A Bizottság harározatának összefoglalója

(2022. január 19.)

a 139/2004/EK tanácsi rendelet 1. és 4. cikkén alapuló hatáskörének elutasításáról (1)

(Ügyszám: C.1887 – Mediaset – 265. cikk Felkérés eljárásra)

(az értesítés a C(2022) 307 számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2023/C 23/03)

(1) 2021. november 19-én az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) az EUMSZ 265. cikkén alapuló eljárásra irányuló felkérést kapott az MFE – MEDIAFOREUROPE N.V., korábban Mediaset N.V. (a továbbiakban: Mediaset, Hollandia) részéről, amelyben arra kérte a Bizottságot, hogy határozzon arról, rendelkezik-e hatáskörrel a Télévision Française 1 S.A. (a továbbiakban: TF1, Franciaország) és a Métropole Télévision S.A. (a továbbiakban: M6, Franciaország) tervezett összefonódásának (a továbbiakban: ügylet) felülvizsgálatára.

1. A FELEK ÉS AZ ÜGYLET

(2) A TF1 a TF1-ben 43,7 %-os részesedéssel rendelkező Bouygues S.A. (a továbbiakban: Bouygues) kizárólagos irányítása alá tartozik. A Bouygues az építőiparban, a távközlésben és a médiaágazatban tevékenykedik. A TF1 fő tevékenysége közvetlenül vagy leányvállalatain keresztül televíziós csatornák nagykereskedelmi szolgáltatása. A TF1 televíziós műsorszolgáltatóként végzett fő tevékenységéhez kapcsolódó egyéb tevékenységeket is folytat, ideértve audiovizuális és filmtartalmak előállítását, audiovizuális jogok megszerzését, reklámfelületek forgalmazását, DVD-k és zenei CD-k szerkesztését és terjesztését, értékesítéssel kapcsolatos járulékos termékek fejlesztését, valamint digitális és interaktív szolgáltatások fejlesztését.

(3) Az M6 az RTL Group S.A. (a továbbiakban: RTL) kizárólagos irányítása alá tartozik; az RTL 48,26 %-os részesedéssel rendelkezik az M6-ban és az RTL-ben 76,28 %-os részesedéssel rendelkező Bertelsmann SE & Co. KGaA (a továbbiakban: Bertelsmann) kizárólagos irányítása alatt áll. Az M6 fő tevékenysége közvetlenül vagy leányvállalatain keresztül televíziós csatornák nagykereskedelmi szolgáltatása. Ezenfelül az M6 televíziós műsorszolgáltatóként végzett fő tevékenységéhez kapcsolódó egyéb tevékenységeket is folytat, ideértve audiovizuális és filmtartalmak előállítását, audiovizuális jogok megszerzését, reklámfelületek forgalmazását, DVD-k és zenei CD-k szerkesztését és terjesztését, értékesítéssel kapcsolatos járulékos termékek fejlesztését, valamint digitális szolgáltatások fejlesztését. Végül az M6 irányítja az RTL France rádiócsoportot, amely több engedéllyel rendelkezik rádióműsorok sugárzására Franciaországban és e rádiószolgáltatások működtetéséhez kapcsolódó különböző tevékenységeket fejleszt.

(4) [Az ügylet leírása]. Az ügyletet követően a Bouygues az összefonódás eredményeként létrejött vállalkozás tőkéjének körülbelül 30 %-át, míg a Bertelsmann az RTL-en keresztül az összefonódás eredményeként létrejött vállalkozás tőkéjének körülbelül 16 %-át birtokolja majd.

2. A TÉNYÁLLÁS ÉS AZ ELJÁRÁS

(5) 2021. május 17-én a TF1, az M6, a Bouygues és az RTL bejelentette, hogy megállapodást írt alá a TF1 és az M6 tevékenységeinek összevonására irányuló kizárólagos tárgyalások megkezdéséről. 2021. május 17-én a Bouygues és az RTL két egyetértési megállapodást írt alá. Ezeket az egyetértési megállapodásokat 2021. július 8-án a Bouygues és az RTL közötti keretmegállapodás, valamint a TF1 és az M6 közötti, üzleti kombinációról szóló megállapodás (a továbbiakban: megállapodások) aláírása követte. A Bouygues és az RTL megállapodott továbbá az ügylet lezárásakor megkötendő részvényesi megállapodás (a továbbiakban: SHA) tervezetéről.

(6) 2021. október 29-én a francia versenyhatóság (a továbbiakban: ADLC) kérdőívet küldött több piaci szereplőnek, köztük a Mediasetnek, hogy kikérje véleményüket az ügyletről. A kérdőív bevezetőjében az ADLC utal arra, hogy „[a] kérdőív a TF1 és az [M6] közötti tervezett összefonódásra vonatkozik . Az [összefonódás eredményeként létrejött vállalkozás] a [Bouygues] kizárólagos irányítása alatt áll ”. Erre tekintettel a piaci teszt bevezetése kimondja, hogy „[az ügylethez] az [ADLC] jóváhagyása szükséges, amely a versenyszabályozásért felelős független közigazgatási hatóság Franciaországban ”.

(7) 2021. november 19-én a Mediaset megküldte a Bizottságnak az eljárásra irányuló felkérést. A Mediaset különösen azt állítja, hogy az ADLC következtetésével ellentétben az összefonódás eredményeként létrejött vállalkozás a Bouygues és a Bertelsmann közös irányítása alá fog tartozni, és ezért uniós léptékű lesz.

3. UNIÓS LÉPTÉK

3.1. Jogi háttér

(8) Az összefonódás-ellenőrzési rendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében a Bizottság kizárólagos hatáskörrel rendelkezik az uniós léptékű összefonódások értékelésére. Az összefonódás-ellenőrzési rendelet 1. cikke két alternatív küszöbértéket állapít meg annak meghatározására, hogy egy összefonódás uniós léptékű-e.

