EURÓPAI BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 2011.10.19. 
SEC(2011) 1234 végleges 
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
A hatásvizsgálat összefoglalása 
amely a következ ő dokumentumot kíséri 
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE 
 
a transzeurópai energiainfrastruktúrára vonatkozó iránymutatásokról és az 
1364/2006/EK határozat hatályon kívül helyezésér ől 
 
{COM(2011) 658 végleges} 
{SEC(2011) 1233 végleges}  
 
 11) A probléma meghatározása 
A Bizottság „Energiainfrastruktúr a-prioritások 2020-ig és azt követ ően” című közleménye1 
megerősítette annak szükségességét, hogy a TEN-E  politikai és finanszírozási keretét 
felülvizsgálják, meghatározta a 2020-ig végrehajtandó kiemelt jelent őségű folyosókat és 
területeket, és új módszert javasolt az ezen prioritások végrehajtását ösztönz ő közös érdek ű 
projektek meghatározására. A kapcsolódó hatásvizsgálat kiemelte a beruházási volumenek 
és a megvalósítási id ő terén megfigyelhet ő érdekű villamosenergia-hálózatok terén 
körülbelül 140 milliárd EUR, a gázhálózatok terén léptékváltást, a beruházások összege  
ugyanis a 2020-ig megvalósítandó európai körülbelül 70 milliárd EUR, a szén-dioxid-szállítási infrastruktúra terén pedig 2,5 milli árd EUR. A hatásvizsgálat ezenfelül az 
engedélyezéssel kapcsolatos ak adályokat is meghatározta. 
A problémáról részletesebb elem zést nyújt az energiainfrastr uktúráról szóló jogalkotási 
javaslatot kísér ő kiegészít ő hatásvizsgálat. 
Az engedélyezési eljárásokkal és a közvél emény tiltakozásával kapcsolatos problémák 
Ezek a problémák is szerepelnek azon legfont osabb okok között, amelyek miatt bizonytalan 
az energiainfrastruktúra-projektek, különösen az elektromos légvezetékek id őben történ ő 
megvalósítása.  Az igazgatási eljárások , különösen az eljárások szerve zése és az érintett felek 
hatáskörei esetében összetettek és eredménytelenek,  továbbra is széttagoltak, nem 
rendelkeznek egyértelm ű ütemtervvel, valamint hiányzik az el őzetes tervezés és az uniós 
környezetvédelmi jogszabályok
2 végrehajtásának összehangolása. Az érintett lakosság 
tiltakozásának  oka a projekt hoz záadott értékét övez ő bizonytalanság, a környezetre és a 
tájra gyakorolt valós vagy vélt hatások, az egés zségügyi és biztonsági aggályok, valamint a 
közvélemény és az érdekelt felek kés ői és nem megfelel ő módon történ ő bevonása. 
A szabályozási kerettel kapcsolatos problémák  
A meglév ő keretrendszer nem ösztönzi a meghatároz ott európai infrastruktúra-prioritások 
megvalósítását. A díjak és szabályozási ösztönz ők megállapítása nemzeti szinten továbbra is 
rövid távú költséghatékonysági megfontolásokon alapul, és nem veszi figyelembe az Európa 
2020 stratégiából ered ő hosszú távú beruházási kihívásokat.  A határokon átnyúló projektekkel 
kapcsolatos kulcsfontosságú döntéseket kizárólag nemzeti prioritások alapján hozzák meg. Ez 
különösen akkor probléma, amikor a haszon és a költségek egyenetlenül oszlanak meg a 
tagállamok között, és így a határokon át nyúló beruházások jóvá hagyása bonyolult vagy 
késedelmes eljárásokat eredményez. 
Finanszírozási problémák 
A beruházási volumen terén megfigyelhet ő léptékváltás és az 
energiainfrastruktúra-pr ioritások 2020-ig történ ő megvalósításának sürget ő volta miatt a 
hálózatüzemeltet ők jelentős finanszírozási nehézségekre számíthatnak. A pénzügyi válság 
nyomása alatt a vállalatok minél kedvez őbb feltételekkel igyekeznek kölcsönt őkéhez jutni, 
miközben az országkockázatok  emelkednek, a hitelmin ősítések pedig romlanak. A jelenlegi 
szabályozás, illetve az aktuális tulajdonosi struktúrák megnehezítik, hogy az szállítási/átvitelirendszer-üzemeltet ők új intézményi beruházókat nyerjenek meg. Uniós 
szinten a megvalósíthatósági tanulmányokhoz nyújtott támogatásokr a korlátozódó és a 
megfelelő kockázatkezelési eszközök hiányával jellemzett jelenlegi TEN-E program nem 
                                                
 
1  COM(2010) 677. 
2  A 2001/42/EK, a 85/337/EGK, a 92/43/EGK, a 2009/147/EK és a 2000/60/EK irányelv.  
 
 
 2alkalmas a kölcsön-/t őkefinanszírozáshoz való hozzáfér és megkönnyítésére, valamint arra, 
hogy a jöv ő energiahálózatai számára állami és magánberuházásokat mobilizáljon. 
 
