Az európai strukturális és beruházási alapok (esb-alapok) előkészítik az utat a hosszú távú és fenntartható fejlődés és a polgárok jobb élete felé egy élhetőbb Európában. Az új Bizottság prioritásaival összhangban 2023-ig az alapok programjai több mint 637 milliárd EUR beruházást fognak biztosítani az összes tagállamban. A több mint 500 innovatív program a pénzügyi források mozgósításával és a beruházási körülmények javításával járul hozzá az uniós szakpolitikai célok, köztük az európai beruházási terv megvalósulásához. A programoknak célja a finanszírozás eredményesebbé tétele is, ami európaiak tízmillióinak életére és munkalehetőségeire lesz pozitív hatással. Az üzleti környezet és a közigazgatási kapacitás javításával a programok az uniós jog és az európai szemeszter ajánlásait követő szerkezeti reformok végrehajtásához is jelentősen hozzájárulnak.

A mostani menekültválság összefüggésében az alapok a menekülteket és menedékkérőket, illetve családjukat is támogatják. Ez a támogatás magában foglalja a munkaerőpiacra való belépés megkönnyítését és a társadalmi befogadás előmozdítását is, mint például az oktatást (ideértve a gyermekekét is), a szakképzést, a képzést, a lakhatást, az egyablakos ügyintézést, a tanácsadást, a coachingot és a nyelvtanfolyamokat.

A K+I beruházások szegletkövei az intelligens szakosodást segítő kutatási és innovációs stratégiák (RIS3). Ezek előfeltételei az ERFA-finanszírozásnak, illetve az EMVA-finanszírozásnál is figyelembe kell venni őket. Szakpolitikai keretet nyújtanak az erőteljes K+I támogatásokhoz, tényeken és az érdekeltek bevonásán alapulnak, a regionális erősségekre épülnek és közös módszertant követnek. Ez az előfeltétel az érdekelt felek aktív részvétele nyomán paradigmaeltolódást váltott ki az innovációs politika végrehajtásának módjában és megújította a regionális tervezési kultúrát. Várhatóan hozzá fog járulni a közigazgatás kapacitásépítéséhez is, ami viszont ösztönözni fogja a Horizont 2020-szal való szinergiákat, és javítani fogja a K+I beruházások minőségét és hatását.

A fenntartható városfejlesztési stratégiák támogatása, amely végrehajtásában a városi hatóságok is szerepet kapnak, meg fogja haladni a 16 milliárd EUR-t (9,9%), ami magasabb az 5%-os célnál, és ezt több tagállamban jelentős ESZA-finanszírozás egészíti ki. A források legnagyobb része a városi térségeket segíti a karbonszegény gazdaságra való átállásban, energiahatékonysági és megújuló energiával kapcsolatos beruházásokkal, fenntartható városi mobilitással és a városi környezet javításával. Emellett a források a fizikai és társadalmi nélkülözés problémáját is kezelik a városi területeken.

A Bizottság kiemelt figyelmet fordított arra, hogy hogyan vonják be partnereiket a tagállamok a partnerségi megállapodásokba és a programokba. A visszajelzés általában pozitív volt, a Bizottság tudomására jutott aggályokat pedig sikerült rendezni a nemzeti hatóságokkal. Mindemellett nemzeti közigazgatási szerkezete és kultúrája függvényében minden tagállam másként valósítja meg a partnerség elvét. A partnerségi kultúra erősítése hosszú távú folyamat, és eredményei is csak közép- és hosszú távon mutatkoznak.

Ezt a trendet erősíti az európai beruházási terv is, amelyben a Bizottság – az alapokból történő hagyományos támogatással szemben – erőteljesen bátorítja a pénzügyi eszközök használatát az olyan területeken, mint a kkv-k támogatása, a CO2-kibocsátás csökkentése, a környezetvédelem és az erőforrás-hatékonyság, az IKT, a fenntartható közlekedés vagy a K+F. Amint azt a beruházási terv is megjegyzi, a 2014–2020-as időszakban az innovatív pénzügyi eszközök iránt elkötelezett alapoknak várhatóan közvetlen tőkeáttételi hatásuk is lesz, és további 40–70 milliárd EUR beruházást fognak generálni, ami a reálgazdaságban magánberuházások vonzásával még magasabb multiplikátor-hatást eredményez.

Ahol a múlt tapasztalatai szerint az alapokból történő finanszírozás a kritikus tömeg hiánya miatt nem érte el a kívánt hatást, ott szigorodtak a követelmények, hogy az alapok a 2014–2020-as időszakban a legfontosabb beruházási területekre és a növekedést akadályozó szűk keresztmetszetekre összpontosíthassanak. A Bizottság és a tagállamok közti megbeszélések nyomán a tagállamok gyakran meg is haladták az alapok tematikus koncentrációjára vonatkozó jogszabályi követelményeket, és így a beruházások még inkább a kkv-k támogatására és a karbonszegény gazdaságra összpontosulnak, miközben a kevésbé fejlett régiókban szükség esetén az alapinfrastruktúra támogatása is biztosított.

Az elkövetkező években a leendő országspecifikus ajánlások adott esetben – a Bizottság kezdeményezésére is – az alapok programjainak kiigazítását eredményezhetik, biztosítva a Bizottság támogatását a tagállamok által elvégzendő szerkezeti reformokhoz. Ez azt mutatja, hogy számos tagállamban (ahol az országspecifikus ajánlások az európai strukturális és beruházási alapok szempontjából relevánsak) erős a kapcsolat az alapok, az európai szemeszter folyamata és az EU gazdasági prioritásai között, ami egyben az európai beruházási terv harmadik pilléréhez – a beruházási feltételek javításához – is hozzájárul.

A 2014-ben elfogadott országspecifikus ajánlások több mint kétharmada a kohéziós politikai beruházások szempontjából is releváns megállapításokat tartalmazott, és így a tagállami programok prioritásai figyelembe is vették őket. Néhány példa azokra az országspecifikus ajánlásokra, amelyek esetében az alapok a reformok támogatójaként léphetnek fel:

A válság súlyos hatással járt a nemzeti és regionális költségvetésekre, ami minden beruházástípusnál csökkentette a finanszírozást. Az EU-ban 2008 és 2014 között reálértéken 15%-kal csökkentek a közberuházások. Jelentősen csökken a beruházok összértéke is, ami most mintegy 300 milliárd EUR-val elmarad a korábban megszokottól. Ennek következtében a közberuházási programok társfinanszírozásánál alaposan megnövekedett az alapokból történő finanszírozás súlya.

Az alapok hozzájárulnak az európai beruházási tervhez, és több módon is kiegészítik az Európai Stratégiai Beruházási Alapot: a köz- és magánberuházások mozgósításával, a strukturális reformok támogatásával és a finanszírozáshoz jutás javításával. Az alapok jelentős mértékben hozzájárulnak az új Bizottság politikai prioritásaihoz is. Ezek közé tartozik: a digitális egységes piac, az energiaunió és az éghajlatpolitika, az egységes piac és a gazdasági kormányzás – összhangban az európai szemeszter országspecifikus ajánlásaival. Az alapok végső célja a munkahelyteremtés, a növekedés és a beruházások fellendítése Európa-szerte, a legkevésbé fejlett térségek előtérbe helyezésével. A területi együttműködés és a makroregionális stratégiák révén a közös kihívások kezeléséhez, illetve a közös lehetőségek kiaknázásához is hozzájárulnak.

Végül az Interreg programok intézményi együttműködéssel is foglalkoznak: együttműködési struktúrák felállítására vagy megerősítésére, valamint a közszolgáltatások hatékonyságának javítására 790 millió EUR van elkülönítve. Ezen kívül néhány program ágazatspecifikus tevékenységekből (például környezetvédelem, egészségügyi ellátás vagy társadalmi befogadás) származó finanszírozással is hozzá fog járulni az intézményi együttműködéshez.

EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2015.12.14. COM(2015) 639 final MELLÉKLET

II. MELLÉKLET: Országadatlapok a következőhöz: A Bizottság közleménye

Beruházás a munkahelyekbe és a növekedésbe – az európai strukturális és beruházási alapok hozzájárulásának maximalizálása





II. MELLÉKLET: ORSZÁGADATLAPOK Tartalom AusztriA 3 Belgium BulgáriA Horvátország Ciprus Cseh Köztársaság DániA Észtország Franciaország Németország Görögország Magyarország Írország Olaszország Lettország LitvániA

Luxemburg MáltA HollandiA Lengyelország PortugáliA RomániA SzlovákIA SzlovénIA Spanyolország Svédország Egyesült Királyság



1. Az európai strukturális és beruházási alapok Ausztriában Gazdasági és társadalmi kihívások az európai strukturális és beruházási alapok összefüggésében A válság hatására szerény lassulás követett egy megfelelő gazdasági fejlődéssel jellemzett szakaszt, és most úgy tűnik, hogy Ausztria alacsonyabb növekedési ütemű szakaszba lép. Ez megnehezítheti az innovációval, a munkaerőpiaccal, az oktatással, a szén-dioxid-kibocsátás csökkentésével és az erőforrás-hatékonysággal kapcsolatos céljai elérését. Ausztria gyengeségekkel küzd a kutatóintézetek és a kkv-k közötti innováció- és technológiatranszfer, valamint a K+F-magánberuházások terén. Az országnak fejlesztenie kell a tudományos és technológiai oktatást, és növelnie kell a foglalkoztatási lehetőségeket ezen a területen. Általánosabban fogalmazva, elő kell segítenie az idősebbek, a nők, a fiatalok és a migráns háttérrel rendelkező személyek foglalkoztathatóságát. Továbbá fokoznia kell az erőforrás-hatékonyságot, hogy kezelje a növekvő szén-dioxid-kibocsátás, a mezőgazdaságban használt magas nitrátmennyiség, valamint az erdőgazdálkodás területén jellemző biodiverzitás-hiány problémáját. Az európai szemeszter keretében Ausztria számára tett uniós szakpolitikai ajánlások részben érintik ezeket a problémákat, amelyek a nyugdíjkorhatárral, a nyugdíjrendszer fenntarthatóságával, a munkaerőpiaccal, valamint az oktatással és végzettségekkel kapcsolatos szélesebb körű kihívások részét képezik. Fő prioritások és eredmények Az innováció, a kutatás és a technológiai fejlesztés elősegítésével az európai strukturális és beruházási alapok hozzá fognak járulni ahhoz, hogy Ausztria megvalósíthassa azt a célkitűzését, hogy innovációs vezető szerepet töltsön be, valamint azt az Európa 2020 stratégia keretében megfogalmazott nagyszabású célkitűzését, hogy a GDP 3,76%-át fordítsák K+F-kiadásokra. Az európai strukturális és beruházási alapok támogatni fogják a kutatási infrastruktúrát és kapacitásokat Ausztria regionális erősségeinek területén, valamint az ország szerepét olyan fontos európai projektekben, mint az európai kutatási infrastruktúra-konzorcium és a Kutatási Infrastruktúrák Európai Stratégiai Fóruma. 248 millió EUR nagyságú összeget fognak fordítani a kkv-k K+F-tevékenységére, növelve a „technológiai vezetők” számát, valamint arra, hogy általában véve innovatívabbá tegyék a vállalkozásokat. 792 millió EUR nagyságú összeget fognak fordítani a kkv-k versenyképességének fokozására – a mezőgazdaságra, az iparra, a szolgáltatásokra és az akvakultúrára összpontosítva. Az európai strukturális és beruházási alapok hozzájárulásával a tervek szerint évente 3%-kal nő az új induló vállalkozások száma, különösen az innovatív és tudásintenzív ágazatokban, és támogatják a kkv-k számának évi tervezett 5%-os növekedését. A támogatást részben arra fogják fordítani, hogy segítsenek megvalósítani azt az osztrák célkitűzést, hogy 2030-ra 2,3 millió vidéki lakosnak legyen hozzáférése jobb vagy új széles sávú infrastruktúrához, valamint arra, hogy 2023-ra mintegy 20 000 gazdaság szerkezetátalakításába és modernizálásába, illetve közel 650 együttműködési projektbe fektessenek be. Továbbá 231 millió EUR nagyságú összeget fognak fordítani arra, hogy valamennyi gazdasági ágazatban csökkentsék a szén-dioxid-kibocsátást. Ennek részeként 10%-ról 12–13%-ra növelik a megújuló energiaforrások használatát a vállalkozások esetében, segítenek, hogy a vállalkozások erőforrás-hatékonysága évi 5%-kal nőjön, valamint támogatják a szén-dioxid-kibocsátás csökkentésére irányuló helyi és regionális stratégiákat. 1,27 milliárd EUR nagyságú összeget fognak fordítani az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra, a kockázatmegelőzésre és kockázatkezelésre a vidéki területeken, és további 1,28 milliárd EUR nagyságú összeget a környezet megőrzésére és védelmére, valamint az erőforrás-hatékonyság előmozdítására a vidéki területeken. Az EMVA támogatása hozzá fog járulni ahhoz, hogy Ausztria helyreállítsa, megőrizze és megerősítse a biodiverzitást, valamint a magas természetvédelmi értékkel rendelkező mezőgazdasági és erdészeti rendszereket. A mezőgazdasági terület több mint 83%-a esetében a biodiverzitást/tájat, illetve 78%-a esetében a talajkezelés javítását támogató gazdálkodási szerződéseket kívánnak kötni. A mezőgazdasági területek 75%-át fogja érinteni a fenntartható vízgazdálkodás fejlesztésére irányuló, EMVA által nyújtott támogatás. Az ETHA által nyújtott támogatást arra fogják fordítani, hogy fenntarthatóbbá tegyék a halászatot és az akvakultúrát, javítsák a vízi ökoszisztémák állapotát és fokozzák a vízi biodiverzitást, és 2023-ra 5000 tonnával növeljék az akvakultúra éves termelését. Az európai strukturális és beruházási alapok 123 millió EUR nagyságú összeget fognak fordítani arra, hogy elősegítsék a fenntartható és minőségi foglalkoztatást, illetve a munkaerő mobilitását, különösen az integrált fenntartható fejlődésnek a kiválasztott városi és vidéki területeken történő támogatásával, valamint az idősebb munkavállalók, a nők, a fiatalok (különösen a migráns háttérrel rendelkezők) és egyéb, a szociális kirekesztés kockázata által veszélyeztetett társadalmi csoportok foglalkoztathatóságának növelésével. 553 millió EUR nagyságú összeget bocsátanak rendelkezésre a társadalmi befogadás előmozdítására, valamint a szegénység és a megkülönböztetés leküzdésére; ennek fő célja a fiatalok és a migráns háttérrel rendelkező társadalmi csoportok (beleértve a romák) támogatása. Ezért az európai strukturális és beruházási alapok által nyújtott támogatás körülbelül 19%-t az inkluzív növekedésre fordítják. 243 millió EUR nagyságú összeget kívánnak fordítani az oktatásra, a képzésre és a szakképzésre a készségek fejlesztése és az egész életen át tartó tanulás érdekében, különösen azért, hogy javítsák a hátrányos helyzetű fiatalok oktatási eredményeit, illetve támogassák az egész életen át tartó tanulást és a szakképzést a mezőgazdaságban és az erdőgazdálkodásban. 2023-ra várhatóan közel 610 000 személy részesül képzésben.