(9) Az összefonódás-ellenőrzési rendelet 1. cikkének (2) bekezdése értelmében egy összefonódás akkor uniós léptékű, ha i. az összes érintett vállalkozás összevont teljes világméretű forgalma meghaladja az 5 000 millió EUR-t, és ii. az érintett vállalkozások közül legalább két vállalkozás mindegyikének teljes uniós szintű forgalma meghaladja a 250 millió EUR-t, kivéve, ha az érintett vállalkozások mindegyike teljes uniós szintű forgalmának több mint kétharmadát egy tagállamban éri el.

(10) Az az összefonódás, amely nem éri el az összefonódás-ellenőrzési rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében megállapított küszöbértékeket, az 1. cikk (3) bekezdése értelmében uniós léptékű, ha: i. az összes érintett vállalkozás összevont teljes világméretű forgalma meghaladja a 2 500 millió EUR-t, ii. legalább három tagállam mindegyikében az összes érintett vállalkozás összevont teljes forgalma meghaladja a 100 millió EUR-t, iii. a ii. pont alapján számításba vett legalább három tagállam mindegyikében legalább két érintett vállalkozás mindegyikének a teljes forgalma meghaladja a 25 millió EUR-t, és iv. legalább két érintett vállalkozás mindegyikének a teljes uniós szintű forgalma meghaladja a 100 millió EUR-t; kivéve, ha az érintett vállalkozások mindegyike teljes uniós szintű forgalmának több mint kétharmadát egy és ugyanazon tagállamban éri el.

(11) A hatáskör meghatározása céljából érintett vállalkozások azok, amelyek az összefonódásban, vagyis egy, az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében tárgyalt összeolvadásban vagy irányításszerzésben részt vesznek ( 2 )

(12) A kizárólagos irányítás megszerzésével összefüggésben az érintett vállalkozások mind a megszerző vállalkozás, mind a célvállalkozás ( 3 )

(13) Az újonnan alapított közös vállalkozás közös irányításának megszerzésével összefüggésben, amikor egy vállalkozás egy már létező leányvállalattal vagy (korábban kizárólagos irányítása alatt álló) üzleti tevékenységgel járul hozzá a közös vállalkozáshoz, az újonnan alapított közös vállalkozás feletti irányítást megszerző vállalatok mindegyike érintett vállalkozás. Ebben az esetben a hozzájárulást jelentő leányvállalat vagy üzleti tevékenység forgalma az eredeti anyavállalat forgalmának részét képezi ( 4 )

3.2. Forgalom

(14) 2020-ban a Bouygues forgalma világszinten 34 700 millió EUR, az Unióban [forgalomra utaló számadat] millió EUR, Franciaországban pedig [forgalomra utaló számadat] millió EUR volt. A Bouygues így a teljes uniós szintű forgalmának több mint kétharmadát Franciaországban éri el.

(15) 2020-ban a Bertelsmann forgalma világszinten 17 300 millió EUR, az Unióban [forgalomra utaló számadat] millió EUR, Franciaországban pedig [forgalomra utaló számadat] millió EUR volt. Így a Bertelsmann a teljes uniós szintű forgalmának több mint kétharmadát nem Franciaországban éri el.

(16) 2020-ban az M6 forgalma világszinten 1 274 millió EUR, az Unióban [forgalomra utaló számadat] millió EUR, Franciaországban pedig [forgalomra utaló számadat] millió EUR volt. Az M6 így a teljes uniós szintű forgalmának több mint kétharmadát Franciaországban éri el.

(17) A Bizottság megjegyzi, hogy függetlenül attól, hogy i. a Bouygues és az M6 forgalmát, vagy ii. a Bouygues és a Bertelsmann forgalmát veszi-e figyelembe, az 1. cikk (2) bekezdésének a) és b) pontjában meghatározott küszöbértékeket túllépik. Ha azonban csak a Bouygues és az M6 forgalmát vesszük figyelembe, az ügyletnek nem lenne uniós léptéke, mivel a Bouygues és az M6 a teljes uniós szintű forgalmuk több mint kétharmadát Franciaországban érik el. A Bouygues és a Bertelsmann forgalmát figyelembe véve az ügylet uniós léptékű lenne, mivel a Bertelsmann uniós szintű forgalmának több mint kétharmadát nem Franciaországban éri el.

(18) Ezért meg kell határozni, hogy az ügylet mely vállalkozásokat érinti.

3.3. Az ügylet által érintett vállalkozások

(19) Az ADLC és a Bouygues úgy véli, hogy az összefonódás eredményeként létrejött vállalkozás a Bouygues kizárólagos irányítása alatt fog állni ( 5 ) . Ebben az esetben az érintett vállalkozások a Bouygues és az M6 lennének, az összefonódás pedig nem lenne uniós léptékű.

(20) Ezzel szemben, a Mediaset azzal érvel, hogy az összefonódás eredményeként létrejött vállalkozás a Bouygues és a Bertelsmann közös irányítása alá fog tartozni ( 6 ) . Ebben az esetben az érintett vállalkozások a Bouygues és a Bertelsmann ( 7 ) lennének, az összefonódás pedig uniós léptékű lenne.

(21) Az ügyletben érintett vállalkozások körének meghatározásához először is meg kell határozni az összefonódás eredményeként létrejött vállalkozás feletti irányítás jellegét.

3.3.1. Az összefonódás eredményeként létrejött vállalkozás feletti irányítás jellege

3.3.1.1. Bevezetés az összefonódás eredményeként létrejött vállalkozás irányítási struktúrájáról

(22) Az ügyletet követően a Bouygues az összefonódás eredményeként létrejött vállalkozás tőkéjének körülbelül 30 %-át, míg a Bertelsmann az RTL-en keresztül az összefonódás eredményeként létrejött vállalkozás tőkéjének körülbelül 16 %-át birtokolja majd.

(23) Az összefonódás eredményeként létrejött vállalkozás közgyűlése (a továbbiakban: közgyűlés) tekintetében az SHA 2.5. cikke előírja, hogy a Bouygues és a Bertelsmann a közgyűlést megelőzően közös álláspontot fogad el valamennyi napirendi pontra vonatkozóan. Egyet nem értés esetén a Bertelsmann-nak főszabály szerint a Bouygues utasítását követve kell szavaznia.

