HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 08.12.2005 
COM(2005) 637 final 
  
ZÖLD KÖNYV 
„Az egészséges táplálkozás és a fizikai tevé kenység promóciója: a túlsúly, az elhízottság 
és a krónikus betegségek megel őzésének európai dimenziója” 
 
HU 2   HU TARTALOMJEGYZÉK 
I. Az európai szint ű helyzet............................................................................................. 4 
II. Egészség és gazdagság................................................................................................. 5 III. Konzultációs eljárás ..................................................................................................... 5  
IV. Közösségi szint ű struktúrák és eszközök ..................................................................... 6 
IV.1. Az étrendet és fizi kai tevékenységet érint ő európai cselekvési program..................... 6 
IV.2. Európai táplálkozási és fizikai tevékenységgel kapcsolatos hálózat............................ 7 
IV.3. Az egészséggel kapcsolatos szempontok az EU politikáiban...................................... 7 
IV.4. Közegészségügyi cselekvési program.......................................................................... 8 IV.5. Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA)........................................................... 8 V. A cselekvés területei .................................................................................................... 8 V.1. A fogyasztók tájékoztatása, reklám és marketing........................................................ 8 V.2. A fogyasztói ismeretek b ővítése .................................................................................. 9 
V.3. A gyerekek és a fiatalok megcélzása ........................................................................... 9 V.4. Elérhet ő élelmiszerek, fizikai tevékenység és  az egészséggel kapcsolatos ismeretek 
bővítése a munkahelyen ............................................................................................. 10 
V.5. A túlsúlyosság és az elhízottság megel őzésének és kezelésének az egészségügyi 
szolgálatokba való beépítése...................................................................................... 10 
V.6. Az elhízottságot okozó küls ő tényezők kezelése ....................................................... 11 
V.7. Társadalmi-gazdasági egyenl őtlenségek.................................................................... 11 
V.8. Az egészséges étrend és a fizikai tevéke nység promóciójával kapcsolatos integrált és 
átfogó megközelítés el őmozdítása ............................................................................. 11 
V.9. A tápanyagbevitellel és az élelmiszerala pú táplálkozási iránymut atások kidolgozásával 
kapcsolatos ajánlások................................................................................................. 12 
V.10. Az Európai Unión kívül megvalósított együttm űködés............................................. 12 
V.11. Egyéb kérdések .......................................................................................................... 1 3 
VI. A következ ő lépések .................................................................................................. 13 
1. melléklet: Számadatok és táblázatok.................................................................................... 14 2. melléklet: A táplálkozás, a fizikai tevékenység és az egés zség közötti kapcsolat............... 19 
3. melléklet: Hivatkozások..................................................................................................... .. 22 
 
HU 3   HU ZÖLD KÖNYV 
„Az egészséges táplálkozás és a fizikai tevékenység promóciója : a túlsúly, az elhízottság és 
a krónikus betegségek megel őzésének európai dimenziója” 
I. A Z EURÓPAI SZINT Ű HELYZET  
I.1. Európában az egészségtelen táplálkozás és  a fizikai tevékenység az elkerülhet ő 
betegségek és a korai halál f ő oka, az elhízottság egész Eu rópában egyre általánosabbá 
válása pedig közegészségügyi szempontból komoly aggodalmakra ad okot (lásd a 2. 
mellékletben található háttérinformációkat) . 
I.2. A Tanács arra kérte fel a Bizottsá got, hogy járuljon hozzá az egészséges életmód 
promóciójához(i)1, illetve, hogy tanulmányozza, hogyan lehetne a jobb táplálkozást 
előmozdítani az Európai Unióban, amennyiben szükséges erre irányuló javaslatok 
benyújtásával2. A Tanács a tagállamokat és a Bizottságot arra is felhívta, hogy 
dogozzanak ki és hajtsanak végre olyan kezdeményezéseket, amelyek célja az egészséges táplálkozás és a fizikai tevékenység promóciója
3.  
I.3. A Közösség egyértelm ű hatáskörrel rendelkezik ezen a területen: a Szerz ődés 152. 
cikke előírja, hogy valamennyi közösségi politik a és tevékenység meghatározása és 
végrehajtása során biztosítani kell az em beri egészségvédelem magas szintjét. A 
táplálkozás és a fizikai tevékenység szempon tjából a közösségi poli tika számos területe 
releváns és a Tanács meger ősítette, hogy európai szinte n a vonatkozó politikákban 
figyelembe kell venni a táplálkozással és a fizikai tevékenységgel összefügg ő 
kérdéseket4. 
I.4. A nemzeti szinten végrehajtott cselekvés hasznos kiegészít ője lehet a közösségi szint ű 
cselekvés. Anélkül, hogy a tagállamok álta l kezdeményezett cselekvések hatókörét 
csökkentenék, a közösségi cselekvések el őnyösen felhasználhatják a keletkez ő 
szinergiákat és a méretgazdaságosságot, el ősegíthetik az egész Európára kiterjed ő 
cselekvéseket, összevonhatják a forrásokat, te rjeszthetik a helyes gyakorlatot és ezáltal 
hozzájárulhatnak a tagállami kezdemény ezések általános hatásának javításához. 
I.5. A Tanács hangsúlyozta, hogy mivel az elhízá si járvány több okra is visszavezethet ő, 
ezért az ezzel kapcsolatban alkalmazott megközelítés során több szerepl őt kell 
bevonni5, – amelynek kiemelked ő példája az étrendet és fizikai tevékenységet érint ő 
európai cselekvési program ( lásd a IV.1 szakaszt ) – és helyi, regionális, nemzeti és 
európai szinten kell fellépni6. A Tanács szintén üdvözölte  a Bizottságnak e zöld könyv 
beterjesztésére, illetve a zöld könyv á ltal kezdeményezett nyi lvános konzultáció 
eredményeinek 2006-ra történ ő összefoglalására vonatkozó szándékát7. 
I.6. Az Európai Gazdasági és Szociális Bi zottság hangsúlyozta, hogy a közösségi szinten 
megvalósított cselekvés feler ősítheti a nemzeti hatóságok, a magánszektor és a nem 
kormányzati szervezetek kezdeményezéseinek hatását8. 
                                                 
(i) A hivatkozások listája a dokumentu m végén a 3. mellékletben szerepel 
 
HU 4   HU I.7. Számos tagállamban már hajtanak végre a táplálkozással, a fizikai tevékenységgel és 
az egészséggel kapcsolatos nemzeti st ratégiákat vagy cselekvési terveket9. A közösségi 
fellépés támogathatja vagy kiegészítheti ezeket a tevékenységeket, el őmozdíthatja azok 
összehangolását és segíthet  a helyes gyakorlat meghatáro zásában és terjesztésében 
annak érdekében, hogy a többi tagállam  is hasznosíthassa a már megszerzett 
tapasztalatokat. 
II. EGÉSZSÉG ÉS GAZDAGSÁG  
II.1. Az emberi szenvedésen túl az elhízottság egyre gyakoribb el őfordulása nem 
elhanyagolható gazdasági követk ezményekkel is jár. A becslések szerint az Európai 
Unióban az egészségügyi ellátá ssal kapcsolatban felmerül ő költségek mintegy 7%-át 
teszik ki az elhízottsággal összefügg ő kiadások10, amely az elhízottság egyre növeked ő 
tendenciáit figyelembe véve várhatóan tová bb növekszik majd. U gyan az összes EU-
tagállammal kapcsolatos rész letes adatok nem állnak re ndelkezésre, a tanulmányok 
mind felhívják a figyelmet az elhízottság jelent ős gazdasági következményeire. Az 
Egyesült Királyság nemzeti audit irodája á ltal 2001-ben készített jelentés becslései 
szerint az elhízottság egyedül Angliában 18 millió nap betegszabadságért és 30 000 korai halálért volt felel ős, amely éves szinten legalább 500 millió angol font 
egészségügyi ellátással kapc solatos közvetlen kiadásna k felel meg. A szélesebb 
gazdasági értelemben vett köl tségek között szerepel az al acsonyabb termelékenység és 
a kárba veszett kimen ő teljesítmény, amely a becslések szerint éves szinten további 2 
milliárd angol fontra tehet ő
11. Az Egyesült Királyság országos tiszti f őorvosa által 
2004-ben a fizikai tevékenységnek az egészs égre gyakorolt hatásáról, illetve ezek 
összefüggéseir ől készített jelentése a fizika i tevékenység hiánya által el őidézett 
költségeket éves szinten 8,2 milliárd angol font ra becsülte (beleértve az egészségügyi 
ellátással kapcsolatos és a szélesebb g azdasági értelemben vett költségeket, mint 
például a munkahelyr ől való távolmaradást)12. Írországban az elhízottság kezelésével 
kapcsolatban közvetlenül felmerül ő költségeket 2002-ben 70 millió euróra becsülték13. 
Az egyesült államokbeli CDC (Centers for Disease Control and Prevention) az elhízottsággal összefügg ő egészségügyi ellátással kapcsolatos költségeket 75 milliárd 
dollárra becsülte
14. Az egyén szintjén a tanulmányok pedig azt mutatják, hogy az 
Egyesült Államokban egy átlag elhízott feln őtt egészségügyi kiadásai 37%-kal 
magasabbak, mint egy átlagos normál testsúlyú személy kiadásai15. Ezek között a 
közvetlen költségek között nem szerepel a be tegség és a korai halálozás miatt fellép ő 
csökkent termelékenység. 
II.2. Egy, a svéd közegészségügyi intézet álta l készített elemzés a rra a következtetésre 
jutott, hogy az EU-ban az egészség-károsodáss al korrigált életévek (DALYs) 4,5%-a 
veszik el a nem megfelel ő táplálkozás miatt, további 3,7%  és 1,4% pedig az elhízottság 
és a testmozgás hiánya miatt, azaz összesen 9,6%; ezzel szemben a dohányzás 
számlájára 9% írható16.  
II.3. A holland közegészségügyi és környezet védelmi intézet (RIVM) nemrég publikált 
jelentése megvizsgálta a helytelen összetétel ű táplálkozás és az egészségkárosodás 
közötti összefüggéseket. Az egyik köve tkeztetés szerint a „nem megfelel ő” típusú 
zsírok túlzott fogyasztása, mint  a telített zsírsavak és tran sz-zsírsavak, 25%-kal növeli 
a szív- és érrendszeri betegs égek kialakulásának valószín űségét, míg a heti egy vagy 
két alkalommal történ ő halfogyasztás ezt a kocká zatot 25%-kal csökkenti. 
Hollandiában minden évben a 20. életévét betöltött vagy annál id ősebb korosztályban 
 
