A javaslat nem csupán összhangot tart fenn, hanem a szinergiákat is javítja az Unió egyéb szakpolitikáival azáltal, hogy támogatja a következők megvalósítását: 1. a műanyagok körforgásos gazdaságban betöltött szerepével kapcsolatos európai stratégia, a halászeszközöket illetően; 2. digitális egységes piaci stratégia, a digitális megoldások és interoperábilis rendszerek előmozdításán keresztül; és 3.) szorosabb és megújított stratégiai partnerség az EU legkülső régióival, megerősített ellenőrzési intézkedéseken keresztül. A javaslat célja továbbá a szinergiák javítása az élelmiszer- és takarmányjoggal, a fogalommeghatározások jobb összehangolása útján, és a környezetvédelmi jogszabályokkal (élőhelyvédelmi irányelv), amennyiben felhatalmazza a tagállamokat a halászati korlátozás hatálya alá tartozó területeken végzett halászati tevékenységek hatékony ellenőrzésére.

A javaslat összhangban áll a megreformált KHP által létrehozott általános jogi kerettel, és célja a meglévő távolság áthidalása, főleg a kirakodási kötelezettség hatékony ellenőrzése és a halászati kapacitás ellenőrzése terén. A javaslat emellett összhangban áll a közös piacszervezéssel is („KPSZ”), amennyiben számos rendelkezést ír elő az ellátási lánc ellenőrzéseihez, beleértve a fogyasztói tájékoztatási követelmények teljesüléséhez létfontosságú nyomonkövethetőségi rendelkezéseket. Végezetül, a javaslat célja a Bizottság közelmúltban tett kötelezettségvállalásainak végrehajtása, különös tekintettel az óceánpolitikai irányításról szóló közös közlemény szerinti, jogellenes halászat elleni harcra.

Az említett dokumentumok közzététele óta számos megbeszélésre és eszmecserére került sor a tagállamokkal és az érdekeltekkel a Tanácsban, a Parlamentben és az Európai Halászati Ellenőrző Hivatal (EFCA) igazgatási tanácsában. A megbeszélések megerősítették, hogy az európai intézmények és a közvetlen érdekelt felek között egyhangú egyetértés van abban, hogy az uniós halászati ellenőrzési rendszer nem hatékony és nem eredményes, továbbá hogy ily módon egyáltalán nem alkalmas arra a célra, hogy támogassa a KHP célkitűzéseinek elérését. A jelenlegi szabályozási keret hiányosságait a 2017. júniusi REFIT-platform is feltárta a finn kormányzati érdekelt fél által az uniós halászati ellenőrzésről benyújtott felmérésre adott véleményében.

Az észrevételek olyan kérdésekre is rávilágítottak, mint az egyszerűsítés, a regionalizáció, az egyenlő versenyfeltételek, valamint a költséghatékony megoldások iránti igény. Az érdekelt felek erőteljesen szorgalmazták a hatályos ellenőrzési szabályok egyszerűsítését és jogi egyértelműsítését, bár néha szükségesnek tartottak bizonyos mentességeket a fő szabályok alól. A regionalizációt egyes érdekelt felek fontos koncepciónak tartották, mások azonban úgy vélték, hogy ez a koncepció nem áll összhangban az uniós ellenőrzési politika szellemével és célkitűzéseivel. Valamennyi érdekelt fél szerint kritikus fontosságú az uniós halászati üzemeltetők és a tagállamok közötti egyenlő versenyfeltételek megteremtése. Az érdekelt felek végezetül jelezték, hogy a felülvizsgálati folyamatban lehetőség szerint az adminisztratív terhek csökkentését és a költséghatékonyságot kell irányadó elveknek tekinteni.

Az értékelés megerősítette, hogy az ellenőrzési rendelet nagyon releváns a közös halászati politikának való megfelelés biztosításához. A 2009-ben elfogadott szöveg megoldotta az előző rendszer fő hiányosságait és hozzájárult ahhoz, hogy emelkedjen a közös halászati politikának való megfelelés általános szintje, erősödjön az egyes érdekelt felek közötti kommunikáció, eszmecsere és adatmegosztás, általánosan javuljon a halászati adatok minősége és mennyisége, valamint fokozódjon az egyenlő versenyfeltételek kialakulása az üzemeltetők között. Az értékelés azonban arra is rámutatott, hogy többet kell tenni és hogy a jelenlegi jogszabályi keret egyáltalán nem alkalmas a célra, ezért sürgette annak felülvizsgálatát:

Azt már a halászati ellenőrzésről szóló rendelet jelenlegi változata is előírja, hogy végrehajtását a Bizottság 5 évenként értékelje, a tagállamok által benyújtott jelentések alapján. E szabály változatlan marad. A hatásvizsgálat 9. pontjában található a részletes magyarázata annak, hogy miként történik a tényleges hatások nyomon követése és értékelése.

