Különjelentés A Közösségen bel üli 
héacsalás kezelése: 
fokozottabb fellépésre 
van sz ükségHU 2015  24 SZ.
EURÓPAI
SZÁMVEVŐSZÉK

EURÓPAI SZÁMVEVŐSZÉK  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBURG
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Bővebb tájékoztatást az Európai Unióról az interneten talál ( http://europa.eu ).
Luxembourg: Az Európai Unió Kiadóhivatala, 2016
Print ISBN 978-92-872-3847-4 ISSN 1831-0893 doi:10.2865/116049 QJ-AB-15-024-HU-C
PDF ISBN 978-92-872-3817-7 ISSN 1977-5733 doi:10.2865/625802 QJ-AB-15-024-HU-N
EPUB ISBN 978-92-872-3852-8 ISSN 1977-5733 doi:10.2865/737648 QJ-AB-15-024-HU-E
© Európai Unió, 2016
A sokszorosítás a forrás megjelölésével megengedett.
Printed in Luxembourg
A Közösségen bel üli 
héacsalás kezelése: 
fokozottabb fellépésre 
van sz ükség
(az EUMSZ 287. cikke (4) bekezdésének második 
albekezdése alapján)KülönjelentésHU 2015  24 SZ.
02
 Az ellenőrző  
csoport
A számvevőszéki különjelentések egy adott költségvetési vagy irányítási területre vonatkozó teljesítmény- és szabály -
szerűségi ellenőrzés eredményeit mutatják be. Annak érdekében, hogy ellenőrzései maximális hatást érjenek el, ezek 
megválasztásakor és megtervezésekor a Számvevőszék tekintetbe veszi a teljesítmény-, illetve szabályszerűségi koc -
kázatokat, az érintett bevétel vagy kiadás nagyságát, a várható fejleményeket, valamint a politika és a nagyközönség 
érdeklődését.
Ezt a teljesítmény-ellenőrzést a bevételek, kutatás és belső politikák, valamint az uniós intézmények és szervek pénzügyi 
és gazdasági irányításának ellenőrzésére szakosodott, Milan Martin Cvikl számvevőszéki tag elnökölte IV. Kamara végezte. 
Az ellenőrzést Neven Mates számvevőszéki tag vezette, Georgios Karakatsanis, kabinetfőnök; Angela McCann, osztály -
vezető; Carlos Soler Ruiz, az ellenőrző csoport vezetője; Dan Danielescu, Josef Edelmann, Maria Echanove, Maria Isabel 
Quintela, Timothy Upton, Wolfgang Hinnenkamp és Marko Mrkalj, számvevők támogatásával.
Balról jobbra:  D. Danielescu, A. McCann, J. Edelmann, N. Mates, G. Karakatsanis, M. I. Quintela,  
W. Hinnenkamp, C. Soler Ruiz
03
 Tartalomjegyzék
Bekezdés
 Rövidítések
 Glosszárium
I–VII  Összefoglaló
V–VII  Főbb ajánlásaink
1–13  Bevezetés
1–4 A Közösségen belü li ügyletek adóztatása
5–10  A Közösségen bel üli ügyletek utáni héafizetés kijátszása
11–13  Közigazgatási egy üttműködés a Közösségen bel üli héacsalás elleni k üzdelemben
14–18  Az ellenőrzés hatóköre és módszere
19 –111  Észrevételek
19–25  Nincsenek összehasonlítható adatok és mutatók a Közösségen bel üli héacsalásra vonatkozóan
20–22  Uniós szinten nincsenek becslések a Közösségen bel üli héacsalásra vonatkozóan
23 – 25 Nincsenek teljesítménymutatók a Közösségen bel üli héacsalásra vonatkozóan
26–70  A meglévő közigazgatási egy üttműködési keret lehetővé teszi, hogy a tagállamok adóhatóságai 
megosszák egymással a héára vonatkozó információkat
27–36  A tagállamok szerint a legeredményesebb eszköz az elektronikus formanyomtatványok útján történő 
információcsere, ám a válaszok időbenisége gyenge
37–44  A VIES tájékoztatást nyújt a Közösségen belü li ügyletekről, de alkalmanként megbízhatósági problémák 
vannak vele
45–47  A többoldalú ellenőrzés eredményes eszköz, de ritkábban alkalmazzák
48–55  Eurofisc: ígéretes eszköz, de javításra szorul
04 Tartalomjegyzék
56–59  A Bizottság értékes segítséget nyújt a tagállamoknak, de nem végez helyszíni vizsgálatokat a 
tagállamokban
60–62  A tagállamok nem cserélik ki egymás között a harmadik országoktól kapott információkat
63–70  A Fiscalis az igazgatási egy üttműködés erősítésének fontos uniós eszköze
71–92  A héacsalás kezelése érdekében módosult a héára vonatkozó szabályozás
73–75  Rövid ült a héaösszesítő nyilatkozatok beszámolási időszaka és csökkent a továbbításukhoz sz ükséges idő
76–85  A 42-es eljáráskódú vámeljárás: a Számvevőszék legtöbb ajánlását a Bizottság elfogadta, de a tagállamok 
még nem hajtották végre azokat
86–89  Fordított adózás: hasznos, de nem következetesen alkalmazott eszköz az „eltűnő kereskedő” útján 
elkövetett, a Közösségen belü li adócsalás elleni harcban
90–92  Az e-kereskedelemre vonatkozó szabályozás a legjobb nemzetközi gyakorlatot követi, de nehéz érvényt 
szerezni neki
93 –111  A közigazgatási, igazság ügyi és bűn üldöző hatóságok egy üttműködésének hiánya és hatásköri 
átfedéseik a héacsalás elleni k üzdelemben
95–100  A vám- és adóhatóságok, a rendőrség és a bűn üldöző szervek közötti adatcsere hiánya
101–103  Az Europolnak és az OLAF-nak nincs hozzáférése az Eurofisc adataihoz
104–109  EMPACT: jó kezdeményezés, de kérdéses a fenntarthatósága
110 –111  A tagállamok ellenzik azon javaslatokat, hogy a közösségi pénz ügyi érdekek védelméről szóló irányelv és 
az Európai Ügyészségről szóló rendelet tartalmazza a héa témakörét
112–122  Következtetések és ajánlások
113 A rendszer eredményességének mérése
114 Kulcsfontosságú az adó ügyi adatok és a héaadatok keresztellenőrzése
115 A nagy kockázatú kereskedők célzottabb kezelése érdekében javítani kell az Eurofisc előrejelző 
rendszerét
116 –117  A meglévő jogi keretek javítása
118 –119  A közigazgatási egy üttműködési keret javítása
120–122  A közigazgatási, igazság ügyi és bűn üldöző hatóságok egy üttműködésének javítása
05 Tartalomjegyzék
 I. melléklet   — Ellenőrzési módszer a Bizottság szintjén
 II. melléklet — Ellenőrzési módszer a tagállami vám- és adó ügyi hatóságok szintjén
 III. melléklet  —  Az Európai Számvevőszék kontrollmodellje a 42-es eljáráskódú vámeljárásra 
vonatkozóan
 A Bizottság válasza
06
 Rövidítések
B2C : vállalkozások és fogyasztók közötti (Business to consumer)
CCIP : A Közösségi Vámkódex végrehajtási rendelkezései (Customs Code Implementing Provisions)
CCWP : Vám-együttműködési munkacsoport (Customs Cooperation Working Party)
CP 42 : A 42-es eljáráskódú vámeljárás
DG Taxation and Customs Union : Adóügyi és Vámuniós Főigazgatóság
EMPACT : A bűnözés általi fenyegetettség elleni európai multidiszciplináris platform (European Multidisciplinary 
Platform Against Crime Threats)
EPPO : Európai Ügyészség (European Public Prosecutor’s Office)
EU: Európai Unió
FATF : Pénzügyi Akció Munkacsoport (Financial Action Task Force)
HÉA : Hozzáadottérték-adó
IC: Közösségen belüli (Intra-Community)
JCO : Közös vámügyi művelet (Joint customs operation)
MLCs : Többoldalú ellenőrzések (Multilateral controls)
MTIC : „Eltűnő kereskedő” révén elkövetett, Közösségen belüli csalás (Missing trader intra-community fraud)
OAPs : Operatív cselekvési tervek (Operational action plans)
OCG : Bűnszervezetek (Organised crime groups)
OECD : Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet
OLAF : az Európai Bizottság Európai Csalás Elleni Hivatala
PIF: Az Unió pénzügyi érdekeinek védelme (Protection of the financial interests of the Union)
SAD : Egységes vámokmány (Single administrative document)
SCAC : Közigazgatási Együttműködési Állandó Bizottság (The Standing Committee on Administrative Cooperation)
TT: EUROFISC tevékenységi terület (Eurofisc Working Field)
VIES : héainformációcsere-rendszer
07
 Glosszárium
42-es eljáráskódú vámeljárás : ezt a vámeljárást az importőr azért alkalmazza, hogy az importált áruk egy másik 
tagállamba történő továbbszállítása esetén héamentességben részesüljön. A héát a rendeltetési tagállamban kell 
megfizetni.
Áruk kiadása : ezzel a vámhatóságok az árukat az adott vámeljárás által előírt célra rendelkezésre bocsátják.
Áteresztő társaság : olyan társaság, amely Közösségen belüli valós vagy fiktív értékesítést végez csalárd vagy 
hibásan teljesítő kereskedők részére. Az ilyen társaság önként vesz részt a megtévesztésen alapuló rendszerben.
Beszerzés helye szerinti tagállam : az a tagállam, ahol a Közösségen belüli beszerzésre sor kerül.
Csalárd kereskedő : héaazonosító számmal rendelkező olyan kereskedő, aki – esetlegesen csalárd szándékkal – 
termékeket vagy szolgáltatásokat héafizetés nélkül szerez be vagy szándékozik beszerezni, és e termékeket vagy 
szolgáltatásokat héával terhelten értékesíti, de az így megszerzett héát nem továbbítja a nemzeti adóhatóságnak.
Értékesítés helye szerinti tagállam : az a tagállam, ahonnan a Közösségen belüli értékesítés kiindult.
Eurofisc : tagállami adó- és vámigazgatási tisztviselők decentralizált hálózata potenciálisan csalárd vállalkozásokról 
és ügyletekről történő gyors és célzott információcsere céljára.
Eurojust : az Európai Uniónak a súlyos szervezett bűnözés elleni küzdelem fokozása céljából létrehozott igazságügyi 
együttműködési ügynöksége. Az Eurojust a tagállamok saját jogrendszere szerint kirendelt tagállami ügyészekből, 
bírákból, illetve azonos jogosultságokkal rendelkező rendőrökből áll.
Europol : az Európai Unió bűnüldözési ügynöksége, amely segíti a tagállami bűnüldöző szerveket a súlyos 
szervezett bűnözés elleni küzdelemben.
Fiscalis : olyan adóhatósági kezdeményezéseket finanszírozó uniós cselekvési program, amelyek kommunikációs 
és információcsere-rendszerek, többoldalú ellenőrzések, szemináriumok és projektcsoportok, szakmai látogatások, 
képzési tevékenységek és a program célkitűzéseinek megvalósításához szükséges más hasonló tevékenységek 
révén igyekeznek javítani a belső piac adózási rendszerének működését.
Héaazonosító szám : az üzleti céllal értékesítést vagy szolgáltatásnyújtást, illetve termékbeszerzést végezni kívánó 
adóalanynak kiadott egyedi szám. Minden szám előtt két betűből álló, a kibocsátó tagállamot azonosító előtag áll.
Importáló tagállam : az a tagállam, ahol a termékeket fizikailag az Unióba behozzák és szabad forgalomba 
bocsátják.
08 Glosszárium
Közigazgatási egy üttműködés : tagállamok közötti információcsere, amelynek révén az adóhatóságok a 2010. 
október 7-i 904/2010/EU tanácsi rendelet értelmében segítséget nyújtanak egymásnak és együttműködnek 
a Bizottsággal annak érdekében, hogy az értékesítéseket és szolgáltatásnyújtásokat, a Közösségen belüli 
termékbeszerzéseket és a termékimportot terhelő hozzáadottérték-adó megfelelő alkalmazását biztosítsák. 
A tagállamok közötti információcsere kiterjed minden olyan információra, amely elősegítheti a héa helyes 
megállapítását, beleértve az egyedi esetekre vonatkozó információkat.
Közösségen belü li értékesítés : olyan termék értékesítése, amelyet az eladó, a vevő, vagy megbízásukból más 
személy adott fel vagy fuvarozott el annak származási területén kívülre, de az Unió területén belülre, és amelyet 
a termékek feladásának vagy fuvarozásának indulási helye szerinti tagállammal meg nem egyező tagállamban eljáró 
másik adóalany vagy akként eljáró nem adóalany jogi személy javára teljesítettek.
Közösségen bel üli termékbeszerzés : tulajdonosként történő rendelkezési jog megszerzése olyan ingóság felett, 
amelyet az eladó, a vevő vagy bármelyik megbízásából harmadik személy a vevő számára egy olyan tagállamba ad 
fel vagy fuvaroz el, amely nem egyezik meg a termék feladásának vagy elfuvarozásának kiindulási helyével.
O_MCTL : egy VIES-üzenet beérkezése után generált VIES-kontrollüzenet, amely felsorolja az előbbiben szereplő 
összes inaktív héaazonosító számot.
Összesítő nyilatkozat : ezt a nyilatkozatot minden olyan adóalanynak be kell nyújtania, aki a Közösségen belül 
értékesítést végez és héaazonosító számmal rendelkezik. Az összesítő nyilatkozatot főszabályként minden egyes 
naptári hónapra vonatkozóan kell összeállítani, és annak rögzítenie kell a más tagállamokban levő vevőknek 
értékesített termékek összesített értékét, héaazonosító számonként lebontva.
Rendeltetési tagállam : az értékesítés helyéül szolgáló tagállammal nem azonos azon tagállam, ahová a terméket 
feladták vagy szállítják.
SCAC : az Együttműködési Állandó Bizottság (Standing Committee on Administrative Cooperation) a 904/2010/
EU rendelet 58. cikke alapján létrehozott szabályozási bizottság, amely a Bizottságot a rendeletben megállapított 
feladatokban segíti. A SCAC a tagállamok képviselőiből áll, elnöke a Bizottság képviselője.
Szabad forgalomba helyezhető : harmadik országokból importált olyan áruk státusza, amelyek az uniós piacon 
történő értékesítéshez és fogyasztáshoz előírt behozatali vámalakiságokat teljesítették.
Továbbítás : áruknak a Közösségen belüli, de az értékesítés helye szerinti tagállam területén kívüli rendeltetési 
helyre történő, az értékesítő vállalkozása céljaira az általa vagy nevében eljáró személy általi feladása vagy 
fuvarozása.
Vámáru-nyilatkozat : ezzel egy személy kifejezésre juttatja, hogy vámeljárás alá kíván helyezni egyes árukat.
VIES : a héainformációcsere-rendszer (VAT Information Exchange System, VIES) a tagállamokban nyilvántartott 
társaságok héaazonosító számai érvényességére, valamint a Közösségen belüli adómentes értékesítésekre 
vonatkozó információt továbbító elektronikus hálózat. A nemzeti adóhatóságok feladata, hogy mindkét fajta 
információt a hálózatba juttassák.
09
 Összefoglaló
I
Az 1993. január 1-jén megalakult egységes piac létre -
jöttével megszűnt a Közösségen belüli kereskedelem 
ellenőrzése a határokon. Mivel a más tagállamba 
irányuló értékesítés és szolgáltatásnyújtás héamentes 
maradt, ettől kezdve fennáll az a kockázat, hogy ezek 
a termékek és szolgáltatások mind az értékesítés helye 
szerinti, mind a fogyasztás szerinti államban adózatla -
nok maradnak. A héa be nem szedése nemcsak a tag -
államok számára jelent bevételelmaradást, hanem az 
Európai Unió saját forrásaira is hatással van.
II
Ellenőrzésünk azt a kérdést vizsgálta, hogy az Unió 
eredményesen kezeli-e a Közösségen belüli héacsalás 
problémáját. A Számvevőszék megállapítása szerint 
az uniós rendszer nem eléggé eredményes, és hát -
rányosan befolyásolja, hogy nincsenek uniós szinten 
összehasonlítható adatok és mutatók a Közösségen 
belüli héacsalásra vonatkozóan.
III
A héacsalás gyakran összekapcsolódik a szervezett 
bűnözéssel. Az Europol képviselői szerint bűnszerve -
zetek 40–60  milliárd  euróra becsült éves héabevétel-  
kiesést okoznak a tagállamoknak, és e bűnszervezetek 
2%-a áll az „eltűnő kereskedő” révén elkövetett, Közös -
ségen belüli (MTIC) csalások 80%-a mögött.
IV
Az Unió számos eszközt bevezetett, amelyet a tag -
államok felhasználhatnak a Közösségen belüli héa -
csalás elleni harcban, de néhányat ezek közül meg 
kell erősíteni vagy következetesebben kell alkalmazni. 
Nevezetesen:
a) a legtöbb felkeresett tagállamban a vám- és 
adóügyi adatok keresztellenőrzése nem 
eredményes;b) a közigazgatási együttműködési keret lehe -
tővé teszi a tagállami adóhatóságok közötti 
héainformáció-  cserét, de gondok vannak az 
adatok pontosságával, teljeskörűségével és 
időbeniségével;
c) a közigazgatási, igazságügyi és bűnüldöző hatósá -
gok nem működnek eléggé együtt, és átfedések 
vannak a hatáskörükben.
Főbb ajánlásaink
V
Noha új jogalkotási intézkedések jóváhagyásában és 
végrehajtásában elsődlegesen a tagállamok illetéke -
sek, a Bizottság:
a) kezdeményezze a tagállamok összehangolt erő -
feszítését annak érdekében, hogy létrehozzák 
a Közösségen belüli héacsalásra vonatkozó statisz -
tikai adatok gyűjtésének közös rendszerét;
b) javasoljon a vám- és adóügyi adatok közötti 
eredményes keresztellenőrzéseket lehetővé tevő 
jogszabály-módosításokat;
c) kezdeményező szerepet vállalva ösztönözze a tag -
államokat az Eurofisc hiányosságainak kezelésére;
d) ösztönözze a tagállamokat a fordított adózással 
kapcsolatos politikájuk jobb összehangolására;
e) a közigazgatási együttműködési keret értékelése 
során összpontosítson a megkeresésekre adott 
tagállami válaszok időszerűségének, a VIES meg -
bízhatóságának és a közigazgatási együttműkö -
désről szóló korábbi jelentéseiben szereplő meg -
állapítások hasznosulásvizsgálatának javítására;
f) a tagállamokkal együttműködve távolítsa el a köz -
igazgatási, igazságügyi és bűnüldöző hatóságok 
közötti nemzeti és uniós szintű információcsere 
útjában álló jogi akadályokat. Konkrétan az OLAF 
és az Europol kapjanak hozzáférést a VIES és az 
Eurofisc adataihoz, és a tagállamok részesüljenek 
az általuk szolgáltatott információk előnyeiből.
Összefoglaló 10
VI
A tagállamok küzdjenek eredményes visszatartó 
erejű intézkedésekkel az Európai Unió pénzügyi 
érdekeit sértő illegális tevékenységek ellen. A Tanács 
konkrétan:
a) hagyja jóvá az egyetemleges felelősségről szóló 
bizottsági javaslatot;
b) hatalmazza fel a Bizottságot, hogy tárgyaljon 
kölcsönös segítségnyújtási megállapodásokról 
azokkal az országokkal, ahol a legtöbb digitális 
szolgáltató letelepedési helye van és írja alá ezeket 
a megállapodásokat
VII 
Az Európai Unió pénzügyi érdekeinek eredményes 
védelme érdekében az Európai Parlament és a Tanács:
a) vonja a héát a csalás elleni küzdelemről szóló 
irányelv (a PIF-irányelv) és az Európai Ügyészségről 
szóló rendelet hatálya alá;
b) adjon egyértelmű hatáskört és eszközöket 
az OLAF-nak a Közösségen belüli héacsalás 
kivizsgálására.
11
 Bevezetés
A Közösségen bel üli 
ügyletek adóztatása
01 
Az 1993. január 1-jén megalakult 
egységes piac létrejöttével meg -
szűnt a Közösségen belüli keres -
kedelem ellen  őrzése a határokon. 
A héa azonosító számmal rendelkező 
szállítók jogosultak nulla héakulcsot 
alkalmazni a más tagállamokban élő, 
héaazonosító számmal rendelkező 
vevők számára történő értékesítés 
során. Elvileg a héát abban a tagállam -
ban kell meg  fizetni, ahol a termékeket 
felhasználják.
02 
A szállító tagállam adóhatósága 
köteles megadni a Közösségen belüli 
értékesítés utáni héamentességet, 
azzal a feltétellel, hogy az áru a vevő -
nek vagy közvetlenül a szállítónak egy 
másik tagállamba kerül továbbításra1. 
