AZ EURÓPAI PARLAMENT ÁLLÁSFOGLALÁSA  
(2012. május 10.)  
a nyolcadik, kilencedik és tizedik Európai Fejlesztési Alap 2010-es költségvetési évre szóló 
költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésr ől szóló határozat szerves részét képez ő 
megjegyzésekkel  
AZ EURÓPAI PARLAMENT,  
— tekintettel a 2009. évi mentesítés nyomon követésér ől szóló bizottsági jelentésre (COM(2011) 736), és 
az azt kísér ő bizottsági szolgálati munkadokumentumokra (SEC(2011) 1350 és SEC(2011) 1351),  
— tekintettel a nyolcadik, kilencedik és tizedik Európai Fejlesztési Alap 2010-es pénzügyi évre vonatkozó 
pénzügyi kimutatásaira, valamint bevételi és kiadási kimutatásaira (COM(2011) 471 – C7-0273/2011),  
— tekintettel a nyolcadik, kilencedik és tizedik Európai Fejlesztési Alap 2010-es pénzgazdálkodásáról szóló, 
2011. április 27-i bizottsági éves jelentésre,  
— tekintettel az Európai Fejlesztési Alapokkal kapcsolatos pénzügyi információkra (COM(2011) 334),  
— tekintettel a Számvev őszéknek a nyolcadik, kilencedik és tizedik Európai Fejlesztési Alap által támogatott 
tevékenységekr ől szóló, a 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves jelentésére, az ellen őrzés alá vont 
intézmények vonatkozó válaszaival együtt (  1 ), valamint a Számvev őszék különjelentéseire,  
— tekintettel a Számvev őszék elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszer ű­
ségét és szabályszer űségét igazoló, az Európai Unió m űködésér ől szóló szerz ődés 287. cikke szerinti 
megbízhatósági nyilatkozatára (  2 ), 
— tekintettel az Európai Fejlesztési Alap 2010-es pénzügyi évre vonatkozó tevékenységeinek végrehajtására 
vonatkozóan a Bizottságnak adandó mentesítésr ől szóló, 2012. február 21-i tanácsi ajánlásokra 
(05458/2012 – C7-0047/2012, 05459/2012 – C7-0048/2012, 05460/2012 – C7-0049/2012),  
— tekintettel az egyrészr ől az afrikai, karib-tengeri és csendes-óceáni államok, másrészr ől az Európai 
Közösség és tagállamai között, 2000. június 23-án Coutonouban aláírt (  3 ) és 2005. június 25-én 
Luxembourgban felülvizsgált (  4 ) partnerségi megállapodásra,  
— tekintettel a 2007/249/EK tanácsi határozattal (  5 ) módosított, az Európai Közösség és a tengerentúli 
országok és területek társulásáról szóló, 2001. november 27-i 2001/822/EK tanácsi határozatra (  6 ) 
(„tengerentúli társulási határozat”),  
— tekintettel a negyedik AKCS–EK-egyezmény második pénzügyi jegyz őkönyve keretében nyújtott közös ­
ségi támogatás finanszírozásáról és igazgatásáról szóló, a tagállamok kormányainak a Tanács keretében 
ülésez ő képvisel ői között létrejött 1995. december 20-i bels ő megállapodás (  7 ) 33. cikkére,HU 2012.10.17. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 286/125  
( 1 ) HL C 326., 2011.11.10., 251. o.  
( 2 ) HL C 326., 2011.11.10., 262. o.  
( 3 ) HL L 317., 2000.12.15., 3. o.  
( 4 ) HL L 287., 2005.10.28., 4. o.  
( 5 ) HL L 109., 2007.4.26., 33. o.  
( 6 ) HL L 314., 2001.11.30., 1. o. és HL L 324., 2001.12.7., 1. o.  
( 7 ) HL L 156., 1998.5.29., 108. o.
— tekintettel a 2000. június 23-án Cotonouban (Benin) aláírt, az afrikai, karibi és csendes-óceáni országok, 
valamint az Európai Közösség és tagállamai közötti partnerségi megállapodás pénzügyi jegyz őkönyve 
alapján nyújtandó közösségi támogatás finanszírozásáról és adminisztrációjáról, továbbá az EK-Szerz ődés 
negyedik részének hatálya alá tartozó tengerentúli országok és területek számára nyújtandó pénzügyi 
támogatás elosztásáról szóló, a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésez ő képvisel ői között 
2000. szeptember 18-án létrejött bels ő megállapodás (  1 ) 32. cikkére,  
— tekintettel az EU fejlesztéspolitikájának hathatósabbá tételér ől ( 2 ) és a fejl ődő országoknak nyújtott uniós 
költségvetés-támogatás jöv őjér ől ( 3 ) szóló 2011. július 5-i állásfoglalásaira,  
— tekintettel a támogatáshatékonyságról szóló 2005. évi párizsi nyilatkozat nyomon követésér ől szóló, 
2008. május 22-i állásfoglalására (  4 ), 
— tekintettel a fokozottabb és jobb együttm űködésr ől: a 2006. évi uniós támogatások hatékonyságára 
vonatkozó csomagról szóló, 2006. szeptember 28-i állásfoglalására (  5 ), 
— tekintettel az OECD Fejlesztési Támogatási Bizottsága (DAC) segélyhatékonyságról szóló jelentésére, 
amely a 2009. júniusi Párizsi Nyilatkozat végrehajtása tekintetében elért eredményekkel foglalkozik,  
— tekintettel a hatékony fejlesztést célzó, 2010. november 4–5-i tuniszi konszenzusra, amely felállítja a 
fejlesztéshatékonyságra vonatkozó afrikai menetrendet,  
— tekintettel az OECD segélyhatékonysággal foglalkozó, 2011 decemberében Busanban megrendezett 
magas szint ű találkozójának eredményeképpen megszületett dokumentumra,  
— tekintettel az Európai Unió m űködésér ől szóló szerz ődés 319. cikkére,  
— tekintettel az 1998. június 16-i költségvetési rendelet (  6 ) negyedik AKCS–EK-egyezmény szerinti fejlesz ­
tésfinanszírozási együttm űködésre alkalmazandó 74. cikkére,  
— tekintettel a 2003. március 27-i költségvetési rendelet (  7 ) kilencedik Európai Fejlesztési Alapra alkalma ­
zandó 119. cikkére,  
— tekintettel a tizedik Európai Fejlesztési Alapra alkalmazandó pénzügyi szabályzatról szóló, 2008. február 
18-i 215/2008/EK tanácsi rendelet (  8 ) 142. cikkére,  
— tekintettel eljárási szabályzata 76. cikkére és 77. cikke harmadik francia bekezdésére, valamint VI. 
mellékletére,  
— tekintettel a Költségvetési Ellen őrz ő Bizottság jelentésére és a Fejlesztési Bizottság véleményére (A7- 
0100/2012),  
A. mivel az Unió afrikai, karibi és csendes-óceáni országokkal (AKCS-országok) és tengerentúli országokkal 
és területekkel (TOT-ok) fenntartott kapcsolatainak kereteit biztosító Cotonoui Megállapodás f ő célja a 
szegénység mérséklése, és végs ő fokon felszámolása, összhangban a fenntartható fejl ődésre, valamint az 
AKCS-országok és a TOT-ok világgazdaságba való fokozatos integrációjára vonatkozóan megfogalma ­
zott célkit űzésekkel;HU L 286/126 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2012.10.17.  
( 1 ) HL L 317., 2000.12.15., 355. o.  
( 2 ) Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0320.  
( 3 ) Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0317.  
( 4 ) HL C 279. E, 2009.11.19., 100. o.  
( 5 ) HL C 306. E, 2006.12.15., 373. o.  
( 6 ) HL L 191., 1998.7.7., 53. o.  
( 7 ) HL L 83., 2003.4.1., 1. o.  
( 8 ) HL L 78., 2008.3.19., 1. o.
