BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM A hatásvizsgálat összefoglalása amely a következő dokumentumokat kíséri: Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA az Uniónak az „Európai metrológiai program – Innováció és kutatás” elnevezésű, több tagállam által együttesen indított programban való részvételéről /* SWD/2013/0250 final */





BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM A hatásvizsgálat összefoglalása amely a következő dokumentumokat kíséri: Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA az Uniónak az „Európai metrológiai program – Innováció és kutatás” elnevezésű, több tagállam által együttesen indított programban való részvételéről Ez az összefoglalás vázlatosan ismerteti a több tagállam által indított európai metrológiai kutatási program (EMKP) folytatására vonatkozóan a Bizottság által előterjesztett, határozat elfogadására irányuló jogalkotási javaslatot kísérő hatásvizsgálatról készített jelentés legfontosabb megállapításait és következtetéseit. A program továbbvitelét az EMKP-ben részt vevő tagállamok kérték, és szándékukat alátámasztották az „Európai metrológiai program – Kutatás és innováció” című programtervezet elkészítésével, valamint azzal, hogy 28 tagállam nemzeti szintű pénzügyi kötelezettségvállalásokat tett a folytatás érdekében. A metrológia a mérés tudománya, és a méréssel kapcsolatos valamennyi elméleti és gyakorlati kérdéssel foglalkozik. A metrológia érdeklődésének középpontjában a mértékegységek meghatározása, alkalmazása és használatának terjesztése, valamint az alapegységekkel (kilogramm, méter, másodperc, kelvin stb.) való viszonyuk meghatározása áll. A szükséges kutatási háttér és infrastruktúra biztosítása, valamint ezeknek a központi kormányzati szervek és minisztériumok által nyújtott intézményi finanszírozás segítségével történő működtetése a nemzeti metrológiai intézetek (NMI-k) feladata. 1. A probléma meghatározása 1.1. A metrológia előtt álló kutatási és innovációs kihívások megválaszolása Csúcstechnológiára épülő világunk központi idegszála a metrológia, a mérés tudománya, mely átszövi mindennapjainkat. Tudásalapú gazdaságunkban az egyre pontosabb és megbízhatóbb mérések létfontosságúak az innováció és a gazdasági növekedés számára. A megbízható és megismételhető méréseknek köszönhetően a szélesebb értelemben vett kutatóközösség jobb műszereket képes építeni és magasabb színvonalon képes művelni a tudományt. Hatásukra új területek nyílnak meg az ipar számára, terek és lehetőségek tárulnak fel az innováció előtt. A méréstudomány – például az egészségügy vagy az éghajlatváltozás területén – megalapozza és bővíti a globális kihívásokra vonatkozó ismereteinket, egységesebbé formálja szemléletünket. A legfontosabb társadalmi kihívások kezelése gyakran igényel metrológiai megoldásokat. Különösen így van ez az egészségügyben, a környezetvédelemben és az energetikában, de más területeken is, például a közlekedésben (automata irányítású járművek, a szennyezőanyag-kibocsátás csökkentése), a mezőgazdaságban (élelmiszer-biztonság) vagy társadalmunk biztonságosabbá tételében (vegyi és sugárvédelmi mérések, az adatbiztonság javítása). A műszakilag fejlett országok kormányai a világon mindenütt támogatják a metrológiai infrastruktúrát, mert az előnyöket hoz számukra, és azok közé a közjavak közé tartozik, amelyek szükségessé teszik az állami beavatkozást. A világ gazdasági nagyhatalmai egyre többet költenek a metrológiai kutatásra és a kapcsolódó infrastruktúra fejlesztésére. Kína például – igaz, meglehetősen alacsony szintről indulva – 2001 és 2007 között 25-szörösére tornászta fel a metrológiai K+F-re nemzeti szinten fordított finanszírozás összegét, míg az USA 2017-ig kétszeresére kívánja növelni a Nemzeti Szabványügyi és Technológiai Intézet (National Institute of Standards and Technology – NIST) költségvetését. Az 1. ábra bemutatja az elmúlt években egyes vezető gazdaságokban a metrológiára fordított források területén bekövetkezett erőteljes növekedést. 