[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 11.1.2006

SEC(2006) 25 végleges

Ajánlás

TANÁCSI VÉLEMÉNY

az 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendelet 9. cikkének harmadik bekezdésével összhangban a Cseh Köztársaság aktualizált, a 2005–2008. közötti időszakra szóló konvergenciaprogramjáról

(előterjesztő: a Bizottság)

INDOKOLÁS

Háttér

Az 1998. július 1-jén hatályba lépett Stabilitási és Növekedési Paktum a rendezett államháztartás célkitűzésén alapul, amely erősíti a munkahelyteremtést elősegítő árstabilitás és erős fenntartható fejlődés feltételeit. A paktum 2005-ben első ízben módosításra került. A reform elismerte, hogy a paktum hasznos a költségvetési fegyelem biztosítása során, de ugyanakkor arra törekedett, hogy erősítse a paktum hatékonyságát és közgazdasági alátámasztottságát, és hogy védje az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát.

A költségvetési egyenleg felügyeletének, valamint a gazdaságpolitikák felügyeletének és összehangolásnak megerősítéséről szóló, 1466/97/EK[1] tanácsi rendelet, amely a paktum részét képezi, előírja a tagállamoknak, hogy stabilitási és konvergenciaprogramokat, illetve azok évente aktualizált változatait nyújtsák be a Tanácsnak és a Bizottságnak ((aktualizált) stabilitási programokat nyújtanak be azok a tagállamok, amelyek már bevezették a közös valutát, (aktualizált) konvergenciaprogramokat nyújtanak be azok a tagállamok, amelyek még nem vezették azt be). A Cseh Köztársaság első ízben 2004 májusában nyújtott be konvergenciaprogramot. 2004. július 5-én a Tanács az említett rendelettel összhangban véleményt fogalmazott meg a Bizottság ajánlása alapján, a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően. Az aktualizált stabilitási és konvergenciaprogramokat ugyanezzel az eljárással összhangban a Bizottság értékeli és Gazdasági és Pénzügyi Bizottság vizsgálja, a Tanács pedig megvizsgálhatja őket.

A tagállamoknak ezekben a programokban meg kell határozniuk a költségvetési egyenlegre vonatkozó középtávú célkitűzéseiket, és ismertetniük kell az ennek elérését és fenntartását szolgáló szakpolitikai intézkedéseket, valamint az ezekhez használt gazdasági feltételezéseket. A Paktum reformja óta a középtávú célkitűzést tagállamonként egyedileg kell meghatározni, az Unióban meglévő költségvetési és gazdasági különbözőségek – ideértve a fenntarthatóság költségvetési kockázatát is – figyelembe vételével. A reform további eleme az, hogy a költségvetéspolitikában – a gazdaságilag kedvezőbb időszakokban alkalmazott fokozottabb költségvetési fegyelmen keresztül – szimmetrikusabb megközelítést kell megvalósítani a ciklus során, míg a hosszú távú fenntarthatóságot érezhetően befolyásoló „nagyobb horderejű szerkezeti reformok” a középtávú célkitűzéstől vagy az oda vezető kiigazítási pályától való átmeneti eltéréskor jönnek szóba.

Figyelembe véve a Bizottság szolgálatainak 2005. őszi előrejelzéseit, a magatartási kódexet[2], a várható kibocsátás és a ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg becslésére közösen megállapított módszertant és a 2005–2008. közötti időszakra vonatkozó integrált iránymutatásokban szereplő átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásokat, a Bizottság megvizsgálta a Cseh Köztársaság nemrégiben benyújtott aktualizált konvergenciaprogramját, és az alább ismertetett értékelés alapján ajánlást fogadott el a programról szóló tanácsi véleményre.

Értékelés

1. A Cseh Köztársaság konvergenciaprogramjának második, a 2005–2008. közötti időszakra vonatkozó aktualizálása 2005. november 24-én került benyújtásra. A program nagyjából követi a stabilitási és konvergenciaprogramok felépítésére vonatkozóan az új magatartási kódexben meghatározott mintát, és biztosítja az ott előírt valamennyi kötelező adatot, valamint a legtöbb opcionális adatot.

