EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2017.9.7. COM(2017) 464 final A BIZOTTSÁG JELENTÉSE A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANKNAK, AZ EURÓPAI RENDSZERKOCKÁZATI TESTÜLETNEK ÉS AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK

a közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységek részére nyújtott, jogszabályban előírt könyvvizsgálati szolgáltatások uniós piacán bekövetkező fejleményeknek az 537/2014/EU rendelet 27. cikke szerinti nyomon követéséről



1.Bevezetés A könyvvizsgálatra vonatkozó uniós szabályozás reformja abból a célból kezdődött meg, hogy fokozza a pénzügyi kimutatások integritásába vetett bizalmat. A jogi szabályozás egy könyvvizsgálatról szóló irányelvből és egy könyvvizsgálatról szóló rendeletből áll. Az irányelv az összes jog szerinti könyvvizsgálatra vonatkozik; a rendelet a közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységek jogszabályban előírt könyvvizsgálatára vonatkozó egyedi követelményeket tartalmaz. A rendelet célja a könyvvizsgálat minőségének fokozása és a verseny előmozdítása a könyvvizsgálati piacon. A 27. cikk az e céloknak való megfelelés hatékony és rendszeres nyomon követésének eszközéül szolgál. A 27. cikk a közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységek részére nyújtott, jogszabályban előírt könyvvizsgálati szolgáltatások uniós piaca alábbi vonatkozásainak nyomon követésével foglalkozik: a) a piaci koncentráció szintje; b) a könyvvizsgálat minőségét érintő kockázatok és az azokat csökkentő intézkedések; valamint c) az auditbizottságok teljesítménye. A rendelet alapján minden könyvvizsgálat-felügyeletért felelős nemzeti hatóságnak (illetékes nemzeti hatóság) és az Európai Versenyhatóságok Hálózatának (ECN) jelentést kell készítenie a közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységek részére nyújtott, jogszabályban előírt könyvvizsgálati szolgáltatások piacán bekövetkezett fejleményekről. A Bizottság ezt követően e jelentések felhasználásával az EU egészére vonatkozó közös jelentést készít. A közös jelentést be kell nyújtani a Tanácsnak, az Európai Központi Banknak, az Európai Rendszerkockázati Testületnek, illetve adott esetben az Európai Parlamentnek. E jelentés az első ilyen közös jelentés, amely a jövőbeni jelentések kiindulópontjaként szolgál majd. Az e jelentésben szereplő elemzés a Bizottság által az illetékes nemzeti hatóságoktól és az ECN-től kapott adatokon alapul. Az adatok nagyrészt 2015-re vonatkoznak, és azokat kiválasztott piaci mutatók alapján 2016-ban gyűjtötték össze. A Bizottság az előkészítő, konszolidációs és hitelesítési munkát a Európai Könyvvizsgálat-felügyeleti Szervek Bizottságával (CEAOB) szoros együttműködésben végezte el. Az illetékes nemzeti hatóságok nemzeti jelentéseik elkészítéséhez különböző információforrásokat használtak. A tagállami nyilvános nyilvántartásokhoz és az átláthatósági jelentésekhez hasonló források nyilvánosak; más források, köztük a felmérések és kérdőívek azonban nem nyilvánosak. Eltérő rendelkezés hiányában e jelentés fő adatforrását a nemzeti jelentések képezik. A nemzeti adatok uniós szinten történő konszolidálását számos korlátozás nehezítette. Mivel az új uniós könyvvizsgálati szabályok csak 2016. június 17-én váltak alkalmazandóvá, a nemzeti jelentésekben szereplő adatokat a korábbi uniós jogi keret (a 2006/43/EK irányelv) alapján gyűjtötték össze. Az új könyvvizsgálati szabályok számos változást hoztak olyan kérdésekben, mint például az illetékes nemzeti hatóságok adatokhoz való hozzáférése és adatgyűjtése. Az adatok nemzeti szinten való rendelkezésre állása meghatározta az egyes tagállamok által szolgáltatott adatok részletességét. Ez magyarázatot ad a nemzeti jelentésekből hiányzó információk egy részére. Ezenfelül az adatgyűjtés számos tagállamban eltérő referencia-időszakokat fed le, mivel a könyvvizsgáló cégek jelentéstétel céljából eltérő pénzügyi éveket vesznek figyelembe. Ez megnehezíti az adatok EU egészére kiterjedő összehasonlítását és konszolidációját. Ezenfelül az adatgyűjtésre a tagállamokban eltérő gyakorlatok vonatkoznak. Erre az egyik példa a könyvvizsgáló cégek által alkalmazott egyedi megközelítés a könyvvizsgálati hálózati megközelítéssel szemben. Végül a mutatók értelmezésének eltérései is meghatározták az egyes tagállamok által szolgáltatott adatok részletességét. E korlátozásokra tekintettel az adatok uniós szinten történő elemzése és a következtetések uniós szinten történő levonása során óvatos megközelítést kell alkalmazni. 