46.

A fentiek fényében az európai adatvédelmi biztos az alábbi ajánlásokat teszi: (1) ki kell egészíteni a jövőbeli rendelet vonatkozó rendelkezéseit az „újságírókra” való kifejezett hivatkozással annak érdekében, hogy minden újságíró – beleértve a szabadúszókat és az önfoglalkoztatókat is – a jövőbeli rendelet hatálya alá tartozzon és így támaszkodhasson az újságírói források és kommunikáció szilárd védelmére is, továbbá pontosítani kell azokat a kritériumokat, amelyek alapján meghatározható, hogy egy újságíró mikor tartozik valamely tagállam joghatósága alá; (2) horizontális módon egyértelművé kell tenni, hogy a jövőbeli rendelet nem sérti és nem érinti a személyes adatok és a magánélet védelmére vonatkozó uniós jogszabályokat, különösen az általános adatvédelmi rendeletet, az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelvet és a bűnüldözésben érvényesítendő adatvédelemről szóló irányelvet; (3) a szükségesség és arányosság szigorú elvével összhangban pontosabban meg kell határozni és korlátozni kell az újságírói források és kommunikáció védelme alóli, a javaslat 4. cikkének b) és c) pontja szerinti mentesség lehetőségét. Az európai adatvédelmi biztos továbbra is meg van győződve különösen arról, hogy az Unióban az alapvető jogok és szabadságok – többek között a tömegtájékoztatás szabadsága – magas fejlettségi szintű katonai kémszoftverekkel szembeni védelmének egyetlen megvalósítható és hatékony lehetősége az ilyen programok fejlesztésének és telepítésének általános tilalma, nagyon korlátozott és kimerítően meghatározott kivételekkel, amelyeket szilárd biztosítékok egészítenek ki, például az európai adatvédelmi biztos modern kémszoftverekkel kapcsolatos előzetes megjegyzéseiben javasoltak (7); (4) biztosítani kell, hogy a jövőbeli rendelet kifejezett garanciákat határozzon meg a javaslat 4. cikke (2) bekezdése b) és c) pontjának megsértésével kapcsolatos panaszok kezeléséért felelős hatóságok vagy szervek függetlenségével kapcsolatban; (5) gondoskodni kell róla, hogy a jövőbeli rendelet: 1) egyértelmű jogalapot biztosítson az érintett felügyeleti hatóságok közötti együttműködéshez, amelyek mindegyike saját hatáskörén belül jár el; 2) előírja az illetékes felügyeleti hatóságok – köztük az adatvédelmi hatóságok – közötti strukturált együttműködést; 3) kifejezetten hivatkozzon az együttműködésben részt vevő illetékes nemzeti felügyeleti hatóságokra, és határozza meg azokat a körülményeket, amelyek között az együttműködésre sor kell, hogy kerüljön. Az európai adatvédelmi biztos különösen ajánlja, hogy a jövőbeli rendelet alapján kijelölt független illetékes hatóságok rendelkezzenek azzal a hatáskörrel és kötelezettséggel, hogy vizsgálataik és megfelelőségi értékelésük során konzultáljanak a többi illetékes nemzeti felügyeleti hatósággal, beleértve az adatvédelmi hatóságokat is. A nemzeti adatvédelmi hatóságok tekintetében az európai adatvédelmi biztos kifejezetten javasolja annak egyértelműsítését, hogy a jövőbeli rendelet szerinti illetékes független hatóságok számára lehetővé kell tenni, hogy – kérésre vagy saját kezdeményezésükre – az általános adatvédelmi rendelet és a bűnüldözésben érvényesítendő adatvédelemről szóló irányelv szerinti illetékes felügyeleti hatóságok rendelkezésére bocsássák a személyes adatok kezelésével kapcsolatos ellenőrzések és vizsgálatok során szerzett információkat, és e célból kifejezett jogalapot is tartalmazzon a rendelet; (6) a jövőbeli rendeletben egyértelműen meg kell határozni a 6. cikk (1) bekezdésével elérni kívánt közérdekű célkitűzés(eke)t azon információk tekintetében, amelyeket a médiaszolgáltatóknak hozzáférhetővé kell tenniük tulajdonosaik és tényleges tulajdonosaik tekintetében, valamint biztosítani kell, hogy a javaslat 6. cikkének (1) bekezdése alapján rendelkezésre bocsátandó információk kategóriáinak jegyzékét egyértelműen meghatározzák és a jövőbeli rendeletben egyértelműen felsorolják; valamint (7) egyértelműen tisztázni kell, hogy a javaslat 13. cikke szerinti nemzeti szabályozó szervezetek közötti együttműködés keretében kezelnek-e személyes adatokat, és amennyiben igen, meg kell határozni az adatkezelés célját, a kezelendő személyes adatok konkrét kategóriáit, az adatmegőrzés időtartamát, valamint a nemzeti szabályozó hatóságok és szervek adatvédelmi jog szerinti szerepét és felelősségi köreit.