Az előnyben részesített lehetőség szerint előirányzott intézkedések és módosítások komolyan támogatnák a szükségtelen adminisztratív terhek csökkentését az állami hatóságok és – mivel az új költségek többsége IKT fejlesztéshez és egyszeri beruházásokhoz kapcsolódik – hosszú távon az egész Unió vonatkozásában is. Az előnyben részesített lehetőség várhatóan egyszerűsíti és drasztikusan csökkenti a jelenlegi rendszer adminisztratív terheit, és a becslések szerint az alapforgatókönyvhöz képest 5 év alatt 157 millió EUR lesz költségmegtakarítás. Megjegyzendő, hogy míg egyes megtakarítások számszerűsítése elvégezhető volt, addig másoknál csak azonosításra volt lehetőség, de számszerűsítésre már nem.

A költségek az elért előnyökkel (különösen a költségmegtakarításokat tekintve) „arányosak” lennének, és a jelentős előnyök felülmúlják a költségek viszonylag szerény változásait. Az egyszerűsítésnek és interoperabilitásnak köszönhetően a tagállamok hatóságainak is előnyük származna a költségmegtakarításokból (öt év alatt 157 millió EUR, az alapforgatókönyvhöz képest).

A javasolt szakpolitikai lehetőségek összevetéséhez és hatásainak értékeléséhez külső szakértői véleményeket is felhasználtak a hatásvizsgálat támogatásaként. A 2017 őszén készített tanulmány célja az volt, hogy felmérje a szakpolitikai lehetőségek környezeti, gazdasági és társadalmi hatásait, az adminisztratív terhek változásait és az egyszerűsítés előnyeit, valamint hogy a különböző lehetőségeket a hatékonyság, az eredményesség és a koherencia tekintetében összevesse a releváns intézmények ajánlásaival.

A nemzeti ellenőrzési programok nem csak a többéves programok ellenőrzésére, hanem a KHP szabályainak ellenőrzésére is kiterjednek. Ennek megfelelően el kell hagyni a többéves tervekre vonatkozó vizsgálati referenciaértékekről szóló 1. mellékletet. A nemzeti ellenőrzési programok a hobbihorgászat ellenőrzésére is kiterjednek.

A módosítások a személyes adatok védelmét és a feldolgozás biztonságát szolgáló intézkedéseket is pontosítják.

Meghatározott feltételek alapján a hobbihorgászatra vonatkozóan egyedi rendelkezések kerülnek megállapításra a halászeszközök ellenőrzéséhez és jelöléséhez, a hajómegfigyeléshez, a nyilvántartási vagy engedélyezési rendszerekhez és a fogások nyilvántartásához. Az üzleti vállalkozások által szervezett hobbihorgászati tevékenységek is szabályozásra kerülnek.

Valamennyi hajót, beleértve a 12 méternél nem hosszabbakat is, megfigyelési rendszerrel kell felszerelni.

(12)Biológiai, gazdasági és társadalmi szempontból a kisüzemi halászat fontos szerepet tölt be az Unióban. A kisüzemi halászatnak az állományokra gyakorolt lehetséges hatásait tekintve fontos azt ellenőrizni, hogy a kisebb hajók halászati tevékenysége és halászati erőkifejtése megfeleljen a közös halászati politika szabályainak. E célból szükséges megszerezni az ilyen hajók helyzetére vonatkozó adatokat. Ezért lehetővé kell tenni, hogy a tagállamok követni tudják az összes halászhajót, beleértve a 12 méternél rövidebb halászhajókat. A 12 méter hosszú hajóknál ma már lehetséges a kevésbé költséges és könnyen használható mobileszközök alkalmazása.

(32)Az ellátási lánc ellenőrzéseire vonatkozó rendelkezéseket pontosítani kell, hogy a tagállamok a halászati és akvakultúra-termékek forgalmazásának minden szakaszában végezhessenek ellenőrzéseket és vizsgálatokat, az első értékesítéstől kezdve egészen a kiskereskedelmi értékesítésig, a szállítást is beleértve.