A héamentesség csak abban az eset -
ben alkalmazható, ha a szállító igazolni 
tudja, hogy az áruk fizikailag elhagyták 
a szállító tagállamot.03 
A Közösségen belüli héa céljaira a szál -
lítóknak külön héaazonosítóval kell 
rendelkezniük és rendszeresen össze -
sítő nyilatkozatban2 kell beszámolniuk 
a Közösségen belüli áruszállításaikról 
és -továbbításaikról, amely nyilatkoza -
tot a szállító tagállam adóhatóságának 
nyújtják be. Az Unió létrehozott egy 
elektronikus rendszert (VIES)3, amelyen 
keresztül a tagállamok információt 
cserélnek a héaazonosító számmal ren -
delkező kereskedőkről és a Közösségen 
belüli értékesítésekről.
04 
A szállító tagállam adóhatóságai kö -
telesek az összesítő nyilatkozatban sze -
replő információkat a VIES adatbázisá -
ban rögzíteni, hogy ezeket az adatokat 
a rendeltetési tagállam adóhatóságai 
számára ellenőrzésre hozzáférhetővé 
tegyék. A vevőnek nyilatkoznia kell 
a rendeltetési tagállam adóhatóságai 
felé a Közösségen belüli beszerzésről, 
ami adókötelezettséget keletkeztető 
esemény, így a héát ebben a végső 
rendeltetési országban kell felszámíta -
ni. Az 1. ábra  bemutatja a Közösségen 
belüli értékesítések VIES-en keresztül 
történő bejelentését és kontrollját.1 A továbbítás ebben az 
összefüggésben a közös 
hozzáadottértékadó-
rendszerről szóló 2006. 
november 28-i 2006/112/EK 
tanácsi irányelv (héairányelv) 
(HL L 347., 2006.12.11., 1. o.) 
17. cikkének (1) bekezdése 
értelmében áruknak 
a Közösségen belüli, de az 
értékesítés helye szerinti 
tagállamon kívüli rendeltetési 
helyre történő, az értékesítő 
vállalkozása céljaira az általa 
vagy megbízásából történő 
feladása vagy fuvarozása.
2 Ezt a nyilatkozatot minden 
olyan adóalanynak be kell 
nyújtania, aki a Közösségen 
belül értékesítést végez és 
héaazonosító számmal 
rendelkezik. Az összesítő 
nyilatkozatot minden egyes 
naptári hónapra vonatkozóan 
kell összeállítani, és annak 
rögzítenie kell a más 
tagállamokban levő vevőknek 
értékesített termékek 
összesített értékét, 
héaazonosító számonként 
lebontva. A tagállamok 
engedélyezhetik 
e nyilatkozatok 
negyedévenkénti benyújtását, 
ha az értékesített termékek 
értéke nem haladja meg az 
50 000 eurót.
3 Héainformációcsere-rendszer, 
a hozzáadottérték-adó 
területén történő 
közigazgatási 
együttműködésről és csalás 
elleni küzdelemről szóló 
2010. október 7-i 904/2010/EU 
tanácsi rendelet 17. cikke 
értelmében (átdolgozás) 
(HL L 268., 2010.10.12., 1. o.).
12 Bevezetés
A Közösségen bel üli 
ügyletek utáni héafizetés 
kijátszása
05 
A Közösségen belüli héarendszerrel 
gyakran élnek vissza az ún. „eltűnő 
kereskedő” révén elkövetett, Közös -
ségen belüli csalás (Missing trader 
intra-community fraud, MTIC) útján. 
Ez az adókijátszási konstrukció úgy 
működik, hogy az 1. tagállamban 
letelepedett szállító, az ún. áteresztő 
társaság (héamentesen) árut szállít egy 
a 2. tag  államban letelepedett másik cégnek, az ún. „eltűnő kereskedőnek”. 
Ez a kereskedő ezután, élve a Közös -
ségen belüli héamentes értékesítés 
lehetőségével, ugyanezt az árut 
tovább értékesíti a 2. tagállam hazai 
piacán, rendkívül versenyképes áron. 
Ezt az teszi lehetővé, hogy a kereskedő 
ugyan fölszámítja a héát a vevőjének, 
de nem fizeti be azt az adóhatóság -
nak, s ezáltal növeli a haszonkulcsát. 
Ezt követően az „eltűnő kereskedő” 
csakugyan nyom nélkül eltűnik, ami 
lehetetlenné teszi az adó beszedését 
abban az államban, ahol az árut vagy 
szolgáltatást felhasználták.1. ábraA VIES működése
1. tagállam
A kereskedő
adókötelezettségei
Adóhatósági kontrollok
Árumozgás
2. tagállam
VIESUniós közigazgatási együttműködés
Közösségen belüli
termékértékesítésKözösségen belüli
termékbeszerzés
Forrás: Európai Számvevőszék.Az áru megérkezik a 2. tagállamba Az adóhatóság adatokat nyer ki
a VIES-ből és összeveti őket
a héabevallássalA vevő a héabevallásában bejelenti
a Közösségen belüli beszerzést
Az árut elszállítják a 2. tagállambaAz adóhatóság beviszi az adatokat
a VIES-beA szállító héaösszesítő nyilatkozatot 
nyújt be Közösségen belüli 
termékértékesítés után
13 Bevezetés
06 
Ennek a konstrukciónak egy változata 
az, amikor az „eltűnő kereskedő” egy 
ügyfele (a bróker) eladja – vagy úgy 
tesz, mintha eladná – az árut külföldre, 
néha visszaértékesíti azt az áteresz -
tő társaságnak, és az adóhatóságtól 
visszaigényli az „eltűnő kereskedőnek” 
kifizetett héát. Ugyanezt az ügyletet 
körkörös módon többször is meg lehet 
ismételni, ezt szokás „körhintacsalás -
nak” nevezni.
07 
Néha az áruk nem is mozognak, 
vagy csak papíron léteznek. A csalást 
tovább bonyolíthatja, ha az „eltűnő 
kereskedő” ún. puffer kereskedőknek 
értékesíti az árut – ezek között tisz -
tességesek is lehetnek –, hogy meg -
nehezítse az adóhatóság számára az 
adókijátszási konstrukció feltárását. 
Amikor a körkörös folyamatba egy 
harmadik országot is bevonnak, akkor 
a 42-es eljáráskódú vámeljárással4 visz-
szaélve is lehet akadályozni az ügyle -
tek visszakereshetőségét.08 
A 2. ábra  egy egyszerű körhinta -
csalásos konstrukciót mutat be, 
20%-os héa mellett. Első lépésben az 
áteresztő társaság 1 000 000 euróért 
értékesíti az árut az „eltűnő keres -
kedőnek”, héa felszámítása nélkül, 
hiszen a Közösségen belüli értéke -
sítés héamentes. Második lépésben 
az „eltűnő kereskedő” eladja az árut 
a puffer kereskedőnek 1 080 000 euró -
ért (900 000 euró plusz 180 000 euró 
héa). Az „eltűnő kereskedő” nem fizeti 
be ezt a 180 000 euró héát az adó -
hatóságnak, majd eltűnik. Harmadik 
lépésben az 1. puffer kereskedő, aki 
esetleg nem is tudja, hogy megtévesz -
tésen alapuló láncolatban vesz részt, 
20 000  euró haszonnal eladja az árut 
a 2. puffer kereskedőnek, és haszna 
20%-át (4000 eurót) héaként befizeti 
az adóhatóságnak. A 2. puffer keres -
kedő 30 000  euró haszonnal eladja az 
árut a brókernek, és haszna 20%-át 
(6000 eurót) héaként befizeti. A bróker 
a megtévesztésen alapuló láncolat 
utolsó láncszemeként 20 000 euró 
haszonnal visszaértékesíti az árut 
az áteresztő társaságnak. Héát nem 
számít fel az áteresztő társaságnak, 
hiszen a Közösségen belüli értékesí -
tés héamentes, de visszaigényli a 2. 
puffer kereskedőnek kifizetett héát 
(190 000 eurót). Így a 2. tagállam 
adóhatósága 180 000 eurós adó -
veszteséget szenved, mivel az 1. és 
2. puffer kereskedőtől beszed ugyan 
10 000 eurót, de 190 000 eurót vis z-
szafizet a brókernek. Így 180 000 euró 
a körhintacsalás révén szerzett teljes 
nyereség, amely megoszlik a csalásban 
részt vevők között.4 A 42-es eljáráskódú 
vámeljárást az importőr azért 
alkalmazza, hogy az áruk egy 
másik tagállamba történő 
továbbszállítása esetén 
héamentességben 
részesüljön. A héát 
a rendeltetési tagállamban kell 
megfizetni.
14 Bevezetés 2. ábraEgy körhintacsalásos konstrukció
Eltűnő kereskedő Bróker
2. puﬀer kereskedő 1. puﬀer kereskedő
2. tagállam
1. tagállam
Forrás: Európai Számvevőszék, a Pénzügyi Akció Munkacsoport egy példája alapján.Adóveszteség 
180 000 euróKözösségen belüli értékesítés 
970 000 euró + 0% héa
20 000 euró haszon
950 000 euró +
20% héa (beﬁzetve)
30 000 euró haszon900 000 euró
+ 20% héa (beﬁzetetlen)
80 000 euró haszonKözösségen belüli értékesítés 
1 000 000 euró + 0% héa
30 000 euró haszon
920 000 euró +
20% héa (beﬁzetve)
20 000 euró haszonSzállító-
áteresztő társaság
15 Bevezetés
09 
Az „eltűnő kereskedők”, illetve 
a körhintacsalók általában olyan 
nagy értékű termékekre összpon -
tosítanak, mint pl. mobiltelefonok, 
számítógépes chipek és nemes -
fémek, de olyan immateriális ja -
vakra is, mint szén-dioxid-kibocsá -
tási egységek, gáz, villanyáram és 
zöldenergia-tanúsítvány5.
10 
A fentiekből következően az egyes tag -
államok nem képesek egyedül kezelni 
a Közösségen belüli héacsalás problé -
máját, szorosan együtt kell működniük 
más uniós tagállamok és harmadik 
országok adóhatóságaival6.
Közigazgatási 
együ ttműködés 
a Közösségen bel üli 
héacsalás elleni 
küzdelemben
11 
Az egységes piac létrejöttével meg -
szűnt a Közösségen belüli kereskede -
lem ellenőrzése a határokon. Azóta 
ahhoz, hogy a tagállamok saját terüle -
tükön be tudják szedni a héát, a Kö -
zösségen belüli kereskedelemről más 
tagállamoktól kapott információkra 
kell hagyatkozniuk. Ezt az információ -
cserét a tagállamok a közigazgatási 
együttműködésre vonatkozó uniós 
jogszabályi rendelkezések7 alapján 
végzik. A szabályozás a következő köz -
igazgatási együttműködési eszközöket 
állapítja meg:
a) információcsere megkeresés alap -
ján és információcsere előzetes 
megkeresés nélkül, a Közigazgatási 
Együttműködési Állandó Bizottság 
(SCAC) által jóváhagyott szabvá -
nyosított formanyomtatványok 
segítségével;b) információcsere a VIES elektro -
nikus adatbázis útján (lásd: 3. és 
4. bekezdés);
c) egyidejűleg két vagy több tag -
államban folytatott ellenőrzések 
(többoldalú ellenőrzések, MLC), 
és adótisztviselők jelenléte más 
tagállamokban, hogy hozzáférhes -
senek az ottani dokumentációhoz, 
illetve részt vehessenek az ott 
folyó vizsgálatokban;
d) az Eurofisc nevű decentralizált 
hálózat, mely gyors és célzott 
információcserét biztosít a tag -
államok között gyanús kereskedők 
és hasonló problémák kapcsán. 
Az Eurofisc célja, hogy támogassa 
és elősegítse a többoldalú együtt -
működést az adócsalás elleni 
küzdelemben. A hálózat jogi sze -
mélyiség nélküli együttműködési 
keretként működik.
12 
A Fiscalis nevű uniós cselekvési 
program olyan tevékenységeket 
finanszíroz, mint pl. kommunikációs és 
információcsere-rendszerek, több -
oldalú ellenőrzések, szemináriumok 
és projekt  csoportok, szakmai látoga -
tások, képzési és más hasonló tevé -
kenységek. A program célja a belső 
piac adózási rendszerei szabálysze -
rű működésének a javítása azáltal, 
hogy fokozza a részt vevő országok, 
azok hatóságai és tisztviselői közötti 
együttműködést.5 A Lordok Háza Európai Unióval 
foglalkozó bizottsága, 
a 2012–2013-as ülésszak 12. sz. 
jelentése, „Az Unió 
költségvetését érintő 
csalásokkal szembeni 
küzdelem”, 
4. háttérmagyarázat, 22. o.
6 A Képviselőház 
Államháztartási Bizottsága, 
„Standard jelentés a brit 
adó- és vámhivatal 
elszámolásairól: az »eltűnő 
kereskedő« típusú héacsalás”, 
a 2006–2007-es ülésszak 45. sz. 
jelentése, összefoglaló, 3. o. 
Lásd még: 2014. február 12-i 
COM(2014) 71 final „A 
Bizottság jelentése az Európai 
Parlamentnek és a Tanácsnak 
a hozzáadottérték-adó 
területén történő 
közigazgatási 
együttműködésről és csalás 
elleni küzdelemről szóló 
904/2010/EU tanácsi rendelet 
alkalmazásáról”),
7 A Tanács 904/2010/EU 
rendelete.
16 Bevezetés
13 
Az alábbi 3. ábra  bemutatja a külön -
böző közigazgatási együttműködési 
eszközök működését, a  4. ábra  pedig 
rangsorolja őket az információszol -
gáltatás gyorsasága és az információk 
részletessége szerint. 3. ábraKözigazgatási egy üttműködési eszközök
Megkeresés
Válasz1)
2)
3)VIES
Előzetes megkeresés nélküli információcsere
Fraud signals
4)
Centralizált visszajelzés
 Visszajelzés a csalásjelzésekreCsalásjelzések Centralizált információ
5) Információ InformációBevitel Lekérdezés
Forrás: Európai Számvevőszék.Többoldalú 
ellenőrzésekEuro/f_isc 
tevékenységi 
területi 
koordinátorAz információt 
szolgáltató 
tagállamAz információt 
fogadó
tagállam
17 Bevezetés 4. ábraA közigazgatási egy üttműködési eszközök rangsora az információszolgáltatás 
gyorsasága és az információk részletessége szerint
VIES
Euroﬁsc
SCACMLCInformáció a Közösségen
belüli kereskedelemről
Csalásjelzések
Információcsere
Koordinált ellenőrzések
-
--
--
-Információ részletessége Információ sebességeInformációbontásSebesség
Forrás: Európai Számvevőszék, az Euro/f_isc tájékoztatása alapján.
18
 Az ellenőrzés hatóköre 
és módszere
14 
Ellenőrzésünk a következő kérdésre ke -
reste a választ: „Eredményesen kezeli 
az Unió a Közösségen belüli héacsalás 
problémáját?” Ennek érdekében a kö -
vetkező részkérdéseket tettük fel:
a) Eredményesen alkalmazza a Bizott -
ság a rendelkezésére álló eszközö -
ket a Közösségen belüli héacsalás 
problémájának kezelésére? Elégsé -
gesek ezek az eszközök? A kérdés 
megválaszolásához azt vizsgáltuk, 
hogy:
i. megbízhatóan becsülte-e meg 
a Bizottság a csalás volumenét 
ezen a területen, és meghatá -
rozott-e releváns teljesítmény -
mutatókat a probléma nagy -
ságrendjének felméréséhez, 
illetve a probléma megoldásá -
hoz elfogadott szabályozási és 
kontrollintézkedések eredmé -
nyességének értékeléséhez;
ii. eredményes tagállamközi 
igazgatási együttműködési 
intézkedéseket vezetett-e be 
a Bizottság ahhoz, hogy az 
adóhatóságok megoszthassák 
egymással a héavonatkozású 
információkat;
iii. hozzájárult-e a Bizottság meg -
bízható szabályozási keret -
rendszer létrehozásához azzal, 
hogy várhatóan a héacsalás 
tagállami csökkenését eredmé -
nyező jogalkotási javaslatokat 
terjesztett elő.b) Eredményesen működnek együtt 
a tagállamok a Közösségen belüli 
héacsalás problémájának kezelésé -
ben? Hogy erre a kérdésre válaszol -
ni tudjunk, megvizsgáltuk, hogy 
a működő mechanizmusok megfe -
lelően biztosították-e a szükséges 
információk eredményes továbbí -
tását és a különböző tagállamok 
hatóságai közötti, illetve a tag -
államokon belüli közigazgatási 
együttműködést.
15 
Az ellenőrzést a Bizottságnál és a tag -
államokban végeztük. A Bizottságnál 
azt vizsgáltuk, hogy az általa létreho -
zott külön szabályozási és kontroll -
keret követi-e a határokon átnyúló 
adóztatás nemzetközi legjobb gya -
korlatát. Ezen kívül tájékozódási céllal 
felkerestük az OECD-t, az Europolt, az 
Eurojustot és az Eurofisc elnökét. A Bi -
zottságnál követett ellenőrzési mód -
szerről lásd bővebben: I. melléklet.
16 
Valamennyi tagállam adóhatóságának 
kiküldtünk egy felmérést a Közösségen 
belüli héacsalás elleni harcban alkal -
mazott közigazgatási együttműködési 
intézkedésekről. Ezenkívül öt tag -
államban (Németország, Olaszország, 
Magyarország, Lettország és Egyesült 
Királyság) helyszíni vizsgálatot vé -
geztünk az illetékes hatóságoknál. 
A felkeresett szerveket a héaalapjuk 
volumenét és a héacsalásnak való ki -
tettségüket figyelembe vevő kockázat -
elemzés alapján választottuk ki.
19 Az ellenőrzés hatóköre és módszere
17 
A kiválasztott tagállamokban külön 
figyelmet fordítottunk az értékesítés 
helye szerinti, illetve a végső fogyasz -
tási hely szerinti tagállamok adó -
hatóságai közötti információáramlásra, 
melynek célja, hogy az adóhatóságok 
tudomást szerezzenek a Közösségen 
belüli ügyletekről.
18 
Mindegyik tagállamban megvizsgáltuk 
a következő közigazgatási együtt -
működési eszközökből álló mintát: 
az Eurofisc 1. tevékenységi területén 
keresztül megkeresés alapján le -
bonyolított 20 információcsere, 10 új 
VIES-regisztráció, 20 VIES-hibaüzenet, 
10 többoldalú ellenőrzés és kocká -
zatos kereskedőről szóló 20 üzenet 
(csalás  jelzés). A 42-es eljáráskódú 
vámeljárások esetében 30 importból 
álló mintára vonatkozóan elemeztük 
az értékesítés helye szerinti tagállam 
vám- és adóhatóságai közötti infor -
mációcserét. Ezenkívül megvizsgáltuk 
a 42-es eljáráskódú vámeljárásokról 
szóló jelentésünk8 ajánlásainak hasz -
nosulását. A tagállamokban követett 
ellenőrzési módszerről lásd bővebben: 
II. melléklet.8 13/2011. sz. különjelentés: 
„A 42-es eljáráskóddal végzett 
vámeljárás kontrollja 
megelőzi, illetve felderíti-e 
a héacsalást?” ( http://eca.
europa.eu ).
20
 Észrevételek
Nincsenek összehasonlít -
ható adatok és mutatók 
a Közösségen bel üli héa -
csalásra vonatkozóan
19 
A héacsalás elleni eredményes küz -
delemhez az adóhatóságoknak létre 
kell hozniuk egy rendszert a csalás 
felbecsülésére, majd operatív célokat 
kell kitűzniük a héacsalás csökkentése 
érdekében. Amint a Számvevőszék 
2008-ban rámutatott: „ha a Közössé -
gen belüli héaelkerülésre vonatkozó 
adatok összehasonlíthatóak volnának, 
az előmozdítaná a tagállamok közötti 
még célirányosabb együttműködést. 
A Bizottság a tagállamokkal kar  öltve 
alakítson ki közös megközelítést 
a héaelkerülés számszerűsítésére és 
elemzésére”9.
Uniós szinten nincsenek 
becslések a Közösségen 
belü li héacsalásra 
vonatkozóan
20 
Mivel csak két tagállam, Belgium és az 
Egyesült Királyság tesz közzé becs -
léseket a közösségen belüli csalások 
okozta héabevétel-kiesésekről, az Unió egészére nézve a Bizottság 
nem rendelkezik becslésekkel (lásd: 
1. háttérmagyarázat ).
21 
A héacsalásra vonatkozó közvetlen 
információk hiányában a Bizottság 
rendszeresen megrendelt tanulmá -
nyok révén becsüli meg a ténylegesen 
beszedett héa összege és a teljes héa -
kötelezettség közötti különbséget, az 
ún. szabálytalanság miatti héabevétel-  
kiesést. A legutóbbi tanulmány az 
EU-2610 héabevétel-kiesését 168  milli -
árd euróra becsüli, ami a 2013-as teljes 
adókötelezettség 15,2%-a11.
