2008
AZ ELŐCSATLAKOZÁSI STRUKTURÁLIS 
POLITIKÁK ESZKÖZÉRŐL ISPA, 
20002006EURÓPAI 
SZÁMVEVŐSZÉK
12. sz. különjelentés
HU

AZ ELŐCSATLAKOZÁSI 
STRUKTURÁLIS POLITIKÁK ESZKÖZÉRŐL ISPA, 2000200612   2008.   sz. különjelentés
EURÓPAI SZÁMVEVŐSZÉK(az EKSz 248. cikke (4) bekezdése második albekezdésének alapján)
12/2008. sz. különjelentés – Az Előcsatlakozási Strukturális Politikák Eszközéről (ISPA), 2000–20062
EURÓPAI SZÁMVEVŐSZÉK
12, rue Alcide De Gasperi
1615 Luxembourg
LUXEMBOURG
Tel.: +352 4398-45410
Fax: +352 4398-46430
E-mail: euraud@eca.europa.eu
Internet: http://www.eca.europa.eu
12   2008. sz. különjelentés
Jelentős mennyiségű további információt talál az Európai Unióról az interneten.
Az információk az Európa szerveren, a következő címen állnak rendelkezésre: http://europa.eu
Rendszerezö adatok a kiadvány végén találhatók.
Luxembourg: Az Európai Közösségek Hivatalos Kiadványainak Hivatala, 2009
ISBN 978-92-9207-167-7
doi: 10.2865/57600
© Európai Közösségek, 2009
Sokszorosítása engedélyezett, amennyiben a forrást feltüntetik.
Printed in Belgium
12/2008. sz. különjelentés – Az Előcsatlakozási Strukturális Politikák Eszközéről (ISPA), 2000–20063
TARTALOMJEGYZÉK
Bekezdés 
 GLOSSZÁRIUM
IVI ÖSSZEFOGLALÁS
16 BEVEZETÉS
12  TÁMOGATÁS AZ UNIÓHOZ CSATLAKOZNI SZÁNDÉKOZÓ ORSZÁGOK RÉSZÉRE
36  AZ ISPA IRÁNYÍTÁSA ÉS PÉNZÜGYI FORRÁSAI
712  AZ ELLENŐRZÉS HATÓKÖRE ÉS AZ ELLENŐRZÉSI MEGKÖZELÍTÉS
1342  ELLENŐRZÉSI ÉSZREVÉTELEK
1324  AZ ISPAFELLÉPÉSEKET KOHERENS STRATÉGIA ÉS MEGFELELŐ ELŐKÉSZÍTÉS TÁMOGATTAE?
1315 ÁLTALÁNOS KERETRENDSZER ÉS ELLENŐRZÉSI SZEMPONTOK
1619 CÉLIRÁNYOS ISPASTRATÉGIÁK
2021 AZ ISPA KEZDETI SZAKASZÁBAN MÉG NEM ÁLLT RENDELKEZÉSRE HÁROM FONTOS ÚTMUTATÓ DOKUMENTUM
2224 HIÁNYOSSÁGOK A PÉNZÜGYI ÉS A KÖLTSÉGHASZON ELEMZÉSBEN KHE
2536  A PROJEKTEKET A TERVNEK MEGFELELŐEN HAJTOTTÁK VÉGRE?
2526 ÁLTALÁNOS KERETRENDSZER ÉS ELLENŐRZÉSI SZEMPONTOK2732 SZINTE MINDEN PROJEKT KÉSEDELMET SZENVEDETT
3336 A PÉNZÜGYI TERVEKET NEM A TERVEZETTNEK MEGFELELŐEN HAJTOTTÁK VÉGRE
3742   HOZZÁSEGÍTETTÉKE A PROJEKTEK A KEDVEZMÉNYEZETT ORSZÁGOKAT AHHOZ, HOGY MEGFELELJENEK 
AZ UNIÓS KÖRNYEZETVÉDELMI IRÁNYELVEKNEK, ÉS HOZZÁJÁRULTAKE A TENT TÖKÉLETESÍTÉSÉHEZ?
3738 ÁLTALÁNOS KERETRENDSZER ÉS ELLENŐRZÉSI SZEMPONTOK
3940 JAVULT AZ UNIÓS KÖRNYEZETVÉDELMI ELŐÍRÁSOKNAK VALÓ MEGFELELÉS
4142 JAVULÁS A TRANSZEURÓPAI KÖZLEKEDÉSI HÁLÓZATHOZ VALÓ CSATLAKOZÁSOK TERÉN
43 KÖVETKEZTETÉSEK ÉS AJÁNLÁSOK
 I. MELLÉKLET  ISPA PROJEKTIRÁNYÍTÁSI SZAKASZOK ÉS A BIZOTTSÁG FŐBB TEVÉKENYSÉGEI A BIZOTTSÁG VÁLASZAI
12/2008. sz. különjelentés – Az Előcsatlakozási Strukturális Politikák Eszközéről (ISPA), 2000–2006
12/2008. sz. különjelentés – Az Előcsatlakozási Strukturális Politikák Eszközéről (ISPA), 2000–20065
GLOSSZÁRIUM
Finanszírozási megállapodás : Valamely projekt költségvetési kötelezettségvállalásait, 
valamint a projekt megvalósításának ellenőrzéséhez használt fizikai és pénzügyi muta-tókat meghatározó megállapodás.
ISPA-kézikönyv : E kézikönyv célja, hogy az ISPA-projektek programozása és végrehajtása 
a legjobban bevált gyakorlat szerint történjék. A teljes projektciklusra vonatkozik, és gya-korlati útmutatással szolgál az ISPA-rendelet és a koordinációs rendelet tekintetében.
Kohéziós Alap : Olyan pénzügyi eszköz, amelynek célja a gazdasági és társadalmi kohézió 
előmozdítása a környezetvédelem és a közlekedés terén megvalósítandó nagyszabású 
projektek finanszírozása révén azokban a tagállamokban, ahol az egy főre jutó GDP nem éri el a közösségi átlag 90%-át. A Kohéziós Alap kezdetben Spanyolországban, Görögor-szágban, Írországban és Portugáliában finanszírozott projekteket. 2004. január 1-je óta Írország már nem kaphat ilyen támogatást. Uniós csatlakozásukat követően az új tagál-lamok folyamatban lévő ISPA-projektjeit a Kohéziós Alap projektjeivé alakították át.
Költség-haszon elemzés (KHE) : Valamely beavatkozás valamennyi költségének, illetve 
az abból származó haszonnak összevetésére szolgáló eljárás annak meghatározására, hogy a haszon meghaladja-e a költséget, és ha igen, milyen mértékben.
Nemzeti ágazati stratégiák : A nemzeti ágazati stratégia a környezetvédelmi és a közleke-
dési ágazat olyan keretrendszere, amely a projektjavaslatok kiválasztására és értékelésére vonatkozó szempontokat is tartalmaz.
PHARE : A közép-és kelet-európai országoknak szóló közösségi támogatási program 
(PHARE) volt az európai uniós tagságra pályázó közép- és kelet-európai országok szá-mára az előcsatlakozási stratégia fő pénzügyi eszköze. A PHARE-programban eredetileg csak Közép- és Kelet-Európa országai vehettek részt, de folyamatban van a csatlakozni szándékozó nyugat-balkáni országokra való kiterjesztése.
PRAG : A PHARE- és az ISPA-projektekre kiírt pályázatokban való részvételre és szerződés-
kötésekre vonatkozó iránymutatásokat tartalmazó gyakorlati útmutató.
Projektkérelem : A formanyomtatványból és az igazoló dokumentumokból (például meg-
valósíthatósági tanulmány, terv, költség-haszon elemzés és pénzügyi elemzés, környezeti hatásvizsgálat) álló dokumentumcsomag, amely tartalmazza az ajánlat leírását és indok-lását. Magában foglal felügyeleti és minőség-ellenőrzési mechanizmusokat is.
Rendeletek : Az ISPA tekintetében irányadó két fő rendelet:
Az előcsatlakozási stratégia keretében a csatlakozni szándékozó országoknak nyújtandó támogatás összehangolásáról és a 3906/89/EGK rendelet módosításáról szóló, 1999. 
június 21-i 1266/1999/EK tanácsi rendelet (HL L 161., 1999.6.26., 68. o.) („koordinációs 
rendelet”),
A 2382/2001/EK rendelettel (HL L 323., 2001.12.7., 1. o.) módosított, az Előcsatlakozási Strukturális Politikák Eszközének létrehozásáról szóló, 1999. június 21-i 1267/1999/EK 
tanácsi rendelet (HL L 161., 1999.6.26., 73. o.) („ISPA-rendelet”).
SAPARD : Különleges előcsatlakozási program a mezőgazdaság és a vidékfejlesztés 
támogatására.
12/2008. sz. különjelentés – Az Előcsatlakozási Strukturális Politikák Eszközéről (ISPA), 2000–20066
ÖSSZEFOGLALÁS
12/2008. sz. különjelentés – Az Előcsatlakozási Strukturális Politikák Eszközéről (ISPA), 2000–20067
I.
Az ISPA a 2000–2006 közötti időszakban  
a közép- és kelet-európai tagjelölt országok 
csatlakozásra való felkészítésének egyik esz-
közeként szolgált. Célkitűzése az volt, hogy 
támogassa a tagjelölt országokat az uniós  
környezetvédelmi előírások alkalmazásá-ban, valamint a közlekedési hálózatok kor-
szerűsítésében és bővítésében, különösen  
a transzeurópai hálózathoz való csatlakozás-
ban. Az ISPA azzal kapcsolatos tapasztalato-kat is átadott, hogyan kell kezelni az uniós pénzeszközöket infrastrukturális nagypro-
jektek esetében. Az ISPA teljes keretösszege 7 280 millió EUR volt.
II.
A Számvevőszék ezen eszköz felülvizsgá-lata során megvizsgálta, hogy az ISPA-fellépéseket koherens stratégia és megfelelő 
előkészítés támogatta-e, hogy a projekteket 
a terveknek megfelelően valósították-e meg, 
és hogy a projektek hozzájárultak-e ahhoz, 
hogy a kedvezményezett országok megfe-
leljenek az Unió környezetvédelmi irány-
elveinek, valamint hozzájárultak-e a TEN-T  tökéletesítéséhez.