Pénzügyi eszközök és területi eszközök használata Ausztria 3 millió EUR nagyságú összeget kíván elkülöníteni pénzügyi eszközökre a felső-ausztriai HighTechFund Linz-ben való részesedés céljából, amely kockázati tőkéhez juttatja a magvető/induló szakaszban lévő fiatal, technológiaorientált vállalkozásokat, illetve a bővítés szakaszában lévő vállalkozásokat. A pénzügyi eszközökbe történő beruházás mértéke jelentősen alacsonyabb a 2007–2013 közötti időszakhoz képest, de Ausztria a meglévő nemzeti eszközök használatával fedezi a szükségleteit, ezért nincsenek olyan hiányosságok, amelyeket az európai strukturális és beruházási alapok pénzügyi eszközeivel kellene orvosolni. 27,2 millió EUR nagyságú összeget (az ERFA 5%-a) fognak fordítani az integrált fenntartható városfejlesztésre Bécsben és Felső-Ausztriában. A Bécsben található felelős folyómodellezési központ társfinanszírozásban fog részesülni, hozzájárulva a Duna-régióra vonatkozó uniós stratégiához. Tirol tartomány 5,5 millió EUR nagyságú támogatásban fog részesülni kísérleti célból a közösségvezérelt helyi fejlesztés érdekében hét alrégióban. A vidéki területeken található helyi partnerségek várhatóan 800 munkahelyet teremtenek. Alapvető információk Kohéziós politika (ESZA, ERFA) EMVA ETHA ETE Programok száma 2 (nemzeti) 1 1 10 Rendelkezésre álló támogatás (EUR) 978 349 432 3 937 551 997 6 965 000 1 061 990 384 2. Az európai strukturális és beruházási alapok hatékony és eredményes használatának előfeltételei Ausztria minden vonatkozó előfeltételt teljesített az európai strukturális és beruházási alapok hatékony és eredményes használatára vonatkozóan. A programok elfogadását megelőzően a Bizottság meggyőződött róla, hogy Ausztria megteremtette a kutatás és innováció támogatásához szükséges szabályozási feltételeket, különösen arról, hogy kidolgozta az „intelligens szakosodásra” vonatkozó stratégiát nemzeti és regionális szinten. 3. Az európai strukturális és beruházási alapok kezelése Az európai strukturális és beruházási alapok által Ausztriának nyújtott támogatás koordinációját a Szövetségi Kancellária és az osztrák területrendezési konferencia fogja biztosítani. Ausztria a 2007–2013 közötti időszakhoz képest 13-ról 4-re csökkentette az európai strukturális és beruházási alapok által finanszírozott programjai számát, amivel egyszerűbbé tette a végrehajtást. Jelenleg egyetlen, az egész országra kiterjedő ERFA-program létezik a korábbi kilenc regionális program helyett, és a kettő ESZA-programból egy maradt. Emellett 11-ről 2-re csökkentették az irányító hatóságok számát. Az ERFA esetében a közreműködő szervezetek száma 36-ról 16-ra csökkent, és az ERFA ellenőrzési és igazoló hatóságai is fokozzák az igazgatási kapacitásukat. Egy fontos közreműködő szervezet megszünteti az ESZA által nyújtott támogatással kapcsolatos kifizetéseket, ezért a Bizottság nyomon fogja követni Ausztria ESZA-felvevő képességet, és meg fog győződni az új nyomonkövetési és ellenőrzési rendszerek megbízhatóságáról. 4. Egyszerűsítés a kedvezményezettek számára A kedvezményezettek adminisztratív terhének további csökkentése céljából Ausztria felül fogja vizsgálni az ERFA-val és az ESZA-val kapcsolatos nemzeti támogathatósági szabályokat és a költségvetési törvény rendelkezéseit a koherencia és az egységesség fokozása érdekében. Továbbá e-igazgatási rendszereket fognak bevezetni a pályázatok és a jelentések vonatkozásában, és adott esetben megfontolják az egyszerűsített költségelszámolási módok, az átalányösszegek és az egységköltség-alapú térítés bevezetését a nemzeti és regionális támogathatósági szabályokban.

1. Az európai strukturális és beruházási alapok Belgiumban Gazdasági és társadalmi kihívások az európai strukturális és beruházási alapok összefüggésében Több éves stagnálást követően Belgium ismét a növekedés útjára lépett, fokozta a versenyképességét, javított a költségvetési keretén, és a növekvő államadósság 2016-ban várhatóan körülbelül a GDP 107%-án stabilizálódik. Ugyanakkor továbbra is szükség van a költségvetési fenntarthatóság biztosítására, strukturális reformok bevezetésére, a foglalkoztatási ráta növelésére és a versenyképesség további fokozására. Belgium teljesítményének az Európa 2020 stratégia célkitűzéseivel, valamint az európai szemeszter keretében tett uniós szakpolitikai ajánlásokkal történő összehasonlítása azt mutatja, hogy szükség van a munkaerőpiac működésének fejlesztésére, különösen a munkavállalás ellen ható pénzügyi ösztönzők csökkentése, egyes célcsoportok munkavállalásának megkönnyítése, a hiányzó készségek pótlása és a strukturális munkaerőhiány megszüntetése révén. Emellett biztosítania kell, hogy a bérek a termelékenységgel összhangban növekedjenek. Továbbá a modernizációra, az innovációra és a K+F-re való nagyobb fokú összpontosítással Belgium tovább javíthatná a teljesítményét a versenyképesség nem költségalapú vonatkozásait illetően. Az üvegházhatásúgáz-kibocsátásra vonatkozó 2020. évi célok elérése érdekében Belgiumnak fokoznia kell a fenntartható és multimodális közlekedési eszközök használatát. Továbbá a megújulóenergia-termelés és az energiahatékonyság ösztönzésével az ország fokozni fogja az általános gazdasági hatékonyságát, csökkenteni fogja az importfüggőségét, erősíteni fogja a fizetési mérleg helyzetét, csökkenteni fogja a gazdaság kiszolgáltatottságát a külső ársokkal szemben, és csökkenteni fogja az ÜHG-kibocsátást. Belgiumban komoly és növekvő problémát jelentenek a forgalmi torlódások, és a szövetségi és regionális kormányok még nem hoztak kézzelfogható intézkedéseket ezek kezelésére. Fő prioritások és eredmények A 2014–2020 közötti időszak vonatkozásában Belgium az európai strukturális és beruházási alapok által nyújtott támogatást az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek megfelelően a kulcsfontosságú tematikus célkitűzésekre fogja fordítani. Az európai strukturális és beruházási alapok által Belgiumnak nyújtott összes támogatás körülbelül 28%-át az innovációbarát üzleti környezet előmozdítására fogják fordítani. Ez fokozni fogja a kkv-k versenyképességét, az innovációs és a kutatási teljesítményt, valamint ösztönzőleg fog hatni az e-gazdaság növekedésére. Ebben az összefüggésben Belgium a vállalkozások, a K+F-központok és a felsőoktatás közötti szinergiák fejlesztésére fog összpontosítani. Körülbelül 8000 belga vállalkozás fog termelő beruházási támogatásból részesülni, és körülbelül 1000 vállalkozás fog együttműködni a kutatóintézetekkel. A gazdaságok mintegy 45%-a esetében ugyanakkor modernizációra és szerkezetátalakításra fog sor kerülni a versenyképesség fokozása érdekében. 2020-ra az európai strukturális és beruházási alapok által nyújtott támogatás segítségével 73,2%-ra fog nőni a belga foglalkoztatási ráta (szemben a 2014. évi 67,3%-kal). 1,1 milliárd EUR nagyságú beruházásra fog sor kerülni a humántőke növelése és a munkaerő-piaci részvétel fokozása céljából azáltal, hogy minden szinten fejlesztik az oktatást, elősegítik a társadalmi befogadást, illetve támogatják a legveszélyeztetettebb társadalmi csoportok (különösen a fiatalok és a tartósan munkanélküli személyek) foglalkoztatását. A cél, hogy körülbelül 460 000 személy találjon munkát, indítson saját vállalkozást, térjen vissza az oktatásba vagy képezze magát.

Az energiaügy és az éghajlatváltozás vonatkozásában a 657 millió EUR nagyságú összeget arra fogják fordítani, hogy előmozdítsák a természeti erőforrások fenntartható és hatékony használatát, illetve a karbonszegény gazdaságra való áttérést támogató beruházásokat tegyenek lehetővé, különösen az energiahatékonysági beruházások révén. A 2014–2020 közötti időszakban az európai strukturális és beruházási alapok 114 millió EUR nagyságú összeget fognak fordítani az épületek (vállalati telephelyek, középületek és lakóépületek) energiahatékonyságának növelésére, valamint a távfűtés és a nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelés fejlesztésére. Az európai strukturális és beruházási alapok által támogatott projektek segítségével Belgium körülbelül 11 000 tonna szén-dioxid-egyenértékkel fogja csökkenteni az ÜHG-kibocsátást, és további 11 MW-tal nő a megújulóenergia-termelés kapacitása. 64 millió EUR nagyságú összeget fognak kiutalni az energiahatékony, dekarbonizált közlekedési ágazat felé történő elmozdulásra. Az európai strukturális és beruházási alapokból a halászatra elkülönített támogatás továbbra is a halászat és az akvakultúra fenntarthatóbbá tételére, a tengeri ökoszisztémák állapotának javítására és a vízi biodiverzitás fejlesztésére, valamint a nem szándékos fogások mennyiségének csökkentésére fog irányulni. A mezőgazdaságot illetően fenntartható mezőgazdasági gyakorlatnak, ökológiai földgazdálkodásnak és az új technológiákba történő beruházásoknak kell kísérniük a belga mezőgazdaság modernizációját. Több mint 85 000 hektáron fogják támogatni a biogazdálkodás bevezetését, az agrár-környezetvédelmi és éghajlattal kapcsolatos intézkedések pedig több mint 160 000 hektár nagyságú terület védelmét fogják biztosítani. Pénzügyi eszközök és területi eszközök használata Belgium körülbelül 98 millió EUR nagyságú összeget különít el pénzügyi eszközökre, főként a kkv-k és az energiahatékonyság támogatása céljából. Az eszközöket csak a vallon régióban és Brüsszelben tervezik alkalmazni, Flandriában nem. Belgiumnak közelebbről meg kellene vizsgálnia az európai strukturális és beruházási alapok által finanszírozott pénzügyi eszközöknek a létező nemzeti és regionális eszközök mellett történő felhasználásának lehetőségét. Arra törekszenek, hogy a közösségvezérelt helyi fejlesztési stratégiák a vidéki flamand lakosság nagyjából 70%-át, illetve a vidéki vallon lakosság egyharmadát érintsék. Flandriában három integrált területi beruházást terveznek (Limburg, Kempen és Nyugat-Flandria). A Brüsszel fővárosi régióhoz kapcsolódó programok teljes mértékben városi jellegűek. A limburgi és kempeni integrált területi beruházás az ipari átszervezéssel kapcsolatos problémákkal foglalkozik. Alapvető információk Kohéziós politika (ESZA, ERFA, KA, IFK) EMVA ETHA ETE Programok száma 7 (regionális) 2 1 7 Rendelkezésre álló támogatás (EUR) 2 020 742 087 647 797 759 41 746 051 1 378 392 541 2. Az európai strukturális és beruházási alapok hatékony és eredményes használatának előfeltételei Az intelligens szakosodási stratégiára vonatkozó előfeltétel nem teljesült maradéktalanul a vallon régióban és a Brüsszel fővárosi régióban, és ennek megfelelően cselekvési programokat dolgoztak ki. A Brüsszel fővárosi régióban az ERFA által finanszírozott program keretében egy energiaügyi cselekvési programot is kidolgoztak. 3. Az európai strukturális és beruházási alapok kezelése A 2014–2020 közötti időszak vonatkozásában a vallon régió úgy határozott, hogy fenntartja az ERFA–ESZA közös monitoringbizottság gyakorlatát. Az EMVA esetén külön monitoringbizottságok fognak működni. 4. Egyszerűsítés a kedvezményezettek számára Az európai strukturális és beruházási alapok irányító hatóságai jelenleg az egyszerűsített költségelszámolási módok szélesebb körű használatát tervezik. Az infokommunikációs technológiák (ikt) fokozott használata jelentősen csökkentette a kedvezményezettek és az állami hatóságok adminisztratív terhét.

