Összefoglaló Az osztrák igazságszolgáltatási rendszer érzékelt függetlenségének szintje továbbra is nagyon magas, és tárgyalások folynak a független ügyészség létrehozását célzó, bejelentett reformról. Fontos, hogy e reform során figyelembe vegyék az ügyészség függetlenségére vonatkozó európai normákat. Mindeközben módosításokat hajtottak végre az ügyészekre vonatkozó jelentéstételi kötelezettségek csökkentése céljából. További intézkedéseket hoztak a bíróságok és ügyészek megfelelésmenedzsment-rendszereivel, valamint a bírói kinevezésekre vonatkozó javaslatok kapcsán a személyzeti bizottságoknak kötelezően nyújtandó visszajelzéssel kapcsolatban. Ami a közigazgatási bíróságokon alkalmazott felvételi normákat, különösen az alelnökök és az elnökök kinevezését illeti, továbbra is vannak aggályok. Ausztria erőfeszítéseket tesz az igazságszolgáltatás digitalizálásának további javítására. Az igazságszolgáltatási rendszer továbbra is hatékonyan működik, és javulást mutat a közigazgatási ügyek terén. A nemzeti korrupcióellenes stratégia végrehajtása folyamatban van, de a Covid19-világjárvány miatt némi késedelemről számoltak be. A közelmúltbeli politikai botrányokat követően intenzívebbé váltak a magas szinten elkövetett politikai korrupcióval kapcsolatos vizsgálatok. Az ilyen ügyekkel foglalkozó ügyészek azonban a politikusok részéről negatív narratívákkal szembesültek. A szakosított ügyészségre vonatkozó jelentéstételi kötelezettségek megterhelőek, így késedelmekhez vezetnek, és kedvezőtlen hatással vannak a korrupcióellenes vizsgálatok hatékonyságára, de a legutóbbi módosítások célja a jelentéstételi terhek csökkentése. Új intézkedéseket vezettek be a köztisztviselőket és a felsővezetői feladatokat ellátó személyeket érintő korrupció megelőzése céljából, de a parlamenti képviselők feddhetetlenségét érintő kockázatok hatékony kezelésére irányuló intézkedések továbbra is korlátozottak, valamint a vagyonra, az érdekeltségekre, az adósságokra és a kötelezettségekre vonatkozóan nem írtak elő közzétételi kötelezettséget. A lobbitevékenységre vonatkozó jogi keret ugyan adott, azonban annak hatálya, és a nyilvánosan hozzáférhető információk köre továbbra is korlátozott. A politikai pártok finanszírozásának ellenőrzése továbbra is aggodalomra ad okot. Továbbra is erős a média jogi kerete és támogató környezete, és a médiahatóságok továbbra is függetlenül működnek. A dokumentumokhoz és nyilvános információkhoz való hozzáférésre vonatkozó átfogó és végrehajtható keret hiányával kapcsolatban médiapluralizmust fenyegető kockázatokat azonosítottak. E probléma kezelése érdekében a kormány új törvényt javasolt az információkhoz való hozzáférés szabadságát illetően. A médiában megjelenő állami hirdetésekkel kapcsolatos kiadások összege továbbra is magas, de változatlanul aggodalomra ad okot az elosztásuk méltányossága és átláthatósága, az eljárás esetleges politikai befolyásolása és a médiapluralizmussal kapcsolatos megfontolások nem megfelelő figyelembevétele. A Covid19-világjárvány idején a médiaágazatnak nyújtott célzott állami pénzügyi támogatást széles körben hatékonynak ítélték, de kétségek merültek fel annak objektív elosztását illetően. Jóllehet tettek bizonyos lépéseket annak érdekében, hogy javítsák az újságírók védelmét a tiltakozások során, biztonságukat egyre nagyobb veszély fenyegeti, különösen online zaklatás és megfélemlítés miatt. Ami a fékeket és ellensúlyokat illeti, lépéseket tesznek az érdekelt felek és a polgárok szakpolitikai döntéshozatalba való bevonásának javítása érdekében. A Covid19-világjárvánnyal összefüggésben a végrehajtó hatalom felhatalmazást kapott arra, hogy 2020 ősze óta fokozott parlamenti ellenőrzés mellett, célzott jogszabályokon alapuló rendeletek útján járjon el. Az Alkotmánybíróság fontos szerepet játszott ezen intézkedések felülvizsgálatában, és számos intézkedést semmisített meg, mivel azok nem voltak kellően indokoltak. Az ombudsman, aki a Covid19-világjárvány kapcsán is aktív szerepet játszott, nemzeti emberi jogi intézményként való újbóli akkreditációra készül. A kormány erőfeszítéseket tett annak érdekében, hogy elmélyítse a civil társadalmi szervezetekkel folytatott párbeszédet, és különösen konzultációt folytasson velük a Covid19-világjárvány idején a civil társadalomnak juttatott támogatással kapcsolatban.