III.
A Számvevőszék megállapítja, hogy a stra-tégia koherens volt, de a projekteket nem  mindig készítették elő megfelelően. A leg-
korábbi kérelmezők szempontjából későn  
készült el három fontos módszertani útmu-
tató dokumentum.ÖSSZEFOGLALÁS
IV.
A projekteket a tervektől eltérően való-
sították meg; a jelentős késedelmek mel-
lett számottevő változások következtek be 
a finanszírozási tervekben is.
V.
A Számvevőszék által ellenőrzött projektek 
növelik az uniós előírásoknak való megfele-
lést, illetve javítják a transzeurópai hálózat-
hoz való csatlakozásokat.
VI.
A Számvevőszék javasolja, hogy a Bizott-
ság kövesse nyomon az ISPA végrehajtását ,és vizsgálja meg, hogy a jövőben hasonló  eszközök végrehajtása során hogyan lehet  
elkerülni, illetve csökkenteni a késedelme-
ket. Ebben az összefüggésben a Bizottság  az útmutató dokumentumokat még azelőtt 
bocsássa rendelkezésre, hogy a tagjelölt  
országok megkezdik projektjeik előkészíté-
sét, valamint fordítson nagyobb figyelmet  
az eljárások elvégzéséhez szükséges idő  
lerövidítésére.
12/2008. sz. különjelentés – Az Előcsatlakozási Strukturális Politikák Eszközéről (ISPA), 2000–20068
BEVEZETÉS
TÁMOGATÁS AZ UNIÓHOZ CSATLAKOZNI SZÁNDÉKOZÓ 
ORSZÁGOK RÉSZÉRE
 1.  Az Előcsatlakozási Strukturális Politikák Eszköze (ISPA) (a PHARE- és 
a SAPARD programmal együtt) annak a három pénzügyi eszköznek  
az egyike, amelyek célja a tagjelölt országok támogatása a csatlako-
zásra való felkészülésben. Az ISPA-t 1999-ben az Európai Unióhoz való 
csatlakozási folyamat környezetvédelmi és közlekedési vetületének 
támogatására1 hozták létre az akkor tagjelölt közép- és kelet-európai 
országok számára2, ugyanúgy, ahogy az EU legkevésbé fejlett tagál-
lamai számára kialakították a Kohéziós Alap modelljét (lásd: 1. ábra ). 
Az ISPA az infrastrukturális nagyprojektekre vonatkozó tapasztalatok átadásával is segítette a tagjelölt országok felkészülését az uniós  pénzeszközök csatlakozás utáni kezelésére.1 Az 1267/1999/EK 
rendelet 1. cikke.
2 Bulgária, Csehország, Észtország, 
Magyarország, Lettország, Litvánia, 
Lengyelország, Románia, Szlovákia 
és Szlovénia.
AZ ISPA BEAVATKOZÁSI LOGIKÁJA1. ÁBRA
SZÜKSÉGLETEK
•  A környezetvédelmi előírások javítása•  A közlekedési infrastruktúra javítása
CÉLKITŰZÉSEK
•  Az országok felzárkóztatása az uniós környezetvédelmi előírásokhoz•  A transzeurópai hálózatok kiterjesztése
INPUTOK
•  Bizottsági koordináció•  ISPA- és nemzeti pénzeszközök•  ISPA-stratégiák, ﬁ  nanszírozási megállapodások, bizottsági határozatok
•  Személyzet
FOLYAMATOK
•  Az infrastruktúra kiépítése és javítása a környezetvédelmi 
és a közlekedési ágazatban
OUTPUTOK
•  Új és/vagy felújított vízkezelő rendszerek•  Új út, illetve vasúti hálózat vagy javított hálózat, kilométerben
EREDMÉNYEK HATÁS
A szolgáltatással érintett háztartások/
vállalkozások aránya, megtakarított idő, hozzáférés növekedéseKörnyezeti hatás; vízminőség javulása
Akadálytalanabb forgalomáramlás, jobb utak/vasúti hálózat
12/2008. sz. különjelentés – Az Előcsatlakozási Strukturális Politikák Eszközéről (ISPA), 2000–20069
 2.  Az ISPA a 2000 és 2006 közötti programozási időszak alatt működött. 
2007 januárjától a hasonló fellépéseket az Előcsatlakozási Támogatási 
Eszköz (IPA) alapján finanszírozzák3.
AZ ISPA IRÁNYÍTÁSA ÉS PÉNZÜGYI FORRÁSAI
 3.  A 2. ábra  a projektek kidolgozásának és jóváhagyásának keretrendszerét 
mutatja be.
AZ ISPA ELJÁRÁSI KERETRENDSZERE2. ÁBRA 3 Az IPA az ENSZ Biztonsági 
Tanácsa 1244/99. sz. határozatának 
értelmében a következő 
országokra vonatkozik: Horvátország, Macedónia 
Volt Jugoszláv Köztársaság, 
Törökország, Albánia, Bosznia és 
Hercegovina, Montenegró, Szerbia 
és Koszovó.
Az Előcsatlakozási Strukturális Politikák Eszközének programozása
Nemzeti ISPA-stratégia , amely meghatározza az ágazati stratégiákat 
és felsorolja az elsőbbséget élvező projekteket
Készíti: a tagjelölt ország
Projektalkalmazás
a projekt részletes leírásával
Értékelés
amelyet két szolgálatközi konzultáció követ
Bizottsági határozat
Finanszírozási megállapodás
Társaláíró: a tagjelölt ország•  Az Előcsatlakozási Strukturális Politikák Eszközének létrehozásáról szóló, 1999. június 21-i 1267/1999/EK 
tanácsi rendelet
•  Az előcsatlakozási stratégia keretében a csatlakozni szándékozó országoknak nyújtandó támogatás 
összehangolásáról szóló, 1999. június 21-i 1266/1999/EK tanácsi rendeletCsatlakozási partnerség
A közösségi vívmányok prioritási területeiElőkészíti: a BizottságNemzeti program
A csatlakozási felkészülés cselekvési terveKészíti: a tagjelölt országNemzeti fejlesztési terv
Fejlesztési stratégiaKészíti: a tagjelölt országIránymutatások  
ISPA-kézikönyv
KHE-
iránymutatásokKötelező 
vélemény
Kiadja az ISPA 
irányítóbizottságA Bizottság
12/2008. sz. különjelentés – Az Előcsatlakozási Strukturális Politikák Eszközéről (ISPA), 2000–200610
 4.  Az ISPA teljes keretösszege a 2000 és 2006 közötti időszakra 7 280 mil-
lió EUR volt (1999-es árakon évente 1 040 millió EUR4), amelyet azután 
a meghatározott szempontok szerint osztottak el a kedvezményezett országok között. Az ISPA a környezetvédelemre és a közlekedési inf-
rastruktúrára irányuló intézkedések között kellő egyensúlyt tartva  
igyekezett felhasználni ezeket a pénzeszközöket.
 5.  Az ISPA keretében összesen 366 projektet hagytak jóvá; ezek közül 201 
a környezetvédelmi ágazatot, 78 a közlekedési ágazatot, 87 pedig  a technikai segítségnyújtást érintette. Az ISPA-költségvetés módo-sítások előtti, a technikai segítségnyújtás nélküli összege (2006-os 
árakon) 7 708 millió EUR volt
5. Az ISPA-projektekhez való hozzájárulás 
a környezetvédelmi ágazatban 3 804 millió eurót, a közlekedési ága-
zatban 3 904 millió eurót tett ki. A környezetvédelmi ágazatban (lásd: 3. ábra ) a 201 projekt nagy része (73%) a szennyvízkezelés és a víz-
ellátás területére esett. A közlekedési ágazatban a 78 ISPA-projekt 
főként (97%) a vasúti, valamint a közúti és az autópálya-ágazatot  
érintette (lásd: 4. ábra ).
AZ ISPA KÖRNYEZETVÉDELMI  PROJEKTJEINEK MEGOSZLÁSA3. ÁBRA4 Az 1267/1999/EK rendelet 
4. cikke, valamint az Európai 
Parlament, a Tanács és a Bizottság 
közötti, a költségvetési fegyelemről és a költségvetési 
eljárás fejlesztéséről szóló, 
1999. május 6-i intézményközi 
megállapodás (HL C 172., 
1999.6.18.), 2. o. és II. melléklet.
5 Bizottság, Regionális 
Politikai Főigazgatóság, 
2007.12.31-i helyzet.
Projektek száma: 9
Arány: 4%Projektek száma: 46
Arány: 23%Projektek száma: 89
Arány: 45%
Projektek száma: 52
Arány: 26%Projektek száma: 5
Arány: 2%Kombinált szennyvízhálózatok és 
szennyvíztisztítóművek
Ivóvízellátás
Kombinált szennyvízkezelés és ivóvízellátás
Szilárd hulladék kezelése
Egyéb
12/2008. sz. különjelentés – Az Előcsatlakozási Strukturális Politikák Eszközéről (ISPA), 2000–200611
 6.  Az ISPA területén a társfinanszírozás aránya elérheti a közkiadások, illetve 
azokkal egyenértékű kiadások 75%-át6. A nemzeti hozzájárulás bizo-
nyos esetekben pénzügyi intézmények, például az Európai Beruházási Bank (EBB) és az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank (EBRD) által 
nyújtott hitelek formájában valósult meg.
AZ ISPA KÖZLEKEDÉSI  PROJEKTJEINEK MEGOSZLÁSA4. ÁBRA6 Az ISPA általános célkitűzéseinek 
eléréséhez elengedhetetlennek 
tartott projektek esetében ez az 
arány az 1267/1999/EK rendelet 6. cikke (2) bekezdésének 
megfelelően 85%-ig 
megnövelhető.