(24) Az összefonódás eredményeként létrejött vállalkozás igazgatótanácsa (a továbbiakban: igazgatótanács) 12 tagból áll. A Bouygues jogosult négy igazgatót kinevezni, köztük az ügyvezető igazgatót, aki az igazgatótanács elnöke (a továbbiakban: CEO) ( 8 ) , valamint két független igazgatót javasolni. A Bertelsmann két igazgatót nevezhet ki, köztük az igazgatótanács alelnökét, és [a Bertelsmann által javasolt független igazgatók száma] javasolhat. Az SHA 2.1.4. cikkével összhangban az igazgatótanács döntéseit a leadott szavazatok többségével fogadja el. Szavazategyenlőség esetén a CEO szavazata dönt. Az SHA 2.1.2. cikke előírja, hogy a Bouygues és a Bertelsmann közös álláspontot fogad el az igazgatótanács valamennyi napirendi pontjáról. Egyet nem értés esetén a Bertelsmann-nak főszabály szerint a Bouygues utasítását követve kell szavaznia.

3.3.1.2. A Mediaset észrevételei

(25) A Mediaset úgy véli, hogy az összefonódás eredményeként létrejött vállalkozás a következő okok miatt a Bouygues és a Bertelsmann közös irányítása alá fog tartozni.

(26) Először is, a Mediaset előadja, hogy az ügylet szerkezete arra enged következtetni, hogy a Bouygues és a Bertelsmann közös irányítást gyakorol majd az összefonódás eredményeként létrejött vállalkozás felett. A Mediaset szerint konkrétabban a Bouygues nem lesz képes kizárólagos irányítást gyakorolni az összefonódás eredményeként létrejött vállalkozás felett, mivel az összefonódás eredményeként létrejött vállalkozás részvénytőkéjének csak 30 %-át fogja irányítása alatt tartani. A Mediaset rámutat arra, hogy az ügylet megkötését követően a Bertelsmann (az RTL-en keresztül) az összefonódás eredményeként létrejött vállalkozás tőkéjének 16 %-át fogja birtokolni. A Bertelsmann tehát az összefonódás eredményeként létrejött vállalkozás második legnagyobb részvényese lesz.

(27) Másodszor, a Mediaset azt állítja, hogy a Bertelsmann az összefonódás eredményeként létrejött vállalkozás kulcsfontosságú és stratégiai részvényese lesz. A Mediaset úgy véli, hogy többek között a Thomas Rabéval, a Bertelsmann elnökével és főigazgatójával (CEO) és Olivier Roussat-val, a Bouygues főigazgatójával (a továbbiakban: DG) készített interjúból kitűnik, hogy a Bouygues és a Bertelsmann hosszú távú partnerként tekintenek egymásra, és közös álláspontot képviselnek a piacokról ( 9 ) . Ezt tükrözte a befektetőknek szóló beszámoló, amelyben a TF1 és az M6 azt állította, hogy az RTL továbbra is hosszú távú stratégiai részvényes marad ( 10 ) . A Mediaset szerint ezt a francia kereskedelmi törvénykönyv L.233–10. cikke értelmében vett együttes fellépés végrehajtása is bizonyítja ( 11 ) . Az ilyen együttes fellépés fennállása egyébként az egy vagy több vállalkozás által egy másik vállalkozás felett gyakorolt irányítás jellegének az ADLC általi értékelése során használt jelzés ( 12 )

(28) Harmadszor, a Mediaset úgy véli, hogy a Bertelsmann jelentős képviselettel fog rendelkezni az összefonódás eredményeként létrejött vállalkozás irányító szerveiben ( 13 ) . A Mediaset megjegyzi, hogy az összefonódás eredményeként létrejött vállalkozás első CEO-ja Nicolas de Tavernost, az M6 jelenlegi elnöke lenne. A Mediaset azt is megjegyzi, hogy a Bouygues és a Bertelsmann által egyenként kinevezhető igazgatók száma (a Mediaset szerint négy, illetve két igazgató) nem teszi lehetővé a Bouygues és a Bertelsmann számára, hogy önállóan járjanak el, mivel az igazgatótanács 12 igazgatóból fog állni ( 14 )

(29) Végül a Mediaset azt állítja, hogy a Bouygues és a Bertelsmann közös stratégiát fogadtak el, amelyet a sajtóközlemény és a befektetők előadásai is alátámasztanak ( 15 )

3.3.1.3. Az ADLC és a Bouygues érvei

(30) Az ADLC és a Bouygues úgy véli, hogy az ügylet szerkezete biztosítja, hogy a Bouygues kizárólagos irányítást gyakoroljon az összefonódás eredményeként létrejött vállalkozás felett ( 16 )

(31) A közgyűlést illetően a Bouygues hangsúlyozta, hogy az SHA 2.5. cikke értelmében a Bouygues-nak és a Bertelsmann-nak minden közgyűlés előtt konzultálniuk kell egymással annak érdekében, hogy az egyes napirendi pontokra vonatkozóan közös álláspontot alakítsanak ki. A Bouygues és a Bertelsmann közötti egyet nem értés esetén a Bouygues által javasolt álláspont érvényesül, és a Bertelsmann köteles a Bouygues által kívánt döntések mellett szavazni ( 17 ) . A TF1 és az M6 közgyűlésen való korábbi részvételei arányainak elemzése arra engedne következtetni, hogy a Bouygues és a Bertelsmann együttes szavazati jogai mindkét vállalkozás számára tényleges többséget biztosítanak a közgyűléseken.

