INDOKOLÁS

1.A JAVASLAT HÁTTERE

•A javaslat indokai és céljai

A Bizottság az uniós költségvetés lehetőségeinek teljes mértékű kihasználását javasolja, hogy a helyreállítás létfontosságú első éveiben beruházásokat mozgósítson, és a pénzügyi támogatást a folyamat elejére ütemezze. A javaslatok három pilléren nyugszanak:

·a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret felső határainak megemelése, hogy lehetővé váljon a Covid19-világjárvány hatására reagálva az Unión belül és azon túl hozott intézkedések azonnali végrehajtása;

·az EUMSZ 122. cikke alapján kivételes intézkedésként a szükséghelyzeti Európai Helyreállítási Eszköz, amelynek finanszírozása a sajátforrás-határozatra irányuló javaslatban előírt felhatalmazáson fog alapulni. A források lehetővé teszik a válságra reagálva hozott, az emberek megélhetésének megvédését, a megelőzés fokozását, valamint a reziliencia és a helyreállítás megerősítését célzó, gyorsan ható intézkedések végrehajtását;

·a 2021–2027-es időszakra szóló, megerősített többéves pénzügyi keret.

A Bizottság ebben az összefüggésben javaslatot tesz a Covid19-világjárvány uniós munkavállalókra, háztartásokra és vállalkozásokra gyakorolt negatív társadalmi-gazdasági következményeinek kezelésére. Számos európai vállalkozás már most is fizetőképességi nehézségekkel küzd a válság miatt, és a problémák súlyosbodni fognak, mivel továbbra is érvényben maradnak a gazdasági és társadalmi tevékenységekre vonatkozó korlátozások, és a távolságtartási szabályok számos ágazatban továbbra is hatással lesznek az üzleti tevékenységekre. A nehézségek a jelenlegi korlátozásokon túl is hosszú ideig elhúzódhatnak, és elmélyíthetik a tagállamok között és a tagállamokon belül fennálló gazdasági egyenlőtlenségeket.

Nehéz pontosan számszerűsíteni a Covid19-világjárvány gazdasági hatásából eredő sajáttőke-helyreállítási szükségleteket. A vállalati szintű adatokból származó bizottsági becslések arra engednek következtetni, hogy ezek a szükségletek 2020-ban 720 milliárd EUR körüli összeget tehetnek ki, amennyiben a tavaszi előrejelzés alapjául szolgáló alapforgatókönyv érvényesül. Ezek a szükségletek jóval nagyobbak lehetnek abban az esetben, ha a kijárási korlátozások a tavaszi előrejelzésben feltételezettnél hosszabb ideig maradnának érvényben, vagy ha a járvány visszatérése miatt újra el kell rendelni őket. A stresszforgatókönyv szerint, amely 2020-ra –15,5 %-os GDP-növekedést vetít előre, az EU-27-ben bejegyzett összes (tőzsdén jegyzett és nem jegyzett) vállalkozás saját tőkéjére gyakorolt közvetlen hatás 1,2 billió EUR-ra is emelkedhet. Megoldás hiányában ez a tőkehiány ahhoz vezethet, hogy a beruházások visszaesése és a magas munkanélküliség hosszabb időszakon át fennmarad. A tőkehiány hatása ágazatonként, régiónként, ipari ökoszisztémánként és tagállamonként egyenlőtlen lesz, és eltérésekhez vezet az egységes piacon. Az európai ipari ökoszisztémák többsége általában az egységes piacon belül több tagállamra kiterjedő összetett ellátási láncokra támaszkodik.

Mindezt súlyosbítja, hogy a tagállamok állami támogatás nyújtására irányuló kapacitása jelentős mértékben eltér.

A javaslat olyan ideiglenes tőkealapú eszközt terjeszt elő, amely esetében a fizetőképesség-támogatási kerethez kapcsolódó beruházási időszak általánosságban 2024 végéig tart a beruházási bizottság és az EBB/EBA irányító szervei általi jóváhagyás tekintetében, és 2026 végéig a műveletek aláírása tekintetében. A javaslat azoknak az egyébként életképes üzleti modellel rendelkező vállalkozásoknak a támogatására irányul, amelyek a Covid19-válság következtében fizetőképességi problémákkal szembesültek. A cél az, hogy ezek a vállalkozások segítséget kapjanak e nehéz időszak átvészeléséhez, és ezáltal képesek legyenek előrevinni a helyreállítást, ha eljön az ideje.

A javaslat másik célja az egységes piacon várható torzulások ellensúlyozása, mivel bizonyos tagállamok esetleg nem rendelkeznek elegendő költségvetési eszközzel ahhoz, hogy megfelelő támogatást nyújtsanak a rászoruló vállalkozásoknak. A vállalkozásokra irányuló nemzeti fizetőképesség-támogatási intézkedések ezért jelentős mértékben eltérőek lehetnek a tagállamok között, ami egyenlőtlen versenyfeltételekhez vezethet. Továbbá, mivel jelentős a kockázata annak, hogy a Covid19-válság hatása hosszan tartó lesz, rendszerszintű torzuláshoz vezethet az, ha nincs lehetőség az életképes vállalkozások megsegítésére, ami új egyenlőtlenségeket teremt, vagy rögzíti a meglévőket. Tekintettel az európai gazdaság erős összekapcsoltságára, az EU egyik részében jelentkező gazdasági visszaesés negatív továbbgyűrűző hatással lenne a határokon átnyúló ellátási láncokra és az egész uniós gazdaságra. Megfordítva, ugyanezen okból az EU egy részén nyújtott támogatás viszont pozitív továbbgyűrűző hatással lenne a határokon átnyúló ellátási láncokra és az uniós gazdaság egészére.