2.A közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységek jogszabályban előírt könyvvizsgálatának uniós piacán bekövetkezett fejlemények: Főbb megállapítások 2.1.A közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységek jogszabályban előírt könyvvizsgálata piacának áttekintése Ez a rész a közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységek jogszabályban előírt könyvvizsgálata piacának a könyvvizsgálati reform hatálybalépését megelőző állapotát mutatja be. Segít a piac helyes megértésében, és elősegíti a piacfelügyeleti jelentések keretében végzendő jövőbeni értékeléseket. A rendelet alapján a közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységek, köztük a tőzsdén jegyzett társaságok, a bankok és a biztosítók jogszabályban előírt könyvvizsgálatára egyedi követelmények vonatkoznak. A tagállamok a tevékenységük jellege, méretük vagy alkalmazottaik száma miatt más vállalkozásokat is közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységnek nyilváníthatnak. Ezek nemzeti közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységként ismertek. A közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységek jogszabályban előírt könyvvizsgálata uniós piacának elemzése a könyvvizsgálók és könyvvizsgáló cégek számát, valamint árbevételét illetően igen eltérő képet fest. Közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységek A korábbi uniós jogi keret alapján az EU-ban több mint 25 000 közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egység létezett. Ez a szám a lettországi mindössze 64 és a spanyolországi közel 7 000 között változik (lásd az 1. táblázatot). Az EU-ban a közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységek legnagyobb százalékát nemzeti közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységek teszik ki. Mindösszesen több mint 11 100 nemzeti közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egység található az EU-ban. Mintegy 15 tagállam számolt be nemzeti közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységekről. Ahogyan azt az 1. ábra mutatja, nyolc tagállam összes közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységének több mint fele nemzeti közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egység. Százalékos arány szempontjából uniós szinten a második helyet a tőzsdén jegyzett társaságok foglalják el, amelyek 15 tagállamban a közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységek legnagyobb részét képezik.

1. ábra: Közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységek kategóriánként az uniós tagállamokban Jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálók és könyvvizsgáló cégek az EU-ban Az EU-ban mindösszesen 250 047 természetes személy van jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálóként nyilvántartásba véve. A nyilvántartásba vett jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálók 26 %-a 26 tagállamban könyvvizsgáló cég alkalmazottja, vagy ilyen céggel áll kapcsolatban. Ezek a számok az egyes tagállamokban igen eltérőek (lásd az 1. táblázatot). Az Egyesült Királyságban, Franciaországban, Írországban és Németországban található az EU-ban nyilvántartásba vett összes könyvvizsgáló cég 64 %-a, amelyből a legtöbb (több mint 6 000) az Egyesült Királyságban van. Hat tagállam (Bulgária, Finnország, Luxemburg, Málta, Szlovénia és Görögország) egyenként 100-nál kevesebb nyilvántartásba vett könyvvizsgáló céggel rendelkeznek. Az EU-ban nyilvántartásba vett összes könyvvizsgáló cég hozzávetőlegesen 5 %-a végzi közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységek jogszabályban előírt könyvvizsgálatát. Az egyes tagállamokban a nyilvántartásba vett könyvvizsgáló cégek kevesebb mint egyharmada végzi közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységek könyvvizsgálatát, kivéve Görögországot (70 %), Bulgáriát (55 %) és Szlovákiát (34 %). Hollandiában, az Egyesült Királyságban, Dániában és Írországban ez az arány 2 % alatt van. 1. táblázat: Az uniós tagállamok piaci szerkezetének áttekintése Nyilvántartásba vett jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálók száma (természetes személyek) Könyvvizsgáló cég által alkalmazott vagy ott partnerként vagy egyéb más minőségben dolgozó, nyilvántartásba vett jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálók száma Nyilvántartásba vett könyvvizsgáló cégek száma Közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységek könyvvizsgálatát végző, nyilvántartásba vett könyvvizsgáló cégek száma Közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységek száma Közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységek jogszabályban előírt könyvvizsgálatainak száma Belgium 1 052 861 529 19 268 276 Bulgária 704 243 93 51 782 1 021 Cseh Köztársaság 1 291 287 363 50 433 375 Dánia 3 591 3 093 1 568 9 354 354 Németország 17 342 10 067 2 992 73 677 1 040 Észtország 353 234 152 16 196 196 Írország 9 997 9 997 5 272 11 1 005 1005 Görögország 1 068 826 46 32 324 609 Spanyolország 4 177 2 858 1 395 199 7 393 8 006 Franciaország 13 494 N/A 6 019 565 2 470 3 431 Horvátország 976 532 228 75 794 794 Olaszország 15 3947 2 938 463 26 1 578 1 578 Ciprus 924 924 524 15 147 147 Lettország 169 150 136 15 64 64 Litvánia 370 265 171 13 156 170 Luxemburg 277 275 66 15 379 429 Magyarország 4 965 2 070 1 807 68 245 245 Málta 1 276 587 66 10 168 168 Hollandia 1 791 1 791 365 7 kb. 800 1 013 Ausztria 105 N/A 397 17 341 341 Lengyelország 7 086 3 510 1 612 97 1 992 2 375 Portugália 1 378 802 229 58 1 189 1 192 Románia 4 632 1 358 969 124 N/A 552 Szlovénia 188 133 54 17 88 88 Szlovákia 791 445 233 80 572 908 Finnország 1 543 905 80 15 578 578 Svédország 3 476 3 476 146 15 551 551 Egyesült Királyság 13 084 13 084 6 331 50 1 741 1 748 EU összesen 250 047 61 711 32 306 1 742 kb. 25 000 29 254 A közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységek jogszabályban előírt könyvvizsgálatából származó árbevétel és díjak A 25 tagállamban (Bulgáriából, Franciaországból és Spanyolországból nem állnak rendelkezésre adatok) közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységek könyvvizsgálatát végző könyvvizsgáló cégek teljes árbevétele hozzávetőlegesen 31 milliárd euró. A tagállamonkénti számok ugyanakkor az EU-n belül eltéréseket mutatnak. Nyolc tagállamban a közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységek könyvvizsgálatát végző könyvvizsgáló cégek összevont árbevétele meghaladja az 1 milliárd eurót, míg 11 tagállamban 100 millió euró alatt marad. Önmagában az Egyesült Királyság a 25 tagállamban közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységek könyvvizsgálatát végző könyvvizsgáló cégek teljes árbevételének körülbelül a felét adja. Az Egyesült Királyság után a legnagyobb piacokat Németország és Hollandia jelenti (lásd a 2. ábrát). A jogszabályban előírt könyvvizsgálatokból származó összes díj az adatot szolgáltató 27 uniós tagállamban hozzávetőlegesen 11 milliárd euró. Az Egyesült Királyság, Németország és Franciaország ennek közel 60 %-át adják. Mintegy 13 tagállam 100 millió euró alatti díjbevételről számol be. 2. ábra: A közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységek könyvvizsgálatát végző könyvvizsgáló cégek árbevétele és a jogszabályban előírt könyvvizsgálatok díja tagállamonként 2.2.A piaci koncentráció szintje A rendelet egyik fő célja a jogszabályban előírt könyvvizsgálati szolgáltatások olyan versenyképes piacának megteremtése, ahol biztosított a közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységek számára a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálók, illetve könyvvizsgáló cégek megfelelő választéka. A közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységek jogszabályban előírt könyvvizsgálatának piacán fennálló koncentrációs szint megvizsgálásának a 27. cikkben foglalt követelménye rámutat e cél fontosságára. Ezért e rész célja, hogy az e területen megtett előrehaladás jövőbeni piacfelügyeleti jelentések keretében történő méréséhez kiindulópontot határozzon meg. A tagállamok felkérést kaptak, hogy szolgáltassanak információt a közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységek jogszabályban előírt könyvvizsgálatát végző 10 fő könyvvizsgálati piaci szereplő (a továbbiakban: 10KAP) piaci koncentrációját illetően. Az árbevétel meghatározása érdekében 15 tagállam a könyvvizsgáló cég megközelítést, hét tagállam a könyvvizsgálati hálózati megközelítést, két tagállam pedig mindkét megközelítést alkalmazta. A pénzügyi év könyvvizsgáló cégenként eltér, és nem mindig felel meg a jelen adatgyűjtés referencia-időszakául szolgáló 2015. naptári évnek. Ezért az e részben ismertetett adatok hozzávetőlegesek.

