Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE az Európai Unió Vasúti Ügynökségéről és a 881/2004/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről /* COM/2013/027 final - 2013/0014 (COD) */





INDOKOLÁS 1. A JAVASLAT HÁTTERE 1.1. Az uniós vasúti ágazatot érintő közelmúltbeli szakpolitikai fejlemények A 2011. március 28-án elfogadott „Útiterv az egységes európai közlekedési térség megvalósításához — Úton egy versenyképes és erőforrás-hatékony közlekedési rendszer felé” című fehér könyvében (a továbbiakban: a 2011. évi fehér könyv) a Bizottság bemutatta az egységes európai vasúti térségre, azaz egy olyan belső vasúti piacra vonatkozó elképzeléseit, ahol az európai vasúttársaságok felesleges műszaki és igazgatási akadályok nélkül nyújthatnának szolgáltatásokat. Az Európai Tanács 2012. januári következtetései[1] szintén felhívják a figyelmet arra, hogy a hálózatos iparágak és más szereplők számára fontos a tökéletesen integrált egységes piac adta növekedésserkentő lehetőségek kiaknázása. Továbbá a Bizottság „Intézkedések a stabilitás, a növekedés és a munkahelyteremtés érdekében” című, 2012. május 30-án elfogadott közleménye[2] hangsúlyozza a szabályozási terhek és a vasúti ágazatba történő belépés útjában álló akadályok további csökkentésének fontosságát, és e célból országspecifikus ajánlásokat fogalmaz meg. 2012. június 6-án a Bizottság elfogadta az egységes piac jobb irányításáról szóló közleményt, amely szintén hangsúlyozza a közlekedési ágazat jelentőségét[3]. Az uniós vasúti piac az elmúlt évtizedben jelentős változáson ment keresztül, melyet három vasúti jogszabálycsomag (és néhány kísérő jogi aktus) vezetett be fokozatosan: e csomagok célja az volt, hogy megnyissák a nemzeti piacokat és a magas szintű biztonság fenntartásával egyidejűleg uniós szinten versenyképesebbé, valamint kölcsönösen átjárhatóvá tegyék azokat. Ugyanakkor a vasúti szállítási szolgáltatások egységes piacát létrehozó uniós jogszabályok és más intézkedések (az uniós vívmányok) számottevő fejlődése ellenére a vasúti ágazat továbbra is szerény részesedéssel bír az uniós közlekedésen belül. A Bizottság ezért előterjesztette a negyedik vasúti csomagot annak érdekében, hogy a fennmaradó piaci akadályok felszámolása révén fokozza a vasúti szolgáltatások minőségét és hatékonyságát. Ez a rendelet a negyedik vasúti csomag részét képezi, és középpontjában a fennmaradó igazgatási és műszaki akadályok felszámolása áll, amelyet különösen az Unió területén tevékenykedő vasúttársaságok számára a méretgazdaságosság növelése érdekében a biztonsági és kölcsönös átjárhatósági szabályokra irányuló közös megközelítés kidolgozásával, az igazgatási költségek csökkentésével és az igazgatási eljárások felgyorsításával, valamint a rejtett hátrányos megkülönböztetés elkerülésével – az Európai Unió Vasúti Ügynöksége közreműködésével – kíván megvalósítani. A rendelet az eredeti alapító rendeletet hivatott felváltani, valamint fontos új feladatokat ruház az Ügynökségre, hogy az a kölcsönös átjárhatóság és a biztonság területén valódi Európai Vasúti Ügynökségként működhessen. 1.2. A (módosított) 881/2004/EK rendelet új jogi aktussal történő felváltásának okai Az Ügynökséget létrehozó alapító rendelet kidolgozásának éve, azaz 2004 óta számos fejlemény történt az európai vasúti rendszert és az Ügynökséget illetően. Egyre több adat gyűlik össze az uniós belső vasúti piac működéséről, többek között annak kölcsönös átjárhatósági és biztonsági szempontjairól. Új jogszabályok születtek, amelyek nyomán az Ügynökségről szóló rendeletet módosítani kellett (2008), vagy amelyek a rendelet megváltoztatása nélkül bővítették az ERA meglévő feladatkörét (pl. a 2011/155/EU határozat). Az e javaslatot kísérő hatásvizsgálati jelentés több olyan intézkedést határozott meg, amelyek új hatáskörökkel ruháznák fel az Ügynökséget és ésszerűsítenék a meglévő eljárásokat. Mindemellett számos változást kell bevezetni, amelyek az ERA létrehozásáról szóló rendelet és az Ügynökség (2009–2010. évi) értékelésének eredményei, valamint a Bizottság, az Európai Parlament és a Tanács decentralizált ügynökségekről szóló együttes nyilatkozatában (2012) és az ERA igazgatási tanácsának az Ügynökség jövőjéről szóló állásfoglalásában szereplő ajánlások alapján javítják az Ügynökség működését. Ezek különösen az Ügynökség belső felépítésének, irányításának és döntéshozatali folyamatának javítását, valamint az érdekelt felekkel fenntartott kapcsolatait érintik. Az új rendelet egyúttal elősegíti a jogi aktus szerkezetének pontosítását (pl. a cikkek törlése és a cikkek újraszámozása) és logikusabbá tételét (pl. egyes cikkek áthelyezése azokhoz szorosabban kapcsolódó fejezetekbe, új fejezetek létrehozása és az elavultak törlése). Végül, e jogszabálycsomag részeként módosulnak a kölcsönös átjárhatóságról és biztonságról szóló irányelvek is, mivel azok szorosan összefüggnek az ERA feladataival, amit a jelenlegi rendeletnek megfelelően figyelembe kell vennie. A fentiek alapján és a Jogi Szolgálat tanácsára is figyelemmel a Bizottság az eredeti 881/2004/EK rendelet helyébe lépő új ERA-rendeletre irányuló javaslatot kíván előterjeszteni. A 881/2004/EK rendelet több szempontból változik, amelyek három különböző csoportba sorolhatók: · Új rendelkezések: az Ügynökség új feladatai (forgalombahelyezési járműengedélyek, pálya menti ellenőrző-irányító és jelző alrendszerek üzembe helyezésére vonatkozó engedélyek és biztonsági tanúsítványok kiadása), a nemzeti hatóságok feletti szigorúbb ellenőrzés, a nemzeti szabályokhoz kapcsolódó bővített jogkörök, új forrás az ERA költségvetése számára (díjak és illetékek), a fellebbezési tanács; néhány új rendelkezést – különösen a belső felépítésről szóló részben – az uniós ügynökségekre vonatkozó közös megközelítés indokol. · Meglévő rendelkezések pontosítása/egyszerűsítése: különösen a munkamódszerekkel, az ERTMS-sel, a vasúti személyzettel, a nyilvántartásokkal és egyéb feladatokkal összefüggésben. · A jogszabályi és szakpolitikai keret változásai által indokolt módosítások: a belső felépítéssel és működéssel kapcsolatos rendelkezések, valamint a komitológiai eljárásokra és a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra utaló hivatkozások. · Szerkesztési változtatások az eredeti rendelethez képest. 1.3. E rendelet és a kölcsönös átjárhatóságról szóló és a vasútbiztonsági irányelv közötti kapcsolatok A 2008/57/EK irányelv (a vasutak kölcsönös átjárhatóságáról szóló irányelv) és a 2004/49/EK irányelv (vasútbiztonsági irányelv) szorosan összekapcsolódik az eredeti 881/2004/EK rendelettel. A negyedik vasúti csomag ezen irányelvek átdolgozására tesz javaslatot; mindazonáltal az irányelvek továbbra is szorosan összekapcsolódnak e rendelettel. Ez elsősorban abból következik, hogy az Ügynökség tevékenysége a vasutak kölcsönös átjárhatóságához és biztonságához kötődik, mely területek jogi alapját az említett irányelvek képezik. A kapcsolatok e rendeletben különösen a következőket érintik: – átjárhatósági műszaki előírások (ÁME-k; a kölcsönös átjárhatóságról szóló irányelv), közös biztonsági célok (KBC-k; vasútbiztonsági irányelv) és közös biztonságtechnikai módszerek (KBM-ek; vasútbiztonsági irányelv): az Ügynökség feladata az ezekre vonatkozó, a Bizottság által elfogadandó ajánlások kidolgozása, és az ÁME-k alkalmazásának mellőzésével kapcsolatos szakvélemények készítése a Bizottság számára; – biztonsági tanúsítványok: kiállításuk az Ügynökség feladata, míg a teljes eljárásról a vasútbiztonsági irányelv rendelkezik; – nyilvántartások: az Ügynökség feladata, hogy ajánlásokat intézzen a Bizottsághoz a (kölcsönös átjárhatóságról szóló irányelvben említett) nyilvántartásokra vonatkozó előírásokra és azok felülvizsgálatára vonatkozóan, és biztosítsa azok hozzáférhetőségét a nyilvánosság számára; – vasúti járművek és járműtípusok forgalombahelyezési engedélye és pálya menti ellenőrző-irányító és jelző alrendszerek üzembehelyezési engedélye: ezek kiállítása az Ügynökség feladata, míg az engedélyek iránti kérelmezés teljes eljárásáról a kölcsönös átjárhatóságról szóló irányelv rendelkezik; – telematikai alkalmazások és az Európai Vasúti Forgalomirányítási Rendszer (ERTMS): ezeken a specifikus területeken, amelyeket a kölcsönös átjárhatóságról szóló irányelv keretében elfogadott vonatkozó ÁME-k szabályoznak, az Ügynökség rendszerhatóságként fontos szerepet játszik; – bejelentett megfelelőségértékelő szervezetek: az Ügynökség feladata e szervezetek tevékenységének támogatása és figyelemmel kísérése, míg a szervezeteket a kölcsönös átjárhatóságról szóló irányelv hozza létre és látja el feladatokkal; – nemzeti biztonsági hatóságok: az Ügynökség feladata e szervezetek tevékenységének támogatása és figyelemmel kísérése, míg a szervezeteket a vasútbiztonsági irányelv hozza létre és látja el feladatokkal; – nemzeti vasúti szabályok: az Ügynökség feladata, hogy e szabályok számának csökkentése céljából vizsgálja azokat, míg a bejelentésükre vonatkozó eljárásról a vasútbiztonsági és a kölcsönös átjárhatóságról szóló irányelv rendelkezik. 2. AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI A Bizottság szolgálatai folyamatos egyeztetést folytattak az ágazati képviselőkkel az egységes európai vasúti térséget érintő fejleményekről. 2010–2011-ben sor került a 881/2004/EK rendelet és az Európai Unió Vasúti Ügynöksége működésének utólagos értékelésére[4]. Ez az értékelés az uniós ügynökségek 2009. évi általános értékelésével együtt megállapította, hogy az Ügynökség hozzáadott értéket képvisel, valamint hogy az érdekelt felek általánosságban pozitívan értékelik az ERA-t és annak eredményeit. Az értékelés eredményei fontos kiindulópontként és előkészítésként szolgáltak a rendelet felülvizsgálatához kapcsolódó későbbi hatásvizsgálati folyamat végrehajtásához. Az Európai Bizottság részletes hatásvizsgálatot végzett, hogy alátámassza a kölcsönös átjárhatóság és biztonság területén az egységes európai vasúti térség hatékony és eredményes működésének javítására irányuló jogalkotási javaslatokat. 2011 júniusában hatásvizsgálati irányítócsoport jött létre, és a Mobilitáspolitikai és Közlekedési Főigazgatóság valamennyi főigazgatóságot felkért az abban való részvételre. Külső tanácsadó hatásvizsgálati támogató tanulmányt dolgozott ki, és az érdekelt felek részvételével célzott konzultációt szervezett. A célzott konzultációra internetes felmérés formájában 2011. november 18. és 2011. december 30. között került sor. Ezt követően a legfőbb érdekeltekkel interjút készítettek, majd 2012 februárjának végén munkaértekezletet tartottak az érdekelt felek számára. A Mobilitáspolitikai és Közlekedési Főigazgatóság azóta kétoldalú ülések keretében egyeztet az ágazat képviselőivel, hogy felmérje, véleményük szerint a negyedik csomag keretében milyen intézkedésekre lenne szükség a kölcsönös átjárhatóság és a biztonság területén. Tekintettel a kezdeményezés szakmai jellegére, nyilvános konzultációra nem került sor. A Bizottság azonban ügyelt arra, hogy minden érintett féllel kellő időben konzultáljanak, és a megbeszélések a kezdeményezés valamennyi főbb elemét magukban foglalták. Hatásvizsgálati Testület: A Hatásvizsgálati Testület 2012. szeptember 5-én ülést tartott, amelynek végén kedvező véleményt fogalmazott meg. A Testület főbb ajánlásait a Bizottság belefoglalta a hatásvizsgálati jelentésbe: – a jelentést az érdekelti konzultációval kapcsolatos további statisztikákkal és információkkal bővítette; – megnevezte a negyedik vasúti csomag más elemeivel létrejövő várt szinergiákat és tisztázta a közvetett hatásokat; – részletesebben ismertette a 2–5. lehetőségek közös alapvető intézkedéseit, és pontosan meghatározta a közöttük lévő különbségeket; – pontosan és jól érthetően bemutatta a hatások vizsgálata során alkalmazott módszert, és részletesebb kereszthivatkozásokkal rávilágított a logikai összefüggésekre; – a gazdasági szereplők (vasút-üzemeltetők) igazgatási költségeit egyértelműbben elkülönítette az igazgatási szervek (a nemzeti hatóságok, az ERA és a Bizottság) költségeitől. Megállapított lehetőségek: Egyes önálló intézkedések vizsgálata alapján a Bizottság az alapforgatókönyvön túl öt szakpolitikai lehetőséget (2–6. szakpolitikai lehetőség) határozott meg. A 2–5. szakpolitikai lehetőség, meghatározásánál fogva, elsősorban az Európai Unió Vasúti Ügynöksége (ERA vagy az Ügynökség) és a nemzeti hatóságok közötti interakció szintjét érinti, és valamennyi alkalmas a három operatív célkitűzés megvalósítására. A 6. lehetőség olyan horizontális intézkedéseket foglal magában, amelyek nagyrészt függetlenek az ERA és a nemzeti hatóságok közötti kapcsolatoktól, és a 2–5. lehetőség bármelyikével együtt alkalmazhatók a teljes végső hatás megerősítése érdekében. 