B. mivel az Európai Fejlesztési Alap (EFA) az Unió legfontosabb pénzügyi eszköze az AKCS-országokkal 
folytatott fejlesztési együttm űködés terén;  
C. mivel annak ellenére, hogy a Parlament többször is kérte az EFA költségvetésbe való integrálását, a 
Bizottság „Az Európa 2020 stratégia költségvetése” cím ű, 2011. június 29-i közleményében 
(COM(2011) 500) a 2014–2020-as id őszakra vonatkozóan is azt javasolta, hogy az EFA maradjon 
az uniós költségvetésen kívül, ami azt jelenti, hogy az EFA-t továbbra sem a költségvetési rendelet, 
hanem külön pénzügyi szabályok alapján igazgatják;  
D. mivel az EFA-n keresztül folyósított támogatások teljes összege jelent ősen emelkedik, minthogy a 
2008–2013-as id őszakra vonatkozó tizedik EFA alatti uniós támogatások összegét 
22 682 000 000 EUR-ban határozták meg, ami évente 37 %-os nominális növekedést jelent a kilencedik 
EFA alatti keretösszegekhez képest, és mivel bár az EFA-kifizetések 2000 és 2010 között megduplá ­
zódtak, a felvev őképességgel kapcsolatos probléma továbbra is fennáll;  
E. mivel egy évvel a felállítása után az európai fejlesztési segélyezés irányításáért a Bizottsággal közösen 
felel ő Európai Külügyi Szolgálatot (EKSZ) kritika érte a hatékonyság hiánya, valamint az uniós külkép ­
viseleteken tapasztalható komoly szerkezeti és átmeneti problémák miatt;  
F. mivel a fejlesztési segélyezés területe folyamatosan változik, és mivel a fejlesztési segélyezés egy olyan 
tágabb kontextus része, amelyben a kereskedelemb ől, az átutalásokból és az egyéb forrásokból származó 
bevételek jelenleg számos esetben jelent ősebbek, mint a fejl ődő országoknak nyújtott hivatalos fejlesz ­
tési segélyek (ODA) teljes összege;  
G. mivel a segélyhatékonyság el őfeltétele az átláthatóság és az elszámoltathatóság, egyrészt a donor és a 
partnerországok között, másrészt pedig a partnerország és annak állampolgárai között; mivel a donorok 
és a partnerországok a Párizsi Nyilatkozatban és a segélyhatékonysággal foglalkozó accrai cselekvési 
menetrendben megállapodtak arról, hogy kell ő id őben részletes információkat tesznek közzé az aktuális 
és a jöv őbeni segélyekr ől annak érdekében, hogy a fejl ődő országok pontosabb költségvetéseket és 
elszámolásokat készíthessenek;  
H. mivel a fejlesztési segélyeket gyakran úgy biztosítják, hogy közben a kedvezményezett államban az 
intézmények gyengék, a korrupció jelent ős, a bels őkontroll-rendszerek pedig elégtelenek, és mivel ezért 
az Unió fejlesztési költségvetésének ellen őrzése különösen fontos;  
I. mivel 2010-ben a globális fejlesztési együttm űködés súlyos kihívásokkal nézett szembe, többek között a 
globális pénzügyiadósság-válság kirobbanása, az élelmiszerárak emelkedése és a Haitin bekövetkezett 
földrengés miatt;  
1. emlékeztet rá, hogy az EFA-projektek támogatásán és költségvetés-támogatáson keresztül valósul meg, 
és 2010-ben a támogatások 66 %-a projektekre irányult, 34 %-át pedig költségvetés-támogatáson 
keresztül osztották szét; emlékeztet rá, hogy 2010-ben az EFA-ból biztosított kifizetések 49 %-át 
centralizált gazdálkodás alkalmazásával kezelték, azaz közvetlenül a Bizottság hajtotta végre a támoga ­
tásokat, 11 %-át együttes gazdálkodás keretében hajtották végre, azaz olyan nemzetközi szervezeteken 
keresztül, mint az Egyesült Nemzetek Szervezete vagy a Világbank, 40 %-át pedig decentralizált gazdál ­
kodás keretében, azaz a Bizottság a kedvezményezett országok hatóságaira bízott bizonyos végrehajtási 
feladatokat;  
2. elégedetten veszi tudomásul a rekordszint ű bruttó kifizetéseket és a közel 50 %-os kötelezettségvállalási 
arányt a tizedik EFA felénél, ami elérhet ővé teszi azt a célt, hogy 2013 végére a tizedik EFA összes 
forrását lekössék; aggódik azonban a regionális keret (20 %) és a tengerentúli országokra és területekre 
vonatkozó keret (3 %) nagyon alacsony kötelezettségvállalási arányai miatt a tizedik EFA közepén; kéri a 
Bizottságot, hogy sürg ősen gyorsítsa fel a regionális indikatív programok és a TOT-programok végre ­
hajtását;  
3. megismétli azon aggodalmát, hogy a Parlamentnek nincs joga ugyanolyan módon vizsgálni az EFA- 
m űveleteket, mint az egyéb segélyeszközök, például a Fejlesztési Együttm űködési Eszköz esetében; 
sürgeti a Bizottságot, hogy tegyen konkrét javaslatokat a Parlament EFA feletti demokratikus ellen ­ 
őrzésének javítására, összhangba hozva ez utóbbit a fejlesztési együttm űködési eszközzel; kiemeli 
továbbá az EFA AKCS–EU Közös Parlamenti Közgy űlés általi felügyeletének fontosságát;HU 2012.10.17. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 286/127
Az EFA költségvetésbe történ ő integrációja  
4. meger ősíti, hogy kitart az EFA költségvetésbe történ ő integrációja mellett; határozottan úgy véli, hogy 
ez elengedhetetlen lépés a támogatások demokratikus kontrolljának, elszámoltathatóságának és átlátha ­
tóságának meger ősítése érdekében, és következetesebbé teszi az AKCS-országokkal kapcsolatos uniós 
politikát; hangsúlyozza, hogy a költségvetésbe emelés csökkentené a tranzakciós költségeket, és egysze ­
rűsítené a jelentéstételi és a számviteli követelményeket azáltal, hogy kett ő helyett csak egy igazgatási 
szabályozást és döntéshozatali struktúrát kellene követni; elvárja, hogy a Bizottság biztosítsa azt, hogy a 
költségvetésbe emelés nyomán ne csökkenjen az AKCS-országoknak nyújtott támogatások kiszámítha ­
tósága;  
5. nagyon sajnálja, hogy a Bizottság „Az Európa 2020 stratégia költségvetése” cím ű közleményében nem 
tett javaslatot arra, hogy a 2014–2020 közötti id őszakra vonatkozó pénzügyi keretben az EFA költ ­
ségvetését beépítsék az uniós költségvetésbe; ragaszkodik ahhoz, hogy az EFA-t a lehet ő leghamarabb, 
de legkés őbb a Cotonoui Megállapodás megsz űnésének évére, azaz 2020-ra építsék bele az uniós 
költségvetésbe; határozottan arra ösztönzi a Bizottságot, hogy haladéktalanul készítse el ő az AKCS- 
országokkal folytatott együttm űködés költségvetésbe való beépítését;  
6. sürgeti a Tanácsot és a tagállamokat, hogy adjanak pozitív választ a Bizottság javaslatára, és járuljanak 
hozzá, hogy 2020-tól az Unió költségvetése foglalja magában a teljes EFA-t; úgy véli, hogy ennek már 
régen be kellett volna következnie; elvárja, hogy a Bizottság tiszteletben tartsa ezt a kötelezettségvál ­
lalást, és megtegye a szükséges intézkedéseket az EFA költségvetésbe való felvételének el őkészítésére;  
7. hangsúlyozza, hogy az EFA uniós költségvetésbe való felvétele nem jelenti azt, hogy csökkenhet a 
fejlesztési együttm űködési kiadások teljes összege;  
Megbízhatósági nyilatkozat  
A beszámoló megbízhatósága  
8. üdvözli a Számvev őszék azon véleményét, hogy a nyolcadik, kilencedik és tizedik Európai Fejlesztési 
Alap végleges éves beszámolója minden lényegi szempontból híven tükrözi az EFA 2010. december 31- 
i pénzügyi helyzetét;  
9. emlékeztet a Számvev őszék véleményére, mely szerint továbbra is gyakoriak az adatrögzítési hibák; 
nyugtázza a Számvev őszék észrevételét, miszerint e hibák nem jártak lényeges hatással a 2010-re 
vonatkozó éves beszámolóra, ugyanakkor kihatással lehetnek a EuropeAid pénzgazdálkodási adatainak 
megbízhatóságára;  
10. nyugtázza a EuropeAid arra irányuló cselekvési tervét, hogy igazgatási és számviteli információs rend ­
szerében (CRIS) javítja a szerz ődésekkel kapcsolatos információk min őségét, továbbá azt a számviteli 
kezdeményezést, melynek értelmében segítenek a felhasználóknak a számviteli információk helyes 
rögzítésében és osztályozásában; várakozással tekint a CRIS ellen őrzési moduljának 2012-ben elindí ­
tandó felülvizsgálata elé; kéri a Bizottságot, hogy jelentse a Parlament illetékes bizottságai felé, hogy a 
várakozásoknak megfelel ően csökkennek-e az ismétl ődő adatrögzítési hibák, és javul-e az adatbevitel 
min ősége;  
11. megelégedéssel veszi tudomásul, hogy az új, eredményszemlélet ű elszámolási rendszer (ABAC-EFA) 
bevezetése gyakorlatilag lezárult; nyugtázza, hogy az új számviteli rendszer er ősíti a számviteli környe ­
zetet, és javítja az adatrögzítés min őségét;  
A tranzakciók szabályszer űsége 
12. elégedettséggel veszi tudomásul, hogy a Számvev őszék véleménye szerint a bevételek és kötelezett ­
ségvállalások mentesek a lényeges hibáktól, ugyanakkor mély aggodalmának ad hangot amiatt, hogy 
gyakori nem számszer űsíthet ő hibák jellemezték a kötelezettségvállalásokat, melyek a pályáztatási 
szabályoknak és a szerz ődések aláírására jogszabályban meghatározott határid őknek a betartásához 
kapcsolódtak;HU L 286/128 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2012.10.17.