Közút és autópálya
Vasút
EgyébProjektek száma: 2
Arány: 3%
Projektek száma: 37
Arány: 47%
Projektek száma: 39
Arány: 50%
12/2008. sz. különjelentés – Az Előcsatlakozási Strukturális Politikák Eszközéről (ISPA), 2000–200612
AZ ELLENŐRZÉS HATÓKÖRE 
ÉS AZ ELLENŐRZÉSI MEGKÖZELÍTÉS
 7.  A tagjelölt országok számára az ISPA végrehajtása volt az egyik első olyan 
alkalom, amikor nagyszabású uniós társfinanszírozású beruházásokkal 
szembesültek. Ezért, tekintettel az ISPA jelentős szerepére a tagjelölt országok csatlakozásában, illetve a korábbi ellenőrzések megállapí-
tásaira
7, a Számvevőszék úgy határozott, hogy ellenőrzést végez az 
ISPA-val kapcsolatos következő kérdések megválaszolása végett:
Az ISPA-fellépéseket koherens stratégia és megfelelő előkészítés a) 
támogatta-e?
A projekteket a terveknek megfelelően valósították-e meg? b) 
Hozzásegítették-e a projektek a kedvezményezett országokat  c) 
ahhoz, hogy megfeleljenek az uniós környezetvédelmi irányel-
veknek, és hozzájárultak-e a TEN-T tökéletesítéséhez?
 8.  Az ISPA programozása a 2000 és 2006 közötti időszakra volt érvényes, 
a kedvezményezett országok többsége pedig 2004 májusában csatla-
kozott az Unióhoz. A 279 infrastrukturális projekt között kevés olyan 
volt, amelyről 2007. december 31-ig végleges jelentés született.  
A projektek teljesítménye és elért eredményei tekintetében a Szám-
vevőszék így csak előzetes értékelést adhatott.
 9.  A 2000 és 2003 között elfogadott projektek közül 32 (16 környezetvé-
delmi és 16 közlekedési) projekt vizsgálatára került sor, amelyek hat 
kedvezményezett országot érintettek. 16 (nyolc környezetvédelmi és nyolc közlekedési) projekt esetében helyszíni ellenőrzésre került sor 
Csehországban, Lengyelországban, Lettországban és Romániában.  
A másik 16 projekt ellenőrzése a dokumentáció áttekintésével történt. 
Ezek a projektek a fent említett országokon kívül Magyarországot és 
Bulgáriát érintették.
 10.  A dokumentumok áttekintésére és a beszélgetésekre a Bizottság köz-
ponti részlegeinél és a bizottsági delegációknál került sor. A tagjelölt 
országokban a környezetvédelmi és közlekedési minisztériumokkal, 
a regionális és a helyi hatóságokkal, valamint a végső kedvezménye-
zettekkel került sor megbeszélésekre.
 11.  A Számvevőszék ezenkívül egy kérdőíves felméréssel gyűjtötte össze 
a véleményeket arról, hogy mely gondok merültek fel a leggyakrab-
ban az ISPA végrehajtása során. A kérdőívet a négy felkeresett ország 155, a projektek napi irányításáért felelős projektvezetője
8, illetve  
szerve kapta meg. A Számvevőszékhez 145 válasz érkezett be9 (93%-os 
válaszadási arány).
 12.  A Számvevőszék ezenfelül nemzetközi pénzügyi intézmények környezet-
védelmi és közlekedési projektekben jártas szakértőinek véleményét is kikérte.7 A Számvevőszék 5/2003. sz. 
különjelentése a környezetvédelmi 
projektek PHARE és ISPA keretében 
történő támogatásáról a tagjelölt országokban (HL C 167., 2003.7.17., 
1. o.), a 15/2000. sz. különjelentés 
a Kohéziós Alapról (HL C 279., 
2000.1.2., 1. o.), valamint a 6/2005. 
sz. különjelentés a transzeurópai közlekedési hálózatról (TEN-T) 
(HL C 94., 2006.4.21., 1. o.).
8 Ezek a projektvezetők 
a környezetvédelmi és 
a közlekedési ágazat ISPA-
projektjeinek 42%-át képviselték.
9 Technikai okokból, például 
a kérdőív pontatlan kitöltése vagy 
hiányos válaszadás miatt csak 127 
kérdőív volt felhasználható (82%).
12/2008. sz. különjelentés – Az Előcsatlakozási Strukturális Politikák Eszközéről (ISPA), 2000–200613
ELLENŐRZÉSI ÉSZREVÉTELEK
AZ ISPAFELLÉPÉSEKET KOHERENS STRATÉGIA 
ÉS MEGFELELŐ ELŐKÉSZÍTÉS TÁMOGATTAE?
ÁLTALÁNOS KERETRENDSZER ÉS ELLENŐRZÉSI SZEMPONTOK
 13.  A Bizottság kérésére minden kedvezményezett ország nemzeti ISPA-
stratégiát dolgozott ki a környezetvédelmi és a közlekedési ágazat 
tekintetében. E stratégiák célja az volt, hogy a kiemelt célkitűzések kijelölése végett meghatározzák az ágazaton belüli, illetve a földrajzi 
prioritásokat – például oly módon, hogy feltárják, hogy hol vannak szűk szállítási keresztmetszetek vagy környezetvédelmi szempontból veszélyeztetett pontok –, illetve hogy azonosítsák a szükséges forrá-
sokat. A nemzeti ISPA-stratégiáknak kell továbbá megadniuk a pro-
jekt kiválasztás keretét és megszabniuk a javasolt projektek közüli  
választás és a projektértékelés szempontjait (lásd: I. melléklet ).
 14.  A tagjelölt országok kérelmet nyújtottak be a Bizottsághoz, amelynek 
többek között a következő elemeket kellett tartalmaznia10:
a munka végrehajtásának menetrendje; a) 
költség-haszon elemzés; b) 
a pénzügyi terv, beleértve az ISPA-n kívüli finanszírozási forrá- c) 
sokat is.
 15.  A Számvevőszék a stratégiai dokumentáció és az ISPA-projektek előké-
szítésének elemzése során a következőket ellenőrizte:
vizsgálták-e a nemzeti ágazati stratégiák keretében, hogy a kör- a) 
nyezetvédelmi és a közlekedési ágazatban mi szükséges ahhoz, 
hogy sikerüljön felzárkózni az Unióhoz a környezetvédelmi elő-
írások terén, illetve korszerűsíteni és bővíteni a transzeurópai  
közlekedési hálózatokhoz való csatlakozásokat;
időben elkészítette-e a Bizottság az ahhoz szükséges kézikönyve- b) 
ket és iránymutatást, hogy a tagjelölt országok által benyújtott 
javaslatok valamennyi lényeges információt tartalmazzák.10 Az 1267/1999/EK rendelet 
7. cikke (3) bekezdésének a) pontja 
és I. melléklete.
12/2008. sz. különjelentés – Az Előcsatlakozási Strukturális Politikák Eszközéről (ISPA), 2000–200614
CÉLIRÁNYOS ISPASTRATÉGIÁK
 16.  A környezetvédelmi és a közlekedési ágazatnak szóló bizottsági keret-
dokumentumok – amelyek tartalmazták az általános prioritásokat  ,és meghatározták, hogy mely projekteket lehet ISPA-támogatással végrehajtani – eredményesen jelölték ki a nemzeti ISPA-stratégiák  kidolgozásának főbb szempontjait (lásd: 1. háttérmagyarázat ).
 17.  Azokban az esetekben, ahol hiányosságokat tártak fel, a Bizottság támo-
gatást nyújtott ezek orvoslásához (lásd: 2. háttérmagyarázat ).
Lettország esetében a környezetvédelmi ágazatban a fi  gyelem azokra az ISPA-projektekre összpontosult, amelyek 
a közösségi jog környezetvédelmi előírásainak betartása, illetve a csatlakozási partnerség célkitűzései felé segítették 
az országot. A stratégia révén megállapították, hogy a fenti szempontoknak megfelelő mely projekteket válasszanak 
ki és javasoljanak ISPA-fi  nanszírozásra. Az ISPA-projektek kiválasztása a környezetvédelmi politika alapelveivel 
számoló kormányzati iránymutatáson alapult.1. HÁTTÉRMAGYARÁZAT
Romániában a nemzeti közlekedési stratégia 2003. évi módosított változata több hiányossága miatt nem kapta meg 
a Bizottság fenntartás nélküli jóváhagyását. E hiányosságok orvoslása érdekében a Bizottság úgy határozott, hogy 
egy általános közlekedési alapterv kidolgozása céljából támogat egy technikai segítségnyújtási projektet.2. HÁTTÉRMAGYARÁZAT
12/2008. sz. különjelentés – Az Előcsatlakozási Strukturális Politikák Eszközéről (ISPA), 2000–200615
A balti térség környezetvédelmére irányuló fellépést a lengyel kormány az 1990-es évek elején más országokkal 
együttműködve kezdeményezte. Már a Helsinki egyezmény12 is rámutatott arra, hogy a Balti-tenger védelmének 
szempontjából kulcsfontosságú hely a krakkói régió, mivel ez a nagy ipari koncentrációjú terület – bár a tenger-parttól távol fekszik – a Visztula folyón át nagy mennyiségű szennyvizet juttat a Balti-tengerbe. Krakkó teljes városi 
területére vonatkozó átfogó megoldás született, és ezt beillesztették a kommunális szennyvíztisztításra vonatkozó 
nemzeti programba. Így került a krakkói szennyvíztisztító telep projektje az egyik elsőbbséget élvező, végrehajtandó 
projektként az 1999-es nemzeti környezetvédelmi ISPA-stratégiába.3. HÁTTÉRMAGYARÁZAT
Lettországban az 1995-ben jóváhagyott nemzeti környezetvédelmi politikai terv fő célja az volt, hogy a közösségi 
jogi keret környezetvédelmi előírásainak betartása, illetve a csatlakozási partnerség célkitűzései felé segítse az 
országot. Ennek a tervnek a célkitűzéseit emelték át a nemzeti környezetvédelmi ISPA-stratégiába, illetve vették 
fi gyelembe a projektkiválasztási folyamat során.4. HÁTTÉRMAGYARÁZAT 18.  Habár egyes esetekben a beruházási projektek rangsorolása indoklás 
nélkül maradt11, a négy felkeresett ország stratégiáinak vizsgálata  
alapján a Számvevőszék megállapíthatta, hogy a nemzeti ágazati  ISPA-stratégiák általában világosan rámutattak az egyes országok  
szükségleteire, és figyelembe vették a meglévő nemzeti tervezési  
dokumentumokat is (lásd: 3. háttérmagyarázat ). A nemzeti ISPA-
stratégiák konkrét projektjavaslatokat tudtak a célkitűzésekhez és  
a prioritásokhoz rendelni, s így az ISPA-projektek kiválasztásának  
eszközéül szolgáltak.
