A háború nem akadályozhatja meg, hogy a segítség eljusson a rászorulókhoz. Biztosítanunk kell, hogy az égetően szükséges humanitárius segély Ukrajna valamennyi részébe eljusson. A polgári lakosság számára – állampolgárságtól függetlenül – lehetővé kell tenni, hogy az ostrom alatt álló városokból elmeneküljenek. Ezért sürgető prioritás a humanitárius segély célba juttatásának biztosítása, többek között humanitárius folyosók létrehozása révén. A humanitárius munkatársak és szállítmányok biztonságos és akadálytalan bejutásának lehetővé tétele a nemzetközi humanitárius jog értelmében jogi kötelezettség. Az EU továbbra is együtt fog működni a nemzetközi szervezetekkel és partnerekkel annak érdekében, hogy a bejutás biztosított legyen és a humanitárius folyosók a lehető leghamarabb működőképessé váljanak.

Ukrajnában napról napra egyre emelkedik a polgári áldozatok száma. Még a támadások elől óvóhelyre menekülők számára is valós kockázatot rejt magában a lakóépületek, a vízellátás és az áramellátás károsodása. Az összetűzések miatt egyre nehézkesebbé válik az élelmiszer-ellátás. A kritikus fontosságú kórházi osztályok folyamatos áramkimaradással küzdenek, és fennáll a veszélye annak, hogy a mentőautók és az egészségügyi dolgozók a harcoló felek kereszttüzébe kerülnek. A segélyszervezetek egyre nehezebben jutnak el a rászorulókhoz, és ez a probléma a hadicselekmények kiterjedésével egyre súlyosabbá válik.

·Február 28. és március 6. között 8 467 ukrán állampolgár nyújtott be menedékjog iránti kérelmet az EU+ országokban. A kérelmek 39 %-át az Ukrajnával szomszédos négy tagállamban vették nyilvántartásba.

·A befogadási kapacitás jelenleg megfelelő, mivel sok érkező gyorsan továbbutazik a rokonaihoz vagy barátaihoz. Lengyelország, Románia, Magyarország és Szlovákia továbbra is jelentést tesz a rendelkezésre álló kapacitásairól.

·Ukrajna EU-val közös határain naponta ingadozik a forgalom és időnként torlódások alakulnak ki; a Frontex jelentése szerint az uniós oldalon a legtöbb határátkelőhelyen körülbelül egy óra a várakozási idő (március 6-i helyzet). Az ukrán oldalon ennél lényegesen hosszabb a várakozási idő, bár ott is csökkenés tapasztalható.

·Az ukrajnai háború elől menekülők legalább négyötödét az ukránok teszik ki. A hazatérő uniós polgárok mellett más országok állampolgárai – többek között indiaiak, nigériaiak és törökök – is érkeztek.

Ennek a dinamikus szakpolitikai válasznak a hatását megsokszorozza az, hogy európaiak milliói tanúsítanak személyes együttérzést a menekültek nehéz helyzete iránt. Az európai értékek iránti elkötelezettség ékes bizonyítéka, hogy a családok készek menekülteket befogadni otthonaikba, a közösségek készen állnak arra, hogy élelmet és menedéket nyújtsanak, a vállalkozások szolgáltatásokat és munkahelyeket kínálnak fel, az emberek pedig EU-szerte és azon kívül is ellátást és támogatást biztosítanak a rászorulóknak. Erre az elkötelezettségre kell építenünk, mivel az egyre növekvő léptékű menekültválsághoz hozzáadódik annak szükségessége is, hogy a háború traumája után stabilitást biztosítsunk az emberek számára. A Bizottság az Europa honlapon közzétett információkkal segíti majd a polgárokat és a magánszektort abban, hogy a háború elől menekülőknek nyújtott támogatást megbízható szervezeteken keresztül valósíthassák meg, a szükségletektől és igényektől függően. Fontos továbbá a jó minőségű információk biztosítása az európai szolidaritás aláásására irányuló dezinformáció visszaszorítása érdekében.

Az EU és tagállamai partnereikkel együtt élen jártak a vérontás elkerülésére irányuló erőfeszítésekben, majd hathatós választ adtak a Putyin által Ukrajna szuverén és békés nemzete ellen elkövetett támadásra azáltal, hogy az Oroszországi Föderációval és Belarusszal szemben példátlan szankciókat vezettek be . Ez azt is tükrözi, hogy a világ népeit mélyen megdöbbentette az emberi élet, az emberi jogok, a nemzetközi jog és az általunk vallott értékek semmibevétele.