2. A Tanács 2004. július 5-i határozata szerint a Cseh Köztársaságban túlzott a hiány. A 104. cikk (7) bekezdése szerinti – ugyanezen a napon kelt – tanácsi ajánlásnak megfelelően ezt a túlzott hiányt 2008-ig ki kell igazítani. A Cseh Köztársaság aktualizált, a 2004–2007. közötti időszakra vonatkozó konvergenciaprogramjáról szóló, 2005. január 18-i véleményében a Tanács azt ajánlotta a Cseh Köztársaságnak, hogy „a hiány csökkentésére az előirányzottnál több bevételt fordítsanak, és hogy szigorúan tartsák be a központi kormányzatra vonatkozó, 2006-tól kezdve jogilag kötelező erejű középtávú kiadási plafonokat.” Ezen kívül felkérték a Cseh Köztársaságot arra, hogy „gyorsítsák fel a nyugdíjreformot, és kezdjék meg az egészségügyi ellátási rendszer reformját az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának javítására.”

3. A gazdasági reformok és a stabilizáció terén a 90-es évek derekára elért előrelépéseket követően a Cseh Köztársaság makrogazdasági egyensúlytalanságokkal szembesült, ami 1997 májusában árfolyamválsághoz, majd 1997–1999. között gazdasági visszaeséshez vezetett. A pénzügyi és vállalati szektor átfogó szerkezeti reformja 2000-től kezdve segítette a gazdaságot a talpra állásban. Azóta a reál-GDP éves növekedési üteme átlagosan kb. 3 % volt, míg az EU-ban az éves átlagos növekedési ütem 1,7 % volt.

4. A program a makrogazdasági előrejelzések tekintetében három szcenáriót mutat be: egy kiindulási, egy optimista és egy pesszimista szcenáriót. A kiindulási szcenáriót a költségvetési előrejelzések értékelése szempontjából a referencia szcenáriónak lehet tekinteni. Ennek alapján az éves reál GDP növekedés 2005-ben várhatóan 4,8 %, majd 2006-ban 4,4 % körül alakul, 2007–2008. között pedig kis mértékű csökkenést követően % lesz. Ez nagyjából összhangban van a Bizottság szolgálatainak a 2005–2007. évekre vonatkozó 2005. őszi előrejelzéseivel. A 2008-as év vonatkozásában a növekedés némileg meghaladja a Bizottság szolgálatai által a potenciális növekedésre tett becslés értékét. A program alapját képező növekedési feltételezések ily módon elfogadhatónak tekinthetők, az utolsó év esetében pedig kedvezőbb irányba mutatnak. A potenciális növekedés lehetséges túlbecslése miatt a ciklus feltételei valószínűsíthetően kedvezőbbek a program által előrejelzetteknél. Az infláció várhatóan a 2005. évi 1,5 %-ról 2,2 %-ra emelkedik 2006-ban, majd 2007-ben kis mértékben 2,0 %-ra csökken, ami viszonylag optimista várakozásnak tűnik.

5. Miután 2002 júliusa és 2004 februárja között majdnem 15 %-kal csökkent a koruna/euro árfolyam, a cseh valuta 2005 márciusáig a régió országaihoz hasonlóan tartós felértékelést folytatott, és az euróval szemben mintegy 12 %-ot visszanyert. Ez a trend átmenetileg megfordult a 2005. március-áprilisi leértékelés folytán, de 2005. júniustól a koruna a felértékelés útján haladt tovább. A hosszú távú cseh kamatlábak továbbra is alacsonyak. E kamatlábak 2004 második felében bekövetkezett enyhülését követően az euró-övezettel szembeni különbözet 2005-ben többnyire 0 és 40 bázispont között ingadozott. A konvergenciaprogram meghatározza, hogy a Cseh Köztársaság 2010-ben készül az euró-övezethez csatlakozni, és újólag megerősíti, hogy az ERM II-ben való részvételt az előírt legrövidebb hosszúságú időszakra kell korlátozni. A Pénzügyminisztérium által nemrégiben közzétett, az euró-övezetbeni teljes tagság elérésére vonatkozó tájékoztató jellegű ütemterv szerint 2007 második felében lehet az ERM II-be való lépéssel számolni.

6. A 2005-ös államháztartási hiány a becslések szerint a Bizottság szolgálatainak 2005. őszi előrejelzései alapján a GDP 3,2 %-ának felel meg, szemben a megelőző aktualizálásban tervezett, a GDP 4,7 %-ának megfelelő értékkel. A hiány alakulását várhatóan főként a központi kormányzat, különösen az állami költségvetés (amely készpénz alapon a tervezettnél több adóbevételre tett szert, és a kiadásokat a GDP kb. 1,5 %-ának megfelelő mértékben alulteljesítette) költségvetési teljesítménye fogja befolyásolni.