I.Igazságszolgáltatási rendszer

Az osztrák igazságszolgáltatási rendszer két külön ágból áll. A rendes igazságszolgáltatás 115 körzeti bíróságból, 20 tartományi bíróságból, négy tartományi felsőbíróságból és a Legfelsőbb Bíróságból áll. 2014 óta Ausztria különálló közigazgatási bírósági rendszerrel is rendelkezik, amely tizenegy elsőfokú közigazgatási bíróságból (ezen belül kilenc tartományi közigazgatási bíróságból, egy szövetségi közigazgatási bíróságból és egy szövetségi pénzügyi bíróságból), valamint a Legfelsőbb Közigazgatási Bíróságból áll. Az Alkotmánybíróság biztosítja a szövetségi és regionális törvények alkotmányos felülvizsgálatát. A bírákat a végrehajtó hatalmi ág nevezi ki a bírákból álló személyzeti bizottságok vagy a bírósági közgyűlések nem kötelező erejű javaslatai alapján, amelyek minden tisztség esetében egy három jelöltet tartalmazó listát állítanak össze. Az ügyészség az igazságügyi miniszter felügyelete alá tartozó hierarchikus struktúra keretében létrehozott igazságügyi hatóság, és az igazságügyi miniszter általános utasításokat és egyedi ügyekkel kapcsolatos utasításokat egyaránt adhat. Ausztria részt vesz az Európai Ügyészségben. Az ügyvédek a kilenc helyi ügyvédi kamara egyikénél vannak bejegyezve. Az ügyvédi kamarák a Szövetségi Ügyvédi Kamara égisze alatt működő, autonóm önkormányzattal rendelkező közjogi testületek.

Függetlenség

Az igazságszolgáltatás függetlenségének érzékelt mértéke továbbra is egyenletesen nagyon magas, és a vállalkozások esetében tovább javult. A bíróságok és a bírák függetlenségét 2021-ben a lakosság 83 %-a és a vállalkozások 78 %-a „meglehetősen jónak” vagy „nagyon jónak” tartja. Összességében az elmúlt öt évben a függetlenség lakosság és vállalkozások által érzékelt mértéke egyenletes növekedést mutatott, kivéve 2021-ben, amikor is a lakosság körében némileg csökkent.

Folyamatban van a legfőbb ügyész által vezetett független szövetségi ügyészség létrehozására irányuló reform előkészítése. Az Igazságügyi Minisztérium azt követően, hogy 2021. február 24-én bejelentette, hogy független főügyész vezetésével szövetségi ügyészséget hoz létre, az igazságszolgáltatás érdekelt feleiből és szakértőkből álló munkacsoportot hozott létre, amely 2021 májusától havonta ülésezik, és amely a reformhoz kapcsolódó különböző alkotmányos és jogi kérdéseket fog megvizsgálni. A csoport várhatóan 2022 első felében ismerteti eredményeit, de nem kapott megbízást konkrét jogalkotási szövegtervezet kidolgozására. Az érdekelt felek régóta követelték az ügyészség reformját, mivel kritikával illették a jelentéstételi kötelezettségek rendszerét (lásd alább), valamint az igazságügyi miniszter azon jogát, hogy egyedi ügyekben utasításokat adhat az ügyészeknek, ideértve a vád ejtésére vonatkozó utasításokat is. Az érdekelt felek hangsúlyozták, hogy gondoskodni kell arról, hogy a tervezett reform keretében kézzelfogható strukturális garanciákat vezessenek be annak biztosítása érdekében, hogy az új főügyész a gyakorlatban független legyen a végrehajtó vagy a jogalkotó hatalom politikai befolyásától. Fontos, hogy a reformot az összes érintett érdekelt féllel folytatott konzultáció mellett dolgozzák ki, valamint a reform során figyelembe vegyék az ügyészség függetlenségére vonatkozó európai normákat.

