HU    HU HU 
HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 22.7.2009 
SEC(2009) 1041 végleges 
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
 
amely a következ ő dokumentumot kíséri:  
A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A 
TANÁCSNAK  
 
az Alzheimer-kórra és más demenciá kra irányuló európai kezdeményezésr ől 
  
A hatásvizsgálat összefoglalása  
{COM(2009) 380 végleges} 
{SEC(2009) 1040} 
HU 2   HU 1. A  PROBLÉMA MEGHATÁROZÁSA  
A demenciák különböz ő kórokokra visszavezethet ő idegrendszeri degeneratív betegségek. A 
demencia leggyakoribb el őfordulásai Európában az Alzheime r-kór (az esetek mintegy 70%-a) 
és a vaszkuláris demencia (kevesebb mint 30%)1. 
Az Európai Unióban jelenleg több mint hat millióan szenvednek demenciában2, és az 
előrejelzések szerint ez a szám a következ ő 20 évben a duplájára emelkedik3. Az 
Egészségügyi Világszervezet a betegségek okozta össztársadalmi teherr ől szóló, 2004. évi 
aktualizált jelentése4 7,3 millióra becsüli az Alzheimer-kórban és demenciában szenved ők 
számát Európában. 
1.1. Szellemi t őke és jólét, diagnózis  és korai beavatkozás 
Noha bizonyított, hogy az egészséges életmód segíthet megel őzni az Alzheimer-kór és a 
demencia kialakulását5, a megel őzés és a korai beavatkozás lehet ősége és fontossága  EU-
szerte nem eléggé közismert, vagy ezekért nem tesznek eleget.  
Az Alzheimer-kórt továbbra is al uldiagnosztizálják Európában. Noha  a diagnózis javítása által 
a demenciában szenved ők nagyobb hányada fog egészségügyi  és szociális ellátásban 
részesülni, a korai diagnózis  azt is biztosíthatja, hogy a b eavatkozásokra akko r kerül sor, 
amikor azok a leghatékonyabbak, késleltetve ezáltal a betegség el őrehaladását, és 
lehetőséget biztosítva az egyes betegek ellá tási költségei összességének a lehet ő 
legkisebbre csökkentésére . 
1.2. Kutatás 
A kutatás koordinációjának hiánya  akadályozza az európai szint ű fellépést. Nem folyik az 
egészségügyi és szociális ellátással kapcsolato s kutatás sem, és az ismeretek hiánya miatt  
nem lehet megvizsgálni  az Alzheimer-kórban és demenciában szenved ő betegek ellátási 
modelljeinek hatékonyságát, bel eértve a kiszolgáltatott feln őttek és az id ősek gondozását. 
Nincs naprakész járványügyi információ  az Alzheimer-kór és a demenciák éves 
előfordulási számára és el őfordulási gyakoriságára vonatkozóan, amely segíthetné a közvetlen 
kutatást, a fellépést, illetve a jöv őbeli egészségügyi és szociális ellátás megtervezését. Az 
Alzheimer-kór európai aluldiagnosztizáltsága miatt a probléma valódi nagyságrendje nem 
ismert, mivel az el őfordulási szám kizárólag a dia gnosztizált eseteken alapszik.  
1.3. Szolidaritás, kezelés, gondozás és finanszírozás  
Bár az Unióban kialakulóban va nnak helyes gyakorlatok a diagnózissal, a kezeléssel, a 
gondozással  és a betegségre adott válaszok finanszírozásával  kapcsolatban, ezeket uniós 
szinten nem osztják meg kell ő mértékben egymással.  
Noha a korai otthoni segíts égnyújtás 22%-kal csökkentheti a bentlakásos egészségügyi 
intézménybe utalást6, a korai támogatással kapcsolatos he lyes gyakorlatokat nem osztják 
meg egymással . Több kutatásra van szükség e te rületen azért is, hogy a tagállamok 
                                                 