1. ábra: A metrológia finanszírozása: a változások összehasonlítása (belső adatok, NPL, Egyesült Királyság) A metrológia által igényelt források nagysága és a metrológiának a tudományos kiválóság és az ipari versenyképesség előmozdítására kifejtett hatása miatt egy-egy tagállam vagy országcsoport önmagában nem kelhet versenyre eséllyel a globális piacon. 1.2. Fő problémák és mozgatórugóik A kérdésben szervezett nyilvános konzultáció eredményei[1] egyértelmű visszajelzést adtak a megoldandó problémákról általában, illetve az érdekeltek különböző csoportjaira lebontva, és alátámasztották az EMKP időközi értékelésének megállapításait. Csaknem teljes (97%-os) volt az egyetértés abban, hogy a metrológiai kutatás fontos szerepet játszik a nagy kihívások kezelésében, az európai gazdaság működésében és az európai ipar versenyképességének biztosításában, az európai szakpolitikák alakításában, valamint az európai szintű szabványosításban és szabályozásban. A válaszadók többsége ugyancsak egyetértett a 15 konkrét alapprobléma azonosításában: 50–90% megítélése szerint ezek a problémák „fontosak” vagy „nagyon fontosak”. 2. ábra: A nyilvános konzultáció eredményei: az európai metrológiai kutatási rendszer problémái fontossági sorrendben A majdani kezdeményezésnek a következő két fő problémára kell megoldást adnia: 1. a gazdasági növekedés megalapozásában és a társadalmi-gazdasági kihívások kezelésében nem kellően kamatoztatott lehetőségek: · a metrológiának nagyobb mértékben kell hozzájárulnia a gazdasági fejlődéshez, éspedig olyan, a kutatási fázist követő tevékenységek segítségével, amelyek mérséklik a metrológiai kutatás újszerű piaci termékeken keresztüli hasznosítása előtt álló akadályokat és e hasznosítás kockázatait, · a metrológiai szakmának segítenie kell a szabályozás és a szabványosítás minőségének javítását és/vagy felgyorsítását, éspedig azáltal, hogy a mérési módszerekkel és korlátaikkal kapcsolatban biztosítja a ma még gyakran hiányzó független tudományos szaktanácsadást, · a metrológiai kutatásnak interdiszciplinárisabbá kell válnia, és nyitnia kell és a széles tudományos közösség felé – az interdiszciplinaritás és a széles tudományos közösség felé való nyitás érdekében történő további korszerűsítés a záloga annak, hogy a metrológiai rendszer képes legyen biztosítani a társadalmi kihívások kezeléséhez szükséges mérési megoldásokat például az egészségügy, az energetika és a környezetvédelem területén; 2. az európai metrológiai kutatási és innovációs rendszer széttagoltsága és strukturális gyengeségei: · az új mérési technológiák kidolgozásának és hasznosításának koordináltabb és inkluzívabb módon kell történnie Európában annak érdekében, hogy elkerülhetők legyenek a szükségtelen átfedések, és a kevésbé kutatásintenzív NMI-k csökkenteni tudják tudásbeli lemaradásukat, és ezáltal jobban tudják támogatni a társadalmi-gazdasági fejlődéssel kapcsolatos nemzeti prioritásaik érvényesítését, · Európának vezető helyet kell kivívnia magának világszinten, és koordinált stratégiát kell követnie – Európának koordinált stratégiát kell kialakítania a világ más országaival és régióival való programszintű metrológiai kutatási együttműködés területén, hogy ezáltal szélesebb értelemben vett gazdasági előnyökhöz jusson, egységes hangon szólalhasson meg, és vezető helyről vehessen részt a metrológia területén fennálló globális kihívások kezelésében. 