13. aggodalmát fejezi ki a Számvev őszék beszámoló alapjául szolgáló kifizetések jogszer űségér ől és szabály ­
szer űségér ől adott véleménye miatt, mely szerint a kifizetéseket lényeges hibaszint jellemezte; emlé ­
keztet arra, hogy a Számvev őszék becslése szerint a nyolcadik, kilencedik és tizedik EFA kifizetéseinek 
tekintetében a legvalószín űbb hibaarány 3,4 %, ami meghaladja a 2 %-os lényegességi küszöböt, vala ­
mint arra, hogy a beszerzési szerz ődések kivételével számszer űsíthet ő és nem számszer űsíthet ő hibák 
fordultak el ő valamennyi projekttípusnál;  
14. megjegyzi, hogy a feltárt számszer űsíthet ő hibák a projektkifizetések esetében továbbra is leginkább az 
alábbi típusokba sorolhatók: a) pontosság: számítási hibák; b) megalapozottság: a nyújtott szolgáltatá ­
sokat és a leszállított árukat igazoló számlák, illetve bizonylatok hiánya; c) támogathatóság: a megvaló ­
sítási id őszakon kívül es ő, valamint a szerz ődésben nem szerepl ő tételekhez kapcsolódó kiadások, 
jogosulatlan héakifizetés, illetve a kötelez ő szankciók érvényesítésének elmaradása;  
15. különösen aggódik a rossz teljesítmény ű projektek 2010-es növekedése (12,6 % a 2009-es 11 %-kal 
szemben) (  1 ), valamint a kötelezettségvállalások decentralizált irányítás alatti, állandóan magas hibagya ­
korisága miatt;  
16. sajnálatát fejezi ki a kifizetések tekintetében a nem számszer űsíthet ő hibák továbbra is fennálló gyako ­
risága miatt; megállapítja, hogy a nem számszer űsíthet ő hibák els ősorban a következ őket érintették: 
teljesítési garanciák; jóváhagyott igazgatási kiadások esetében az engedélyezési és szerz ődéskötési eljá ­
rások be nem tartása; megfelel ő bizonylatok hiánya; a szerz ődéses szabályokkal kapcsolatos ellentmon ­
dások;  
17. megállapítja, hogy a Bizottság véleménye szerint a nem számszer űsíthet ő hibáknak nem volt pénzügyi 
hatása; tudomásul veszi, hogy a nem számszer űsíthet ő hibák csökkentésére irányuló stratégia részeként 
jelent ősen növelték a EuropeAid által biztosított online képzések, valamint az újonnan kinevezett 
küldöttségi vezet ők, stb. számára a kiküldetést megel őzően biztosított szemináriumok számát; elvárja, 
hogy a Bizottság bemutassa, hogy ennek következtében csökken-e a nem számszer űsíthet ő hibák 
száma; kéri a Bizottságot, hogy a nem számszer űsíthet ő hibák és a bankgaranciára vonatkozó szabályok 
megsértéséb ől adódó esetleges veszteségek megel őzése érdekében javítsa az el őzetes ellen őrzéseket;  
Fennmaradó hibák  
18. emlékeztet rá, hogy a EuropeAid továbbra is dolgozik egy kulcsfontosságú mutatón, amely annak a 
mérésére szolgál, hogy milyen becsült pénzügyi hatása van az összes el őzetes és utólagos tranzakció- 
ellen őrzés elvégzése után fennmaradó hibáknak; nyugtázza a Bizottság megállapítását, amely szerint a 
nettó fennmaradó hibaarány alacsonyabb, mint a Számvev őszék által becsült hibaarány; emlékeztet a 
Számvev őszék véleményére, amely szerint a Számvev őszék ellen őrzése nem támasztja alá a EuropeAid 
főigazgatójának azon állítását, miszerint kell ő bizonyosságot nyert arról, hogy a EuropeAid által az EFA- 
ból folyósított kifizetéseket nagy valószín űséggel nem jellemezte lényeges hibaszint;  
19. sajnálattal veszi tudomásul, hogy az évenkénti megközelítés alapján a jelenlegi módszertannak megfele ­
lően a legvalószín űbb hibaarányra vonatkozó számvev őszéki becslés nincs összhangban a Bizottság 
nettó fennmaradó hibaarányt alapul vev ő gyakorlatával, amely több mint egy évet lefed; úgy véli, hogy a 
fennmaradó hibaarányon alapuló megközelítés jelenlegi formájában nem biztosít összehasonlítható 
adatokat az éves mentesítési eljárás számára; elégedettséggel veszi tudomásul, hogy a Bizottság egyetért 
a Számvev őszékkel abban, hogy több számszer űsített adatra van szükség; felhívja a Bizottságot, hogy a 
megállapított id őkereten belül, azaz 2013-ig fejezze be a fennmaradó hibaarány pénzügyi hatásának 
felbecslésére szolgáló kulcsfontosságú mutató kidolgozását;  
A felügyeleti és kontrollrendszerek hatékonyságának általános értékelése  
20. sajnálattal veszi tudomásul a Számvev őszék megállapítását, amely szerint az EFA Bizottság által kezelt 
felügyeleti és kontrollrendszerei általában véve csak részben m űködnek eredményesen; nyugtázza, hogy 
az ellen őrzés és a felügyelet a EuropeAid központi részlegeinél eredményes, az Unió külképviseletei 
tekintetében pedig részben eredményes;HU 2012.10.17. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 286/129  
( 1 ) A nyolcadik, kilencedik és tizedik Európai Fejlesztési Alap 2010-es pénzügyi évi pénzgazdálkodásáról szóló éves 
jelentés, 11. o.