A piaci részesedési adatok elemzését három különböző, tagállamonként meghatározott piaci koncentrációs mutató alkalmazásával végzik: a „Big Four” (PwC, Deloitte, KPMG és EY), a CR4 (az egyes országokban a négy legnagyobb könyvvizsgáló cég összevont piaci részesedése) és a 10KAP. Közelebbről az említett piaci koncentrációs mutatók alakulásának jövőbeni jelentésekben történő megvizsgálása érdekében elemezték a Big Four és a CR4 közötti eltéréseket. A közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységek jogszabályban előírt könyvvizsgálata és (a közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységek könyvvizsgálatát végző hálózat vagy cég) árbevétel(e) szerinti koncentráció A Big Four a közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységek jogszabályban előírt könyvvizsgálatának számát tekintve közel 70 %-os átlagos piaci részesedéssel rendelkezik (28 tagállam alapulvétele esetén). Árbevétel szempontjából piaci koncentrációjuk átlagosan 80 % körül van (21 tagállam alapulvétele esetén). A Big Four a jogszabályban előírt könyvvizsgálatok számát tekintve (lásd a 3. ábrát) 11 tagállamban, míg árbevétel szempontjából 15 tagállamban koncentrált oligopóliummal rendelkezik. Ahogyan azt a 4. ábra is mutatja, a Big Fournak az árbevételből való együttes piaci részesedése hat tagállamban meghaladja a 90 %-ot. A CR4 a Big Four összevont koncentrációs arányát a közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységek jogszabályban előírt könyvvizsgálatának számát tekintve hét tagállamban, míg árbevétel szempontjából öt tagállamban meghaladja. Következésképpen a legtöbb tagállamban a Big Four számít a négy legnagyobb könyvvizsgáló cégnek. 3. ábra: A könyvvizsgáló cégeknek a közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységek jogszabályban előírt könyvvizsgálata szempontjából vett piaci részesedése 2015-ben A hat, (árbevétel szempontjából vett) legnagyobb részesedéssel rendelkező könyvvizsgáló cég összevont piaci koncentrációja meghaladja az 50 %-ot abban a 21 tagállamban, amelyben az árbevétel szempontjából vett koncentrációs szint meghatározására mód volt, 10 tagállamban pedig meghaladja a 90 %-ot. Uniós szinten a 10KAP (árbevétel szempontjából vett) együttes piaci részesedése 16 tagállamban meghaladja a 90 %-ot, míg négy tagállamban 80 % alatt van. 4. ábra: A könyvvizsgáló cégek (közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységek könyvvizsgálatát végző könyvvizsgáló cégek, valamint hálózatok) árbevétel szempontjából vett 2015. évi piaci részesedése 21 tagállamban Koncentráció önálló könyvvizsgáló cégenként Az 5. ábra azt mutatja, hogy a Big Four uniós szinten a közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységek jogszabályban előírt könyvvizsgálatának számát tekintve 70 % körüli együttes piaci részesedéssel rendelkezik, míg a 10KAP koncentrációs szintje 80 %-hoz közelít. 5. ábra: A 10KAP piaci részesedése a közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységek jogszabályban előírt könyvvizsgálata terén Árbevétel szempontjából ugyanakkor (a közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységek könyvvizsgálatát végző könyvvizsgáló cégek és hálózatok esetében is) a Big Four a teljes uniós könyvvizsgálati piac több mint 80 %-át fedi le. A Big Four után a Grant Thornton és a BDO a legnagyobb könyvvizsgáló cégek. A könyvvizsgáló cégek koncentrációja a közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységek kategóriái szerint A közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységek jogszabályban előírt könyvvizsgálatának piacán a koncentráció a bankok és biztosítók esetében a legmagasabb, amelyek esetében a Big Four piaci részesedése hozzávetőlegesen 80 % (lásd a 6. ábrát). A tőzsdén jegyzett társaságok kategóriájában a Big Four piaci részesedése megközelíti a 70 %-ot. A nemzeti közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységeket illetően a Big Four alacsonyabb (50 % körüli) piaci részesedéssel rendelkezik. 