HU 5   HU 38 000 szív- és érrendszeri megbete gedés esetében a nem megfelel ő összetétel ű étrend 
okolható17. 
II.4. A túlsúlyossággal és az elhízottsággal ka pcsolatos problémák kezelése tehát nem csak 
közegészségügyi szempontból fontos, hanem hosszú távon csökkenti az egészségügyi 
kiadásokat és az egészen id ős korig aktív munkavégzést lehet ővé téve stabilizálja a 
gazdaságokat. A zöld könyv annak megha tározására szolgál, hogy a tagállami 
tevékenységek kiegés zítésével a közösségi szinten megvalósított fellépés 
hozzájárulhat-e az egészségügyi kockázatok cs ökkentéséhez, az egészségügyi ellátásra 
fordított kiadások mérsékléséhez és a tagállami gazdaságok versenyképességének 
fokozásához. 
III. KONZULTÁCIÓS ELJÁRÁS  
III.1. Az „Egészségese bb, nagyobb biztonságban él ő, magabiztosabb polgárok, 
Egészségügyi és fogya sztóvédelmi stratégia”18 című közlemény bejelentése értelmében 
a Bizottság az egészséget leginkább befolyásoló tényez őkkel – beleértv e a táplálkozást 
és az elhízottságot is – kapcsolatos problém ák kezelésére közösségi stratégiákat dolgoz 
ki. Ebben az összefüggésben a zöld könyv célja az EU intézményei, a tagállamok és a civiltársadalom részvéte lével zajló széles kör ű konzultációs folyamat  és mélyre ható 
vita elindítása annak meghatározása ér dekében, hogy közösségi szinten milyen 
előnyökkel járhat az egészséges táplálkozás és  a fizikai tevékenység promóciója.  
III.2. A Bizottság felhívja az érdekelt szer vezeteket arra, hogy a zö ld könyvben felvetett 
kérdésekre vonatkozó válaszaikat legkés őbb 2006. március 15-ig a következ ő címre 
küldjék el (lehet őség szerint e-mailben): 
European Commission 
Directorate-General Health  and Consumer Protection 
Unit C4 – Health Determinants 
E-mail: SANCO-C4-NUTRITIONGR EENPAPER@cec.eu.int
 
Postal address: L-2920 Luxembourg Fax: (+ 352) 4301.34975 
A válaszok tudományos munkák helyet t, inkább konkrét és tényadatokkal 
alátámasztott, a f őként EU-szint ű politikaalakításra vonatkozó javaslatokat 
tartalmazzanak. Különösen az egyes gazdasági szerepl ők speciális területével 
kapcsolatos (pl. reklám és marketing, címkézés…) válaszokat, illetve a betegek 
szervezeteit ől és az egészség és fogyasztóvéd ő nem kormányzati szervezetekt ől érkező 
válaszokat várjuk.  
III.3. Kivéve ha a válaszadók ezzel ellentétes értelm ű nyilatkozatot tesznek, a Bizottság 
szolgálatai úgy fogják tekint etni, hogy a válaszadók nem e llenzik válaszaiknak vagy 
azok egyes részeinek a Bizottság honlapján való közzétételét és/vagy a konzultációs 
folyamat eredményeit elemz ő jelentésekben az ez utóbbi akra való hivatkozást
19. 
III.4. Mivel az egészségtelen tá plálkozási szokásokkal és a fi zikai tevékenység hiányával 
összefügg ő betegségek kialakulásában több tényez ő is szerepet játszhat, és ebb ől 
következően a problémák megoldásához több szerepl ő megkérdezése is szükséges, a 
zöld könyv olyan kérdéseket is felvet, amelyek els ősorban az EU-tagállamok 
 
HU 6   HU hatáskörébe tartoznak (pl. oktatás,  várostervezés) és hozzájárul annak 
meghatározásához, hogy ennek ellenére az EU -fellépés mely terü leteken teremthet 
hozzáadott értéket, pl. az érintettek közötti ka pcsolatépítés támogatásával és a helyes 
gyakorlat terjesztésével. 
IV. KÖZÖSSÉGI SZINT Ű STRUKTÚRÁK ÉS ESZKÖZÖK  
IV.1. Az étrendet és fizikai tevékenységet érint ő európai cselekvési program 
IV.1.1. A közös cselekvési fórum létreho zása érdekében 2005 márciusában megkezdte 
működését az étrendet és fizikai tevékenységet érint ő európai cselekvési program. A 
program minden olyan európai sz inten aktív releváns szerepl őt összehoz, akik rájuk 
nézve kötelez ő és ellenőrizhető vállalásokra hajlandók a túls úlyosság és az elhízottság 
jelenleg tapasztalható tendenciáinak megállítása és visszafordítása érdekében. A program célja a vállalatoknál,  a civil társadalomban és a közszférában megvalósított 
önkéntes cselekvés katalizálása az egész EU -ban. A program tagjai között vannak az 
élelmiszeripar, a kiskereskedelem, a ve ndéglátás és a reklámipar, a fogyasztói 
szervezetek és az egészséggel kapcso latos nem kormányzati szervezetek f őbb EU-
szintű képviselői. 
IV.1.2. A program azt példázza majd, hogy a társadalom különböz ő tagjai képesek koordinált, 
mégis autonóm fellépésre. Azért hozták lé tre, hogy nemzeti, re gionális vagy helyi 
szinten ösztönz ően hasson a további kezdeményezésekre és együtt tudjon m űködni a 
hasonló nemzeti szint ű fórumokkal. Ugyanakkor a program olyan eredmények 
létrejöttét is el ősegítheti, amelyek segítségével az el hízottság által jelentett kihívásra 
adandó válaszok széles területet lefed ő EU-politikákba integr álhatók. A Bizottság a 
programot a nem jogalkotási jelleg ű fellépések közül a legígé retesebbnek tartja, mert 
helyzetéb ől adódóan egyedülálló lehet ősége van a f őbb érintettek közötti bizalom 
kiépítésére. A program els ő eredményei bíztatóak: a többi közösségi politika részvétele 
jelentős, a program tagjai 2006-ra nagyratör ő kötelezettségvállalás okat terveznek és a 
egyesült államokbeli érintettek részvételéve l zajló együttes ülés hozzá fog járulni a 
helyes gyakorlat cseréjéhez. Ezen kívül a sportminiszterek kötelezettséget vállaltak a 
program támogatására. A program eredményeinek els ő értékelésére 2006 közepén 
kerül sor
20. 
IV.2. Európai táplálkozási és fizikai tevékenységgel kapcsolatos hálózat 
IV.2.1. A tagállamok által jelölt szakért őkből, a WHO-ból és a fogyasztóvédelemmel és 
egészséggel foglalkozó nem kormányzati szervezetekb ől álló táplálkozási és fizikai 
tevékenységgel kapcsolatos há lózatot a Bizottság szolgálatai hozták létre 2003-ban 
annak érdekében, hogy tanácsokkal lássa el a Bizottságot a táplálkozás javítására 
irányuló közösségi tevékenységek kidolgozása, az étrenddel összefügg ő betegségek 
csökkentése és megel őzése, a fizikai tevékenység el őmozdítása és a túlsúlyosság és az 
elhízottság elleni küzdelem területén. A hálózat aktívan részt fog venni a zöld könyvvel kapcsolatos visszajelzések elemzésében. 
IV.3. Az egészséggel kapcsolatos szempontok az EU politikáiban 
IV.3.1. A túlsúlyosság és az elhízottság megel őzése érdekében az egészséget el őmozdító 
integrált megközelítésre van szükség, amelynek keretében az egészséges életmód 
 
