Módosított javaslat A TANÁCS RENDELETE a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről /* COM/2012/0388 final - 2011/0177 (APP) */





INDOKOLÁS 1. A MÓDOSÍTOTT JAVASLAT HÁTTERE A Bizottság a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló rendeletre (a továbbiakban: a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet) irányuló javaslatának[1] elfogadását követően javaslatokat nyújtott be az ezen időszak többéves programjait érintő összes jogalkotási aktusra vonatkozóan. Amint azt az alábbi 2. pont részletezi, e javaslatok közül kettő a többéves pénzügyi keretről szóló rendeletre vonatkozó javaslat módosítását vonja maga után. A következők figyelembevétele érdekében szükséges továbbá a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet mellékletében szereplő, a többéves pénzügyi keretet tartalmazó táblázat aktualizálása: (a) A 2011. december 9-én aláírt csatlakozási okmány alapján az EU-27-re vonatkozó bizottsági javaslatot ki kell egészíteni a Horvát Köztársaságnak szóló allokációkkal[2]. (b) A regionális GDP-re és a nemzeti GNI-re vonatkozó új adatok rendelkezésre állása változásokat eredményez az Unió kohéziós politikája szerinti regionális és nemzeti jogosultságban, ezért újra ki kell számítani a regionális és nemzeti allokációkat. (c) A korlátozott kohéziós keretösszegektől függő, tagállamonkénti maximális nemzeti allokációk kiszámításához, valamint a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret az EU-28 GNI-je százalékában kifejezett felső korlátainak meghatározásához a legfrissebb makrogazdasági előrejelzéseket kell figyelembe venni. 2. A MÓDOSÍTOTT JAVASLAT JOGI ELEMEI A csatolt módosított javaslatban a preambulumbekezdésekben és a cikkekben szereplő módosítások félkövér betűkkel és aláhúzva szerepelnek a szövegben. 2.1. 7. cikk A Bizottság 2011. november 15-én előterjesztette a Menekültügyi és Migrációs Alapra, valamint a rendőrségi együttműködés, a bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem, valamint a válságkezelés pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre (a továbbiakban: a horizontális rendelet) irányuló javaslatot[3], a Menekültügyi és Migrációs Alap létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatot[4], valamint a Belső Biztonsági Alap részét képező, a rendőrségi együttműködés, a bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem, valamint a válságkezelés pénzügyi támogatására szolgáló eszköz létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatot[5]. A Bizottság ugyanezen a napon előterjesztette a Belső Biztonsági Alap részét képező, a külső határok és a vízumügy pénzügyi támogatására szolgáló eszköz létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatot[6]. A három egyedi rendelet előírja, hogy rájuk a horizontális rendelet rendelkezései vonatkoznak. A Bizottság a horizontális rendeletben előre jelezte, hogy módosítani fogja a többéves pénzügyi keretről szóló rendeletre vonatkozó javaslatát annak érdekében, hogy a 7. cikk rendelkezéseit kiterjessze a Menekültügyi és Migrációs Alap, valamint a Belső Biztonsági Alap keretében megosztott igazgatással végrehajtott programokra[7]. Ez a megosztott igazgatásra alkalmazandó szabályok összehangolását célzó bizottsági törekvés részét képezi. Ennek megfelelően, noha mindent meg kell tenni annak biztosítására, hogy 2014-ben mindkét alap keretében elfogadják a nemzeti programokat, a kapcsolódó kötelezettségvállalási előirányzatok elvesztésének elkerülése érdekében lehetővé kell tenni a 2014-ben fel nem használt források következő évekre történő átvitelét. 2.2. 