 19.  Egyes esetekben a nemzeti ISPA-stratégiák már meglévő nemzeti straté-
giákból fejlődtek tovább, amelyek már korábban is figyelembe vették, 
hogy a közösségi vívmányokat a környezetvédelem területén is be  
kell építeni (lásd: 4. háttérmagyarázat ).11 Ezt a Számvevőszék 5/2003. sz. 
különjelentése is kiemelte 
(hiányosságok a stratégiákban, 
18–20. bekezdés).
12 Helsinki egyezmény: a Balti-tenger térsége tengeri környezetének védelméről szóló, 1974-ben aláírt és 1992-ben felülvizsgált 
egyezmény, amely a Balti-tengerrel határos valamennyi államot érinti. Az egyezmény a teljes balti-tengeri térségre kiterjed, 
így a szárazföldi vizekre, valamint magára a tengervízre és a tengerfenékre is. A szárazföldről eredő környezetszennyezés 
csökkentése érdekében a Balti-tenger teljes vízgyűjtő területére nézve is hoztak intézkedéseket.
12/2008. sz. különjelentés – Az Előcsatlakozási Strukturális Politikák Eszközéről (ISPA), 2000–200616
AZ ISPA KEZDETI SZAKASZÁBAN MÉG NEM ÁLLT 
RENDELKEZÉSRE HÁROM FONTOS ÚTMUTATÓ DOKUMENTUM
 20.  A Bizottság három fő iránymutatást dolgozott ki és bocsátott rendelke-
zésre a projekt-előkészítéshez:
a kedvezményezett országok 2000-ben, az első projektkérelmek a) 
előkészítő szakaszában ISPA-kézikönyvet kaptak;
2002-ben kidolgozták az ISPA-kézikönyv második változatát, amely b) 
mindenekelőtt a pályázati és a szerződéskötési eljárások kérdés-körét tisztázta;
2002-ben az előző változat hiányosságainak figyelembevételével c) 
aktualizált iránymutatást bocsátottak rendelkezésre a költség-
haszon elemzésről. Ez konkrétan átlagos megtérülési rátákat adott meg, és időhorizontokat javasolt az egyes ágazatokra vonatko-
zóan. A környezeti hatásokat illetően azonban nem szolgált sem 
részletekkel, sem előrejelző módszerekkel.
 21.  E módszertani útmutatókat azt követően dolgozták ki, hogy a Számvevő-
szék által ellenőrzött projekteket jóváhagyásra a Bizottság elé terjesz-
tették. Mivel csak későn váltak hozzáférhetővé, kevéssé járulhattak 
hozzá ahhoz, hogy a tagjelölt országok mélyebben megismerjék az 
Unió szakpolitikáit, eljárásait és finanszírozási elveit.
HIÁNYOSSÁGOK A PÉNZÜGYI 
ÉS A KÖLTSÉGHASZON ELEMZÉSBEN KHE
 22.  Minden ISPA-támogatás iránti kérelemnek pénzügyi és költség-haszon 
elemzést kellett tartalmaznia. Bizonyos projektek esetében ezek nem álltak rendelkezésre, vagy hiányosak voltak. A Bizottság azonban úgy 
ítélte meg, hogy mivel a legtöbb projekt alapvető szükségletek kielé-
gítését szolgálta a tagjelölt országokban, nem lett volna helyénvaló, 
ha a költség-haszon elemzés hiányosságai miatt ezek útjába akadá-
lyokat gördít.
12/2008. sz. különjelentés – Az Előcsatlakozási Strukturális Politikák Eszközéről (ISPA), 2000–200617
 23.  Az ellenőrzött projektekhez rendelkezésre bocsátott pénzügyi és költség-
haszon elemzések felülvizsgálata során a Számvevőszék a következő 
hiányosságokat tapasztalta13:
amikor kockázatelemzést is benyújtottak, sok esetben hiányzott a) 
az információ az alkalmazott diszkontrátáról és a lehetséges  
forgatókönyvekről;
a KHE, illetve a pénzügyi elemzések ugyanazon projektről külön- b) 
böző dokumentumokban eltérő számadatokat tüntettek fel;
a közlekedési ágazatban nem fejtették ki, hogy melyek a vár- c) 
ható társadalmi-gazdasági előnyök; a hatásbecslések hiányosak voltak.
 24.  Ilyen körülmények között a Bizottság a költség-haszon elemzés alap-
ján nem tudta megerősíteni, hogy a tagjelölt országok által benyúj-
tott projektek viszonylagosan a legmagasabb értéknövelő hatással 
jártak.
A PROJEKTEKET A TERVNEK MEGFELELŐEN 
HAJTOTTÁK VÉGRE?
ÁLTALÁNOS KERETRENDSZER ÉS ELLENŐRZÉSI SZEMPONTOK
 25.  A projektkérelem bizottsági értékelése és jóváhagyása után finanszíro-
zási megállapodást írtak alá: ebben rögzítették többek között a pro-
jekt végrehajtásához szükséges pénzügyi forrásokat és terveket, így a befejezés időpontját is. A projekt befejezése után a tagjelölt orszá-goknak záró beszámolót kellett benyújtaniuk.
 26.  A Számvevőszék megvizsgálta, hogy a finanszírozási megállapodásban 
meghatározott főbb feltételeket milyen mértékben tartották be,  azaz:
a projekteket az eredeti tervnek megfelelően valósították-e meg, a) 
illetve mi okozta az esetleges késedelmet;
betartották-e a projektekre vonatkozó pénzügyi terveket; ha nem, b) 
milyen okai voltak ennek.13 Lásd az 5/2003. sz. 
különjelentést (hiányosságok 
a projektértékelésben, 
30–34. bekezdés) és a 6/2005. sz. különjelentést (hiányosságok 
a projektek értékelésében és 
kiválasztásában, 30–43. bekezdés).
12/2008. sz. különjelentés – Az Előcsatlakozási Strukturális Politikák Eszközéről (ISPA), 2000–200618
SZINTE MINDEN PROJEKT KÉSEDELMET SZENVEDETT
 27.  Ha egy projekt a vártnál később valósul meg, akkor hasznot is csak 
később hajt, az általa orvoslandó problémák pedig a kelleténél tovább 
maradnak fenn. A késedelmek másik következménye a bizonytalanság, 
hiszen a társadalmi-gazdasági környezet változása megnehezítheti a projektek előzetes tervek szerinti végrehajtását.
 28.  A számvevőszéki vizsgálat mintájában szereplő 32 projektet 2000 és 2003 
között hagyták jóvá. Az ellenőrzött projektek többségét az eredeti 
finanszírozási megállapodások szerint 2004 és 2006 között kellett  
volna befejezni. Az ellenőrzés időpontjáig azonban az eredetileg meg-
jelölt határidőre csak öt projektet fejeztek be14 (kettőt Csehországban, 
hármat Lettországban)15. A többi 27 projekt esetében a befejezési  
határidőt módosították. A késés mértéke változó: 2–5 év (Lengyel-ország), 4–4,5 év (Bulgária), 2–4,8 év (Románia), 1,5 év (Magyaror-szág), illetve 1–3 év (Lettország). Csehországban nem volt számottevő késedelem.
 29.  A négy ellenőrzött országban a projektvezetők körében végzett felmérés-
ből a Számvevőszék információkhoz jutott a végrehajtás késedelmére 
és a késedelem okaira nézve.
 30.  A környezetvédelmi ágazatban a projektek tervezett átlagos időtartama 
5 év, a közlekedési ágazatban 4,2 év volt. A felmérés szerint az átlagos késedelem mindkét ágazatban 2,5 év volt (lásd: 5. ábra ).
 31.  Az ellenőrzött projekteknél a Számvevőszék a késedelem következő fő 
okaira bukkant16:
a tagjelölt ország nem ismerte az uniós eljárásokat, a projekt-elő- a) 
készítést és -végrehajtást, illetve nehézségei támadtak a beszerzési eljárásokkal (lásd pl.: 5. háttérmagyarázat ) (a mintában szereplő 
projektek 84%-ánál);
a pályázatnyertes társaság nem végezte el a vállalt munkát  b) 
(lásd pl.: 6. háttérmagyarázat ) (a mintában szereplő projektek  
13%-ánál);
nem volt reális a tervezés (lásd pl.: c) 7. háttérmagyarázat ) (a min-
tában szereplő projektek 22%-ánál);
a csatlakozást követően az ISPA-projektek a Kohéziós Alap pro- d) 
jektjeivé alakultak, és ezeknek más a szabályrendszerük
17.14 Egy projekt akkor tekinthető 
befejezettnek, ha az infrastruktúrát 
használatba vették. A tagjelölt 
országoknak legkésőbb hat 
hónappal a projekt befejezését 
követően záró beszámolót kellett 
benyújtaniuk a Bizottsághoz.
15 A 32 ellenőrzött projektből 
24 esetében mutatkozott 
késedelem (75%).
16 Egyes projekteket a felsorolt 
gondok közül egyszerre több is 
sújtott.
17 Például a következőket illetően: 
a tartós berendezésekkel 
kapcsolatos kiadások 
támogathatósága (ezt esetenként kell eldönteni), a projektre 
vonatkozó döntések módosítása, 
a közbeszerzési szerződések 
odaítélésére vonatkozó eljárások.
12/2008. sz. különjelentés – Az Előcsatlakozási Strukturális Politikák Eszközéről (ISPA), 2000–200619
ÁTLAGOS KÉSEDELMEK A PROJEKTEK VÉGREHAJTÁSÁBAN5. ÁBRA 
Lettországban egy vízszolgáltatás-fejlesztésre vonatkozó projektben a fi  nanszírozási megállapodás aláírását követően 
három évig tartott a pályázati eljárás elindítása.
Lengyelországban egy szennyvízkezelési projektben az építkezés közel egy évig állt a pályázati szakasz alatt. A pro-
jektet több alvállalkozási szerződésre osztották, ezek közül az egyik az EBRD által társfi  nanszírozott projekt volt. 