1.3. Az EU-szintű beavatkozás teljes mértékben indokolt Az EU-szintű beavatkozás több szempontból is szükséges: az egymástól elkülönülő nemzeti kutatási programok egységes egésszé való szervezéséhez, a több tagállamot felölelő közös kutatási és finanszírozási stratégiák kialakításához, valamint annak a kritikus tömegnek az eléréséhez (mind a szereplőket, mind a forrásokat tekintve), amely szükséges a metrológia előtt álló fontos kihívások megválaszolásához, és mindezek révén a területre irányuló erőfeszítések és forrásfelhasználás költséghatékonyságának és hatásosságának biztosításához. A kezdeményezés illeszkedik a Szerződésben megfogalmazott azon célkitűzésekhez, amelyek szerint meg kell erősíteni az EU tudományos és technológiai alapjait (EUMSZ 179. cikk (1) bekezdés), ki kell alakítani egy, a kutatók országhatárokon átívelő együttműködésén alapuló európai kutatási térséget (EUMSZ 179. cikk (2) bekezdés), és mindezek érdekében az EU-nak részt kell vennie egyes, több tagállam által indított kutatási-fejlesztési programokban (EUMSZ 185. cikk). Az európai kutatás és innováció elkövetkezendő éveinek céljait az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést zászlajára tűző Európa 2020 kezdeményezés határozza meg. A stratégián belül több kiemelt kezdeményezés – egyebek mellett az „Innovatív Unió”, az „Európai digitális menetrend”, az „Erőforrás-hatékony Európa” és az „Iparpolitika a globalizáció korában” elnevezésű – is kapcsolatban van a metrológiai kutatással. A jelenlegi kezdeményezés keretei között az EMKP-ben részt vevő államok és NMI-jeik, valamint a célzott végrehajtó struktúraként létrehozott Euramet megmutatta, hogy egy ilyen könnyed irányítási struktúra is képes lehet biztosítani a program hatékony és eredményes végrehajtását. A továbbfejlesztett utódprogram, az EMPIK szintén tiszteletben fogja tartani a szubszidiaritás elvét: a programban a tagállamok feladata lesz kidolgozni közös stratégiai munkaprogramjukat, és gondoskodni a munkavégzés mindennemű operatív vonatkozásáról. Az EU szerepe a hatékonyabb koordináció biztosítása, a kritikus tömeg elérésének, illetve a nemzeti és az európai stratégiák összehangolásának segítése, a közpénzek felhasználásának hatékonyabbá tétele, valamint az EU szakpolitikáival való szinergiák érvényesítésének biztosítása és a „Horizont 2020” keretprogram céljainak teljesítéséhez való hozzájárulás. 1.4. EMKP: Legfontosabb eredmények és tanulságok A jelenleg folyamatban lévő európai metrológiai kutatási programban (EMKP) huszonkét NMI működik együtt. A program az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 185. cikkén alapul, amely a többéves keretprogramok végrehajtása keretében lehetőséget ad a nemzeti kutatási programok koordinálására. Teljes költségvetése öt évre 400 millió EUR, amelyet a részt vevő országok és az EU fele-fele arányban állnak. Az időközi értékelés rámutatott a kezdeményezés értékeire: „A panel egyetértett abban, hogy – a hosszú távú nemzeti finanszírozási kötelezettségvállalásokra, a viszonylag homogén nemzeti struktúrákra és a már eleve meglévő együttműködési keretekre való tekintettel – a 185. cikk csaknem