Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Az uniós légi közlekedés kilátásai a koronavírus-válságban és azt követően

(saját kezdeményezésű vélemény)

(2020/C 429/14)

Előadó: Thomas KROPP

Közgyűlési határozat: 2020.2.20. Jogalap: az eljárási szabályzat 32. cikkének (2) bekezdése saját kezdeményezésű vélemény Illetékes szekció: „Közlekedés, energia, infrastruktúra és információs társadalom” szekció Elfogadás a szekcióülésen: 2020.9.3. Elfogadás a plenáris ülésen: 2020.9.16. Plenáris ülés száma: 554 A szavazás eredménye: (mellette/ellene/tartózkodott) 217/1/2

1. Következtetések és ajánlások

1.1. A légi közlekedés egyike azoknak az ágazatoknak, amelyeket a legsúlyosabban érintett a koronavírus-válság. A légiutas-forgalmi piac csak 2020 márciusa és 2020 májusa között 90 %-kal zsugorodott, ami drámai következményekkel járt a légi közlekedési értékláncban szereplő valamennyi érdekelt fél és alkalmazottaik bevételeire. A légi közlekedés kulcsszerepet játszik a kereskedelem és az idegenforgalom, valamint az Európán belüli és a nem uniós országokhoz fűződő kapcsolatok szempontjából. A turisztikai ágazat számos országban kulcsfontosságú szerepet tölt be a nemzeti GDP előállításában, és rendkívüli veszteségeket szenvedett el. Ezek az uniós országokra is hatással vannak, ám még nagyobb hatást gyakorolnak a fejlődő országokban, ahol az ágazat a GDP jelentős részét adja. Ezen országok esetében a turisztikai tevékenységek leállása fontos humanitárius előrelépések semmissé válásával fenyeget (ld. az Institut der deutschen Wirtschaft tanulmánya, 2015. augusztus: Entwicklungsfaktor Tourismus; egyedül a német turisták 13,5 milliárd eurót költöttek fejlődő országokban található turisztikai célpontokon. Ez az összes turisztikai kiadás 5 %-a ezekben az országokban, és 78 000 munkahelyet teremt ezeken a helyeken). Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy mozdítsa elő a fejlesztési együttműködés sarokkövének számító turizmust.

1.2. Az EU tagállamai hajlandóak támogatni az összes gazdasági ágazatot a helyreállítási folyamatban. Mindazonáltal a példa nélküli globális recesszió, valamint a világjárvány bizonytalan időtartama miatt nem valószínű, hogy a globális gazdasági tevékenységek a közeljövőben visszaállnak a koronavírus előtti szintekre. Ezért az EGSZB felszólítja az Európai Bizottságot, hogy dolgozzon ki egy, az egész európai légi közlekedési ágazat helyreállítását szolgáló átfogó ütemtervet; egy ilyen cselekvési tervnek külön forrásokat kell tartalmaznia valamennyi alágazat és azok munkaerejének támogatására.

1.3. A tervezés stabilitására valamennyi érdekelt félnek és a szociális partnereknek is szükségük van. A koronavírus-válság megköveteli, hogy világos különbséget tegyünk a légi közlekedési ágazat rövid távú kilábalási szakasza, illetve az ágazat nemzetközi versenyképességének és az egyenlő versenyfeltételeknek a közép- és hosszú távú biztosítása között. Ebben az összefüggésben a minőségi munkahelyek megőrzése és a megfelelő munkakörülmények kulcsfontosságú követelmények a képzett munkaerő megtartása szempontjából, amely nélkül a fenntartható versenyképesség nem biztosítható. Ezért a képzett munkaerő folyamatos toborzása és képzése a légi közlekedés értékláncában előfeltétele az európai légi közlekedés helyreállításának.

