Különjelentés Hibák a vidékfejlesztési 
kiadásokban: a hibák 
okainak és kezelésének 
áttekintéseHU 2014  23 SZ.
EURÓPAI
SZÁMVEVŐSZÉK

EURÓPAI SZÁMVEVŐSZÉK  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBURG
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Bővebb tájékoztatást az Európai Unióról az interneten talál ( http://europa.eu ).
Luxembourg: Az Európai Unió Kiadóhivatala, 2015
ISBN 978-92-872-1629-8
doi: 10.2865/55928
© Európai Unió, 2015
A sokszorosítás a forrás megjelölésével megengedett.
Printed in Luxembourg
Hibák a vidékfejlesztési 
kiadásokban: a hibák 
okainak és kezelésének 
áttekintése
(az EUMSZ 287. cikke (4) bekezdésének második 
albekezdése alapján)KülönjelentésHU 2014  23 SZ.
02
 Tartalomjegyzék
Bekezdés
 Glosszárium
I–XI Összefoglaló
1–5 Bevezetés
6–11 Az ellenőrzés hatóköre és módszere
12–21 A feltárt hibák típusai és előfordulási gyakoriságuk
12–14 Áttekintés
15–16 Beruházási intézkedések
17 Területalapú támogatás
18–21 A pénz ügyi teljesítési arány és a hibaarány eltérései tagállamok csoportjai között
22–92 Észrevételek
22–54 I. RÉSZ. Melyek a beruházási intézkedések hibaarányának fő okai?
23–29 A közintézmények a közbeszerzési szabályok be nem tartása miatt lényeges hibaforrások
30–38 Lényegesen befolyásolta a hibaarányt, hogy a kedvezményezettek nem tartották be a támogathatósági 
kritériumokat
39–45 A magánkedvezményezettek által szándékosan elkövetett szabálytalanságok gyanúja
46–54 A tagállami hatóságok észlelhették és korrigálhatták volna a beruházási intézkedésekkel kapcsolatos 
hibákat
55–69 II. RÉSZ. Melyek a ter ületalapú támogatások hibaarányának fő okai?
56–65 Az agrár‑környezetvédelmi támogatás a hibára leginkább hajlamos ter ületalapú intézkedés
66–69 A kedvezőtlen helyzetű térségek számára folyósított kifizetésekben kevesebb a hiba
03 Tartalomjegyzék
70–92 III. RÉSZ. A tagállamok cselekvési tervei és az új uniós jogi keret képesek hatásosan foglalkozni 
ezekkel az okokkal?
71–81 A cselekvési tervek Bizottság által kezdeményezett kidolgozása a megfelelő irányba tett lépés a hibák 
okainak kezeléséhez
82–92 Az új uniós jogi keretek pozitív hatást gyakorolhatnak a problémák okának kezelésére
93–100 Következtetések és ajánlások
 Melléklet  – Vidékfejlesztési intézkedések jegyzéke
 A Bizottság válaszai
04
 Glosszárium
Adminisztratív ellenőrzések : A kifizető ügynökségek által minden kérelmen 
elvégzett szabványosított, automatikus ellenőrzések, amelyek azt vizsgálják, 
hogy a kérelmek megfelelnek‑e a támogatás feltételeinek. Minden adminisztratív 
módon ellenőrizhető tételt ellenőrizni kell.
Beruházási intézkedés : Materiális vagy immateriális beruházásokra megítélt 
támogatás.
Helyszíni ellenőrzés : A kifizető ügynökségek ellenőrei által végzett, 
a tranzakciók szabályszerűségét vizsgáló ellenőrzés, amely a kérelmező 
telephelyén tett látogatást is magában foglal (pl. a bejelentett parcellák 
támogathatóságának felmérésére és értékelésére vonatkozó, a gazdaságban 
végzett vizsgálatok). Bizonyos tényezők fennállásáról, pl. az állatok meglétéről 
csak helyszíni ellenőrzéssel lehet megbizonyosodni.
Hibaarány : A hibaarány minden szabálytalan tranzakció esetében a hibával 
érintett összeg és a teljes kifizetett összeg aránya. Az általános hibaarány 
kiszámítását az 1. háttérmagyarázat  mutatja be.
Intézkedés : Egy szakpolitika végrehajtására szolgáló támogatási rendszer. 
Minden intézkedés speciális szabályokat határoz meg, amelyeket 
a finanszírozható projekteknek vagy fellépéseknek be kell tartaniuk. Az 
intézkedéseknek két fő típusa van: beruházási intézkedések és területalapú 
támogatások.
Irányító hatóság : Egy tagállam által a vidékfejlesztési program irányítására 
kijelölt országos vagy regionális szerv.
Kifizető ü gynökség : Egy tagállamon belül a mezőgazdasági támogatások 
megfelelő értékeléséért, kiszámításáért, ellenőrzéséért és kifizetéséért felelős 
szerv. A kifizető ügynökség feladatainak egy részét más, megbízott szervezetek 
végezhetik.
Kis‑ és középvállalkozások (kkv‑k) : Azok a vállalkozások, amelyek kevesebb 
mint 250 embert foglalkoztatnak, 50  millió  eurónál alacsonyabb éves forgalmat 
bonyolítanak, illetve mérlegfőösszegük nem haladja meg a 43 millió eurót1.
Közbeszerzés : Közintézmények által áruk és szolgáltatások beszerzése, illetve 
építési beruházások végrehajtása esetén, bizonyos összeghatár fölött követendő 
pályázati eljárás. A közbeszerzés célja, hogy a szállítók közti megfelelő verseny 
elősegítésével a legjobb értékű ajánlatot válasszák ki, továbbá annak biztosítása, 
hogy a szerződések odaítélése tisztességesen, átlátható módon és hátrányos 
megkülönböztetés nélkül történjen. A 2004/18/EK és a 2004/17/EK irányelv 
határozza meg a közbeszerzésnek a tagállami hatóságok által alkalmazandó jogi 
kereteit.1 A Bizottság 2003. május 6 ‑i 
2003/361/EK ajánlása a mikro ‑, 
kis‑ és középvállalkozások 
meghatározásáról (HL L 124., 
2003.5.20., 36. o.).
05 Glosszárium
Megosztott irányítás : Az uniós költségvetés egyik végrehajtási módja, 
amely esetben a végrehajtási feladatokkal a tagállamokat bízzák meg2. Ennek 
érdekében a tagállami hatóságok az uniós alapok kezeléséért és ellenőrzéséért 
felelős szerveket jelölnek ki. Ezek a szervek a Bizottságnak tesznek jelentést. 
A jelentésben ezek a szervek a „kifizető ügynökségek”.
Mezőgazdasági kötelezettségvállalás : Olyan mezőgazdasági termelési 
gyakorlatok, amelyek végrehajtását a kérelmező vállalja.
Mezőgazdasági tevékenység : Mezőgazdasági termékek megtermelése, 
tenyésztése vagy termesztése, ideértve a betakarítást, a fejést, az állattenyésztést 
és a mezőgazdasági célból történő állattartást, valamint a földterületek helyes 
mezőgazdasági és környezeti állapotának fenntartását.
Szabálytalanság : A közösségi jog valamely rendelkezésének egy gazdasági 
szereplő általi, annak cselekménye vagy mulasztása útján történő megsértése, 
amelynek eredményeként a Közösségek általános költségvetése vagy 
a Közösségek által kezelt költségvetések kárt szenvednek vagy szenvednének, 
akár közvetlenül a Közösségek nevében beszedett saját forrásokból származó 
bevétel csökkenése vagy kiesése révén, akár indokolatlan kiadási tételek miatt3.
„Talált pénz” hatás : Olyan helyzet, amikor a támogatott művelet a közforrásból 
nyújtott támogatás nélkül is részben vagy egészében megvalósult volna.
Támogathatósági feltételek : Olyan szabályok, amelyek betartásának 
elmulasztása esetén az igényelt támogatást nem fizetik ki, vagy a támogatás 
összege visszafizettetésre kerül. E szabályoknak szem előtt kell tartaniuk, hogy 
a program céljainak megvalósításához korlátozott pénzügyi források állnak 
rendelkezésre.
Területalapú támogatás : A mezőgazdasági földterületek fenntartható 
használatára nyújtott támogatás. A támogatás folyósítása a támogatásra 
jogosultként bejelentett hektárok száma alapján történik.
Túlszabályozás : Szükségtelen, illetve aránytalan szabályok, mint pl. túlzó 
támogathatósági feltételek.
Vidékfejlesztési program : Valamely tagállam vagy régió által készített és 
a Bizottság által jóváhagyott, a vidékfejlesztési politika végrehajtásának 
megtervezését és felügyeletét szolgáló dokumentum. A vidékfejlesztési program 
akár 46 különböző intézkedést és további alintézkedéseket tartalmazhat.2 Az Unió általános 
költségvetésére alkalmazandó 
pénzügyi szabályokról és az 
1605/2002/EK, Euratom 
tanácsi rendelet hatályon kívül 
helyezéséről szóló, 
2012. október 25 ‑i 
966/2012/EU, Euratom európai 
parlamenti és tanácsi rendelet 
(HL L 298., 2012.10.26., 1. o.) 
59. cikke.
3 Az Európai Közösségek 
pénzügyi érdekeinek 
védelméről szóló, 1995. 
december 18 ‑i 2988/95/EK, 
Euratom tanácsi rendelet 
(HL L 312., 1995.12.23., 1. o., 
magyar nyelvű különkiadás 
1. fejezet, 1. kötet, 340. o.) 
1. cikkének (2) bekezdése.
06
I
Az Európai Unió és tagállamai a 2007–2013 ‑as prog ‑
ramozási időszakban több mint 150  milliárd  eurót 
irányoztak elő vidékfejlesztési célok megvalósítására. 
A megosztott irányítás keretében a teljes költségvetés 
majdnem egyenlően oszlott el a beruházási intézke ‑
dések (főként a tárgyi eszközökhöz és immateriális 
javakhoz kapcsolódó beruházások támogatása) és 
a területalapú támogatások (mezőgazdasági termelők 
kompenzálása bizonyos gazdálkodási tevékenységek 
elvégzéséért) között.
II
A Számvevőszék becslése szerint a vidékfejlesztési 
kiadásoknak az elmúlt három évre vonatkozó átlagos 
hibaaránya 8,2% volt4. A hibaarány kétharmadát tették 
ki a beruházási intézkedések, míg a területalapú támo ‑
gatások tették ki annak egyharmadát. Ebben az össze ‑
függésben a különjelentés célja a magas hibaarány fő 
okainak leírása és annak értékelése, hogy a tagállamok 
és a Bizottság által tett lépések a jövőben megfelelően 
fogják‑e kezelni az azonosított okokat.
III
A Számvevőszék megállapította, hogy a Bizottság és 
a tagállamok csak részben hatásosan foglalkoznak 
a vidékfejlesztés magas hibaarányának fő okaival. Ez 
az általános következtetés főként azon az értékelésen 
alapul, hogy a Bizottság kezdeményezései ellenére 
a tagállamok cselekvési tervei nem foglalkoznak rend ‑
szerszinten az azonosított hiányosságokkal.
4 A szakpolitika‑csoport egészére (vidékfejlesztés, környezetvédelem, 
halászat és egészségügy) vonatkozóan közölt legvalószínűbb hibaarány 
a 2011 ‑es pénzügyi évben 7,7%, 2012 ‑ben 7,9%, 2013 ‑ban pedig 6,7% 
volt. A vidékfejlesztés hibaaránya magasabb, mint a csoport többi 
összetevőjének összesített hibaaránya (a kizárólag a vidékfejlesztésre 
vonatkozó értékek a 4. bekezdés 5. lábjegyzetében találhatók).IV
A hibák okainak azonosításához a 2011., 2012. és 2013. 
évek során végzett jogszerűségi és szabályszerűségi 
ellenőrzések során véletlenszerűen kiválasztott 461 
tranzakcióból álló mintát elemeztünk. Az ellenőrzés ‑
nek ezt az első fázisát a tagállami kontrollrendszerek 
számvevőszéki értékelése során szerzett ismeretek 
egészítették ki. Második lépésként a Számvevőszék 
áttekintette a 27 közül 10 tagállam cselekvési terveit, 
és megvizsgálta, hogy azok hatásosan azonosították‑e 
a hibák okait, és tartalmaztak‑e helyesbítő tevékeny ‑
séget. Ezt a vizsgálatot a 2014–2020 ‑as programozási 
időszakra vonatkozó uniós jogi keret által a hibák 
okaira gyakorolt potenciális hatás értékelése egészí ‑
tette ki.
V
A közbeszerzési szabályok megsértése tette ki a hiba ‑
arány egynyolcad részét. A szabálytalanságok fő 
típusai a versenyeztetés nélküli indokolatlan közvetlen 
odaítélés, a kiválasztási és odaítélési feltételek nem 
megfelelő alkalmazása, valamint az ajánlattevőkkel 
való egyenlőtlen bánásmód voltak. Főként a közbe ‑
szerzési szabályok alkalmazásával kapcsolatos ismere ‑
tek hiánya és bizonyos szállítók előnyben részesítése 
adnak magyarázatot erre a helyzetre.
VI
A támogathatósági feltételeknek a magán ‑ és köz ‑
szférabeli kedvezményezettek általi nem szándékos 
megsértése a hibaarány negyedét tette ki. A magán ‑
kedvezményezettek által elkövetett csalásgyanús 
esetek további egynyolcad résszel járultak hozzá 
a hibaarányhoz. A Számvevőszék megállapította, 
hogy a mezőgazdasági termékek feldolgozásának 
támogatására szolgáló intézkedés volt hibákra legin ‑
kább hajlamos, míg a fiatal mezőgazdasági termelők 
elindítását támogató intézkedéssel kapcsolatosan nem 
merültek fel támogathatósági hibák.Összefoglaló
07
 Összefoglaló
VII
A tagállami ellenőrző hatóságok észlelhették és korri ‑
gálhatták volna a beruházási intézkedésekkel kapcso ‑
latos hibák többségét (mind a köz ‑, mind a magán ‑
szférabeli kedvezményezettekre vonatkozóan). 
A kontrollrendszerek hiányosak, mert az ellenőrzések 
nem átfogóak, és elégtelen információn alapulnak.
VIII
A területalapú támogatás a hibaarány közel egyhar ‑
madát tette ki, a fő ok a gazdálkodási kötelezettség ‑
vállalások be nem tartása volt. A kialakult helyzet 
három oknak tudható be: a mezőgazdasági terme ‑
lők nincsenek ösztönözve az előírások teljesítésére, 
a kötelezettségvállalások ellenőrzési aránya alacsony, 
és a szabályok megszegéséért kiszabott szankciók 
aránya alacsony. Másrészről a hátrányos helyzetű terü ‑
leteken folyósított kompenzációs kifizetések esetében, 
amelyek jellemzői a fiatal mezőgazdasági termelők 
elindítását célzó intézkedéshez hasonlóak, kevesebb 
hiba fordul elő.
IX
A cselekvési tervek Bizottság által kezdeményezett 
kidolgozása a megfelelő irányba tett lépés a hibák 
okainak kezeléséhez. A tagállamok által végrehajtott 
cselekvési tervek azonban leginkább a már felmerült 
problémákra reagálnak, és nem foglalkoznak rend ‑
szerszinten az összes tagállamban hibákat okozó 
problémákkal. Ezenkívül az uniós szinten gyakran 
előforduló hiányosságokra vonatkozóan sincsenek 
megelőző intézkedések. A 2014–2020 ‑as programozási 
időszakra vonatkozó uniós jogi keret lehetőségeket 
nyit a hibák okainak kezelésére. A hibák csökkentése 
tekintetében a szabályozási rendszerhez kapcsolódó 
két, jelenleg is folyamatban levő eljárás jelenti a fő 
lehetőséget: a vidékfejlesztési programoknak a Bizott ‑
ság általi felülvizsgálata és jóváhagyása, valamint 
a tagállami szabályozási kereteknek a tagállamok általi 
végrehajtása.X
A hibák okának kezelésével összefüggésben a jelentés 
visszatérő megállapítása, hogy megfelelő egyensúlyra 
kell törekedni a szabályok – az előre meghatározott 
célkitűzések elérésének szükségességéből adódó  – 
száma és bonyolultsága és a kiadások jogszerűsé ‑
gének és szabályszerűségének biztosítása között. 
A Számvevőszék véleménye szerint e két ellensúly 
közötti megfelelő egyensúly elérése jelenti a vidék ‑
fejlesztési politika sikeres megvalósításának kulcsát.
XI
A Számvevőszék a következő ajánlásokat teszi:
a) A Bizottság zárja le az eddig megkezdett helyesbí ‑
tő intézkedéseit, és továbbra is a vidékfejlesztési 
kiadások terén felmerülő hibák eredendő okaira 
összpontosítson. Erre vonatkozóan a tagállamok 
adott esetben tegyenek az alábbiakra vonatkozó 
megelőző és helyesbítő intézkedéseket: közbe ‑
szerzés, szabályok szándékos megkerülése, vala ‑
mint agrár‑környezetvédelmi kifizetések.
b) A Bizottság szorosan kísérje figyelemmel a vidék ‑
fejlesztési programok végrehajtását, továbbá sza ‑
bályszerűségi ellenőrzései során vegye figyelembe 
a vonatkozó szabályokat, adott esetben beleértve 
a tagállami szinten elfogadottakat is, annak érde ‑
kében, hogy csökkentse a 2007–2013 ‑as programo ‑
zási időszak során felmerült hiányosságok és hibák 
megismétlődésének kockázatát.
c) A Bizottság és a tagállamok elemezzék az 
alábbiakat:
i. a célirányosított hatókör, a támogathatósági 
feltételek alacsony száma és az egyszerűsített 
költségelszámolási módszerek jellemzői közül 
melyeket lehet átvenni minél több támoga ‑
tási intézkedés megtervezése és végrehajtása 
során, az intézkedések átfogó célkitűzéseinek 
veszélyeztetése nélkül;
Összefoglaló 08
ii. a mezőgazdasági termékek feldolgozásába 
történő beruházások támogatási rendszerének 
javítására szolgáló lehetőségek, a következő 
tényezők figyelembevételével:
 – az ágazat valós szükséglete a köztámoga ‑
tásra és a talált pénz kockázata;
 – a megcélzott kedvezményezettek kategó ‑
riái: üzleti tevékenységük vertikális integ ‑
rációjára törekvő mezőgazdasági termelők 
vagy mezőgazdasági tevékenységet nem 
végző társaságok;
 – a köztámogatásnak a nagyvállalatokat 
ösztönző magas felső határa, mivel csak ők 
férnek hozzá a szükséges társfinanszírozási 
forrásokhoz;
 – a támogathatósági feltételek teljes köre és 
azok megkerülésének lehetősége;
 – nagyobb erőfeszítések az adminisztratív és 
helyszíni ellenőrzések megtervezésének és 
végrehajtásának javítása érdekében.
iii. az agrár‑környezetvédelmi kifizetésekkel 
kapcsolatos intézkedés, hogy amennyire csak 
lehetséges, a kötelezettségvállalásokat a tag ‑
állami adminisztratív ellenőrzések keretében 
lehessen ellenőrizni.
09
 Bevezetés
01 
Az Európai Unió közel 100 milliárd eu ‑
rót irányzott elő vidékfejlesztési 
célok megvalósítására a 2007–2013 ‑as 
programozási időszakban. A tagálla ‑
mok ezenkívül saját forrásból 55 milli ‑
árd eurót fordítottak a vidékfejlesztési 
programok társfinanszírozására. Ezt 
a közfinanszírozást a „megosztott 
irányítás” rendszerének keretében 
folyósítják (lásd: 1. ábra ).
02 
A tagállamok a vidékfejlesztési költ ‑
ségvetés hozzávetőlegesen felét 
különítették el beruházási intézke -
désekre . Az ilyen intézkedések közé 
tartozik például a mezőgazdasági 
üzemek korszerűsítése, a fiatal mező ‑
gazdasági termelők elindítása vagy 
a vidéki lakosság számára nyújtott 
alapszolgáltatások javítása. A források 
másik felét a  területalapú támogatá -
sokra  fordították. Az ehhez a típushoz 
tartozó legnagyobb intézkedések az 
agrár‑környezetvédelmi kifizetések és 
a kompenzációs kifizetések a hátrá ‑
nyos természeti adottságokkal rendel ‑
kező, például hegyvidéki területeken 
gazdálkodó termelőknek. A jelentés 
melléklete  felsorolja az összes intézke ‑
dést és pénzügyi teljesítésüket.
03 
A Számvevőszék 2011 óta közzétett 
éves jelentései külön értékelést szen ‑
telnek a „Vidékfejlesztés, környezet ‑
védelem, halászat és egészségügy” 
szakpolitika‑csoportnak, amelyen be ‑
lül a vidékfejlesztési kiadások mintegy 
90% ‑ot tesznek ki. Az értékelés a tranz ‑
akciók jogszerűségének és szabálysze ‑
rűségének, valamint a kontrollrend ‑
szerek hatásosságának számvevőszéki 
tesztelési eredményein alapul.04 
A vidékfejlesztés esetében a Szám ‑
vevőszék becslései szerint az elmúlt 
három évet tekintve a kiadások átlagos 
hibaaránya a tranzakciókból vett 
reprezentatív minta alapján 8,2% (lásd 
még: 8. bekezdés)5. Az 1. háttérma -
gyarázat  bemutatja, hogy a hibaarány 
kiszámítása céljából miként számsze ‑
rűsítjük az egyedi tranzakciók során 
észlelt szabályszerűtlenségeket.
05 
A vonatkozó szabályoknak a magas 
hibaarány6 által is jelzett jelentős 
megsértése azt jelenti, hogy az érintett 
pénzösszegeket nem a szabályok 
szerint költik el. Ez hátrányosan befo ‑
lyásolhatja a vidékfejlesztési politika 
célkitűzéseinek (a mezőgazdaság és az 
erdészet versenyképességének javítá ‑
sa, a környezet és a vidék fejlesztése, 
a vidéki élet minőségének javítása és 
a vidéki gazdaság diverzifikálásának 
ösztönzése) megvalósítását.5 A 8,2% ‑os érték három év 
átlagából adódik, 6,1% ‑os alsó 
határral és 10,3% ‑os felső 
határral. Az átlagos érték 
a 2001. évi 8,4% ‑os, a 2012. évi 
8,3% ‑os és a 2013. évi 7,9% ‑os 
hibaarányból tevődik össze.
