Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA a Növekedési és Foglalkoztatási Háromoldalú Szociális Csúcstalálkozóról /* COM/2013/0740 final - 2013/0361 (APP) */





INDOKOLÁS 1. A JAVASLAT HÁTTERE HÁTTÉRISMERETEK A Növekedési és Foglalkoztatási Háromoldalú Szociális Csúcstalálkozót a 2003. március 6-i 2003/174/EK tanácsi határozat hozta létre, amely hivatalossá tette az 1997 óta előbb az európai foglalkoztatási stratégia, majd a lisszaboni stratégia keretében rendezett magas szintű, informális találkozók gyakorlatát. A Bizottság a 2003. évi határozatjavaslatot annak érdekében nyújtotta be, hogy intézményesítse az uniós intézmények és az uniós szociális partnerek közötti magas szintű konzultációk gyakorlatát. A javaslat értelmében megszűnt az 1970-ben létrehozott és 1999-ben megreformált Foglalkoztatási Állandó Bizottság, amelynek működése túl nehézkesnek bizonyult ahhoz, hogy megfelelő fórumként szolgáljon a szociális partnerekkel folytatott uniós konzultációk számára, különösen tekintettel a bővítésre és a várhatóan 27 tagúvá váló Unióra. Emellett az említett bizottság hatóköre túl szűk volt ahhoz, hogy lehetővé tegye a szociális partnerek számára, hogy bekapcsolódjanak az uniós foglalkoztatási stratégiába, valamint az Amszterdami Szerződés és a 2000. évi lisszaboni Európai Tanács nyomán létrejött integrált uniós gazdasági és szociális stratégiába. 2003 óta a Növekedési és Foglalkoztatási Háromoldalú Szociális Csúcstalálkozót már nem az Európai Tanács üléseinek részeként szervezték; a csúcstalálkozó túlnyomóan betöltötte azzal kapcsolatos feladatát, hogy a legmagasabb szinten segítse elő az eszmecserét a Bizottság, az uniós elnökség és az uniós szociális partnerek között a lisszaboni stratégia (2010-ig, azt követően pedig az Európa 2020 stratégia) foglalkoztatási és szociális aspektusai tekintetében. A Lisszaboni Szerződés hatálybalépéséig az ülések elnökletét a Tanács elnöksége és a Bizottság elnöke közösen biztosította. A 2003. évi határozat feladatot jelölt ki a két következő elnökség számára is. A Bizottság a gazdasági és monetáris unió szociális dimenziójának megerősítéséről szóló, 2013. október 2-i közleményében (COM(2013) 690) bejelentette, hogy a 2003. évi tanácsi határozat felülvizsgálata érdekében javaslatot terjeszt elő. MIÉRT VAN SZÜKSÉG A HATÁROZAT FELÜLVIZSGÁLATÁRA? A Lisszaboni Szerződés jelentős intézményi változásokkal járt, melyek indokolttá teszik a 2003. évi tanácsi határozat felülvizsgálatát: – Intézményesítette az Európai Tanácsot, és létrehozta az Európai Tanács elnökének tisztét (az EUSZ 15. cikke), – Elismerte a Növekedési és Foglalkoztatási Háromoldalú Szociális Csúcstalálkozónak az uniós szociális párbeszédben betöltött szerepét (az EUMSZ 152. cikke), – Hatályon kívül helyezte az EKSZ 202. cikkét, amely a 2003. évi határozat elfogadásának jogalapját képezte (a Tanács feladatait jelenleg az EUSZ 16. cikke tartalmazza, a komitológia elvei pedig az EUMSZ 290. és 291. cikkében szerepelnek). A Lisszaboni Szerződés által előidézett – az Európai Tanács elnöki tisztségének létrehozására irányuló – intézményi változást követően a Növekedési és Foglalkoztatási Háromoldalú Szociális Csúcstalálkozót létrehozó 2003. évi határozatot felül kell vizsgálni. A Szerződés logikájának és a Növekedési és Foglalkoztatási Háromoldalú Szociális Csúcstalálkozó intézményi hátterének fenntartása érdekében azokat a szerepeket és feladatköröket, amelyeket a 2003. évi tanácsi határozat a Tanács soros elnökségére ruházott, az Európai Tanács újonnan létrehozott elnöki feladatkörébe kell áthelyezni. Emellett a szakpolitikai keretet teljes egészében felül kell vizsgálni, a lisszaboni stratégiát az Európai 2020 stratégiával váltva fel, továbbá meg kell határozni, hogy a Növekedési és Foglalkoztatási Háromoldalú Szociális Csúcstalálkozó miként járul hozzá a stratégia átfogó irányításához. 2. AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK EREDMÉNYEI ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK A választott jogalap (lásd az alábbiakban) alapján nincs szükség hivatalos konzultációra a szociális partnerekkel, az uniós ágazatközi szociális partnerekkel ugyanakkor informális konzultációt folytattak a felülvizsgálat fő kérdéseivel kapcsolatban. A szociális partnerek széles körben támogatták, hogy a Lisszaboni Szerződés által előidézett intézményi változások következtében szükségessé váló technikai jellegű módosítások korlátozott/technikai jellegű felülvizsgálaton keresztül valósuljanak meg. 3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI JOGALAP A tanácsi határozat elfogadásának jogalapját az EUMSZ 352. cikke biztosítja. A FELÜLVIZSGÁLAT INTÉZMÉNYKÖZI SZEMPONTJAI A felülvizsgálat egyik specifikus szempontja a Tanács képviseletét érinti. A Növekedési és Foglalkoztatási Háromoldalú Szociális Csúcstalálkozó jelenlegi formájában az üléseken a tanácsi elnökség és a két következő elnökség vesz részt. A 2010 óta fennálló jelenlegi gyakorlat a következőképpen valósul meg: – a hivatalos meghívókat az Európai Tanács elnöke, a Bizottság elnöke és az EU elnökségét betöltő tagállam államfője vagy kormányfője írják alá, – az üléseken a Bizottság elnöke és az Európai Tanács elnöke közösen elnökölnek, megnyitva az ülést, illetőleg beterjesztve a következtetéseket. A soros elnökséget betöltő tagállam államfője vagy kormányfője az ülés alatt egy alkalommal szólal fel; – a tanácsi elnökség és a két következő elnökség államfői vagy kormányfői szinten, valamint a foglalkoztatási miniszterek szintjén vesz részt az ülésen. Az EUSZ 15. cikkének jogilag szigorú értelmezése fényében felvetődhet, hogy a tanácsi részvétel folyamatosságát fenntarthatná az is, ha csak az Európai Tanács elnöke venne részt az üléseken. Így nem lenne tovább szükség a három egymást követő elnökség részvételére. Mivel azonban ezzel a formával 2010 óta kedvezőek a tapasztalatok, és konszenzus alakult ki vele kapcsolatban, a Bizottság a létező gyakorlatra építő, pragmatikus megoldást részesíti előnyben. Ez azt jelenti, hogy a három egymást követő elnökség részvétele államfői vagy kormányzati szinten, valamint a foglalkoztatási miniszterek szintjén a soros elnökségek feladatkörei szerinti tanácsi feladatok folytonossága alapján továbbra is indokolt. GYAKORISÁG A jelenlegi tanácsi határozat előírja, hogy a Növekedési és Foglalkoztatási Háromoldalú Szociális Csúcstalálkozó legalább évente egyszer ülésezzen, az Európai Tanács tavaszi ülésszaka előtt. A gyakorlatban 2003 óta a Növekedési és Foglalkoztatási Háromoldalú Szociális Csúcstalálkozó évente kétszer tart ülést, a soros elnökségek aktív közreműködésével: az Európai Tanács tavaszi és őszi ülésszaka előtt. Mint már említettük, a Bizottság úgy véli, hogy a jelenlegi gyakorlattal kapcsolatos tapasztalat pozitív, és az uniós intézmények és az uniós szociális partnerek közötti hatékony és jól látható, magas szintű eszmecsere szükségessége indokolttá teszi, hogy a Növekedési és Foglalkoztatási Háromoldalú Szociális Csúcstalálkozó ülésére évente két alkalommal sor kerüljön. A felülvizsgálat megerősíti a Növekedési és Foglalkoztatási Háromoldalú Szociális Csúcstalálkozó üléseinek megrendezése kapcsán kialakult gyakorlatot, vagyis az Európai Tanács tavaszi és őszi ülésszaka előtti időpontot. 4. KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK Nem alkalmazható 5. OPCIONÁLIS ELEMEK A KORLÁTOZOTT FELÜLVIZSGÁLATOT/KISMÉRTÉKŰ VÁLTOZTATÁST ALÁTÁMASZTÓ INDOKOK A Bizottság e szakaszban nem kíván élni a felülvizsgálat kínálta azon lehetőséggel, hogy alapjaiban felülvizsgálja a háromoldalú szociális csúcstalálkozó működését. A csúcstalálkozó a szociális partnerek véleménye szerint kiemelkedő fórumot biztosít a szociális és foglalkoztatási kérdéseknek az Európai Tanács tavaszi és őszi ülésszaka előtt, a soros elnökségek államfői vagy kormányfői, valamint foglalkoztatásügyi és szociális miniszterei jelenlétében történő, legmagasabb szintű megvitatására. A csúcstalálkozó az uniós intézmények képviseletében részt vevő személyek számára pedig lehetőséget nyújt arra, hogy megismerjék a szociális párbeszéd mindkét felének véleményét és javaslatait, majd e véleményeket ismertessék az Európai Tanács tagjaival. A Bizottság olyan javaslatot részesít előnyben, amely a határozatot a Lisszaboni Szerződés által előidézett intézményi változásokhoz igazítja, miközben a csúcstalálkozóval kapcsolatos legújabb gyakorlati tapasztalatok pozitív eredményeit is tükrözi. Emellett a szöveg technikai minőségének javítása érdekében szerkesztési jellegű módosításokat vezet be. Ez biztosítja a felülvizsgálat folyamatának gyorsaságát. 