22 
A szabálytalanság miatti héabevétel-  
kiesés nem ad megbízható becslést 
a Közösségen belüli héacsalásról, mivel 
azon túl, hogy mind a belföldi, mind 
a határokon átnyúló héacsalást figye -
lembe veszi, felöleli a bevételkiesés 
olyan más formáit is, mint pl. a legális 
adókijátszás, a kereskedők fizetés -
képtelensége, vagy az adóhatóságok 
azon gyakorlata, hogy elnézik a nehéz -
ségekkel küzdő vállalatok adóhátralé -
kát. Ezenkívül a héabevétel-kiesés igen 
érzékeny a GDP-adatokban a szürke 
gazdaságra alkalmazott becslésekre.9 8/2007. sz. különjelentés 
a hozzáadottérték-adó terén 
folytatott közigazgatási 
együttműködésről (HL C 20., 
2008.1.25., 1. o.), 110. bekezdés.
10 A tanulmányok nem 
tartalmaztak becsléseket 
Horvátországra és Ciprusra 
nézve, mivel ebben a két 
országban a nemzetiszámla-
statisztikák még hiányosak 
voltak.
11 Európai Bizottság, „Study to 
quantify and analyse the VAT 
Gap in the EU Member States. 
2015 Report” (Az uniós 
tagállamok héabevétel-
kiesésének számszerűsítése és 
elemzése. Tanulmány)  
(http://ec.europa.eu/
taxation_customs/common/
publications/studies/
index_en.htm ).1. háttérmagyarázatAz MTIC-csalásra nézve rendelkezésre álló becslések
Az Egyesült Királyság 2015. október 22-i számszerűsítése a 2013–2014-es időszakra nézve 0,5–1 milliárd GBP-re 
tette a Közösségen belüli héacsalások összegét12. A közzétett adatok szerint az elmúlt öt évben 0,5 milliárd 
GBP összegű csökkenés következett be.
A belga legfőbb ellenőrző intézmény által legutóbb közzétett becslés szerint az „eltűnő kereskedő” típusú csa -
lás 2009-re 94 millió euróban, 2010-re 29 millió euróban, 2011-re pedig 28 millió euróban számszerűsíthető13.
12 https://www.gov.uk/government/statistics/measuring-tax-gaps . Az Egyesült Királyságban az állami pénzügyi kimutatásokban alkalmazott 
pénzügyi év április 1-jétől március 31-ig tart.
13 Fraude intracommunautaire à la TVA. Audit de suivi réalisé en collaboration avec les cours des comptes des Pays-Bas et d’Allemagne. Rapport de la Cour 
des comptes transmis à la Chambre des représentants Bruxelles, septembre 2012  („Közösségen belüli héacsalás. A holland és a német számvevőszék 
közös utólagos ellenőrzése. A Belga Számvevőszék jelentése a képviselőház részére, Brüsszel, 2012. szeptember”).
21 Észrevételek
Nincsenek 
teljesítménymutatók 
a Közösségen bel üli 
héacsalásra vonatkozóan
23 
A Bizottság nem határoz meg telje -
sítménymutatókat és operatív cé -
lokat a Közösségen belüli héacsalás 
csökkentésére nézve, és az Egyesült 
Királyság kivételével ezt a tagállami 
adóhatóságok sem teszik.
24 
Az Egyesült Királyság rendszeresen ha -
tároz meg teljesítménymutatókat a – 
héa-információcseréből, az értékelések 
számából és a csalási esetek számából 
adódó – összesített többletbevételre 
vonatkozóan.
25 
A Közösségen belüli héacsalásra vo -
natkozó uniós szintű becslések, illetve 
a haladás nyomon követésére szolgáló 
teljesítménymutatók hiánya gátol -
ja annak értékelését, hogy az Unió 
eredményesen kezeli-e a héacsalás 
problémáját.A meglévő közigazgatási 
együ ttműködési keret 
lehetővé teszi, hogy 
a tagállamok 
adóhatóságai megosszák 
egymással a héára 
vonatkozó információkat
26 
Ahhoz, hogy a tagállamok saját terüle -
tükön be tudják szedni a héát, a Kö -
zösségen belüli kereskedelemről más 
tagállamoktól kapott információkra 
kell hagyatkozniuk. Felmérésünk tanú -
sága szerint a 28 tagállami adóhatóság 
közül 26 úgy ítéli meg, hogy a jelenlegi 
közigazgatási együttműködési keret 
elégséges a Közösségen belüli héa -
csalás elleni eredményes küzdelemhez.
A tagállamok szerint 
a legeredményesebb 
eszköz az elektronikus 
formanyomtatványok útján 
történő információcsere, 
ám a válaszok időbenisége 
gyenge
27 
Felmérésünk tanúsága szerint a csalás 
elleni küzdelem leghatásosabb eszköze 
az információcsere, mivel ilyenkor a vá -
laszokat bíróság előtt is fel lehet hasz -
nálni bizonyítékként. Az információcse -
re céljára 2013 júliusában bevezetett 
elektronikus formanyomtatványok 
beváltak, mivel a megkereséseket így 
gyorsabban fel lehet dolgozni. Az arra 
vonatkozó bizonyítékok gyűjtése, hogy 
egy kereskedő részes volt csalásban, ja -
vítja a héabehajtást. Az adóhatóságok 
ezenkívül ezt az információt használják 
fel arra, hogy megtagadják a kereske -
dők kifizetett beszerzések utáni héale -
vonási jogát14, illetve a Közösségen be -
lüli értékesítés utáni héamentességet15 
(vagyis a nulla héakulcs alkalmazását), 
annak alapján, hogy a kereskedő tudta, 
vagy tudnia kellett volna, hogy ügy -
letei csalárd adóbevétel-csökkentést 
valósítanak meg.14 A Bíróság 2006. július 6-i 
ítélete a C-439/04. és 
C-440/04. sz. Kittel és Recolta 
Recycling egyesített 
ügyekben [2006] ECR I -6177, 
60. és 61. bekezdés.
15 A Bíróság 2012. szeptember 6-i 
ítélete a C-273/11. sz. 
Mecsek-Gabona ügyben., 
55. bekezdés.
22 Észrevételek
28 
A formanyomtatványok útján történő 
információcserének két fajtája van: 
információcsere megkeresés alapján és 
információcsere előzetes megkeresés 
nélkül.
Megkeresésre történő 
információcsere
29 
A tagállami hatóságoknak a kért 
információt a lehető leggyorsabban, 
de legkésőbb a megkeresés kézhez -
vételétől számított három hónapon 
belül át kell adniuk. Amennyiben a kért 
információ már a megkeresett hatóság 
rendelkezésére áll, az említett határidő 
csak egy hónap.
30 
A válaszok időbenisége azonban 
nem volt kielégítő. A tagállamok által 
a Bizottságnak megküldött statiszti -
kák szerint a tagállamok a 2013-ban 
beérkezett megkeresésekre az esetek 
összesen 41%-ában késve válaszol -
tak. Hat tagállam az esetek több mint 
50%-ában válaszolt késve. A tagálla -
monként beérkezett megkeresések 
számának elemzése arra mutat, hogy 
a késések nem mindig álltak arányban 
a megkeresések száma által okozott 
munkaterheléssel.31 
Az Egyesült Királyság kivételével egyik 
ellenőrzött tagállam adóhatóságai sem 
tűztek ki operatív célokat a késedel -
mes válaszok csökkentésére, valamint 
a héa-információcseréből vagy az érté -
kelések/csalási esetek számából adódó 
többletbevétel beszedésére vonatko -
zóan. Sőt, jószerivel nem is ismeretes, 
hogy ez a közigazgatási együttműkö -
dési eszköz milyen hatással van a héa 
beszedésére.
32 
A felmérés szerint ugyanakkor egy 
kivétellel minden válaszadó elégedett 
volt a válaszok minőségével. A Bizott -
ság teljesítménymutatókat tűzött ki az 
információcserék számára nézve, és 
azt a célt, hogy a megkeresés alapján 
történő információcsere alapszámát 
13%-kal növelje, 2013-ban elérte.
33 
A megkeresés alapján történő elekt -
ronikus információcsere hasznos, 
a tag  államok által nagyra értékelt 
eszköz. Nincsen azonban információ 
arra nézve, hogy milyen az eredmé -
nyessége a héa beszedése tekinteté -
ben. Emellett a válaszok késedelmes 
volta is hátráltatja a héabeszedés 
eredményességét.
23 Észrevételek
Előzetes megkeresés nélk üli 
információcsere
34 
Az uniós jog szerint az „információt 
minden tagállam illetékes hatósága 
előzetes megkeresés nélkül továbbítja 
a többi érintett tagállam illetékes ható -
ságának, a következő esetekben:
a) az adóztatásra a rendeltetési tag -
államban kerül sor, és a rendel -
tetési tagállam ellenőrzési rend -
szerének hatékony működéséhez 
szükség van a származási tagállam 
által szolgáltatott információra;
b) valamely tagállam okkal feltéte -
lezi, hogy a másik tagállamban 
a héára vonatkozó szabályozást 
megsértették vagy feltehetőleg 
megsértették;
c) a másik tagállamban fennáll az 
adóbevétel-kiesés veszélye16”.
35 
A Bizottság teljesítménymutatókat 
tűzött ki a tagállami információcserék 
számára nézve, és azt a célt, hogy az 
alapszámot 10%-kal növelje, 2013-ban 
elérte.36 
A felmérés tanúsága szerint a tagálla -
mok egyértelműen hasznosnak találták 
az eszközt. Számos példával szolgáltak 
arra (további héabecslések, tájékozta -
tás „eltűnő kereskedőkről”, korrekciók 
a VIES-rendszerben), hogy az előzetes 
megkeresés nélküli információcsere 
értékes volt számukra.
A VIES tájékoztatást 
nyújt a Közösségen bel üli 
ügyletekről, de alkalmanként 
megbízhatósági problémák 
vannak vele
37 
Az Unió létrehozott egy elektronikus 
rendszert (VIES), amelyen keresztül 
a tagállamok információt cserélnek 
a héaazonosító számmal rendelkező 
kereskedőkről és a Közösségen belüli 
értékesítésekről. A VIES-ben szereplő 
információk minőségének és megbíz -
hatóságának biztosítása a tagállamok 
felelőssége; kockázatértékelésüket 
követően ezeknek az adatoknak az 
ellenőrzésére szolgáló eljárásokat kell 
végrehajtaniuk. Az ellenőrzésekre elvi -
leg a héaazonosító szám kiadása előtt, 
illetve, amennyiben a nyilvántartásba 
vétel előtt csak előzetes ellenőrzése -
ket végeznek, az ilyen nyilvántartásba 
vételt követő legfeljebb hat hónapon 
belül kerül sor.16 Az 904/2010/EU tanácsi 
rendelet 13. cikkének 
(1) bekezdése.
24 Észrevételek
38 
Noha felmérésünk csak alkalmi prob -
lémákat jelzett a rendszer megbízha -
tóságára nézve (a 28 válaszadó közül 
négyen jeleztek ilyeneket), mégis i. 17 
ízben említették problémaként az ada -
tok rendelkezésre nem állását, illetve 
késői rendelkezésre állását; ii. a fel -
mérés során adott válaszok rámutat -
tak, hogy 11 tagállam adataihoz nehéz 
hozzá férni; iii. a válaszadók 10 tagállam 
esetében a héaazonosító szám időben 
történő törlésével kapcsolatos problé -
mákról számoltak be; iv. 7 tagállamban 
a héaazonosító számokra vonatkozó 
adatok nem voltak aktualizálva.
39 
Ezeket a megállapításokat megerősí -
tették az öt felkeresett tagállamban 
végzett ellenőrzési tesztjeink. Ezek 
arra is rámutattak, hogy a VIES kere -
tében úgy adnak ki új héaazonosító 
számokat, hogy a kiadás ténye nem 
indít be kockázatalapú ellenőrzést, 
a héaazonosító számmal már rendel -
kező kereskedők pedig nem részesül -
nek „megfelelő oktatásban”17. Ahhoz, 
hogy a tagállami kockázatkezelési 
rendszerek eredményesek legyenek 
és csökkentsék az „eltűnő kereske -
dők” problémáját, fontos, hogy a nagy 
kockázatú kereskedőket a VIES-ben 
történő regisztrációt követően azonnal 
ellenőrizzék.
40 
A pozitívumok között említendő, hogy 
Portugáliában kettős adószámrend -
szert vezettek be, vagyis külön-külön 
héaazonosító szám érvényes a belföldi 
tevékenységekhez, illetve a Közössé -
gen belüli értékesítésekhez. Néhány 
tagállamban, pl. Spanyolországban, 
Portugáliában és Horvátországban 
további ellenőrzéseket vezettek be 
a Közösségen belüli értékesítéseket 
végezni szándékozó adóalanyok 
ellenőrzésére.41 
Miután kiválasztottunk egy mintát 
a helytelen héaazonosító számokról18 
szóló VIES-hibaüzenetekből, azt állapí -
tottuk meg, hogy a legtöbb felkeresett 
tagállam19 adóhatósága nem reagált 
ezekre az üzenetekre. Ez növeli annak 
kockázatát, hogy egyes értékesítések 
adózatlanul maradnak. Ráadásul az 
összesítő nyilatkozatokat kapó tag -
állam két munkanapon belül köteles 
tájékoztatni a feladót az esetleges 
helytelen héaazonosító számokról. 
Egy esetben azonban a tagállam több 
mint két év és öt hónap késéssel küldte 
meg a hibaüzenetet. Ha a hibaüzenet 
az elévülési idő20 lejárta után érkezik, 
a héát lehetetlen beszedni.
42 
A körhintacsalás során az áteresztő 
társaságok eltűnő vagy nem teljesítő 
kereskedők részére fiktív vagy valós 
Közösségen belüli értékesítéseket 
végeznek. Ezért van szükség a más 
tagállamokban található kereskedelmi 
partnereik azonosítására, megfigye -
lésére és szükség esetén a nyilván -
tartásból való haladéktalan törlésére. 
Egyes tagállamok jogszabályai azon -
ban nem teszik lehetővé áteresztő 
társaságok törlését a nyilvántartásból 
pusztán azért, mert üzleti kapcsolat -
ban állnak „eltűnő” vagy nem teljesítő 
kereskedőkkel.17 A 32. sz. Fiscalis projektcsoport 
által kidolgozott „Compliance 
Risk Management Guide For 
Tax Administrations” 
(„Szabályszerűségi 
kockázatkezelési útmutató 
adóhatóságok számára”) 
szerint ha a kereskedők 
valamely adózási szabályt 
annak bonyolultsága miatt 
nem tartanak be, akkor ezt 
a problémát az adóhatóságok 
úgy is kezelhetik, hogy 
ingyenes tanácsokat adnak 
a kereskedőknek, vagy hogy 
a bonyolultságot kiküszöbölő 
jogszabály-módosítást 
javasolnak.
18 Ha egy tagállam a VIES-en 
keresztül héaösszesítő 
nyilatkozatot küld, az 
információt kapó tagállam egy 
visszaküldött hibaüzenetben 
adja meg az összes helytelen 
héaazonosító számot.
19 Olaszország (10 esetből 
10-ben), Magyarország 
(10 esetből 7-ben), Lettország 
(10 esetből 1-ben) és az 
Egyesült Királyság (10 esetből 
10-ben).
20 Az a tagállami 
adójogszabályokban 
meghatározott időszak, 
amelynek leteltével már nem 
lehet beszedni a héát.
25 Észrevételek
43 
A Bizottság nem tesz monitoring -
látogatásokat a tagállamokban annak 
értékelésére, hogy azok megtették-e 
a „szükséges intézkedéseket annak 
érdekében, hogy a héa szempontjából 
történő nyilvántartásba vétel céljából 
közölt adatok hiánytalanok és pon -
tosak legyenek”21. Ilyen látogatások 
nélkül a Bizottságnak nehéz figyelem -
mel kísérnie az ilyen intézkedésekben 
tapasztalható előrelépést.
44 
A VIES igen hasznos eszköz a Közössé -
gen belüli értékesítésekre vonatkozó 
adatok tagállamok közötti cseréjében. 
A tagállamok általi alkalmazásában 
azonban vannak olyan hiányosságok, 
amelyek alkalmanként befolyásolják 
a VIES-adatok megbízhatóságát, pon -
tosságát, teljeskörűségét és időbenisé -
gét, s ezáltal a VIES eredményességét 
a csalás elleni küzdelemben.
A többoldalú ellenőrzés 
eredményes eszköz, de 
ritkábban alkalmazzák
45 
Két vagy több tagállam megállapodhat 
abban, hogy összehangolt adóköte -
lezettségi ellenőrzéseket végezzenek 
egy vagy több kereskedőre nézve, ha 
véleményük szerint az ilyen ellen  őrzés 
eredményesebb, mintha csak egy tag -
állam végezné azt.46 
A felmérés szerint 27 tagállam tartja 
a többoldalú ellenőrzéseket (MLC) 
hasznos eszköznek a héacsalás elleni 
küzdelemben. Ugyanakkor az eszköz 
nincsen teljesen kihasználva, sőt csök -
ken a használata. Bizottsági statisztikák 
szerint a tagállamok által kezdeménye -
zett többoldalú ellenőrzések száma 
a 2011-es 52-ről 2012-ben 42-re, majd 
2013-ban 33-ra csökkent. A többoldalú 
ellenőrzések gyakran lassúak: ellen -
őrzésünk tanúsága szerint a legtöbb 
esetben nem fejeződtek be a tervezett 
egyéves időtartamon belül. Ráadásul 
a Bizottság által kitűzött célt, hogy 
a kezdeményezett többoldalú ellen -
őrzések alapszámát 7%-kal, vagyis 
46-ra növeljék, 2013-ban nem érték 
el. Ez arra mutat, hogy nem volt reális 
az a bizottsági ajánlás, hogy a tagálla -
mok által kezdeményezett többoldalú 
ellen  őrzések számát 2014-ben kb. 75-
re növeljék.
47 
A felkeresett tagállamok adóhatósága -
inak nincsenek teljesítménymutatóik, 
kivéve az Egyesült Királyságot, amely 
kitűzött egy operatív célt a többolda -
lú ellenőrzésekben való részvételből 
származó héabeszedésre nézve. Más 
tagállamok nem követik nyomon 
a részvételükkel lezajlott többoldalú 
ellenőrzések nyomán visszatéríten -
dő becsült héa visszafizetését, és ez 
kevéssé ösztönzi őket a többoldalú 
ellenőrzésekben való részvételre.21 A 904/2010/EU tanácsi 
rendelet 22. cikke.
26 Észrevételek
Eurofisc: ígéretes eszköz, de 
javításra szorul
48 
Az Eurofisc tagállami adó- és vám -
igazgatási tisztviselők decentralizált 
hálózata, akik potenciálisan csalárd 
vállalkozásokról és ügyletekről cserél -
nek gyorsan és célzottan információt. 
Jelenleg az Eurofisc keretében négy 
tevékenységi terület (TT) működik 
(lásd: 2. háttérmagyarázat ).
49 
A Bizottság technikai és logisztikai 
támogatást biztosít az Eurofiscnek, 
de nem vesz részt az Eurofisc napi 
működésében, és nincs hozzáférése az 
Eurofisc keretében kicserélt informá -
ciókhoz. Az Eurofisc egy adott tevé -
kenységi területén működő tagállami 
összekötőknek van tapasztalatuk 
a héacsalás elleni küzdelem terén. Ezek 
maguk közül kijelölnek egy Eurofisc 
tevékenységi területi koordinátort. 
A koordinátor összegyűjti és terjeszti 
a részt vevő Eurofisc-összekötőktől 
kapott információkat.50 
Mihelyt egy tagállam valamely társasá -
got az áteresztő társaságok kategóri -
ájába sorol, amely fiktív vagy valós ér -
tékesítést végez csalárd vagy hibásan 
teljesítő kereskedők részére, a társaság 
jelenlegi és tervezett partnereivel 
kapcsolatos információkat késedelem 
nélkül meg kell küldeni az Eurofisc 
útján, hogy a társaságokat azonosítani, 
megfigyelni és szükség esetén a nyil -
vántartásból haladéktalanul törölni 
lehessen. Az ettől való eltérés korlátoz -
za a tagállamok azon képességét, hogy 
az eltűnő kereskedő útján elkövetett, 
a Közösségen belüli héacsalás problé -
máját a csalás bekövetkezte előtt tud -
ják kezelni. A beérkezett csalás  jelzés 
hasznosságáról tájékoztató gyors 
visszacsatolási mechanizmus nélkül 
a tagállamok nem tudják javítani koc -
kázatelemzésük minőségét.
51 
Felmérésünk tanúsága szerint a 27 tag -
állam hatékony előrejelző rendszernek 
találja az Eurofiscet a csalás megelő -
zése terén, ám mégis a következő 
hiányosságokra mutattak rá, amelye -
ket a tagállamokban végzett ellen -
őrzési tesztjeink is megerősítettek: i. 
nem volt elég gyakori a visszajelzés; ii. 
a kicserélt adatok nem mindig voltak 
kellően célzottak; iii. nem minden tag -
állam működik az Eurofisc valamennyi 
tevékenységi területén; iv. az informá -
ciócsere nem felhasználóbarát; v. az 
adatcsere túl lassú.2. háttérmagyarázatAz Eurofisc tevékenységi ter ületei
 ο1. TT: „Eltűnő kereskedő” révén elkövetett, Közösségen belüli csalás (MTIC).
