[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |

Brüsszel, 2009.12.15.

COM(2009)678 végleges

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK

a 2008–2010-es közösségi lisszaboni program második végrehajtási jelentéséről

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK

a 2008–2010-es közösségi lisszaboni program második végrehajtási jelentéséről

1. BEVEZETÉS

A megújított lisszaboni növekedési és foglalkoztatási partnerség részeként a Bizottság 2007 decemberében elfogadta a 2008–2010-es közösségi lisszaboni programról szóló javaslatot, amely a következő három évre 10 kulcsfontosságú célkitűzést határoz meg, és megállapítja az ezekhez kapcsolódó közösségi szintű intézkedéseket. 2008 márciusában az Európai Tanács felkérte az Európai Bizottságot, az Európai Parlamentet és a Tanácsot, hogy hatáskörükön belül mozdítsák elő a közösségi lisszaboni program 10 célkitűzésére épülő munkafolyamatot, és a Bizottságot arra kérte, hogy az előrehaladásról készítsen éves jelentést. 2008 decemberében, a közösségi lisszaboni program első végrehajtási jelentésében a Bizottság a közösségi lisszaboni program célkitűzései tekintetében az első év során elért eredményeket értékelte, és arra a következtetésre jutott, hogy néhány fontos területen jelentős előrelépést sikerült elérni[1]. A jelentést ezután a Tanács felülvizsgálta[2].

Ez a második végrehajtási jelentés a közösségi lisszaboni program végrehajtását 2009 novemberéig értékeli. Összességében további jelentős előrelépés történt és néhány kulcsfontosságú mérföldkövet sikerült már teljesíteni, amint azt a második szakasz ismerteti. A jelentés meghatározza azokat a kérdéseket is, amelyekre továbbra is elsődleges hangsúlyt kell fektetni. (Részletekért lásd az 1. mellékletet).

Ezenkívül a válságra adandó válaszintézkedésként 2008-ban elfogadott európai gazdaságélénkítési terv a közösségi lisszaboni program politikai prioritásai között szereplő, de részletesen nem kidolgozott határozott közösségi intézkedéseket tartalmaz, különösen a pénzügyi felügyelet területén. A később foganatosított intézkedéseket ezért ennek a jelentésnek a 2. melléklete tartalmazza.

2. A 2008–2010-es közösségi lisszaboni program 10 kulcsfontosságú célkitűzése terén elért eredmények

2.1. Befektetés a humántőkébe és a munkaerőpiacok modernizálása

1. célkitűzés: A Bizottság legkésőbb 2008 közepéig javaslatot tesz egy felülvizsgált szociális menetrendre, különös tekintettel az oktatás, a migráció és a demográfiai változások tárgykörére, továbbá a munkaerőpiac által elvárt készségek jobb figyelemmel kísérése, illetve előrejelzése révén segíteni fog a szükséges készségek hiányának orvoslásában.

A 2008 júliusában elfogadott, majd azt követően a Tanács és az Európai Parlament által jóváhagyott felülvizsgált szociális menetrend a munkaerőpiacok és a szociális védelmi rendszerek modernizálása révén segít az embereknek abban, hogy a nemzetközi verseny, a technológiai fejlődés, a tudásalapú, alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való áttérés és a népesség összetételének változása következtében kialakuló lehetőségeket ki tudják aknázni, egyben a társadalom legkiszolgáltatottabb rétegei számára is védelmet nyújt. E folyamatot nagyban elősegítette a Tanács által elfogadott, új európai oktatási és képzési együttműködési keretstratégia[3], továbbá a szakképzés és szakoktatás minőségét javító és mobilitási lehetőségeit elősegítő egyedi intézkedések. A 2008 decemberében bevezetett, „Új munkahelyekhez szükséges új készségek” elnevezésű kezdeményezés keretében a Közösség erőfeszítéseket tett arra, hogy értékelje, milyen új készségekre lesz szükség, elősegítse az érintettek közötti párbeszédet, a foglalkoztatási szolgálatokkal szoros együttműködésben javítsa az egész Unióra kiterjedő munkaerő-közvetítő szolgáltatásokat, és előmozdítsa a képzettség, többek között a nyelvismeret fejlesztését . Az egyes ágazatokban várhatóan szükséges készségek előrejelzése eredményeképpen olyan tanulmányok születtek, amelyek 18 ágazatra, többek között a textiliparra, az elektronikai és pénzügyi szolgáltatásokra, valamint a környezetvédelem és az energia területére vonatkozóan meghatározzák a szükséges kompetenciákat és készségeket. Mindazonáltal, az egységes munkaerőpiac működését jelenleg is hátráltató jelentős szabályozási akadályok felszámolására további erőfeszítéseket kell tenni , amely érinti többek között a képzettségek átláthatóságát és elismerését. Az európai képesítési keretrendszer megvalósításában jelentős előrelépés történt. Továbbra is megoldatlan azonban a nyugdíjjogosultságok és a szociális ellátások hordozhatóságának kérdése. Ezen korlátok felszámolása kiegészítheti a készségek jobb kihasználásának elősegítésére és a képesítések iránti kereslet-kínálat közötti szakadék megszüntetésére tett tagállami erőfeszítéseket.

A Bizottság 2009. június 3-án elfogadta a „Közös elkötelezettség a foglalkoztatásért” című közleményét, amely az Európai Unió és a tagállamok közötti együttműködés erősítését célozza, és három kulcsfontosságú elsőbbségi területre összpontosít: a foglalkoztatottság fenntartása, új munkahelyek teremtése és a mobilitás előmozdítása; a szociális készségek fejlesztése és a munkaerő-piaci igények kielégítése; a munkavállalási lehetőségek növelése.

A Bizottság javaslatára az Európai Szociális Alapból (ESZA) finanszírozott támogatásra, többek között a 2009. évi kifizetések előreütemezésére vonatkozó feltételek egyszerűbbé váltak, hogy a tagállamok hamarabb hozzáférhessenek a legfeljebb 1,8 milliárd eurós forráshoz, ezáltal gyors ütemben tudják megerősíteni aktiválási rendszereiket, illetve programjaik súlypontját a legkiszolgáltatottabbak támogatására helyezhessék, valamint javíthassák a képzettségek felügyeletét és megfelelőségét. A Bizottság javaslatára 2009-ben felülvizsgálták az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap szabályozását is, hogy az gyorsabb beavatkozásra legyen képes a kulcsfontosságú ágazatokban, mind az elbocsátottak számára biztosított képzés és munkaközvetítés társfinanszírozásában, mind azon képesített munkaerő munkaerőpiacon tartásában, amelyre a gazdaság újbóli megélénkülésekor szükség lesz.

2. célkitűzés: A Bizottság 2008-ban javaslatokat fog tenni egy közös migrációs politikára.

Az EU megtette az első lépéseket egy olyan közös migrációs politika kidolgozása felé, amely jobban megfelel az uniós munkaerőpiac szükségleteinek. A közös munkaerőpiacról szóló közlemény[4] mellett a legfontosabb eredmény az volt, hogy a Tanács 2009. május 25-én elfogadta a magasan képzett munkaerő vonzását célzó kékkártya - rendszert [5]. A tagállamok 2011. június 19-ig átültetik saját jogrendszerükbe a kékkártya-irányelvet.

2.2. A vállalkozási potenciál felszabadítása, különösen a kkv-k tekintetében

3. célkitűzés: A kkv-k növekedési potenciáljának teljes életcikluson átívelő kihasználása érdekében a Közösség el fogja fogadni az ún. európai kisvállalkozói intézkedéscsomagot.

A Bizottság 2008 júniusában elfogadta az európai kisvállalkozói intézkedéscsomagot, amely ambiciózus keretstratégiát teremt a kkv-k teljes életcikluson átívelő támogatására, valamennyi szinten, egész Európában. Az Európai Tanács, az Európai Parlament és a Régiók Bizottsága azóta már teljes egészében el is fogadta a kezdeményezést. A gazdasági válságra figyelemmel erős hangsúlyt kapott a tagállamok és a Bizottság által meghatározott legsürgetőbb intézkedések gyors végrehajtása: a finanszírozási források elérhetőségének javítása, a kkv-k szükségleteinek megfelelő támogatást biztosító szabályozási környezet létrehozása, valamint a piacra jutás javítása az EU-n belül és kívül egyaránt. E tekintetben a Bizottság általános csoportmentességet vezetett be, ami megkönnyíti a tagállamok számára a kkv-k támogatását a Bizottság előzetes tájékoztatása nélkül. Ezenfelül a finanszírozási forrásokhoz való könnyebb hozzáférés érdekében az Európai Beruházási Bank a 2008–2011 közötti időszakban 30 milliárd euróra emelte a kkv-k számára kölcsön formájában elérhető támogatási keret összegét, amelynek végrehajtását előreütemezi annak biztosítására, hogy a kkv-k számára új hitelformák és hitelgaranciák váljanak elérhetővé a Közösség egész területén. A hitelek összege 2008-ban 8,1 milliárd euró volt, ami 2009-ben várhatóan meghaladja majd a 10 milliárd eurót.

A kisvállalkozói intézkedéscsomag részeként a Bizottság fontos jogalkotási javaslatokat terjesztett elő: a késedelmes fizetésekre vonatkozó irányelv módosítására; az európai magánvállalkozások alapokmányára; valamint a héa-számlázásra vonatkozó irányelvre, az elektronikus számlák használatának támogatása és a vállalkozások terheinek csökkentése érdekében. A javaslatok a Tanács és az Európai Bizottság döntésére várnak. A kisvállalkozói intézkedéscsomag végrehajtásának egy másik fontos elemeként 2009 júniusában hatályba lépett a héa adókulcsok csökkentéséről szóló irányelv. Innentől kezdve a tagállamokon múlik, hogy a munkaerő-igényes szolgáltatások területén a munkahelyteremtés előmozdítása érdekében kihasználják az új, rugalmas lehetőségeket.