1. lehetőség: Alapforgatókönyv (nincs intézkedés) — továbbhaladás az ágazat számára előirányzott jelenlegi úton. 2. lehetőség: Az Ügynökség koordinációs szerepének megerősítése a vasúttársaságok tanúsításával és a járműengedélyezéssel kapcsolatos következetes megközelítés biztosítása terén. 3. lehetőség: Az ERA mint egyablakos rendszer, amelyben a tanúsítványokra és engedélyekre vonatkozó végleges határozatot továbbra is a nemzeti biztonsági hatóságok hozzák meg, de a beérkező és kilépő kérelmeket, valamint a határozatokat az ERA ellenőrizi. 4. lehetőség: Az ERA és a nemzeti biztonsági hatóságok megosztott hatáskörökkel rendelkeznek, és a tanúsítványokra és engedélyekre vonatkozó végleges határozatot az Ügynökség hozza meg. 5. lehetőség: Az ERA átveszi a nemzeti biztonsági hatóságoknak a vasúttársaságok tanúsításával és a járműengedélyezéssel kapcsolatos feladatait. 6. lehetőség: Horizontális intézkedések, többek között a vasúti ágazat versenyképességének javítása érdekében végrehajtható egyéb jogalkotási és nem kötelező erejű intézkedések (a nemzeti hatóságok és az ERA között megosztott hatáskörökön túl), úgymint: az ERA szerepének erősítése a vasúti vonatkozású információk és képzés terjesztésében vagy áttérés a nemzeti műszaki és biztonsági szabályokról az uniós szintű szabályrendszerre (a felesleges szabályok ERA és nemzeti biztonsági hatóságok általi meghatározása révén, majd kötelezve a nemzeti hatóságokat az ilyen szabályok megszüntetésére és korlátozva az új nemzeti szabályok elfogadásának lehetőségét). A lehetőségek hatásai: Az egyes lehetőségek környezeti hatása az értékelés szerint kedvező, noha kismértékű. A társadalmi hatás mértéke valamennyi lehetőség esetében alacsony/elenyésző. Az alábbi táblázat az együttesen alkalmazott lehetőségek gazdasági hasznát (hatékonyság) és a megvalósított célkitűzések számát (eredményesség) szemlélteti: Lehetőség || Hatékonyság (Összes nettó haszon – millió EUR) || Eredményesség (a megvalósított operatív célkitűzések száma) 2. + 6. lehetőség: Fokozott „ERA-koordináció” + horizontális intézkedések || 411 || 1 3. + 6. lehetőség: Az ERA mint egyablakos rendszer + horizontális intézkedések || 461 || 2 4. + 6. lehetőség: Az ERA és a nemzeti biztonsági hatóságok között megosztott hatáskörök + horizontális intézkedések || 497 || 3 5. + 6. lehetőség: Az ERA átveszi a nemzeti biztonsági hatóságok engedélyezési és tanúsítási feladatait + horizontális intézkedések || 476 || 3 A jelentés megállapította, hogy a (6. lehetőséggel együtt alkalmazott) 4. lehetőséget kell előnyben részesíteni, mivel ez biztosítja a legkiegyensúlyozottabb eredményeket az alábbiak vonatkozásában: – az ágazat, a biztonsági tanúsításhoz és a járművek, illetve más alrendszerek engedélyezéséhez szükséges költség- és időmegtakarítás szempontjából; – költségvonzatok az EU költségvetése számára; – a nemzeti intézményeket érintő költséghatások; – a szubszidiaritás és az arányosság elveinek való megfelelés; – a meghatározott problémák kezelése és – a célkitűzések megvalósítása. A hatásvizsgálatról és az érdekeltekkel folytatott konzultáció eredményeiről bővebb tájékoztatás található az uniós vasúti piac kölcsönös átjárhatósága és biztonsága terén fennmaradó igazgatási és műszaki akadályok felszámolására irányuló jogalkotási javaslatokat kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentumban. A dokumentumot e jogi aktus elfogadását követően a Bizottság közzéteszi a Bizottság Főtitkárságának weboldalán. 3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI Ez a szakasz az új ERA-rendelet fő rendelkezéseihez fűz észrevételeket és magyarázatot, amennyiben erre a 881/2004/EK rendelet eredeti szövegének módosításaival összefüggésben szükség van. 1. FEJEZET ELVEK: 1. cikk: sor került a célkitűzések felülvizsgálatára annak érdekében, hogy azok tükrözzék az Ügynökség új feladatait, és a preambulumbekezdésekben kaptak helyet; helyettük az egyértelműség kedvéért a „rendelet tárgya és alkalmazási köre” szerepel a cikkben. 2. cikk: mivel ez megfelelőbb hely a számára, ide került a jogállás (az eredeti 22. cikk). 3. cikk: módosult, hogy megfelelően tükrözze az Ügynökség intézkedéseinek új típusait. 2. FEJEZET MUNKAMÓDSZEREK: A szöveg új fejezettel egészül ki, amely olyan, eredetileg más fejezetekhez tartozó kérdéseket foglal magában, amelyek valójában a célkitűzései elérése érdekében az ERA által alkalmazott módszerekhez kapcsolódnak. 4. cikk: a jogi egyértelműség kedvéért a „munkacsoportokról” szóló cikk megfogalmazása módosult, különösen: az AEIF-re utaló hivatkozás érvényét vesztette, ezért törölhető; az eredeti 24. cikk (4) bekezdése átkerült ide az ERA személyzetével foglalkozó cikkből; az igazgatótanács által elfogadandó eljárási szabályok. 7. cikk: „hatásvizsgálat”; az eredeti szöveg a költség-haszon elemzést kizárólag a biztonságra korlátozta (6. cikk (4) bekezdés); ez a feladat nem képezheti valamely adott ügynökségi tevékenység részét, ezért a bekezdéseket egy általános érvényű szakaszba kell áthelyezni, azokat általánosan alkalmazandóvá kell tenni és egyértelmű feladatokat kell meghatározni; ez összhangban áll az igazgatási tanácsnak az ERA jövőjéről szóló állásfoglalásával, valamint a tevékenységalapú költségvetés-tervezés (ABB) és irányítás (ABM) elveivel. 8. cikk: „tanulmányok”; a korábbi 20. cikk — áthelyezését az indokolja, hogy a tanulmányok a célkitűzések elérésének eszközei, nem pedig öncélú feladatok. 9. cikk: „szakvélemények”; a műszaki szakvéleményekről szóló korábbi 10. cikk; a „műszaki” szót az irányelveknek megfelelően töröltük; a (2a) bekezdés b) pontja érvényét vesztette, ezért törlésre került; a (3) bekezdés (az eredeti (2b) bekezdés) az alkalmazási körének bővítésével módosult (korábban világos indokok nélkül kizárólag az ÁME-kre korlátozódott). 10. cikk: „a tagállamokban tett látogatások”; a korábbi 33. cikk — az e szakaszba történő áthelyezését az indokolja, hogy a látogatások az Ügynökség célkitűzései elérésének eszközei. 3. FEJEZET A VASÚTI BIZTONSÁGHOZ KAPCSOLÓDÓ FELADATOK: 11. cikk: „technikai támogatás – biztonság”; az Ügynökség feladatait pontosító kisebb módosítások. 12. cikk: „biztonsági tanúsítványok”; a hatásvizsgálati jelentésben javasoltak szerint az ERA – a biztonságról szóló felülvizsgált irányelvnek megfelelően – új szerepet kap (biztonsági tanúsítványok kiállítása). 13. cikk: „a járművek karbantartása”; új cikk — az eredeti 3a. fejezet fennmaradó szövege egyszerűsített formában átkerült a legrelevánsabbnak ítélt, biztonságról szóló részbe. 14. cikk: „veszélyes áruk vasúti szállítása”; új cikk, amely hivatalos formába önti az ERA által a veszélyes áruk vasúti szállítása terén már jelenleg is végzett tevékenységeket. 4. FEJEZET A KÖLCSÖNÖS ÁTJÁRHATÓSÁGHOZ KAPCSOLÓDÓ FELADATOK 15. cikk: „technikai támogatás – kölcsönös átjárhatóság”; némileg módosult, hogy tükrözze a kölcsönös átjárhatóságról szóló irányelv változásait (b) és c) pont), valamint hogy pontosan meghatározza az ERA meglévő feladatait. 16. cikk: „járműengedélyek”; új cikk — magában foglalja a hatásvizsgálati jelentésben javasoltak szerint az ERA forgalombahelyezési járműengedélyek kiadásával kapcsolatos új szerepét, a kölcsönös átjárhatóságról szóló módosított irányelvnek megfelelően. 17. cikk: „járműtípusok engedélyezése”; új cikk — magában foglalja az ERA járműtípusok forgalombahelyezési engedélyeinek kiadásával kapcsolatos új szerepét, a kölcsönös átjárhatóságról szóló módosított irányelvvel összhangban. 18. cikk: „pálya menti ellenőrző-irányító és jelző alrendszerek üzembehelyezési engedélye”; új cikk — magában foglalja az ERA pálya menti ellenőrző-irányító és jelzőberendezések engedélyezésével kapcsolatos új szerepét; összefügg az ERA rendszerhatóságként betöltött szerepével, valamint a forgalombahelyezési járműengedélyek kiadásával kapcsolatos új feladat ERTMS-re gyakorolt hatásaival (annak biztosítása érdekében, hogy az ERTMS fedélzeti berendezéssel rendelkező járművek részére kiállított forgalombahelyezési engedélyek összhangban álljanak a pálya menti rendszerekkel). 19. cikk: „telematikai alkalmazások”; új cikk, amely hivatalos formába önti az ERA már jelenleg is betöltött szerepét a személyszállítás telematikai szolgáltatásaira (TAP)/a fuvarozási szolgáltatások telematikai alkalmazásaira (TAF) vonatkozó ÁME-kkel és a hatásvizsgálati jelentéssel összhangban. 20. cikk: „a bejelentett megfelelőségértékelő szervezetek támogatása”; módosult — a bejelentett szervezetek bizottsági figyelemmel kísérésére vonatkozó rendelkezések átkerültek a figyelemmel kísérésről szóló új szakaszba; a fennmaradó szövegrész a bejelentett szervezetek támogatásáról szól (a Bizottság 2011. április 20-i hatállyal az Ügynökségre ruházott át a bejelentett szervezetek technikai titkárságához kapcsolódó egyes feladatokat, és ez a tevékenység már elkezdődött; a jogszabálynak mindezt megfelelően tükröznie kell). 5. FEJEZET A NEMZETI SZABÁLYOKHOZ KAPCSOLÓDÓ FELADATOK (átkerült a kölcsönös átjárhatóságról szóló fejezet mögé): 21., 22. és 23. cikk: „nemzeti szabályok”: az eredeti 9a. és 9b. cikket magukban foglaló új cikkek; módosultak annak érdekében, hogy az eljárásokat összehangoljuk a kölcsönös átjárhatóságról és a biztonságról szóló irányelvekkel, valamint hogy figyelembe vegyük a hatásvizsgálati jelentés, valamint a nemzeti biztonsági szabályokkal foglalkozó munkacsoport jelentéstervezete alapján az ERA nemzeti szabályokkal összefüggésben kibővült hatásköreit; a korábbi vegyes (a Bizottság és az ERA közötti) feladatmegosztás egyértelművé tétele és a jelenlegi műszaki, koordinációs és felelősségi problémák leküzdése érdekében az informatikai adatbázis kezelése egyértelműen az ERA feladata lesz. 6. FEJEZET AZ ERTMS-HEZ KAPCSOLÓDÓ FELADATOK: az ERTMS-ről szóló szakasznak új önálló fejezetet kell szentelni. 24–28. cikk: „az ERTMS-hez kapcsolódó feladatok”; e cikkek az eredeti 21a. cikket foglalják magukban módosított formában: pontosítják az Ügynökség és más szereplők ERTMS-sel kapcsolatos feladatait, hatékonyabbá teszik az ERTMS kiépítését, és tükrözik az ERA által ezen a téren már jelenleg is folytatott tevékenységet; a 13e. cikk a négyéves műszaki nyomon követés előzetes bizottsági értékelésével összhangban módosult. 7. FEJEZET AZ EGYSÉGES EURÓPAI VASÚTI TÉRSÉG FIGYELEMMEL KÍSÉRÉSÉHEZ KAPCSOLÓDÓ FELADATOK: új fejezet — a jobb láthatóság és az egyértelműség kedvéért a különböző figyelemmel kísérési feladatok mostantól egy fejezetben összevonva olvashatók. 29. cikk: „a nemzeti biztonsági hatóságok figyelemmel kísérése”; új cikk — az ERA új feladata: a nemzeti biztonsági hatóságok feletti ellenőrzés a hatásvizsgálati jelentés (és az ERA-rendelet értékelésének) javaslata szerint. 30. cikk: „a bejelentett szervezetek figyelemmel kísérése”; új cikk — az ERA új feladata: a bejelentett szervezetek feletti ellenőrzés a hatásvizsgálati jelentés javaslata szerint. 31. cikk: „a kölcsönös átjárhatóság és a biztonság területén elért előrelépés figyelemmel kísérése”; a részben az eredeti 9. cikken (az új (1) és (2) bekezdés, amelyek tisztázzák az ERA biztonsági nyomon követéssel kapcsolatos feladatait) és az eredeti 14. cikken (az új (3) és (4) bekezdés, amelyek egyesítik a kölcsönös átjárhatóságról és a biztonságról szóló két külön jelentést) alapul; (5) bekezdés — a 21b. cikk (2a) bekezdése alapján, a hatásvizsgálati jelentéssel és az ERA-rendelet értékelésével összhangban. 8. FEJEZET EGYÉB FELADATOK – a nyilvántartásokról, a vasúti személyzetről és az egyéb feladatokról szóló korábbi fejezeteket egyesítő új fejezet: 32. cikk: „vasúti személyzet”; az egyszerűség kedvéért összevonja az eredeti 16b., 16c. és 17. cikket: egyes feladatok érvényüket vesztették, másokat a 2007/59/EK irányelv ismertet; a szöveg a jogi kétértelműség és az ismétlés elkerülése érdekében módosult. 33. cikk: „nyilvántartások”; ez a cikk az eredeti 18. és 19. cikket foglalja magában módosított és a jogszabályokkal összehangolt formában. 34. cikk: „a nemzeti biztonsági hatóságok, vizsgáló testületek és képviseleti testületek hálózatai”; korábban részben az eredeti 6. cikk (5) bekezdése és a 9. cikk tárgyalta; a képviseleti testületek hálózatának ((2) bekezdés) beillesztését az érdekeltek ügynökségi szintű koordinációjának javítása és strukturáltabbá tétele indokolta; az új (3) bekezdés célja a valamennyi érdekelttel folytatott hatékonyabb és strukturáltabb konzultáció és végső soron a minőségibb ügynökségi eredmények elérése (az ERA-rendelet értékelésével és az ERA jövőjéről szóló állásfoglalással összhangban). 