 ο2. TT: Közlekedési eszközökkel (autók, hajók és repülőgépek) kapcsolatos csalás.
 ο3. TT: A 42-es eljáráskódú vámeljárással való visszaéléssel kapcsolatos csalás.
 ο4. TT: A héacsalással kapcsolatos trendek és fejlemények megfigyelőközpontja.
27 Észrevételek
52 
A csalásjelzések feldolgozása és 
feltöltése valamennyi felkeresett 
tagállamban hosszadalmas és ne -
hézkes folyamat volt. Egy felkeresett 
tagállamonként 20 csalásjelzésből álló 
minta vizsgálata megerősítette, hogy 
az információcsere bizonyos mértékig 
kezdetleges, lassú, nem felhasználó -
barát, és Excel táblázatok segítségével 
történik. Az Eurofisc tevékenységi 
területi koordinátora ezeket a táblá -
zatokat kézzel állítja össze, majd az 
Eurofiscben részt vevő valamennyi 
tagállam összekötői körében terjeszti. 
Ez azzal a veszéllyel jár, hogy hiányos 
vagy téves információk kerülhetnek 
továbbításra.
53 
Ellenőrzésünk tanúsága szerint az 
egyes tagállamok saját kockázatelem -
zést végeznek. A kockázatelemzés 
elvégzéséhez nincsenek közös kritéri -
umok vagy információforrások. Ritkán 
érkezik visszajelzés a kicserélt adatok 
hasznosságáról. Ebből adódóan a kü -
lönböző tevékenységi területeken mű -
ködő tagállamok gyakran nem kétes 
kereskedőkről is információt cserélnek, 
ami a források pazarlását jelenti22.
54 
Nincsenek minőségi mutatók az adott, 
ill. kapott visszajelzésekre, illetve az 
időbeniségre nézve. A hálózat révén 
megjelölt társaságok számát és külön -
böző kategóriákba történő besorolását 
tekintve léteznek statisztikai adatok, 
de a különböző Eurofisc tevékenységi 
területek eredményességének értéke -
lésére a tagállamok nem határoztak 
meg más teljesítménymutatókat. Ezen -
kívül a visszajelzések időbeniségére 
nézve sem állnak rendelkezésre átfogó 
statisztikai adatok.55 
A felkeresett tagállamokban elvégzett 
mintavételes tesztek eredményei sze -
rint a legtöbb tagállam három hónap -
nál később ad visszajelzést a beérkező 
csalásjelzésekre. Sok esetben a szol -
gáltatott információ nem teljes körű, 
esetenként nem a szabványos formá -
tumban van, ami további késedelmet 
okoz a feldolgozásban.
A Bizottság értékes 
segítséget nyújt 
a tagállamoknak, de nem 
végez helyszíni vizsgálatokat 
a tagállamokban
56 
A tagállamok és a Bizottság megvizs -
gálják és értékelik a közigazgatási 
együttműködés működését a gyakor -
latban. A Bizottság az intézkedések 
működésének javítása céljából össze -
foglalja a tagállamok tapasztalatait.
57 
Felmérésünk szerint a 28 válaszadó kö -
zül 25 úgy ítéli meg, hogy a Bizottság 
értékes segítséget nyújt a tagállamok -
nak. 2014. február 12-én a Bizottság 
közzétette a közigazgatási együttmű -
ködést értékelő jelentését23. A Bizott -
ság hangsúlyozta, hogy a tagállamok 
csak együttműködve kezelhetik 
eredményesen az adócsalás és az adó -
elkerülés problémáját, s hogy emiatt 
kulcsfontosságú célkitűzés a tagállami 
adóhatóságok közötti közigazgatási 
együttműködés javítása.22 A 2011–2014-es időszakban az 
1. TT-n összesen 30 493 jelzést 
töltöttek fel a megfigyelt 
társaságokra nézve. Az összes 
feltöltött jelzés közül 11 028-ra 
(36%) nem érkezett 
visszajelzés a felkért 
tagállamból. A fennmaradó 
19 465 jelzés közül 11 127 
(57%) olyan társaságokra 
vonatkozott, amelyek 
normális, csalási kockázatot 
nem jelentő kereskedőnek 
minősültek. A 3. TT-n 2013-ban 
83 301 jelzés került feltöltésre, 
ami 80%-os növekedést jelent 
2012-höz képest. 
Az információcserék száma 
jelentős mértékben nőtt, az 
információ célzottsága viszont 
csökkent: a 2013-ban feltöltött 
kereskedők közel 83%-a 
minősült nem kétesnek, míg 
2012-ben ez az arány 70% volt.
23 COM(2014) 71 final, 2014. 
február 12.
28 Észrevételek
58 
A Bizottság jelentése kiemelte azokat 
a területeket, ahol a közigazgatási 
együttműködés még intenzívebbé 
tehető. „Összességében véve gyor -
sabban kell reagálni az információ -
kérésekre, mert kritikus problémának 
bizonyul a válaszok késedelmes volta 
… a jó közigazgatási együttműködés 
és a bevált módszerek kontextusában 
ösztönözni kell mind az önkéntes, 
mind a megkeresésre adott vissza -
jelzést, mert az adóügyi tisztviselők így 
értesülhetnek leginkább arról, hogy 
munkájuk (bizonyos mértékig) hasz -
nosnak bizonyult”.
59 
A Bizottság jelentése többek között 
egy a tagállamoknak kiküldött kérdő -
íven alapult. A jelentés közzétételétől 
az ellenőrzés időpontjáig azonban 
nem került sor helyszíni vizsgálatokra 
a tagállamokban. A tagállami adó -
hatóságoknál tett helyszíni vizsgálatok 
nélkül a Bizottság nem lehet teljesen 
tisztában a közigazgatási együttműkö -
dés tényleges megvalósulási módjai -
val, s így nem javíthatja eredményesen 
azok működését.
A tagállamok nem cserélik ki 
egymás között a harmadik 
országoktól kapott 
információkat
60 
Az uniós jog szerint ha valamely tag -
állam illetékes hatósága egy harmadik 
országtól kap információt, úgy e ható -
ság az információt továbbíthatja a fel -
tehetően érdekelt tagállamok illetékes 
hatóságai felé, az ezt kérő tagállamok -
nak pedig minden esetben24.61 
Csak 13 válaszadó véli úgy, hogy a tag -
államok élnek a harmadik országoktól 
kapott információk cseréjének ezzel 
a lehetőségével. Ugyanakkor kilenc 
válaszadó javasolta kölcsönös héa -
ügyi segítségnyújtási megállapodás 
aláírását az Egyesült Államokkal, nyolc 
válaszadó pedig Törökországgal és 
Kínával javasolt ilyen megállapodást, 
ami megerősíti az ilyen információk 
jelentőségét.
62 
A harmadik országokból érkező infor -
máció különösen akkor fontos az eu -
rópai fogyasztóknak nyújtott digitális 
szolgáltatásokra és a számukra távoli 
helyekről értékesített immateriális 
javakra kivetett héa beszedése szem -
pontjából, amikor a szolgáltató fizikai -
lag sem közvetlenül, sem közvetetten 
nincs jelen a fogyasztó országában 
(lásd: 90–92. bekezdés).24 A 904/2010/EU tanácsi 
rendelet 50. cikkének 
(1) bekezdése.
29 Észrevételek
A Fiscalis az igazgatási 
egy üttműködés erősítésének 
fontos uniós eszköze
63 
A Fiscalis 2013 többéves uniós cselek -
vési programot az EU a belső piaci adó -
rendszerek működésének fejlesztését 
célzó adóhatósági kezdeményezések 
finanszírozására hozta létre. A prog -
ramot nemrég 2020-ig meghosszab -
bították25. A Fiscalis 2013 a 2008-tól 
2013-ig tartó időszakra vonatkozott 
és 156,9 millió eurót különítettek el 
rá, míg a Fiscalis 2020-ra szánt pénz -
ügyi keret 223,4 millió euró. A Fiscalis 
2020 programot létrehozó rendelet új 
meghatározást ad a külön célkitűzés -
nek, és egyértelműbben hangsúlyozza 
az adócsalás, az adókikerülés és az 
agresszív adótervezés elleni küzdelem 
támogatását26.
64 
Megvizsgáltuk a Fiscalis 2013 program 
félidős27 és záró értékelését28, egyes 
Fiscalis projektcsoportok outputját, 
és interjúkat készítettünk a Fiscalisért 
felelős tagállami tisztviselőkkel. A Fis -
calis által finanszírozott közigazgatási 
együttműködési eszközökből álló 
mintát valamennyi vizsgált tagállam -
ból válogattuk össze, a következő 
összetételben: 20, megkeresés alapján 
történő információcsere, 20 VIES-hiba -
üzenet, 10 többoldalú ellenőrzés és 20, 
az Eurofisc 1. tevékenységi területén 
keresztül lebonyolított csalásjelzés.65 
Noha a Fiscalis 2013-at létrehozó 
határozat szerint „a munkaprogram 
(…) konkrét célkitűzésekre vonatkozó 
mutatókat tartalmaz”, a félidős értéke -
lés időpontjáig a Bizottság nem hatá -
rozott meg mutatókat, pedig a félidős 
értékelés is javasolta, hogy a Bizottság 
és a tagállamok hozzanak létre egy 
eredményalapú figyelő és értékelő 
rendszert, s annak részeként egy sor fő 
output- és eredménymutatót, valamint 
lehetőség szerint határozzanak meg 
olyan alap- és célértékeket, amelyek -
hez viszonyítva évente mérni lehet 
az előrehaladást. A Bizottság ugyan 
létrehozott egy teljesítményfigyelő 
rendszert, de ez csak 2014 áprilisában 
lépett működésbe, így a 2014. júniusi 
záró értékelésben ugyanez a bírálat 
fogalmazódott meg.
66 
Alapszámok és mutatók hiányában 
a Fiscalis 2013 program eredményes -
sége nem volt számszerűsíthető. 
Másrészt a minőségre nézve a felke -
resett tagállamokban az értékelések 
tanúsága és a szakemberek véleménye 
igen kedvező. Például a Fiscalis 2013 
félidős értékelése szerint „a felmérés 
résztvevői és a megkérdezettek úgy 
vélik, hogy a Fiscalis hozzájárul a csalás 
elleni eredményesebb küzdelemhez, 
mivel neki köszönhetően ritkábban 
fordul elő csalás, az előfordulóakat 
gyakrabban derítik fel, és ezt követően 
nagyobb adóösszeget hajtanak be”. 
A felkeresett tagállamok öt adóhatósá -
ga közül azonban egy sem méri ilyen 
módon a Fiscalisban való részvételé -
nek eredményeit.25 Az Európai Parlament és 
a Tanács 2007. december 11-i 
1482/2007/EK határozata 
a belső piac adózási rendszerei 
működésének javítását célzó 
közösségi program 
létrehozásáról (Fiscalis 2013 
program) és a 2235/2002/EK 
határozat hatályon kívül 
helyezéséről (HL L 330., 
2007.12.15., 1. o.). Az ennek 
keretében zajló 
tevékenységek többek között: 
kommunikációs és 
információcsere-rendszerek, 
többoldalú ellenőrzések, 
szemináriumok és 
projektcsoportok, 
munkalátogatások, képzések 
és egyéb hasonló 
tevékenységek.
26 Az Európai Parlament és 
a Tanács 2013. december 11-i 
1286/2013/EU rendelete a 2014 
és 2020 közötti időszakra 
szóló, az európai unióbeli 
adórendszerek működésének 
javítását célzó cselekvési 
program (Fiscalis 2020) 
létrehozásáról, valamint az 
1482/2007/EK határozat 
hatályon kívül helyezéséről 
(HL L 347., 2013.12.20., 25. o.).
27 http://ec.europa.eu/
taxation_customs/resources/
documents/common/
publications/studies/
fiscalis2013_mid_term_
report_en.pdf .
28 http://ec.europa.eu/
taxation_customs/resources/
documents/common/
publications/studies/
fiscalis2013_final_evaluation.
pdf.
30 Észrevételek
A közigazgatási 
egy üttműködési eszközök 
finanszírozása
67 
A költségvetésnek kb. 22%-át szen -
telték olyan közös tevékenységek -
nek, mint többoldalú ellenőrzések, 
munkalátogatások, szemináriumok 
és projektcsoportok; a záró értékelés 
„igen ésszerűnek” ítélte a költsége -
ket. A félidős értékelés megállapítása 
szerint a konkrét célkitűzések szintjén 
a program „nagymértékben” hozzájá -
rult a részt vevő nemzeti adóhatósá -
gok közötti igazgatási együttműködés 
javításához.
Megfelelő informatikai 
infrastruktúra biztosítása
68 
A költségvetés csaknem 75%-át fordí -
tották kommunikációs és információ -
csere-rendszerekre. A záró értékelés 
külön vizsgálta az informatikai rend -
szereket, tekintve, hogy azok a Fiscalis 
2013 kiadásainak ilyen nagy részét 
tették ki. A nagyfokú kihasználtság 
miatt a költségeket megalapozottnak 
találták. Az érdekelt felek is „széles 
körben meg voltak győződve” a rend -
szerek értékéről. A vizsgált tagál -
lamokban a felhasználók általában 
pozitívan nyilatkoztak az informatikai 
rendszerekről.A szakértelem kiaknázása 
a Fiscalis projektcsoportok 
útján
69 
A Fiscalis projektcsoportok tagálla -
mi szakértőkből állnak. A csoportok 
többek között a Közösségen belüli 
héacsalás elleni küzdelem gyakorlati 
útmutatójának29 frissítésén dolgoztak. 
A tagállamok adóhatóságai elége -
dettek részvételükkel ezekben a cso -
portokban, és megítélésük szerint 
ezek hozzájárultak a jó közigazgatási 
gyakorlat terjesztéséhez és növelték az 
uniós adóügyi jogszabályok ismeretét 
az adótisztviselők körében. A 29. sz. 
Fiscalis projektcsoportnak30 a köve -
tendő gyakorlatra vonatkozó ajánlásai 
véleményünk szerint megbízhatóak, és 
a 42-es eljáráskódú vámeljárásra vonat -
kozó kontrollmodellünket mi is ezekre 
alapoztuk (lásd: III. melléklet ).
70 
A félidős értékelés szerint a Fiscalis 
program „nagymértékben” hozzájárult 
ahhoz, hogy az adótisztviselők magas 
szintű ismeretekre tegyenek szert az 
uniós jogszabályokról és azok végre -
hajtásáról, elsősorban a héa és a jöve -
déki adó területén. A program „nagyon 
nagy mértékben” hozzájárult a helyes 
közigazgatási gyakorlat kifejlődéséhez 
is.29 Ezt a gyakorlati útmutatót 
a tagállamok közzéteszik 
weboldalaikon.
30 29. sz. Fiscalis projektcsoport 
az importra vonatkozó 
héaszabályokkal való 
visszaélésről.
31 Észrevételek
A héacsalás kezelése 
érdekében módosult 
a héára vonatkozó 
szabályozás
71 
A héacsalás elleni stratégia ered -
ményességéhez szükséges, hogy 
a Közösségen belüli héacsalás keze -
lésére irányuló releváns jogszabályi 
intézkedéseket fogadjanak el. 2008-as 
közleményében a Bizottság meghatá -
rozta az adócsalás ellen Unió-szerte 
folytatott küzdelem javítását célzó 
összehangolt stratégia cselekvési 
tervét, amely 11 jogalkotási javaslatot31 
tartalmazott a héacsalás megelőzésé -
nek32 és fel derítésének33, valamint az 
adóhatóságok adószedési és -behajtási 
kapacitásának javítása céljával34.
72 
E javaslatok többségét a Tanács 
elfogadta, kivéve az egyetemleges 
felelősségre és a valamennyi tagállami 
bevétel védelmének megosztott fele -
lősségére vonatkozóakat.
Rövid ült a héaösszesítő 
nyilatkozatok beszámolási 
időszaka és csökkent 
a továbbításukhoz sz ükséges 
idő
73 
Az egyik elfogadott javaslat35 a csalá -
sok gyorsabb felderítése érdekében 
kötelezővé tette Közösségen belüli ér -
tékesítés esetén az 50 000 eurós érték -
határt összességükben meghaladó 
ügyletekről történő havi információ -
szolgáltatást. Az értékhatár alatt, 
illetve a szolgáltatásnyújtásra vonatko -
zóan azonban a tagállamok továbbra 
is nyújthatnak be negyedévenként 
nyilatkozatot.74 
A Bizottság külső szerződéses meg -
bízottal végeztetett értékelést ar -
ról, hogyan hat ki a vállalkozásokra 
a negyed  éves összesítő nyilatkoza -
tokról a havi nyilatkozatokra történő 
átállás, illetve a különböző értékhatá -
rok és eltérések. A tanulmány36 szerint 
a végrehajtás nem volt egységes37, ami 
többletköltséget jelent a vállalkozások 
számára. Az összesítő nyilatkozatok 
gyakoribb benyújtása külön – mind 
egyszeri, mind pedig ismétlődő – költ -
séggel jár a vállalkozások számára. 
A költségek egyik oka az, hogy nincs 
összehangolás azon tagállamok 
adóhatóságai között, ahol a vállala -
tok működnek. Ismétlődő költségek 
adódnak abból, hogy egyes eljárások 
nem negyedévente, hanem havonta is -
métlődnek. Ahol a héabevallás, illetve 
az összesítő nyilatkozat benyújtásának 
határideje eltér, ott külön kontrollokra 
van szükség. Ezenkívül a beszámo -
lási kötelezettségek közötti különb -
ségek azt is jelentik, hogy az egyes 
kereskedők számára nem egyenlőek 
a verseny  feltételek a belső piacon.
75 
Valamennyi tagállam hozzáigazította 
héaszabályozását a héairányelvhez. 
Ellenőrzésünk eredményei szerint 
azonban Németországban, noha 
a héaszabályozás összhangban áll 
a héairányelvvel, a kereskedők tovább -
ra is negyedéves vagy éves összesítő 
nyilatkozatot nyújtanak be akkor is, ha 
az 50 000 eurós értékhatár fölött kö -
telező volna számukra a havi összesítő 
nyilatkozat.31 COM(2008) 807 végleges, 
2008. december 1. „A 
héacsalás ellen az Európai 
Unióban folytatott küzdelem 
hatékonyabbá tételére 
vonatkozó koordinált 
stratégia”.
32 A 904/2010/EU tanácsi 
rendeletnek a VIES-re 
vonatkozó V. és IX. fejezete, 
a héairányelv XI. címének 
3. fejezete, különösen 
a számlázással kapcsolatos 
szabályokról szóló 226. cikk, 
valamint a héairányelv VI. címe 
a Közösségen belüli ügyletek 
adófizetési kötelezettségéről.
33 A Tanács 2008. december 16-i 
2008/117/EK irányelve a közös 
hozzáadottértékadó-rend -
szerről szóló 2006/112/EK 
irányelvnek a Közösségen 
belüli ügyletekkel kapcsolatos 
adócsalás elleni küzdelem 
érdekében történő módosítá -
sáról (HL L 14., 2009.1.20., 7. o.), 
amely az összesítő nyilatkoza -
tok leadási határideje és az 
ezekről történő információ -
csere határideje lerövidítésé -
nek céljával módosítja 
a héairányelv 263. cikkének (1) 
bekezdését és a 904/2010/EU 
tanácsi rendelet 20. cikkét; 
a Tanács 2009. június 25-i 
2009/69/EK irányelve a közös 
hozzáadottértékadó-rend -
szerről szóló 2006/112/EK 
irányelvnek az importtal 
kapcsolatos adócsalás 
tekintetében történő 
módosításáról (HL L 175., 
2009.7.4., 12. o.), amely 
módosítja a héairányelv 
143. cikkét, a 904/2010/EU 
rendelet V. fejezetét az 
adatokhoz való automatizált 
hozzáférés tekintetében, 
valamint a 904/2010/EU 
rendelet X. fejezetét az 
Eurofisc tekintetében.
34 Javaslat tanácsi irányelvre 
a közös hozzáadottérték -
adó-rendszerről szóló 
2006/112/EK irányelvnek az 
importtal és más határokon 
átnyúló ügyletekkel 
kapcsolatos adócsalás 
tekintetében történő 
módosításáról az egyetemle -
ges felelősséget illetően (nem 
fogadták el), a Tanács 2010. 
március 16-i 2010/24/EU 
irányelve az adókból, 
vámokból, illetékekből és 
egyéb intézkedésekből eredő 
követelések behajtására 
irányuló kölcsönös segítség -
nyújtásról (HL L 84., 2010.3.31., 
1. o.), valamint javaslat 
a közigazgatási együttműkö -
désről szóló rendeletben el 
32 Észrevételek
A 42-es eljáráskódú 
vámeljárás: a Számvevőszék 
legtöbb ajánlását a Bizottság 
elfogadta, de a tagállamok 
még nem hajtották végre 
azokat
76 
A 42-es eljáráskódú vámeljárást (CP 
42) az importőr annak érdekében 
alkalmazza, hogy az áruk egy másik 
tag államba történő továbbszállítása 
esetén héamentességben részesüljön. 