1. Az európai strukturális és beruházási alapok Bulgáriában Gazdasági és társadalmi kihívások az európai strukturális és beruházási alapok összefüggésében Bulgária gazdasági teljesítménye a válságot követő időszakban gyenge maradt. Miután 2009-ben visszaesett a gazdasági tevékenység, a növekedés évi 1% körül ingadozik. Az olyan strukturális problémák, mint a strukturális munkaerőhiány, a munkaképes korú népesség folyamatos csökkenése, az unión belüli legalacsonyabb munkatermelékenység és legenergiaigényesebb termelés, valamint a természeti erőforrások, például a víz nem hatékony kezelése gátolják a hosszú távú fenntartható növekedést. A közszolgáltatások hatékonysága és minősége a közigazgatási és igazságszolgáltatási reform terén elért korlátozott előrelépés miatt alacsony. Ezért az európai szemeszter összefüggésében tett szakpolitikai ajánlások a munkaerőpiacra, a társadalmi befogadásra, az oktatás minőségére, az innovációbarát üzleti környezet kialakítására, az energiahatékonyságra és az igazgatási kapacitás fokozására irányultak. Ezek a prioritások jelennek meg a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó, az európai strukturális és beruházási alapok által finanszírozott programokban, és mind a 11 tematikus célkitűzést illetően terveznek beruházásokat. Fő prioritások és eredmények Az európai strukturális és beruházási alapok hozzá fognak járulni a foglalkoztatási ráta növeléséhez, a jó minőségű humántőke jobb oktatás révén történő biztosításához, a képzettségek és készségek javításához, valamint az egészség és az egészségügy fejlesztéséhez, különös figyelmet fordítva a fiatalokra, az idősekre és az olyan hátrányos helyzetű csoportokra, mint a romák. Bulgária a 20–64 év közötti személyek foglalkoztatási rátáját 63,5%-ról (2013) 76%-ra kívánja növelni 2020-ra. Az idősebbek (55–64 év közötti személyek) vonatkozásában a 2020. évi foglalkoztatási célkitűzés 53%, az ifjúsági munkanélküliségi rátát illetően pedig 7%. A hátrányos helyzetű és veszélyeztetett népesség társadalmi befogadásának előmozdítása érdekében Bulgária 2020-ra 260 000 fővel kívánja csökkenteni a szegénységben élők számát. A tervek szerint emellett több ezer, többek között fogyatékkal élő gyermek részesül majd jobb egészségügyi ellátásban. Az európai strukturális és beruházási alapok várhatóan mintegy 100 000 személy jobb képesítéséhez járulnak hozzá, 28 000 álláskeresőnek teszik lehetővé, hogy munkát találjon, 17 000 fiatalnak segítenek a foglalkoztatással és képzéssel kapcsolatos intézkedések finanszírozásával, és 160 000 személyek kínálnak lehetőséget az egész életen át tartó tanulásra. Az oktatásban körülbelül 1500 iskola fog részesülni az európai strukturális és beruházási alapok által nyújtott támogatásból, és ezáltal 160 000 tanulónak lesz lehetősége fejlesztenie a tudását és a készségeit. Körülbelül 30 000 egyetemi hallgató részesül majd ösztöndíjban, és több ezer középiskolai tanuló kap pályaválasztási tanácsadást és részesül valós munkakörnyezetben történő képzésben.

Az európai strukturális és beruházási alapok segítségével a kkv-k tudásalapú versenyképességének fokozása révén fejleszteni fogják a bolgár üzleti környezetet. 2020-ra a GDP 1,5%-át fogják K+F-kiadásokra fordítani. Az európai strukturális és beruházási alapok 528 millió EUR nagyságú összeggel fogják támogatni a vállalkozások innovációját, az innovatív induló vállalkozások létrehozását, valamint az innovációs és kutatási infrastruktúra fejlesztését. Az európai strukturális és beruházási alapok által nyújtott támogatással elő fogják mozdítani 3500 mezőgazdasági üzem és 120, az erdőgazdálkodási ágazatban tevékenykedő vállalkozás versenyképességét és környezetbarát jellegét, és vidéki munkahelyeket fognak teremteni a mezőgazdaságban, illetve a nem mezőgazdasági ágazatokban. Több mint 4000 kisgazdálkodó a gazdasága fejlesztésére irányuló támogatásban fog részesülni, 1630 fiatal gazdálkodó pedig induló támogatást fog kapni. A halászati ágazatban az európai strukturális és beruházási alapok által nyújtott támogatást olyan beruházásokra és innovációra fogják fordítani, amelyek csökkentik a halászati tevékenységeknek a tengeri környezetre gyakorolt negatív hatását és támogatják az akvakultúra-ágazatban és a feldolgozó ágazatban működő kkv-ket. Az európai strukturális és beruházási alapok bulgáriai beruházásai 25%-kal fogják növelni a háztartások, az ipar, a szolgáltatások és a közlekedés energiahatékonyságát. A megújuló energiaforrások 2020-ra a teljes bruttó energiafogyasztás 16%-át fogják biztosítani. Az európai strukturális és beruházási alapok által nyújtott támogatást emellett a víz- és a hulladékgazdálkodásra, a természeti erőforrások megőrzésére, a biodiverzitásra és az éghajlatváltozási kockázatok megelőzésére fogják fordítani. Az európai strukturális és beruházási alapok által nyújtott támogatásból 1,6 milliárd EUR nagyságú összeget fognak fordítani Bulgária közlekedési infrastruktúrájának fejlesztésére, amely biztosítja a régiók közötti és a szomszédos országokkal való jobb összeköttetést, javítja a szolgáltatásokhoz való hozzáférést, illetve ösztönzőleg hat a kereskedelemre és az idegenforgalomra: a TEN-T hálózat részeként 190 km hosszú vasútvonalat és 62 km hosszú autópálya-szakaszt, illetve Szófiában 8 km hosszú metrószakaszt fognak építeni, s ez utóbbi 2023-ra évi 80 millióról 105 millióra növeli a metróval megtett utak számát. A jó kormányzás jelenti az egyik fő kihívást Bulgária számára. A közigazgatás és az igazságszolgáltatás terén szükség van az emberi erőforrások megfelelő kezelésére és fejlesztésére. Ezért fogják mobilizálni az európai strukturális és beruházási alapokat olyan területek fejlesztésére, mint az e-kormányzás és e-igazságszolgáltatás, és arra, hogy minőségi szolgáltatásokat kínáljanak az állampolgárok és a vállalkozások számára. 2020-ra a közigazgatási szolgáltatásokhoz szükséges idő 2013-hoz képest a felére, a büntetőeljárások és a polgári eljárások átlagos hossza pedig 10%-kal csökken. Pénzügyi eszközök és területi eszközök használata Az ERFA, a Kohéziós Alap és az ESZA költségvetéséből 612 millió EUR nagyságú összeget különítettek el pénzügyi eszközökre, 70%-kal többet, mint a 2007–2013 közötti időszakban. A támogatás nagy részét az energiahatékonyságra, a hulladék- és vízgazdálkodási ágazatra, a kkv-kre, a városfejlesztésre és az idegenforgalomra fogják fordítani. 102 millió EUR nagyságú összeggel Bulgária is csatlakozott a kkv-kezdeményezéshez. Az európai strukturális és beruházási alapok emellett hozzá fognak járulni a vidéki területek és a halászattól függő területek közösségvezérelt helyi fejlesztéséhez, és 600 munkahelyet teremtenek. A tervek szerint Bulgária vidéki lakosságának egyharmada fogja élvezni az európai strukturális és beruházási alapok segítségével fejlesztett infrastruktúra előnyeit. Alapvető információk Kohéziós politika (ESZA, ERFA, KA, IFK) EMVA ETHA ETE Programok száma 7 (nemzeti) 1 1 8 Rendelkezésre álló támogatás (EUR) 7 422 791 277 2 366 716 966 88 066 622 701 131 995 2. Az európai strukturális és beruházási alapok hatékony és eredményes használatának előfeltételei Az ETHA-vonatkozású előfeltételek közül három, illetve a tizenegy tematikus előfeltétel közül hét nem teljesült, főként az intelligens szakosodás, a vízügy, a közlekedés, az egészségügy és a digitális növekedés tekintetében, de a közbeszerzésre vonatkozó, alapvető fontosságú általános előfeltétel sem teljesült. Ugyanakkor Bulgária cselekvési programokat dolgozott ki, hogy legkésőbb 2016 végéig valamennyi előfeltételt teljesítse. 3. Az európai strukturális és beruházási alapok kezelése Az európai strukturális és beruházási alapok által finanszírozott bolgár programok programozása, kezelése, nyomon követése és ellenőrzése az uniós alapok kezeléséért felelős miniszterelnök-helyettesnek és a Miniszterek Tanácsa központi koordinációs egységének a feladata. A miniszterelnök-helyettes koordinálja az uniós alapok kezelésének koordinálásával foglalkozó tanács munkáját és látja el az elnöki tisztjét, és ennek a tanácsnak minden, az uniós támogatások vonatkozásában felelős minisztérium a tagja. Az európai strukturális és beruházási alapok által finanszírozott különböző programok közé tartoznak a koordinációért, kezelésért, végrehajtásért, kifizetésért és ellenőrzésért felelős szervek igazgatási kapacitásának fokozására irányuló intézkedések. A projektek kedvezményezettjei, például az önkormányzatok, az igazságszolgáltatási és az intézményi kedvezményezettek a közlekedési ágazatban, szintén jogosultak az igazgatási kapacitásuk fejlesztésére irányuló támogatásokra. Olyan nemzetközi pénzügyi intézmények adják a szakértelmet, mint az Európai Beruházási Bank, a Világbank, illetve az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank. 4. Egyszerűsítés a kedvezményezettek számára A bolgár hatóságok arra törekszenek, hogy csökkentsék a projektek kedvezményezettjeinek adminisztratív terhét, és ahol lehetséges, digitalizálják a kedvezményezettek és az irányító hatóságok közötti kommunikációt. Ide tartozik a projektjavaslatok és projektjelentések elektronikus úton történő benyújtása, valamint az igazgatási eljárások megkönnyítése és hatékonyabbá tétele. Például szabványosítani fogják a pályázati és jelentési űrlapokat, a kiadások jelentése során bevezetik az egyszerűsített költségelszámolásra vonatkozó szabályokat, és a különböző ellenőrző és felügyelő szervek koordinálni fogják az általuk végzett ellenőrzéseket.

1. Az európai strukturális és beruházási alapok Horvátországban Gazdasági és társadalmi kihívások az európai strukturális és beruházási alapok összefüggésében Az elhúzódó recesszió körülbelül 12,5%-kal csökkentette a reál GDP-t, a munkanélküliségi ráta pedig megkétszereződött: 8,6%-ról (2008) 17,3%-ra (2014) nőtt. Az elmúlt évek felhívták a figyelmet a strukturális változások – különösen a monetáris egyensúlyhiány megszüntetésének, a munkaerő-piaci reform végrehajtásának, a fenntartható szociális és egészségvédelmi rendszerek létrehozásának, az üzleti környezet fejlesztésének, valamint az állami adminisztráció és az igazságszolgáltatás reformjának – szükségességére. A nemzeti hatóságok reformokat hajtottak végre az európai szemeszter részeként. Az európai strukturális és beruházási alapok által nyújtott támogatásból a 2014–2020 közötti időszakra kiutalt 10,676 milliárd EUR nagyságú összeg jelentős részét a reformok végrehajtására és az Európa 2020 stratégia keretében megfogalmazott nemzeti célkitűzések megvalósítására fogják fordítani.