A Bizottság azt is javasolta, hogy mentesíteni kellene a mikrovállalkozásokat a mérlegkészítési irányelvekben meghatározott kötelezettségek alól, ami minden egyes mikrovállalkozás esetében átlagosan mintegy 1 200 eurós megtakarítást jelentene éves szinten. A Bizottság ezenkívül átdolgozta hatásvizsgálati iránymutatásait oly módon, hogy 2009 januárjától rendszeresen vizsgálják a kkv-kat. A tagállamok szintén megkezdték hasonló vizsgálatok elvégzését.

4. célkitűzés : A Közösség további lépéseket tesz annak érdekében, hogy 2012-ig 25%-kal csökkenjenek az uniós adminisztratív terhek, és megvalósuljon ambiciózus egyszerűsítési programja.

A Bizottság időarányosan teljesített a 2007 márciusában az Európai Tanács által is támogatott ambiciózus cselekvési programját[6], amely az Unió területén az adminisztratív terhek 25%-os csökkentését célozza meg 2012-ig. A törvényhozó által elfogadott, az említett terhek csökkentésére irányuló intézkedésektől 7,6 milliárd euró költségmegtakarítást várnak. Ez az összeg további 30,7 milliárd euróval egészülhet ki, ha a Tanács és az Európai Parlament elfogadja az erre irányuló intézkedéseket. Mindent összevetve az adminisztratív terhek csökkentésére irányuló, már előterjesztett vagy a bizottsági előkészítés szakaszában lévő javaslat az eredetileg kitűzött célokat túl is szárnyalhatja, és az összesen 123,8 milliárd euróra becsült, az Unió miatt felmerülő adminisztratív terhet akár 33 %-kal is csökkentheti. Fontos, hogy az intézkedéseket – különösen a héa-számlázásra és a mikrovállalkozások számviteli kötelezettségek alóli mentesítésére vonatkozó javaslatokat, időben elfogadja a Tanács és az Európai Parlament. A közösségi szinten tett erőfeszítések támogatják és kiegészítik a tagállamok adminisztratív terhek csökkentését célzó intézkedéseit. 2009 novemberéig valamennyi tagállam ambiciózus nemzeti csökkentési célkitűzéseket határozott meg.

A meglévő közösségi jogszabályok aktualizálását és egyszerűsítését célzó egyszerűsítési program keretében a Bizottság 2005 októbere óta 147 javaslatot fogadott el. Ezek közül 28 javaslat jelenleg még a jogalkotó döntésére vár. A jogszabályok egységes szerkezetbe foglalásával és egyszerűsítésével a Bizottság az acquis közel 14%-át kitevő, mintegy 1600 jogi aktus törlését javasolta az uniós jogszabályok korpuszából. Ezzel párhuzamosan, a meglévő jogszabályok áttekintése során, több mint 80 esetben kezdeményezett egyszerűsítést, amelyet a következő jogalkotói időszakban lehet elvégezni.

Az adminisztratív terhek csökkentése tekintetében döntésre váró javaslatok , többek között a gyorsított eljárással meghozandó intézkedésre vonatkozó javaslat és az egyszerűsítési javaslat időben történő elfogadása az Európai Parlamentben illetve a Tanácsban továbbra is kiemelt feladatnak számít annak biztosításában, hogy az európai polgárok és vállalkozások profitálhassanak az olcsóbb és hatékonyabb szabályozási környezet adta lehetőségekből.

5. célkitűzés: A Közösség meg fogja erősíteni az egységes piacot, fokozni fogja a szolgáltatások versenyét, további lépéseket tesz a pénzügyi szolgáltatások piacának integrációja érdekében, továbbá megerősíti a meglévő felügyeleti rendszereket és a gazdasági válság kezelését szolgáló, határon átívelő, uniós szintű tevékenységeket.

Az árukra vonatkozó intézkedéscsomag 2008-ban történt elfogadása újabb áttörést jelentett az áruk egységes piacának megvalósításában azáltal, hogy új szabályokat határozott meg mind a harmonizált, mind a nem harmonizált termékek tekintetében. Harmonizált termékbiztonsági szabványokra vonatkozó intézkedéseket határozott meg, és új szabályokat fogadott el a piacfelügyeletre vonatkozóan, ezenkívül szigorította a CE-jelöléssel kapcsolatos követelményeket. Az árukra vonatkozó intézkedéscsomag hatékony végrehajtása új lendületet fog adni az árutermelésnek és az árukereskedelemnek, megkönnyítve a vállalkozások és különösen a kkv-k számára az áruk Unión belüli értékesítését, egyben pedig növeli a fogyasztók védelmét.

A szolgáltatások egységes piacának hatékony működése továbbra is döntő kérdés a verseny élénkítése, valamint a szolgáltatások minőségének javítása és a fogyasztók választási lehetőségeinek bővítése szempontjából. Ebben fontos szerepet játszik, hogy a tagállamoknak sikerül-e a 2009 végére kitűzött határidőig a szolgáltatásokra vonatkozó irányelvet megfelelően és kellő időben végrehajtaniuk . Az irányelv végrehajtása megkönnyíti a szolgáltatások nyújtását és a szolgáltatók letelepedését más tagállamokban. Az egységes piac felülvizsgálata során meghatározottaknak megfelelően az egységes piacra vonatkozó politikán belül erősíteni kell a fogyasztóvédelmi szabályozást és a versenypolitikát , elsősorban számos kulcsfontosságú hálózatos iparág és szolgáltatás területén. 2009 júniusában a Tanács jóváhagyta a Bizottság azon ajánlását, amely számos gyakorlati intézkedést terjesztett elő az egységes piac hatékonyabb működésének biztosítására, valamint arra, hogy a tagállamokat a Bizottsággal való együttműködés során egy kezdeményezőbb szerep betöltésére ösztönözze, hogy a polgárok és a vállalkozások a legnagyobb mértékben profitálhassanak belőle.

A Bizottság befejezte az élelmiszerlánc piacfelügyeletét, és megkezdi más ágazatok, például a kiskereskedelem és az elektronikai termékek piacának elemzését, hogy meghatározza a piacot érintő lehetséges működési zavarokat, és biztosítsa az összehangolt és megfelelő politikai válaszokat. E tekintetben a piacfelügyelet igen hasznosnak és ígéretesnek bizonyult a kutatási tényeken alapuló politikameghatározás eszközeként. Az egységes piac felülvizsgálatának részeként közzétették a második fogyasztói eredménytáblát. Ennek elkészítése során több mint 20 árupiaci és szolgáltatási ágazatot, többek között az élelmiszeripari, ruházati, cipőipari, pénzügyi szolgáltatási, energiaügyi és telekommunikációs ágazatot vizsgáltak meg, és kimutatták, hogy a szolgáltatások több problémát okoznak a fogyasztók számára, mint a hagyományos árupiacok. Bevezetik a fogyasztói árak rendszeres nyomon követését, az élelmiszerárak ellenőrzésével kezdve, amit a jövőben egyéb ágazatokra is kiterjesztenek. 2009 júliusában a Bizottság elfogadta a gyógyszeripari ágazatban folyó verseny vizsgálatáról szóló zárójelentést. Javaslatokat terjesztett elő arra vonatkozóan, hogy miként lehetne a betegek biztonságos, innovatív és megfizethető gyógyszerekhez jutását tovább javítani. Folytatódik a megfelelő időben történő szabványosítás és az interoperabilitás terén elkezdett munka, különösen az IKT-eszközök és szolgáltatások vonatkozásában. Előrelépés történt a közlekedési ágazat belső piacának megvalósításában is: 2009 októberében elfogadták a közúti szállításról szóló csomagot, és átdolgozták az egységes európai égboltra vonatkozó keretet.

A 2008–2010-es közösségi lisszaboni program jogosan emelte ki a pénzügyi felügyelet erősítésének szükségességét, „hogy képesek legyenek megfelelni a pénzügyi piacokon tapasztalható zűrzavar és a növekvő bizonytalanság kihívásainak”[7]. A pénzügyi és gazdasági válságra válaszul, a de Larosière -jelentés alapján a Bizottság 2009 szeptemberében egy átfogó jogalkotási intézkedéscsomagot fogadott el az EU pénzügyi felügyeleti rendszerének megreformálása céljából. A jogszabályok a pénzügyi rendszer gyenge pontjait célozzák meg, és egy új Európai Rendszerkockázati Testület (ESRB) létrehozásáról rendelkeznek, amelynek alapvető feladata az egész pénzügyi rendszert érintő kockázatok azonosítása és a gyors fellépést igénylő kockázatokra vonatkozó korai figyelmeztetések kiadása lesz. A Bizottság javaslatot tett egy európai pénzügyi felügyeleti rendszer létrehozására is, amely nemzeti felügyelőkből és a banki, biztonsági, valamint biztosítási és foglalkoztatási nyugdíjjogosultságok ágazatában három új európai felügyelő hatóságból áll. Az Európai Tanács és az Európai Parlament korábban már elfogadott más kulcsfontosságú intézkedéseket is az EU jogalkotási keretének megerősítésére, ide sorolhatók a tőkekövetelményekre vonatkozó irányelvek és a betétbiztosítási rendszerekről szóló irányelv módosításai, a számviteli előírásokban (IAS-rendelet) eszközölt változtatások és a hitelminősítő intézetekre vonatkozó rendeletjavaslat. 2009 áprilisában az intézmények megállapodásra jutottak a Szolvencia-II keretirányelvről, amely egy fokozottan harmonizált, kockázatalapú felügyeleti rendszer bevezetése érdekében megújítja és modernizálja az európai biztosításszabályozási keretet. A tőkekövetelményekre vonatkozó irányelv javasolt módosítása egyben a banki tőkére vonatkozó szabályok szigorítását is ajánlotta. 2009 októberében a Bizottság elfogadta a banki ágazatban a válságkezelés európai uniós keretéről szóló konzultatív közleményt, amely az első alapvető lépés volt egy jövőbeni fontos új politikai terület alapjainak előkészítéséhez. A Bizottság folytatja a nemzetközi együttműködést, és aktívan részt vesz a G20-ak valamint más nemzetközi fórumok munkájában a globális pénzügyi felügyelet és válságkezelés javítása céljából.