7. Ezen aktualizálás célja, hogy az általános költségvetési hiányt 2008-ban a GDP 3 %-ában megadott referenciaérték alá csökkentsék, a 104. cikk (7) bekezdése szerinti tanácsi ajánlással összhangban. A program úgy tervezi, hogy a hiányt 2005. és 2008. között a GDP-nek több mint 2 százalékpontjával csökkentik, az elsődleges hiányt pedig 2,3 százalékponttal. A 2005. év két egyszeri kiadásának hatását leszámítva azonban a nominális hiányban az időszak során bekövetkező javulás csak a GDP 1 százalékpontjának felel meg. A hiány csökkenése elsősorban a kiadási hányad programidőszak során történő (a GDP 2,3 százalékpontjának megfelelő) csökkenését tükrözi, míg a bevételek összességében nagyjából változatlanok maradnak (-0,2 százalékpont). Az állami fogyasztás és a társadalmi transzferek azok a kiadási tételek, amelyek a tervek szerint a leginkább fognak csökkenni a GDP százalékában. Az állami beruházások előreláthatólag jelentősen nőni fognak, 2004-ben a GDP 5 %-áról 2008-ban a GDP 6 %-ára, amely jóval meghaladja az EU átlagát (2005-ben a GDP 2,5 %-a). A korábbi programhoz képest a 2005. novemberi aktualizálás nagyjából megerősíti a tervezett kiigazítást, noha az alapul szolgáló makrogazdasági szcenárió jelentősen erősebb.

8. A közösen megállapított módszertan használatával a Bizottság szolgálatai a program alapján számításokat végeztek, ezek szerint a strukturális egyenleg várhatóan csak kissé javul a programidőszak során (a GDP ½ százalékpontjával). A költségvetési erőfeszítéseket elsősorban az időszak végére tervezik, és azokra az évekre összpontosítják őket, amelyekben a kibocsátási rés az előrejelzések szerint pozitív. Sőt, 2006-ban a költségvetési egyenleg várhatóan romlani fog. A Stabilitási és Növekedési Paktumban előírtak szerint az aktualizált program a költségvetési egyenlegre nézve a „GDP kb. mínusz 1 %-ának megfelelő” középtávú célkitűzést azonosít, amit várhatóan 2012-re valósítanak meg.

9. Mivel a program középtávú célkitűzése meghaladja a minimálisan szükséges értéket (a becslések szerint a GDP kb. 1½ %-ának megfelelő hiány), annak megvalósítása biztosítja a szükséges biztonsági sávot a túlzott hiány felmerülésével szemben. A program középtávú célkitűzése helyénvaló, mert hosszú távon megfelelően tükrözi az adóssághányad és a potenciális kibocsátás átlagos növekedését.

10. A program költségvetési előrejelzéseinek kockázatai nagyjából kiegyensúlyozottnak tűnnek. Egyrészről, az óvatos költségvetési tervezés kimutatásai azt jelzik, hogy a célul kitűzött értékek jobban is alakulhatnak (ez így történt 2004-ben, és a Bizottság szolgálatai szerint 2005 esetében is így lesz). A költségvetések alapját képező növekedési feltételezések rendszerint ésszerűek voltak, az adórugalmasságra vonatkozó feltételezések pedig óvatosak. Ezen felül az előirányzott kiadásokat nem hajtották mindig végre teljesen, elsősorban azon lehetőségnek köszönhetően, hogy az el nem költött pénzeszközöket át lehetett vinni a korábbi költségvetési évekről. Másfelől, a program a szociális kiadások terén számos (tervezett) intézkedésről említést tesz, amelyek az e megnevezéshez tartozó kiadásokat a program előrejelzésével szemben inkább növelnék, semmint csökkentenék. Emellett a kiadásokkal kapcsolatos áthozatok 2004-ben a GDP 1 %-ának megfelelő értékben felhalmozódtak, és a Bizottság szolgálatai arra számítanak, hogy ezen áthozatok értéke 2005-ben tovább nő. Amennyiben az összes előirányzott kiadáson felül ezeket a jelentős áthozatokat is elköltenék – ami különösen 2006-ban, a választások évében nem zárható ki –, a költségvetés a tervezettnél rosszabban alakulhat, főként 2006-ban. Ezen felül a program utolsó évének növekedési feltételezése kedvezőnek tűnik.

11. E kockázatértékelés tekintetében a program költségvetési irányvonala összhangban van a túlzott hiány 2008-ra (amely a program utolsó éve) történő kiigazításával, ami megfelel a Tanács által ajánlottaknak. A tervezett kiigazítási pályát azonban strukturális szempontból erősíteni lehetne, különösen ha figyelembe vesszük annak lehetőségét, hogy 2005-ben sokkal jobban alakulnak az értékek, valamint azt, hogy a növekedési kilátásokat felfelé módosították.