Fő prioritások és eredmények Az európai strukturális és beruházási alapok által nyújtott támogatást arra fogják fordítani, hogy ösztönözzék a horvátországi kutatást-fejlesztést és innovációt, fokozva a gazdaság innovációját és versenyképességét, illetve elősegítve az ország vállalásának teljesítését, miszerint 2020-ra a GDP 1,4%-át fordítják K+F-kiadásokra (szemben a 2012. évi 0,75%-kal). Horvátország 2023-ra emellett 50%-kal kívánja növelni a kkv-k egy alkalmazottra eső hozzáadott értékét. Horvátországban az egyik legalacsonyabb a munkaerő-piaci részvétel aránya az EU-ban, ami különösen a fiatalokat, az alacsony képesítéssel rendelkezőket, az idősebb munkavállalókat és a nőket érinti. Horvátország célul tűzte ki, hogy 2020-ra eléri a 65,2%-os foglalkoztatási rátát (ez az arány 2012-ben 55,4% volt), különös figyelmet fordítva a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatalok foglalkoztathatóságának fokozására. Ebben az összefüggésben az európai strukturális és beruházási alapok a felsőfokú oktatás és az állami foglalkoztatási szolgálat reformjával, valamint a szakképzés és az egész életen át tartó tanulás támogatásával fogja kezelni a strukturális munkaerőhiányt. Továbbá támogatni fogják az önfoglalkoztatást és a tartós munkanélküliség csökkentését. Horvátország az európai strukturális és beruházási alapok által nyújtott támogatást részben az infrastruktúra kiépítésére fogja fordítani, ami fokozhatja a gazdasági növekedést: főként a kulcsfontosságú hálózatok (TEN-T) fejlesztésére, a fenntartható városi közlekedésre és a régiók jobb megközelíthetőségére fognak összpontosítani. Horvátország emellett arra törekszik, hogy 2023-ra a háztartások 53%-a rendelkezzen széles sávú hozzáféréssel (2013-ban ez az arány 33% volt). Az európai strukturális és beruházási alapok emellett támogatni fogják az uniós környezetvédelmi vívmányok végrehajtását: célul tűzték ki, hogy 2023-ra egymillió lakosnak legyen hozzáférése jobb ivóvízellátáshoz és szennyvízkezelési szolgáltatásokhoz. A támogatást továbbá arra fogják fordítani, hogy 83%-ról (2012) 35%-ra csökkenjen a lerakott települési hulladék aránya, megvalósuljon a Natura 2000 irányítási keretrendszer 40%-a, és a városi területeken a lakosság 100%-át tájékoztassák a levegőminőségről. Az európai strukturális és beruházási alapok által nyújtott támogatásból több mint 160 millió EUR nagyságú összeget fognak fordítani a megújulóenergia-termelésre, az utólag felszerelt középületek éves átlagos fűtési és hűtési energiaszükséglete 2023-ra pedig eléri az 50 kWh/m2 mennyiséget (2013-ban ez 250 kWh/m2 volt). Horvátország társadalmi kihívásokkal küzd, mert nagyfokú a szegénység és a társadalmi kirekesztettség, és nemzeti célul tűzték ki, hogy 2020-ra 150 000-rel csökkentsék a szegénység vagy a társadalmi kirekesztettség kockázatának kitett személyek számát. Az európai strukturális és beruházási alapok által nyújtott támogatásból ezért támogatni fogják a veszélyeztetett csoportok társadalmi és munkaerő-piaci integrációját, az egészségügyi ellátáshoz való jobb hozzáférést, a jó minőségű szociális szolgáltatásokhoz való jobb hozzáférést (többek között az intézményalapú szolgáltatásokról a közösségi alapú szolgáltatásokra való áttérést), a megkülönböztetés megelőzését és kezelését, a szociális vállalkozói készségek fejlesztését, valamint a városrehabilitációs projektek végrehajtását. Végezetül, a jobb és felelősségteljes államháztartás, a szükségtelen eljárások mellőzése, az e-közigazgatás fejlesztése és a korrupció elleni küzdelem révén az európai strukturális és beruházási alapok támogatni fogják a horvát közigazgatás nemzeti reformját. Emellett tovább fogják fejleszteni a szociális partnerek és a civil társadalom közötti párbeszédet, illetve a jogi eljárások felgyorsításával és a pártatlanság biztosításával hatékonyabbá fogják tenni az igazságszolgáltatást. Az európai strukturális és beruházási alapok hozzá fognak járulni a horvát élelmiszeripar, akvakultúra és halászat versenyképességének és környezetbarát jellegének fokozásához. A támogatás segítségével több mint 1800 mezőgazdasági üzem szerkezetátalakítására és modernizálására fog sor kerülni, és legalább 1000 fiatal gazdálkodó részesül majd induló támogatásban, ami fokozza a vidéki területek generációs megújítását, a biodiverzitást támogató gazdálkodási szerződések pedig több mint 101 000 hektár nagyságú mezőgazdasági területet fognak érinteni. Horvátország továbbá a kiegyensúlyozott regionális fejlesztésére és a vidéki területek gazdasági visszaesésének mérsékelésére törekszik, többek között alternatív gazdasági tevékenységek fejlesztésével. Az európai strukturális és beruházási alapok segítségével emellett fejleszteni és diverzifikálni fogják a part menti területek helyi gazdaságát, meg fogják erősíteni az ország növekedési potenciálját a tengeri és tengerhasznosítási ágazatban, fenntarthatóbbá fogják tenni a halászatot és az akvakultúrát, és meg fogják erősíteni a vízi ökoszisztémákat és biodiverzitást. Az akvakultúrás termelés mennyiségét 400%-kal kívánják növelni. Pénzügyi eszközök és területi eszközök használata Horvátország az európai strukturális és beruházási alapok által nyújtott támogatásból várhatóan több mint 440 millió EUR nagyságú összeget fog elkülöníteni a kkv-k, a K+F és innováció, az energiahatékonyság, a városi közlekedés, az önfoglalkoztatás és a szociális vállalkozói készségek támogatására irányuló pénzügyi eszközökre. Figyelembe véve, hogy Horvátország az előző programozási időszakban nem rendelkezett pénzügyi eszközökkel, ez nagyszabású program. Közelebbről meg kell vizsgálnia a pénzügyi eszközök felhasználási lehetőségeit az ikt, a városfejlesztés és a közlekedési infrastruktúra terén. Horvátország legalább 400 millió EUR nagyságú összeget fog fordítani a fenntartható városfejlesztésre irányuló integrált területi beruházásokra, valamint a közösségvezérelt helyi fejlesztési projektekre a vidéki, halászati és tengerparti területeken. A LEADER keretében megvalósuló helyi fejlesztési stratégiák a 2014–2020 közötti programozási időszakban 1,5 millió embert fognak érinteni a vidéki területeken. Alapvető információk Kohéziós politika (ESZA, ERFA, KA, IFK) EMVA ETHA ETE Programok száma 2 (nemzeti) 1 1 9 Rendelkezésre álló támogatás (EUR) 8 463 255 776 2 026 222 500 252 643 138 1 201 084 956 2. Az európai strukturális és beruházási alapok hatékony és eredményes használatának előfeltételei Az európai strukturális és beruházási alapok hatékony és eredményes használatára vonatkozó előfeltételek teljesítése érdekében 2016 végéig Horvátország számos stratégiát és beruházási tervet fogad el. Többek között az intelligens szakosodási stratégia, a széles sávú és digitális stratégiák, a természetes kockázatok kezelésére szolgáló stratégia, a vízárazási stratégia, a vízgyűjtő-gazdálkodási terv, a hulladékgazdálkodási tervek és a hulladékképződés megelőzésére irányuló programok, az integrált közlekedési stratégia, a kórházakra vonatkozó főterv, a szakképzési rendszer fejlesztésére irányuló program, valamint a közigazgatás fejlesztésére szolgáló stratégia elfogadását tervezi. Két ETHA-vonatkozású – az ellenőrzés végrehajtására irányuló igazgatási kapacitással és a halászati kapacitás bejelentésével kapcsolatos – előfeltétel csak részben teljesült, és 2016. december 31-ig végre kell hajtani a teljesítésüket biztosító cselekvési programokat. 3. Az európai strukturális és beruházási alapok kezelése A négy nemzeti program és az európai területi együttműködési programok végrehajtását a nemzeti koordinációs (kormányzati) bizottság fogja koordinálni. Az európai strukturális és beruházási alapokból származó támogatás 2014–2020 közötti nagyarányú növekedését tekintve jelentős mértékben növelni kell a műszaki és igazgatási kapacitást az irányítási és ellenőrzési rendszeren belül, valamint a kedvezményezettek szintjén is. 4. Egyszerűsítés a kedvezményezettek számára Különböző eszközöket fognak kidolgozni, ilyen lesz többek között egy honlap a kedvezményezettek részére, az európai strukturális és beruházási alapokkal kapcsolatos koordinált tájékoztatás, valamint a projektpályázati és projektkiválasztási eljárások egyszerűsítése. Horvátország továbbá az egyszerűsített költségelszámolási módok használatát tervezi.

1. Az európai strukturális és beruházási alapok Cipruson

Gazdasági és társadalmi kihívások az európai strukturális és beruházási alapok összefüggésében Ciprus egy, a 2013–2016 közötti időszakra vonatkozó gazdasági kiigazítási programban vesz részt egy 10 milliárd EUR (az európai stabilizációs mechanizmus által nyújtott 9 milliárd EUR, illetve az IMF által nyújtott 1 milliárd EUR) nagyságú pénzügyi csomag feltételeként. A továbbra is kihívást jelentő gazdasági környezet összefüggésében az Európa 2020 stratégia néhány nemzeti célkitűzését illetően nem figyelhető meg előrelépés. Például a jelenlegi foglalkoztatási és szegénységi ráta jelentősen eltér a nemzeti célkitűzésektől. Az Európa 2020 stratégia két oktatási mutatója 2014-ben javult, és mindkettő megfelel a nemzeti célkitűzéseknek, de az Európai Unióban Cipruson a legalacsonyabb a friss diplomások foglalkoztathatósági aránya (2013-ban ez 64,9%, míg az uniós átlag 80,7% volt). A K+F-kiadások GDP-hez viszonyított aránya némileg továbbra is elmarad a nemzeti célkitűzéstől. Ciprus továbbra is jó úton halad az Európa 2020 stratégia éghajlati mutatóinak teljesítése felé: a 2013. évi energiahatékonysági mutató meghaladja az időközi éves célkitűzést, a megújuló energiaforrások mutatója pedig megfelelő. Ciprus környezetvédelmi teljesítménye azonban továbbra is nagyon alacsony, különösen a szilárd hulladékok kezelését illetően, ahol alacsony az újrahasznosítás mértéke. Fő prioritások és eredmények Az európai strukturális és beruházási alapok által finanszírozott programok 2014–2020 között három fő prioritásra összpontosítanak: 1) versenyképesség; 2) foglalkoztatás és társadalmi befogadás; valamint 3) a természeti erőforrások fenntartható használata és védelme. Az európai strukturális és beruházási alapok által nyújtott támogatást az intelligens szakosodási stratégiában azonosított területeken való üzleti innováció megerősítésével, valamint a vállalkozások és a kutatási létesítmények közötti együttműködés ösztönzésével a gazdaság szerkezetének diverzifikálására és versenyképességének fokozására fogják fordítani. Támogatni fogják a kkv-k vállalkozói készségét és versenyképességét, különösen az idegenforgalom, az élelmiszeripar és az akvakultúra terén (46%-kal kívánják növelni a termelékenységet). Az európai strukturális és beruházási alapok támogatásával várhatóan több mint 600 kkv fog támogatásban részesülni, 1200 új munkahelyet fognak teremteni, illetve a K+F-kiadások GDP-hez viszonyított 0,47%-os aránya (2012) 2020-ban eléri a 0,5%-ot, előmozdítva a tőkeáttétellel történő magánberuházásokat is. Az európai strukturális és beruházási alapok az olyan halászati beruházásokat is támogatni fogják, amelyek csökkentik a halászati tevékenységek tengeri környezetre gyakorolt negatív hatását, valamint támogatják az akvakultúra-ágazatban és a feldolgozó ágazatban működő kkv-ket. Ciprus az ikt-beruházások révén várhatóan fejleszti az e-kormányzást és a digitális vállalkozói készséget, illetve fokozza a kkv-k által alkalmazott ikt-k használatát. A nagy sebességű széles sávú lefedettség várhatóan a háztartások 50%-ára fog kiterjedni, az infokommunikációs technológiákat használó állampolgárok és kkv-k száma pedig várhatóan 10%-kal, illetve 6%-kal nő. Az európai strukturális és beruházási alapok hozzá fognak járulni a foglalkoztatás és a társadalmi kohézió terén tett beruházásokhoz, ami elősegíti a foglalkoztatási lehetőségek bővülését, és olyan veszélyeztetett csoportokat céloznak meg, mint a munkanélküliek, a tartósan munkanélküli személyek, illetve különösen a fiatalok. Ez utóbbi csoport támogatásához az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezést (IFK) is igénybe fogják venni. Várhatóan több mint 14 000 munkanélküli részesül az európai strukturális és beruházási alapok támogatásából, akik többsége (9 000 fő) fiatal. Közülük 5800 részesül majd az IFK, a fennmaradó rész pedig az ESZA támogatásából. Az európai strukturális és beruházási alapok támogatásának köszönhetően a munkaerő-piaci részvétel és a foglalkoztatási ráta várhatóan nőni fog, és 2020-ban eléri a 75–77%-os célkitűzést (2014-ben ez az arány 67,3% volt). Az európai strukturális és beruházási alapok támogatása emellett várhatóan hozzá fog járulni a közigazgatás fejlesztéséhez. Továbbá javítani fogja a társadalmi befogadást a veszélyeztetett emberek munkaerő-piaci részvételének és 180 szociális vállalkozás létrehozásának támogatásával. Ez hozzá fog járulni ahhoz, hogy Ciprus teljesítse a célkitűzését, és 2020-ra 19,3%-ra csökkentse a szegénység arányát (2013-ban ez az érték 27,8% volt). Az európai strukturális és beruházási alapok emellett várhatóan segítenek az egész életen át tartó tanulás és a szakképzés fejlesztésében, különösen a készségek és a munkaerő-piaci igények összeegyeztetésével. Az alapok támogatni fogják a karbonszegény és erőforrás-hatékony gazdaságra való áttérést az energiahatékonyság (amely a 2011. évi 12,3%-hoz képest a 2020. évi célkitűzéseknek megfelelően 14,3%-ra nő) és a megújulóenergia-fogyasztás (amelynek mértéke 2020-ban a 2011. évi 7,7%-hoz képest 13%) előmozdítása révén. Továbbá mintegy 3500 háztartásnak fognak segítséget nyújtani az energiafogyasztásuk csökkentéséhez, amivel javul az energiafogyasztási besorolásuk. Az európai strukturális és beruházási alapok által nyújtott támogatást részben arra fogják fordítani, hogy eleget tegyenek annak a sürgető szükségnek, hogy Ciprus teljesítse a szilárd és folyékony hulladékok kezelésére vonatkozó uniós követelményeket. Ciprus várhatóan 50%-ra növeli az újrahasznosítás mértékét, és (lakosegyenérték alapján) 2300 háztartás esetében lesz hatékonyabb a szennyvízkezelés. Az európai strukturális és beruházási alapok által nyújtott támogatásból fogják befejezni a TEN-T kikötőben és a kapcsolódó helyeken végrehajtott beruházásokat is. Ennek eredményeképpen várhatóan 300 000 TEU-ról 1 millió TEU-ra nő az áruszállítás. A városi közlekedési mobilitás fejlesztésével, különösen Nicosiában, megkétszereződik a tömegközlekedési eszközöket használó emberek száma. Az EMVA a természeti erőforrások fenntartható kezelését és használatát, a biodiverzitás megőrzését, az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást és a vidéki új munkahelyek megteremtését elősegítő beruházásokra fog összpontosítani. Az ETHA által nyújtott támogatás a tengeri biológiai erőforrások védelmére és rehabilitációjára fog irányulni. Pénzügyi eszközök és területi eszközök használata Ciprus jelezte, hogy 15 millió EUR nagyságú összeget kíván elkülöníteni a kkv-k támogatására szolgáló pénzügyi eszközökre. Előzetes értékeléseket végeztek, hogy felmérjék a saját tőke, a hitelek és a garanciaprogramok lehetőségét a kkv-k támogatásában, az ikt-ban, az energiaágazatban, valamint a környezetvédelmi és közlekedési beruházások terén. Ciprus jelentős összeget különített el (az ERFA által nyújtott támogatás 20%-át, azaz megközelítőleg 60,2 millió EUR-t) a fenntartható városfejlesztésre. Az integrált fellépések előmozdítására törekszenek a négy jelentősebb várost érintő gazdasági, környezetvédelmi és társadalmi kihívások kezelése érdekében. Ez jóval meghaladja az uniós jogszabályokban előírt minimális 5%-ot. Integrált területi beruházásokat nem fognak végrehajtani. Másrészről közösségvezérelt helyi fejlesztést fognak végezni az EMVA és az ETHA által finanszírozott programok keretében. Alapvető információk Kohéziós politika (ESZA, ERFA, KA, IFK) EMVA ETHA ETE Programok száma 2 (nemzeti) 1 1 5 Rendelkezésre álló támogatás (EUR) 702 401 708 132 244 377 39 715 209 526 153 917 2. Az európai strukturális és beruházási alapok hatékony és eredményes használatának előfeltételei Az ETHA vonatkozású, a halászati kapacitás jelentésével kapcsolatos előfeltétel csak részben teljesült, ezért cselekvési programot dolgoztak ki. A 11 tematikus előfeltételből 5 nem teljesült. Ezek közül a legfontosabbak a széles sávú hálózattal, a vízárazással és a vízgyűjtő-gazdálkodási tervvel kapcsolatosak, beleértve a hulladék újrafeldolgozását és újrafelhasználását. Cselekvési programokat dolgoztak ki, és meghatározták a teljesítés határidejét. A statisztikával és a mutatókkal kapcsolatos általános előfeltétel nem teljesült, de elkészült az előfeltétel 2015 decemberéig történő teljesítésére irányuló cselekvési program. 3. Az európai strukturális és beruházási alapok kezelése Cipruson a programok száma a 2007–2013 közötti programozási időszakhoz képest változatlan. Az ország egyetlen irányító hatóságot (az Európai Programok, Koordináció és Fejlesztés Főigazgatósága) és egy közös monitoringbizottságot állított fel az ERFA/Kohéziós Alap és az ESZA által finanszírozott programok koordinálása céljából, és valamennyi program tekintetében egyetlen információs rendszert használnak. 4. Egyszerűsítés a kedvezményezettek számára