1.4. Rövid távon az Európai Bizottságnak kiemelten kell kezelnie az utasok repülés iránti bizalmának helyreállítását. A koronavírus-válság a legtöbb idevágó szabályozásban előre nem látható piaci feltételeket teremtett. Az utasok számára tisztázni kell azokat a feltételeket, amelyek mellett visszatérítik az előre fizetett jegyeket a válsághelyzetben történő törlés esetén; az Európai Bizottságnak – a megfelelő egészségügyi előírásokra vonatkozó kötelező érvényű nemzetközi megállapodások ösztönzésével – elő kell segítenie annak megértését is, hogy a légi közlekedés biztonságos. E kritikus kilábalási időszak alatt az Európai Bizottságnak a tervezés stabilitását is biztosítania kell, mégpedig oly módon, hogy moratóriumot szab meg a szabályozási keret olyan változásait illetően, amelyek gátolnák az eredményes kilábalást. Az EGSZB felszólítja az Európai Bizottságot, hogy törekedjen megfelelő egyensúlyra és annak fenntartására a koronavírus-válság leküzdéséhez szükséges helyreállítási intézkedések és a költségvetési rendeletnek az európai zöld megállapodás által megkívánt módosítása között. Az EGSZB határozottan arra kéri az Európai Bizottságot, hogy ne sújtsa az ágazatot további pénzügyi és/vagy szabályozási terhekkel, különösen egy olyan kilábalási szakaszban, amikor az ágazat egészének rendkívül meggyengült a pénzügyi helyzete. Ez – nem kizárólagos jelleggel – magában foglalja a „használd vagy elveszíted” résidőre vonatkozó rendelkezés 2020–2021-es téli szezonra szóló mentességének meghosszabbítását.

1.5. Az Európai Bizottságnak középtávon felül kell vizsgálnia az EU (2015-ben elfogadott) légi közlekedési stratégiáját, amelynek egyenlő versenyfeltételeket kell biztosítania a koronavírus utáni időszakban, a légi közlekedési rendszer rendkívüli instabilitásának értékelése, valamint a megváltozott paraméterek és piaci dinamika értékelése alapján.

1.6. Az EGSZB ajánlja, hogy az Európai Bizottság mérlegelje a nem uniós országokkal kötött kétoldalú légi szolgáltatási megállapodások újratárgyalását azzal a céllal, hogy az egyenlő versenyfeltételek révén megakadályozza az állami támogatások és a környezetvédelmi rendszerek, például az EU kibocsátás-kereskedelmi rendszerének (ETS) torzító hatásait és a társadalmi egyensúlyzavarokat, biztosítva ezzel a fenntartható piaci növekedés folytonosságát.

1.7. Miután az európai légi közlekedési ágazat visszanyerte stabilitását, az EGSZB azt várja, hogy az Európai Bizottság elkötelezze magát egy fenntartható légi közlekedési politika mellett, amely kibontakoztatja az európai légi közlekedési ágazatban rejlő potenciált.

1.8. Az EGSZB sürgeti az Európai Bizottságot, hogy – a tagállamok és az EU között több évtizede fennálló, felesleges vitát követően – az egységes európai égbolt teljes végrehajtásához szükséges szabályozási lépések felgyorsításával biztosítsa az európai versenyképességet, és ezáltal a CO 2 -kibocsátások akár 10 %-os csökkentését érje el Unió-szerte.

1.9. A zöld megállapodás egy, az EGSZB által támogatott kulcsfontosságú politikai csomag, amelynek célja az összes ágazat éghajlatváltozásra gyakorolt hatásának csökkentése, beleértve a repülést is. Az EGSZB reméli, hogy további uniós forrásokat különítenek el a K+F-re a környezetbarát termékek, szolgáltatások, eljárások és technológiák előmozdítása céljából, az európai versenyképesség sérelme nélkül. Az EGSZB felkéri az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy amikor a tagállamok pénzügyi támogatást nyújtanak, összpontosítsák politikájukat a fenntarthatóságra vonatkozó, globálisan alkalmazandó szabványok előmozdítására, ideértve a kiegészítő környezetvédelmi intézkedéseket is.

1.10. Az EGSZB megerősítést kér arra vonatkozóan, hogy a szociális párbeszéd módszerét alkalmazó szociális partnereket a továbbiakban is bevonják a szükséges szabályozási intézkedések kidolgozásába és végrehajtásába, és megismétli, hogy kész maradéktalanul támogatni az Európai Bizottságot az európai légi közlekedési ágazat gyors helyreállításának előmozdítására irányuló törekvésében.

