[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 7.6.2006

COM(2006) 274 végleges

2006/0096 (CNS)

Javaslat

A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Közösség és Kanada kormánya közötti, a felsőoktatás, a képzés és az ifjúság területén történő együttműködés keretének létrehozásáról szóló megállapodás aláírásáról

Javaslat

A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Közösség és Kanada kormánya közötti, a felsőoktatás, a képzés és az ifjúság területén történő együttműködés keretének létrehozásáról szóló megállapodás megkötéséről

(előterjesztő: a Bizottság)

1. INDOKOLÁS

1. A JAVASLAT HÁTTERE

E javaslat háttere kettős: egyfelől az Európai Unió felsőoktatási programja, másfelől a EU és Kanada közötti kapcsolatok, melyek közül az előbbi a felsőoktatás jelentőségének és minőségének világszínvonalra emelkedését, az utóbbi átfogóbb oktatási együttműködést irányoz elő.

Az oktatás alapvető eleme a lisszaboni stratégiának, amely előirányozza, hogy az Európai Unió oktatási rendszere 2010-re a világ számára követendő például szolgáljon. Ez a cél csak akkor teljesíthető, ha az európai oktatás lépést tart a világban zajló fejleményekkel, különös tekintettel a világ legfejlettebb országaival - többek között Kanadával - folytatott együttműködésre, az oktatásban használt szemléletmódoknak és követelményeknek ezekkel az országokkal történő összehasonlítására.

A Kanadával való kapcsolatokat a folyamatos bővülés jellemzi, amelynek legutóbbi kifejeződése egy „Partnerségi Terv” elfogadása 2004-ben, amely a fennálló megállapodás fejlesztését a felsőoktatási és szakképzési intézményekhez való hozzáférés javításán, a csereprogramok számának és körének bővítésén keresztül irányozza elő. A terv külön említést tesz az oktatás formális struktúráitól független ifjúságpolitikai tevékenységek folytatásáról.

E megállapodást 2000-ben kötötték; és ez a megállapodás az EU-Kanada programot további öt évre, 2005-ig megújította. A program külső értékelésére 2004 októbere és 2005 márciusa között került sor. A független értékelés arra a következtetésre jutott, hogy a program a transzatlanti felsőoktatásban és szakképzésben a tartós partnerségek és szinergiák létrehozásának hatékony eszköze, valamint hozzájárult a kölcsönös egyetértés és a humánerőforrás-fejlesztés minőségének javításához. 2005. június 27-én a Bizottság elfogadta az értékelés eredményeiről szóló közleményt.

A Bizottság Kanada képviselőivel folytatott tárgyalások során új megállapodást dolgozott ki a Bizottságot ezen tárgyalások lefolytatására felhatalmazó 2005. október 24-i tanácsi határozat mellékletében megállapított tárgyalási irányelvek alapján.

E javaslat az Európai Közösség és Kanada kormánya közötti, a felsőoktatás, a képzés és az ifjúság területén történő együttműködés keretének létrehozásáról szóló megállapodás (továbbiakban: a megállapodás) aláírására és megkötésére vonatkozik, a 2006-2013 közötti időszakra.

2. A JAVASLAT CÉLKITűZÉSEI

Célkitűzések

1. E megállapodás általános célkitűzései az alábbiak:

a) Az Európai Unió és Kanada népei közötti kölcsönös egyetértés előmozdítása, beleértve egymás nyelveinek, kultúráinak és intézményeinek szélesebb körű megismerését;

b) A humán erőforrás minőségének javítása az Európai Közösségben és Kanadában egyaránt, a globális tudásalapú gazdaság kihívásainak való megfeleléshez szükséges készségek megszerzésének megkönnyítése által.

2. A megállapodás egyedi célkitűzései az alábbiak:

a) A transzatlanti felsőoktatási, képzési és ifjúsági együttműködés számára európai közösségi és kanadai hozzáadott érték dimenzió megerősítése;

b) Az Európai Unió és Kanada állampolgárai közötti transzatlanti csereprogramokhoz való hozzájárulás;

c) A felsőoktatási és szakképzési intézmények, az ifjúsági intézmények és szervezetek fejlesztésének elősegítése;

d) A felsőoktatás, a képzés és az ifjúság területén tevékeny érdekelt felek közötti partnerségek előmozdítása és/vagy fokozása az Európai Közösségben és Kanadában;

e) Az egyének szakmai fejlődéséhez való hozzájárulás a megállapodás általános célkitűzéseinek elérése mellett;

f) Az ifjúságpolitikával és ifjúsági munkával kapcsolatos párbeszéd és csereprogramok lehetőségeinek fejlesztése.

3. A megállapodás működési célkitűzései az alábbiak:

a) A felsőoktatási és szakképzési intézmények közötti együttműködés támogatása a közös tanulmányi és/vagy képzési programok és a hallgatók mobilitásának elősegítése és fejlesztése céljából;

b) A transzatlanti hallgatói mobilitás minőségének javítása az átláthatóságnak, a képesítések és tanulmányi/képzési időszakok kölcsönös elismerésének, illetve adott esetben a kreditpontok hordozhatóságának előmozdításával;

c) A felsőoktatás, a képzés és az ifjúság területén aktív állami és magánszervezetek együttműködésének támogatása a szakpolitikai kérdésekkel kapcsolatos eszmecsere és tapasztalatcsere ösztönzése céljából;

d) Szakemberek (beleértve a képzési szakembereket) transzatlanti mobilitásának támogatása az Európai Unió és Kanada közötti kapcsolatok szempontjából lényeges témákra vonatkozó kölcsönös egyetértés és szakértelem javítása céljából;

e) Ifjúsági intézmények és szervezetek, valamint ifjúsági munkások, ifjúsági vezetők és más ifjúsági szereplők közötti együttműködés támogatása a bevált gyakorlatok cseréjének elősegítése és hálózatok fejlesztése céljából.

3. ÖSSZHANG MÁS POLITIKÁKKAL

Az EU-Kanada felsőoktatási, képzési és ifjúsági megállapodás teljes mértékben összhangban van az ezeken a területeken létező egyéb európai uniós eszközökkel, illetve azokat kiegészíti, megnyitva a lehetőséget a minőségi oktatás célkitűzéseinek követésére az EU és Kanada közötti együttműködésen keresztül, és meghonosítva egy személyes transzatlanti együttműködést. A megállapodás továbbá kiegészít a kanadai egyetemeken működő EU kiválósági központok hálózatának tevékenységeit további cserelehetőségek nyújtása, valamint az Atlanti-óceán két partján működő intézmények és szervezetek közötti strukturális együttműködés ösztönzése révén.

4. KONZULTÁCIÓK AZ ÉRDEKELT FELEKKEL

- 2001. évi tanulmány a szakoktatási és képzési együttműködés módozatairól

A Bizottság megbízásából készített tanulmány hangsúlyozta az EU-Kanada közötti szakképzési együttműködés fontosságát. Jóllehet a szakképzési intézmények nincsenek szükségképpen jól felkészülve a transzatlanti együttműködésre, komoly lehetőség van a kölcsönös gazdagításra az együttműködés e formáján keresztül, amely új lehetőségeket nyújt olyan hallgatók, gyakornokok és oktatók transzatlanti mobilitására, akik e lehetőségekhez egyébként nem férnének hozzá. A tanulmány megállapította, hogy a felsőoktatási lehetőségeket kiegészítő szakképzési komponens létrehozása jelentős költségvetési erőfeszítést igényel.

- Időközi külső értékelés

A külső értékelés 2005 elején lezárult. Az értékelés megerősítette a program hatékonyságát és helytállóságát, valamint hogy a program előnyös az érintett intézmények, tantestületek és hallgatók számára. Az értékelés ugyanakkor megállapította, hogy a program nem elég kiterjedt ahhoz, hogy hatást gyakoroljon az Európai Unió és Kanada népei közötti kölcsönös egyetértésre. Az értékelők különösen kiegészítő mobilitási támogatások rendszerének bevezetését javasolják a sikeres projektekre vonatkozóan. 2005. június 27-én a Bizottság elfogadta az ezen értékelés eredményeiről szóló közleményt[1].

- Kanada-EU ifjúsági szeminárium

2004 novemberében kísérleti jelleggel szemináriumot tartottak európai uniós és kanadai ifjúsági szervezetek és ifjúsági munkások számára. A szeminárium megerősítette, hogy mindkét oldalon érdeklődés és igény mutatkozik a tapasztalatok megosztása iránt a fiatalokat érintő területeken, így az állampolgárság és a kulturális sokszínűség, az önkéntesség, illetve a nem formális képzés elismerése és ösztönzése területén. A szeminárium mindenekelőtt a döntéshozók közötti párbeszéd folytatását, a bevált gyakorlatok cseréjének megkönnyítését és az erőforrások ifjúsági munkások közötti megosztását javasolta.

5. A MEGVIZSGÁLT LEHETőSÉGEK

5.1. Módszerek és eszközök: Szakpolitikai párbeszéd és összehangolás

Az Európai Unió és Kanada közötti szakpolitikai párbeszéd egyértelműen hozzájárulhat az oktatási, képzési és ifjúságpolitikai stratégiák jobb megértéséhez, előidézheti a bevált gyakorlatok cseréjét és – végső soron – a polgárokra közvetlenül kiható intézkedésekhez vezethet.

A szakpolitikai párbeszéd önmagában azonban esetleg nem hoz létre alulról felfelé irányuló, személyes, innovatív együttműködést, vagy a fiatalok minőségi mobilitásának fokozását, és a fiatalok és a szervezetek jobb hozzáférését a transzatlanti cseretapasztalatokhoz. E tevékenység ösztönzéséhez és támogatásához konkrét fellépésekre (alprogramokra) van szükség.