Az EBRD kölcsönszerződésének megfelelően a bank pályázati szabályait kellett volna alkalmazni a teljes projekt 
beszerzéseire. A pályázati eljárást fel kellett függeszteni mindaddig, amíg a fi  nanszírozók meg nem tudtak állapodni 
egymással a megfelelő eljárásokról.5. HÁTTÉRMAGYARÁZAT
Egy projektnél, amely a szennyvízhálózatnak, illetve a szennyvíz kezelését biztosító létesítményeknek a felújítására 
irányult, késett a végrehajtás. Mivel gondok támadtak az értékelő bizottság összetételével kapcsolatban, a pályázati 
felhívást törölni kellett, és meg kellett ismételni. Ráadásul az a társaság, amelynek a második kiírás után odaítélték 
a szerződést, nem az ütemtervnek megfelelően végezte el a munkát, és a felügyelő mérnök több felszólításának sem tett eleget. A szerződést ezért fel kellett mondani. Harmadik pályázatot kellett kiírni, de az ellenőrzés idején 
a projekt szünetelt.6. HÁTTÉRMAGYARÁZAT
Lettországban egy, a vízszolgáltatás fejlesztésére vonatkozó projekt többek között azért késett, mert a csővezetékekre 
vonatkozó tanulmányhoz és tervezési munkálatokhoz szükséges költségeket és időt alábecsülték.7. HÁTTÉRMAGYARÁZAT
Évek
Országonkénti/ágazatonkénti átlag
Átlagos eredeti időtartam KésedelemPL CZ RO LV KÖRNY PL CZ RO LV KÖZL ÖSSZESEN012348
7
6
59
12/2008. sz. különjelentés – Az Előcsatlakozási Strukturális Politikák Eszközéről (ISPA), 2000–200620
 32.  A felmérés kimutatta, hogy a projektek végrehajtása során a határidők be 
nem tartását egyrészt az eljárások hosszadalmas volta, másrészt pedig 
a tervezéssel kapcsolatos okok eredményezik (lásd: 6. ábra )18.
A PÉNZÜGYI TERVEKET NEM A TERVEZETTNEK MEGFELELŐEN 
HAJTOTTÁK VÉGRE
 33.  A 32 ellenőrzött projektből 18-nál nem tartották be az eredeti pénzügyi 
tervet. Hat esetben a teljes költség magasabb lett, 12 esetben pedig csökkent. A költségek növekedése esetén, ha nem volt elérhető ISPA-többletforrás, a tagjelölt országoknak saját forrásból kellett finanszí-rozniuk a pótlólagos költségeket (lásd: 8. háttérmagyarázat ).18 A projektek végrehajtásával 
összefüggő problémákat 
a Számvevőszék az 5/2003. sz. különjelentésében (elégtelen 
irányítási források, késedelmek, 
a pályázati felhívásra való 
jelentkezés nehézségei, 
35–39. bekezdés), de 
6/2005. sz. különjelentésében 
is kiemelte (késedelmek a projektek végrehajtásában, 
11–25. bekezdés).
A KÉSEDELMEK OKAI PROJEKTVEZETŐK6. ÁBRA 
Mi volt a késedelmek oka?
Eljárási okok Tervezési okok
A pályázók fellebbezése
8%Az eljárás 
megismétlése
15%Egyéb
11%Irreális tervezés
15%
A pályázati dokumentáció
rossz minősége
6% A PRAG gyakori 
változása
10%Időigényes uniós 
eljárások
26%Bonyolult helyi
jogszabályok
9%
12/2008. sz. különjelentés – Az Előcsatlakozási Strukturális Politikák Eszközéről (ISPA), 2000–200621
Lettországban egy vasúti projektben az ISPA-támogatás az árak emelkedése miatt nem volt elegendő minden előzete-
sen tervezett elem költségeinek fedezésére. A fennmaradó feladatokat nemzeti forrásokból kellett fi  nanszírozni.8. HÁTTÉRMAGYARÁZAT
Lettországban egy, a vízszolgáltatás fejlesztésére vonatkozó projektben a nyertes pályázó visszalépett a szerződéstől, 
mivel nem sokkal a munka megkezdése után felgyorsult az infl  áció, s így feladatát nem tudta volna a megállapodás 
szerinti árakon elvégezni. Ez a szerződés felülvizsgálatához, s így magasabb költségekhez vezetett.9. HÁTTÉRMAGYARÁZATVÁLTOZÁSOK AZ EREDETI FINANSZÍROZÁSI TERVHEZ KÉPEST
A PROJEKTVEZETŐK KÖRÉBEN VÉGZETT FELMÉRÉS
VálaszokVáltozások az eredeti 
ﬁ  nanszírozási tervhez 
képestAz eredeti ﬁ  nanszírozási 
terv maradt érvényben
123 66% 34%1. TÁBLÁZAT  34.  Amint az 1. táblázatban  látható, a projektvezetők körében végzett fel-
mérés szerint az ISPA-projektek többségénél az eredeti finanszírozási 
terven később változtattak.
 35.  A mintában szereplő 32 projektből öt esetében ezt az infláció alábecslése 
magyarázhatja (az esetek 16%-ában) (lásd: 9. háttérmagyarázat ).
12/2008. sz. különjelentés – Az Előcsatlakozási Strukturális Politikák Eszközéről (ISPA), 2000–200622
 36.  A projektvezetők körében végzett felmérés tanúsága szerint a költség-
túllépések főként az alábbi két kategóriába sorolható tényezőkkel  
magyarázhatók (lásd: 7. ábra ):
a projekt-előkészítés gondjai, például nem megfelelő költség- a) 
becslések;
végrehajtási gondok, például nem megfelelő monitoring vagy  b) 
időbeli késedelmek.
KÖLTSÉGTÚLLÉPÉSEK7. ÁBRA
Költségtúllépés esetén mik voltak annak fő okai?
Tervezéssel összefüggő okok Végrehajtással összefüggő okok
Egyéb
19%Technikai 
okok
9%Nem megfelelő
költségbecslések
20% Nem megfelelő 
monitoring
14%
Időbeli késedelmek
12%A projekt 
módosításai
26%
12/2008. sz. különjelentés – Az Előcsatlakozási Strukturális Politikák Eszközéről (ISPA), 2000–200623
HOZZÁSEGÍTETTÉKE A PROJEKTEK 
A KEDVEZMÉNYEZETT ORSZÁGOKAT AHHOZ, 
HOGY MEGFELELJENEK AZ UNIÓS KÖRNYEZETVÉDELMI IRÁNYELVEKNEK, ÉS HOZZÁJÁRULTAKE A TENT TÖKÉLETESÍTÉSÉHEZ?
ÁLTALÁNOS KERETRENDSZER ÉS ELLENŐRZÉSI SZEMPONTOK
 37.  Az ISPA fő célkitűzése az volt, hogy támogassa a tagjelölt országokat 
a környezetvédelmi és a közlekedési ágazatban meglévő strukturális lemaradásuk behozásában. A Számvevőszék a következők vizsgála-tával igyekezett felmérni, hogy a projektek mennyire eredményesen, konkrétan mivel járultak hozzá a környezetvédelmi és a közlekedési ágazat fejlődéséhez:
a vízellátás és a szennyvízkezelés területén a környezetvédelmi a) 
projektek összhangban voltak-e az uniós irányelvekkel;
a közlekedési projektek hozzájárultak-e a transzeurópai közleke- b) 
dési hálózat kiépítéséhez.
 38.  Mivel az ellenőrzés időpontjáig az ISPA társfinanszírozásában zajló 
279 infrastrukturális projekt közül csak kevésről született végleges 
jelentés, csupán részkövetkeztetéseket lehetett levonni.
JAVULT AZ UNIÓS KÖRNYEZETVÉDELMI ELŐÍRÁSOKNAK 
VALÓ MEGFELELÉS
 39.  A környezetvédelmi ágazatban a mintában szereplő 16 projektből az 
ellenőrzés időpontjáig csak hármat fejeztek be. Ezek a projektek  
a vizsgálat tanúsága szerint – egyes hiányosságok ellenére – segítet-
tek az uniós környezetvédelmi előírásoknak való jobb megfelelésben 
(lásd: 10. háttérmagyarázat ).
Lettországban az egyik projekt fő célkitűzése a vízellátás, valamint a szennyvízgyűjtés és -kezelés javítása volt, hogy 
az ivóvíz és a megtisztított szennyvíz megfeleljen a nemzeti jogszabályokban előírtaknak és az uniós irányelvekben 
meghatározott követelményeknek. A záró beszámoló szerint a projekt biztosította, hogy a kezelt szennyvíz minő-sége megfeleljen a települési szennyvízkezelés uniós irányelvének (91/271/EGK), illetve hogy az ivóvíz minősége 
megfelelő legyen.
Egy szintén lettországi projekt célja az ivóvízminőség javítása, valamint a szennyvízkezelés fejlesztése volt. Az 
ivóvízminőségre vonatkozó uniós előírásokat sikerült teljesíteni, a szennyvízkezelés tekintetében azonban még 
nem teljes az összhang a jogi követelményekkel. Egy biológiai szennyvíztisztító telep felújítását és korszerűsítését 
befejezték, de az ellenőrzés időpontjában a szennyvíz nitrogén- és foszfortartalma még mindig meghaladta az uniós és a helyi előírások szerint megengedhetőt.10. HÁTTÉRMAGYARÁZAT
12/2008. sz. különjelentés – Az Előcsatlakozási Strukturális Politikák Eszközéről (ISPA), 2000–200624
 40.  Az ellenőrzés időpontjáig be nem fejezett projektek, amennyiben végre-
hajtásuk a tervezetteknek megfelelően történik – egyes hiányosságok 
ellenére is –, várhatóan segíteni fognak az uniós környezetvédelmi előírásoknak való megfelelésben (lásd: 11. háttérmagyarázat ).
JAVULÁS A TRANSZEURÓPAI KÖZLEKEDÉSI HÁLÓZATHOZ 
VALÓ CSATLAKOZÁSOK TERÉN
 41.  A közlekedési ágazatban a mintában szereplő 16 projektből az ellenőrzés 
időpontjáig csak kettőt fejeztek be. Ezek a projektek a vizsgálat tanú-
sága szerint hozzájárultak a transzeurópai hálózat kiépítéséhez/fejlesz-
téséhez (lásd: 8. és 9. ábra , valamint 12.  és 13. háttérmagyarázat ).