12. 2005. és 2008. között az államadósság várhatóan a GDP ½ százalékpontjával nő, és 2008-ban eléri a GDP majdnem 38 %-át, ami jóval a GDP 60 %-ában meghatározott referenciaérték alatt van. Az elsődleges hiány negatív hatását az előrejelzések szerint nagymértékben ellensúlyozza egy pozitív lavinahatás, amelynek során a kissé emelkedő implicit kamatláb negatív hatását teljesen kiegyenlíti, sőt meghaladja a magas nominális GDP növekedés folytatódása. Az állományalkalmazkodás várhatóan szintén mérsékeli az adósság növekedését.

13. Az államháztartás fenntarthatóságának tekintetében a Cseh Köztársaság jelentős kockázattal szembesül a népességelöregedés becsült költségvetési költségei folytán. Noha az adóssághányad az EU-val való összehasonlításban jelenleg viszonylag alacsony, a jelentős hiány hozzájárul az adóssághányad növekedéséhez a 2050-ig terjedő hosszú távú előrejelzésekben, ami növeli az adósság fenntarthatóságának kockázatát. Ezzel egy időben a nyugdíjkiadások előrejelzések szerinti jelentős növekedései az előrejelzési időszakban várhatóan jelentős terhet jelentenek majd az államháztartás számára. Az államháztartás közép távon történő tervezett konszolidációjának szigorú végrehajtása, valamint a költségvetési egyenleg további erősítése az elöregedéssel kapcsolatos – különösen nyugdíj- és egészségügyi – kiadások növekedésének megfékezését szolgáló további strukturális reformokkal együtt kulcsfontosságúnak tűnnek az államháztartás fenntarthatósága kockázatainak mérséklésében[3].

14. Az államháztartás terén tervezett intézkedések nagyjából összhangban vannak a 2005–2008. közötti időszakra vonatkozó integrált iránymutatásokban szereplő átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásokkal. A program különösen a túlzott hiány tanácsi ajánlásokkal összhangban történő kiigazítását tervezi. Tartalmaz olyan intézkedéseket is, amelyek az erőforrások növekedés- és foglalkoztatás-orientált felosztásának előmozdítására irányulnak, elsősorban a közszektor gazdasági súlyának csökkentésén, valamint az adóterheknek a közvetlen adóztatástól a közvetett adózás irányába való eltolásán keresztül. Noha a kormány tudatában van a hosszú távú fenntarthatóság problémájának, a program nem tartalmaz konkrét lépéseket annak kezelésére.

15. A Cseh Köztársaság 2005. október 14-én – a növekedést és foglalkoztatást szolgáló megújult lisszaboni stratégiával összefüggésben – benyújtott nemzeti reformprogramja a hosszú távú fenntarthatóságot mint az államháztartást érintő fő kihívást azonosítja. A konvergenciaprogram költségvetési előrejelzései figyelembe veszik a nemzeti reformprogramban meghatározott korlátozott számú konkrét reformintézkedés költségvetési hatásait. A konvergenciaprogram államháztartás területén tervezett intézkedései összhangban vannak a nemzeti reformprogramban tervezett intézkedésekkel. A konvergenciaprogram ismerteti a foglalkoztatást és a növekedést támogató intézkedéseket (a bevételi és kiadási struktúra átalakítása (közvetlen helyett közvetett adóztatásra való átállás, az állami fogyasztás és transzferek csökkentése), az állami beruházási kiadások elsőbbségivé tétele), de a hosszú távú fenntarthatóság problémájának kezelésére nem tartalmaz konkrét reformlépéseket. A program emellett a középtávú kiadási plafonok szerepének erősítését tervezi azáltal, hogy az állami költségvetés és az állami pénzalapok megnevezéseire kötelező erejű alapelveket alkalmaz és a helyi kormányzatokat bevonja a költségvetési tervezés folyamatába.

A fenti értékelés és a Tanács által 2004. július 5-én a 104. cikk (7) bekezdése szerint kiadott ajánlások fényében a Cseh Köztársaság számára helyénvaló lenne:

i. fokozni a strukturális költségvetési kiigazításra tett erőfeszítéseket, tekintettel arra, hogy a túlzott hiány tervezett értéke csak kissé múlja alul a 2008-ra (ez a túlzott hiány kiigazításának határideje) elérni kívánt referenciaértéket, valamint annak teljes mértékű kihasználására, hogy az előrejelzett növekedést felfelé korrigálták a tanácsi ajánlásokban alkalmazott értékekhez képest;

ii. javítani a költségvetési tervezés minőségét, elsősorban a jelentős mértékű kiadási áthozatok okainak elemzésén, valamint a középtávú kiadási plafonok megerősítésén keresztül;

iii. javítania kell az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát, elsősorban a nyugdíjreform felgyorsításán, valamint az egészségügyi ellátási rendszer reformjának megkezdésén keresztül.