5.2. A kiadási program lehetséges alternatívái

5.2.1. Meglévő vagy javasolt keretekbe történő integrálás

A meglévő oktatási és képzési programok, így a „ Socrates ” és a „ Leonardo da Vinci ” programok a tagországok polgárai számára készültek és kizárólag arra irányulnak. A döntéshozatali eljárás, az alprogramok tipológiája és a végrehajtási mechanizmusok nem illeszkednek az EU-Kanada kétoldalú felsőoktatási és szakképzési együttműködés kereteibe. Ugyanez vonatkozik az egész életen át tartó tanulás tervezett programjára is.

Az „ Erasmus Mundus ” program célja a felsőoktatás minőségének javítása az Európai Unióban, valamint annak világszerte történő előmozdítása a harmadik országok hallgatóinak és kutatóinak nyújtott ösztöndíjprogramon keresztül. Az Erasmus Mundus-t nem kétoldalú cserékre, nemzetközi tantervfejlesztésre vagy az intézményi együttműködésre tervezték. Nem terjed ki a szakképzésre, és a felsőfokú végzettséggel rendelkező hallgatókra összpontosít, szemben a javasolt együttműködési programmal, amely elsősorban a felsőfokú végzettséggel még nem rendelkező hallgatókkal kapcsolatos tevékenységekre koncentrál.

Más külső programok ugyancsak alkalmatlanok az itt javasolt EU-Kanada kétoldalú együttműködés célkitűzéseinek megvalósítására.

Bár a jelenlegi Ifjúság program (és amennyiben elfogadásra kerül, a jövendő Cselekvő ifjúság program) elvileg lehetővé teszi a harmadik országokkal folytatott együttműködést, ez az együttműködés hatókörében korlátozott, és leginkább a szomszédos országokra összpontosít. Ezt sem kétoldalú együttműködésre tervezték. A javasolt kétoldalú EU-Kanada megállapodás ezért kiegészíti ezt a programot.

5.2.2. A megállapodás megújítása és a jelenlegi program hatályának bővítése

A javasolt megállapodás és az általa létrehozandó együttműködési keret program nem jelent gyökeres változást a jelenlegi együttműködéshez képest. Ugyanakkor azzal felel az EU-Kanada Partnerségi Terv célkitűzéseire, hogy növeli a csereprogramok lehetőségeit, minden lehetséges kedvezményezett számára jobb hozzáférést biztosít, és új keretet nyújt az ifjúságpolitika területén való együttműködésre.

A megállapodás fellépései figyelembe veszik a korábbi tapasztalatokból levont tanulságokat azáltal, hogy különbséget tesznek a felsőoktatás és a szakképzés között, építenek a kiválóságra, és bővítik a hallgatók és a fiatalok csereprogramjait.

Az értékelés megállapította, hogy a jelenlegi program szűkös költségvetése korlátozta a program felsőoktatásra gyakorolt lehetséges hatását, és akadályozta a szakképzés területén megvalósuló jelentékeny együttműködés kialakulását. A javasolt megállapodás által létrehozandó együttműködési keret a jelenlegi 0,8 millió euróról átlagosan évi 2 millió euróra való költségvetési emelkedéssel jár.

5.3. A figyelembe vett lehetőségek pozitív és negatív hatásainak vizsgálata

Célkitűzéseinek elérése esetén a megállapodásban tervezett fellépések rövid és hosszú távon is pozitív hatással lesznek a fiatalokra, csakúgy, mint a felsőoktatással, képzéssel és az ifjúság kérdéseivel foglalkozó intézményekre és szervezetekre.

A transzatlanti mobilitás értékes tapasztalatokkal gazdagítja a résztvevőket, segítve őket abban, hogy könnyebben integrálódjanak a ma társadalmába és tudásalapú gazdaságába. Az egymás közötti együttműködés a sikeres gyakorlatok egymástól történő átvétele és új megközelítések közös kidolgozása révén segíti az intézményeket a jobb tantervek és oktatási módszerek kialakításában. Hosszú távon az együttműködés segít fenntartani az Európai Unió és Kanada közötti személyes egyetértés nagyon jó szintjét.

Társadalmi, gazdasági vagy környezeti szinten a hatások nem ütköznek egymással.

5.4. Jelen lehetőség választásának indokai

Széles körű az egyetértés abban, hogy a megállapodás központi eleme a felsőoktatás maradjon. Ugyanakkor a megállapodásban tervezett fellépések hozzáférést biztosítanak a transzatlanti együttműködésre olyan szakoktatási és szakképzési szervezetek számára is, amelyek egyébként nem vennének részt ilyen együttműködésben. A megállapodás hatóköre is kibővül, hogy tartalmazza az ifjúsági fellépéseket, amelyek az Európai Unió és Kanada közötti új együttműködés fejlesztését célozzák a fiataloknak nyújtott nem formális oktatás területén.

Az egész életen át tartó tanulás keretében, valamint az EU-Kanada kapcsolatok személyes dimenziójának erősítésére, az együttműködési fellépések ugyancsak nyitottak lesznek a főként az egyetemi világ és a közigazgatás világán kívüli fiatal szakemberek irányában, akik az EU és Kanada közötti kapcsolatot közvetlenül érintő, a kanadai hatóságokkal való konzultáció során meghatározandó területeken kívánnak tanulmányokat folytatni, vagy képzésben részt venni.

A megállapodás hatását fokozna a rendszeres hatással bíró, szakpolitikai irányultságú projektek és ifjúsági alprogramok bevezetése. E projektek célja az egész életen át tartó tanulásra vonatkozó bevált gyakorlatok cseréje és az ezekre vonatkozó ismeretek növelése, amelyek egyaránt tartanak számot az Európai Unió és a partnerországok érdeklődésére, és a végrehajtásukban közvetlenül érintetteken kívül másokra is hatással lehetnek.

6. A JAVASLAT JOGI ELEMEI

6.1. Jogalap

A javaslat alapja a Szerződés 149., 150. és 300. cikke.

6.2. Szubszidiaritás és arányosság

Az együttműködés számára többoldalú keretet javasolva, a megállapodás kiegészíti a tagállamok és Kanada közötti kétoldalú együttműködési programokat. Teljes mértékben tiszteletben tartja a tagállamok hatáskörét, meghagyva a kezdeményezés jogát a célintézmények és célszervezetek számára. A javasolt megállapodás nem szándékozik olyan szabályozási megközelítéseket hozni, amelyek összeütközésbe kerülnének a tagállamok e területen fennálló kizárólagos hatáskörével.

A tervezett együttműködés alacsony költségű művelet, potenciálisan jelentős hatásokkal. Az arányosság érvényesülése biztosított.

7. A BEAVATKOZÁS LEÍRÁSA

A megállapodás az alábbi alprogramokon keresztül valósítja meg célkitűzéseit:

7.1. Felsőoktatási és képzési alprogram

Ezen alprogram célcsoportját felsőoktatási és szakképzési intézmények és szervezetek, illetve azok oktatói, hallgatói és gyakornokai képezik. A alprogram két konkrét célkitűzésnek felel meg, nevezetesen a felsőoktatási és szakképzési intézmények és szervezetek fejlesztéséhez való hozzájárulásra, illetve az oktatók, hallgatók és gyakornokok mobilitásának növelésére.

A projektek e típusa főképp a jelenleg támogatott közös projektek típusának folytatását fedi. A konzorciális projektek az EU-Kanada együttműködés számára kulcsfontosságú, a kanadai hatóságokkal folytatott konzultáció során meghatározandó, elsőbbséget élvező területekre összpontosítanak.

Szintén ezen alprogram értelmében a kiváló minőségűnek bizonyuló projektek további pénzügyi támogatásban részesülhetnek a kezdeti 3-4 éves szakasz végén, mely támogatást kizárólag a hallgatói mobilitás további lehetőségeinek finanszírozására nyújtják. Ezen intézkedés kiemeli az alprogram profilját azáltal, hogy a kiválóságra helyezi a hangsúlyt. Ez növeli a finanszírozott projektek motivációját jó minőségű mobilitási projektek elkészítésére és az azok fenntarthatóságához való hozzájárulásra.

7.2. Ifjúsági alprogram

Ennek az intézkedésnek a célcsoportját ifjúsági intézmények, szervezetek, és ifjúsági munkások képezik. A tevékenységek célja:

a) megkönnyíteni a párbeszédet és a bevált gyakorlatok cseréjét, valamint az ifjúsági munka módszertani eszközeinek megosztását a döntéshozók, ifjúsági munkások, ifjúsági szervezetek és az ifjúsági ügyekért, többek között az ifjúság mobilitásáért felelős egyéb struktúrák között. E tevékenységek körébe tartozhatnak szemináriumok, tanfolyamok, árnyékmunka (job shadowing) és tanulmányi látogatások kitűzött témákban, pl. kulturális sokszínűség, önkéntesség, nem formális képzés elismerése.

b) fenntartható, új többoldalú partnerségek és hálózatok építése a résztvevő szervezetek közötti további együttműködés és a fiatalok mobilitásának céljából, tárgyalások, internetes honlapok, információ-megosztás, stb. által.