 42.  Az ellenőrzés időpontjáig be nem fejezett többi projekt összhangban van 
a TEN-T hálózattal (lásd például: 11. háttérmagyarázat  és 11. ábra ). 
Például Romániában a „Bukarest–Cernavodă” projekt célja, hogy fel-
gyorsítsa a Bukarest és Konstanca közötti forgalmat, és hozzájárul-
jon az Igumenitsza–Patrasz–Athén–Szófia–Budapest közötti 7. számú európai közlekedési folyosó fejlesztéséhez (lásd a 10. ábrát ).
Lengyelországban egy szennyvízkezelési projekt célja, hogy a wrocławi lakosság körében a szennyvízhálózatba 
bekötött lakosok aránya 97%-ra emelkedjék. Ez a több mint 600 000 lakosú város tekinthető az Odera folyó leg-
nagyobb szennyezőjének.
Romániában az egyik projekt célkitűzése egy szennyvíztisztító telep, egy szennyvízhálózat és egy ivóvízhálózat 
felújítása és korszerűsítése volt. A szennyvíztisztító telepet érintő késedelmek miatt továbbra is fennáll a folyó 
szennyezésének veszélye.11. HÁTTÉRMAGYARÁZAT
Csehországban a Záboří–Přelouč vonalszakasz korszerűsítésére vonatkozó projekt a Drezda és Pozsony közötti IV. 
páneurópai multimodális folyosóba tartozik. A 8. ábra  kiemeli a Csehországban az ISPA által társfi  nanszírozott 
projekteket.12. HÁTTÉRMAGYARÁZAT
Lettországban a Varsót Tallinn-nal összekötő Via Baltica egyik szakasza, a Riga és Ādaži közötti autópálya 
 korszerűsítése javította a közúti és a gyalogosbiztonságot, valamint a forgalom folyamatosságát azáltal, hogy 
ezt az útszakaszt az európai utakra vonatkozó szabványoknak és előírásoknak megfelelő szintre fejlesztették fel 
(lásd: 9. ábra ).13. HÁTTÉRMAGYARÁZAT
12/2008. sz. különjelentés – Az Előcsatlakozási Strukturális Politikák Eszközéről (ISPA), 2000–200625
ISPAPROJEKTEK CSEHORSZÁGBAN8. ÁBRA
D8 motorway Prague –
Usti nad Labem – Czech/German border Section 807 Trmice-borderModernisation of the line section
Usti nad Orlici  – Ceska Trebova
Modernisation of the line section 
Zabori–PreloucOptimisation of
Zabreh na Morave –Krasikov railway section
Road R/48
Frydek Mistek – Dobra
Road I/48
Belotin by-pass
Expressway r48
Dobra–Tosanovice–Zukov, Stage I: Dobra–TosanoviceTrans-European transport networkISPA projects
Ceska Republica
TEN railway
TEN road
© EuroGeographics 2001 for the administrative boundaries
Cartography: Energy and Transport DG, 15/5/2008
12/2008. sz. különjelentés – Az Előcsatlakozási Strukturális Politikák Eszközéről (ISPA), 2000–200626
LETTORSZÁG ÚTHÁLÓZATA9. ÁBRA 
© EuroGeographics 2001 for the administrative boundaries
Cartography: Energy and Transport DG, 29/9/2005LATVIJALEITSCHEMA DES TRANSEUROPÄISCHEN VERKEHRSNETZES (Horizont 2020) STRASSEN
TRANS-EUROPEAN TRANSPORT NETWORK OUTLINE PLAN (2020 horizon) ROADSSCHÉMA DU RÉSEAU TRANSEUROPÉEN DE TRANSPORT (horizon 2020) ROUTES
Bestehend
ExistingExistantGeplant
PlannedPlaniﬁ  é
12/2008. sz. különjelentés – Az Előcsatlakozási Strukturális Politikák Eszközéről (ISPA), 2000–200627
TENT HÁLÓZATOK10. ÁBRA
PROJECT No 7
Trans-European transport network 
priority projectsMOTORWAY AXIS
IGOUMENITSA/PATRA–ATHINA–SOFIA–BUDAPEST
© EuroGeographics 2001 for the administrative boundaries
Cartography: Energy and Transport DG, 9/3/2005Existing
PlannedPriority axis No 7
Priority sectionsOther priority axes
12/2008. sz. különjelentés – Az Előcsatlakozási Strukturális Politikák Eszközéről (ISPA), 2000–200628
TENT HÁLÓZAT11. ÁBRA
© EuroGeographics 2001 for the administrative boundaries
Cartography: Energy and Transport DG, 4/6/2008ISPA projects
2004–08 countries
ISPA project
TEN railwayTEN road
12/2008. sz. különjelentés – Az Előcsatlakozási Strukturális Politikák Eszközéről (ISPA), 2000–200629
KÖVETKEZTETÉSEK ÉS
AJÁNLÁSOK
 43.  A Számvevőszék főbb következtetései a következők:
A meglévő stratégiai keretrendszer koherens módon működött, a) 
a nemzeti ISPA-stratégiák pedig a szükségleteket, a célkitűzé-seket és a forrásokat világosan meghatározó, jó programozási  eszköznek bizonyultak. A projekteket a pályázók azonban nem  mindig készítették elő megfelelően. Ezt részben az okozta, hogy a legkorábbi kérelmezők szempontjából a Bizottság későn bocsá-tott rendelkezésre három fontos útmutató dokumentumot (lásd: 16–24. bekezdés).
A projekteket gyakran nem a terveknek megfelelően hajtották  b) 
végre. A finanszírozási terveket hozzá kellett igazítani a megvál-
tozott körülményekhez. Majdnem minden projekt jelentős kése-
delmet szenvedett, főként az eljárások hosszadalmas volta (a  Bizottságnál és a kedvezményezett országokban) és a tervezési  
folyamat hiányosságai miatt (a kedvezményezett országokban)  
(lásd: 25–36. bekezdés).
A Számvevőszék ellenőrzése öt befejezett és 27 még folyamatban c) 
lévő projektre terjedt ki. A befejezett projektek közül három kör-
nyezetvédelmi projekt volt. Az ellenőrzés tanúsága szerint ezek a projektek az adott kedvezményezett államban elősegítik az uniós 
környezetvédelmi irányelveknek való megfelelést. A két másik pro-
jekt közlekedési vonatkozású volt. Az ellenőrzés tanúsága szerint 
ezek a projektek az adott kedvezményezett országban hozzájá-
rulnak a transzeurópai hálózat fejlesztéséhez. Az ellenőrzésből  az is kitűnik, hogy a még folyamatban lévő 27 projekt várhatóan eléri célkitűzéseit, ha a terveknek megfelelően kerül végrehajtásra (lásd: 37–42. bekezdés).
A Számvevőszék azt javasolja, hogy a Bizottság szigorúan kövesse  
nyomon az ISPA végrehajtását. A Bizottság különösen azt vizsgálja  meg, hogy a jövőben hasonló eszközök végrehajtása során hogyan  
kerülhetők el, illetve hogyan csökkenthetők a projektvégrehajtás kése-
delmei. A Számvevőszék úgy ítéli meg, hogy ez a projekt kérelmezőitől/
vezetőitől szigorúbb és realistább tervezést, a Bizottságnál és a ked-
vezményezett ország nemzeti igazgatásán belül pedig az eljárások  gyorsítását követelheti meg.
  Ezt a jelentést a Számvevőszék a 2008. december 11-i ülésén, Luxem-
bourgban fogadta el.
  A Számvevőszék nevében
Vítor Manuel da Silva Caldeira
elnök
12/2008. sz. különjelentés – Az Előcsatlakozási Strukturális Politikák Eszközéről (ISPA), 2000–200630ISPA PROJEKTIRÁNYÍTÁSI SZAKASZOK ÉS A BIZOTTSÁG FŐBB TEVÉKENYSÉGEI1I. MELLÉKLET
1 Az 1267/1999/EK, az 1266/1999/EK és a 2382/2001/EK tanácsi rendeletben meghatározottaknak és az Európai Számvevőszék ellenőrzé si szempontjainak megfelelően.Befejezés
•  A következők 
felülvizsgálata és jóváhagyása:
→  Záró 
beszámoló
→  Záró 
kimutatás
•  Végső kiﬁ  zetés
•  Utólagos 
értékelésMonitoring
•  A szerződés 
végrehajtásának felügyelete
•  A ﬁ  zikai és 
pénzügyi előrehaladás felügyelete mutatók révén
•  Félidős értékelésPályázat
•  A pályázati 
anyagok felülvizsgálata és jóváhagyása
•  A pályázatok 
értékelése, beleértve a szükséges szakértők mozgósítását
•  A nyertes 
pályázatok kiválasztása
•  SzerződéskötésÉrtékelés
Többek közt 
az alábbi tevékenységek:
•  Helyszíni 
értékelés a pályázó országban
•  A pályázatok 
műszaki tartalmának vizsgálatához szükséges szakértelem mozgósítása
•  Szolgálatközi 
konzultáció
•  Hivatalos 
visszajelzés a pályázó felé a pályázat tartalmára vonatkozóanElőkészítés
Kérelem, beleértve 
a következők elkészítését:
•  Megvalósít-
hatósági tanulmány
•  Költség-haszon 
elemzés
•  Környezeti 
hatásvizsgálat
•  Finanszírozási 
terv
•  Végrehajtási 
ütemterv
•  Általános 
fenntartási tervStratégia
ISPA-stratégia 
elkészítése, amely a következőket tartalmazza:
•  Az uniós és 
a nemzeti politikák össze-hangolására vonatkozó terv bemutatása
•  A nemzeti 
szükségletek felmérése
•  Projekt-
kiválasztás
Fő tevékenység:•  Hivatalos visz-
szajelzés a ked-vezményezett ország felé az ISPA-stratégia tervezetére vonatkozóan
12/2008. sz. különjelentés – Az Előcsatlakozási Strukturális Politikák Eszközéről (ISPA), 2000–200631
12/2008. sz. különjelentés – Az Előcsatlakozási Strukturális Politikák Eszközéről (ISPA), 2000–200632
A BIZOTTSÁG 
VÁLASZAI
12/2008. sz. különjelentés – Az Előcsatlakozási Strukturális Politikák Eszközéről (ISPA), 2000–200633
ÖSSZEFOGLALÁS
III.