Ajánlás

TANÁCSI VÉLEMÉNY

az 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendelet 9. cikkének harmadik bekezdésével összhangban a Cseh Köztársaság aktualizált, a 2005–2008. közötti időszakra szóló konvergenciaprogramjáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TAN ÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének, valamint a gazdaságpolitikák felügyeletének és összehangolásának megerősítéséről szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre[4], és különösen annak 9. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság ajánlására,

a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT FOGALMAZTA MEG:

16. [2006. január 24]-én a Tanács megvizsgálta a Cseh Köztársaság 2005–2008. közötti időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramját. A program nagyjából követi a stabilitási és konvergenciaprogramok felépítésére vonatkozóan az új magatartási kódexben meghatározott mintát, és biztosítja az ott előírt valamennyi kötelező adatot, valamint a legtöbb opcionális adatot.

17. A gazdasági reformok és a stabilizáció terén a 90-es évek derekára elért előrelépéseket követően a Cseh Köztársaság makrogazdasági egyensúlytalanságokkal szembesült, ami 1997 májusában árfolyamválsághoz, majd 1997–1999. között gazdasági visszaeséshez vezetett. A pénzügyi és vállalati szektor átfogó szerkezeti reformja 2000-től kezdve segítette a gazdaságot a talpra állásban. Azóta a reál-GDP éves növekedési üteme átlagosan kb. 3 % volt, míg az EU-ban az éves átlagos növekedési ütem 1,7 % volt. A program a makrogazdasági és költségvetési előrejelzések tekintetében három különböző szcenáriót tartalmaz: egy optimista, egy kiindulási és egy pesszimista szcenáriót. A kiindulási szcenáriót a költségvetési előrejelzések értékelése szempontjából a referencia szcenáriónak lehet tekinteni, mert a jelenleg rendelkezésre álló információk alapján úgy tűnik, hogy valószínűsíthető növekedési feltételezéseken alapul, amelyek az utolsó év esetében kedvezőbb értékeket vesznek fel. A reál GDP növekedésére vonatkozóan úgy számol, hogy az a 2005. évi 4,8 %-ról kis mértékben átlagosan 4,3 %-ra csökken a programidőszak fennmaradó részén keresztül. A potenciális növekedés lehetséges túlbecslése miatt a ciklus feltételei valószínűsíthetően kedvezőbbek a program által előrejelzetteknél. A program inflációs előrejelzései alacsonynak tűnnek.

18. A Tanács 2004. július 5-i határozata szerint a Cseh Köztársaságban túlzott a hiány. A 104. cikk (7) bekezdése szerinti 2004. július 5-i tanácsi ajánlásnak megfelelően ezt a túlzott hiányt 2008-ig ki kell igazítani. A Cseh Köztársaság aktualizált, a 2004–2007. közötti időszakra vonatkozó konvergenciaprogramjáról szóló, 2005. január 18-i véleményében a Tanács azt ajánlotta a Cseh Köztársaságnak, hogy „a hiány csökkentésére az előirányzottnál több bevételt fordítsanak, és hogy szigorúan tartsák be a központi kormányzatra vonatkozó, 2006-tól kezdve jogilag kötelező erejű középtávú kiadási plafonokat.” Ezen kívül felkérték a Cseh Köztársaságot arra, hogy „gyorsítsa fel a nyugdíjreformot, és kezdjék meg az egészségügyi ellátási rendszer reformját az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának javítására.”

19. A 2005-ös államháztartási hiány a becslések szerint a Bizottság szolgálatainak 2005. őszi előrejelzései alapján a GDP 3,2 %-ának felel meg, szemben a megelőző aktualizálásban tervezett, a GDP 4,7 %-ának megfelelő értékkel. A hiány alakulását várhatóan főként a központi kormányzat, különösen az állami költségvetés (amely a tervezettnél több adóbevételre tett szert, és a kiadásokat a GDP kb. 1,5 %-ának megfelelő mértékben alulteljesítette) költségvetési teljesítménye fogja befolyásolni.