2) A szubszidiaritás elve és az uniós hozzáadott érték elemzése 
Az Unió energiaügyi hatáskörér ől az Európai Unió m űködéséről szóló szerz ődés (EUMSZ), 
és különösen annak 194., energiáról szóló ci kke rendelkezik. Az energiahálózatokat az 
EUMSZ 170. és 171. cikke tárgyalja. Ami az e ngedélyezést illeti, az EUMSZ 171. cikkének 
(2) bekezdése el őírja, hogy „ a tagállamok a Bizottsággal kapcsolatot tartva összehangolják 
azokat a nemzeti szinten folyta tott politikáikat,  amelyek jelent ős hatással lehetnek a 170. 
cikkben említett célkit űzések elérésére ”. Az EUMSZ 194. cikkének (2) bekezdése ezenkívül 
lehetővé teszi az Unió számára, hogy megállapíts a az energiahálózatok összekapcsolásának 
előmozdításához szükséges intézkedéseket. 
 
3) Az uniós kezdeményezés céljai 
E kezdeményezés általános célja az en ergiaipari infrastruktúra megfelel ő és időszerű 
fejlesztésének biztosítása Unió-szerte és a szomszédos területeken, az Európai Unió 
energiapolitikai célkit űzései, azaz a piaci integráció, az ellá tás biztonsága és a fenntarthatóság 
megvalósítása érdekében. A kezdemény ezés konkrét célja a transzeurópai 
energiainfrastruktúra-prioritásnak min ősülő folyosók megvalósítása 2020-ig, a következ ők 
révén: 
− az engedélyezési eljárások megkönnyítése a közös érdek ű projektekkel kapcsolatos 
eljárások idejének jelent ős lerövidítése, valamint az ilyen projektek végrehajtásában való 
lakossági közrem űködés és ezek elfogadottságának növelése érdekében; 
− a közös érdek ű villamosenergia- és gázprojekt ekre vonatkozó szabályozás egyszer űsítése 
a kínált el őnyökön alapuló költségelosztás és annak biztosítása révén, hogy az 
engedélyezett megtérülés mértéke összhangban álljon a felmerül ő kockázatokkal; 
− a közös érdek ű projekteket ösztönz ő, piaci alapú és közvetlen  uniós pénzügyi támogatás 
formájában nyújtott uniós finanszírozássa l kapcsolatos támogathatósági szabályok 
meghatározása. 
Ez a kezdeményezés felváltja a meglév ő TEN-E iránymutatásokat, és  kiegészíti az európai 
összekapcsolódási eszközt létrehozó rendeletjavas latot, amely az összes infrastruktúraágazatot 
(energia, közlekedés, távközlés) magában fo glalja, és közös szabályokat állapít meg a 
támogatás és új pénzügyi eszközök formájában nyújtandó uniós támogatásra vonatkozóan. 
 
4) Szakpolitikai lehet őségek 
A meghatározott problémákra kiterjed ő három szakpolitikai területt el kapcsolatban az alábbi 
szakpolitikai lehet őségeket vizsgáljuk: 
 
„A” szakpolitikai terület: Engedélyezés, az érdekeltek bevonása és nyilvános konzultáció  
A.0. lehet őség Minden marad a régiben  
A.1. lehet őség Közös európai érdek ű rendszer létrehozása  
A.2. lehet őség Az engedélyezési eljárás szervezése és id őbeli korlátozása  
 A.2.1. elem: Az engedélyezési eljárás szervezése  
 