1 Maladie d'Alzheimer: Enjeux scientifiques, médicaux et sociétaux – Synthèses, recommandations. 
(Alzheimer-kór: tudományos, orvosi és társadalmi té tek – összefoglalás, aján lások) Az INSERM (az 
egészségügy és az orvosi kutatás fran cia nemzeti intézete) közös szakért ői jelentése, 2007. 
2 Alzheimer Europe (2006) Dementia in Europe Yearbook 2006. 
3 Ferri et al.  (2005) The Lancet 366: 2112-2117. 
4 http://www.who.int/healthinfo/global_burden_disease/GBD_report_2004update_full.pdf 
5 Alzheimer Europe (2008) Dementia in Europe Yearbook. 
6 Gaugler JE, Kane RL, Kane RA, Newcomer R (2005) The Gerontologist  45:177-185. 
HU 3   HU megtudják, hogyan lehet a kohéziós  politika keretében meglév ő pénzügyi forrásokból 
egészségügyi infras truktúrára költeni. 
Egyes aspektusok esetében – pl. a várható munkaer őhiány  a hivatásos tartós ápolási 
ágazatban, és az idegrendszeri de generatív betegségben szenved ők és családjaik szociális 
védelmének finanszírozása – nem pusztán a hely es gyakorlatok elterjesztésére és fejlesztésére 
van szükség, hanem arra is, hogy makroszint en, nemzeti és európai szinten egyaránt 
fogalmakat és megoldásokat dolgozzanak ki.  
1.4. Jogok, autonómia és méltóság  
Az Európai Unió Alapjogi Chartájának7 (2000/C364/01) 25., 26. és 35. cikke 
vonatkoztatható az Alzheimer-kórban és más demenciákban szenved ők helyzetére. A 
fogyatékkal él ők jogairól szóló ENSZ-egyezmény8 továbbá védi az Alzheimer-kórban 
szenvedők megkülönböztetésmentességhez, méltósá ghoz és autonómiához való jogát. 
Nincs európai konszenzust élvez ő etikai megközelítés  a kiszolgáltatott feln őttekkel 
kapcsolatban; a megkülönböztetést súlyosbítja az id ős kor, a kirekesztés, az, hogy nem 
ismerik el az id ősek szellemi t őkéjét, a demenciával kapcsolatos megbélyegzettség  és a 
szellemi fogyatékkal él ők gyámjait megillet ő jogok bonyolult, határokon átnyúló kérdése. 
2. A  SZUBSZIDIARITÁS ELEMZÉSE  
Amint azt a francia elnökség hivatali ideje alatt 2008. december 16-án elfogadott tanácsi 
következtetések9 is mutatják, a tagállamok nagy fonto sságot tulajdonítanak az Alzheimer-kór 
területén megvalósuló európai fellépésnek: a bizottsági kezdeményezés erre reagál. Emellett az Európai Parlament egy írás beli nyilatkozata (0080/2008)
10 arra kéri fel a Bizottságot, a 
Tanácsot és a tagállamok kormányait, hogy dol gozzanak ki európai cselekvési tervet az 
Alzheimer-kór elleni küzdelemre. 
Az európai szint ű politikai iránymutatás fontos szerepet  játszhat a figyelemfelkeltésben, és 
arra biztathatja a tagállamokat, hogy az Alzheime r-kórt szakpolitikai pr ioritásnak tekintsék, 
különösen az öreged ő társadalom és a betegség jöv őbeli költségeinek kontextusában. 
A Kutatási F őigazgatóságnak az idegrendszeri degene ratív betegségek terén megvalósuló 
kutatás közös programozásáról szóló tanácsi ajánlásra irányuló javaslatának elfogadását 
ugyanekkorra tervezik. Ez az id őzítés értékes lehet őséget jelent az uniós szint ű tevékenységek 
jobb koordinálására e téren. 
Az EUROCODE projekt eddig pontos kvalitatív  és kvantitatív adatokat és elemzéseket 
biztosított az Alzheimer-kór jelentette teherr ől az EU-ban; a projekt azonban 2009 júliusában 
befejeződött, és most fel kell mérni, milyen lehet őségek állnak rendelkezésre e munka 
folytatására. További cselekvés hi ányában a projekt által elért el őrehaladás kárba is veszhet.  
3. C ÉLKITŰZÉSEK  
3.1. Korai cselekvés az id őskori jólét szolgálatában  
– A jó fizikai és szellemi egészség el ősegítése; 
                                                 