2. Háttér-információk

2.1. Az uniós légi közlekedési ágazat 1,4 ( 1 ) –2 ( 2 ) millió főt foglalkoztat közvetlenül, és összesen 4,8–5,8 millió munkahelyet biztosít. A légi közlekedés közvetlen hozzájárulása az Unió GDP-jéhez 110 milliárd EUR, míg a multiplikátorhatás révén az összesített hatás – a turizmust is figyelembe véve – 510 milliárd EUR. Ezt a kritikus fontosságú szerepet, amelyet a légi közlekedés nemcsak ágazatként, hanem a gazdasági jólétnek, a munkahelyek biztonságának és az idegenforgalomnak a katalizátoraként is betölt, eddig nagyon alábecsülték. Az idegenforgalom egyes tagállamokban a GDP akár 25 %-át is adja. Ezért rendkívül fontos a légi járatok gyors újraindulása a turizmus mint kiemelkedő bevételi forrás fenntartásához, az alkalmazandó higiéniai intézkedések betartása mellett. Az európai légi közlekedés globális szinten az olyan országokba irányuló kereskedelmet és turizmust is támogatja, amelyek égetően rászorulnak a gazdasági támogatásra és a globális közösségbe való politikai integrálódásra. A nemzetközi légi közlekedés koronavírus-válság alatti hiánya különösen a fejlődő nemzetek gazdasági gyengeségét nagyította fel.

2.2. Jóllehet a légi közlekedés már korábban is szembesült válságokkal (példák: a 2001-es terrortámadások és légtérzár; a SARS- és az ebolavírus-járvány; a globális pénzügyi rendszer 2008-as válsága; az európai légtér lezárása a vulkáni hamu terjedése idején 2010-ben), a jelenlegi válság példa nélküli. A legfrissebb becslések szerint az ágazat talpraállása 2024 előtt nem várható ( 3 ) . Sem az európai intézmények, sem a nemzetközi szervek nem tudták összehangolni a szabályozási intézkedéseket a nemzetközi szabványok kidolgozása érdekében. Ahhoz azonban, hogy a válság előtti fenntartható és ellenálló szolgáltatási szintek helyreálljanak, a nemzetközi légi közlekedésben következetes és tudományos alapokon nyugvó, globális normákra van szükség. Jóllehet a válság idején a közvélemény és a politikai reflektorfény a légitársaságokra fókuszált, a légi közlekedés ökoszisztémája más fontos szereplőket is magában foglal, mint például repülőtereket, léginavigációs szolgáltatókat, földi kiszolgálókat és más szolgáltatókat. Olyan megoldásokat kell keresni, amelyek a teljes légi közlekedési értékláncot felölelik.

3. Általános észrevételek a jelenlegi válsághelyzettel kapcsolatban

3.1. Egészségügyi aggodalmak

A koronavírus-válság intenzitása és időtartama azon fog múlni, hogy az illetékes hatóságok mennyire lesznek képesek korlátok közé szorítani ennek az eddig ismeretlen vírusnak a terjedését. Több tanulmány rámutat, hogy a légi közlekedés az egyik legbiztonságosabb közlekedési mód. Európai szinten az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség (EASA) és az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ, globális szinten pedig a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) dolgozott ki iránymutatásokat az összehangolt higiéniai protokollra és a tagállamok összehangolt egészségügyi és higiéniai intézkedéseire. A légitársaságok és a repülőterek szorosan együttműködnek az Európai Bizottsággal és az ICAO-val.

3.2. Likviditáshiány

2020 második negyedévében a légitársaságok bevételei átlagosan 79 %-kal estek vissza. Ebben az időszakban a légitársaságok még a változó költségek levonása után is hozzávetőlegesen 60 milliárd USD-t emésztettek fel. A likviditási problémához nagyban hozzájárult az előre eladott jegyek visszatérítése (a számítások eltérnek a diszkont légitársaságok üzleti modellje esetében, ahol alacsonyabbak a működési költségek, ám nagyobb mértékben függenek az előre eladott jegyektől).