6. ábra: A közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységek jogszabályban előírt könyvvizsgálatát illetően a különböző kategóriákban uniós szinten elért átlagos piaci koncentráció 2.3.A jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég minőségi hiányosságaiból eredő kockázatok Az illetékes nemzeti hatóságok a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég munkájának ellenőrzése céljából minőségbiztosítási ellenőrzéseket végeznek. A könyvvizsgálati ellenőrök számára az ellenőrzések jelentik a fő eszközt annak megvizsgálására, hogy a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég megfelelően teljesítette-e a megbízását, valamint az esetleges minőségi hiányosságok azonosítására. Az illetékes nemzeti hatóságok e hiányosságok korrigálására és orvoslására hatáskörök és intézkedések széles körét alkalmazhatják. A rendelet 27. cikke alapján az illetékes nemzeti hatóságoknak meg kell vizsgálniuk a minőségi hiányosságok nagyarányú előfordulásából eredő kockázatokat, valamint az e kockázatokat csökkentő intézkedések elfogadásának szükségességét. Az információ bizalmas jellegére és érzékenységére tekintettel e rész az adatokat anonimizált és összevont formában mutatja be. Minőségbiztosítási ellenőrzések

Az illetékes nemzeti hatóságok a minőségbiztosítás mennyiségi és minőségi szempontjairól egyaránt beszámoltak. A 2015. naptári évre vonatkozóan a legtöbb tagállam jelentést tett (azaz beszámoltak a 2014/15-ben elvégzett ellenőrzések eredményeiről), azonban ezt eltérő kezdő és befejező dátumokkal tették. Öt tagállam a piacaikon rendelkezésre álló legfrissebb adatok felhasználásával az ellenőrzések egy teljes ciklusára (3 évre) vonatkozóan nyújtott be adatokat. Habár e jelentés középpontjában a közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységekkel kapcsolatos információ áll, az illetékes nemzeti hatóságok arra is felkérést kaptak, hogy a közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységektől eltérő szervezetekről is szolgáltassanak információt. Ez a tagállami szintű helyzetről tágabb és átfogóbb kép bemutatását célozta. Mennyiségi értékelés A helyzet jellemzésére egy sor mutatót alkalmaztak: - a jogszabályban előírt könyvvizsgálatra vonatkozó ellenőrzött megbízások (akták) száma; - az ellenőrzött könyvvizsgáló cégek száma; - a teljes cégre vonatkozó eljárások ellenőrzésével érintett könyvvizsgáló cégek száma; - a legalább egy megállapítással végződő megbízás/aktaellenőrzések száma; valamint - a legalább egy megállapítással végződő, teljes cégre kiterjedő ellenőrzések száma. E konkrét adatgyűjtés vonatkozásában ugyanakkor a „megállapítás” közös meghatározásában nem született megállapodás. Az illetékes nemzeti hatóságok ehelyett arra kaptak felkérést, hogy adjanak meghatározást, vagy jelöljék meg az alkalmazott csoportosítást. 7. ábra: Minőségbiztosítás az EU-ban Mivel a közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységektől eltérő szervezetek száma általában véve sokkal nagyobb, mint a közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységek száma, az illetékes nemzeti hatóságok a várakozásoknak megfelelően a közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységektől eltérő szervezetek esetében az ellenőrzések és a megállapítások számát illetően is a minőségbiztosítási esetek nagyobb számú előfordulásáról számoltak be. Ez átlagosan a teljes uniós szintű minőségbiztosítási ellenőrzési tevékenység körülbelül 90 %-ának felel meg. A közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységekkel kapcsolatban elvégzett ellenőrzések százalékos aránya ugyanakkor 12 tagállamban az összes ellenőrzés 10 %-a és 50 %-a között mozog. Mintegy 10 tagállam a közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységekre vonatkozó megállapítások számát illetően