A ciprusi hatóságok szélesebb körben kívánják használni az egyszerűsített költségelszámolási módokat, és fejleszteni akarják az információs rendszert. Emellett fejleszteni kívánják az elektronikus űrlapok használatát és az interoperabilitást a nemzeti igazgatási szolgálatok között a dokumentumok automatikus kiadása érdekében, illetve csökkenteni kívánják a szükséges dokumentumok és tanúsítványok számát.

1. Az európai strukturális és beruházási alapok a Cseh Köztársaságban Gazdasági és társadalmi kihívások az európai strukturális és beruházási alapok összefüggésében A jelenlegi makrogazdasági tendenciák pozitívak: a cseh gazdaság két év recesszió után 2014-ben ismét növekedési pályára lépett. Ugyanakkor a negatív demográfiai tendenciák hosszú távon várhatóan a nyugdíj- és egészségügyi kiadások növekedéséhez vezetnek. A Cseh Köztársaság a gazdasága alapján jelenleg a mérsékelt innovátorok közé tartozik, és várhatóan feljebb fog lépni az értékláncban. A munkanélküliség aránya csökken, de a munkaerőpiacot bizonyos csoportok alacsony részvétele, valamint strukturális munkaerőhiány jellemzi. Az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek elemzése arról tanúskodik, hogy jelentős hiányosságok figyelhetők meg nemzeti és regionális szinten a kutatásra és innovációra fordított kiadások növekedése (különös tekintettel a magánberuházásokra), az energiahatékonyság fokozása, a felsőoktatás reformja, a korrupció elleni harc és a közbeszerzési szabályok megfelelő alkalmazása területén. Az európai szemeszter keretében tett uniós szakpolitikai ajánlások javasolják a közbeszerzési szerződések központi nyilvántartásának felállítását, a korrupcióellenes terv megfelelő végrehajtását, a felsőoktatási reform elfogadását, és a hátrányos helyzetű (különösen a roma) gyerekek oktatásban való részvételének fokozását. Fő prioritások és eredmények A 2014–2020 közötti időszakban az európai strukturális és beruházási alapok 2,5 milliárd EUR összeget fordítanak a kutatásra, a technológiai fejlesztésre és az innovációra, amivel fokozni fogják a cseh gazdaság versenyképességét és innovációs képességét. Az európai strukturális és beruházási alapokból származó megnövekedett összegű juttatásokat követően az ország kezdi behozni a K+F-beruházások terén tapasztalható lemaradását, és a K+F-kiadások GDP-hez viszonyított aránya 2020-ban várhatóan 2,97%-ra nő. A beruházás fejleszteni fogja a kutatási és innovációs struktúrákat és kapacitást, valamint javítani fogja a kutatási ágazat, a vállalkozások és a felsőoktatás közötti együttműködést. Egy több mint 2 milliárd EUR nagyságú összeg (a GDP 1,4%-a) fogja jelenteni a karbonszegény gazdaságra való áttérésre irányuló támogatás fő forrását. A cseh ipar energia- és erőforrás-intenzitása (főleg szén) az egyik legmagasabb az Európai Unióban. Ezen a területen a legfontosabb eredmény várhatóan az lesz, hogy (83 MW-tal) nő a megújuló forrásokból származó energiatermelés és (évi 920 000 tonna szén-dioxiddal) csökken az üvegházhatásúgáz-kibocsátás. Az európai strukturális és beruházási alapok 2,8 milliárd EUR nagyságú összeggel fognak hozzájárulni a környezetvédelemhez és az erőforrások hatékony felhasználásához. A beruházás a vízminőség javítására (például további 150 000 ember jusson jobb minőségű vízhez), a hulladékgazdálkodásra (például évi 700 000 tonnával növekedjen a hulladék-újrafeldolgozási kapacitás), a levegő minőségére, a biodiverzitás fokozására, 400 000 hektár további területre kiterjedő biogazdálkodásra, valamint annak elősegítésére fog irányulni, hogy a gazdálkodók 870 000 hektár nagyságú terület vonatkozásában eleget tegyenek az agrár-környezetvédelmi és éghajlattal kapcsolatos vállalásaiknak. Az ETHA hatékonyabb és környezetbarátabb termelési módszerek alkalmazásával fenntarthatóbbá fogja tenni a cseh halászatot és az akvakultúrás ágazatot. A közlekedési ágazatban a 6,2 milliárd EUR összegű juttatás támogatni fogja a fenntartható közlekedést és a kulcsfontosságú hálózati infrastruktúra akadályainak megszüntetését. Emellett hozzá fog járulni a TEN-T hálózatok hiányosságainak kiküszöböléséhez és a vasúti hálózat interoperabilitásának javításához. 140 km hosszú vasútvonalat újítanak fel vagy korszerűsítenek, hozzájárulva a fenntartható mobilitásra történő áttéréshez. Az infrastruktúra fejlesztésével a régiók könnyebben megközelíthetőek lesznek, és a városokban többen fogják igénybe venni a tömegközlekedést. Az európai strukturális és beruházási alapokból 200 millió EUR nagyságú összeget irányoztak elő a nagyfeszültségű átviteli hálózatok korszerűsítésére és a biztonságuk növelésére. Közel 1,4 milliárd EUR nagyságú összeget fognak fordítani a fenntartható és minőségi foglalkoztatás, illetve a munkaerő mobilitásának támogatására, különös tekintettel a hátrányos helyzetű csoportokra, például az alacsony képzettségű, az idősebb vagy fiatal személyekre (585 000 fő részesül támogatásban, és közülük várhatóan 230 000-en szereznek új képesítést). Az európai strukturális és beruházási alapok emellett támogatni fogják a társadalmi befogadást és az oktatást, amelyre 2–2 milliárd EUR nagyságú összeget utalnak ki, hogy segítsenek a nehézségekkel küzdő, illetve a hátrányos helyzetű csoportokhoz tartozó személyeknek, javítsák a társadalmi és egészségügyi szolgáltatások minőségét, és oktatási beruházásokat hajtsanak végre. A közszolgáltatás terén 30 új mobil egészségügyi csapatot és 83 egészségügyi intézményt fognak létrehozni, minden szinten támogatják az oktatást, és egyenlő hozzáférést biztosítanak a magas minőséget képviselő óvodákhoz, általános iskolákhoz és középiskolákhoz. Emellett az európai strukturális és beruházási alapok által nyújtott támogatásból fogják fejleszteni az egyetemeket az emberierőforrás-menedzsment javításával és a felsőfokú oktatáshoz való hozzáférés elősegítésével (869 hallgató új BA képzési programokban). Körülbelül 180 millió EUR nagyságú összeget fognak fordítani a közigazgatás és az igazságszolgáltatás hatékonyságának és átláthatóságának növelésére, az adminisztratív terhek csökkentésére, a közigazgatási alkalmazottak készségeinek fejlesztésére és az emberierőforrás-menedzsment hatékonyabbá tételére. Pénzügyi eszközök és területi eszközök használata A kohéziós politikai programok keretében körülbelül 763 millió EUR nagyságú összeget terveznek továbbítani pénzügyi eszközökön keresztül. Ez több mint kétszerese az előző programozási időszakban biztosított összegnek. A beavatkozás főként a kkv-k támogatására, a közlekedési infrastruktúrára és az energiahatékonysági, illetve korlátozott mértékben az erőforrás-hatékonysági beruházásokra irányul. A prágai növekedési pólus programhoz tartozó beruházások és a legnagyobb városi területeken végrehajtott 7 integrált területi beruházás révén teljesül az a szabályozási követelmény, hogy az ERFA által nyújtott támogatás 5%-t a fenntartható városfejlesztésre kell fordítani. Az integrált területi beruházásokra elkülönített teljes összeg 1 milliárd EUR az ERFA-ból és 223 millió EUR a Kohéziós Alapból. A közösségvezérelt helyi fejlesztés különösen fontos lesz a vidéki területek fejlesztése szempontjából a több alapra támaszkodó megközelítés révén. Ez magában fogja foglalni az ERFA-tól (418 millió EUR), az EMVA-tól (115 millió EUR) és az ESZA-tól (64 millió EUR) kapott támogatást, amely felhasználható a körülbelül 160 helyi akciócsoportba szerveződött, a lakosság 55%-át lefedő helyi közösségek által végrehajtott integrált, több ágazatra kiterjedő helyi fejlesztési stratégiák során. Alapvető információk Kohéziós politika (ESZA, ERFA, KA, IFK) EMVA ETHA ETE Programok száma 8 (nemzeti) 1 1 7 Rendelkezésre álló támogatás (EUR) 21 643 218 575 2 305 673 996 31 108 015 1 144 024 031 2. Az európai strukturális és beruházási alapok hatékony és eredményes használatának előfeltételei A beruházások bizonyos területeire (például K+F, ikt) vonatkozó stratégiai kereteket még nem dolgozták ki. Cselekvési programokat fogadtak el 11 tematikus és 3 általános előfeltétel vonatkozásában.

3. Az európai strukturális és beruházási alapok kezelése A Cseh Köztársaság hatékonyabbá tette, valamint a programok (a 2007–2013 közötti időszakban létező 17-ről 8-ra csökkentette a kohéziós politikai programok számát) és a közvetítő szervezetek számának csökkentésével központosította az európai strukturális és beruházási alapok kezelését. A Vidékfejlesztési Minisztérium jár el nemzeti koordinációs hatóságként. A monitoringbizottságok, az összehangolt ajánlattételi felhívások és a munkacsoportok biztosítják az alapok közötti további koordinációt. A 2014. évi közszolgálati törvény hozzájárul az igazgatási kapacitás fokozásához. 4. Egyszerűsítés a kedvezményezettek számára A Cseh Köztársaság arra törekszik, hogy csökkentse a kedvezményezettek és a közigazgatás adminisztratív terhét a programok és a közvetítő szervezetek számának csökkentésével, az egész végrehajtási struktúrára vonatkozó új monitoringrendszer létrehozásával, valamint a minden programra kiterjedő egységes módszertani környezet megteremtésével. Szélesebb körben fogják használni a pénzügyi eszközöket és az olyan alternatívákat, mint az előleg és az egyszerűsített költségek.

