A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE a túlzott költségvetési hiány megszüntetéséről szóló 2013. május 16-i tanácsi ajánlásra válaszul Ciprus által tett intézkedések értékeléséről /* COM/2013/0626 final */





1. Túlzotthiány-eljárás: Háttér A Tanács 2010. július 13-án az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 126. cikkének (6) bekezdése szerinti határozatában[1] megállapította, hogy Cipruson túlzott hiány áll fenn, és az EUMSZ 126. cikkének (7) bekezdésével összhangban ajánlást adott ki a túlzott költségvetési hiány legkésőbb 2012-ig történő megszüntetéséről. A Bizottság 2011. január 27-én (a Ciprus által tett intézkedéseknek az 1467/97/EK rendelet 9. cikke (3) bekezdése szerinti értékelését követően) megállapította, hogy az említett időpontban rendelkezésre álló információk alapján Ciprus megfelelő javulást eredményező intézkedéseket tett annak érdekében, hogy a túlzott hiányt a Tanács által megszabott határidőn belül megszüntesse. 2012. január 11-én a Bizottság megerősítette, hogy Ciprus a 2010. július 13-i tanácsi ajánlással összhangban eredményes intézkedéseket tett ahhoz, hogy a költségvetési hiányt a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaérték alá szorítsa, és megállapította, hogy a túlzotthiány-eljárás keretében ezért nincs szükség kiegészítő intézkedésekre. 2013. április 25-én a Tanács határozatot[2] címzett Ciprushoz, amelyben meghatározta a pénzügyi stabilitás és a fenntartható növekedés helyreállítását célzó egyedi intézkedéseket (a továbbiakban: a program). Ezzel párhuzamosan Ciprus az Európai Stabilitási Mechanizmus (ESM) keretében pénzügyi támogatást kapott. Ezzel összefüggésben 2013. április 26-án a ciprusi hatóságok és az Európai Stabilitási Mechanizmus nevében eljáró Bizottság aláírta a konkrét gazdaságpolitikai feltételekről szóló egyetértési megállapodást. A Tanács 2013. május 16-án – az 1467/97/EK tanácsi rendelet 3. cikke (5) bekezdésével összhangban – megállapította, hogy sor került eredményes intézkedések meghozatalára, de az ajánlás 2010. évi elfogadását követően az államháztartásra jelentős negatív hatást gyakorló, előre nem látható kedvezőtlen gazdasági események következtek be, és ez teljesíthetetlenné tette a Tanács által 2010 júliusában a túlzott hiány megszüntetésére kitűzött határidőt. A Tanács ezért az EUMSZ 126. cikke (7) bekezdésének megfelelő felülvizsgált ajánlást (a továbbiakban: a túlzotthiány-eljárás keretében tett felülvizsgált ajánlás) fogadott el, és a túlzott hiány megszüntetésére kitűzött határidőt 2016-ig meghosszabbította. A Tanács a következőket ajánlotta: „annak érdekében, hogy a teljes államháztartási hiányt 2016-ra a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaérték alá szorítsa, Ciprusnak a teljes államháztartási hiány következő célszámait kell teljesítenie: 2013-ban a GDP 6,5 %-a, 2014-ben a GDP 8,4 %-a, 2015-ben a GDP 6,3 %-a és 2016-ban a GDP 2,9 %-a. Ennek érdekében Ciprusnak szigorúan végre kell hajtania a 2013. évi költségvetési törvényt és az egyeztetett további konszolidációs intézkedéseket, amelyek összegének 2013-ban legalább a 351 millió EUR-t el kell érnie. Ciprus teljes egészében végrehajtja a 2012 decemberében elfogadott, 2014-re vonatkozó költségvetési intézkedéseket, amelyek 2014-ben legalább 270 millió EUR-t tesznek ki. Ciprus havonta nyomon követi a meghozott konszolidációs intézkedések költségvetési hatását, és készen áll arra, hogy a bevételek elmaradása vagy magasabb szociális kiadások esetén a költségvetési célok elérése érdekében további intézkedéseket hozzon, figyelembe véve a makrogazdasági körülményeket. Ciprus a kiadások növekedésének megfékezése, az adózás szerkezetének javítása és költségvetési-strukturális intézkedések végrehajtása révén középtávon fenntartja a költségvetési konszolidációt, amely a strukturális értelemben vett kiegyensúlyozott költségvetésre vonatkozó középtávú költségvetési célok felé konvergál”. 