35. cikk: „tájékoztatás és terjesztés”; új cikk a hatásvizsgálati jelentés, az ERA-rendelet értékelése, valamint az Ügynökség jövőjéről szóló állásfoglalás alapján, amely részben hivatalos formába önti az ERA már meglévő tevékenységeit. 36. cikk: „kutatás és az innováció előmozdítása”; az eredeti cikk a kutatással bővült, hivatalos formába öntve az ERA által túlnyomórészt már jelenleg is végzett feladatokat; összhangban áll az igazgatási tanácsnak az ERA jövőjéről szóló állásfoglalásával. 37. cikk: „segítségnyújtás a Bizottságnak”; némileg módosult. 38. cikk: „segítségnyújtás a vasúti projektek értékeléséhez”; a korábbi 15. cikk, amelynek hatályát kiterjesztettük a biztonságra is. 39. cikk: „segítségnyújtás a tagállamoknak és az érdekelt feleknek”; új cikk a hatásvizsgálati jelentés (a 6. lehetőség szerinti intézkedés) és az ERA-rendelet értékelésének eredményei alapján. 40. cikk: „nemzetközi kapcsolatok”; új cikk, amely hivatalos formába önti az ERA által túlnyomórészt már jelenleg is végzett feladatokat; összhangban áll a hatásvizsgálati jelentéssel és az igazgatási tanácsnak az ERA jövőjéről szóló állásfoglalásával. 41. cikk: „alkatrészek”; új cikk — új feladat a hatásvizsgálati jelentéssel összhangban. 9. FEJEZET AZ ÜGYNÖKSÉG SZERVEZETE: kidolgozását nagyrészt a Bizottság, az Európai Parlament és a Tanács decentralizált ügynökségekről szóló együttes nyilatkozatának és a (2012. évi) közös megközelítésnek a figyelembevétele indokolta, különösen a következők tekintetében: az igazgatótanács (korábbi igazgatási tanács) kibővült hatáskörei; a végrehajtó tanács létrehozása; a többéves munkaprogram; a HR és költségvetési kérdésekre vonatkozó egyéb általános rendelkezések. További fontos módosítások: 48. cikk: „éves és többéves munkaprogramok”; új önálló cikk a munkaprogramokról, amelyet az egyértelműség igénye indokolt; összhangban áll a Számvevőszék és az Európai Parlament együttes nyilatkozatával és ajánlásaival, az ERA‑rendelet értékelésével, valamint az ERA igazgatási tanácsának az Ügynökség jövőjéről szóló állásfoglalásával (többéves megközelítés, ABB és ABM, érdekeltekkel fenntartott kapcsolatok). 51–57. cikk: „fellebbezési tanács”; új cikkek — az ERA hatásköreinek kibővítését követően (forgalombahelyezési járműengedélyek és biztonsági tanúsítványok kiadása) szükség van a fellebbezési tanácsra; a hatásvizsgálati jelentés az Ügynökségen kívüli független fellebbezési tanács létrehozásáról rendelkezik, a jelek szerint azonban megfelelőbb az EASA-nál már működő megoldás; az EASA-rendelet vonatkozó rendelkezései alapján. 10. FEJEZET PÉNZÜGYI RENDELKEZÉSEK: 58. cikk (2) bekezdés: új c) pont — a szöveg az ERA új bevételi forrásaival bővült (a forgalombahelyezési járműengedélyekért és biztonsági tanúsítványokért (új feladatok) fizetett külső díjak és illetékek); új e) pont — az EASA-rendelettel való összhang érdekében. 11. FEJEZET SZEMÉLYZET: új fejezet túlnyomórészt az ügynökségekre vonatkozó közös megközelítésből fakadó általános rendelkezéseknek megfelelően (62. és 63. cikk). 61. cikk: „személyzet – általános rendelkezések”; az eredeti 24. cikk, amely az ügynökségekről szóló együttes nyilatkozattal, az ERA-rendelet értékelésével és az ERA igazgatási tanácsának az Ügynökség jövőjéről szóló állásfoglalásával összhangban módosult; a szerződéses időszak korábbi korlátozásait töröltük. 12. FEJEZET ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK: 64., 66–68. és 70–72. cikk: az eredeti rendelet más részeiből kerültek át, szükség esetén az ügynökségekről szóló együttes nyilatkozat alapján módosítva. 65. cikk: „a székhely-megállapodás és a működési feltételek”; új cikk a decentralizált ügynökségekről szóló együttes nyilatkozat (2012) alapján. 69. cikk: „együttműködés a nemzeti hatóságokkal és szervezetekkel”; az ERA tanúsítványok és engedélyek kiadására jogosító új hatáskörei által indokolt új cikkek; a nemzeti szervezetek és hatóságok szakértelme bizonyos esetben szükségessé teszi a velük folytatott együttműködést; lehetőség az ERA feladatai egy részének alvállalkozásba adására. 13. FEJEZET ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK: új fejezet 73. és 74. cikk: „felhatalmazáson alapuló jogi aktusok”; új cikkek — az ERA új hatáskörei (biztonsági tanúsítványok és forgalombahelyezési járműengedélyek kiadása, saját források) nyomán felhatalmazáson alapuló intézkedéseket kell elfogadni; ez hasonló az EASA esetéhez. 75. cikk: „bizottsági eljárás”; új cikk, a más jogi aktusokra (a kölcsönös átjárhatóságról szóló irányelvre) utaló hivatkozások elkerülése érdekében. 76. cikk: „értékelés és felülvizsgálat”; az eredeti cikk az ügynökségekről szóló együttes nyilatkozattal összhangban módosult. A 881/2004/EK RENDELET VÁLTOZATLAN CIKKEI: 5., 6., 58., 59. és 60. cikk. 4. KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSOK Ez az új rendelet jogalapot biztosít az Európai Unió Vasúti Ügynökségéhez kapcsolódó költségvetési és személyzeti kötelezettségvállalásokhoz. A részletes számítások a mellékletben található pénzügyi kimutatásban szerepelnek. Fontos kiemelni, hogy az ERA személyzetét illetően ez a jogszabály a következőket foglalja magában: 1. az eredeti 881/2004/EK rendelethez és annak 2008. évi módosításához (1335/2008/EK rendelet) mellékelt két előző pénzügyi kimutatásból származó erőforrás-számítások, amelyek 104 ideiglenes ERA-alkalmazottról rendelkeztek; 2. a 2005–2013 közötti időszakra vonatkozó költségvetési eljárások, amelyek keretében a költségvetési hatóság további 39 álláshelyet ítélt meg az ERA részére az alapító rendeletben nem szereplő további feladatok elvégzésére; ez 2013-ban összesen 143 ideiglenes alkalmazotti munkakört jelent; 3. az ERA ezen új rendeletben előirányzott új feladatainak és kibővült hatásköreinek becsült erőforrásvonzata, amely 43 személyt jelent. A 2. pontot illetően felhívjuk a figyelmet arra, hogy az ERA 2005. évi létrehozása óta az álláshelyek száma fokozatosan csökken. Ezt a változást a költségvetési hatóság részletes éves ellenőrzések keretében vizsgálta és a Bizottság által javasolt álláshelyek számával összhangban évente elfogadta. Az 1. és 2. pont közötti különbség elsősorban azzal magyarázható, hogy az alapító rendelet számos feladatkörről és tevékenységről, úgymint jogi ügyek, adatvédelmi tisztviselő, az igazgatási tanács titkársága, belső ellenőrzés, minőség- és üzleti tervezés, gazdasági értékelés (hatásvizsgálat), közbeszerzés, létesítménygazdálkodás, valamint igazgatási osztályvezető, nem rendelkezett — vagy legalábbis nem számolt azzal, hogy ezeket szakszemélyzet fogja betölteni, illetve végezni. Egyes tevékenységi területeken, például a HR, az informatika és a pénzügyek esetében az erőforrásigényeket számottevően alulbecsülték. Ami a gazdasági értékelést illeti, ezt a tevékenységet az indokolja, hogy az ERA egy integrált és versenyképes vasúti térség létrehozásának előmozdítása érdekében jött létre. A gazdasági értékelés már kezdetektől fogva az Ügynökség tevékenységének szerves részét képezi — még akkor is, ha a pénzügyi kimutatás nem biztosított erre a célra szakszemélyzetet. Kétségtelenül szükség van erre a tevékenységre, amely a közelmúltban a tevékenységalapú költségvetés-tervezési megközelítéssel is összhangba került; ezt egy új cikknek az Ügynökségről szóló új rendeletbe történő beillesztésére irányuló javaslat tükrözi. A fenti fejleményeken túl számos bizottsági jogi aktus további, erőforrásvonzatokkal járó feladatokkal ruházta fel az Ügynökséget anélkül, hogy ez megfelelően megjelent volna a pénzügyi kimutatásban. A 2008/57/EK irányelv 27. cikkének (4) bekezdésében említett referenciadokumentum közzétételéről és kezeléséről szóló 2011/155/EU bizottsági határozat például a vasúti járművek és alrendszerek engedélyezése során alkalmazott folyamatok és szabályok átláthatóbbá tételével és egyszerűsítésével kapcsolatos új feladatokat bízott az Ügynökségre. Az ERA szerepe konkrétabban a tagállami engedélyezési folyamatok dokumentálását, a vasúti járművek engedélyezése során alkalmazott nemzeti szabályok dokumentálását és az adatok egyezésének ellenőrzését, a nemzeti biztonsági hatóságok támogatását, valamint az adatok kezelését és karbantartását foglalja magában. A 3. pontot illetően az új és kibővített feladatok költségvetési és személyzeti hatásai elsősorban a hatásvizsgálati számításokból, a Bizottság, az Európai Parlament és a Tanács decentralizált ügynökségekről szóló együttes nyilatkozatában foglalt ajánlások végrehajtásából, a Számvevőszék és a Belső Ellenőrzési Szolgálat ajánlásaiból és az ERA-rendelet értékeléséből adódnak. Az indokolás 3. részében valamennyi jogszabályváltozást részletesen bemutatunk. Az új és kibővített feladatok ellátásához mintegy 70 személyre lesz szükség, ami az Ügynökség jelenlegi személyzeti létszámához képest 43 új munkatársat jelent. A 43 új munkatárs az engedélyek és tanúsítványok kiállításával fog foglalkozni, és költségüket a külső díjak és illetékek fogják fedezni; a fennmaradó 27 személy az Ügynökség meglévő személyi állományából való átcsoportosítás révén fog rendelkezésre állni. Ezért az uniós költségvetés számára ez nem jelent többletkiadást (kivéve 2015-öt és 2016-ot, amikor a külső díjak és illetékek még nem állnak rendelkezésre). A tervezett 43 új munkatárs az alábbi kategóriákba sorolható: · Műszaki szakemberek (41 fő), akik a járművek és járműtípusok forgalombahelyezési engedélyeinek (30 fő), a pálya menti ellenőrző-irányító és jelző alrendszerek üzembehelyezési engedélyeinek (6 fő) és a biztonsági tanúsítványok (5 fő) kiadásával foglalkoznak; · Kapcsolódó adminisztratív személyzet (2 fő), köztük egy könyvelő, akik a külső díjak és illetékek tervezett rendszerét irányítják, és ezen belül együttműködnek a nemzeti hatóságokkal. A külső díjak és illetékek a kapcsolódó általános költségeket is fedezik, elsősorban az alábbiakat: · az ERA által kibocsátott határozatok fordítása a nemzeti nyelvekre; · a könyvvitelhez szükséges informatikai rendszerek (külső díjak és illetékek). A fennmaradó 27 fő, akiket az Ügynökség meglévő személyzetéből csoportosítanak át, a következő feladatokkal foglalkozik: · a nemzeti biztonsági hatóságok és bejelentett szervezetek figyelemmel kísérése, valamint a biztonságra és a kölcsönös átjárhatóságra vonatkozó nemzeti jogszabályok végrehajtása; · a nemzeti szabályok számának csökkentése; · a tagállamoknak és az érdekelt feleknek nyújtott tanácsadás és támogatás, a vasútra vonatkozó információk terjesztése, képzés és a lehetséges szabványosítandó vasúti alkatrészekkel kapcsolatos koordináció. Az ERA teljes költségvetési vonzata az EU 2015 és 2020 közötti költségvetését illetően 157,113 millió EUR-ra becsülhető. Az uniós költségvetés új feladatokkal kapcsolatos költségei 0,4113 millió EUR-ra rúgnak, mivel azokat 2017-től már az ágazat által fizetett díjak és illetékek fogják fedezni. A Bizottság erőforrásait érintő hatások is érvényesülnek (a Mobilitáspolitikai és Közlekedési Főigazgatóságon belül). E tekintetben ez a rendelet a következőket foglalja magában: 1. az eredeti 881/2004/EK rendelethez és annak 2008. évi módosításához (1335/2008/EK rendelet) mellékelt két előző pénzügyi kimutatásból származó erőforrás-számítások, amelyek két bizottsági tisztviselőről/ideiglenes alkalmazottról rendelkeztek; 2. a 2005–2013 közötti időszakra vonatkozó változások, amelyek értelmében az alapító rendeletben nem szereplő további feladatok elvégzése érdekében három új bizottsági alkalmazott foglalkozik az ERA-hoz kapcsolódó kérdésekkel; A jelenlegi kezdeményezéssel összefüggő összes bizottsági személyzeti változás 5 főt érint, mivel új alkalmazottak iránti igény nem érkezett. 2013/0014 (COD) Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE az Európai Unió Vasúti Ügynökségéről és a 881/2004/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (EGT-vonatkozású szöveg) AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 91. cikke (1) bekezdésére, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való továbbítását követően, tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[5], tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére[6], a rendes jogalkotási eljárás keretében, mivel: (1) Egy határok nélküli európai vasúti térség fokozatos létrehozásához a vasutakra alkalmazandó műszaki szabályozás területén uniós intézkedésre van szükség mind a műszaki szempontok (kölcsönös átjárhatóság), mind a biztonsági szempontok tekintetében, amelyek egymástól elválaszthatatlanul kapcsolódnak össze és egyaránt fokozottabb uniós szintű harmonizációt kívánnak. Az elmúlt két évtizedben sor került vonatkozó vasúti jogszabályok, különösen három vasúti csomag elfogadására, amelyek közül a legjelentősebb a közösségi vasutak biztonságáról szóló, 2004. április 29-i 2004/49/EK irányelv, valamint a Közösségben a vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságáról szóló, 2008. június 17-i 2008/57/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv. (2) A vasútbiztonság és a kölcsönös átjárhatóság céljának egyidejű követése jelentős technikai munkát igényel, amelyet egy szakosodott szervnek kell irányítania. Ezért volt szükség arra, hogy a 2004. évi második vasúti csomag részeként a meglévő intézményi keretek között és az Unión belüli erőegyensúly tiszteletben tartásával létrejöjjön a vasúti biztonságért és a kölcsönös átjárhatóságért felelős Európai Vasúti Ügynökség (a továbbiakban: Ügynökség). (3) Az Európai Vasúti Ügynökség eredetileg a 2004. április 29-i 881/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel[7] jött létre azzal a céllal, hogy létrehozzon egy határok nélküli európai vasúti térséget és elősegítse a vasúti ágazat újjáélesztését, ugyanakkor megerősítse az ágazat lényeges biztonsági előnyeit. A 881/2004/EK rendeletet az Ügynökség feladataiban és belső felépítésében bekövetkezett jelentős változások miatt új jogszabállyal kell felváltani. (4) A negyedik vasúti csomag fontos változásokra tesz javaslatot annak érdekében, hogy az Ügynökség feladataihoz egyaránt közvetlenül kapcsolódó 2004/49/EK és 2008/57/EK irányelv átdolgozás révén bevezetett módosításaival javítsa az egységes európai vasúti térség működését. Ezek az irányelvek a jelenlegi rendelettel együtt különösen az uniós szintű járműengedélyek és biztonsági tanúsítványok kiadásához kapcsolódó feladatok elvégzéséről rendelkeznek. Mindez az Ügynökség fokozott szerepvállalását feltételezi. (5) Az Ügynökségnek hozzá kell járulnia a határok nélküli és magas szintű biztonságot garantáló, és ezzel egyidejűleg a vasúti ágazat versenypozícióját javító egységes európai vasúti térség létrehozásához. Ezt úgy kell elérnie, hogy műszaki kérdésekben a vasúti rendszerek kölcsönös átjárhatósági szintjének növelése révén hozzájárul az európai uniós jogszabályok végrehajtásához, valamint az európai vasúti rendszer biztonságával kapcsolatos közös megközelítés kialakításához. Az Ügynökségnek továbbá a vasúti járművek és járműtípusok forgalombahelyezési engedélyeinek, a vasúttársaságok biztonsági tanúsítványainak, valamint a pálya menti ellenőrző-irányító és jelző alrendszerek üzembehelyezési engedélyeinek kiadásáért felelős európai hatóság szerepét is be kell töltenie. Ezenfelül figyelemmel kell kísérnie a nemzeti vasúti szabályokat, valamint a vasúti rendszerek kölcsönös átjárhatóságával és biztonságával foglalkozó nemzeti hatóságok teljesítményét. (6) Célkitűzései megvalósítása során az Ügynökségnek teljes mértékben figyelembe kell vennie az Unió bővítésének folyamatát és a harmadik országokkal összekapcsoló vasúti összeköttetésekre vonatkozó különleges korlátokat. Az Ügynökség a ráruházott funkciók és hatáskörök tekintetében kizárólagos felelősséggel tartozik. (7) Feladatai ellátása során és különösen az ajánlások kidolgozásakor az Ügynökségnek maximálisan figyelembe kell vennie a vasúti kérdésekhez kapcsolódó külső szakértelmet. Ezt a szakértelmet elsősorban a vasúti ágazat és az érintett nemzeti hatóságok szakemberei biztosítják. Közreműködésükkel hozzáértő és reprezentatív ügynökségi munkacsoportokat kell létrehozni. (8) A vasúti ágazat gazdasági és társadalmi hatásaira való jobb rálátás biztosítása, mások számára megalapozott döntéshozatal lehetővé tétele, valamint a munkával kapcsolatos prioritások és a forráselosztás Ügynökségen belüli hatékonyabb irányítása érdekében az Ügynökségnek tovább kell fokoznia a hatásvizsgálati tevékenységben való közreműködését. (9) Az Ügynökségnek független és objektív technikai támogatást kell nyújtania elsősorban a Bizottság részére. A … irányelv [a vasutak kölcsönös átjárhatóságáról szóló irányelv] biztosítja az átjárhatósági műszaki előírások (ÁME-k) kidolgozásának és felülvizsgálatának alapját, míg a … irányelv [vasútbiztonsági irányelv] a közös biztonságtechnikai módszerek (KBM-ek) és közös biztonsági célok (KBC-k) kidolgozásához és felülvizsgálatához szolgál alapul. A munka folyamatosságához és az ÁME-k, KBM-ek és KBC-k idővel történő kialakításához állandó műszaki keretrendszerre és egy szakosodott szerven belül tevékenykedő szakszemélyzetre van szükség. E célból az Ügynökségnek az ÁME-k, KBM-ek és KBC-k kidolgozásával és felülvizsgálatával kapcsolatos ajánlásokat kell megfogalmaznia a Bizottság számára. A nemzeti biztonsági hatóságok és szabályozó szervek számára szintén lehetővé kell tenni, hogy független műszaki szakvéleményt kérjenek az Ügynökségtől. (10) A vasúttársaságok az elhúzódó eljárásoktól és túlzott költségektől a – különösen az új belépőkkel szembeni – tisztességtelen bánásmódig számos különféle problémával szembesültek, amikor az illetékes nemzeti hatóságoktól biztonsági tanúsítványt kérelmeztek. Az egyik tagállamban kiállított tanúsítványokat más tagállamok nem ismerték el feltétel nélkül, ami kedvezőtlenül érintette az egységes európai vasúti rendszert. A biztonsági tanúsítványok vasúttársaságoknak való kiadását szolgáló hatékonyabb és pártatlanabb eljárások érdekében elengedhetetlen az Ügynökség által kiállított és az Unió területén érvényes egységes biztonsági tanúsítványra történő áttérés. Ennek jogalapját a felülvizsgált … irányelv [vasútbiztonsági irányelv] biztosítja. (11) Jelenleg a 2008/57/EK irányelv – a különleges esetek kivételével – minden tagállamban előírja a vasúti járművek üzembe helyezésére vonatkozó engedélyt. A Bizottság által 2011-ben létrehozott, a jármű-engedélyezéssel foglalkozó munkacsoport több olyan esetet tárgyalt, amikor a gyártókat és a vasúttársaságokat hátrányosan érintette az engedélyezési eljárás időtartama és költsége, és több javításra irányuló javaslatot tett. Mivel egyes problémák a jelenlegi jármű-engedélyezési eljárás összetettségéből adódnak, azt egyszerűsíteni kell. Minden vasúti járműre csak egy engedélyt kell kiadni, és ezt a járműre vagy járműtípusra vonatkozó forgalombahelyezési engedélyt az Ügynökségnek kell kiállítania. Ez kézzelfogható előnyökkel járna az ágazat részére, mivel csökkentené az eljárás költségeit és idejét, valamint mérsékelné a hátrányos megkülönböztetés kockázatát, különösen a vasúti piacra belépni kívánó új vállalatokkal szemben. Ennek jogalapját a felülvizsgált … irányelv [a vasutak kölcsönös átjárhatóságáról szóló irányelv] biztosítja. (12) Az egységes európai vasúti térségnek különösen a fuvaroztatók és az utasok megfelelő tájékoztatásával összefüggő továbbfejlesztése érdekében, valamint figyelembe véve az Ügynökség jelenlegi közreműködését, a telematikai alkalmazások területén meg kell erősíteni az Ügynökség szerepét. Ez biztosítaná ezen alkalmazások egységes fejlesztését és gyors bevezetését. (13) Tekintettel az Európai Vasúti Forgalomirányítási Rendszernek (ERTMS) az egységes európai vasúti térség zavartalan fejlődésében és biztonságos működésében játszott jelentős szerepére, valamint e rendszer eddigi széttagolt fejlődését figyelembe véve fokozni kell annak átfogó, uniós szintű összehangolását. Ennélfogva az Ügynökségnek – mint leginkább illetékes uniós szervnek – nagyobb szerepet kell kapnia ezen a területen, hogy biztosítsa az ERTMS egységes fejlődését, hozzájáruljon az ERTMS-berendezések hatályos előírásoknak való megfelelőségéhez, és gondoskodjon arról, hogy az ERTMS-hez kapcsolódó európai kutatási programokat összehangolják az ERTMS-re vonatkozó műszaki előírások kidolgozásával. Mindemellett a pálya menti ellenőrző-irányító és jelző alrendszerek üzembe helyezésének engedélyezését szolgáló hatékonyabb és pártatlanabb eljárások érdekében elengedhetetlen az Ügynökség által kiállított és az Unió területén érvényes egységes engedélyre történő áttérés. Ennek jogalapját a felülvizsgált … irányelv [a vasutak kölcsönös átjárhatóságáról szóló irányelv] biztosítja. (14) A járműengedélyek és biztonsági tanúsítványok kiállításáért fizetett díjak beszedését rendszerint az illetékes nemzeti hatóságok végezték. A hatáskör uniós szintre emelésével az Ügynökséget fel kell jogosítani arra, hogy a kérelmezőktől díjat szedjen az előző preambulumbekezdésekben említett tanúsítványok és engedélyek kiállításáért. E díjak mértéke legfeljebb a jelenlegi uniós átlagértékkel megegyező lehet, és azt a Bizottság által elfogadandó, felhatalmazáson alapuló jogi aktusban kell meghatározni. (15) Általános cél, hogy a tagállami funkciók és feladatok Ügynökségnek való átadása hatékonyan történjen, a biztonság jelenlegi szintjének bármiféle csorbulása nélkül. Az Ügynökségnek elegendő forrásokkal kell rendelkeznie új feladatai ellátására, és e források elosztását világosan meghatározott igények szerint kell időzíteni. A nemzeti hatóságok, különösen a nemzeti biztonsági hatóságok know-how-jára figyelemmel az Ügynökség számára lehetővé kell tenni, hogy az érintett engedélyek és tanúsítványok kiadásakor megfelelő módon igénybe vegye ezt a szakértelmet. E célból szorgalmazni kell nemzeti szakértők kirendelését az Ügynökség részére. (16) A … irányelv [vasútbiztonsági irányelv] és a … irányelv [a vasutak kölcsönös átjárhatóságáról szóló irányelv] rendelkezik a nemzeti biztonsági intézkedéseknek a biztonság és a kölcsönös átjárhatóság szempontjából való megvizsgálásáról, és előírja a versenyszabályoknak való megfelelést. Ezenfelül a két irányelv korlátozza a tagállamok lehetőségét arra, hogy új nemzeti szabályokat fogadjanak el. A jelenlegi rendszer, amelyben továbbra is nagyszámú nemzeti szabály van hatályban, az uniós szabályokkal való ellentmondásokhoz vezet, valamint az elégtelen átláthatóság kockázatával és annak a veszélyével jár, hogy a külföldi, különösen a kisebb és az új üzemeltetőkkel szemben rejtett hátrányos megkülönböztetést alkalmaznak. A valóban átlátható és pártatlan uniós szintű vasúti szabályrendszer felé történő elmozdulás érdekében meg kell erősíteni a nemzeti szabályok fokozatos csökkentését. Elengedhetetlen egy független és semleges szakértői véleményen alapuló uniós szintű vélemény kidolgozása. E célból meg kell erősíteni az Ügynökség szerepét. (17) A nemzeti biztonsági hatóságok és bejelentett megfelelőségértékelő szervezetek között jelentős eltérések figyelhetők meg a vasúti rendszer kölcsönös átjárhatósága és biztonsága területén nyújtott teljesítmény, azok szervezése és a döntéshozatali eljárások tekintetében, ami kedvezőtlenül befolyásolja az egységes európai vasúti térség zavartalan működését. Ez különösen a valamely másik tagállam vasúti piacára belépni kívánó kis- és középvállalkozásokat érintheti kedvezőtlenül. Ennélfogva nélkülözhetetlen a fokozott uniós szintű harmonizációt célzó megerősített koordináció. E célból az Ügynökségnek ellenőrzések és vizsgálatok keretében figyelemmel kell kísérnie a nemzeti biztonsági hatóságokat és a bejelentett megfelelőségértékelő szervezeteket. (18) A biztonság területén fontos gondoskodni a lehető legnagyobb átláthatóságról és a hatékony információáramlásról. Nagy jelentőséggel bír a valamennyi ágazati felet összekötő, közös mutatókon alapuló teljesítményelemzés, amelyet el kell végezni. A statisztikák tekintetében szükséges az Eurostattal való szoros együttműködés. (19) A vasúti rendszer kölcsönös átjárhatósága és biztonsága terén tett előrelépés figyelemmel kísérése érdekében az Ügynökségnek erre vonatkozóan kétévente jelentést kell közzétennie. Műszaki szakértelmére és pártatlanságára tekintettel az Ügynökségnek emellett segítenie kell a Bizottságot a vasúti rendszer biztonságáról és kölcsönös átjárhatóságáról szóló uniós jogszabályok végrehajtásának figyelemmel kísérése terén. (20) Növelni kell a transzeurópai hálózat kölcsönös átjárhatóságát, és az uniós támogatásra kiválasztott új beruházási projekteknek összhangban kell állniuk a transzeurópai közlekedési hálózat fejlesztésére vonatkozó közösségi iránymutatásokról szóló, 1996. július 23-i 1692/96/EK európai parlamenti és tanácsi határozat[8] kölcsönös átjárhatósági célkitűzésével. E célkitűzések megvalósításának elősegítéséhez az Ügynökség a megfelelő intézmény. (21) A járművek karbantartása a biztonsági rendszer fontos része. A karbantartó műhelyek tanúsítási rendszerének