Ugyanakkor a fogyasztókat is sújtja a koronavírus-válság; több tagállamban peres ügyeket indítottak a 261/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (4) összhangban az előre fizetett jegyek visszatérítését kérő fogyasztók. Ezen esetek és a további felmerülő igények átlátható és reális megoldására van szükség reális határidőn belül.

Így a koronavírus-válságból való kilábaláskor a légi közlekedési ágazat nagymértékben eladósodott lesz (noha a kormányok globálisan eddig körülbelül 123 milliárd USD összegben nyújtottak állami támogatást, hogy működésben tartsák a légitársaságokat, ebből csak 11 milliárd USD-t biztosítottak saját tőkeként, a fennmaradó összegek olyan kötelezettségek, amelyeket a légitársaságoknak vissza kell majd fizetniük). Ezenkívül az európai légitársaságoknak nyújtott állami támogatás formája és mértéke tagállamonként jelentősen eltérő.

Számos nemzetközi tevékenységet folytató légitársaság csődöt jelentett (például az Avianca, a LATAM és a South African Airways).

A léginavigációs szolgáltatók kifizetésének egy részét elhalasztották; ez enyhíti a légitársaságok likviditási terheit, de jelentős bevételi hiányt teremt a léginavigációs szolgáltatók oldalán. Olyan megoldást kell találni, amely lehetővé teszi a léginavigációs szolgáltatók számára, hogy továbbra is életképesek legyenek, és tudják biztosítani az alapvető szolgáltatásokat, és amely nem jelent megnövekedett terheket a légitársaságok számára egy későbbi időpontban a válságból való kilábalás során. A repülőtereket, a légi áruszállítást, valamint a földi kiszolgálást, étkeztetést és egyéb szolgáltatókat hasonlóképpen súlyosan érintette a válság, ezért további támogatásra lehet szükségük.

3.3. Összehangolt megközelítés a rövid távú kilábalás biztosítása érdekében

Az Európai Bizottság közleményt adott ki a közlekedési ágazat számára, amelyben a következőket ajánlotta:

— a kilábalást célzó általános stratégia 2020-ra és azon túlra,

— az EU belső határain a szabad mozgás helyreállítására és a korlátozások fokozatos és összehangolt feloldására irányuló közös megközelítés,

— a közlekedés fokozatos helyreállítását támogató keret, az utasok és a személyzet biztonságának garantálása mellett,

— annak elérése, hogy az utazási utalványok vonzó alternatívát jelentsenek a fogyasztók számára a készpénzes visszatérítéssel szemben,

— a turisztikai tevékenységek biztonságos és fokozatos helyreállításának kritériumai, valamint a szálláshelyek és vendéglátóipari létesítmények egészségügyi protokolljának kidolgozására vonatkozó kritériumok.

Ezek az ajánlások nem kötelező jellegűek, de körvonalazzák, hogy a tagállamok milyen mértékű haszonra tennének szert saját intézkedéseik összehangolása révén.

Az Európai Bizottság 2020 tavaszán közleményt tett közzé az állami támogatási intézkedésekre vonatkozó ideiglenes keretről. A keret lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy a vállalatokat kompenzálják a rendkívüli pénzügyi veszteségekért, valamint biztosítsák a munkahelyek megtartását és a foglalkoztatási szint fenntartását. Ezenkívül az Európai Bizottság ideiglenes eltéréseket engedélyezett a résidők kiosztását (5), valamint a földi kiszolgálási engedélyeket illetően. Fontos és sürgős annak felmérése, hogy ezen intézkedések további meghosszabbítása hozzájárulna-e az érintett vállalatok stabilitásának tervezéséhez, és ha igen, a lehető leghamarabb meg kell tenni a szükséges szabályozási lépéseket.