tökéletes eszköze a metrológiai közösségen belüli közös programozásnak.” A legfontosabb hiányosságok az NMI-ken kívül rendelkezésre álló tudományos kiválóság felé való nyitás és a kapacitásépítés területén tapasztalhatók. Emellett az innovációt támogató, illetve a szabályozási/szabványosítási útitervek kidolgozását segítő célzott eszközök hiánya behatárolja az ipari hasznosítás lehetőségeit, és így a gazdaság egészére gyakorolt hatásokat is. 2. Célok 2.1. Általános célok Az Európa 2020 stratégiával, az „Innovatív Unió” elnevezésű kiemelt kezdeményezéssel, a „Horizont 2020” keretprogrammal és az európai kutatási térséggel összhangban a majdani kezdeményezés mindent átható célja az európai metrológiai kutatási rendszer előtt álló kihívások kezelése és a jobb mérési módszerek által Európa számára nyújtott előnyök lehető legnagyobb mértékű kihasználása. Az általános célok tehát a következők: 1. alkalmas, integrált és a célok szempontjából megfelelő metrológiai megoldások kidolgozása az innováció és az ipar versenyképességének támogatása érdekében, valamint mérési technológiák rendelkezésre bocsátása az egészségüggyel, a környezetvédelemmel, az energetikával és más területekkel összefüggő társadalmi kihívások megoldásához, ideértve a szakpolitikák kialakításának és végrehajtásának támogatását is (ÁC1); 2. olyan integrált európai metrológiai kutatási rendszer létrehozása, amely rendelkezik a szükséges kritikus tömeggel, és regionális, nemzeti, európai és nemzetközi szinten egyaránt aktív szerepet vállal (ÁC2). 2.2. Konkrét célok Az általános célok teljesítéséhez, valamint annak biztosításához, hogy a program valamennyi kapcsolódó tevékenység vonatkozásában tudományos, igazgatási és pénzügyi szempontból egyaránt magas szintű integrációt valósítson meg és nagy hatást gyakoroljon környezetére, a következő mérőszámok és konkrét célok kerültek meghatározásra: · az ipari bevezetés felgyorsítása, a szabványosítás továbbfejlesztése: · legalább 400 millió EUR legyen az új vagy jelentős mértékben továbbfejlesztett olyan termékek és szolgáltatások pénzügyi forgalma, amelyek az EMPIK és az előzményprogramok résztvevőinek kutatási tevékenységének tudhatók be, · legalább 60% legyen a CEN, a CENELEC, az ISO, az IEC azon műszaki bizottságainak és más olyan hasonló jellegű szabványügyi szerveknek a részaránya, amelyek potenciálisan közvetlen előnyét láthatják az EMPIK-projekteknek, és ennek érdekében csatlakoznak a programhoz, · egy koherens, fenntartható és integrált európai metrológiai rendszer létrehozásának támogatása az EU-ban rendelkezésre álló potenciál teljes kiaknázása érdekében: · legalább 50% legyen a nemzeti szinten célzottan a metrológiai kutatásra fordított azon források részaránya, amelyeknek felhasználását a program koordinálja vagy befolyásolja, · az összes európai NMI és kijelölt intézet legyen kapcsolatban a programmal, · legalább 20% legyen azon nemzetközi metrológiai bizottságok aránya, amelyekben[2] Európa vezető szerepet tölt be. 2.3. Operatív célok A fenti konkrét célokból hat operatív cél fakad: · közös, az alapkutatást és a kihívásorientált metrológiai kutatást közös prioritásokon, együtt közzétett pályázati felhívásokon és kiválóságon alapuló projektkiválasztási eljárásokon keresztül erős integrációt megvalósító menetrendek kidolgozása (OC1), · az innovációval összefüggő tevékenységek támogatása új technológiák fejlesztésén, az ipar által meghatározott közös kutatási projekteken és az ipari alkalmazáson keresztül. Ehhez szisztematikus, technológiai