(30)Biológiai, gazdasági és társadalmi szempontból a hobbihorgászat fontos szerepet tölt be az Unióban. A hobbihorgászatnak egyes állományokra gyakorolt jelentős hatásait tekintve szükség van olyan egyedi eszközök biztosítására, amelyek lehetővé teszik a tagállamoknak a hobbihorgászat hatékony ellenőrzését. Nyilvántartási vagy engedélyezési rendszerrel kell biztosítani a hobbihorgászatban részt vevő fizikai és jogi személyek pontos összeírását, valamint a fogásokra és gyakorlatokra vonatkozó megbízható adatok gyűjtését. A hobbihorgászatra vonatkozó elegendő és megbízható adatok gyűjtése azért szükséges, mert így lehet felmérni az ilyen halászati gyakorlatoknak az állományokra gyakorolt hatásait, valamint biztosítani a tagállamok és a Bizottság számára a tengerek biológiai erőforrásainak hatékony kezeléséhez és ellenőrzéséhez szükséges információkat.

(29)A halászati korlátozás hatálya alá tartozó területek létrehozása uniós jogszabályok, nemzeti jogszabályok és nemzetközi megállapodások alapján történik. A halászati korlátozás hatálya alá tartozó területek tagállamok általi ellenőrzésére vonatkozó rendelkezéseket ezért a halászati korlátozás hatálya alá tartozó területekre kell alkalmazni, bárhol is legyenek azok. Adott esetben a halászati korlátozás hatálya alá tartozó területeken tartózkodó hobbihorgászhajókat is ellenőrizni kell.

(28)A közös halászati politika szabályainak való megfelelés biztosítása érdekében minden tagállam köteles egy a közös halászati politika összes szabályára kiterjedő éves vagy többéves nemzeti ellenőrzési programot kialakítani és rendszeresen frissíteni. A tagállamok gondoskodjanak arról, hogy a hatósági ellenőrzések végzése kockázatalapúan történjen. Azt is elő kell írni, hogy a nemzeti vizsgálatokról és ellenőrzésekről éves jelentések készüljenek.

(25)A halászati kvóták vagy a legnagyobb megengedett halászati erőkifejtés kimerítését követő halászati tilalmak Bizottság általi közzétételére vonatkozó rendelkezéseket úgy kell egyszerűsíteni, hogy biztosítható legyen e tilalmak időben történő közzététele. E rendelkezéseket az 1380/2013/EU rendeletben meghatározott kirakodási kötelezettséggel is összhangba kell hozni.

(23)A fogási adatok és a halászati erőkifejtés tagállamok általi rögzítésére vonatkozó rendelkezéseket úgy kell módosítani, hogy kiterjedjenek a mérlegelési nyilvántartásokban, átvételi nyilatkozatokban és fuvarokmányokban szereplő adatokra is.

(19)A fedélzeten tartott hal naplóban rögzített, becsült mennyiségének hibahatárára vonatkozó rendelkezéseket az 50 kg alatti fogásoknak a naplókban történő bejelentéséhez kapcsolódó új szabályok figyelembevételével kell módosítani. Emellett a hibahatárra vonatkozó rendelkezések módosításakor figyelembe kell venni a szétválogatás nélkül kirakodott fogások sajátosságát is.

(17)A 10 méternél rövidebb hajók parancsnokai fogásbejelentési kötelezettségeinek hiánya az ilyen hajók hiányos és megbízhatatlan adatait eredményezte, mivel e hajóknál mintavételi tervek alapján történt az adatgyűjtés. Mérettől függetlenül fontos tehát az összes halászhajó számára előírni a fogások bejelentését. Ily módon a szabályok is egyszerűsödnek, a megfelelés és az ellenőrzés pedig javulni fog.

(52)A halászati ellenőrzési tevékenységekért felelős nemzeti szervezeteknek és az adott bírósági szerveknek hozzáférést kell kapniuk a jogsértések nemzeti nyilvántartásához. A nemzeti nyilvántartásokban szereplő információk tagállamok közötti teljesen átlátható cseréje is javítja a hatékonyságot és egyenlő feltételeket biztosít az ellenőrzési tevékenységekhez.

(51)Az ilyen jogsértésekkel szembeni gyorsabb, hatékony és nagyobb visszatartó erejű fellépés érdekében a tagállamoknak közigazgatási eljárásokat kell bevezetniük a meglévő büntetőeljárások sérelme nélkül. A szabványosított minimum bírságszintek meghatározása és a pontrendszer javítása, amely a halászati jogosítványok vagy a hajóparancsnoki jogosultság felfüggesztését vagy visszavonását is eredményezheti, szintén fokozza az összes tagállam szankciórendszerének elrettentő hatását és megelőzi a visszaesést.