2013/0361 (APP) Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA a Növekedési és Foglalkoztatási Háromoldalú Szociális Csúcstalálkozóról AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 352. cikkére, tekintettel a Bizottság javaslatára, tekintettel az Európai Parlament egyetértésére[1], a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően, különleges jogalkotási eljárás keretében, mivel: (1) Az EUSZ 3. cikke szerint az Európai Unió egyik célkitűzése a magas versenyképességű, teljes foglalkoztatottságot és társadalmi haladást célul kitűző szociális piacgazdaság kialakítása. (2) Politikái és tevékenységei meghatározása és végrehajtása során az Unió az EUMSZ 9. cikkének megfelelően figyelembe veszi a szociális dimenziót, mindenekelőtt a foglalkoztatás magas szintjének előmozdítására, a megfelelő szociális biztonság biztosítására, a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemre, valamint az oktatás, a képzés és az emberi egészség védelmének magas szintjére vonatkozó követelményeket. (3) Az Unió az EUMSZ 152. cikkének megfelelően elismeri és támogatja a szociális partnerek uniós szintű szerepvállalását, és önállóságuk tiszteletben tartása mellett elősegíti a szociális partnerek közötti párbeszédet. (4) A 2000. március 23–24-i lisszaboni Európai Tanács által létrehozott átfogó stratégiára vonatkozó, az uniós szociális partnerekkel folytatott magas szintű eszmecsere elősegítése érdekében az Unió létrehozta a Növekedési és Foglalkoztatási Háromoldalú Szociális Csúcstalálkozót, amelyet az EUMSZ 152. cikke az uniós szintű szociális párbeszéd szerves részeként ismer el. (5) Az Unió és a tagállamok elkötelezettek amellett, hogy az EU növekedési és foglalkoztatási potenciáljának a 2010–2020 közötti évtizedben megvalósítandó fellendítését szolgáló integrált stratégia – az Európa 2020 stratégia – keretében együttműködjenek. A cél a nemzeti és európai szakpolitikák közötti fokozott koordináció. (6) Az Unió felismerte annak szükségességét, hogy megerősítse a szociális partnerek felelősségvállalását, valamint az Európa 2020 stratégia megvalósításába történő bevonását annak érdekében, hogy e partnerek aktívan közreműködhessenek a stratégia célkitűzéseinek végrehajtásában. (7) A költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló 1175/2011/EU rendelet hangsúlyozza a szociális partnereknek – adott esetben a legfontosabb szakpolitikai kérdéseket illetően történő – bevonását az európai szemeszter keretébe, az EUMSZ és a tagállami jogi és politikai szabályozásnak megfelelően. (8) Az Európai Tanács 2013. június 28-i következtetéseiben megjegyezte, hogy meg kell erősíteni a GMU szociális dimenzióját, és ebben az összefüggésben kiemelte a szociális partnerek és a szociális párbeszéd kulcsfontosságú szerepét. A Bizottság erre reagálva a gazdasági és monetáris unió szociális dimenziójának megerősítéséről szóló, 2013. október 2-i közleményében (COM(2013) 690) foglalkozott a szociális párbeszéd tagállami és uniós szinten történő elősegítésének kérdésével, és bejelentette, hogy javaslatot terjeszt elő a 2003. évi tanácsi határozat felülvizsgálatáról. (9) A háromoldalú szociális csúcstalálkozó a 2003-as tanácsi határozattal való létrehozása óta betöltötte a magas szintű eszmecserék lehetővé tételében játszott kulcsszerepét. Pozitív módon járult hozzá az uniós szintű szociális párbeszéd kialakulásához, először a lisszaboni stratégia keretében 2000–2010 között, majd a jelenlegi Európa 2020 stratégia keretében. (10) A háromoldalú szociális csúcstalálkozó feladatkörét és tagságát a Lisszaboni Szerződés okozta intézményi változások – mindenekelőtt