedett, ilyen telephely hiányában az érdemi kapcsolat kritériumát annak alapján kell értékelni, hogy egy vagy több tagállamban jelentős számú felhasználó található-e, vagy a tevékenységek egy vagy több tagállamra irányulnak-e. Az egy vagy több tagállam felé irányuló tevékenység fennállása az összes releváns körülmény alapján állapítható meg, beleértve az olyan tényezőket is, mint az e tagállamban általában használt nyelv vagy pénznem használata, illetve az áruk és szolgáltatások megrendelésének lehetősége. A valamely tagállam felé irányuló tevékenység fennállása levezethető abból is, ha rendelkezésre áll egy alkalmazás a vonatkozó nemzeti alkalmazás-áruházban, ha helyi hirdetéseket vagy az e tagállamban használt nyelvű hirdetéseket közölnek, illetve az ügyfelekkel fenntartott kapcsolatok kezeléséből is, például abban az esetben, ha az e tagállamban általában használt nyelven kínálnak ügyfélszolgáltatásokat. Az érdemi kapcsolat fennállása akkor is vélelmezhető, ha a szolgáltató tevékenysége az 1215/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) 17. cikke (1) bekezdésének c) pontja értelmében egy vagy több tagállamra irányul. Másfelől az (EU) 2018/302 európai parlamenti és tanácsi rendeletben (7) rögzített hátrányos megkülönböztetés tilalmának való megfelelés érdekében történő puszta szolgáltatásnyújtás kizárólag ezen az alapon nem tekinthető az Unióban található meghatározott területre irányuló vagy azt célzó tevékenységnek. [Mód. 14]
16.

A 26. cikk a következő (3), (4) és (5) bekezdéssel egészül ki: „(3) A tagállamok minden évben jelentést készítenek a legfeljebb 2,4 és 3,5 tonna közötti – adott esetben a pótkocsi össztömegét is magában foglaló – tonna megengedett legnagyobb össztömegű gépjárművek vagy a legfeljebb 3,5 tonna megengedett legnagyobb össztömegű nemzetközi fuvarozásban részt vevő és a járműszerelvények területükön bejegyzett gépjárművek történő használatáról, és ezt a jelentéstételi időszak végét követő évben legkésőbb június 30-ig továbbítják a Bizottságnak.A jelentésnek a következőket kell tartalmaznia: [Am. 156] a) a közúti árufuvarozói szakmát gyakorló olyan vállalkozásoknak kiadott engedélyek száma, amelyek a közúti árufuvarozást kizárólag legfeljebb a 2,4 és 3,5 tonna közötti – adott esetben a pótkocsi össztömegét is magában foglaló – megengedett legnagyobb össztömegű gépjárművekkel vagy legfeljebb 3,5 tonna megengedett legnagyobb össztömegű nemzetközi fuvarozásban részt vevő gépjárművekkel járműszerelvényekkel végzik; [Mód. 157] b) a tagállamban az egyes naptári években nyilvántartásba vett olyan járművek nemzetközi fuvarozásban részt vevő gépjárművek száma, amelyek– adott esetben a pótkocsi össztömegét is magában foglaló – , amelyek megengedett legnagyobb össztömege legfeljebb 2,4 és 3,5 tonna között van ; [Mód. 158] c) a tagállamban az egyes naptári években december 31-én a nyilvántartásban szereplő olyan , nemzetközi fuvarozásban részt vevő gépjárművek járművek száma összesen, amelyek – adott esetben a pótkocsi össztömegét is magában foglaló – megengedett legnagyobb össztömege legfeljebb 2,4 és 3,5 tonna között van ; [Mód. 159] d) a legfeljebb 2,4 és 3,5 tonna közötti, illetve a 2,4 tonna alatti – adott esetben a pótkocsi össztömegét is magában foglaló – megengedett legnagyobb össztömegű járművek és a legfeljebb 3,5 tonna megengedett legnagyobb össztömegű járműszerelvények gépjárművek becsült részesedése a tagállamban nyilvántartásba vett valamennyi járművel végzett összes közúti fuvarozási tevékenységből, nemzeti, nemzetközi és kabotázsműveletek szerinti bontásban. [Mód. 160] (4) A Bizottság által a (3) bekezdés szerint gyűjtött információk és további bizonyítékok alapján a Bizottság legkésőbb 2024. december 31-ig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a nemzeti vagy nemzetközi közúti fuvarozási műveletekben részt vevő, legfeljebb 2,4 és 3,5 tonna közötti – adott esetben a pótkocsi össztömegét is magában foglaló – megengedett legnagyobb össztömegű járművek vagy az ilyen legfeljebb 3,5 tonna megengedett legnagyobb össztömegű járműszerelvények gépjárművek teljes számának alakulásáról. E jelentés alapján a Bizottság újraértékeli, hogy szükséges-e további intézkedéseket javasolni. [Mód. 161] (5) A tagállamok évente jelentést tesznek a Bizottságnak a 18. cikk (3) és (4) bekezdése értelmében általuk küldött megkeresésekről, a többi tagállamtól kapott válaszokról, valamint azokról az intézkedésekről, amelyeket a kapott információk alapján meghoztak.”[Mód. 162]
(18)