2. A megtett intézkedések eredményességének értékelése A Tanács 2013. május 16-i ajánlása a Bizottság 2013. tavaszi előrejelzésén alapult. Az intézkedések eredményességének ezen értékelése a ciprusi program júliusi felülvizsgálatának (júliusi program-előrejelzés) keretében aktualizált költségvetési és makrogazdasági előrejelzésekre épül. Figyelembe veszi a túlzotthiány-eljárás keretében kibocsátott felülvizsgált ajánlás óta bekövetkezett gazdasági és költségvetési fejleményeket. A júliusi program-előrejelzés szerint a 2013–2016 közötti időszakra vonatkozó makrogazdasági kilátások a túlzotthiány-eljárás keretében adott felülvizsgált ajánlás alapjául szolgáló előrejelzésekkel összevetve nagyrészt változatlanok. A reál-GDP 2013-ban várhatóan drasztikusan csökken, összességében 8,7 %-kal, ami a Bizottság 2013. tavaszi előrejelzéséhez képest nem jelent változást. Az előre jelzett visszaesés a bankszektor azonnali szerkezetátalakításának és annak a nettó hitelnövekedésre gyakorolt hatásának, a vállalatok és a háztartások hosszan tartó hitelállomány-leépítésének, a végrehajtott költségvetési konszolidációnak és a nagyfokú gazdasági bizonytalanságnak a következménye, ami nyomást gyakorol a belföldi keresletre és a beruházásokra. Emellett az átmeneti tőkekorlátozás bevezetése és a készpénzfelvétel korlátozása az azzal járó bizonytalansággal együtt várhatóan gátolja a nemzetközi tőkeáramlást és csökkenti mind a belföldi, mind a nemzetközi irányultságú vállalatok üzleti forgalmát. A biztosítással nem rendelkező betétesek bevonása a két fő pénzügyi intézmény megmentésébe várhatóan mérsékli a jóléti szintet, ami szintén befolyásolja a magánfogyasztást és -befektetést. Összességében az év első felében Ciprus eredményesen hajtotta végre a költségvetést. A hatóságok által a közvetlen adók tekintetében tett költségvetési konszolidációs intézkedések, így a jogszabályban meghatározott társaságiadó-kulcs és a kamatjövedelemre kivetett adó mértékének a növelése, várhatóan ellensúlyozzák a magán- és a szélesebb állami szférában egyaránt végrehajtott bércsökkentések ezen adókategóriára gyakorolt negatív hatását. A közvetlenadó-bevételre vonatkozó előrejelzések nagyrészt változatlanok, mivel a viszonylag rugalmas héabevételek és a következő negyedévekben várható hátrányos makrogazdasági körülményekre láthatóan érzékenyebb egyéb közvetlen adók egyensúlyban vannak. A kiadási oldalon az intézkedések körültekintő végrehajtása várhatóan továbbra is ellensúlyozza az egyre nehezebb munkaerő-piaci feltételekből eredő megnövekedett szociális kiadásokat. A 2013 első két negyedévében kialakult helyzet ismeretében a költségvetési számlák aktualizált előrejelzése megerősíti, hogy a mögöttes költségvetési trendek 2013 első felében továbbra is összhangban vannak a túlzotthiány-eljárás keretében tett ajánlásban meghatározott kiigazítási pályával. Az előrejelzés szerint azonban a 2013. évi költségvetési egyenlegre hatással lesz azon tartalék- és nyugdíjalapok kompenzációja, melyek esetében a Cyprus Popular Bank (CPB) nem biztosított betétei veszteségeket szenvedtek. A tartalék- és nyugdíjalapok szociális jóléti jellege miatt a ciprusi hatóságok vállalták az állami költségvetésből történő kompenzációt[3]. E kompenzációnak biztosítania kell, hogy az említett alapok hasonló kezelésben részesüljenek, mint a Bank of Cyprus megfelelő alapjai a betétek saját tőkévé való átalakítását követően. A kompenzáció miatt