A 2015. évi bizottsági munkaprogramban a Bizottság közzétette azon szándékát, hogy módosítani kívánja a nemzetközi közbeszerzési eszközről szóló javaslatát „az új Bizottság prioritásainak megfelelően az eljárások egyszerűsítése, a vizsgálatok időtartamának lerövidítése, valamint a végrehajtásban érintett szereplők számának csökkentése érdekében”. A módosított javaslat mindezeket a kívánt elemeket magában foglalja, és olyan alapot kell képezzen, amely lehetővé teszi az Európai Parlament és a Tanács közötti kiegyensúlyozott kompromisszum megtalálását, ugyanakkor pedig biztosítja, hogy a nemzetközi közbeszerzési eszköz továbbra is hatékony ösztönzési eszköz marad a tárgyalások során.

Az e javaslatban előterjesztett módosítások célja az eszköz – eredeti formájában – valamennyi lehetséges negatív következményének felszámolása, például elsősorban az uniós közbeszerzési piac teljes mértékű lezárása, az adminisztratív teher és a belső piac széttagoltságának kockázata. A javaslat ugyanakkor a Bizottság azon szerepére helyezi a hangsúlyt, hogy kivizsgálja a közbeszerzés akadályait a harmadik országokban és biztosítja azon eszközöket, amelyek lehetővé teszik a harmadik országokkal az akadályok felszámolása érdekében vállalt együttműködést. Konkrétabban, a módosított javaslat megszünteti a „decentralizált eljárást”, fenntartva azonban a bizonyos feltételek melletti áremelés bevezetésének lehetőségét, egyszerűsíti az eljárásokat, kiterjeszti a mentességek hatályát, valamint biztosítja azon eszközöket, hogy továbbra is megcélozható legyen bármely lehetséges intézkedés. Végül, de nem utolsósorban a javaslat nagyobb fokú átláthatóságot biztosít annak előírásával, hogy a Bizottságnak közzé kell tenni a harmadik országok diszkriminatív intézkedéseihez és gyakorlataihoz, valamint ezen országok által a diszkriminatív intézkedések és gyakorlatok felszámolása érdekében vállalt fellépésekhez kapcsolódó vizsgálatok eredményeit.

Jóllehet a tagállamok nagy többsége elismerte, hogy jelenleg egyensúlyhiány áll fenn az egyrészt a nyitott uniós közbeszerzési piac és másrészt az egyes harmadik országokban az uniós gazdasági szereplők által tapasztalt diszkriminatív intézkedésekhez és gyakorlatokhoz kapcsolódó súlyos és állandó problémák között, a Tanácsnak azonban még nem sikerült hivatalos állásfoglalást kialakítania a bizottsági javaslatról. A javaslatnak a kereskedelmi kérdésekkel foglalkozó munkacsoportban végzett vizsgálata során számos tagállam fenntartását fejezte ki az egyes harmadik országokból származó áruk és szolgáltatások uniós piacának – még ha csak ideiglenesen és célzott módon is történő – lezárására vonatkozó elvvel kapcsolatban, miközben néhány tagállam jelentős mértékben támogatta a kezdeményezést. Számos tagállam a javaslat által az ajánlatkérőkre és a vállalkozásokra rótt adminisztratív teherrel kapcsolatban is hangsúlyozta aggályait.

Számos harmadik ország vonakodik attól, hogy megnyissa beszerzési piacát a nemzetközi verseny előtt, illetve hogy az eddiginél nagyobb mértékben megnyissa ezt a piacot. A külföldi ajánlattevőknek kínált egyesült államokbeli közbeszerzések jelenlegi értéke mindössze 178 milliárd EUR, Japán esetében ez az érték 27 milliárd EUR, míg a kínai közbeszerzési piacnak csak töredéke nyitott a külföldi vállalkozások előtt. Sok ország – különösen a gazdasági válság nyomán – protekcionista intézkedéseket is elfogadott. Mindent összevetve, a protekcionista intézkedések miatt ma a világ közbeszerzési piacainak több mint fele zárt, és ez az arány tovább nő. Ennek eredményeképpen jelenleg mindössze 10 milliárd EUR értékű uniós kivitel (az uniós GDP 0,08 %-a) jut el a közbeszerzési világpiacra, míg becslések szerint a korlátozások miatt további 12 milliárd EUR értékű uniós exportlehetőség marad kihasználatlanul.

