Az igazságszolgáltatás magas szintű digitalizációja lehetővé tette, hogy a bíróságok jelentősebb fennakadás nélkül folytassák a munkájukat a Covid19-világjárvány alatt. Ahogy azt a 2020. évi jogállamisági jelentés is megjegyezte, az igazságszolgáltatás digitalizációja terén Észtország az egyik legjobban teljesítő tagállam. Ez a Covid19-világjárvány alatt az igazságszolgáltatás terén lehetővé tette a személyes eljárásról a távoli eljárásra történő zökkenőmentes átállást. Észtország már a világjárvány előtt bevezetett egy digitális alkalmazást a bírósági iratok kezelésére, a bíróságok épületeit ellátta videokonferencia-eszközökkel, és a bíróságok, az ügyészségek és a jogi szakemberek számára lehetővé tette a távmunkát. 2020-ban létrehoztak egy virtuális tárgyalótermet, hogy a bírák, az ügyvédek és az ügyészek távtárgyalásokon vehessenek részt. Ez az új digitális eszköz nem alkalmaz kereskedelmi forgalomban elérhető felhőalapú termékeket. Lehetővé teszi a felhasználóknak, hogy bármilyen szoftver telepítése nélkül bejelentkezzenek, továbbá lehetővé teszi a tárgyalások internetes közvetítését és rögzítését. Minden virtuális tárgyalótermi tárgyaláshoz egyedi elnevezés és jelszó tartozik, amelyek a tárgyalás befejezése után sem használhatók fel újra. Ehhez az újdonsághoz kézikönyveket is készítettek annak érdekében, hogy segítsenek a szakembereknek az új eszköz használatában. A Legfelsőbb Bíróságon további speciális képzési anyagok és kurzusok kidolgozása van folyamatban a szóban forgó területre vonatkozó képzések továbbfejlesztése érdekében. Ezenkívül 2021-ben bevezetik az e-File – az igazságszolgáltatási rendszer elektronikus kommunikációs rendszere – új verzióját, amely lehetővé teszi majd a nagyméretű fájlok és videók online platformra történő feltöltését.

A bírósági elnökök jogköreit kibővítették, ami alapján rendkívüli helyzetekben korlátozott időre a hozzájárulásuk nélkül is áthelyezhetik a bírákat, valamint hozzájárulásuk alapján kérhetik a bírák kirendelését. A bíróságokról szóló törvény 2020 júniusában hatályba lépett módosításai – amelyek a bíróságok esetleges ügyhátralékainak kezelésére, valamint a beérkező migrációs és menedékjogi ügyek megnövekedett számából eredő szükséghelyzetek kezelésére irányulnak – lehetővé teszik a bírák áthelyezését, anélkül, hogy ehhez szükség lenne a hozzájárulásukra. Ha a hatékony igazságszolgáltatáshoz szükséges, a bíróság elnöke jogosult arra, hogy határozatával ideiglenes jelleggel a hozzájárulásuk hiányában is áthelyezze a bírákat valamely közigazgatási bírósághoz, a harmadik országbeli állampolgárok fogva tartásával kapcsolatos kérelmek felülvizsgálata céljából. Erre az áthelyezésre csak szükséghelyzetben van lehetőség, és azt a Legfelsőbb Bíróság felülvizsgálhatja. Fontos garanciát jelent, hogy az áthelyezés ideiglenes, egy pontosan meghatározott helyzetre vonatkozik, és bírósági felülvizsgálat tárgyát képezheti, valamint az is, hogy az áthelyezésről nem a végrehajtó hatalom dönt. Az Európa Tanács ajánlása szerint a bírák hozzájárulás nélkül történő áthelyezésére ilyen garanciáknak kell vonatkoznia. Az említett módosítások ezenkívül kibővítették az ügyek másik, azonos hatáskörű bírósághoz történő áttételének a lehetőségét. Valamely megyei vagy közigazgatási bíróság elnökének a kérelmére a körzeti bíróságok elnökei közös határozattal ítélethozatal céljából egy másik, azonos fokú bírósághoz tehetnek át egyes – általános elemeik alapján meghatározható – ügyeket. Ez az intézkedés csak kivételes esetekben alkalmazandó, és nem lehet rá állandó megoldásként támaszkodni. A szóban forgó módosítások ezenkívül kibővítették a bírák hozzájárulásuk alapján történő áthelyezésének lehetőségét is. A bíróság elnöke egy másik bíróság elnökének a kérelmére és az adott bíró hozzájárulása alapján átküldhet egy bírót valamely azonos vagy alacsonyabb szintű bírósághoz annak érdekében, hogy tárgyalást folytasson le egy ügyben, ha fennáll annak a tényleges veszélye, hogy a bíróság nem képes észszerű határidőn belül elintézni a beérkező ügyeket. Ebben az esetben a kirendelés időben is korlátozott.

