Az egészségügyi és társadalmi-gazdasági kihívásokkal járó Covid19-világjárvány egyértelműen megmutatta, hogy a válság a szolidaritás és az összehangolt fellépés révén kezelhető a legjobban, és hogy a válságkezelésben kritikus szerepe van a független tudománynak. A járvány arra is határozottan emlékeztetett, hogy nincs olyan válság, amely elszigetelten jelentkezik. Noha a világjárvány pozitív hatást gyakorolt például a városok levegőminőségére vagy a szomszédok segítőkész helyi szerepvállalására, egyúttal más egészségügyi kockázatokat is magában hordozott, például a rákos megbetegedések azáltali előretörését, hogy visszaszorultak a megelőzéshez, a korai észleléshez, valamint a diagnosztikához és a kezeléshez kapcsolódó tevékenységek.

Az ember okozta, éghajlat-vezérelt változások komolyan veszélyeztetik óceánjainkat és vizeinket, és következésképpen társadalmainkat. A küldetés új, rendszerszintű megközelítése az óceánokkal és a vizekkel egyszerre fog foglalkozni, és kulcsszerepet játszik a klímasemlegesség elérésében és a természet helyreállításában. A küldetés hozzá fog járulni azon uniós célkitűzések eléréséhez, amelyek az uniós tengeri területek 30 %-ának védelmére, a tengeri ökoszisztémák és 25 000 km-nyi szabad folyású folyó helyreállítására, a szennyezés megelőzésére és felszámolására irányulnak azáltal, hogy 50 %-kal csökkentik a műanyaghulladékot a tengerekben, a tápanyagveszteséget és a vegyi növényvédő szerek használatát, valamint nulla nettó tengeri kibocsátással klímasemlegessé és körforgásossá teszik a kék gazdaságot.



100 klímasemleges és intelligens város 2030-ig

A globális szén-dioxid-kibocsátás több mint 70 %-áért felelős városok kulcsszerepet játszanak a klímasemlegesség 2050-ig történő elérésében. A küldetés legalább 100 várost támogat abban, hogy 2030-ra klímasemlegessé váljanak. E városok a polgárokkal szoros együttműködésben dolgozzák ki a klímasemleges városokra vonatkozó megállapodásokat, amelyek részletesen leírják majd a klímasemlegesség elérését szolgáló innovatív és digitális megoldások bevezetésére és nyomon követésére vonatkozó stratégiát. Vezető szerepet fognak játszani az éghajlatváltozással kapcsolatos innovációban, és olyan, szén-dioxid-kibocsátást csökkentő megoldásokat fognak bemutatni, amelyek lehetővé teszik, hogy 2050-ig az összes többi város is klímasemlegessé váljon.

Európai talajmegállapodás: 100 „élő laboratórium” és „világítótorony”, amely előmozdítja az egészséges talajra történő, 2030-ig megvalósítandó átállást.

Életünk a Földön az egészséges talajoktól függ, de azok világszerte veszélyben vannak. Európában a talajok 60–70 %-a tekinthető egészségtelennek, ami kiszolgáltatottabbá tesz bennünket az élelmiszer-ellátás bizonytalanságának és a szélsőséges időjárási eseményeknek. A küldetésbe bevonják majd az embereket, és hatékony partnerségeket fognak létrehozni az ágazatok és területek között a talaj védelme és helyreállítása érdekében Európában és azon kívül is. A küldetés hozzá fog járulni a zöld megállapodásnak a fenntartható mezőgazdasággal, az éghajlatváltozás hatásaival szembeni rezilienciával, a biológiai sokféleséggel és a szennyezőanyag-mentességgel kapcsolatos célkitűzéseihez.