Az ESZA+ programnak a kormányzás minden szintjén, beleértve a regionális és helyi szinteket is, támogatnia kell a tagállamok szegénység felszámolásával kapcsolatos erőfeszítéseit , ideértve az (EU) 2018/1999 rendeletben rögzített energiaszegénységet is, azzal a céllal, hogy megszüntesse a nemzedékről nemzedékre öröklődő hátrányos helyzetet, és ösztönözze a társadalmi befogadást azáltal, hogy mindenki számára biztosítja az esélyegyenlőséget, felszámolja csökkenti az akadályokat, küzd a hátrányos megkülönböztetést megkülönböztetés ellen , és megszünteti kezeli a társadalmi és az egészségi egyenlőtlenségeket. Ehhez többek közt különböző olyan proaktív és reagáló jellegű szakpolitikákat és stratégiákat kell életbe léptetni, amelyek – életkortól függetlenül – a leghátrányosabb helyzetben lévők érdekeit szolgálják, ideértve a gyermekeket, a marginalizálódott közösségeket, például a romákat , a fogyatékossággal élőket, a hajléktalanságban élőket, a harmadik országbeli állampolgárokat, köztük a migránsokat és a szegénységben élő munkavállalókat. Az ESZA+ programnak elő kell segítenie a munkaerőpiacról kiszoruló emberek aktív befogadását azzal a céllal, hogy biztosítsa társadalmi-gazdasági beilleszkedésüket , többek között a szociális gazdaság célzott támogatásán keresztül . A tagállamoknak támogatniuk kell az ESZA+ intézkedéseit, amelyek a munkaerőpiacról kiszorultak aktív befogadásának elősegítéséről szóló 2008. október 3-i bizottsági ajánlással (8) összhangban kiegészítik a nemzeti intézkedéseket, ideértve a megfelelő jövedelemtámogatásra vonatkozó intézkedéseket is. Az ESZA+ programot fel kell használni továbbá az időben és egyenlő feltételek mellett hozzáférhető a megfizethető, fenntartható és magas színvonalú szolgáltatások szolgáltatásokhoz , például az a személyközpontú egészségügyi ellátás ellátáshoz, a kapcsolódó gondozáshoz és a tartós gondozás gondozáshoz , különösen a családi és közösségi alapú gondozó szolgáltatások szolgáltatásokhoz, valamint a megfelelő szociális és megfizethető lakhatáshoz való hozzáféréshez iránymutatást nyújtó szolgáltatásokhoz való időben és egyenlő feltételek mellett történő hozzáférés javítására. Ebbe beletartoznak az egészségügyi alapellátás részét képező egészségjavító és betegségmegelőzési szolgáltatások. Az ESZA+ programnak hozzá kell járulnia a szociális védelmi rendszerek korszerűsítéséhez elsősorban azzal a céllal, hogy előmozdítsa ezek hozzáférhetőségét , inkluzivitását és hatékonyságát a munka világának változásaira való reagálás tekintetében . Az ESZA+ programnak kezelnie kell a vidéki területek olyan specifikus hátrányaiból eredő vidéki szegénységet is, mint például a kedvezőtlen demográfiai helyzet, a gyenge munkaerőpiac, az oktatási és képzési, illetve az egészségügyi és szociális szolgáltatásokhoz való korlátozott hozzáférés. [Mód. 30]
(10)