8. cikk (és (7) preambulumbekezdés) A Bizottság 2011. október 6-án előterjesztette a Közös Stratégiai Kerethez tartozó Európai Regionális Fejlesztési Alapra, Európai Szociális Alapra, Kohéziós Alapra, Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre (a továbbiakban: a közös stratégiai keretről szóló rendelet) irányuló javaslatát[8]. A közös stratégiai keretről szóló rendelet 21. cikke rendelkezik a tagállamok gazdaságpolitikájának koordinációjához kötött feltételrendszerről, ideértve a közös stratégiai keret által szabályozott alapokból támogatott programok kötelezettségvállalásainak és kifizetéseinek lehetséges felfüggesztését. Az említett rendelet 21. cikke (8) bekezdésének utolsó albekezdése úgy rendelkezik, hogy amennyiben teljesülnek a kötelezettségvállalások és kifizetések felfüggesztésének megszüntetéséhez előírt feltételek, ezzel egy időben a Tanács – a Bizottság javaslatára – határozatot hoz a felfüggesztett kötelezettségvállalások újraelosztásáról a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret megállapításáról szóló tanácsi rendelet 8. cikkével összhangban. Következésképpen ennek megfelelően módosítani kell a 8. cikket (és a (7) preambulumbekezdést), hogy lehetővé váljon a felfüggesztett kötelezettségvállalások átvitele és újraelosztása. A kifizetési előirányzatok felfüggesztésének megszüntetéséhez kapcsolódó határozatokra a 6. cikk alkalmazandó. 2.3. 11. cikk és új 11a. cikk (valamint (7) preambulumbekezdés és a 9. cikk (5) bekezdése) A Bizottság a többéves programokról szóló jogalkotási javaslatokból eredő fenti két módosításon túl a többéves pénzügyi keretről szóló rendeletjavaslata 11. cikkének módosítását is javasolja. A jogi egyértelműség érdekében és terminológiai okokból a Bizottság a 11. cikk két cikké való felosztását javasolja, hogy megkülönböztessék egy új tagállam Unióhoz történő csatlakozásának esetét Ciprus újraegyesítésétől. Emiatt a (7) preambulumbekezdés és a 9. cikk (5) bekezdésének megfelelő módosítása is szükséges. 2.4. A (8) preambulumbekezdés és az 5. cikk módosításai Az egyértelműség, valamint a legfrissebb makrogazdasági előrejelzések figyelembevétele érdekében a javaslat (8) preambulumbekezdése és 5. cikke kismértékben módosult. 3. KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK 3.1. A Horvátországnak szóló allokációk beépítése a többéves pénzügyi keret táblázatába A strukturális alapok, a Kohéziós Alap, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap, az Európai Tengerügyi és Halászati Alap, a Menekültügyi és Migrációs Alap, valamint a Belső Biztonsági Alap vonatkozásában a Bizottság javaslatát ki kell egészíteni a Horvát Köztársaságnak szóló országspecifikus allokációkkal. Ezen allokációk – a csatlakozási okmányban meghatározott átmeneti rendelkezésektől függően – az EU-27-re alkalmazott módszertan alapján kerülnek kiszámításra. Ennek megfelelően a strukturális alapok és a Kohéziós Alap vonatkozásában a 2014–2020 közötti időszakra javasolt allokációs módszer alapján kiszámított összegekre kétszeres kiigazítást alkalmaznak: – A fokozatos bevezetés érdekében 2014-re 70 %-os, 2015-re 90 %-os szorzót használnak; – A 2014-re, illetve 2015-re vonatkozó allokációknak a 2013. évi allokációk 2,33-szorosát, illetve háromszorosát indokolt kitenniük, amennyiben az új jogi korlátok ezt lehetővé teszik (vagyis a nemzeti GDP 2,5 %-os határértéke nem léphető túl). A KAP vonatkozásában: – A piaci intézkedések esetében az allokációt az uniós jog korlátok nélküli alkalmazása alapján számították ki, a csatlakozási okmányban a borágazatra előírt különös feltételek függvényében; – A közvetlen kifizetések a fokozatos bevezetés miatt ugyanúgy 10 év alatt érik el az EU-15 szintjét, mint a 2004. május 1-jén és a 2007. január 1-jén csatlakozott tagállamok esetében; – A vidékfejlesztésnél az allokáció ugyanazon a módszertanon alapul, mint amelyet a Bizottság az EU-27 teljes összegére alkalmazott. A csatlakozási okmány nem irányoz elő fokozatos bevezetést. Az Európai Tengerügyi és Halászati Alap allokációjára 2014-ben és 2015-ben ugyanaz a kétszeres kiigazítás vonatkozik (fokozatos bevezetés és felszorzás), mint a strukturális alapok és a Kohéziós Alap esetében. Horvátország 2014-től teljes mértékben részt vesz a Menekültügyi és Migrációs Alapban. 