 3 A.2.1.a.  Döntéshozatali jogkörrel nem rendelkez ő, nemzeti szint ű vezető 
hatóság („könnyített egyablakos rendszer”)  
 A.2.1.b.  Döntéshozatali jogkörrel rendelkez ő vezető hatóság („teljes kör ű 
egyablakos rendszer”)  
 A.2.1.c.  Határokon átnyúló vezet ő hatóság és európai ügydönt ő hatóság, 
valamint európai engedélyezési eljárás  
 A.2.2. elem: Az engedélyezési eljárás id őbeli korlátozása  
 A.2.2.a.  A tagállamok kötelesek megállapítani az egyes közös érdek ű 
projektek határidejét  
 A.2.2.b.  Az érdekeltek a regionális együttm űködés keretében jogilag 
kötelező erejű határidőket szabnak  
 A.2.2.c.  Uniós jogalkotási aktusban el őírt, jogilag kötelez ő erejű határidő 
A.3. lehet őség Közös európai érdek ű rendszer létrehozása és az engedélyezési eljárás szervezése és 
időbeli korlátozása  
„B” szakpolitikai terület: Szabályozás  
B.0. lehet őség Minden marad a régiben  
B.1. lehet őség Költségelosztás  
 B.1.a.  Uniós szállítási/átviteli tarifa  
 B.1.b.  Előzetes költségelosztás  
 B.1.c.  Előzetes költségelosztás utólagos kiigazítással  
B.2. lehet őség Beruházási ösztönz ők 
 B.2.a.  Kockázatalapú ösztönz ők a közös érdek ű projektek javára  
 B.2.b.  A közös érdek ű projekteket érint ő szankció és végrehajtási 
intézkedés  
B.3. lehet őség Előzetes költségelosztás és kockázatalapú ösztönz ők a közös érdek ű projektek javára  
„C” szakpolitikai terület: Finanszírozás  
C.0. lehet őség Minden marad a régiben  
C.1. lehet őség Kockázatmegosztási eszközök  
C.2. lehet őség Kockázatit őke-eszközök  
C.3. lehet őség A projekt kivitelezéséhez nyújtott támogatás  
C.4. lehet őség A támogatások, a kockázatmegosztási és a kockázatit őke-eszközök együttes 
alkalmazása  
Előzetes elemzést követ ően az A.2.1.a., az A.2.1.c., az A.2.2.a., az A.2.2.b. és a B.1.a. 
allehetőséget elvetettük, mivel a kapcsolódó in tézkedéseket kevéssé hatékonynak, illetve 
hatásukkal összehasonlítva aránytalannak ítéltük meg. 
 
5) A hatások elemzése 
Ha a helyzet nem változik , a finanszírozási, szabályozási és  engedélyezési problémák miatt 
továbbra is számolni kell az új infrastrukturális, különösen a villamosenergia-projektekben 
tapasztalható tartós késé sekkel. A piaci szerepl ők és a tagállamok ez esetben nem tudnák 
megfelelően megvalósítani az európai prioritásokat. A Bizottság becslése szerint a meglév ő 
kereten belül a 2020-ig szüksé ges, hozzávet őleg 200 milliárd EUR összeg ű beruházások 
jelentős része nem valósulna meg  határidőre, ami ellehetetleníte né, hogy az Unió 2020-ig 
teljesítse energia- és éghajlat-politikai célkit űzéseit. Az összekapcsolás hiánya korlátozza a 
rendszer-optimalizálási lehet őségeket, növeli az ellátási zavarok kockázatát és további 
költséges kisegít ő és kiegyenlít ő termelési beruházásokat tesz szükségessé. Amennyiben a 
TEN-E program és más uniós alapok változatlan formában m űködnek tovább, nem lesznek 
képesek számottev ő eredménnyel kezelni a beruházási kihívásokat. 
 