A média szabadságával és pluralizmusával kapcsolatban a kormány javaslatot tett egy jogszabálytervezetre a médiaszabályozó hatóság függetlenségének megerősítése és a média tulajdoni viszonyai átláthatóságának javítása érdekében. Az információkhoz való hozzáférés jogának általános jogi és hivatalos védelmét az Alkotmány biztosítja, azonban az adatok megosztásának tényleges gyakorlata közjogi szervenként eltérő lehet. A 2020. évi jogállamisági jelentés óta továbbra is megbízhatóan működik az újságírók védelmének átfogó rendszere. A jelenleg zajló Covid19-világjárvány miatt csökkentek a reklámbevételek, ami gazdasági hatást gyakorolt a médiapluralizmusra és az újságírókra azáltal, hogy csökkentette az ágazatban a munkahelyek biztonságát, különösen a szabadúszók tekintetében. A kormány több támogatási intézkedést is elfogadott e problémák kezelése érdekében.

Az igazságszolgáltatási rendszer magas szintű digitalizációja meghatározó tényezőnek bizonyult annak biztosításában, hogy az észt igazságszolgáltatási rendszer képes legyen rugalmasan kezelni a Covid19-világjárvánnyal járó kihívásokat. Folyamatban van az e-File – az igazságszolgáltatási rendszer elektronikus kommunikációs rendszerének – új funkciókkal történő továbbfejlesztése, melyhez képzéseket is biztosítanak, és amely hozzájárult ahhoz, hogy a bíróságok hatékonyan oldják meg a beérkező ügyeket. Kibővültek a bírósági elnökök jogkörei: a hatékony igazságszolgáltatás érdekében szükség esetén, rendkívüli helyzetekben és korlátozott időre a hozzájárulásuk nélkül is áthelyezhetik a bírákat, valamint jogosultak az ügyek áttételére, és kérhetik a bírák kirendelését, azok hozzájárulása alapján. Ezek a jogkörök felhasználhatók a bíróságok esetleges ügyhátralékainak kezelésére, valamint a beérkező migrációs és menedékjogi ügyek megnövekedett számából eredő szükséghelyzetek kezelésére is. Átláthatóbbá tették a bírák előléptetését azáltal, hogy módosították az elsőfokú bíróságok bíráinak értékelési szempontjait azzal, hogy bevezettek egy eljárást a jelöltekre vonatkozó információk összegyűjtése érdekében.