6 A Számvevőszék által 
alkalmazott lényegességi 
küszöb az ellenőrzött kiadások 
2%‑a. Ez azt jelenti, hogy az 
ellenőrzök megítélése szerint 
ha az összes hiba a küszöb 
alatt van, akkor ez 
valószínűsíthetően nem 
minősül lényeges hibának, 
mivel valószínűleg nem fogja 
befolyásolni a pénzügyi 
információk felhasználóit.
10 Bevezetés 1. ábraAz uniós vidékfejlesztési politika végrehajtása a megosztott irányítás keretében
Keretszabályozás:
Az uniós szinten előírt 
követelmények alapján a tagállamok nemzeti vagy regionális szintű vidék-fejlesztési programokat dolgoznak ki, amelyekben stratégiát határoznak meg és intézkedéseket javasolnak a feltárt szükségletek kezelésére. 
A forrásokat a tagállami végrehajtó 
rendelkezésekben meghatározott támogathatósági és/vagy kiválasztási feltételek alapján folyósítják.
Költségvetés végrehajtása:
A tagállamokkal aláírt ﬁnanszírozási 
szerződések alapján a kedvezményezettek 
végrehajtják a projekteket, és kiﬁzetési 
kérelmeket nyújtanak be a felmerült támogatható költségek bizonyos százalékának megfelelő köztámogatás folyósítására.
A tagállamok ellenőrzik a projekt 
megfelelő végrehajtását és a kiﬁzetési kérelem helyességét, majd átutalják a kö ztámogatást (az uniós 
társﬁnanszírozással együtt) a kedvez-ményezetteknek.
A tagállamok negyedévenként kiadási 
nyilatkozatot nyújtanak be a Bizottságnak a köztámogatás uniós részének visszatéríttetéséhez. Az ellenőrzések után a Bizottság megtéríti a tagállamok számára az általuk kiﬁzetett uniós társﬁnanszírozást.Kiﬁzetési kérelmek szakasza (a tagállamok ellenőrzések lefolytatása 
után folyósítják a köztámogatást a kedvezményezettek számára)
(kiﬁzetési kérelmek) 
A tagállamok megtéríttetik 
a Bizottsággal az uniós 
társ/f_inanszírozástA kedvezményezettek 
benyújtják a ki/f_izetési 
kérelmeket A kedvezményezettek 
a gyakorlatba ültetik át 
a jóváhagyott projekteketA tagállamok 
pályázati felhívásokat 
tesznek közzéA tagállamok által javasolt 
vidékfejlesztési programokat 
a Bizottság hagyja jóváA Bizottság javaslatát 
a T anács hagyja jóvá
A Bizottság folyósítja az uniós társﬁnanszírozást a tagállamok számára(kiadási igazolások)Végrehajtási szakasz (a kedvezményezettek végrehajtják a projek-
tet/kötelezettségvállalást)
(harmadik féllel kötött szerződések/gazdálkodási gyakorlatok)Pályázati szakasz (források allokációja a kedvezményezett számára)
(a kedvezményezettek és a tagállamok közötti szerződések)Tagállam szintű részletes szabályok és eljárások
(nemzeti vagy regionális jogszabályok, eljárások, iránymutatások)Stratégiai programozás a tagállamok szintjén
(tagállami stratégiai tervek, vidékfejlesztési programok)Uniós szinten meghatározott vidékfejlesztési politika
(közösségi stratégiai iránymutatások, tanácsi rendelet)
11 Bevezetés
A hibaarány kiszámítása
A Számvevőszék az olyan tranzakciókat (vagy azok részeit) tekinti hibának, amelyek nem állnak összhangban 
a költségvetésben és a jogalapban jóváhagyott célokkal, kiszámításuk nem megfelelően történt, illetve nem 
felelnek meg a vonatkozó szabályoknak és előírásoknak.
A hibák előfordulásának megállapításához a Számvevőszék a következő kérdést teszi fel: „Más lett volna a kifi ‑
zetett összeg vagy a kiválasztott vállalkozó, ha megfelelően követték volna a vonatkozó eljárásokat?”
Ha a fenti kérdésre a válasz igen, és számszerűsíthető, hogy az ellenőrzött összeg mekkora részét érinti hiba, 
akkor a hiba pénzbeli értékét az alábbiakban leírtak szerint számítjuk ki.
 οBeruházási intézkedések esetén a hibával érintett összeg a támogatásra nem jogosult költségtétel értéke.
 οKözbeszerzés esetén a közbeszerzési törvény eljárási követelményeinek be nem tartása, ha az akadályozza 
a tisztességes versenyt és a szerződésnek a legalkalmasabb pályázónak való odaítélését, úgy tekintendő, 
hogy az a szerződéshez kapcsolódó kifizetés teljes összegére hatással van.
 οTerületalapú támogatások esetén a tagállam által alkalmazott támogatáscsökkentési rendszer alapján kerül 
sor a mezőgazdasági termelőre vonatkozó konkrét kötelezettségvállalások be nem tartásának számszerűsí ‑
tésére7. A hibával érintett összeg a mezőgazdasági parcellák területének GPS‑eszközökkel történő mérései 
által feltárt eltéréseit is magában foglalja.
A hibaarány minden szabálytalan tranzakció esetében a hibával érintett összeg és a teljes kifizetett összeg 
aránya. Ezeket a hibaarányokat aztán extrapoláljuk a teljes ellenőrzött sokaság összegére.
7 Az uniós jogszabályok a tagállamok számára csökkentések alkalmazását írják elő, ha a kedvezményezettek túligénylik a tényleges területet vagy 
az állatok számát, illetve ha nem tartják be a kötelezettségvállalásokat.1. háttérmagyarázat
12
 Az ellenőrzés hatóköre 
és módszere
06 
A jelentés a vidékfejlesztés magas 
hiba  aránya mögött álló fő okokat írja 
le. Kitér továbbá annak értékelésé ‑
re, hogy a tagállamok és a Bizottság 
által tett lépések valószínűsíthetően 
hatásosan kezelik‑e a jövőben az itt 
meghatározott okokat. A jelentés 2014 
szeptemberének végéig, az ellenőrzési 
munka befejezéséig a számvevők ren ‑
delkezésre bocsátott információkon 
alapul.
07 
Az általános ellenőrzési kérdés a követ ‑
kező volt:
A Bizottság és a tagállamok men y‑
nyire hatásosan kezelik a vidékfej ‑
lesztés terén tapasztalható magas 
hibaarány fő okait?
Az ellenőrzés által megválaszolni kí ‑
vánt részletes kérdések az alábbiak:
 – Melyek a beruházási intézkedések 
hibaarányának fő okai?
 – Melyek a területalapú támogatá ‑
sok hibaarányának fő okai?
 – A tagállamok cselekvési tervei és 
az új uniós jogi keret képes hatáso ‑
san foglalkozni ezekkel az okokkal?08 
Az első két alkérdés megválaszolá ‑
sához a Számvevőszék megvizsgálta 
a 2011., 2012. és 2013. évek során 
végzett jogszerűségi és szabályszerű ‑
ségi ellenőrzések során véletlensze ‑
rűen kiválasztott tranzakcióminták 
eredményeit. Egy helyett három év 
eredményeinek áttekintése a hibatí ‑
pusok részletesebb elemzését teszi 
lehetővé. Az elemzés 461 tranzakció 
vizsgálatára8 terjedt ki, amelyből 160 
volt hatással a hibaarányra. A hibák 
okainak meghatározását a tagállamok 
kontrollrendszereinek 2011 és 2013 
közötti számvevőszéki vizsgálata során 
szerzett információk egészítették ki.
09 
A 2012 ‑es éves jelentésre adott 
válaszában a Bizottság jelezte, hogy 
a 27 tagállam mindegyikében átfogó 
cselekvési terveket hajtottak végre 
a hibák okainak feltárása és megfelelő 
helyesbítő intézkedések kidolgozása 
érdekében. A Számvevőszék tíz ilyen 
cselekvési tervet választott ki9, és meg ‑
vizsgálta, hogy azok foglalkoztak‑e 
a Számvevőszék, a Bizottság és maga 
a tagállam által azonosított hiányos ‑
ságok felszámolásával. Ez a tevékeny ‑
ség részben az éves jelentés kapcsán 
végzett munkára épült, valamint 
a Bizottságnak az érintett tagállamok 
szakreferenseivel folytatott interjúkat 
is magában foglalt.8 A 2011 ‑es, 2012 ‑es és 2013 ‑as 
éves jelentésben szereplő 482 
tranzakció közül 21 tranzakciót 
nem vettünk figyelembe, 
mivel azok korábbi 
programozási időszakok 
lezárásához kapcsolódó vagy 
az előcsatlakozási 
segítségnyújtási program 
keretében folyósított 
kifizetésekre vonatkoztak.
9 Bulgária, Dánia, 
Németország – Brandenburg 
és Berlin, Spanyolország, 
Franciaország, Olaszország – 
Lombardia, Lettország, 
Magyarország, Portugália és 
Románia.
13 Az ellenőrzés hatóköre és módszere
10 
A jelentés elfogadásának időpontjá ‑
ban a 2014–2020 ‑as új vidékfejlesztési 
programozási időszakra vonatkozó 
uniós jogszabályokat már elfogadták. 
Ez lehetővé tette az ellenőrök számára 
annak figyelembevételét, hogy az új 
jogi keret által bevezetett módosítások 
milyen valószínűséggel gyakorolnak 
jelentős hatást a hibák okaira. A tagál ‑
lamoknak az új programozási idő ‑
szakra vonatkozó szabályozási keretei 
még kidolgozási szakaszban voltak, 
ezért azok nem szerepelnek a jelentés 
hatókörében.
11 
A jelentés a vidékfejlesztési támoga ‑
tások végrehajtásának a vonatkozó 
törvényeknek és jogszabályoknak való 
megfelelésére koncentrál, és csak rit ‑
kán foglalkozik a teljesítménnyel, azaz 
a gazdaságosság, eredményesség és 
hatékonyság elvének érvényre juttatá ‑
sával. A gondos pénzgazdálkodás ezen 
elemeivel a Számvevőszék más külön ‑
jelentései foglalkoznak behatóbban.
14
 A feltárt hibák típusai és 
előfordulási gyakoriságuk
Áttekintés
12 
Ez a szakasz tartalmazza a 461 kifi ‑
zetést tartalmazó minta, valamint 
a 8,2% ‑os átlagos hibaarány alapjául 
szolgáló 160 kifizetés elemzését.
13 
A 2. ábrán  látható, hogy a mintában 
közel egyenlő súllyal szerepel az 
intézkedések két fő típusa. Látható 
még, hogy a beruházási intézkedések 
nagyobb részt, közel kétharmadot 
tesznek ki a hibaarányból, mint a hibák 
egyharmadáért felelős területalapú 
támogatások.14 
Az 1. ábrán  is látható, hogy a szabá ‑
lyozási keret kétszintű: az általános 
követelményeket és feltételeket uniós 
szinten határozzák meg, és ez alatt 
helyezkednek el a tagállami szabályok. 
A tagállamok végrehajtják az uniós 
jogszabályok előírásait, és saját szak ‑
politikai célkitűzéseik alapján további 
feltételeket határoznak meg. A be nem 
tartott jogszabályok típusát tekintve 
a Számvevőszék megállapította, hogy 
a hibaarányból mindössze 1,3 száza ‑
lékpontot tett ki közvetlenül az uniós 
jogszabályok rendelkezéseinek meg ‑
sértése. A hibaarány legnagyobb része 
(6,9 százalékpont) a tagállami szinten 
meghatározott feltételek be nem tar ‑
tásából ered.2. ábraA ter ületalapú támogatások és a beruházási intézkedések 
aránya a mintában és a hibaarányban
2475,7%2142,5%
minta hibaarányTerületalapú támogatás
Beruházási intézkedések
15 A feltárt hibák típusai és előfordulási gyakoriságuk
Beruházási intézkedések
15 
A 3. ábra  mutatja be a beruházási 
intézkedések kedvezményezettjeinek 
különböző típusait. Az ábra alapján 
a 8,2% ‑os hibaarány negyedének 
oka közintézményeknél keresendő. 
A magánkedvezményezetteknek két 
fő kategóriája van: a mezőgazdasági 
termelők és a mezőgazdasági tevé ‑
kenységet nem végzők. Ez utóbbi ka ‑
tegória a minta egyötödét tette ki, de 
a beruházási projektek hibaarányának 
egyharmadáért felelős.16 
A beruházási intézkedések esetében 
a leggyakoribb észlelt hibák a támo ‑
gathatósági feltételek be nem tartása, 
a magánkedvezményezettek részéről 
szándékosan elkövetett szabálytalan ‑
ságok gyanúja, valamint a magán ‑ és 
közbeszerzési szabályok be nem tartá ‑
sa voltak (lásd: 4. ábra ). A beruházási 
projektek jellemzően kisszámú egyedi, 
nagy értékű költségtételből állnak. Ez 
azt jelenti, hogy ha egyes költségté ‑
telek támogatásra nem jogosultnak 
minősülnek, az a teljes kifizetéshez 
képest viszonylag magas hibaarányt 
eredményez. Ezenkívül ha a projekt 
vagy a kedvezményezett minősül tá ‑
mogatásra nem jogosultnak, az ellen ‑
őrzött kifizetés esetében a hibaarány 
100%.3. ábraA beruházási intézkedések kedvezményezettjei k ülönböző 
típusainak aránya a mintában és a hibaarányban
106
1,6%46
1,8%95 2,3%
minta hibaarányKözintézmények
Magánkedvezményezettek
mezőgazdasági termelők kivételével
Mezőgazdasági termelők
16 A feltárt hibák típusai és előfordulási gyakoriságuk 4. ábra 5. ábraA beruházási intézkedéseknek a hibaarányon bel üli 5,7 százalékpontot kitevő 
részének megoszlása
A ter ületalapú támogatásoknak a hibaarányon bel üli 2,5 százalékpontot kitevő 
részének megoszlásaSzándékos szabálytalanságok
gyanúja 1,1%Magánbeszerzés 0,6%Támogatás felső határértékének túllépése 0,5%Egyéb 0,5%
Közbeszerzés 1,1%
Támogathatósági feltételek –
közkedvezményezettek 0,9%
Támogathatósági feltételek –
magánkedvezményezettek 1%
Mezőgazdasági kötelezettségvállalás 0,9%
Támogathatósági feltételek 0,9%Egyéb 0,4%
Területi eltérések 0,3%Területalapú támogatás
17 
A területalapú kifizetések esetén 
a megállapított szabálytalanságok 
többsége az agrár‑környezetvédelmi 
kötelezettségek (területgazdálkodá ‑
si és mezőgazdasági üzemvezetési 
kötelezettségek) be nem tartásához, támogatásra nem jogosult mezőgaz ‑
dasági parcellákhoz és túligénylé ‑
sekhez kapcsolódott (lásd: 5. ábra ). 
A hibák általában a mezőgazdasági 
üzem egy korlátozott területére vo ‑
natkoznak, ami kifizetésenként kisebb 
hibaarányhoz vezet, mint a beruházási 
intézkedések terén, ahol a támogatásra 
nem jogosultság a kifizetést nagyobb 
arányban érinti.
17 A feltárt hibák típusai és előfordulási gyakoriságuk
A pénz ügyi teljesítési 
arány és a hibaarány 
eltérései tagállamok 
csoportjai között
18 
A 2007–2013 ‑as időszakra vonatkozó 
vidékfejlesztési költségvetést (lásd: 
1. bekezdés) éves alapon osztják fel 
a tagállamok között. Az 1290/2005/EK 
tanácsi rendelet10 előírja, hogy a Bi ‑
zottság vonja vissza az éves kötelezett ‑
ségvállalásoknak a kötelezettségválla ‑
lás évét követő két éven belül fel nem 
használt részét (az ún. „n+2” szabály). 
E szabály célja a programok végrehaj ‑
tásának felgyorsítása.
19 
A Számvevőszék összehasonlította 
a tagállamok pénzügyi teljesítési 
(azaz az összes tényleges kifizetésnek 
a tervezetthez viszonyított) arányát az 
adott tagállam hibaarányával. Ahhoz, 
hogy statisztikailag reprezentatív 
információkat kapjunk, a 2007–2013 ‑as 
időszakra vonatkozóan vidékfejlesztési 
programokkal rendelkező 27 tagálla ‑
mot három, egyenként kilenc tagálla ‑
mot tartalmazó csoportra osztottuk, 
a 2013. október 15 ‑i állapot szerinti 
pénzügyi teljesítési arány csökkenő 
sorrendjében. A rendelkezésre álló 
információk nem teszik lehetővé az 
eredmények tagállamonkénti bemuta ‑
tását. A három csoportban a következő 
tagállamok találhatók:
 – Legmagasabb pénzügyi teljesítési 
arány: Belgium, Cseh Köztársaság, 
Észtország, Írország, Lettország, 
Luxemburg, Ausztria, Szlovákia és 
Finnország. – Közepes pénzügyi teljesítési arány: 
Németország, Franciaország, 
Litvánia, Hollandia, Lengyelország, 
Portugália, Szlovénia, Svédország 
és Egyesült Királyság.
 – Legalacsonyabb pénzügyi teljesíté ‑
si arány: Bulgária, Dánia, Görögor ‑
szág, Spanyolország, Olaszország, 
Ciprus, Magyarország, Málta és 
Románia.
20 
A 6. ábra  mutatja be a programozási 
időszak kezdetétől (2007) a 2013 ‑as 
pénzügyi év végéig tartó időszak 
összesített adatait11. Látható az erő ‑
teljes negatív korreláció a pénzügyi 
teljesítési arány és a tagállamok három 
csoportjára vonatkozó hibaarány 
között. Ugyanezt az elemzést külön ‑
böző időszakokra, külön a beruházási 
intézkedésekre és területalapú támo ‑
gatásokra vonatkozóan is elvégeztük, 
és hasonló eredményt kaptunk. A terü ‑
letalapú támogatás azonban leginkább 
többéves szerződéseken alapul, ami 
viszonylagosan stabil teljesítési ‑ és 
hibaarányokat eredményez. A korrelá ‑
ció erősebb a beruházási intézkedések 
esetén, amelyeknél a teljesítési arány 
alacsonyabb és a hibaarány magasabb.
21 
A pénzügyi teljesítési arány és a hiba ‑
arány közötti korreláció részletes 
elemzésére az ellenőrzés hatóköre 
nem terjedt ki.10 A közös agrárpolitika 
finanszírozásáról szóló, 2005. 
június 21 ‑i 1290/2005/EK 
tanácsi rendelet (HL L 209., 
2005.8.11., 1. o.) 29. cikke.
11 A tagállamok november 10 ‑ig 
nyilatkoznak a Bizottság felé 
a július 1. és október 15. között 
kifizetett vidékfejlesztési 
kiadásaikról. Elfogadás után az 
uniós hozzájárulást 
decemberben fizetik ki. 
Mindezek miatt az ellenőrzés 
tárgyát képező utolsó 
kiadások 2013. október 15 ‑i 
dátumúak.
18 A feltárt hibák típusai és előfordulási gyakoriságuk 6. ábraA pénz ügyi teljesítési arány és a hibaarány összehasonlítása a kilenc‑kilenc 
tagállamot tartalmazó három csoportban
83,0%
72,3%
57,5%
3,6%8,6%10,0%
0%2%4%6%8%10%12%
0%10%20%30%40%50%60%70%80%90%
hibaarány
Közepes pénzügyi 
megvalósulási aránnyal 
rendelkező 9 tagállamA legmagasabb pénzügyi 
megvalósulási aránnyal 
rendelkező 9 tagállamA legalacsonyabb pénzügyi 
megvalósulási aránnyal 
rendelkező 9 tagállam
19
 Észrevételek
12 Az Európai Parlament és 
a Tanács 2004. március 31 ‑i 
2004/18/EK irányelve az építési 
beruházásra, az 
árubeszerzésre és 
a szolgáltatásnyújtásra 
irányuló közbeszerzési 
szerződések odaítélési 
eljárásainak összehangolásáról 
(HL L 134., 2004.4.30., 114. o.).
13 A Bizottság 2011. január 27 ‑i 
65/2011/EU rendelete 
a vidékfejlesztési támogatási 
intézkedésekre vonatkozó 
ellenőrzési eljárások, valamint 
a kölcsönös megfeleltetés 
végrehajtása tekintetében az 
1698/2005/EK tanácsi rendelet 
végrehajtására vonatkozó 
részletes szabályok 
megállapításáról (HL L 25., 
2011.1.28., 8. o.).I. RÉSZ. Melyek 
a beruházási 
intézkedések 
hibaarányának fő okai?
22 
Ez a szakasz a beruházási intézkedések 
terén felmerülő, a hibaarány kétharma ‑
dát kitevő hibák okait vizsgálja (lásd: 
2. ábra ). A Számvevőszék megállapí ‑
tása szerint a hibaarány fő okai a ked ‑
vezményezettek és az intézkedések 
típusához kapcsolódtak. Egyes intéz ‑
kedéseknél jellemzően többször, míg 
másoknál alig fordult elő hiba.
A közintézmények a köz ‑
beszerzési szabályok be 
nem tartása miatt lényeges 
hibaforrások
23 
A közintézményeknek vidékfejlesztési 
intézkedésekre nyújtott támogatások 
fő céljai a vidéki területek életminő ‑
ségének javítása, a mezőgazdasági 
infrastruktúra javítása és fejlesztése, 
valamint az erdészeti potenciál vis z‑
szaállítása voltak. Az e célkitűzéseket 
támogató intézkedések az összes 
beruházási kiadás körülbelül negyedét 
tették ki. Ezenkívül a teljes vidékfej ‑
lesztési költségvetés legfeljebb 4% ‑át 
használhatják fel „technikai segítség ‑
nyújtásként” az irányító hatóságok 
a vidékfejlesztési programok kereté ‑
ben végrehajtott előkészítési, irányí ‑
tási, monitoring ‑, értékelési, tájékoz ‑
tatási és ellenőrzési tevékenységek 
finanszírozására.24 
A legtöbb ellenőrzött közintézmény 
önkormányzat vagy önkormányzati 
társulás volt. A Számvevőszék központi 
kormányzati, regionális és helyi önkor ‑
mányzati szinten (beleértve a kifizető 
ügynökségeket), valamint más köz ‑
szervezetek, pl. öntözési konzorciumok 
szintjén is végzett ellenőrzéseket.
