HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 272/36

A Régiók Európai Bizottságának véleménye – Az erőfeszítés-megosztási rendeletre, valamint a földhasználatról, földhasználat-megváltoztatásról és erdőgazdálkodásról szóló rendeletre vonatkozó jogalkotási javaslatok

(2017/C 272/08)

Előadó: Juri Gotmans (EE/PES), Haanja polgármestere Referenciaszövegek: Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a stabil és alkalmazkodóképes energiaunió megvalósítása és a Párizsi Megállapodásban vállalt kötelezettségek teljesítése érdekében a tagállamok által 2021-től 2030-ig kötelezően teljesítendő éves üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentések meghatározásáról, valamint az üvegházhatásúgáz-kibocsátás és az éghajlatváltozással kapcsolatos egyéb információk nyomon követésének és bejelentésének rendszeréről szóló 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, COM(2016) 482 final és Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a földhasználathoz, a földhasználat-megváltoztatáshoz és az erdőgazdálkodáshoz kapcsolódó üvegházhatásúgáz-kibocsátásnak és -elnyelésnek a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai keretbe történő beillesztéséről, valamint az üvegházhatásúgáz-kibocsátás és az éghajlatváltozással kapcsolatos egyéb információk nyomon követésének és bejelentésének rendszeréről szóló 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, COM(2016) 479 final

A RÉGIÓK EURÓPAI BIZOTTSÁGA (CdR)

1. üdvözli az Európai Bizottságnak a tagállamok által az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszeren (ETS-en) kívüli ágazatokban 2021-től 2030-ig kötelezően teljesítendő éves üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentések meghatározásáról [COM(2016) 482 final], illetve a földhasználathoz, a földhasználat-megváltoztatáshoz és az erdőgazdálkodáshoz (LULUCF) kapcsolódó üvegházhatásúgáz-kibocsátásnak és -elnyelésnek a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai keretbe történő beillesztéséről [COM(2016) 479 final] szóló jogalkotási javaslatait;

2. fontosnak tartja, hogy az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszeren kívüli ágazatokban 2030-ig olyan mértékben csökkentsék az üvegházhatású gázok kibocsátását, hogy az ÜHG-kibocsátások hosszú távon kitűzött 95 %-os csökkentésének célja 2050-re elérhető legyen;

3. úgy véli, hogy a Párizsi Megállapodásban vállalt kötelezettségek teljesítése szempontjából rendkívül innovatív és költségkímélő, ha a földhasználatból, földhasználat-megváltoztatásból és erdőgazdálkodásból (LULUCF) eredő CO2-kibocsátások csökkentésének lehetőségeivel integrált módon, az uniós éghajlat-politika keretein belül foglalkoznak;

4. döntőnek tartja, hogy a helyi és regionális önkormányzatokat elismert és fontos szereplőkként bevonják az új éghajlat-politika intézkedéseinek végrehajtásába és a többszintű kormányzás elveinek megfelelően aktívabban és átfogóbban bekapcsolják az EU energia- és éghajlat-politikájának megvalósításába;

5. kiemeli a városok és régiók szerepét és hatásköreit az olyan adatok gyűjtése és összeállítása terén, amelyek a LULUCF-rendelet és a közös kötelezettségvállalási rendelet alá tartozó ágazatokban az ÜHG-kibocsátásra vonatkozó nyilvántartások létrehozásához szükségesek; javasolja a tagállamoknak és az Európai Bizottságnak, hogy a helyi és regionális önkormányzatokat a megfelelő kapacitásaik erősítése révén következetesen támogassák azon alapfeladataik teljesítésében, hogy kidolgozzák és megtervezzék az energiagazdálkodás, a közlekedés, a hulladékgazdálkodás, a földhasználat és más területek helyi fejlesztését;

6. úgy véli, hogy a rugalmassági mechanizmusokban piaci elvek és földhasználati gyakorlatok jutnak kifejezésre, és egyben eszközt is adnak az éghajlatvédelmi intézkedésekben meghatározott kibocsátáscsökkentési célok eléréséhez, ezen a téren azonban módosításokra van szükség, hogy elkerülhessük az uniós éghajlatvédelmi politika ambiciózus célkitűzéseinek leértékelődését és egyfajta a kvótakereskedelmen belüli infláció kialakulását. Ez történhet a tényleges kibocsátások, illetve azok 2020-ra vonatkoztatott lineáris csökkenési tendenciájának elszámolásával, az EU ETS-ben jelentkező kvótatöbbletek ETS-en kívüli ágazatokba történő átvitelének csökkentésével és azzal, hogy az alacsonyabb GDP-jű országok számára is ambiciózusabb célokat határozunk meg;