Az Unió a nemzetközi közbeszerzési eszközről szóló javaslatával ad választ az egyenlő versenyfeltételek hiányára a világ közbeszerzési piacain. Jóllehet közbeszerzési piacunk nyitva áll a külföldi ajánlattevők előtt, a harmadik országokban a külföldi áruk és szolgáltatások közbeszerzési piacai nagy mértékben jogi értelemben vagy ténylegesen továbbra is zárva maradnak. A nemzetközi közbeszerzési eszköz célja annak szorgalmazása, hogy a kereskedelmi partnerek tárgyalásokat kezdjenek és megnyissák a részvétel lehetőségét az uniós ajánlattevők és áruk előtt a harmadik országok ajánlataiban.

A javaslat továbbá összhangban áll az Unió fejlesztési politikáival és célkitűzéseivel, különösen azáltal, hogy a legkevésbé fejlett országok (LDC-országok) áruit és szolgáltatásait általános védelemben részesíti az ezen eszköz keretében megvalósított intézkedésekkel szemben. E tekintetben a módosított javaslat még tovább lép, kivonva a nemzetközi közbeszerzési eszköz alkalmazási köréből nemcsak a legkevésbé fejlett országokat, hanem a diverzifikáció hiánya és a nemzetközi kereskedelmi rendszerben és a világgazdaságban való elégtelen részvétel miatt kiszolgáltatott helyzetben lévőnek tekintett fejlődő országokat is. E kiigazítás célja, hogy biztosítsa a fejlesztésre vonatkozó átfogó uniós szakpolitikákkal való további összehangolást.

Negyedrészt, a javaslat tárgyát képezi az adminisztratív teher oly módon történő további csökkentése, hogy lehetővé teszi a tagállamok számára annak megjelölését, hogy a beszerzést végző szerveik közül melyiket kérik fel az árkiigazító intézkedés végrehajtására. E javaslat a jogérvényesítési rendelet mintáját követi. Ötödik elemként pedig az árkiigazító intézkedés nem lenne alkalmazandó az európai kis- és középvállalkozásokra (kkv-k), valamint a GSP+ elbánás alá tartozó fejlődő országokból származó ajánlattevőkre és termékekre az említett országokra irányuló uniós kereskedelmi és fejlesztési politikával összhangban. Ugyanez vonatkozik a kkv-k eszközéből való kizárásra is, ami biztosítja a nemzetközi közbeszerzési eszköznek az e területen szélesebb körű uniós szakpolitikával való összhangját.

Harmadrészt, a felülvizsgált javaslat azt feltételezi, hogy a célzott harmadik országból származó vállalatok által benyújtott ajánlatokat érinteni fogja az áremelés, kivéve, ha bizonyítani tudják, hogy az ajánlatuk teljes értékének kevesebb mint 50 %-át teszik ki a szóban forgó harmadik országból származó kötelezettségvállalások által nem érintett áruk és szolgáltatások. Míg az eredeti javaslatban az ajánlatkérők viselték a bizonyítási terhet, most az ajánlattevő teszi ezt.

Először is, javasolja a piaclezárás lehetőségének eltörlését és a lehetséges korlátozó intézkedéseknek az áremelésre történő visszaszorítását – amelyet jelenleg „árkiigazító intézkedéseknek” neveznek. A bizottsági vizsgálatot követően, amennyiben úgy határoznak, hogy egy ország akadályoztatja a közbeszerzésekben való uniós részvételt, úgy árkiigazítást kell alkalmazni az érintett ország ajánlattevőivel, illetve termékeivel vagy szolgáltatásaival szemben. Az eredeti javaslattal ellentétben az értékelési célból az árkiigazító intézkedés hatálya alá tartozó külföldi ajánlattevőknek, illetve termékeknek és szolgáltatásoknak odaítélhető a szerződés, amennyiben az árkiigazítás ellenére az ajánlat továbbra is versenyképes marad az ár és minőség tekintetében.

–Mint már azt az eredeti javaslat is előirányozta, a nemzetközi közbeszerzési eszköz a koncessziókra vonatkozó új irányelv hatályával azonos mértékben kiterjed majd a koncessziókra is. A koncessziós szabályok nem határozzák meg, hogy egyes tevékenységeket állami vagy magánszervezetek végezzenek, de olyan szabályokra összpontosítanak, amelyeket állami szervezeteknek áruk vagy szolgáltatások beszerzése során kell alkalmazniuk.

–Azáltal, hogy a tagállamok választhatják ki azon ajánlatkérő szerveket/ajánlatkérőket, akiknek alkalmazni kell az intézkedést, ez biztosítani fogja, hogy a végrehajtás ne a korlátozott adminisztratív kapacitással és forrásokkal rendelkező, legkisebb ajánlatkérők feladata legyen. Ez a módosítás nem veszélyezteti az intézkedés hatékonyságát, mivel kevésbé valószínű, hogy a kis ajánlatkérők a nemzetközi közbeszerzési eszköz által célzott mértékben kezelik a közbeszerzéseket. Abban az esetben, ha nem nyújtanak be jegyzéket a szervekről, vagy a benyújtott jegyzék nem felel meg az elfogadott árintézkedésnek, úgy a Bizottság saját kezdeményezésére összeállíthat ilyen jegyzéket.

–Az a feltételezés, miszerint a célzott harmadik országból származó vállalatok által benyújtott ajánlatokat érinteni fogja a korlátozó intézkedés, kivéve, ha az ajánlattevő ezzel ellentétes bizonyítékot szolgáltat, tovább fogja csökkenteni az ajánlatkérő szervekre nehezedő adminisztratív terhet, miközben fokozza az intézkedés hatékonyságát, mivel az ajánlatkérő szerv döntése sokkal kevesebb lehetőséget nyújt a jogi felülvizsgálatra. Az ajánlatkérőknek az áruk és szolgáltatások származásával kapcsolatos önbevallásoknak az ajánlattételi eljárás során történő elfogadására vonatkozó kötelezettsége is ebbe az irányba mutat majd.

–A decentralizált pillér törlése teljes mértékben megszünteti majd a külföldi ajánlatok kizárására engedélyt kérő beszerzést végző szervre nehezedő adminisztratív terhet. Ez a módosítás biztosítja a belső piac sértetlenségét is és elkerüli a piac széttagoltságát.

A Bizottság hatásvizsgálati testülete két véleményt adott ki a hatásvizsgálatról szóló jelentésről. A hatásvizsgálatról szóló zárójelentés a lehetséges mértékben magában foglalja a testület ajánlásait. Míg megállapításai továbbra is érvényesek, a most előterjesztett módosítások célja, hogy az eszköz célzottabb és könnyebben alkalmazható legyen a gyakorlatban, miközben tovább korlátozza a hatásvizsgálatról szóló jelentésben azonosított esetleges negatív hatásokat.

Az egyes szakpolitikai lehetőségek melletti vagy azok elleni fő érvként az érdekeltek többek között a következőket említették: az uniós kereskedelmi partnerek általi retorzió veszélye, a kezdeményezéssel járó esetleges adminisztratív teher, valamint az, hogy a kezdeményezés veszélyeztetné az Európai Uniónak a szabad piacok támogatójaként betöltött státuszát. Ezenfelül az érdekelt felek nagy többségének véleménye szerint a piacra jutás korlátozása esetén inkább uniós és nem tagállami szintű vagy az ajánlatkérő szervek/ajánlatkérők általi döntéshozatalra van szükség . A módosított javaslat most egyértelműen megerősíti ezt az elvet az 1. cikk (5) bekezdésében, amely tiltja a rendeletben meghatározott intézkedéseken felüli korlátozó intézkedéseket.

A javasolt módosítások még hatékonyabbá teszik az eszközt.

A szabályok értelmezése: A hatásvizsgálatról szóló jelentés kiemelte az uniós közbeszerzési piachoz való, nem uniós ajánlatokra vonatkozó hozzáférési szabályok egyértelművé tételének céljából eredetileg javasolt megoldások hatékonyságát. A jelentés azonban rámutatott a decentralizált pillér választható jellegével összefüggő számos gyenge pontra is, amelynek eredménye lehet a különféle felhasználási módok és a belső piac széttagoltsága. A módosított javaslat továbbra is megfelel az alkalmazandó szabályok egyértelművé tételére vonatkozó eredeti célkitűzésnek, és továbbra is a Bizottság mondja ki a végső szót a korlátozó intézkedések alkalmazásáról. Ezenfelül a decentralizált pillér eltörlésével egyszerűbbé válik a szabályok alkalmazása és további összehangolásukra kerül sor, valamint csökkenni fog a korlátozó intézkedéseket alkalmazó ajánlatkérő szervek/ajánlatkérők által okozott hibahatár. A bizottsági vizsgálatokra kitűzött határidők rövidítése biztosítani fogja, hogy hamarabb egyértelművé válik majd, hogy hoznak-e korlátozó intézkedést vagy sem.

Tőkeáttétel: A decentralizált pillér eltörlése és az áremelésre történő korlátozás a tőkeáttétel csökkenésének bizonyos kockázatával jár. Az eredeti javaslat legfontosabb hozadéka azonban a központosított pillérből ered, amely fennmarad. A Bizottság továbbra is abban a pozícióban lesz, hogy fenyegető eszközként kiaknázza a piacra jutás korlátozására irányuló kapacitását, és bármikor vizsgálatot kezdeményezhet diszkriminatív magatartásra vonatkozóan. Sőt mi több, a módosított javaslat lehetővé teszi majd a célzottabb intézkedéseket, többek között a korlátozó intézkedések központi kormányzati szint alatti területekre történő korlátozására vonatkozó lehetőség előirányzása révén. Az áremelésre történő korlátozás – mint a piac bezárásának kevésbé szélsőséges formája –, amely már az eredeti hatásvizsgálatban foglalt értékelés tárgya volt, biztosítja, hogy az uniós piacok elvileg továbbra is nyitva állnak, miközben szükség esetén lehetővé teszik a célzott intézkedéseket.

Hatékonyság

A javasolt módosítások fokozni fogják az eszköz hatékonyságát.

Adminisztratív teher: A javasolt módosítások csökkentik az adminisztratív terhet. A hatásvizsgálat becslése szerint a decentralizált eljárással összefüggő értesítési eljárással kapcsolatos költségek 3,5 millió EUR-t tesznek ki. A decentralizált pillér törlése, ideértve a határidőket is, megszüntet minden, a hatásvizsgálatban azonosított értesítési eljáráshoz kapcsolódó potenciális kockázatot is. A tagállamoknak az ajánlatkérő szervek/ajánlatkérők kiválasztására vonatkozó engedélye, amely az intézkedés alkalmazásához lesz szükséges, elősegíti annak biztosítását, hogy a korlátozott adminisztratív kapacitással rendelkező ajánlatkérőknek nem kell alkalmazniuk az intézkedést. Amennyiben a hatásvizsgálati jelentés azonosította a kirívóan alacsony összegű ellenszolgáltatást tartalmazó ajánlatokra vonatkozó rendelkezésekből eredő, az ajánlatkérő szervekre/ajánlatkérőkre nehezedő, megnövekedett adminisztratív teher esetleges kockázatát, úgy az eredeti 7. cikk törlése megszünteti ezt a kockázatot. A kkv-k méretüknél és korlátozott kapacitásuknál fogva gyakran konkrét problémákkal szembesülnek a megterhelő eljárások miatt. Mivel már a nagy értékű küszöbérték miatt nem valószínű, hogy a kisebb vállalatokat érinti az eszköz, az európai kkv-knek az alkalmazási körből való mentesítése tovább fogja csökkenteni az adminisztratív terhet a szóban forgó gazdasági szereplők számára, összhangban az EU általános kkv-politikájával.