A világot megdöbbentette az Oroszország által Ukrajnával szemben provokáció nélkül indított katonai agresszió és invázió. Az Egyesült Nemzetek államainak túlnyomó többsége globális szinten megerősítette , hogy elítéli Oroszországot e cselekmények miatt. Oroszország megszegte a szabályokon alapuló nemzetközi rendet, és fellépései az európai biztonsági struktúra destabilizálására irányulnak. A polgári lakosság elleni megkülönböztetés nélküli támadások már eddig is rengeteg emberéletet követeltek, számtalan családot sújtottak tragédiával és békés közösségeket romboltak szét. Figyelemre méltó az ukrán nép eltökéltsége, hogy minden tőle telhetőt megtegyen a demokrácia és nemzetük védelme érdekében.

A jelenlegi menekültválság szükségessé teszi az EU számára, hogy a gyors és határozott fellépés érdekében minden kapacitását mozgósítsa az előttünk álló kihívás leküzdése érdekében. Ez a kihívás az egész EU-ban érezhető lesz – minden tagállamnak be kell vetnie kapacitásait az újonnan érkezők támogatása érdekében. Ennek ki kell terjednie a pénzügyi támogatásra, de emellett a segíteni képes, különböző szintű csoportoknak az összefogását is magában kell foglalnia, ideértve a civil társadalmat és a diaszpóraközösségeket is. Erőinket egyesítve, világszerte együtt kell működnünk partnereinkkel. Az EU – többek között a partnereivel együttműködve – mielőbb olyan rendszereket vezet be, amelyek stabil és befogadó környezetet biztosítanak a háború elől menekülők számára, és segítik a nemzeti közigazgatásokat abban, hogy a legnagyobb nyomás közepette is képesek legyenek az alapvető fontosságú munka elvégzésre. Különös figyelmet kell fordítani a legkiszolgáltatottabb, a marginalizálódás kockázatának kitett, valamint a legnagyobb kockázatnak kitett személyek szükségleteire. Az érkezők nagy részét nők, kísérő nélküli kiskorúak, illetve gyermekek teszik ki. Az azonnali prioritások között szerepel a megfelelő tájékoztatás és a menedékhelyek kialakítása, a nemi alapú kizsákmányolás megelőzése, a gyermekgondozás támogatása és az oktatáshoz való gyors hozzáférés biztosítása.

A Bizottság egy operatív támogatást és kapacitásépítést kínáló új fellépés révén támogatást nyújt majd a harmadik országbeli állampolgároknak a szomszédos országokból a származási országukba történő biztonságos eljuttatásához és hazaszállításához. A Bizottság mielőbb értékelni fogja, hogy szükség van-e a Moldovára vonatkozó jelenlegi projektek bővítésére, és adott esetben az uniós ügynökségeken keresztül is támogatást fog nyújtani.

Ezen túlmenően az uniós ügynökségek további munkaerővel és szakértelemmel támogatják a tagállamokat. Az Unió Ukrajnával, illetve Moldovával közös határain bevetett Frontex-személyzet első, 49 tagú csoportját további 162 fővel egészítik ki, akik Romániában teljesítenek majd szolgálatot. A Frontex készen áll arra, hogy fokozza a támogatást, és az EU és Ukrajna közötti határokon szolgálatot teljesítő tisztviselőinek számát több mint 2 600-ra emelje. Az Európai Unió Menekültügyi Ügynöksége készen áll arra, hogy akár 130 szakértővel támogassa az előszűrést, a nyilvántartásba vételt, az információszolgáltatást és a menedékjog iránti kérelmek feldolgozását. Az Europol alapvető helyzeti támogatást nyújt, többek között külföldi harcosok vagy más ismert biztonsági fenyegetések lehetséges jelenlétével kapcsolatban. Az Europol Szlovákiában és Lengyelországban is jelen van, és a tervek szerint hamarosan Romániában és Magyarországon is jelen lesz. Más uniós ügynökségek – például az eu-LISA és az Alapjogi Ügynökség – szintén gyorsan áthelyezték tevékenységük súlypontját a tagállamok támogatására.

Mindezeknek az embereknek különleges bánásmódra van szükségük, és a tagállamok számára nagy kihívást jelent az érkezők nagy száma: csak a lengyel határra naponta mintegy 100 000 személy érkezik. A tagállamok megerősített személyzettel és az eljárások egyszerűsítésével igyekeznek úrrá lenni a helyzeten. Alapvető fontosságú a közös normákon alapuló, rendezett belépés biztosítása az EU-ba. Nyitva kell tartani a határokat azon személyek előtt, akik fegyveres konfliktus sújtotta területekről menekülnek, és akiknek humanitárius okokból vagy nemzetközi védelem miatt lehet szükségük arra, hogy az EU-ba beléphessenek. A Bizottság már kiadott egy olyan operatív iránymutatást , amely segíti a tagállamok határőreit az érkezések hatékony kezelésében, a magas szintű biztonság fenntartása mellett. Ez az iránymutatás meghatározza, hogy egyes eszközök – mint például a vészhelyzeti sávok – alkalmazása révén hogyan gyorsítható fel a kiszolgáltatott személyek támogatása, illetve hogyan egyszerűsíthetők egyes eljárások, ideértve az egyszerűsített vámeljárásokat is.