 4 
5.1. Engedélyezés  
A.1. lehet őség: Közös európai érdek ű rendszer létrehozása  
Ez a lehet őség a várakozások szerint kedvez ő áttételes hatásokkal fog járni, mivel a jelenlegi 
helyzethez képest több projekt határid őre történő megvalósítását teszi lehet ővé. A polgárokat 
hátrányosan érintheti,  hogy az engedélyezési eljárás ok során csak korlátozott lehet őségük 
lenne megkérd őjelezni a projekt szükségességét. Az  új rendszerben a jelenlegivel 
összehasonlítva nem várható a környezeti hatások jelent ős növekedése, hiszen a projekteket 
elvben korábban befejeznék. A pr ojekt sikeres megvalósítása el őreláthatólag rendkívül 
kedvező hatással lesz az éghajlati célokra. A ber uházók fokozott biztonságot élveznek majd, 
ami kedvez ően befolyásolja a projekt megvalósíthatóságát. Ami az igazgatási költségeket 
illeti, az adott számú projekt feldolgozásához szükséges er őforrások becslések szerint a 
projektgazda esetében 3, a hatóságok esetében pedig 12 %-kal fognak csökkenni. 
A.2. lehet őség: Az engedélyezési eljárás szervezésére és id őtartamára vonatkozó 
szabályok (a „teljes kör ű egyablakos rendszer” elnevezés ű A.2.1.b., illetve a „négyéves 
időkorlát” elnevezés ű A.2.2.c. allehet őség) 
Ez a lehet őség várhatóan rendkívüli és kedvez ő hatással jár majd, mivel sok projekt id őben 
történő végrehajtását teszi lehet ővé. A határid őre elkészül ő projektek száma meghaladja az 
A.1. lehet őség által garantált szintet,  de nem minden közös érdek ű projekt élvezne 
elsőbbséget. Ezzel a lehet őséggel jelent ősen javulnának a döntéshozatali folyamatban való 
polgári közrem űködés feltételei, mivel a vezet ő hatóság és/vagy a projektgazdák kötelesek 
lennének a kezdetekt ől fogva konzultációt bi ztosítani. A megfelelési költségek magasabbak 
lennének, mint az A.1. lehet őség esetében. Ugyancsak kedvez őbb hatás várható az igazgatási 
költségek terén, ami ebben az esetben 26 %-os költségmegtakarítást jelent. 
A.3. LEHET ŐSÉG: Közös európai érdek ű rendszer létrehozása és az engedélyezési 
eljárás szervezésére és id őtartamára vonatkozó szabályok 
Az összes közül az utolsó szakpolitikai lehet őség átfogó – az A.1. és az A.2. lehet őség 
hatásait ötvöz ő – hatása a legkedvez őbb, mivel az közel valamennyi szükséges projekt 
végrehajtását lehet ővé tenné a 2020. évi határid őig, feltéve hogy megfelel ő szabályozási és 
finanszírozási intézkedések vanna k érvényben. E sza kpolitikai lehet őség környezeti hatásai, a 
foglalkoztatásra gyakorolt társadalmi hatásai és a GDP-t érint ő gazdasági hatásai a 
várakozások szerint er ősebbek lesznek, hiszen minden projekt megvalósulna, ugyanakkor az 
igazgatási költségek 31 %-kal csökkennének. 
A fenti elemzés alapján az A.3. lehet őség az előnyben részesített megoldás. 
 4.2. Szabályozási intézkedések
 
B.1. LEHET ŐSÉG: Költségelosztás  
Előzetes költségelosztás sal megvalósulhatna néhány olyan beruházás, amelyek esetében a 
piaci szerepl őkre és a végfogyasztókra gyakorolt el osztási és társadalmi hatásokkal 
jellemezhet ő szokásos ügymenetben nincs m űködőképes költségelosztási megoldás. Az 
igazgatási hatások várhatóan ko rlátozottak lesznek, mivel a nemzeti szabályozó hatóságoknak 
együtt kell m űködniük egymással, il letve más tagállamok 
szállítási/átvitelirendszer-üzemeltet őivel. 
 