Az EGSZB mély aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az Európai Unió tagállamai nem képesek következetes és tudományos alapú megközelítéseket alkalmazni az utazási korlátozásokat illetően. Annak ellenére, hogy az iparág több ízben kérte egy tudományos alapú, harmonizált és összehangolt megközelítés alkalmazását az új korlátozásokra vonatkozóan, eltérő nemzeti megközelítések láttak napvilágot. Ezen egyoldalú nemzeti intézkedések némelyike ellentétes a szakértői útmutatásokkal, és tovább rontja a fogyasztói bizalmat. Az EGSZB sürgeti az Európai Bizottságot, hogy biztosítsa az európai légi forgalom biztonságos és átlátható újraindítását. A tagállamoknak törekedniük kell a fokozatos határnyitás harmonizálására, összhangban az Európai Bizottság ajánlásaival.

4. Részletes megjegyzések a fenntartható helyreállítás követelményeire vonatkozóan

4.1. A válság egyúttal lehetőség a légi közlekedés stratégiai szerepének újraértékelésére Európában (6)

A koronavírus-válság megváltoztatta a légi közlekedési értéklánc szereplői közötti kapcsolatot. Tekintettel a piac új méretére és szerkezetére, a légi közlekedési szereplőket be kell vonni a koronavírus-válság utáni légi közlekedési piacon célravezető mechanizmusok kidolgozásába.

Továbbá az Európai Bizottságnak a változó geopolitikai realitások fényében újra kell értékelnie az állami támogatásokkal kapcsolatos általános politikáját. Az EU versenyképességének és az egyenlő versenyfeltételeknek az előmozdítását, valamint a magas színvonalú munkahelyek megőrzését célzó következetes és meggyőző uniós légi közlekedési politika hiányában az EU közelében található nemzetközi csomópontok, mint például Isztambul, a londoni Heathrow és az Öböl-térség repterei átterelhetik a légi forgalmat, és alááshatják az EU összeköttetéseit. A nem uniós országokban nyújtott állami támogatások mértékének következetes értékelésére is szükség lesz (e támogatások megvalósulhatnak hitel, bértámogatás, hitelgarancia, sajáttőke-finanszírozás, vállalati adók, útvonalak finanszírozása vagy készpénzinjekciók formájában). Ez szükségessé fogja tenni továbbá az 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) szigorú végrehajtását, hogy megakadályozzák az uniós légitársaságok unión kívüli országok általi ellenséges felvásárlását és az azokba való beruházást, ily módon biztosítva, hogy az európai gazdaság – minőség és ár alapján – megőrizhesse nemzetközi versenyképességét, és támaszkodhasson a légi közlekedési ágazata által biztosított összeköttetésekre (az Astra nevű kis görög légitársaság kínai befektetőkkel tárgyalt).

4.2. A versenyképesség megőrzése

4.2.1. A légi közlekedési ágazat nem lesz képes arra, hogy visszatérjen a koronavírus előtti normalitáshoz (a forgatókönyvek eltérőek, attól függően, hogy 2022-re vagy 2025-re teszik a kilábalást), mert a koronavírus-válság nagyságrendje strukturális hatásokat fog előidézni a piacon. Az érdekelt felek és a fogyasztók számára a tervezés stabilitásának megőrzése érdekében a nem uniós országokkal kötött uniós légiszolgáltatási megállapodásokat kell platformként felhasználni a koronavírus-válság alatt nyújtott állami támogatások mértékének közös nyomon követésére, azzal a céllal, hogy azonosítsák és megoldják a torzító hatású trendeket. Ezzel összefüggésben az állami támogatás mértékének meghatározása során fontos szerepet kell játszania a piacra jutásnak. Ha valamely nem uniós ország megtagadja a támogatás kérdésének kezelését, megtorló intézkedéseket kell alkalmazni. E légi szolgáltatási megállapodásokban foglalkozni kell az uniós és nem uniós fuvarozók közötti egyenlőtlen környezetvédelmi és szociális előírásokkal.

4.2.2. A túlzott piaci kapacitás – azzal együtt, hogy a küszöbön álló globális recesszió alatt előreláthatóan csökkenni fog a vásárlóerő – akár a légiszolgáltatási megállapodások ideiglenes vagy strukturális átalakításait is megkövetelheti, azzal a céllal, hogy a kilábalási időszak alatt biztosított legyen a kölcsönösség.