A héát a rendeltetési tagállamban kell 
megfizetni. A 42-es eljáráskódú vámel -
járáshoz való jog a következőktől függ:
a) az importőrnek a behozatali nyi -
latkozatban a héára vonatkozóan 
hiánytalan és érvényes információ -
kat38 kell szolgáltatnia;
b) az áru kiadása előtt a vám -
hatóságok ellenőrzik ezt az 
információt, majd megküldik az 
adóhatóságnak;
c) az adóhatóság ezt az információt 
egyezteti az importőr által be -
nyújtott összesítő nyilatkozatban 
található információval;
d) az ebben található információk 
a VIES-rendszert használó más 
tagállamok adóhatóságai számára 
is rendelkezésre állnak;
e) a rendeltetési tagállam adóhatósá -
ga a vevő héabevallását összeha -
sonlítja a VIES-ben rendelkezé  sre 
álló információkkal, s így biztosítja, 
hogy a héát a rendeltetési tagál -
lamban számítsák fel. A Számvevő -
szék kontrollmodelljét a 42-es 
eljáráskódú vámeljárásra vonatko -
zóan lásd: III. melléklet.77 
A 42-es eljáráskódú vámeljárásra 
vonatkozó korábbi ellenőrzésünk39 
nyomán, valamint hogy teszteljük 
a vám- és adóhatóságok egymás -
sal és más tagállamok hatóságaival 
való – szükség esetén az Eurofisc 3. TT 
segítségével (lásd: 2. háttérmagya -
rázat ) – történő együttműködését 
és ellenőrizzük a VIES-adatok teljes -
körűségét, kockázatalapú mintavétel -
lel kiválasztottunk egy olyan mintát, 
amely felkeresett tagállamonként 30 
darab, a 42-es eljáráskódú vámeljárás 
alá eső importból állt. Megvizsgáltuk 
a 13/2011. sz. különjelentésünkben tett 
ajánlások Bizottság általi megvalósítá -
sának helyzetét is.
A legtöbb felkeresett 
tagállamban a vám ügyi és 
a héaadatok keresztellenőrzése 
nem eredményes
78 
A 42-es eljáráskódú vámeljárás ke -
retében importált árukra vonatkozó 
információk hiánya a vámeljárással 
való visszaéléshez és ebből követke -
zően elégtelen tagállami héabefize -
tésekhez vezethet. A tagállamokban 
lefolytatott mostani ellenőrzésünk 
szerint a 42-es eljáráskódú vámeljárás 
keretében importált árukra vonatkozó 
VIES-adatok nem voltak teljeskörűek. 
Megállapítottuk, hogy Németország 
és az Egyesült Királyság vámhatóságai 
nem küldenek adatokat az adóhatósá -
goknak a 42-es eljáráskódú vámeljárás 
keretében lezajlott importról. Megálla -
pítottuk azt is, hogy Németországban, 
Olaszországban és az Egyesült Király -
ságban a kereskedők a héaösszesítő 
nyilatkozatban nem tüntetik fel külön 
a 42-es eljáráskódú vámeljárás kereté -
ben importált áruk Közösségen belüli 
továbbértékesítését.nem fogadott valamennyi 
tagállami bevétel védelmének 
megosztott felelősségéről.
35 A héairányelv 263. cikkének (1) 
bekezdését módosító 
2008/117/EK irányelv.
36 „Expert study on the issues 
arising from a reduced time 
frame and the options allowed 
for submitting recapitulative 
statements. Final report, 28 
October 2011.” („Szakértői 
tanulmány a csökkentett 
időkerettel és az összesítő 
nyilatkozatok benyújtásának 
megengedett lehetőségeivel 
kapcsolatban felmerülő 
kérdésekről. Zárójelentés, 
2011. október 28.”) ( http://
ec.europa.eu/taxation_
customs/common/
publications/studies/
index_en.htm ).
37 17 tagállam élt az eltérés, 
vagyis az összesítő nyilatkozat 
negyedévenkénti 
benyújtásának lehetőségével, 
míg 10 tagállam döntött úgy, 
hogy nem él az eltéréssel; 5 
tagállam tette kötelezővé az 
eltérés iránti kérelmet, míg 12 
tagállam fakultatívvá tette azt; 
2 tagállamban külön összesítő 
nyilatkozat vonatkozik az 
árukra és külön 
a szolgáltatásokra, míg a többi 
25 tagállam összesítő 
nyilatkozata egybeveszi az 
árukat és a szolgáltatásokat; 
22 tagállam követeli meg az 
elektronikus adatszolgáltatást 
(igaz, 10 kivétellel). 5 
tagállamban az elektronikus 
adatszolgáltatás fakultatív.
38 A 2006/112/EK tanácsi irányelv 
143. cikkének (2) bekezdése, 
továbbá 85–89. cikke; 
a Közösségi Vámkódex 
létrehozásáról szóló 2913/92/
EGK tanácsi rendelet 
végrehajtására vonatkozó 
rendelkezések 
megállapításáról szóló 
2454/93/EGK rendeletet 
módosító, 2012. augusztus 20-i 
756/2012/EU bizottsági 
végrehajtási rendelet 
(HL L 223., 2012.8.21, 8. o.) II. és 
III. melléklete.
39 A Számvevőszék 13/2011. sz. 
különjelentése.
33 Észrevételek
79 
Ezért az adóhatóságok nem tudnak 
keresztellenőrzést végezni a 42-es 
eljáráskódú vámeljárás keretében 
lezajlott importra vonatkozó vám -
hatósági adatokra, illetve az importőr 
által benyújtott összesítő nyilatkozatok 
adataira nézve. Az ilyen keresztellen -
őrzés kulcsfontosságú, mert így lehet 
meggyőződni arról, hogy más tagálla -
mok adóhatóságai tudnak az érintett 
továbbértékesítésekről, s így ezek nem 
maradnak adózatlanok a fogyasztás 
szerinti tagállamban. Lettországban 
rendelkezésre állt az automatikus ke -
resztellenőrzés lehetősége, de ez még -
sem előzte meg, hogy a héaösszesítő 
nyilatkozatban a valósnál kevesebb 
értékesítést jelentsenek be40.
80 
A kiválasztott tagállamokban végzett 
ellenőrzési tesztjeink olyan esete -
ket tártak fel, ahol alulértékelték az 
összegeket, nem nyújtották be a héa -
összesítő nyilatkozatokat, érvénytelen 
adószámokat tüntettek fel a behozatali 
nyilatkozatban, illetve nem jelentettek 
be háromszögügyleteket. Csak 22 tag -
állam cserélt információkat az Eurofisc 
3. tevékenységi területén keresztül.
81 
A felkeresett tagállamok elektronikus 
vámkezelési rendszereiben Olasz  ország 
kivételével nem volt lehetséges auto -
matikusan ellenőrizni a héaazonosító 
számokat. Nem találtunk bizonyítékot 
arra, hogy a vámtisztviselők az áruk 
szabad forgalomba bocsátása előtt 
meggyőződtek volna a héaazonosító 
számok érvényességéről41. Nem talál -
tunk bizonyítékot arra, hogy a rendel -
tetési hely szerinti tagállamba szállítot -
ták-e az árut42. Egy esetben a leszállított 
áruk nem voltak azonosak az importált 
árukkal. A kiválasztott minta mind a 30 
importügyletére nézve a vámható -
ság csak Magyarországon ellenőrizte 
utólag, hogy az importőr teljesítette-e 
a héamentesség feltételeit.82 
A francia számvevőszék véleménye 
szerint43 az európai héacsalás fő oka 
egy olyan gyors működésű elektroni -
kus rendszer hiánya, amellyel ellenőriz -
hető volna, hogy az egyik tagállamban 
megadott vámmentességet kom -
penzálja-e a beszerzés helye szerinti 
tagállamban kiszabott adó.
83 
A csalás egy másik fontos oka az 
importált áruk alulértékelése és téves 
besorolása. Az OLAF koordinált egy 
közös vámügyi műveletet44 (JCO) 
a Kínából származó textiláruk és cipők 
alulértékelésére nézve. Megállapítása 
szerint a 42-es eljáráskódú vámeljárás 
keretében szabad forgalomba bocsá -
tott áru 40%-a alulértékelt. Az Egye -
sült Királyságban a 42-es eljáráskódú 
vámeljárás keretében importált áruk 
között két olyan esetben állapítottunk 
meg alulértékelést, amelyet az OLAF 
közös vámügyi műveletének köszön -
hetően már a brit adó- és vámhivatal 
(HMRC) is azonosított. A HMRC becs -
lése szerint ennek a héa beszedésére 
gyakorolt hatása az Egyesült Királyság -
ban 0,5 millió GBP , más tagállamokban 
pedig 10,6 millió euró. A vámbeszedés -
re gyakorolt becsült hatás az Egyesült 
Királyságban 81 millió GBP . A hatás 
nagyságát a HMRC a mintában azono -
sított két kereskedő által egy három -
éves időszakban importált összes tétel 
alapján becsülte meg.40 Egy Fiscalis projektcsoport 
foglalkozik a vám- és 
adóhatóságok közötti 
együttműködés kérdésével, és 
a Bizottság vállalta, hogy 
a projektcsoport által tett 
ajánlások fényében 
újragondolja a vámáru-
nyilatkozatok és az összesítő 
nyilatkozatok 
keresztellenőrzésének 
kérdéskörét.
41 Németországban 24, 
Lettországban 30, az Egyesült 
Királyságban 20 eset.
42 Németországban 13, 
Olaszországban 23, 
Lettországban 29, az Egyesült 
Királyságban 20 eset.
43 L’action de La Douane dans la 
lutte contre les fraudes et trafics. 
Communication au Président de 
l’Assemblée nationale pour le 
Comité d’évaluation et de 
contrôle des politiques 
publiques. Janvier 2015.
44 Az ilyen műveletekről az 
Európai Unióról szóló 
szerződés K.3. cikke alapján 
létrehozott, a vámigazgatási 
szervek közötti kölcsönös 
jogsegélyről és 
együttműködésről szóló II. 
Nápolyi Egyezmény 
rendelkezik.
34 Észrevételek
84 
A Bizottság a 2011-es jelentésünk 
7 ajánlása közül 5-öt fogadott el és 
hajtott végre. A Tanács azonban nem 
vette figyelembe az arra vonatkozó 
ajánlást, hogy az importőr legyen 
egyetemlegesen felelős a rendelte -
tési hely szerinti tagállamban fel -
merült héabevétel-kiesésért (lásd: 
72. bekezdés).
85 
Kedvező fejleménynek tekinthetők 
a Bizottságnak a 42-es eljáráskódú 
vámeljárásra vonatkozó jogszabá -
lyi javításai, valamint a 13/2011. sz. 
különjelentésünk ajánlásainak hasz -
nosítása, ám a csalás elleni küzdelmet 
hátráltatja a végrehajtás gyengesége 
és az olyan szabályszerűtlenségek, 
amilyeneket a tagállamokban mostani 
ellenőrzésünk során is feltártunk.
Fordított adózás: hasznos, 
de nem következetesen 
alkalmazott eszköz az 
„eltűnő kereskedő” útján 
elkövetett, a Közösségen 
belü li adócsalás elleni 
harcban
86 
A fordított adózás alapelve értelmében 
a héafizetési kötelezettség az értéke -
sítőről a vevőre kerül át. Ez azt jelenti, 
hogy az értékesítő helyett a vevő 
köteles megfizetni a héát az adó -
hatóságnak, amennyiben adóalany -
ként azonosítható. Így nem történhet 
meg, hogy egy eltűnő kereskedő nem 
fizeti be a – vevőtől be nem hajtott – 
héát az államkasszába.87 
A fordított adózási szabály átmeneti 
intézkedés, amely 2018 decemberéig 
alkalmazható45. A szabály nem általá -
nos érvényű, csak sajátos körülmények 
között alkalmazzák, olyan ágazatok -
ban, amelyek különösen érzékenyek 
a körhintacsalásra. A  3. háttérmagya -
rázat  bemutat néhány példát olyan 
ágazatokra, ahol a tagállamok alkal -
mazzák a fordított adózás elvét.
88 
Véleményünk szerint a fordított 
adózás hasznos eszköz a csalás elle -
ni küzdelemben, ha azt valamennyi 
tagállam következetesen alkalmazza 
ezekre a kockázatos ágazatokra. Ha 
nem így történik, akkor a csalók abba 
a tagállamba költöznek, amely nem 
alkalmazza a fordított adózást, s ez 
korlátozza a héacsalás uniós szinten 
történő kezelésének képességét (lásd: 
a Számvevőszék 6/2015. sz. különjelen -
tése: „Az uniós kibocsátáskereskedelmi 
rendszer integritása és alkalmazása”).
89 
A Bizottság véleménye szerint jelenleg 
a fordított adózás általánossá tétele, 
vagyis annak kiterjesztése valamennyi 
gazdasági ágazatra nem tenné ered -
ményesebbé a csalás elleni küzdelmet, 
mivel a csalások ebben az esetben 
áthelyeződnének a kiskereskedelembe, 
ahol a héacsalás kockázata nagyobb. 
Ezt alátámasztják a felmérésünk ered -
ményei is, hiszen a fordított adózás 
általános alkalmazását csak egy válasz -
adó javasolta.45 A Tanács 2013. július 22-i 
2013/43/EU irányelve a közös 
hozzáadottértékadó-
rendszerről szóló 2006/112/EK 
irányelvnek a fordított adózás 
bizonyos, csalásra alkalmas 
termékek és szolgáltatások 
értékesítésére vonatkozó 
fakultatív és ideiglenes 
alkalmazása tekintetében 
történő módosításáról 
(HL L 201., 2013.7.26., 4. o.).
35 Észrevételek
Az e-kereskedelemre 
vonatkozó szabályozás 
a legjobb nemzetközi 
gyakorlatot követi, de nehéz 
érvényt szerezni neki
90 
A távolról történő szolgáltatásnyújtás 
és az immateriális javak gondot okoz -
nak a héarendszerek számára, mivel 
gyakran nem lehet, vagy csak indoko -
latlanul kis összegű héát lehet beszed -
ni utánuk. Az Unió a rendeltetési hely 
elvét alkalmazza a határokon átnyúló, 
elektronikus úton nyújtott szolgáltatá -
sokra és az immateriális javak értéke -
sítésére a végső fogyasztóknál (vál -
lalkozások és fogyasztók között, B2C), 
az OECD által azonosított nemzetközi 
legjobb gyakorlatokkal összhangban.91 
A rendeltetési hely elve értelmében 
valamely távoli helyről egy külföldi 
illetőségű magánszemély számára ér -
tékesített, határokon átnyúló szolgál -
tatások és immateriális javak fogyasz -
tásának helye az az ország, ahol az 
igénybe vevő szokásos tartózkodási 
helye van46.46 OECD, „Consumption Taxation 
of Cross-Border Services and 
Intangible Property in the 
Context of E-Commerce” 
(„A határokon átnyúló 
szolgáltatások és az 
immateriális javak 
igénybevételének adóztatása 
az e-kereskedelemben”), 2001.3. háttérmagyarázatOlyan ágazatok, ahol alkalmazható a fordított adózás elve: néhány példa
 οÉpítőipari szolgáltatások, ideértve a javítási, tisztítási, karbantartási, átalakítási és bontási szolgáltatásokat.
 οÜvegházhatású gázok kibocsátási egységeinek átruházása.
 οIntegrált áramkörű eszközök, úgymint mikroprocesszorok és központi feldolgozó egységek értékesítése 
a végtermékbe történő beépítést megelőző állapotukban.
 οGáz és villamos energia adóalany viszonteladó részére történő értékesítése.
 οGáz- és villamosenergia-tanúsítványok értékesítése.
 οTávközlési szolgáltatások nyújtása.
 οVideojáték-konzolok, táblagépek és laptopok értékesítése.
 οGabonafélék és ipari növények – ideértve az olajos magvakat és a cukorrépát – értékesítése.
 οNyers és félig feldolgozott fémek értékesítése, ideértve a nemesfémeket.
 οMobiltelefonok értékesítése.
 οEgyes faárufajták (rönk, deszka, gerenda).
36 Észrevételek
92 
Az e-kereskedelem szabályainak be -
tartatása nehéz, és a héa beszedését is 
kérdésessé teszi, ha a tagállamok nem 
rendelkeznek információkkal a harma -
dik országokból az interneten keresz -
tül értékesített B2C szolgáltatásokról 
és immateriális javakról. A német 
Számvevőszék szerint47 Németország -
ban a harmadik országokból származó 
B2C e-szolgáltatások nyomán besze -
dett héa összege 2011-ben csupán 
23,7 millió euró volt, 2012-ben pedig 
22,8 millió euróra csökkent, miközben 
az e-kereskedelem éppen gyors bő -
vülési szakaszban volt. Ebből a német 
Számvevőszék arra következtetett, 
hogy sok a nyilvántartásba nem vett 
kereskedő.
A közigazgatási, 
igazság ügyi és bűn üldöző 
hatóságok 
egy üttműködésének 
hiánya és hatásköri 
átfedéseik a héacsalás 
elleni k üzdelemben
93 
A héacsalás gyakran összekapcsolódik 
a szervezett bűnözéssel. Az „eltűnő ke -
reskedő” révén elkövetett, Közösségen 
belüli (MTIC) csalásokból származó 
bevételt általában más bűncselekmé -
nyekbe fektetik be. Ezért a Közösségen 
belüli héacsalás kezeléséhez egy közös 
és multidiszciplináris megközelítés 
elfogadására van szükség. Az Europol 
képviselői szerint48 bűnszervezetek 
40–60  milliárd  euróra becsült éves 
héabevétel-kiesést okoznak a tagálla -
moknak, és e bűnszervezetek 2%-a áll 
az MTIC csalások 80%-a mögött.94 
Az Európai Tanács gyakran rámuta -
tott a közigazgatási, igazságügyi és 
bűn  üldöző hatóságok együttműködé -
sének hiányára49. Ez gondot okoz az 
adó  csalás elleni eredményes fellépés 
terén.
A vám- és adóhatóságok, 
a rendőrség és a bűn üldöző 
szervek közötti adatcsere 
hiánya
95 
Uniós szinten nincsen integrált politika 
vagy stratégia a csalással kapcsolatos 
nyomozás és büntetőeljárások lefoly -
tatására. A bűnüldöző és igazságügyi 
hatóságok sokszor egymástól füg -
getlenül járnak el, és igen gyakran 
nem vonják be valamennyi érintett 
tagállamot50.47 Bundesrechnungshof, 2013 
Bemerkungen – Weitere 
Prüfungsergebnisse Nr. 11 
„Ausländische Internetanbieter 
zutreffend besteuern” .
48 Van Heuckelom úr 
nyilatkozata 2015. február 4-én 
a héacsalással foglalkozó 
brüsszeli konferencián az 
Európai Parlamentben, 
amelynek házigazdái 
Ingeborg Grässle és Jávor 
Benedek európai parlamenti 
képviselők voltak ( http://
antikorrupcio.hu/afa-csalaso                
k-az-eu-tagallamaiban/ ).
49 Az Európai Tanács 2013. 
szeptember 16-i 12623/5/13, 
2015. március 20-i 16071/1/14 
és 2015. június 1-jei 9368/15 
dokumentuma.
50 Az Eurojust által rendezett 
stratégiai találkozó 
a héacsalásról, 2011 március, 
vö. a 2011. június 17-i 11570/11 
tanácsi dokumentum.
37 Észrevételek
96 
Az Európai Tanács létrehozott egy 
vám-együttműködési munkacsoportot 
(CCWP). Ez a szakértői csoport a végre -
hajtási képességek javítása érdekében 
a nemzeti vámhatóságok között folyó 
operatív együttműködéssel foglal -
kozik, különösen a vámhatóságok és 
más ügynökségek közötti együttmű -
ködés/a közös vámügyi műveletek új 
modelljeinek meghatározásával51.
97 
A munkacsoport következtetése 
szerint a vámhatóságok és a rendőr -
ség, illetve a vám- és az adóhatóságok 
közötti együttműködés meglehetősen 
jó, de bizonyos akadályok továbbra 
is hátráltatják azt. A legjelentősebb 
akadályok az információmegosztás 
korlátai, a strukturált rendszerek és 
összekapcsolt adatbázisok hiánya, az 
információk időszerűtlensége vagy 
rossz minősége, és a megfelelő vis z-
szacsatolás hiánya. A jelentés kiemeli 
az átfedések és párhuzamosságok 
visszatérő kockázatát is.