Most hajtják végre az ügyészekre vonatkozó jelentéstételi kötelezettségek csökkentését célzó intézkedéseket. A kormányprogramban foglalt és a 2020. évi jogállamisági jelentésben már említett szándékkal összhangban a kormány lépéseket tett az ügyészség jelentéstételi kötelezettségeinek csökkentése érdekében, amelyeket az ügyészség és az érdekelt felek jelenleg megterhelőnek és aránytalannak tartanak (lásd még a II. szakaszt). Első lépésként az Igazságügyi Minisztérium kérésére 2021 márciusában visszavonták a Bécsi Főügyészségnek az alárendelt ügyészségeire vonatkozó jelentéstételi kötelezettségekről szóló rendeletét (amely arra kötelezte őket, hogy a végrehajtásuk előtt három nappal jelentsék be a főbb eljárási lépéseket) (lásd még a II. szakaszt). Emellett az Igazságügyi Minisztérium 2021. június 12-én kiadta a jelentéstételi kötelezettségekről szóló rendelet felülvizsgált változatát, amely bizonyos körülmények között szűkebben határozná meg azokat, például megszüntetné a tájékoztató jelentések benyújtására vonatkozó kötelezettségeket abban az esetben, ha a közérdeklődésre számot tartó személyek bűncselekmény áldozatává válnak. Az érdekelt felek azonban megjegyezték, hogy ez nem feltétlenül csökkenti jelentősen a gazdasági és korrupciós bűncselekmények ügyében eljáró központi ügyészség terheit, mivel sok ügye közérdekű ügy, amelyek esetében a kötelezettségek továbbra is alkalmazandók. Az igazságügyi miniszter 2020-ban 22 utasítást, 2021. májusáig pedig 8 utasítást adott ki egyedi ügyekkel kapcsolatban, és ezek mindegyike összhangban volt az utasításokat véleményező független tanács véleményével. Az utasításokról szóló következő jelentést várhatóan 2021 nyarán nyújtják be a Parlamentnek.

Bevezették azt a kötelezettséget, hogy a bírák kinevezésére vonatkozó személyzeti bizottsági ajánlásoktól való eltérés esetén visszajelzést kell adni az említett bizottságok részére. A bírákról és ügyészekről szóló törvény módosításai 2020 decemberében léptek hatályba: törvénybe iktatták az igazságügyi miniszter azon kötelezettségét, miszerint írásbeli visszajelzést kell adnia az elsősorban a kollégáik által megválasztott bírákból álló személyzeti bizottságok részére abban az esetben, ha nem követi a bírák kinevezésére vonatkozó ajánlásukat. Lehetővé teszik továbbá a személyzeti bizottságok számára, hogy két héten belül írásban reagáljanak. Hasonló eljárást vezettek be az ügyészek esetében is. Ez válaszként szolgál a GRECO ajánlásának a személyzeti bizottságok kinevezési eljárásokba való bevonásának megerősítésére irányuló elemeire. A GRECO megállapította, hogy a személyzeti bizottságok még mindig nem vesznek részt a bírójelöltek kiválasztásában, és a kinevezési eljárás bírósági felülvizsgálatára sem kerül sor. A Legfelsőbb Bíróság elnökének és alelnökének kiválasztásába sem vonják be a személyzeti bizottságokat (vagy az igazságszolgáltatást képviselő egyéb testületeket), amit a Legfelsőbb Bíróság kritikával illetett.

Továbbra is aggodalomra ad okot a közigazgatási bíróságokon dolgozók felvétele, különösen ami a bírósági elnökök és alelnökök kinevezését illeti. A regionális közigazgatási bíróságok alelnökeinek és elnökeinek kinevezése általában a végrehajtó hatalom előjoga marad, és ebbe következetesen nem vonják be a bírói kart, ahogy azt már a 2020. évi jogállamisági jelentés is megállapította. A GRECO 2021 márciusában ismét ajánlásokat fogalmazott meg a személyzeti bizottságok bírósági kinevezésekbe való fokozottabb bevonásával kapcsolatban, többek között a közigazgatási bíróságok (al)elnökei esetében. Az érdekelt felek továbbra is hangsúlyozzák, hogy a bírói kar e kinevezésekbe való bevonásának következetes hiánya, és a bírósági elnökök ehhez társuló kiterjedt hatásköre és feladatköre aggályokat vet fel az európai normákat illetően. A kormány és a közigazgatási bíróságok elnökeinek értekezlete tisztázta, hogy számos szövetségi államban törvényileg vagy a gyakorlatban különbizottságokat hoznak létre a kinevezésre vonatkozó javaslatok előkészítésére, de ezekbe nem feltétlenül vonják be a bírákat (illetve a bírák többségét). Emellett a közigazgatási bíróságok bíráira vonatkozó felvételi követelmények harmonizálását is szorgalmazzák, amelyeket minden egyes regionális közigazgatási bíróság külön szabályoz. Az Európa Tanács ajánlásai szerint, ha a végrehajtó hatalom dönt a bírák kiválasztásáról, egy jelentős részben a bírói karból álló független és illetékes hatóságot fel kell hatalmazni arra, hogy ajánlásokat tegyen vagy véleményt nyilvánítson, amelyeket a végrehajtó hatalom a gyakorlatban követ.