25 
A 2004/18/EK irányelv12 megköveteli 
a tagállamoktól, hogy szerződések 
odaítélésekor versenyeztetésen ala ‑
puló közbeszerzési eljárások kiírását 
írják elő a közintézmények számára. 
A jogszabály szerint ettől csak indokolt 
esetben lehet eltérni (pl. előre nem 
látható események miatti rendkívüli 
sürgősség). A 65/2011/EU bizottsági 
rendelet13 előírja, hogy a beruhá ‑
zási projekteknek teljesíteniük kell 
a vonatkozó tagállami közbeszerzési 
szabályokat.
26 
A vidékfejlesztés átlagos hibaarányá ‑
ból egynyolcad részt tesznek ki a köz ‑
beszerzési eljárásokkal kapcsolatos 
hibák. Ide csak azok az esetek tartoz ‑
nak, amikor a közbeszerzési szabályok 
súlyos megsértése hatással volt a sike ‑
res ajánlattevő kiválasztására.
20 Észrevételek
27 
A számos vonatkozó szabály közül 
a hiba arányra gyakorolt lényeges 
hatásért a súlyos szabálysértéseknek 
mindössze három kategóriája felelős 
(lásd: 1. táblázat ).28 
A Számvevőszék megállapította, hogy 
két fő ok adhat magyarázatot a köz ‑
beszerzési szabályok megsértésére. 
Először is a vidéki infrastrukturális pro ‑
jekteket gyakran kis önkormányzatok 
valósítják meg, amelyek nem rendel ‑
keznek sem széles körű tapasztalattal, 
sem megfelelően képzett és tapasztalt 
személyzettel a közbeszerzési eljárá ‑
sok lefolytatása terén. A pályázati el ‑
járás során a tagállami hatóságok nem 
nyújtanak részletes iránymutatást.1. táblázatKözbeszerzési szabályok megszegése Példa
Versenyeztetés nélküli indokolatlan közvetlen odaítélésEgy beruházási projekt kedvezményezettje, egy hollandiai önkormányzat elfogadta, 
hogy pályázati eljárást írjon ki, és a projekt végrehajtásával egy alapítványt bízott 
meg. Az alapítvánnyal kötött megállapodás meghatározta a beszerzési eljárást, egy 
külön erre a célra szolgáló weboldalon közzéteendő pályázati eljárás lebonyolítását 
előírva.
A megállapodás aláírása után három héttel azonban az alapítvány igazgatótanácsa 
a közvetlen odaítélés mellett döntött, az erre a célra szolgáló weboldalon történő 
közzététel mellőzésével.
Kiválasztási és odaítélési kritériumok helytelen alkalmazásaNémetországban (Brandenburg és Berlin) egy önkormányzat versenyeztetési eljárást 
írt ki egy szélessávúinternet‑szolgáltató kiválasztására.
Az ajánlatok értékelése során az önkormányzat az ajánlattételi felhívásban közzétet ‑
tektől eltérő odaítélési kritériumokat alkalmazott, és ezt egy olyan tárgyalásos eljárás 
követte, amelyben csak két ajánlattevő vehetett részt. A beszerzési eljárás végén az 
önkormányzat nem a leggazdaságosabb ajánlatot választotta.
A pályázók hátrányos megkülönböztetéseRomániában egy vidéki önkormányzat egy vízellátó hálózatra, egy szennyvízrend ‑
szerre, a helyi utak javítására és egy önkormányzati épületre kiterjedő beruházási 
projekthez kapott támogatást.
Hét pályázó nyújtott be ajánlatot az építési munkákra, de a kedvezményezett ezek 
közül ötöt arra hivatkozva utasított el, hogy nem teljesítik az előírásokat. A Számve ‑
vőszék megállapította, hogy a győztes ajánlattevő sem teljesített két olyan előírást, 
amelyek alapján a többi ajánlatot elutasították.
21 Észrevételek
14 Az Európai Mezőgazdasági 
Vidékfejlesztési Alapból 
(EMVA) nyújtandó 
vidékfejlesztési támogatásról 
szóló, 2005. szeptember 20 ‑i 
1698/2005/EK tanácsi rendelet 
(HL L 277., 2005.10.21., 1. o.) 
71. cikke.29 
Másodsorban a hibák olyan kedvezmé ‑
nyezettektől is származnak, amelyek 
konkrét vállalkozókkal történő együtt ‑
működést részesítenek előnyben, ezért 
a szerződéseket közvetlenül, szerző ‑
dési hirdetmény közzététele vagy más 
potenciális ajánlattevők ajánlatának 
bekérése nélkül ítélik oda. Ezeknek 
az eseteknek a 80% ‑ában a sikeres 
ajánlattevő már korábban szállított 
hasonló árukat vagy nyújtott hasonló szolgáltatásokat a kedvezményezett 
részére (lásd: 2. háttérmagyará -
zat). A kifizető ügynökségek ez ellen 
egyetlen alkalommal sem tiltakoztak, 
hiába nem teljesültek az átláthatóság, 
az objektivitás, a megkülönböztetés ‑
mentesség és a megfelelő közzététel 
közbeszerzési alapelvei.
Meglévő szállítóknak közvetlen ül odaítélt szerződések
Svédországban egy regionális önkormányzati intézmény a mezőgazdaság és erdészet fejlesztésével és korsze ‑
rűsítésével összefüggő infrastruktúrát támogató intézkedés keretében hajtott végre egy projektet. A vizsgált 
projekt egy korábbi projekt folytatása volt.
A svéd közbeszerzési törvény csak kivételes körülmények fennállása esetén engedélyezi a szerződések közvet ‑
len odaítélését, illetve akkor, ha a szerződés értéke nem éri el a megadott összeget, de az ajánlatkérő szervnek 
ekkor legalább három ajánlatot kell bekérnie.
A kedvezményezett nem tartotta be ezeket a szabályokat és három szerződést közvetlenül ítélt oda, miután 
esetenként csak egy‑egy ajánlatot kért be, olyan társaságoktól, amelyek ugyanezeket a szolgáltatásokat nyúj ‑
tották a korábbi projekt során.2. háttérmagyarázat
Lényegesen befolyásolta 
a hibaarányt, hogy a ked ‑
vezményezettek nem tartot ‑
ták be a támogathatósági 
kritériumokat
30 
A vidékfejlesztési támogatásokról szó ‑
ló tanácsi rendelet14 szerint egy kiadás 
csak akkor támogatható, ha az teljesíti 
a tagállami szinten meghatározott 
támogathatósági szabályokat és kivá ‑
lasztási kritériumokat. A tagállamok ‑
nak ezeket a szabályokat és kritériu ‑
mokat azért kell meghatározniuk, hogy 
a korlátozott pénzügyi erőforrásokat 
a program célkitűzéseihez leginkább 
hozzájáruló területekre, projektekre és 
kedvezményezettekre összpontosítsák.31 
A támogathatósági feltételek be nem 
tartása a vidékfejlesztés hibaarányának 
egynegyedét tette ki, és egyenlően 
oszlik meg a magán ‑ és közszférabeli 
kedvezményezettek között. A Szám ‑
vevőszék számos különféle olyan 
esetet tárt fel, ahol nem tartották be 
a támogathatósági kritériumokat, ami 
a beruházási intézkedések sokszínűsé ‑
gét, valamint a tagállami végrehajtási 
szabályok és a vonatkozó kritériumok 
nagy számát tükrözi.
22 Észrevételek
32 
A támogathatósági kritériumok be 
nem tartása a kedvezményezett, 
a projekt és az egyedi költségtételek 
szintjén is megtörténhet. Ezeket az 
eseteket a  2. táblázat  szemlélteti.2. táblázatA szabályszerűtlenség szintje Példa
KedvezményezettSpanyolországban ahhoz, hogy mezőgazdasági termékek feldolgozóüzemébe történő beruhá ‑
zásokra vonatkozó támogatást kaphassanak, a vállalatoknak kevesebb mint 750 alkalmazottal 
és 200 millió eurónál kisebb forgalommal kell rendelkezniük. A felső határok teljesítésének 
értékeléséhez az irányító vállalatok mutatóit is figyelembe kell venni, a tényleges tulajdonos, 
azaz a  végső kedvezményezett szintjéig.
Egy kedvezményezett a termelőüzeme bővítését célzó projektet nyújtott be. A pályázatban 
csak a vállalatcsoport felét kitevő vállalatok adatait tüntette fel. A hiányos információk alapján 
a kedvezményezett úgy nyilatkozott, hogy teljesíti az alkalmazottak számával és a teljes 
forgalommal kapcsolatos határértékeket.
A Számvevőszék a vállalatcsoport összes tagját figyelembe véve újraszámította a mutatókat, 
és megállapította, hogy egyik határérték sem teljesült. A kedvezményezett ezért nem volt 
támogatásra jogosult.
ProjektLengyelországban több mezőgazdasági termelő vett igénybe támogatást olyan termelői csoport 
létrehozására, amely tagjaitól mezőgazdasági termékeket szerez be, és azokat harmadik félnek 
értékesíti (a csoport célja, hogy együtt jobb áron tudjanak értékesíteni, mint az egyes termelők 
külön‑külön).
A támogatás folyósításának egyik feltétele az volt, hogy a termelői csoportnak harmadik fél 
számára kell értékesítenie a termékeket.
A Számvevőszék megállapította, hogy a termelői csoport egyedüli ügyfele egy másik olyan 
cég volt, amely ugyanazon termelők tulajdonában állt. Az ellenőrzött projekt ezért nem volt 
támogatható.
Egyedi költségtételekPortugáliában egy kedvezményezett olajfák ültetésével kapcsolatos projektet nyújtott be. 
A feltételek között szerepelt, hogy a kiadások csak akkor támogathatók, ha azok a pályázat 
benyújtása után merültek fel (a „talált pénz” hatás elkerülése és annak biztosítása miatt, hogy 
csak valóban rászoruló gazdálkodók részesüljenek támogatásban).
A kifizetési kérelem vizsgálatakor a Számvevőszék az igényelt összeg több mint 10% ‑ának 
megfelelő olyan költségtényezőket talált, amelyek a pályázat benyújtásának dátuma előtt 
merültek fel. Ezek a kiadási tételek ezért nem jogosultak támogatásra.
33 
A tagállamok az uniós előírásokat 
és saját szakpolitikai célkitűzéseiket 
tagállami és regionális jogszabályok 
révén hajtják végre, ezek általában 
vidékfejlesztési programokat, végre ‑
hajtási rendeleteket, eljárási kéziköny ‑
veket és a pályázók számára készített 
útmutatókat foglaltak magukban. Ennek következtében jelentős szá ‑
mú szabályt és követelményt kellett 
betartani. A Számvevőszék vélemé ‑
nye szerint azonban gyakran annak 
biztosítása érdekében van szükség 
ilyen szabályokra, hogy a közforráso ‑
kat a szakpolitikai célokra fordítsák, és 
betartsák a gondos pénzgazdálkodás 
elveit.
23 Észrevételek
34 
A Számvevőszék úgy véli, hogy a vizs ‑
gált projektek esetében a szabályok 
nem voltak szükségtelenül összetet ‑
tek, és nem támasztottak indokolatlan 
előírásokat a kedvezményezettek és 
tagállami hatóságok felé. A túlsza ‑
bályozásra korlátozott számú példát 
találtunk, de ezeknek a hibaarányra 
gyakorolt hatása elenyésző volt.
35 
Fennáll annak a kockázata, hogy a tag ‑
államok hatásos szabályokat vonnak 
vissza a hibák megelőzése érdekében. 
A hatásos szabályok fontosak a szak ‑
politikai célkitűzések eléréséhez. 
A Számvevőszék véleménye szerint 
az egyszerűsítés nem akadályozhatja 
a gondos pénzgazdálkodás elveinek 
érvényre juttatását. A  3. háttérmagya -
rázatban  leírt eredeti portugál szabály 
például hatásos módja az olyan 
beruházások kizárásának, amelyek 
köztámogatás nélkül is megvalósultak 
volna. Ha a beruházást egyébként is 
végrehajtották volna, nem volt szük ‑
ség közpénzből nyújtott támogatásra. 
A Számvevőszék számos különjelen ‑
tésben kritikát fogalmazott meg arra 
vonatkozóan, hogy a pályázat benyúj ‑
tása előtt felmerült kiadások is támo ‑
gathatók, és azt javasolta, hogy csak 
a támogatás jóváhagyását követően 
felmerült kiadásokat támogassák. Ezért 
az érintett esetben a hibák megelőzé ‑
sére szolgáló megoldás nem az lenne, hogy a tagállam egy hatásos szabályt 
visszavon, hanem hogy a kifizetési ké ‑
relmek jobb ellenőrzése által megaka ‑
dályozza a hibák előfordulását.
A „fiatal mezőgazdasági 
termelők elindítása” 
intézkedéshez kapcsolódóan 
nem der ült fény 
támogathatósági hibákra
36 
A 461 vizsgált projektből álló mintában 
20 projekt a fiatal mezőgazdasági ter ‑
melők elindítását célzó intézkedéshez 
kapcsolódott. Ebben a támogatásban 
olyan 40 év alatti kedvezményezettek 
részesülhetnek, akik először válnak 
mezőgazdasági üzem tulajdonosává. 
A támogatás egy maximum 70 000 eu ‑
rót kitevő egyösszegű támogatás, 
melynek célja a mezőgazdasági 
termelők segítése gazdaságuk te ‑
vékenységének megkezdésében és 
fejlesztésében. A kedvezményezettek 
a támogatásból földterületet, épülete ‑
ket, berendezéseket és állatokat vásá ‑
rolhatnak, illetve forgótőke‑igényüket 
fedezhetik.
Példa egy hatásos támogathatósági kritérium visszavonására
Portugáliában a programozási időszak 2007 ‑es kezdetekor nem voltak támogathatók a pályázat benyúj ‑
tása előtt elvégzett beruházások. A vizsgált esetekből álló mintában két olyan projekt volt, ahol egyes 
költségek nem teljesítették ezt a szabályt, amelynek következtében az érintett kiadások nem minősültek 
támogathatónak.
A tagállami szabályozás 2011 ‑ben módosult. Immár a pályázat benyújtását megelőzően felmerült kiadások is 
támogathatók.3. háttérmagyarázat
24 Észrevételek
37 
Az alapvető támogathatósági követel ‑
ményeken kívül (40 év alatti életkor, 
mezőgazdasági üzem első alkalommal 
történő elindítása) a vonatkozó tanácsi 
rendelet15 két további feltételt határoz 
meg. A kedvezményezetteknek megfe ‑
lelő szakismerettel és szakmai alkal ‑
massággal kell rendelkezniük, továbbá 
üzleti tervet kell benyújtaniuk. A 20 
ellenőrzött projekt esetében a tagál ‑
lamok kevés részletes előírást szabtak. 
Például a mezőgazdasági termelőknek 
képzésen való részvétellel megfelelő 
szakismeretet és szakmai alkalmas ‑
ságot kellett szerezniük három éven 
belül, továbbá a mezőgazdasági üzem 
kezdeti állapotát és konkrét mérföld ‑
köveket, valamint a tevékenységek 
fejlesztésével kapcsolatos célértékeket 
tartalmazó egyszerűsített üzleti tervet 
kellett készíteniük és végrehajtaniuk.
38 
Bár a Számvevőszék feltárt bizonyos 
eljárási hiányosságokat, és a gondos 
pénzgazdálkodással kapcsolatos 
aggodalmaknak adott hangot, nem 
talált jogszerűségi és szabályszerűségi 
hibákat azzal kapcsolatban, ahogy a fi ‑
atal mezőgazdasági termelők előkészí ‑
tették és végrehajtották projektjeiket. 
A Számvevőszék véleménye szerint ez 
a részletes előírások alacsony szá ‑
mának, az intézkedés célirányosított 
hatókörének és az egyösszegű kifi ‑
zetések alkalmazásának tudható be. 
Természetesen az ilyen támogatási 
rendszereknek is értékarányosnak kell 
lenniük, és teljesíteniük kell a gondos 
pénzgazdálkodás előírásait, de ezek 
a tényezők kívül esnek a jelentés ható ‑
körén. Mindazonáltal a példa megfe ‑
lelően mutatja, hogy egy támogatási 
rendszer viszonylagos egyszerűsége 
hatással van a szabálytalanságok 
előfordulására.A magánkedvezményezettek 
által szándékosan elkövetett 
szabálytalanságok gyanúja
39 
A 65/2011/EU bizottsági rendelet 
kimondja, hogy ha megállapítást nyer, 
hogy a kedvezményezett szándékosan 
hamis nyilatkozatot tett, a kérdéses 
tevékenységet kizárják a támogatás ‑
ból, és a kedvezményezettnek a tevé ‑
kenységre már kifizetett valamennyi 
összeget vissza kell fizetnie16.
40 
A csalás a következők közül egyet vagy 
többet foglalhat magában17:
 – helytelen vagy hiányos nyilat ‑
kozatok vagy dokumentumok 
felhasználása vagy előterjesztése, 
amelyek következménye az EU 
általános költségvetéséből vagy az 
EU kezelésében levő, illetve az EU 
nevében kezelt költségvetésekből 
biztosított pénzeszközök jogtalan 
kifizetése;
 – szükséges információk közlésé ‑
nek elmulasztása, amely hasonló 
következményekhez vezet;
 – a pénzeszközöknek az eredeti 
támogatási céltól eltérő célra való 
helytelen felhasználása.
41 
A Számvevőszék az ellenőrzött magán ‑
beruházási projektek 4% ‑ában (152 
esetből 6 ‑ban) talált arra utaló jeleket, 
hogy a kedvezményezettek szándé ‑
kosan követhettek el szabálytalansá ‑
gokat. Ezek az esetek a vidékfejlesztés 
átlagos hibaarányának egynyolcadát 
teszik ki.15 Az 1698/2005/EK tanácsi 
rendelet 22. cikke.
16 A 65/2011/EU bizottsági 
rendelet 4. cikkének 
(8) bekezdése és 30. cikkének 
(2) bekezdése.
17 Az Európai Közösségek 
pénzügyi érdekeinek 
védelméről szóló egyezmény 
létrehozásáról szóló, 1995. 
július 26 ‑i tanácsi jogi aktus 
1. cikke határozza meg a csalás 
közösségi jogban alkalmazott 
fogalmát.
25 Észrevételek
42 
A Számvevőszék minden olyan esetet 
jelent az OLAF‑nak további elemzés és 
a megfelelő lépések megtétele érdeké ‑
ben, ahol szándékos szabálytalanságra 
utaló jelet talál. Erre a  4. háttérmagya -
rázat  mutat be egy példát.
A legtöbb aggodalom 
az élelmiszer‑feldolgozó 
üzemekbe történő beruházást 
támogató intézkedéssel 
kapcsolatban mer ül fel
43 
A mezőgazdasági és erdészeti ter ‑
mékek értéknövelését célzó vidék ‑
fejlesztési intézkedés járult hozzá 
legnagyobb mértékben a magánberu ‑
házások hibaarányához. Ez az intézke ‑
dés kis ‑ és középvállalkozásokat (kkv) 
céloz, és nyersanyagok feldolgozására 
szolgáló üzemekbe történő beruhá ‑
zásokat finanszíroz. Ezek az üzemek 
lehetnek pincészetek, malmok, gyü ‑
mölcs ‑ és zöldségfeldolgozó, valamint 
csomagoló gépsorok.44 
Az intézkedéshez tartozóan ellenőrzött 
19 projekt közül 10 esetében merült 
fel hiba (ebből 3 esetet jelentettünk 
az OLAF‑nak). A fő hiányosságok 
a kkv‑kritérium nem teljesítése és a vo ‑
natkozó magánbeszerzési eljárások 
be nem tartása voltak. Az intézkedés 
keretében nyújtott köztámogatás pro ‑
jektenként általában több millió eurót 
tesz ki. Emiatt a pályázók a támogatás 
megszerzése érdekében erőteljesen ér ‑
dekeltek a szabályok megkerülésében.
Példa szándékos szabálytalanság gyanújára
Egy kedvezményezett beruházási intézkedés keretében igényelt támogatást, és a szabályok szerint használ ‑
tan vásárolt berendezésekre nem járt támogatás. A kifizetési kérelem benyújtásakor a kedvezményezett úgy 
nyilatkozott, hogy a projekt részét képező berendezést újonnan vásárolta egy kereskedőtől.
A helyszíni látogatás során a Számvevőszék ellenőrei bizonyítékot találtak arra, hogy a gépet valójában nem 
újonnan vásárolták. Az ellenőrök később harmadik féltől beszerezték azokat a dokumentumokat, amelyek 
bizonyították, hogy a berendezést használtan vásárolták.
A kiadást támogatásra nem jogosultnak minősítették, és az esetet az OLAF hatáskörébe utalták.4. háttérmagyarázat
26 Észrevételek
45 
A fentieken túlmenően a Számvevő ‑
szék a közelmúltban több hiányos ‑
ságról számolt be az intézkedés 
végrehajtásával kapcsolatban, amelyek 
súlyos hatással voltak az intézkedés 
hatékonyságára és eredményességére 
a szakpolitikai célkitűzések elérése 
szempontjából18.
A tagállami hatóságok ész ‑
lelhették és korrigálhatták 
volna a beruházási intézke ‑
désekkel kapcsolatos hibákat
46 
A 65/2011/EU bizottsági rendelet előír ‑
ja a tagállamok számára olyan kontroll ‑
rendszer létrehozását, amely biztosítja, 
hogy minden szükséges ellenőrzést 
elvégeznek annak érdekében, hogy 
megbizonyosodjanak a támogatás 
feltételeinek teljesüléséről. A rendelet 
tartalmazza, hogy miként kell az ilyen 
ellenőrzéseket elvégezni, beleértve, 
hogy mit kell ellenőrizni, hogyan kell 
a mintákat kiválasztani, és az egyes 
támogatástípusok esetében mekkora 
a minimális lefedettség.