21. sajnálja, hogy az uniós külképviseletek felügyeleti és kontrollrendszereinek hiányosságai ismétl ődő 
jelleg űek; emlékeztet rá, hogy a Számvev őszék többek között az alábbiakat tárta fel: rosszul dokumen ­
tált, eredménytelen ellen őrzések a legtöbb EFA kedvezményezett ország nemzeti utalványozójának 
hivatalában; igazgatási kapacitás hiánya a nemzeti utalványozó esetében; forráshiány, illetve az alkal ­
mazotti állomány gyakori cserél ődése az uniós külképviseleteken; ezért a pénzgazdálkodás terén tapasz ­
talt hiányosságok leküzdése érdekében felszólít a nemzeti utalványozók hivatala intézményi kapacitá ­
sának meger ősítésére további pénzügyi képzések és célzott segítségnyújtás biztosítása révén;  
22. megállapítja, hogy a Számvev őszék EFA-król szóló utolsó három éves jelentése létszámhiányról és a 
megfelel ő humáner őforrás hiányáról számolt be, ami negatívan hathat az uniós ellen őrzési eljárásokra; 
mély aggodalmának ad hangot e visszatér ő probléma miatt;  
23. hangsúlyozza, hogy az uniós fejlesztési segélyek hatékony végrehajtásának és magas szint ű ellen őrzé ­
sének és nyomon követésének el őfeltétele, hogy megfelel ő szakértelm ű és számú személyzet álljon 
rendelkezésre; ezzel összefüggésben felhívja a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy fordítsanak kell ő figyelmet 
a szervezeteik humáner őforrással kapcsolatos vetületeire és a költséghatékonyságra, annak érdekében, 
hogy egy külképviselet nyomonkövetési és ellen őrzési feladatok ellátására szolgáló kapacitása se 
kerüljön veszélybe;  
24. nyugtázza a Számvev őszék megállapításait, melyek szerint a EuropeAid központi részlegeinél és a 
külképviseleteken az utalványozók által alkalmazott el őzetes kontrollok csak részben eredményesek; 
emlékeztet rá, hogy a EuropeAid el őzetes ellen őrzései nagymértékben küls ő felügyel ők tanúsítványaira, 
illetve küls ő ellen őrzésekre és költségvizsgálatokra támaszkodnak; sajnálja, hogy a nagy hibaarány miatt 
a Számvev őszék úgy találta, hogy ezekb ől csupán korlátozott bizonyosság szerezhet ő; nyugtázza, hogy 
a Bizottság e probléma kezelése érdekében kötelez ő szabványosított feladatmeghatározást vezetett be az 
ellen őrök számára;  
25. elégedetten állapítja meg, hogy az ellen őrzési környezet a EuropeAid központi részlegeinél és az uniós 
külképviseleteken egyaránt hatékony; aggódik az uniós külképviseletek ellen őrzési és felügyeleti rend ­
szereinek gyakori hiányosságai miatt (pl. hiányzó vagy nem megfelel ő bizonylatok, helytelen közbe ­
szerzési eljárások alkalmazása a végrehajtó szervezetek által); nyugtázza, hogy elkészült és továbbításra 
került „a küls ő fellépésekre fordított uniós források kedvezményezettjeinek szóló pénzgazdálkodási 
eszköztár” a végrehajtó szervezetek pénzgazdálkodási és támogathatósági szabályokkal kapcsolatos 
ismereteinek elmélyítése érdekében;  
26. nyugtázza, hogy a Bizottság folytatja a EuropeAid kiválasztott felügyeleti és kontrollrendszereinek 
javítására tett er őfeszítéseit; elvárja, hogy a EuropeAid kontrollrendszereinek folyamatban lév ő felülvizs ­
gálata („A EuropeAid irányítási és ellen őrzési hierarchiájának meger ősítését célzó cselekvési terv”) pozitív 
eredményekkel járjon az elszámoltathatóság, a hatékonyság és a költséghatékonyság tekintetében; 
felhívja a Bizottságot, hogy tájékoztassa a Parlament illetékes bizottságait a fent említett problémák 
megoldása érdekében tett intézkedésekr ől; 
27. üdvözli a képviseletek támogatott országokban végrehajtott közpénzkezelési reformokról szóló éves 
jelentése új formájának 2010. júniusi bevezetését, és sürgeti a képviseleteket, hogy alkalmazzák követ ­
kezetesen ezt az új keretet;  
28. üdvözli a Számvev őszék azon véleményét, hogy az éves tevékenységi jelentés – els ősorban a szám ­
szer űsített mutatóknak köszönhet ően – világos és tartalmas, és valós képet ad a m űködésr ől és az 
eredményekr ől; 
29. sürgeti a Bizottságot, hogy gy űjtsön több információt az EFA nemzeti és regionális szint ű végrehajtá ­
sáról az AKCS-országokban, és biztosítsa az Unió által támogatott valamennyi tengerentúli tevékenység 
jobb láthatóságát;  
A Bizottság és az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) hatáskörei az uniós fejlesztési segélyek 
végrehajtása terén  
30. megjegyzi, hogy az EKSZ 2010-ben alakult ki, és kezdte meg m űködését; meger ősíti abbéli aggodalmát, 
hogy a hatáskörök Bizottság és az EKSZ uniós külképviseleteken dolgozó személyzete közötti kezdeti 
megoszlása zavart okozott, és indokolt kritika tárgyát képezte; felszólít az európai fejlesztési segélyezés 
hatékonyságának növelésére, a szétaprózódott irányítás leküzdése érdekében;HU L 286/130 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2012.10.17.
31. felszólítja a Bizottságot, hogy kövesse nyomon az új rendszer m űködését, és készítsen jelentést róla; 
nyugtázza, hogy a külkapcsolati kérdések tekintetében a bizottsági szolgálatok és az EKSZ között 
létrejött munkamegállapodás foglalkozik az EKSZ és a Bizottság közötti tisztázandó kérdésekkel; kéri 
a Bizottságot, hogy a dokumentum véglegesítését követ ően továbbítsa azt a Parlament illetékes bizott ­
ságai részére, csakúgy, mint a Bizottság és az EKSZ közötti megoldatlan kérdések összefoglalóját – az 
azok kezelésére irányuló stratégiával együtt –, valamint az uniós külképviseletek humáner őforrásainak 
esetleges rugalmas felhasználására vonatkozó hivatalos felvilágosítást;  
Költségvetés-támogatás  
32. emlékeztet rá, hogy a Számvev őszék az EFA-k 2010-es pénzügyi évben folytatott tevékenységeir ől szóló 
éves jelentésében úgy találta, hogy 2010-ben a költségvetés-támogatások kifizetéseiben gyakran el őfor ­
duló, nem számszer űsíthet ő hibák tapasztalhatók, melyek aránya megegyezik a 2009-es aránnyal, azaz 
35 %, ami azt jelenti, hogy a költségvetés-támogatásokra vonatkozó kifizetések tekintetében továbbra is 
sok hiba fordul el ő; nyugtázza, hogy a probléma kezelése érdekében a Bizottság meger ősítette a 
képzéseket, és bevezette a küls ő fellépésekre fordított uniós források kedvezményezettjeinek szóló 
pénzgazdálkodási eszköztárat; felhívja a Bizottságot az ügy nyomon követésére, és arra, hogy készítsen 
jelentést arról, hogy ezek az intézkedések javítanak-e a helyzeten;  
33. emlékeztet rá, hogy a Bizottság majdnem két évtizede alkalmazza a költségvetés-támogatást mint 
támogatási formát; megállapítja, hogy azt továbbra is javítani lehet olyan területen, mint például a 
tervezés, a végrehajtás hatékonysága és eredményessége, az ellen őrzés és a jelentéstétel;  
34. elismeri a költségvetés-támogatás potenciális el őnyeit; ugyanakkor úgy gondolja, hogy nem minden 
helyzetben az a megfelel ő válasz; úgy véli, hogy ez a támogatási forma csak akkor eredményes, ha 
kell ő átláthatóságot, elszámoltathatóságot és hatékonyságot biztosít;  
35. elismeri a Bizottság által a költségvetés-támogatásra való jogosultság formailag átláthatóbb és struktu ­
ráltabb módon történ ő bemutatása tekintetében tett er őfeszítéseket és a többek között azáltal elért 
eredményeket, hogy bevezették a közpénzkezelés terén elért el őrehaladás értékelésének átdolgozott 
keretét, és iránymutatást nyújtanak a törékeny államoknak stb.;  
36. felhívja a Bizottságot, hogy fektessen hangsúlyt a programok hatékonyságára azáltal, hogy az eredmé ­
nyeket összeveti a mutatókkal, tegye közzé a feltételrendszert és a teljesítménymutatókat az ország ­
stratégiai dokumentumokban, és biztosítsa, hogy a külképviseletek jelentései jól strukturált, átlátható 
módon mutassák be a közpénzkezelés terén elért el őrehaladást, úgy, hogy világosan rögzítik az el őre ­
haladás értékelésére alkalmazott kritériumokat és az elért el őrehaladást, továbbá megindokolják, hogy 
adott esetben a reformprogramot miért nem lehetett terv szerint végrehajtani;  
37. örül annak, hogy a Számvev őszék úgy találta, hogy a közpénzkezelés terén elért el őrehaladás tekinte ­
tében korábban rögzített gyakori, nem számszer űsíthet ő hibák száma jelent ősen csökkent azt követ ően, 
hogy 2010 júniusában módosított keretrendszert vezettek be a közpénzkezelés alakulásának figye ­
lemmel követése és az arra vonatkozó jelentéstétel tekintetében; felhívja a Bizottságot, hogy folytassa 
a nem számszer űsíthet ő hibák tartós csökkentésére irányuló er őfeszítéseit;  
38. nyugtázza a harmadik országoknak nyújtott uniós költségvetés-támogatás jöv őbeni megközelítésér ől 
szóló, 2011. október 13-i bizottsági közleményt (COM(2011) 638), amely például kimondja, hogy a 
Bizottság új támogathatósági feltételt fog bevezetni a „költségvetés átláthatóságával és felügyeletével” 
kapcsolatban;  
39. emlékeztet arra, hogy az 1905/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (  1 ) 25. cikke (1) bekez ­
désének b) pontja értelmében csak abban az esetben adható költségvetés-támogatás, ha a partner ­
országnak az állami kiadásokkal való gazdálkodása kell ően átlátható, megbízható és hatékony; ezzel 
összefüggésben aggodalmának ad hangot a támogathatósági kritériumok Bizottság általi „dinamikus” 
értelmezésével járó kockázatok miatt; kéri a Bizottságot, hogy folytassa az irányú er őfeszítéseit, hogy 
megindokolja a költségvetés-támogatásra való jogosultságra vonatkozó döntéseit, és biztosítsa, hogyHU 2012.10.17. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 286/131  
( 1 ) A fejlesztési együttm űködés finanszírozási eszközének létrehozásáról szóló, 2006. december 18-i 1905/2006/EK 
európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 378., 2006.12.27., 41. o.).