 5Az utólagos kiigazítással ötvözött el őzetes költségelosztás  hatásai csak a végs ő gazdasági és 
elosztási hatások esetében különböznek. Míg ez a lehet őség pontosabb elosztást tenne 
lehetővé, a szállítási/átvite lirendszer-üzemeltet ők és a küls ő beruházók számára hátrányos 
bevételi kockázatot teremtene. A végrehajtás további igazgatási költségeket vonhat maga 
után, mivel a szállítási/átvitelirendszer-üzemeltet őknek és a nemzeti szabályozó hatóságoknak 
újra kellene értékelniük a keletk ezett hasznot, és újra kellene tá rgyalniuk a költségelosztást.  
Ezért a B.1.b. allehet őség az előnyben részesített megoldás. 
B.2. LEHET ŐSÉG: Beruházási ösztönz ők 
A nagyobb kockázattal járó közös érdek ű projektek javára nyújtott ösztönz ők az egyes 
beruházások által támasztott ki hívások elismerése révén kedvez ő gazdasági hatással lennének 
az infrastruktúraépítésre. Egy ilyen kiegészíté s pénzügyi hatása csak korlátozottan jelenne 
meg a hálózati tarifákban, tekintettel a tám ogatható beruházások várhatóan kis számára, a 
korlátozott igazgatási hatásra és a szállítási/átviteli költségek végs ő energiaárakon belüli 
alacsony arányára.  
A közös érdek ű projekteket érint ő szankciók és végrehajtási intézkedések  azáltal, hogy 
kényszerítik az átvitelirendszer-üzemeltet őket az elfogadott prioritási projektek 
megvalósítására, uniós szinten növelhetik a társadalmi jólétet. Ezek az intézkedések szükségessé tennék azt, hogy a nemzeti szabál yozó hatóságokra új hatásköröket ruházzanak 
át. Ezenfelül er ős ellenállást válthatnak ki a szállítási/átvitelirendszer-üzemeltet őkből, akik a 
projekt teljesítésének elmaradása esetén a fizetend ő büntetésekkel csökken ő bevételek, a 
projekt végrehajtása esetén pedig további fel nem tárt koc kázatok felvállalása miatt 
kedvezőtlen gazdasági hatással számolhatnak. Egy ilyen kötelez ő rendszer tehát az 
ösztönzőkön alapuló rendszerhez viszonyítva ko rlátozott hozzáadott értéket képvisel. 
Ezért a B.2.a. allehet őség az előnyben részesített megoldás. 
B.3. LEHET ŐSÉG: Előzetes költségelosztás és kockázatalapú ösztönz ők a közös érdek ű 
projektek javára  
Ez a lehet őség az el őnyben részesített megoldás , mivel ötvözi a két el őnyben részesített 
allehetőség kedvez ő hatásait, és a legtöbb közös érdek ű projektet érinti. 
 
4.2. Finanszírozás  
C.1. LEHET ŐSÉG: Kockázatmegosztási eszközök  
A kockázatmegosztási eszközök bevezetése javítaná a t őkéhez, az új finanszírozási 
forrásokhoz, valamint a kockázati t őkéhez (például kötvények vagy garanciák) való, az egyéni 
igényekhez jobban igazodó feltételekkel történ ő hozzáférést, ezáltal javítaná a projektek 
piacképességét, ami szükséges a kedvez ő beruházási határozathoz. Ez a támogatás a közvetlen 
támogatásoknál kevésbé terhelné meg a közköltségvetést, és jelent ős (akár huszonötszörös) 
megtöbbszöröz ő hatást fejtene ki. Ez a lehet őség együttm űködést kíván a pénzügyi 
intézmények között, ami cs ökkenti a Bizottságra nehezed ő igazgatási terheket.  
C.2. LEHET ŐSÉG: Kockázatit őke-eszközök  
A tőkejuttatás rendkívül kedvez ő hatást gyakorolna a pénzügyi képességek és az új beruházók 
bevonása szempontjából. A projektek kezdeti szak aszában nyújtott támo gatással a projektek 
későbbi szakaszában felgyorsulna a cs ővezeték építése, különösen ha  összetett, innovatív és 
nagyszámú érdekelt felet tömörít ő rendszerr ől van szó. Az uniós költségvetésnek 
előreláthatólag jelent ős áttételi hatása lesz, 1 és 10 közötti szorzótényez ővel. Ha a 
 
 6beruházásokat pénzügyi intézményh ez szervezik ki, ez az érintett  pénzügyi intézményen belül 
számottev ő erőforrás-szükségleteket teremt. 
C.3. LEHET ŐSÉG: A projekt kivitele zéséhez nyújtott támogatás  
A támogatások nagyon kedvez ő gazdasági és társadalmi hatást eredményeznének, mivel olyan 
közös érdek ű projektek megvalósítását támogatn ák, amelyek kizárólag a piaci er ők vagy a 
szabályozás révén nem jönnének létre, miközbe n csökkentik a hálózati tarifákban jelentkez ő 
hatást. A támogatási intézk edés azokat a közös érdek ű projekteket ösztönözné, amelyek 
kiemelten fontosak ahhoz, hogy megva lósuljanak az Unió 2020-ig teljesítend ő energia- és 
éghajlat-politikai céljai, a bels ő piac és az uniós energiaellátás biztonsága. Az igazgatási hatás 
közvetlenül összefügg majd a pr ojektek számával és a támoga tásukhoz rendel kezésre álló 
uniós költségvetés mértékével. 
C.4. LEHET ŐSÉG: A támogatások, a kockáz atmegosztási és a kockázatit őke-eszközök 
együttes alkalmazása  
Mivel ez a lehet őség ötvözi a C.1., a C.2. és a C.3. lehet őséget, összeadódnak benne e három 
lehetőség kedvez ő hatásai. A piaci alapú eszközöket tartalmazó eszköztár (C.1. és C.2.), 
valamint a közvetlen pénzügyi támogatás (C.3.) ugyanakkor szinergiákat és hatékonyságnövelést is eredményez, mivel így az egyes projektkockázatokra rugalmas módon 
a legköltséghatékonyabb megol dást lehet kínálni. 
Ezért a C.4. lehet őség az előnyben részesített megoldás.  Ez a lehet őség összhangban áll az 
Európai Bizottságnak a következ ő uniós költségvetésre vonatkozó, 2011. június 29-i 
javaslataival, és teljes mértékben megfelel a javasolt európai összekapcsolódási eszköznek. 
 