A programnak támogatnia kell az igazságügyi képzésben kulcsfontosságú szerepet betöltő EJTN éves munkaprogramját. Az EJTN különleges helyzetben van, mivel ez az egyetlen olyan uniós szintű hálózat, amely a tagállamok igazságügyi képzési szerveit fogja össze. Egyedülállóan alkalmas arra, hogy az összes tagállamra kiterjedő cseréket szervezzen az új és tapasztalt bírák és ügyészek számára, valamint koordinálja a nemzetközi igazságügyi szervek által az uniós jogra vonatkozó képzések szervezése és a bevált képzési gyakorlatok ösztönzése terén végzett munkát. Az EJTN továbbá uniós szinten, költséghatékony módon szervezett, kiváló minőségű képzéseket is biztosít. Ezen túlmenően a tagjelölt országok igazságügyi képzési szerveit is magában foglalja, megfigyelő tagokként. Az Európai Igazságügyi Képzési Hálózat éves jelentésének tartalmaznia kell a biztosított képzésekkel kapcsolatos, személyzeti kategóriák szerint is lebontott információkat.
(8)

A nemek közötti egyenlőség az Európai Unió egyik alapelve és célkitűzése. Ugyanakkor a nemek közötti egyenlőség terén elért haladás összességében stagnál. A nőkkel és lányokkal szembeni megkülönböztetés és egyenlőtlen bánásmód , valamint a nők és lányok elleni erőszak különböző formái sértik alapvető jogaikat, és megakadályozzák a társadalomban való teljes körű politikai, társadalmi és gazdasági részvételüket. Emellett a politikai, strukturális és kulturális akadályok fennállása is hátráltatja a nemek közötti valódi egyenlőség elérését. Tehát a nemek közötti egyenlőség minden uniós tevékenységre kiterjedő előmozdítása és érvényesítése az Unió egyik alapvető feladata, illetve a gazdasági növekedés és a társadalmi fejlődés hajtóereje, és azt a program révén is támogatni kell. Különösen fontos a sztereotípiák, valamint a csendes és interszekcionális megkülönböztetés aktív kezelése. A munkához való egyenlő hozzáférés, a munkaerőpiacon való egyenlő részvétel és a szakmai előmenetelt gátló akadályok megszüntetése minden ágazatban – például az igazságszolgáltatásban és a TTMM-ágazatban (természettudományok, technológia, műszaki tudományok és matematika) – a nemek közötti egyenlőség pillérei. A munka és a magánélet közötti egyensúly megteremtésére, valamint a nem fizetett háztartási munkának, illetve a gyermekek, az idősek és más eltartottak gondozásának férfiak és nők közötti egyenlő megosztására kell helyezni a hangsúlyt, mivel továbbra is ezek képezik az egyenlő mértékű gazdasági függetlenség és részvétel alapját, és szervesen kapcsolódnak a nők és férfiak közötti egyenlőség megvalósításához.
(4)

A cselekvési szabadság, a függetlenség és a biztonság célkitűzései elérésének előfeltétele, hogy az Unió önálló hozzáféréssel rendelkezzen a világűrhöz, és képes legyen azt biztonságosan használni. Ezért – figyelemmel különösen a kritikus infrastruktúrára és technológiára, a közbiztonságra, valamint az Unió és az uniós tagállamok biztonságára – alapvetően fontos, hogy az Unió támogassa a világűrhöz való autonóm, megbízható és költséghatékony hozzáférést . Lehetőséget kell biztosítani arra, hogy a Bizottság a felbocsátási szolgáltatásokat – a Szerződés 189. cikkének (2) bekezdésében foglalt rendelkezéseknek megfelelően – európai szinten aggregálja mind saját célú felhasználására, kérésük esetén pedig a más jogalanyok számára történő felhasználásra, ideértve a tagállamok általi felhasználást is. Ahhoz, hogy versenyképes maradjon a gyorsan fejlődő piacon, kulcsfontosságú továbbá, hogy az Unió továbbra is hozzáféréssel rendelkezzen modern, hatékony és rugalmas felbocsátási infrastruktúrához, és megfelelő felbocsátási rendszerek előnyeit élvezze. Ezért a tagállamok és az Európai Űrügynökség által hozott intézkedések sérelme nélkül, a program támogathatja a program végrehajtásához szükséges földi űrinfrastruktúra kiigazítását – beleértve az új fejlesztéseket is – , valamint a program komponenseinek megvalósítása érdekében a felbocsátási rendszerek olyan kiigazításait – ideértve a technológiafejlesztést is –, amelyek a műholdak felbocsátásához szükségesek, többek között az alternatív technológiákat és az innovatív rendszereket. Ezeket a tevékenységeket a költségvetési rendelettel összhangban kell végrehajtani és annak érdekében, hogy ezáltal javuljon a program költséghatékonysága. Az elkülönített költségvetés hiányára tekintettel a világűrhöz való hozzáférést támogató fellépések nem érintik a program komponenseinek végrehajtását.
(29)