hiánya miatt a vasúti berendezések karbantartásának eddig nem volt valódi európai piaca. Ez a helyzet növelte az ágazat költségeit, és üresjáratokat eredményezett. Emiatt fokozatosan ki kell alakítani és aktualizálni kell a karbantartó műhelyek európai tanúsítási rendszerét, és az Ügynökség a legalkalmasabb szerv arra, hogy megfelelő megoldásokat javasoljon a Bizottságnak. (22) A mozdonyvezetők számára előírt szakmai képesítés a biztonság és az Unión belüli kölcsönös átjárhatóság szempontjából egyaránt fontos tényező. Ez a munkavállalók vasúti ágazaton belüli szabad mozgásának az előfeltétele is egyben. Ezt a kérdést a társadalmi párbeszéd meglévő keretrendszerének tiszteletben tartásával kell kezelni. Az Ügynökségnek kell biztosítania az e szempont uniós szintű figyelembevételéhez szükséges technikai támogatást. (23) Az Ügynökségnek meg kell szerveznie és meg kell könnyítenie az együttműködést a nemzeti biztonsági hatóságok, a nemzeti vizsgáló testületek és a vasúti ágazat európai szintű képviseleti testületei között, hogy ezáltal népszerűsíteni tudja a bevált gyakorlatokat, előmozdítsa a lényeges információk cseréjét és a vasúti vonatkozású adatok gyűjtését, valamint hogy figyelemmel kísérje a vasúti rendszer átfogó biztonsági teljesítményét. (24) A lehető legnagyobb átláthatóság és annak biztosítása érdekében, hogy az összes fél egyenrangúan férhessen hozzá a vonatkozó információkhoz, a vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságával és biztonságával kapcsolatos folyamatok céljából készített dokumentumoknak a nyilvánosság számára hozzáférhetőnek kell lenniük. Ugyanez érvényes az engedélyekre, a biztonsági tanúsítványokra és más vonatkozó vasúti okiratokra. Az Ügynökségnek hatékony eszközt kell biztosítania ezen információk kicseréléséhez és közzétételéhez. (25) A vasúti ágazaton belül fontos feladat az innováció és a kutatás előmozdítása, amelyet az Ügynökségnek – elismertségéből és helyzetéből adódóan – támogatnia kell. Az Ügynökség e tekintetben folytatott tevékenységeinek a keretében nyújtott pénzügyi támogatások nem vezethetnek torzuláshoz az adott piacon. (26) Az uniós pénzügyi támogatás hatékonyságának, minőségének és a vonatkozó műszaki előírásokkal való összeegyeztethetőségének javítása érdekében az Ügynökségnek – a vasúti ágazaton belül elismert szakértelemmel rendelkező egyetlen uniós szervként – tevékeny szerepet kell játszania a vasúti projektek értékelésében. (27) A vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságáról és biztonságáról szóló jogszabályok, az Ügynökség végrehajtási útmutatói vagy ajánlásai bizonyos esetekben értelmezési vagy más problémákat vethetnek fel az érdekelt felek számára. E dokumentumok megfelelő és egységes megértése előfeltétele a vasúti vívmányok hatékony végrehajtásának és a vasúti piac működésének. Az Ügynökségnek ezért aktívan közre kell működnie az ehhez kapcsolódó képzési és felvilágosító tevékenységekben. (28) Ahhoz, hogy feladatait megfelelően el tudja látni, az Ügynökségnek jogi személyiséggel és önálló költségvetéssel kell rendelkeznie, amelyet főként uniós hozzájárulásból és a kérelmezők által fizetett díjakból és illetékekből finanszíroznak. Napi működése, valamint az általa kiadott szakvélemények, ajánlások és határozatok függetlenségének biztosítása érdekében az Ügynökség szervezetének átláthatónak kell lennie és ügyvezető igazgatójának teljes felelősséggel kell tartoznia. Az Ügynökség személyzetének függetlennek kell lennie, és tagjainak megfelelő arányban kell rövid, illetve hosszú távú szerződésekkel rendelkezniük a szervezeti ismeretek és az üzletmenet-folytonosság fenntartása, és ezzel egyidejűleg a vasúti ágazattal kapcsolatos szakértelem szükséges és folyamatos cseréjének biztosítása érdekében. (29) Az Ügynökséghez rendelt feladatok ellátásának eredményes biztosítása érdekében a tagállamoknak és a Bizottságnak képviseltetniük kell magukat az igazgatótanácsban, amely rendelkezik a szükséges jogkörökkel többek között a költségvetés megállapításához és az éves és többéves munkaprogramok jóváhagyásához. (30) Az igazgatótanácsi határozatok átláthatóságának szavatolása érdekében az érintett ágazatok képviselőinek szavazati jog nélkül részt kell venniük a tanács ülésein, a szavazati jogot pedig azon hatóságok képviselői számára kell fenntartani, amelyek a demokratikus ellenőrző hatóságoknak tartoznak elszámolással. Az ágazat képviselőit a Bizottságnak kell kineveznie annak alapján, hogy uniós szinten mennyire képviselik a vasúttársaságokat, az infrastruktúra-működtetőket, a vasúti ágazatot, a szakszervezeteket, az utasokat és a fuvaroztatókat. (31) Az igazgatótanács üléseinek megfelelő előkészítése és a meghozandó határozatokkal kapcsolatos tanácsadás nyújtása céljából tanácsadó szerepet betöltő végrehajtó tanácsot kell létrehozni. (32) Gondoskodni kell arról, hogy az Ügynökség határozatai által érintett felek független és pártatlan módon élhessenek a szükséges jogorvoslatokkal. Megfelelő fellebbezési mechanizmust kell létrehozni annak érdekében, hogy az ügyvezető igazgató határozatai ellen a szakosodott fellebbezési tanácsnál fellebbezésre legyen mód, utóbbi határozataival szemben pedig a Bíróság előtt eljárást lehessen indítani. (33) Az Ügynökség tevékenységeihez kapcsolódó átfogóbb stratégiai jövőkép elősegítené erőforrásai hatékonyabb tervezését és kezelését, valamint hozzájárulna a jobb minőségű eredményekhez. Ennélfogva az igazgatótanácsnak az érdekelt felekkel folytatott megfelelő konzultációt követően többéves munkaprogramot kell elfogadnia, és azt rendszeresen aktualizálnia kell. (34) Az Ügynökség munkájának átláthatónak kell lennie. Gondoskodni kell az Európai Parlament általi hatékony ellenőrzésről, és az Európai Parlamentnek ebből a célból lehetőséget kell adni arra, hogy meghallgassa az Ügynökség ügyvezető igazgatóját, valamint hogy a többéves munkaprogramról konzultáljanak vele. Az Ügynökségnek alkalmaznia kell a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférésre vonatkozó uniós jogszabályokat is. (35) Az elmúlt évek során, amint egyre több decentralizált ügynökséget hoztak létre, a költségvetési hatóság törekedett a számukra kiutalt uniós támogatás kezelése átláthatóságának és ellenőrzésének növelésére, különösen a díjak költségvetésbe vonása, a pénzügyi ellenőrzés, a végrehajtás felelőssége alóli mentesítés hatásköre, a nyugdíjrendszerbe fizetett járulékok és a belső költségvetési eljárás (magatartási kódex) vonatkozásában. Ehhez hasonlóan korlátozás nélkül alkalmazni kell az Ügynökségre az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló, 1999. május 25-i 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet[9]; az Ügynökségnek csatlakoznia kell az Európai Csalás Elleni Hivatal által végzett belső vizsgálatokról szóló, az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Közösségek Bizottsága közötti, 1999. május 25-i intézményközi megállapodáshoz[10]. (36) Mivel a javasolt intézkedés célját, vagyis a vasúti biztonsággal és a kölcsönös átjárhatósággal kapcsolatos ügyekben közös megoldásokat kidolgozó szakosodott szerv létrehozását a tagállamok az elvégzendő munka közös jellege miatt nem tudják elégségesen megvalósítani, és ebből következően e cél uniós szinten jobban megvalósítható, az Unió a szubszidiaritásnak a Szerződés 5. cikkében meghatározott elvével összhangban intézkedéseket fogadhat el. A fent említett cikkben meghatározott arányosság elvével összhangban ez a rendelet nem lép túl a célkitűzések megvalósításához szükséges mértéken. (37) Az Ügynökség által kiszabható díjak és illetékek mértékének megfelelő meghatározása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a pálya menti ellenőrző-irányító és jelző alrendszerek üzembe helyezésére vonatkozó engedélyek, a járművekre és járműtípusokra vonatkozó forgalombahelyezési engedélyek és a biztonsági tanúsítványok kiadásával és megújításával foglalkozó cikkek tekintetében. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során – többek között szakértői szinten – megfelelő konzultációkat folytasson. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és megszövegezése során a Bizottságnak gondoskodnia kell arról, hogy a vonatkozó dokumentumok az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz egyidejűleg, megfelelő időben és módon eljussanak. (38) Indokolt végrehajtási hatásköröket ruházni a Bizottságra annak biztosítása érdekében, hogy végrehajtásra kerüljön e rendeletnek a nemzeti szabálytervezetek és hatályos nemzeti szabályok vizsgálatáról szóló 21. és 22. cikke. (39) Indokolt végrehajtási hatásköröket ruházni a Bizottságra annak érdekében, hogy e rendelet 29., 30., 31. és 51. cikkének végrehajtása egységes feltételek mellett történjen. A szóban forgó hatásköröket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően kell gyakorolni. (40) Végre kell hajtani az Ügynökség irányításával kapcsolatos bizonyos alapelveket az uniós decentralizált ügynökségekkel foglalkozó intézményközi munkacsoport által 2012 júliusában elfogadott együttes nyilatkozatnak és közös megközelítésnek való megfelelés érdekében, amelyek célja az ügynökségek tevékenységeinek ésszerűsítése és teljesítményük javítása. (41) Ez a rendelet tiszteletben tartja a különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájában meghatározott alapvető jogokat, és figyelembe veszi az ott elismert elveket, ELFOGADTA EZT A RENDELETET: 1. FEJEZET ELVEK 1. cikk A rendelet tárgya és alkalmazási köre (1) Ez a rendelet létrehozza az Európai Unió Vasúti Ügynökségét (a továbbiakban: Ügynökség). (2) Ez a rendelet a következőket írja elő: a) az Ügynökség létrehozása és feladatai; b) a tagállamok feladatai. (3) Ez a rendelet az alábbiakra alkalmazandó: a) az uniós vasúti rendszer ../../EU irányelvben [a kölcsönös átjárhatóságról szóló irányelv] előírt kölcsönös átjárhatósága; b) a vasúti rendszer ./../EU irányelvben [vasútbiztonsági irányelv] előírt biztonsága; c) a mozdonyvezetők minősítése, a közösségi vasúti rendszereken mozdonyokat és vonatokat működtető mozdonyvezetők minősítéséről szóló 2007. október 23-i 2007/59/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv [a mozdonyvezetőkről szóló irányelv] értelmében. 2. cikk Jogállás (1) Az Ügynökség jogi személyiséggel rendelkező uniós szerv. (2) Az Ügynökség az egyes tagállamokban a nemzeti jog alapján a jogi személyeknek járó legszélesebb körű jogképességet élvezi. Az Ügynökség ingó- és ingatlanvagyont szerezhet és idegeníthet el, és félként részt vehet jogi eljárásokban. (3) Az Ügynökséget az igazgató képviseli. 3. cikk Az Ügynökség intézkedéseinek típusai Az Ügynökség: a) a 11., 13., 14., 15., 23., 24., 26., 30., 32., 31., 33. és 41. cikk alkalmazása tekintetében ajánlásokat fogalmazhat a Bizottságnak; b) a 21., 22. és 30. cikk alkalmazása tekintetében ajánlásokat fogalmazhat a tagállamoknak; c) a 9., 21., 22. és 38. cikk alapján véleményeket adhat ki a Bizottság, valamint a 9. cikk alapján a tagállamok érintett hatóságai számára; d) a 12., 16., 17. és 18. cikk alapján határozatokat hozhat; e) a 15. cikk alapján elfogadható igazolási eljárásnak minősülő véleményeket adhat ki; f) a 15. cikk alapján műszaki dokumentációt adhat ki; g) a 29. és 30. cikk alapján ellenőrzési jelentéseket adhat ki; h) a 11., 15. és 24. cikk alapján a vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságáról és biztonságáról szóló jogszabályok alkalmazását megkönnyítő iránymutatásokat és más nem kötelező erejű dokumentumokat adhat ki. 2. FEJEZET MUNKAMÓDSZEREK 4. cikk A munkacsoportok létrehozása és összetétele (1) Az Ügynökség korlátozott számú munkacsoportot hoz létre különösen az átjárhatósági műszaki előírásokhoz (ÁME-k), közös biztonsági célokhoz (KBC-k) és közös biztonságtechnikai módszerekhez (KBM-ek) kapcsolódó ajánlások kidolgozása érdekében. Az Ügynökség a Bizottság kérésére vagy saját kezdeményezésére a Bizottsággal folytatott konzultációt követően más megfelelően indokolt esetekben is létrehozhat munkacsoportokat. (2) Az Ügynökség a munkacsoportokba szakértőket nevez ki. Az Ügynökség képviselőket nevez ki a munkacsoportokba az illetékes nemzeti hatóságok által azokba a munkacsoportokba jelölt személyek közül, amelyekben részt kívánnak venni. Az Ügynökség a (3) bekezdésben említett jegyzékből a vasúti ágazatban tevékenykedő szakembereket nevez ki a munkacsoportokba. Biztosítja azon vasúti iparágak és azon felhasználók megfelelő képviseletét, amelyeket érinthetnek azok az intézkedések, amelyeket a Bizottság az Ügynökség által neki címzett ajánlások alapján javasolhat. Az Ügynökség szükség esetén az érintett területen hozzáértőként elismert szakemberekkel – független szakértőkkel és nemzetközi szervezetek képviselőivel – egészítheti ki a munkacsoportokat. Az Ügynökség személyzetének tagjai nem lehetnek munkacsoportok tagjai. (3) A 34. cikkben említett valamennyi képviseleti testület továbbítja az Ügynökségnek a legképzettebb szakértők jegyzékét, akiket az egyes munkacsoportokban a képviseletével megbíz. (4) Ha az ilyen munkacsoportok tevékenysége közvetlen kihatással jár az ágazat munkavállalóinak munkakörülményeire, egészségére és biztonságára, a munkavállalói szervezetek képviselői teljes jogú tagként részt vesznek a megfelelő munkacsoportokban. (5) A munkacsoportok tagjainak utazási és tartózkodási költségeit az igazgatótanács által elfogadott szabályok és díjtáblázat alapján az Ügynökség állja. (6) A munkacsoportokban az Ügynökség képviselője elnököl. (7) A munkacsoportok munkájának átláthatónak kell lennie. A munkacsoportok eljárási szabályait az igazgatótanács határozza meg. 5. cikk Konzultáció a szociális partnerekkel Ha a 11. 