(37)A harmadik országokból behozott halászati és akvakultúra-termékekre is ezeket a szabályokat kell alkalmazni. Behozott termékek esetében az egyik kötelező nyomonkövethetőségi információt az 1005/2008/EK rendeletben előírt fogási tanúsítványra való hivatkozás jelenti.

(35)Helyénvaló tehát azokra a meglévő nyomonkövethetőségi szabályokra építeni, amelyeket a 178/2002/EK rendelet 18. cikke és a Bizottság 931/2011/EU végrehajtási rendelete határoz meg. A halászati és akvakultúra-termékekről konkrét információkat kell nyilvántartaniuk az üzemeltetőknek, kérésre az illetékes hatóságok rendelkezésére bocsátani és továbbítani ahhoz az üzemeltetőhöz, amelyiknek a halászati terméket szállítják. A nem behozott halászati termékek esetében e nyomonkövethetőségi információk között kell lennie az egyedi halászati útazonosítónak is, mert ez biztosítja a halászati termékek egy konkrét tételének összekapcsolását egy uniós halászhajó, vagy ugyanabban az adott földrajzi térségben több uniós halászhajó adott kirakodásával.

(34)A 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 18. cikkében szereplő nyomonkövethetőségi követelményeknek megfelelően a Bizottság 931/2011/EU végrehajtási rendelete meghatároz bizonyos nyomonkövethetőségi szabályokat az állati eredetű élelmiszerek külön ágazatán belül, például konkrét információkat kell nyilvántartaniuk az üzemeltetőknek, kérésre az illetékes hatóságok rendelkezésére bocsátani és továbbítani ahhoz az üzemeltetőhöz, amelyiknek a halászati terméket szállítják. A halászati ágazatban a nyomon követhetőség nem csak élelmiszerbiztonsági célokból fontos, hanem az ellenőrzések elvégzéséhez és a fogyasztói érdekek védelmének biztosításához is.

(53)A hitelesítés fontos lépés annak biztosításához, hogy a tagállamok által az 1224/2009/EK rendelet értelmében gyűjtött adatok megbízhatóak és hiánytalanok legyenek. Pontosítani kell a hitelesítendő adatkészletet és a tagállamok ellentmondások esetén érvényes kötelezettségeit.

(54)A közös halászati politika szabályai szerinti feladatainak teljesítése érdekében a Bizottságnak hozzáférést kell kapnia a tagállamok által gyűjtött különböző adatokhoz. Pontosítani kell, hogy a Bizottság milyen adatokhoz kaphat hozzáférést és hogy azok felhasználásával milyen feladatokat végezzen el.

(55)A tagállamok által gyűjtött adatok tudományos szempontból is nagy értékűek. Pontosítani kell, hogy a tagállamok tudományos testületei és az uniós tudományos testületek is hozzáférést kaphatnak az 1224/2009/EK rendelet értelmében gyűjtött adatokhoz, különösen a hajó helyzetére vonatkozó adatokhoz és a halászati tevékenységre vonatkozó adatokhoz. Végezetül, a tagállamok által a halászati tevékenységre vonatkozóan gyűjtött adatok az Európai Unió statisztikai hivatala (Eurostat) számára is értékesek, mivel felhasználhatók a halászati statisztikák készítéséhez.

(56)Mivel a tagállamok közötti adatcsere elsőrendű fontosságú a közös halászati politika szerinti kötelezettségek ellenőrzéséhez és betartatásához, ezért az ilyen cserékre vonatkozó rendelkezéseket pontosítani kell. A tagállamoknak különösen egymás között kell hozzáférést biztosítaniuk a jogsértések nyilvántartásaihoz, mivel ily módon érhetik el a szabályok jobb betartatását a vizeiken más tagállam lobogója alatt közlekedő uniós halászhajók és a saját lobogójuk alatt közlekedő, de más tagállamok vizein jogsértést elkövető hajók tekintetében.