7.3. Kiegészítő alprogram

Ezen alprogram szerint szakpolitikai irányultságú intézkedésekre támogatás adható. E szakpolitikai irányultságú intézkedések célcsoportjai a felsőoktatással és a szakképzéssel foglalkozó szervezetek. Ezen intézkedések konkrét célkitűzése az EU és Kanada közötti együttműködés fokozása a felsőoktatás és szakképzés fejlesztése tekintetében, az elsőbbséget élvező témákra összpontosítva. Hosszabb távon ezek az intézkedések hatással vannak a szakpolitika és a rendszer fejlődésére. Az ebbe a kategóriába tartozó tevékenységek magukba foglalhatják a tanulmányokat, konferenciákat, szemináriumokat, munkacsoportokat és teljesítményértékelési gyakorlatokat.

Ezen alprogram értelmében támogatás adható az egyetemi világon és a közigazgatás világán kívüli szakemberek (döntéshozók, szociális partnerek képviselői, újságírók, stb.) mobilitására, akik az EU és Kanada közötti kapcsolatokat közvetlenül érintő, a kanadai hatóságokkal való konzultáció során meghatározandó területeken kívánnak tanulmányokat folytatni, vagy képzésben részt venni.

Pénzügyi támogatás nyújtható azon ösztöndíjas egyesületeknek, amelyek tagjai olyan hallgatók, akik részt vettek az EK/Kanada felsőoktatási és szakképzési konzorciumok által végrehajtott csereprogramokban.

8. KÖLTSÉGVETÉSI VONZAT

A javasolt fellépések maximális költsége nyolcéves időszakra (2006-2013) 17,4 millió euro (ebből 1 millió euro az ifjúsági alprogramokra), feltéve, hogy Kanada is ennek megfelelő támogatást bocsát rendelkezésre.

A megállapodás a tevékenységek irányának megváltoztatását és ezért a pénzügyi terv keretében a megállapodás számára megállapított költségvetés újraértékelését lehetővé tevő záradékot tartalmaz.

8.1. A költségvetés növelésének oka

Amint az az 5.2. pontban megállapításra került, a jelenlegi program szűkös költségvetése korlátozta a program felsőoktatásra gyakorolt lehetséges hatását és akadályozta a szakképzés területén a jelentős együttműködés kialakulását.

8.2. Költségszámítás – Referenciaösszegek számítási célokra

Ez a szakasz a megállapodásban tervezett különböző alprogramok működésére vonatkozó jelenlegi feltételezéseken alapul. A végleges költségszámítás megállapítása azonban a ténylegesen rendelkezésre álló éves finanszírozástól és az alprogramok pontos végrehajtási módozataitól függ, amelyeket a feleknek még részletesen meg kell határozniuk.

8.2.1. Felsőoktatási és képzési alprogramok

Konzorciumok: 138 000 euro, amelyből 120 000 euro mobilitási juttatás (1000 euro/hó + 1000 euro utazásra hallgatónként, összesen 24 hallgató részére, átlagosan 4 hónapos tanulmányi időszakra) és 18 000 euro a konzorciumban társult partnereknek elkülönített átalányösszeg. A mobilitást nem tartalmazó projektek esetében a juttatás átlagos összege 100 000 euro.

Kiválósági projektek: 100 000 euro a kiegészítő mobilitási lehetőségekre (1000 euro/hó + 1000 euro utazásra hallgatónként, összesen 20 hallgató részére, átlagosan 4 hónapos tanulmányi időszakra).

8.2.2. Ifjúság

Bevált gyakorlatok cseréje, többoldalú partnerségek és hálózatok: a számítás projektenként átlagosan 20 000 euro költségen alapul. Az EU hozzájárulás elsősorban az EU résztvevők utazási költségeit, illetve a tevékenység EU-ban való fogadásával kapcsolatos költségeket fedezi (főleg szállás és napidíjak).

8.2.3. Kiegészítő fellépés

Szakpolitika-orientált intézkedések: 100 000 €

Egyéni mobilitási juttatások: 32 000 euro (ösztöndíjasonként 5000 euro/hó + 2000 euro utazásra, átlagosan 6 hónapos időszakra)

Az ösztöndíjasok egyesületének éves támogatása 15 000 euróra becsülhető.

8.3. Eredmény-előirányzat

A tervezett fellépések nyolcéves időszak alatt mintegy 210 projektet támogatnak majd (a részleteket lásd a pénzügyi kimutatás 8. pontjában). A mobilitási tevékenységekben 4 430 fő vesz részt az Európai Unióból és Kanadából a megállapodás teljes ideje alatt.

Javaslat

A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Közösség és Kanada kormánya közötti, a felsőoktatás, a képzés és az ifjúság területén történő együttműködés keretének létrehozásáról szóló megállapodás aláírásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 149. és 150. cikkére, összefüggésben a 300. cikk (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával,

tekintettel a Bizottság javaslatára[2],

mivel:

1. 2005. október 24-i határozatával a Tanács felhatalmazta a Bizottságot arra, hogy tárgyalásokat folytasson Kanada kormányával a felsőoktatás, a képzés és az ifjúság területén való együttműködési program megújítására vonatkozó megállapodásról.

2. Azokkal az irányelvekkel összhangban, amelyeket a Bizottságnak a felsőoktatás, a képzés és az ifjúság területén való együttműködési program megújítására vonatkozó megállapodásról a Kanada kormányával történő tárgyalások folytatására való felhatalmazásáról szóló tanácsi határozat mellékletében állapítottak meg, a Bizottság a Közösség nevében a Kanada kormányával folytatott tárgyalások során megállapodást dolgozott ki

3. A Közösség és Kanada kormánya kölcsönös hasznot várnak az együttműködéstől, amelynek a Közösség oldaláról kiegészítő jellegűnek kell lennie a tagállamok és Kanada kormánya közötti kétoldalú programokhoz képest, és európai hozzáadott értéket kell nyújtania;

4. A Bizottság által folytatott tárgyalások nyomán született megállapodást alá kell írni annak későbbi lehetséges megkötése céljából.

A KÖVETKEZOKÉPPEN HATÁROZOTT:

Egyetlen cikk

1. A megállapodás egy későbbi időpontban történő megkötésére figyelemmel, a Tanács elnöke ezennel engedélyt kap, hogy kijelölje az Európai Közösség és Kanada kormánya közötti, a felsőoktatás, a képzés és az ifjúság területén történő együttműködés keretének létrehozásáról szóló megállapodás Közösség nevében történő aláírására felhatalmazott személyt vagy személyeket.

2. A megállapodás szövegét mellékletként csatolták e határozathoz.

Kelt Brüsszelben, -án/-én.

a Tanács részéről

az elnök

2006/0096 (CNS)

Javaslat

A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Közösség és Kanada kormánya közötti, a felsőoktatás, a képzés és az ifjúság területén történő együttműködés keretének létrehozásáról szóló megállapodás megkötéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 149. és 150. cikkére, összefüggésben a 300. cikk (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával, illetve a 300. cikk (3) bekezdésének első albekezdésével,

tekintettel a Bizottság javaslatára[3],

tekintettel az Európai Parlament véleményére,

mivel:

5. 2005. október 24-i határozatával a Tanács felhatalmazta a Bizottságot arra, hogy tárgyalásokat folytasson Kanada kormányával a felsőoktatás, a képzés és az ifjúság területén való együttműködési program megújítására vonatkozó megállapodásról.

6. Azokkal az irányelvekkel összhangban, amelyeket a Bizottságnak a felsőoktatás, a képzés és az ifjúság területén való együttműködési program megújítására vonatkozó megállapodásról a Kanada kormányával történő tárgyalások folytatására való felhatalmazásáról szóló tanácsi határozat mellékletében állapítottak meg, a Bizottság a Közösség nevében a Kanada kormányával folytatott tárgyalások során megállapodást dolgozott ki.

7. A Közösség és Kanada kormánya kölcsönös hasznot várnak az együttműködéstől, amelynek a Közösség oldaláról kiegészítő jellegűnek kell lennie a tagállamok és Kanada közötti kétoldalú programokhoz képest, és európai hozzáadott értéket kell nyújtania.

8. A megállapodást annak egy későbbi időpontban történő lehetséges megkötésére figyelemmel, a(z) […]-i …/…/EK tanácsi határozattal összhangban a Közösség nevében […]-án/-én aláírták.

9. A megállapodást jóvá kell hagyni,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

1. Az Európai Közösség és Kanada kormánya közötti, a felsőoktatás, a képzés és az ifjúság területén történő együttműködés keretének létrehozásáról szóló megállapodás a Közösség nevében jóváhagyást nyert.

2. A megállapodás szövegét mellékletként csatolták e határozathoz.

2. cikk

A megállapodás 6. cikkében említett vegyes bizottságba delegált európai közösségi küldöttség a Bizottság képviselőjéből, valamint az őt segítő, az egyes tagállamok egy-egy képviselőjéből áll.

3. cikk

A Tanács elnöke engedélyt kap arra, hogy kijelölje a megállapodás 12. cikkének (1) bekezdésében előírt értesítés megtételére felhatalmazott személyt.