Intézkedéseket hoznak a bírákra és ügyészekre vonatkozó feddhetetlenségi keretszabályozás javítása érdekében. Az összes igazságügyi alkalmazottra vonatkozó megfelelési iránymutatások 2019-es elfogadását követően a bíróságok és az ügyészség jelenleg átfogó megfelelésmenedzsment-rendszert alkalmaznak, amely magában foglalja a regionális megfelelési vezetők kijelölését is, akik az összes igazságügyi alkalmazott által felvetett megfelelési kérdésekkel kapcsolatban egyedüli kapcsolattartó pontként működnek. Elindítottak egy összeférhetetlenséggel kapcsolatos kérdésekre összpontosító megfelelési e-learning programot, amelyet már több mint 1 400 alkalmazott végzett el. A GRECO üdvözölte a megfelelési iránymutatások kidolgozását és a megfelelési vezetők kijelölését, de hangsúlyozta, hogy tisztázni kell a bírák és az ügyészek számára az etikai kérdésekben rendelkezésre álló bizalmas tanácsadás kérdését. Ezenkívül az érdekelt felek megjegyzik, hogy a megfelelési iránymutatásokat a végrehajtó hatalom dolgozta ki, nem pedig maga a bírói kar, és hogy a közigazgatási bírák számára nem dolgoztak ki etikai kódexet. A GRECO megjegyzi továbbá, hogy Ausztriában eddig nem vezették be a rendszeres időközönként végzett értékelések rendszerét.

Minőség

A bíróságok és az ügyészség számára további forrásokat különítettek el, de a Szövetségi Pénzügyi Bíróság továbbra is kihívásokkal küzd. 2020-ban további álláshelyeket jelöltek ki, majd ezt követően 2021-ben ismét megemelték az igazságszolgáltatás költségvetését – ami a Covid19-világjárvány hatásával kapcsolatos kiegészítő finanszírozást is magában foglalja –, és a létrehozott további álláshelyek többsége esetében már lezárult a munkaerő-felvétel. Ausztria a GDP mintegy 0,28 %-át fordítja az igazságszolgáltatási rendszerére. Noha a költségvetést az érdekelt felek által felvetett aggályokra és az igazságügyi rendszer költségvetésének korábbi csökkentésével kapcsolatos igazságügyi minisztériumi tanulmányra válaszul emelték meg, a Számvevőszék által 2021 januárjában közzétett ellenőrzés megerősíti, hogy a Szövetségi Pénzügyi Bíróság továbbra is erőforrás-problémákkal küzd, különös tekintettel arra, hogy a többi bírósághoz képest nagyon alacsony a bírósági személyzet létszáma (bírónként csak mintegy 0,25 bírósági személyzeti álláshely) és sok a betöltetlen bírói álláshely, ami egyúttal az ügyek feldolgozását illetően jelentős ügyhátralékot eredményezett. A Számvevőszék számos ajánlást intézett a Szövetségi Pénzügyi Bírósághoz és a Pénzügyminisztériumhoz, többek között a bírákra nehezedő adminisztratív terhek csökkentése érdekében, hogy előrelépés történhessen az ügyhátralékok és az ügyfeldolgozási idő csökkentése terén.