HU 7   HU előmozdítását kombinálni kell a társadalmi és gazdasági egyenl őtlenségek 
megszűntetését, illetve a fizikai környezetet célzó cselekvése kkel, valamint egy arra 
vonatkozó kötelezettségvá llalással, hogy az egészsé ggel kapcsolatos célkit űzéseket a 
többi közösségi politika ki alakítása során is figyele mbe veszik. E megközelítés 
alkalmazása esetén egy sor közösségi politikát érinteni kell (pl. mez őgazdasági, 
halászati, oktatás, sport, fogyasztóvédelem, vállalkozás politika, kutatás, szociális 
ügyek, bels ő piac, környezetvédelem, audiovizu ális politika) és ezek aktív 
támogatására van szükség.  
IV.3.2. A Bizottság szintjén jelenleg számos mechanizmus m űködik annak érdekében, hogy az 
egészséggel kapcsolatos szempontokat vegyé k figyelembe a többi közösségi politika 
területén is: 
• a Bizottság többi szolgála tai által beterjesztett f őbb javaslatok esetében rendszeresen 
konzultálnak az Egészségügyi és Fogyasztóvédelmi F őigazgatósággal; 
• a szolgálatközi egészségügyi munkacsoport keretében az öss zes érintett bizottsági 
szolgálat részvételével megvitatják az egészségüggyel kapcsolatos kérdéseket; 
• a politikaalakítás min őségének és koherenciájának javí tását szolgáló eszközként 
kidolgozott bizottsági hatásv izsgálati eljárásban az egés zségügyi hatások vizsgálata 
is szerepel. 
A Bizottság által vitára bocsátott kérdések között a következ ők 
szerepelnek: 
– A többi közösségi politika milyen konkrét hozzájárulásokat tehet, ha tehet 
egyáltalán, az egészséges táplálkozás és a fizikai tevékenység 
előmozdítása, illetve egy olyan környezet kialakítása érdekében, amelyben 
az egészség szempontjából el őnyös választás a könnyebb választás? 
– Milyen közösségi vagy nemzeti intézkedésekkel lehetne a zöldségeket és 
gyümölcsöket kívánatosabbá, elérhet őbbé, hozzáférhet őbbé és 
megfizethet őbbé tenni? 
– A táplálkozással, a fizikai tevékenységgel, a kapcsolódó rendellenességek 
és a fogyasztói magatartás elemzésre szolgáló eszközök kidolgozásával 
összefügg ő területek közül melyiken van szükség több kutatásra?  
IV.4. Közegészségügyi cselekvési program 
IV.4.1. A táplálkozás, a fizikai tevékenység és az elhízottság problematikájának fontossága 
tükröződik a közegészségügyi cselekvési programban21 és annak éves munkaterveiben. 
Az egészségügyi információs intézkedési te rület keretében a program támogatja az 
elhízottság epidemiológiájával és a viselkedéssel összefügg ő kérdésekkel kapcsolatos 
pontosabb adatgy űjtést22. A program létrehoz egy, az egészségi állapotot leíró 
összehasonlítható mutatósorozatot, beleértve a bevitt táplálék, a fi zikai tevékenység és 
az elhízottság területét is.  
IV.4.2. Az egészséget meghatározó tényez ők intézkedési terület keretében a program 
támogatja az egészséges táplálkozási szokások és a fizikai tevékenység el őmozdítását 
célzó páneurópai projekteket,  olyan több területet érint ő és integratív megközelítések 
alkalmazásával, amelyek el őnyben részesítik az életmódra koncentráló 
megközelítéseket, tekintetbe veszik a környezetvédelmi és a társadalmi-gazdasági szempontokat, a f őbb célcsoportokra és környezetekre koncentrálnak és 
 
HU 8   HU összekapcsolják az egészséget meghatározó tényez őkkel kapcsolatban végzett 
munkát23. 
IV.4.3. Az új egészségügyi és fogyasztóvéde lmi programról szóló bizottsági javaslat24 nagy 
hangsúlyt fektet az el őmozdítás és a megel őzés kérdésére, beleértve a táplálkozás és a 
fizikai tevékenység területét is, és az egyes betegségek megel őzése érdekében új 
cselekvési területet irányoz el ő. 
A Bizottság által vitára bocsátott kérdések között a következ ők szerepelnek: 
– Hogyan lehetne javítani az elhízottsággal kapcsolatos adatok 
elérhetőségét és összehasonlíthatóságát, különösen az elhízottság pontos 
földrajzi és társadalmi-gazdasági eloszlásának meghatározása céljából?  
– A program segítségével hogyan lehet a döntéshozók, az egészségügyi 
szakemberek, a média és a közvélemény körében jobban tudatosítani az 
egészséges táplálkozás és a fizikai tevékenység által egyes krónikus 
betegségek megel őzésében betöltött jótékony szerepet? 
– Milyen csatornák felhasználásával lehet a meglév ő tényadatokat a 
legmegfelel őbben terjeszteni?  
IV.5. Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) 
IV.5.1. Az Európai Élelmiszer biztonsági Hatóság jelent ős mértékben támogathatja a 
táplálkozással kapcsolatban javasolt intézkedés eket (pl. ajánlott táplálékbevitel, vagy a 
táplálkozás által az egészségre gyakorolt hatással kapcsolatos,  az egészségügyi 
szakembereket, az élelmiszerlánc gazdasági szerepl őit és a közvéleményt megcélzó 
kommunikációs stratégia témájában) tudomán yos tanácsadással és  segítségnyújtással 
(az EFSA által az élelmiszeralapú táplál kozási iránymutatásokkal kapcsolatban 
betöltött szerepr ől lásd bővebben az V.9. szakaszt ).  
V. A  CSELEKVÉS TERÜLETEI  
V.1. A fogyasztók tájékoztatása, reklám és marketing 
V.1.1. A fogyasztóvédelmi politika célja képessé  tenni az embereket arra, hogy étrendjükkel 
kapcsolatban megfelel ő információk birtokában hozzanak döntéseket. Ebben a 
vonatkozásban a termékek tápanyagtartal mával kapcsolatos információ fontos 
összetevő. Az élelmiszerek tápért ékére vonatkozó világos és következetes tájékoztatás, 
a fogyasztók ismereteinek b ővítése mellett, el ősegítheti az étrendde l kapcsolatban 
megfelelő információk birtokában hozott döntéseket . Ezért a Bizottság beterjesztett egy 
rendeletjavaslatot az élelmiszerek tápért ékére és egészségre gyakorolt hatására 
vonatkozó állításokkal kapcsolatos szabályok harmonizálása érdekében25. Ezek között 
szerepel a tápérték-profilok kialakításána k elve annak megakadályozása érdekében, 
hogy a bizonyos összetev őkből (só, zsír, telített zsírsava k és cukrok) nagy mennyiséget 
tartalmazó élelmiszerek potenciális tápért ékével és az egészségre gyakorolt kedvez ő 
hatásával kapcsolatban alaptalan állítások láthassanak napvilágot. A Bizottság továbbá 
tervezi a tápértékkel kapcsolatos jele nlegi címkézési szabályok módosítását. 
V.1.2. A reklám és a marketing vonatkozásában  biztosítani kell, hogy a fogyasztókat nem 
vezetik félre és nem használják ki a befolyásolható fogyasztók, különösen a gyerekek hiszékenységét és a média módszereivel ka pcsolatos hiányos isme reteit. Ez különösen 
 