47 
Minden pályázat és kifizetési kérelem 
esetében adminisztratív ellenőrzéseket 
kell végrehajtani, és legalább egy hely ‑
színi látogatást kell tenni a támogatás ‑
ban részesülő művelet vagy beruházás 
helyén a megvalósulás ellenőrzésére. 
Ezenkívül a felmerült kiadások lega ‑
lább 5% ‑át kitevő projektekből álló 
mintán évente helyszíni ellenőrzést 
kell végezni.48 
A Számvevőszék véleménye szerint az 
alábbi két okból a tagállamok meg ‑
akadályozhatták volna és meg kellett 
volna akadályozniuk a beruházási 
intézkedések terén felmerülő hibák 
többségét.
49 
Először is a hibák észleléséhez és 
korrekciójához szükséges információk 
a tagállami hatóságok rendelkezésre 
álltak, de azokat sok esetben nem 
használták fel, vagy nem kérték be. Az 
alábbi tipikus helyzetek merültek fel:
 – az információ rendelkezésre állt 
a kedvezményezett által benyúj ‑
tott alátámasztó dokumentumok ‑
ban (pl. számlák dátumai), de azt 
a kifizető ügynökség nem használ ‑
ta fel;
 – az információ a kedvezményezett 
szintjén állt rendelkezésre (pl. 
számviteli nyilvántartások), de 
a kifizető ügynökség azt nem kérte 
be;
 – az információ harmadik félnél állt 
rendelkezésre (pl. kedvezménye ‑
zett vállalatok tulajdonosi szerke ‑
zete), de azt a kifizető ügynökség 
nem kutatta fel.
50 
Másodszor a tagállami hatóságok által 
végzett ellenőrzések nem voltak teljes 
körűek. Néhány ilyen helyzetet mutat 
be a  5. háttérmagyarázat .18 Az „Eredményesnek és 
hatékonynak bizonyult‑e az 
élelmiszer‑feldolgozó iparnak 
nyújtott uniós támogatás 
a mezőgazdasági termékek 
értékének növelése 
tekintetében?” című 
1/2013. számú különjelentés 
(http://eca.europa.eu ).
27 Észrevételek
51 
A számvevőszéki rendszerellenőrzés 
megerősítette, hogy a tagállamok által 
végzett ellenőrzések minősége nem 
megfelelő. A Számvevőszék az elmúlt 
három évben 13 tagállam 14 kifizető 
ügynökségénél19 vizsgálta minőségi 
szempontból a beruházási intézke ‑
désekhez kapcsolódó felügyeleti 
és kontrollrendszerek főbb elemeit. 
A Számvevőszék egyetlen kifizető 
ügynökség esetében sem értékelte 
úgy, hogy az az adminisztratív ellenőr ‑
zések tekintetében hatásos rendszerrel 
rendelkezne, és mindössze öt eseté ‑
ben állapította meg, hogy rendszereik 
a helyszíni ellen  őrzések vonatkozásá ‑
ban hatásosak.52 
A beruházási intézkedések esetében 
a legtöbb hiba a támogatási kérelem 
benyújtásának kezdeti szakaszában, 
valamint az ezt követő beszerzési sza ‑
kaszban fordul elő. A támogatási kérel ‑
mek ellenőrzése összetett és gyakran 
időigényes feladat.Példák tagállami hatóságok által folytatott ellenőrzések nem megfelelő minőségére
Lengyelországban a technikai segítségnyújtást célzó intézkedés (lásd: 23. bekezdés) keretében társfinanszíro ‑
zásban részesülő szerződést közvetlenül ítéltek oda, az előírt pályázati eljárás helyett. A Számvevőszék meg ‑
állapította, hogy nem végezték el a szükséges ellenőrzéseket, a kifizető ügynökség ugyanis nem ellenőrizte, 
hogy a technikai segítségnyújtási projektek megfeleltek‑e a közbeszerzési szabályoknak.
Romániában a kifizető ügynökség ellenőrzéseket végzett a kedvezményezett által egy mezőgazdasági tanács ‑
adási szolgáltatásokkal kapcsolatos projektre benyújtott kifizetési kérelmen. A kifizető ügynökség ellenőrzési 
jelentése szerint a kedvezményezett által igényelt, illetve a kifizető ügynökség által jóváhagyott összeg közötti 
eltérés meghaladta a 3% ‑ot. A kifizető ügynökség nem alkalmazta az ilyen esetekre előírt szankciókat, mivel 
nem végeztek ilyen ellenőrzést az intézkedésre vonatkozóan.
Spanyolországban az elvégzett építési munkák árát a vállalkozótól származó számlák és a kifizetési bizonylatok 
másolataival támasztották alá. A számlák azt mutatták, hogy a vállalkozó a számlák végösszegéből 5% ‑os en ‑
gedményt adott. A kifizetési bizonylatokon az is látszik, hogy a kedvezményezett nem fizette ki a számlák teljes 
összegét, hanem levonta az 5% kedvezményt. Annak ellenére, hogy a kifizető ügynökség ellenőrizte a szám ‑
lákat és kifizetési bizonylatokat, a kiadások teljes összegét jóváhagyták az 5% ‑os engedmény levonása nélkül, 
ami a kedvezményezett számára fel nem merült kiadás megtérítését jelentette.
Svédországban egy regionális önkormányzati intézmény nem tartotta be a vonatkozó közbeszerzési szabá ‑
lyokat (lásd: 2. háttérmagyarázat ). A Számvevőszék megállapította, hogy a kifizető ügynökség az ellenőrzött 
projektre vonatkozó pályázatok és kifizetési kérelmek jóváhagyásával az érintett regionális önkormányzati 
intézményt bízta meg. Ugyanakkor ez az intézmény volt a támogatás kedvezményezettje is. A regionális önkor ‑
mányzati intézmény az adminisztratív ellenőrzések részeként nem vizsgálta a tagállami közbeszerzési szabá ‑
lyok betartását.5. háttérmagyarázat
19 Lásd: a Számvevőszék 2011 ‑es, 
2012 ‑es és 2013 ‑as éves 
jelentéseinek 4.2. melléklete.
28 Észrevételek
53 
A Számvevőszék megjegyezi, hogy 
az ebben a szakaszban felmerülő 
nehézségeket részben a kifizető 
ügynökségek eljárásaiban megfigyel ‑
hető hiányosságok okozzák. A kifi ‑
zető ügynökségek általában akkor is 
elvégzik a támogatási kérelmek teljes 
ellenőrzési folyamatát, ha az ellenőrzé ‑
si folyamat egy pontján egyértelművé 
válik,hogy a kérelem nem támogat ‑
ható. Ezért időpazarlás az ellenőrzést 
azt követően folytatni, hogy megál ‑
lapították annak támogatásra nem 
jogosultságát.54 
A korlátozott pénzügyi források miatt 
különösen a programozási időszak vé ‑
gén fordulhat elő, hogy a támogatási 
kérelmeknek csak egy kis részét (az ér ‑
tékelés során legnagyobb pontszámot 
kapott pályázatokat) lehet társfinan ‑
szírozni. Egyes kifizető ügynökségek 
azonban akkor is elvégzik az összes 
pályázat teljes körű ellenőrzését, ha 
a támogatható projektek közül sokan 
nem fognak támogatásban részesülni, 
mivel nem rendelkeznek ehhez ele ‑
gendő pontszámmal. Ezzel összefüg ‑
gésben Olaszországban Szicília régió 
kifizető ügynöksége hatékony eljárást 
alkalmaz, amelyet a  6. háttérmagya -
rázat  mutat be.
Példa a támogatási kérelmek értékelése során alkalmazott követendő gyakorlatra
Olaszország Szicília régiójában a támogatási kérelmeket két lépésben értékelik.
Az első szakaszban csak korlátozott számú ellenőrzést végeznek az összes pályázaton, és ezeket egy előze ‑
tes kiválasztási jelentésben teszik közzé. A projekteket az értékelés során kapott pontszám alapján csökkenő 
sorrendben választják ki mindaddig, amíg a kiválasztott projektek összértéke el nem éri az e célra előirányzott 
költségvetést.
A második szakaszban csak azokkal a projektekkel kapcsolatban végeznek átfogó ellenőrzést, amelyek sikere ‑
sen megfeleltek az előzetes kiválasztási eljáráson. Ha ezek közül támogatásra nem jogosult projektet találnak, 
azok helyébe az eredetileg ki nem választott legmagasabb pontszámú projektek kerülnek.6. háttérmagyarázat
29 Észrevételek
II. RÉSZ. Melyek 
a ter ületalapú 
támogatások 
hibaarányának fő okai?
55 
Ez a szakasz a területalapú támo ‑
gatásokkal kapcsolatos hibák okait 
vizsgálja. Míg a a teljes költségvetés 
egyenlően oszlik meg a beruházási 
intézkedések és a területalapú tá ‑
mogatások között, az utóbbi csak 
a hibaarány harmadáért felelős (lásd: 
2. ábra ). A hibaarányra az agrár‑kör ‑
nyezetvédelmi kötelezettségek be 
nem tartása gyakorolta a legnagyobb, 
míg a kedvezőtlen helyzetű térségek ‑
nek nyújtott támogatások a legkisebb 
hatást.
Az agrár‑környezetvédelmi 
támogatás a hibára legin ‑
kább hajlamos ter ületalapú 
intézkedés
56 
Agrár‑környezetvédelmi kifizetésben 
olyan mezőgazdasági termelők része ‑
sülnek, akik önként vállalják bizonyos 
környezetvédelmi célkitűzésekkel kap ‑
csolatos kötelezettségek teljesítését. 
A kifizetések célja, hogy fedezzék az 
öt–hét éves időszakra vállalt környe ‑
zetbarát gazdálkodási gyakorlatok 
következtében felmerülő többletkölt ‑
ségeket és elmaradt bevételeket. Az 
agrár‑környezetvédelmi intézkedésre 
körülbelül 20  milliárd  eurót különítet ‑
tek el (a 2007–2013 ‑as programozási 
időszak teljes vidékfejlesztési költ ‑
ségvetésének egyötöde), ezáltal ez 
a pénzügyi szempontból legjelentő ‑
sebb vidékfejlesztési intézkedés.57 
A teljes hibaarány egynyolcada ered az 
agrár‑környezetvédelmi kötelezettsé ‑
gek be nem tartásából. A hibák főként 
az egyszerű kötelezettségvállalások be 
nem tartásából eredtek (lásd: 7. hát -
térmagyarázat ), amelyek azonban 
lényegesen hátráltatták a kívánt kör ‑
nyezeti előnyök elérését.
30 Észrevételek
Példák agrár‑környezetvédelmi kötelezettségek be nem tartására7 . háttérmagyarázat
Forrás:  Európai Számvevőszék.
 Forrás:  Európai Számvevőszék.
 Forrás:  Európai Számvevőszék.Hollandiában egy mezőgazdasági termelő szerződést 
kötött a „botanikai gyepterületek határa” intézkedés 
keretében.
A három kötelezettségvállalás egyike a kotráshoz kap ‑
csolódott (a biodiverzitás megőrzése érdekében tilos 
volt a vízi csatornákból kikotort iszapot a mező szélén 
elhelyezni).
A helyszíni látogatás során a Számvevőszék megállapította, 
hogy az egyenletes eloszlatás helyett a kikotort iszapot 
több mint 4000 méternyi csatorna mentén egy 2 méteres 
földsávon helyezték el.
Az Egyesült Királyságban (Anglia) egy mezőgazdasági 
termelő alacsony erőforrás ‑igényű (pl. műtrágya) állan ‑
dó legelőre kapott támogatást. A követelmények egyike 
a növényzet növekedését, minőségét és sokszínűségét 
hátrányosan befolyásoló túllegeltetés megakadályozása 
volt.
A Számvevőszék megállapította, hogy a parcella egy része 
a túllegeltetés következtében sérült.
Máltán egy mezőgazdasági termelő vállalta, hogy a ke ‑
rítések mellett legalább egyméteres sávban tartózkodik 
a növénytermesztéstől, és ezt a területet nem műveli, 
nem szántja, nem trágyázza és nem permetezi. E kötele ‑
zettségvállalás célja a biodiverzitás megőrzése.
A Számvevőszék megállapította, hogy a kedvezménye ‑
zett ezt az előírást a kötelezettségvállalás hatálya alá eső 
egyetlen parcellán sem teljesítette.
31 Észrevételek
58 
A Számvevőszék véleménye szerint az 
agrár‑környezetvédelmi intézkedés 
hibaaránya mögött három, egymással 
összefüggő ok áll. Ezeket a  7. ábra  mu ‑
tatja be, és részletes leírásuk a követke ‑
ző bekezdésekben található.
A kötelezettségvállalások 
teljesítése nem jár 
közvetlen pozitív hatással 
a mezőgazdasági termelő 
számára
59 
A mezőgazdasági termelők közvetle ‑
nül viselik a kötelezettségvállalások 
költségeit és/vagy a környezetbará ‑
tabb gyakorlatok által eredményezett 
alacsonyabb terméshozamok okozta 
bevételkiesést. A legtöbb esetben 
azonban ezek az erőfeszítések nem 
eredményeznek azonnali pozitív hatásokat a mezőgazdasági üzem szá ‑
mára. Ezért a mezőgazdasági termelők 
kevésbé teljesítik az előírásokat, ha 
nincs közvetlen kapcsolat a kötele ‑
zettségvállalások és azok mezőgazda ‑
sági tevékenységre gyakorolt hatásai 
között.
60 
A 17 észlelt hiba közül 13 esetében ez 
a helyzet állt fenn, és az intézkedések 
előnyei hosszú távú, átfogó környezet ‑
védelmi haszon formájában jelentkez ‑
tek (például a biodiverzitás védelme).7 . ábraAz agrár‑környezetvédelmi kifizetések hibaarányának okai
Alacsony érdekeltség 
a szabályok betartására
Alacsony 
szankcionálási arányAlacsony ellenőrzési 
arány
32 Észrevételek
61 
A Számvevőszék szerint a kötelezett ‑
ségvállalások hiányos ismerete nem 
elfogadható magyarázat a mezőgazda ‑
sági termelők által elkövetett szabály ‑
sértések többségénél. A kötelezettség ‑
vállalás aláírása előtt a mezőgazdasági 
termelők megkapják a betartandó 
feltételek részletes felsorolását. Ezen ‑
kívül a 17 esetből 13 ‑ban a hiba nagy ‑
termelőknél fordult elő, akik átfogó 
ismeretekkel és erőforrásokkal ren ‑
delkeznek. Ezek a gazdálkodók több 
mint 50 hektár területet műveltek, és 
jövedelmük főként a mezőgazdaság ‑
ból származott.
Az agrár‑környezetvédelmi 
kötelezettségvállalások 
alacsony ellenőrzési aránya
62 
A tagállamok a legtöbb agrár‑környe ‑
zetvédelmi kötelezettségvállalást csak 
a helyszíni vizsgálatok során ellenőrzik, 
amelyeket az összes támogatásban ré ‑
szesülő kedvezményezett 5% ‑át lefedő 
mintán hajtanak végre. Ez azt jelenti, 
hogy egy mezőgazdasági termelő 
átlagosan 20 évente egyszer számíthat 
ellenőrzésre. Ezenkívül nem minden 
kötelezettségvállalás ellenőrizhető az év tetszőleges időpontjában, ami 
tovább csökkenti az ellenőrzések 
hatókörét és a szabályszerűtlenségek 
észlelésének valószínűségét. A kötele ‑
zettségvállalások alacsony ellenőrzési 
aránya a hibaarány további okai közé 
tartozik.
63 
A 17 észlelt hibás eset közül a Számve ‑
vőszék 8 olyan esetet azonosított, ahol 
a kötelezettségvállalások ellenőrzése 
a helyszíni vizsgálat helyett adminiszt ‑
ratív ellenőrzéssel is megtörténhetett 
volna (lásd: 8. háttérmagyarázat ). Az 
eljárások ilyetén történő módosítása 
lehetővé tette volna a tagállami ható ‑
ságok számára, hogy a kedvezménye ‑
zettek 100% ‑ára kiterjedő adminiszt ‑
ratív ellenőrzések során észleljék és 
korrigálják ezeket a hibákat. Ez különö ‑
sen az igazoló dokumentumokon, mint 
a mezőgazdasági termelő által veze ‑
tett tevékenységi nyilvántartásokon 
(pl. trágyázás, legeltetés, fűnyírás) és 
harmadik fél által kiadott igazolásokon 
alapuló ellenőrzések esetében lenne 
helyénvaló.
Példa adminisztratív módon ellenőrizhető agrár‑környezetvédelmi 
kötelezettségvállalásra
Észtországban az intézkedéshez tartozó egyik kötelezettségvállalás az volt, hogy a mezőgazdasági termelő 
minden öt megművelt hektár területen legalább egy talajmintát vesz, és azt elküldi egy akkreditált laboratóri ‑
umba a talaj savasságának, valamint foszfor ‑ és káliumtartalmának elemzésére. A szabályok szerint a laborató ‑
riumi vizsgálati eredményeket a mezőgazdasági üzem területén kell tartani és helyszíni látogatáskor bemutat ‑
ni az ellenőröknek.
A Számvevőszék helyszíni látogatásakor a mezőgazdasági termelő kilenc minta laboratóriumi eredményeit 
mutatta be. Az újraszámításkor kiderült, hogy a parcellák területe alapján a mezőgazdasági termelőnek a ki ‑
lenc helyett 13 mintát kellett volna vennie. A kötelezettségvállalások ilyen jellegű be nem tartását adminiszt ‑
ratív ellenőrzések útján is észlelni lehetett volna.8. háttérmagyarázat
33 Észrevételek
A csökkentések és szankciók 
rendszere nem jelent elég 
visszatartó erőt
64 
A tagállamok arányos csökkentések 
és szankciók rendszerét alkalmazzák, 
amely a szabálysértés súlyosságától, 
mértékétől és fennállásának tartós ‑
ságától függően általában a kifizetés 
részleges csökkentését eredményezi. 
Például a  8. háttérmagyarázatban  
leírt esetben a kötelezettségvállalás 
be nem tartása miatt 5% ‑os csökken ‑
tést alkalmaztak. A mezőgazdasági 
termelők az előírások be nem tartásá ‑
val nem saját pénzüket kockáztatják, 
hiszen az egyedüli kockázat az, hogy 
a számukra már kifizetett összeget kell 
visszatéríteniük. Szélsőséges esetben, 
ha a mezőgazdasági termelő egyetlen 
kötelezettségvállalást sem teljesít, és 
a kifizető ügynökség a teljes összeg 
visszafizettetése mellett dönt, a mező ‑
gazdasági termelő ugyanabban a hely ‑
zetben lesz, mintha nem vállalt volna 
egyetlen kötelezettséget sem.65 
Ezzel összefüggésben a hibák gyako ‑
risága (a 121 ellenőrzött kifizetésből 
17) is arra utal, hogy a kifizetéseknek 
a szabályok be nem tartása esetén 
történő csökkentése csak korláto ‑
zott visszatartó erőt jelent a mező ‑
gazdasági termelők számára (lásd: 
9. háttérmagyarázat ).
A kedvezőtlen helyzetű 
térségek számára folyósított 
kifizetésekben kevesebb 
a hiba
66 
A hegyvidéki és más természeti hátrá ‑
nyokkal küzdő területeteken (összefog ‑
lalóan „hátrányos helyzetű területek”) 
gazdálkodó mezőgazdasági termelők ‑
nek folyósított kifizetések célja, hogy 
a mezőgazdasági termelők továbbra 
is mezőgazdasági tevékenységet 
folytassanak ezeken a területeken. 
Ezek a vidékfejlesztési intézkedések 
a mezőgazdasági területek fenntart ‑
ható hasznosítását célozzák, ezáltal 
hozzájárulnak a környezet és a vidék 
fejlesztéséhez.
Egy szabálysértés korlátozott pénz ügyi következményei
Az Egyesült Királyságban egy mezőgazdasági termelő kötelezettséget vállalt, hogy bokrokból álló növény ‑
takarót hoz létre egy savas legelőn. Az intézkedés keretében csak két kötelezettségvállalásról volt szó: az 
állománysűrűség (a hektáronként legeltetett állatok száma) csökkentése, valamint a legeltetés tiltása október 
és március között.
A Számvevőszék októberben tett látogatást a mezőgazdasági üzemben, és megállapította, hogy a parcellán 
továbbra is állatok legeltek. A szabálysértés pénzügyi következménye a mezőgazdasági termelő számára 
a kifizetés 3% ‑os csökkentése volt.9. háttérmagyarázat
34 Észrevételek
67 
A hátrányos helyzetű területeknek fo ‑
lyósított 78 ellenőrzött kifizetés hatása 
az általános hibaarányra elenyésző lett 
volna, de két esetben hibák merültek 
fel az érintett tagállamok által meg ‑
határozott további támogathatósági 
feltételek megsértése miatt (lásd: 
10. háttérmagyarázat ). Ez jól szem ‑
lélteti azt a dilemmát, hogy a támo ‑
gathatósági feltételekre van szükség 
a források megfelelő felhasználásának 
biztosításához, de ezek egyben a hiba 
kockázatát is növelik.
68 
Erre a viszonylag alacsony hibaarány ‑
ra az érintett intézkedés fő jellemzői 
adhatnak magyarázatot:
 – a részletes támogathatósági felté ‑
telek kis száma: a földterületnek 
a tagállam által meghatározott és 
a Bizottság által jóváhagyott te ‑
rületen kell elhelyezkednie, és azt 
jó mezőgazdasági és környezeti 
állapotban kell tartani; – hektáronkénti egyösszegű, csökke ‑
nő mértékű kifizetések. Ez azt je ‑
lenti, hogy a nagyobb gazdaságok 
alacsonyabb mértékű kifizetésben 
részesülnek a megadott méretet 
meghaladó területek után, továb ‑
bá az ilyen gazdaságok esetén az 
esetleges területbeli eltérések csak 
kis hatással járnak.
69 
A Számvevőszék megjegyzi, hogy 
a fiatal mezőgazdasági termelők 
elindítását célzó beruházási intézkedés 
alacsony hibaaránya is ezekkel a körül ‑
ményekkel, azaz a részletes előírások 
korlátozott számával és egyösszegű 
kifizetések használatával jellemezhető.