A bírósági illetékek csökkentése érdekében bizonyos területeken változtatásokat eszközölnek. Miként azt a 2020. évi jogállamisági jelentés is megállapítja, az érdekelt felek véleménye szerint a magas osztrák bírósági illetékek kihívást jelenthetnek az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés szempontjából. Bizonyos területeken – többek között a magánvádas eljárások esetében – számos intézkedést hajtottak végre a bírósági illetékek csökkentése érdekében. A végrehajtási eljárások 2021 áprilisában elfogadott átfogó reformjának keretében ugyan megemelték a bírósági illetékeket, ezzel egyidejűleg azonban csökkentették az illetékköteles eljárási lépéseket. A bírósági illetékekkel kapcsolatos egyes egyéb – pl. a polgári eljárásokhoz kapcsolódó – különleges intézkedések kidolgozása folyamatban van, de ebben a szakaszban nem tervezik a bírósági illetékrendszer általános értékelését. 2020-ban a Covid19-világjárvány miatt csökkentek a bírósági illetékből származó bevételek, és az infláció miatti kiigazítást ideiglenesen 2021. májusra halasztották, ami csökkentette az igazságszolgáltatási költségvetés rájuk eső részét, amely azonban továbbra is magas. Az érdekelt felek különösen rámutatnak, hogy a nagy értékű ügyekben a bírósági illetékeknek nincs felső határa, valamint felhívják a figyelmet az automatikus inflációs kiigazításokra, amelyek akadályozhatják az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférést.

A közigazgatási bíróságok bírái számára kínált szakmai alapképzési program kidolgozása. 2020 óta az Osztrák Közigazgatási Bíráskodási Akadémia képzési programot kínál a közigazgatási bíróságok újonnan kinevezett bírái számára, amely az eljárások irányítása, a szakmai etika, a bírákra vonatkozó közszolgálati jogszabályok és a digitális igazságszolgáltatás témakörével foglalkozó modulokat tartalmaz. Míg a rendes bírósági bírák és ügyészek a szolgálatot megelőzően egy négyéves átfogó képzésben vesznek részt, addig a közigazgatási bírósági bírákat előzetesen megszerzett legalább ötéves jogi szakmai tapasztalattal veszik fel. Az újonnan kinevezett közigazgatási bírák szakmai alapképzését azonban nem írja elő törvény, amit az érdekelt felek bíráltak. Ajánlott továbbá, hogy valamennyi bíró és ügyész számára éves szakmai továbbképzési programot vezessenek be, amely különösen a feddhetetlenséggel kapcsolatos kérdésekre terjedne ki.

Folyamatos erőfeszítéseket tesznek az igazságszolgáltatás digitalizálásának további előmozdítására. Az igazságszolgáltatás digitalizálásának általános szintje magas, a digitális eszközök polgári, büntető- és közigazgatási ügyekben való használatára vonatkozó eljárási szabályok maradéktalanul érvényben vannak, a bíróságok és az ügyészségek pedig széles körben használják a digitális és elektronikus kommunikációs eszközöket. A polgári, közigazgatási és büntetőeljárásokban nagymértékben rendelkezésre állnak az eljárások kezdeményezésére és követésére szolgáló digitális megoldások. Ahogy azt a 2020. évi jogállamisági jelentés már megállapította, Ausztria halad tovább a „Justice 3.0” elnevezésű projekt megvalósításával, amelynek célja, hogy 2025-ig teljes mértékben áttérjen az elektronikus iratokra. 2021 júniusától 56 bíróságon, kilenc ügyészségen, valamint a Legfelsőbb Bíróságon és a Főügyészségen már teljes mértékben digitalizáltak az eljárások. A következő tervezett mérföldkövek: 2022 közepére valamennyi ügyészségen, 2023 közepére pedig valamennyi új polgári eljárásban kizárólag digitális iratokat használjanak. A 2020 novemberében elindított új „JustizOnline” platform összevont hozzáférést biztosít a polgárok számára a szolgáltatásokhoz, például az elektronikus kérelmek benyújtásához vagy az ügyiratokba való betekintéshez, valamint csevegőrobot eszköz segítségével támogatást nyújt a felhasználóknak. A kormány emellett egy új, átfogó digitális teljesítményjelentési rendszert is bevezet, amely a bíróságokra és ügyészségekre vonatkozó teljesítményadatokat tartalmazza, amelyeket a JustizOnline platformon tesznek majd közzé. A Covid19-világjárvánnyal összefüggésben eljárási intézkedéseket hoztak annak érdekében, hogy a közlekedési lámpa színkódjait használó rendszer elvén működő videokonferencia-rendszereket a polgári és büntetőügyekben egyaránt használni lehessen.