Az egyes projektek nem megfelelő előkészí-
tése nagyrészt a kapacitáshiánynak, valamint a projektek kidolgozásához rendelkezésre  álló rövid időkeretnek tudható be. Szintén útmutatóként szolgáltak a részletes pályá-zati űrlapok és a közbeszerzési eljárásokra  vonatkozó meglévő magyarázatok.
IV.
A tervezést illetően számos korai projekt  esetében előforduló késedelmeket és vál-
toztatásokat nehezen lehetett kiküszöbölni, 
tekintettel a nagyszabású infrastrukturális  projektek irányításával kapcsolatos tapasz-
talat hiányára, valamint a pályázati eljárások 
előzetes ellenőrzésének szükségességére.
VI.
A Bizottság egyetért a Számvevőszék aján-lásával. Továbbra is figyelemmel kíséri  a korábbi ISPA-projekteket, és közülük  
néhányat értékelni fog a 2000–2006-os utó-
lagos értékelés során, különös tekintettel  
a költségtúllépésekre és a késedelmekre.  
Az ISPA-val kapcsolatos tapasztalatok ered-ményeként a Bizottság már lépéseket tett  a projekt-előkészítésre vonatkozó haté-konyabb segítségnyújtás érdekében; ezek  
közé tartozik például az EBB és a Bizottság 
speciális szakmai segítségnyújtási eszköze, 
a JASPERS. A Bizottság az új előcsatlakozási 
eszköz, az IPA keretein belül folytatja és  fokozza az ilyen szakmai segítségnyújtást.  
A Bizottság a késedelmi problémákat a tag-
államokkal is áttekintette.
BEVEZETÉS
6.
A gyakorlatban a támogatás mértéke gyakran 
nem éri el a 75%-ot. Így például Romániában 
73%, Bulgáriában 56% és Szlovákiában 54% 
volt a támogatás mértéke.AZ ELLENŐRZÉS HATÓKÖRE 
ÉS AZ ELLENŐRZÉSI MEGKÖZELÍTÉS
9.
A számvevőszéki minták többségét a támo-gatási eszköz alkalmazásának első vagy korai éveiben jóváhagyott régebbi ISPA-projektek közül választották ki. Ezek közül néhány még korábban készült. Az ISPA végrehajtására  biztosított rendkívül rövid időkeret kiha-tással volt a projektek kidolgozottságára és a nemzeti hatóságok készségére.
ELLENŐRZÉSI ÉSZREVÉTELEK
13.
A Bizottság – jóllehet ez nem számít sza-
bályozási követelménynek – biztosítékot  
nyújtott a tagjelölt országokban a közleke-
dési és a környezetvédelmi ágazat nemzeti 
beruházási terveken és programokon alapuló 
nemzeti stratégiáihoz. A Bizottság az egyedi projektek benyújtását megelőzően bemu-
tatta e stratégiákat az ISPA irányítóbizottsá-
gának (a tagállamok képviselőinek) is.
19.
A Bizottság a rendelkezésre álló idő rövid-sége miatt aktívan ösztönözte a nemzeti  hatóságokat arra, hogy projektjeiket a már 
létező nemzeti tervekre alapozzák (például 
hajtsák végre a települési szennyvíz kezelé-
séről szóló irányelv rendelkezéseit).
20.
Ezenkívül útmutatóként szolgálnak az  
1999-ben rendelkezésre bocsátott részle-
tes pályázati űrlapok, illetve a közbeszerzési 
eljárásokra vonatkozóan a korábbi előcsatla-
kozási eszköz keretében kidolgozott útmu-
tató nyújt magyarázatot.
c)
A beruházási projektek költség-haszon elem-
zéséhez készült útmutató korábbi változata 
1997 óta volt elérhető. E dokumentum a KHE fő elveit magyarázta el. Az útmutató 2002. 
évi változata a megváltozott szabályozási  
környezetre adott választ, és mélyrehatób-
ban foglalkozott különböző kérdésekkel.
12/2008. sz. különjelentés – Az Előcsatlakozási Strukturális Politikák Eszközéről (ISPA), 2000–200634
21.
1999-ben elfogadták az ISPA-rendeleteket, 
és 2000-ben közzétették az első ISPA-kézikönyvet. Az ISPA-kézikönyvben és külön-
féle más csatornák útján adott ajánlást (lásd 
a 20. pontra adott választ) az érintett tagje-lölt országokkal együtt kellett megvalósítani, számításba véve az egyre fejlődő végrehaj-
tási feltételeiket. A hivatalos iránymutatá-
son felül jelentős erőfeszítések történtek az ISPA alapjainak igen rövid időkereten belül 
történő előkészítése érdekében is, például 
az 1998-tól kezdődően valamennyi tagjelölt 
országban a projektelképzelések előkészí-
tése céljából PHARE-támogatással megtar-tott találkozók formájában.
22.
A költség-haszon elemzések és pénzügyi  
elemzések tekintetében felmerült hiányos-
ságok gyakran a projektek java részét előké-
szítő számos nemzetközi tanácsadó közötti egységes megközelítés hiányára vagy a nem-
zeti közigazgatásokon belüli szakismeret  
hiányára voltak visszavezethetők. Mindazon -
által a Bizottság biztosította, hogy vala-
mennyi jövedelemtermelő projekt legalább teljes pénzügyi elemzéssel rendelkezzék.  
A környezetvédelmi projektek esetében  a Bizottság a teljes KHE helyett elfogadta  a nem számszerűsített társadalmi-gazdasági elemzéseket vagy kimutatásokat is, tekintet-tel a környezeti előnyök számszerűsítésére 
vonatkozó, általánosan elfogadott módszer-tan hiányára, illetve arra, hogy ezen projek-
teket nagyrészt az EU-irányelveknek való  
megfelelés érdekében hajtották végre.
23.
a)A KHE alkalmazására első ízben a 2000–2001. évi ISPA-projektek esetében került sor.
b)
Amennyiben következetlenségek mutatkoz-
tak, a Bizottság rutinszerűen pontosítást  
vagy korrekciót kért. E változtatások fokoz-ták az elemzések megbízhatóságát.
c)
A Bizottság hivatkozik a 22. pontra adott  
válaszára.24.
A Bizottság törekedett annak biztosítására, 
hogy a kedvezményezettek a projektjeiket  gazdasági és pénzügyi indokok szerint,  
valamint bizonyos szempontok – például  
az életképesség és az ellátott lakosságra  vonatkozó megfizethetőség – figyelembe-vételével indokolják meg. Mindazonáltal  
a környezetvédelmi projektek vonatkozásá-
ban a költség-haszon elemzés jelentősége  korlátozott volt azokban az esetekben, ame-
lyeknél választási lehetőség nem kínálko-
zott, és a projektet a közösségi vívmányok 
végrehajtása érdekében mindenképpen meg 
kellett valósítani. Egyes esetekben az ala-posabb költség-haszon elemzés késleltette 
volna a projekt végrehajtását anélkül, hogy 
jelentős hozzáadott értéket nyújtott volna.
27.
A Bizottság mindent megtett annak érdeké-
ben, hogy a projekteket figyelemmel kísérje, illetve segítse a nemzeti hatóságokat a kése-
delmek következményeinek enyhítésében.  
Néhány országban a legtöbb gondot jelentő 
projektekre vonatkozóan különleges cselek-
vési terv készült.
28.
2008 szeptemberének végére a vizsgálati  mintában szereplő további három projekt  zárult le az eredeti határidőre.
30.
Jóllehet a késések nem számítanak rendkívü-
linek a nagyszabású infrastrukturális projek-
teknél, az ISPA kedvezményezett országainak 
konkrét esetében az első ISPA-projektek az új támogatási eszköz tagjelölt országokban történő bevezetésének induló szakaszával  járó nehézségek áldozatául estek. Az ISPA  előtt semmilyen tapasztalat nem állt ren-
delkezésre az ilyen horderejű külső beruhá-zási támogatási programok vonatkozásában. 
Mindazonáltal a tanulási görbe – a csatla-
kozó országokban és a Bizottságon belül  
egyaránt – jelentősen javult a programozási időszak közepétől kezdődően.
Általában a fő tényezőt a késedelmes pályázati 
eljárások jelentették. Amint a munka kezdetét 
vette, a legtöbb projekt jó ütemben haladt. 
A közbeszerzésért felelős EB-küldöttségek  
12/2008. sz. különjelentés – Az Előcsatlakozási Strukturális Politikák Eszközéről (ISPA), 2000–200635
által elvégzett előzetes ellenőrzés kötelező 
volt. A gazdasági előnyösség tisztességes és 
átlátható közbeszerzési eljáráson keresztül történő biztosításának ára egyebek között  
a késedelem volt.
31.
a)Az ISPA célja az volt, hogy az előcsatlako-zási időszakban tapasztalatot biztosítson  e területen a tagjelölt országok számára,  és így azok a csatlakozást követően keve-sebb nehézséggel találják magukat szem-ben a strukturális alapok és a Kohéziós  Alap alkalmazásakor. Az előzetes ellenőrzési eljárások és a megismételt pályázati eljárá-
sok miatti késések szintén a tisztességes és 
átlátható közbeszerzési eljárás biztosítá-
sának számlájára írhatók. A nem megfelelő 
földvásárlási eljárások és a bürokratikus épí-
tésiengedély-eljárások szintén hozzájárultak 
a késedelmekhez.
5. háttérmagyarázat
Lettországban a közbeszerzési eljárások  
nagymértékben fejlődtek az ISPA életbelé-
pése óta. Például a Kohéziós Alaphoz kap-csolódó projektek tekintetében 2005-ben  
jóváhagyott pályázatokat rövid időn belül  elindították, és a legtöbb projekt végrehaj-tása 2006 során elkezdődött.
A tisztességes és hatékony pályázati eljárás 
fontosságát előbbre valónak kell tekinteni  a késedelem kockázatánál.
6. háttérmagyarázat
Ebben az esetben a megismételt pályázati  eljárás a Közösség érdekeit védte. Idő-közben a munka folytatódott e projektre  vonatkozóan.
c)
A Bizottság hivatkozik a 30. pontra adott  
válaszára.