7 http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUri Serv.do?uri=OJ:C:2000:364:0001:0022:HU:PDF 
8 http://www.un.org/disabilities/docum ents/convention/c onvoptprot-e.pdf 
9 http://www.consilium.europa.eu/ueDocs/cms _Data/docs/pressData/en/lsa/104778.pdf 
10 http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.d o?pubRef=-//EP//NONSG ML+WDECL+P6-DCL-2008-
0080+0+DOC+PDF+V0//HU&language=HU 
HU 4   HU – A korai diagnózis helyes gyakorlatá nak meghatározása és támogatása;  
– A megelőzés, továbbá a korai diagnózi s és beavatkozás javítása. 
3.2. Az Alzheimer-kór és a demencia jobb megértése közös európai er őfeszítés által  
– A kulcsproblémákra összpontosító, célzott kutatás európai szint ű támogatása; az 
Alzheimer-kórra vonatkozó programnak a köz ös programozás modelljévé alakítása; 
– A jelenleg meglév ő pontos összehasonlítható járv ányügyi adatok továbbfejlesztése; 
– Az uniós szint ű tudás- és adatmegosztás és -gy űjtés elősegítése; 
– A szociális ellátási modellekre irányuló kutatás el ősegítése, beleértve a demens betegeket 
gondozók képzése terén meglév ő helyes gyakorlatok átadását. 
3.3. A demenciával kapcsolatos nemzeti szolidaritás támogatása  
– A kezeléssel és ellátással kapcsolatos meglév ő és kialakulóban lév ő helyes gyakorlatok 
feltérképezése és jobb leírás a, és az ilyen gyakorlatok el terjesztésének javítása; 
– Minőségi keretek kialakítása a demenciában szenved ők orvosi és szociális ellátása 
számára; 
– A nemzeti és nemzetközi Alzheimer társ aságok és kapcsolódó betegszervezetek 
autonómiájának biztosítása. 
3.4. A demenciában szenved ők jogainak tiszteletben tartása  
– Az idősek szellemi t őkéjének elismerése és az Alzh eimer-kórhoz és más demenciákhoz 
társított megbélyegzés enyhítése; 
– A kiszolgáltatott feln őttek jogainak tiszteletben tartás ával és a betegekkel szembeni 
visszaéléssel kapcsolatos helyes gyakorlatok megosztása. 
4. S ZAKPOLITIKAI LEHET ŐSÉGEK  
4.1. Az alapeset lehet ősége – nincs uniós fellépés  
E lehetőség esetén csak az Alzheimer-kór és a demencia terén már meglév ő fellépések 
folytatódnának. Mivel az EUROCODE program a végéhez ért, ez a munka leállna, és nem vinnék tovább, kivéve az egészségügyre vonatkozó meglév ő program
11 pályázati felhívásai 
keretében. 
A kutatási keretprogram jelenlegi projektjei és  javaslatai folytatódnának. Emellett az egyes 
tagállamok fellépéseit is továbbvinné k. A tagállamokban azonban a demencia 
problémakörének megoldása iránti politikai el kötelezettség és tuda tosság hiányában kevés 
előrehaladás várható. 
4.2. Az EUROCODE projek t munkáját továbbviv ő jelentés  
A Bizottság továbbra is támogatja az Alzheime r Europe által kiadott európai demencia 
évkönyv fejlesztését és kiadását. Egy, az eg észségügyre vonatkozó program keretében 
finanszírozott új projekt vagy m űködési támogatás segítené e kezdeményezést abban, hogy 
továbbvigye az EUROCODE projekt munkáját. 
                                                 