98 
Nem minden tagállam működik az 
Eurofisc valamennyi tevékenységi 
területén (lásd: 51. bekezdés). A 3. tevé -
kenységi terület a 42-es eljáráskódú 
vámeljárás alá eső importügyletekkel 
kapcsolatos MTIC-csalások területe. 
Huszonkét tagállam van érintve, de 
vámhatóságaik helyett inkább az 
adóhatóságaik vesznek részt benne52. 
A felkeresett öt tagállam közül csak 
a magyar és az olasz vámhatóság vesz 
részt a 3. tevékenységi területben.99 
Ellenőrzésünk arra is rámutatott, hogy 
Németország és az Egyesült Királyság 
vámhatóságai nem küldenek ada -
tokat az adóhatóságoknak a 42-es 
eljáráskódú vámeljárás keretében 
lezajlott importról, valamint hogy 
Németországban, Olaszországban és 
az Egyesült Királyságban a kereskedők 
a héaösszesítő nyilatkozatban nem 
tüntetik fel külön a 42-es eljáráskódú 
vámeljárás keretében importált áruk 
Közösségen belüli továbbértékesítését 
(lásd: 78. bekezdés).
100  
A vám- és adóhatóságok, a rendőr -
ség és a bűnüldöző szervek közötti 
adatcsere hiánya csökkenti a csalás 
elleni küzdelem eredményességét. 
Belgiumnak két éven belül sikerült 
85%-kal csökkentenie53 a csalás miatti 
veszteségeket azáltal, hogy összehan -
goltabb megközelítés elfogadásával 
jobb hatóságközi együttműködést 
tudott elérni, ami lehetővé tette, hogy 
az „eltűnő kereskedők” helyett inkább 
a szervezők tevékenységének zavará -
sára összpontosítsanak.51 2014. szeptember 22-i 
12978/14 tanácsi 
dokumentum.
52 A CCWP egy jelentésében azt 
ajánlja, hogy a vámhatóságok 
vállaljanak aktívabb szerepet 
az Eurofisc 3. tevékenységi 
területén. Lásd: 2015. 
március 20-i 16071/1/14 
tanácsi dokumentum.
53 A 2001-es 1,1 milliárd euróról 
2003-ra 159 millió euróra. 
Forrás: Ondersteuningscel (BTW 
fraude) – Cellule de soutien 
(Fraude TVA) . Lásd: „ Rapport 
annuel des Finances 2003” . Lásd 
még: „Fraude 
intracommunautaire à la TVA. 
Audit de suivi réalisé en 
collaboration avec les cours des 
comptes des Pays-Bas et 
d’Allemagne. Rapport de la 
Cour des comptes transmis à la 
Chambre des représentants”. 
Brüsszel, 2012. szeptember.
38 Észrevételek
Az Europolnak és az OLAF-
nak nincs hozzáférése az 
Eurofisc adataihoz
101  
Sem az Europolnak, sem az OLAF-nak 
nincs hozzáférése az Eurofisc adatai -
hoz. A tagállamok a 904/2010 rendelet 
35. és 55. cikkére és nemzeti adó-  
titoktartási szabályokra hivatkozva 
megtagadják a hozzáférést. Az Eurofisc 
1–3. tevékenységi területeinek része 
az adatcsere. Másképp áll a helyzet 
az Eurofisc 4. tevékenységi területé -
vel, amely a csalási trendeket figyelő 
megfigyelőközpont. Noha itt nem 
folyik adatcsere, az Europol és az OLAF 
nem kapnak hozzáférést ezekhez az 
információkhoz, és a VIES-hez sincsen 
hozzáférésük.
102  
Ez a gyakorlat ugyan összhangban van 
a rendelettel, de az Europol és az OLAF 
így kevésbé tudják a körhinta  csalások 
mögött álló szervezett bűnözői 
csoportok azonosításával és tevékeny -
ségük zavarásával kezelni a héacsalás 
problémáját, sőt a Közösségen belüli 
héacsalás valóságos hatását is kevésbé 
tudják felmérni.
103  
A közigazgatási, igazságügyi és bűn -
üldöző hatóságok hatáskörátfedései és 
eredményes együttműködésük hiánya 
nemzeti, illetve nemzetközi szinten 
akadályozzák a Közösségen belüli héa -
csalás elleni harcot. 2013-ban az Euro -
pol, az Eurojust és az OLAF egymáshoz 
viszonyított helyzetét „kusza hálóként” 
jellemezték, s ez a helyzet az egyik oka 
a csalásra adott összehangolt válasz 
elmaradásának54.EMPACT: jó kezdeményezés, 
de kérdéses 
a fenntarthatósága
104  
Az Európai Unió 2010-ben a súlyos 
nemzetközi és szervezett bűnözés elle -
ni harc többéves szakpolitikai ciklusát 
indította el55, a következő célokkal:
a) eredményes együttműködés a tag -
állami bűnüldöző szervek, az uniós 
intézmények, az uniós ügynöksé -
gek és mások között;
b) összehangolt és határozott műve -
leti fellépés az Uniót veszélyeztető 
legsürgetőbb bűnügyi fenyegeté -
sekkel szemben.
105  
Az Europol által készített fenyegetés -
értékelés56 alapján a tagállamok kép -
viselői kilenc kiemelt területet hatá -
roztak meg, köztük a jövedéki adóval 
kapcsolatos csalásét és az MTIC-csalá -
sét. A Tanács mindegyik kiemelt terü -
letre nézve többéves stratégiai tervet 
állított össze a 2014-től 2017-ig terjedő 
évekre. A terv célja, hogy rombolja 
a jövedéki adóval kapcsolatos csalás -
ban, illetve az MTIC-csalásban részt 
vevő szervezett bűnözői csoportok és 
specialisták kapacitását.
106  
A 2014–2017-es terv tíz potenciális 
sebezhető pontot sorol fel. A terv 
egyrészt hangsúlyozta a szervezett 
bűnözői csoportok magas szintű szak -
értelmét és rugalmasságát, másrészt 
rámutatott arra, hogy nemzeti és uniós 
szinten nem folyik rendszeres együtt -
működés a bűnüldöző hatóságok és az 
adóhatóságok között. Megjegyezte azt 
is, hogy az Europol és az Eurofiscben 
képviselt tagállamok közötti informá -
ciócserének jogi akadályai is vannak.54 A Lordok Háza Európai Unióval 
foglalkozó bizottsága, 
a 2012–2013-as ülésszak 12. sz. 
jelentése, „Az Unió 
költségvetését érintő 
csalásokkal szembeni 
küzdelem”.
55 Tervezet – A Tanács 
következtetései a szervezett és 
súlyos nemzetközi bűnözésre 
vonatkozó európai uniós 
szakpolitikai ciklus 
meghatározásáról és 
végrehajtásáról, 15358/10 COSI 
69 ENFOPOL 298 CRIMORG 
185 ENFOCUSTOM 94.
56 A súlyos és szervezett bűnözés 
általi fenyegetettségről 
(SOCTA) készített 2013-as 
értékelés.
39 Észrevételek
107  
A tervben hat stratégiai cél szerepelt. 
Az egyik ilyen cél a legfenyegetőbb 
szervezett bűnözői csoportokról uniós 
szinten rendelkezésre álló hírszerzési 
információk megosztása. Ezek az in -
tézkedések átfedésben vannak a koc -
kázatos vállalkozókra vonatkozóan 
az Eurofisc 1. tevékenységi területén 
történő információmegosztással. Ezen -
kívül a Közigazgatási Együttműködési 
Állandó Bizottság egy ülésén néhány 
tagállam ellenezte, hogy a bűnüldöző 
hatóságok alkalmazzák a Közösségen 
belüli héacsalás elleni küzdelemnek 
a 82. sz. Fiscalis projektcsoport által 
kidolgozott gyakorlati útmutatóját, 
mivel szerintük annak legtöbb fejezete 
nem a bűnüldöző hatóságok, hanem 
az adóhatóságok számára releváns.
108  
Az Európai Multidiszciplináris Plat -
form a Bűnügyi Fenyegetettség Ellen 
(EMPACT) égisze alatt az egyes célok 
elérésének mérésére operatív cse -
lekvési terveket (OAP) dolgoztak ki. 
A tagállamoknak a 2014-es OAP-tevé -
kenységeket nemzeti költségvetésük -
ből kellett finanszírozniuk. A 2014-es 
OAP-ról szóló haladásjelentés szerint 
11 operatív intézkedés közül finan -
szírozás hiányában kettőt nem fejez -
tek be és 2015-re halasztották őket. 
A forráshiány veszélyezteti az EMPACT 
céljainak megvalósítását és az operatív 
cselekvési tervek fenntarthatóságát.
109  
2015-ben a Bizottság hétmillió eurót 
különített el az Europol 2015-ös és 
2016-os operatív intézkedéseinek 
finanszírozására. Mivel azonban kilenc 
kiemelt területet fedező keretről van 
szó, még nem egyértelmű, hogy ez 
biztosítja-e az EMPACT pénzügyi fenn -
tarthatóságát az MTIC-csalás kiemelt 
területére nézve.A tagállamok ellenzik 
azon javaslatokat, hogy 
a közösségi pénzügyi 
érdekek védelméről szóló 
irányelv és az Európai 
Ügyészségről szóló rendelet 
tartalmazza a héa témakörét
110  
2011 márciusában az Eurojust által 
szervezett ülésen valamennyi tag -
államból érkezett szakértők a közigaz -
gatási, igazságügyi és bűnüldöző ha -
tóságok közötti hatékonyabb nemzeti 
és nemzetközi szintű együttműködésre 
szólítottak fel57. A Tanács azt javasolta, 
hogy a Közösségen belüli héacsalás -
ra nézve dolgozzanak ki kizárólagos 
joghatósági szabályokat, vagy bíz -
zanak meg egy Európai Ügyészséget 
(EPPO) a nyomozás és a büntetőeljárás 
lefolytatásával.
111 
A tagállamok többsége azonban 
ellenzi azt a bizottsági javaslatot, hogy 
vonják a héát a csalás elleni küzde -
lemről szóló irányelv (PIF-irányelv)58 
vagy az Európai Ügyészséget létrehozó 
rendelet hatálya alá. A héának e javas -
latok köréből való kizárása jelentős 
visszalépést jelentene, hiszen – amint 
erre az Európai Bíróság nemrég 
emlékeztetett (2015. szeptember 8-i 
ítélet a C-105/14. sz. Taricco-ügyben) – 
a jelenlegi jogi keret, nevezetesen 
a (PIF-irányelv által felváltandó) PIF- 
egyezmény, kiterjed a héacsalásra59. 
Ráadásul a héa területén másodlagos 
jogszabályok sem ruházták fel az 
OLAF-ot nyomozati jogkörrel.57 Az Eurojust által rendezett 
stratégiai találkozó 
a héacsalásról, 2011. március, 
vö. 2011. június 17-i 11570/11 
tanácsi dokumentum.
58 COM(2012) 363 final, 2012. 
július 11., „Az Európai 
Parlament és a Tanács 
javaslata az Unió pénzügyi 
érdekeit érintő csalás ellen 
büntetőjogi eszközökkel 
folytatott küzdelemről szóló 
irányelvre”.
59 Az Európai Közösségek 
pénzügyi érdekeinek 
védelméről szóló, 1995. 
július 26-i egyezmény és 
annak két jegyzőkönyve (a 
Tanács 1997. június 19-i jogi 
aktusa és a Tanács 1996. 
szeptember 27-i jogi aktusa).
40
 Következtetések 
és ajánlások
112  
Ellenőrzésünk azt a kérdést vizsgálta, 
hogy az Unió eredményesen kezeli-e 
a Közösségen belüli héacsalás prob -
lémáját. A tagállamok nagy többsé -
ge – a héabevétel fő haszonélvezői – 
elégedettségét fejezte ki a jelenlegi 
rendszer működési módjával, és nagy -
ra értékelte a kölcsönös együttműkö -
dés előnyeit. A tagállamok azonban 
azt is jelezték, hogy a rendszer egyes 
területei további fejlesztésre szorulnak. 
Az ellenőrzés jelentős hiányosságokat 
is megállapított, ami arra utal, hogy 
a rendszer nem elég eredményes. 
Ezekkel a hiányosságokkal foglalkozni 
kell. A Bizottság korábban több olyan 
jogalkotási intézkedést is javasolt, 
amely lehetővé tenné, hogy a tag -
államok a Közösségen belüli héacsalás 
elleni küzdelem érdekében javítsák az 
adóhatóságaik közötti információcsere 
kereteit60, de a tagállamok eddig még 
nem fogadták el mindegyik javaslatot. 
Ezért új jogalkotási és egyéb kezde -
ményezések szükségesek, amint azt 
a következő ajánlásokban javasoljuk.
A rendszer 
eredményességének 
mérése
113  
Az összehasonlítható adatok hiánya és 
a tagállamok teljesítményének mérésé -
re alkalmas megfelelő mutatók hiánya 
hátrányosan befolyásolja a Közösségen 
belüli héacsalás kezelésére szolgáló 
uniós rendszer eredményességét (lásd: 
19–25. bekezdés).1. ajánlás
A Bizottság kezdeményezze a tagálla -
mok összehangolt erőfeszítését annak 
érdekében, hogy létrehozzanak egy, 
a Közösségen belüli héacsalás nagy -
ságának megbecsülésére szolgáló 
közös rendszert, amely lehetővé tenné 
a tagállamok számára, hogy értékeljék 
saját teljesítményüket a Közösségen 
belüli héacsalás előfordulásának csök -
kentése, az előfordulóak gyakoribb 
felderítése és ezt követően nagyobb 
összegű adó behajtása szempontjá -
ból. Ez a rendszer építhetne az egyes 
tagállamokban már alkalmazott 
gyakorlatokra.
Kulcsfontosságú az 
adó ügyi adatok és 
a héaadatok 
keresztellenőrzése
114  
Az ellenőrzés kimutatta, hogy a 42-es 
eljáráskódú vámeljárás alá eső import, 
illetve a héaösszesítő nyilatkozatok 
keresztellenőrzése nem lehetséges, 
mivel a vámhatóságok ezeket az 
adatot nem küldik meg az adóható -
ságoknak, a kereskedők pedig nem 
kötelesek a héaösszesítő nyilatko -
zatokban külön feltüntetni ezeknek 
az importált áruknak a Közösségen 
belüli továbbértékesítését. Ráadásul 
nem minden tagállam cserél adatokat 
a 42-es eljáráskódú vámeljárás alá eső 
kockázatos importokról az Eurofisc 3. 
tevékenységi területén keresztül (lásd: 
76–85. bekezdés).
2. ajánlás
A tagállami vámhatóságok küldjék 
meg a 42-es eljáráskódú vámeljárás 
keretében történő importokról szóló 
adatokat az adóhatóságoknak, és 
hajtsák végre a 42-es eljáráskódú vám -
eljárásra vonatkozó kontrollmodellünk 
más intézkedéseit (lásd: III. melléklet ).60 Például a Közösség pénzügyi 
érdekeinek csalással és 
bármely más tiltott 
tevékenységgel szembeni 
védelmére vonatkozó 
kölcsönös közigazgatási 
segítségnyújtásról szóló 
európai parlamenti és tanácsi 
rendeletre irányuló 2004.7.20-i 
bizottsági javaslat (a 
COM(2006) 473 végleges 
javaslattal módosított 
COM(2004) 509 javaslat).
41 Következtetések és ajánlások
3. ajánlás
A Bizottság javasoljon a vám- és 
adóügyi adatok eredményes ke -
resztellenőrzését lehetővé tevő 
jogszabály-módosításokat.
A nagy kockázatú 
kereskedők célzottabb 
kezelése érdekében 
javítani kell az Eurofisc 
előrejelző rendszerét
115  
A tagállamok hatékony előrejelző 
rendszernek találják az Eurofiscet, de 
kifogásolták, hogy az információcsere 
nem felhasználóbarát, az adatcsere las -
sú és nem mindig kellően célzott. A ki -
választott tagállamokban lefolytatott 
ellenőrzés azt is megállapította, hogy 
az adatfeldolgozás és az információ -
hoz való hozzáférés hosszadalmas és 
nehézkes, a tagállami összekötőkhöz 
eljuttatott Excel táblázatok segítsé -
gével történő folyamat, hiányos vagy 
téves információ továbbításának koc -
kázatával. A származási ország gyakran 
csak jelentős késéssel kap visszajelzést 
(lásd: 48–55. bekezdés).
4. ajánlás
A Bizottság javasolja a következőket 
a tagállamoknak:
a) közös kockázatelemzés, ennek 
részeként kapcsolatháló-elemzés 
bevezetése annak biztosítására, 
hogy az Eurofisc útján kicserélt 
információk kellően csalásközpon -
túak legyenek;
b) ezen információcserék gyorsaságá -
nak és gyakoriságának növelése;c) az információcsere megbízható és 
felhasználóbarát informatikai kör -
nyezetben történő lebonyolítása;
d) releváns mutatók és célértékek 
meghatározása a teljesítmény mé -
résére a különböző tevékenységi 
területeken;
e) részvétel valamennyi Eurofisc tevé -
kenységi területen.
A meglévő jogi keretek 
javítása
116  
A Tanács még nem fogadta el a ha -
tárokon átnyúló kereskedelem terén 
az egyetemleges felelősségről szóló 
bizottsági javaslatot. Ez csökkenti 
a tisztességtelen kereskedőkkel való 
üzletelés ellenében érvényesülő 
visszatartó hatást. A héairányelvet 
a tagállamok az összesítő nyilatkoza -
tok benyújtási időszakára nézve nem 
egységes módon alkalmazzák, ami 
növeli a több tagállamban működő 
kereskedőkre nehezedő adminisztratív 
terheket (lásd: 73–75. bekezdés).
5. ajánlás
A Tanács hagyja jóvá az egyetem -
leges felelősségről szóló bizottsági 
javaslatot.
42 Következtetések és ajánlások
6. ajánlás
A Bizottság tegyen javaslatot a héa -
irányelv módosítására a Közösségen 
belüli értékesítésekre és szolgáltatás -
nyújtásokra vonatkozó tagállami héa -
beszámolási kötelezettségek további 
összehangolása céljából.
117  
Tapasztalatok szerint ha egy vagy több 
tagállam bevezeti a fordított adó -
zást, akkor a csalók olyan tagállamba 
költöznek, amely nem alkalmazza azt. 
(Lásd: 86–89. bekezdés).
7. ajánlás
A Bizottság ösztönözze a tagállamokat 
a fordított adózással kapcsolatos poli -
tikájuk jobb összehangolására, amint 
az például a kibocsátáskereskedelmi 
rendszer esetében történt.
A közigazgatási 
együ ttműködési keret 
javítása
118  
A Bizottság több jogalkotási intézke -
dést javasolt annak lehetővé tételére, 
hogy a tagállamok a Közösségen belüli 
héacsalás elleni küzdelem érdekében 
az adóhatóságok közötti információ -
csere megfelelő keretét hozzák létre, 
ám a tagállamok továbbra is kevéssé 
alkalmazzák ezeket az intézkedéseket, 
amelyek némelyike erősítésre szorul 
vagy következetesebb alkalmazást 
kíván (lásd: 26–47. és 56–70. bekezdés).8. ajánlás
A Bizottság a közigazgatási együtt -
működési keret értékelésének kere -
tében végezzen monitoringlátogatá -
sokat kockázati alapon kiválasztott 
tagállamokban. E monitoringlátogatá -
sok középpontjában a megkeresésekre 
adott tagállami válaszok időszerűsé -
gének, a VIES megbízhatóságának, 
a többoldalú ellenőrzések gyorsaságá -
nak és a közigazgatási együttműködés -
ről szóló korábbi bizottsági jelentések 
hasznosulásvizsgálatának javítása 
álljon.
9. ajánlás
Azok a tagállamok, amelyek ezt még 
nem tették meg, vezessék be a héa -
azonosító számok kettős rendszerét (a 
Közösségen belüli kereskedelemben 
részt venni kívánó kereskedők kap -
janak a hazai héaazonosítótól eltérő 
héaazonosító számot), folytassák le 
a 904/2010 rendelet 22. cikkében előírt 
ellenőrzéseket, és biztosítsanak ingye -
nes tanácsadást a kereskedőknek.
10. ajánlás
A Kittel/Mecsek ügyben kialakított eu -
rópai bírósági (EB) ítélkezési gyakorlat 
alkalmazását megkönnyítendő a tag -
államok küldjenek felszólító levelet 
a megtévesztésen alapuló láncolatban 
részt vevő kereskedőknek, és tagadják 
meg tőlük vagy az előzetesen felszá -
mított adó levonásához, vagy értéke -
sítéskor a nulla héakulcs alkalmazásá -
hoz való jogot, annak alapján, hogy 
a kereskedő tudta vagy tudnia kellett 
volna, hogy ügyletei csalárd adóbevé -
tel-csökkentést valósítanak meg.
43 Következtetések és ajánlások
119  
A héa beszedéséhez a tagállamoknak 
rendelkezniük kell információkkal 
a harmadik országokból az interneten 
keresztül értékesített B2C szolgáltatá -
sokról és immateriális javakról (lásd: 
90–92. bekezdés).