12., 15. és 32. cikkben meghatározott munkának közvetlen hatása van az ágazat munkavállalóinak szociális környezetére vagy munkakörülményeire, az Ügynökség a 98/500/EK határozat[11] alapján létrehozott ágazati párbeszédbizottságok keretében konzultál a szociális partnerekkel. E konzultációkat azt megelőzően tartják meg, hogy az Ügynökség benyújtja ajánlásait a Bizottságnak. Az Ügynökség e konzultációkat kellően figyelembe veszi, és mindig rendelkezésre áll, hogy megmagyarázza ajánlásait. Az Ügynökség az ágazati párbeszédbizottság által kifejtett véleményt továbbítja a Bizottságnak, majd a Bizottság továbbítja azt a 75. cikkben említett bizottságnak. 6. cikk Konzultáció a vasúti fuvaroztatókkal és utasokkal Ha a 11. és a 15. cikkben meghatározott munkának közvetlen hatása van a vasúti fuvaroztatókra és utasokra, az Ügynökség konzultál az őket képviselő szervezetekkel. Azoknak a szervezeteknek a jegyzékét, amelyekkel konzultálni kell, a Bizottság segítségével a 75. cikkben említett bizottság állítja össze. Ezeket a konzultációkat azt megelőzően kell megtartani, hogy az Ügynökség benyújtja javaslatait a Bizottságnak. Az Ügynökség e konzultációkat kellően figyelembe veszi, és mindig rendelkezésre áll, hogy megmagyarázza ajánlásait. Az Ügynökség az érintett szervezetek által kifejtett véleményt továbbítja a Bizottságnak, majd a Bizottság továbbítja azt a 75. cikkben említett bizottságnak. 7. cikk Hatásvizsgálat (1) Az Ügynökség elvégzi ajánlásai és véleményei hatásvizsgálatát. Az igazgatótanács a Bizottság módszere alapján elfogadja a hatásvizsgálati módszert. Az Ügynökség kapcsolatot tart fenn a Bizottsággal, hogy biztosítsa a vonatkozó bizottsági munka megfelelő figyelembevételét. (2) A munkaprogramban szereplő valamely tevékenység bevezetését megelőzően az Ügynökség korai kapcsolódó hatásvizsgálatot végez, amelyben megnevezi a következőket: a) a megoldandó probléma és a lehetséges megoldások; b) az, hogy milyen mértékben lesz szükség konkrét intézkedésekre, többek között ügynökségi ajánlás vagy szakvélemény közzétételére; c) a probléma megoldásához való várható ügynökségi hozzájárulás. Ezenfelül a munkaprogram valamennyi tevékenységét és projektjét önállóan és a többi tevékenységgel és projekttel együtt is hatékonysági vizsgálatnak kell alávetni az Ügynökség költségvetésének és erőforrásainak lehető legjobb hasznosítása érdekében. (3) Az Ügynökség utólagos értékelést készíthet az ajánlásai nyomán kidolgozott jogszabályokról. (4) A tagállamok az Ügynökség rendelkezésére bocsátják a hatásvizsgálathoz szükséges adatokat. 8. cikk Tanulmányok Amennyiben a feladatai végrehajtásához szükséges, az Ügynökség tanulmányokat rendel meg, amelyeket saját költségvetéséből finanszíroz. 9. cikk Vélemények (1) Az Ügynökség a 2012/34/EU irányelv [az egységes európai vasúti térség létrehozásáról szóló irányelv (átdolgozás)] 55. cikkében említett nemzeti igazgatási szervezetek kérésére szakvéleményt ad az e szervezetek elé tárt ügyek biztonsági vonatkozású és kölcsönös átjárhatósághoz kapcsolódó szempontjai tekintetében. (2) A Bizottság kérésére az Ügynökség különösen állítólagos hiányosságok bejelentésekor szakvéleményt ad a … irányelv [a kölcsönös átjárhatóságról szóló irányelv] vagy a … irányelv [vasútbiztonsági irányelv] alapján elfogadott jogszabályok módosításairól. (3) Az előző bekezdésekben és e rendelet más cikkeiben említett szakvéleményeket illetően az Ügynökség – eltérő megállapodás hiányában – két hónapon belül ad szakvéleményt. A szakvéleményeket az Ügynökség két hónapon belül olyan változatban hozza nyilvánosságra, amelyből minden bizalmas kereskedelmi adatot eltávolítottak. 10. cikk Látogatások a tagállamokban (1) Az Ügynökség a feladatai, különösen a 12., 21., 22., 16., 17., 27., 29., 30., 31. és 38. cikkben rábízott feladatok elvégzése érdekében az igazgatótanács által meghatározott politikának megfelelően látogatásokat tehet a tagállamokban. (2) Az Ügynökség tájékoztatja az érintett tagállamot a tervezett látogatásról, a kiküldött ügynökségi tisztviselők nevéről és a látogatás kezdetének napjáról. A látogatások végrehajtásával megbízott ügynökségi tisztviselők a látogatást az ügyvezető igazgatótól származó, a látogatás tárgyát és célját meghatározó határozat bemutatása után kezdik meg. (3) A tagállamok nemzeti hatóságai segítik az Ügynökség munkatársainak munkáját. (4) A Ügynökség minden látogatásról jelentést készít, és azt elküldi a Bizottságnak és az érintett tagállamnak. (5) Az előző bekezdések nem érintik a 29. cikk (6) bekezdésében és a 30. cikk (6) bekezdésében említett vizsgálatokat, amelyeket az ott leírt eljárásnak megfelelően végeznek el. 3. FEJEZET A VASÚTI BIZTONSÁGHOZ KAPCSOLÓDÓ FELADATOK 11. cikk Technikai támogatás – vasútbiztonsági ajánlások (1) Az Ügynökség ajánlásokat intéz a Bizottsághoz a … irányelv [vasútbiztonsági irányelv] 6. és 7. cikkében meghatározott közös biztonságtechnikai módszerekre (KBM-ek) és közös biztonsági célokra (KBC-k) vonatkozóan. Az Ügynökség a KBM-ek és a KBC-k rendszeres felülvizsgálatára vonatkozóan szintén ajánlásokat intéz a Bizottsághoz. (2) Az Ügynökség a Bizottság kérésére vagy saját kezdeményezésére ajánlásokat intéz a Bizottsághoz a biztonság területét érintő más intézkedésekre vonatkozóan. (3) Az Ügynökség iránymutatásokat és más nem kötelező erejű dokumentumokat tehet közzé, hogy előmozdítsa a vasútbiztonsági jogszabályok végrehajtását. 12. cikk Biztonsági tanúsítványok Az Ügynökség a … irányelv [vasútbiztonsági irányelv] 10. és 11. cikkének megfelelően egységes biztonsági tanúsítványokat ad ki. 13. cikk A járművek karbantartása (1) Az Ügynökség a … irányelv [vasútbiztonsági irányelv] 14. cikkének (6) bekezdésével összhangban segíti a Bizottságot a karbantartásért felelős szervezetek tanúsítási rendszere tekintetében. (2) Az Ügynökség a … irányelv [vasútbiztonsági irányelv] 14. cikkének (7) bekezdésére figyelemmel ajánlást intéz a Bizottsághoz. (3) Az Ügynökség, az e rendelet 30. cikke (2) bekezdésében említett jelentésben elemzi a … irányelv [vasútbiztonsági irányelv] 15. cikkével összhangban hozott alternatív intézkedéseket. 14. cikk Veszélyes áruk vasúti szállítása Az Ügynökség figyelemmel kíséri a 2008/68/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[12] alkalmazásában a veszélyes áruk vasúti szállításával foglalkozó jogszabályok változásait, és összeveti azokat a vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságáról és biztonságáról szóló jogszabályokkal, különösen az alapvető követelményekkel. E célból az Ügynökség segíti a Bizottságot, és a Bizottság kérésére vagy saját kezdeményezésére ajánlásokat tehet közzé. 4. FEJEZET A KÖLCSÖNÖS ÁTJÁRHATÓSÁGHOZ KAPCSOLÓDÓ FELADATOK 15. cikk Technikai támogatás a vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságának területén (1) Az Ügynökség: a) a … irányelv [a kölcsönös átjárhatóságról szóló irányelv] 5. cikkének megfelelően ajánlásokat intéz a Bizottsághoz az ÁME-kre és azok felülvizsgálatára vonatkozóan; b) a … irányelv [a kölcsönös átjárhatóságról szóló irányelv] 15. cikkével összhangban ajánlásokat intéz a Bizottsághoz az EK-hitelesítési nyilatkozatnak és az azt kísérő műszaki dokumentáció dokumentumainak mintáira vonatkozóan; c) a … irányelv [a kölcsönös átjárhatóságról szóló irányelv] 43., 44. és 45. cikkének megfelelően ajánlásokat intéz a Bizottsághoz a nyilvántartásokra vonatkozó előírásokra és azok felülvizsgálatára vonatkozóan; d) a … irányelv [a kölcsönös átjárhatóságról szóló irányelv] 6. cikkének (2) bekezdésének megfelelően elfogadható igazolási eljárásnak minősülő szakvéleményeket ad az ÁME-k hiányosságairól, és benyújtja azokat a Bizottságnak; e) a … irányelv [a kölcsönös átjárhatóságról szóló irányelv] 7. cikkének megfelelően szakvéleményeket ad a Bizottságnak az ÁME-k tagállami alkalmazásának mellőzésére irányuló kérelmek tekintetében; f) a … irányelv [a kölcsönös átjárhatóságról szóló irányelv] 4. cikkének (9) bekezdésének megfelelően műszaki dokumentációt ad ki; g) ajánlásokat intéz a Bizottsághoz a biztonság szempontjából fontos feladatot ellátó személyzet munkakörülményeivel kapcsolatban. (2) Az (1) bekezdés a) és b) pontjaiban említett ajánlások kidolgozásakor az Ügynökség: a) gondoskodik az ÁME-knek és a nyilvántartásokra vonatkozó előírásoknak a műszaki fejlődéssel, a piaci trendekkel és a társadalmi követelményekkel való egyeztetéséről; b) biztosítja egyrészt az ÁME-k fejlesztésének és korszerűsítésének, másrészt a kölcsönös átjárhatósághoz szükségesnek bizonyuló európai szabványok fejlesztésének összehangolását, és kapcsolatot tart fenn az európai szabványügyi testületekkel. (3) Az Ügynökség iránymutatásokat és más nem kötelező erejű dokumentumokat tehet közzé, hogy előmozdítsa a vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságával kapcsolatos jogszabályok végrehajtását. 16. cikk Járművek forgalombahelyezési engedélyei Az Ügynökség a … irányelv [a kölcsönös átjárhatóságról szóló irányelv] 20. cikkének megfelelően a vasúti járművek forgalomba helyezésére vonatkozó engedélyeket ad ki. 17. cikk Járműtípusok forgalombahelyezési engedélyei Az Ügynökség a … irányelv [a kölcsönös átjárhatóságról szóló irányelv] 22. cikkével összhangban egyes járműtípusokra vonatkozóan forgalombahelyezési engedélyeket ad ki. 18. cikk A pálya menti ellenőrző-irányító és jelző alrendszerek üzembe helyezésének engedélyezése Az Ügynökség a … irányelv [a kölcsönös átjárhatóságról szóló irányelv] 18. cikkének megfelelően az Unió területén elhelyezkedő vagy ott üzemeltetett pálya menti ellenőrző-irányító és jelző alrendszerekre vonatkozóan üzembehelyezési engedélyeket ad ki. 19. cikk Telematikai alkalmazások (1) Az Ügynökség rendszerhatóságként jár el, és a vonatkozó ÁME-kkel összhangban felel a telematikai alkalmazásokra vonatkozó műszaki előírások fenntartásáért. (2) Az Ügynökség meghatározza, közzéteszi és alkalmazza az ezen előírások módosítására irányuló kérelmek kezelését célzó eljárást. E célból az Ügynökség létrehozza és fenntartja a telematikai alkalmazásokra vonatkozó előírásoknak és azok állapotának módosítására vonatkozó kérelmek nyilvántartását. (3) Az Ügynökség kidolgozza és fenntartja a telematikai alkalmazásokra vonatkozó előírások különböző változatainak irányításához szükséges műszaki eszközöket. (4) Az Ügynökség segíti a Bizottságot a telematikai alkalmazások vonatkozó ÁME-kkel összhangban történő telepítésének figyelemmel kísérése terén. 