7. háttérmagyarázat
Az olyan nagyszabású és összetett infrastruk-
turális projektek esetében, amelyek végre-
hajtása várhatóan több éven keresztül zajlik, 
nem szokatlan, hogy az eredeti terveken  
bizonyos kiigazításokat kell elvégezni.d)
A Bizottság 2005 januárjában iránymutatást 
adott ki annak érdekében, hogy elkerülhetők legyenek az ISPA-ról a Kohéziós Alapra tör-
ténő átállással járó nehézségek az EU tíz új 
tagországában a csatlakozást követően.
32.
A késedelmek nagyrészt annak tudhatók  
be, hogy a Közösségek pénzügyi érdekeinek védelmében biztosítani kellett a közbeszer-
zési szabályoknak való megfelelést. A kése-
delmes pályázati eljárás miatt előforduló  
hasonló késések, illetve a hozzájuk kapcso-
lódó potenciális költségnövekedés jelenti  azt az árat, amit a pénzügyi stabilitás ellené-
ben kell megfizetni. E tényt a Számvevőszék 
is elismerte az ISPA-ról készült korábbi ellen-
őrzései során, amikor pozitívan értékelte  
a közbeszerzésért felelős EB-küldöttségek  
által elvégzett előzetes ellenőrzés kedvező 
hatását (például a Számvevőszék 2003-as  éves jelentésének 8.42. pontja). Minden-
esetre a hibás ajánlattételi dokumentáció  
gyorsabb jóváhagyása magasabb árajánla-
tokat vagy vitákat eredményezhetett volna, 
ami végső soron jelentős költségnövekedés-hez vezetett volna.
A pályázatok pontosításából vagy a költség-
haszon elemzésekből adódó késedelmeket  szintén el kell fogadni.
33.
Az eredeti költségbecslések be nem tartása 
a nemzetközi tanácsadók alkalmazása elle-
nére sem megfelelő projekt-előkészítésnek, 
illetve a végrehajtás során végzett költségel-lenőrzés gyenge színvonalának tudható be. Egyes országokban az építőipari ágazatnak a gyors gazdasági növekedés következtében magas költséginflációval kellett szembenéz-
nie. Általános szabályként az ISPA finanszí-rozási megállapodásokat nem módosították 
olyan értelemben, hogy azok a költségnöve-
kedéseket lehetővé tegyék, ezáltal nyomást 
gyakorolva a nemzeti hatóságokra, hogy  lépéseket tegyenek e költségnövekedések  
ellenőrzésére.
12/2008. sz. különjelentés – Az Előcsatlakozási Strukturális Politikák Eszközéről (ISPA), 2000–200636
35. 
Az inflációnak az egyes új tagországokban  
a csatlakozást követően bekövetkezett erő-teljes felgyorsulása váratlan volt, és azt  
a pénzügyi intézmények sem jelezték előre. 
Ennek oka a specifikus nyersanyagok világ-piaci árának emelkedése és a legtöbb új  tagországban bekövetkezett gyors gazda-
sági növekedés, ami az építőipari ágazatban 
átlag feletti áremelkedést eredményező gaz-dasági fellendülést hozott.
36.
Ezenkívül a költségtúllépéseket előidéző  
tényezők közé tartoznak az alábbiak:
az olyan projektek, amelyeket igen korai 
• 
szakaszban nyújtottak be a Bizottság-
hoz, amikor még nem állt rendelkezésre 
a legjobb megoldást tartalmazó részletes 
műszaki dokumentáció,
az euró és a nemzeti valuták átváltási  • 
árfolyamának ingadozása, különösen az 
utóbbiak javára.
a)
A költségek alábecslése időnként azt ered-ményezte, hogy a tervezett árakon nem nyúj-
tottak be ajánlatot.
b)
Gyakran jelentkeztek késések a támogatás  odaítélése és az építési szakasz kezdete  között.
37.
Az ISPA-nak egyéb célkitűzései is vol-
tak, melyek közül a strukturális alapok és  a Kohéziós Alap alkalmazásának előkészítése tekinthető a legfontosabbnak. Az ISPA-nak a szükségletekhez képest kisszámú oda-ítéléséből az következik, hogy csupán az  
infrastrukturális szakadék felszámolásának  elindításához volt elég.
39.
2008 szeptemberének végére további három projekt zárult le.10. háttérmagyarázat
2. bekezdés.
Noha az ellenőrzés időpontjáig az uniós  előírásoknak való teljes megfelelést még  
nem sikerült elérni, a Bizottság reméli, hogy 
a projekt befejezése után ez megvalósul  majd.
11. háttérmagyarázat
2. bekezdés.A Bizottság figyelemmel kíséri e projekt  
végrehajtását, hogy annak befejezése  
felgyorsuljon.
41.
2008 szeptemberének végére további négy 
projekt zárult le.
KÖVETKEZTETÉSEK 
ÉS AJÁNLÁSOK
43.
a)
A nem megfelelő előkészítés lényegében  
sokkal inkább a kapacitáshiányra és egyes  esetekben az igénybe vett nemzetközi  
tanácsadók eltérő teljesítményére, mint az útmutató dokumentumok hozzáférhetősé-gére vezethető vissza.
Útmutatóként szolgálnak az 1999-ben ren-
delkezésre bocsátott részletes pályázati  űrlapok, illetve a közbeszerzési eljárásokra 
vonatkozóan a korábbi előcsatlakozási esz-
köz keretében kidolgozott útmutató nyújt  
magyarázatot.
b)
Az eljárásokra (például a közbeszerzésre) az adófizetők védelme érdekében van szükség. Ezen eljárások hosszadalmasok is lehetnek.
A késedelmek ellenére 2008. szeptember  
végéig a 279 infrastrukturális projekt közül 80 ténylegesen lezárult.
12/2008. sz. különjelentés – Az Előcsatlakozási Strukturális Politikák Eszközéről (ISPA), 2000–200637
c)
2008 szeptemberének végére a 32 ellenőr-
zött projekt közül további hét zárult le.
44.
A Bizottság egyetért a Számvevőszék ajánlá-sával, és továbbra is szorosan figyelemmel kíséri a korábbi ISPA-projektek végre-
hajtását. Néhány projektet értékelni fog  
a 2000–2006-os utólagos értékelés kereté-ben, különös figyelmet fordítva a költség-
túllépésekre és a végrehajtási késedelmekre, 
illetve ideértve a kockázatelemzés hatéko-
nyabbá tételére vonatkozó ajánlásokat is  
(amely a költség-haszon elemzés fontos, de gyakran nem kielégítő részét képezi).
Az előcsatlakozási támogatásról szóló új ren-
deleteket 2006-ban és 2007-ben fogadták el. 
Az új megközelítés sokkal tágabb a – szo-
rosan az infrastrukturális projektekre össz-
pontosuló – ISPA szerinti értelmezésnél, és valójában egyfajta mini-strukturális alap-
nak tekinthető. Az IPA regionális fejlesztési 
összetevője tartalmazza a Számvevőszék  
korábbi ajánlásait a tagjelölt országok struk-
turális alapokra történő megfelelő felkészí-tése tekintetében. A Bizottság a késedelmi 
problémákat a tagállamokkal is áttekintette az alapok koordinációs bizottságában, és  megoldási javaslatokat is tett.
Az új tagországokban hozzáférhető JASPERS 
szakmai segítségnyújtási eszközön kívül  a projektek előkészítésének és végrehajtá-
sának javítását célzó más, a Bizottság által 
szorgalmazott eszközök közé tartozik a jóvá-
hagyási eljárások korai elindítása az előzetes értékelésekkel együtt, illetve a pályázat-elő-készítés előmozdítása.

Európai Számvevőszék
12/2008. sz. különjelentés
Az Előcsatlakozási Strukturális Politikák Eszközéről (ISPA), 2000–2006
Luxembourg: Az Európai Közösségek Hivatalos Kiadványainak Hivatala 2009 – 37 oldal – 21 × 29,7 cmISBN 978-92-9207-167-7doi: 10.2865/57600

Hogyan lehet hozzájutni az EU kiadványaihoz?
Térítés ellenében hozzáférhető kiadványok:
• az EU-könyvesbolt (EU Bookshop) útján (http://bookshop.europa.eu);• könyvkereskedőjétől a könyv címe, kiadója és/vagy ISBN száma alapján;•  közvetlenül értékesítési ügynökeinktől. Elérhetőségeik megtalálhatóak 
a http://bookshop.europa.eu honlapon, vagy lekérdezhetőek a +352 2929-42758 faxszámra küldött üzeneten keresztül.
Ingyenes kiadványok:• az EU-könyvesbolt útján (http://bookshop.europa.eu);•  az Európai Bizottság képviseleteitől és küldöttségeitől. Elérhetőségeik 
megtalálhatóak a http://ec.europa.eu honlapon, vagy lekérdezhetőek a +352 2929-42758 faxszámra küldött üzeneten keresztül.
AZ ISPA A KÖZÉP ÉS KELETEURÓPAI TAGJELÖLT ORSZÁGOK UNIÓS 
CSATLAKOZÁSRA VALÓ FELKÉSZÍTÉSÉNEK EGYIK ESZKÖZEKÉNT SZOLGÁLT, ÉS A KÖRNYEZETVÉDELMI, ILLETVE KÖZLEKEDÉSI ÁGAZATOK 
PROJEKTJEIT TÁMOGATTA. A SZÁMVEVŐSZÉK EZEN JELENTÉSÉBEN 
MEGVIZSGÁLTA, HOGY AZ ISPAFELLÉPÉSEKET KOHERENS STRATÉGIA ÉS MEGFELELŐ ELŐKÉSZÍTÉS TÁMOGATTAE, HOGY A PROJEKTEKET A TERVEKNEK MEGFELELŐEN VALÓSÍTOTTÁKE MEG, ÉS HOGY A PROJEKTEK HOZZÁJÁRULTAKE AZ UNIÓ KÖRNYEZETVÉDELMI IRÁNYELVEINEK BETARTÁSÁHOZ, VALAMINT A TRANSZEURÓPAI KÖZLEKEDÉSI HÁLÓZATOK TÖKÉLETESÍTÉSÉHEZ. 
EURÓPAI SZÁMVEVŐSZÉKQJ-AB-08-012-HU-C
ISBN 978-92-9207-167-7