a 2013. évi hiány valószínűleg lényegesen magasabb lesz a Tanács által ajánlott, a GDP 6,5 %-át kitevő államháztartási hiánynál. A program keretében tett első ellenőrző látogatás során megállapításra került, hogy – a Bank of Cyprus-nál tartott betétek saját tőkévé való átalakításának 47,5 %-os átváltási arányát alapul véve – a kompenzáció mértéke nem haladja meg a CPB-nél tartott betétek teljes egyenlegének 52,5 %-át. Ez azt jelenti, hogy a kompenzáció teljes költségvetési terhe körülbelül a GDP 1,8 %-át tenné ki, amelynek mintegy a fele a kiigazítási program második felülvizsgálatának időpontjáig rendelkezésre bocsátható. A jelenlegi információk alapján a költségvetési kötelezettségvállalás 2013-ban várhatóan teljes egészében figyelembe vehető. Ebben az esetben az elsődleges hiány 2013-ban körülbelül a GDP 4,25 %-át, az államháztartási hiány pedig a GDP mintegy 8,5 %-át tenné ki, és így meghaladja a május 16-i tanácsi ajánlásban 2013-ra megállapított célokat. A ciprusi hatóságok kötelezettséget vállaltak arra, hogy – a programban részes partnerek általi felülvizsgálat és a velük folytatott konzultáció után – a támogatás második részletének rendelkezésre bocsátása előtt elfogadják az említett rendszer feltételeit. Kivételes és egyszeri jellege miatt a tartalékalapokra és nyugdíjalapokra vonatkozó kompenzáció a későbbi években nem lesz hatással a költségvetési eredményre, és az előrejelzés szerint az államháztartási hiány esetében 2014-ben teljesül a túlzotthiány-eljárás keretében a GDP 8,4 %-ában meghatározott cél. Emellett a túlzotthiány-eljárásban a túlzott hiány megszüntetésére kitűzött határidő (2016) a jelenleg rendelkezésre álló információk alapján elérhetőnek tűnik. A május 16-i tanácsi ajánlás az államháztartási egyenlegre vonatkozóan megállapított célokra és az alulról felfelé irányuló erőfeszítésekre összpontosított, tekintettel az adott időpontban Cipruson kialakult, erősen bizonytalan makrogazdasági feltételekkel jellemzett kivételes helyzetre, amikor a strukturális egyenlegre vonatkozó becslések bizonytalanabbak és időben változóak voltak egy stabilabb makrogazdasági helyzethez képest. Mivel Ciprus a nyugdíjalapok kompenzációjának költségvetési hatása miatt várhatóan nem teljesíti a Tanács által a 2013. évi államháztartási egyenlegre vonatkozóan ajánlott célt, gondos elemzést kell végezni annak értékeléséhez, hogy a kiadási célok teljesültek-e és a tervezett diszkrecionális intézkedéseket végrehajtották-e. A végrehajtott költségvetési intézkedések részletes, lentről felfelé irányuló értékelése különösen fontos Ciprus esetében, mivel a 2013. május 16-i tanácsi ajánlás kifejezetten részletezi az ajánlott diszkrecionális konszolidációs intézkedések összegét is. Ezért annak értékeléséhez, hogy Ciprus eredményes intézkedéseket tett-e, szükség van azoknak a konszolidációs intézkedéseknek a vizsgálatára, amelyek 2013-ban és 2014-ben költségvetési hatással járnak. 2013 vonatkozásában a Tanács azt ajánlotta, hogy az egyeztetett konszolidációs intézkedések összegének legalább a 351 millió EUR-t (a GDP 2,1 %-a) el kell érnie. Ezek az intézkedések mindenekelőtt a következőket tartalmazzák: a jogszabályban meghatározott társaságiadó-kulcs növelése 12,5 %-ra, a kamatjövedelemre alkalmazott adómérték növelése 30 %-ra, a bankadó növelése 0,15 %-ra. A korábbi intézkedések részeként jelentős mértékben emelkedett az ingatlanadó, további bér- és nyugdíjcsökkentést hajtottak végre, célzottabbá váltak a szociális transzferek és felülvizsgálták a nyugdíjasok ellátásait és a lakhatási támogatásokat, valamint intézkedéseket vezettek be az egészségügy kiadásainak ellenőrzésére. Emellett a kormány az előírt 113 millió