20. cikk Bejelentett megfelelőségértékelő szervezetek támogatása (1) Az Ügynökség támogatja a … irányelv [a kölcsönös átjárhatóságról szóló irányelv] 27. cikkében említett bejelentett megfelelőségértékelő szervezetek tevékenységét. E támogatás keretében különösen iránymutatásokat dolgoz ki a ... irányelv [a kölcsönös átjárhatóságról szóló irányelv] 9. cikkében említett, kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek megfelelőségének vagy használatra való alkalmasságának értékelésére, valamint a … irányelv [a kölcsönös átjárhatóságról szóló irányelv] 10. cikkében említett EK-hitelesítési eljárásra vonatkozóan. (2) Az Ügynökség előmozdítja a bejelentett megfelelőségértékelő szervezetek közötti együttműködést, és különösen e szervezetek koordinációs csoportjának technikai titkárságaként jár el. 5. FEJEZET A NEMZETI SZABÁLYOKHOZ KAPCSOLÓDÓ FELADATOK 21. cikk A nemzeti szabálytervezetek vizsgálata (1) Az Ügynökség a hozzá benyújtott nemzeti szabálytervezetet a kézhezvételtől számított két hónapon belül megvizsgálja a következők szerint: a) a … irányelv [vasútbiztonsági irányelv] 8. cikkének (2) bekezdése, b) a … irányelv [a kölcsönös átjárhatóságról szóló irányelv] 14. cikke. (2) Amennyiben az (1) bekezdésben említett vizsgálatot követően az Ügynökség úgy ítéli meg, hogy a nemzeti szabályok lehetővé teszik a kölcsönös átjárhatóságra vonatkozó alapvető követelmények teljesítését, a KBM-ek betartását és a KBC-k elérését, valamint hogy nem vezetnek önkényes megkülönböztetéshez vagy burkolt korlátozáshoz a tagállamok közötti vasúti szállítás tekintetében, kedvező értékeléséről értesíti a Bizottságot és az érintett tagállamot. A Bizottság a 23. cikkben említett informatikai rendszerben érvényesítheti az adott szabályt. (3) Amennyiben az (1) bekezdésben említett vizsgálat kedvezőtlen eredménnyel zárul, az Ügynökség: a) az érintett tagállamnak címzett ajánlást tesz közzé, amelyben ismerteti azokat az okokat, amelyek miatt az adott szabály nem léphet hatályba és/vagy nem alkalmazható; b) értesíti a Bizottságot kedvezőtlen értékeléséről. (4) Amennyiben a tagállam a (3) bekezdés a) pontjában említett ügynökségi ajánlás kézhezvételétől számított 2 hónapon belül nem hoz intézkedést, a Bizottság a (3) bekezdés b) pontjában említett tájékoztatás kézhezvételét és az érintett tagállam indokainak meghallgatását követően az érintett tagállamnak címzett határozatot fogadhat el, amelyben felszólítja a tagállamot a szóban forgó szabálytervezet módosítására, illetve a tervezet elfogadásának, hatálybalépésének vagy végrehajtásának felfüggesztésére. 22. cikk A hatályos nemzeti szabályok vizsgálata (1) Az Ügynökség a … irányelv [a kölcsönös átjárhatóságról szóló irányelv] 14. cikkének (3) bekezdésének megfelelően a hozzá benyújtott nemzeti szabályokat a kézhezvételtől számított két hónapon belül megvizsgálja. (2) Amennyiben az (1) bekezdésben említett vizsgálatot követően az Ügynökség úgy ítéli meg, hogy a nemzeti szabályok lehetővé teszik a kölcsönös átjárhatóságra vonatkozó alapvető követelmények teljesítését, a KBM-ek betartását és a KBC-k elérését, valamint hogy nem vezetnek önkényes megkülönböztetéshez vagy burkolt korlátozáshoz a tagállamok közötti vasúti szállítás tekintetében, kedvező értékeléséről értesíti a Bizottságot és az érintett tagállamot. A Bizottság a 23. cikkben említett informatikai rendszerben érvényesítheti az adott szabályt. (3) Amennyiben az (1) bekezdésben említett vizsgálat kedvezőtlen eredménnyel zárul, az Ügynökség: a) az érintett tagállamnak címzett ajánlást tesz közzé, amelyben ismerteti azokat az okokat, amelyek miatt az adott szabályt módosítani kell vagy hatályon kívül kell helyezni; b) értesíti a Bizottságot kedvezőtlen értékeléséről. (4) Amennyiben a tagállam a (3) bekezdés a) pontjában említett ügynökségi ajánlás kézhezvételétől számított 2 hónapon belül nem hoz intézkedést, a Bizottság a (3) bekezdés b) pontjában említett tájékoztatás kézhezvételét és az érintett tagállam indokainak meghallgatását követően az érintett tagállamnak címzett határozatot fogadhat el, amelyben felszólítja a tagállamot a szóban forgó szabály módosítására vagy hatályon kívül helyezésére. (5) A (2) és (3) bekezdésben ismertetett eljárást kell értelemszerűen alkalmazni azokban az esetekben, amikor az Ügynökség tudomást szerez arról, hogy egy bejelentett vagy be nem jelentett nemzeti szabály felesleges vagy ellentétes a KBM-ekkel, a KBC-kkel, az ÁME-kkel vagy más vasúti vonatkozású uniós jogszabályokkal. 23. cikk A bejelentési célra vagy a nemzeti szabályok osztályozására szolgáló informatikai rendszer (1) Az Ügynökség létrehozza és kezeli a 21. cikk (1) bekezdésében és a 22. cikk (1) bekezdésében említett nemzeti szabályokat tartalmazó célzott informatikai rendszert, valamint hozzáférhetővé teszi azt az érdekeltek és a nyilvánosság számára. (2) A tagállamok a 21. cikk (1) bekezdésében és a 22. cikk (1) bekezdésében említett nemzeti szabályokat az (1) bekezdésben említett informatikai rendszer útján bejelentik az Ügynökségnek és a Bizottságnak. Az Ügynökség közzéteszi a szabályokat a rendszerben, amelynek segítségével értesíti a Bizottságot a 21. és 22. cikknek megfelelően. (3) Az Ügynökség a … irányelv [a kölcsönös átjárhatóságról szóló irányelv] 14. cikkének (8) bekezdésének megfelelően osztályozza a bejelentett nemzeti szabályokat. E célból igénybe veszi az e cikk (1) bekezdésében említett rendszert. (4) Az Ügynökség a … irányelv [vasútbiztonsági irányelv] 8. cikkének (2) bekezdésének megfelelően osztályozza a bejelentett szabályokat, figyelembe véve az uniós jogszabályok változását. E célból az Ügynökség kifejleszt egy szabálykezelő eszközt, amelynek segítségével a tagállamok egyszerűsíthetik nemzeti szabályrendszereiket. Az Ügynökség a szabálykezelő eszközt az e cikk (1) bekezdésében említett rendszeren keresztül teszi közzé. 6. FEJEZET Az Európai Vasúti Forgalomirányítási Rendszerhez (ERTMS) kapcsolódó feladatok 24. cikk Az ERTMS rendszerhatósága (1) Az Ügynökség rendszerhatóságként jár el, és mint ilyen felelős az ERTMS-re vonatkozó műszaki előírások fenntartásáért. (2) Az Ügynökség meghatározza, közzéteszi és alkalmazza az ezen előírások módosítására irányuló kérelmek kezelését célzó eljárást. E célból az Ügynökség létrehozza és fenntartja az ERTMS-előírásoknak és azok állapotának módosítására vonatkozó kérelmek nyilvántartását. (3) Az Ügynökség javasolja az ERTMS műszaki előírások új változatának elfogadását. Ezt azonban kizárólag akkor teszi, ha az előző változatot megfelelő arányban telepítették. Az új változatok kifejlesztése nem sértheti az ERTMS kiépítésének arányát, az ERTMS-berendezések előállításának optimalizálásához szükséges előírások stabilitását, a vasúttársaságok befektetéseinek megtérülését, valamint az ERTMS kiépítésének hatékony tervezését. (4) Az Ügynökség kidolgozza és fenntartja az ERTMS különböző változatainak irányításához szükséges műszaki eszközöket a különböző változatokkal ellátott hálózatok és járművek közötti műszaki és működési kompatibilitás biztosítása, valamint a hatályban lévő változatok gyors bevezetésének ösztönzése céljából. (5) A … irányelv [a vasutak kölcsönös átjárhatóságáról szóló irányelv] 5. cikkének (10) bekezdésének megfelelően az Ügynökség biztosítja, hogy az ERTMS-berendezések egymást követő változatai műszakilag kompatibilisek legyenek a korábbi változatokkal. (6) Az Ügynökség elkészíti és terjeszti az érdekelt feleknek szóló vonatkozó alkalmazási iránymutatásokat és az ERTMS-re vonatkozó műszaki előírásokhoz kapcsolódó magyarázó dokumentumokat. 25. cikk A bejelentett megfelelőségértékelő szervezetek ERTMS-sel foglalkozó ad hoc munkacsoportja (1) Az Ügynökség létrehozza a … irányelv [a kölcsönös átjárhatóságról szóló irányelv] 27. cikkében említett bejelentett megfelelőségértékelő szervezetek ERTMS-sel foglalkozó ad hoc munkacsoportját, és betölti annak elnökségét. A munkacsoport ellenőrzi a ... irányelv [a kölcsönös átjárhatóságról szóló irányelv] 9. cikkében említett, kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek megfelelőségének vagy használatra való alkalmasságának értékelésére szolgáló eljárás, valamint a … irányelv [a kölcsönös átjárhatóságról szóló irányelv] 10. cikkében említett, a bejelentett megfelelőségértékelő szervezetek által végzett EK-hitelesítési eljárások következetes alkalmazását. (2) Az Ügynökség kétévente jelentést nyújt be a Bizottságnak az (1) bekezdésben említett munkacsoport tevékenységeiről, amelyben feltünteti a bejelentett megfelelőségértékelő szervezetek képviselőinek a munkacsoportban való részvételével kapcsolatos statisztikákat is. (3) Az Ügynökség értékeli a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek megfelelőségértékelési eljárása és az ERTMS-berendezésekkel kapcsolatos EK-hitelesítési eljárás alkalmazását, és kétévente jelentést nyújt be a Bizottságnak, amelyben adott esetben javaslatot tesz a végrehajtandó javításokra. 26. cikk Az ERTMS fedélzeti és pálya menti alrendszerek közötti műszaki és működési kompatibilitás támogatása (1) Az Ügynökség kérésükre segítséget nyújthat a vasúttársaságok részére az ERTMS fedélzeti és pálya menti alrendszerei közötti műszaki és működési kompatibilitásnak a járművek üzembe helyezését megelőző ellenőrzéséhez. (2) Amennyiben az Ügynökség megállapítja, hogy az egyedi ERTMS-projektek keretében fennáll a hálózatok és az ERTMS-berendezéssel felszerelt járművek közötti műszaki és működési kompatibilitás hiányának kockázata, felkérheti a megfelelő szereplőket, különösen a gyártókat, a bejelentett megfelelőségértékelő szervezeteket, a vasúttársaságokat, az infrastruktúra-működtetőket és a nemzeti biztonsági hatóságokat, hogy az alkalmazott EK-hitelesítési és üzembehelyezési eljárásokra, valamint a működési feltételekre vonatkozóan minden lényeges információt bocsássanak rendelkezésre. Az Ügynökség tájékoztatja a Bizottságot az ilyen kockázatról, és szükség esetén ajánlásokat tesz a Bizottságnak a megfelelő intézkedésekre vonatkozóan. 27. cikk Az ERTMS kiépítésének és az ERTMS-projekteknek a támogatása (1) Az Ügynökség a 2012/88/EU határozatban[13] meghatározott megvalósítási tervvel összhangban figyelemmel kíséri az ERTMS kiépítését, valamint az ERTMS transzeurópai közlekedési folyosók és vasúti árufuvarozási folyosók mentén történő telepítési munkálatainak a 913/2010/EU rendelet[14] szerinti összehangolását. (2) Az Ügynökség gondoskodik az ERTMS kiépítése keretében uniós finanszírozásban részesült projektek műszaki követő intézkedéseiről, adott esetben többek között az ajánlati dokumentációnak az ajánlati felhívás időpontjában történő vizsgálatáról. Az Ügynökség továbbá szükség esetén segítséget nyújt az uniós támogatások kedvezményezettjei részére annak biztosításához, hogy a projektek keretében megvalósított műszaki megoldások maradéktalanul megfeleljenek az ellenőrzéssel-irányítással és jelzéssel kapcsolatos ÁME-knek, és ennélfogva teljesen átjárhatók legyenek. 28. cikk A laboratóriumok akkreditálása (1) Az Ügynökség az Európai Parlament és a Tanács 765/2008/EK rendeletének[15] megfelelően és különösen az akkreditáló testületeknek szóló megfelelő iránymutatások révén támogatja az ERTMS-laboratóriumok harmonizált akkreditálását. (2) Az Ügynökség megfigyelőként közreműködhet a 765/2008/EK rendeletben előírt szakértői értékelésekben. 7. FEJEZET AZ EGYSÉGES EURÓPAI VASÚTI TÉRSÉG FIGYELEMMEL KÍSÉRÉSÉHEZ KAPCSOLÓDÓ FELADATOK 29. cikk A nemzeti biztonsági hatóságok figyelemmel kísérése (1) Az Ügynökség ellenőrzések és vizsgálatok keretében figyelemmel kíséri a nemzeti biztonsági hatóságok teljesítményét és döntéshozatalát. (2) Az Ügynökség jogosult ellenőrizni a következőket: a) a nemzeti biztonsági hatóságnak a vasúti rendszer biztonságához és kölcsönös átjárhatóságához kapcsolódó feladatok ellátására való képessége; b) a […] irányelv [vasútbiztonsági irányelv] 16. cikkében említett szereplők biztonságirányítási rendszerei nemzeti biztonsági hatóságok általi figyelemmel kísérésének eredményessége. Az ellenőrzések elvégzése során alkalmazandó eljárásokat az igazgatótanács fogadja el. (3) Az Ügynökség ellenőrzési jelentéseket tesz közzé, amelyeket eljuttat az érintett nemzeti biztonsági hatóságnak és a Bizottságnak. Valamennyi ellenőrzési jelentés tartalmazza különösen az Ügynökség által meghatározott hiányosságok jegyzékét, valamint az azok kijavítására vonatkozó ajánlásokat. (4) Ha az Ügynökség úgy ítéli meg, hogy a nemzeti biztonsági hatóság a (3) bekezdésben említett hiányosságok miatt nem képes hatékonyan ellátni a vasúti rendszer biztonságával és kölcsönös átjárhatóságával kapcsolatos feladatait, ajánlást intéz a nemzeti biztonsági hatósághoz arra vonatkozóan, hogy a hiányosság jelentősége alapján meghatározott határidőn belül tegye meg a megfelelő lépéseket. (5) Amennyiben a nemzeti biztonsági hatóság nem ért egyet a (4) bekezdésben említett ügynökségi ajánlással, vagy amennyiben a nemzeti biztonsági hatóság az Ügynökség ajánlása nyomán annak kézhezvételétől számított 3 hónapon belül nem hoz intézkedést, a Bizottság a 75. cikkben említett tanácsadó bizottsági eljárással összhangban hat hónapon belül határozatot hozhat. (6) Az Ügynökség továbbá jogosult előre bejelentett és nem bejelentett vizsgálatokat végezni a nemzeti biztonsági hatóságoknál azok tevékenysége és működése egyes területeinek ellenőrzése, különösen a … irányelv [vasútbiztonsági irányelv] 16. cikkében említett feladataikhoz kapcsolódó dokumentumok, folyamatok és nyilvántartások vizsgálata céljából. A vizsgálatokat alkalomszerűen vagy az Ügynökség által kidolgozott terv alapján végezhetik. A vizsgálat időtartama nem haladhatja meg a két napot. A tagállamok nemzeti hatóságai segítik az Ügynökség munkatársainak munkáját. Az Ügynökség az egyes vizsgálatokról jelentést nyújt be a Bizottságnak. 30. cikk A bejelentett megfelelőségértékelő szervezetek figyelemmel kísérése (1) Az Ügynökség a (2)–(5) bekezdésben foglaltak szerint az akkreditáló testületeknek biztosított segítségnyújtás, valamint ellenőrzés és vizsgálatok keretében figyelemmel kíséri a bejelentett megfelelőségértékelő szervezeteket. (2) Az Ügynökség – a termékek forgalmazása tekintetében az akkreditálás és piacfelügyelet előírásainak megállapításáról és a 339/93/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 765/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 14. cikkében elismert európai akkreditálási infrastruktúra révén – támogatja a bejelentett megfelelőségértékelő szervezetek harmonizált akkreditálását; e célból különösen megfelelő iránymutatásokat ad az akkreditáló testületeknek azon értékelési szempontokra és eljárásokra vonatkozóan, amelyek alapján megállapítható, hogy a bejelentett szervezetek megfelelnek-e a ... irányelv [a kölcsönös átjárhatóságról szóló irányelv] 27. cikkében említett követelményeknek. (3) A ... irányelv [a kölcsönös átjárhatóságról szóló irányelv] 24. cikke szerinti akkreditációval nem rendelkező bejelentett megfelelőségértékelő szervezetek esetében az Ügynökség ellenőrizheti, hogy képesek-e az említett irányelv 27. cikkében foglalt követelmények teljesítésére. Az ellenőrzések elvégzése során alkalmazandó eljárásokat az igazgatótanács fogadja el. (4) Az Ügynökség a (3) bekezdésben említett tevékenységeket magukban foglaló ellenőrzési jelentéseket készít, amelyeket eljuttat az érintett bejelentett megfelelőségértékelő szervezetnek és a Bizottságnak. Valamennyi ellenőrzési jelentés tartalmazza különösen az Ügynökség által meghatározott hiányosságokat, valamint az azok kijavítására vonatkozó ajánlásokat. Ha az Ügynökség úgy ítéli meg, hogy a bejelentett szervezet e hiányosságok miatt nem képes hatékonyan ellátni a vasúti rendszer biztonságával és kölcsönös átjárhatóságával kapcsolatos feladatait, ajánlást fogad el, amelyben felkéri a bejelentett szervezet letelepedési helye szerinti tagállamot, hogy adott határidőn belül tegye meg a megfelelő lépéseket. (5) Amennyiben valamely tagállam nem ért egyet a (4) bekezdésben említett ajánlással, vagy amennyiben a bejelentett szervezet az Ügynökség ajánlása nyomán annak kézhezvételétől számított 3 hónapon belül nem hoz intézkedést, a Bizottság a 75. cikkben említett tanácsadó bizottsági eljárással összhangban hat hónapon belül véleményt fogadhat el. (6) Az Ügynökség, többek között a megfelelő nemzeti akkreditáló testületekkel együttműködve, előre bejelentett és nem bejelentett vizsgálatokat végezhet a bejelentett megfelelőségértékelő szervezeteknél azok tevékenysége és működése egyes területeinek ellenőrzése, különösen a … irányelv [a kölcsönös átjárhatóságról szóló irányelv] 27. cikkében említett feladataikhoz kapcsolódó dokumentumok, tanúsítványok és nyilvántartások vizsgálata céljából. A vizsgálatokat alkalomszerűen vagy az Ügynökség által kidolgozott terv alapján végezhetik. A vizsgálat időtartama nem haladhatja meg a két napot. A bejelentett megfelelőségértékelő szervezetek segítik az Ügynökség munkatársainak munkáját. Az Ügynökség az egyes vizsgálatokról jelentést nyújt be a Bizottságnak. 31. cikk A kölcsönös átjárhatóság és a biztonság területén elért előrelépés figyelemmel kísérése (1) Az Ügynökség a nemzeti vizsgáló testületek hálózatával közösen összegyűjti a balesetekre és váratlan eseményekre vonatkozó lényeges adatokat, és figyelemmel kíséri, hogyan járulnak hozzá a nemzeti vizsgáló testületek a vasúti rendszer egészének biztonságához. (2) Az Ügynökség figyelemmel kíséri a vasúti rendszer átfogó biztonsági teljesítményét. Az Ügynökség kérheti különösen a 34. cikkben említett hálózatok segítségét, többek között az adatgyűjtésben. Az Ügynökség emellett felhasználja az Eurostat által összegyűjtött adatokat, és a párhuzamos munka elkerülése, valamint a közös biztonsági mutatók és a más közlekedési módoknál használt mutatók közötti összhang biztosítása érdekében együttműködik az Eurostattal. (3) Az Ügynökség a Bizottság kérésére ajánlásokat fogalmazhat meg a vasúti rendszerek kölcsönös átjárhatóságának – különösen a vasúttársaságok és az infrastruktúra-működtetők közötti, illetve az infrastruktúra-működtetők közötti koordináció megkönnyítésén keresztül történő – javítására vonatkozóan. (4) Az Ügynökség figyelemmel kíséri a vasúti rendszer kölcsönös átjárhatósága és biztonsága terén elért előrehaladást. Az egységes európai vasúti térségen belüli kölcsönös átjárhatóság és biztonság terén elért előrehaladásról kétévente jelentést nyújt be a Bizottságnak, és azt közzéteszi. (5) Az Ügynökség a Bizottság kérésére jelentést nyújt be a biztonságról és kölcsönös átjárhatóságról szóló uniós jogszabályok végrehajtásának és alkalmazásának valamely tagállambeli állapotáról. 8. FEJEZET EGYÉB FELADATOK 32. cikk Vasúti személyzet (1) Az Ügynökség elvégzi a 2007/59/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[16] 4., 20., 22., 23., 25., 28., 33., 34., 35. és 37. cikkében meghatározott, a vasúti személyzethez kapcsolódó szükséges feladatokat. (2) A Bizottság más, a 2007/59/EK irányelv értelmében a vasúti személyzethez kapcsolódó feladatok elvégzésére is felkérheti az Ügynökséget. (3) Az Ügynökség az (1) és (2) bekezdésben említett feladatokról konzultál a vasúti személyzethez kapcsolódó kérdésekben illetékes hatóságokkal. Az Ügynökség többek között a képviselőik részvételével zajló megfelelő ülések szervezése révén előmozdíthatja az e hatóságok közötti együttműködést. 33. cikk Nyilvántartások és azok hozzáférhetősége (1) Az Ügynökség elkészíti és vezeti a … irányelv [a kölcsönös átjárhatóságról szóló irányelv] 43., 44. és 45. cikkében előírt európai nyilvántartásokat. Az Ügynökség a biztonságról, a kölcsönös átjárhatóságról és a mozdonyvezetőkről szóló irányelvekben említett valamennyi nyilvántartás és adatbázis tekintetében rendszerhatóságként jár el. Ez különösen a következőket foglalja magában: a) a nyilvántartásokra vonatkozó előírások kidolgozása és fenntartása; b) a nyilvántartásokhoz kapcsolódó tagállami változások összehangolása; c) a nyilvántartásokkal kapcsolatos iránymutatás nyújtása az érdekelt felek számára; d) ajánlások megfogalmazása a Bizottságnak a meglévő nyilvántartásokra vonatkozó előírások javításával vagy új nyilvántartások szükséges létrehozásával kapcsolatban. (2) Az Ügynökség nyilvánosan hozzáférhetővé teszi a … irányelvben [a kölcsönös átjárhatóságról szóló irányelv] és a … irányelvben [vasútbiztonsági irányelv] előírt alábbi dokumentumokat és nyilvántartásokat: a) az alrendszerekre vonatkozó EK-hitelesítési nyilatkozatok; b) a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemekre vonatkozó EK-megfelelőségi nyilatkozatok vagy az e rendszerelemekre vonatkozó, használatra való alkalmassági EK-nyilatkozatok; c) a ... irányelvnek [az egységes európai vasúti térség létrehozásáról szóló irányelv (átdolgozás)] megfelelően kiadott engedélyek; d) a … irányelv [vasútbiztonsági irányelv] 10. cikkének megfelelően kiadott biztonsági tanúsítványok; e) a … irányelv [vasútbiztonsági irányelv] 24. cikkének megfelelően az Ügynökségnek küldött vizsgálati jelentések; f) azok a nemzeti szabályok, amelyekről a … irányelv [vasútbiztonsági irányelv] 8. cikkének, valamint a … irányelv [a kölcsönös átjárhatóságról szóló irányelv] 14. cikkének megfelelően a Bizottságot értesítették; g) a járműnyilvántartások, adott esetben a vonatkozó nemzeti nyilvántartásokra mutató hivatkozás útján; h) az infrastruktúra-nyilvántartások, adott esetben a vonatkozó nemzeti nyilvántartásokra mutató hivatkozás útján; i) az engedélyezett járműtípusok európai nyilvántartása; j) az ERTMS előírásainak módosítására és tervezett módosítására vonatkozó kérelmek nyilvántartása; k) a személyszállítás telematikai szolgáltatásaira (TAP) vonatkozó ÁME-k/a fuvarozási szolgáltatások telematikai alkalmazásaira (TAF) vonatkozó ÁME-ek módosítására és tervezett módosítására vonatkozó kérelmek nyilvántartása; l) az üzemben tartók jelöléseiről a forgalomirányítási és forgalmi szolgálati ÁME-kkel összhangban az Ügynökség által vezetett nyilvántartás; m) az 1371/2007/EK rendelet 28. cikke (2) bekezdésének megfelelően kiadott minőségi jelentések. (3) A (2) bekezdésben említett dokumentumok küldésének gyakorlati szabályait az Ügynökség által kidolgozott tervezet alapján a Bizottság és a tagállamok vitatják meg és hagyják jóvá. (4) A (2) bekezdésben említett dokumentumok küldésekor az érintett szervek megjelölhetik, hogy melyek azok a dokumentumok, amelyeket biztonsági okokból nem lehet a nyilvánosság számára hozzáférhetővé tenni. (5) A (2) bekezdés c) és d) pontjában említett engedélyek és tanúsítványok kiadásáért felelős nemzeti hatóságok az ezen engedélyek és tanúsítványok kiadására, megújítására, módosítására vagy visszavonására vonatkozó minden egyes határozat meghozatalát követő egy hónapon belül értesítik az Ügynökséget. (6) Az Ügynökség a nyilvános adatbázisába bármilyen további, az e rendelet célkitűzései szempontjából releváns nyilvános dokumentumot vagy hivatkozást felvehet, az alkalmazandó uniós adatvédelmi jogszabályokra is figyelemmel. 34. cikk Nemzeti biztonsági hatóságok, vizsgáló testületek és képviseleti testületek hálózatai (1) Az Ügynökség létrehozza a nemzeti biztonsági hatóságok hálózatát, valamint a .../… irányelv [vasútbiztonsági irányelv] 21. cikkében említett vizsgáló testületek hálózatát. Az Ügynökség gondoskodik e hálózatok titkárságáról. A hálózatok különösen az alábbi feladatokat látják el: a) a vasúti rendszer biztonságához és kölcsönös átjárhatóságához kapcsolódó információk cseréje; b) a helyes gyakorlatok népszerűsítése; c) a vasúti biztonságra vonatkozó adatok benyújtása az Ügynökségnek, különös tekintettel a közös biztonsági mutatókhoz kapcsolódó adatokra. Az Ügynökség előmozdítja az e hálózatok közötti együttműködést, és különösen határozhat a két hálózat közös részvételével zajló ülések megrendezéséről. (2) Az Ügynökség létrehozza a vasúti ágazat európai szinten eljáró képviseleti testületeinek hálózatát. E testületek jegyzékét a Bizottság által a 75. cikkben említett tanácsadó bizottsági eljárással összhangban elfogadott végrehajtási aktusban kell meghatározni. Az Ügynökség gondoskodik e hálózat titkárságáról. A hálózat különösen az alábbi feladatokat látja el: a) a vasúti rendszer biztonságához és kölcsönös átjárhatóságához kapcsolódó információk cseréje; b) a helyes gyakorlatok népszerűsítése; c) a vasúti rendszer biztonságára és kölcsönös átjárhatóságára vonatkozó adatszolgáltatás az Ügynökség részére. (3) Az (1) és (2) bekezdésben említett hálózatok nem kötelező erejű véleményeket adhatnak ki a 9. cikk (2) bekezdésében említett ajánlástervezetekre vonatkozóan. (4) Az Ügynökség a vasúti rendszer egy részéért felelős szervek vagy hatóságok alkotta más hálózatokat is létrehozhat. (5) A Bizottság részt vehet az e cikkben említett hálózatok ülésein. 35. cikk Tájékoztatás és terjesztés Az Ügynökség az igazgatótanács által elfogadott vonatkozó tájékoztatási és terjesztési tervekkel összhangban tájékoztatja az érdekelt feleket a vasúti jogszabályok, szabványok és iránymutatások európai keretéről, és terjeszti körükben az ahhoz kapcsolódó információkat. Az igazgatótanács a szükségletek elemzése alapján rendszeresen aktualizálja ezeket a terveket. 36. cikk Kutatás és az innováció előmozdítása (1) Az Ügynökség a Bizottság kérésére hozzájárul az uniós szintű vasúti kutatási tevékenységekhez, többek között az érintett bizottsági szolgálatoknak és képviseleti testületeknek nyújtott támogatás révén. Ez a hozzájárulás nem sért más uniós szintű kutatási tevékenységeket. (2) A Bizottság megbízhatja az Ügynökséget a vasút kölcsönös átjárhatósága és a biztonság javítását célzó innovációk előmozdításának feladatával, különösen az új információs technológiák, valamint helymeghatározási és követési rendszerek használatának előmozdításával. 37. cikk Segítségnyújtás a Bizottságnak (1) Az Ügynökség a Bizottság kérésére segítséget nyújt a Bizottság számára a vasúti rendszerek kölcsönös átjárhatóságának fokozására és az európai vasúti rendszer biztonságával kapcsolatos közös megközelítés kidolgozására irányuló uniós jogszabályok végrehajtásában. (2) A segítségnyújtás az alábbiakat foglalhatja magában: a) műszaki tanácsadás különleges know-how-t