A Bizottság előterjesztett még néhány más javaslatot is a felelős és megbízható pénzügypiacok jövőbeni biztosítására . 2009 áprilisában a Bizottság a díjazásokra vonatkozóan két ajánlást fogadott el, az egyiket a jegyzékbe vett vállalatok igazgatóinak díjazásáról, a másikat a pénzügyi szolgáltatási ágazatban alkalmazandó díjazásról. Emellett, júliusban elkészült a tőkekövetelményekre vonatkozó irányelv módosítására vonatkozó javaslat is. A Bizottság szolgálatai jelentést készítenek a pénzügyi intézményekben alkalmazott vállalatirányításról, amely várhatóan 2010 elején készül el. 2009 októberében a Bizottság közleményt fogadott el a hatékony, biztonságos és stabil származékos piacok biztosításáról, a partner- és működési kockázatok csökkentéséről a kereskedelemben, valamint a piac integritásának és felügyeletének erősítéséről, és célja, hogy 2010-ben újabb jogalkotási javaslatokat terjesszen elő. 2009 áprilisában a Bizottság egy összehangolt szabályozási és felügyeleti keretre szóló javaslatot terjesztett elő a fedezeti alapok, a magántőke-befektetési alapok és más alternatív befektetési alapkezelők vezetőiről, amelyet a jogalkotók jelenleg tárgyalnak.

Az egységes eurofizetési térség (SEPA) átutalási rendszer 2008-as sikeres bevezetését követően, 2009. november 2-től az európai bankok folyamatosan kínálják majd fel ügyfeleik számára annak lehetőségét, hogy az új, SEPA közvetlen terhelési rendszer révén tegyék meg első rendszeres befizetéseiket. Bár a közvetlen terheléseket széles körben alkalmazzák sok euróövezeti országban, eddig még nem épült ki egy olyan pán-európai rendszer, amely lehetővé tenné a határon átívelő kifizetéseket. A SEPA közvetlen terheléseket már meglévő nemzeti közvetlen terhelésekre is lehet alkalmazni. A Bizottság a versenypolitikai kérdések tekintetében további pontosításokat fog kiadni a versenyképes SEPA kifizetési szolgáltatások megvalósítása céljából, amely a fogyasztók és a vállalkozók érdekeit szolgálja.

Továbbra is elsődleges fontosságú a nagykereskedelmi és befektetési piacok egységes keretének teljes kialakítása és megvalósítása. A Bizottság a lakossági banki szolgáltatások és a vállalati biztosítás terén nyomon fogja követni az ágazatok vizsgálatát. 2009 áprilisában a Bizottság közleményt fogadott el, amelyben bejelentette a csomagolt lakossági befektetési termékekbe befektetők védelmének horizontális és következetes szabályozási megközelítésére szolgáló jogszabályi intézkedéseket.

2.3. Befektetés a tudásba és az innovációba

6. célkitűzés: A Közösség megvalósítja az „ötödik szabadság” koncepcióját (a tudás szabad áramlása), és egy tényleges Európai Kutatási Térséget hoz létre.

Az „ötödik szabadság” megvalósítására és egy nyitott és versenyképes Európai Kutatási Térség (a továbbaikban: EKT) létrehozására a Tanács 2008-ban megindította az EKT megerősített irányításának „ljubljanai folyamatát”[8] és megállapodásra jutott az EKT hosszú távú jövőképe tekintetében. A ljubljanai folyamat keretében a tagállamok és a Bizottság között kialakuló együttműködés már most is közrejátszik azon jövőbeni politikai menetrend alakításában, amely többek között biztosítja a Bizottság által 2008-ban megindított öt EKT-kezdeményezés végrehajtását. 2009 folyamán elfogadták és bevezették ezen EKT-kezdeményezések gyakorlati rendelkezéseit, ami lehetővé tette végrehajtásuk előmozdítását.

Az EKT közös kutatásprogramozásra irányuló kezdeményezései terén elért eredmények megkönnyítik a kutatási erőforrások fokozott összehangolását a tagállamokkal, illetve a tagállamok között, egy változó geometria mentén. Az európai érdekeltségű kutatási infrastruktúrák létrehozására és működtetésére vonatkozó jogi keret elfogadásával[9] további előrelépés várható. A tudásáramlás, a kutatás hatékonysága, valamint Európa, mint kutatási térség vonzereje növekedni fog az európai kutatási partnerség megvalósulásával, a Bizottságnak a „szellemi tulajdon kezeléséről a tudásátadás során ” tárgykörében kiadott ajánlása[10], valamint további intézkedések által, amelyek kiegészítik a felsőoktatás megerősítésére és megreformálására, valamint az egyetemek, kutatási szervezetek és vállalkozások közötti együttműködés erősítésére szolgáló tagállami erőfeszítéseket. A nemzetközi tudományos és technológiai együttműködés európai stratégiájának kidolgozásával az EKT nyitottabbá válik, összehangoltabb és egységesebb lesz a globális tudományos kihívások megközelítése, és növekszik az EU és a tagállamok kulcsfontosságú harmadik országokkal szembeni, illetve a globális gazdaságban betöltött nemzetközi befolyása.

Az Európai Innovációs és Technológiai Intézet , amely döntő szerepet játszik majd a nyílt innováció és az állami kutatóintézetek és az iparág közötti tudásmegosztás előmozdításában, várhatóan 2009 decemberének közepéig közzéteszi az első kiválasztott tudományos és innovációs társulások jegyzékét . A 7–15 évig hozzávetőlegesen évi 50–100 milliárd eurós költségvetéssel gazdálkodó tudományos és innovációs társulások a legfőbb társadalmi kihívások megoldásán, valamint új irányítási és finanszírozási modellek kidolgozásán fognak dolgozni.

Multitematikus, összehangolt és közös felhívásokat tettek közzé 2009 júliusában a termelési, gépjárműipari és építőipari ágazatok számára szolgáló technológiák kidolgozásával foglalkozó három állami és magánszféra közötti együttműködés létrehozására, az Európai Tanács által 2008 decemberében elfogadott európai gazdaságélénkítési terv alapján. Az első projektek, például a „jövő gyárai”, az „energiahatékony épületek” és a „zöld autók” elnevezésű kezdeményezések 2010-ben indulnak, amelyek finanszírozását felerészben a hetedik kutatási és technológiafejlesztési keretprogram, felerészben pedig az iparág támogatja (összesen 3,2 milliárd eurót különítettek el).

7. célkitűzés: A Közösség javítani fogja az innováció, különösen a kockázati tőke és a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok keretfeltételeit

A Bizottság előterjesztette az innovációra vonatkozó félidős felülvizsgálatot[11], amely ismerteti az eddigi eredményeket és körvonalazza a fontosabb jövőbeni kihívásokat. Az innováció-finanszírozás még mindig problémás terület, és a helyzetet csak tovább nehezítette a válság kitörése. A kkv-k befektetési készségének és tőkehozzáférési lehetőségeinek javítását célzó erőfeszítéseket ezért fokozni kell a gazdaságélénkítés elősegítése érdekében. A 2007–2013-as versenyképességi és innovációs keretprogram hozzájárul a kezdeti és bővítési szakasz tőkefinanszírozását jellemző szakadék áthidalásához. Emellett az Európai Beruházási Bank megbízta az Európai Beruházási Alapot egy új mezzanine finanszírozási eszköz kidolgozásával. Az Európai Beruházási Bankkal együtt egy új kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmust (RSFF) hoztak létre magán és állami vállalkozásoknak szánt hitelek folyósítására, nagy kockázatú K+F projektek megvalósítása érdekében. Emellett a kohéziós politika szintén kínál olyan eszközöket, amelyek elősegítik a vállalkozások beindítását és a kkv-k tőkéhez való hozzáférését; e téren jelentős kezdeményezésnek tekinthető a JEREMIE és a JASMINE program. A kockázatitőke-alapok határokon átívelő befektetéseiről szóló közlemény[12] közzététele után, egy szakértői csoport jelentésben elemezte a közvetlen adóztatást, valamint a kockázatitőke-alapok és -befektetők kettős adóztatását érintő, határokon átívelő akadályokat. A jelentés a közeljövőben jelenik meg. A Bizottság segítette a tagállamok munkáját a kockázatitőke-alapok kölcsönös elismerésének folyamatában is.