1. Az európai strukturális és beruházási alapok Dániában Gazdasági és társadalmi kihívások az európai strukturális és beruházási alapok összefüggésében A pénzügyi válság viszonylag súlyosan érintette a dán gazdaságot, aminek hatására jelentősen nőtt a munkanélküliség, különösen a fiatalok és a nem dán háttérrel rendelkezők körében. Dánia vállalkozásbarát környezetet biztosít, mégis kevés kkv növekszik; ennek okai közé tartozik az innováció korlátozott sikerű értékesítése, a vállalkozói készségek csalódást keltő fejlesztése, és a primer szektornak a fenntarthatóbb termelés felé mutató megnövekedett innováció iránti igénye. Azonban néhány, a munkaerő készségeivel kapcsolatos kihívás továbbra is fennáll. Többek között csökken a szakképzésben részt vevő személyek aránya, csökken azoknak a migráns háttérrel rendelkező személyeknek (elsősorban férfiaknak) az aránya, akik oktatásban vesznek részt, és folyamatosan nagy az oktatási rendszert elhagyók száma. 2014-ben az európai szemeszter keretében Dániának tett egyik uniós szakpolitikai ajánlás ezeknek a problémáknak a megoldására vonatkozott. Dániának általában véve jó a környezeti teljesítménye, de úgy tűnik, az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésével kapcsolatos célkitűzéseit nem tudja megvalósítani. Továbbra is nagy a nyomás az élőhelyeken és a vizeken, főként az intenzív földhasználat és a halászat, a tápanyagok talajból való kioldódása stb. miatt. Dánia gazdag ország, ahol más tagállamokhoz képest viszonylag kicsik a belső társadalmi-gazdasági különbségek, és a legtöbb kihívásnak nemzeti rendszereken keresztül próbálnak megfelelni. Mivel az európai strukturális és beruházási alapok hozzájárulása Dániában szerény, a programok a fenti kihívások kezelésére irányulnak. Fő prioritások és eredmények Az európai strukturális és beruházási alapok által nyújtott 300 millió EUR hozzá fog járulni ahhoz, hogy az ipar, a szolgáltatások, a mezőgazdaság, az akvakultúra, illetve a halászat terén működő kkv-k innovatívabbak legyenek, és jobban tudják értékesíteni az innovációt. A támogatást továbbá az üzleti versenyképesség fokozására fordítják, a klaszterek és az együttműködési hálózatokra összpontosítva. A környezetvédelmi és az éghajlattal kapcsolatos beruházások nagy része emellett a vállalkozások versenyképességének és növekedésének fokozására irányul. Dánia továbbá arra fogja fordítani az európai strukturális és beruházási alapok által nyújtott támogatást, hogy fejlessze az egyéni vállalkozások esetében és a regionális intelligens szakosodási stratégiák vonatkozásában azonosított potenciális növekedési területeket. Várhatóan mintegy 3200 vállalkozás csatlakozik együttműködési hálózatokhoz, többek között tudományos intézményeket magukban foglaló hálózatokhoz, és várhatóan több mint 4000 vállalkozás vezet be innovatív megoldásokat vagy termékeket. Dánia továbbá 270 millió EUR nagyságú összeget fog fordítani az európai strukturális és beruházási alapok által nyújtott támogatásból a társadalmi befogadásra, hogy segítsenek a munkaerőpiac marginális pozícióiban lévő személyeknek, és a növeljék a foglalkoztathatóságot azáltal, hogy több embert segítenek hozzá a szakképzés és a felsőfokú tanulmányok elvégzéséhez (nemzeti alapok állnak majd rendelkezésre a munkaerőpiactól távolabb lévő személyek támogatására). Az európai strukturális és beruházási alapok így hozzá fognak járulni az európai szemeszter keretében tett szakpolitikai ajánlások megvalósításához. Összesen mintegy 5500 munkahelyet fognak teremteni, és a képzési beruházások várhatóan 52 000 személy foglalkoztatási lehetőségeit növelik. Dánia az európai strukturális és beruházási alapok által nyújtott támogatásból több mint 635 millió EUR nagyságú összeget fog fordítani a környezettel és az éghajlattal kapcsolatos intézkedésekre. A környezetvédelmi beruházások a természeti értékek védelmére és megőrzésére, a vízminőség javítására, a biodiverzitás növelésére, valamint a termőföld és a halászati állomány (többek között az akvakultúra) környezetbarát és fenntartható, az új közös halászati politikának megfelelő használatára fognak irányulni. Az európai strukturális és beruházási alapok a halászat terén például hozzá fognak járulni ahhoz, hogy 2023-ra 5000 tonnával csökkentsék a nem szándékos fogások mennyiségét, és 3000 tonnával növeljék az akvakultúrás biotermelést. A mezőgazdaság terén az európai strukturális és beruházási alapok többek között támogatni fogják a táj és a biodiverzitás megőrzését legalább 3400 km² nagyságú területen (azaz a mezőgazdasági területek több mint 10%-án). Dánia környezettel és éghajlattal kapcsolatos beruházásaiból 91 millió EUR nagyságú összeget fognak fordítani a karbonszegény gazdaságra való áttérésre, aminek eredményeképpen az üvegházhatásúgáz-kibocsátás 51 000 tonnával, az energiafogyasztás pedig 905 000 GJ-lal csökken. Ez hozzá fog járulni ahhoz, hogy Dánia 20%-kal csökkentse az ÜHG-kibocsátást és ezzel teljesítse az Európa 2020 stratégia nemzeti célkitűzését. A jobb erőforrás-hatékonyság része az üzleti versenyképesség fokozására irányuló dán stratégiának, és a versenyképességre fordított támogatás is hozzá fog járulni a karbonszegény gazdaságra való áttéréshez. Dánia összesen körülbelül 577 millió EUR nagyságú összeget (az európai strukturális és beruházási alapokból Dániának juttatott teljes összeg 46%-át) tervez az éghajlatváltozás hatásainak leküzdésére fordítani. Pénzügyi eszközök és területi eszközök használata A 2007–2013 közötti időszakban Dánia 28 millió EUR nagyságú összeget fordított pénzügyi eszközökre. A 2014–2020 közötti időszak vonatkozásában lehetővé tette a régiók számára, hogy az üzleti fejlesztésre, valamint a vállalkozások energia- és erőforrás-hatékonyságának fokozására irányuló beruházásokat pénzügyi eszközök révén hajtsák végre. Dánia az ERFA által nyújtott támogatás 5%-át a fenntartható városfejlesztésre fogja fordítani, miközben az innováció és az energia-/erőforrás-hatékonyság révén az üzleti fejlesztésre összpontosít. Ezek a városi fejlesztési intézkedések a bizonyos városi területeket érintő társadalmi, gazdasági, demográfiai és környezetvédelmi és/vagy éghajlati kihívások leküzdésére irányuló nagyobb stratégiák részét fogják képezni. A vidéki és part menti területeken összesen 26 helyi akciócsoportot támogatnak a LEADER módszerrel. Arra fognak törekedni, hogy fokozzák az idegenforgalommal kapcsolatos meglévő tevékenységeket, fejlesszék a kisvállalkozásokat, szolgáltatásokat hozzanak létre, és támogassák a fenntartható halászatot. Ezzel munkahelyeket és jobb életkörülményeket fognak teremteni a helyi lakosság számára. Alapvető információk Kohéziós politika (ESZA, ERFA, KA) EMVA ETHA ETE Programok száma 2 (nemzeti) 1 1 5 Rendelkezésre álló támogatás (EUR) 413 231 682 918 803 690 208 355 420 748 186 649 2. Az európai strukturális és beruházási alapok hatékony és eredményes használatának előfeltételei

Dánia az európai strukturális és beruházási alapok által nyújtott támogatással kapcsolatos valamennyi előfeltételt teljesíti. 3. Az európai strukturális és beruházási alapok kezelése Az ERFA és az ESZA által finanszírozott programokat hat regionális növekedési fórum révén hajtják végre, és az irányító hatóság szerepét a Dán Üzleti Hatóság tölti be. A programokat ugyanazok az irányító hatóságok irányítják regionális szinten. Az EMVA-t és az ETHA-t a Dán Mezőgazdasági és Halászati Hatóság irányítja, a Leader fellépések végrehajtása pedig a Dán Üzleti Hatóság feladata, ezzel biztosítva az alapok közötti szoros koordinációt. Emellett a két nemzeti irányító hatóság tagja egymás monitoringbizottságának (egy az ERFA/ESZA és egy az EMVA/ETHA vonatkozásában). A két irányító hatóság továbbá egyeztető üléseket tervez a két–két alap között a végrehajtási hatékonyság növelése érdekében. Noha az ESZA és a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap is rendelkezik társadalmi befogadással kapcsolatos célkitűzésekkel, az ESZA inkább a munkaerőpiacot célozza meg. A célkitűzések egyértelmű elhatárolásával és azáltal, hogy a két irányító hatóság egymás monitoringbizottságának tagja, elkerülik a két alap közötti átfedéseket. 4. Egyszerűsítés a kedvezményezettek számára A potenciális kedvezményezettek elektronikus hozzáféréssel fognak rendelkezni az alap kezeléséhez (az e-kohézióról szóló kezdeményezésnek megfelelően). Akik nem rendelkeznek azonnali hozzáféréssel az e-kohézióhoz, alternatív módokon továbbra is hozzáférhetnek az alaphoz. Dánia emellett az egyszerűsített költségelszámolási módok fokozott használatát tervezi.

1. Az európai strukturális és beruházási alapok Észtországban Gazdasági és társadalmi kihívások az európai strukturális és beruházási alapok összefüggésében Észtország figyelemre méltó rugalmasságot mutatott a gazdasági válság leküzdése során. A bruttó GDP 2016-ban várhatóan eléri a válság előtti szintet. A gazdaság egésze fejlődött, de az országnak továbbra is komoly strukturális kihívásokkal kell szembenéznie. Ezeket le kell győzni, hogy az észt gazdaság nagyobb mértékben legyen tudásalapú, innovatív, inkluzív és fenntartható. A kutatás és innováció állami támogatása nélkülözi a koordinációt, és korlátozott számú intelligens szakosodási területre kellene irányulnia. A felsőoktatási rendszert továbbra is meg kell feleltetni a vállalkozások és a kutatóintézetek igényeinek. Az innovációs kapacitás alacsony, és kevés vállalkozás működik együtt a kutatóintézetekkel. A zsugorodó munkaerő-állomány az alacsony munkatermelékenységgel kombinálva közép-, illetve hosszú távon problémát fog jelenteni. A munkaképességre vonatkozó nagyszabású reform végrehajtása csak nemrégiben kezdődött. A gyermekgondozási létesítmények hiánya még jobban megnehezíti a szülők számára, hogy visszatérjenek a munkaerőpiacra. A közszolgáltatások elérhetősége és minősége helyi szinten nem egységes. Észtországnak nagyobb erőfeszítéseket kell tennie a szakképzés és a tanulószerződéses gyakorlati képzés vonzerejének fokozására. Országszerte elő kell mozdítani a vállalkozói készséget és a munkahelyteremtést, hogy megakadályozzák a gazdasági fejlődés terén megfigyelhető szakadék további mélyülését. Észtország erőforrás-intenzitása továbbra is nagyon magas. Észtország valószínűleg nem fogja teljesíteni a 2020-ra vonatkozó energiahatékonysági célkitűzését. Fokozni kell a lakossági és ipari energiahatékonyságra irányuló erőfeszítéseket. Észtországnak továbbá el kell mozdulnia a fenntarthatóbb közlekedési formák irányába. Ezek a kihívások tükröződnek az európai szemeszter keretében tett szakpolitikai ajánlásokban. Fő prioritások és eredmények Észtország az európai strukturális és beruházási alapokból származó támogatás segítségével 2023-ra 2%-ra kívánja növelni a magánszektorbeli K+F-kiadások GDP-hez viszonyított arányát (2012-ben ez az arány 1,26% volt). A K+F-támogatási programokat Észtország intelligens szakosodási keretének megfelelően fogják kialakítani. Észtország az európai strukturális és beruházási alapokból származó támogatást részben arra fogja fordítani, hogy fokozzák a kkv-k versenyképességét, és 15 700-ra kívánják növelni az exportáló vállalkozások számát (2012-ben ez a szám 11 281 volt). A vidékfejlesztési támogatást hatékonyabban fogják elosztani, hogy pozitív változásokat érjenek el a vidéki gazdaságban. Speciális rendszereket terveznek a kisebb gazdaságok fejlesztése, valamint annak érdekében, hogy támogassák a fiatal gazdálkodókat a mezőgazdasági vállalkozások indításában. Észtország ösztönözni fogja a rövid ellátási láncok kialakítását, és a mezőgazdasági termékek feldolgozását és forgalmazását érintő beruházásokat fog tenni, továbbá részben arra fordítja az európai strukturális és beruházási alapokból származó támogatást, hogy fejlessze a digitális gazdaságot: arra törekszik, hogy az internetkapcsolatok 60%-ának sebessége elérje vagy meghaladja a 100 Mb/s széles sávú sebességet (2012-ben ez az arány 3,6% volt). A foglalkoztatási beruházások célja a foglalkoztatási ráta 76%-ra való növelése (szemben a 2013. évi 73,3%-kal). Észtország ezt például a munkaképesség értékelésének megreformálásával tervezi megvalósítani. További cél a Tallinnon és Tartun kívül termelt GDP 30%-os arányának fenntartása. Az oktatás területén arra törekszenek, hogy 75%-ra növeljék a tanulószerződéses gyakorlati képzést sikeresen elvégzők számát (2013-ban ez az arány 50% volt). Ez körülbelül 8000 személyt érint. Emellett több mint 350 000 karrier-tanácsadási alkalmat fognak biztosítani a fiataloknak és a munkaképes korú népességnek. A társadalmi befogadásra irányuló támogatást arra fogják fordítani, hogy a becslések szerint 4430-ról (2012) 300-ra csökkentsék a gyermekgondozási és óvodai várólistákon szereplő gyermekek számát. Az ifjúsági munkával foglalkozó szolgálatok körülbelül 200 000 résztvevőnek fognak segíteni. Optimalizálni fogják a meglévő egészségügyi infrastruktúrát, illetve meg fogják erősíteni az alapellátást és a betegségmegelőzést. Az igazgatási kapacitás fokozására szánt támogatást arra fogják fordítani, hogy körülbelül 85%-ra növeljék a közszolgáltatások minőségével elégedett emberek arányát (2012-ben ez 67% volt). A közlekedésre irányuló támogatást arra fogják fordítani, hogy fejlesszék a TENT-T hálózatot, valamint a környezetbarát és karbonszegény közlekedési rendszereket. Észtország például azt tervezi, hogy a vasutat igénybe vevő utasok számát évi 4,2 millióról (2013) 8,4 millióra növeli. A karbonszegény gazdaságra fordított beruházás várhatóan 45%-ra növeli az energiamegtakarítást 40 000 otthonban. A környezetre és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra irányuló támogatással Észtország igyekszik teljesíteni a vízügyi ágazat vívmányaival kapcsolatos alapvető követelményeket, és biztosítani a katasztrófákkal szembeni ellenálló-képességet. A támogatásokat emellett arra fogják fordítani, hogy a természetközeli élőhelyek (a művelt területek 2,6%-a) és a biogazdálkodás (a művelt területek 14%-a) fenntartásának támogatásával hozzájáruljanak a biodiverzitás megőrzéséhez. A hasznosított mezőgazdasági terület több mint 70%-a vonatkozásában a biodiverzitást és a talajkezelést javító rendszereket fognak alkalmazni. Figyelmet fognak fordítani a mezőgazdasági vízvédelemre és az elhagyott tőzegtermelő területekre. Fenntarthatóbbá fogják tenni az észt halászatot és akvakultúrát, javítani fogják a tengeri ökoszisztémák állapotát, fokozni fogják a vízi biodiverzitást, és várhatóan 21 tonnával fogják csökkenteni a nem szándékos fogások mennyiségét. Pénzügyi eszközök és területi eszközök használata Észtország az előző időszakhoz képest körülbelül 50%-kal fogja növelni a pénzügyi eszközökre szánt juttatásokat, amelyek így elérik a 215,5 millió EUR nagyságú összeget. Hiteleket, garanciát és tőkeinstrumentumokat terveznek használni a kkv-k, valamint a kutatás és innováció támogatására. Az előzetes értékelés szerint nincs lehetőség az európai strukturális és beruházási alapok által támogatott pénzügyi eszközök használatára az energiahatékonyság és a környezeti infrastruktúra területén. Az ERFA által nyújtott támogatás 5%-át a fenntartható városfejlesztés érdekében végrehajtott integrált fellépésekre különítik el. A közösségvezérelt helyi fejlesztési stratégiákat a vidéki területeken 34 helyi akciócsoport fogja végrehajtani, közülük 8 a halászati ágazatban tevékenykedik. Alapvető információk