HU 9   HU vonatkozik a magas zsír-, só- és cukor tartalmú élelmiszerek, mint a nagy 
energiadenzitású snackek és a cukorral édesített üdít őitalok reklámozására, és az ilyen 
termékekkel kapcsolatos iskolai marketingtevékenységre26. Ezen a területen az ágazati 
önszabályozás jelenthetné a megfelel ő megoldást, mert a küls ő szabályozáshoz képest 
sokkal gyorsabb és rugalmasabb. Más megoldásokat kell azonban alkalmazni, ha az önszabályozás nem jár megfelel ő eredményekkel. 
A Bizottság által vitára bocsátott kérdések között a következ ők szerepelnek: 
– A fogyasztó tápanyagokkal kapcsolatos tájékoztatása során mely f őbb 
tápanyagokat és termékkategóriákat kell figyelembe venni, és miért?  
– Milyen ismeretekkel kell ellátni a fogyasztókat annak érdekében, hogy 
teljes mértékben megértsék a élelmiszercímkéken feltüntetett 
információkat, és kinek kell err ől gondoskodnia? 
– Az önkéntes kódexek („önszabályozás”) alkalmazása megfelel ő eszköz 
lehet-e a nagy energiadenzitású és mikrotápanyagokban szegény 
élelmiszerek reklámozásának és marketingjének korlátozására? Milyen 
egyéb megoldások jöhetnek szóba, ha az önszabályozás nem jár sikerrel?  
– Mi a hatékony önszabályozás definíciója, illetve hogyan lehet azt 
végrehajtani és nyomon követni? Milyen intézkedésekkel lehet biztosítani 
azt, hogy a reklámok, illetve a marketing- és promóciós tevékenységek 
nem használják ki a befolyásolható fogyasztók hiszékenységét és a média 
módszereivel kapcsolatos hiányos ismereteit?  
V.2. A fogyasztói ismeretek b ővítése 
V.2.1. Bármilyen táplálkozással kapcsolatos, közösségi vagy nemzeti szinten megvalósított 
politika sikerének elengedhetetlen feltétele, hogy a közvélemény megfelel ő 
tájékoztatást kapjon az étrend és az egészség, illetve az energiabevitel és az energiafelhasználás közötti összefüggésekr ől, a krónikus betegségek kialakulásának 
kockázatát csökkent ő étrendekr ől és az étrend egészséges összetev őiről. Következetes, 
koherens, egyszer ű és világos üzenet eket kell megfogalmazni és több csatornán 
keresztül, a helyi kultúra, az életkor és a nem sajátosságainak figyelembevételével a fogyasztók felé közvetíteni. A fogyasztói ismeretek b ővítése hozzájárul a média 
módszereivel kapcsolatos isme retek megszerzéséhez is, és  segíti a fogyasztókat a 
élelmiszercímkéken feltüntete tt információk jobb megértésében. 
Kérdések, amelyekre a Bizottság a helyes gyakorlat meghatározása céljából 
vár válaszokat: 
– Hogyan lehet a fogyasztókat a leginkább képessé tenni arra, hogy a 
megfelel ő ismeretek birtokában hozzanak döntéseket és hatékonyan 
cselekedjenek? 
– A köz- és a magánszféra partnersége hogyan járulhat hozzá a fogyasztói 
ismeretek b ővítéséhez? 
– A táplálkozás és a fizikai tevékenység területén milyen f őbb üzeneteket 
kell eljuttatni a fogyasztókhoz, illetve hogyan és kinek a közvetítésével?  
 
HU 10   HU V.3. A gyerekek és a fi atalok megcélzása 
V.3.1. A feln őttkorban megjelen ő egészségügyi kockázatokat meghatározó, életmóddal 
kapcsolatos hozzáállás gyermekkorban és kamaszkorban alakul ki, ezért rendkívül 
nagy jelent ősége van annak, hogy a gyerekek egészséges magatartásmintákat 
sajátítsanak el. Az iskola központi szer epet játszhat az egészséges életmód 
népszerűsítésében és az egészséges étrend és  a fizikai tevékenység promóciójával 
hozzájárulhat a gyermekek egészségének véde lméhez. Arra is egyr e több bizonyíték áll 
rendelkezésre, hogy az egészs éges táplálkozás el ősegíti a koncentráci ós képességet és a 
tanulást. Ráadásul az iskoláknak lehet őségük van a gyerekeket arra ösztönözni, hogy 
naponta végezzenek fizikai tevékenységet27. A megfelel ő szinten tekintetbe lehet venni 
a vonatkozó intézkedéseket. 
V.3.2. Annak elkerülése érdekében, hogy a gye rekekhez egymásnak ellentmondó üzenetek 
jussanak el, az egészséges életmóddal kapcsolatos szül ői és iskolai er őfeszítéseket a 
médiának, az egészségügyi szolgálatokna k, a civiltársadalomnak és a megfelel ő ipari 
ágazatoknak is támogatnia kell (poz itív szerepmodellek közvetítése) (a gyerekeket 
megcélzó marketingtevékenységgel k apcsolatban lásd az V.1. szakaszt).  
Kérdések, amelyekre a Bizottság a helyes gyakorlat meghatározása céljából 
vár válaszokat: 
– Melyek lehetnek az iskolai étkezés tápértékének javításával kapcsolatos jó 
példák, és hogyan lehet a szül őket tájékoztatni arról, hogyan javítsák az 
otthoni étkezések tápértékét? 
– Mi a helyes gyakorlat a rendszeres iskolai fizikai tevékenység 
biztosításával kapcsolatban? 
– Mi a helyes gyakorlat az egészséges iskolai étkezési szokások 
erősítésével kapcsolatban, különös tekintettel a nagy energiadenzitású 
snackek és a cukorral édesített üdít őitalok fogyasztására?  
– A média, az egészségügyi szolgálatok, a civiltársadalom és a megfelel ő 
ipari ágazatok hogyan támogathatják az iskolák egészséggel kapcsolatos 
ismeretátadási er őfeszítéseit? Ebben a tekintetben milyen szerepet 
játszhat a köz- és a magánszféra partnersége?  
V.4. Elérhet ő élelmiszerek, fizikai tevékenység és az egészséggel kapcsolatos ismeretek 
bővítése a munkahelyen 
V.4.1. A munkahelyeken kiváló lehet őség nyílik az egészséges étrend és a fizikai tevékenység 
promóciójára. Az egészséges ételeket kí náló munkahelyi étkezdék és a fizikai 
tevékenységet megkönnyít ő munkaadók (pl. zuhanyozási lehet őség és öltöz ők 
biztosítása) nagy mértékben hozzájárulna k az egészséges életmód munkahelyi 
előmozdításához. 
Kérdések, amelyekre a Bizottság a helyes gyakorlat meghatározása 
céljából vár válaszokat: 
– A munkaadók hogyan kínálhatnak sikerrel egészséges ételeket a 
munkahelyi étkezdékben és hogyan javíthatják az ételek tápértékét? 
– Milyen intézkedésekkel lehet ösztönözni és megkönnyíteni a munkaid őbe 
beiktatott szüntetek alatti, illetve a munkahelyre és a munkahelyr ől haza 
 
HU 11   HU megtett út közben végzett fizikai tevékenységet?  
V.5. A túlsúlyosság és az elhízottság megel őzésének és kezelésének az egészségügyi 
szolgálatokba való beépítése 
V.5.1. Az egészségügyi szolgálatok és az  egészségügyben dolgozó szakemberek nagy 
mértékben hozzájárulhatnak ahhoz, hogy a betegek megértsék az étrend, a fizikai tevékenység és az egészs ég közötti összefüggéseket,  és arra ösztönözhetik őket, hogy 
ennek figyelembevételével változtassák meg életmódjukat. Az életmódváltás 
tekintetében ösztönz ően hathat a betegekre, ha az egészségügyben dolgozó 
szakemberek a mindennapi kontaktus kereté ben hasznos tanácsokkal látják el a 
betegeket és a családokat a megfelel ő étrend és a fokozott fizi kai tevékenység jótékony 
hatásaival kapcsolatban. Az elhízottság kezelésének lehet őségeit is meg kell 
vizsgálni
28. 
A Bizottság által vitára bocsátott kérdések között a következ ők 
szerepelnek: 
– Milyen intézkedésekre van szükség, és milyen szinten, annak biztosítása 
érdekében, hogy az egészséges étrend és a fizikai tevékenység 
promóciójára irányuló fellépések még jobban integrálódjanak az 
egészségügyi szolgálatok tevékenységi körébe?  
V.6. Az elhízottságot okozó küls ő tényezők kezelése 
V.6.1. A fizikai tevékenység beépíthet ő a napi rutinba (pl. isko lába vagy munkába menet a 
közlekedési eszközök helyet ti gyaloglás vagy kerékpáros közlekedés). A közlekedési 
és várostervezési politika biztosíthatja , hogy könnyen és biztonságosan lehessen 
gyalogolni, kerékpározni és egyéb mozgásformákat végezni, és el ősegítheti a nem 
motorizált közlekedési módoka t. Az iskolákhoz vezet ő biztonságos kerékpárutak és 
gyalogutak kialakításával csökkenten i lehetne a gyerekek körében egyre 
nyugtalanítóbb méreteket ölt ő túlsúlyosságot és elhízottságot. 
A Bizottság által vitára bocsátott kérdések között a következ ők 
szerepelnek: 
– Hogyan járulhatnak hozzá a közpolitikák ahhoz, hogy a fizikai 
tevékenység a napi rutin részévé váljon? 
– Milyen intézkedésekre van szükség a fizikai tevékenységet el ősegítő 
környezet kialakításához?  
V.7. Társadalmi-gazdasági egyenl őtlenségek 
V.7.1. Az élelmiszer megválasztását egyaránt be folyásolja az egyéni íz lés és a társadalmi-
gazdasági tényez ők29. A társadalmi helyzet, a kereset és  az iskolázottsá g az étrend és a 
fizikai tevékenység szempontjából megha tározó. Bizonyos lakókörnyezetek nem 
ösztönöznek fizikai tevékenységre  és nem rendelkeznek szabadid ős létesítményekkel, 
amely hátrányosabban érinti a kevésbé tehet őseket, mint azoka t, akik anyagi 
helyzetükb ől következ ően rendelkeznek közlekedési eszközzel vagy igénybe tudják 
venni a tömegközlekedést. Az alacsonyabb iskolázottsági szint és a megfelel ő 
tájékoztatás beszerzésének korlátozott lehet őségei nagyban csökkentik megfelel ő 
információk birtokában hoz ott döntések esélyét.  
 
HU 12   HU A Bizottság által vitára bocsátott kérdések között a következ ők 
szerepelnek: 
– Milyen intézkedésekkel és milyen szinten lehetne a bizonyos társadalmi-
gazdasági rétegekhez tartozó csoportok és háztartások körében 
népszer űsíteni az egészséges étrendet és a fizikai tevékenységet, és 
lehetőséget biztosítani számukra egy egészségesebb életmódra való 
áttérésre? 
– Hogyan lehet bizonyos társadalmi-gazdasági helyzet ű csoportok esetében 
az egészségtelen szokások többször kimutatott halmozott el őfordulását 
kezelni?  
V.8. Az egészséges étrend és a fizikai tevé kenység promóciójával kapcsolatos integrált 
és átfogó megközelítés el őmozdítása 
V.8.1. Az egészséges életmóddal kapcsolatos döntések elérhet őbbé, megfizethet őbbé és 
vonzóbbá tételét célzó koherens és átfogó megközelítés érte lmében a táplálkozással és 
a fizikai tevékenységgel összefügg ő szempontokat minden helyi, regionális, nemzeti és 
európai szint ű politikában figyelembe kell venni, amely kedvez ő körülményeket teremt 
és kialakítja és alkalmazza azokat a megfelel ő eszközöket, amelyekkel értékelni lehet a 
többi politika által az egészs éges táplálkozásra és a fi zikai tevékenységre gyakorolt 
hatást30. 
V.8.2. Az étrenddel és a fizikai tevékenységgel összefügg ő krónikus állapotok gyakorisága 
nagy eltéréseket mutat a nemek, a korcsoportok és a társadalmi-gazdasági rétegek függvényében. Ráadásul a étkezési szokások és a fizikai tevékenységgel kapcsolatos 
magatartás gyakran mélyebb összef üggésben van a helyi és regionális 
hagyományokkal. Az egészséges táplálkozás  és a fizikai tevékenység promócióját 
célzó megközelítés kidolgozása során tehát figyelembe kell venni a nemek közötti, illetve a társadalmi-gazdasági és kulturális különbségeket és nem szabad elfeledkezni az egész életre való tervezésr ől sem.  
A Bizottság által vitára bocsátott kérdések között a következ ők 
szerepelnek: 
– Melyek az egészséges táplálkozás és a fizikai tevékenység promócióját 
célzó integrált és átfogó megközelítés legfontosabb elemei? 
– Mi ezeknek a szerepe nemzeti és közösségi szinten?  
V.9. A tápanyagbevitellel és az élelmi szeralapú táplálkozási iránymutatások 
kidolgozásával kapcsolatos ajánlások 
V.9.1 A WHO/FAO jelentése31 a főbb, nem fert őző betegségek megel őzésével 
összefüggésben általános aján lásokat fogalmaz meg a tápanyagbevitellel és a fizikai 
tevékenységgel kapcsolatban.  
V.9.2. Az Eurodiet projekt32 a tápanyagok tekintetében mennyiségileg meghatározott 
célkitűzéseket javasolt és hangsúlyozza, hogy ezeket élelmiszeralapú táplálkozási 
iránymutatásokká kell alakítani. Az élel miszeralapú táplálkozás i iránymutatásoknak a 
szokásos táplálkozási mintákra  kell épülnie és figyelembe kell vennie a társadalmi-
gazdasági és kulturális tényez őket.  
 
HU 13   HU V.9.3. A Bizottság felkérte az Európai Élelmi szerbiztonsági Hatóságot az energiával, a 
makrotápanyagokkal és az élelmi rostokkal ka pcsolatos tanácsainak aktualizálására. 
Ezt követ ően az EFSA a mikrotápanyagok referencia bevitelével kapcso latos tanácsokat 
is megfogalmaz, és amennyiben szükséges további, a kiegyensúlyozott étrend részét 
képező egyéb táplálkozási vagy fizi ológiai hatással rendelkez ő anyagokról is említést 
tesz. Ezen túlmen ően az EFSA tanácsokat fogalmaz meg azzal kapcsolatban, hogy a 
tápanyag alapú táplálkozási tanácsokat hogya n lehet arról szóló iránymutatásokká 
alakítani, hogy a különböz ő élelmiszerek hogyan járulnak hozzá egy olyan étrend 
egészéhez, amely a megfelel ő táplálkozáson keresztül hozzájárul a jó egészség 
megőrzéséhez.  
A Bizottság által vitára bocsátott kérdések között a következ ők 
szerepelnek: 
– Az élelmiszeralapú táplálkozási iránymutatások európai szinten hogyan 
vehetik figyelembe a különböz ő regionális és nemzeti étkezési szokásokat, 
illetve a társadalmi és kulturális eltéréseket? 
– Hogyan lehet megszüntetni a javasolt tápanyagbevitel és a valós bevitel 
közötti eltéréseket? 
– A táplálkozási iránymutatásokat milyen kommunikációval lehet a 
fogyasztók felé közvetíteni? 
– Az Egyesült Királyságban nemrég kidolgozott tápanyag-profil pontozási 
rendszerhez hasonló rendszerek hogyan járulhatnak hozzá az ilyen irányú 
fejlődéshez33? 
V.10. Az Európai Unión kí vül megvalósított együttm űködés 
V.10.1. Jelenleg nemzetközi szinten folyik eszm ecsere arról, hogy világviszonylatban milyen 
szerepet töltsön be a Codex Alimentarius34 a táplálkozás területén. A WHO-nak az 
étkezéssel, a fizikai tevékenységgel és  az egészséggel kapcsolatos globális 
stratégiájában megfogalmazott felkérésév el összhangban az EU támogatja azt a 
nézetet, amely szerint általánosságban el  kell gondolkodni arról, hogyan lehetne a 
táplálkozással kapcsolatos kérdéseket a Codex munkájába beemelni, megtartva 
emellett a Codex jelenlegi mandátumát. 
V.10.2. A táplálkozás, az étrend és a fizika i tevékenység témakörében szoros együttm űködést 
kell megvalósítani a jogalkotók és az érintettek között az EU-ban és egyéb 
országokban, ahol a túlsúlyosság és az el hízottság egyre komolyabb problémát jelent35. 
 
HU 14   HU A Bizottság által vitára bocsátott kérdések között a következ ők szerepelnek: 
– Milyen feltételek mellett vehet részt a közösség az EU-tagállamok és nem 
EU-tagállamok közötti tapasztalatcserében és a helyes gyakorlat 
meghatározásában? Ha részt vesz, mi a részvétel módja?  
V.11. Egyéb kérdések 
A Bizottság által vitára bocsátott kérdések között a következ ők szerepelnek: 
– Vannak-e olyan kérdések, amelyekre a zöld könyv nem tér ki, ám 
szükséges lenne azok figyelembevétele a táplálkozással, a fizikai 
tevékenységgel és az egészséggel kapcsolatos európai dimenzió 
vizsgálata során? 
– A zöld könyvben felvetett kérdések közül melyeknek kellene els őbbséget 
élvezniük, és melyeket lehet a kevésbé sürget ő kérdések kategóriájába 
sorolni?  
VI. A  KÖVETKEZ Ő LÉPÉSEK  
VI.1. A Bizottság szolgálatai a zöld könyv által elin dított konzultációs folyamat keretében 
beérkezett véleményeket gondos elemzésne k fogják alávetni. A véleményeket 
összegző jelentést a tervek szerint 2006 júliu sáig közzéteszik a Bizottság honlapján. 
VI.2. A konzultációs folyamat eredményein ek fényében a Bizo ttság mérlegeli a 
legmegfelel őbb nyomon követést és tekintetbe veszi javasolandó intézkedéseket, 
valamint az intézkedések végrehajtásának legmegfelel őbb eszközeit. Szükség esetén, a 
kiválasztott instrumentum típusától függ ően hatásvizsgálat is készül. 
 