Az EU innovációs tevékenysége szempontjából további akadályt jelent, hogy a szabadalmaztatási eljárás töredezett és körülményes. Az európai uniós szabadalom és az Európai és Európai Uniós Szabadalmi Bíróság létrehozása csökkentené a szabadalmaztatási költségeket, javítaná a jogbiztonságot, és egyszerűbbé tenné a kkv-k számára a szabadalmaztatást. A Tanács a bővített európai szabadalmi rendszerre és az európai uniós szabadalom általános megközelítésére vonatkozó tanácsi következtetések elfogadásával 2009-ben politikai áttörést ért el. A következtetések a következőkkel foglalkoznak: a bíróság főbb jellemzői, többek között az európai uniós szabadalomnak a megújítási díjak megállapítására és elosztására vonatkozó alapelvei, valamint megerősített partnerség kialakítása a szabadalmi hivatalok között.

Emellett a tagállamok és az EU számos iparjogvédelmi támogatási intézkedést terjesztett elő az iparjogvédelem tudatosságának, használatának és hozzáférésének erősítése céljából (a nemzeti szabadalmi hivatalokat mobilissá tévő információs szolgálati projektek stb.). A kisvállalkozásokra vonatkozó intézkedéscsomaggal összhangban az európai védjegyek bejegyzésének költsége az elmúlt két év alatt 40%-kal csökkent, és a bejegyzési eljáráshoz szükséges idő is a felére rövidült. A szellemi tulajdonjog érvényesítése terén is eredményeket sikerült elérni a hamisítás és a szerzői jogi kalózkodás elleni küzdelemre irányuló átfogó európai terv és a 2009 szeptemberében közzétett közleményben ismertetett nem szabályozási kezdeményezések létrehozásával[13].

2.4. Energia és éghajlatváltozás

8. célkitűzés: A 2020-ra kitűzött célkitűzések, azaz az üvegházhatású gázok kibocsátásának legalább 20%-kal történő csökkentésének és a megújuló energiaforrások részarányának 20%-ra történő emelésének elérése érdekében a Bizottság megvalósítja az energiaágazat belső piacát, és elfogadja az éghajlatváltozásról szóló csomagot.

Igen jelentős előrelépést jelentett ebben az évben az éghajlatváltozással és energiapolitikával kapcsolatos kezdeményezés-csomag 2009 áprilisában történt hivatalos elfogadása, valamint a belső energiapiacra vonatkozó harmadik intézkedéscsomag 2009 júniusában való elfogadása.

Az energiaügyi és éghajlat-változási intézkedéscsomag felhatalmazza az EU-t, hogy ambiciózus politikai célokat irányozzon elő az éghajlatváltozás elleni küzdelemben anélkül, hogy rontaná a versenyképességet, és ezáltal veszélyeztetné az európai ágazatok termelési telephelyeit és munkahelyeit. Az intézkedéscsomag segíteni fogja Európa alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdasággá válását, és növelni fogja az energiabiztonságot. A csomag számos intézkedést foglal magában, többek között az EU ETS irányelv módosítását, amely biztosítja az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentésére vonatkozó célkitűzések 2020-ig és azt követően történő költséghatékony megvalósítását, egy határozatot, amely az EU ETS irányelv hatálya alá nem tartozó ágazatok tekintetében kibocsátáscsökkentési célkitűzéseket határoz meg a tagállamok számára, valamint egy irányelvet a megújuló energiaforrások használatának előmozdítására, amely jogilag köti a feleket, hogy 2020-ig teljes energiafogyasztásuk 20%-át megújuló energiaforrások tegyék ki. A megújuló energiaforrásokra vonatkozó irányelv a bioüzemanyagok és más bio-energiahordozók tekintetében fenntarthatósági kritériumokat állapít meg, és meghatározza a megújuló energiaágazat igazgatási követelményeinek egyszerűsítésére vonatkozó keretet. A széndioxid-leválasztás és -tárolás keretének létrehozására és az új gépkocsik CO2-kibocsátásának csökkentésére vonatkozó jogszabályokat is elfogadtak. 2009-ben a hangsúly a végrehajtásra helyeződött. A módosított EU ETS irányelv végrehajtási intézkedéseként a Bizottság egyik javaslatában jegyzékbe szedte azokat az ágazatokat, amelyek esetében szénátszivárogtatás kockázata merül fel, és amelyet a Tanáccsal, illetve az Európai Parlamenttel folytatott megbeszéléseket követően, várhatóan december 23-án fogadnak el. A módosított EU ETS irányelv további fontos kiigazításán még dolgoznak; ezek a kibocsátási egységek árverés útján történő értékesítésére vonatkozó rendeletek kidolgozását célzó végrehajtási rendelkezéseket, valamint a szabad kibocsátási egységeknek az energiaintenzív iparágazatok és alágazatok számára történő kiosztására vonatkozó közösségi küszöbértékek meghatározását érintik.

A villamosenergia és gáz belső piacára vonatkozó intézkedéscsomag biztosítani fogja a termelési és ellátási tevékenységek tényleges szétválasztását a szállítóhálózatok üzemeltetésétől, ami valamennyi gazdasági szereplő számára megkönnyíti a meglévő infrastruktúrához való méltányos és diszkriminációmentes hozzáférést. A nemzeti energiaügyi szabályozó hatóságok hatáskörének összehangolását tovább erősítik és nagyobb függetlenséget is fognak élvezni. Egy új uniós ügynökséget hoznak létre a nemzeti szabályozó hatóságok közötti együttműködés erősítése céljából. Az uniós átvitelirendszer-üzemeltetők fokozottan együtt fognak működni, jobban jobban össze fogják hangolni a hálózatok üzemeltetésével kapcsolatos biztonsági intézkedéseket, a határokon átnyúló kereskedelmet és a hálózati biztonságot. Ezek az intézkedések a fogyasztók számára is előnyösek, mivel erősítik a fogyasztók védelmét és előnyösebb energiaárakat kínálnak. Az energiabiztonság terén is előrelépés történt. Az energiabiztonság tekintetében, 2009 májusában az intézmények között megállapodás született egy, az energiaágazatbeli projektek 4 milliárd eurós közösségi pénzügyi támogatásán alapuló gazdaságélénkítő program létrehozásáról. A Bizottság azóta a program végrehajtásával foglalkozik. A teljes költségvetésre kiírt ajánlattételi felhívásra 87 ajánlat érkezett. A támogatásról szóló első határozatokról várhatóan ez év végén születik döntés. Miután a Bizottság 2008 novemberében elfogadta, majd ezt követően tavaszi ülésszakán az Európai Tanács, valamint az Európai Parlament jóváhagyta az energiapolitika második stratégiai felülvizsgálatát, a Bizottság két jogi eszközre tett javaslatot a közösségi energiaellátás biztonságának erősítése érdekében: az egyik a földgázellátás biztonságáról (és a 2004/67/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről) szóló rendeletre vonatkozó javaslat, a másik, a hatékonyabb ellenőrzés érdekében az EU energiainfrastruktúráját érintő beruházási projektek bejelentéséről és a 736/96/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló rendeletre vonatkozó javaslat. A Tanács 2009. szeptember 14-én egy új, a biztonsági kőolaj-készletekről szóló irányelvet fogadott el, amely a 2006/67/EK irányelv helyébe lép.

9. célkitűzés: A Közösség szorgalmazni fogja egy olyan, a fenntartható termelésre és fogyasztásra fokozott figyelmet fordító iparpolitika kialakítását, amely a megújuló energiaforrásokat, az alacsony széndioxid-kibocsátással járó és erőforrás-hatékony termékeket, szolgáltatásokat és technológiákat állítja középpontba.

2008 júliusában a Bizottság egy ambiciózus intézkedéscsomagot terjesztett be a fenntartható fogyasztásra, termelésre és iparra vonatkozóan . A csomag célja a környezeti teljesítmény, különösen pedig a termékek energia- és erőforrás-hatékonyságának, illetve piaci fogadtatásának javítása olyan önkéntes alapú, illetve kötelező intézkedések segítségével, amelyek a környezetbarát termékek környezeti teljesítményének fokozását, a fogyasztók jobb tájékoztatását, a „zöld” közbeszerzés és a kedvező környezeti teljesítményt mutató és energiahatékony termékek piaci felvételét erősítő ösztönzők harmonizálását célozzák. A csomagban továbbá a termelés karcsúsításának támogatását célzó intézkedések, például egy környezetvédelmi technológiai ellenőrzési rendszer létrehozásának terve is szerepel, amely az új technológiákba vetett bizalom erősítésével kívánja előmozdítani az ökoinnovációt, és egyben a kérdés nemzetközi aspektusait is kezeli.

Az energiahatékonysági csomagot illetően intézményközi megállapodás született a Tanács és az Európai Parlament között az épületek energiateljesítményére és az energiacímkézésre vonatkozó jogszabályok javításának szükségéről, amely hosszú távon jelentős hatással lesz Európa energiafelhasználására. A két javaslat hivatalos elfogadására akkor kerül majd sor, ha megszületnek azon horizontális intézkedések, amelyek az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez történő hozzáigazítások miatt szükségesek. A gumiabroncs-címkézési rendszerről szóló új rendelet, amely a tervek szerint 2012 novemberében lép hatályba, a mérsékelt gördülési ellenállással rendelkező, energiahatékony gumiabroncsok felé irányítja majd a piacot. Egy 9 környezetbarát tervezésre vonatkozó intézkedést tartalmazó csomag is elfogadásra került, amely várhatóan mintegy 340 TWh villamos energia megtakarítást fog eredményezni évente 2020-ig. Ezenkívül 2009. május 6-án elfogadták az Európai Regionális Fejlesztési Alapról szóló rendelet egy fontos módosítását[14], amely valamennyi tagállamban lehetővé teszi az energiahatékonyság javítására és a megújuló energia lakóépületekben való alkalmazására irányuló beruházásokat.