A retorzió veszélye: A javasolt módosítások lehetővé teszik egy harmadik ország azon területeinek megcélzását, amelyek jelenleg felelősek a diszkriminatív intézkedésekért anélkül, hogy a harmadik ország egészét kellene megcélozni. A célzottabb és indokolt intézkedések e lehetősége tovább csökkenti majd a retorzió kockázatát.

Államháztartás: A hatásvizsgálatban foglaltaknak megfelelően elhanyagolható az eszköznek az államháztartásra gyakorolt általános hatása. Az alkalmazási kör további mérséklése azonban ezt a hatást tovább korlátozza majd.

Koherencia

A hatásvizsgálati jelentés hangsúlyozta, hogy az uniós kereskedelempolitika és az uniós belső piac közötti összhangot jobban meg lehet őrizni, ha a döntések uniós szinten születnek, vagyis valamennyi jogi, gazdasági és politikai következmény teljes ismeretében, anélkül, hogy különböző gyakorlatokat tennének lehetővé a külföldi áruk és szolgáltatások kezelése terén az EU-ban. A decentralizált pillér eltörlésével a Bizottság fokozza a korlátozó intézkedések alkalmazása feletti ellenőrzést, és ezáltal csökkenti a szabályok hibás alkalmazásának kockázatát. A módosított javaslat ezért javítani fogja az uniós kereskedelempolitika és az uniós belső piac közötti összhangot és az EU nemzetközi kötelezettségvállalásainak betartását.

A hatásvizsgálatra vonatkozó követelmény ezért teljesül.

5.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

A javaslatnak önmagában nincs költségvetési vonzata. A Bizottság további feladatai meglévő forrásokból finanszírozhatók.

6.EGYÉB ELEMEK

Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai

A javaslat felülvizsgálatra vonatkozó rendelkezést tartalmaz.

7.A javaslat egyes rendelkezéseinek részletes magyarázata

Az 1. cikk meghatározza az alkalmazás tárgyát és hatályát. Az eredeti javaslat szövegének módosítása tükrözi a decentralizált pillér törlését. A rendelkezés nyelvi módosításainak célja az olvashatóság fokozása. Ezenfelül a rendelkezés egyértelművé teszi és meghatározza, hogy a tagállamok az e rendelet alapján biztosított hozzáférésen felül nem korlátozhatják tovább a külföldi gazdasági szereplők hozzáférését. Mint már azt az eredeti javaslat is előirányozta, a nemzetközi közbeszerzési eszköz a koncessziókra vonatkozó új irányelv hatályával azonos mértékben kiterjed majd a koncessziókra is. Érdemes megjegyezni, hogy a koncessziós szabályok nem határozzák meg, hogy egyes tevékenységeket állami vagy magánszervezetek végezzenek, de olyan szabályokra összpontosít, amelyeket állami szervezeteknek áruk vagy szolgáltatások piaci beszerzése során kell alkalmazniuk.

A 2. cikk a vonatkozó fogalommeghatározásokat tartalmazza, amelyek többsége az uniós közbeszerzési irányelvekből származik. Néhány, a rendelettervezetben már használaton kívüli kifejezés törlésre került. A módosított javaslat nem alkalmazza az „alapvető viszonosság hiányának” kifejezését, de utal a „korlátozó és diszkriminatív közbeszerzési intézkedésekre vagy gyakorlatokra”.

A 3. cikk e rendelet alkalmazásában meghatározza az ajánlatkérő szervek / ajánlatkérők által beszerzett árukra és szolgáltatásokra vonatkozó alkalmazandó származási szabályokat. Az EU nemzetközi kötelezettségvállalásainak megfelelően az árukra és szolgáltatásokra vonatkozó származási szabályok összhangban állnak az uniós Vámkódexben meghatározott nem preferenciális származási szabályokkal. A szolgáltatás származásának meghatározása az Európai Unió működéséről szóló szerződés szerinti, letelepedési jogra vonatkozó kapcsolódó szabályok, valamint a szolgáltatások kereskedelméről szóló általános egyezmény (GATS) XXVIII. cikkében foglalt fogalommeghatározásai alapján történik. Az eredeti szöveg néhány módosításának célja az olvashatóság fokozása.