szempontú projektszűrés szükséges, valamint az, hogy az ipar által meghatározott kutatás részaránya legalább 20% legyen (a jelenlegi EMKP-nek nincs külön ilyen célú modulja – OC2), · a szakpolitikák alakítói és a szabványosító testületek számára való közvetlen relevancia növelése: a források legalább 10%-át a normatív kutatáshoz kell rendelni (szemben az EMKP -beli 0%-kal – OC3), · a program megnyitása az érintett tudományos közösségek előtt, a program ismertségének növelése a technológiával és a kutatással foglalkozó európai szervezetek előtt, illetve e szervezetek részvételének fokozása. Ez azt jelenti, hogy legalább kétszeresére kell növelni a programban részt vevő olyan kutatók számát, akik az NMI-ken és a KI-ken kívülről érkeznek (OC4), · a kapacitásépítés támogatása az NMI-k fejlesztésével összefüggésben, különösen a nemzeti hatóságok abban való segítésével, hogy teljes mértékben kihasználják a strukturális alapok és más kapcsolódó programok adta lehetőségeket. Ennek keretében a várakozások szerint az EU strukturális alapjainak és más programjainak tőkeáttételi hatása az EMPIK-társfinanszírozás összegére vetítve 0%-ról 10%-ra fog nőni (OC5), · Európa vezető szerepének megerősítése az Eurameten keresztül, valamint a világméretű együttműködés előmozdítása. Ennek eredményeképpen legalább két strukturált együttműködésnek kell megindulnia az Európán kívüli, a metrológia területén nagyhatalomnak szolgáló országokkal (pl. USA, Kanada – OC6). 3. Megoldási lehetőségek Az EMKP utódprogramja alapvetően a következő három módon képzelhető el: Az 1. lehetőség („Nincs célzott EU-szintű fellépés”) esetében az EU 2013-tól, a jelenlegi finanszírozási időszak végétől nem vesz részt az EMKP-ben, és az EU kutatáspolitikája, kutatási programjai és finanszírozási eszközei sem nyújtanak célzott támogatást az EMKP célkitűzéseinek teljesítéséhez. A 2. lehetőség („A jelenlegi helyzet fenntartása – EMKP II.”) a jelenlegivel azonos módon viszi tovább a kezdeményezést, amely így csak az alap- és a kihívásorientált kutatás koordinálására és integrálására összpontosít. Ez azt jelentené, hogy bizonyos pályázati felhívások az ipar számára releváns témákkal is foglalkoznának. A 3. lehetőség („Továbbfejlesztett kezdeményezés a 185. cikk alapján – EMPIK”) az EMKP sikereire építve „Európai metrológiai program – Innováció és kutatás” (EMPIK) elnevezéssel ambiciózusabb, befogadóbb, az Európa 2020 stratégia célkitűzéseihez igazodó kezdeményezést feltételez, változatlanul a 185. cikk alapján. Az EMKP-ről az EMPIK-re való áttérés eredményeképpen az erőfeszítések nagyobb mértékben összpontosulnak az innovációra és az ipari alkalmazásra, továbbá új elemként megjelennek a szabványosítás és a célzott kapacitásépítés támogatásának lehetőségei, valamint – a nem kellően kiépített, illetve fejlesztés alatt álló metrológiai rendszerekkel rendelkező részt vevő országok támogatása érdekében, lehetővé téve számukra, hogy felzárkózzanak a fejlett metrológiai rendszerű országokhoz – a más finanszírozási források, például a strukturális alapok igénybevételét lehetővé tévő új kapcsolódási pontok. 