A gazdaság Covid19-járvány okozta lassulásával összefüggésben, amikor az államháztartások elérik korlátaikat, fontos a magánforrások mobilizálása is az életképes uniós vállalkozások fizetőképességének lehető legnagyobb mértékű támogatása érdekében.

E célok megvalósítása az ESBA-rendelet keretében az Európai Beruházási Banknak (EBB) nyújtott uniós garancia révén történik. A fizetőképességi támogatás az ESBA harmadik keretét képezi majd – a fizetőképesség-támogatási keretet –, amelynek célja a támogatható vállalkozások fizetőképességének támogatása érdekében magántőke mobilizálása. Az EBB csoport arra használja majd az uniós garanciát, hogy elsősorban közvetítőkön keresztül befektessen, vagy csökkentse a magánbefektetők támogatható vállalkozásokba eszközölt befektetéséhez kapcsolódó kockázatokat, így mobilizálva az ilyen vállalkozásokat támogató magánforrásokat. Az EBB csoport ezt tőkealapoknak, különleges célú gazdasági egységeknek, beruházási platformoknak, nemzeti fejlesztési bankoknak vagy intézményeknek nyújtott finanszírozás, garanciák, vagy ezekbe történő befektetés révén valósítja meg, illetve ha szükséges, közvetlen befektetéseken vagy egyéb vonatkozó konstrukciókon keresztül.

Ez a javaslat a Bizottság által bejelentett átfogó helyreállítási kezdeményezés részét képezi. Elengedhetetlen, hogy egy ilyen eszköz 2020-ban a lehető leghamarabb, legkésőbb 2020. október elején létrejöjjön, és hogy 2021 folyamán mielőbb teljes kapacitással bevethető legyen.

A Fizetőképesség-támogatási Eszköz valamennyi tagállam és az ESBA-rendelet által lefedett valamennyi ágazat előtt nyitva áll majd, azokra a tagállamokra helyezve a hangsúlyt, amelyek gazdaságait leginkább sújtották a Covid19-világjárvány hatásai, és/vagy ahol korlátozottabb mértékben áll rendelkezésre állami fizetőképességi támogatás. A cél segítséget nyújtani a vállalkozások életképességének helyreállításához és növekedési potenciáljuk felszabadításához, hozzájárulva ugyanakkor az olyan uniós prioritásokhoz, mint a zöld és digitális átállás vagy az Unión belüli határokon átnyúló tevékenységek támogatása, valamint az Unió szociális dimenziójának és konvergenciájának megerősítése. A támogatás a rendelet valamennyi célkitűzésének szolgálatában áll majd.

Az Eszköz bevezetésének támogatása érdekében a tagállamok i. létrehozhatnak nemzeti különleges célú gazdasági egységeket, amelyek támogatást igényelhetnek a fizetőképesség-támogatási keret alapján; ii. az állami támogatási szabályokkal összhangban az EBB csoport garanciája vagy befektetése mellett alapokba vagy különleges célú gazdasági egységekbe fektethetnek be közvetlenül, vagy nemzeti fejlesztési bankon vagy intézményen keresztül; és iii. elősegíthetik tőkealapok vagy különleges célú gazdasági egységek létrehozását az intézményi befektetők bevonásával.

A Bizottság számára lehetővé kell tenni, hogy részt vegyen az Európai Beruházási Alap (EBA) esetleges (egy vagy több fordulós) tőkeemelésében. Az Alap garanciák kibocsátása, értékpapírosítási műveletek végrehajtása és tőkebefektetések támogatása révén kulcsfontosságú szerepet fog játszani az Unió egésze tekintetében a gazdaság helyreállításának támogatásában. A jelenlegi időszakra vonatkozó, felülvizsgált többéves pénzügyi keretben legfeljebb 500 000 000 EUR pénzügyi keretösszeget kell elkülöníteni erre a célra, hogy ezáltal az Unió – melyet az EBA-ban a Bizottság képvisel – megtarthassa az EBA tőkéjében birtokolt részesedését.

Az ESBA irányítási struktúrája megmarad, és a harmadik keretre is alkalmazandó lesz. A fizetőképesség-támogatási kereten belül a beruházási bizottság hagyja jóvá az EBB minden egyes finanszírozási vagy beruházási műveletét, azaz a bizottság dönt arról, hogy egy alapnak, különleges célú gazdasági egységnek, nemzeti fejlesztési banknak vagy intézménynek vagy más gazdasági egységnek nyújtott finanszírozás, garancia vagy beruházás részesülhet-e uniós garanciában. Az EBA által végrehajtandó műveletek esetében a beruházási bizottsággal konzultálnak az irányítóbizottság és az ügyvezető igazgató által jóváhagyott pénzügyi termékekről, amelyek keretében az EBA végrehajtja az egyedi műveleteket. A közvetített támogatásban részesülő vállalkozások kiválasztására vonatkozó egyéni döntéseket az alap vagy gazdasági egység kezelője hozza meg az ESBA-rendeletben meghatározott kritériumokkal és az EBB-vel aláírt vonatkozó szerződéses megállapodásokkal összhangban. Az EBB finanszírozási vagy beruházási műveletei esetében a beruházási bizottság az ESBA-rendelettel összhangban fenntarthatja magának a jogot a részműveletek jóváhagyására. A tagállamok nem vesznek részt az uniós garancia nyújtásával kapcsolatos döntéshozatalban. Amint a javasolt InvestEU-rendelet szerinti beruházási bizottság megkezdte működését, az ESBA-rendelet szerinti beruházási bizottság feladatait az előbbinek kell ellátnia.