EUR-nál nagyobb mértékben fogta vissza a szociális transzfereket. Bár a 2013. évi költségvetési törvénybe bekerültek a szociális transzferek terén végrehajtandó további megtakarítások, azokat nem vették figyelembe a 2013. május 16-i tanácsi ajánlás alapjául szolgáló költségvetési előrejelzésekben. A végrehajtott egyeztetett intézkedések a fentiek alapján 2013-ban meghaladják a 351 millió EUR-t. Az aktualizált költségvetési és makrogazdasági előrejelzések szerint Ciprus az egyeztetett költségvetési intézkedések teljes mértékű végrehajtásával 2014-ben a Tanács által ajánlott 270 millió EUR összegűnél nagyobb költségvetési hatást érhet el. A konszolidációs intézkedések becsült közvetlen hiánycsökkentő hatása a GDP 2,2 %-át teszi ki. A kiadások terén a legnagyobb hatással a következő intézkedések járnak: az állami szektorbeli bérek és nyugdíjak további (szintén 3 %-os) csökkentése, a szociális transzferek és az egészségügyi kiadások növekedésének visszafogását célzó intézkedések, a bérekre és nyugdíjakra kivetett, legfeljebb 3,5 %-os differenciált ideiglenes járulékfizetés kiterjesztése és az általános társadalombiztosítási rendszerbe fizetett munkaadói és munkavállalói járulékok növelése. A legtöbb erőfeszítésre azonban a bevételi oldalon kerül sor (a GDP 1,6 %-a), a közvetett adók (az energiára kivetett héa és jövedéki adók) növelése, valamint a bérekre és nyugdíjakra kivetett járulékok növelése révén. A vagyonadó, valamint a kamatjövedelemre kivetett adó és a héa 2013. évi növelésének teljes hatása csak 2014-ben érvényesül és hozzájárul ahhoz, hogy abban az évben a költségvetési erőfeszítések nagyobb mértékben a bevételi oldalra összpontosuljanak. Egyes bevételoldali intézkedések – végrehajtásuk ellenére – nem járnak a várt eredménnyel, különösen 2013-ban. Például valószínűleg kevesebb bevétel származik a kamatjövedelemre kivetett forrásadóból, mivel alkotmányos okokból az emelés 2013. január 1-je helyett csak 2013. április 29-től lépett hatályba. A (hitelintézetek által fizetendő) bankadó növeléséből származó bevételt is lefelé módosították, ennek oka az volt, hogy jogszabály-módosítás révén ténylegesen csökkentették a 2013. évi adóalapot, annak elkerülése érdekében, hogy a pénzügyi intézményeknek olyan betétösszegre alapozva kelljen megfizetniük az adót, amely lényegesen magasabb a betétek folyó összegénél. A gépjárműadó reformja esetében a vártnál nehezebbnek bizonyult többletbevétel elérése, mivel Cipruson meredeken visszaesett a gépjárműpiac, de megállapodás született arról, hogy ezt a kiesést kompenzációs intézkedésekkel fedezik. Összefoglalva: a kiadási célok teljesültek, a bevételi oldalon végrehajtották a diszkrecionális intézkedéseket és a jelenlegi értékelés szerint az egyeztetett konszolidációs intézkedések összege meghaladja az előírt összegeket (2013-ban 351 millió EUR, 2014-ben 270 millió EUR). Így a 2013-ban és 2014-ben költségvetési hatással járó intézkedések lentről felfelé irányuló részletes értékelése alapján megállapítható, hogy Ciprus a május 16-i tanácsi ajánlásra válaszul eredményes intézkedéseket tett. Az erősen bizonytalan makrogazdasági feltételekkel jellemzett kivételes ciprusi helyzet megnehezíti a költségvetési erőfeszítés pontos becslését strukturális értelemben. Emellett, ahogy a bizottsági szolgálatok[4] elemzése is jelzi, Ciprus esetében meglehetősen nagy a potenciális növekedésre vonatkozó becslés ingadozása, és a munkaerő, a tőkefelhalmozás és a termelékenység potenciális növekedéshez való hozzájárulására vonatkozó, egymást követő előrejelzések változása jelentős. A becsült potenciális kibocsátás elmozdulásai és a rendkívül bizonytalan makrogazdasági feltételek befolyásolják a