20. Ezen aktualizálás célja, hogy az általános költségvetési hiányt 2008-ban a GDP 3 %-ában megadott referenciaérték alá csökkentsék, a 104. cikk (7) bekezdése szerinti tanácsi ajánlással összhangban. A program úgy tervezi, hogy a hiányt 2005. és 2008. között a GDP-nek több mint 2 százalékpontjával csökkentik, az elsődleges hiányt pedig 2,3 százalékponttal. A 2005. év két egyszeri kiadásának hatását leszámítva azonban a nominális hiányban az időszak során bekövetkező javulás csak a GDP 1 százalékpontjának felel meg. A hiány csökkenése elsősorban a kiadási hányad programidőszak során történő (a GDP 2,3 százalékpontjának megfelelő) csökkenését tükrözi, míg a bevételek összességében nagyjából változatlanok maradnak (-0,2 százalékpont). Az állami fogyasztás és a társadalmi transzferek azok a kiadási tételek, amelyek a tervek szerint a leginkább fognak csökkenni a GDP százalékában. Az állami beruházások előreláthatólag jelentősen nőni fognak, 2004-ben a GDP 5 %-áról 2008-ban a GDP 6 %-ára, amely jóval meghaladja az EU átlagát (2005-ben a GDP 2,5 %-a). A korábbi programhoz képest a 2005. novemberi aktualizálás nagyjából megerősíti a tervezett kiigazítást, noha az alapul szolgáló makrogazdasági szcenárió jelentősen erősebb.

21. A közösen megállapított módszertan használatával számított strukturális egyenleg (a ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg az egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések figyelmen kívül hagyása után) várhatóan a GDP ½ százalékpontjával javul a programidőszak során. A program a költségvetési egyenlegre vonatkozó középtávú célkitűzést a GDP „körülbelül” 1 %-ának megfelelő strukturális hiányként állapítja meg, amelyet nem a programidőszakban terveznek megvalósítani. Mivel a program középtávú célkitűzése meghaladja a minimálisan szükséges értéket (a becslések szerint a GDP kb. 1½ %-ának megfelelő hiány), annak megvalósítása biztosítja a szükséges biztonsági sávot a túlzott hiány felmerülésével szemben. A program középtávú célkitűzése helyénvaló, mert hosszú távon megfelelően tükrözi az adóssághányad és a potenciális kibocsátás átlagos növekedését.

22. A program költségvetési előrejelzéseinek kockázatai nagyjából kiegyensúlyozottnak tűnnek. Egyrészről, az óvatos költségvetési tervezés kimutatásai azt jelzik, hogy a célul kitűzött értékek jobban is alakulhatnak (ez így történt 2004-ben, és a Bizottság szolgálatai szerint 2005 esetében is így lesz). A költségvetések alapját képező növekedési feltételezések rendszerint ésszerűek voltak, az adórugalmasságra vonatkozó feltételezések pedig óvatosak. Ezen felül az előirányzott kiadásokat nem hajtották mindig végre teljesen, elsősorban azon lehetőségnek köszönhetően, hogy az el nem költött pénzeszközöket át lehetett vinni a korábbi költségvetési évekről. Másfelől, a program a szociális kiadások terén számos (tervezett) intézkedésről említést tesz, amelyek az e megnevezéshez tartozó kiadásokat a program előrejelzésével szemben inkább növelnék, semmint csökkentenék. Emellett a kiadásokkal kapcsolatos áthozatok 2004-ben a GDP 1 %-ának megfelelő értékben felhalmozódtak, és a Bizottság szolgálatai arra számítanak, hogy ezen áthozatok értéke 2005-ben tovább nő. Amennyiben az összes előirányzott kiadáson felül ezeket a jelentős áthozatokat is elköltenék – ami különösen 2006-ban, a választások évében nem zárható ki –, a költségvetés a tervezettnél rosszabban alakulhat, főként 2006-ban. Ezen felül a program utolsó évének növekedési feltételezése kedvezőnek tűnik.

23. E kockázatértékelés tekintetében a program költségvetési irányvonala összhangban van a túlzott hiány 2008-ra (amely a program utolsó éve) történő kiigazításával, ami megfelel a Tanács által ajánlottaknak. A tervezett kiigazítási pályát azonban strukturális szempontból erősíteni lehetne, különösen ha figyelembe vesszük annak lehetőségét, hogy 2005-ben sokkal jobban alakulnak az értékek, valamint azt, hogy a növekedési kilátásokat felfelé módosították.

24. Az adóssághányad 2005-ben a becslések szerint 37,4 %-ot ért el, amely jóval a Szerződésben meghatározott 60 %-os referenciaérték alatt van. Az adóssághányad a program előrejelzése szerint ½ százalékponttal fog növekedni a programidőszak során.