A közigazgatás és közszolgáltatások digitális eszközökkel történő modernizálása kulcsfontosságú a ▌polgárok adminisztratív terheinek csökkentéséhez, azáltal, hogy az állami hatóságokkal történő érintkezésüket gyorsabbá, kényelmesebbé és olcsóbbá teszi, valamint javítja a polgároknak és üzleti vállalkozásoknak nyújtott szolgáltatások hatékonyságát, átláthatóságát és minőségét, egyszersmind fokozva a közkiadások hatékonyságát is. Mivel több közérdekű szolgáltatás már most is európai dimenzióval rendelkezik, az ezek uniós szintű végrehajtásához és telepítéséhez adott támogatás biztosítja, hogy a polgárok és üzleti vállalkozások Európa-szerte kihasználhassák a minőségi, többnyelvű digitális szolgáltatásokhoz való hozzáférés előnyeit. Az e területen nyújtott uniós támogatás ezenfelül várhatóan ösztönzőleg hat majd a közszféra információinak további felhasználására is.
(40)

A jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodás (22) és (23) bekezdése alapján e rendeletet sajátos ellenőrzési követelményeknek megfelelően gyűjtött információk alapján értékelni kell, ugyanakkor el kell kerülni a túlszabályozást és az adminisztratív terheket, főként a tagállamokra nehezedőeket. Ezek a követelmények adott esetben – a rendelet gyakorlati hatásai értékelésének alapjaként – mérhető mutatókat is magukban foglalhatnak. A Bizottságnak – többek között e rendelet megfelelő módosításaira vonatkozó javaslatok előterjesztése céljából – legkésőbb négy évvel az alap végrehajtásának kezdetét követően időközi értékelést, az alap végrehajtási időszakának végén pedig végső értékelést kell készítenie, amelyben a pénzügyi tevékenységeket a pénzügyi megvalósítás eredményeinek, valamint – az adott időpontban lehetséges mértékben – az eredmények és hatások szempontjából kell vizsgálnia. Ezzel összefüggésben a végső értékelő jelentésnek azt is segítenie kell meghatározni, hogy az Unió a védelmi termékek és technológiák fejlesztése terén mely területeken függ harmadik országoktól. Ebben a végső jelentésben a kkv-knak és a közepes piaci tőkeértékű vállalatoknak az alapból pénzügyi támogatásban részesülő projektekben való, határokon átnyúló részvételét, valamint a kkv-knak és a közepes piaci tőkeértékű vállalatoknak a globális értékláncban való részvételét is elemezni kell, mint ahogy azt is, hogy az alap miként járul hozzá a képességfejlesztési tervben azonosított hiányosságok kezeléséhez; emellett pedig a jelentésnek a címzettek származási országára, az egyes tevékenységekben részt vevő tagállamok és társult országok számára, és a keletkezett szellemitulajdon-jogok felosztására vonatkozóan is információkat kell tartalmaznia. A Bizottság javaslatot tehet e rendelet módosítására is az alap végrehajtása során bekövetkező esetleges fejleményekre adott válaszként.
(2)

Az értékelések kiemelték, hogy a 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi kerethez kapcsolódó finanszírozási eszközök sokfélesége átfedéseket eredményezett. Ez a közvetítők és a végső kedvezményezettek számára is összetett helyzeteket teremtett azáltal, hogy különböző támogathatósági és jelentéstételi szabályoknak kellett megfelelniük. A szabályok összehangolatlansága megakadályozta a különböző uniós források ötvözését is, pedig ez észszerű lett volna a különböző finanszírozási formákat igénylő projektek támogatásához. Ezért van szükség egyetlen alap – az InvestEU Alap – létrehozására, az európai beruházási terv keretében felállított Európai Stratégiai Beruházási Alap tapasztalataira is építve, amelyen keresztül a finanszírozási lehetőségek egyetlen költségvetési garanciamechanizmusba történő integrálása és egyszerűsítése révén a végső kedvezményezettek számára hatékonyabban működő támogatást lehet biztosítani, ezáltal fokozva az uniós beavatkozás hatását az uniós költségvetésre háruló költségek csökkentése mellett.
(29)