hasonló tartományról számol be. Két tagállamban az ellenőrzések és megállapítások teljes számának több mint 80 %-a közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységekre vonatkozik. Az esetek túlnyomó többségében az elvégzett ellenőrzések és minőségbiztosítási ellenőrzések száma megfelel a nemzeti piac méretének, és arányban áll azzal. Minőségi értékelés Uniós szinten három visszatérő kérdés azonosítására került sor. Ezek a következők: i. a belső minőség-ellenőrzési rendszerek hiányosságai; ii. a könyvvizsgálati megbízás bizonyos vonatkozásaival kapcsolatos dokumentáció hiánya; valamint iii. a teljes könyvvizsgálati értékelés elvégzésére vonatkozó elegendő könyvvizsgálati bizonyíték hiánya. Vannak olyan más, diverzifikáltabb kérdések is, amelyek csak néhány tagállamra korlátozódnak. Ezek a kérdések a különböző piacok sajátos szerkezetét tükrözik, mint például: i. a csoportkönyvvizsgálatra vonatkozó megállapítások a kisebb tagállamokban; ii. a nagyobb könyvvizsgálati gyakorlattal rendelkező tagállamokban a megbízások minőség-ellenőrzéséhez kapcsolódó kérdések; valamint iii. a kevésbé széles körű könyvvizsgálati ellenőrzési tapasztalattal rendelkező tagállamokban a képzéshez kapcsolódó kérdések. A kockázatokat csökkentő intézkedések elfogadásának szükségessége

A nemzeti jelentések a korrekciókat és a megtett nyomonkövetési intézkedéseket is bemutatták. Az elemzés azt mutatja, hogy a legelterjedtebb módszer az ajánlások kibocsátása, amelyet a megrovások és az olyan nyomonkövetési intézkedések követnek, amelyek keretében a cégeknek igazolniuk kell, hogy megtették a szükséges lépéseket. Szankciót csupán a súlyos esetek kis számában alkalmaztak. 2.4.Az auditbizottságok teljesítménye Az új könyvvizsgálati szabályok bővítették az auditbizottságok szerepét és hatásköreit. A rendelet speciális feladatokat rendel a közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységek auditbizottságaihoz. Például közvetlen szerepet játszanak a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég kijelölésében, felügyelik a jogszabályban előírt könyvvizsgálatot és nyomon követik a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló teljesítményét és függetlenségét. A rendelet 27. cikke (1) bekezdésének c) pontja rendelkezik az auditbizottságok teljesítményének megvizsgálásáról. Az első nemzeti jelentések határidejére, egyes illetékes nemzeti hatóságok tapasztalatának hiányára és a változó jogi keretre tekintettel ez a feladat kihívást jelentőnek bizonyult. A nemzeti jelentések – habár a nemzeti helyzetről áttekintést adtak – nem nyújtottak egyértelmű képet arról, hogy az illetékes nemzeti hatóságok kapcsolatban állnak-e az auditbizottságokkal, és ha igen, hogyan. 2016 végén az Európai Bizottság további konkrét kérdéseket intézett az illetékes nemzeti hatóságokhoz a tagállamok auditbizottságokra vonatkozó jogi keretének jobb megértése érdekében. A kérdések annak megértését kívánták elősegíteni, hogy a tagállamok, konkrétan pedig az illetékes nemzeti hatóságok hogyan állnak kapcsolatban az auditbizottságokkal, és az illetékes nemzeti hatóságok hogyan gondoskodnak arról, hogy az auditbizottságok elvégezzék a rájuk bízott feladatokat. Mivel az auditbizottságok felügyeletének terjedelme az egyes tagállamoktól függ, ez nem jelentett a felügyeletre irányadó szabályok rögzítésére irányuló kísérletet. Az eredmények azt mutatják, hogy az auditbizottságok 15 tagállamban tartoznak felügyelet alá. Mintegy 12 tagállam arról számolt be, hogy az auditbizottságok nem tartoznak felügyelet alá, egy tagállam pedig nem szolgáltatott információt. Ahogyan azt a 8. ábra mutatja, a felügyelet ellátásáért felelős hatóságot illetően a tagállamok gyakorlata jelentősen eltér. 