(32) Ami az igazgatótanácsot illeti, a Bouygues megjegyzi, hogy az SHA 2.1.1. cikke úgy rendelkezik, hogy az összefonódás eredményeként létrejött vállalkozás igazgatótanácsa 12 tagból áll, amelyek felét a Bouygues nevezi ki, beleértve annak elnökét is, aki döntő szavazattal rendelkezik ( 18 )

(33) A Bouygues azt állítja, hogy az SHA felhatalmazást ad arra, hogy a Bouygues és a Bertelsmann – a közgyűlések előkészítéséhez hasonlóan – az igazgatótanács bármely ülését megelőzően is egyeztessen ( 19 ) . A Bouygues és a Bertelsmann közötti egyet nem értés esetén a Bouygues által javasolt álláspont érvényesül, és a Bertelsmann köteles a szavazáskor a Bouygues szavazatához igazodni ( 20 ) . A Bertelsmann csak kivételes körülmények között térhet el a Bouygues álláspontjától. Közelebbről, az SHA 2.1.2. cikke úgy rendelkezik, hogy a Bertelsmann nem köteles követni a Bouygues álláspontját, ha a Bertelsmann vagy valamelyik képviselője az igazgatótanácsban úgy ítéli meg, hogy a döntés jogellenes lenne, vagy összeegyeztethetetlen lenne az összefonódás eredményeként létrejött vállalkozás vállalati érdekeivel ( 21 ) . Ezenkívül a Bouygues azt állítja, hogy a 2.1.4. cikk felsorolja azokat a kérdéseket, amelyekkel kapcsolatban a Bertelsmann nem köteles szavazatát a Bouygues álláspontjához igazítani, de ez csak olyan kivételes döntésekre vonatkozhat, amelyek hatással lehetnek az összefonódás eredményeként létrejött vállalkozás értékére, és amelyek célja a kisebbségi részvényes érdekeinek védelme ( 22 )

(34) Végül a Bouygues kijelenti, hogy az összefonódás eredményeként létrejött vállalkozás valamennyi stratégiai döntése a kizárólagos irányítása alá tartozik, beleértve az üzleti tervet és a költségvetést, a beruházásokat és a vezetők kinevezését. E tekintetben a Bouygues hangsúlyozza, hogy a Mediaset által a Bouygues és a Bertelsmann közötti közös stratégia fennállása mellett felhozott tények olyan sajtóközleményeken alapulnak, amelyek nem foglalják magukban a megállapodások és az SHA teljes tartalmát ( 23 )

3.3.1.4. A Bizottság értékelése

(A) Jogi háttér

(35) Az egységes jogalkalmazásról szóló közlemény megállapítja, hogy közös irányítás akkor áll fenn, amikor két vagy több vállalkozás vagy személy meghatározó befolyást gyakorolhat egy másik vállalkozásra. A meghatározó befolyás alatt a Bizottság általában egy vállalkozás stratégiai üzleti magatartását meghatározó döntések blokkolására vonatkozó jogosultságot érti. Azoknak a vállalkozásoknak tehát, amelyek közös irányítást szereznek egy másik vállalkozás felett, egyezségre kell jutniuk a közös vállalat üzletpolitikájának meghatározásában, és együtt kell működniük egymással ( 24 )

(36) A Bizottság számos kritériumot alkalmaz a közös irányítás meglétének megállapítására.

(37) Bár közös irányítás valósulhat meg abban az esetben, ha két vállalkozás egyenlő szavazati joggal vagy a döntéshozó szervek tagjainak kinevezésében egyenlő joggal rendelkezik, a Bizottság ezt nem tartja szükséges feltételnek. Ezért akkor is fennállhat közös irányítás, ha a két anyavállalat között nem áll fenn egyenlőség a szavazatok vagy a döntéshozó szervekben való képviselet tekintetében. Ez különösen olyan esetekre jellemző, ahol a kisebbségi részvényesek kiegészítő jogosítványokkal rendelkeznek, és ez lehetővé teszi számukra a közös vállalat stratégiai üzleti magatartása szempontjából lényeges döntésekkel szemben vétójog érvényesítését ( 25 ) . Azok a vétójogok, amelyek közös irányítás gyakorlását teszik lehetővé, jellemzően az olyan kérdésekkel kapcsolatos döntésekre terjednek ki, mint a költségvetés, az üzleti terv, a nagyberuházások vagy a felső vezetés kinevezése.

(38) A Bizottság továbbá úgy véli, hogy a szavazati jogok közös gyakorlása közös irányítást eredményezhet. Így a közös irányítás konkrét vétójogok hiányában is elérhető, amikor két vagy több vállalkozás egy másik vállalkozásban kisebbségi részesedéseket szerez ( 26 ) . Erre ott kerülhet sor, ahol a kisebbségi részesedések együttesen eszközül szolgálnak a célvállalkozás irányítására. Az ilyen egyeztetés jogilag kötelező erejű megállapodás eredménye lehet, vagy tényszerű körülmények alapján bizonyítható, különösen akkor, ha a kisebbségi részvényesek között erős közös érdek áll fenn ( 27 )

(39) Végül a Bizottság más tényezőket is figyelembe vesz, többek között a döntő szavazat meglétét ( 28 ) . Ahhoz, hogy a közös irányítás fennálljon, nem szabad, hogy csak egy anyavállalat rendelkezzen döntő szavazattal, mivel ez a döntő szavazattal rendelkező cég kizárólagos irányításához vezetne ( 29 ) . Mindazonáltal közös irányítás valósulhat meg, ha a gyakorlatban e döntő szavazat relevanciája és hathatóssága korlátozott ( 30 )

(B) A Bertelsmann vétójoga az összefonódás eredményeként létrejött vállalkozásban

(40) A fenti (22)–(24) pontban kifejtettek szerint és eltérő rendelkezés hiányában a Bertelsmann-nak a Bouygues-gal azonos irányban kell szavaznia mind az igazgatótanács ülésén, mind a közgyűlésen.

(41) Az SHA 2.1.4. cikke olyan mechanizmust ír elő, amely kivételes körülmények között lehetővé teszi a Bertelsmann számára […], hogy meghatározott számú kérdésben adott javaslat ellen szavazzon ( 31 ) . A Bizottság úgy véli, hogy ez a mechanizmus hasonló ahhoz, mintha a Bertelsmann-nak e kérdésekkel kapcsolatosan vétójoga lenne. [Az SHA részletei] ( 32 ) . Így a Bertelsmann vétójoggal rendelkezik az SHA 2.1.4. cikkében felsorolt kérdésekben.