Kohéziós politika (ESZA, ERFA, KA) EMVA ETHA ETE Programok száma 1 1 1 4 Rendelkezésre álló támogatás (EUR) 3 534 560 285 823 341 558 100 970 418 449 819 256 2. Az európai strukturális és beruházási alapok hatékony és eredményes használatának előfeltételei A 29 vonatkozó előfeltételből a partnerségi megállapodás elfogadása idején 15 nem teljesült. Észtország azóta 11 feltétel teljesítése tekintetében jelentette a cselekvési programok végrehajtását. A fennmaradó – a kockázatmegelőzéssel és -kezeléssel, az egyéb közlekedési módokkal, az aktív befogadással, valamint a statisztikai rendszerekkel és eredménymutatókkal kapcsolatos – négy előfeltétel teljesítésére várhatóan 2016-ban kerül sor. 3. Az európai strukturális és beruházási alapok kezelése Észtországban 2014–2020 vonatkozásában csak egyetlen több alapból támogatott kohéziós politikai program létezik, szemben az előző időszak három ilyen programjával. A Pénzügyminisztérium jár el irányító hatóságként, igazoló hatóságként (a feladatai összeolvadtak az irányító hatóságéval) és ellenőrző hatóságként. Öt további minisztérium látja el az első szintű közvetítő szervezetek feladatait, és 13 központi ügynökség vagy egyéb szervezet jár el második szintű közvetítő szervezetként (az új időszak vonatkozásában kettővel bővült a számuk) Az EMVA és az ETHA megvalósítási rendszerében nem történt jelentős változás. Kormányzati szinten minden támogatási forrást az állami költségvetési stratégia keretében koordinálnak. 4. Egyszerűsítés a kedvezményezettek számára Számos törvényt és iránymutatást módosítottak, hogy csökkentsék a kedvezményezettek adminisztratív terhét. A pályázókkal és kedvezményezettekkel folytatott adatcserét teljes egészében elektronikus alapokra fogják helyezni, a költségeket, ahol lehetséges, egyszerűsített költségelszámolási módok alapján fogják visszatéríteni, és lehetőség lesz a támogatások és a pénzügyi eszközök kombinálására.

1. Az európai strukturális és beruházási alapok Finnországban Gazdasági és társadalmi kihívások az európai strukturális és beruházási alapok összefüggésében A növekedés és a versenyképesség helyreállítása, valamint a munkahelyteremtés jelenti a legnagyobb kihívást a finn gazdaság számára. A vállalkozások K+F-intenzitása csökkenő tendenciát mutat, ami megnehezíti a K+F-kiadásokra vonatkozó nemzeti célkitűzés megvalósítását (a GDP 4%-a). Az ipari szerkezetátalakítás összefüggésében kezelni kell a gyenge exportteljesítménnyel kapcsolatos kockázatokat. Finnország számára továbbra is kihívást jelent, hogy a K+F-beruházásokat sikeres exportcikkekre és -szolgáltatásokra váltsák. Fokozni kell az induló vállalkozások anyagi támogatását, és több segítséget kell nyújtani nekik a nemzetközivé válás tekintetében. A népesség elöregedésének és a munkaképes korú népesség csökkenésének fényében továbbá fontos, hogy a munkaerőpiac a munkaerő teljes potenciálját kihasználja. A munkanélküliségi ráta 2014-ben 8,7% volt, és egyre emelkedik, különösen a fiatalok és az idősebb munkavállalók körében. További kihívás Finnország számára, hogy gyengül az államháztartás egyensúlya és a demográfiai tendenciák következtében veszélybe került az államháztartás hosszú távú fenntarthatósága. Az európai szemeszter keretében tett szakpolitikai ajánlások ezeknek a problémáknak a megoldására irányulnak. Fő prioritások és eredmények Finnország fokozni kívánja a kkv-k versenyképességét: 644 millió EUR nagyságú összeget fordítanak az üzleti struktúrák diverzifikálására, illetve a növekvő, innovatív és nemzetközileg terjeszkedő vállalkozások számának növelésére. Az intézkedések ezért az induló vállalkozásokra és az új üzleti műveletek fejlesztésére fognak irányulni. Az EMVA a gazdaságok területén megvalósuló beruházásokat, az élelmiszer-feldolgozás terén tett beruházásokat és a gazdálkodó tevékenységek diverzifikálását fogja megcélozni. Több mint 1 milliárd EUR nagyságú beruházási támogatás biztosítását tervezik. Közel 15 000 gazdaságot fognak támogatni. A 398 millió EUR értékű kutatási és innovációs célú beruházások arra fognak irányulni, hogy fokozzák az innovációs tevékenységet, különösen a növekedésben lévő vállalkozások és induló vállalkozások esetében a kiválasztott intelligens szakosodási területeken. Finnország arra törekszik, hogy javítsa azt a képességét, hogy a kutatást és az innovációt kereskedelmi termékekre és szolgáltatásokra váltsa. Továbbá ezeknek a beruházásoknak és az EMVA által az együttműködés és az innováció céljára nyújtott támogatásnak a segítségével Finnország 2020-ra 3,31%-ról (2013) 4%-ra kívánja növelni a kutatási és innovációs kiadások GDP-hez viszonyított arányát. Finnország 219 millió EUR nagyságú összeget fog elkülöníteni a karbonszegény gazdaságra történő áttérésre. Ez jelentősen hozzá fog járulni annak a célkitűzésnek a megvalósításához, hogy 2020-ra 33%-ról (2011) 38%-ra növeljék a megújuló energia arányát. Az európai strukturális és beruházási alapok által nyújtott támogatást főként a karbonszegény ágazatban végzett kutatási és innovációs tevékenységekre, az új technológiák bevezetésére, valamint a karbonszegény termékek, szolgáltatások és termelési módok fejlesztésére és értékesítésére fogják fordítani. A környezet védelme és az erőforrás-hatékonyság előmozdítása érdekében az ETHA hozzá fog járulni a halászat és az akvakultúra fenntarthatóbbá tételéhez, valamint javítani fogja a tengeri ökoszisztémák állapotát és fokozni fogja a vízi biodiverzitást. Az EMVA 1,6 milliárd EUR nagyságú összeget különített el az agrár-környezetvédelemmel és éghajlattal kapcsolatos intézkedésekre. A cél a mezőgazdasági tevékenységeknek a talajra, a felszíni és felszín alatti vízre, valamint a levegőre gyakorolt káros környezeti hatásának csökkentése a környezetbarát gyakorlatok használatának előmozdításával és a termesztési feltételek figyelembevételével. A mezőgazdasági területek várhatóan több mint 81%-a esetében fognak a vízgazdálkodást fejlesztő gazdálkodási szerződést kötni. 1,8 milliárd EUR nagyságú összeget különítettek el a hátrányos természeti adottságokkal rendelkező mezőgazdasági területekre a mezőgazdasági biodiverzitás elősegítése céljából. 347 millió EUR nagyságú összeget kívánnak fordítani a foglalkoztatásra és a munkanélküliség csökkentésére. Az ESZA által nyújtott támogatás különösen a fiatalokra és a kevésbé kedvező munkaerő-piaci helyzetben lévő személyekre fog irányulni, és hozzávetőleg 40 000 munkanélkülinek kívánnak segíteni. Támogatni fogják a munkával töltött évek meghosszabbítását, a kiegyensúlyozott munkaerő-kínálatot és -keresletet, valamint a munkaerő fokozott mobilitását. A diverzifikációt, valamint a vidéki kisvállalkozások létrehozását és fejlesztését lehetővé tevő támogatás potenciálisan közel 6000 munkahelyet fog teremteni. Az oktatás és képzés 199 millió EUR összegű támogatásban fog részesülni. Az intézkedések a képzett munkaerő számának növelésére, a fiatalok és a szakképzetlen személyek szakmai készségeinek megerősítésére, valamint az oktatás befejezése és a foglalkoztatás megkezdése közötti átmeneti időszakban nyújtott szolgáltatások, illetve az oktatási egyenlőség fejlesztésére fognak irányulni. A vidéki területeken a tudástranszfert több mint 20 000 résztvevő (főként gazdálkodó) képzésével fogják megvalósítani. Az ESZA által nyújtott, a társadalmi befogadásra irányuló támogatás (248 millió EUR) hozzá fog járulni a szegénység, a társadalmi kirekesztettség és a marginalizálódás leküzdéséhez. Több mint 15 000, főként olyan személy fog támogatásban részesülni, aki nincs jelen a munkaerőpiacon.

Pénzügyi eszközök és területi eszközök használata Finnország körülbelül 1,5 millió EUR nagyságú összeget tervez elkülöníteni pénzügyi eszközökre az Åland-szigetek operatív program keretében történő sajáttőke-beruházások céljára. Ez jelentős csökkentés a 2007–2013 közötti időszakhoz képest. Finnország megvizsgálja annak lehetőségét, hogy kibővítsék a pénzügyi eszközök használatát. Az ERFA által nyújtott támogatás mintegy 5%-át egy integrált területi beruházási eszköz révén hat nagyváros (Helsinki, Espoo, Vantaa, Oulu, Tampere és Turku) fenntartható városfejlesztésére kívánják fordítani. Az integrált területi beruházásra vonatkozó stratégia elsődleges célja Finnország versenyképességének megerősítése azáltal, hogy a legnagyobb városok lesznek az innováció fejlesztési és kísérleti helyszínei. A nyolc finn helyi halászati akciócsoport folytatni fogja a sikeres közösségvezérelt helyi fejlesztés végrehajtását. A csoportokat az előző programozási időszakban hozták létre, de a helyi igények alapján új helyi fejlesztési stratégiákat fognak végrehajtani. Alapvető információk Kohéziós politika (ESZA, ERFA) EMVA ETHA ETE Programok száma 2 (regionális) 2 1 8 Rendelkezésre álló támogatás (EUR) 1 304 456 595 2 380 408 338 74 393 168 605 853 163 2. Az európai strukturális és beruházási alapok hatékony és eredményes használatának előfeltételei Az Åland-szigeteken az operatív program elfogadása idején három – a regionális intelligens szakosodási stratégiára, az egész életen át tartó tanulással kapcsolatos stratégiára és a szakképzési stratégiára vonatkozó – előfeltétel nem teljesült. Ezeket az előfeltételeket az elfogadott cselekvési programokkal összhangban 2015. június 30-ig teljesítették. 3. Az európai strukturális és beruházási alapok kezelése Finnország a 2014–2020 közötti időszak vonatkozásában a 2007–2013 közötti időszakban létező 7-ről 2-re csökkentette a kohéziós politikai programok számát. A régiók igazgatási reformja folyamatban van (csökkentve a közreműködő szervezetek számát). A koordinációt a különböző alapoknak a programok monitoringbizottságában való részvétele és a regionális együttműködési struktúrák biztosítják. Az ERFA és az ESZA intézkedéseinek végrehajtására jelenleg ugyanannak a több forrásból támogatott programnak a keretében kerül sor. Az Åland-szigeteken az ERFA, az ESZA és az EMVA által finanszírozott programok esetében közös monitoringbizottság működik. 4. Egyszerűsítés a kedvezményezettek számára Az európai strukturális és beruházási alapok irányító hatóságai olyan mechanizmusokat dolgoznak ki, amelyek csökkentik a kedvezményezettek adminisztratív terhét. Ide tartozik a funkciók konszolidálása (például a közreműködő szervezetek számának csökkentése) és az egyszerűsített költségelszámolási módok fokozott használata.