becsült strukturális erőfeszítést, még akkor is, ha az egyes konszolidációs intézkedések költségvetési végrehajtásában nincs is változás. Mindazonáltal a programhoz kapcsolódó áprilisi előrejelzés keretében az államháztartási egyenlegre vonatkozóan ajánlott célok 2013-ban a GDP 1,3 %-át, 2014-ben pedig 0,3 %-át kitevő strukturális költségvetési erőfeszítést feltételeztek. Az aktualizált júliusi előrejelzésben a munkaerőpiacra vonatkozó előrejelzések romlása negatívan befolyásolja a potenciális kibocsátást, amelyet 2013 tekintetében 0,4 százalékponttal, 2014 tekintetében pedig 0,6 százalékponttal lefelé módosítottak. Ez pedig mindkét évben csökkenti a becsült kibocsátási rést. Következésképp, tekintettel a reál-GDP növekedésére vonatkozó változatlan előrejelzésre, a becslések szerint a ciklikus komponens kevésbé negatív, mint az áprilisi előrejelzésben. Így a 2013. és 2014. évi strukturális javulás valamivel alacsonyabb a május 16-i tanácsi ajánlásban jelzettnél. A potenciális kibocsátás növekedésének módosítását figyelembe véve a költségvetési erőfeszítés 2013-ban 1,3 %-ra, 2014-ben pedig 0,4 %-ra javul. Ezzel szemben az adóbevételek rugalmassága 2013-ban némileg alacsonyabbnak, 2014-ben pedig magasabbnak tűnik az áprilisi előrejelzéshez képest, aminek eredményeként a korrigált költségvetési erőfeszítés 2013-ban 0,4 %-kal csökken, 2014-ben pedig 0,3 %-kal növekszik. Egyes bevételi intézkedések hozamának értékelését 2013 tekintetében lefelé módosították. Ide tartoznak azok a bevételi intézkedések, amelyek végrehajtását elhalasztották, és amelyeknek a teljes hatása így csak 2014-ben érvényesül. Következésképp, bár a ciprusi hatóságok végrehajtották a megállapodásban meghatározott összes diszkrecionális intézkedést, a diszkrecionális bevételi intézkedések hatásának lefelé történő kiigazítása elsősorban a bevételbeszedés ütemezésének eltolódása miatt vált szükségessé, mivel számos, az áprilisi előrejelzésben 2013-ra előirányzott bevétel a júliusi előrejelzés szerint 2014-ben realizálódik. Az említett hatások figyelembevételével a költségvetési erőfeszítés 2013-ban 0,9 %-ot, 2014-ben pedig 0,7 %-ot tesz ki. Összességében így a módosított 2013–2014. évi költségvetési erőfeszítés összhangban van az implicit módon ajánlott erőfeszítéssel. Tekintettel arra, hogy a május 16-i tanácsi ajánlásban az államháztartási egyenlegre vonatkozóan megállapított céltól való eltérést a CPB tartalék- és nyugdíjalapjaira vonatkozó rendkívüli egyszeri kompenzáció magyarázza, úgy tűnik, ebben a szakaszban nincs szükség további intézkedésekre. Ciprus jelenleg folytatja a 2013. évi költségvetési törvény és az egyeztetett további konszolidációs intézkedések szigorú végrehajtását, mely intézkedések az értékelés szerint ebben a pillanatban valamivel meghaladják a 2013-ra előírt 351 millió EUR-t és a 2014. évi legalább 270 millió EUR-t. A helyzetet szorosan figyelemmel kell kísérni, és a költségvetési tervektől való eltérés esetén idejekorán további kiigazító intézkedéseket kell tenni. A 2014. évi költségvetési törvényről folytatott konzultáció keretében kerül sor annak értékelésére, hogy milyen mértékű költségvetés-politikai intézkedésre van szükség a 2014. évi költségvetési célok alátámasztásához. 2015–2016 tekintetében Ciprusnak 2015-ben 344 millió EUR-t (a GDP 2,1 %-a) meg nem haladó elsődleges államháztartási hiányt, majd 2016-ban legalább 204 millió EUR-t (a GDP 1,2 %-a) kitevő elsődleges államháztartási többletet kell elérnie, ehhez az aktualizált program-előrejelzés szerint további, a későbbi években meghatározandó intézkedésekre van szükség. Emellett a 2013/236/EU határozatban részletezett fiskális-strukturális intézkedések alátámasztják az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának elérését. A fiskális-strukturális intézkedések messze hatóak és többek között a következőket tartalmazzák: középtávú költségvetési keret kidolgozása, a nyugdíjak, az egészségügy és a jóléti rendszer, valamint az adóigazgatás reformjának végrehajtása, és az államháztartás-irányítás, valamint az állami szektor működésének javítása. 