6) A lehetőségek összehasonlítása és a hatásvizsgálat végs ő következtetései 
Az elemzés eredményeképpen a hatásvizsgálat több előnyben részesített lehet őséget  is 
bemutat: 1) közös európai érdek ű rendszer létrehozása, teljes kör ű egyablakos rendszer és a 
közös érdek ű projektekre vonatkozó négyéves id őkorlát; 2) el őzetes határokon átnyúló 
költségelosztás és a közös érdek ű projektek javára nyújtott kockázatalapú ösztönz ők; és 3) a 
támogatások, a kockázatmegosztási és a kockázatit őke-eszközök együttes alkalmazása. 
Külön-külön e megoldások egyike sem elegend ő a kívánt beruházások megvalósításához , 
ezért olyan szakpolitikai fellépésre van szükség, amely összehangolja az el őnyben részesített 
lehetőségeket. 
Összefoglalva, a transzeurópai há lózatok kiépítésének várható el őnyei messze meghaladják a 
környezetre, a polgárokra és a tarifákra gyakorolt kedvez őtlen hatásokat. Ennek köszönhet ően 
az Európai Unió el fogja tudni ér ni az uniós szinten elfogadott en ergia- és éghajlat-politikai 
célokat, azaz 2020-ig a megújuló energiaforrások 20 %-os arányát és az üvegházhatásúgáz-kibocsátások 20 %-kal történ ő csökkentését. A megfelel ő infrastruktúra 
emellett a bels ő villamosenergia- és gázpiac teljes kör ű integrációját is el ő fogja segíteni, új 
lehetőségeket teremtve ezáltal a rendszer optim alizálására és hatékonyabbá tételére, er
ősítve a 
versenyt, és választási lehet őséget biztosítva a végfogyasztó számára, és mindezek révén 
csökkentve az energiaárakat. Ezek az intézkedés ek fokozzák az energiaellátás biztonságát is, 
mivel diverzifikálják a forrásokat, az útvonalakat és a partnereket, er ősítik a rendszer 
stabilitását, egyúttal pedig javítják hálózatai nk biztonságát és azok éghajlati hatásokkal 
szembeni t űrőképességét.  
Mindez hozzájárul a GDP-re és a fogl alkoztatásra gyakorolt, már a 2010. évi 
hatásvizsgálatban is megha tározott rendkívül kedvez ő átfogó hatáshoz (a 
 
 7referencia-forgatókönyvhöz képest +0,42 %-os növekedés és 410 ezer új munkahely a 2011–
2020 közötti id őszakban).  
Az alábbi táblázat összefoglalja az említett lehet őségek és allehet őségek hatásait. 
Lehetőségek  Gazdasági és 
szociális hatások  Környezeti hatások  Egyéb hatások  
A.1. + = Jogi megvalósíthatóság: –  
A.2. ++ + Jogi megvalósíthatóság: –  
A.3. +++ ++ Jogi megvalósíthatóság: –  
B.1. ++ + Közigazgatási hatás: –  
B.2. ++ + Tarifákra gyakorolt hatás: –  
B.3. +++ ++ Közigazgatási és tarifákra gyakorolt 
hatás: –  
C.1. +++ +  
C.2. ++ + Közigazgatási hatás: –  
C.3. +++ ++ Közigazgatási hatás: –  
C.4. +++ ++ Közigazgatási hatás: –  
Tarifákra gyakorolt hatás: +  
A.3. + B.3. + C.4.
 +++ +++ Jogi, közigazgatási hatás: –  
Tarifákra gyakorolt hatás: +  
A hatások összefoglalása  (= azonos a referenciaszinttel; +, ++ és +++ a referenciaszinthez viszonyítva javul; –, 
– –, – – – a referenciaszinthez viszonyítva romlik)