11 http://ec.europa.eu/health/ph_programme/pgm2008_2013_en.htm 
HU 5   HU E lehetőség szakpolitikai fellépései arra korlátozódnának, hogy tovább gy űjtik a 
megállapodásos összehasonlítható adatokat a demenc ia prevalenciájáról Európában, illetve az 
adatok terjesztése érdekében nemzet közi fórumokon való részvételre.  
4.3. Az Európai Bizottság közleménye  
A Bizottság közleménye a testület hivatalos ny ilatkozatát jelentené, miszerint támogatja a 
tagállamokat a közegészségügy, a szociális védelem,  a kutatás és a törvényi jogok területén a 
fellépések összehangoltságának biztosítása érdekében. Az idegre ndszeri degeneratív 
betegségek – ideértve az Alzheimer-kórt és a demenciát – területén folyó kutatás közös 
programozásáról szóló tanácsi ajánlásra vona tkozó közleményt fogadnának el a Kutatási 
Főigazgatóság javaslatával együtt.  
További fellépéseket támogatnának a jelenleg meglév ő programok és források keretében, 
különösen a jelenleg folyó egészségügyi program, illetve a kutatási és t echnológiai fejlesztési 
keretprogram alkalmazási körében. A több tagállam közötti együttm űködést az egészségügyi 
program keretében finanszírozott közös fellé pésben való önkéntes részvétellel lehetne 
biztosítani.  
4.4. Hivatalos program és európai cselekvési terv  
Az európai cselekvési terv létrehozását a meglév ő előirányzatokon túl kiegészít ő 
finanszírozású, speciális új pr ogram támogatná. Ez egységes, részletes és finanszírozásban 
részesülő európai szint ű stratégiát biztosítana, és különl eges projekteket dolgozna ki az 
Alzheimer-kórra és más demenciákra vonatkozóan, hasonlóan az 1996–1998-as id őszakban 
alkalmazott egyedi kezdeményezéshez. A hivata los program létrehozása több finanszírozást 
tenne elérhet ővé annak érdekében, hogy e célokat átfogóbb módon érjék el. 
5. H ATÁSELEMZÉS  
Úgy ítélték meg, hogy bármely kezdeményezés , amely javít az Alzheimer-kórban és 
demenciában szenved ők helyzetén, társadalmi haszonnal fog járni, – pl. a hozzáférés 
egyenlőségének javítása, a betegek méltóságának meg őrzése – és segítséget nyújt a 
megbélyegzés elleni küzdelemhez. Továbbá bármely olyan kezdeményezés, amely javítja a 
koordinációt és támogatja a hatékonya bb forrásfelhasználást, gazdasági el őnnyel jár. 
Ezért az itt megadott számszer űsített információ a demencia jelentette jelenlegi gazdasági és 
társadalmi teherre, a nemzeti szint ű cselekvési tervek költségére, a demencia várható 
tendenciáira és végül a nemzeti szint ű szakpolitikai beavatkozások bizonyítékára 
korlátozódik. 
A környezeti hatás elhanyagolható, ezért azt nem mérlegelik tovább. 
5.1. Az alapeset lehet ősége – nincs uniós fellépés  
Az Alzheimer-kór, a demencia leggyakoribb fajt ája jelentette társadalmi-gazdasági teher a 
várható élettartam növekedése és az aktí v lakosság nyugdíjasokhoz viszonyított arányának 
csökkenése miatt gyorsan emelkedik Európában. Mint már kiemelték, az Alzheimer-kór és 
más demenciák teljes közvetlen és nem hivatá sos ellátási költségei 2005-ben 130 milliárd 
EUR-ra emelkedtek az EU 27 országában (bet egenként 21 000 EUR); A költségek 56%-át a 
nem hivatásos ellátás adta12. 
Cselekvés hiányában nem fog rögtön teher nehezedni a kormányzás különböz ő szintű 
hatóságaira, és uniós szinten sem lesz szükség kiegészít ő finanszírozásra. Hosszabb távon 
                                                 