Az Ukrajna és a tagállamok közötti határokra érkezők többsége ukrán állampolgár, akik – amennyiben biometrikus útlevéllel rendelkeznek – 90 napig vízummentesen tartózkodhatnak az EU-ban, és a határátkelőhelyeken akár az elektronikus belépési pontokon is áthaladhatnak a határőrök által végzett ellenőrzés helyett. Sokan a rokonaikhoz vagy barátaikhoz utaznak, és vannak, akik az első belépés helye szerinti országból továbbutaznak más tagállamokban élő ismerőseikhez. Fontos, hogy a tagállamok közötti határátlépések során biztosítható legyen az ilyen mozgások lehető legzökkenőmentesebb lebonyolítása. A belépőknek azonban számos különböző kategóriája van. Ezek közé tartoznak a hazatérő uniós polgárok, az Ukrajna által nemzetközi védelemben részesített személyek – köztük a Lukasenka-rezsim elől elmenekült számos belarusz állampolgár –, valamint a világ más országaiból érkező diákok és munkavállalók. Rendkívül fontos, hogy az Oroszország Ukrajnával szemben elkövetett agressziója miatt menekülőkkel kivétel nélkül teljes tisztelettel és gondossággal bánjanak.

Az első nehézség a határ ukrán oldalán tapasztalható torlódás. Az ukrán határforgalom-ellenőrzést végző hatóságoknak a személyzet hiánya, az informatikai rendszerekkel kapcsolatos problémák és rengeteg elhagyott autó ellenére be kell tartaniuk saját szabályaikat. Ukrajna az emberek átirányításával és az eljárások egyszerűsítésével próbálta gördülékenyebbé tenni a határátlépést. A tagállamok és az EU együttműködnek az ukrán hatóságokkal a szűk keresztmetszetek leküzdésében. Különösen fontos az Ukrajnába irányuló segélyszállítmányok szabad áthaladásának biztosítása.

Az uniós finanszírozás azonnal elérhető a tagállamok számára a 2014–2020-as nemzeti belügyi programjaikon keresztül. E programok keretében továbbra is igényelhető pénzügyi támogatás olyan szükségletek fedezésére, mint például a menedék, az élelmiszer és az egészségügyi ellátás, ideértve a személyzet létszámának bővítését is. A Bizottság minden tőle telhetőt megtesz annak biztosítása érdekében, hogy a meglévő források könnyen és gyorsan rendelkezésre álljanak, és maradéktalanul elkölthetők legyenek. A Bizottság javasolja ezen eszközök végrehajtási időszakának meghosszabbítását, hogy ezáltal a tagállamok nagyobb rugalmasságot kapjanak: az Európai Parlament és a Tanács általi gyors elfogadás mintegy 420 millió EUR összegű további támogatást szabadítana fel. Ezzel párhuzamosan az érintett tagállamok támogatása a 2021–2027 közötti időszakra szóló Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap keretében rendelkezésre álló sürgősségi finanszírozás egyik prioritása lesz.

Ebben a helyzetben, amikor a tagállamoknak nagyon gyorsan kell menedéket, ellátást és szolgáltatásokat nyújtaniuk, a sürgős közbeszerzésekre előirányzott szabályok alkalmazhatók, ahogyan a 2015–2016-os migrációs válság és a Covid19-világjárvány idején is történt.

Ezt a munkát az EU-nak minden lehetséges módon támogatnia kell. Lengyelország és Szlovákia aktiválta az uniós polgári védelmi mechanizmust, és már segítséget kap a menedékhelyek kialakításához és az egészségügyi ellátáshoz. Az ilyen jelentős számban érkezők különös egészségügyi kihívást jelentenek a fogadó országok számára, amelyeknek érkezéskor el kell végezniük az alapvető egészségügyi vizsgálatokat. Előfordulhat, hogy az érkező személy sebesült vagy azonnali orvosi ellátást igénylő krónikus betegséggel küzd. Emellett még mindig további kihívást jelent a Covid19 is. A Bizottság és ügynökségei intenzíven együttműködnek a tagállamokkal az egészségügyi ellátáshoz és a gyógyszerekhez való hozzáférés biztosítása, a szükségletek azonosítása és az operatív segítségnyújtás összehangolása érdekében, többek között a kórházi ágyak, az égési sérülések kezelésére szolgáló sebészeti kapacitások és a rászoruló betegek szállítása tekintetében.