11. ajánlás
A harmadik országokkal folytatott 
együttműködés erősítése érdeké -
ben és az ezekből az országokból 
az interneten keresztül értékesített 
B2C szolgáltatásokra és immateriális 
javakra kivetett héa behajtása céljából 
a tagállamok:
a) hatalmazzák fel a Bizottságot, 
hogy tárgyaljon kölcsönös segít -
ségnyújtási megállapodásokról 
azokkal az országokkal, ahol a leg -
több digitális szolgáltató letele -
pedési helye van és írja alá ezeket 
a megállapodásokat;
b) ha OECD-tagállamokról van szó, 
ezek írják alá és hajtsák végre 
az OECD adózási kérdésekben 
folytatott kölcsönös igazgatási 
jogsegélyről szóló egyezményét 
annak érdekében, hogy harmadik 
országokkal információt lehessen 
cserélni a digitális szolgáltatókról.A közigazgatási, 
igazság ügyi és bűn üldöző 
hatóságok 
egy üttműködésének 
javítása
120  
A Közösségen belüli héacsalás gyak -
ran összekapcsolódik a szervezett 
bűnözéssel. Ezért a Közösségen belüli 
héacsalás kezeléséhez egy jobb közös 
és multidiszciplináris megközelítés 
elfogadására van szükség. A Közös -
ségen belüli héacsalás elleni harcban 
azonban több hatóság és szerv hatás -
köre átfedi egymást, és jogi korlátok 
miatt együttműködésük és infor -
mációcseréjük sem teljes körű (lásd: 
93–102. bekezdés).
12. ajánlás
A Bizottság és a tagállamok távolítsák 
el a közigazgatási, igazságügyi és bűn -
üldöző hatóságok közötti nemzeti és 
uniós szintű információcsere útjában 
álló jogi akadályokat. Konkrétan az 
OLAF és az Europol kapjanak hozzá -
férést a VIES és az Eurofisc adataihoz, 
és a tagállamok részesüljenek az álta -
luk szolgáltatott hírszerzési informáci -
ók előnyeiből.
44 Következtetések és ajánlások
121  
Az uniós szintű multidiszciplináris meg -
közelítés egyik meglévő elemét képezik 
a tagállamok által az EMPACT kezde -
ményezés égisze alatt a 2014–2017-es 
időszakra kidolgozott, a Tanács által 
ratifikált operatív cselekvési tervek 
(OAP). Az OAP-tervek életképessége 
és fenntarthatósága azonban az uniós 
finanszírozás hiánya miatt veszélyben 
van (lásd: 104–109. bekezdés).
13. ajánlás
A Bizottság megfelelő pénzügyi forrá -
sokkal biztosítsa az EMPACT kezdemé -
nyezés keretében az operatív cselekvé -
si tervek fenntarthatóságát.
122  
Negatív joghatósági ütközések mi -
att héacsalások maradhatnak bün -
tetlenül, ha a PIF-irányelvre és az 
EPPO-rendeletre irányuló javaslatok 
nem tartalmazzák a héa témakörét 
(lásd: 110–111. bekezdés). Büntetlenül 
maradhatnak héacsalások a túl rövid 
elévülési idők miatt is, amint azt a Bíró -
ság a 2015. szeptember 8-i ítéletében 
(C-105/14. sz. Taricco-ügy) hangsú -
lyozta. Az Európai Unió Bíróságának 
ítélete szerint a héacsalás sérti az Unió 
pénzügyi érdekeit.14. ajánlás
Az Európai Parlament és a Tanács:
a) az Unió pénzügyi érdekeit érintő 
csalás ellen büntetőjogi eszkö -
zökkel folytatott küzdelemről 
szóló irányelvre (PIF-irányelv) és az 
európai ügyészség létrehozásáról 
szóló rendeletre irányuló javasla -
tok tárgyalásakor terjessze ki ezek 
hatályát a héára is;
b) adjon egyértelmű hatáskört és esz -
közöket az OLAF-nak a Közösségen 
belüli héacsalás kivizsgálására.
A jelentést 2015. december 15-i luxembourgi ülésén fogadta el a Milan Martin 
CVIKL számvevőszéki tag elnökölte IV. Kamara.
 a Számvevőszék nevében
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 elnök

45
 Mellékletek
Ellenőrzési módszer a Bizottság szintjén
Az ellenőrzést a Bizottságnál két lépcsőben végeztük, az előkészítő szakaszt követte a helyszíni vizsgálat.
1 Az előkészítő szakaszban információgyűjtés céljával felkerestük az Adóügyi és Vámuniós Főigazgatóságot 
és az OLAF-ot. Megvitattuk az ellenőrzés módszertanát (ellenőrzési kérdések, kritériumok és standardok), 
ideértve a tagállami ellenőrzési módszertanokat is, és visszajelzést és javaslatokat kaptunk a Bizottságtól. 
Az Adóügyi és Vámuniós Főigazgatóság hozzáférést biztosított ellenőreinknek az importokra vonatko -
zó, „Websurveillance 2” nevű fő adatbázishoz. Megvitattuk az egyes főigazgatóságok főbb feladatkörét 
és az előttük álló fő kihívásokat a héacsalás elleni küzdelemben, és összegyűjtöttünk egyes vonatkozó 
dokumentumokat.
 Megvizsgáltuk a teljesítményre vonatkozó releváns információkat: ilyen volt az Adóügyi és Vámuniós Fő -
igazgatóságnak a 2013-as előzetes költségvetési tervezethez csatolt tevékenységi beszámolója és ugyan -
ezen Főigazgatóság 2013-as éves tevékenységi jelentése, valamint az uniós héacsalás elleni stratégia 
végrehajtásának helyzete, és a 2014-es bizottsági jelentések a héa területén megvalósult közigazgatási 
együttműködésről és a héa behajtásának eredményességéről.
 Információgyűjtés céljával felkerestük az Eurofisc elnökét, az Europolt és az Eurojustot is, bemutattuk 
ellen  őrzésünket, megvitattuk szerepkörüket, felelősségüket és az előttük álló fő kihívásokat a héacsalás 
elleni küzdelemben, valamint összegyűjtöttünk egyes vonatkozó dokumentumokat és információkat.
 Információgyűjtési céllal felkerestük az OECD-t, és olyan, az ellenőrzés szempontjából releváns kérdése -
ket tárgyaltunk meg, mint a héabevételek aránya, a kölcsönös segítségnyújtás és információcsere adózási 
kérdésekben, az „eltűnő kereskedő” típusú héacsalás, a többoldalú ellenőrzések, közös ellenőrzések, vala -
mint a digitális úton nyújtott szolgáltatások és értékesített immateriális javak (e-kereskedelem) adóztatá -
sa. Megvizsgáltuk a héa szempontjából releváns legutóbbi OECD-jelentéseket és irányelveket.
 A tagállamok legfelsőbb ellenőrző intézményeinek héával foglalkozó munkacsoportja képviselő -
ivel megvizsgáltuk és megvitattuk a legutóbbi és a jelenleg folyó, héával kapcsolatos ellenőrzési 
tevékenységeiket.I. melléklet
46 Mellékletek
2 A helyszíni vizsgálat során bemutattuk a Bizottságnak a tagállamok körében végzett felmérésünk ered -
ményeit. Bemutattuk a Bizottságnak címzett általános kérdőívet is. Ez az általános kérdőív a jelenlegi 
fejleményeket tárgyalta, és a következő területeken folytatott bizottsági tevékenységekről gyűjtött 
bizonyítékokat: a közigazgatási együttműködés, a 42-es eljáráskódú vámeljárásról szóló különjelenté -
sünk ajánlásainak hasznosulása, a fordított adózás, az e-kereskedelem és a héabeszedés eredményes -
sége, valamint a tagállamok közigazgatási, igazságügyi és bűnüldöző hatóságai és az európai szervek 
közötti együttműködés. Erre az általános kérdőívre válaszokat kaptunk a Költségvetési Főigazgatóságtól, 
a Migráció  ügyi és Uniós Belügyi Főigazgatóságtól, a Jogérvényesülési és Fogyasztópolitikai Főigazgató -
ságtól, az OLAF-tól és az Adóügyi és Vámuniós Főigazgatóságtól.
 A közigazgatási, igazságügyi és bűnüldöző hatóságok közötti együttműködés eredményességének fel -
mérésére a Tanácshoz fordultunk, és megvizsgáltuk az EMPACT-ra, az operatív cselekvési tervekre és a 42-
es eljáráskódú vámeljárásra vonatkozó főbb tanácsi dokumentumokat.
 Az Adóügyi és Vámuniós Főigazgatóságnak küldtünk egy második kérdőívet annak ellenőrzésére, hogy 
a Bizottság kellően nyomon követte-e a héairányelv héacsalást célzó módosításainak a tagállamok általi 
átültetését.
 Az Adóügyi és Vámuniós Főigazgatósággal megvitattuk azt a módszert, amelyet a Bizottság megbízottja 
a rendelkezésre álló tanulmányokban a héabevétel-kiesés becslésére alkalmazott. Egy harmadik kérdőívet 
is küldtünk az Adóügyi és Vámuniós Főigazgatóságnak, hogy értékelje ezt a módszert, és a témába vágó 
kérdéseket tettünk fel Olaszország, Lettország és az Egyesült Királyság adóhatóságainak.
 Az OLAF-nál a 42-es eljáráskódú vámeljárással és az alulértékeléssel kapcsolatos releváns közös vámügyi 
műveletekre és vizsgálatokra nézve gyűjtöttünk ellenőrzési bizonyítékot.
 A felkeresett tagállamokban meginterjúvoltuk a Fiscalis összekötőit. Megvizsgáltuk a Fiscalis 2013 érté -
keléséről szóló félidős és záró jelentéseket is, a Fiscalis projektcsoportoknak a héacsalás elleni küzdelem 
szempontjából releváns eredményeivel együtt, valamint a felkeresett tagállamokban teszteket végeztünk 
a Fiscalis által finanszírozott adminisztratív eszközökből vett mintán (lásd: II. melléklet ).I. melléklet
47 Mellékletek
Ellenőrzési módszer a tagállami vám- és adó ügyi hatóságok szintjén
Az ellenőrzést a tagállamokban is két lépcsőben végeztük, az előkészítő szakaszt követte a helyszíni vizsgálat.
1 Az előkészítő szakaszban mind a 28 tagállamban felmérést végeztünk a közigazgatási együttműködésért 
felelős központi összekötő tisztviselők körében. A felmérés megismertetett minket a tagállamok nézeteivel 
a Közösségen belüli ügyletekkel kapcsolatos héacsalás területén zajló közigazgatási együttműködés eredmé -
nyességére nézve.
 Megvizsgáltuk az Eurofisc rendelkezésre álló éves tevékenységi jelentéseit, a közigazgatási együttműködés -
ről szóló statisztikákat, az Eurofisc csalásjelzéseit, az O_MCTL üzeneteket és a 42-es eljáráskódú vámeljárás 
keretében történő importokat is.
2 Helyszíni vizsgálatunk során felkerestük Németország, Magyarország, Olaszország, Lettország és az Egye -
sült Királyság adó- és vámhatóságait, és meginterjúvoltuk a VIES-ért, az Eurofiscért, a Fiscalisért és a több -
oldalú ellenőrzésekért felelős központi összekötő tisztviselőket. Bizonyítékgyűjtésre e területeken kérdőívet 
alkalmaztunk.
  Mindegyik tagállamban kiválasztottunk egy mintát a VIES-regisztrációkból, a közigazgatási együttműködés 
eszközeiből és a Közösségen belüli ügyletekből. Mindegyik tagállamban összesen 110 tételt választottunk ki, 
a következő megközelítés szerint:
a) annak ellenőrzésére, hogy a VIES megfelel-e a 904/2010 tanácsi rendelet 22. és 23. cikkében megállapí -
tott hiánytalansági, pontossági és időbeniségi előírásnak, két mintát választottunk ki:
i. a tagállam által 2014 első félévében küldött (10) és kapott (10) O_MCTL üzenetek véletlen mintáját;
ii. a VIES-ben 2013-ban újonnan regisztrált kereskedők 10 dossziéból álló véletlen mintáját;
b) a megkeresés alapján történő információcsere eredményességének, valamint annak ellenőrzésére, hogy 
az megfelel-e a 7–12. cikknek, kiválasztottuk a Közigazgatási Együttműködési Állandó Bizottság 2013-as 
megkereséseinek (küldött: 10, kapott: 10) véletlen mintáját;
c) annak ellenőrzésére, hogy milyen eredményesen működnek együtt egymással a tagállamok és mennyire 
tartják be a 29. és 30. cikk előírásait, kiválasztottunk egy öt-öt többoldalú ellenőrzésből álló kockázat -
alapú mintát, amely ellenőrzések közül ötöt a felkeresett tagállam adóhatósága kezdeményezett, ötben 
pedig a felkeresett tagállam adóhatósága más tagállamok kérésére vett részt. A minta a 2013-as évre 
vonatkozott, ha pedig nem sikerült elérni a minimális mintaméretet, akkor az előző és következő évekre;
d) az Eurofisc 1. tevékenységi területe eredményességének ellenőrzésére a valamennyi felkeresett tagállam 
által 2013-ban küldött és kapott 10-10 csalásjelzésből álló kockázatalapú mintát választottunk ki;
e) a 42-es eljáráskódú vámeljárásra vonatkozó korábbi ellenőrzésünk nyomán, valamint hogy teszteljük 
a vám- és adóhatóságok egymással és más tagállamok hatóságaival való – szükség esetén például az 
Eurofisc 3. TT segítségével – történő együttműködését és ellenőrizzük a VIES-adatok teljeskörűségét, 
kockázatalapú mintavétellel kiválasztottunk egy olyan mintát, amely a 42-es eljáráskódú vámeljárás alá 
eső 30 importból állt.
 Végül megvizsgáltuk az Eurofiscről a német, a magyar és az osztrák számvevőszék által végzett ellenőrzések -
ről szóló rendelkezésre álló jelentéseket.II. melléklet
48 Mellékletek
Az Európai Számvevőszék kontrollmodellje a 42-es eljáráskódú vámeljárásra 
vonatkozóan
Ezt a kontrollmodellt a Számvevőszék a 13/2011. sz. különjelentésében fogadta el.
1 Az egységes vámokmány 44. rovatában mind a rendeltetési tagállam importőre (vagy adóképviselője), 
mind pedig a vevő vagy továbbítás esetén maga az importőr érvényes héaazonosító számának kötelező 
megadása. Az áruk szabad forgalomba bocsátása előtt e héaazonosító számok érvényességének ellen -
őrzése a VIES-ben. Ellenkező esetben a héát behozatalkor kell megfizetni.
2 A rendeltetési tagállamba szánt szállítás bizonyítékára való hivatkozást, például fuvarokmányszámot, va -
lamint a rendeltetési ország kódját az egységes vámokmány 44., illetve 17a. rovata tartalmazza. Ellenkező 
esetben a vámáru-nyilatkozatot ki kell javítani.
3 A vámhatóságok megfelelő kockázatkezelési módszerekkel utólagosan ellenőrzik, hogy az egységes vám -
okmány 17a. rovatában megjelölt rendeltetési tagállamba történő szállítás röviddel az importot követően 
valóban megtörtént-e, hogy a rendeltetési tagállamban értékesített áruk megegyeznek-e az importált 
árukkal, hogy az áruk importőre és értékesítője ugyanaz a személy-e, és hogy helyes-e a vámérték-meg -
állapítás és a héaalap. Amennyiben a fenti követelmények nem teljesülnek, a héát utólag meg kell fizetni. 
Ha az adóalapot a valósnál kisebb összegben vallják be, a kereskedőt az adóhatóság felkéri, hogy szükség 
esetén az összesítő nyilatkozatban javítsa ki a Közösségen belüli értékesítésnek vagy árutovábbításnak 
megfelelő értéket.
4 Automatikus információcsere az importáló tagállam vám- és adóhatóságai között ezekre az importügyle -
tekre vonatkozóan.
5 Az importáló tagállam adóhatóságai a lehető leghamarabb értesítik a rendeltetési hely szerinti tagálla -
mot a kockázatos importokról az Eurofisc 3. tevékenységi területén keresztül.
6 Az adóhatóságok a vámhatóságoktól kapott információkat összehasonlítják az importőr (vagy adókép -
viselője) által benyújtott héaösszesítő nyilatkozattal annak érdekében, hogy biztosítsák ez utóbbi hiány -
talanságát/pontosságát. Ha az ebben bejelentett összegek kisebbek, mint az importügyletek héaalapja, 
az adókockázat-kezelő rendszernek kell döntenie arról, hogy tekintettel az ügyben felmerülő kockázati 
tényezőkre, szükséges-e az eltérés további vizsgálata.
7 Ha az összesítő nyilatkozatot nem nyújtják be vagy az abban foglalt információ nem teljes/nem pontos, 
a rendeltetési tagállam adóhatóságait a közigazgatási együttműködési rendszer révén tájékoztatják.
8 A rendeltetési tagállam adóhatóságai a többi tagállamtól kapott információkat összehasonlítják a meg -
rendelő (vevő) vagy továbbítás esetén maga az importőr által benyújtott adóbevallásokkal.III. melléklet
49
V b)
A Bizottság nem fogadja el ezt az ajánlást.
A Bizottság gondoskodott olyan jogszabályról, 
amely biztosítja, hogy a 2006/112/EK irányelv 143. 
cikk (2) bekezdésében említett információ rendel -
kezésre álljon a vámáru-nyilatkozatban.1 A Bizottság 
úgy ítéli meg, hogy a tagállamok elegendő infor -
mációval rendelkeznek, és a tagállamok illetékes 
hatóságainak hozzáférésük van ezen adatokhoz, 
hogy elvégezzék a vám- és héaadatok hatékony 
összehasonlító ellenőrzését.
A határokon átnyúló információcserére vonatko -
zóan egyértelmű jogi keretek állnak az illetékes 
adó- és vámhatóságok rendelkezésére. A vám- és 
adóhatóságok közötti információcsere további 
rétegével a 42-es vámeljárással összefüggésben az 
Eurofisc hálózaton belül foglalkoznak.
A tagállamok felelőssége, hogy gondoskodjanak az 
uniós jogszabályok végrehajtásáról és a törvény sze -
rint esedékes adók beszedéséről. Ezért a Bizottság 
nem ismeri el további jogszabályok szükségességét.
V c)
A Bizottság elfogadja az ajánlást. Már részt vesz 
az Eurofisc tevékenységi területeinek ülésein, és 
továbbra is ösztönözni fogja a tagállamokat, hogy 
tökéletesítsék a hálózat működését és javítsák 
annak hatékonyságát.
V d)
A Bizottság nem fogadja el az ajánlást.
Lásd a 7. ajánlásnál szereplő választ.
1 Lásd: a Bizottság 2012. augusztus 20-i 756/2012/EU végrehajtási 
rendelete a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/
EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések 
megállapításáról szóló 2454/93/EGK rendelet módosításáról (HL 
L 223., 2012.8.21., 8. o.).Összefoglalás
IV a)
Lásd a Bizottságnak az V. bekezdés b) pontjára 
adott válaszát.
A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a vonatkozó uniós 
jogszabályok végrehajtását célzó ellenőrzéseket 
érintő részletes rendelkezések a tagállamok hatás -
körébe tartoznak. A Bizottság általánosságban 
felhívta a tagállamok figyelmét a héabeszedés 
hatékony ellenőrzésének fontosságára.
V a)
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást.
A Bizottság megállapítja, hogy igen korlátozott 
információ áll rendelkezésre a tagállamokban 
a Közösségen belüli héacsalás mértékéről. Nagyon 
kevés ország készít becslést a Közösségen belüli 
héacsalás mértékéről; még ezek az országok se köz -
lik az alkalmazott módszert, és maguk a becslések 
többnyire bizalmasak.
A Bizottság konkrét intézkedéseket tett a becslések 
tökéletesítése érdekében:
– A Bizottság szolgálatai (az Eurostat, valamint 
az Adóügyi és Vámuniós Főigazgatóság) egy 
egyetértési megállapodáson dolgozik a jövőbeli 
együttműködés területeinek jobb meghatáro -
zása érdekében azzal a céllal, hogy adatokat és 
módszereket tárjanak fel az adórések becslésé -
hez, valamint az adókijátszás és adóelkerülés 
más mutatóihoz.
– Az Adórés Projektcsoport létrehozására a Fisca -
lis 2020 program keretében került sor az adórés -
becslések módszertanára vonatkozó ismeretek 
egyesítése és információk cseréje érdekében. 
Ezáltal az adócsalás becslésének szempontjait is 
tekintetbe veszik.A Bizottság  
válaszai
A Bizottság válaszai 50
23
A Bizottság évente adatokat kér a statisztikai 
modellel való igazgatási együttműködés előnyeiről 
és eredményeiről.