A tagállamok által a hátrányos helyzetű ter ületeknek folyósított kifizetésekre 
vonatkozóan meghatározott további támogathatósági feltételek
Olaszországban és Portugáliában a hegyvidéki területen található legelők támogathatósága attól függ, hogy 
a kedvezményezett rendelkezik‑e megfelelő számú állattal. A helyszíni látogatások során a Számvevőszék 
megállapította, hogy az érintett mezőgazdasági termelők nem rendelkeztek a megfelelő számú állattal, ezért 
a legelők nem voltak támogatásra jogosultak.
Ez a két eset tette ki a hátrányos helyzetű területeknek folyósított kifizetésekre vonatkozó hibaarány döntő 
részét.10. háttérmagyarázat
35 Észrevételek
III. RÉSZ. A tagállamok 
cselekvési tervei és az új 
uniós jogi keret képesek 
hatásosan foglalkozni 
ezekkel az okokkal?
70 
A Bizottság és a tagállamok lépéseket 
tettek annak érdekében, hogy fog ‑
lalkozzanak a vidékfejlesztés terén 
felmerülő hibák okaival. Ez a szakasz 
azt vizsgálja, hogy a két fő intézkedés, 
a cselekvési tervek és az uniós jogi 
keretek, valószínűsíthetően hatásosak 
lesznek‑e.
A cselekvési tervek Bizottság 
által kezdeményezett kidol ‑
gozása a megfelelő irányba 
tett lépés a hibák okainak 
kezeléséhez
71 
A vidékfejlesztési kiadásokat a tag ‑
államok és a Bizottság megosztott 
irányítás keretében hajtják végre20. 
A szubszidiaritás elvével összhangban 
a tagállamok felelősek a vidékfejlesz ‑
tési programoknak a megfelelő területi 
szinten történő végrehajtásáért a saját 
intézményi rendszerüknek megfele ‑
lően. A Bizottság felelős a tagállamok 
felügyeletéért, biztosítva azt, hogy ele ‑
get tegyenek kötelezettségeiknek.
72 
Ha a végrehajtás során a hibaszint 
folyamatosan magas, a Bizottságnak21 
azonosítania kell a kontrollrendszerek 
hiányosságait, és elemeznie kell lehet ‑
séges korrekciós intézkedések költsé ‑
gét és hasznosságát, majd megfelelő 
lépéseket kell tennie vagy javasolnia. 
Ha a hiányosságok fenntartáshoz vezetnek a főigazgató megbízhatósági 
nyilatkozatában, a Bizottságnak ele ‑
meznie kell az információkat az éves 
tevékenységi jelentésében, és cselek ‑
vési tervet kell bemutatnia. A vidékfej ‑
lesztési kiadások esetében 2011 óta áll 
fenn ez a helyzet.
73 
Ezzel összefüggésben, a vidékfejlesz ‑
tési kiadások hibaarányának csökken ‑
tése érdekében a Bizottság felkérte 
valamennyi tagállamot, hogy három 
összetevőből álló cselekvési tervet 
dolgozzanak ki a hibák okainak azono ‑
sítására, célzott, a feltárt hibák csök ‑
kentésére szolgáló helyesbítő intézke ‑
dések meghozatalára, valamint a hibák 
előfordulási kockázatának csökkenté ‑
sére szolgáló megelőző intézkedések 
megerősítésére.
A cselekvési tervek még nem 
tekinthetők a hibák okainak 
kezelésére szolgáló teljesen 
kidolgozott eszköznek
74 
A cselekvési tervek hatóköre és 
minősége tagállamonként jelentős 
eltéréseket mutat. A Számvevőszék 
megállapította, hogy két cselekvési 
terv (Németország – Berlin és Bran ‑
denburg, valamint Magyarország) 
viszonylag hiányos, és kis eséllyel 
alkalmas a hibák okainak kezelésére, 
míg kettő (Olaszország – Lombardia 
és Románia) viszonylag jó minőségű, 
számos intézkedést tartalmaz, és nagy 
eséllyel képes a hibák okainak keze ‑
lésére. A cselekvési tervekben rejlő 
potenciális eredmények nagymértékű 
eltérései mögött három fő hiányosság 
áll, amelyeket a következő bekezdések 
mutatnak be.20 A Tanács 1290/2005/EK 
rendelete.
21 A 966/2012/EU, Euratom 
rendelet.
36 Észrevételek
75 
Először is a tagállamok nem vállalták 
a felelősséget a hibák azonosításáért 
és a helyesbítő intézkedésekre történő 
javaslattételért. A cselekvési tervekre 
vonatkozóan hivatalos monitoring ‑ és 
nyomon követési eljárást végeznek. Ha 
a tagállamok nem hajtják végre a java ‑
solt intézkedéseket, megszakíthatják, 
felfüggeszthetik vagy csökkenthetik 
a számukra folyósított kifizetéseket, és 
pénzügyi korrekciókat alkalmazhatnak 
velük szemben. A cselekvési terveket egy több lépésből álló folyamat során 
dolgozták ki, az ellenőrzés végrehaj ‑
tásának idején a negyedik aktualizált 
változatot készítették elő. A Bizottság 
korábban közölte a hibaokok nem át ‑
fogó jegyzékét. A tagállamok azonban 
ezek közül nem minden okkal foglal ‑
koztak, és amelyekkel igen, azokkal 
szemben egyes tagállamok csak korlá ‑
tozott mértékben tudnak fellépni (lásd: 
11. háttérmagyarázat ). A cselekvési 
terveken később a Bizottság kérésére 
fokozatosan javítottak.
Példa a hibaarány csökkentésére javasolt intézkedésekre
A területalapú támogatásokkal kapcsolatos hibáknak a Bizottság által azonosított egyik potenciális oka 
a csökkentések és szankciók rendszere volt, amellyel a tagállamok is foglalkoztak. A rendszer nem tekinthető 
arányosnak (egyes esetekben a tagállamok 100% ‑os csökkentést alkalmaztak a kifizetésekre még akkor is, ha 
a több kötelezettségvállalás közül csak az egyiket nem teljesítették).
A Számvevőszék egyetért azzal, hogy a csökkentések és szankciók rendszerét módosítani kell annak érdeké ‑
ben, hogy az megfelelően tükrözze az elérni kívánt környezetvédelmi célkitűzés nemteljesítésének mértékét.
Az alkalmazott szankciók csökkentése hiába csökkenti a hibaarányt, ez nem oldja meg a mögöttes szabálysér ‑
téseket és azok potenciálisan káros környezeti hatásait. A szankcióknak hatásos visszatartó erővel kell bírniuk 
ahhoz, hogy a mezőgazdasági termelők ne kövessenek el szabálysértéseket kötelezettségeikre vonatkozóan. 
Ez a  9. háttérmagyarázatban  bemutatott esetnél nem történt meg.11. háttérmagyarázat
22 A Bizottság szabályszerűségi 
ellenőrzéseket végez 
a tagállamokban ahhoz 
kapcsolódóan, hogy 
a kiadásokat a vonatkozó 
szabályoknak megfelelően 
fizették‑e ki. Az ellenőrzések 
az észlelt hibáktól függően 
pénzügyi korrekciókkal vagy 
azok nélkül zárulhatnak. 
A 2013 ‑ban lezárult 
ellenőrzések szabályszerűségi 
eljárásainak átlagos 
időtartama 36 hónap volt.76 
Másodszor, a megvizsgált tíz cselek ‑
vési terv közül négy nem foglalkozott 
rendszerszinten a Bizottság és a Szám ‑
vevőszék ellenőrzési megállapításaival. 
A tagállamok nem vették figyelembe 
a bizottsági ellenőrök által jelentett 
hiányosságokat a szabályszerűségi 
ellenőrzési eljárások lezárásáig, ami 
azt jelenti, hogy a hibák okaival még jó 
darabig nem fognak foglalkozni22.
37 Észrevételek
A konkrét és célzott intézkedések kialakításával kapcsolatban követendő 
gyakorlatok
Bulgáriában a mezőgazdasági termelők SMS üzenetben kapnak tájékoztatást a kifizető ügynökségtől az idő ‑
höz kötött kötelezettségvállalásokról (azokról az időszakokról, amelyek során bizonyos tevékenységek végzé ‑
se nem engedélyezett).
Olaszországban, Lombardiában a mezőgazdasági termelőket írásban értesítik a korábbi kampány során igé ‑
nyelt területek és a mezőgazdaságiparcella‑azonosító rendszer (a mezőgazdasági parcellák elhelyezkedését és 
alapterületét tartalmazó informatikai rendszer) frissítése után érvényes területek közötti eltérésekről.
Romániában a kifizető ügynökség ingyenes és teljes körű hozzáférést szerzett a cégnyilvántartáshoz, amely 
alapján ellenőrizni tudja a vállalkozás kkv‑státuszát.12. háttérmagyarázat77 
Harmadszor, a javasolt intézkedések 
többsége általánosságokat tartalma ‑
zott. A legtöbb tagállam általános 
megoldásokat javasol, mint például az 
eljárási kézikönyvek naprakésszé tétele 
vagy képzések szervezése. A közbe ‑
szerzéssel kapcsolatban például vissza ‑
térő megoldás volt az ellenőrök és 
kedvezményezettek számára nyújtott, 
a vonatkozó közbeszerzési szabályok ‑
kal kapcsolatos képzés. A cselekvési 
tervek azonban nem elemzik, hogy 
a szabályokat mely szempontból és 
miért sértik meg a legnagyobb való ‑
színűséggel. Ezzel összefüggésben 
kockázatok merülnek fel a javasolt 
intézkedések eredményességével 
kapcsolatban.
78 
A Számvevőszék ezenkívül követendő 
gyakorlatokat is talált az azonosított 
problémákra adott megfelelő reakci ‑
ókkal kapcsolatban (lásd: 12. háttér -
magyarázat ). A Bizottság kétévente 
szemináriumokat tart valamennyi 
tagállam képviselőinek részvételével, ami lehetőséget ad a cselekvési 
tervek végrehajtási állapotának 
megbeszélésére, a tapasztalatok 
cseréjére és a követendő gyakorlatok 
terjesztésére.
Nem összpontosítanak 
megfelelően a gyakori 
hiányosságok uniós szinten 
történő megelőzésére
79 
A cselekvési tervek anélkül próbálják 
megoldani az egyes tagállamokban 
konkrétan azonosított hiányosságokat, 
hogy a más országokban feltárt hiá ‑
nyosságokra vonatkozóan megelőző 
intézkedéseket hoznának. A Bizottság 
nem kérte fel a tagállamokat, hogy 
rendszerszinten foglalkozzanak az 
uniós szinten széles körben előforduló 
legsúlyosabb hiányosságokkal, mint 
pl. a közbeszerzési szabályok be nem 
tartása, szándékos szabálytalanságok, 
valamint az agrár‑környezetvédelmi 
kötelezettségvállalások elégtelen ad ‑
minisztratív ellenőrzése.
38 Észrevételek
80 
A Számvevőszék tíz cselekvési tervet 
vizsgált meg abból a szempontból, 
hogy azok tartalmaznak‑e intézkedése ‑
ket a széles körben megfigyelhető hi ‑
ányosságok orvoslására, de nem talált 
ilyeneket. Három tagállam egyáltalán 
dolgozott ki a közbeszerzésre vonat ‑
kozó intézkedéseket, öt tagállam csak 
általános jellegű intézkedéseket sorolt 
fel, míg kettő (Lettország és Románia) 
részletes ellenőrző listákat készített. 
A Számvevőszék megállapította, hogy 
az agrár‑környezetvédelmi kötele ‑
zettségvállalások megsértését admi ‑
nisztratív ellenőrzésekkel is észlelni 
lehet (lásd: 63. bekezdés), de csak egy 
tagállam (Spanyolország) foglalkozott 
cselekvési tervében ezzel a kérdéssel, 
és a 17 régió közül mindössze csak 
7 esetében. A szándékos szabálytalan ‑
ságok kiszűrésével csak egy cselekvési 
terv foglalkozott (Románia).
81 
Ezzel kapcsolatban elmondható, hogy 
a cselekvési tervek a helyes irányba 
tett lépést jelentik, de főként a már 
felmerült problémákra reagálnak. 
Jelentősen csökkenti e tervek jövőbeni 
hatásosságát, hogy a tagállamok nem 
foglalkoznak azokkal az Unió‑szer ‑
te megfigyelhető problémákkal, 
amelyeket nem éreznek magukra 
vonatkozónak.
Az új uniós jogi keretek 
pozitív hatást gyakorolhat ‑
nak a problémák okának 
kezelésére
82 
A 2014–2020 ‑as vidékfejlesztési prog ‑
ramozási időszakot a megreformált 
közös agrárpolitika részeként fogják 
végrehajtani. Az új közös agrárpolitika 
négy alapvető rendeletből23, valamint 
a kapcsolódó delegált és végrehajtási 
aktusokból áll24.83 
A Számvevőszék a jogszabályokban 
foglalt feladatai részeként közzétet ‑
te az egyes, a közös agrárpolitikára 
vonatkozó rendeletjavaslatokról szóló, 
a 2014–2020 közötti időszakra vonat ‑
kozó 1/2012. sz. véleményét25. Míg az 
1/2012. sz. vélemény a közös agrár ‑
politikáról minden tekintetben, de 
különösen a gondos pénzgazdálkodás 
szempontjából alkot véleményt, ez 
a különjelentés csak az új jogszabá ‑
lyoknak a vidékfejlesztés terén előfor ‑
duló jogszerűségi és szabályszerűségi 
hibák okaira gyakorolt valószínűsíthető 
hatásaival foglalkozik.
Az új jogalkotási csomag 
egyes elemei a hibák okainak 
kezelésére is alkalmasak 
lehetnek
84 
Az új jogi keret bevezeti az előzetes 
feltételrendszer koncepcióját, ami egy 
olyan előzetesen és pontosan megha ‑
tározott kritikus tényező, amely vala ‑
mely beruházási prioritással vagy uni ‑
ós prioritással kapcsolatban kitűzött 
konkrét cél eredményes és hatékony 
teljesítésének szükséges előfeltétele, 
azzal közvetlen és tényleges kapcso ‑
latban áll, és közvetlen hatást gyakorol 
rá26. A közbeszerzés a jogszabályokban 
foglalt egyik általános előzetes feltétel, 
amely szerint megfelelő rendelkezé ‑
seket kell hozni az uniós közbeszer ‑
zési szabályok hatásos alkalmazására, 
gondoskodva arról, hogy a szerződés 
odaítélési eljárása átlátható legyen, az 
abban részt vevő munkatársak meg ‑
felelő képzésben részesüljenek, és 
tájékoztassák őket a vonatkozó infor ‑
mációkról. A Számvevőszék pozitívan 
értékeli a vonatkozó közbeszerzési 
szabályok követésére történő ilyetén 
összpontosítást, mivel a 2007–2013 ‑as 
programozási időszakban ez bizonyult 
a legkritikusabb hibaforrásnak.23 http://ec.europa.eu/
agriculture/cap‑post ‑2013/
legislation/index_en.htm
24 http://ec.europa.eu/
agriculture/cap‑post ‑2013/
implementation/
index_en.htm
25 http://www.eca.europa.eu/
Lists/ECADocuments/
OP12_01/OP12_01_EN.PDF
26 Az Európai Regionális 
Fejlesztési Alapra, az Európai 
Szociális Alapra, a Kohéziós 
Alapra, az Európai 
Mezőgazdasági 
Vidékfejlesztési Alapra és az 
Európai Tengerügyi és 
Halászati Alapra vonatkozó 
közös rendelkezések 
megállapításáról, az Európai 
Regionális Fejlesztési Alapra, 
az Európai Szociális Alapra és 
a Kohéziós Alapra és az 
Európai Tengerügyi és 
Halászati Alapra vonatkozó 
általános rendelkezések 
megállapításáról és az 
1083/2006/EK tanácsi rendelet 
hatályon kívül helyezéséről 
szóló, 2013. december 17 ‑i 
1303/2013/EU európai 
parlamenti és tanácsi rendelet 
(HL L 347., 2013.12.20., 320. o.) 
2. cikkének (33) bekezdése.
39 Észrevételek
85 
Bár ez már a 2007–2013 ‑as programo ‑
zási időszak ellenőrzési mechanizmu ‑
saira vonatkozó általános elvekben 
is szerepelt, de az új jogszabályok27 
tovább hangsúlyozzák az intézkedések 
igazolhatóságának és ellenőrizhető ‑
ségének fontosságát. Az új szabályok 
szerint a tagállamoknak gondoskod ‑
niuk kell arról, hogy minden vidék ‑
fejlesztési intézkedés igazolható és 
ellenőrizhető legyen, mind előzetesen, 
a tényleges végrehajtás előtt, mind azt 
követően, a végrehajtás során. A Szám ‑
vevőszék úgy véli, hogy ez a megkö ‑
zelítés valószínűleg két módon tudja 
csökkenti a hibarányt: egyrészt lehető ‑
vé teszi a támogathatósági feltételek 
és más kötelezettségvállalások pre ‑
cízebb meghatározását, hogy azokat 
a kedvezményezettek jobban meg ‑
értsék és betartsák, másrészt pedig 
lehetővé teszi jobb kontrolleljárások 
kialakítását ezeknek a feltételeknek 
a hatásos ellenőrzésére.
86 
Az új jogszabály a kedvezményezettek 
számára felmerült költségek megha ‑
tározására és megtérítésére szolgáló 
módszereken is javított. Ezért a ked ‑
vezményezett számára ténylegesen 
felmerült és kifizetett, támogatásra 
jogosult költségek megtérítésének 
szokásos módszerén kívül az új jogi 
keret alternatív, a költségtérítéssel 
egyenértékű módszereket is tartalmaz, 
mint pl. standard költségek, egyös z‑
szegű kifizetések és átalányfinanszí ‑
rozás. A Számvevőszék véleménye 
szerint ezek az egyszerűsített költség ‑
elszámolási módszerek valószínűsít ‑
hetően minden fél számára előnyösek, 
mivel csökkenthetik a közigazgatási 
alaki követelményeket és a számlákon 
és kifizetési bizonylatokon alapuló 
kifizetési kérelmek elkészítéséhez 
és ellenőrzéséhez kapcsolódó hibák 
terjedelmét.87 
Az akkreditált kifizető ügynökségek ‑
nek a csalással kapcsolatos további 
előírásokat kell teljesíteniük. Továbbra 
is érvényes marad az a követelmény, 
miszerint az ellenőrzéseknek ki kell 
terjedniük a csalás megelőzésére és 
kiszűrésére, két új rendelkezés is hang ‑
súlyozza a kifizető ügynökségek ezzel 
kapcsolatos szerepét: a munkatársak 
képzésének magában kell foglalnia 
a csalással kapcsolatos éberséget, 
valamint a monitoringnak a csalás 
megelőzésére és észlelésére szolgáló 
eljárásokat is kell tartalmaznia. Ezek 
a fejlemények nagy valószínűséggel 
segíteni fogják a kifizető ügynöksé ‑
geket a csalások megelőzésében és 
kiszűrésében.
88 
A 2007–2013 ‑as időszakból ismert 
„n+2” szabályon (lásd: 18. bekezdés) 
lazítottak és azt „n+3” szabállyá28 
alakították, ami egy további évet 
ad a tagállamoknak az előirányzott 
költségvetés elköltésére. Ez némileg 
feloldhatja a tagállamok számára 
a költségvetés elköltésére ösztön ‑
ző nyomás és a kiadások megfelelő, 
valamint a gondos pénzgazdálkodás 
elveivel összhangban történő elköltése 
közötti ellentmondást.
89 
Általános szabályként az élelmiszer‑fel ‑
dolgozási tevékenységekbe történő 
beruházások kedvezményezettjeinek 
kis‑ vagy középvállalkozásoknak kellett 
lenniük (lásd: 43. bekezdés). Az új jogi 
keret megszünteti ezt a támogatha ‑
tósági kritériumot, ami a beruházások 
e típusához kapcsolódóan felmerülő 
hibák fő oka volt. A javaslat pozitív 
hatással járhat a hibaarányra, de ne ‑
gatívan befolyásolhatja az intézkedés 
szakpolitikai eredményességét (lásd: 
35. bekezdés).27 Az Európai Mezőgazdasági 
Vidékfejlesztési Alapból 
(EMVA) nyújtandó 
vidékfejlesztési támogatásról 
és az 1698/2005/EK tanácsi 
rendelet hatályon kívül 
helyezéséről szóló, 2013. 
december 17 ‑i 1305/2013/EU 
európai parlamenti és tanácsi 
rendelet (HL L 347., 2013.12.20., 
487. o.) 62. cikke.
28 A közös agrárpolitika 
finanszírozásáról, irányításáról 
és monitoringjáról és 
a 352/78/EGK, a 165/94/EK, 
a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, 
az 1290/2005/EK és 
a 485/2008/EK tanácsi 
rendelet hatályon kívül 
helyezéséről szóló, 2013. 
december 17 ‑i 1306/2013/EU 
európai parlamenti és tanácsi 
rendelet (HL L 347., 2013.12.20., 
549. o.) 38. cikkének 
(1) bekezdése.
40 Észrevételek
90 
A 2007–2013 ‑as programozási idő ‑
szakban29, ha a kedvezményezett 
által igényelt kifizetés és a kifizető 
ügynökség által támogatásra jogo ‑
sultként meghatározott összeg között 
több mint 3% volt a különbség, akkor 
e különbséggel megegyező összegű 
szankciót alkalmaztak. Ez a rendszer 
azt a célt szolgálta, hogy visszatartsa 
a kedvezményezetteket a támogatásra 
nem jogosult kiadások megtérítésé ‑
nek igénylésétől. Az új jogi keretben30 
a szankciók alkalmazásának határér ‑
tékét 10% ‑ra emelték. Ez valószínűleg 
csökkenteni fogja a rendelkezés vissza ‑
tartó erejét, és ennek következtében 
nőhetnek a kifizetési kérelmekben 
szerepeltetett támogatásra nem jogo ‑
sult kiadások.
A hibák fő okai nem az uniós 
jogszabályokban foglalt 
közvetlen rendelkezések voltak
91 
A korábban leírtak szerint az új uniós 
jogi keret valószínűleg csökkenteni 
fogja a hibaarányt. További figyelmet 
kell fordítani a szabályozási folyamat 
további, tagállami szintű lépéseire, 
mivel a legtöbb hiba a tagállami jog ‑
szabályok különös rendelkezéseinek 
végrehajtása során fordul elő (lásd: 
14. bekezdés).
92 
Mivel a tagállami jogszabályokat még 
nem fogadták el (lásd: 10. bekezdés), 
azoknak a hibaarányra gyakorolt eset ‑
leg hatásairól nem tudunk véleményt 
alkotni.29 A 65/2011/EU bizottsági 
rendelet 30. cikkének 
(1) bekezdése.
30 Az 1306/2013/EU európai 
parlamenti és tanácsi rendelet 
alkalmazási szabályainak az 
integrált igazgatási és 
kontrollrendszer, 
a vidékfejlesztési intézkedések 
és a kölcsönös megfeleltetés 
tekintetében történő 
megállapításáról szóló, 2014. 
július 17 ‑i 809/2014/EU 
bizottsági végrehajtási 
rendelet (HL L 227., 2014.7.31., 
69. o.) 63. cikkének 
(1) bekezdése.
41
 Következtetések 
és ajánlások
93 
A Számvevőszék megállapítja, hogy 
a Bizottság és a tagállamok részben 
eredményesen kezelik a vidékfejlesztés 
terén megfigyelhető magas hibaarány 
fő okait. Ez az általános következtetés 
főként azon az értékelésen alapul, 
hogy a Bizottság kezdeményezései 
ellenére a tagállamok cselekvési tervei 
nem foglalkoznak rendszerszinten az 
azonosított hiányosságokkal.
94 
A vidékfejlesztési kiadások hibaará ‑
nya mögött álló okok azonosításához 
a Számvevőszék egy, a 2011., 2012. és 
2013. években végzett jogszerűsé ‑
gi és szabályszerűségi ellenőrzések 
során véletlenszerűen kiválasztott 
tranzakciókból álló mintát elemzett. 
Az eredmények alapján a beruházási 
intézkedések a hibaarány kétharma ‑
dát, míg a területalapú támogatás 
a fennmaradó egyharmadot teszik ki, 
annak ellenére, hogy arányuk egyenlő 
a kiadások között (12–21. bekezdés).
95 
A beruházási intézkedések esetén a hi ‑
bák okai kétféleképpen azonosíthatók 
(22–54. bekezdés):
 – a kedvezményezettek szempont ‑
jából a szabályszerűtlenség fő 
okai a közbeszerzéshez, a köz ‑ és 
magánszférabeli kedvezményezet ‑
tekre vonatkozó támogathatósági 
feltételekhez és a magánkedvez ‑
ményezettek csalásgyanús esetei ‑
hez kapcsolódnak; – a kifizető ügynökségek szempont ‑
jából a Számvevőszék úgy véli, 
hogy a legtöbb hibát megakadá ‑
lyozhatták volna, és meg is kellett 
volna akadályozniuk az adminiszt ‑
ratív és helyszíni ellenőrzések 
során.
96 
A területalapú támogatások esetében 
a hibaarányt három tényező magya ‑
rázza: a kedvezményezettek csekély 
mértékben vannak ösztönözve a me ‑
zőgazdasági kötelezettségvállalások 
betartására, a mezőgazdasági köte ‑
lezettségvállalások ellenőrzésének 
aránya alacsony, valamint a szankciók 
rendszere nem rendelkezik megfelelő 
visszatartó erővel (55–69. bekezdés).
97 
A vidékfejlesztési kiadások magas 
hibaarányára reagálva a Bizottság 
felkérte a tagállamokat, hogy dolgoz ‑
zanak ki cselekvési terveket a hibák 
okainak megelőzésére és korrekciójára. 
Ez pozitív fejlemény, de a cselekvési 
tervek leginkább a már felmerült prob ‑
lémákra reagálnak, és nem foglalkoz ‑
nak rendszerszinten a többi tagál ‑
lamban hibákat okozó problémákkal. 
Különösen az uniós szinten gyakran 
elő forduló hiányosságokra vonatkozó 
megelőző intézkedések hiányára hív ‑
juk fel a figyelmet (70–81. bekezdés).
42 Következtetések és ajánlások
1. ajánlás
A Bizottság zárja le az eddig meg ‑
kezdett helyesbítő intézkedéseit, és 
továbbra is a vidékfejlesztési kiadások 
terén felmerülő hibák eredendő okaira 
összpontosítson. Erre vonatkozóan 
a tagállamok adott esetben tegyenek 
az alábbiakra vonatkozó megelőző és 
helyesbítő intézkedéseket:
Közbeszerzés
• Az előzetes feltételrendszer kon ‑
cepciójának alkalmazása során 
(lásd: 84. bekezdés) a tagállamok 
dolgozzanak ki és biztosítsanak 
a kedvezményezettek számára 
részletes iránymutatást a közbe ‑
szerzési szabályok alkalmazásával 
kapcsolatban. Ebbe a folyamatba 
a közbeszerzési szabályok betar ‑
tását figyelemmel kísérő tagállami 
hatóságokat is be kell vonni. A sza ‑
bálytalanságok következő három 
fő típusára kell összpontosítani: 
a megfelelő versenyeztetés nélküli 
indokolatlan közvetlen odaítélés, 
a kiválasztási és odaítélési feltéte ‑
lek nem megfelelő alkalmazása, 
valamint az ajánlattevőkkel való 
egyenlőtlen bánásmód.
A szabályok szándékos megkerülése
• A tagállamok vidékfejlesztési 
programjaik konkrét támogat ‑
hatósági és kiválasztási feltételei 
alapján határozzanak meg irány ‑
mutatásokat, ezzel is segítve az 
értékelőket a csalásgyanús esetek 
kiszűrésében.Agrár‑környezetvédelmi kifizetések
• A tagállamok terjesszék ki admi ‑
nisztratív ellenőrzéseik hatókörét 
olyan kötelezettségvállalásokra, 
amelyeket dokumentumok alapján 
is ellenőrizni lehet, és amelyeket 
jelenleg csak az 5% ‑os helyszíni 
ellenőrzések során vizsgálnak. 
Ezenkívül a csökkentések és szank ‑
ciók rendszerét úgy kell kialakítani, 
hogy elegendő visszatartó erővel 
rendelkezzenek a potenciális sza ‑
bályszegőkre nézve.
98 
A 2014–2020 ‑as uniós jogi keretet már 
elfogadták, és ez további lehetősége ‑
ket nyit a hibák okainak kezelésére. 
A hibák csökkentése tekintetében két, 
jelenleg is folyamatban levő eljárás 
jelenti a fő lehetőséget: a vidékfejlesz ‑
tési programoknak a Bizottság általi 
felülvizsgálata és jóváhagyása, vala ‑
mint a tagállami szabályozási keretek ‑
nek a tagállamok általi végrehajtása 
(82–92. bekezdés).
2. ajánlás
A Bizottság szorosan kísérje figye ‑
lemmel a vidékfejlesztési programok 
végrehajtását, továbbá szabályszerű ‑
ségi ellenőrzései során vegye figye ‑
lembe a vonatkozó szabályokat, adott 
esetben beleértve a tagállami szinten 
elfogadottakat is, annak érdekében, 
hogy csökkentse a 2007–2013 ‑as 
programozási időszak során felmerült 
hiányosságok és hibák megismétlődé ‑
sének kockázatát.
43 Következtetések és ajánlások
99 
A Számvevőszék egy beruházási intéz ‑
kedést (fiatal mezőgazdasági termelők 
elindítása, lásd: 36–38. bekezdés) és 
két területalapú intézkedést (termé ‑
szeti hátrányokkal küzdő területeken 
folyósított kifizetések, lásd: 66–69. be ‑
kezdés) azonosított alacsony hibaará ‑
nyú területként. Ezek az intézkedések 
három fő jellemzővel rendelkeznek: 
célirányosított hatókör, a követel ‑
mények korlátozott száma, valamint 
egyösszegű kifizetések. A Számvevő ‑
szék megállapította, hogy egy másik, 
a mezőgazdasági termékek feldolgozá ‑
sába történő beruházásokat támogató 
beruházási intézkedés esetében merült 
fel a legtöbb hiba. Az ellenőrzött 
projektek több mint felénél tártak fel 
hibákat, és ezek harmadánál merült fel 
a csalás gyanúja. A Számvevőszék egy 
korábbi különjelentésében már fogal ‑
mazott meg kritikákat ezen intézkedés 
eredményességével kapcsolatban.
3. ajánlás
A Bizottság és a tagállamok elemezzék 
az alábbiakat:
• a célirányosított hatókör, a tá ‑
mogathatósági feltétel alacsony 
száma és az egyszerűsített költség ‑
elszámolási módszerek jellemzői 
közül melyeket lehet átvenni a töb ‑
bi támogatási intézkedés megter ‑
vezése és végrehajtása során, az 
intézkedések átfogó célkitűzései ‑
nek veszélyeztetése nélkül;• a mezőgazdasági termékek feldol ‑
gozásába történő beruházások tá ‑
mogatási rendszerérének javítására 
szolgáló lehetőségek, a következő 
tényezők figyelembevételével:
– az ágazat valós szükséglete 
a köztámogatásra és a „talált 
pénz” kockázata;
– a megcélzott kedvezményezet ‑
tek kategóriái: üzleti tevékeny ‑
ségük vertikális integráció ‑
jára törekvő mezőgazdasági 
termelők vagy mezőgazdasági 
tevékenységgel nem rendelke ‑
ző társaságok;
– a köztámogatásnak a nagyvál ‑
lalatokat ösztönző magas felső 
határa, mivel csak ők férnek 
hozzá a szükséges társfinanszí ‑
rozási forrásokhoz;
– a támogathatósági feltételek 
teljes köre és azok megkerülé ‑
sének lehetősége;
– nagyobb erőfeszítések az 
adminisztratív és helyszíni 
ellenőrzések megtervezésének 
és végrehajtásának javítása 
érdekében;
• az agrár‑környezetvédelmi kifize ‑
tésekkel kapcsolatos intézkedés, 
hogy amennyire csak lehetséges, 
a kötelezettségvállalásokat a tag ‑
állami adminisztratív ellenőrzések 
keretében lehessen ellenőrizni.
44 Következtetések és ajánlások
100  
A hibák okainak csökkentése kapcsán 
e jelentés egyik visszatérő megállapítá ‑
sa az volt (lásd: 33–35., 38., 67., 88–
90. bekezdés, 3. és 11. háttérmagya -
rázat ), hogy megfelelő egyensúlyt kell 
tartani a szabályok – az előre meghatá ‑
rozott célkitűzések elérésének szüksé ‑
gességéből adódó  – száma és bonyo ‑
lultsága és a kiadások jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítása 
között. A Számvevőszék véleménye 
szerint e két ellentétes tényező közötti 
megfelelő egyensúly elérése jelenti 
a vidékfejlesztési politika sikeres meg ‑
valósításának a kulcsát.
A jelentést 2014. december 17 ‑i luxembourgi ülésén fogadta el a Rasa 
BUDBERGYTĖ számvevőszéki tag elnökölte I. Kamara.
 a Számvevőszék nevében
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 elnök
45
 Melléklet
Vidékfejlesztési intézkedések jegyzéke
Beruházási intézkedések
Intézkedés Kiadás1 (euró)Ellenőrzött 
tranzakciók
Mezőgazdasági üzemek korszerűsítése 8 204 333 653 53
A gazdaság és a vidéki lakosság számára nyújtott alapszolgáltatások 1 965 164 204 24
Fiatal mezőgazdasági termelők elindítása 2 096 198 537 20
A falvak megújítása és fejlesztése 2 300 229 913 20
Mezőgazdasági és erdészeti termékek értékének növelése 2 990 722 693 19
Helyi fejlesztési stratégiák megvalósítása. Életminőség/diverzifikáció 1 707 595 920 17
A mezőgazdaság és erdészet fejlesztésével és korszerűsítésével összefüggő infrastruktúra 2 355 539 793 15
Korkedvezményes nyugdíjba vonulás 2 051 938 167 13
Vállalkozások létrehozása és fejlesztése 881 435 718 9
A vidéki örökség megőrzése és korszerűsítése 682 545 431 8
Az erdészeti potenciál helyreállítása és megelőző intézkedések bevezetése 963 189 776 5
Technikai segítségnyújtás 763 706 346 4
Nem mezőgazdasági tevékenységekre történő diverzifikálás 714 070  708 4
Szakképzés és tájékoztatási tevékenységek 518 543  051 4
Turisztikai tevékenységek ösztönzése 482 748 900 4
A természeti katasztrófák által károsított mezőgazdasági termelési potenciál helyreállítása és 
megfelelő megelőző intézkedések bevezetése348 644 877 4
Új termékek, eljárások és technológiák fejlesztésére irányuló együttműködés a mezőgazdasági és 
élelmiszer ‑ágazatban, valamint az erdészeti ágazatban113 588 163 4
Helyi akciócsoport működtetése, a készségek elsajátítása és a terület ösztönzése 545 795 172 3
A közös piacszervezés reformjából fakadó szerkezetátalakítás alatt álló gazdaságok 146 941 744 3
Helyi fejlesztési stratégiák megvalósítása. Versenyképesség 145 665 094 3
Mezőgazdasági földterületek első erdősítése (létesítési költségek) 1 226 065 54522
Erdőkhöz kapcsolódó nem termelő beruházások 379 677 940 2
Félig önellátó gazdálkodás 609 703  070 1
Agrár ‑környezetvédelmi kötelezettségvállalásokhoz vagy Natura 2000 ‑hez kapcsolódó nem 
termelő beruházások315 192 539 1
Termelői csoportok 152 989 100 1
Tanácsadási szolgáltatások igénybevétele 89 316 108 1
A mezőgazdasági termelők részvétele az élelmiszer ‑minőségi rendszerekben 65 390 549 1
Üzemvezetési, helyettesítési és tanácsadási szolgáltatások létrehozása 24 853 320 1
1 A tagállamoknak a programozási időszak kezdetétől (2007) a 2013 ‑as pénzügyi év végéig (2013. október 15 ‑ig) kifizetett teljes összegek, a 
Bizottság SFC adatbázisában szereplő adatok alapján.
2 A mezőgazdasági földterületek első erdősítését célzó intézkedés által támogatott létesítési költségek (a terület előkészítése és az ültetés 
érdekében végzett beruházások) és területalapú támogatás (karbantartás és kompenzáció). A Bizottságnak bejelentett kiadások nem tesznek 
különbséget e két kategória között.Melléklet
46 Melléklet
Beruházási intézkedések
Intézkedés Kiadás1 (euró)Ellenőrzött 
tranzakciók
Mezőgazdasági üzemek részére történő tanácsadás és az ismeretek terjesztését biztosító szolgálta ‑
tások nyújtása Bulgáriában és Romániában7 136 945 1
Az erdők gazdasági értékének növelése 211 138 607 0
Nem mezőgazdasági földterületek első erdősítése (létesítési költségek) 111 889  830 0
Készségek elsajátítása, a helyi fejlesztési stratégiák előkészítése és végrehajtása 73 558 357 0
Tájékoztatási és promóciós tevékenységek 66 792  678 0
A közösségi jogszabályokon alapuló előírások betartása 59 547 670 0
Képzés és tájékoztatás 58 573 586 0
Együttműködési projektek végrehajtása 46 980  838 0
Helyi fejlesztési stratégiák megvalósítása. Környezetvédelem/területgazdálkodás 21 311 569 0
Agrár ‑erdészeti rendszerek első létrehozása mezőgazdasági földterületeken 536 880 0
Összesen 33 499 252 991 247
Területalapú támogatás
Intézkedés Kiadás1 (euró)Ellenőrzött 
tranzakciók
Agrár ‑környezetvédelmi kifizetések 18 616 040 063 121
A hegyvidéki mezőgazdasági termelőknek a természeti hátrány miatt nyújtott kifizetések 6 267 068 345 43
A nem hegyvidéki mezőgazdasági termelőknek a természeti hátrány miatt nyújtott kifizetések 6 357 074 251 35
Állatjóléti kifizetések 409 206 501 8
Mezőgazdasági földterületek első erdősítése (éves kifizetések az első 5 évben a karbantartási 
költségekre vagy a bevételkiesési kompenzáció 15 évig)1 226 065 54526
Natura 2000 kifizetések és a 2000/60/EK irányelvhez kapcsolódó kifizetések 165 985 883 1
Erdő ‑környezetvédelmi kifizetések 40 496 635 0
Natura 2000 kifizetések 33 193  755 0
Közvetlen kifizetések kiegészítése Bulgáriában és Romániában 436 997  683 0
Összesen 33 552 128 661 214
1 A tagállamoknak a programozási időszak kezdetétől (2007) a 2013 ‑as pénzügyi év végéig (2013. október 15 ‑ig) kifizetett teljes összegek, a 
Bizottság SFC adatbázisában szereplő adatok alapján.
2 A mezőgazdasági földterületek első erdősítését célzó intézkedés által támogatott létesítési költségek (a terület előkészítése és az ültetés 
érdekében végzett beruházások) és területalapú támogatás (karbantartás és kompenzáció). A Bizottságnak bejelentett kiadások nem tesznek 
különbséget e két kategória között.Melléklet
47
III
A Bizottság 2012 óta úgy igyekszik kezelni a magas 
hibaarány problémáját, hogy nemzeti cselekvési 
tervet igényel a tagállamoktól, és figyelemmel kíséri 
azok végrehajtását. A tapasztalatok és a Számvevőszék 
ajánlásai alapján idővel javították ezeket a cselekvési 
terveket.
Az intézkedések várható eredményei rövid távon nem 
minden esetben válnak nyilvánvalóvá, különösen 
a többéves kötelezettségvállalások keretében végre ‑
hajtott intézkedések esetében. A hibaarány csök ‑
kentésére irányuló – cselekvési tervek végrehajtása 
formájában tett – közös erőfeszítések első eredményei 
azonban már most is megmutatkoznak a vidékfejlesz ‑
tés alacsonyabb 2013 ‑as hibaaránya terén.
A Bizottság kétoldalú megbeszélések, monitoring ‑
bizottságok és éves felülvizsgálati ülések révén 
továbbra is figyelemmel kíséri a cselekvési tervek végre ‑
hajtását ellenőrzési és operatív szempontból egyaránt.
V
A Bizottság saját ellenőrzései során szintén hiányossá ‑
gokat állapított meg a közbeszerzések tekintetében. 
Ennek kapcsán már lényeges pénzügyi korrekciókat 
végeztek.
A közbeszerzés a vidékfejlesztési cselekvési tervek 
egyik központi eleme.
Mindazonáltal említést érdemel, hogy a közbeszerzési 
szabályok megsértése nem feltétlenül jelenti azt, hogy 
az érintett kiadások 100% ‑a nem támogatható. Elő ‑
fordulhat, hogy maga a projekt eléri a célját és valódi 
többletértéket biztosít.Összefoglalás
II
A Bizottság örömmel fogadja a hibák kiváltó okaira 
vonatkozó elemzésről szóló számvevőszéki jelentést, 
amely összefoglalja az elmúlt három év megbízható ‑
sági nyilatkozatainak eredményeit, továbbá nagyrészt 
megerősíti azokat a főbb következtetéseket, ame ‑
lyeket már a Bizottság is levont a 2013. júniusban az 
Európai Parlament és a Tanács elé terjesztett, a vidék ‑
fejlesztési politika végrehajtásában mutatkozó hibák 
mélyén rejlő okok és a kapcsolódó korrekciós intézke ‑
dések értékeléséről szóló munkadokumentumában1.
A Számvevőszék a 2011–2013 ‑as időszakban a vidék ‑
fejlesztés tekintetében 8,2% ‑os átlagos hibaarányról 
számol be. A Bizottság ugyanakkor megjegyzi, hogy 
az EMVA hibaaránya kismértékben csökken (2011 ‑ben 
8,4%, 2013 ‑ban 7,9%).
Ez a hibaarány magasabb, mint a Számvevőszék éves 
jelentésének 4. fejezetében évente közzétett egyedi 
arányok. Ennek az az oka, hogy a jelenlegi elemzés 
a három év során megvalósult 532 ügylet közül (amely 
magában foglalja az egészségügyi, környezetvédelmi 
és halászati politikát is) csak 461 ‑re terjed ki. Az e jelen ‑
tésben nem tárgyalt 71 ügylet esetében alacsonyabb 
az átlagos hibaarány. A Bizottság megjegyzi továbbá, 
hogy a Számvevőszék szakpolitikai szinten (vidék ‑
fejlesztés, környezetvédelem, halászat és egészség ‑
ügy) határozza meg a mintát és számítja ki évente 
a hibaarányt.
A vidékfejlesztés teszi ki a szakpolitikai kiadások 
90%‑át, és itt általában nagyobb a hibalehetőség, 
mint a szakpolitikai csoport egyéb területein. A vidék ‑
fejlesztési intézkedések egyes támogathatósági 
feltételeinek bonyolultsága lényeges szerepet játszott 
a magas hibaarány kialakulásában.
1 SWD(2013) 244, 2013.6.27.A Bizottság  
válaszai
A Bizottság válaszai 48
VIII
Ami azt illeti, hogy a kedvezményezettek ne lennének 
kellőképpen ösztönözve a gazdálkodási kötelezett ‑
ségvállalások teljesítésére, az agrár‑környezetvédelmi 
programok a gazdálkodók azon önkéntes kötelezett ‑
ségvállalásait tükrözik, hogy a kötelező előírásokon 
túlmutató környezeti hasznot és közjavakat nyújtsa ‑
nak. Az agrár‑környezetvédelmi kifizetések kompen ‑
zációs jellege (a felmerült költségek és az elmaradt 
bevétel fedezése) közvetlenül nem hoz gazdasági 
hasznot a gazdálkodóknak, bár ez hosszabb távon 
nem zárható ki.
Ami a kötelezettségvállalások „alacsony” ellenőrzési 
arányát illeti, a hatályos jogszabályok szerint, amen y‑
nyiben a helyszíni ellenőrzések jelentős szabálysze ‑
gést tárnak fel, a tagállam köteles növelni a helyszíni 
ellenőrzésnek alávetett kedvezményezettek százalé ‑
kos arányát. A Bizottság szabályszerűségi ellenőrzései 
folyamán ellenőrzi e szabály helyes alkalmazását.
A gazdálkodási kötelezettségvállalások ellenőrzési 
arányát az adminisztratív ellenőrzések esetében 
100%‑ban, a helyszíni ellenőrzések esetében pedig 
5%‑ban állapították meg. A 2013 ‑as éves tevékenységi 
jelentésben közzétett igazgatási és ellenőrzési költ ‑
ségek a teljes KAP esetében 4 milliárd EUR‑t tettek ki. 
Ezért nem az ellenőrzések növelésére, hanem haté ‑
konyságuk erősítésére kell helyezni a hangsúlyt.
Ami a szankciókat illeti, a Bizottság úgy véli, hogy ezek 
továbbra is hatékony eszközök, bár a szabályszegésért 
kiszabott szankcióknak arányosnak kell lenniük.A Bizottság a 2014–2020 ‑as időszak tekintetében 
már iránymutatást nyújtott a gyakorlati szakemberek 
számára a közös stratégiai keret hatálya alá tartozó 
alapok projektjei során felbukkanó gyakori hibák 
elkerüléséről. Az iránymutatást a hibaarányról szóló 
2014. októberi szemináriumon terjesztették elő az 
irányító hatóságok és a kifizető ügynökségek számára.
VI
Az ellenőrzési szabályszerűségi eljárások során nyo ‑
mon követték a mezőgazdasági termékek feldolgozá ‑
sát támogató intézkedésekkel kapcsolatos lényeges 
hiányosságokat.
Ami a szándékos jogsértéseket illeti, a Bizottság csalás 
elleni stratégiát hajt végre, és a témával foglalkozó 
szemináriumokat szervez több tagállamban.
A Bizottság egyetért ezzel a következtetéssel.
A Bizottság továbbra is ajánlásokat és iránymutatáso ‑
kat nyújt a tagállamoknak, valamint a hibák elkerülése 
érdekében megismerteti velük az ellenőrzési rendszer 
javításának legjobb gyakorlatait.
Ezenfelül a kifizető ügynökségeknek teljesíteniük kell 
a 907/2014/EU rendelet I. mellékletébe foglalt akkre ‑
ditációs előírásokat (a 2014–2020 ‑as program), mielőtt 
kifizetéseket eszközölnének. A Bizottság szolgálatai 
utólagos ellenőrzések keretében felülvizsgálják az 
akkreditációt.
A Bizottság válaszai 49
A Bizottság emellett már konkrét iránymutatást 
nyújtott a tagállamoknak a közbeszerzésről és a mező ‑
gazdasági‑környezetvédelmi‑klímaügyi intézkedésről, 
a kettős finanszírozást is beleértve.
A szabályok szándékos megkerülése a csalás elleni 
stratégia tárgyát képezi, valamint szemináriumokat 
rendeztek erről több tagállamban.
XI b)
A Bizottság elfogadja az ajánlást. A Bizottság jelen ‑
leg vizsgálja az új programok ellenőrizhetőségét és 
igazolhatóságát, továbbá a monitoringbizottság és 
az éves felülvizsgálati ülések keretében fel fogja vetni 
a hiányosságokat az irányító hatóságok számára.
Ezenfelül szorosan nyomon követi az ellenőrzés 
megállapításait, hogy felderítse és kijavítsa a nemzeti 
végrehajtási szabályoknak tulajdonítható hibaforráso ‑
kat, szükség esetén azonnali módosítást kérve.
A programok és az azokra vonatkozó nemzeti szabá ‑
lyok végrehajtásából levont tanulságokat az Európai 
Vidékfejlesztési Hálózat és a hibaarányokkal foglal ‑
kozó, tematikus szemináriumok segítségével fogják 
megosztani.
XI c)
A Bizottság részben fogadja el az ajánlást, mivel nem 
tudja megjósolni a szóban forgó elemzés terjedelmét 
és eredményét, illetve azt, hogy a jogalkotó milyen 
szakpolitikai döntéseket hoz a jövőben a következő 
programozási időszakra vonatkozóan.IX
A cselekvési tervek létrehozását az SWD(2013) 244 
munkadokumentumon alapuló megelőző eljárásként 
tervezték, amely arra épül, hogy a tagállamok elvégzik 
a hibaarányt befolyásoló eredendő okokkal kapcso ‑
latos saját vizsgálatot. Az eljárás egyre inkább reaktív 
jellegűvé vált, azaz a tervek rendszeresen figyelembe 
veszik az ellenőrzések megállapításait, és konkrét 
korrekciós intézkedésekre tesznek javaslatot. A kettős 
megközelítés (a megelőzés és a reagálás) továbbra is 
az eljárás részét képezi. A cselekvési tervek legutóbbi 
frissítése azt mutatja, hogy az intézkedések közel 
50%‑ára a Számvevőszék vagy a Bizottság konkrét 
ellenőrzési megállapításai nyomán került sor, a másik 
fele pedig a tagállamok saját vizsgálatán alapult.
Továbbá a 2014–2020 ‑as vidékfejlesztési progra ‑
mokban foglalt intézkedések igazolhatóságának és 
ellenőrizhetőségének előzetes értékelése megelőzési 
szempontból is foglalkozik a hibaaránnyal.
X
A Bizottság osztja azt az álláspontot, miszerint fontos, 
hogy megfelelő egyensúlyt alakítsanak ki egyrészt 
a szabályok száma és bonyolultsága, másrészt pedig 
a kiadások jogszerűségének és szabályszerűségének 
biztosítása között.
XI a)
A Bizottság elfogadja az ajánlást. A Számvevőszék 
által felvetett konkrét kérdések csak akkor kezelhe ‑
tők a cselekvési tervek keretében, ha azonosították 
a hiányosságokat. A Bizottság elismeri a hibák három 
eredendő okával kapcsolatos iránymutatás és a leg ‑
jobb gyakorlatok terjesztésének fontosságát. Erre az 
Európai Vidékfejlesztési Hálózat és a szemináriumok 
keretében kerül sor.
A Bizottság válaszai 50
Ez a hibaarány magasabb, mint a Számvevőszék éves 
jelentésének 4. fejezetében évente közzétett egyedi 
arányok. Ennek az az oka, hogy a jelenlegi elemzés 
a három év során megvalósult 532 ügylet közül (amely 
magában foglalja az egészségügyi, környezetvédelmi 
és halászati politikát is) csak 461 ‑re terjed ki. Az e jelen ‑
tésben nem tárgyalt 71 ügylet esetében alacsonyabb 
az átlagos hibaarány. A Bizottság megjegyzi továbbá, 
hogy a Számvevőszék szakpolitikai szinten (vidék ‑
fejlesztés, környezetvédelem, halászat és egészség ‑
ügy) határozza meg a mintát és számítja ki évente 
a hibaarányt.
A vidékfejlesztés teszi ki a szakpolitikai kiadások 
90%‑át, és itt általában nagyobb a hibalehetőség, 
mint a szakpolitikai csoport egyéb területein. A vidék ‑
fejlesztési intézkedések egyes támogathatósági 
feltételeinek bonyolultsága lényeges szerepet játszott 
a magas hibaarány kialakulásában.
05
A hibaarány nem feltétlenül jelenti azt, hogy nem 
érték el a szakpolitikai célkitűzéseket, ami csak 
a támogatott műveletek teljesítményének értékelése 
révén állapítható meg. A vidékfejlesztés ambiciózus 
céljait figyelembe véve elkerülhetetlen, hogy bizonyos 
fokig bonyolult legyen a politika végrehajtása annak 
érdekében, hogy elérjék a vidékfejlesztési politika 
szakpolitikai célkitűzéseit. Ezt tekintetbe véve el kell 
ismeri, hogy rendkívül nehezen érhető el a 2% ‑os 
vagy alacsonyabb hibaarány úgy, hogy nem mozgó ‑
sítanak túlzott költséggel járó, ésszerűtlen ellenőrzési 
erőforrásokat.A Bizottság 2017 ‑ben stratégiai jelentést készít az 
Alap működéséről, amelyben összefoglalja a tagálla ‑
mok által benyújtott éves eredményjelentéseket (az 
1303/2013/EU rendelet 53. cikke). Ezenfelül a Bizottság 
és a tagállamok az 1303/2013/EU rendelet 21. cikke 
alapján előirányzott felülvizsgálati eljárás során érté ‑
kelni fogják a vidékfejlesztési programok teljesítmé ‑
nyét. A Bizottság a fentiek és egyéb bizonyítékok (pl. 
az ellenőrzések megállapításai) alapján megvizsgálja 
a szakpolitikai koncepciót, és annak esetleges szüksé ‑
gességét, hogy a következő programozási időszakra 
vonatkozó javaslatokat fogalmazzon meg.
A programozási időszak végén a Bizottság alaposan 
elemzi, hogy továbbra is szükség van‑e az egyes 
támogatási intézkedésekre, mielőtt javaslatot tenne 
a következő programozási időszakra, amint ez a jelen ‑
legi időszakban is történt.
A Bizottság egyetért azzal, hogy lehetőség szerint 
adminisztratív ellenőrzéseket kell alkalmazni, bár 
megjegyzi, hogy a legtöbb esetben ez nem való ‑
sítható meg az agrár‑környezetvédelmi műveletek 
tekintetében.
Bevezetés
01
Az EU 96 milliárd EUR‑t irányzott elő, a tagállami 
hozzá  járulás pedig várhatóan 55  milliárd  EUR lesz.
04
A Számvevőszék a 2011–2013 ‑as időszakban a vidék ‑
fejlesztés tekintetében 8,2% ‑os átlagos hibaarányról 
számol be. A Bizottság ugyanakkor megjegyzi, hogy 
az EMVA hibaaránya kismértékben csökken (2011 ‑ben 
8,4%, 2013 ‑ban 7,9%).
A Bizottság válaszai 51
A közbeszerzés a vidékfejlesztési cselekvési tervek 
egyik központi eleme.
Mindazonáltal említést érdemel, hogy a közbeszerzés 
szabálytalansága nem feltétlenül jelenti azt, hogy az 
érintett kiadások 100% ‑a nem támogatható. Előfor ‑
dulhat, hogy maga a projekt eléri a célját és valódi 
többletértéket biztosít.
A Bizottság ezenfelül 2013. december 19 ‑én új irány ‑
mutatást fogadott el a megosztott irányítás keretében 
finanszírozott kiadások tekintetében a közbeszerzési 
szabályok megsértése esetén alkalmazandó pénz ‑
ügyi korrekciók meghatározására2. Ezen iránymutatás 
szerint a közbeszerzési szabályok megsértését az 
arányosság elve alapján kell megítélni.
Már a tagállamok elé terjesztették az európai struktu ‑
rális és beruházási alapok irányításának leggyakoribb 
szabálytalanságairól szóló iránymutatásokat tartal ‑
mazó dokumentációt (a hibaarányról szóló 4. szeminá ‑
rium, 2014. október).
27
Az 1. táblázat tekintetében:
Románia : a jelentésben szereplő hibát a Számvevő ‑
szék a 2012. évi megbízhatósági nyilatkozatában tárta 
fel. A hibaarányra vonatkozó román cselekvési terv 
a közbeszerzési eljárások gyengeségeinek kezelésére 
szolgáló intézkedéseket tartalmaz.
Hollandia : a tartomány 2012 ‑ben visszamenőleges, 
2010. január 1 ‑ji hatállyal visszavonta a közbeszerzési 
szabályokat. Ebben az esetben azonban nem kerülhe ‑
tett sor ennek alkalmazására. A Bizottság a tagállam ‑
mal együtt nyomon követi az esetet.
Németország (Brandenburg és Berlin) : mivel 
2012‑ben lehetett kötelezettséget vállalni a széles 
sávú internettel kapcsolatos kiadásokra, nem lehetett 
további megelőző és korrekciós intézkedéseket tenni. 
A 2014–2020 ‑as időszakra már nem irányozták elő 
a széles sávú internet támogatását.
2 A Bizottság C(2013) 9527 határozata.A feltárt hibák típusai és előfordu ‑lási gyakoriságuk
12
A Számvevőszék által megjelölt hibák típusai tekin ‑
tetében meg kell jegyezni, hogy a beruházási intéz ‑
kedésekre és a területalapú támogatási rendszerekre 
vonatkozó saját ellenőrzései során a Bizottság hasonló 
hiányosságokat talált azokhoz, amelyeket a Szám ‑
vevőszék tárt fel. Az EU költségvetésének védelme 
érdekében pénzügyi korrekciók alkalmazására került 
sor az érintett tagállamokkal szemben (vagy szabály ‑
szerűségi záróelszámolási eljárások vannak folya ‑
matban ilyen korrekciók elvégzése céljából). Továbbá 
amennyiben hiányosságokra derült fény, az érintett 
tagállamokat arra kötelezték, hogy hozzanak korrek ‑
ciós intézkedéseket.
14
A vidékfejlesztési politikát nemzeti vagy regionális 
vidékfejlesztési program keretében hajtják végre. 
A hibák többsége a programokban és az egyéb nem ‑
zeti szabályokban megállapított konkrét feltételekhez 
kapcsolódik. Mindezekre szükség van a politika végre ‑
hajtásához, azonban a tagállamok számára nehézsé ‑
get jelent, hogy a szakpolitikai célkitűzések eléréséhez 
szükséges minimumra korlátozzák ezeket a nemzeti 
szabályokat.
A 2014–2020 ‑as programozási időszakra vonatkozóan 
minden vidékfejlesztési programnak tartalmaznia kell 
egy, az irányító hatóság és a kifizető ügynökség által 
közösen elvégzett előzetes értékelést az intézkedések 
igazolhatóságáról és ellenőrizhetőségéről.
Észrevételek
26
A Bizottság saját ellenőrzései során szintén hiányossá ‑
gokat állapított meg a közbeszerzési eljárások tekin ‑
tetében. Ennek kapcsán már pénzügyi korrekciókat 
végeztek.
A Bizottság válaszai 52
40
A Bizottság rá kíván mutatni arra, hogy a tagállamok 
által feltárt és bejelentett, csalárd vidékfejlesztési 
kifizetések 0,11% ‑ot tesznek ki3.
43
A Bizottság saját ellenőrzései során szintén feltárta 
a kis ‑ és középvállalkozásokra (kkv‑k) vonatkozó 
feltételek ellenőrzésének gyenge pontjait, valamint 
a megfelelő magánbeszerzési eljárások megsérté ‑
sét. Amennyiben hiányosságokra derült fény, az EU 
költségvetésének védelme érdekében nettó pénzügyi 
korrekciók alkalmazására került sor (vagy szabálysze ‑
rűségi záróelszámolási eljárások vannak folyamat ‑
ban ilyen korrekciók elvégzése céljából) az érintett 
tagállamokkal szemben. Továbbá az érintett tagál ‑
lamokat arra kötelezték, hogy hozzanak korrekciós 
intézkedéseket.
A 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozó, hatályos 
jogi keretben nem szerepelnek olyan korlátozások, 
amelyek meghatároznák, hogy milyen méretű vállalat 
válhat a tárgyi eszközökbe irányuló beruházások alapján 
nyújtott támogatás kedvezményezettjévé. A tagállamok 
a GYELV következtetései és a szükségletek felmérése 
nyomán konkrét kedvezményezettekhez irányíthatják 
a támogatást. A szóban forgó, kiegészítő előírásoknak 
ellenőrizhetőnek és igazolhatónak kell lenniük.
46
Hasonló előírásokat fognak alkalmazni a 2014 és 2020 
közötti időszak folyamán.
48
A Bizottság osztja azt a nézetet, hogy a nemzeti ható ‑
ságoknak lehetőségük lett volna a Számvevőszék által 
talált hibák nagy részének felderítésére. A KAP‑szabá ‑
lyok minden szükséges eszközt biztosítanak a tagálla ‑
mok számára a legtöbb hibakockázat kiküszöbölésére.
A Bizottság továbbra is ajánlásokat és iránymutatáso ‑
kat nyújt a tagállamoknak, valamint a hibák elkerülése 
érdekében megismerteti velük az ellenőrzési rendszer 
javításának legjobb gyakorlatait.
3  A Bizottság jelentése az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak: 
Az Európai Unió pénzügyi érdekeinek védelme – Csalás elleni 
küzdelem. 2013. évi éves jelentés. COM(2014) 474 final.2. háttérmagyarázat
Svédország a hibaarányra vonatkozó cselekvési tervé ‑
ben a közbeszerzést a hibák egyik eredendő okaként 
jelölte meg, valamint korrekciós és megelőző intézke ‑
déseket javasolt ezen a téren.
32
Az adminisztratív ellenőrzési rendszer javítására 
irányuló, megfelelő cselekvési tervek kiterjednek 
a 2. táblázatban felsorolt hiányosságokra.
35
A Bizottság osztja azt az álláspontot, hogy az egysze ‑
rűsítés nem akadályozhatja a gondos pénzgazdálko ‑
dás elveinek érvényre juttatását.
A KAP 2014 és 2020 közötti új jogi kerete olyan egysze ‑
rűsítési tényezőket tartalmaz, amelyek nem gyakorol ‑
nak kedvezőtlen hatást a gondos pénzgazdálkodásra 
(pl. egyösszegű kifizetések, standard költségek). Az 
1305/2013/EU rendelet 60. cikke megállapítja, hogy 
csak a támogatási kérelmet követően felmerült beru ‑
házási kiadások támogathatók.
3. háttérmagyarázat
Az adminisztratív ellenőrzési rendszer javítására irá ‑
nyuló, megfelelő cselekvési tervek kiterjednek ezekre 
a hiányosságokra.
Az új jogi keret alapján mindez már nem lesz lehetsé ‑
ges. Lásd a 35. pontra adott választ.
38
Előfordulhat, hogy az egyösszegű kifizetések – mint 
a fiatal mezőgazdasági termelők támogatása – nem 
felelnek meg egyéb intézkedések szakpolitikai célki ‑
tűzéseinek. Ezért a végrehajtás egyszerűsítése során 
megfelelő egyensúlyt kell biztosítani a szakpolitikai 
célkitűzések megvalósítása, valamint a megalapozott 
pénzügyi mérleg között. Nem helyes, ha a hibaarány 
csökkentésével elért hasznot egyedüli tényezőként 
veszik figyelembe.
A Bizottság válaszai 53
62
Ami az agrár‑környezetvédelmi kötelezettségválla ‑
lások „alacsony” ellenőrzési arányát illeti, az alkalma ‑
zandó jogszabályok szerint, amennyiben a helyszíni 
ellenőrzések jelentős szabályszegést tárnak fel egy 
adott támogatási programmal vagy támogatási intéz ‑
kedéssel kapcsolatosan egy régióban vagy annak egy 
részén, a tagállam köteles növelni a helyszíni ellen ‑
őrzésnek alávetett kedvezményezettek százalékos 
arányát.
A tagállamtól és egyedi intézkedéstől függően a tény ‑
leges helyszíni ellenőrzések aránya meghaladhatja 
az 5% ‑ot. Ezek helyes alkalmazását a Bizottság által 
végzett szabályszerűségi ellenőrzések során igazolják.
A helyszíni ellenőrzések során valamennyi támogat ‑
hatósági feltételt, kötelezettségvállalást és egyéb 
kötelezettséget ellenőrizni kell. Ha ezek bármelyike 
nem ellenőrizhető a helyszíni ellenőrzés időpontjá ‑
ban, második látogatást kell szervezni.
63
Az alkalmazandó jogszabályok szerint az admi ‑
nisztratív ellenőrzések valamennyi olyan kérdésre 
kiterjednek, amelynek adminisztratív eszközökkel 
történő ellenőrzése lehetséges és célszerű (ideértve 
az agrár‑környezetvédelmi kötelezettségvállalások 
tiszteletben tartását).
A szabályszerűségi ellenőrzések során a Bizottság 
azt is ellenőrzi, hogy adminisztratív módon történő 
ellenőrzések is megvalósíthatóak‑e a helyszíni ellen ‑
őrzések mellett. Adott esetben ajánlásokat tesznek 
a tagállamnak, és pénzügyi korrekciókat alkalmaznak.
Ezenfelül a KAP 2014 és 2020 közötti új jogi kerete 
olyan előírásokat tartalmaz, amelyek arra kötelezik 
a tagállamokat, hogy gondoskodjanak az általuk 
megtenni szándékozott valamennyi vidékfejlesztési 
intézkedés igazolhatóságáról és ellenőrizhetőségéről. 
Az intézkedések igazolhatóságának és ellenőrizhető ‑
ségének előzetes értékelését bele kell foglalni a vidék ‑
fejlesztési programba.5. háttérmagyarázat
Az adminisztratív ellenőrzési rendszer javítására irá ‑
nyuló, megfelelő cselekvési tervek kiterjednek ezekre 
a hiányosságokra.
51
A Bizottság saját ellenőrzései során szintén arra 
derített fényt, hogy hiányosságok mutatkoznak az 
adminisztratív ellenőrzések végrehajtásában. Az 
érintett tagállamokat arra kötelezték, hogy tegyenek 
korrekciós intézkedéseket, és adott esetben pénzügyi 
korrekciókat szabtak ki.
57
A Bizottság saját ellenőrzése során szintén hiányossá ‑
gokat állapított meg az agrár‑környezetvédelmi köte ‑
lezettségvállalások ellenőrzése terén, és az érintett 
tagállamokat arra kötelezték, hogy tegyenek korrek ‑
ciós intézkedéseket. Ezenfelül adott esetben pénzügyi 
korrekciókat szabtak ki az érintett tagállamokra.
7. háttérmagyarázat
A máltai hiányosságok jórészt abból erednek, hogy 
az agrár‑környezetvédelmi támogatási intézkedések 
kedvezményezettjei nem tartják be a kötelezettség ‑
vállalásaikat. A máltai közigazgatás számos célzott, 
tájékoztató intézkedést tett, valamint egyedi képzést 
nyújtott egyes kedvezményezettek számára.
59
Az agrár‑környezetvédelmi programok a mezőgazda ‑
sági termelők azon önkéntes kötelezettségvállalásait 
tükrözik, hogy a kötelező előírásokat meghaladó 
környezeti előnyöket és környezeti közjavakat biztosít ‑
sanak. Az agrár‑környezetvédelmi kifizetések kom ‑
penzációs jellege (a felmerült költségek és az elmaradt 
bevétel fedezése) közvetlenül nem hoz gazdasági 
hasznot a gazdálkodóknak, bár ez hosszabb távon 
nem zárható ki.
A Bizottság válaszai 54
A Bizottság – kétoldalú megbeszélések, monitoring ‑
bizottságok és éves felülvizsgálati ülések révén – 
továbbra is figyelemmel kíséri a cselekvési tervek 
végrehajtását ellenőrzési és operatív szempontból 
egyaránt.
75
Az új KAP‑rendelet – az 1306/2013/EU rendelet – 
megerősítette a Bizottság hatáskörét. A 41. cikk (2) 
bekezdése úgy rendelkezik, hogy a valamely tagállam 
részére teljesítendő időközi kifizetések csökkenthetők 
vagy felfüggeszthetők, ha megállapítást nyer, hogy 
a nemzeti kontrollrendszer kulcsfontosságú elemei 
nem hatékonyak, vagy nem hajtották végre a szüksé ‑
ges korrekciós intézkedéseket. A 36. cikk (7) bekezdése 
a kifizetések jogszerűségével és szabályosságával kap ‑
csolatos aggályok esetén elsődleges, gyors és reaktív 
eszközként előírja az időközi kifizetések megszakítását.
A pénzügyi korrekciók elkerülése érdekében ezen ‑
felül azoknak a kifizető ügynökségeknek, amelyekre 
vonatkozóan a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési 
Főigazgatóság tevékenységi jelentése fenntartásokat 
fogalmazott meg, gyorsan kell eljárniuk.
A Bizottság úgy véli, hogy a szabályszegésért kisza ‑
bott szankciók továbbra is hatékony eszközök, bár 
azoknak arányosnak kell lenniük.
76
A cselekvési tervek legutóbbi frissítései (2014. szep ‑
tember) módszeresebben nyomon követték az ellen ‑
őrzések megállapításait. A tagállamoknak nagyobb 
mértékben kellett figyelembe venniük a Számvevő ‑
szék és a Bizottság ellenőrzési megállapításait. Így 
a tagállamok által előterjesztett intézkedések 46% ‑a 
konkrét ellenőrzési megállapításokkal foglalko ‑
zott, amelyek 50% ‑a a Számvevőszék jelentéseiből 
származott.
Meg kell jegyezni továbbá, hogy a Bizottság – adott 
esetben szabályszerűségi eljárás keretében – a Szám ‑
vevőszék által jelentett összes konkrét ügyet nyomon 
követte.64
A Bizottság úgy véli, hogy a szabályszegésért kisza ‑
bott szankciók továbbra is hatékony eszközök, bár 
azoknak arányosnak kell lenniük.
Az új jogi keret szerint az ismételt előfordulást figye ‑
lembe kell venni a csökkentés kiszámításakor. A tag ‑
államok feladata, hogy meghatározzák a jogszabály ‑
szövegekbe foglalt feltételek tényleges alkalmazását, 
valamint a szankciók konkrét rátáját és összegét.
65
A kötelezettségvállalások súlyos megszegése esetén 
a kedvezményezettet az ennek megállapítása szerinti 
és az azt követő évben ki kell zárni a támogatásból.
10. háttérmagyarázat
Az adminisztratív ellenőrzési rendszer javítására irá ‑
nyuló, megfelelő cselekvési tervek kiterjednek ezekre 
a hiányosságokra.
74
A Bizottság 2012 óta úgy igyekszik kezelni a magas 
hibaarány problémáját, hogy nemzeti cselekvési 
tervet igényel a tagállamoktól, és figyelemmel kíséri 
azok végrehajtását. A tapasztalatok és a Számvevőszék 
ajánlásai alapján idővel javították ezeket a cselekvési 
terveket.
Az intézkedések várható eredményei rövid távon nem 
minden esetben válnak nyilvánvalóvá, különösen 
a többéves kötelezettségvállalások keretében vég ‑
rehajtott intézkedések esetében. A vidékfejlesztés 
alacsonyabb 2013 ‑as hibaaránya terén már most is 
megmutatkoznak a Bizottság és a tagállamok által 
tett, cselekvési tervek végrehajtása útján a hibaarány 
csökkentésére irányuló közös erőfeszítések első 
eredményei.
A Bizottság válaszai 55
80
A Bizottság nyomon követi az ellenőrzések megállapí ‑
tásaival alátámasztott hiányosságokat, a tagállamokat 
pedig rendszeresen arra kötelezik, hogy foglalkozza ‑
nak azokkal a cselekvési tervekben.
81
Amint a 2014. októberi naprakésszé tétel is igazolta, 
hozzájárul a cselekvési tervek eredményességének 
javításához, ha a tagállamok elvégzik az intézkedések 
igazolhatóságának és ellenőrizhetőségének előzetes 
értékelését (megelőzés), valamint szorosabban nyo ‑
mon követik az ellenőrzési megállapításokat.
90
A Számvevőszék által említett változtatást azért vezet ‑
ték be, mivel előfordulhat, hogy a kis összegekért 
kiszabott adminisztratív szankciók alkalmazásának 
költsége aránytalan az előnyökhöz képest, ami akadá ‑
lyozza a gondos pénzgazdálkodást.
91
A Bizottság teljes mértékben tisztában van a szabá ‑
lyozási folyamat soron következő lépéseinek fontos ‑
ságával. Ebben a tekintetben fokozta a tagállamok 
felelősségét azáltal, hogy az irányító hatóságok és 
a kifizető ügynökségek számára is előírta a programo ‑
zott intézkedések igazolhatóságának és ellenőrizhe ‑
tőségének előzetes értékelését. Ezenfelül a Bizottság 
jelenleg olyan megerősített megelőző eszközökkel 
rendelkezik, mint a felfüggesztés és a megszakítás, 
amelyek minden bizonnyal visszatartó hatást gyako ‑
rolnak a hibaarányra.
Amint a Számvevőszék is megerősítette ebben 
a különjelentésben, a túlszabályozás (a kiegészítő és 
indokolatlan nemzeti/regionális szabályok) csupán 
elhanyagolható hatást gyakoroltak a hibaarányra.77
A cselekvési tervek 2014. szeptemberi harmadik 
napra  késszé tétele keretében arra kötelezték a tag ‑
államokat, hogy az intézkedések hatékonyságának 
javítása érdekében biztosítsanak monitoringmutató ‑
kat, és adják meg a legutóbbi ismert eredményeket.
78
A mezőgazdasági és vidékfejlesztési alapok témájá ‑
ban mostanáig megszervezett négy vegyes bizottsági 
ülést („szemináriumok”) kizárólag a hibaarányoknak 
szentelték. Ez olyan módszeres eljárás, amely a helyes 
és innovatív gyakorlatok megosztására szolgál. Meg 
kell jegyezni továbbá, hogy szemináriumokon és az 
Európai Vidékfejlesztési Hálózat tevékenységeinek 
keretén kívül a vidékfejlesztési bizottság hivatalos 
ülésein, valamint a tagállami kifizető ügynökségek 
igazgatóinak (eddig három alkalommal megrendezett) 
éves találkozóin szintén sor kerül a bevált gyakorlatok 
cseréjére.
Az Európai Vidékfejlesztési Hálózat 2015 ‑től további 
olyan eszközt jelent, amely segítségével terjesz ‑
teni fogják a bevált gyakorlatokat a 2014 és 2020 
közötti időszakban. A Hálózat konkrét eseménye ‑
ket szervez, megosztja a releváns információkat, az 
érdekelteket pedig bevonja a tudatosság‑erősítő 
kezdeményezésekbe.
79
A Bizottság rendszeres eszmecserét folytat a tag ‑
államokkal a hibaaránnyal kapcsolatos kérdésekről, 
továbbá a vidékfejlesztési intézkedésekről és egyéb 
releváns horizontális kérdésekről (pl. az egyszerűsített 
költségelszámolási opciókról és a közbeszerzési sza ‑
bályokról) szóló, átfogó iránymutatási dokumentum ‑
csomagot biztosított számukra.
A vidékfejlesztési hibaarányról szóló SWD(2013) 244 
dokumentum kitért azokra a közös eredendő okokra, 
amelyek esetleg minden tagállamban relevánsak 
lehetnek. Végső soron a tagállamoknak kell megha ‑
tározniuk, hogy mely okok érintik őket, és nekik kell 
megállapítaniuk a kockázatcsökkentő intézkedéseket.
A Bizottság válaszai 56
95 – Második francia bekezdés
A Bizottság egyetért ezzel a következtetéssel.
A Bizottság továbbra is ajánlásokat és iránymutatáso ‑
kat nyújt a tagállamoknak, valamint a hibák elkerülése 
érdekében megismerteti velük az ellenőrzési rendszer 
javításának legjobb gyakorlatait.
Ezenfelül a kifizető ügynökségeknek teljesíteniük kell 
a 907/2014/EU rendelet I. mellékletébe foglalt akkre ‑
ditációs előírásokat (a 2014–2020 ‑as program), mielőtt 
kifizetéseket eszközölnének. A Bizottság szolgálatai 
utólagos ellenőrzések keretében felülvizsgálják az 
akkreditációt.
96
Ami azt illeti, hogy a kedvezményezettek kevéssé 
vannak ösztönözve a gazdálkodási kötelezettség ‑
vállalások teljesítésére, az agrár‑környezetvédelmi 
programok a gazdálkodók azon önkéntes kötelezett ‑
ségvállalásait tükrözik, hogy a kötelező előírásokon 
túlmutató környezeti hasznot és közjavakat nyújtsa ‑
nak. Az agrár‑környezetvédelmi kifizetések kompen ‑
zációs jellege (a felmerült költségek és az elmaradt 
bevétel fedezése) közvetlenül nem hoz gazdasági 
hasznot a gazdálkodóknak, bár ez hosszabb távon 
nem zárható ki.
Ami a kötelezettségvállalások „alacsony” ellenőrzési 
arányát illeti, a hatályos jogszabályok szerint, amen y‑
nyiben a helyszíni ellenőrzések jelentős szabálysze ‑
gést tárnak fel, a tagállam köteles növelni a helyszíni 
ellenőrzésnek alávetett kedvezményezettek százalé ‑
kos arányát. A Bizottság szabályszerűségi ellenőrzései 
folyamán ellenőrzi e szabály helyes alkalmazását.
A gazdálkodási kötelezettségvállalások ellenőrzési 
arányát az adminisztratív ellenőrzések esetében 
100%‑ban, a helyszíni ellenőrzések esetében pedig 
5%‑ban állapították meg. A 2013 ‑as éves tevékenységi 
jelentésben közzétett igazgatási és ellenőrzési költ ‑
ségek a teljes KAP esetében 4 milliárd EUR‑t tettek ki. 
Ezért nem az ellenőrzések növelésére, hanem haté ‑
konyságuk erősítésére kell helyezni a hangsúlyt.Következtetések és ajánlások
93
A Bizottság 2012 óta úgy igyekszik kezelni a magas 
hibaarány problémáját, hogy nemzeti cselekvési 
tervet igényel a tagállamoktól, és figyelemmel kíséri 
azok végrehajtását. A tapasztalatok és a Számvevőszék 
ajánlásai alapján idővel javították ezeket a cselekvési 
terveket.
Az intézkedések várható eredményei rövid távon 
nem minden esetben válnak nyilvánvalóvá, különö ‑
sen a többéves kötelezettségvállalások keretében 
végre  hajtott intézkedések esetében. A vidékfejlesztés 
alacsonyabb 2013 ‑as hibaaránya terén már most is 
megmutatkoznak a Bizottság és a tagállamok által 
tett, cselekvési tervek végrehajtása útján a hibaarány 
csökkentésére irányuló közös erőfeszítések első 
eredményei.
A Bizottság – kétoldalú megbeszélések, monitoring ‑
bizottságok és éves felülvizsgálati ülések révén – 
továbbra is figyelemmel kíséri a cselekvési tervek 
végrehajtását ellenőrzési és operatív szempontból 
egyaránt.
95 – Első francia bekezdés
A Bizottság saját ellenőrzései során szintén hiányossá ‑
gokat állapított meg ezekkel a kérdésekkel kapcsolat ‑
ban. Ennek kapcsán már lényeges pénzügyi korrekció ‑
kat végeztek.
A közbeszerzés és a kötelezettségvállalások betartá ‑
sának elmulasztása a vidékfejlesztési cselekvési tervek 
egyik központi eleme.
Mindazonáltal említést érdemel, hogy a közbeszerzési 
szabályok megsértése nem feltétlenül jelenti azt, hogy 
az érintett kiadások 100% ‑a nem támogatható. Elő ‑
fordulhat, hogy maga a projekt eléri a célját és valódi 
többletértéket biztosít.
A Bizottság válaszai 57
1. ajánlás – Közbeszerzés
Az ajánlásnak a tagállamok a címzettjei.
A Bizottság ugyanakkor hangsúlyozni kívánja, hogy 
a 2014–2020 ‑as időszak tekintetében már iránymu ‑
tatást nyújtott a gyakorlati szakemberek számára 
a közös stratégiai keret hatálya alá tartozó alapok pro ‑
jektjei során felbukkanó gyakori hibák elkerüléséről. 
Az iránymutatást a hibaarányról szóló 2014. októberi 
szemináriumon terjesztették elő az irányító hatóságok 
és a kifizető ügynökségek számára.
1. ajánlás – A szabályok szándékos 
megker ülése
A Bizottság egyetért a tagállamoknak címzett 
ajánlással.
1. ajánlás – Agrár‑környezetvédelmi 
kifizetések
A Bizottság egyetért a tagállamoknak címzett ajánlás ‑
sal, továbbá hangsúlyozni kívánja, hogy szabályszerű ‑
ségi ellenőrzései során rendszeresen vizsgálja, hogy 
végezhetők‑e adminisztratív ellenőrzések is a helyszíni 
ellenőrzések mellett. Ha ez a helyzet, a tagállamoknak 
szóló ajánlást adnak ki az adminisztratív ellenőrzések 
hatókörének bővítése céljából, és pénzügyi korrekció ‑
kat alkalmaznak.
Ezenfelül a KAP 2014 és 2020 közötti jogi kerete olyan 
előírásokat tartalmaz, amelyek arra kötelezik a tagál ‑
lamokat, hogy gondoskodjanak valamennyi végrehaj ‑
tandó vidékfejlesztési intézkedés igazolhatóságáról és 
ellenőrizhetőségéről.
Minden vidékfejlesztési programnak tartalmaznia 
kell az intézkedések igazolhatóságának és ellenőriz ‑
hetőségének előzetes értékelését, a mezőgazda ‑
sági‑környezetvédelmi‑klímaügyi intézkedéseket, 
műveleteket és konkrét kötelezettségvállalásokat is 
beleértve. Ha ezek az ellenőrzések nem kielégítőek, 
a vidékfejlesztési programot megfelelően módosítani 
kell (az 1305/2013/EU rendelet 62. cikke). Továbbá 
a kötelezettségvállalások súlyos megszegése vagy 
a támogatási feltételek megsértése esetén előirányoz ‑
zák a támogatás teljes mértékű csökkentését, valamint 
a kedvezményezettnek a támogatásból való kizárását 
a szabálytalanság megállapítása szerinti és a követ ‑
kező év folyamán.Ami a szankciókat illeti, a Bizottság úgy véli, hogy ezek 
továbbra is hatékony eszközök, bár a szabályszegésért 
kiszabott szankcióknak arányosnak kell lenniük.
97
A Bizottság szándéka szerint a cselekvési tervek létre ‑
hozása az SWD(2013) 244 dokumentumon alapuló 
megelőző eljárás, amely arra épül, hogy a tagállamok 
elvégzik a hibaarányt befolyásoló, kiváltó okokkal 
kapcsolatos saját vizsgálatot. Az eljárás egyre inkább 
reaktív jellegűvé vált, azaz a tervek rendszeresen 
figyelembe veszik az ellenőrzések megállapításait, és 
konkrét korrekciós intézkedésekre tesznek javaslatot. 
A kettős megközelítés (a megelőzés és a reagálás) 
továbbra is az eljárás részét képezi. A cselekvési tervek 
legutóbbi frissítése azt mutatja, hogy az intézkedé ‑
sek közel 50% ‑ára a Számvevőszék vagy a Bizottság 
konkrét ellenőrzési megállapításai nyomán került 
sor, a másik fele pedig a tagállamok saját vizsgálatán 
alapult.
Továbbá a 2014–2020 ‑as vidékfejlesztési progra ‑
mokban foglalt intézkedések igazolhatóságának és 
ellenőrizhetőségének előzetes értékelése megelőzési 
szempontból is foglalkozik a hibaaránnyal.
1. ajánlás
A Bizottság elfogadja az ajánlást. A Számvevőszék 
által felvetett konkrét kérdések csak akkor kezelhe ‑
tők a cselekvési tervek keretében, ha azonosították 
a hiányosságokat.
A Bizottság elismeri a hibák három eredendő okával 
kapcsolatos iránymutatás és a legjobb gyakorlatok ter ‑
jesztésének fontosságát. Erre az Európai Vidékfejlesz ‑
tési Hálózat és a szemináriumok keretében kerül sor.
A Bizottság emellett már konkrét iránymutatást 
nyújtott a tagállamoknak a közbeszerzésről és a mező ‑
gazdasági‑környezetvédelmi‑klímaügyi intézkedésről, 
a kettős finanszírozást is beleértve.
A szabályok szándékos megkerülése a csalás elleni 
stratégia tárgyát képezi, valamint szemináriumokat 
rendeztek erről több tagállamban.
A Bizottság válaszai 58
A Bizottság 2017 ‑ben stratégiai jelentést készít az 
Alap működéséről, amelyben összefoglalja a tagálla ‑
mok által benyújtott éves eredményjelentéseket (az 
1303/2013/EU rendelet 53. cikke). Ezenfelül a Bizottság 
és a tagállamok az 1303/2013/EU rendelet 21. cikke 
alapján előirányzott felülvizsgálati eljárás során érté ‑
kelni fogják a vidékfejlesztési programok teljesítmé ‑
nyét. A Bizottság a fentiek és egyéb bizonyítékok (pl. 
az ellenőrzések megállapításai) alapján megvizsgálja 
a szakpolitikai koncepciót, és annak esetleges szüksé ‑
gességét, hogy a következő programozási időszakra 
vonatkozó javaslatokat fogalmazzon meg.
A programozási időszak végén a Bizottság alaposan 
elemzi, hogy továbbra is szükség van‑e az egyes 
támogatási intézkedésekre, mielőtt javaslatot tenne 
a következő programozási időszakra, amint ez a jelen ‑
legi időszakban is történt.
3. ajánlás – Utolsó francia bekezdés
A Bizottság egyetért azzal, hogy lehetőség szerint 
adminisztratív ellenőrzéseket kell alkalmazni, bár 
megjegyzi, hogy a legtöbb esetben ez nem való ‑
sítható meg az agrár‑környezetvédelmi műveletek 
tekintetében.Ami a szankciókat illeti, a Bizottság osztja azt az állás ‑
pontot, hogy ezek továbbra is hatékony eszközök, bár 
a szabályszegésért kiszabott szankcióknak arányosnak 
kell lenniük.
2. ajánlás
A Bizottság elfogadja az ajánlást. A Bizottság jelen ‑
leg vizsgálja az új programok ellenőrizhetőségét és 
igazolhatóságát, továbbá a monitoringbizottság és 
az éves felülvizsgálati ülések keretében fel fogja vetni 
a hiányosságokat az irányító hatóságok számára.
Ezenfelül szorosan nyomon követi az ellenőrzés 
megállapításait, hogy felderítse és kijavítsa a nemzeti 
végrehajtási szabályoknak tulajdonítható hibaforráso ‑
kat, szükség esetén azonnali módosítást kérve.
A programok és az azokra vonatkozó nemzeti szabá ‑
lyok végrehajtásából levont tanulságokat az Európai 
Vidékfejlesztési Hálózat és a hibaarányokkal foglal ‑
kozó, tematikus szemináriumok segítségével fogják 
megosztani.
3. ajánlás
A Bizottság részben fogadja el az ajánlást, mivel nem 
tudja megjósolni a szóban forgó elemzés terjedelmét 
és eredményét, illetve azt, hogy a jogalkotó milyen 
szakpolitikai döntéseket hoz a jövőben a következő 
programozási időszakra vonatkozóan.
HOGYAN JUTHAT HOZZÁ AZ EURÓPAI UNIÓ KIADVÁNYAIHOZ?
Ingyenes kiadványok:
•  egy példány:  
az EU Bookshopból (http://bookshop.europa.eu),
•  több példány, valamint plakátok, térképek rendelése:  
az Európai Unió képviseletein keresztül (http://ec.europa.eu/represent_hu.htm),  
nem uniós országokban a küldöttségektől (http://eeas.europa.eu/delegations/index_hu.htm),  
a Europe Direct szolgáltatáson keresztül (http://europa.eu/europedirect/index_hu.htm)  
vagy a 00 800 6 7 8 9 10 11 telefonszám tárcsázásával (ingyenesen hívható az EU egész  
területéről) (*).
(*)  A legtöbb hívás és a megadott információk ingyenesek (noha egyes mobiltelefon-szolgáltatókon keresztül,  
telefonfülkékből és hotelekből a számot csak díjfizetés ellenében lehet hívni).
Megvásárolható kiadványok:
• az EU Bookshopból (http://bookshop.europa.eu).
QJ‑AB‑14‑024‑HU ‑N ISSN 1977 ‑5733
A Számvevőszék becslése szerint 
a vidékfejlesztési kiadásoknak az elmúlt három 
évre vonatkozó átlagos hibaaránya 8,2% volt. 
A tagállami ellenőrző hatóságok nem tárták fel 
a hibákat, mivel az ellenőrzések nem voltak 
eléggé mélyrehatóak, és elégtelen 
információkon alapultak. A hibák fő okai 
a közbeszerzési szabályok be nem tartása, 
a magánkedvezményezettek által elkövetett 
csalásgyanús esetek és a  területalapú 
támogatásokkal kapcsolatos gazdálkodási 
kötelezettségvállalások megszegése. A  Bizottság 
és a tagállamok csak részben eredményesek 
a vidékfejlesztés terén megfigyelhető magas 
hibaarány fő okainak kezelésében. 
A Számvevőszék számos konkrét ajánlást tesz az 
uniós szinten gyakran előforduló hiányosságok 
kezelésére szolgáló helyesbítő és megelőző 
intézkedésekre.
EURÓPAI
SZÁMVEVŐSZÉK