(42) Először is, az SHA 2.1.4. cikke felsorolja azokat a kérdéseket, amelyek tekintetében a Bertelsmann kivételesen vétójoggal rendelkezik. Ez különösen az alapszabály módosítására, a könyvvizsgálók leváltására, az osztalékfelosztási politika bármilyen változására, az irányítási szabályok bármilyen változására, a részvénytőke emelésére, az adósság jelentős növekedésére, valamint az összefonódás eredményeként létrejött vállalkozás bármely olyan új üzleti tevékenység iránti kötelezettségvállalására vonatkozik, amely nem tartozik a tevékenységi körébe. E vétójogokat illetően a Bizottság megjegyzi, hogy az egységes jogalkalmazásról szóló közlemény (66) pontjával összhangban ezek a kérdések nem érintik az összefonódás eredményeként létrejött vállalkozás stratégiai döntéseit. A Bertelsmann vétójoga az összefonódás eredményeként létrejött vállalkozás létezésével kapcsolatos kérdésekre vonatkozik, és így önmagában nem ruházhat rá közös irányítást az összefonódás eredményeként létrejött vállalkozás felett. Ezek a vétójogok inkább a kisebbségi részvényeseknek általában, mint a közös vállalat befektetői számára, pénzügyi érdekeik védelmében biztosított vétójogoknak felelnek meg.

(43) Az SHA 2.1.4. cikke a Bertelsmann-nak bizonyos típusú beruházások tekintetében is vétójogot biztosít. A Bertelsmann különösen fenntartja a jogot arra, hogy ne kövesse a Bouygues javaslatát a következők tekintetében: i. a részvények, üzleti tevékenységek és eszközök ügyletenként [a küszöbérték összege] EUR-t meghaladó összegű befektetése, eladása vagy megszerzése, ii. az audiovizuális tartalomhoz kapcsolódó jogok megszerzése ügyletenként és évente [a küszöbérték összege] EUR-t meghaladó mértékben, iii. ügyletenként és évenként [a küszöbérték összege] EUR-t meghaladó bármely kereskedelmi forgalmazási megállapodás, iv. közös vállalkozás, partnerség vagy egyéb garancia létrehozása [a küszöbérték összege] EUR-t meghaladó összegben, valamint a [küszöbérték összege] EUR-t meghaladó összegű per indítása. E tekintetben a Bizottság megjegyzi, hogy az SHA-ban meghatározott küszöbértékeket az M6 soha, a TF1 pedig nagyon kivételes esetben lépte túl az elmúlt tíz évben ( 33 ) . A Bertelsmann vétójoga tehát nem biztosít számára vétót az összefonódás eredményeként létrejött vállalkozás szokásos üzleti magatartásával szemben. Tekintettel a megadott összegekre, ezek a vétójogok az általában a kisebbségi részvényeseket védő jogoknak felelnek meg.

(44) A fentiek fényében tehát a Bizottság úgy véli, hogy a Bertelsmann az SHA 2.1.4. cikkében meghatározott vétójogok következtében nem gyakorol közös irányítást az összefonódás eredményeként létrejött vállalkozás felett.

(45) Az összefonódás eredményeként létrejött vállalkozás első CEO-ját a Bouygues és a Bertelsmann nevezik ki ( 34 ) . E CEO egyike lesz a Bouygues által kinevezett négy igazgatótanácsi tagnak. A zárolási idő ( 35 ) alatt a Bouygues – a Bertelsmann-nal folytatott megbeszéléseket követően, de anélkül, hogy ez utóbbi vétójoggal rendelkezne a végleges döntéssel szemben – felmentheti az összefonódás eredményeként létrejött vállalkozás CEO-ját. A jövőbeli CEO-k kinevezését illetően a Bouygues-nak javaslatot kell tennie egy […] jelöltlistára […]. A Bertelsmann megvétózhatja a listán szereplő jelöltek egyikét ( 36 ) . A Bouygues hoz tehát végső döntést a [CEO] kiválasztásáról, kivéve, ha a Bertelsmann úgy véli, hogy komoly etikai aggályok merülnek fel a jelölttel kapcsolatban ( 37 ) . […] ( 38 ) . Ebből következik, hogy a zárolási idő alatt és azt követően is a Bouygues-nak lesz végső beleszólása az összefonódás eredményeként létrejött vállalkozás CEO-jának kinevezésébe és felmentésébe. A Bertelsmann-nak csak […], valamint egy olyan jelölt kinevezése esetén van vétójoga, akivel kapcsolatban a Bertelsmann úgy véli, hogy komoly etikai aggályok merülnek fel. A Bertelsmann-nak továbbá nem lesz vétója a CEO felmentésével szemben. Így a Bertelsmann az összefonódás eredményeként létrejött vállalkozás CEO-jának kinevezése kapcsán meglévő vétójoga a konzultációhoz való joghoz hasonlít, és a kisebbségi részvényesek érdekeinek védelmére általában biztosított jogokkal egyenértékű. A Bizottság azt is megjegyzi, hogy a Bouygues haladéktalanul el tudja mozdítani az összefonódás eredményeként létrejött vállalkozás első CEO-ját.

(46) A Bizottság ezért úgy véli, hogy a Bertelsmann nem gyakorol közös irányítást az összefonódás eredményeként létrejött vállalkozás felett azért, mert részt vesz az összefonódás eredményeként létrejött vállalkozás CEO-jának kinevezésében és lemondásában.