25. Az államháztartás fenntarthatóságának tekintetében a Cseh Köztársaság jelentős kockázattal szembesül a népességelöregedés becsült költségvetési költségei folytán. Noha az adóssághányad az EU-val való összehasonlításban jelenleg viszonylag alacsony, a jelentős hiány hozzájárul az adóssághányad növekedéséhez a 2050-ig terjedő hosszú távú előrejelzésekben, ami növeli az adósság fenntarthatóságának kockázatát. Ezzel egy időben a nyugdíjkiadások előrejelzések szerinti jelentős növekedései az előrejelzési időszakban várhatóan jelentős terhet jelentenek majd az államháztartás számára. Az államháztartás közép távon történő tervezett konszolidációjának szigorú végrehajtása, valamint a költségvetési egyenleg további erősítése az elöregedéssel kapcsolatos – különösen nyugdíj- és egészségügyi – kiadások növekedésének megfékezését szolgáló további strukturális reformokkal együtt kulcsfontosságúnak tűnnek az államháztartás fenntarthatósága kockázatainak mérséklésében[5].

26. Az államháztartás terén tervezett intézkedések nagyjából összhangban vannak a 2005–2008. közötti időszakra vonatkozó integrált iránymutatásokban szereplő átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásokkal. A program különösen a túlzott hiány tanácsi ajánlásokkal összhangban történő kiigazítását tervezi. Tartalmaz olyan intézkedéseket is, amelyek az erőforrások növekedés- és foglalkoztatás-orientált felosztásának előmozdítására irányulnak, elsősorban a közszektor gazdasági súlyának csökkentésén, valamint az adóterheknek a közvetlen adóztatástól a közvetett adózás irányába való eltolásán keresztül. Noha a kormány tudatában van a hosszú távú fenntarthatóság problémájának, a program nem tartalmaz konkrét lépéseket annak kezelésére.

27. A Cseh Köztársaság 2005. október 14-én – a növekedést és foglalkoztatást szolgáló megújult lisszaboni stratégiával összefüggésben – benyújtott nemzeti reformprogramja a hosszú távú fenntarthatóságot mint az államháztartást érintő fő kihívást azonosítja. A konvergenciaprogram költségvetési előrejelzései figyelembe veszik a nemzeti reformprogramban meghatározott korlátozott számú konkrét reformintézkedés költségvetési hatásait. A konvergenciaprogram államháztartás területén tervezett intézkedései összhangban vannak a nemzeti reformprogramban tervezett intézkedésekkel. A konvergenciaprogram ismerteti a foglalkoztatást és a növekedést támogató intézkedéseket (a bevételi és kiadási struktúra átalakítása (közvetlen helyett közvetett adóztatásra való átállás, az állami fogyasztás és transzferek csökkentése), az állami beruházási kiadások elsőbbségivé tétele), de a hosszú távú fenntarthatóság problémájának kezelésére nem tartalmaz konkrét reformlépéseket. A program emellett a középtávú kiadási plafonok szerepének erősítését tervezi azáltal, hogy az állami költségvetés és az állami pénzalapok megnevezéseire kötelező erejű alapelveket alkalmaz és a helyi kormányzatokat bevonja a költségvetési tervezés folyamatába.

A fenti értékelés és a 104. cikk (7) bekezdése szerinti ajánlások fényében a Tanács azon a véleményen van, hogy a Cseh Köztársaságnak:

i. fokozni a strukturális költségvetési kiigazításra tett erőfeszítéseket, tekintettel arra, hogy a túlzott hiány tervezett értéke csak kissé múlja alul a 2008-ra (ez a túlzott hiány kiigazításának határideje) elérni kívánt referenciaértéket, valamint annak teljes mértékű kihasználására, hogy az előrejelzett növekedést felfelé korrigálták a tanácsi ajánlásokban alkalmazott értékekhez képest;

ii. javítani a költségvetési tervezés minőségét, elsősorban a jelentős mértékű kiadási áthozatok okainak elemzésén, valamint a középtávú kiadási plafonok megerősítésén keresztül;

iii. javítania kell az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát, elsősorban a nyugdíjreform felgyorsításán, valamint az egészségügyi ellátási rendszer reformjának megkezdésén keresztül.