3. Következtetés A jelenleg rendelkezésre álló információk alapján úgy tűnik, hogy Ciprus a 2013. május 16-i tanácsi ajánlásnak megfelelően eredményes intézkedéseket tett a túlzott hiány 2016-ig történő kiigazításának irányába. A jelenlegi előrejelzés szerint a Cyprus Popular Bank tartalékalapjaira és nyugdíjalapjaira vonatkozó kompenzáció miatt a 2013-ra kitűzött elsődleges hiánycél nem fog megvalósulni. A mögöttes költségvetési trendek és a 2013. évi költségvetés végrehajtása azonban továbbra is összhangban van a túlzotthiány-eljárás keretében tett ajánlásban megállapított kiigazítási pályával. A nyugdíjalap-kompenzáció kivételes jellegére tekintettel a túlzotthiány-eljárásban a túlzott hiány megszüntetésére kitűzött határidő (2016) a jelenleg rendelkezésre álló információk alapján teljesíthetőnek tűnik. Emellett az alulról építkező részletes elemzés azt jelzi, hogy Ciprus jelentős konszolidációs intézkedéseket fogadott el, amelyeknek a közvetlen hiánycsökkentő hatása 2013-ban a GDP mintegy 4,5 %-a, 2014-ben pedig körülbelül 2,2 %-a lesz. A Tanács ajánlásának megfelelően Ciprus folytatja a 2013. évi költségvetési törvény szigorú végrehajtását, teljesítette a kiadási célokat és végrehajtotta az egyeztetett diszkrecionális konszolidációs intézkedéseket, amelyek az értékelés szerint meghaladják az előírt 2013. évi 351 millió EUR-t, illetve a 2014. évi 270 millió EUR-t. [1] HL L 186., 2010.7.20., 30. o. A Cipruson fennálló túlzott hiányra vonatkozó eljárással kapcsolatos valamennyi dokumentum megtalálható a következő weboldalon: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/cyprus_en.htm [2] 2013/236/EU határozat (HL L 141., 2013.5.28.). [3] A Ciprusra vonatkozó konkrét gazdaságpolitikai feltételekről szóló egyetértési megállapodás kiigazítási programja (amelyet az ESM kormányzótanácsa 2013. április 24-én hagyott jóvá), kifejezetten megemlíti, hogy lehetőség van a 2013. évi hiánycélnak a kompenzáció költségvetési hatását figyelembe vevő módosítására a Cyprus Popular Bank tartalék- és nyugdíjalapjainak nyújtott kompenzáció figyelembevétele érdekében, azt biztosítandó, hogy ezek az alapok ugyanolyan elbánásban részesüljenek, mint a Bank of Cyprus megfelelő alapjai a betétek saját tőkévé való átalakítását követően. Emellett megállapodás jött létre arról, hogy – tekintettel ezen alapok szociális jóléti jellegére – a ciprusi hatóságok a program eszközeiből veszik igénybe a kompenzációhoz szükséges összeget. E célból Ciprus finanszírozási igényeinek értékelése keretében körülbelül a GDP közel 2,5 %-át kitevő indikatív összeget különítettek el 2013 harmadik negyedévére (feljegyzés az ESM-nek az Európai Stabilitási Mechanizmus létrehozásáról szóló szerződés 13. cikke (1) bekezdésének megfelelően). A tanácsi ajánlás elfogadásának időpontjában azonban e kompenzáció költségvetési hatása nem állapítható meg pontosan, mivel az a Bank of Cyprus betéteire meghatározandó átváltási aránytól függ. Ezért az elsődleges és az államháztartási hiányra vonatkozó 2013. évi célok megállapítása során nem vették figyelembe e kompenzáció költségvetési hatását. [4] A Cipruson fennálló túlzott költségvetési hiány megszüntetéséről szóló tanácsi ajánlást (SWD (2013) 176 final, 2013.5.7.) kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentum.