- Hogyan lehet összeegyeztetni a hosszú távú politikai célkitűzéseket a többéves pénzügyi kerettel. A Bizottság határozottan elkötelezett a megfelelő költségvetési eszközökkel rendelkező pénzügyi programozás keresése iránt a hosszabb távú politikai prioritásokhoz, mint például a növekedés és a foglalkoztatás, miközben kellően rugalmas marad annak érdekében, hogy képes legyen az új kihívások kezelésére az Európai Parlament és a Tanács támogatásával azok költségvetési és jogalkotói hatáskörében. A jelenlegi többéves pénzügyi keret félidős értékelése megvizsgálja a jelenlegi többéves pénzügyi keret működését, továbbá javaslatokat tartalmaz az uniós prioritások megvalósításának javítására irányulóan, ideértve az EU előtt álló fő kihívásokkal kapcsolatos válaszadási képesség javítását is. A 2014-2020-as többéves pénzügy keret félidős értékelése lehetőséget kínál a politikai szintű párbeszédre arra vonatkozóan, hogy a költségvetési eszközök hogyan hozhatók leghatékonyabban egyensúlyba a politikai prioritásokkal.

E kérdések némelyike felmerült a mentesítési eljárások során a Tanácsban is.

2015-ben előrelépés történt az eredményközpontú költségvetés kezdeményezés terén, többek között egy koncepcionális keret kialakítása, az éves költségvetésben a programindokolások megerősítése, valamint a Bizottság stratégiai tervezési és programozási ciklusának frissítése kapcsán. A munka 2016-ban is folytatódik például a teljesítményalapú költségvetés-tervezéssel foglalkozó szakértői csoport üléseivel, mind a teljesítménnyel, mind a megfeleléssel kapcsolatos kérdések jelentésének egyszerűsítésével az új éves irányítási és teljesítményjelentésben, valamint a költségvetési rendelet felülvizsgálatával.

A Bizottság nyomon is követte az Európai Parlament arra vonatkozó külön kérését, hogy ne fogadják el a bizottsági szakértői csoportokra vonatkozó új keretet, amíg nem kerül sor a Timmermans első alelnök, az európai ombudsman, az Európai Parlament kulcsfontosságú tagjai és a civil társadalom képviselői közötti találkozóra. A Bizottság megerősíti, hogy az első alelnök és kabinetje az új szabályok előkészítése során különböző formában és különböző alkalmakkor találkozott az Európai Parlament állásfoglalásában említett összes érintett szereplővel, és további politikai szintű találkozókat javasoltak. A Bizottság ezért úgy véli, hogy teljesítette az Európai Parlament e kérését.

-Az érintett főigazgatóságoknak az európai szemeszter során elfogadott országspecifikus ajánlásokhoz történő hozzájárulásukról szóló éves tevékenységi jelentésükben történő közzététel. Az érintett főigazgatóságok az éves tevékenységi jelentésükben továbbra is beszámolnak az európai szemeszter országspecifikus ajánlásaihoz történő hozzájárulásukról a 2015-ös és az azt követő pénzügyi években.

-Az Európai Számvevőszék ajánlásainak az Európai Iskolák általi nyomon követése. A Bizottság továbbra is proaktív lesz az Európai Iskolák támogatásában, tiszteletben tartva egyidejűleg teljes körű autonómiájukat. A Bizottság nem riad vissza attól, hogy a mentesítés ellen szavazzon az Európai Iskolák Igazgatótanácsában, ha úgy véli, hogy a javasolt lépések nem elegendőek a kockázatok csökkentésére.

- A biztosok magatartási kódexének felülvizsgálata. A Bizottság elkötelezett aziránt, hogy példával járjon elöl és biztosítsa, hogy a magatartási kódexe a legmagasabb színvonalú. A korábbi tagok megbízatását követő tevékenységei tekintetében a magatartási kódex 18 hónapos időszakra előírja mind a tervezett tevékenységek bejelentését, mind a bizottsági tagok mellett végzett lobbi- vagy támogatási tevékenység tilalmát olyan ügyekben, amelyekért a megbízatásuk ideje alatt felelősek voltak. Az EUMSZ 245. cikkének második albekezdése előírja továbbá, hogy a feddhetetlenségi és titoktartási kötelezettség megbízatásuk megszűnését követően is fennáll.

Az Európai Parlament és a Tanács kérése szerint a Bizottság – a tagállamokkal együttműködésben – továbbra is minden rendelkezésre álló információt felhasznál a lehetséges hibák megelőzése, felderítése és kijavítása érdekében. Elkötelezett továbbá a szabályok további egyszerűsítése iránt a költségvetési rendelet felülvizsgálatának részeként, és nyomon követi a KAP tekintetében Hogan biztos által útjára indított egyszerűsítési gyakorlatot, valamint az európai strukturális és beruházási alapok kedvezményezettek számára történő egyszerűsítését nyomon követő magas szintű munkacsoport következtetéseit és ajánlásait.

Az Európai Parlament azt kérte a Bizottságtól, hogy értékelje az egyes politikai területek és az uniós költségvetés egésze tekintetében a korrekciós intézkedések után fennmaradó hibaszintet, figyelembe véve a programok több éves jellegét. Arra is felkérte a Bizottságot, hogy a 2015. évi mentesítés előtt időben tekintse át a korrekciós kapacitás kiszámítására szolgáló módszert.

A Bizottság mindkét kérést nyomon követte az EU 2015. évi költségvetésével kapcsolatos éves irányítási és teljesítményjelentésében az egyes politikai területekre és a költségvetés egészére vonatkozó úgynevezett „záráskori kockázatnak kitett összegre” vonatkozó legjobb becslés bemutatása révén. A záráskori kockázatnak kitett összeg a Bizottság vezetőségének a hibaszintre vonatkozó becslése az összes korrekciós intézkedés végrehajtását követően, a programok lezárásakor, amelyet az összes vonatkozó adat alapján, szakmai megítélést alkalmazva számítanak ki. Ez megfelelően tükrözi azt a tényt, hogy az ellenőrzési ciklus több éves, illetve hogy további korrekciós intézkedések végrehajtására kerül sor a hibák azonosítását követően. A cél nem az Európai Számvevőszék értékelésének helyébe lépés, hanem egy kiegészítő vélemény nyújtása.

Az Európai Parlament arra kérte a Bizottságot, hogy a tagállamokkal szoros együttműködésben dolgozva biztosítsa az átfogó, pontos és megbízható adatokat, szem előtt tartva az egységes ellenőrzési megközelítés teljes körű végrehajtásának célját.

A Bizottság koherencia-ellenőrzéseket végez a tagállamok adatain, például a KAP-kiadásokra vonatkozó ellenőrző statisztikákon, és az éves pénzügyi korrekciókra vonatkozó nyilatkozatokon minden tagállam és a kohéziós politika területeibe tartozó operatív programok tekintetében. Az éves kockázatértékelése révén a Bizottság továbbá azonosítja a célzott ellenőrzési feladatokat és nyomon követi az esetlegesen azonosított gyengeségeket. Az ellenőrzési munka eredményei korrekciókhoz vezetnek a nemzeti hatóságok jelentésében és javítják a hibaszint becslésének alapját. E kérdésekre vonatkozó további információ az érintett főigazgatóság éves tevékenységi jelentésében érhető el.

A mezőgazdasági kiadások tekintetében a 2015-ös pénzügyi évtől kezdve a tagállamok tanúsító szerveinek kell mintát venniük és ismételten ellenőrizniük az elsőként a kifizető ügynökségek által elvégzett ellenőrzéseket. A Bizottság részletes iránymutatásokat dolgozott ki annak érdekében, hogy támogatást és útmutatást nyújtson a tanúsító szervek ezen új szerepköréhez.

A kohézió tekintetében a 2014-2020-as programozási időszak végrehajtása során a pénzügyi korrekciókra vonatkozó információk pontosságáról az ellenőrző hatóságok beszámolókra vonatkozó éves véleménye ad képet.

4.A költségvetésre kifejtett nyomás

Az Európai Parlament a többéves pénzügyi keret összes rugalmassági rendelkezésének értékelését és a nem kellő mértékű felvételi kapacitásra megoldásul szolgáló intézkedésekre vonatkozó javaslatok tételét kéri. Ahogyan azt a Bizottság a többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálatáról szóló közleményében kifejtette, a Bizottság kifizetési előrejelzést terjesztett elő, amely értékeli a jelenlegi felső határok fenntarthatóságát és magában foglalja a visszavont kötelezettségvállalásokra vonatkozó becslést, valamint a fennálló kötelezettségvállalások jelenlegi többéves pénzügyi keret végéig várható alakulását..

A Bizottság továbbá teljes mértékben figyelembe veszi az Európai Számvevőszéknek az egyes tagállamokban, különösen az európai strukturális és beruházási alapok területén fennálló kapacitáshiányokra vonatkozó ajánlásait.

A KAP tekintetében az EMVA biztosít a tagállamok számára előfinanszírozást a 2014-2020. évi programjaik végrehajtásához. A 2014-2020-as programozási időszakra vonatkozóan a Bizottság egy évvel meghosszabbította azt az időszakot, amely alatt a tagállamoknak teljesíteniük kell a költségvetési kötelezettségvállalásaikat. Jelenleg az N+3 szabály alkalmazandó, ami azt jelenti, hogy a tagállamoknak 4 év áll a rendelkezésükre az EMVA-alapokból történő végrehajtásra. Ez az új szabály kiterjeszti az alapok tagállamok általi felhasználását.

A kohéziós politika terén a Bizottság kezdeményezte a felvételi problémák rugalmas módon történő kezelését, létrehozva a jobb végrehajtást elősegítő munkacsoportot. E munkacsoport a tapasztalatok és helyes gyakorlatok cseréjét biztosító cselekvési terveket fogadott el. Támogatást nyújtott egyes tagállamok számára a programjaik helyzetének vizsgálatához és a néhány felmerülő kihívás kapcsán aktív megoldáskereséshez, az alkalmazandó szabályok további szigorú betartása mellett.

A Bizottság a munkacsoport hatását a 2007-2013-as időszak költségvetési előirányzatainak tagállamok általi használatának teljes körű hatását az érintett programok lezárását követően tudja értékelni. A 2014-2020-as időszak tekintetében minden nemzeti hatóságot ösztönöznek a program-végrehajtás megkezdésére.

5. Konkrét kérdések

5.1. Globális Európa – külső támogatások kezeléséről szóló jelentés (EAMR)

Számos kérés érkezett a Bizottsághoz a külső támogatások kezeléséről szóló jelentések kapcsán, például a folyamatban lévő projektek és a naprakész jelentés nyomon követési rendszere, a projektekkel kapcsolatos problémák korrekciós intézkedése.

A Bizottság kiemeli, hogy a külső támogatások kezeléséről szóló jelentés projektértékelése egy pillanatfelvétel az egyes projektek helyzetéről az év végén. Piros és narancssárga jelzőlámpák mutatják a projektmenedzserek által a tevékenységek végrehajtása vagy a célkitűzések elérése terén az év végén azonosított kockázatokat. A rendszer riasztja a küldöttségek és a központ hierarchiáját a szükséges korrekciós intézkedések végrehajtása érdekében. Az azonosított nehézségek tényleges hatása csak a projekt végén értékelhető. A projektek végrehajtása során felmerülő nehézségek és késedelem pénzügyi hatását körültekintően kell felmérni.

Az Európai Parlamentnek a projektek – beleértve a szomszédságpolitikai támogatási programokat is – helyzetéről szóló jelentés küldésére vonatkozó kérésére válaszul a DG NEAR be kívánja vezetni ezt az értékelést a 2016-os évre.

Az Európai Parlament a belső ellenőrzési eljárások végrehajtására is felhív annak biztosítására, hogy az előfinanszírozást a ténylegesen felmerülő kiadások, és nem jogi kötelezettségvállalások alapján számolják el. E kérésre válaszul a Bizottság még egyértelműbbé tette a vonatkozó szabályokat.