Egyértelmű jogállás.....

Az orosz katonai agresszió elől menekülők hatalmas számára tekintettel az EU példátlan válaszlépésről döntött: átmeneti védelmet ajánl fel a rászoruló személyek számára, amely egyértelművé teszi helyzetüket és biztonságot teremt számukra. Ez garantálja az ukránok és családjaik számára a biztonságos jogállást, amely az egész EU-ban érvényes lesz, még a 90 napos vízummentes tartózkodás letelte után is. Az átmeneti védelem a háború elől menekülő számos más harmadik országbeli állampolgárt is megillet, köztük azokat, akik Ukrajnában nemzetközi védelemben részesülnek, és akik nem tudnak biztonságosan visszatérni származási országukba. Európa fogad mindenkit, aki a háború elől menekül: védelmet és menedéket nyújt azok számára is, akikre nem terjed ki az átmeneti védelem jogállás, majd segít nekik a biztonságos hazatérésben. Folyamatban van a harmadik országbeli állampolgárok hazatérésének segítését célzó módszerek kidolgozása, a legkiszolgáltatottabb személyek támogatása érdekében. Egyes harmadik országok már együttműködnek a tagállamokkal a saját állampolgáraik hazatérésének megkönnyítése érdekében; ennek során különös figyelmet kell fordítani a legkiszolgáltatottabbakra.

A tagállamok közötti szolidaritás is a megközelítés központi elemét képezi: a szolidaritási platform információkat fog megosztani az adott tagállam befogadási kapacitásairól, a területén átmeneti védelmet élvező személyek számáról, valamint a további támogatási szükségleteiről. A Bizottság az Európai Unió Menekültügyi Ügynökségével együtt koordinálja a szükséges operatív válaszlépéseket, beleértve a személyek tagállamok közötti, az EU-n belüli és harmadik országokba történő áthelyezését is. Az átmeneti védelem kezdetben egy évig tart, majd azt követően két alkalommal, egyenként hat hónapos időtartamra automatikusan meghosszabbítható.

Az ezen jogállás által biztosított védelem magában foglalja a tartózkodási engedélyt, a szociális támogatást és az egészségügyi ellátást, valamint az oktatáshoz és a munkaerőpiachoz való hozzáférést. Ez a jogállás tanúsítja, hogy az EU és az európaiak készek fogadni a kiszolgáltatottakat, lehetőséget biztosítva a menekültek számára ahhoz, hogy fontos szerepet töltsenek be a közösségeinkben. Ezen túlmenően segít elkerülni, hogy a tagállamok menekültügyi rendszerei túlterheltté váljanak, és támogatja a tagállamokat abban, hogy összehangolt, szervezett és kiszámítható módon kezeljék az újonnan érkezők fogadását. Most a prioritás az átmeneti védelem gyors, megfelelő és összehangolt bevezetése lesz. A Bizottság rövid időn belül iránymutatást terjeszt elő, amely segítséget nyújt majd ehhez a tagállamok számára, valamint az uniós ügynökségekkel közösen támogatja majd őket ezen új kihívások leküzdésében.

Hosszabb távú támogatás a tagállamoknak...

A közszolgáltatásoknak – többek között az egészségügyi szolgáltatásoknak és az oktatásnak, valamint a lakhatásnak és a szociális védelemnek – képesnek kell lenniük arra, hogy kielégítsék az Ukrajnából menekülők új igényeit, mivel egyre növekszik azoknak a menekülteknek az aránya, akik valószínűleg nem rendelkeznek az EU-ban olyan családtagokkal, akikre támaszkodhatnak. Számos közszolgáltatásra már most is súlyos nyomás nehezedik a világjárvány miatt. Európának ki kell aknáznia az összes rendelkezésre álló eszközt, de emellett igénybe veheti a polgárai együttérzését és fogadókészségét is ahhoz, hogy eleget tegyen a menekültek fogadására vonatkozó ígéretének.