(47) Az üzleti tervet és a költségvetést illetően a Bizottság megjegyzi, hogy az SHA 2.2.1. cikke a költségvetés és az üzleti terv elkészítéséért felelős auditbizottságot hoz létre, amely a Bouygues által kinevezett igazgatóból és a Bertelsmann által kinevezett igazgatóból áll ( 39 ) . [A Bouygues és a Bertelsmann megállapodnak az első üzleti tervről] ( 40 ) . Ezenkívül a jövőbeli üzleti terveknek, amelyek ellen a Bertelsmann csak akkor emelhet kifogást, ha úgy ítéli meg, hogy az üzleti terv összeegyeztethetetlen az összefonódás eredményeként létrejött vállalkozás vállalati érdekeivel ( 41 ) , tiszteletben kell tartaniuk a Bouygues és a Bertelsmann által elfogadott bevételi, szinergia- és beruházási célokat […] ( 42 ) . Így [a jövőbeli üzleti tervek tekintetében a Bouygues a döntő szavazata miatt kikényszerítheti döntését az igazgatótanácsban] ( 43 ) . Ezek a jövőbeli üzleti tervek és költségvetések az összefonódás eredményeként létrejött vállalkozás stratégiai döntéseinek minősülnek.

(48) A Bizottság ezért úgy véli, hogy a Bertelsmann nem gyakorol majd közös irányítást az összefonódás eredményeként létrejött vállalkozás felett az összefonódás eredményeként létrejött vállalkozás jövőbeli üzleti terveinek és költségvetésének megvitatására és elfogadására szolgáló mechanizmus következtében.

(49) A Bizottság ezért megjegyzi, hogy a Bertelsmann nem rendelkezik vétójoggal az összefonódás eredményeként létrejött vállalkozás stratégiai döntéseit illetően.

(C) A szavazati jogok közös gyakorlása

(50) Ami a közgyűléseket illeti, az SHA 2.1.4. cikkében említett (a fenti (42)–(44) pontban tárgyalt) fenntartott kérdéseken kívül a Bertelsmann nem léphet fel a Bouygues ellen.

(51) Az igazgatótanácsot illetően azonban az SHA 2.1.4. cikkében meghatározott fenntartott kérdéseken és az összefonódás eredményeként létrejött vállalkozás CEO-jának (a fenti (42)–(46) pontban tárgyalt) kinevezésén kívül a Bertelsmann-nak jogában áll kifogást emelni minden olyan döntéssel szemben, amelyet a Bertelsmann jogellenesnek vagy az összefonódás eredményeként létrejött vállalkozás vállalati érdekével összeegyeztethetetlennek ítél (az SHA 2.1.2. cikke).

(52) Az SHA 2.1.2. cikkében foglalt, a vállalati érdekre vonatkozó kivételre nem vonatkoznak különleges feltételek. Ugyanakkor, amint azt a Bouygues kifejtette, i. a vállalati érdekre vonatkozó kivétel szokásos, és nem kifejezetten az audiovizuális ágazatra jellemző, ii. csak szélsőséges helyzetekben kívánják alkalmazni, iii. mivel célja a Bertelsmann által kinevezett igazgatók személyes polgári jogi és/vagy büntetőjogi felelősségének elkerülése ( 44 ) . Ennek eredményeként a Bizottság úgy véli, hogy a vállalati érdekre vonatkozó kivétel tárgyi hatálya korlátozott.

(53) Ebből következik, hogy a Bertelsmann az SHA feltételei alapján de jure nem gyakorolhat meghatározó befolyást az összefonódás eredményeként létrejött vállalkozásra. A Bizottságnak azonban értékelnie kell, hogy de facto megvalósulhat-e a szavazati jogok közös gyakorlása.

(54) A Bizottság megjegyzi, hogy a Bertelsmann rendelkezik olyan know-how-val az audiovizuális ágazatban, amely túlmutat az összefonódás eredményeként létrejött vállalkozás tevékenységein. Továbbá, még ha a Bertelsmann nem is írhatja elő álláspontját, a Bouygues-nak és a Bertelsmann-nak meg kell próbálniuk közös szavazási álláspontot kialakítani az összefonódás eredményeként létrejött vállalkozás igazgatótanácsának vagy közgyűlésének minden egyes ülése előtt. Erre tekintettel a Bouygues és a Bertelsmann egyetlen jogalanyként viselkedhet az összefonódás eredményeként létrejött vállalkozás döntéshozó szerveiben. Emellett az összefonódás eredményeként létrejött vállalkozás első CEO-ja továbbra is számos szerepet fog betölteni a Bertelsmannon belül ( 45 )

(55) A Bizottság ugyanakkor megjegyzi, hogy a Bouygues rendelkezik saját ismeretekkel az audiovizuális ágazatban, és e tekintetben nem függ a Bertelsmanntól. Ezenkívül a Bertelsmann nem fog jelentős kereskedelmi kapcsolatokat fenntartani az összefonódás eredményeként létrejött vállalkozással ( 46 ) . Végül a Bouygues fenntartja a jogot arra, hogy eltávolítsa a CEO-t az összefonódás eredményeként létrejött vállalkozás éléről anélkül, hogy a Bertelsmann ezzel szemben kifogást emelhetne.

(56) Ebből következik, hogy semmilyen bizonyíték nem támasztja alá a Bouygues és a Bertelsmann közötti erős közös érdek fennállását.

(57) Ilyen közös érdek hiányában a Bizottság úgy véli, hogy a kisebbségi részvényesek közötti mozgó szövetségek esetleges kialakulása általában kizárja a de facto közös irányítás feltételezését. A jelen ügyben a Bizottság megjegyzi, hogy lehetséges, hogy a Bouygues és más kisebbségi részvényesek olyan irányban szavazhatnak, amely ellentétes a Bertelsmann álláspontjával, mind az igazgatótanácsban, mind pedig a közgyűlésen.

(58) A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy a Bouygues és a Bertelsmann közötti egyet nem értés esetén a Bertelsmann csak a zárolási időre ([a zárolási időszak tartama]) köteles a részesedését megtartani. Ezen időszak végén a Bertelsmann eladhatja részvényeit azzal, hogy a Bouygues számára elővásárlási jogot biztosít a részvények [részesedéseinek összege]-ra/-re vonatkozóan. A részvények fennmaradó része szabadon értékesíthető [amennyiben a vevő választása nem vet fel versenyjogi aggályokat]. Így a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az egyet nem értés nem érintené az összefonódás eredményeként létrejött vállalkozás létezését.