minden pénzügyi megállapodás átfogó és világos alapot teremtsen a fizetési feltételeknek való 
megfelelés értékeléséhez; felszólítja a Bizottságot, hogy határozza meg jobban megindokolt és átlátha ­
tóbb módon az egyes költségvetés-támogatási programoknak juttatandó összegeket;  
40. hangsúlyozza a költségvetés-támogatással kapcsolatos kett ős – a donor és a partnerország közötti, 
valamint a partnerország és annak állampolgárai közötti – elszámoltathatóság fontosságát; ezért rámutat 
arra, hogy az uniós adófizet ők és a partnerországok adófizet őinek közös érdeke az átlátható és helyes 
ellen őrzés, és hogy továbbra is fokozott támogatást kell nyújtani a partnerországok saját ellen őrzési 
kapacitásának fejlesztéséhez;  
41. emlékeztet rá, hogy a közpénzek kezelése az egyik feltétele annak, hogy a jelenlegi 102 kedvezménye ­
zett ország költségvetés-támogatásban részesüljön (  1 ); felkéri a Bizottságot, hogy adjon magyarázatot a 
mentesítésért felel ős hatóság számára arra, hogy a honlapján a közkiadásokról és a pénzügyi elszámol ­
tathatóságról szóló jelentések közül miért csak 28 darab elérhet ő ( 2 ); 
42. elvárja, hogy a Bizottság és a tagállamok hozzanak létre nyilvános jegyzéket, amelyben átláthatóan 
felsorolják a költségvetés-támogatási megállapodásokat, eljárásokat és a fejlettségi mutatókat (  3 ); 
43. kéri a Bizottságot, hogy készítsen rendszeres jelentéseket az uniós költségvetés-támogatás célkit űzése ­
inek megvalósításáról és az egyes kedvezményezett országokban tapasztalt konkrét problémákról; 
felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az egyértelm ű célok elérésének hiánya esetén a 
költségvetés-támogatást csökkentik vagy törlik;  
44. úgy véli, a 2010-ben kiadott zöld könyv (  4 ) pozitívan járul hozzá annak átgondolásához, hogy miként 
lehetne a költségvetés-támogatást hatékonyabb és hathatósabb szegénységcsökkent ő eszközzé tenni;  
45. ismételten sürgeti a Bizottságot, hogy támogassa a partnerországokat parlamenti és pénzügyi ellen őrz ő 
kapacitásaik kialakításában, valamint az átláthatóság növelésében és az információkhoz való nyilvános 
hozzáférés biztosításában, különösen ha az 1905/2006/EK rendelet 25. cikke (1) bekezdése b) pont ­
jának megfelel ően költségvetés-támogatás révén nyújtják a támogatást, és felívja a Bizottságot, hogy 
készítsen rendszeresen jelentést az elért eredményekr ől; 
Az Európai Számvev őszék 11/2010. számú különjelentése az AKCS-, latin-amerikai és ázsiai 
országokban az általános költségvetési támogatás bizottsági irányításáról  
46. üdvözli a Számvev őszék ellen őrzését és az abban foglalt épít ő jelleg ű ajánlásokat;  
47. az a véleménye, hogy az általános költségvetés támogatása a támogatások célba juttatásának rendkívül 
értékes eszköze, ha azt megfelel ően használják fel, mivel potenciálisan növeli a kedvezményezett 
kormányok felel ősségvállalását, valamint a parlamentek általi határozottabb ellen őrzést és a civil társa ­
dalom részvételét a kedvezményezett országokban, miközben szélesíti az Unió és a kedvezményezett 
országok közötti er őteljes politikai párbeszéd alapját, valamint az ez iránti igényt is;  
48. mélységes aggodalommal tölti el a Számvev őszéknek az a megállapítása, miszerint a Bizottság húsz 
évvel azután, hogy ezen az eszközön keresztül el őször támogatást kezdett nyújtani, nem kezeli megfele ­
lően az általánosköltségvetés-támogatás eredményes biztosítását érint ő fő kockázatokat; sürgeti a Bizott ­
ságot, hogy kövesse a Számvev őszék ajánlásait kockázatkezelésének er ősítése érdekében, a támogatás ­
kezelési és fejlesztési kockázatok megfelel ő értékelésén és különösen a már rendelkezésre álló informá ­
ciók jobb felhasználásán keresztül;HU L 286/132 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2012.10.17.  
( 1 ) Az EFA 2010-re vonatkozó mentesítése keretében a 2012. január 12-i meghallgatásra Piebalgs biztoshoz intézett 23. 
számú, írásbeli választ igényl ő kérdésre adott válasz.  
( 2 ) http://ec.europa.eu/europeaid/what/economi c–support/public–finance/pefa_assesments_en.htm  
( 3 ) A fejl ődő országoknak nyújtott uniós költségvetés-támogatás jöv őjér ől szóló állásfoglalásban (2011. július 5-én 
elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0317, 52. bekezdés) megfogalmazott kérésnek megfelel ően. 
( 4 ) A Bizottság 2010. október 19-i zöld könyve: a harmadik országoknak nyújtott uniós költségvetés-támogatás jöv ője 
(COM(2010) 586).
49. osztozik a Bizottsággal abban az álláspontjában, hogy az általánosköltségvetés-támogatás „dinamikus 
megközelítése” egyes esetekben fontos politikai eredményekhez vezethet, amikor olyan országok része ­
sülnek költségvetés-támogatásban, amelyek a közpénzkezelés terén valóban hiányosságokkal küzdenek, 
de elkötelezettek a reform mellett, és el őrelépést érnek el a reformok végrehajtása során; mélységes 
aggodalommal tölti el ugyanakkor, hogy a nem törékeny helyzet ű AKCS-országok közül tizenkett ő 
olyan országot, amelyek esetében az országstratégiai dokumentumokban általánosköltségvetés-támoga ­
tást terveztek a 10. EFA id őszakára, továbbá öt, általánosköltségvetés-támogatási programban részt vev ő 
latin-amerikai országot a Transparency International 2009-es korrupcióérzékelési indexében a „burjánzó 
korrupció” kategóriába soroltak be, ami azt jelenti, hogy háromnál kevesebb pontot értek el egy 10 
(nagyon tiszta) és 0 (rendkívül korrupt) pont közötti skálán; sürgeti a Bizottságot, hogy dolgozzon ki 
megfelel ő, szigorú és átlátható nyomonkövetési módszereket, és gondoskodjon arról, hogy elégséges és 
megfelel ő személyzet legyen jelen az uniós külképviseleteknél, miel őtt az ilyen, nagy támogatáskezelési 
kockázatot hordozó kedvezményezett országokban általánosköltségvetés-támogatásra vállalna kötele ­
zettséget; ezzel összefüggésben felszólítja az EKSZ-t, hogy teljes mértékben töltse be politikai szerepét 
azáltal, hogy tev őlegesen részt vesz a kedvezményezett országok korrupció elleni küzdelemmel kapcso ­
latos politikai céljainak kidolgozásában, és biztosítja az ezek megvalósítása felé történ ő el őrelépést;  
50. aggodalommal töltik el a Számvev őszék megállapításai, miszerint nem fordítottak kell ő figyelmet az 
olyan felügyeleti szervek meger ősítésének szükségességére, mint a kedvezményezett országok parla ­
mentjei és civil társadalmi szervezetei, holott a parlamenti felügyelet er ősítése és a civil társadalom 
részvételének javítása az általánosköltségvetés-támogatással kapcsolatos kapacitásépítési célkit űzések 
alapvet ő részeit képezik; sürgeti a Bizottságot, hogy fektessen nagyobb hangsúlyt a kedvezményezett 
országokban az intézmények, a jogállamiság és a demokrácia, valamint a jó kormányzás el őmozdítá ­
sára;  
51. felszólítja a Bizottságot, hogy olyan célkit űzéseket határozzon meg általánosköltségvetés-támogatási 
programjai számára, amelyek szem el őtt tartják a partnerország sajátos körülményeit, tekintettel arra, 
hogy az általánosköltségvetés-támogatási programok általános célja, hogy támogassák az ország nemzeti 
fejlesztési stratégiájának végrehajtását;  
52. felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy:  
— tegyenek tanúbizonyságot egységes elszántságról az iránt, hogy a kedvezményezett országokkal 
folytatott párbeszéd során teljes kör ű és er őteljes politikai szerepet töltenek be, mivel ez a szerep 
alapvet ő az általánosköltségvetés-támogatás sikeréhez, különösen ha az egy valamennyi tagállam 
számára közös uniós politika óriási potenciális hatását hordozza magában,  
— javítsák az eljárások összehangolását,  
— er ősítsék elkötelezettségüket az általánosköltségvetés-támogatás célkit űzései iránt,  
— ne küldjenek ellentmondásos jelzéseket a kedvezményezett országok felé, még ha ez éppolyan 
nehéznek t űnhet is a tagállamok és a Bizottság számára, mint ahogy nehezek az általánosköltség ­
vetés-támogatásban részesül ő országok tekintetében megfogalmazott, a jó kormányzással és a 
jogállamisággal kapcsolatos indokolt követelések is;  
53. nyugtalanítja a Számvev őszék azon megállapítása, mely szerint az általánosköltségvetés-támogatási 
programok négy összetev őjének – finanszírozás, kapacitásépítési támogatás, feltételek és párbeszéd – 
megtervezése és végrehajtása nem biztosítja a programok potenciális hatásának optimalizálását; felszó ­
lítja a Bizottságot, hogy a Számvev őszék ajánlásait követve határozza meg jobban alátámasztva és 
átláthatóbb módon az egyes általánosköltségvetés-támogatási programoknak juttatandó összegeket, a 
kapacitásépítési támogatásnál összpontosítson az els ődleges igényekre, kezelje szigorúbban a teljesít ­
ménnyel kapcsolatos feltételeket az általános támogathatósági feltételek és a kifizetésekre vonatkozó 
konkrét feltételek tekintetében, továbbá álljon hozzá határozottabban a párbeszédhez;  
54. felhívja a Bizottságot, hogy folytasson módszeresebben párbeszédet a kedvezményezett országokkal az 
általánosköltségvetés-támogatás valamennyi szempontjával kapcsolatban, és sürgeti a Bizottságot, hogy 
e párbeszéd er ősítése érdekében javítsa a külképviseleteknél dolgozó munkatársak szakértelmét; felszó ­
lítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az általánosköltségvetés-támogatást végrehajtó uniós 
külképviseletek munkatársai megfelel ően hozzáférhessenek a humáner őforrásokhoz és az információk ­
hoz;  
55. sürgeti a Bizottságot, hogy javítsa az általánosköltségvetés-támogatási programjának eredményességére 
vonatkozó jelentéstételt, különösen egy megfelel ő számszer űsített értékelési módszer létrehozásával és 
az el őrehaladás világos mutatók és mérhet ő célkit űzések alapján történ ő, módszeres nyomon követé ­
sével;HU 2012.10.17. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 286/133
56. megismétli a Bizottsághoz intézett felhívását, miszerint a Bizottságnak a folyamatban lév ő költségvetés- 
támogatási programok er ősségeinek és gyenge pontjainak jobb azonosítása érdekében éves jelentést 
kellene készítenie a költségvetés-támogatás felhasználásáról;  
57. sürgeti a Bizottságot és a többi adományozót, hogy m űködjenek együtt a rendszeres közös értékelés 
elvégzése érdekében, hogy felmérjék az általánosköltségvetés-támogatási programokon keresztül nyúj ­
tott támogatás eredményességét a szegénység felszámolása szempontjából;  
Fejlesztési prioritások, hathatósabb fejlesztési együttm űködés  
58. hangsúlyozza, hogy a jó kormányzásnak, a demokráciának , az emberi jogok tiszteletben tartásának és a 
szegénység csökkentésének az EFA-támogatásokban részesül ő országokban m űköd ő végrehajtó szerve ­
zetek integrált céljának kell lennie;  
59. emlékeztet a 2011-es arab tavasz eseményeire és annak fontosságára, hogy minden fejlesztési segély 
esetében középpontba kerüljenek a demokratikus elvek és a demokráciaépítési támogatások;  
60. meger ősíti a valódi partnerségre épül ő segélyhatékonysággal kapcsolatos, a Párizsi Nyilatkozatban és a 
segélyhatékonysággal foglalkozó accrai cselekvési menetrendben lefektetett elvek iránti elkötelezettségét;  
61. megelégedettséggel veszi tudomásul a „Változtatási program: az EU fejlesztéspolitikájának hathatósabbá 
tétele” cím ű, 2011. október 13-i bizottsági közleményt (COM(2011) 637), amely rögzíti, hogy folya ­
matos támogatást kell biztosítani a társadalmi befogadás és a humánfejlesztés céljára; kitart amellett, 
hogy az uniós segélyek legalább 20 %-át alap- és középfokú oktatásra és egészségügyi alapellátásra kell 
elkülöníteni; sürgeti a Bizottságot, hogy fektessen nagyobb hangsúlyt az anyák egészségére, mivel ez az 
a millenniumi fejlesztési cél, amelynek tekintetében az el őrehaladás mértéke a legnagyobb csalódást 
okozta;  
62. ismételten felhívja a Bizottságot, hogy részesítse el őnyben az egészségügyi rendszerek – különösen a 
legszegényebb emberekre összpontosító – meger ősítését célzó és a tanulás min őségét javító támogatá ­
sokat, valamint segítsen kidolgozni a szegényeknek kedvez ő és a nemek közötti egyenl őséget el ősegít ő 
politikai keretet; sürgeti a Bizottságot, hogy biztosítsa az Unió által támogatott tengerentúli tevékeny ­
ségek jobb láthatóságát;  
63. üdvözli, hogy a világ legszegényebb országai közül sokban már nem a fejlesztési segély jelenti a f ő 
bevételi forrást; hangsúlyozza, hogy a segélyhatékonysághoz a szegény országoknak képeseknek kell 
lenniük hazai bevételeik mobilizálására, és sajnálja, hogy a fejl ődő országokból például korrupció, illetve 
nagymérték ű adóelkerülés révén történ ő jogszer űtlen t őkekiáramlás, amelynek összege meghaladja az 
ezen országba irányuló t őkebeáramlást, akut és alapvet ő probléma, amely akadályozza a szegénység 
csökkentését és tovább nyújtja a segélyt ől való függ őséget;  
64. továbbá hangsúlyozza, hogy a hosszú távú társadalmi és gazdasági fejl ődéshez a segélyt ől eltér ő, fenn ­
tartható bevételi forrásokra van szükség; e tekintetben úgy véli, hogy a WTO elveinek megfelel ő, szilárd 
és jól m űköd ő kereskedelmi kapcsolatok kulcsfontosságúak a fejl ődő országok számára, és ezért sürgeti 
a Bizottságot, a Tanácsot és az AKCS-országokat, hogy találjanak megoldást az Európa és az AKCS- 
régió közötti javasolt gazdasági partnerségi, illetve szabadkereskedelmi megállapodásokkal kapcsolatos 
lezáratlan kérdésekre;  
65. aggodalmának ad hangot a Bizottság azokban az esetekben alkalmazott ellen őrzési eljárásaival kapcso ­
latban, amikor az uniós pénzeszközöket – együttes gazdálkodási megállapodások keretében – nemzet ­
közi szervezetek kezelik; rámutat, hogy az uniós pénzeszközök együttes gazdálkodás keretében történ ő 
ellen őrzésének és a nyomon követésének feltételei és végrehajtása súlyos hiányosságokat mutattak; 
felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az összes partner tegye lehet ővé a Bizottság számára 
a bels ő ellen őrzési jelentéseihez való egyszer ű és bürokráciától mentes hozzáférést;  
66. emlékeztet Afganisztán esetére, ahol a biztonsági helyzet rendkívül súlyos, olyannyira, hogy a Bizottság 
személyzete már nem tud szabadon utazni, ami jelent ős mértékben korlátozza számos „szabványos” 
bels ő ellen őrzési eljárás végrehajtását;HU L 286/134 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2012.10.17.
67. rámutat a segélyezés, a helyreállítás és a fejlesztés összekapcsolásának fontosságára, hogy meger ősítsék a 
közöttük lév ő kapcsolatokat, és biztosítsák a zavartalan áttérést a humanitárius segítségnyújtásról a 
fejlesztési támogatásra; hangsúlyozza, hogy még mindig sok a tennivaló a segélyezés, a helyreállítás és a 
fejlesztés összekapcsolása koordinációjának, hatékonyságának, eredményességének és egységességének 
javítása érdekében;  
68. sürgeti a Bizottságot annak biztosítására, hogy az EFA keretében nyújtott finanszírozást hangolják össze 
a többi eszközzel (élelmezésfinanszírozási eszköz, az élelmezésbiztonságra vonatkozó tematikus prog ­
ram, a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze, Civil társadalmi szervezetek és helyi hatóságok 
tematikus program, stabilitási eszköz, a vidéki mikrofinanszírozásra irányuló kísérleti projekt); felszólítja 
a Bizottságot a humanitárius segítségnyújtás és a fejlesztési segélyezés nagyobb összhangjának és 
kiegészít ő jellegének biztosítására, politikai szinten és a gyakorlatban egyaránt, valamint arra, hogy 
helyezzen nagyobb hangsúlyt a katasztrófaveszély csökkentésére és a katasztrófákra való felkészülésre, 
valamint er ősítse a veszélyeztetett lakosság ellenálló képességét;  
69. rámutat, hogy az Uniónak a különféle helyzetekhez igazított fejlesztési együttm űködési eszközök széles 
tárházára van szüksége, mivel a fejlesztési segélyezés terén nincsenek univerzális megoldások; rámutat 
különösen arra, hogy egyedi eszközökre és munkamódszerekre van szükség az olyan széthulló vagy 
mélyen antidemokratikus országok kezelése tekintetében, mint Eritrea, amely a tomboló élelmiszer ­
válság közepette megtagadja a lakosságtól a segélyt;  
70. meggy őződése, hogy az Északkelet-Afrikát jelenleg sújtó akut élelmiszerválság annak is a tragikus 
következménye, hogy a nemzetközi humanitárius és fejlesztési segélyek nincsenek egymással összehan ­
golva, és nem egészítik ki egymást, valamint, hogy tisztességtelen spekuláció folyik az élelmiszerekkel; 
rámutat, hogy a természeti katasztrófáktól eltér ően ez egy lassan induló válság volt, amely fokozatosan 
humanitárius katasztrófává n őtte ki magát; emlékeztet arra, hogy az északkelet-afrikai aszály és éhínség 
sajnálatosan krónikus jelleg ű, és hogy a fenntarthatóság biztosítása érdekében er ősíteni kell a helyi 
mez őgazdasági termel ők önfenntartó képességét;  
71. megjegyzi, hogy a félid ős felülvizsgálat folyamata – annak ellenére, hogy 2010–2011-re ütemezték – 
még nem zárult le az összes partnerországban (  1 ); elvárja, hogy a Bizottság a lehet ő leghamarabb lezárja 
a folyamatot, és hivatalos weboldalán adjon tájékoztatást a felülvizsgálati folyamat eredményér ől; 
A Haiti számára nyújtott uniós segély  
72. emlékeztet a haiti földrengésre és katasztrofális következményeire; sajnálatát fejezi amiatt, hogy a 
humanitárius segítségnyújtás és a fejlesztési segélyezés nincs kell őképpen összehangolva egymással (a 
segélyezés, a helyreállítás és a fejlesztés összekapcsolása); úgy véli, hogy a humanitárius segítségnyúj ­
tásnak exitstratégiára kell épülnie; véleménye szerint a Bizottságnak er őfeszítéseit és a támogatásokat a 
helyreállításra és a fejlesztésre kellene összpontosítania;  
73. sajnálja, hogy nem megfelel ő a koordináció az uniós küldöttség és az ECHO képviselete között; 
támogatja az országban jelen lév ő összes uniós szerepl ő közötti fokozott koordinációt; ezért sürgeti 
a Bizottságot a humanitárius segítségnyújtás és a fejlesztési segélyezés nagyobb összhangjának és 
kiegészít ő jellegének biztosítására, politikai szinten és a gyakorlatban egyaránt;  
74. sajnálja, hogy egyes projektek nem fenntarthatók, és hangsúlyozza, hogy a projekteknek els ődlegesen a 
munkahelyteremtést és a fenntartható növekedést kell célozniuk, amelyek lehet ővé tennék Haiti számára 
saját jövedelmeinek növelését és ezáltal a külföldi támogatásoktól való függ őség csökkentését; ezért kéri 
a Bizottságot, hogy terjesszen a Parlament elé egy jegyzéket a Haitin végrehajtott projektekr ől, fenn ­
tarthatóságuk felmérése érdekében részletesen értékelve jelenlegi helyzetüket;  
75. rámutat az uniós segélyek Haitin belüli láthatóságának hiányára; véleménye szerint a láthatóság javítása 
érdekében az uniós zászló mellett az Európai Unió nevének is szerepelnie kell a PR-dokumentumokon, 
a Bizottság vagy a Humanitárius Segélyek és Polgári Védelem F őigazgatósága neve helyett, amelyeket a 
haiti polgárok sokkal kevésbé tudnak beazonosítani;HU 2012.10.17. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 286/135  
( 1 ) Az EFA 2010-re vonatkozó mentesítése keretében a 2012. január 12-i meghallgatásra Piebalgs biztoshoz intézett 31. 
számú, írásbeli választ igényl ő kérdésre adott válasz.
A Számvev őszék 12/2010. számú, „Az alapfokú oktatás számára nyújtott európai uniós fejlesz ­
tési támogatás a szubszaharai Afrika országaiban és Dél-Ázsiában” cím ű különjelentése  
76. üdvözli a Számvev őszék e kiváló jelentését, amely széles kör űen elemzi az alapfokú oktatáshoz nyújtott 
európai támogatás eredményeit, de rámutat a program hiányosságaira is, amelyek csak részben vezet ­
het ők vissza a Bizottság által hozott intézkedésekre;  
77. teljes mértékben elismeri a nehézségeket, amelyekkel a Bizottság e program végrehajtása során szem ­
besült, miközben az érintett régiók néhány legszegényebb országában munkáját végezve gyakran ezen 
országok lakosságának legszegényebb rétegeit igyekezett elérni; egyetért azzal, hogy figyelemre méltó 
eredmény, hogy a mutatók 45 %-a esetében a célokat megvalósították, 30 % esetében pedig egyértelm ű 
előrehaladás volt tapasztalható; szeretné, ha a Bizottság jelezné, hogy ezek a számok id őközben még 
tovább javultak-e;  
78. teljes mértékben egyetért a Számvev őszék következtetéseivel és ajánlásaival, és tudomásul veszi a 
Bizottság válaszait;  
79. emlékeztet a korábbi mentesítési jelentésekre, amelyekben már említette, hogy a konkrét fejlesztési 
programok végrehajtása során komoly problémát jelent az uniós külképviseleteknél dolgozó képzett 
személyzet és a központ által nyújtott támogatás hiánya; felkéri a Bizottságot, hogy folytasson 
megbeszélést a Parlament illetékes bizottságaival, és keressen tartósabb megoldást erre a problémára;  
80. felkéri a Bizottságot, hogy módszeresen foglalkozzon a Számvev őszék által említett hiányosságokkal; 
tájékoztatást kíván kapni a következ őkr ől: 
a) Az oktatás min őségét illet ően (amellyel egy 2010 februárjában kiadott bizottsági szolgálati munka ­
dokumentum (SEC(2010) 121) foglalkozott): eltekintve attól, hogy egy kicsit megkésettnek t űnik a 
program indulásához képest, meg tudná-e jelölni a Bizottság, hogy milyen egyéb intézkedéseket 
hoznak az oktatás min őségének figyelemmel kísérése és javítása érdekében?  
b) A 12/2010. számú különjelentés által lefedett egyes országokban csalás és a kormányzati forrásokkal 
való szabálytalan gazdálkodás eseteir ől számolnak be, ideértve a „fantom” tanárokat; milyen támo ­
gatást nyújt a Bizottság, hogy segítsen ezeknek az országoknak a csalás e formáinak megszünteté ­
sében?  
c) Egy sikeres program végrehajtásának egyik alapvet ő eszköze a fennálló oktatási rendszerre vonat ­
kozó megfelel ő statisztikák és értékelések rendelkezésre állása; a Számvev őszék rámutat arra, hogy 
ezek számos országban nem állnak rendelkezésre vagy nem naprakészek; milyen intézkedéseket tett 
a Bizottság e probléma orvoslására?  
d) Amint arra a Számvev őszék rámutatott, a lányok alapfokú oktatásban való részvétele számos olyan, 
nem oktatással összefügg ő intézkedést ől függ, mint a külön higiéniai létesítmények stb., noha egyes 
országokban történtek el őrelépések; milyen konkrét intézkedéseket tett a Bizottság az egyes orszá ­
gokban, hogy növelje a lányok alapfokú oktatásban való részvételét, és az érintett országok közül 
melyekben tekintik a leányiskolákat lehetséges megoldásnak?  