12 Alzheimer Europe (2008) Dementia in Europe Yearbook 2008. 
HU 6   HU azonban a tagállamokban a tartós ápol ásra fordított állami egészségügyi el őirányzat az 
öregedő lakosság növekv ő terhével együtt emelkedni f og, viszont hiányzik majd a 
tapasztalatok és helyes gyakor latok európai szinten történ ő megosztásának el őnye. 
5.2. Az EUROCODE projek t munkáját továbbviv ő jelentés 
Egy jelentés kiemelné az Alzheimer-kórral kapc solatos, európai szinte n releváns kérdéseket, 
és alapos és naprakész ismeretekhez vezetne a betegség nagyságrendjér ől, prevalenciájáról és 
incidenciájáról. A Bizottság politikai támogatása nélkül az Alzheimer-kór és a demencia valószínűleg nem válhatna prioritássá. 
Az elemzés és a jelentéstétel költségvetési te rhét uniós finanszírozá sból állnák, valószín űleg a 
befejezett EUROCODE projekthez hasonló fellépés létrehozása keretében. A korábbi 
EUROCODE projekt 1 423 190 EUR-ba került (amelyb ől a Bizottság 843 000 EUR-t az 
egészségügyre vonatkozó program keretéb ől finanszírozott): 
5.3. Közlemény 
Egy közlemény biztosíthatná, hogy a folyamat ba bevonják valamennyi érdekelt felet, 
felismerve az Alzheimer-kórral kapcsolatos kérdéseket európai szinten. Alaposan 
megismernék a betegség nagyságrendjét, prevalenci áját és incidenciáját. Ez szilárd alapot 
biztosítana a megel őzés, a korai beavatkozás, illetve az egészségügyi és sz ociális ellátások 
megtervezéséhez. Egy ilyen fellépés hozzájá rulna az egészségügyi szolgáltatás és az 
elsődleges megel őzés helyes gyakorlata  között tátongó szakadék áthidalásához. 
Az érintett technikai munkát, amelyet els ősorban a Lelki Egészség Paktuma vonatkozó 
részeivel koordinálnak, az EU  a meglév ő egészségügyi programból és a kutatási és 
technológiai fejleszté si keretprogramból támogatná . Az erőfeszítések központosítása révén 
ez hatékonyabbá válna, és kevesebb terhet ró na a nemzeti egészségügyi rendszerekre és 
hatóságokra.  
Rövid távon persze hárulhat valamely közvetlen kö ltség és adminisztratív teher a kormányzás 
különböző szintjein m űködő hatóságokra, amint megkísérlik a kezdeményezéshez kapcsolódó 
projektekb ől eredő ajánlások végrehajtásá t, illetve a közös fellé pésekben való önkéntes 
részvételb ő
l. 
Egy közlemény ösztönözné a kutatást és a fejlesztést.  
5.4. Hivatalos program és eu rópai cselekvési terv 
A cselekvési terv számos esetben ugyanazzal a hatással járna, mint amit a „közlemény” 
lehetőségnél már kiemeltünk. Vannak további hatá sok is, amelyeket mérlegelni kell. 
Egy minden támasz nélküli kezdeményezés és Alzheimer-terv ellentétes volna a Európai Unió 
azon megközelítésével, miszerint els ősorban a betegségek okára koncentrál, nem pedig 
betegségspecifikus stratégi ákat próbál kidolgozni.  
A jelenlegi helyzetet jóval meghaladó fina nszírozásra lenne szükség az EU részér ől, és lehet, 
hogy új költségvetési tételt kellene létrehozni. 
6. A  SZAKPOLITIKAI MEGOLDÁSI LEHET ŐSÉGEK ÖSSZEHASONLÍTÁSA  
Lehetőség EU-hozzájárulás 
és hatékonyság  Alkalmazási kör 
és 
eredményesség  Politikai 
elfogadás és 
következetesség  Arányosság 
és tagállami 
elkötelezettség  
Kiindulási 
helyzet  A jelenleg folyó intézkedéseken túl nem 
lenne további uniós támogatás vagy 
koordináció az Alzheimer-kór és a Ez a lehet őség 
egyáltalán nem tesz 
eleget a Noha nem lenne 
szükség a tagállamok 
részéről további 
HU 7   HU demencia területén. Ehhez nem kellene 
kiegészítő finanszírozás, azonban ez igen 
hatástalan és a jelenlegihez hasonlóan 
eredménytelen lenne.  tagállamoknak a Tanácsban vagy a 
Parlamentben 
kifejezett elvárásainak.
 kötelezettségvállalásra, e lehetőség semmilyen 
módon nem járulna 
hozzá a problémák megoldásához és a 
hatásvizsgálatban 
körvonalazott célkitűzések eléréséhez.
 