8. ábra: A tagállamokban az auditbizottságok felügyeletét ellátó hatóság [Forrás: az illetékes nemzeti hatóságoknak szánt, az auditbizottságokra vonatkozó kérdőív] A rendelet nem említ egyetlen, az illetékes nemzeti hatóságokat az auditbizottságokkal kapcsolatban terhelő konkrét feladatot vagy azokat megillető konkrét hatáskört sem. Ez a tagállamok mérlegelési jogkörébe tartozik, amelyek eltérő vállalatirányítási keretekkel is rendelkeznek. A Bizottság arra kívánt választ kapni, hogy az illetékes nemzeti hatóságok az auditbizottságok vonatkozásában a felügyeleten kívül más tevékenységeket is végeznek-e. Válaszukban az illetékes nemzeti hatóságok konferenciák és műhelytalálkozók szervezésére, a bevált gyakorlatok és iránymutatások megosztására, találkozók és tanácskozások tartására, az éves jelentések megosztására, az auditbizottságoktól kapott kérelmek feldolgozására, az auditbizottságok tanácsadó csoportjaival való együttműködésre és a jelentéstételre hivatkoztak (lásd a 9. ábrát). Egyes esetekben az illetékes nemzeti hatóságok arról számoltak be, hogy az auditbizottságokkal kapcsolatban egynél több tevékenységben vesznek részt. 9. ábra: Az illetékes nemzeti hatóságok auditbizottságokkal kapcsolatos tevékenységei (a válaszadó tagállamok %-ában) [Forrás: az illetékes nemzeti hatóságoknak szánt, az auditbizottságokra vonatkozó kérdőív] 3.Az Európai Versenyhatóságok Hálózatának hozzájárulása A rendelet 27. cikke azt is rögzíti, hogy az Európai Versenyhatóságok Hálózatának jelentést kell készítenie. A Bizottság az összes nemzeti versenyhatóságot felkérte arra, hogy szolgáltasson információt az illetékességi területükön elvégzett esetleges iparági vizsgálatokról és a könyvvizsgálati piaccal kapcsolatos végrehajtási nyilvántartásaikról (pl. antitrösztvizsgálatok, bejelentett egyesülések vizsgálatai, panaszok kivizsgálása vagy állami támogatás). A referencia-időszak 2014–2015. volt. Az ECN jelentéséhez történt 13 nemzeti hozzájárulásból csupán öt számolt be konkrét végrehajtási vagy beszámolási tevékenységekről. Dánia információt szolgáltatott az EY és a KPMG 2014-ben jóváhagyott egyesüléséről. Lengyelország arról számolt be, hogy a könyvvizsgálói iparága a Big Four kezében erősen koncentrálódik, és hogy a piacralépési korlátok magasak. Románia a román pénzügyi ellenőrzési kamarával kapcsolatban folyamatban levő vizsgálatról számolt be. Az Egyesült Királyság és Portugália információt szolgáltattak végrehajtási (Egyesült Királyság) és beszámolási (Portugália és Egyesült Királyság) tevékenységeikről. A Bizottság a könyvvizsgálati piacon nem végzett ágazati vizsgálatokat, antitrösztvizsgálatokat, bejelentett egyesülésekkel vagy állami támogatásokkal kapcsolatos vizsgálatokat a vonatkozó referencia-időszakban. 4.Következtetés A tőkepiacok zökkenőmentes működésének lehetővé tétele érdekében az új könyvvizsgálati szabályok célja a könyvvizsgálat minőségének fokozása és a közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységek jogszabályban előírt könyvvizsgálatát illetően versenyképesebb könyvvizsgálati piac megteremtése. A rendelkezésre álló adatok méret és szerkezet szempontjából igen változatos uniós könyvvizsgálati piacot mutatnak és megerősítik, hogy a közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységek jogszabályban előírt könyvvizsgálatának piaca a tagállamok többségében – különösen az árbevétel szempontjából – viszonylag koncentrált marad. Árbevétel szempontjából a Big Four 21-ből 15 tagállamban 80 %-ot meghaladó piaci részesedéssel rendelkezett. A bankok és biztosítók a közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységek olyan kategóriái, amelyek esetében a legmagasabb uniós szintű piaci koncentrációval (közel 80 %-kal) a Big Four rendelkezik. Nem áll ugyanakkor elegendő bizonyíték rendelkezésre a piaci verseny szintjével és hatékonyságával kapcsolatos következtetések levonására. A Bizottság a jövőbeni jelentésekben továbbra is nyomon fogja követni a tagállamok legnagyobb könyvvizsgáló cégei összevont koncentrációs szintjének alakulását.