(59) A Bizottság ezért megállapítja, hogy a megállapodások és az SHA nem eredményezik a szavazati jogok de facto közös gyakorlását az összefonódás eredményeként létrejött vállalkozásban.

(D) A döntő szavazat meglétéről

(60) Mindenesetre az egységes jogalkalmazásról szóló közlemény (82) pontja kimondja, hogy ahhoz, hogy a közös irányítás fennálljon, nem szabad, hogy csak egy anyavállalat rendelkezzen döntő szavazattal, mivel ez a döntő szavazattal rendelkező cég általi kizárólagos irányításhoz vezetne.

(61) A jelen ügyben az igazgatótanács felét a Bouygues fogja irányítani, beleértve a CEO-t ( 47 ) is, aki döntő szavazattal rendelkezik. Ebben az értelemben a Bertelsmann szavazata nem tűnik szükségesnek ahhoz, hogy a Bouygues állást foglaljon az igazgatótanácsban, kivéve, ha az SHA 2.1.4. cikke értelmében fenntartott kérdésekről van szó (amelyek nem képesek közös irányítást biztosítani). Hasonlóképpen, a közgyűlésen a Bertelsmann csak az SHA 2.1.4. cikke értelmében fenntartott kérdésekben (amelyek nem képesek közös irányítást biztosítani) emelhet kifogást a Bouygues álláspontjával szemben.

(62) Ezért a Bouygues döntő szavazatának eredményeként a Bertelsmann nem gyakorol közös irányítást az összefonódás eredményeként létrejött vállalkozás felett.

(E) Az összefonódás eredményeként létrejött vállalkozás feletti kizárólagos irányítás

(63) A fentieknek megfelelően a Bizottság megjegyzi, hogy a Bouygues-nak jogában áll kinevezni az összefonódás eredményeként létrejött vállalkozás igazgatótanácsának felét. A francia kereskedelmi törvénykönyv ( 48 ) rendelkezéseinek megfelelően az összefonódás eredményeként létrejött vállalkozás CEO-ja, akit a Bouygues nevez ki, patthelyzet esetén döntő szavazattal rendelkezik. Ebben az értelemben a Bouygues a döntéseit az összefonódás eredményeként létrejött vállalkozás igazgatótanácsára kényszerítheti. A Bizottság megjegyzi, hogy ezek a jogok kizárólagos irányítást biztosítanak a Bouygues számára az összefonódás eredményeként létrejött vállalkozás felett.

(64) Ezenkívül az SHA 2.5. cikkének rendelkezései szerint és az SHA 2.1.4. cikke értelmében fenntartott kérdések kivételével (amelyek nem képesek közös irányítást biztosítani) a Bertelsmann-nak a közgyűléseken a Bouygues-hoz igazodva kell szavaznia. Ebben az értelemben a Bouygues ténylegesen a szavazati jogok 46 %-a felett fog irányítást gyakorolni az összefonódás eredményeként létrejött vállalkozás közgyűlésén. A Bouygues által bemutatott historikus konszolidált statisztikák szerint ez a közgyűléseken ténylegesen képviselt szavazati jogok több mint felét teszi ki ( 49 ) . Ennek eredményeként a Bizottság megjegyzi, hogy a Bouygues de facto is kizárólagos irányítást gyakorol az összefonódás eredményeként létrejött vállalkozás felett. Az alábbi táblázat a TF1 és az M6 közgyűlésén 2019 óta elért részvételi arányra vonatkozó historikus konszolidált statisztikákat mutatja be. 1. Táblázat A TF1 és az M6 közgyűlésén elért részvételi arányra vonatkozó historikus konszolidált statisztikák Év Konszolidált részvételi arány A Bouygues részesedésének becsült mértéke A Bouygues részesedése a teljes konszolidált részvételi arányhoz viszonyítva 2021 […] % 46 % [Több mint fele] % 2020 […] % 46 % [Több mint fele] % 2019 […] % 46 % [Több mint fele] % Forrás: A Bouygues válasza az 1. RFI 3. kérdésére

(65) A Bizottság ezért úgy véli, hogy a Bouygues kizárólagos irányítást fog gyakorolni az összefonódás eredményeként létrejött vállalkozás felett, mind jogilag, mind ténylegesen.

(F) Az összefonódás eredményeként létrejött vállalkozás feletti irányítás jellegére vonatkozó következtetés

(66) A fenti okokból a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az összefonódás eredményeként létrejött vállalkozás kizárólag a Bouygues irányítása alatt fog állni.

3.3.2. Az ügylet által érintett vállalkozásokra vonatkozó következtetés

(67) A Bizottság úgy ítéli meg, hogy mivel a Bouygues kizárólagos irányítást gyakorol majd az összefonódás eredményeként létrejött vállalkozás felett, az ügyletben érintett vállalkozások a Bouygues (beleértve a TF1-et) mint megszerző vállalkozás és az M6 mint célvállalkozás.

3.4. Az ügylet uniós léptékére vonatkozó következtetés

(68) Mivel mind a Bouygues, mind az M6 forgalmának több mint kétharmadát Franciaországban éri el, a Bizottság úgy véli, hogy az ügylet nem minősül uniós léptékű összefonódásnak.

4. KÖVETKEZTETÉS

(69) A Bizottság nem rendelkezik hatáskörrel az ügylet értékelésére.

(70) E határozatról – a bizalmas információk és az üzleti titkok kivételével – értesíteni kell a Mediasetet, és a határozatot közzé kell tenni a Hivatalos Lapban.

(1) OJ L 24, 29.1.2004, p. 1 (the „Merger Regulation”). With effect from 1 December 2009, the Treaty on the Functioning of the European Union („TFEU”) has introduced certain changes, such as the replacement of „Community” by „Union” and „common market” by „internal market”. The terminology of the TFEU will be used throughout this decision.

(2) A Bizottság közleménye a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egységes jogalkalmazásról (HL C 95., 2008.4.16., 1. o.), (129 bekezdés) (a továbbiakban: egységes jogalkalmazásról szóló közlemény).