25
A korábban említettek szerint a Bizottság konk -
rét intézkedéseket tett a becslések tökéletesítése 
érdekében:
– a Bizottság szolgálatai (az Eurostat, valamint 
az Adóügyi és Vámuniós Főigazgatóság) egy 
egyetértési megállapodáson dolgozik a jövőbeli 
együttműködés területeinek jobb meghatáro -
zása érdekében azzal a céllal, hogy adatokat és 
módszereket tárjanak fel az adórések becslésé -
hez, valamint az adókijátszás és adóelkerülés 
más mutatóihoz;
– az Adórés Projektcsoport létrehozására a Fisca -
lis 2020 program keretében került sor az adórés -
becslések módszertanára vonatkozó ismeretek 
egyesítése és információk cseréje érdekében. 
E projektcsoport az adócsalás becslésének 
szempontjait is mérlegeli.
30
A Bizottság úgy véli, hogy meg kell találni az egyen -
súlyt a válaszok időszerűsége és minősége között. 
Mindazonáltal a Bizottság már felvetette ezt a prob -
lémát a tagállamoknak, és felhívta a legtöbb kése -
delmes választ adók figyelmét a helyzet javítására.
43
A Bizottságnak nincs hozzáférése azon működési 
adatokhoz, amelyeket a tagállamok más tagállamok 
illetékes hatóságainak rendelkezésére bocsátanak 
a VIES-en keresztül, ami korlátozza a Bizottság 
lehetőségeit az ilyen intézkedések javításának figye -
lemmel kísérésében.
59
A Bizottság megfontolás tárgyává tette tagállamok -
nál teendő célzott látogatások lehetőségét az EU 
igazgatási együttműködési megállapodásai nemzeti 
végrehajtásának értékelése érdekében, tekintettel 
a jövőbeli jelentésekre.V e)
A Bizottság elfogadja az ajánlást. Már vizsgálja eze -
ket az ügyeket a különféle fórumokon bemutatott 
értékelési jelentéseiben. E fórumokon folyamatosan 
biztatja és ösztönzi a tagállamokat, hogy javítsanak 
a válaszok időzítésén és a VIES-adatok megbízha -
tóságán. A Bizottság szándéka, hogy a következő 
jelentésekben nyomon kövesse ajánlásait és a Fisca -
lis projektcsoportokból következő ajánlásokat.
V f)
A Bizottság elfogadja az ajánlást, amennyiben 
annak címzettjei a Bizottság szolgálatai.
Lásd a Bizottság 12. ajánlásra adott válaszát.
Észrevételek
19
A Bizottság kezdeményezése alapján az Adó -
rés Projekt  csoport létrehozására a Fiscalis 2020 
program keretében került sor az adórésbecslések 
módszertanára vonatkozó ismeretek egyesítése és 
információk cseréje érdekében. E projektcsoport az 
adócsalás becslésének szempontjait is mérlegeli.
20
Igen korlátozott információ áll rendelkezésre a tag -
államokban a Közösségen belüli héacsalás mértéké -
ről. Az a nagyon kevés ország, amely készít becslést 
a Közösségen belüli csalás mértékéről, általában 
nem teszi közzé ezeket a becsléseket, és az alkalma -
zott módszer többnyire bizalmas.
22
A tanulmányokban alkalmazott módszer egy felül -
ről építkező megközelítés, mivel a Bizottságnak 
nincs hozzáférése olyan adatokhoz, amelyek az 
alulról építkező megközelítéssel készített becslé -
sekhez lennének használhatóak. A felülről építkező 
megközelítés hátránya, hogy az eredményeket nem 
lehet iparáganként vagy más kritériumok szerint (pl. 
csalás) alkotórészeikre bontani.
A Bizottság válaszai 51
83
A Bizottság hangsúlyozza, hogy miközben az alul -
értékelés súlyos gondokat okoz a vámok beszedése 
szempontjából, az áruk importjakor történő ilyen 
alulértékeléshez kötődő héaveszteség csak akkor 
biztos, amikor az importőr nem teljesen jogosult az 
előzetesen felszámított héa levonására. Más ese -
tekben a héa közbenső, és a későbbi eladási árra 
számítják ki, vagyis az importáláskori eredeti vám -
érték már nem releváns az esedékes héa összege 
szempontjából. A Bizottság elismeri, hogy áruk (pl. 
textil és cipők) eltéríthetőek az importáló tagállam 
feketepiacára.
85
A Bizottság általánosságban felhívta a tagállamok 
figyelmét a héabeszedés tekintetében az uniós jog -
szabályok hatékony végrehajtásának fontosságára. 
A meg nem felelés lehetséges esetei kellő ellen -
őrzés tárgyát fogják képezni.
90
A Bizottság határozott véleménye, hogy a regiszt -
ráció és az adófizetés egyszerűsített rendszere, 
például egy szűkített egyablakos ügyintézés elen -
gedhetetlen a nem rezidens vállalatok adóztatásá -
nak biztosítása érdekében. Egy ilyen rendszer azt 
jelenti, hogy a megfelelőségi ellenőrzések kezdet -
ben a nem regisztrált vállalkozásokra összponto -
síthatnak (vagy a szűkített egyablakos ügyintézési 
rendszeren keresztül, vagy közvetlenül vannak 
regisztrálva a rendeltetési országban).
Ami a 2015-ös változásokat illeti, a korai eredmé -
nyek azt jelzik, hogy a 2015. január 1. óta alkalma -
zandó szűkített egyablakos ügyintézés 2015-ben 
valószínűleg 3  milliárd  EUR-t eredményez, ami 
18 milliárd  EUR forgalomnak felel meg. Jelenleg 
több mint 11 000 vállalkozás van regisztrálva 
a szűkített egyablakos ügyintézési rendszerben 
(további 100 000 kisebb vállalkozásra terjedhetne ki 
a rendelkezés, hogy az olyan piacok, mint az online 
applikáció-/zene-/filmboltok számolják el a héát 
a fejlesztő/művész helyett).A Bizottság által a 65. és 66. 
bekezdésre adott válasz
A Bizottság úgy véli, hogy a 2014 áprilisában 
bevezetett új teljesítménymérési keretnek a Fiscalis 
2020 program újbóli iterációjával elő kell segíte -
nie a program és annak tevékenységei nyomon 
követését. Így a program élettartama alatt gyűjtött 
adatoknak tökéletesebb alapként kell szolgálniuk 
a program eredményességének megállapításához 
és értékeléséhez.
A Bizottság által a 78. és 79. 
bekezdésre adott válasz
A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a vonatkozó uniós 
jogszabályok végrehajtását célzó ellenőrzéseket 
érintő részletes rendelkezések a tagállamok hatás -
körébe tartoznak. Ez magában foglalja a nemzeti 
vám- és adóhatóságok közötti együttműködés 
megszervezését. A Bizottság fel fogja hívni a tag -
államok figyelmét a vámáru-nyilatkozat 44. rovatá -
ban a nyilatkozattevők által megadandó információ 
teljességének és helyességének fontosságára.
81
A vámellenőrzések kockázatelemzésen alapulnak.2 
A Bizottság fel fogja hívni a tagállamok figyelmét 
a vámáru-nyilatkozatokban a nyilatkozattevők által 
megadott információkellenőrzésének fontosságára.
2 A Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 
2913/92 tanácsi rendelet 13. cikkének (2) bekezdése.
A Bizottság válaszai 52
108
A problémát nagymértékben megoldotta egy, 
a Bizottság és az Europol által 2014 decemberé -
ben megkötött hatáskör-átruházási megállapo -
dás, amelynek alapjánaz EMPACT kezdeményezés 
hozzájut a 2015-ös és 2016-os operatív cselekvési 
tervekhez (OAP) szükséges forrásokhoz. 2016 után 
az OAP-ok finanszírozása az Europol törvény által 
meghatározott feladatai közé fog tartozni, és így 
benne lesz a rendes költségvetésben (amennyiben 
az új rendelet elfogadásra kerül). Folyamatban van 
a jogalkotási pénzügyi kimutatás e szempontra is 
kiterjedő módosítása.
109
Tekintettel a 2015-ös magas felhasználási arányra, 
a Bizottság megfontolás tárgyává tette a 7 mil -
lió EUR további 2 millió EUR-val történő kiegészíté -
sét. 2016 után az OAP-ok finanszírozása az Europol 
törvény által meghatározott feladatai közé fog 
tartozni, és így benne lesz a rendes költségvetés -
ben (amennyiben az új rendelet elfogadásra kerül). 
Folyamatban van a jogalkotási pénzügyi kimutatás 
e szempontra is kiterjedő módosítása.
Következtetések és ajánlások
112
A Bizottság állandóan tárgyal a tagállamokkal 
lehetséges új kezdeményezésekről a közigazgatási 
együttműködés és a héacsalás elleni küzdelem 
eredményességének javítása érdekében. Támogatja 
a tagállamoknak az Eurofisc hálózat hatékonyságá -
nak fokozását célzó kezdeményezéseit. A Bizottság 
jelenleg Norvégiával tárgyal egy jobb és célzott 
együttműködést lehetővé tevő megállapodásról.
Ilyen tárgyalásokra a jövőben sor kerülhet más 
olyan országokkal is, amelyeknek fontos kereske -
delmi kapcsolatai vannak az EU-val.
1. ajánlás
A Bizottság elfogadja az ajánlást. A Bizottság 
megállapítja, hogy igen korlátozott információ áll 
rendelkezésre a tagállamokban a Közösségen belüli 
héacsalás mértékéről. Nagyon kevés ország készít 
becslést a Közösségen belüli héacsalás mértékéről; 
még ezek az országok se közlik az alkalmazott mód -
szert, és maguk a becslések többnyire bizalmasak.92
A 2015-ös változásokat megelőzően a Bizottság 
intenzív kommunikációs kampányt kezdett. Becslé -
sek szerint a harmadik országokból származó bevé -
telek az előző évekhez képest 2015-ben leg  alább 
megháromszorozódnak (Németország például 
azt jelentette, hogy csak 2015 I. negyedévében 
24,2 millió EUR folyt be EU-n kívüli vállalatoktól). 
Mindazonáltal a Bizottság elismeri a megfelelés -
sel járó kihívásokat, ezért létrehozott egy Fiscalis 
projektcsoportot (FPG38), amely jelenleg végle -
gesít egy, az e-kereskedelem területén folytatott 
ellen  őrzés tökéletesítésére vonatkozó ajánlásokat 
tartalmazó jelentést.
95
A Bizottság emlékeztet arra, hogy javasolta egy 
Európai Ügyészség létrehozását, amelyet az EU 
költségvetésére kiható csalások vizsgálatának és 
büntetőbíróság elé vitelének feladatával bíznának 
meg. Az Európai Ügyészségre vonatkozóan javasolt 
rendeletet jelenleg tárgyalja az EU Tanácsa.
99
Lásd a Bizottság válaszát a 78. bekezdésre.
101
A Bizottság támogatja, hogy az Europolnak és az 
OLAF-nak hozzáférése legyen VIES- és Eurofisc 
adatokhoz, amelyek alapvető eszközt jelentenek 
mindkét szervezet számára, hogy jobban teljesít -
sék a tagállamok általi vizsgálatok támogatásának 
feladatát, valamint – az OLAF esetében – vizsgála -
tokat folytassanak a Közösségen belüli héacsalások 
ügyében.
Az uniós szinten kiemelt prioritással kezelt bűn -
cselekményre, az „eltűnő kereskedő útján elköve -
tett (MTIC)/jövedéki adóval kapcsolatos csalásra” 
vonatkozó többéves stratégiai terv kifejezetten 
potenciális sebezhetőségként azonosítja az 
MTIC-csalásokban a  „bűn üldöző hatóságok és az 
adóhatóságok közötti rendszerszintű egy ütt-
működés hiányát nemzeti és uniós szinten”.
103
Az OLAF-ot illetően a probléma inkább az egyér -
telmű jogalap és eszközök hiányában rejlik, mint 
a más uniós szervekkel való koordináció hiányában.
A Bizottság válaszai 53
Ugyanakkor a Bizottság ismételten mérlegelni fogja 
a vámáru-nyilatkozatok és összesítő nyilatkozatok 
összehasonlító ellenőrzésének kérdését, figyelemmel 
a Fiscalis 2020 Projektcsoport által adandó ajánlásokra.
4. ajánlás a)
A Bizottság elfogadja az ajánlást.
Jelentésében a Bizottság arra a következtetésre 
jutott, hogy az Eurofisc-en belül a közös kockázat -
elemzés és egy hatékony visszacsatolási mechaniz -
mus lenne a megfelelő válasz arra az igényre, hogy 
célzottabb információk álljanak rendelkezésre és 
jobban hasznosuljanak a hálózatban már rendelke -
zésre álló információk. Ez lehetővé tenné a hálózat 
azon szerepének további erősítését, hogy az adó -
hatóságok gyorsan reagáljanak a határokon átnyúló 
héacsalásokra.
4. ajánlás b)
A Bizottság elfogadja az ajánlást.
4. ajánlás c)
A Bizottság elfogadja az ajánlást.
4. ajánlás d)
A Bizottság elfogadja az ajánlást.
4. ajánlás e)
A Bizottság elfogadja az ajánlást.
5. ajánlás
A Bizottság megállapítja, hogy ennek az ajánlásnak 
a Tanács a címzettje.
6. ajánlás
A Bizottság nem fogadja el az ajánlást.
A Bizottság 2016-os munkaprogramjában meg -
határozottak szerint egy 2016-ban elfogadásra 
kerülő héa cselekvési terv célja egy hatékony és 
csalásbiztos héarendszer megalkotása lesz.
Ebbe bele fog tartozni a jelentési kötelezettségek 
felülvizsgálata, például az EU-n belüli kereskede -
lemre vonatkozóan.Ugyanakkor a Bizottság szolgálatai (az Eurostat, 
valamint az Adóügyi és Vámuniós Főigazgatóság) 
egy egyetértési megállapodáson dolgozik a jövőbeli 
együttműködés területeinek jobb meghatározása 
érdekében azzal a céllal, hogy adatokat és módsze -
reket tárjanak fel az adórések becsléséhez, valamint 
az adókijátszás és adóelkerülés más mutatóihoz.
Az Adórés Projektcsoport létrehozására a Fiscalis 
2020 program keretében került sor az adórésbecslé -
sek módszertanára vonatkozó ismeretek egyesítése 
és információk cseréje érdekében. Ezáltal az adócsa -
lás becslésének szempontjait is tekintetbe veszik.
2. ajánlás
A Bizottság megállapítja, hogy ennek az ajánlásnak 
a tagállamok a címzettjei.
3. ajánlás
A Bizottság nem fogadja el ezt az ajánlást. A Bizott -
ság gondoskodott olyan jogszabályról, amely bizto -
sítja, hogy a 2006/112/EK irányelv 143. cikk (2) bekez -
désében említett információ rendelkezésre álljon 
a vámáru-nyilatkozatban.3 A Bizottság úgy ítéli meg, 
hogy a tagállamok elegendő információval rendel -
keznek, és a tagállamok illetékes hatóságainak hozzá -
férésük van ezen adatokhoz, hogy elvégezzék a vám- 
és héaadatok hatékony összehasonlító ellenőrzését. 
Ugyanakkor az eredményesség érdekében ezeket 
a nemzeti összehasonlító ellenőrzéseket kombinálni 
kell VIES összehasonlító ellenőrzésekkel.
A határokon átnyúló információcserére vonatko -
zóan egyértelmű jogi keretek állnak az illetékes 
adó- és vámhatóságok rendelkezésére. A vám- és 
adóhatóságok közötti információcsere további 
rétegével a 42-es vámeljárással összefüggésben az 
Eurofisc hálózaton belül foglalkoznak.
A tagállamok felelőssége, hogy gondoskodjanak 
az uniós jogszabályok végrehajtásáról és a törvény 
szerint esedékes adók beszedéséről. A Bizottság álta -
lánosságban felhívta a tagállamok figyelmét a héa -
beszedés hatékony ellenőrzésének fontosságára.
3 Lásd: a Bizottság 2012. augusztus 20-i 756/2012/EU végrehajtási 
rendelete a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/
EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések 
megállapításáról szóló 2454/93/EGK rendelet módosításáról (HL 
L 223., 2012.8.21., 8. o.).
A Bizottság válaszai 54
12. ajánlás
A Bizottság elfogadja az ajánlást, amennyiben 
annak címzettjei a Bizottság szolgálatai. Megálla -
pítja ugyanakkor, hogy az ajánlásnak a tagállamok 
is címzettjei, és az maga után vonja a jogalkotó 
hatóság kölcsönös felelősségét.
A Bizottság elkötelezett a hatóságok közötti nem -
zeti és uniós szintű információcserét gátló még 
meglévő jogi akadályok megszüntetésére irányuló 
erőfeszítések folytatása mellett.
121
Lásd a Bizottság 109. bekezdésre adott válaszát.
13. ajánlás
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást, amelynek 
végrehajtását már meg is kezdte. 2014 végén 
a Bizottság és az Europol egy hatáskör-átruházási 
megállapodást kötött, amelynek alapján az EMPACT 
kezdeményezés hozzájut a 2015-ös és 2016-os ope -
ratív cselekvési tervekhez (OAP) szükséges források -
hoz. 2016 után az OAP-ok finanszírozása az Europol 
törvény által meghatározott feladatai közé fog 
tartozni, és így benne lesz a rendes költségvetés -
ben (amennyiben az új rendelet elfogadásra kerül). 
Folyamatban van a jogalkotási pénzügyi kimutatás 
e szempontra is kiterjedő módosítása.
14. ajánlás
A Bizottság megállapítja, hogy ennek az ajánlásnak 
az Európai Parlament és a Tanács a címzettje.E program kimenetelének ismerete nélkül a Bizott -
ság nem tervezi, hogy javaslatot tesz a héairányelv 
e vonatkozásban történő módosítására.
7. ajánlás
A Bizottság nem fogadja el az ajánlást.
A fordított adózás csalás elleni intézkedésként való 
alkalmazása opcionális, mivel főként nemzeti szintű 
specifikus csalási problémákra irányul.
Ugyanakkor a Bizottság tudatában van annak, hogy 
az ágazati alkalmazás problémákat szül, és szándé -
kában áll a fordított adózás kérdésének megtárgya -
lása a 2016-ban elfogadásra kerülő héa cselekvési 
tervvel összefüggésben.
8. ajánlás
A Bizottság elfogadja az ajánlást. A Bizottság 
megfontolás tárgyává tette tagállamoknál teendő 
célzott látogatások lehetőségét az EU igazgatási 
együttműködési megállapodásai nemzeti végre -
hajtásának értékelése érdekében, tekintettel a jövő -
beli jelentésekre.
9. ajánlás
A Bizottság megállapítja, hogy ennek az ajánlásnak 
a tagállamok a címzettjei.
10. ajánlás
A Bizottság megállapítja, hogy ennek az ajánlásnak 
a tagállamok a címzettjei.
11. ajánlás
A Bizottság megállapítja, hogy az ajánlás ezen 
részének a tagállamok a címzettjei.
11. ajánlás b)
A Bizottság úgy véli, hogy az ilyen információcsere 
jobban megvalósítható és garantálható egy uniós 
megközelítés, valamint az EU és harmadik országok 
közötti kétoldalú megállapodások révén, amint azt 
a Norvégiával kapcsolatban szerzett tapasztalatok 
mutatják.
HOGYAN JUTHAT HOZZÁ AZ EURÓPAI UNIÓ KIADVÁNYAIHOZ?
Ingyenes kiadványok:
  egy példány:  
az EU Bookshopból (http://bookshop.europa.eu),
  több példány, valamint plakátok, térképek rendelése:  
az Európai Unió képviseletein keresztül (http://ec.europa.eu/represent_hu.htm),  
nem uniós országokban a küldöttségektől (http://eeas.europa.eu/delegations/index_hu.htm),  
a Europe Direct szolgáltatáson keresztül (http://europa.eu/europedirect/index_hu.htm)  
vagy a 00 800 6 7 8 9 10 11 telefonszám tárcsázásával (ingyenesen hívható az EU egész  
területéről) (*).
(*)  A legtöbb hívás és a megadott információk ingyenesek (noha egyes mobiltelefon-szolgáltatókon keresztül,  
telefonfülkékből és hotelekből a számot csak díj/f_izetés ellenében lehet hívni).
Megvásárolható kiadványok: az EU Bookshopból (http://bookshop.europa.eu).
EURÓPAI
SZÁMVEVŐSZÉK
Az Európai Unió évente több milliárd eurót veszít el 
a héabevételekből bűncselekmények miatt. Mivel az egyik 
uniós tagállamból a  másikba történő áru- és 
szolgáltatásexport héamentes, a bűnözők csalárd módon 
el tudják kerülni a héa megfizetését a rendeltetési 
tagállamban. Ez bevételkiesést okoz mind az érintett 
tagállamok, mind az Unió számára. A jelentés azt vizsgálja, 
mennyire jól kezeli az EU a Közösségen belüli héacsalást. 
Olyan hiányosságokat találtunk, melyek azt jelzik, hogy 
a jelenlegi rendszer nem elég eredményes. Ezekkel 
a hiányosságokkal foglalkozni kell. Itt az ideje 
a keményebb és határozottabb fellépésnek.