1.Bevezetés

Az Európai Unió (EU) mindig is élen járt egy szilárd és tudományos alapokon nyugvó állatjóléti jogalkotási modell kidolgozása terén. A Bizottság már korábban felismerte, hogy a fenntarthatóság érdekében egy ilyen modellnél a nemzetközi elterjesztés is fontos feladat.

Az állatjólét és a tisztességes verseny globális előmozdítása továbbra is a Bizottság állatjóléti prioritásai közé tartozik.

A Bizottság állatjóléttel kapcsolatos nemzetközi tevékenységeinek általános célja az állatokra vonatkozó uniós értékek előmozdítása útján globális szinten növelni a tudatosságot és ösztönözni, különösen az EU kereskedelmi partnereinél, az uniós modellt és elveket tükröző magas szintű állatjóléti szabványokat. Az állatjóléti szabványok globális javítása az uniós és nem uniós szereplők közötti egyenlő versenyfeltételek biztosításához is hozzájárul.

2012-ben az állatok védelmére és az állatjólétre vonatkozó európai uniós stratégia (2012–2015) keretén belül a Bizottság úgy döntött, hogy folytatja az állatjólét terén végzett nemzetközi tevékenységeit.

A Bizottság hangsúlyozta, hogy a kétoldalú kereskedelmi megállapodások keretében ki kell térni az állatjólét kérdéseire, illetve egyéb együttműködési formákat kell létrehozni, valamint konkrét együttműködést kell kialakítani a nem uniós országokkal.

A Bizottság jelezte továbbá, hogy a többoldalú kapcsolatok terén továbbra is tevékeny kíván maradni, különösen az Állategészségügyi Világszervezet (OIE) és az Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezet (FAO), valamint az európai szomszédságpolitika keretén belül.

Az európai uniós stratégia előre vetítette e jelentés elfogadását. Fontos lépést jelent ez az elmúlt 15 év során az állatjólét terén végzett nemzetközi tevékenységek,, figyelembevételéhez.

2.célkitűzések

E jelentés célja az élelmiszer-termelés céljából tartott állatok jóléte terén a Bizottság által az uniós tagállamok támogatásával végzett fő nemzetközi tevékenységek áttekintése.

Értékeli az e tevékenységekkel az állatjóléti szabványok globális javítása terén elért eredményeket, és elemzi az uniós és nem uniós szereplők közötti egyenlő versenyfeltételek biztosításához való hozzájárulásukat.

A jelentés célja tehát a 2004 és 2016 közötti időszak során elért eredmények szempontjából leghatékonyabb tevékenységek és szakpolitikai eszközök meghatározása.

E jelentés alapja a “Study on the impact of animal welfare international activities” („Tanulmány az állatjólét terén végzett nemzetközi tevékenységek hatásáról”) (a továbbiakban: „a tanulmány”). Emellett az “Assessing farmers' cost of compliance with EU legislation in the fields of environment, animal welfare and food safety” („Az uniós jogszabályoknak való megfelelés mezőgazdasági termelőket érintő költségének felmérése a környezetvédelem, állatjólét és élelmiszerbiztonság terén”) című tanulmányt is figyelembe veszi. Ez utóbbi tanulmány nem az állatjóléttel foglalkozik, de fontos információkat tartalmaz a jelentéshez.

3.nemzetközi tevékenységek

A Bizottság többoldalú és kétoldalú szinten is végez nemzetközi tevékenységeket az állatjólét terén.

A többoldalú tevékenységek a globális alapon működő nemzetközi kormányközi szervezetek (pl. OIE, FAO) keretén belül végzett tevékenységeket jelentik.

A kétoldalú tevékenységek az egyes nem uniós országokkal vagy azok regionális csoportjaival, például a Mercosurral folytatott együttműködést jelentik. Az ilyen együttműködésre kereskedelmi megállapodások vagy egyéb együttműködési formák keretében kerülhet sor (lásd II. melléklet).

Az állatjólétre vonatkozó tudatosság növelésének kulcsfontosságú eszközeit az olyan képzési és kapacitásépítési kezdeményezések jelentik, mint a „Jobb képzés a biztonságosabb élelmiszerekért” (BTSF) program, a technikai segítségnyújtás és információcsere eszköz (TAIEX), az uniós kutatási programok és a célzott projektek.

3.1.általános szempontok