A kompetenciaközpontnak szabályokat kell kidolgoznia a tagjait, testületeit és személyzetét, az igazgatótanácsot, valamint az ipari és tudományos tanácsadó testületet és a közösséget érintő összeférhetetlenségek megelőzésére , azonosítására és kezelésére orvoslására. A tagállamoknak gondoskodniuk kell a nemzeti koordinációs központokat érintő összeférhetetlenségek megelőzéséről, azonosításáról és orvoslásáról . Alkalmaznia kell továbbá a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférésről szóló 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (11) meghatározott idevágó uniós rendelkezéseket is. A személyes adatok kompetenciaközpont általi kezelésére az (EU) 2018/XXX európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazandó. Be kell tartania továbbá az uniós intézményekre vonatkozó rendelkezéseket, valamint az adatok – különösen a nem minősített különleges adatok és az EU-minősített adatok – kezelésére vonatkozó nemzeti jogszabályokat is. [Mód. 40]
(15)

„A biológiai sokféleség és ökoszisztéma-szolgáltatások Európa tengerentúli területein” önkéntes rendszer (BEST) a biológiai sokféleség védelmét, az ökoszisztéma-szolgáltatások fenntartható használatát, azon belül az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás és az éghajlatváltozás mérséklése ökoszisztéma-alapú megközelítéseit támogatja az Unió legkülső régióiban és a tengerentúli országokban és területeken. A 2011-ben elfogadott BEST előkészítő intézkedés, majd az azt követő BEST 2.0 és BEST RUP projekt révén a BEST segített felhívni a figyelmet az Unió legkülső régiói és a tengerentúli országok és területek ökológiai jelentőségére és azok kulcsszerepére a biológiai sokféleség megőrzése szempontjából. A Bizottság becslése szerint az e területeken a helyszínen végrehajtandó projektekhez évi 8 millió EUR pénzügyi támogatásra van szükség. A tengerentúli országok és területek 2017-ben és 2018-ban miniszteri nyilatkozatok formájában ismerték el a biológiai sokféleségre fordítható kisösszegű támogatások hasznosságát. Ezért helyénvaló, hogy a LIFE program kisösszegű támogatásokat nyújtson a legkülső régiók és a tengerentúli országok és területek biológiai sokféleségét szolgáló projektekhez , beleértve a kapacitásbővítést és a katalizátortevékenységeket .
b)

Az intelligens, interoperábilis, fenntartható, multimodális, inkluzív, hozzáférhető, biztonságos és zavartalan mobilitásra vonatkozó intézkedések: i. az 1315/2013/EU rendelet 21. cikkében meghatározott tengeri gyorsforgalmi utakat támogató intézkedések, hangsúlyt helyezve a rövid távú tengeri szállításra; ii. telematikai alkalmazási rendszerekkel kapcsolatos intézkedések – az 1315/2013/EU rendelet 31. cikkének megfelelően – az egyes közlekedési módok tekintetében, beleértve különösen a következőket: — vasút: ERTMS; — a belvízi utak vonatkozásában: folyami információs szolgáltatások (RIS), — közúti közlekedés: ITS; — tengeri közlekedés: VTMIS és elektronikus tengerhajózási szolgáltatások, ideértve az egyablakos ügyintézési rendszereket, például a tengeri közlekedési ágazatra vonatkozó egyablakos ügyintézést, a kikötők közötti információs rendszereket és a vonatkozó váminformációs rendszereket; — légi közlekedés: légiforgalmi szolgáltatási rendszerek, különösen a SESAR-rendszer rendszerből eredőek; iii. az 1315/2013/EU rendelet 32. cikkével összhangban a fenntartható árufuvarozási szolgáltatásokat támogató és vasúti szállítással járó zaj csökkentéséhez hozzájáruló intézkedések; iv. az 1315/2013/EU rendelet 33. cikkének megfelelően az új technológiákat és az innovációt (többek között az automatizálást, a fejlett közlekedési szolgáltatásokat, a modális integrációt és minden közlekedési mód alternatív tüzelőanyagának infrastruktúráját) támogató intézkedések; v. interoperabilitási akadályokat elhárító intézkedések, különösen, ha ezek a folyosók/hálózatok működésére is kihatnak, az 1315/2013/EU rendelet 3. cikkének o) pontjával összhangban, többek között a vasúti árufuvarozási forgalom növelése érdekében, ideértve az automatikus nyomtávváltó létesítményeket is; va. interoperabilitási akadályokat elhárító intézkedések, különösen az 1315/2013/EU rendelet 30. cikkében meghatározott városi csomópontokon; vi. az 1315/2013/EU rendelet 34. cikkének megfelelően a biztonságos és zavartalan infrastruktúrát és mobilitást – többek között közútbiztonságot – eredményező intézkedések; vii. a közlekedési infrastruktúrának különösen az éghajlatváltozással és természeti katasztrófákkal, valamint a kiberbiztonsági fenyegetésekkel szembeni rezilienciáját javító intézkedések; viii. az 1315/2013/EU rendelet 37. cikkének megfelelően a közlekedési infrastruktúrához való hozzáférést minden közlekedési eszköz és minden felhasználó, különösen a csökkent mozgásképességű felhasználók tekintetében javító intézkedések; ix. a közlekedési infrastruktúra hozzáférhetőségét, illetve biztonsági és polgári védelmi célokra való rendelkezésre állását javító intézkedések, valamint a közlekedési infrastruktúrát az Unió külső határainak ellenőrzése céljából kiigazító intézkedések a forgalom megkönnyítése érdekében .
(2)