HU 15   HU ANNEX 1  
Figures and Tables 
 
 Table 1 
Prevalence estimates of diabetes mellitus  
 estimate 2003  estimate 2025  
Country prevalence (%)  prevalence (%)  
Austria 9.6 11.9 
Belgium 4.2 5.2 
Cyprus 5.1 6.3 
Czech Re public 9.5 11.7 
Denmar k 6.9 8.3 
Estonia   9.7 11.0 
Finland 7.2 10.0 
France   6.2 7.3 
German y 10.2 11.9 
Greece 6.1 7.3 
Hungary 9.7 11.2 
Ireland 3.4 4.1 
Italy  6.6 7.9 
Latvia 9.9 11.1 
Lithuania 9.4 10.8 
Luxembour g 3.8 4.4 
Malta 9.2 11.6 
Netherlands 3.7 5.1 
Poland   9.0 11.0 
Portu gal  7.8 9.5 
Slovakia 8.7 10.7 
Slovenia   9.6 12.0 
Spain 9.9 10.1 
Sweden  7.3 8.6 
United Kin gdom 3.9 4.7 
source: Diabetes Atlas, 2nd edition, International Diabetes 
Foundation 2003  
 
HU 16   HU Fig. 2: Deaths in 2000 attributable to selected risk factors (European region) 
(source: World Health Report 2002) 
0 500.000 1.000.000 1.500.000 2.000.000 2.500.000
blood pressure
cholesterol
tobacco
high BMI
too low fruit + veg intake
physical inactivity
alcohol
urban air pollution
lead exposure
occupational carcinogens
illicit drugs
unsafe sex
occupational particulates
occupational injuries
 
 
HU 17   HU  
Table 2 - Overweight and obesity among adults in the European Union  
 Males Females 
Country Year of 
Data Collection %BMI
1 
25-29.9 %BMI≥30 %Com-
bined BMI ≥25 %BMI 
25-29.9 %BMI 
≥30 %Combined 
BMI≥25 
Austria 1999 40 10 50 27 14 41 
Belgium 1994-7 49 14 63 28 13 41 
Cyprus 1999-2000 46 26.6 72.6 34.3 23.7 58 
Czech 
Republic 1997/8 48.5 24.7 73.2 31.4 26.2 57.6 
Denmark 1992 39.7 12.5 52.2 26 11.3 37.3 
England2 2003 43.2 22.2 65.4 32.6 23. 55.6 
Estonia  (self 
reported) 1994-8 35.5 9.9 45.4 26.9 15.3 42.2 
Finland 1997 48 19.8 67.8 33 19.4 52.4 
France  (self 
reported) 2003 37.4 11.4 48.8 23.7 11.3 35 
Germany 2002 52.9 22.5 75.4 35.6 23.3 58.9 
Greece 1994-8 51.1 27.5 78.6 36.6 38.1 74.7 
Hungary 1992-4 41.9 21 62.9 27.9 21.2 49.1 
Ireland 1997-99 46.3 20.1 66.4 32.5 15.9 48.4 
Italy (self 
reported) 1999 41 9.5 50.5 25.7 9.9 35.6 
Latvia 1997 41 9.5 50.5 33 17.4 50.4 
Lithuania 1997 41.9 11.4 53.3 32.7 18.3 51 
Luxembourg  45.6 15.3 60.9 30.7 13.9 44.6 
Malta 1984 46 22 68 32 35 67 
Netherlands 1998-2002 43.5 10.4 53.9 28.5 10.1 38.6 
                                                 
1 BMI = Body Mass Index: a person’s weight in kg divided by (height in metres)2 ; persons with a BMI 
between 25 and 30 are consider ed overweight, persons with a BMI >30 are considered obese 
2 Data from Health Survey for England, which does  not include data for Scotland, Wales and Northern 
Ireland 
 
HU 18   HU Poland  (self 
report) 1996 n/a 10.3 n/a n/a 12.4 n/a 
Portugal 
(urban) Published 
2003 n/a 13.9 n/a n/a 26.1 n/a 
Slovakia 1992-9 49.7 19.3 69 32.1 18.9 51 
Slovenia  (self 
reported) 2001 50 16.5 66.5 30.9 13.8 44.7 
Spain 1990-4 47.4 11.5 58.9 31.6 15.3 46.9 
Sweden 
(adjusted)  1996-7 41.2 10 51.2 29.8 11.9 41.7 
Age range and year of data  in surveys may differ. With the limited data availa ble, prevalen ces are not 
standardised. Self reported surveys may underestimate true prevalence. Sources and references are from 
the IOTF database ( © International Obesity Task Force, London – March 2005) 
 
Fig. 2: Rising prevalence of overweight  in children aged 5-11 (source: IOTF) 
051015202530
1960 1970 1980 1990 2000England
Poland
German yNetherlandsSpain
France
Czech R.USA
 
HU 19   HU  
ANNEX 2 - Relationship between di et, physical activity and health 
1. The relationship between diet, physical ac tivity and health has been scientifically 
established, in particular rega rding the role of li festyles as determinants of chronic non-
communicable diseases and conditions such as  obesity, heart disease, type 2 diabetes, 
hypertension, cancer and osteoporosis36. 
2. Particularly alarming is the increase in the prevalence of diabetes  (cf table 1, Annex 1) . 
Type-2-diabetes, which accounts for over 90% of  diabetes cases worldwide, is related 
to obesity, a sedentary lifestyle and diets high in fat and saturated fatty acids. Both 
prevention and treatment of type-2 diabetes need to focus on lifestyle changes (weight 
loss, physical activity, diets low in  fat and saturated fatty acids)37. 
3. Cardiovascular diseases  (CVD) are together with cance r the most important causes of 
death and disease in Europe. Stopping smoki ng, increasing physical activity levels and 
adopting healthier diets are the most importa nt factors in the primary prevention of 
CVD. The key recommendations for CVD pr evention are maintenance of normal body 
weight, moderate physical activ ity of 30 minutes or more every day and avoidance of 
excess consumption of satura ted fatty acids and salt.  
4. Dietary factors are estimated to account for approximately 30% of all cancers  in 
industrialized countries38, making diet second only to tobacco as a theoretically 
preventable cause of cancer. Consumpti on of adequate amounts of fruits and 
vegetables, and physical activity, appear to be protective against certain cancers. Body 
weight and physical inactivity together are estimated to account for approximately one-
fifth to one-third of several of the most common cancers39. 
5. Osteoporosis  is a disease in which the density of  bones is reduced, increasing the risk 
of fracture. Around the world, it affects one in  three women and one in five men over 
the age of fifty. Although genetic factors wi ll determine whether an  individual is at 
heightened risk of osteoporosis, lifestyle factors can influence the acquisition of bone mass in youth and the rate of bone loss la ter in life. The jo int WHO/FAO expert 
consultation
40 concludes that dietary and lifestyle  recommendations developed for the 
prevention of other chronic diseases may pr ove helpful to reduce osteoporosis risk.  
6. The World Health Report 200241 describes in detail how a few major risk factors  
account for a significant proportion of all d eaths and diseases in most countries (cf 
figure 1, Annex 1) . Six out of the seven most importan t risk factors for premature death 
(blood pressure, cholesterol, Body Mass Index,  inadequate fruit a nd vegetable intake, 
physical inactivity, excessive alcohol consumpti on) relate to diet and physical activity 
(the odd one out being tobacco). Unhealthy diets and lack of physical activity are 
therefore the leading causes of avoidable illness and premature death in Europe. 
7. The underlying determinants  of the risk factors for the major chronic diseases 
portrayed above are largely the same. Dietary risk factors include shifts in the diet 
structure towards diets with a higher energy density (calories per gramme) and with a 
greater role for fat and added sugars in f oods; increased saturated fat intake (mostly 
from animal sources) and excess intake of hydrogenated fats; reduced intakes of 
complex carbohydrates and dietary fibre; re duced fruit and vegetable intakes; and 
 