4. A lehetőségek összehasonlítása Az összehasonlítás alapját a hat operatív célra gyakorolt hatások, illetőleg a gazdasági, társadalmi, környezeti és más jellegű hatások elemzése adja. 2. ábra: A megoldási lehetőségek összehasonlítása a hat operatív cél megvalósítására (OC) gyakorolt hatások és a gazdasági, társadalmi, környezeti és más jellegű hatások alapján || 1. lehetőség: Nincs célzott EU-szintű fellépés || 2. lehetőség: EMKP II. || 3. lehetőség: EMPIK OC1: Integráció || Csekély-közepes || Kifejezetten magas || Magas OC2: Innováció || Csekély-közepes || Közepes || Magas OC3: Szakpolitikai relevancia || Csekély-közepes || Közepes || Kifejezetten magas OC4: A program megnyitása || Csekély || Közepes || Közepes-magas OC5: Kapacitásépítés || Csekély || Csekély-közepes || Közepes OC6: Világszintű együttműködés || Csekély-közepes || Csekély-közepes || Közepes-magas Gazdasági hatások || Csekély || Közepes || Közepes-magas Társadalmi hatások || Közepes || Közepes-magas || Magas Környezeti hatások || Csekély || Közepes-magas || Közepes-magas Az európai kutatás- és innovációpolitikára kifejtett hatások || Csekély || Közepes-magas || Magas Hatékonyság || Kifejezetten csekély || Magas || Kifejezetten magas Adminisztrációs terhek || Magas || Közepes || Közepes 5. A legjobb megoldási lehetőség A kitűzött célok teljesítésében való eredményesség, a hatékonyság és az összes kritérium figyelembevételével vett koherencia vizsgálata alapján egyértelműen a 3. lehetőség mutatkozik a legjobbnak. Ezt teljes mértékben alátámasztják a nyilvános konzultáció eredményei is: a válaszadók 93%-a a „nagyon kívánatos” vagy a „megfelelő” választ jelölte meg a kérdőíven. A lehetőség az EMKP eddigi eredményeire épít, amikor a jelenlegi tevékenység folytatásával és az új programba való átvezetésével számol, miközben további tevékenységek zökkenőmentes beépítését is előrevetíti már a kezdetektől fogva azon problémák megoldása érdekében, amelyek a jelenlegi kezdeményezés keretei között nem kezelhetők. A költségvetési előirányzatok tényleges összege a „Horizont 2020” keretprogrammal kapcsolatos döntések függvénye. A részt vevő országok máris több mint 300 millió EUR értékben tettek kötelezettségvállalásokat. Ha az EU is ugyanennyivel járul hozzá a programhoz, az összesen 600 millió EUR összegű költségvetést jelent a hét éven keresztül közzéteendő pályázati felhívások számára, ami azt jelenti, hogy a jelenlegi EMKP-hez képest az éves költségvetés 7%-kal (85,7 millió EUR/év összeggel) lesz nagyobb. 6. Nyomon követés és értékelés A program- és projektszintű nyomonkövetési és értékelési rendszer létrehozása jó alapot szolgáltat annak megítéléséhez, hogy az EMPIK megfelelő irányba halad-e, és sikeresen teljesíteni fogja-e a kitűzött célokat. Az értékelési rendszer elemei a következők lesznek: · a program végrehajtásáról készített éves jelentések, amelyek meghatározott eredményességi mutatók alapján részletes információkkal szolgálnak a program eredményességéről és a különböző célok teljesítése felé való előrehaladásról, · egy, az Európai Bizottság által felkért független szakértői panel által legkésőbb 2018-ban végrehajtandó időközi értékelés, amely elsősorban a program addigi végrehajtására, a kutatás és az innováció minőségére, a különböző kitűzött célok teljesítése felé való előrehaladásra, valamint a jobbítási lehetőségekkel kapcsolatos ajánlások megfogalmazására fog összpontosítani, · egy akkor végrehajtandó független záró értékelés, amikor az Unió részvétele az EMPIK-ben megszűnik, amely áttekinti a célkitűzések teljesítését, az eredményeket és a hatásokat. A hatásvizsgálatról készült részletes jelentés bemutatja a konkrét és az operatív célok értékelése céljából kidolgozott átfogó mutatórendszert. [1] Teljes jelentés: http://ec.europa.eu/research/consultations/pdf/empir-survey-final-report.pdf [2] Például a Nemzetközi Méteregyezmény bizottságaiban: www.bipm.org/en/committees