2014-re speciális „Schengen” allokációt kap, következésképpen abban az évben nem veheti igénybe a Belső Biztonsági Alap részét képező, a külső határokra és a vízumügyre vonatkozó eszközt. Horvátország nettó költségvetési pozíciójának javítása érdekében 2014-ben továbbá ideiglenes pénzforgalmi támogatási eszközben részesül. Amellett, hogy Horvátország részesül ezekből az előre allokált összegekből, teljes körűen részt vesz minden más belső szakpolitikában is. Következésképpen az előre nem allokált összes keretösszeget ennek megfelelően ki kell igazítani. Ugyanazt a megközelítést alkalmazták, mint a csatlakozási tárgyalások lezárásakor a 2013-ra vonatkozó összegek esetében, vagyis az összegeket Horvátország GDP-jének és lakosságának az EU-27-hez viszonyított arányaként számították ki, ami az összes javasolt előre nem allokált keretösszeg 0,62 %-os emelkedését eredményezte[9]. A Horvátország csatlakozásából eredő további igazgatási kiadási igények figyelembe vétele érdekében aktualizálni kell az 5. fejezetet. Horvátország csatlakozásából adódóan és a kibővített Unió igazgatása érdekében többleterőforrásokra lesz szükség főleg a nyelvi, jogi és programmenedzsmenttel kapcsolatos feladatokra vonatkozóan. Csak a Bizottságnak nettó 384 egység (teljes munkaidős egyenérték) többleterőforrásra lesz szüksége, leginkább létszámtervi álláshelyként, amelyek betöltése a fokozatos bevezetéssel 2014-ben zárul le. A többi intézménynek főként a nyelvi és jogi kiadások, a felszerelések és működési kiadások, valamint a kommunikációs tevékenységek és az informatikai igazgatási feladatok vonatkozásában lesz szüksége többleterőforrásra. Ehhez mintegy nettó 274 egység (teljes munkaidős egyenérték) többleterőforrás szükséges, leginkább álláshelyként. E további álláshelyek révén lehetővé válik majd a horvát állampolgárok felvétele a földrajzi egyensúly biztosítása érdekében. Az összes intézmény 2014–2020 közötti időszakra becsült többletköltsége 536 millió EUR (2011-es árakon). Végül, e további kötelezettségeknek megfelelően – az EU-27-re vonatkozó kifizetési ütemterv figyelembevételével – meg kell növelni az éves globális kifizetési felső korlátokat. Az ebből keletkező további összegeket az alábbi táblázat foglalja össze. Az EU-27-re vonatkozóan javasolt felső korlátokat ennek megfelelően ki kell igazítani. Horvátországgal kapcsolatos többletösszegek a 2014–2020 közötti többéves pénzügyi keretben 3.2 Az „Intelligens és inkluzív növekedés” felső korlátjának, valamint a „Gazdasági, társadalmi és területi kohézió” közbenső felső korlátjának aktualizálása A Bizottság javaslatában szereplő kohéziós allokációk a javaslatok elfogadásakor rendelkezésre álló legfrissebb adatokon, vagyis a 2006–2008 közötti évekre vonatkozó átlagos regionális GDP-n, a 2007–2009 közötti évekre vonatkozó regionális oktatási és munkaerő-piaci adatokon, a 2007–2009 közötti évekre vonatkozó átlagos GNI-n, valamint a 2011. tavaszi makrogazdasági előrejelzéseken és az azt kísérő közép távú előrejelzéseken alapultak. A 2009-es regionális GDP adatok, a 2010-es regionális oktatási és munkaerő-piaci adatok, valamint a 2010-es GNI adatok közzétételét követően e javaslatokat aktualizálni kell: A jogosultságot meghatározó hároméves átlag a regionális GDP vonatkozásában a 2007–2009-es időszakra, a GNI vonatkozásában pedig a 2008–2010-es időszakra tolódik. Ezenfelül az azon tagállamokra vonatkozó maximális keretösszegek, amelyekre a nemzeti GDP 2,5 %-os határértéke alkalmazandó, a 2012. tavaszi előrejelzéseken és az aktualizált közép távú előrejelzések alapján kerülnek kiszámításra. Ez az EU-27 átfogó allokációja tekintetében a következő változásokat eredményezi: 3.3 A kifizetési előirányzatok globális felső korlátainak aktualizálása A kifizetések éves globális felső korlátait a rendelkezésre álló legfrissebb információk alapján kell aktualizálni: – A 2011. évi költségvetés végrehajtása – A 2012-re elfogadott költségvetés – A 2013. évi költségvetési tervezet és az azt kísérő felülvizsgált kifizetési ütemezések 3.4 A kötelezettségvállalásokra és kifizetésekre vonatkozó, az EU GNI-jének százalékában kifejezett átfogó éves felső korlátok aktualizálása Végül, a többéves pénzügyi keretet tartalmazó táblázatban a kötelezettségvállalások és kifizetések fenti 3.1. és 3.2. pontban módosítottak szerinti átfogó éves felső korlátait az EU-28 GNI-jének százalékában kell kifejezni, a számításoknak a Bizottság 2012. tavaszi makrogazdasági előrejelzésein és az aktualizált középtávú előrejelzéseken kell alapulni. 2011/0177 (APP) Módosított javaslat A TANÁCS RENDELETE a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 312. cikkére, összefüggésben az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződéssel és különösen annak 106a. cikkével, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára[10], tekintettel az Európai Parlament egyetértésére[11], a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően, különleges jogalkotási eljárás keretében, mivel: (1) A kötelezettségvállalási előirányzatok kiadási kategóriánként, illetve a kifizetési előirányzatok e rendelettel megállapított éves felső korlátja tiszteletben tartja a kötelezettségvállalások és saját források [XXXX/XX/EU, Euratom tanácsi rendeletben meghatározott] felső korlátját. (2) Figyelembe véve azt, hogy a középtávú beruházások előkészítéséhez és megvalósításához kiszámíthatóság szükséges, a pénzügyi keret időtartamát 2014. január 1-től kezdve hét évre kell megállapítani, az időszak közepén pedig értékelni kell a pénzügyi keret végrehajtását. Az értékelés eredményeit a pénzügyi keret hátralévő három évében figyelembe kell venni. (3) A speciális eszközökre – a sürgősségisegély-tartalékra, az Európai Unió Szolidaritási Alapjára, a rugalmassági eszközre, az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapra, a mezőgazdasági válságokra képzett tartalékra és a rendkívüli mozgástérre – azért van szüksége az Uniónak, hogy reagálni tudjon meghatározott, előre nem látható helyzetekben, illetve hogy finanszírozni tudjon olyan egyértelműen meghatározott kiadásokat, amelyek a pénzügyi keret egy vagy több fejezetében rendelkezésre álló felső korlátokon belül nem finanszírozhatók. Ezért konkrét rendelkezéseket kell hozni arra vonatkozóan, hogy amennyiben szükség van a speciális eszközök alkalmazására, a költségvetésben a pénzügyi keretben meghatározott felső korlátokon felül is szerepelhessenek kötelezettségvállalási előirányzatok. (4) Amennyiben fel kell szabadítani az uniós költségvetésben azokra a hitelekre biztosított garanciákat, amelyeket a tagállamok fizetési mérlegéhez középtávú pénzügyi támogatási mechanizmus létrehozásáról szóló, 2002. február 18-i 332/2002/EK tanácsi rendelettel[12] létrehozott fizetésimérleg-támogatási mechanizmus, illetve az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus létrehozásáról szóló, 2010. május 11-i 407/2010/EU tanácsi rendelettel[13] létrehozott európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus keretében nyújtottak, akkor a szükséges összeget a pénzügyi keret kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzataira vonatkozó felső korlátokon túl, a saját források felső korlátjának egyidejű tiszteletben tartása mellett kell biztosítani. (5) A pénzügyi keretet 2011-es árakon kell meghatározni. Meg kell határozni a pénzügyi keretnek a rendelkezésre álló felső korlátok és mozgásterek újraszámítása esetén szükséges technikai kiigazítására vonatkozó szabályokat is. (6) A pénzügyi keret nem tartalmazza az Unió éves költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló […]-i [xxx/201x/EU] európai parlamenti és tanácsi rendelet[14] szerinti címzett bevételből finanszírozandó költségvetési tételeket. (7) Szabályokat kell meghatározni más olyan helyzetekre is, amelyek a pénzügyi keret kiigazítását tehetik szükségessé. Ilyen kiigazítást igényelhet például a költségvetés végrehajtása, a tagállamok gazdaságpolitikájának koordinálásához kötött makrogazdasági feltételrendszera túlzott költségvetési hiány, a Szerződések felülvizsgálata, az EU bővítése, Ciprus újraegyesítése vagy új szabályok elhúzódó elfogadása egyes szakpolitikai területek vonatkozásában. (8) A „Kkohéziós politika a növekedésért és foglalkoztatásért” alfejezet nemzeti keretösszegeit a bruttó hazai termék (a továbbiakban: GDP) 20121. tavaszi előrejelzéseire alapozva állapították meg. Az előrejelzési bizonytalanságokra és a tagállamok korlátozott összegeire gyakorolt hatásra való tekintettel félidőben össze kell hasonlítani a becsült és a tényleges GDP összegét, és értékelni kell a keretösszegekre az eltérés által gyakorolt hatást. Amennyiben a 2014–2016-os időszakban a GDP összege több mint +/–5 %-kal eltér a 20121-es becsléstől, akkor a 2018–2020-as időszakra ki kell igazítani az érintett tagállam számára meghatározott keretösszeget. Meg kell állapítani e kiigazítás szabályait. (9) A pénzügyi keret felülvizsgálatára lehet szükség abban az esetben, ha olyan előre nem látható esemény következik be, amely a pénzügyi keret meghatározott felső korlátain belül nem kezelhető. Ezért rendelkezni kell a pénzügyi keret ilyen esetekben történő felülvizsgálatáról. (10) Meg kell határozni a költségvetési eljárás során történő intézményközi együttműködés általános szabályait. (11) A költségvetési eljárás zavartalan lefolytatásának elősegítése érdekében meg kell határozni a közös kül- és biztonságpolitikai kiadások költségvetésben szerepeltetésének alapvető szabályait, és rögzíteni kell a pénzügyi keret által lefedett időszakra vonatkozó általános összegeket. (12) A költségvetési eljárás során történő intézményközi együttműködésre, valamint a közös kül- és biztonságpolitikai kiadások költségvetési tervezésére vonatkozó részletes szabályokat a költségvetési kérdésekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött 201x. […]-i intézményközi megállapodás[15] tartalmazza. (13) Konkrét szabályokat kell meghatározni arra vonatkozóan is, hogy miként kezeljék a pénzügyi keret időtartamát meghaladó infrastrukturális nagyprojekteket. Meg kell állapítani az ezekre a projektekre fordítandó uniós költségvetési hozzájárulás maximális összegét. Ezek az igények nem befolyásolhatják az uniós költségvetésből finanszírozott egyéb projekteket. (14) A Bizottságnak 2018. január 1-je előtt elő kell terjesztenie az új többéves pénzügyi keretre vonatkozó javaslatot annak érdekében, hogy az intézmények a következő pénzügyi keret indulása előtt kellően korán elfogadják azt. Amennyiben a pénzügyi keret ebben a rendeletben meghatározott záró dátuma előtt nem fogadják el az új pénzügyi keretről szóló rendeletet, akkor továbbra is az ebben a rendeletben meghatározott pénzügyi keretet kell alkalmazni, ELFOGADTA EZT A RENDELETET: 1. cikk Többéves pénzügyi keret A 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretet (a továbbiakban: a pénzügyi keret) a melléklet rögzíti. 