(3) Az egységes jogalkalmazásról szóló közlemény, (134) pont.

(4) Az egységes jogalkalmazásról szóló közlemény, (139) pont.

(5) Lásd: az ADLC elemzése az összefonódás-ellenőrzési rendeletnek a 2021. december 3-i ügyletre való alkalmazhatóságáról, 7. o., valamint a Bouygues észrevételei, 1. melléklet, 7. o.

(6) Eljárásra irányuló felkérés, 2–5. oldal.

(7) Ideértve az M6-ot is.

(8) Az összefonódás eredményeként létrejött vállalkozás első CEO-ja Nicolas de Tavernost, az M6 jelenlegi elnöke lesz.

(9) Eljárásra irányuló felkérés, 3. oldal.

(10) Eljárásra irányuló felkérés, 3. oldal.

(11) Eljárásra irányuló felkérés, 3. oldal.

(12) Eljárásra irányuló felkérés, 3. oldal.

(13) Eljárásra irányuló felkérés, 3. oldal.

(14) Eljárásra irányuló felkérés, 3–4. oldal.

(15) Eljárásra irányuló felkérés, 4. oldal.

(16) Lásd: az ADLC elemzése az összefonódás-ellenőrzési rendeletnek a 2021. december 3-i ügyletre való alkalmazhatóságáról, 7. o., valamint a Bouygues által a Bizottság észrevételek megtételére irányuló kérelmére adott válaszok (a továbbiakban: a Bouygues észrevételei), 1. melléklet, 4. o.

(17) A Bouygues észrevételei, 1. melléklet, 3. o.

(18) A Bouygues észrevételei, 1. melléklet, 6. o.

(19) A Bouygues észrevételei, 1. melléklet, 7. o.

(20) A Bouygues észrevételei, 1. melléklet, 7. o.

(21) A Bouygues észrevételei, 1. melléklet, 4. o.

(22) A Bouygues észrevételei, 1. melléklet, 7–8. o.

(23) A Bouygues észrevételei, 1. melléklet, 9. o.

(24) Az egységes jogalkalmazásról szóló közlemény, (62) pont.

(25) Az egységes jogalkalmazásról szóló közlemény, (65) pont.

(26) Az egységes jogalkalmazásról szóló közlemény, (74) pont.

(27) Az egységes jogalkalmazásról szóló közlemény, (74)–(76) pont.

(28) Az egységes jogalkalmazásról szóló közlemény, (82) pont.

(29) Az egységes jogalkalmazásról szóló közlemény, (82) pont.

(30) Az egységes jogalkalmazásról szóló közlemény, (82) pont.

(31) Ez a kötelezettség nem terjed ki a Bouygues vagy a Bertelsmann által javasolt független igazgatókra.

(32) A francia kereskedelmi törvénykönyv L.225–37. cikke.

(33) A Bouygues megerősíti, hogy ezeket a küszöbértékeket a TF1 2011 óta csak háromszor lépte túl, az M6 pedig soha. A Bouygues továbbá az 1. információkérésre (RFI) adott válaszában megerősítette, hogy adott esetben a historikus adatoknak a TF1 és az M6 csoport közötti összesítése nem vezet a 2.1.4. cikkben meghatározott küszöbértékek további túllépéséhez (lásd: 1. RFI, a 2. kérdésre adott válasz és a melléklet). A Bizottság ezért úgy véli, hogy a küszöbértékek elég magasak ahhoz, hogy a Bertelsmann-nak ne biztosítsanak vétót az összefonódás eredményeként létrejött vállalkozás stratégiai döntéseit illetően.

(34) SHA, 2.3. cikk.

(35) Az SHA 3.2. cikke előírja, hogy kivételes esetektől eltekintve a Bertelsmann-nak [egy meghatározott időtartam]-ig meg kell őriznie az összefonódás eredményeként létrejött vállalkozásban fennálló részesedését (a továbbiakban: zárolási idő).

(36) SHA, 2.3. cikk.

(37) SHA, 2.1.2. cikk.

(38) SHA, 2.3. cikk.

(39) SHA, 2.2.1. cikk.

(40) SHA, 2.2.1. cikk. Ezenkívül az 1. információkérésre adott válaszában a Bouygues megerősítette, hogy a megállapodások lehetővé teszik a Bouygues számára, hogy rövid időn belül módosítsa az üzleti tervet és visszavonja az első költségvetést (lásd: 1. RFI, az 5. b) kérdésre adott válasz).

(41) SHA, 2.1.2. cikk.

(42) SHA, 2.2.1. cikk.

(43) Lásd alább, (61) pont.

(44) Lásd: 1. RFI, az 1. kérdésre adott válasz.

(45) Eljárásra irányuló felkérés, 3. oldal.

(46) Az 1. RFI-re adott válaszában a Bouygues megerősítette, hogy az M6 és a Bertelsmann közötti, csoporton belüli kapcsolatok szándékoltan megszűnnek majd (lásd: 1. RFI, a 4. kérdés b) pontjára adott válasz). A Bouygues ugyanakkor rámutat arra, hogy az összefonódás eredményeként létrejött vállalkozás – mint bármely más vállalkozás – piaci feltételek mellett szerezhet be tartalmakat vagy szolgáltatásokat a Bertelsmann leányvállalataitól.

(47) Az Európai Unió Törvényszéke már kimondta, hogy az összefonódás-ellenőrzési rendelet alkalmazásában a részvényes által kinevezett független képviselők szükségszerűen figyelembe veszik az őket kinevező személy érdekeit (lásd: az Európai Unió Törvényszékének 2006. február 23-i ítélete, Cementbouw Handel & Industrie kontra Bizottság, T-282/02, 74. pont). Ellenkező bizonyíték hiányában a Bizottság úgy véli, hogy az összefonódás eredményeként létrejött vállalkozás igazgatótanácsának a Bouygues által kinevezett két független tagja a Bouygues érdekei szerint fog eljárni.

(48) A francia kereskedelmi törvénykönyv L.225–37. cikke.

(49) Lásd: 1. RFI, a 3. kérdésre adott válasz.