az Európai Tanács elnöki tisztségének az EUSZ 15. cikke alapján történő létrehozása – figyelembevétele érdekében módosítani kell. (11) E határozat nem érinti az egyes tagállamokban meglévő munkaügyi kapcsolatok és szociális párbeszéd szervezeti rendjét és annak működési módját, ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT: 1. cikk Feladat A Növekedési és Foglalkoztatási Háromoldalú Szociális Csúcstalálkozó feladata – a Szerződésnek megfelelően, illetve kellő tekintettel az uniós intézmények és szervek hatásköreire –, hogy a Tanács, a Bizottság és a szociális partnerek közötti folyamatos egyeztetést biztosítsa. Európai szinten lehetőséget biztosít a szociális partnerek számára, hogy szociális párbeszédük keretében hozzájáruljanak az uniós növekedési és foglalkoztatási stratégia megvalósításához. Ennek érdekében a csúcstalálkozó a Tanács, a Bizottság és a szociális partnerek munkájára és a közöttük a gazdasági, szociális és foglalkoztatási kérdésekkel kapcsolatban a különféle egyeztető fórumokon folyó tárgyalásokra támaszkodik. 2. cikk Tagság (1) A csúcstalálkozó résztvevői az Európai Tanács elnöke, a Tanács elnöksége, a két következő elnökség, valamint a Bizottság és a szociális partnerek legmagasabb szintű képviselői. Az e három, elnökséget adó tagállam foglalkoztatási és szociális ügyekért felelős minisztere, valamint az e területen illetékes biztos szintén részt vesz a csúcstalálkozón. A napirendtől függően az e három, elnökséget adó tagállam más miniszterei és más biztosok is meghívhatók. (2) A szociális partnereket két azonos nagyságú küldöttség képviseli, amely a munkavállalók és a munkáltatók 10-10 képviselőjéből áll, figyelembe véve a nők és a férfiak kiegyensúlyozott részvétele biztosításának szükségességét. (3) Az egyes küldöttségek európai ágazatközi szervezetek képviselőiből állnak, akik az általános érdekeket vagy az ellenőrzési és irányítási személyzet, továbbá a kis- és középvállalkozások egyedi érdekeit képviselik európai szinten. A munkavállalói küldöttség technikai koordinációját az Európai Szakszervezetek Szövetsége (ESZSZ), a munkáltatói küldöttségét az Európai Vállalkozói Szövetség (BUSINESSEUROPE) látja el. Az ESZSZ és a BUSINESSEUROPE küldöttségei felszólalásaikban a különleges és ágazati szervezetek állásfoglalásait teljes mértékben figyelembe veszik, és adott esetben e szervezetek egyes képviselőinek saját küldöttségükben helyet biztosítanak. 3. cikk Előkészítés (1) A csúcstalálkozó napirendjét a Tanács, a Bizottság és a csúcstalálkozó munkájában résztvevő ágazatközi munkavállalói és munkáltatói szervezetek együttesen határozzák meg. E célból előkészítő ülésekre kerül sor a Tanács és a Bizottság szolgálatai, valamint az ESZSZ és a BUSINESSEUROPE között. (2) A napirendre tűzött kérdéseket a Tanács foglalkoztatási, szociálpolitikai, egészségügyi és fogyasztóvédelmi ügyekben illetékes összetételben tárgyalja. (3) A csúcstalálkozó titkárságát a Bizottság biztosítja. A titkárság különös gondot fordít a dokumentumok megfelelő időben történő szétosztásának biztosítására. Az ülések előkészítése és megszervezése érdekében a csúcstalálkozó titkársága felveszi a kapcsolatatot az ESZSZ és a BUSINESSEUROPE megfelelő kapcsolattartóival, akik az egyes küldöttségek koordinálásáért felelősek. 4. cikk Működés (1) Az igazgatóság évente legalább kétszer ülésezik. A csúcstalálkozóra az Európai Tanács adott tavaszi és őszi ülésszaka előtt kerül sor. (2) A csúcstalálkozón az Európai Tanács elnöke és a Bizottság elnöke közösen elnököl. (3) A csúcstalálkozó üléseit a két társelnök saját kezdeményezésre, a szociális partnerekkel egyeztetve hívja össze. 5. cikk Tájékoztatás A két társelnök az illetékes tanácsi konfiguráció és a nyilvánosság tájékoztatása céljából összefoglalót készít a csúcstalálkozón folyó vitákról. 6. cikk Hatályon kívül helyezés A 2003/174/EK határozat az új határozat hatálybalépésének napján hatályát veszti. 7. cikk Hatálybalépés Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba. Kelt Brüsszelben, -án/-én. a Tanács részéről az elnök [1] HL C ., [...], . o.