2. cikk A pénzügyi keret felső korlátainak tiszteletben tartása (1) Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság minden egyes költségvetési eljárás, valamint az adott évre vonatkozó költségvetés végrehajtása során tiszteletben tartja a pénzügyi keretben rögzített éves kiadási korlátokat. (2) A költségvetésben szerepeltethetők a vonatkozó fejezetek pénzügyi keretben rögzített felső korlátját meghaladó kötelezettségvállalási előirányzatok, amennyiben a 2012/2002/EK tanácsi rendelettel[16], az 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel[17], a[z] xxxx/201x/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel[18], valamint a költségvetési kérdésekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló 201x. […]-i intézményközi megállapodással (a továbbiakban: az intézményközi megállapodás) összhangban szükség van a sürgősségisegély-tartalék, az Európai Unió Szolidaritási Alapja, a rugalmassági eszköz, az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap, a mezőgazdasági válságokra képzett tartalék vagy a rendkívüli mozgástér forrásainak igénybevételére. (3) Amennyiben szükség van az uniós költségvetés által a 332/2002/EK vagy a 407/2010/EU rendelet értelmében nyújtott hitelgarancia lehívására, erre a pénzügyi keretben meghatározott felső korlátok felett kerül sor. 3. cikk A saját források felső korlátainak tiszteletben tartása (1) A szükséges kifizetési előirányzatok teljes összege az éves kiigazítás, valamint minden egyéb (ideértve a 2. cikk (2) és (3) bekezdésének alkalmazásából következő) kiigazítás és felülvizsgálat figyelembevétele után a pénzügyi keret egyetlen évében sem eredményezheti a saját források olyan lehívási mértékét, amely meghaladná a saját forrásokra vonatkozó, a[z] [XXXX/XX/EU, Euratom határozatban] rögzített felső korlátokat. (2) Szükség esetén a pénzügyi keretben rögzített felső korlátokat csökkenteni kell a saját források [XXXX/XX/EU, Euratom határozattal] összhangban rögzített korlátai betartásának biztosítása érdekében. 4. cikk Technikai kiigazítások (1) A Bizottság minden évben az alábbi technikai kiigazításokat hajtja végre a pénzügyi kereten az n+1. év költségvetési eljárását megelőzően: a) n+1. évi árakon újraértékeli a kötelezettségvállalási és a kifizetési előirányzatok felső korlátját és teljes összegét; b) kiszámítja a saját források [XXXX/XX/EU, Euratom határozatban] rögzített felső korlátja alatt rendelkezésre álló mozgásteret; c) kiszámítja az intézményközi megállapodás 15. pontjában meghatározott rendkívüli mozgástér maximális összegét. (2) Az (1) bekezdésben említett technikai kiigazításokat a Bizottság rögzített, évi 2 %-os deflátor alkalmazásával hajtja végre. (3) Az (1) bekezdésben említett technikai kiigazítások eredményét, valamint az azok alapjául szolgáló gazdasági előrejelzéseket a Bizottság közli az Európai Parlamenttel és a Tanáccsal. (4) Az érintett évre vonatkozóan nem tehető további technikai kiigazítás sem a pénzügyi év során, sem utólagos kiigazításként a következő években. 5. cikk A kohéziós politika keretösszegeinek kiigazítása (1) Ha a 2018-as évre vonatkozó technikai kiigazítás során megállapításra kerül, hogy valamely korlátozás alá eső tagállam esetében a 2014–2016 közötti időszakra vonatkozó kumulált bruttó hazai termék (GDP) +/–5 %-nál nagyobb mértékben tért el a kohéziós politikai keretösszegeknek a tagállamok számára a 2014–2020 közötti időszakra történő megállapításához 20121-ben becsült kumulált GDP-től, a Bizottság az érintett tagállam esetében a szóban forgó időszakra kiigazítja a kohézió támogatására szolgáló alapokból allokált összegeket. (2) Az (1) bekezdésben említett kiigazítások teljes nettó hatása – az előjeltől függetlenül – nem haladhatja meg a 3 milliárd EUR-t. (3) A szükséges kiigazításokat egyenletesen osztják el a 2018–2020 közötti időszakban, és a pénzügyi keret érintett korlátait ennek megfelelően kiigazítják. 6. cikk A végrehajtáshoz kapcsolódó kiigazítások A pénzügyi keret technikai kiigazításáról szóló értesítéssel egyidejűleg a Bizottság az Európai Parlament és a Tanács elé terjeszti a kifizetési előirányzatok összegének kiigazítására irányuló javaslatait, amelyeket a végrehajtás figyelembevételével szükségesnek tart annak érdekében, hogy a kötelezettségvállalási előirányzatok viszonylatában biztosítsa rendezett alakulásukat. E javaslatokról az n. év május 1-je előtt határoznak. 7. cikk A strukturális alapok, a Kohéziós Alap, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap, és az Európai Tengerügyi és Halászati Alap, a Menekültügyi és Migrációs Alap, valamint a Belső Biztonsági Alap kiigazítása (1) Amennyiben a strukturális alapokra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra, és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra, a Menekültügyi és Migrációs Alap, valamint a Belső Biztonsági Alap vonatkozó új szabályokszabályainak vagy megosztott igazgatással végrehajtott programokprogramjainak elfogadására 2014. január 1. után kerül sor, a pénzügyi keretet kiigazítják annak érdekében, hogy lehetővé váljon a 2014-ben fel nem használt források következő évekre történő, a megfelelő felső kiadási korlátokat meghaladó mértékű átvitele. (2) A 2014. évi felhasználatlan előirányzatok átvitelére irányuló kiigazítást 2015. május 1. előtt el kell fogadni. 8. cikk A tagállamok gazdaságpolitikájának koordinációjához kötött makrogazdasági feltételrendszerrel összefüggőtúlzott költségvetési hiánnyal kapcsolatos kiigazítások Abban az esetben, ha a tagállamok gazdaságpolitikájának koordinációjához kötött makrogazdasági feltételrendszerrel összefüggésbentúlzotthiány-eljárás miatt megszüntetik az Európai Regionális Fejlesztési Alap, az Európai Szociális Alap, a Kohéziós Alap, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap, valamint az Európai Tengerügyi és Halászati Alap érintett költségvetési előirányzatainak felfüggesztését, a Tanács a Szerződéssel és az alap-jogiaktussal összhangban határoz a felfüggesztett előirányzatok következő évekre történő átviteléről. Az n. év felfüggesztett kötelezettségvállalásai nem vihetők át az n+2. évnél későbbi költségvetésbe. 9. cikk A pénzügyi keret felülvizsgálata (1) Előre nem látható körülmények bekövetkezése esetén a pénzügyi keretet felülvizsgálhatják a saját források [XXXX/XX/EU, Euratom határozat] értelmében meghatározott felső korlátjának tiszteletben tartása mellett. (2) A pénzügyi keretnek az (1) bekezdés értelmében történő valamennyi felülvizsgálata során figyelembe veszik a felülvizsgálattal érintett fejezet alá tartozó programok kiadásainak átcsoportosítási lehetőségeit, különös tekintettel az előreláthatólag felhasználásra nem kerülő előirányzatokra. Ahol lehetséges, az érintett fejezetre meghatározott felső korláton belül abszolút értékben, illetve a tervezett új kiadás százalékában is jelentős összegnek kell rendelkezésre állnia. (3) A pénzügyi keretnek az (1) bekezdés értelmében történő valamennyi felülvizsgálata során figyelembe veszik annak a lehetőségét, hogy az egyik fejezet felső korlátjának növelését egy másik fejezet felső korlátjának csökkentése ellentételezze. (4) A pénzügyi keretnek az (1) bekezdés értelmében történő valamennyi felülvizsgálata során megtartják a kötelezettségvállalások és a kifizetések közötti egyensúlyt. (5) A 3. cikk (2) bekezdésében, illetve a 6., 7., 8., 10., 11., 11a. és 16. cikkben említett kiigazítás szintén a pénzügyi keret felülvizsgálatának minősül. 10. cikk A pénzügyi keret kiigazítása a Szerződések felülvizsgálata esetén Amennyiben a pénzügyi keret időtartama alatt a Szerződések költségvetési hatással járó felülvizsgálatára kerül sor, annak megfelelően megteszik a pénzügyi keret szükséges kiigazításait. 11. cikk A pénzügyi keret kiigazítása bővítés, illetve Ciprus egyesítése esetén Amennyiben az Unióhoz új tagállamok csatlakoznak a pénzügyi keret által lefedett időszak alatt, a keretet ki kell igazítani annak érdekében, hogy figyelembe vegyék a csatlakozási tárgyalások kimeneteléből eredő kiadási követelményeket. 11a. cikk A pénzügyi keret kiigazítása Ciprus újraegyesítése esetén Amennyiben a pénzügyi keret időtartama alatt sor kerül Ciprus újraegyesítésére, a keretet ki kell igazítani annak érdekében, hogy figyelembe vegyék a ciprusi probléma átfogó rendezését, valamint az újraegyesítést követő további finanszírozási igényeket. 