A beruházási keret  
81. emlékeztet rá, hogy a tizedik EFA-ból a beruházási keretre elkülönített összeg az AKCS-országok és a 
TOT-ok tekintetében 1 530 000 000 EUR-t tett ki; megállapítja, hogy 2010-ben a beruházási keret 
portfólión belül aláírt m űveletek teljes összege 374 230 000 EUR-t tett ki; emlékeztet rá, hogy az 
Európai Beruházási Bank (EBB) kezeli a beruházási keretet, amely az EFA-ból finanszírozott feltölt ődő 
kockázatvisel ő eszköz, melynek célja a magánbefektetések ösztönzése az AKCS-országokban;HU L 286/136 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2012.10.17.
82. sajnálja, hogy a beruházási keretre sem a Számvev őszék megbízhatósági nyilatkozata, sem a Parlament 
mentesítési eljárása nem terjed ki, annak ellenére, hogy az EBB a m űveletek irányításakor az Unió 
nevében és felel ősségére jár el, és az EFA er őforrásait használja; ezt politikai szempontból és elszámol ­
tathatósági okokból sem tartja szerencsésnek; hangsúlyozza, hogy ezek a rendelkezések csökkentik a 
Parlament mentesítési jogkörének hatályát, különös tekintettel arra, hogy az EFA-források az európai 
adófizet ők hozzájárulásából származó közpénzekb ől erednek;  
83. hangsúlyozza, hogy az összes, EFA-ból finanszírozott EBB-m űveletnek teljes összhangban kell állnia az 
Európai Unió m űködésér ől szóló szerz ődés 208. cikkével, amelynek értelmében az Unió fejlesztési 
politikája els ődleges célként a szegénység mérséklésére és annak felszámolására irányul; úgy véli, 
hogy csak a szegények érdekeit szolgáló fejlesztési politika lehet hatékony és fenntartható;  
84. úgy véli, hogy a gazdasági növekedéssel kapcsolatos politikák nem járhatnak sikerrel a szociális és 
környezetvédelmi normák el ősegítése, valamint a szociális védelmi mechanizmusok végrehajtása nélkül;  
85. felszólítja az EBB-t, hogy az 1080/2011/EU európai parlamenti és tanácsi határozat (  1 ) végrehajtása 
révén a projektfinanszírozást közvetlenebbül kösse össze a szegénység csökkentésével és a millenniumi 
fejlesztési célok, az emberi jogok, a vállalati társadalmi felel ősségvállalás, a tisztességes munka, valamint 
a környezetvédelmi elvek megvalósításával, továbbá a demokráciával, a jó kormányzással és a vállalat ­
alapításokkal;  
86. felszólítja az EBB-t, hogy projektciklusában mind el őzetes elemzések, mind különösen a projekt végre ­
hajtása és befejezése során történ ő nyomon követés révén er ősítse meg a szociális szempontok (ideértve 
az emberi jogok tiszteletben tartását is) kell ő figyelembevételét; „teljesítménymutatók” meghatározására 
szólít fel annak érdekében, hogy jobban nyomon lehessen követni az EBB-m űveletek hozzáadott értékét 
és hatását, továbbá arra, hogy er ősítsék meg a megfelel ő személyzeti szaktudást a fenntartható fejl ődés, 
az emberi jogok és a szociális/nemi vonatkozású kérdések területén;  
87. megállapítja, hogy az EBB beruházási keretének és az EBB AKCS-országokon belüli, saját forrásból 
végzett tevékenységeinek független félid ős értékelése azt mutatja, hogy az EBB projektek végrehajtá ­
sának nyomon követésére irányuló er őfeszítései, a helyi jelenlét biztosítása és a környezeti és szociális 
szempontok nyomon követése még mindig elégtelennek t űnik; felszólítja az EBB-t ellen őrzési mecha ­
nizmusainak javítására;  
88. elégedetten veszi tudomásul az EBB beruházási keretr ől szóló 2010-es éves jelentésében az eredmény ­
központúság tekintetében tett el őrelépést; úgy véli azonban, hogy még sok javítanivaló van az éves 
beszámolókat tekintve annak érdekében, hogy azok teljes kör ű, releváns és objektív tájékoztatást 
adjanak az eredményekr ől, a kit űzött célokról, a megvalósított célokról, az ezekt ől való esetleges eltérés 
okairól és az elvégzett értékelésekr ől, valamint összefoglalják az értékelések eredményeit, ideértve a 
hiányosságokat és a megoldandó kérdéseket; üdvözli az EBB által e mentesítési állásfoglalás el őkészítése 
során tanúsított együttm űköd ő hozzáállást;  
89. emlékeztet rá, hogy a beruházási keretb ől származó pénzösszegek 14 %-át (390 000 000 EUR-t) 
európai kétoldalú, fejlesztési célú pénzügyi intézményeken vagy vegyesvállalatokon keresztül folyósítják;  
90. sajnálja, hogy a beruházási keretb ől származó pénzeszközök végs ő kedvezményezettjeivel kapcsolatban 
hiányzik az átláthatóság; kéri az EBB-t, hogy a projektek jóváhagyása el őtt járjon el fokozott gondos ­
sággal, és ellen őrizze a megfelel ő helyi nyilvános konzultációk meglétét az uniós garancia körébe 
tartozó projektek fejlesztési vonatkozásai tekintetében, beleértve a pénzügyi közvetít őknek e vonatko ­
zásokkal kapcsolatban az EBB által biztosított kölcsön felhasználása során nyújtott teljesítményét; úgy 
véli, hogy a fejl ődő országoknak biztosított kölcsönök tekintetében az EBB-nek a pénzmosás és a 
terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemre vonatkozóan – a szabványosított eljárásoknak és a bevált 
nemzetközi gyakorlatnak megfelel ően – fokozott gondossággal kell eljárnia;HU 2012.10.17. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 286/137  
( 1 ) Az Unión kívüli projektekhez adott hitelek és hitelgaranciák veszteségeinek fedezésére az Európai Beruházási Banknak 
nyújtott uniós garanciáról szóló, 2011. október 25-i 1080/2011/EU európai parlamenti és tanácsi határozat (HL 
L 280., 2011.10.27., 1. o.).
91. nyugtázza egy nem kormányzati szervezet olyan állítólagos esetekr ől szóló jelentéseit, amelyekben az 
EBB-t ől származó pénzeszközök olyan vállalatokhoz folytak, amelyek vezet ői ellen korrupció és pénz ­
mosás miatt indítottak eljárást, illetve emeltek vádat; felszólítja az EBB-t, hogy adjon tájékoztatást ezen 
ügyek alapjáról;  
92. tudomásul veszi, hogy az EBB biztosítja az EBB és a Bizottság által finanszírozott projektek egymást 
kiegészít ő jellegét, azáltal, hogy már korai szakaszban – még miel őtt az EBB megkezdené a projektekkel 
kapcsolatos átvilágítást – konzultál a Bizottsággal; emlékeztet rá, hogy a Bizottság a Beruházási Hitel ­
keret Bizottság szavazati joggal nem rendelkez ő tagja, és minden egyes javaslatról véleményt készít;  
93. felhívja a Bizottságot, hogy továbbra is szigorúan kövesse nyomon és ellen őrizze a beruházási keret 
végrehajtását, és észrevételeir ől rendszeresen tájékoztassa a Parlament Költségvetési Ellen őrz ő Bizott ­
ságát;  
94. emlékeztet arra, hogy a Bizottság, az EBB és a Számvev őszék közötti háromoldalú megállapodás 
meghatározza a Számvev őszéknek az EBB által kezelt EFA-k ellen őrzésében betöltött szerepét; felkéri 
a Számvev őszéket, hogy készítsen különjelentést az EBB által kezelt EFA-knak a szegénység felszámo ­
lását illet ő hatékonyságáról és eredményességér ől; 
95. megjegyzi, hogy az EBB éves prémiumok formájában változó összeg ű javadalmazást fizet személyze ­
tének; felszólítja az EBB-t, hogy évente tegyen közzé weboldalán részletes tájékoztatást a vezet ő tiszt ­
visel őinek – köztük az Igazgatótanács, az Igazgatási Bizottság és az Ellen őrz ő Bizottság egyes tagjainak 
– fizetett éves prémiumokról;  
96. megjegyzi továbbá, hogy az EBB jelenlegi Igazgatótanácsában hét n ő és 19 férfi foglal helyet; ösztönzi a 
tagállamokat, hogy az Igazgatótanácson belüli kiegyenlítettebb képviselet érdekében jelöljenek n őket a 
jelenleg betöltetlen két posztra.HU L 286/138 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2012.10.17.