1. Az európai strukturális és beruházási alapok Franciaországban Gazdasági és társadalmi kihívások az európai strukturális és beruházási alapok összefüggésében Franciaország, bár számos tagadhatatlan pozitívumot tud felmutatni (dinamikus demográfia, gazdag természeti és kulturális örökség, a megújuló energiaforrások ágazatának nagy potenciálja, a legmodernebb közlekedési hálózatok stb.), két nagy kihívással néz szembe. Először, a francia gazdaság versenyképessége fokozatosan csökken. Ez részben annak tudható be, hogy a gazdaság nem mozdult el a tudásintenzívebb ágazatok felé, és a kutatási-fejlesztési és innovációs tevékenységeket nem váltották piaci értékkel rendelkező termékekre és szolgáltatásokra. Másodszor, az utóbbi harminc évben magas a munkanélküliségi ráta. 2013-ben meghaladta a 10%-ot, illetve a 25 év alatti fiatalok körében tapasztalható munkanélküliség a szárazföldi Franciaországban elérte a 23,5%-ot, a tengerentúli megyékben pedig meghaladta az 50%-ot. Továbbá az Európa 2020 stratégiát illetően még nem valósították meg az energiaügyi és a K+F-kiadásokkal kapcsolatos célkitűzéseket, és további erőfeszítésekre van szükség a szegénység elleni küzdelem és a korai iskolaelhagyás vonatkozásában. Fő prioritások és eredmények A 2014–2020 közötti időszak vonatkozásában az európai strukturális és beruházási alapok segítségével kívánják megvalósítani az Európa 2020 stratégia célkitűzéseit. A rendelkezésre álló támogatásnak a francia gazdaság méretéhez viszonyított korlátozott nagysága miatt az összegeket korlátozott számú kulcsfontosságú tematikus célkitűzés megvalósítására továbbítják az európai szemeszter keretében tett szakpolitikai ajánlásoknak megfelelően. Ide tartozik többek között a kutatás és innováció, a kkv-k versenyképességének megerősítése, valamint a hátrányos helyzetű csoportok szakképzéshez és munkaerőpiachoz való hozzáférésének biztosítása. 3 milliárd EUR értékű beruházásokra (ami az európai strukturális és beruházási alapok Franciaországot érintő teljes költségvetésének 11%-a) fog sor kerülni a kutatás és innováció terén. Az alapok hozzá fognak járulni a felsőoktatás és a vállalkozások közötti K+F-tudástranszfer fokozásához, a vállalkozások által folytatott kutatás és innováció megerősítéséhez, valamint az innovációbarát üzleti környezet megteremtéséhez. Több mint 660 vállalkozás fog támogatásban részesülni annak érdekében, hogy új termékeket fejlesszenek és vezessenek be. Az európai strukturális és beruházási alapok továbbá hozzá fognak járulni a térségek közötti K+F-eltérések csökkenéséhez: 2014-ben a K+F-tevékenységek 75%-a mindössze négy térségre koncentrálódott, és a nagyon nagy sebességű széles sávhoz való hozzáférés a legkorlátozottabbak közé tartozik Európában.

Körülbelül 5 milliárd EUR nagyságú összeget (ami az európai strukturális és beruházási alapok által nyújtott támogatás 19%-a) fognak (többek között a mezőgazdasági, a halászati és a tengeri akvakultúra-ágazatban) a kkv-k támogatására fordítani, és ezzel jobb hozzáférést biztosítanak a vállalkozások számára a finanszírozási eszközökhöz, a szolgáltatásokhoz és piacokhoz, valamint lehetővé teszik, hogy nagy értékű árukat és szolgáltatásokat állítsanak elő/nyújtsanak. Az európai strukturális és beruházási alapok emellett támogatni fogják az új kkv-k létrehozását és a meglévő vállalkozások növekedését. Több mint 160 000 vállalkozás fog részesülni az európai strukturális és beruházási alapok által nyújtott támogatásból. Körülbelül 6 milliárd EUR nagyságú összeget (az európai strukturális és beruházási alapok költségvetésének 23%-át) fogják a foglalkoztathatóság javítására és olyan emberek munkakeresési támogatására fordítani, akik a leginkább kiszorultak a munkaerőpiacról, a fiatalok integrációjára, a fejlődő ágazatokban a képzés fejlesztésére és a meglévő szakképzéshez való jobb hozzáférésre összpontosítva. Franciaország arra törekszik, hogy az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés révén 2023-ra 234 000 munkanélküli fiatalnak segítsenek. Emellett azt tervezik, hogy 310 000 személy számára biztosítanak képzést a foglalkoztatás elősegítése céljából, illetve 90 000 személyt (köztük 36 000 nőt) ösztönöznek arra, hogy vállalkozást indítson. A kirekesztettség veszélyének kitett személyek támogatása emellett várhatóan 180 000 személy integrációját teszi lehetővé. Az európai strukturális és beruházási alapok ezáltal várhatóan hozzá fognak járulni ahhoz, hogy Franciaország 2020-ra elérje a 75%-os foglalkoztatási rátát (2014-ben ez az arány 69,8% volt). 5,5 milliárd EUR nagyságú támogatással (ami a teljes költségvetés 21%-ának felel meg) az európai strukturális és beruházási alapok biztosítani fogják a karbonszegény gazdaságra való áttérés támogatásához szükséges beruházásokat, többek között az energiahatékonyságba (ipar, közlekedés és épületek), a megújuló energia fejlesztésébe és a tiszta városi közlekedésbe történő beruházásokat. Ebből a költségvetésből fedezik (beleértve a vidéki és part menti területeket) a kockázatmegelőzés és -kezelés fejlesztésére irányuló beruházásokat is. Az ERFA, az ESZA és az ETHA összesen körülbelül 3 milliárd EUR nagyságú támogatása hozzá fog járulni ahhoz, hogy Franciaország megelőzze és mérsékelje az éghajlatváltozás hatásait. Az üvegházhatásúgáz-kibocsátás a becslések szerint évente körülbelül 19 millió tonna szén-dioxid-egyenértékkel fog csökkenni. Végezetül, az európai strukturális és beruházási alapok költségvetéséből több mint 4 milliárd EUR nagyságú összeget (15%) fognak a Natura 2000 hálózat teljesítményének javítására, a biodiverzitás megőrzésére és az ökológiai folytonosság helyreállítására költeni. Támogatni fogják, hogy több mint 465 000 hektár nagyságú élőhely kapjon magasabb természetvédelmi státuszt. A környezet védelme és az erőforrás-hatékonyság előmozdítása érdekében, az új közös halászati politikával összhangban, az ETHA hozzá fog járulni a halászat és az akvakultúra fenntarthatóbbá tételéhez, valamint a tengeri ökoszisztémák állapotának javításához és a vízi biodiverzitás fokozásához. 2023-ig 12 000 tonnával fogják csökkenteni a nem szándékos fogások mennyiségét, illetve 282 tonnával fogják növelni az akvakultúrás biotermelést. Pénzügyi eszközök és területi eszközök használata A beruházás egy részére (698 millió EUR), különösen a kkv-k és az energiahatékonyság vonatkozásában, pénzügyi eszközökön keresztül fog sor kerülni. A hitelek, a kockázati vagy a saját tőke tervezett mennyisége a 2007–2013 közötti időszakhoz képest várhatóan több mint háromszorosára nő. Meg kell vizsgálni a pénzügyi eszközök használatának lehetőségét az ikt-k és az erőforrás-hatékonyság támogatását illetően. A városfejlesztés elősegítése érdekében az ERFA által nyújtott támogatás körülbelül 10%-át a fenntartható városfejlesztésre irányuló integrált fellépésre fogják fordítani. A teljes városi költségvetés 70%-át a városi intézkedések integrált területi beruházások révén történő végrehajtására fogják fordítani. A közösségvezérelt helyi fejlesztési megközelítést követve az EMVA folytatni fogja az alulról építkező fejlesztési stratégiák támogatását a vidéki területeken (a LEADER programban meghatározott 5%-os arányt minden vidékfejlesztési program esetében el fogják érni). Alapvető információk Kohéziós politika (ESZA, ERFA, IFK) EMVA ETHA ETE Programok száma 40 (3 nemzeti, 37 regionális) 30 (3 nemzeti, 27 regionális) 1 (nemzeti) 21 Rendelkezésre álló támogatás (EUR) 14 763 176 455 11 384 844 248 587 980 173 2 893 698 773 2. Az európai strukturális és beruházási alapok hatékony és eredményes használatának előfeltételei A francia partnerségi megállapodás elfogadásakor nemzeti szinten egy kivételével (hulladékgazdálkodás) valamennyi előfeltétel teljesült. Programszinten számos cselekvési program létezik, többek között az intelligens szakosodási stratégiák véglegesítését, illetve az érintett mutatók meghatározását és számszerűsítését illetően. 3. Az európai strukturális és beruházási alapok kezelése Új irányítási modellt vezettek be az európai strukturális és beruházási alapok végrehajtása céljából, mert nagyrészt a regionális tanácsok feladata lesz a programok végrehajtása (az ERFA esetében teljes mértékben, az EMVA és az ESZA esetében részben). Ennek eredményeképpen összetett programstruktúra alakult ki, összesen 71 programmal (az ETE nélkül), valamint a feladatok állami és regionális szintű felosztásával. 4. Egyszerűsítés a kedvezményezettek számára Az európai strukturális és beruházási alapok irányító hatóságai jelenleg olyan mechanizmusok kidolgozásával foglalkoznak, amelyek csökkentik a kedvezményezettek és a saját szolgálataik adminisztratív terhét. Ide tartozik az egyösszegű kifizetések fokozott használata, az egyszerűsített költségelszámolási módok alkalmazása a kiadások megtérítésekor, a folyamatok (például az alapok elektronikus kezelése /e-kohézió/) hatékonyabbá tétele, az intézkedések következetességének biztosítása a programok között és azokon belül, és az uniós hozzáadott érték láthatóságának növelése (például közös prezentáció valamennyi alap esetében egyetlen regionális monitoringbizottság révén).

1. Az európai strukturális és beruházási alapok Németországban Gazdasági és társadalmi kihívások az európai strukturális és beruházási alapok összefüggésében A pozitív makrogazdasági tendenciák ellenére Németország jelentős közép és hosszú távú kihívásokkal néz szembe. A demográfiai tendenciák negatívak, a munkaképes korú népesség aránya 2030-ra az előrejelzések szerint 11,4%-kal csökken, ami éves átlagban 0,8%-nak felel meg. Bár emelkedő tendenciát mutat, még mindig viszonylag alacsony a nők munkaerő-piaci aránya (2014-ben teljes munkaidős egyenértékben kifejezve 55,6% volt). Az induló vállalkozások számára nehézséget jelent a kockázati tőkéhez való hozzáférés, illetve különböző ágazatokban és régiókban hiány van szakképzett munkaerőből. A munkanélküliség néhány térségben továbbra is viszonylag magas. A tartós munkanélküliség 2008 és 2014 között csökkent, de még mindig megközelítőleg 1 millió főt érint. Az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek elemzése arról tanúskodik, hogy regionális szinten jelentős hiányosságok figyelhetők meg a kutatási és innovációs kiadások növekedése (különösen a magánberuházásokat illetően) és az energiahatékonysági célkitűzések elérése terén. Továbbá korlátozott előrelépést értek el a társadalmilag hátrányos helyzetű emberek oktatási eredményeinek javítása tekintetében. Németország még mindig azok közé az országok közé tartozik, ahol az iskolai végzettséget nagymértékben a társadalmi-gazdasági háttér határozza meg. Fő prioritások és eredmények A 2014–2020 közötti időszak vonatkozásában az európai strukturális és beruházási alapok közvetlenül az Európa 2020 stratégia megvalósításához járulnak hozzá. Ugyanakkor a fő tematikus célkitűzésekre összpontosítanak az európai szemeszter keretében tett szakpolitikai ajánlásoknak megfelelően. A célkitűzések a kutatás, az innováció és a versenyképesség megerősítéséhez, az energiahatékonysághoz, a szakképzett munkaerő biztosításához és a hátrányos helyzetű csoportok érdekében hozott intézkedésekhez kapcsolódnak.

Az alapok hozzá fognak járulni a gazdaság innovatív képességének és versenyképességének fokozásához, valamint a kutatás, az innováció és az ipari szakpolitika közötti kapcsolat megerősödéséhez. A K+F-kiadások aktív előmozdításával az alapok 883 millió EUR összegű magánberuházásra ösztönöznek, hogy kiegészítsék az innovációra fordított állami támogatást. Türingiában például a K+F-magánkiadások GDP-hez viszonyított aránya az előrejelzések szerint 1,03%-ról (2011) 2%-ra (2023) fog nőni. Továbbá várhatóan körülbelül 4 millió vidéki lakos fogja élvezni a jobb vagy új széles sávú infrastruktúra előnyeit. A 4 milliárd EUR nagyságú, a kkv-kre, a mezőgazdaságra, a halászatokra és az akvakultúrára irányuló támogatás hozzá fog járulni a magasabb magánszektorbeli beruházási arányhoz, körülbelül 45 000 munkahely megteremtéséhez és a termelékenység növekedéséhez. 2023-ra az akvakultúrás termelés várhatóan 4700 tonnával, a visszaforgatásos rendszerű termelés pedig 4300 tonnával nő. Várhatóan több mint 13 000 mezőgazdasági üzem fog szerkezetátalakítási és modernizációs támogatást kapni. Emellett 1031 szövetkezet fog támogatásban részesülni. Az alapok segítségével növelni fogják a foglalkoztathatóságot. Az ESZA által nyújtott támogatás használatával elő fogják segíteni az átképzéseket és a munkaerőpiacra való belépést. A becslések szerint 108 000 tartósan munkanélküli személy fog majd képzésben részt venni, és 314 000, elsősorban hátrányos helyzetű személynek lesz lehetősége az egész életen át tartó tanulásra, hogy csökkentsék az iskolai végzettségek közötti szakadékot. Az EMVA emellett támogatni fogja az egész életen át tartó tanulást és a szakképzést a mezőga