Az Igazságügyi Biztos Hivatala „A” szintű minősítést kapott mint nemzeti emberi jogi intézmény. A Nemzeti Emberi Jogi Intézmények Világszövetsége (GANHRI) előtti akkreditációs eljárás 2019-ben kezdődött meg, azonban a Covid19-világjárvány miatt késedelmet szenvedett. 2020 decemberében befejeződött az eljárás, és az igazságügyi biztos megkapta az akkreditációt. Ahogy azt a 2020. évi jogállamisági jelentés is ismertette, nemzeti emberi jogi intézményként a biztos új feladatokat kapott, többek között eljárhat az emberi jogok védelmét szolgáló ENSZ-egyezményekkel és mechanizmusokkal kapcsolatban. Kibővült hatásköre miatt az igazságügyi biztos további emberi és pénzügyi erőforrásokat kapott, amelyek elegendőnek tűnnek feladatai megfelelő teljesítéséhez. Ezenkívül ha nem elegendők az erőforrásai, az intézmény forrásokat igényelhet a Parlamenttől, amit általában meg is adnak . Új funkcióin kívül és a szokásos ombudsmani feladatok mellett az igazságügyi biztos számos egyéb jogkörrel is rendelkezik. A biztos alkotmányossági felülvizsgálatra irányuló kérelmet nyújthat be, fegyelmi eljárást kezdeményezhet a bírák ellen, és közvetítői szerepet tölt be a polgárok és a Legfelsőbb Bíróság között. Az intézmény szűrőként működik a polgárok azon alkotmányossági felülvizsgálat iránti kérelmei tekintetében, amelyeket végül továbbítanak a Legfelsőbb Bíróság alkotmányossági felülvizsgálati tanácsához. A biztos saját kezdeményezésére vagy valamely polgár kérelme alapján fegyelmi eljárást kezdeményezhet a bírák ellen, amely kizárólag a bírák magatartására, valamint kötelezettségeik teljesítésére szorítkozhat, és nem érintheti a határozataik érdemi részét. Az egymást átfedő kérelmek és eljárások elkerülése érdekében ezt a jogkört a biztos a Legfelsőbb Bírósággal együttműködésben gyakorolja.

A kormány valamennyi Covid19-világjárvánnyal kapcsolatos rendelete tájékoztatást tartalmaz arra vonatkozóan, hogy azokat hogyan lehet jogi úton megtámadni. Ezenkívül a Legfelsőbb Bíróság megállapította, hogy az általános rendeleteket bárki megtámadhatja az attól számított 30 napon belül, hogy a rendelet az érintett személyre hatást gyakorolt. 2020 tavasza és 2021. március 1. között mintegy 40 panasz érkezett be a Tallinni Közigazgatási Bírósághoz, amelyeknek eddig a felét intézték el. A Legfelsőbb Bírósághoz egy alkotmányossági felülvizsgálat iránti kérelmet nyújtottak be. Ebben az ügyben az alkotmányossági felülvizsgálati tanács az egyenlő bánásmód alkotmányos követelményével összeegyeztethetetlennek és ennélfogva érvénytelennek nyilvánította a kulturális miniszter egyik rendeletének azt a szakaszát, amely feltételeket szabott az előadó-művészeti intézmények kormányzati támogatásához.

Néhány jogszabálymódosítás az Egészségügyi Tanácsot és a kormányt a Covid19-világjárvány kezelésével kapcsolatos jogkörökkel ruházta fel, anélkül, hogy szükséghelyzeti rendszert alakított volna ki. Ahogy az a 2020. évi jogállamisági jelentésben is szerepel, Észtország 2020. március 12-től 2020. május 18-ig szükséghelyzetet hirdetett, és a miniszterelnököt nevezte ki a szükséghelyzetet kezelő személynek. A miniszterelnök által e szerepében hozott törvényerejű rendeletek a közigazgatási bíróság előtt bírósági felülvizsgálat tárgyát képezhették, a Parlament és a köztársasági elnök azonban nem vizsgálhatta őket. 2020. május 17-én a Parlament módosításokat fogadott el a fertőző betegségek megelőzéséről és ellenőrzéséről szóló törvényhez, amelyek felhatalmazták az Egészségügyi Tanácsot és a kormányt, hogy a Covid19-világjárvány megelőzését és ellenőrzését célzó intézkedéseket fogadjanak el. E jogszabály alapján a kormány ideiglenes korlátozásokat állapíthat meg, melyek mindegyikének meg kell felelnie az adott célnak és a probléma adott időpontban fennálló terjedelmének, valamint az arányosság elvének. A Parlament – eljárási szabályzatának és belső szabályzatának megfelelően – a rendes eljárás keretében felügyeli a végrehajtó hatalom tevékenységeit. A Parlament a világjárvány alatt is folytatta a működését, és több intézkedést is elfogadott a fizikai érintkezés minimalizálása, ezáltal pedig a fertőzésveszély csökkentése érdekében.