4.2.3. Az Európai Bizottság egyoldalú eljárásokat indíthat és kell is, hogy indítson a nem uniós országok és fuvarozóik ellen, ha tárgyalások útján nem érhető el megoldás (az (EU) 2019/712 európai parlamenti és tanácsi rendelet ( 8 ) lehetőséget ad eljárások elindítására).

4.2.4. Különösen érzékeny kérdés az előre kifizetett jegyek visszatérítését követelő utasok likviditási problémái, illetve a légitársaságok likviditási problémái közötti feszültség. Több légitársaság kénytelen lenne csődöt jelenteni, ha ténylegesen sor kerülne valamennyi visszatérítésre. Az EU 261 soron következő felülvizsgálatának a szabályok tisztázását kell célként kitűznie, hogy mindenki számára előnyös megoldást biztosítson, az utasok és a légitársaságok érdekeit egyaránt figyelembe véve (többféle lehetőség jöhet szóba, így például egy kormány által garantált, korlátozott időre szóló utalvány: ha a légitársaság az utalvány lejárata előtt csődöt jelent, vagy nem képes biztosítani a légijáratot, az utas visszatérítést kap, a légitársaság pedig időt nyer, hogy használhassa készpénztartalékát).

4.2.5. Az EGSZB úgy véli, hogy az ágazat jelenlegi helyzete annyira kritikus, hogy a kilábalási időszak alatt fel kell függeszteni azokat a szabályozási kezdeményezéseket, amelyek elvonják a figyelmet a globálisan versenyképes uniós légi közlekedési ágazat stabilizálásáról. Az EGSZB ezzel összefüggésben megismétli azokat a prioritásokat, amelyek megvalósítására az Európai Bizottságnak az európai versenyképesség visszaszerzése és megőrzése érdekében törekednie kell, a szociális védelem szükséges szintjének biztosítása mellett (9).

4.3. A társadalmi párbeszéd a helyreállítás kulcsfontosságú pillére

A jelenlegi válság kapcsán a teljes légi közlekedési ökoszisztéma és alkalmazottai egzisztenciális szorongással szembesülnek, a nyújtott szolgáltatások hatékonyságától függetlenül. A jövőbeli fenntartható minőségi munkahelyteremtés biztosítása érdekében rendkívül fontos megfelelő egyensúlyt teremteni a vállalkozási és a szociális szempontok között.

Ez nemcsak szakpolitikai és elvi kérdés, hanem egyben azonnali megfontolást igénylő szempont is: elfogadhatatlanok az olyan piaci gyakorlatok, mint az igény szerinti repülés, a színlelt önfoglalkoztatás, a szociális védelem hiánya ajánlati felhívás és/vagy a tevékenységek részleges elvesztése esetén, valamint az alkalmazottakkal kötött szerződések csak azért történő felmondása, hogy ugyanazokat a munkavállalókat lényegesen alacsonyabb bérezéssel újra felvegyék (10).

A szociális párbeszédre a legtöbb társaság elkerülhetetlen átméretezése során is szükség lesz, ezért azt európai, nemzeti és vállalati szinten is ösztönözni kell. Ez ugyanakkor nem zárja ki, hogy az EU intézményei és a tagállamok vállalják felelősségüket szociális téren.