Kelt Brüsszelben, -án/-én.

a Tanács részéről

az elnök

MELLÉKLET

MEGÁLLAPODÁS AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG ÉS KANADA KORMÁNYA KÖZÖTT A FELSŐOKTATÁS, A KÉPZÉS ÉS AZ IFJÚSÁG TERÜLETÉN TÖRTÉNŐ EGYÜTTMŰKÖDÉSI KERET LÉTREHOZÁSÁRÓL

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG,

egyrészről

KANADA KORMÁNYA,

másrészről,

(a továbbiakban együttesen: a felek),

MEGÁLLAPÍTVA, hogy az Európai Közösség és tagállamai, valamint Kanada kormánya által 1990. november 22-én elfogadott Európai Közösség – Kanada Kapcsolatokról szóló Nyilatkozat külön utalást tesz az olyan különböző területeken történő kölcsönös együttműködés megerősítésére, amelyek közvetlenül érintik állampolgáraik jelenlegi és jövőbeli jólétét, mint például oktatási és kulturális csereprogramok és közös projektek, beleértve az egyetemi és ifjúsági csereprogramokat;

MEGÁLLAPÍTVA, hogy az 1996. december 17-én elfogadott Kanada-EU közös politikai nyilatkozat és cselekvési terv kimondja, hogy a közös kultúrán és értékeken alapuló kapcsolatok megújítása érdekében a felek ösztönözni fogják az állampolgáraik közötti kapcsolatokat minden szinten, különösen az ifjúság körében; és hogy a nyilatkozathoz csatolt közös cselekvési terv ösztönzi a feleket együttműködésük további megerősítésére a felsőoktatási és képzési együttműködési program létrehozásáról szóló Európai Közösség és Kanada kormánya közötti, 1996-ban ratifikált megállapodáson keresztül;

MEGÁLLAPÍTVA, hogy a 2004. március 18-án az EU-Kanada csúcstalálkozón elfogadott EU-Kanada partnerségi program említi olyan új utak keresésének szükségét, amelyek elősegítik a népeink közötti kapcsolatok létrehozását, különösen a kanadai és az európai közösségi ifjúsági csereprogramok alkalmazási körének bővítése és az EK-Kanada együttműködés alkalmazási körének megerősítési és bővítési eszközeinek kutatása által a 2001 márciusában ratifikált felsőoktatási és képzési együttműködési program megújításáról szóló Európai Közösség és Kanada kormánya közötti megállapodás megújításakor;

MEGÁLLAPÍTVA, hogy a 2005. június 19-én az EU-Kanada csúcstalálkozón elfogadott közös nyilatkozat említi továbbá az EU és Kanada vezetőinek arra vonatkozó szándékát, hogy megújítsák, megerősítsék és bővítsék a felsőoktatási és képzési együttműködési program megújításáról szóló, 2001-ben ratifikált megállapodás alkalmazási körét, különösen az ifjúságot érintő együttműködés hozzáadásán keresztül az egyetemi együttműködés és az állampolgáraink közötti transzatlanti csereprogram megerősítése érdekében;

FIGYELEMBE VÉVE az Európai Közösség tagállamai hatásköreinek illetve Kanada tartományainak és területeinek az oktatás és a képzés területén való jogalkotási hatáskörei, valamint a felsőoktatási és szakképzési intézmények autonómiájának teljes tiszteletben tartását;

FIGYELEMBE VÉVE, hogy az 1996-os és 2001-es felsőoktatási és képzési megállapodások elfogadása és végrehajtása megvalósítja az EU-Kanada nyilatkozatok kötelezettségeit, és hogy az együttműködés mindkét fél részére nagyon pozitív volt;

ELISMERVE, hogy a felsőoktatás és a képzés döntő módon járul hozzá a globális, tudásalapú gazdaságban részt venni képes humán erőforrás létrehozásához;

FELISMERVE, hogy a felsőoktatási, képzési és ifjúsági együttműködésnek ki kell egészítenie az Európai Közösség és Kanada közötti egyéb releváns együttműködési kezdeményezéseket;

ELISMERVE annak jelentőségét, hogy figyelembe vegyék a felsőoktatás és a képzés területén az e területeken tevékeny nemzetközi szervezetek – mint például az OECD, az UNESCO, és az Európa Tanács – által elvégzett munkát;

FELISMERVE, hogy a felek közös érdeke a felsőoktatási, képzési és ifjúsági együttműködés, mint az Európai Közösség és Kanada között létező szélesebb együttműködés része;

REMÉLVE, hogy a felsőoktatási, képzési és ifjúsági együttműködésből kölcsönös haszon származik;

FELISMERVE annak szükségességét, hogy kibővítsék az e megállapodásban támogatott tevékenységekben való részvétel lehetőségét, különösen a képzési és az ifjúsági ágazatban folytatott tevékenységek esetében;

KÍVÁNVA a felsőoktatási és képzési együttműködés folyamatos vezetése alapjának megújítását;

A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

1. CIKK

Cél

E megállapodás felsőoktatási, képzési és ifjúsági együttműködési keretet hoz létre az Európai Közösség és Kanada között.

2. CIKK

Fogalommeghatározások

E megállapodás alkalmazásában :

1. „felsőoktatási intézmény”: bármelyik fél alkalmazandó jogszabályai és gyakorlatai szerinti minden olyan létesítmény, amely felsőoktatási szintű képesítéseket vagy diplomákat kínál, függetlenül annak megnevezésétől;

2. „szakképzési intézmény”: minden olyan köz-, félig köz- vagy magánszerv, amelynek – függetlenül a megnevezésétől – bármelyik fél alkalmazandó jogszabályai és gyakorlata szerint az a célja, vagy arra vállalkozik, hogy olyan szakoktatást vagy szakképzést, szakmai továbbképzést, továbbképző szakképzést vagy átképzést folytasson, amely hozzájárul a képesítések illetékes hatóságok általi elismeréséhez;

3. „hallgatók”: minden olyan személy, aki az e cikkben meghatározott felsőoktatási vagy szakképzési intézmények által folytatott, és az illetékes hatóságok által elismert vagy anyagi támogatásban részesülő oktatásban, tanfolyamon vagy képzési programban vesz részt;

4. „ifjúság”: nem formális és informális képzéshez kapcsolódó tevékenységi területek, beleértve az ifjúsági szervezeteket és egyéb ifjúsági szövetségeket, valamint az ifjúsági munkásokat, ifjúsági vezetőket és egyéb, az ifjúságnak vagy az ifjúsággal dolgozó szereplőket.

3. CIKK

Célkitűzések

1. E megállapodás általános célkitűzései az alábbiak:

a) Az Európai Unió és Kanada népei közötti kölcsönös egyetértés előmozdítása, beleértve egymás nyelveinek, kultúráinak és intézményeinek szélesebb körű megismerését;

b) A humán erőforrás minőségének javítása az Európai Közösségben és Kanadában egyaránt, a globális tudásalapú gazdaság kihívásainak való megfeleléshez szükséges készségek megszerzésének megkönnyítése által.

2. A megállapodás egyedi célkitűzései az alábbiak:

a) A felsőoktatás, a képzés és az ifjúság területén való transzatlanti együttműködés számára egy erősebb európai közösségi és kanadai hozzáadott érték dimenzió megerősítése;

b) Az Európai Unió és Kanada állampolgárai közötti transzatlanti csereprogramokhoz való hozzájárulás;

c) A felsőoktatási és szakképzési intézmények, valamint az ifjúsági intézmények és szervezetek fejlesztéséhez való hozzájárulás;

d) A felsőoktatás, a képzés és az ifjúság területén tevékeny érdekelt felek közötti partnerségek előmozdítása és/vagy megerősítése az Európai Közösségben és Kanadában;

e) Az egyének szakmai fejlődéséhez való hozzájárulás, a megállapodás általános célkitűzéseinek elérése mellett;

f) Az ifjúságpolitikával és ifjúsági munkával kapcsolatos párbeszéd és csereprogramok lehetőségeinek megteremtése.

3. A megállapodás működési célkitűzései az alábbiak:

a) A felsőoktatási és szakképzési intézmények közötti együttműködés támogatása a közös tanulmányi és/vagy képzési programok és a hallgatói mobilitás elősegítése és fejlesztése céljából;

b) A transzatlanti hallgatói mobilitás minőségének javítása az átláthatóságnak, a képesítések és tanulmányi illetve képzési időszakok kölcsönös elismerésének, illetve adott esetben a kreditpontok hordozhatóságának előmozdításával;

c) A felsőoktatás, a képzés és az ifjúság területén tevékeny állami és magánszervezetek közötti együttműködés támogatása a szakpolitikai kérdésekkel kapcsolatos eszmecsere és tapasztalatcsere ösztönzése céljából;

d) Szakemberek (beleértve a képzési szakembereket) transzatlanti mobilitásának támogatása az Európai Unió és Kanada közötti kapcsolatokat érintő témákra vonatkozó kölcsönös egyetértés és szakértelem javítása céljából;

e) Ifjúsági intézmények és szervezetek, valamint ifjúsági munkások, ifjúsági vezetők és más ifjúsági szereplők közötti együttműködés támogatása a bevált gyakorlatok cseréjének elősegítése és hálózatok fejlesztése céljából.

4. CIKK

Alapelvek

Az e megállapodás szerinti együttműködést az alábbi alapelvek alapján kell folytatni:

10. Az Európai Közösség tagállamai hatásköreinek illetve Kanada tartományainak és területeinek az oktatás és a képzés területén való jogalkotási hatáskörei, valamint a felsőoktatási és szakképzési intézmények autonómiájának teljes tiszteletben tartása;

11. Az e megállapodás alapján vállalt tevékenységekből származó hasznok általános egyensúlya;

12. Az Európai Közösség tagállamainak és Kanada tartományainak és területeinek széles körű részvétele;

13. Az Európai Közösség és Kanada teljes kulturális, társadalmi és gazdasági sokszínűségének elismerése;

14. Megerősített együttműködés az Európai Közösség és Kanada között, valamint kiegészítő jelleg az Európai Közösség tagállamai és Kanada közötti kétoldalú programokkal, valamint egyéb európai közösségi és kanadai felsőoktatási, képzési és ifjúsági programok és kezdeményezések.

5. CIKK

Együttműködés

Az együttműködést az e megállapodás szerves részét képező mellékletben leírt fellépések útján kell megvalósítani.

6. CIKK

Vegyes bizottság

1. Ezennel vegyes bizottság jön létre. A bizottságot a felek egyenlő számú képviselői alkotják.

2. A vegyes bizottság feladatai a következők:

a) Az e megállapodásban kitűzött együttműködés felügyelete;

b) Jelentés a feleknek az együttműködés szintjéről, állapotáról és hatékonyságáról, összhangban a megállapodás célkitűzéseivel és alapelveivel;

c) A felsőoktatáshoz, a képzéshez és az ifjúsághoz kapcsolódó friss fejleményekre, politikákra, új elképzelésekre vagy újító gyakorlatokra vonatkozó információk megosztása.

3. A vegyes bizottságnak törekednie kell arra, hogy kétévente ülésezzen, mely üléseket az Európai Unióban és Kanadában felváltva tartják. Kölcsönös meghatározás szerint egyéb ülések is tarthatók.

4. A vegyes bizottság határozatait konszenzussal hozza meg. A jegyzőkönyvről azon, mindkét oldalról az ülés közös elnöklésére kiválasztott személyek által kell megegyezni, és a jelentéssel együtt rendelkezésre kell azt bocsátani az Európai Közösség és Kanada közötti kereskedelmi és gazdasági együttműködésről szóló 1976-os keretmegállapodás értelmében létrehozott együttműködési vegyes bizottság, valamint mindkét fél megfelelő miniszterei számára.

7. CIKK

Felügyelet és értékelés

Az együttműködést együttműködési alapon megfelelő módon felügyelni és értékelni kell, lehetővé téve ezáltal, mint ahogy szükséges, az együttműködési tevékenységek átirányítását végrehajtásuk során felmerülő igények vagy lehetőségek fényében.

8. CIKK

Finanszírozás

1. Az együttműködés függvénye a pénzügyi eszközök rendelkezésre állásának, valamint az Európai Közösség és Kanada alkalmazandó törvényeinek és rendeleteinek, politikáinak és programjainak. A finanszírozás lehetőség szerint úgy történik, hogy a felek egyenlő arányban járulnak hozzá a pénzalapokhoz.

2. Mindkét félnek biztosítania kell pénzügyi eszközöket a következők közvetlen nyereségére:

- az Európai Közösség, az Európai Közösség valamely tagállamának állampolgárai vagy egy tagállam által hivatalosan állandó lakhellyel rendelkezőnek elismert személyek;

- Kanada, Kanada saját állampolgárai és a kanadai törvény által meghatározott módon állandó lakhellyel rendelkezők.

3. A vegyes bizottság részéről vagy a nevében felmerülő költségeket az a fél fedezi, amelyikhez – felelősségét tekintve – a költséget előidéző megfelelő tag tartozik. A vegyes bizottság üléseihez közvetlenül kapcsolódó, az utazáson és a tartózkodáson kívüli egyéb költségeket a vendéglátó fél fedezi.

9. CIKK

A személyzet belépése az országba

Mindkét fél megtesz minden ésszerű lépést és a lehető legtöbbet azért, hogy megkönnyítse a másik fél e megállapodás szerinti együttműködésben részt vevő személyzetének és hallgatóinak, eszerint felhasznált anyagának és felszerelésének a területére való belépését, illetve a területéről való kilépését, megfelelő törvényeivel és rendeleteivel összhangban.

10. CIKK

Egyéb megállapodások

1. 1. E megállapodás nem sérti a felek közötti egyéb megállapodások alapján esetleg létrejövő együttműködést.

2. 2. E megállapodás nem sérti az Európai Közösség egyes tagállamai és Kanada közötti meglévő és jövőbeli kétoldalú megállapodásokat a benne foglalt területeken.

11. CIKK

A megállapodás területi hatálya

Ezt a megállapodást egyrészt az Európai Közösséget létrehozó szerződés hatálya alá tartozó területekre és a Szerződésben megállapított feltételekkel, másrészt Kanada területére kell alkalmazni.

12. CIKK

Záró rendelkezések

1. 1. Mindkét fél írásban értesíti a másikat arról, hogy e megállapodást magukra nézve kötelezőnek ismerik el. Ez a megállapodás az egyik fél másiknak való ilyen értesítése dátumát követő hónap első napján lép hatályba.

2. Ez a megállapodás nyolc évig marad hatályban, amelyet követően meghosszabbítani a felek írásos megállapodása által lehet.

3. E megállapodás a felek kölcsönös írásos megállapodásával módosítható.

4. A módosításoknak vagy meghosszabbításoknak írásban kell történniük és a felek által meghatározott időpontban kell hatályba lépniük.

5. E megállapodást bármelyik fél bármely időpontban felbonthatja, tizenkét hónapos írásos feljegyzéssel. E megállapodás megszűnése vagy felbontása nem befolyásolja a megállapodás értelmében kötött egyezmények érvényességét vagy időtartamát, illetve azon kötelezettségeket, amelyek a megállapodás mellékletével összhangban keletkeztek.

A FENTIEK HITELÉÜL az alulírottak aláírták a megállapodást.

E megállapodás kelt 2006. (hó) (XX)-án (hely)-en; a megállapodás két-két eredeti példányban készült angol, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, spanyol, svéd, szlovák, valamint szlovén nyelven, amely szövegek mindegyike egyaránt hiteles.

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG RÉSZÉRŐL KANADA KORMÁNYA RÉSZÉRŐL

MELLÉKLET

ALPROGRAMOK

1. FELSŐOKTATÁSI ÉS KÉPZÉSI ALPROGRAM

1.1. A felek támogatást nyújtanak azoknak a felsőoktatási és szakképzési intézményeknek, amelyek közös EK/Kanada konzorciumokat alkotnak abból a célból, hogy a felsőoktatás és a képzés területén közös projekteket valósítsanak meg.

1.2. Minden közös konzorciumot többoldalú partnerség által kell megalkotni, amely az Európai Közösség legalább két tagállamából és legalább két kanadai tartományból vagy területről tartalmaz intézményeket.

1.3. A közös konzorcium-tevékenységeknek rendszerint magukban kell foglalniuk a közös tanulmányi programokban részt vevő hallgatók transzatlanti mobilitását, a kreditpontok kölcsönös elismerését, a nyelvi és kulturális felkészítést, a mindkét irányba történő egyenlő mozgás céljából.

1.4. A közös EK/Kanada konzorcium-együttműködés elsőbbséget élvező illetve támogatható tárgyköreiről mindkét fél megfelelő hatóságainak kölcsönösen meg kell egyeznie.

1.5. A felek hallgatói mobilitásra irányuló pénzügyi támogatást nyújthatnak olyan felsőoktatási és/vagy szakképzési intézmények közös konzorciumaira, amelyek kiváló eredményeket értek el a felek által finanszírozott közös projektek végrehajtásában.

2. IFJÚSÁGI ALPROGRAM

A felek pénzügyi támogatást nyújthatnak ifjúsági intézményeket, szervezeteket, ifjúsági munkásokat vagy más ifjúsági szereplőket magukban foglaló tevékenységekre. E tevékenységek körébe tartozhatnak szemináriumok, tanfolyamok, árnyékmunka (job shadowing) és tanulmányi látogatások kiválasztott témákban, pl. állampolgárság, kulturális sokszínűség, közösségi munka/önkéntesség, nem formális és informális képzés elismerése.

3. KIEGÉSZÍTŐ ALPROGRAM

3.1. A felek korlátozott számú kiegészítő tevékenységet támogathatnak a megállapodás célkitűzéseivel összhangban, beleértve a tapasztalatok és a bevált gyakorlatok cseréjét, a közös forrásokat és az interneten elérhető anyagot a felsőoktatás, a képzés és az ifjúság területén.

3.2. A felek pénzügyi támogatást nyújthatnak olyan szakpolitikai irányultságú intézkedésekre, amelyek a felsőoktatásban, a képzésben és az ifjúság területén tevékeny szervezeteket foglalnak magukban; ezen intézkedések körébe tanulmányok, konferenciák, szemináriumok, munkacsoportok, szakmai fejlődéssel foglalkozó workshopok, teljesítményértékelési gyakorlatok tartoznak, és a felsőoktatás és szakképzés horizontális kérdéseire irányulnak, beleértve a képesítések elismerését és a kreditpontok Európai Kredit Átviteli Rendszer (ECTS) szerinti átvitelét.

3.3. A felek pénzügyi támogatást nyújthatnak olyan szakemberek (beleértve a felsőfokú képesítéssel rendelkező pályakezdőket és a képzési szakembereket) mobilitására, akik rövid ideig tartó tanulmányokat vagy képzési programokat akarnak végezni szakértelmük fejlesztésére, az EK/Kanada kapcsolatot közvetlenül érintő, a felek által meghatározandó területeken.

3.4. A felek pénzügyi támogatást nyújthatnak azon ösztöndíjas egyesületnek, amelynek tagjai olyan hallgatók, akik részt vettek az EK/Kanada felsőoktatási és szakképzési konzorciumok által végrehajtott csereprogramokban. Ezt az ösztöndíjas egyesületet a felek által közösen kijelölt szervezet vagy szervezetek is működtethetik.

AZ ALPROGRAMOK IRÁNYÍTÁSA

1. Mindkét fél pénzügyi támogatást nyújthat a megállapodásban előírt tevékenységekre.

2. A fellépésekkel kapcsolatos igazgatási feladatokat az egyes felek arra jogosult tisztviselői végzik. E feladatok a következőket foglalhatják magukban:

- a pályázatok benyújtásának szabályairól és eljárásairól való döntés, beleértve a pályázókat érintő közös iránymutatások kidolgozását;

- ütemterv kidolgozása a pályázati felhívások közzététele, a benyújtási határidő és a pályázatok kiválasztása tekintetében;

- a megállapodásban foglalt tevékenységekre és azok végrehajtására vonatkozó tájékoztatás nyújtása; egyetemi tanácsadók és szakértők kijelölése, többek között a pályázatok független értékelésére;

- az egyes felek megfelelő hatóságai számára nyújtott ajánlás azzal kapcsolatban, hogy mely projekteket finanszírozzák;

- pénzügyi irányítás;

- az ellenőrzésre és értékelésre vonatkozó együttműködési megközelítés.

3. A szabály szerint az Európai Közösség biztosít támogatást (beleértve az ösztöndíjakat) a projektek európai közösségi résztvevőinek használatára, és Kanada biztosít támogatást a projektek kanadai résztvevői számára.

TECHNIKAI TÁMOGATÓ INTÉZKEDÉSEK

A felek a megállapodás optimális végrehajtásának biztosítására vonatkozó szolgáltatások igénybevételéhez pénzeszközöket tesznek hozzáférhetővé;

különösen, a felek szervezhetnek szemináriumokat, kollokviumokat vagy a szakértők más találkozóit, végezhetnek értékeléseket, készíthetnek publikációkat vagy terjeszthetnek kapcsolódó információkat.

PÉNZÜGYI KIMUTATÁS

1. A JAVASLAT CÍME:

Javaslat tanácsi határozatra az Európai Közösség és Kanada kormánya közötti, a felsőoktatás, a képzés és az ifjúság területén történő együttműködés keretének létrehozásáról szóló megállapodás aláírásáról és megkötéséről.

2. TEVÉKENYSÉGALAPÚ GAZDÁLKODÁSI / TEVÉKENYSÉGALAPÚ KÖLTSÉGVETÉS-TERVEZÉSI KERET

Szakpolitikai terület: OKTATÁS ÉS KULTÚRA

Célkitűzés: „Az oktatás minőségének kölcsönös javítása a harmadik országokkal folytatott együttműködésen keresztül.”

Tevékenység: OKTATÁS

3. KÖLTSÉGVETÉSI TÉTELEK

3.1. Költségvetési tételek (működési tételek és kapcsolódó technikai és igazgatási segítségnyújtási tételek (korábban: BA tételek)), beleértve a megnevezéseket:

15.02.03 Oktatási és szakképzési együttműködés a harmadik országokkal

15.01.04.17 Oktatási és szakképzési együttműködés harmadik országokkal – Igazgatási irányításra fordított kiadások

15.01.04.32 Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Hivatal – Támogatás a 4. fejezethez tartozó programok számára.

A fent említett költségvetési tételek, a Kanadával való megállapodás fedezésén túl fedezik azon hasonló felsőoktatási és szakképzési megegyezések finanszírozását is, amelyeket más iparosodott országokkal, különösen az Amerikai Egyesült Államokkal köthetők.

3.2. Az alprogram és a pénzügyi kihatás időtartama: 2006-2013

3.3. Költségvetési jellemzők (a táblázat szükség esetén további sorokkal bővíthető):

Költségvetési tétel | A kiadás típusa | Új | EFTA-hozzájárulás | Felvételt kérő országok hozzájárulásai | A pénzügyi terv fejezete |

15.02.03 | Nem kötelező | diff. | NINCS | NINCS | NINCS | 4. sz. |

15.01.04.17 | Nem kötelező | diff. | NINCS | NINCS | NINCS | 4. sz. |

15.01.04.32 | Nem kötelező | diff. | NINCS | NINCS | NINCS | 4. sz. |

4. FORRÁSOK ÁTTEKINTÉSE

4.1. Pénzügyi források

4.1.1. A kötelezettségvállalási előirányzatok és a kifizetési előirányzatok áttekintése

millió EUR (három tizedesjegyig)

Szakasz száma | 2011-2013 |

Kiadás típusa | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | Összesen |

Működési kiadások[1] |

Kötelezettségvállalási előirányzatok | 8.1 | a | 0,776 | 1,558 | 1,696 | 2,118 | 2,158 | 7,252 | 15,558 |

Kifizetési előirányzatok | b | 0,306 | 1,266 | 1,640 | 1,949 | 2,142 | 8,255 | 15,558 |

Referenciaösszegbe beletartozó igazgatási kiadások[2] |

Technikai és igazgatási segítségnyújtás (nem differenciált előirányzat, NDE), (lásd a részletes táblázatot a 8.2.4. pontban) | 8.2.4 | c | 0,288 | 0,328 | 0,328 | 0,328 | 0,984 | 2,256 |

TELJES REFERENCIAÖSSZEG |

Kötelezettségvállalási előirányzatok | a+c | 0,776 | 1,846 | 2,024 | 2,446 | 2,486 | 8,236 | 17,814 |

Kifizetési előirányzatok | b+c | 0,306 | 1,554 | 1,968 | 2,277 | 2,470 | 9,239 | 17,814 |

Referenciaösszegbe nem beletartozó igazgatási kiadások[3] |

Személyi és a kapcsolódó kiadások (NDE) | 8.2.5 | d | 0,162 | 0,162 | 0,162 | 0,162 | 0,162 | 0,486 | 1,296 |

A referenciaösszegbe nem tartozó, a személyi és kapcsolódó kiadásoktól eltérő kiadások (NDE) | 8.2.6 | e | 0,004 | 0,022 | 0,004 | 0,022 | 0,004 | 0,047 | 0,102 |

A megállapodás a tevékenységek irányának megváltoztatását és ezért a pénzügyi terv keretében a megállapodás számára megállapított költségvetés újraértékelését lehetővé tevő záradékot tartalmaz.

A társfinanszírozás részletezése: n.a.

A megállapodásban tervezett együttműködési alprogramok szerint az uniós intézmények és hallgatók részvételét az EU támogatja. Tagállamok vagy más testületek által nyújtott társfinanszírozás nem várható.

4.1.2. A pénzügyi programozással való összeegyeztethetőség

( A javaslat összeegyeztethető a meglévő pénzügyi programozással.

( A javaslat a pénzügyi terv vonatkozó fejezetének átdolgozásával jár.

( A javaslat megkövetelheti az intézményközi megállapodás rendelkezéseinek alkalmazását[4] (azaz a rugalmassági eszköz vagy a pénzügyi terv módosítását).

A javaslat összeegyeztethető a meglévő pénzügyi programozással. Különösen a 2006-ra becsült kiadások és pénzügyi hatás van összhangban a 2006-os költségvetéssel, míg a 2007-2013 közötti kiadásokra és pénzügyi hatásra vonatkozó becslések összhangban vannak a jelenlegi irányultságokkal, az új pénzügyi terveket illetően.

4.1.3. A bevételre gyakorolt pénzügyi hatás

( A javaslatnak nincs pénzügyi hatása a bevételre.

4.1.4. Humán erőforrás teljes munkaidőre átszámítva (beleértve a tisztviselőket, az ideiglenes és a külső alkalmazottakat) – a részleteket lásd a 8.2.1. pontban

Éves szükségletek | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 és következő évek |

A személyi állomány teljes létszáma | 1,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 |

5. JELLEMZŐK ÉS CÉLKITŰZÉSEK

5.1. Rövid vagy hosszú távon kielégítendő igények

A felsőoktatás, a képzés és az ifjúság területén való kétoldalú együttműködési megállapodás az EU és Kanada népe közötti kölcsönös egyetértés megerősítésére törekszik az állampolgárok tudásalapú társadalomra való jobb felkészítése és a felsőoktatás, képzés illetve nem formális oktatás minőségének kölcsönös megerősítése érdekében az EU-ban és Kanadában élő fiatalok számára.

A kétoldalú együttműködési megállapodás a felek politikai akaratát tükrözi a legmagasabb szinten.

5.2. A közösségi részvétel által képviselt hozzáadott érték, valamint a javaslatnak az egyéb pénzügyi eszközökkel való összeegyeztethetősége és esetleges szinergiája

A Kanadához fűződő kapcsolatok az Európai Unió legrégebbi és legszorosabb kapcsolatai közé tartoznak. Folyamatos bővülés jellemzi őket, amelynek legutóbbi kifejeződése egy „Partnerségi Terv” 2004-es elfogadása volt. Meghatározta az oktatási együttműködés alkalmazási köre megerősítésének és kiszélesítésének szándékát, kifejezetten a felsőoktatási és képzési megállapodás megújításával kapcsolatosan. Megemlíti továbbá a meglévő megállapodás javításának lehetőségét a felsőoktatási és szakképzési intézményekhez való hozzáférés javítása és a csereprogramok számának és alkalmazási körének bővítése által. A terv külön említést tesz az oktatás formális struktúráitól független ifjúságpolitikai tevékenységek folytatásáról.

Az EU-Kanada megállapodás több szinten nyújt hozzáadott értéket: transzatlanti intézményi hidak építése, az egyének, az egyetemi és az ügyviteli személyzet és a hallgatók számára saját transzatlanti hálózatok nyújtása, specifikus tantárgyak és tudományágak kidolgozása. A tervezett alprogramok megőrzik és fejlesztik a többoldalú megközelítést is, minden fellépésbe különböző tagállamok intézményeit és népeit vonva be. Ez a többoldalú megközelítés eddig hatékonynak bizonyult a kölcsönös egyetértés fokozásában és az oktatás és képzés minőségének javításában az EU-ban és Kanadában. Ugyancsak előnyösebbnek bizonyult a kétoldalú programoknál méretgazdaságosság és minőségjavítás tekintetében.

Az EU–Kanada megállapodás célkitűzései teljes mértékben összhangban vannak az ezeken a területen létező egyéb uniós eszközökkel. A megállapodás létrehoz egy keretet, amely kiegészíti az egyéb programokat, lehetőséget adva a minőségi oktatás célkitűzéseinek teljesítésére az EU és Kanada közötti együttműködésen keresztül. Továbbá, a tervezett alprogramok személyes transzatlanti együttműködést honosítanak meg, amely hiányzik a többi uniós oktatási, képzési és ifjúsági programból.

Különösen, a megállapodás szerinti alprogramok kiegészítik az Erasmus Mundus programot, amennyiben főleg a felsőfokú végzettségi szint alatti mobilitásra összpontosít és transzatlanti csereprogramokat tartalmaz a szakképzés és az ifjúság területén.

Ezek az alprogramok az Európai Unió által támogatott EU Központok tevékenységeit is kiegészítik, amennyiben további lehetőségeket nyújtanak a cserére és ösztönzik az Atlanti-óceán két partján működő intézmények és szervezetek közötti strukturális együttműködést.

5.3. A javaslat célkitűzései, várt eredményei, és a kapcsolódó mutatók a tevékenységalapú irányítás keretének összefüggésében

Célkitűzés | Mutatók nem kimerítő listája |

Általános célkitűzések |

Az Európai Unió és Kanada népei közötti kölcsönös egyetértés előmozdítása, beleértve egymás nyelveinek, kultúráinak és intézményeinek szélesebb körű megismerését; A humán erőforrás minőségének javítása az Európai Közösségben és Kanadában egyaránt, a globális tudásalapú gazdaság kihívásainak való megfeleléshez szükséges készségek megszerzésének megkönnyítése által. | A felhasználók és érdekelt felek körében az időközi és utólagos értékelések során végzett felmérésekből nyert kvantitatív adatok a megfigyelésről |

Konkrét célkitűzések |

A transzatlanti felsőoktatási, képzési és ifjúsági együttműködés számára európai közösségi és kanadai hozzáadott érték dimenzió megerősítése; Az Európai Unió és Kanada állampolgárai közötti transzatlanti tapasztalatcseréhez való hozzájárulás; A felsőoktatási és szakképzési intézmények, valamint az ifjúsági intézmények és szervezetek fejlesztéséhez való hozzájárulás; A felsőoktatás, a képzés és az ifjúság területén tevékeny érdekelt felek közötti partnerségek előmozdítása és/vagy fokozása az Európai Közösségben és Kanadában Az egyének szakmai fejlődéséhez való hozzájárulás a megállapodás általános célkitűzéseinek elérése mellett; Az ifjúságpolitikával és ifjúsági munkával kapcsolatos párbeszéd és tapasztalatcsere lehetőségeinek fejlesztése. | Tisztviselők és ügyintézők személyes megkérdezése során nyert kvantitatív adatok a program megfigyeléséről A javasolt alprogramokban részt vevő intézményekért és szervezetekért felelős személyek körében végzett felmérés során nyert kvantitatív adatok a megfigyelésről; Az ifjúsági politikáért és ifjúsági munkáért felelős személyek körében végzett felmérés során nyert kvantitatív adatok a megfigyelésről Az egyéni résztvevők körében végzett felmérés során nyert kvantitatív adatok a megfigyelésről. |

Az eredmények abban az előnyben vagy hátrányban ragadhatók meg, amelyet a közvetlen kedvezményezettek az állami intervencióban való részvételük végén érnek el. Ezeket az eredményeket ezért az intervenció működési célkitűzéseinek összefüggésében kell meghatározni.

Működési célkitűzések | A résztvevők által elért eredmények |

A felsőoktatási és szakképzési intézmények közötti együttműködés támogatása a közös tanulmányi és/vagy képzési programok és a hallgatók mobilitásának fejlesztése céljából; | Intézmények: fejlettebb tantervek és oktatási módszertanok; nagyobb átláthatóság és a vonatkozó kreditrendszer jobb megértése; a transzatlanti együttműködésre való jobb felkészültség; |

A transzatlanti hallgatói mobilitás minőségének javítása az átláthatóságnak, a képesítések és tanulmányi/képzési időszakok kölcsönös elismerésének, illetve adott esetben a kreditpontok hordozhatóságának előmozdításával; | Hallgatók: transzatlanti tapasztalatok gazdagodása; az oktatás és a kultúra jobb megértése |

A felsőoktatás, a képzés és az ifjúság területén aktív állami és magánszervezetek együttműködésének támogatása a szakpolitikai kérdésekkel kapcsolatos eszmecsere és tapasztalatcsere ösztönzése céljából; | Szervezetek, intézmények: a szakpolitikai kérdések jobb megértése |

Szakemberek (beleértve a képzési/képzésben részt vevő szakembereket) transzatlanti mobilitásának támogatása az Európai Unió és Kanada közötti kapcsolatok szempontjából lényeges témákra vonatkozó kölcsönös egyetértés és szakértelem javítása céljából; | Egyének: az EU/Kanada kapcsolatok kulcskérdéseinek jobb megértése. |

Ifjúsági intézmények és szervezetek, valamint ifjúsági munkások, ifjúsági vezetők és más ifjúsági szereplők közötti együttműködés támogatása a bevált gyakorlatok cseréjének elősegítése és hálózatok fejlesztése elősegítése céljából | Döntéshozók, ifjúsági munkások, ifjúsági szervezetek: kölcsönösen gazdagodtak a bevált gyakorlatok cseréje által. Szervezetek: Új többoldalú partnerségek és hálózatok. |

5.4. Végrehajtási módszer (indikatív)

Az alábbiakban jelölje meg az alprogram végrehajtásához választott módszer(eke)t[5].

X Központosított irányítás

X Közvetlenül a Bizottság által

X Közvetetten, a következőknek történő hatáskör-átruházással:

X Végrehajtó Hivatal

ٱ A Közösségek által létrehozott, a költségvetési rendelet 185. cikkében említettek szerinti szervek

ٱ Nemzeti közszektorba tartozó szervek/közszolgáltatási feladattal rendelkező szervek

ٱ Megosztott vagy decentralizált irányítás

ٱ A tagállamokkal

ٱ Harmadik országokkal

ٱ Nemzetközi szervezetekkel közös irányítás (nevezze meg)

A javasolt együttműködési keret az Európai Unióból és Kanadából származó közös finanszírozás alapelvén alapul. Az ajánlatkéréseket az Európai Bizottság kezeli, a Kanadai hatóságokkal előzetesen megegyezett közös iránymutatások alapján.

A Bizottság igénybe vehet egy végrehajtó hivatalt. Az EU–Kanada megállapodás számára megállapított pénzügyi keret önmagában esetleg nem indokolja egy végrehajtó hivatal igénybe vételét. Valószínű ugyanakkor, hogy egy nagyon hasonló megállapodás születik majd az Amerikai Egyesült Államokkal, amely méretgazdaságossági előnyöket eredményez, és ésszerűvé teszi egyes alprogramok végrehajtó hivatalon keresztül történő végrehajtását.

6. FELÜGYELET ÉS ÉRTÉKELÉS

6.1. Felügyeleti rendszer

A közös EU/Kanada projektek felügyeletére részben dokumentumellenőrzés keretében (a támogatottak által rendszeres időközönként benyújtott jelentések vizsgálatával), részben a Bizottság és Kanada kormánya által kijelölt megfelelő szervezet által végrehajtott helyszíni ellenőrzések keretében kerül sor.

6.2. Értékelés

6.2.1. Előzetes értékelés

Az előzetes értékelés a jelenlegi program végrehajtása során szerzett tapasztalatokon, a kedvezményezettektől származó közvetlen visszajelzéseken, a program szakképzési részterületéről készített tanulmányon, szakértői konzultációkon és a program jelenlegi szakaszának időközi értékelésén alapul.

Az előzetes értékelés és a hatásvizsgálat főbb elemeit az indokolás tartalmazza.

Az előzetes értékelés felsőoktatásra és szakképzésre vonatkozó főbb megállapításai a közvetkezők:

- a program hasznos mind az intézmények, mind a tantestületek és a részt vevő hallgatók számára. a program különösen hatékonyan segíti elő a más-más kultúrájú hallgatók és oktatók közötti egyetértést.

- a program hozzájárult ezen kívül a tantervfejlesztéshez és különösen az egyetemek és szakképzési intézmények transzatlanti hálózatainak egységesítéséhez.

- a program méretét ugyanakkor nem találták elegendőnek ahhoz, hogy hatást gyakoroljon az Európai Unió és Kanada népei közötti kölcsönös egyetértésre.

- a mobilitási projektek fenntarthatósága követő támogatás hiányában megkérdőjeleződött.

- ahhoz, hogy a szakképzési részterület együtt létezhessen a felsőoktatással, a költségvetés jelentős növelésére van szükség;

- a szakoktatás és szakképzés sajátos megközelítést igényelt, egyes végrehajtási kritériumokat a terület sajátosságaihoz alkalmazva;

- az időközi értékelés a következő operatív módosításokat javasolja: a) a konzorciális projektek időtartamának növelése; b) a sikeres gyakorlatok meghatározásának és cserélésének hangsúlyozása; c) kiegészítő mobilitási támogatások rendszerének bevezetése a sikeres projektekre vonatkozóan;

- ami az ifjúságot illeti, az e területen való együttműködésről szóló EU/Kanada szemináriumból eredő fő ajánlások a következők: a döntéshozók közötti párbeszéd folytatása és a bevált gyakorlatok cseréjének megkönnyítése illetve a források megosztása az ifjúsági munkások között.

6.2.2. Az időközi/utólagos értékelés nyomán hozott intézkedések (hasonló, korábbi tapasztalatok tanulsága)

A javasolt együttműködési keret tervezése során figyelembe veszik az előzetes értékelés következtetései, azaz az együttműködési keret:

- megőrzi a jelenlegi program jól kipróbált és bizonyított elemeit;

- egyedi megközelítést alakít ki a szakképzés területén;

- épít a sikeres projektekre;

- megerősíti a mobilitást;

- új ifjúsági elemet vezet be;

- növeli a jelenlegi pénzügyi keretet.

6.2.3. A jövőbeli értékelések feltételei és gyakorisága

Az időközi értékelést elvileg a végrehajtás első három évét követően végzik, az utólagos végső értékelés a beavatkozás végeztével veszi kezdetét.

7. CSALÁS ELLENI INTÉZKEDÉSEK

A támogatási határozatok, valamint a Bizottság és a kedvezményezettek közötti szerződések biztosítják annak lehetőségét, hogy a Bizottság és a Számvevőszék helyszíni ellenőrzéseket végezzen az Európai Közösségtől származó támogatások kedvezményezettjeinek telephelyén, és hatáskört biztosítanak az e szerződések, megállapodások és jogi kötelezettségvállalások szerint felmerült kiadásokra vonatkozó bármely bizonylat megkövetelésére a szerződéses időszak végét követő öt éven belül.

A kedvezményezettekre jelentéstételi és számviteli kötelezettségek vonatkoznak a, ezek tartalmi és költség-támogathatósági szempontból kerülnek elemzésre, tekintetbe véve az Európai Közösségi támogatás célját, és figyelemmel a szerződéses kötelezettségekre, valamint a gazdaságosság és szilárd pénzügyi irányítás alapelveire.

A pénzügyi megállapodásokhoz csatolt adminisztratív és pénzügyi természetű információk célja annak meghatározása, hogy mi minősül támogatható kiadásnak e megállapodások szerint. Adott esetben az Európai Közösség bizonyos kiadási elemekre vonatkozó fedezete korlátozva lesz a kedvezményezett könyvelésében fellelhető tényleges, azonosítható és igazolható tételekre, a támogatást élvező projektek ellenőrzésének és könyvvizsgálatának (és a kiválasztást szolgáló értékelésnek) a megkönnyítése érdekében.

8. A FORRÁSOK RÉSZLETEZÉSE

8.1. A javaslat célkitűzései pénzügyi költségeik szempontjából

Kötelezettségvállalási előirányzatok millió euróban (három tizedesjegyig)

Működési célok megnevezései | Teljesítés típusa | Átlagköltség | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011-2013 | ÖSSZESEN |

2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011-2013 éves alapon |

Tisztviselők vagy ideiglenes alkalmazottak[6] (XX 01 01) | A*/AD | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |

B*, C*/AST | 1 / 4 1 / 4 | 1 / 4 1 / 4 | 1 / 4 1 / 4 | 1 / 4 1 / 4 | 1 / 4 1 / 4 | 1 / 4 1 / 4 |

A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott állomány[7] | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

A(z) XX 01 04/05. jogcímcsoportból finanszírozott egyéb állomány[8] | 0 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |

ÖSSZESEN | 1,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 |

8.2.2. Az alprogram keretében felmerülő feladatok leírása

1 A*/AD: Politika-fejlesztési és program-menedzser

1,25 B*/AST Pénzügyi asszisztens

1 / 4 C*/AST Titkársági és pénzügyi támogatás

8.2.3. A – jogszabályban meghatározott – személyi állomány származási helye

(Több származási hely megjelölése esetén kérjük az álláshelyek számát minden származási helyre vonatkozóan megadni)

1,5 A program irányítására jelenleg kijelölt állások, amelyeket újra be kell tölteni vagy a szerződést meg kell hosszabbítani.

( Az n. évi éves politikai stratégia/előzetes költségvetés-tervezet keretében már hozzárendelt álláshelyek

( A következő éves politikai stratégia/előzetes költségvetés-tervezet eljárásának a keretében igénylendő álláshelyek

( Az irányító szolgálaton belül meglévő állomány felhasználásával átcsoportosítandó állások (belső áthelyezés)

( Az n. évben szükséges, de az adott évi éves politikai stratégiában/előzetes költségvetés-tervezetben nem előirányozott álláshelyek

8.2.4. A referenciaösszegbe tartozó egyéb igazgatási kiadások (XX 01 04/05. – Igazgatási kiadások)

millió EUR (három tizedesjegyig)

Költségvetési tétel (szám és megnevezés) | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011-2013 | ÖSSZESEN |

Technikai és igazgatási segítségnyújtás (beleértve a kapcsolódó személyi költségeket) |

Végrehajtó hivatalok[9] 15.01.04.32 | 0,128 | 0,128 | 0,128 | 0,128 | 0,128 | 0,896 |

Egyéb technikai és igazgatási segítségnyújtás 15.01.04.17 |

- intra muros | 0,160 | 0,200 | 0,200 | 0,200 | 0,600 | 1,360 |

- extra muros |

Teljes technikai és igazgatási segítségnyújtás | 0,288 | 0,328 | 0,328 | 0,328 | 0,984 | 2.256 |

A 2006-os költségvetés nem tartalmaz meghatározott költségvetési tételt az igazgatási segítségnyújtásra. A pályázatok értékelésében részt vevő szakértők által okozott és hasonló kiadásokat a főigazgatóság az általános keretéből fedezi. 2007-től kezdve létrehoznak egy költségvetési tételt az igazgatási támogatásra. Ezt a potenciálisan magasabb, nem csak az EU–Kanada megállapodás, hanem a jövőbeli EU/USA megállapodás számára is megállapított költségvetés indokolja (a két megállapodás együtt összesen évi 8 millió euro lesz, a jelenlegi 3 millió euróról). Az igazgatási segítségnyújtás költségvetési tételt az a lehetőség is indokolja, hogy a megállapodásban tervezett alprogramokat a meglévő Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Hivatal hajtja végre. Amennyiben hasonló megállapodás születik az Amerikai Egyesült Államokkal, ez méretgazdaságossági előnyöket eredményez, és ésszerűvé teszi egyes alprogramoknak a meglévő Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Hivatalon keresztül történő végrehajtását. Ezért a fenti táblázat tartalmaz a Végrehajtó Hivatal számára 1 szerződéses alkalmazottnak megfelelő összeget.

8.2.5. A referenciaösszegbe nem beletartozó személyi és kapcsolódó költségek

millió EUR (három tizedesjegyig)

A személyi állomány típusa | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011-2013 |

Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak (XX 01 01) | 0,162 | 0,162 | 0,162 | 0,162 | 0,162 | 0,486 |

A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott személyi állomány (kisegítő alkalmazottak, kihelyezett tagállami szakértők, szerződéses alkalmazottak stb.) (a költségvetési tétel megjelölése) |

Személyi és kapcsolódó – a referenciaösszegbe NEM tartozó – költségek összesen | 0,162 | 0,162 | 0,162 | 0,162 | 0,162 | 0,486 |

Számítás – Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak

1,5 alkalmazott x 108 000 EUR x 8 év = 1 296 000 EUR

Ez a számítás azon a feltételezésen alapul, hogy az Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Hivatalt bevonják a megállapodás végrehajtásába. Ettől eltérő esetben további 1 bizottsági alkalmazottra lesz szükség.

Számítás – A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott személyzet

n.a.

8.2.6. A referenciaösszegbe nem beletartozó egyéb igazgatási kiadások

millió EUR (három tizedesjegyig)

2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011- 2013 | ÖSSZESEN |

XX 01 02 11 01 – Kiküldetések | 0,004 | 0,004 | 0,004 | 0,004 | 0,004 | 0,012 | 0,032 |

XX 01 02 11 02 – Ülések és konferenciák |

XX 01 02 11 03 – Bizottságok[10] A megállapodás által létrehozott EU-Kanada vegyes bizottság | 0,018 | 0,018 | 0,035 | 0,070 |

XX 01 02 11 04 –Tanulmányok és konzultációk |

XX 01 02 11 05 – Információs rendszerek |

2 Egyéb irányítási kiadások összesen (XX 01 02 11) |

3 Egyéb igazgatási jellegű kiadások (nevezze meg, beleértve a költségvetési tételt is) |

A személyi és kapcsolódó költségeken kívüli (a referenciaösszegbe NEM tartozó) igazgatási kiadások összesen | 0,004 | 0,022 | 0,004 | 0,022 | 0,004 | 0,047 | 0,102 |

Számítás - A referenciaösszegbe nem beletartozó egyéb igazgatási kiadások

Kiküldetések: 1 x 3000 (Kanadának) + 2 x 700 (tagállamoknak) = EUR 4.400

A tagállamokkal kétévente ülésező vegyes bizottság: 25 x 700 x 4 = EUR 70 000

[1] COM(2005) 274

[2] HL C […]., [ …]., […]. o.

[3] HL C […]., [ …]., […]. o.

[4] Lásd az intézményközi megállapodás 19. és 24. pontját.

[5] Több módszer feltüntetése esetén kérjük, adja meg e pont „Megjegyzések” részében a további részleteket.

[6] Költségét NEM fedezi a referenciaösszeg.

[7] Költségét NEM fedezi a referenciaösszeg.

[8] Költségét tartalmazza a referenciaösszeg

[9] A már létező Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Hivatal alkalmazásának lehetőségét ezen hivatal értékelése során megvizsgálják. Az értékelésre 2006-ban kerül sor a 2007-2013 közötti időszakra szóló új oktatási programok végrehajtása tekintetében.

[10] Nevezze meg a bizottság típusát és azt a csoportot, amelyhez tartozik.