A Bizottság 2007 decemberében fogadta el a vezető piacra vonatkozó kezdeményezést , amely célzott stratégiák végrehajtásán keresztül kívánja ösztönözni az új piacokat, többek között a fenntartható építőipar, az újrahasznosítás, a bioalapú termékek és a megújuló energia terén. 2008-ban a Tanács és az Európai Parlament jóváhagyta az európai stratégiai energiatechnológiai tervet (SET-terv) , amelyet az annak finanszírozásáról szóló közlemény elfogadása követett 2009 októberében. A SET-terv gyorsítani fogja az elengedhetetlen, élenjáró szénszegény energiatechnológiák fejlődését és piaci felvételét, illetve növelni fogja az EU energiaiparának versenyképességét. A közlemény felhívja a figyelmet arra, hogy fokozott beruházásokra van szükség a szénszegény energiatechnológiák (például szél-, nap-, és bioenergia), valamint a szén-dioxid-leválasztás és -tárolás, az atommaghasadás, illetve az energiahálózatok fejlesztése céljából.

A Bizottság közleményt[15] fogadott el a környezetvédelmi szemléletű közbeszerzésekről, amely a zöld közbeszerzési eljárások alkalmazásának megkönnyítését célozza a környezetbarát technológiákba, termékekbe és szolgáltatásokba történő beruházások ösztönzésére: 10 termék- és szolgáltatáscsoport tekintetében már léteznek előzetes egységes zöld közbeszerzésre vonatkozó követelmények[16].

2.5. Külkapcsolatok

10. célkitűzés: A többoldalú kereskedelmi tárgyalások dohai fordulójának lezárása érdekében végzett munkával párhuzamosan, a Közösség kétoldalú tárgyalásokat fog folytatni a kulcsfontosságú kereskedelmi partnerekkel annak érdekében, hogy feltárja a nemzetközi kereskedelem és a nemzetközi befektetések új lehetőségeit, javítsa a piacra jutási lehetőségeket – különösen azokban az országokban és iparágakban, ahol ennek továbbra is jelentős akadályai vannak –, valamint elősegítse a nemzetközi szabályozási együttműködést.

A válság időszakában az EU hozzájárult a G20-ak azon igen sikeres kötelezettségvállalásához, hogy a piacokat nyitva hagyják és megakadályozzák protekcionista intézkedések bevezetését. Az állam- és kormányfők több alkalommal is, többek között a G20-ak 2009. szeptember 24-én Pittsburghben tartott találkozóján, megerősítették a dohai tárgyalások sikeres lezárása melletti elkötelezettségüket, amely egyben Európa érdeke is. Továbbra is a dohai tárgyalási forduló sikeres lezárása marad az egyenlő versenyfeltételek biztosításának és az új piaci lehetőségek létrehozásának legfontosabb eszköze, amely célkitűzés mellett a Közösség változatlanul teljes mértékben elkötelezi magát.

Ezzel párhuzamosan a Közösség folytatja a kétoldalú tárgyalásokat a kulcsfontosságú kereskedelmi partnerekkel, és még inkább előmozdítja a szomszédos térségekkel való regionális gazdasági integrációt, például az Unió a Mediterrán Térségért program, a keleti partnerség, illetve a bővítési politika keretében. A kulcsfontosságú kereskedelmi partnerekkel kötött átfogó kétoldalú kereskedelmi megállapodások lehetővé teszik, hogy az EU túlteljesítse WTO-s kötelezettségvállalásait, valamint ambíciózus rendelkezéseket tartalmaznak a szabályozás és a határon átívelő együttműködés terén. 2009. október 15-én a Bizottság tárgyalásokat kezdeményezett Koreával egy olyan ambiciózus szabadkereskedelmi megállapodás megkötéséről, amely elméletileg minden vámtarifát, valamint sok, nem tarifális jellegű korlátozást eltöröl a két gazdaság között, valamint a szolgáltatások és beruházások számára új piaci hozzáférést teremt. Az Indiával és az ASEAN-országokkal folytatott, szabadkereskedelmi megállapodásról szóló tárgyalások terén előrehaladás mutatkozik – bár ennek üteme eltérő, és ugyanez mondható el az Ukrajnával folytatott tárgyalásokról. 2009-ben sikeresen megindultak a tárgyalások Kanadával egy átfogó gazdasági és kereskedelmi megállapodás megkötéséről. A Kínával megkötendő, jelenleg tárgyalási szakaszban lévő partnerségi és együttműködési megállapodás célja a piacra jutási lehetőségek és a szabályozási együttműködés javítása. Továbbá a Mercosurral, Közép-Amerikával az Andok Közösséggel kötendő társulási megállapodásokról szóló tárgyalásoknak – amelyek közül a két utóbbi az utolsó szakaszában tart – is fontos részét képezik a kereskedelmi és egyéb szempontok.

A felülvizsgált piacra jutási stratégia megfelelően működik és a külföldi piacokon fellelhető akadályok kezelésében rendelkezésére áll a Bizottság, a tagállamok és az üzleti szféra közös szakértelme. A piacra jutási stratégia főbb célja a legjelentősebb akadályok azonosítása és azon legfőbb nehézségek megállapítása, melyekkel az európai vállalkozásoknak a külföldi piacokon szembe kell nézniük. A WTO fontos szerepet játszik annak nyomon követésében, hogy a G20-ak változatlanul eleget tesznek-e azon kötelezettségvállalásuknak, hogy a gazdasági válsággal összefüggésben sem vezetnek be új kereskedelmi korlátozásokat; az e munkához való hozzájárulás érdekében a Bizottság 2008-tól kezdve, az uniós exportőrök számára legfontosabb piacokon működő, a piacra jutással foglalkozó munkacsoportok adatai alapján, öt jelentést adott ki lehetséges kereskedelemkorlátozó intézkedésekről. Azokban az esetekben, ahol jelentős piacra jutási akadályok maradnak fenn, valamennyi rendelkezésre álló kereskedelempolitikai eszköz megfelelő eszköznek minősül és fog minősülni, a kereskedelmi korlátozásokról szóló közösségi rendelet alkalmazása és/vagy a WTO-fellépés is.

Továbbá a nemzetközi szabályozási együttműködés erősítése is megfelelő úton halad. E tekintetben a Transzatlanti Gazdasági Tanács a legígéretesebb eszköz, és sikerült is már bizonyos mértékű, fontos előrelépést elérni[17]. A magas szintű kereskedelmi mechanizmus keretében Kínával folytatott együttműködés szintén hozzájárul a jogszabályok és a szabványok harmonizálására irányuló folyamathoz. További intézkedések születnek folyamatosan annak érdekében is, hogy növekedjen a szellemi tulajdonjogok végrehajtási rendszerének hatékonysága a termékhamisítás elleni küzdelemben, és a hamisítás elleni kereskedelmi megállapodás már előrehaladott stádiumban tart. 2009 októberében a Bizottság egy szellemi tulajdonjogok megsértéséről szóló jelentést adott ki, amely az országok közötti szorosabb együttműködést tűzi ki célul a szellemi tulajdonjogok védelmének erősítése és a jogsértések elleni küzdelem területén. Alapvetően fontos cél marad az ágazati piacok további megnyitása, így például az EU-USA légiközlekedési megállapodás (a tárgyalások jól haladnak) második szakaszának véglegesítése, a többi kulcsfontosságú kereskedelmi partnerekkel (pl. Kanadával, Kínával és Indiával) kötött légiközlekedési megállapodások reformja, valamint a Közös Európai Légtérre vonatkozó megállapodás kiterjesztése az Unió szomszédjaira, például a mediterrán országokra, valamint a meglévő kétoldalú légiközlekedési megállapodások kiigazítása az európai uniós dimenzió figyelembe vétele céljából.

3. KÖVETKEZTETÉS

A közösségi lisszaboni program végrehajtása tekintetében 2009-ben további fontos eredményeket sikerült elérni. A közösségi lisszaboni programban meghatározott elsőbbségi területek változatlanul érvényesek a gazdasági és pénzügyi válság idején, és hogy a célzott fellépés segített a megfelelő válaszintézkedések meghozatalában.

A közösségi lisszaboni program második évének legfontosabb eredményei közé tartoznak a következők:

- Az Európai Parlament és a Tanács elfogadta a felülvizsgált szociális menetrendet , amely a foglalkoztatási lehetőségek bővítésére és a szolidaritás biztosítására irányul.

- A közös migrációs politika megvalósítása felé tett első lépésként a Tanács elfogadta a magasan képzett munkavállalók bevándorlására vonatkozó, úgynevezett kékkártya-irányelvet .

- 2008 decemberében az Európai Parlament és a Tanács elfogadta a kisvállalkozói intézkedéscsomagot és annak cselekvési tervét , amelynek végrehajtása – mind a Bizottság, mind a tagállamok oldalán – jelentősen előrehaladt.

- A Bizottság nagyon fontos eredményeket ért el az általa meghirdetett, jobb szabályozás programjának végrehajtásában, különösen a felesleges igazgatási terhek csökkentése területén.

- A Bizottság számos jogalkotási javaslatot terjesztett elő, amelyek az EU pénzügyi felügyeleti rendszerének reformját és erősítését célozzák.

- 2009 júniusában elfogadásra került, majd 2009 augusztusában hatályba lépett az európai érdekeltségű kutatási infrastruktúrák létrehozására és működésére vonatkozó jogi keret.

- 2009 áprilisában hivatalosan elfogadták az energiaügyi és éghajlat-változási intézkedéscsomagot , amely magában foglalja többek között az EU-ETS irányelv átdolgozott változatát, egy határozatot, amely az EU-ETS irányelv hatálya alá nem tartozó ágazatok tekintetében kibocsátás-csökkentési célkitűzéseket határoz meg a tagállamok számára, és egy irányelvet a megújuló energiaforrások használatának előmozdításáról.

- 2009. július 13-án elfogadásra került a belső energiapiacra vonatkozó harmadik intézkedéscsomag , amely kiegészíti a meglévő szabályokat annak érdekében, hogy a belső piac valamennyi fogyasztó szempontjából gördülékenyen működjön, valamint lehetővé teszi az EU számára, hogy energiapolitikáját biztonságosabbá, versenyképesebbé és fenntarthatóbbá tegye. Emellett jelentős előrelépés történt az európai gazdaságélénkítési tervnek a közösségi lisszaboni programmal összefüggő aspektusai megvalósításában is (lásd a 2. mellékletet).

Mindazonáltal számos politikai területen kell még további intézkedéseket kidolgozni és véglegesíteni. Öt olyan kiemelt területet létezik, ahol jelentősebb előrelépésre van szükség: Ezek a következők:

- megtorpant a lendület a nyugdíjjogosultságok hordozhatóságára vonatkozó irányelv tekintetében, amely alapvető fontosságú a határokon átívelő munkavállalás megkönnyítéséhez.

- további eredményeket kell elérni a lakossági jelzáloghitelek piacán és más lakossági pénzügyi piacon az EU területén.

- a Tanácsban az európai uniós szabadalomról, valamint az Európai és Európai Uniós Szabadalmi Bíróság létrehozásáról meghozott politikai megállapodást követően, az Európai Bíróság véleményének függvényében, folytatni kell az eddigi bíztató előrehaladást a még fennálló problémák megoldása érdekében – például a szabadalomra vonatkozó fordítási rendelkezések terén –, hogy az Unió-szerte megfizethető és egységes legyen a szabadalmaztatás az európai fejlesztők számára.

- korlátozott mértékű előrelépést sikerült megvalósítani a határon átívelő kockázatitőke-beruházásokkal szembeni szabályozási és adózási akadályok leküzdésében, amely nagy mértékben korlátozza a beruházások finanszírozására szolgáló források hozzáférhetőségét.

- a kisvállalkozásokra vonatkozó intézkedéscsomag részeként bevezetett több jogalkotási javaslat még mindig elfogadásra vár.

Mindezek eredményeképpen a Bizottság felkéri a jogalkotókat, hogy elsődleges feladatként kezeljék e jogi aktusok meghozatalát, amely felgyorsíthatná az EU gazdaságának megélénkülését.

Annex Table I: Measures included in original CLP

Key Objectives | Achievements since renewed CLP | Measures to be adopted by the European Commission | Measures to be adopted as priority action by other institutions (EP, Council) | Measures to be implemented |

Integrated Guidelines 20 (Matching of Labour ,Market needs), 21 (Flexicurity), 23 (Investment in Human Capital), & 24 (Education and training systems) |

The Commission will propose a renewed Social Agenda by mid-2008, particularly covering education, migration, and demographic evolutions, and help to address the skills gap by improving the monitoring and forecasting of future skills requirements | The renewed Social Agenda is adopted by the Commission in July 2008. The Council and the European Parliament subsequently endorsed it. COM (2208) 412 |

Ensure progressive removal by all MS of transitional restrictions on the free movement of workers from the new Member States. (by 2011 at the latest for EU 8 and 2014 for EU 2) |

DIRECTIVE on minimum requirements for enhancing work mobility by improving the acquisition and preservation of supplementary pension rights (the "Portability Directive") COM (2007)603. (Previous Commission adoption: October 2007) |

REGULATION laying down the procedure for implementing Regulation (EC) No 883/2004 on the coordination of social security systems is adopted by the European Parliament and of the Council | The REGULATION will enter into force on May 1st 2010. |

Monitor the implementation of the RECOMMENDATION 2008C/ 111/01 on the European Qualifications Framework for lifelong learning Member States are asked to relate national qualifications systems to the EQF by 2010. |

DIRECTIVE on Recognition of Professional Qualifications 2005/36/EC: 21 Member States fully and 6 Member States partially transposed |

Promote the implementation of the Recommendation on key competences for lifelong learning through the OMC and report back to EP and Council in 2010 COM(2005)548. |

The Council and the European Parliament have endorsed the RECOMMENDATION 2009/C 155/02 on EU-wide credit system transfer and accumulation systems for vocational training on 18 June 2009. |

The Council and the European Parliament have endorsed the RECOMMENDATION 2009/C 155/01on quality assurance in vocational education and training on 18 June 2009. |

The Council adopted a strategic framework for European cooperation in education and training (ET2020) on 12 May 2009. |

The Commission has adopted the communication New Skills for New Jobs - Anticipating and matching labour market and skills needs on 16 December 2008 - EU-wide inventory and monitoring system for on-going anticipation of future skills requirements in the context of "new skills for new jobs" initiative. COM(2008)868 |

Integrated Guideline 20 (Matching of Labour Market needs) |

The Commission will make proposals for a common policy on immigration in 2008 | Proposal for a DIRECTIVE on conditions of admission of seasonal workers. Proposals on conditions of admission of remunerated trainees. Proposal for a DIRECTIVE on conditions of admission of intra-corporate transferees. Delayed from 2008, projected adoption 2010 |

The Council has adopted the DIRECTIVE Entry of highly skilled workers (2009/50/EC); "Blue Card" on May 25 2009. | The DIRECTIVE should be transposed by 19 June 2011. |

Integrated Guideline 15 (SMEs) |

The Community will adopt a Small Business Act to unlock the growth potential of SMEs throughout their life-cycle | The “Small Business Act for Europe” was adopted in June 2008 by the Commission. The European Council and the European Parliament supported the full implementation of the Action Plan for the SBA. The Commission adopted a proposal for amendment to the DIRECTIVE (2000/35/EC) on late payments. DIRECTIVE (2009/47/EC) on reduced VAT rates entered into force in June 2009. Proposal for DIRECTIVE amending Directive 2005/112/EC on VAT invoicing is adopted by the Commission. Proposal for REGULATION on the statute for a European private company is adopted by the Commission. The Commission adopted the General Block Exemption Regulation on State Aids (GBER) on 7 July 2008. | DIRECTIVE on late payments Projected adoption 2010 DIRECTIVE on VAT invoicing Projected adoption 2010 REGULATION on the statute for a European private company Projected adoption 2010 | Implementation of the other SBA actions, including the ten guiding principles by Member States. |

Integrated Guideline 14 (Better regulation) |

The Community will move towards the target to reduce EU administrative burdens by 25 % by 2012 and implement an ambitious simplification programme | Rolling SIMPLIFICATION PROGRAMME (2006-2009): 147 actions are adopted by the Commission. Of these, 110 actions are finalised (67 adopted by the Council and the European Parliament and 43 adopted by Commission as autonomous acts). [9 proposed actions were either consolidated in other actions or abandoned.] | Rolling SIMPLIFICATION PROGRAMME (2005-2009): 3 initiatives (2009) and 20 initiatives (2010) are planned to be proposed by the Commission. | 28 pending proposals from SIMPLIFICATION PROGRAMME (2005-2009) |

In 2008 the Commission proposed 11 fast track actions for reducing administrative burden, of which 7 were in the form of legislative proposals. | 1 pending proposal (comprising two reduction measures) for Fast Track Actions. Projected adoption 2010 | Implementation of adopted measures by MS authorities |

In 2009 the Commission presented 14 new reduction measures, of which 10 are legislative proposals (the remaining being executive acts, guidance documents and IT tools). | Present before the end of the year 8 additional reduction measures | 10 legislative measures based on the Commission proposals. Projected adoption 2010 | Implementation of adopted measures by MS authorities. Implementation of non-legislative reduction measures |

Integrated Guidelines 9 (Information Society), 12 (Internal Market) &13 (Open Markets) |

The Community will strengthen the single market, increase competition in services, and take further steps to integrate the financial services market | Political agreement is reached on the revision of DIRECTIVE 2002/21/EC on the regulatory framework for electronic communications and services |

The Commission adopted a Communication on developing harmonised consumer complaints data in order to help towards a better monitoring of the market. | The Commission will adopt a Recommendation introducing a harmonised methodology for classifying and reporting consumer complaints and enquiries in 2010. |

Communication on Retail Market Monitoring Delayed from 2009, projected adoption 2010. | Market monitoring in key markets |

DIRECTIVE amending Directive 97/67/EC concerning the full accomplishment of the internal market of Community postal services. Deadline for implementation is 2011/ 2013 |

DIRECTIVES - Third Package on Rail COM (2004) 140. Deadline for implementation is 2009 |

DIRECTIVE 2006/123/EC on services in the internal market. Deadline for implementation is 28 December 2009 |

The Commission adopted a RECOMMENDATION (2009/524/EC) on measures to improve the functioning of the single market, endorsed by the Council (mid-2009) | Actions to improve implementation of single market following Communication on the application of Community Law (SMR) COM (2007)502. |

Proposals to allow companies to choose an EU-wide tax base Delayed from 2008 |

Follow up of Retail banking (including payment cards and payment systems) and Business Insurance Sector Inquiries. |

Measures to promote the creation of an EU mortgage credit market following a communication Delayed from 2008 |

The Council adopted a DIRECTIVE 2008/18/EC amending Directive 85/611 on the EU harmonised investment funds- UCITS IV | The Commission will adopt the Level 2 implementing measures Projected adoption end 2010 | The DIRECTIVE should be transposed by June 2011. |

Markets in Financial Instruments DIRECTIVE 2008/10/EC (MIFID) adopted and implemented in Member States. |

SEPA payment scheme for credit transfers is launched. SEPA Direct Debit has been launched on 1st November 2009: SEPA compatible Market entry in the Card market rendered possible. Revised REGULATION 2560/2001 on cross-border payments in Euro is in force since 1 November 2009. The Commission adopted a Communication Roadmap 2009-2012 in September 2009, outlining the actions to be undertaken by various stakeholders to complete the SEPA implementation COM(2009)471. | Clarifications on SEPA related competition issues to be pursued |

Measures for New Internal Market Package for Goods are adopted by the Council and the European Parliament. | The Regulation on marketing of products will be applicable as from 1 January 2010. Implementing actions for accreditation policy and market surveillance will be prepared so as to be ready for the 1 January 2010 date. |

The Commission adopted a proposal for DIRECTIVE Solvency II on the taking-up and pursuit of the business of Insurance and Reinsurance in July 2007 The Council and the Parliament adopted in November 2009 DIRECTIVE 2009/138/EC Solvency II | The Commission will adopt the Level 2 implementing measures by the end of 2010. |

The Council and the Parliament adopted in November 2009 the Amendments (CRD 2nd package) to DIRECTIVES 2006/48/EC and 2006/49/EC on Capital Requirements to address the problems highlighted by the crisis, including the 5% retention rule for securitisation. |

Integrated Guideline 7 (R&D) |

The Community will make the "fifth freedom" (the free movement of knowledge) a reality and create a genuine European Research area. | Promotion of open innovation and knowledge sharing between public research organisations and industry by making the European Institute of Innovation and Technology fully operational. |

The Commission has adopted: 'Better careers and more mobility: a European partnership for researchers' COM 2008 (317). | The measure is being implemented. |

The Commission has adopted: 'A strategic European Framework for International Science and Technology Cooperation COM (2008) 588; its the implementation is managed through the Strategic Forum for International S&T Co-operation (SFIC). | The measure is being implemented |

The Council has on 02 December 2008 adopted conclusions on the Commission Communication "Towards Joint Programming in Research: working together to tackle common challenges more effectively" COM (2008) 468. The Commission has adopted a proposal for a Council Recommendation on "measures to combat neurodegenerative diseases, in particular Alzheimer's, through joint programming of research activities" COM (2009) 379/3. | Following the Commission Communication in 2008, Commission proposals aimed at launching joint programming initiatives. Projected adoption end 2010 | The Council Conclusions, Resolution or Recommendation aimed at launching joint programming initiatives. Projected adoption (end 2009 and 2010) | A joint programming initiative to combat neurodegenerative diseases is to be implemented. |

The Commission adopted renewed R&D and innovation strategies in thematic fields: COM(2009)116: "A Strategy for ICT R&D and Innovation in Europe: Raising the Game", COM(2009)519: "Investing in the Development of Low Carbon Technologies (SET-Plan)", COM(2008) 862: "Towards a coherent strategy for a European Agricultural Research Agenda" |

The Commission has adopted a proposal for a Regulation on the Community legal framework for a European Research Infrastructure (ERI) COM (2008) 467. It has been adopted by the Council on 25 June 2009. | Member States to submit proposals to set up specific ERICs. (European Research Infrastructures Consortium |

Integrated Guideline 8 (Innovation) |

The Community will improve the framework conditions for innovation, in particular for venture capital and intellectual property rights. | The Commission adopted: A Communication on a comprehensive industrial property rights strategy in July 2008 COM (2008) 465 RECOMMENDATION on the management of intellectual property in knowledge transfer activities and the Code of Practice for universities and other public research organisations. C (2008) 1329 The Council has adopted a Resolution endorsing and supporting this Recommendation (June 2008 10323/08). A Communication on enforcement of intellectual property rights in the internal market and launched the EU Observatory on Counterfeiting The Commission is financing tailored measures to help SMEs to enforce their rights and fight counterfeiting, like the SME IPR China Helpdesk. Measures facilitating faster and cheaper trademark registration are adopted. |

Coordinated national action and follow-up at Community level to increase mutual recognition of national frameworks for venture capital investments |

The Commission adopted a RECOMMENDATION to the Council to authorise the Commission to open negotiations for adoption of an Agreement creating Unified Litigation System in March 2009 SEC (2009)330. The Council adopted Conclusions on an Enhanced Patent System in Europe and a General Approach on the EU Patent on 4 December 2009. | Proposal for a COUNCIL REGULATION on the translation arrangements for the EU Patent | First Reading in the European Parliament on the Regulation for an EU Patent COM (200)412 |

As of October 2009, JEREMIE was implemented in support of SMEs and start ups in 13 Member States either at national or at regional level. A total amount of € 3.069 billion has been legally committed so far to be contributed by ERDF operational programmes to JEREMIE holding funds. | JEREMIE: The Joint European Resources for Micro to Medium Enterprises initiative JASMINE: Joint Action to Support Micro-finance Institutions in Europe |

EIF - The High Growth and Innovative SME Facility (GIF): risk capital for innovative SMEs in their early stages and in their expansion phase (GIF2-€ 550 m) |

EIF- The SME Guarantee Facility, providing loan guarantees to encourage banks to make more debt finance available to SMEs, (€506 m) |

EIF-The Seed Capital Action and the Partnership Action: helping to reinforce the capacity of financial intermediaries to invest in and lend to SMEs. (€73 m) It is foreseen that these actions will not be implemented and that his budget will be shifted to GIF using the flexibility of the CIP legal basis |

Integrated Guidelines 11 (Environment), 12 (Internal Market) 13 (Open Markets) & 16 (Infrastructure) |

The Community will complete the internal market for energy and adopt the climate change package in order to put in place the framework to achieve at least a 20% reduction in greenhouse gas emissions and reach a 20% Renewables energy share by 2020. | The Climate Change and the Renewable Energy Packages have been adopted by the Council of European Union and by the European Parliament 23 April 2009. | The list of sectors with significant risk of carbon leakage to be adopted Comitology procedure on-going, projected adoption before end 2009 Determination of benchmarks for industrial sectors by Commission decision (comitology) Projected adoption end 2010 |

DIRECTIVE 2009/29/EC - Amending the Emission Trading Directive, 2003/87/EC is adopted by the Commission, the Council of European Union and by the European Parliament in April 2009. | The DIRECTIVE should be transposed into national law by 31 December 2012. |

The European parliament and the Council have adopted DIRECTIVE 2009/31/EC on Carbon Capture and Geological Storage (CCS) in April 2009. | The DIRECTIVE should be transposed into national law by 25 June 2011. |

REGULATION on rule for auctioning of allowances under the EU ETS Projected adoption June 2010 |

The third package on the Internal Market for Energy has been adopted by the Council of the European Union and by the European Parliament | DIRECTIVE 2009/72/EC concerning common rules for the internal market in electricity Implementation by 2011 DIRECTIVE 2009/73/EC concerning common rules for the internal market in natural gas Implementation by 2011 REGULATION 713/2009 establishing an Agency for the Cooperation of Energy Regulators Implementation by 2011 REGULATION 714/2009 on conditions for access to the network for cross-border exchanges in electricity Implementation by 2011 REGULATION 715/2009 on conditions for access to the natural gas transmission networks Implementation by 2011 |

Follow up measures to the energy sector inquiry |

Integrated Guidelines 10 (Industrial Base) & 11 (Environment) |

The Community will promote an industrial policy geared towards more sustainable production and consumption, focusing on renewable energies and low-carbon and resource-efficient products, services and technologies. | The Commission adopted SCP/SIP Action Plan in July 2008 to promote the establishment of an internal market for environmental technologies COM(2008)/397 | Legislative proposals following the "Sustainable industrial policy/Sustainable consumption policy", notably extension of EUP Directive Projected adoption end 2010 |

The Commission adopted the Energy Efficiency Package on the energy performance of buildings COM (2008)780 and on energy labelling of tyres COM (2008)779 and energy labelling and product information on energy-related products COM (2008)778. In October / November 2009, the European Parliament and the Council have reached a political agreement on the Energy Efficiency Package. | Proposals for three DIRECTIVES as part of the Energy Efficiency Package Projected adoption end of 2009/ beginning 2010 |

Revision of the Energy Efficiency Action Plan Projected adoption 2010/2011 |

The Commission adopted in December 2007 the lead markets initiative to promote the development of European lead markets for energy/resource efficient technology COM(2007)860 |

Proposal for a DIRECTIVE - Review of the Energy Taxation Directive Delayed from 2008, projected adoption 2010 |

DIRECTIVE 2009/28/EC on the promotion of renewable energy amending Directives 2001/77/EC and 2003/30/EC was adopted by the Commission, the Council and the European Parliament | The DIRECTIVE should be transposed into national law by December 2010. |

3 Commission REGULATIONS setting eco-design requirements (through Comitology): water heaters; washing machines; dishwashers Projected adoption 2010 | Six Commission REGULATIONS setting eco-design requirements (through Comitology): Simple set-top boxes; external power supplies; tertiary sector lighting equipment; domestic sector lighting equipment; domestic refrigerators and freezers; and televisions |

Five Commission DIRECTIVES (through Comitology) implementing the energy labelling directive for water heaters; washing machines; dishwashers, refrigerators and freezers; and televisions Projected adoption 2010 |

In July 2008 the Commission adopted a COMMUNICATION on public procurement for a better environment COM(2008)400 | Measures to strengthen the Public Procurement of high-performance environmentally-friendly products, technologies and services-following July 2008 Communication Projected adoption 1st Q 2010 |

The Commission adopted the European Strategic Energy Technology Plan (SET-Plan), aimed at an accelerated development and wide-scale application of clean, sustainable and efficient energy technologies COM(2007) 723 Based on the SET Plan, the Commission adopted the Communication on Investing in the development of low carbon technologies COM(2009) 519 |

- 7th Framework Programme (2007-13): €2.3 billion for energy, €1.8 billion for environment (including climate change) - Competitiveness and Innovation Programme (CIP) (2007-13), Entrepreneurship and Innovation Programme (EIP) € 430 million for eco-innovation and Intelligent Energy for Europe (IEE) €730 million |

Integrated Guideline 13 (Open Markets) |

Whilst working to conclude the Doha multilateral trade negotiations, the Community will negotiate bilaterally with key trading partners to open up new opportunities for international trade and investment, improve market access focussing on countries and sectors where significant barriers remain, and create a common space of regulatory provisions and standards. | The Commission initialled an FTA with South Korea; Launched negotiations for a Comprehensive Economic and Trade Agreement with Canada |

International Agreement - New Partnership and Cooperation Agreement (PCA) with China/ trade and investment part Fur |

Bilateral Cooperation EU-USA- Transatlantic Economic Council; EU-USA Energy Council is created Bilateral regulatory cooperation with US, Japan, China and Russia |

Multi-party Agreement - Anti Counterfeiting Trade Agreement (ACTA) |

Monitoring and strengthening of spending on Growth and Jobs (earmarking) | European Cohesion Policy Funds (mid-term review 2010) European Agricultural Fund for Rural Development (mid-term review 2010) Lifelong learning Programme European Globalisation Adjustment Fund |

Annex Table II: Community measures, notably part of the EERP, contributing to the objectives of the CLP, but not originally foreseen

Key Objectives | Achievements since renewed CLP | Measures to be adopted by the European Commission | Measures to be adopted as priority action by other institutions (EP, Council) | Measures to be implemented |

Integrated Guidelines 9 (Information Society), 12 (Internal Market) &13 (Open Markets) |

The Community will strengthen the single market, increase competition in services, and take further steps to integrate the financial services market | In April 2009 the Commission adopted a Communication outlining the work to harmonise protection rules for investors in packaged retail investment products.COM(2009)2004 | Further policy proposals to harmonise protection rules for investors in packaged retail investment products will follow. |

REGULATION (EC) No 1060/2009 on Credit Rating Agencies is adopted by the EP and the Council in April and entered into force in October 2009. |

In October 2009, the Communication adopted a Communication outlining the policy proposals for future legislative measures on safety of financial derivatives markets. COM(2009) 563 |

In April 2009, the Commission has proposed a DIRECTIVE on Alternative Investment Fund Managers (AIFM), covering also managers of venture capital funds. COM(2009) 207 | DIRECTIVE on Alternative Investment Fund Managers (AIFM) Projected adoption 2010 |

In September 2009, the Commission has adopted a package of proposals for REGULATIONS reforming the EU financial supervision system followed by the 'Omnibus Directive' introducing changes in the sectoral legislation to define the scope of powers exercised by the new European Supervisory Authorities in October 2009 COM(2009) 576 | Proposals for REGULATIONS establishing; the European Systemic Risk Board (ESRB) The European Banking Authority, The European Insurance and Occupational Pensions Authority, European Securities Markets Authority Council Decision on relations between the ESRB and the ECB Projected adoption 2010 |

The Commission launched work on cross-border crisis management and bank resolution framework with public consultation started in October 2009. COM(2009) 561 |

The Commission has adopted the Decision on financing the IASCF, EFRAG and PIOB to enhance effectiveness and independence of these bodies. | The Decision is being implemented. |

The Council and the Parliament adopted. Directive 2009/14/EC amending Directive 94/19/EC on deposit-guarantee schemes as regards the coverage level and the payout delay11 March 2009 | . |

In April 2009 two RECOMMENDATIONS adopted by the Commission on: remuneration of directors of listed companies C (2009)/3177 and on remuneration in the financial services sector C (2009)/3159. | The RECOMMENDATIONS need be implemented. |

The Commission has adopted Amendments (SEC (2009)974 and 975) to DIRECTIVES 2006/48/EC and 2006/49/EC on Capital Requirements (CRD) on trading book exposures, re-securitisation and remuneration (CRD 3rd package) | Commission to adopt further amendments (CRD 4th package) which are likely to cover through-the-cycle expected loss provisioning, liquidity and leverage, capital buffers and removal of national options and discretions. | DIRECTIVE - Amendments CRD on trading book exposures, re-securitisation and remuneration (CRD 3rd package) Projected adoption 2010 |

In May 2009, the Council adopted an amending Regulation (No 473/2009) to Council Regulation No 1698/2005 based on Commission's proposals on the use of €1.02 million the Recovery Plan to bring broadband in rural areas and/or for facing new challenges as identified under the Health-Check of the CAP. |

Integrated Guideline 7 (R&D) |

The Community will make the "fifth freedom" (the free movement of knowledge) a reality and create a genuine European Research area. | The Commission in July 2009 launched the call for research projects for the three public private partnerships (PPPs); Factories of the Future, Green Cars and Energy Efficient Buildings with funding from 7th Framework Programme and industry. Expected that the first projects will start spring 2010. |

Integrated Guidelines 11 (Environment), 12 (Internal Market) 13 (Open Markets) & 16 (Infrastructure) |

The Community will complete the internal market for energy and adopt the climate change package in order to put in place the framework to achieve at least a 20% reduction in greenhouse gas emissions and reach a 20% Renewables energy share by 2020. | The DIRECTIVE 2009/119/EC on emergency oil stocks has been adopted by the Council. | The DIRECTIVE 2009/119/EC should be transposed into national law by 2012. |

The Commission adopted proposals: for a new REGULATION measures to safeguard security of gas supply for a revision of REGULATION 736/96 on notifying projects to the Community in the petroleum, natural gas and electricity sector COM(2009) 361 | Council REGULATION concerning the notification to the Commission of investment projects in energy infrastructure within the European Community repealing Regulation (EC) No 736/96 Projected adoption 2010 Revision of REGULATION of the European Parliament and of the Council concerning measures to safeguard security of gas supply DIRECTIVEand repealing Directive 2004/67/EC Projected adoption 2010 |

Adoption in July 2009 of proposals on Energy Security and Infrastructure as a follow up of the Second Strategic Energy Review proposing a number of strategic projects to strengthen solidarity and security of supply in the truly European energy network (€ 4 billion Community financing) |

Integrated Guideline 13 (Open Markets) |

Whilst working to conclude the Doha multilateral trade negotiations, the Community will negotiate bilaterally with key trading partners to open up new opportunities for international trade and investment, improve market access focussing on countries and sectors where significant barriers remain, and create a common space of regulatory provisions and standards. | International Agreement – Commission actively participates in work of the G-20 and has obtained permanent place as a member in the new Financial Stability Board |

[1] COM(2008) 881, 2008.12.16.

[2] Kulcskérdésekről szóló dokumentum, 2009.3.13, 6784/0/09 REV2.

[3] HL C 119, 2009.5.28., 2. o.

[4] „Közös bevándorláspolitika Európa számára: elvek, fellépések és eszközök”, COM(2008) 359, 2008.6.17.

[5] A 2009/50/EK irányelv.

[6] „Az adminisztratív terhek Európai Unión belüli csökkentésére irányuló cselekvési program: Ágazati csökkentési tervek és a 2009. évi tevékenységek” COM(2009) 544, 2009.10.22.

[7] „Lisszaboni közösségi programról szóló javaslat” COM(2007) 804, 2007. 12.11.

[8] A Tanács következtetései, 2008 májusa (9076/08).

[9] Az európai kutatási infrastruktúráért felelős konzorcium (ERIC) közösségi jogi keretéről szóló 723/2009/EK tanácsi rendelet.

[10] A Bizottság ajánlása a szellemi tulajdon kezeléséről a tudásátadás során, valamint az egyetemeknek és más állami kutatószervezeteknek szóló gyakorlati útmutatóról – C (2008) 1329.

[11] „A Közösség innovációs politikájának felülvizsgálata a változó világban” - COM(2009) 442, 2009.9.2.

[12] „A kockázatitőke-alapok határokon átívelő befektetéseit korlátozó akadályok felszámolása”, 2007. december.

[13] „A szellemi tulajdonhoz fűződő jogok belső piaci érvényesítésének megerősítéséről”- COM(2009) 467.

[14] Az Európai Regionális Fejlesztési Alapra vonatkozó 397/2009/EK rendelet (HL L 126., 2009.5.21.).

[15] A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának a környezetvédelmi szempontú közbeszerzésről, COM(2008)400.

[16] http://ec.europa.eu/environment/gpp/toolkit_en.htm

[17] TGT: Az elért eredményekről szóló jelentés felülvizsgálata: 2008 decembere és 2009 októbere.