Jelenleg a tagállamok nem egyenletesen végzik a vámellenőrzéseket. Ez egyrészről a tagállamok közötti földrajzi különbségeknek, másrészről a rendelkezésükre álló eltérő kapacitásoknak és forrásoknak , valamint a szabványosított vámellenőrzések hiányának tudható be. Nemcsak az emberi tényezőtől függ az, hogy a tagállamok képesek-e megbirkózni a folyamatosan változó globális üzleti modellek és ellátási láncok által támasztott kihívásokkal, hanem attól is, hogy rendelkezésükre állnak-e korszerű és megbízható vámellenőrzési berendezések , és azok megfelelően működnek-e. A vámeljárások működésének javítására irányuló igényt egyéb kihívások is fokozzák, például az e-kereskedelem fellendülése, az ellenőrzések és a vizsgálati jelentések digitalizációja, valamint a számítógépes támadásokkal, a szabotázzsal, az ipari kémkedéssel és az adatok manipulálásával szembeni ellenálló képesség . A kiegyensúlyozatlanság kezeléséhez ezért fontos az egyenértékű vámellenőrzési berendezések biztosítása. Ez egyenértékűbbé fogja tenni a különböző tagállamok által végzett vámellenőrzéseket, ezáltal pedig segít megelőzni az áruáramlások leggyengébb pontok felé való áttevődését. Az Unió vámterületére belépő valamennyi árut alapos ellenőrzéseknek kell alávetni, hogy elkerülhető legyen, hogy a vámcsalást elkövetők a legkedvezőbb feltételeket biztosító kikötőket válasszák ki. Annak biztosítása érdekében, hogy a tagállamok által végzett vámellenőrzések általános hatásfoka erősödjön és konvergenciája megvalósuljon, egyértelmű stratégiát kell kidolgozni leggyengébb pontokkal kapcsolatban. [Mód. 3]
(2b)

A héacsalás elleni küzdelem stratégiájának párhuzamosan kell fejlődnie a gazdaság fokozódó modernizációjával és digitalizációjával, ugyanakkor a héarendszert a lehető legegyszerűbbé kell tenni a vállalkozások és a polgárok számára. Ezért különösen fontos, hogy a tagállamok továbbra is ruházzanak be a technológiai alapú adóbeszedésbe, mégpedig azáltal, hogy automatikusan összekapcsolják a vállalati pénztárgépeket és értékesítési rendszereket a héabevallásokkal. Ezen túlmenően az adóhatóságoknak folytatniuk kell a szorosabb együttműködésre és a bevált gyakorlatok cseréjére irányuló erőfeszítéseiket, többek között az EU adóügyi csúcstalálkozóján (TADEUS) – a tagállami adóügyi hatóságok vezetőinek hálózatán – keresztül, amelynek célja az adóhatóságok közötti stratégiai szintű koordináció javítása. E tekintetben az adóhatóságoknak uniós szinten az adóügyi kérdésekkel kapcsolatos összes adatbázis közötti hatékony kommunikációra és interoperabilitásra kell törekedniük. A blokklánc-technológia a személyes adatok hatékonyabb védelmére és az adóhatóságok közötti online információcsere javítására is felhasználható.