3.Hatások elérése

A kutatás és az innováció új szerepe

A küldetések egyértelműen a kutatásban és innovációban gyökereznek: az egyes küldetések konkrét célkitűzései alapján a kutatási és innovációs tevékenységek jelölik ki az eredmények elérésének irányát. A küldetések hatóköre messze túlmutat egyetlen kutatási projekt hatókörén. Az egyes küldetések célja határozza meg a kutatási és innovációs tevékenységek portfólióját, amely ágazatokon és területeken átívelő alap- és alkalmazott kutatást is magában foglal majd. A küldetések a meglévő és új megoldások – többek között szociális innovációk – bemutatására, szélesebb körű alkalmazására és többszörözésére helyezik a hangsúlyt. Ez a szociális innovációt is magában foglaló olyan, testre szabott innovációs megközelítést biztosít, amelyben a megoldásokat teljes mértékben hozzáigazítják a helyi körülményekhez. Ezenkívül meg kell jegyezni, hogy a fokozatos változtatások nem lesznek elegendőek. Ezek a kihívások diszruptív szemléletet, új ötleteket és kockázatvállalást tesznek szükségessé. A küldetések teljes mértékben magukévá teszik a sablonmentes gondolkodást azáltal, hogy a célkitűzéseik elérése érdekében ösztönzik a kísérletezést és az alulról felfelé építkező, többféle megoldást, az oktatási és képzési intézményeket is bevonva a polgárok tehetségének, tudásának és készségeinek fejlesztésében betöltött kulcsfontosságú szerepükbe. Ez a nyitott, inkluzív és innovatív együttműködés, amely a társadalmi hatásokra és az átalakulásokra is összpontosít a társadalmi befektetések és új tantervek szükségességével, növeli az esélyeinket arra, hogy megoldásokat találjunk a küldetések által kezelt összetett társadalmi kihívásokra, valamint fellendítsük a spin-off vállalkozásokat, bevonjuk a magánberuházásokat és erősítsük a kutatók készségeit és elősegítsük karrierjüket. A küldetések egyedülálló lehetőséget kínálnak a közszféra kapacitásának összevonására, hogy támogassák a kísérletezést és a kudarcok elfogadását, bevonva egyúttal a magánszektor innovatív és úttörő jellegű kapacitásait.

Példák küldetésekre

·Az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra irányuló küldetés keretében 75 nagyszabású, a rendszerszintű átalakulást demonstráló projekt fog megvalósulni az éghajlatváltozás okozta súlyos veszélyekre, például az áradásokra való felkészülés érdekében, a helyi körülményekhez igazodva, valamint a technikai intézkedéseket természetalapú megoldásokkal kombinálva.

·A rákellenes küldetés és az európai rákellenes terv hozzá fog járulni az új átfogó rákellenes infrastruktúrák létrehozásához, amelyek a betegek magas színvonalú rákkezeléshez és klinikai vizsgálatokhoz való hozzáférését hivatottak javítani. Létrehozásukhoz rendkívül célzott uniós megközelítésre van szükség, amely tükrözi az egyes egészségügyi rendszerek sajátosságait és a köztük tapasztalható egyenlőtlenségeket. A politikai döntéshozók, a kutatók, az egészségügyi szakemberek és a betegek közötti szoros együttműködés kulcsfontosságú építőelem.

·Az óceánok és vizek helyreállítására irányuló küldetés elő fogja mozdítani a digitális óceán- és vízismereti rendszert, amely magában foglalja az óceán digitális ikermodelljének az előkészítését. Ez az ikermodell a Digitális Európa program „Irány a Föld” elnevezésű kezdeményezésébe épül majd be. A küldetés kísérleti jellegű lesz és az úttörő kutatást és innovációt fogja vizsgálni annak érdekében, hogy feltérképezze, nyomon kövesse, kezelje és helyreállítsa az óceánokat és a vizeket, valamint előrejelzéseket adjon róluk a kedvezőtlen éghajlatváltozás és az ember okozta terhelések fényében. A küldetés a meglévő és tervezett európai infrastruktúrákra és szolgáltatásokra, például a Kopernikusz programra és az EMODNET-re épül, és kibővíti azokat.

·A klímasemleges és intelligens városokra irányuló küldetés olyan, nagyszabású K+I tevékenységeket támogat majd, amelyek célja a klímasemlegességet célzó innovatív megoldások több ágazat bevonásával történő kidolgozása, tesztelése, demonstrációja és léptékváltó bővítése a városokban. Ezáltal a városok gyorsabban tudják majd elérni a klímasemlegességet, és segítséget kapnak abban is, hogy az innovatív megoldások széles körű alkalmazására összpontosító központokká váljanak.

·Az Európai talajmegállapodás elnevezésű küldetés a közösségeket és az érdekelt feleket helyezi az innovációs folyamat középpontjába. Úttörő szerepet játszik majd 100 „élő laboratórium” és „világítótorony” széles körű létesítésében, ahol az élet minden területéről és a különböző vállalkozásokból érkező emberek valós körülmények között képesek lesznek közösen tudást és megoldásokat létrehozni és bemutatni azok értékét.

Átfogó megközelítés