4.4. A légi közlekedési ökoszisztéma fenntarthatóságának biztosítása

4.4.1. 2 -kibocsátást. Ezért bármely további uniós intézkedést a verseny összefüggésében kell vizsgálni; ha például a légi forgalmat az uniós légitársaságoktól átterelik nem uniós versenytársaik felé, annak semmilyen pozitív hatása nem lesz a fenntarthatóságra. Az EGSZB megjegyzi, hogy a teljes globális légi közlekedési ágazat megállapodott azokról az intézkedésekről, amelyek célja, hogy globális ( 11 ) és uniós szinten ( 12 ) egyaránt korlátok közé szorítsák a CO-kibocsátást. Ezért bármely további uniós intézkedést a verseny összefüggésében kell vizsgálni; ha például a légi forgalmat az uniós légitársaságoktól átterelik nem uniós versenytársaik felé, annak semmilyen pozitív hatása nem lesz a fenntarthatóságra. Az EGSZB-nek meggyőződése, hogy a fenntarthatóságot az új, koronavírus utáni kontextusban kell értékelni. Az intézkedések hatását aszerint kell értékelni, hogy az uniós légitársaságok tartósan ki tudnak-e lábalni a koronavírus-válságból és meg tudják-e őrizni versenyképességüket. Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a légi közlekedésnek – az összes többi ágazathoz hasonlóan – tartania kell magát a zöld megállapodás hosszú távú céljaihoz. Az EGSZB sürgeti az Európai Bizottságot, hogy tevékenységeit globális szinten – nevezetesen a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet keretében – koordinálja. Az EGSZB szorgalmazza a nagy sebességű vasúti hálózat további kiterjesztését Európában, közvetlen összeköttetést biztosítva a központi repülőterekkel. Az EGSZB üdvözli, hogy az uniós helyreállítási terv biztosítja a jövőorientált ágazatokba való beruházást. Ennek az EGSZB szerint korszerű, interoperábilis technológiába való stratégiai beruházásokat kell magában foglalnia, a légi közlekedés valamennyi érdekelt felének javára. Aktívan elő kell mozdítani a légi közlekedésben használt fenntartható üzemanyagok piacait, a fenntartható technológiákat és az adatpiacokat. A fosszilis energiahordozóktól mentes folyékony üzemanyagok jelentősen hozzájárulhatnak az alacsony szén-dioxid-kibocsátású repülés megvalósításához. Jelenleg még jelentős kutatásra és fejlesztésre van szükség az ilyen üzemanyagok észszerű költségráfordítással való biztosításához. Az EGSZB örömmel fogadja az ilyen alternatív üzemanyagok (power-to-x, szintetikus üzemanyagok) különféle finanszírozási kezdeményezéseit az EU jelenlegi kutatásfinanszírozási eszköze keretében (Horizont 2020), és arra ösztönzi az Európai Bizottságot, hogy fokozza az ilyen irányú erőfeszítéseket a következő kutatási és innovációs keretprogramban (a többi finanszírozási eszköz mellett: Európai horizont program).

4.4.2. Ugyanakkor az EGSZB hangsúlyozza, hogy a légi közlekedési ökoszisztéma fenntarthatóságának, ellenálló képességének és méretezhetőségének megerősítését célzó új technológiák és intézkedések finanszírozásának egy mindenre kiterjedő légi közlekedési ütemterv szerves részét kell képeznie, amelyet úgy kell végrehajtani, hogy biztosítsa az európai légi közlekedési értéklánc helyreállításához szükséges támogatást.

Kelt Brüsszelben, 2020. szeptember 16-án. az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke Luca JAHIER

(1) Steer Davies Gleave, Study on employment and working conditions in air transport and airports [Tanulmány a foglalkoztatásról és a munkafeltételekről a légi közlekedésben és a repülőtereken], végleges jelentés, 2015.

(2) Aviation: Benefits Beyond Borders [Légi közlekedés: határok nélküli előnyök], az Oxford Economics által az ATAG megbízásából készített jelentés, 2014. április.

(3) Lásd:https://staging.corporatetravelcommunity.com/european-capacity-may-have-grown-in-jun-2020-but-a-european-aviation-body-warns-that-the-recovery-in-passenger-traffic-is-proceeding-at-a-slower-pace-than-it-had-projected/

(4) HL L 46., 2004.2.17., 1. o.

(5) Az EGSZB TEN/711. sz. véleménye: „A Közösség repülőterein alkalmazandó résidőkiosztás” (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

(6) HL C 13., 2016.1.15., 169. o.

(7) HL L 293., 2008.10.31., 3. o.

(8) HL L 123., 2019.5.10., 4. o.

(9) HL C 13., 2016.1.15., 110. o.

(10) Lásd a 9. lábjegyzetet.

(11) CORSIA (a nemzetközi légi közlekedés kibocsátáskompenzációs és -csökkentési rendszere).

(12) HL C 133., 2013.5.9., 30. o.