(57)A tagállamok által gyűjtött és a Bizottság által hozzáférhető adatok, például a halászati tevékenységre vonatkozó adatok, illetve az ellenőrzési adatok, az egyéb elektronikus halászati adatbázisok és a jogsértések nemzeti nyilvántartásai személyes adatokat is tartalmazhatnak. Mivel a halászhajó halászati útazonosítója vagy neve lehetővé teheti természetes személyek, például a halászhajó tulajdonosának vagy parancsnokának az azonosítását, ezért bizonyos körülmények között az ilyen adatokat tartalmazó információk is személyes adatoknak minősülhetnek.

(58)A személyes adatok kezelése a halászati ellenőrzés és végrehajtás miatt szükséges. A Bizottság számára különösen a halászati lehetőségek, például a kvótafelhasználás figyelése céljából kell lehetőséget biztosítani a naplók, kirakodási nyilatkozatok és értékesítési bizonylatok adatainak és a halászati tevékenységre vonatkozó egyéb adatok kezeléséhez annak érdekében, hogy elvégezhesse a tagállamok által benyújtott összesített adatok hitelesítését. Az ellenőrzések és átvilágítások végzése, illetve a tagállamok ellenőrzési tevékenységeinek figyelése céljából a Bizottság számára olyan információk elérését és kezelését kell biztosítani, mint a vizsgálati és megfigyelő ellenőri jelentések és a jogsértések adatbázisa. A nemzetközi megállapodások és védelmi intézkedések előkészítésével és betartásával összefüggésben a Bizottságnak szükség esetén kezelnie kell az uniós halászhajók uniós vizeken kívüli halászati tevékenységeire vonatkozó adatokat, beleértve a hajóazonosító számokat és a hajó tulajdonosának és parancsnokának a nevét.

(59)A halászati ellenőrzés és végrehajtás céljából kezelt személyes adatokat általában 5 éven keresztül kell tárolni, mert a halászati lehetőségek figyelése tekintetében a Bizottság a tagállamok által benyújtott összesített adatok hitelesítését az adatok továbbításától számított 5 éven belül végzi el. A jogsértések, vizsgálatok, ellenőrzések, panaszok vagy átvilágítások nyomon követése esetén, illetve a folyamatban lévő bírósági vagy közigazgatási eljárások esetén 10 éves hosszúságú egyedi megőrzési idő szükséges, mert ezt indokolja e folyamatok hossza és az a tény, hogy az ilyen adatokra e folyamatok teljes időtartama alatt szükség lehet.

(60)Végig és minden szinten biztosítani kell azt, hogy betartásra kerüljenek a személyes adatok védelméről az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendeletben és az (EU) 2018/XX rendeletben meghatározott kötelezettségek, és adott esetben az (EU) 2016/680 irányelv átültetésére vonatkozó nemzeti rendelkezések.

(61)Az 1224/2009/EK rendelet hatásköröket ruház a Bizottságra az említett rendelet egyes rendelkezéseinek végrehajtása érdekében.

(62)A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének következtében az 1224/2009/EK rendelet alapján a Bizottságra ruházott hatásköröket össze kell hangolni az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. és 291. cikkével.

(63)A Bizottság részére az EUMSZ 290. cikke szerinti felhatalmazást kell adni aktusok elfogadására annak érdekében, hogy az 1224/2009/EK rendelet kiegészíthető legyen az ellenőrzésre vonatkozó egyedi szabályokkal az alábbiak tekintetében:

–egyes halászhajók mentesítése a halászati engedélyre vonatkozó kötelezettség alól,

–az elektronikus adatrögzítési és jelentéstételi rendszerek meghibásodása esetén alkalmazandó rendelkezések a megfigyelési rendszerek, napló, előzetes értesítések, átrakások és kirakodási nyilatkozatok tekintetében,

–a halászhajók egyes kategóriáinak mentesítése az előzetes értesítés és az átrakási nyilatkozat kitöltésére és benyújtására vonatkozó kötelezettség alól,

–az elektronikus nyomkövető rendszerek működésére vonatkozó részletes szabályok,

–a mérlegelők nyilvántartásba vételére és a mérlegelési nyilvántartások tartalmára vonatkozó kritériumok és eljárás,

–a mérlegelési eljárások szabályai és a kisméretű nyílt tengeri fajokra vonatkozó különleges szabályok,

–a megfigyelő ellenőrökre vonatkozó szabályok,

–a vizsgálatokra vonatkozó szabályok a tagállamok illetékes hatóságai és az üzemeltetők számára,

–a halászati jogosítvány felfüggesztését vagy visszavonását, a felfüggesztést vagy visszavonást követő lépéseket és a pontok törlését kiváltó ok meghatározása,