12. cikk Intézményközi együttműködés a költségvetési eljárás során Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság (a továbbiakban: az intézmények) megtesznek minden intézkedést az éves költségvetési eljárás megkönnyítése érdekében. Az intézmények az eljárás során jóhiszeműen együttműködnek álláspontjuk összehangolása érdekében. Az intézmények megfelelő intézményközi kapcsolatokon keresztül együttműködnek a munka előrehaladtának figyelemmel kísérése, valamint a konvergencia fokának az eljárás valamennyi szakaszában történő elemzése érdekében. Az intézmények biztosítják munkamenetrendjük lehető legnagyobb mértékű összehangolását annak érdekében, hogy az eljárások lefolytatása koherens és konvergens módon történjen, és a költségvetés végleges elfogadásához vezessen. Az eljárás bármely szakaszában és – a várt vita jellegétől függően – a képviselet különböző szintjein tartható háromoldalú egyeztetés. Minden intézmény (saját eljárási szabályzatával összhangban) kijelöli az egyes ülések résztvevőit, meghatározza a tárgyalásokra vonatkozó mandátumukat, és kellő időben tájékoztatja a többi intézményt az ülésekhez kapcsolódó intézkedésekről. 13. cikk A közös kül- és biztonságpolitika finanszírozása A közös kül- és biztonságpolitika (a továbbiakban: KKBP) igazgatási kiadásainak teljes összegét egyetlen, KKBP elnevezésű költségvetési alcímben kell szerepeltetni. Ezen összeg az előre jelezhető tényleges igények fedezésére szolgál, amelyeket a költségvetési tervezet összeállítása során határoznak meg az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője által évente készített előrejelzések és az előre nem látható eseményekre képzett ésszerű mozgástér alapján. Tartalékra nem képezhető forrás. 14. cikk Hozzájárulás a nagyprojektek finanszírozásához A 2014–2020 közötti időszakban az uniós költségvetésben 2011-es árakon számítva legfeljebb 7 000 millió EUR áll rendelkezésre az európai Galileo és EGNOS műholdas navigációs program költségeire. 15. cikk A pénzügyi keret végrehajtásának félidős értékelése 2016-ban a Bizottság értékeli a pénzügyi keret végrehajtását, és adott esetben javaslatokat tesz. 16. cikk Az új pénzügyi keretbe való átmenet A Bizottság 2018. január 1. előtt javaslatot tesz az új többéves pénzügyi keretre. Amennyiben 2020. december 31-ig nem fogadják el az új többéves pénzügyi keret létrehozásáról szóló tanácsi rendeletet, a meglévő pénzügyi keret utolsó évére vonatkozó felső korlátok és egyéb rendelkezések alkalmazandók az új pénzügyi keretet létrehozó rendelet elfogadásáig. Amennyiben 2020 után új tagállam csatlakozik az Európai Unióhoz, a meghosszabbított pénzügyi keretet a csatlakozási tárgyalások kimenetelének figyelembevétele érdekében – amennyiben szükséges – ki kell igazítani. 17. cikk Hatálybalépés Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba. Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Kelt Brüsszelben, a Tanács részéről az elnök MELLÉKLET Táblázat a többéves pénzügyi keretről (EU-28) [1] COM(2011) 398 végleges, 2011.6.29. [2] HL L 112., 2012.4.24., 21. o. [3] COM(2011) 752 végleges. [4] COM(2011) 751 végleges. [5] COM(2011) 753 végleges. [6] COM(2011) 750 végleges. [7] COM(2011) 752 végleges, az indokolás 5.1. pontja, 7. oldal, utolsó francia bekezdés. [8] COM(2011) 615 végleges. [9] Horvátország lakosságának és GNI-jének az EU-27-hez viszonyított aránya 0,62 %. Ezt az arányt alkalmazták a közös álláspontban a 33. alcímre (Pénzügyi és költségvetési rendelkezések) vonatkozó 2013-as összegek megállapításakor. [10] HL C […]., […], […]. o. [11] HL C […]., […], […]. o. [12] HL L 53., 2002.2.23., 1. o. [13] HL L 118., 2010.5.12., 1. o. [14] HL L [...]., [...], [...]. o. [15] HL C [...]., [...], [...]. o. [16] HL L 311., 2002.11.14., 3. o. [17] HL L 406., 2006.12.30., 1. o. [18] HL L […], […], […] o.