A kulcsfontosságú makrogazdasági és költségvetési előrejelzések összehasonlítása

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |

Reál GDP (%-os változás) | KP 2005. nov. | 4,4 | 4,8 | 4,4 | 4,2 | 4,3 |

COM 2005. nov. | 4,4 | 4,8 | 4,4 | 4,3 | nincs adat |

KP 2004. dec. | 3,8 | 3,6 | 3,7 | 3,8 | nincs adat |

HICP-infláció (%) | KP 2005. nov. | 2,6 | 1,5 | 2,2 | 2,0 | 2,1 |

COM 2005. nov. | 2,6 | 1,7 | 2,9 | 2,6 | nincs adat |

KP 2004. dec. | 2,7 | 3,2 | 2,6 | 2,2 | nincs adat |

Kibocsátási rés (a potenciális GDP %-ában) | KP 2005. nov.1 | -1,9 | -0,8 | -0,1 | 0,3 | 0,8 |

COM 2005. nov.5 | -1,4 | -0,2 | 0,6 | 1,2 | nincs adat |

KP 2004. dec.1 | -1,3 | -0,9 | -0,4 | 0,3 | nincs adat |

Államháztartási egyenleg (a GDP %-ában) | KP 2005. nov. | -3,0 | -4,8 | -3,8 | -3,3 | -2,7 |

COM 2005. nov. | -3,0 | -3,2 | -3,7 | -3,3 | nincs adat |

KP 2004. dec. | -5,2 | -4,7 | -3,8 | -3,3 | nincs adat |

Elsődleges egyenleg (a GDP %-ában) | KP 2005. nov. | -1,8 | -3,5 | -2,5 | -2,0 | -1,2 |

COM 2005. nov. | -1,8 | -1,9 | -2,3 | -1,9 | nincs adat |

KP 2004. dec. | -4,0 | -3,4 | -2,4 | -1,7 | nincs adat |

Ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg (a GDP %-ában) | KP 2005. nov.1 | -2,4 | -4,5 | -3,8 | -3,4 | -3,0 |

COM 2005. nov. | -2,5 | -3,1 | -4,0 | -3,8 | nincs adat |

KP 2004. dec.1 | nincs adat | nincs adat | nincs adat | nincs adat | nincs adat |

Strukturális egyenleg2 (a GDP %-ában) | KP 2005. nov.3 | -1,9 | -3,4 | -3,8 | -3,4 | -3,0 |

COM 2005. nov.4 | -2,0 | -2,0 | -3,9 | -3,8 | nincs adat |

KP 2004. dec. | nincs adat | nincs adat | nincs adat | nincs adat | nincs adat |

Bruttó államadósság (a GDP %-ában) | KP 2005. nov. | 36,8 | 37,4 | 37,1 | 37,9 | 37,8 |

COM 2005. nov. | 36,8 | 36,2 | 36,6 | 36,9 | nincs adat |

KP 2004. dec. | 38,6 | 38,3 | 39,2 | 40,0 | nincs adat |

Megjegyzések: 1 A Bizottság szolgálatainak számításai a program információi alapján. 2 Ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg (ugyanúgy, mint a megelőző sorokban) az egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések figyelmen kívül hagyása után. 3 Egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések a költségvetési adatbejelentésben (2004-ben 0,5 %) és a programban (2005-ben 1,1 %); mindkettő hiánynövelő). 4 Egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések Bizottság szolgálatainak 2005. őszi előrejelzéseiben (2004-ben a GDP 0,5 %-a, 2005-ben 1,1 %-a; mindkettő hiánynövelő). 5 A 2004–2007. közötti időszak lehetséges becsült növekedési értékei alapján (rendre 3,5 %, 3,5 %, 3,6 % és 3,7 %). Forrás: Konvergenciaprogram (KP); a Bizottság szolgálatainak 2005. őszi gazdasági előrejelzései (COM); a Bizottság szolgálatainak számításai. |

[1] HL L 209., 1997.8.2., 1. o. Az 1055/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 1. o.) módosított rendelet. Az e szövegben említett valamennyi dokumentum megtalálható a következő internetes oldalon: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] A Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleménye az ECOFIN-Tanács által 2005. október 11-én elfogadott következő dokumentumról: „A Stabilitási és Növekedési Paktum végrehajtásával kapcsolatos pontosítások, valamint iránymutatások a stabilitási és konvergenciaprogramok tartalmára és formájára vonatkozóan”.

[3] A hosszú távú fenntarthatósággal kapcsolatos részletek a program Bizottság szolgálatai által végzett technikai értékelésében találhatók, amelyek a következő internetes oldalon kerülnek majd közzétételre: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[4] HL L 209., 1997.8.2., 1. o. Az 1055/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 1. o.) módosított rendelet. Az e szövegben említett dokumentumok megtalálhatók a következő internetes oldalon: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[5] A hosszú távú fenntarthatósággal kapcsolatos részletek a program Bizottság szolgálatai által végzett technikai értékelésében találhatók, amelyek a következő internetes oldalon kerülnek majd közzétételre: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm