[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 13.6.2007

COM(2007) 324 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK

a közös agrárpolitikára vonatkozó tájékoztatási tevékenységekről szóló 814/2000/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról {SEC(2007) 800}

A BIZOTTSÁG JELENTÉSEAZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK

a közös agrárpolitikára vonatkozó tájékoztatási tevékenységekről szóló 814/2000/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról

ELSő RÉSZ A 814/2000/EK TANÁCSI RENDELET ÉRTELMÉBEN VÉGZETT TEVÉKENYSÉGEK

I. Bevezetés

E jelentés témája a 814/2000/EK tanácsi rendelet végrehajtása a 2003–2006 közötti időszakban.

A 814/2000/EK tanácsi rendeletben meghatározott, a közös agrárpolitikára vonatkozó tájékoztatási tevékenységek célkitűzései az alábbiak:

a közös agrárpolitikáról adott felvilágosítás, valamint e politika végrehajtásának és továbbfejlesztésének elősegítése, |

az európai mezőgazdasági modell támogatása és annak elősegítése, hogy a lakosság megértse azt, |

a gazdák és más, a vidéki térségekben élő érintettek tájékoztatása, |

a közös agrárpolitika kérdéseinek és céljainak megismertetése a nyilvánossággal. |

- A tevékenységek két fő kategóriába sorolhatók:

a harmadik félnek minősülő szervezetek által EMOGA általi társfinanszírozásra benyújtott tevékenységek, amelyek lehetnek programok vagy egyedi intézkedések, |

a Bizottság által kezdeményezett és az EMOGA által 100%-ban finanszírozott tevékenységek („közvetlen tevékenységek”). |

- A Tanács úgy határozott (lásd a 814/2000/EK rendelet 8. cikkét), hogy a Bizottságnak kétévente jelentést kell készítenie e rendelet végrehajtásáról az Európai Parlament és a Tanács számára. Ez a második ilyen jelentés. A 2000–2002 közötti időszakot felölelő első jelentés ismertetésére 2003 májusában került sor[1].

A 814/2000/EK rendelet alkalmazását meghatározó – és különösen a harmadik feleknek megítélt támogatásokra vonatkozó – részletes alkalmazási szabályokat megállapító végrehajtási intézkedések továbbfejlesztését a 2003. májusi jelentés ismerteti. A végrehajtási szabályokon időközben további kisebb technikai változtatásokat végeztek[2].

Ezt az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak címzett jelentést eredetileg 2005 decemberében kellett volna ismertetni. Ezt azonban elhalasztották annak érdekében, hogy az e rendelet értelmében végrehajtott tevékenységek értékelését – amelyre a Bizottság 2000–2005 közötti időszakra vonatkozó értékelési politikájának konkrét keretében került sor – be lehessen fejezni, illetve hogy a Bizottság figyelembe vehesse az említett értékelés megállapításait[3]. A jelentés teljes szövege valamint összefoglalása az alábbi Europa-honlapon olvasható:http://ec.europa.eu/agriculture/eval/reports/cap_info/index_en.htm.

A mellékleteket és a szövegben szereplő rövidítések jegyzékét a Bizottság szolgálatainak kísérő munkadokumentuma tartalmazza.

II. Költségvetés

A 2003–2006 közötti időszakra tájékoztatási tevékenységek céljára éves szinten 6,5 millió EUR állt rendelkezésre a (2003-ban ismert) B1–382-es költségvetési tétel, majd – a nómenklatúra változását követően – a 05 08 06 költségvetési tétel alatt a 2004 és 2006 közötti költségvetési évekre.

A Bizottság által folytatott (közvetlen) tevékenységek, illetve a harmadik félnek minősülő szervezetek által kezdeményezett tevékenységek (támogatások) megoszlása az alábbiak szerint alakult:

2003: közvetlen tevékenységek (2 500 000) (38%) – támogatások (4 000 000) (62%),2004: közvetlen tevékenységek (2 500 000) (38%) – támogatások (4 000 000) (62%),2005: közvetlen tevékenységek (3 000 000) (46%) – támogatások (3 500 000) (54%),2006: közvetlen tevékenységek (3 700 000) (57%) – támogatások (2 800 000) (43%).

Ugyanakkor a 2006-os év kivételével – amikor is jelentős fellendülés volt tapasztalható – az éves költségvetési keret jelentős mértékben kihasználatlan maradt (a költségvetés végrehajtásának mértéke 2003-ban 64%, 2004-ben 51%, 2005-ben 61%, és 2006-ban 98% volt. A részleteket a 2. táblázat tartalmazza a IV. pont alatt). A finanszírozási lehetőségek korlátozott mértékű kihasználása elsősorban a támogatásokra előirányzott költségvetés fel nem használásának tulajdonítható. Mivel számos támogatás iránti kérelem hibás vagy rossz minőségű volt, a követelményeket (a támogathatóságra, a kizárásra, a kiválasztásra és az odaítélésre vonatkozó feltételek) a projektek csak egy kis része teljesítette maradéktalanul.

A támogatásokra előirányzott költségvetési keret jobb kihasználása érdekében, valamint a kérelmezők által elkövetett leggyakoribb hibák felülvizsgálatát követően a 2006-os pénzügyi évben társfinanszírozásban megvalósult tevékenységekről szóló 2005/C 252/06 számú ajánlattételi felhívást[4], valamint a 2007-es költségvetési évben társfinanszírozásban megvalósult tevékenységekről szóló 2006/C 236/07 számú ajánlattételi felhívást[5] tovább finomították, szövegüket pontosították, ezáltal segítve a kérelmezőket abban, hogy e hibákat a jövőben el tudják kerülni. A fenti erőfeszítések sikerét mutatja, hogy a 2006-os pénzügyi évben a támogatásokra fordítható költségvetési keret kihasználása jelentősen javult.

III. A finanszírozott tevékenységek megoszlása (a kötelezettségvállalási előirányzatok tekintetében)

A 814/2000/EK tanácsi rendeletről készített első jelentés azt ismertette, hogyan hajtott végre a Bizottság fokozatos javításokat a a végrehajtott tevékenységekre vonatkozó szabályok terén a 2000–2002 közötti időszakban. A jelentés ugyancsak említést tett a 2208/2002/EK bizottsági rendeletben[6] szereplő azon végrehajtási szabályok felülvizsgálatáról, amelyek a 2003–2006 közötti időszakban jellemző támogatási tevékenységet szabályozták. Ez a felülvizsgálat olyan jelentős változtatásokat vezetett be a rendszerben, mint az egyszerűsödés, a fokozódó átláthatóság, a javasolt tájékoztatási tevékenységek eredményesebb értékelése, a kommunikálandó üzenetek pontosabb meghatározása és hatékonyabb terjesztése. A közös agrárpolitikát körülvevő új politikai légkörre válaszul az éves ajánlattételi felhívás szövegét fokozatosan pontosították és fejlesztették. Kiemelt hangsúlyt kapott a mezőgazdasági termelők és a szélesebb közvélemény tájékoztatása a politikai irányvonal változásairól – különösen a 2003-as reformról és az azt követő és ehhez kapcsolódó további reformokról.

1. Támogatások (a harmadik félnek minősülő szervezetek által kezdeményezett kommunikációs tevékenységek)

A jelentéstételi időszakban a költségvetési keretet a Bizottság számos olyan tevékenység – szemináriumok, konferenciák, publikációk, cserelátogatások, illetve egyéb tevékenységek – társfinanszírozására fordította, amelyek közvetlenül és közvetve egyaránt hozzájárultak ahhoz, hogy az Európai Unió polgárai számára még érthetőbb legyen a közös agrárpolitika.

A két engedélyezett tevékenységtípus az egyedi tájékoztatási tevékenység és az éves munkaprogramok. Az egyedi tájékoztatási tevékenység rövid időre szóló független és önálló tájékoztatás, egyetlen költségvetéssel. A jelentéstételi időszakban jellemző egyedi tevékenység lehet például egy konferencia, egy szeminárium stb. Egy éves munkaprogram 2–5 egyedi információs tevékenységből áll.

A fent említett tevékenységek támogatható költségeinek legfeljebb 50%-a finanszírozható. Mindazonáltal olyan kivételes esetekben, amelyeket a végrehajtási rendelet részletez, és az ajánlattételi felhívás határoz meg, ez az arány 75%-ig emelkedhet.

A jelentéstételi időszakban 35 program és 70 egyedi tevékenység társfinanszírozására került sor. Megjegyzendő, hogy az egyes programok több tevékenységet is magukban foglalnak, így a 35 finanszírozott program 99 egyedi tevékenységet ölelt fel, összesen 169-re emelve a 4 év alatt megvalósuló tevékenységek számát. 121 konferencia és szeminárium, 11 látogatás, 22 publikáció, 11 audiovizuális termék valamint 4 webportál elkészítéséhez, megszervezéséhez és létrejöttéhez nyújtottak támogatást.

Az alábbi táblázat ismerteti a beérkezett és sikeres pályázatok számát tagállamonként.

1. táblázat

[pic]

Az 1. melléklet tartalmazza a jelentéstételi időszakban megítélt támogatások áttekintését. Az egyéni támogatásokkal kapcsolatos részletek az alábbi Europa-honlapon olvashatók:http://ec.europa.eu/agriculture/grants/capinfo/index_en.htm.

Fontos hangsúlyozni, hogy a szakmai sajtó és média multiplikátor-hatásának köszönhetően a társfinanszírozott tevékenységek jelentős részéről a közvetlen résztvevők körénél jóval szélesebb közönség is tudomást szerzett. Ez is arra utal, hogy az utóbbi években az ajánlattételi felhívásokban fokozott hangsúlyt kapott az üzenetek eredményesebb terjesztése illetve az, hogy az ajánlattevőknek a célközönséget is magában foglaló médiatervet is fel kell állítaniuk.

Az elmúlt évekhez hasonlóan a támogatások több kedvezményezettje is belgiumi székhellyel rendelkezett, ahol a legnevesebb uniós szintű társadalmi-szakmai szervezetek (COPA-COGECA, AEFPR, CEJA) központjai működnek. Az említett tevékenységek közül többet Olaszországban és Spanyolországban is végrehajtottak. Ez is azt mutatja, hogy ezekből az országokból évről évre egyre több pályázat érkezik.

A 2003–2006 közötti időszakban az EU 15-ök északi tagállamaiból továbbra is viszonylag kevés pályázat érkezett. A bővítés óta az új tagállamokból érkező pályázatok száma is elmarad a várttól. A Bizottság szolgálatai folyamatosan keresik ennek magyarázatát, és igyekeznek feltérképezni, hogy az Európai Unió Hivatalos Lapjában illetve az Europa portálon való közzétételen kívül milyen egyéb csatornákon lehetne megjelentetni az éves ajánlattételi felhívást annak érdekében, hogy az minél nagyobb nyilvánosságot kapjon. Ebben az összefüggésben kiemelt figyelmet fordítanak az új tagállamokra jellemző sajátosságokra.

A 2003–2006-os időszakban többek között a KAP-ról illetve a KAP-reform végrehajtásáról, a WTO-ról és a vidékfejlesztésről szóló szemináriumok és konferenciák megszervezéséhez nyújtottak támogatást. Ezek között több olyan konferencia is szerepelt, amelyek témái között a mezőgazdaság és a szélesebb társadalom kapcsolata valamint a bővítés témaköre is terítékre került.

A szóban forgó időszakban támogatásban részesült szervek között olyan, európai uniós szinten működő, környezetvédelmi és vidékfejlesztési szervezetek vannak, mint a WWF és az EUROMONTANA. A hagyományos kedvezményezettek (COPA-COGECA és a CEJA) mellett többek között a tagállamok regionális és helyi hatóságai, médiaszervezetek és a mezőgazdasági termelők nemzeti szövetségei (gyakran uniós szintű testületek tagjai), valamint néhány tudományos testület is sikeresen pályázott. Egyes társfinanszírozott tevékenységek esetében a kedvezményezettek éltek a lehetőséggel, és projektjeik megvalósításához partnerként további szervezeteket is bevontak.

Amint az már korábban is említésre került, a 2003–2006 közötti időszakban javult a támogatások felmérésére és értékelésére szolgáló eljárások hatékonysága. Az előzetes és utólagos értékelésekre vonatkozó követelményeket az éves ajánlattételi felhívásokban tovább pontosították. Meg kell jegyezni, hogy az a kötelezettség, miszerint a kedvezményezetteknek értékelniük kell saját tevékenységüket, a Bizottság és a kedvezményezettek között létrejött egyedi támogatási megállapodás része. A támogatásokat szigorú kiválasztási eljárás után ítélték oda. Jelenleg a Főigazgatóság kommunikációs stratégiájának célja, hogy még hatékonyabban tudja felmérni és értékelni saját tájékoztatási tevékenységeinek hatását. A támogatások végrehajtásáról szóló jelentéseket már most és a jövőben is az elért átfogó hatás felmérése céljából kell elemezni. Ez az elképzelés összhangban áll a külső értékelés megállapításaival és a rendelet célkitűzéseivel is.

2. A Bizottság által kezdeményezett kommunikációs tevékenységek

A 2003–2006-os időszakban – a korábbi évekhez hasonlóan – jelentős volt a Bizottság kezdeményezésére finanszírozott tevékenységek száma, amelyeket gyakran külső technikai segítség bevonásával valósítottak meg. 2003-ban és 2004-ben a költségvetési keret közel 38%-át e tevékenységekre különítették el, s ez az arány 2005-ben 46%,-ra, majd 2006-ban 57%-ra emelkedett.

A II. melléklet részletesen ismerteti a 2003–2006-os időszak tekintetében a Bizottság valamennyi kommunikációs kezdeményezését és a vonatkozó költségeket.

Konferenciák/szemináriumok

A konferenciák és szemináriumok szervezése továbbra is az egyik legfontosabb tevékenység maradt. Ebbe a kategóriába olyan tevékenységek tartoznak, mint a meghallgatások, meghatározott csoportok (újságírók, fogyasztói szövetségek stb.) számára szervezett szemináriumok, európai uniós és nemzetközi konferenciák.

2003–2006 között a Bizottság komoly erőfeszítéseket tett annak érdekében, hogy az érdekelt felekkel az európai uniós szakpolitikák széles skálájáról folytatott párbeszédeket elmélyítse. Ennek következtében ismét kiemelten fontossá vált, hogy a civil társadalmi szervezetek minél szélesebb köre vehessen részt a konferenciákon és szemináriumokon.

Az egyéb intézményekkel folytatott együttműködés is új lendületet kapott: erre példa az a fiatal mezőgazdasági termelőkről szóló konferencia, amelyre a 2005 januárjában a Bizottság és az Európai Parlament közös szervezésében került sor, vagy a 2006. április 4–6-án Bécsben az EU soros osztrák elnökségével közösen megrendezett „A géntechnológiával módosított, a hagyományos és a biológiai haszonnövények együttes létezése – a választás szabadsága" elnevezésű konferencia. A bővítés előkészületei is kiemelt figyelmet kaptak.

Vásárokon való részvétel/standok felállítása

A törekvés, amely szerint a civil társadalmat kell középpontba állítani, és valamennyi érdeklődő felet be kell vonni, továbbá a Bizottság 2005 óta jellemző törekvése, mely szerint a helyi szempontok és sajátosságok figyelembevétele a legfontosabb, az utóbbi években fokozatosan arra indította a Bizottságot, hogy rendszeresen megjelenjen az olyan nevesebb éves vásárokon, mint a párizsi Salon international de l'Agriculture vagy a berlini Internationale Grüne Woche , valamint a vásárokon általában.

A mezőgazdaságért és a vidékfejlesztésért felelős biztosnak, a Bizottság illetve az Európai Parlament más tagjainak, valamint egyéb nemzeti/regionális vezető politikusoknak a gyakori jelenléte nyomán a Bizottság vásári jelenléteiről gyakran tudósít a média.

A vásárok továbbra is a lakosság megszólításának egyik legfontosabb helyszínei. A középpontban ezután is a szinergiákra törekvés, illetve a lakosságnak szóló megfelelő üzenetek és tevékenységek kialakítása áll majd, ahogy azt a külső értékelés is ajánlja.

Publikációk

Számtalan egyszeri és rendszeresen megjelenő kiadvány megjelenésére került sor. A korábbi évekhez hasonlóan a KAP-reform, a vidékfejlesztés és a WTO továbbra is az elsődleges témák között szerepelt.

Az értékelésben szereplő ajánlásokat szem előtt tartva a Főigazgatóság jelenleg e kiadványok felülvizsgálatán dolgozik. A jövőben a Főigazgatóság célja, hogy növelje az online kiadványok számát – beleértve a helyi igényekhez szabható tájékoztató anyagok közreadását is –, melynek köszönhetően többek között a helyi szintű nyelvi igényeket is kielégítheti.

Honlap

A „Mezőgazdaság és vidékfejlesztés” honlap fejlesztése a jelentéstételi időszakban gyors ütemben haladt, hiszen a KAP-ról és a vidékfejlesztésről szóló szakmai információk fontos forrásáról van szó. A legutóbbi értékelés arra a megállapításra jutott, hogy a honlapot – az információszerzés forrásaként – a legfontosabb érdekelt szervezetek széles köre olvassa.

Jelentős előrelépés történt a KAP átláthatóságának fokozása felé: a honlapon egy olyan fejezet is helyet kapott, amely az érdeklődőket a KAP-kifizetések kedvezményezettjeivel kapcsolatos információkat tartalmazó tagállami honlapra irányítja.

Emellett említést érdemel még, hogy 2007 elején elindult Fischer Boel biztos blogja, amely a kommunikáció egy teljesen új, gyorsan fejlődő ágát képviseli. A 2002-ben elindított, „Agriculture Newsdigest” elnevezésű e-mailes szolgáltatás keretében a hírlevelet ma rendszeresen több, mint 14 000 előfizető kapja meg világszerte.

A honlap, mint kommunikációs eszköz amellett, hogy a fejlesztés további, számottevő lehetőségeit hordozza magában, a lakosság új, fiatal rétegeit is nagy eséllyel célozza meg. A Főigazgatóság jelenlegi kommunikációs stratégiájának célja, hogy interaktív eszközök bevonásával tovább fejlessze az Internet-alapú kommunikációt.

Közvélemény-kutatások

A Mezőgazdasági Főigazgatóság folytatta az európai unió polgárai körében a KAP és a vidékfejlesztés témájában végzett közvélemény-kutatásokat. A közelmúltban a Főigazgatóság felülvizsgálta az Eurobarométer-felmérés során feltett kérdéseit annak érdekében, hogy a szakpolitikával kapcsolatos tájékozottság és ismeretek mérésére szolgáló rendszer hatékonyságát javítsa, illetve hogy a lakosság körein belül különböző célcsoportokat határozzon meg. Ez is összhangban van a külső értékelés ajánlásaival.

Látogatások

A minél szélesebb közönség megszólítására kiválóan alkalmas jellege miatt a Főigazgatóság látogatási programja még nagyobb nyilvánosságot kapott – az Interneten és az érdeklődő főiskolák és egyetemek körében egyaránt. Ez is a külső értékelés ajánlásait tükrözi.

IV. A kiadások (kötelezettségvállalások és kifizetések) megoszlása a harmadik félnek minősülő szervezetek által kezdeményezett támogatások és a Bizottság által kezdeményezett tájékoztatási tevékenységek között

2. táblázat |

05.0806 költségvetési tétel: Kötelezettségvállalások és kifizetések 2003–2006 |

2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2003–2006 |

(**) | A kötelezettségvállalás évével és a következő évvel (n+1 szabály) kapcsolatban. |

II. melléklet: | A Bizottság által kezdeményezett közvetlen tevékenységek megoszlása (2003–2006) |

III. melléklet: | Rövidítések jegyzéke. |

[1] A Bizottság jelentése az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a közös agrárpolitikára vonatkozó tájékoztatási tevékenységekről szóló 814/2000/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról (COM(2003) 235 végleges, 2003.5.8.).

[2] A Bizottság 1820/2004/EK rendelete (2004. október 20.) a közös agrárpolitikára vonatkozó tájékoztatási tevékenységekről szóló 814/2000/EK tanácsi rendelet részletes alkalmazási szabályainak megállapításáról szóló 2208/2002/EK rendelet módosításáról (HL L 320., 2004.10.21., 14. o.).

[3] Európai Bizottság, Mezőgazdasági Főigazgatóság (DG AGRI) AGRI 2005/0421 számú szerződése; A közös agrárpolitikára vonatkozó tájékoztatási politika értékelése, 2006. december.

[4] HL C 252., 2005.10.12., 28. o.

[5] HL C 236., 2006.9.30., 71. o.

[6] A Bizottság 2208/2002/EK rendelete (2002. december 12.) a közös agrárpolitikára vonatkozó tájékoztatási tevékenységekről szóló 814/2000/EK tanácsi rendelet részletes alkalmazási szabályainak megállapításáról (HL L 337., 2002.12.13, 21. o.)

[7] Közlemény a Bizottságnak: „Cselekvési terv a Bizottság általi európai kommunikáció javításáról” (SEC(2005) 985.) 2005. július 20.