...... az uniós finanszírozás kiaknázása révén

A kohéziós politika már most is hozzájárul a tagállamok azon munkájához, hogy az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) és az Európai Szociális Alap (ESZA) keretében kezeljék a migrációs kihívásokat – a befogadási kapacitás és a támogató szolgáltatások biztosításához mindkét említett alap finanszírozást nyújthat. A kihívás nagyságrendje azonban új lépéseket tesz szükségessé a támogatáshoz való hatékony hozzáférés biztosítása érdekében. A Bizottság ezért javasolja az ERFA, az ESZA és a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap igénybevételének rugalmasabbá tételét az európai menekültekre irányuló kohéziós fellépés (CARE) kezdeményezés keretében. Ez lehetővé teszi, hogy a 2014–2020 közötti időszakra szóló kohéziós programok fennmaradó forrásainak egy részét az ukrajnai háború kezdete óta felmerülő kihívások kezelésére fordítsák. A tagállamok további támogatása érdekében a világjárványra válaszul alkalmazott kivételes 100 %-os társfinanszírozási arányt a Bizottság egy évvel meghosszabbítja. Emellett a kohéziós célú és az európai területeknek nyújtott 2022. évi helyreállítási támogatásból (REACT-EU) mintegy 10 milliárd EUR felhasználható ezen új igények kezelésére a világjárványt követő helyreállítás általános célkitűzésén belül.

A 2021–2027-es időszakra szóló belügyi alapok új generációjának köszönhetően a tagállamok jelentős többletforrásokhoz juthatnak a hatékony befogadó létesítmények – többek között a kiszolgáltatott személyek számára nyújtott speciális támogatás – biztosítása és a menekültügyi eljárások kezelése céljából. Ez alapvető fontosságú lesz ahhoz, hogy megfelelően reagálni lehessen az egyre változó új kihívásokra, többek között az átmeneti védelem bevezetése révén. Ezen túlmenően hozzájárulhat a civil társadalom erőfeszítéseihez is a menekültek támogatása terén. A tagállamok jelenleg véglegesítik a 2021–2027 közötti időszakra szóló nemzeti programjaikat a támogatás elindítása érdekében. A meglévő és az új nemzeti programok mielőbbi bevezetése jelentős forrásokat fog biztosítani; a Bizottság segíteni fogja a tagállamokat abban, hogy újrakalibrálják terveiket és szükség esetén célba juttassák a sürgősségi segélyt. A Bizottság emellett elő kívánja segíteni a tagállamok közötti szolidaritás megerősítését azon javaslatával, amely lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy önkéntes alapon hozzájáruljanak a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap 2021–2027-es keretösszegéhez.

... és a társadalom egésze által adott válasz katalizátorhatásának kiaknázásával...

Polgárok, vállalkozások és magánszektorbeli szervezetek ezrei példátlan szolidaritásról tesznek tanúbizonyságot és bizonyítják cselekvőkészségüket a háború elől menekülők támogatása érdekében. A Bizottság támogatni fogja a tagállamokat, valamint a nemzeti és helyi szintű érdekelt feleket abban, hogy a segítséget a megfelelő helyre irányítsák, és az újonnan felmerülő igények függvényében célzott intézkedéseket hozzanak.

5. AZ ELŐTTÜNK ÁLLÓ KIHÍVÁSOK

Egyelőre még nem ismerjük teljes valójában az előttünk álló kihívást, de az UNHCR becslései szerint akár 8 millióra is tehető az Ukrajnából elmenekülő személyek száma. Az EU és partnerei világszerte komoly próbatétel előtt állnak: meg kell mutatnunk azoknak, akik megosztottnak vagy gyengének szeretnének bennünket látni, hogy egységet alkotunk. Elveinknek és értékeinknek kell vezérelniük bennünket, amikor szembenézünk azzal a kihívással, amit a rászorulók megsegítése jelent.

Bizonyítanunk kell, hogy képesek vagyunk felnőni ahhoz a feladathoz, hogy otthont adjunk a szomszédságunkban zajló háború elől menekülők millióinak. Ugyanakkor továbbra is határozottan kiállunk a nemzetközi humanitárius jog tiszteletben tartása és a humanitárius segítők Ukrajnába való akadálytalan bejutása mellett. Eltökélt szándékunk, hogy eleget tegyünk a segítségünkre szorulók igényeinek, és megvédjük jogaikat, szabadságukat és jóllétüket – ehhez jelentős erőfeszítéseket kell tennünk a felkészülés terén, és hosszú távon valamennyi tagállamban a megvalósításra kell összpontosítanunk. Az Unió-szerte rendelkezésre álló valamennyi eszközön és a kölcsönös támogatáson alapuló egységes megközelítésünk alapvető fontosságú. Számos olyan erősségünk van, amelyre támaszkodhatunk: az emberiességünk, a rezilienciánk és a találékonyságunk. Ezek biztosítják, hogy minden szükséges eszközzel szembe tudjunk nézni az előttünk álló kihívással.