Jelentéstétel  Egy jelentés 
naprakész, uniós 
szinten 
összehasonlítható 
adatokat biztosítana az Alzheimer-kór és 
a demencia 
prevalenciájáról és incidenciájáról. Ezt 
az információt a csak 
tagállami fellépés is biztosítani tudná, 
azonban az 
összehasonlíthatóság garantálása nélkül.
 E lehetőséghez 
támogatás 
szükséges egy 
másik projekt 
finanszírozása révén, hasonlóan a 
sikeres 
EUROCODE projekthez. A 
finanszírozást a 
jelenlegi egészségügyi 
program 
biztosítaná. Más keretprogramok és 
tagállami 
fellépések folytatódnának.
 E lehetőség nem 
tenne eleget a 
tanácsi 
következetésekben 
vagy a Parlament írásbeli 
nyilatkozatában 
kifejezett elvárásoknak, 
amelyek az 
Alzheimer-kór és a demencia területén 
átfogóbb 
megközelítést sürgetnek.
 Nem lenne szükség a 
tagállamok részér ől 
formális 
kötelezettségvállalásra, 
mivel ezt az alternatívát teljes egészében az 
egészségügyi 
programból finanszíroznák. E 
lehetőség azonban nem 
tesz eleget az arányosság elvének, 
mivel nem lenne 
elegendő a leírt 
célkitűzések eléréséhez.
 
Közlemény  Egy közlemény 
segítené az EU 
szintjén koordinált erőfeszítéseket pl. a 
helyes gyakorlatok 
megosztása és a 
kutatás területén. Ez 
növelné a hatékonyságot és 
biztosítaná az 
Alzheimer-kór koherensebb 
megközelítésének 
politikai támogatását.
 E lehetőség 
magában foglalja 
egy, az Alzheimer-kór területén 
megvalósuló 
kutatás közös 
programozásáról 
szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó 
javaslat közös 
elfogadását. A tagállamok 
kooperatív 
fellépéseit az egészségügyi 
program révén 
finanszírozott közös fellépésb ől 
lehetne 
finanszírozni.
 E lehetőség 
lényegében 
megfelelne a tanácsi következtetésekben 
megfogalmazott 
négy fő 
célkitűzésnek, és 
egyértelm űen a 
szakpolitikai 
prioritások sorába 
emelné az Alzheimer-kórt és a 
demenciát.
 A fellépések nem lennének törvényileg 
kötelező erejűek, és a 
tagállamok a közös 
programozásban vagy 
fellépésben való 
részvétele önkéntes 
lenne. E fellépés arányos is lenne a 3. 
pontban leírt 
célkitűzésekkel. 
 
Cselekvési 
terv Egy cselekvési terv ugyanazokat az uniós 
szintű célokat érhetné el, mint a közlemény, 
egyetlen részletes és finanszírozásban 
részesülő stratégiát biztosítva.  Mivel a meglév ő 
előirányzatokon túl 
kiegészítő 
finanszírozásra is szükség lenne, e 
lehetőség – a 
jelenlegi pénzügyi 
terv keretében – 
kevésbé kivitelezhet ő, és 
hosszabb ideig Mivel az egészségügyi 
szolgáltatások és az 
orvosi ellátás 
szervezése és kivitelezése EU-szerte 
különböző, e lehetőség 
szubszidiaritási 
problémákat vetne fel. 
Mivel a 3. pontban ismertetett 
célkitűzéseket egy 
HU 8   HU tartana. Azonban 
egyértelm űen eleget 
tenne a Parlament és 
a Tanács elvárásainak.
 formálisan kevésbé kötelező érvényű 
kezdeményezéssel is el 
lehet érni, világossá kellene tenni, hogy az 
evvel az alternatívával 
járó kiegészít ő 
költségek és 
harmonizáció arányos-e 
a hozzáadott előnyökkel.
 
 
Ezen értékelés alapján a legjobb lehet őség egy bizottsági közleményben javaslatokat tenni az 
Alzheimer-kórral kapcsolatos stratégiára. A bizottsági közlemény  arányos lenne a 
célkitűzésekkel, miközben nem sértené a szubszidiaritás elvét sem. 
7. M ONITORING ÉS ÉRTÉKELÉS  
E kezdeményezés nem teszi szükség essé új statisztikai adatok gy űjtését, inkább az 
összehasonlíthatatlan és hi ányos adatforrások problémájá val foglalkozik, és a meglév ő adatok 
következetes módon történ ő felhasználását szolgáló módszer  kidolgozására összpontosít. A 
kezdeményezés folyamatban lév ő munkája alapján a kulcsfontosságú célkit űzésekhez 
alapvető eredménymutatók adatállo mányát fogják létrehozni.