HU 20   HU increasing portion sizes of food items. Other important lifestyle-related risk factors, 
apart from smoking and excessive alcohol consumption, include reduced levels of 
physical activity. Of particular concern is the increasingly unhealthy diet and physical 
inactivity of adolescents and children. 
8. As relatively few risk factors cause the majority of the chronic disease burden, the 
related morbidity and mortality is to a great extent preventable. It is estimated that up 
to 80% of cases of coronary heart disease, 90% of type 2 diabetes  cases, and one-third 
of cancers can theoretically be avoided if the whole population followed current 
guidelines on diet, alcohol, physical activity  and smoking. Addressing  lifestyle factors 
such as nutrition and physic al activity therefore has an  enormous potential for the 
prevention of severe morbidity and mortality.  
9. Obesity  (BMI42 >30) is a risk factor for many serious illnesses including heart disease, 
hypertension, stroke, type-2-diabetes, respirat ory disease, arthritis and certain types of 
cancer. The rising prevalence of obesity across Europe (cf. Annex 1, table 2) , 
particularly among young people (cf. Annex 1, fig. 2) , has alarmed health experts, the 
media and the population at large, a nd is a major public health concern. 
10. Evidence from population surveys suggests that obesity levels in the EU have risen by 
between 10-40% over the past decade, and cu rrent data suggest that the range of 
obesity prevalence in EU countries is fr om 10% to 27% in men and up to 38% in 
women43. In some EU countries more than half the adult population is overweight44 
(BMI >25), and in parts of Europe45 the combination of reported overweight and 
obesity in men exceeds the 67% prevalence found in the USA’s most recent survey46. 
Despite efforts by individuals the loss of he alth to the populati on as a whole due to 
unhealthy diets and inactivity is extraordin arily high: a small increase in Body Mass 
Index (BMI), e. g. from 28 to 29, will in crease the risk of morbidity by around 10 % 47. 
11. The number of EU children affected by overweight and obesity is estimated to be 
rising by more than 400,000 a year, adding to  the 14 million-plus of the EU population 
who are already overweight (including at least 3 million obese children); across the 
entire EU25, overweight aff ects almost 1 in 4 children48. Spain, Portugal and Italy 
report overweight and obesity levels exceeding 30% among children aged 7-11. The rates of the increase in childhood overweight and obesity  vary, with England and 
Poland showing the steepest increases
49. 
12. The factors underlying the onset of obesity are widely known (high intake of energy 
dense micronutrient poor foods or sedentary li festyles are the most  convincing factors 
determining obesity risk; high intake of suga rs sweetened soft drinks and fruit juices, 
heavy marketing of energy dense foods or adverse socioeconomic conditions are also 
probable determining factors. High intake of non starch polysaccharides and regular 
physical activity are convincing factors loweri ng obesity risk; breastfeeding and home 
or school environments supporting healthy f ood choices for children are also probable 
lowering factors). It should how ever be borne in mind that for some people it is going 
to be harder to maintain a healthy weight than for others because they are genetically 
disposed to storing fat, or  because they have genetic dysfunctions which make it 
difficult for them to control the feeling of hunger. In fact, even if some scientists50 
estimate that 40-70% of the variation in fa t mass between individuals is determined by 
genetic factors, environmental factors rema in important and determine the expression 
 
HU 21   HU of these genes in individuals; addressing the “obesogenic environment” ( cf section V.6 ) 
therefore has a strong po tential to curb obesity51. 
13. While the effects of diet and physical activity  on health often inte ract, particularly in 
relation to obesity, there are ad ditional health benefits fr om physical activity that are 
independent of nutrition and diet. Likewise, th ere are significant nutritional risks that 
are unrelated to obesity. 
14. Weight gain in an individual is the result of an excess of energy consumed as food over 
energy expenditure. There is a strong tende ncy for excess weight to continue to 
accumulate from childhood through to middle ag e. It is therefore important to achieve 
an optimum body weight throughout life through proper diet and daily physical 
activity. In addition to promoting overall f eelings of wellbeing a nd apart from weight 
management aspects, physical exercise ha s also independent positive effects on the 
prevention of diseases such as cardiovascul ar disease, type II diabetes, osteoporosis 
and depression, and contributes to maintain ing muscular strength in older age. 
15. To maintain cardiovascular health, the r ecommended daily amount of exercise is at 
least 30 minutes for most of the days of th e week. There is no general agreement on the 
level of physical activity needed  to prevent weight gain, but  a total of one hour on most 
days of the week is probably needed. Howe ver, all physical activity increases energy 
consumption and contributes to weight management52. 
16. A 2003 Eurobarometer survey53 showed that around 60 % of Europeans (EU 15) had 
no vigorous physical activity at all in a typi cal week, and more than 40 % did not even 
have moderate physical activit y in a typical week. Europe -wide, only about one third 
of schoolchildren appear to be meetin g recognised physical activity guidelines54. 
Exercising seems to be more common among people who claim they eat healthily and 
do not smoke, which is in line with the gene rally observed “cluster ing of good habits”.  
17. The WHO Global Strategy on diet, physical activity and health  was adopted by the 
World Health Assembly in May 200455 as an outcome of a global consultation process 
and consensus-building exercise. The Globa l Strategy underlines  the importance of 
achieving a balanced diet reducing the cons umption of fats, free sugars and salt, of 
increasing the intake of fruits, vegetables, legumes, grains and nuts, and of performing 
moderate physical activity during at least 30 minutes a day. 
18. The Community has actively supported th e WHO Global Strategy process since its 
beginning. The Global Strategy can serve as an extremel y valuable input in the 
development of a comprehensive Community  action on nutrition and physical activity, 
and active use should be made of th e scientific evidence underpinning it56 when 
building the rationale for a broad Community strategy in this area. 
 
HU 22   HU ANNEX 3 – References 
                                                 
1 Council Conclusions of 2 Decem ber 2003 on healthy lifestyles:  education, information and 
communication (2004/C 22/01) - Official Journal of the European Union C 22/1 of 27.1.2004  
http://europa.eu.int/comm/health/ph_determinants/lif e_style/nutrition/documents/ev_20050602_en.pdf 
2 Council Resolution of 14 December 2000 on health and nutrition (2001/C 20/01) - Official Journal of the 
European Communities C 20/1 of 23.1.2001   
3 Council conclusions on obesity, nutrition and physical activity (adopted on 03.06.2005)  
http://europa.eu.int/comm/health/ph_determinants/lif e_style/nutrition/documents/ev_20050602_en.pdf 
4 Council conclusions on obesity, op. cit. 
5 actions which include e. g. the food industry, the advertising industry, the retailers, the caterers, NGOs 
and consumer organisations, local, regional and national Governments, schools and the media 
6 Council conclusions on obesity, op. cit. 
7 Council conclusions on obesity, op. cit. 
8 Opinion of the European Economic and Social Committee on Obesity in Europe – role and responsibilities 
of civil society partners, SOC/201 , September 2005   
http://eescopinions.esc.eu.int/EESCopinionDocument.aspx?identifier=ces\soc\soc201\ces1070-2005_ac.doc&language=EN 
9 Member States launched in recent years a number of  initiatives to promote healthy nutrition and physical 
activity. Some Member States like Ireland ( http://www.healthpromotion.ie/topics/obesity/ ) and Spain 
(http://www.msc.es/home.jsp) established National St rategies to counter obesity, involving Public 
Administrations, independent experts, the food indust ry, the physical activity sector, NGOs etc. in multi-
sectorial actions aimed at promoting healthier diets and physical activity. France launched in 2001 a four year national healthy nutrition plan ( http://www.sante.gouv.fr/
), covering a wide range of measures at the 
inter-sectorial level, with the objective to reduce the prevalence of obes ity and overweight. More recently, 
in March 2005 the Slovenian Parliament approved  a National Nutrition Policy Programme for 2005–2010 
(http://www2.gov.si/mz/mz-splet.nsf ). The Netherlands integrated obesity as one of the priorities of its 
national health care prevention po licy (http://www.minvws.nl/) . Nutrition and physical  activity are also 
mentioned as an important area for public heath action in the United Kingdom’s White Paper Choosing health: making healthier choices eas ier, released in November 2004 
(http://www.dh.gov.uk/PublicationsAndStatistics/Pub lications/PublicationsPolicyAndGuidance/Publicatio
nsPolicyAndGuidanceArticle/fs/en?CONTENT_ID=4094550&chk=aN5Cor ). Germany established a 
national platform for nutrition and physical ac tivity (http://www.ernaehrung-und-bewegung.de/). 
10 Obesity – preventing and managing the global epidemic. Report of a WHO Consultation. Geneva, World 
Health Organization, 1998 (Technical Report Series, No. 894) 
11 National Audit Office (2001), Tackling obesity in England  
http://www.nao.org.uk/publications/nao_reports/00-01/0001220.pdf. 
12 Chief Medical Officer (2004) At least five a week : Evidence on the impact of  physical activity and its 
relationship to health. London: Department of Health  
http://www.dh.gov.uk/assetRoot/04/08/09/81/04080981.pdf 
13 Obesity -  the Policy Challenges: the Report of the National Taskforce on Obesity.  Dublin 2005 
14 Finkelstein, E. A. et al., (2004). State-level esti mates of annual medical expenditures attributable to 
obesity. Obesity Research, 12, 18-24 
15 Finkelstein EA, et al., (2003), National Medical Spen ding Attributable To Overweight And Obesity: How 
Much, And Who’s Paying?, Health Affairs , Vol. 10, No.1377; quoted from: Ad Hoc Group on the OECD 
Health Project, Workshop on the Economics of Prevention, 15 October 2004, Cost-effectiveness of Interventions to prevent or treat Obesity and type-2 diabetes, A preliminary review of the literature in 
OECD countries, SG/ADHOC/HEA(2004)12, 2004 
16 Determinants of the burden of disease in the European Union. Stockholm, National Institute of Public 
Health, 1997; quoted from: Food and health in Europe: a new basis for action. WHO Regional 
Publications European Series, No. 96  http://www.euro.who.int/document/E82161.pdf 
17 The RIVM report 'Measuring Dutch meals: Healthy diet and safe food in the Netherlands' recommends 
increasing fish consumption from the average consumption (1998) of 2 to 3 times per month to 1 or 2 
times per week.  It should be noted that in the Netherlands, consumption of fish (per capita consumption: 20.5 kg/head/year) is at the mid point for EU25; Austria, Germany, Ireland, the United Kingdom, Belgium 
and Luxemburg and all of the new Member States apart from Malta, Cyprus and Estonia are below the 
Dutch level of consumption.  Three Member States (Hungary, Slovakia and Slovenia) are at only one third of the Dutch consumption level. http://www.rivm.nl/bibliotheek/rapporten/270555008.html 
 