Észtország egykamarás parlamenttel rendelkező parlamentáris köztársaság, ahol a Legfelsőbb Bíróság alkotmányossági felülvizsgálati tanácsa utólagos alkotmányossági felülvizsgálatot végezhet, bizonyos feltételek fennállása esetén többek között alkotmányjogi panasz alapján is. Az igazságszolgáltatási rendszer mellett az Igazságügyi Biztos Hivatala (az ombudsman) is szerepet játszik a fékek és ellensúlyok rendszerében. A lakosság és az érdekelt felek részvételét fejlett információs és kommunikációs technológiai eszközök támogatják.

Az újságírókkal kapcsolatban semmilyen jelentősebb rendszerszintű fenyegetésről nem érkezett beszámoló. A 2020. évi jogállamisági jelentés óta eltelt idő alatt is stabil volt az újságírók védelmének átfogó rendszere. A 2021. évi Médiapluralizmus Monitor még mindig kockázatként értékeli, hogy nem szüntették meg a rágalmazás büntetendőségét, és hogy az pénzbüntetéssel vagy két évig terjedő szabadságvesztéssel büntethető. A 2020. évi jogállamisági jelentés óta két új figyelmeztetést hoztak létre az Európa Tanács keretében működő, az újságírás és az újságírók biztonságának előmozdítását és védelmét célzó platformon. A figyelmeztetések a média szabadságát aláásó cselekményekre vonatkoznak. Az első figyelmeztetést időközben megoldották, a másodikkal kapcsolatban pedig a kormány azt válaszolta, hogy az egy független bíróság előtt folyamatban lévő polgári jogvitára vonatkozik, amelybe a kormány nem avatkozhat be.

Az információkhoz való hozzáférés jogának jogi és hivatalos védelmét az Alkotmány biztosítja, melynek gyakorlati megvalósítása azonban eltérő lehet. Akárcsak tavaly, az érdekelt felek idén is jelezték, hogy a közigazgatás bizonyos esetekben hajlamos megtagadni és/vagy késleltetni a közérdekű információkhoz való hozzáférést. Néhány minisztérium állítólag kiterjesztően értelmezi a tájékoztatási követelményekkel kapcsolatban meghatározott kivételeket, így például az adatvédelmet. Ez eltérő gyakorlatokat eredményez az információkhoz való hozzáférés terén. Ezt a megállapítást a 2021. évi Médiapluralizmus Monitor is megerősítette, amely szerint továbbra is közepes mértékű kockázat áll fenn a tájékoztatáshoz való jog védelmét illetően.

Néhány jogszabály-módosítás várhatóan javítani fogja a média tulajdoni viszonyainak átláthatóságát. Az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló módosított irányelv megfelelő rendelkezéseinek átültetése első ízben vezetne be olyan konkrét kötelezettséget, amely alapján a médiavállalatok kötelesek lennének közzétenni a tulajdonosi szerkezetüket. Jelenleg nem léteznek a tulajdonviszonyokra vonatkozó információk közzétételét előíró külön jogi rendelkezések, azonban a vállalkozásokkal kapcsolatos általános információk elektronikus úton, nyilvánosan és ingyenesen elérhetők a cégjegyzéken keresztül, az pedig közismert, hogy kik a fontosabb csatornák tulajdonosai. Egyelőre a 2021. évi Médiapluralizmus Monitor (MPM 2021) továbbra is úgy véli, hogy a média tulajdoni viszonyainak átláthatósága közepes kockázatot hordoz az új jogszabály elfogadásáig, azért is, mert a médiavállalatok tényleges tulajdonosi viszonyai nem minden esetben érhetők el nyilvánosan. Észtországban a hírmédia magas fokú összefonódása figyelhető meg.

A Kulturális Minisztérium jogszabálytervezetet készített a médiaszabályozó hatóság (a Fogyasztóvédelmi és Technikai Szabályozó Hatóság) függetlenségének megerősítése érdekében. A kormány jóváhagyta az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló módosított irányelv átültetésére irányuló, 2020-ban még előkészületben álló jogszabálytervezetet , és benyújtotta azt a Parlamenthez . A tervezet változásokat irányoz elő a nemzeti médiaszabályozó hatóság feladatkörét és hatáskörét illetően; az említett hatóság a Gazdasági és Kommunikációs Minisztérium közigazgatási szerveként működik, és jelenleg nem jogosult a médiatartalmak felügyeletére. Külön rendelkezés várható annak biztosítása érdekében, hogy a médiaszabályozó hatóság a feladatai teljesítése során függetlenül és pártatlanul járjon el, amely rendelkezés az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló módosított irányelv függetlenséggel kapcsolatos követelményeinek teljesítésére irányul. A médiaszabályozó hatóság arról számolt be, hogy továbbra is sikerült elegendő erőforrást fenntartania a feladatai elvégzéséhez, sőt további emberi erőforrásokat is biztosított.

Nem kötelező erejű iránymutatásokat vezettek be a lobbitevékenységre és az összeférhetetlenségre vonatkozóan. A kormány 2021. március 18-án két új iránymutatást fogadott el. Az első iránymutatás, azaz „A lobbistákkal való kommunikáció bevált gyakorlatáról szóló, a tisztségviselők számára kiadott iránymutatás” célja, hogy növelje a szakpolitikai döntéshozatal átláthatóságát, és a miniszterekre és azok tanácsadóira, valamint a minisztériumok és az állami szervek magas rangú tisztségviselőire – köztük az államtitkárokra – vonatkozik. Az iránymutatás nem kötelező erejű, és annak betartása önkéntes alapon történik. Az iránymutatást a GRECO ajánlása alapján fogadták el, amely javasolta, hogy hozzanak létre egy általános, önkéntes alapú lobbinyilvántartást, valamint egy lobbitevékenységgel kapcsolatos önkéntes rendszert a parlamenti képviselők számára . A dokumentum azonban nem határozza meg, hogy hogyan fogják elősegíteni a megvalósítását: azok a tisztségviselők, akikre a bevált gyakorlat vonatkozik, kötelesek elolvasni az iránymutatást, és az érintett hatóság vezetője felel annak gyakorlati megvalósításának nyomon követéséért. A második iránymutatás, azaz „Az összeférhetetlenség elkerüléséről szóló iránymutatás a miniszterek és azok tanácsadói számára” csak a miniszterekre és azok tanácsadóira vonatkozik, és több alapelvet is felsorol , többek között a forgóajtó-jelenséggel kapcsolatban. Az alapelvek azt tanácsolják, hogy az érintettek a hivatalukból történő távozás után egy évig tartózkodjanak az azonos területen működő magánvállalkozások és alapítványok ügyvezetésében vagy felügyelő testületében történő szerepvállalástól. Ez a korlátozás nem vonatkozik az említett vállalkozásoknál vagy alapítványoknál betöltött egyéb pozíciókra. A végrehajtásra vonatkozó rendelkezések szerint a miniszternek vagy a tanácsadónak meg kell ismerkednie az iránymutatással, továbbá javasolt egy külön online kurzus elvégzése is. Az említett iránymutatások és a lobbistákkal folytatott kommunikációról szóló új e-képzési modul elfogadását a 2021–2025-re szóló korrupcióellenes cselekvési terv a teljesítendő feladatok között határozza meg. Ahogy azt az Európa Tanács Korrupció Elleni Államok Csoportja (GRECO) megállapította , a forgóajtó-jelenségre vonatkozóan az iránymutatásokban foglalt szabályok határozott és pozitív előrelépést jelentenek.

I. melléklet: Források betűrend szerinti jegyzéke*

* A 2021. évi jogállamisági jelentéshez kapcsolódó konzultáció keretében beérkezett észrevételek jegyzéke megtalálható a következő weboldalon: https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/upholding-rule-law/rule-law/rule-law-mechanism/2021-rule-law-report-targeted-stakeholder-consultation .

A bíróságokról szóló törvény 45. szakaszának (11) bekezdéséhez fűzött indokolás.

A bíróságokról szóló törvény 45.2 szakaszához fűzött indokolás.

A bíróságokról szóló törvény 58.3 szakaszához fűzött indokolás.

A jogalkotási politika 2030-ig tartó fejlesztésére vonatkozó irányelvek – https://www.just.ee/sites/www.just.ee/files/oiguspoliitika_pohialused_aastani_2030_sk_luhike_versioon.pdf

A Parlament korrupcióellenes különbizottsága (2020), Starting points of the Select Committee on lobby regulation – 2020. december 11. ( https://www.riigikogu.ee/wpcms/wp-content/uploads/2020/12/Riigikogu-korruptsioonivastase-erikomisjoni-lähtepunktid-lobitöö-käsitlemisel.pdf ).

A tömegtájékoztatás szabadságával és sokszínűségével foglalkozó központ (2021), 2021. évi médiapluralizmus monitor. https://cmpf.eui.eu/media-pluralism-monitor/mpm-2021

Állami Számvevőszék (2020), KredEx extraordinary measures for companies to relieve the impact of corona crisis ( https://www.riigikontroll.ee/tabid/206/Audit/2517/language/en-US/Default.aspx ).

Az EJEB 2021. március 9-i ítélete, Bilgen kontra Törökország, 1571/07, ECLI:CE:ECHR:2021:0309JUD000157107.

Az észt kormány korrupcióellenes stratégiája, 2013–2020.

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1808 irányelve (2018. november 14.) a tagállamok audiovizuális médiaszolgáltatások nyújtására vonatkozó egyes törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseinek összehangolásáról szóló 2010/13/EU irányelvnek (Audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv) a változó piaci körülményekre tekintettel való módosításáról L 303/69.

Észtország kormánya (2020), Reply by the Government of Estonia to the Platform to Promote the Protection of Journalism and Safety of Journalists concerning the Results of Investigation Remain Offline Amid Ongoing Lawsuit Against Estonian Public Broadcaster and Journalists Mihkel Kärmas and Anna Pihl ( https://rm.coe.int/estonia-reply-eng-results-of-investigation-remain-offline-amid-ongoing/1680a134c9 ).

Észtország kormánya (2021), Executive agenda of the Government – 2021. március 11-i ülés ( https://valitsus.ee/uudised/valitsuse-113-istungi-kommenteeritud-paevakord ).

Észtország kormánya (2021), Good Practice In Communicating With Lobbyists For Officials ( https://www.korruptsioon.ee/en/conflict-interests/good-practice-communicating-lobbyists ).

Észtország kormánya (2021), Governance agreement for 2021–2023. ( https://valitsus.ee/en/governance-agreement-2021-2023 ).

Észtország kormánya (2021), Guidelines For Ministers And Their Advisers To Avoid Conflicts Of Interest ( https://www.korruptsioon.ee/en/conflict-interests/guidelines-ministers-and-their-advisors-avoid-conflicts-interest ).

Európa Tanács, Az újságírás és az újságírók biztonságának előmozdítását és védelmét célzó platform, https://www.coe.int/en/web/media-freedom/the-platform

Európa Tanács: Miniszterek Bizottsága (2010), A Miniszterek Bizottságának CM/Rec(2010)12. sz. ajánlása a tagállamoknak a bírák függetlenségéről, hatékonyságáról és szerepéről.

Európai Bizottság (2019–2021), Az EU igazságügyi eredménytáblája.