HU 23   HU                                                                                                                                                             
18 COM (2005) 115 http://europa.eu.int/eur-lex/lex/LexUriServ/site/en/com/2005/com2005_0115en01.pdf    
19 A report on the contributions recei ved will be published on the Commi ssion’s website at the following 
address:  
http://europa.eu.int/comm/health/ph_determinants/life_ style/nutrition/green_paper/consultation_en.htm 
20 Further information on the work of the Platform is available at the following internet 
address: http://europa.eu.int/comm/health/ph_determinants/life_style/nutrition/platform/platform_en.htm  
21 More information on the scope of the Public Health  Action Programme, the conditions for participation in 
the calls launched under the Programme, and on projects financed so far can be found at the following 
internet address: http://europa.eu.int/comm/health/ph_programme/programme_en.htm .   
22 i. a. the Working Party 'Lifestyle and other Health  Determinants' aims at improving the availability of 
comparable information on nutritional habits and ph ysical activity levels in Europe. Its Scientific 
Secretariat can be contacted at [ public.health@mailbox.tu-dresden.de] 
23 Numerous Commission financed projects in particul ar under the former Can cer, Health Promotion and 
Health Monitoring Programmes have developed activities in the field of nutrition, physical activity and 
health. An overview of these initiatives is set out in the Status report on the European Commission’s work 
in the field of nutrition in Europe , 2002  
(http://europa.eu.int/comm/health/ph_determinants/lif e_style/nutrition/documents/nutrition_report_en.pdf) 
24 http://europa.eu.int/eur-lex/lex/LexUriServ/site/en/com/2005/com2005_0115en01.pdf  
25 Proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council on nutrition and health claims on 
foods COM (2003) 424 final; 16/07/2003 
26 cf Gerard Hastings et al: Review of research into the effects of food promotion to children - Final Report 
Prepared for the Food Standards Agency; 22 September 2003  
http://www.foodstandards.gov.uk/multimedia /pdfs/foodpromotiontochildren1.pdf 
27 cf also Universität Paderborn, et al. (2004): "Study on young people’s lifestyles and sedentariness and the 
role of sport in the context of education and as a means of restoring the balance" 
http://europa.eu.int/comm/sport/documents/lotpaderborn.pdf 
28 these include dietary ther apy (instruction on how to adjust a diet to reduce the number of calories eaten), 
physical activity, behaviour therapy (acquiring new habits that promote weight loss), drug therapy (to be 
used in high BMI patients or patients with obesity-re lated conditions together with appropriate lifestyle 
modifications and under regular medical control), and surgery (in extremely high BMI patients or patients 
with severe obesity-related conditions, used to modify the stomach and/or intestines to reduce the amount 
of food that can be eaten) 
29 Food and health in Europe: a new basis for action, WHO regional publications. European series  No. 96, 
2004 
30 Information and communication technologies can play an important role in health promotion by providing 
sound and high-quality information on lifestyle and diet . This can be done, for example, through personal 
devices highlighting individualised health information that can give feedback, guidelines, forewarning, 
and can help to avoid acute events  resulting from unhealthy lifestyles. A number of Community supported 
projects have developed information systems relating to health and diet, such as VEPSY UPDATED 
(http://www.vepsy.com/index.htm) and MYHEART  
(http://www.hitech-projects.com/euprojects/myheart/) 
31 Diet, Nutrition and the Prevention of Chronic Diseases, op. cit . The recommendations include: Achieve 
energy balance for weight control; Substantially incr ease levels of physical ac tivity across the life span; 
Reduce energy intake from fat and shift consumption from saturated fats and trans-fatty acids towards unsaturated fats; Increase consumption of fruit and vegetables as well as legumes, whole grains and nuts; 
Reduce the intake of “free” sugars; Reduce salt (sodium ) consumption from all sources and ensure that 
salt is iodized. 
32 EURODIET core report, op. cit.  
(http://europa.eu.int/comm/health/ph_determ inants/life_style/nutrition/report01_en.pdf) 
33 cf Mike Rayner et al: Nutrient profiles: Options for definitions for use in relation to food promotion and 
children’s diets; Final report; British Heart Foundation Health Promotion Research Group, Department of 
Public Health, University of Oxford; October 2004   http://www.food.gov.uk/multimedia/pdf s/nutrientprofilingfullreport.pdf
 
34 The Codex Alimentarius Commission was created in 1963 by the Food and Agriculture Organisation 
(FAO) and the World Health orgnisation (WHO) to develop food standards, guidelines and related texts such as codes of practice under the Joint FAO/WHO Food Standards Programme. The main purposes of 
this Programme are protecting health of the consumers and ensuring fair trade practices in the food trade, 
 
HU 24   HU                                                                                                                                                             
and promoting coordination of all food standards work undertaken by international governmental and non-
governmental organizations. http://www.codexalimentarius.net/web/index_en.jsp 
35 In this context, the scope for more proactive EU-U S cooperation will be examined, and a major review of 
best practices in EU and US will be organised early  2006 with relevant US administration counterparts. 
Also, the broad regulatory EU-US dialogue which has star ted in this field will be intensified. Moreover, a 
plenary meeting of the European Platform for Action on Diet, Physical Activity and Health will be 
convened together with representatives of the US Administration, the American food industry and 
consumer organisations. 
36 cf Diet, Nutrition and the Preven tion of Chronic Diseases , Report of a Joint WHO/FAO Expert 
Consultation, 2003 (http ://www.who.int/dietphysical activity/publications/trs916/ download/en/index.html) 
37 cf Diabetes action now: an initiative of the World Health Organisation and the International Diabetes 
Federation, 2004 
38 Doll R, Peto R. Epidemiology of cancer. In: W eatherall DJ, Ledingham JGG, Warrell DA, eds. Oxford 
textbook of medicine. Oxford, Oxford University Press, 1996:197—221; quoted from: Diet, Nutrition and 
the Prevention of Chronic Diseases, op. cit.  
39 Weight control and physical activity. Lyon, Interna tional Agency for Research on Cancer, 2002 (IARC 
Handbooks of Cancer Prevention, Vol. 6); quoted from: Diet, Nutrition and the Prevention of Chronic 
Diseases, op. cit.  
40 Diet, Nutrition and the Prevention of Chronic Diseases, op. cit.  
41 World Health Organization. The World Health Report: 2002: Reducing risks, promoting healthy life , 
Geneva: World Health Organisation, 2002 
42 BMI = Body Mass Index: a person’s weight in kg divided by (height in metres)2 ; persons with a BMI 
between 25 and 30 are consider ed overweight, persons with a BMI >30 are considered obese  
43 International Obesity Task Force EU  Platform Briefing Paper, March 2005 
44 The European Health Report, World Health Organisation, 2002 
45 Finland, Germany, Greece, Cyprus, th e Czech Republic, Slovakia and Malta  
46 International Obesity Task Force EU  Platform Briefing Paper, op. cit. 
47 Fogel, R. W. (1994), ‘Economic growth, population theory, and physiology: the bearing of long-term 
process on the making of economic policy’, The American Economic Review, 84(3): 369–395; quoted 
from: Suhrcke M. et al, The contribution of h ealth to the economy in the European Union, 
http://europa.eu.int/comm/health/ph_over view/Documents/health_economy_en.pdf 
48 Childhood Obesity Report, International Obesity Task Force (IOTF), May 2004 
49 International Obesity Task Force EU Platform Briefing Paper, op. cit.  
50 G Barsh, IS Farooqi and S O’Rahilly: Genetics of body weight regulation; Nature 2000;404:644-651 
51 DIABESITY project funded under the EU’s 6th RTD Framework Programme:  
http://www.eurodiabesity.org/ 
52 Diet, Nutrition and the Prevention of Chronic Diseases, op. cit.  
53 European Commission (2003) Physical Activity. Special Eurobarometer 183-6/ Wave 58.2- European 
Opinion Research Group (EEIG  
http://europa.eu.int/comm/public_opini on/archives/ebs/ebs_183_6_en.pdf) 
54 Health Behaviour in School-Aged Children survey, 2001/2002 
55 http://www.who.int/gb/ebwha/pd f_files/WHA57/A57_R17-en.pdf 
56 Diet, Nutrition and the Prevention of Chronic Diseases, op. cit.