7. szorgalmazza, hogy vezessék be az ötévenként végzendő időközi megfelelés-ellenőrzéseket, mivel ezek a rendszeresebb ellenőrzés révén hatékony eszközt jelentenének a kibocsátáscsökkentési célok teljesítésének biztosítására;

8. úgy véli, hogy mivel a közös kötelezettségvállalási rendelet alá tartozó egyes ágazatokra nincsenek specifikus kibocsátáscsökkentési célok, rendelkezéseket kellene előirányozni a tervezésre vonatkozóan, hogy az EU, a tagállamok, a régiók és a települési önkormányzatok szintjén olyan stratégiákat és intézkedéseket lehessen kidolgozni, amelyek garantálják, hogy az ilyen ágazatok áttérjenek az alacsony CO2-kibocsátást szolgáló eljárásokra. Ágazatspecifikus célokat kell tehát kidolgozni annak biztosítása érdekében, hogy a közös kötelezettségvállalási rendelet hatálya alá tartozó valamennyi iparág tevékenysége összhangban álljon a rendeletben javasolt világszintű kibocsátáscsökkentési céllal, emellett a megfelelőségi ellenőrzéseket éves felülvizsgálatokkal és mérlegekkel kell kibővíteni;

9. hangsúlyozza annak szükségességét, hogy átfogóan és még ambiciózusabban használják ki az ágazatspecifikus intézkedésekre vonatkozó jogi követelmények terén nyíló lehetőségeket azokban az ágazatokban, amelyekben fennáll a kibocsátások növekedésének veszélye (pl. a közlekedési ágazatban a személygépkocsik és a könnyű haszongépjárművek hatékonysága terén);

10. kéri, hogy az Európai Bizottság átfogóan tekintsen a LULUCF-ból származó hozzájárulásra, elismerve, hogy ebben az ágazatban, különösen az erdészetben megvan a lehetőség arra, hogy különféle módokon, például a CO2-kibocsátások megkötése, tárolása és helyettesítése révén elősegítse az éghajlatváltozás mérséklését.

I. MÓDOSÍTÁSOKRA VONATKOZÓ AJÁNLÁSOK

Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a stabil és alkalmazkodóképes energiaunió megvalósítása és a Párizsi Megállapodásban vállalt kötelezettségek teljesítése érdekében a tagállamok által 2021-től 2030-ig kötelezően teljesítendő éves üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentések meghatározásáról, valamint az üvegházhatásúgáz-kibocsátás és az éghajlatváltozással kapcsolatos egyéb információk nyomon követésének és bejelentésének rendszeréről szóló 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról

COM(2016) 482 final

1. módosítás

(5) preambulumbekezdés

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása A tiszta energiára való áttéréshez szükség van a beruházók magatartásának megváltozására, továbbá olyan ösztönzőkre, amelyek a teljes szakpolitikai spektrumra kiterjednek. Az uniós források kiegészítését szolgáló társfinanszírozás terén regionális és helyi beruházási programokat kell indítani az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszeren kívüli ágazatok támogatására.

Indokolás

Az új szempont beillesztésével azt kívánjuk jelezni, hogy a régiókban és városokban beruházási programokat kell indítani. A helyi és regionális szint mandátum formájában történő elismerés és hosszú távú finanszírozás nélkül nem tud optimálisan fellépni. A helyi és regionális önkormányzatok hatáskörébe tartozó hosszú távú intézkedések végrehajtására rendelkezésre álló pénzeszközök forrása nagyrészt a nemzeti kormányok kezében van, és azokat korlátozott mértékben uniós eszközök egészítik ki. Ezt a finanszírozást decentralizálni kell. Nemzeti és európai támogatási eszközök támogatás és társfinanszírozás formájában történő rendelkezésre bocsátása mellett fontolóra lehetne venni azt is, hogy a környezetvédelmi kezdeményezések végrehajtása terén javítsák a helyi és regionális önkormányzatok kölcsönnyújtási, illetve -felvételi lehetőségeit.

Egy uniós forrásokból társfinanszírozásban részesülő európai finanszírozási platform létrehozásáról van szó, ahol egyik oldalról a hitelnyújtók és beruházók, másik oldalról pedig a városok és régiók egymásra találhatnának és megfelelő projektekben állapodhatnának meg egymással. Ideális esetben ez azoknak az ágazatoknak a fóruma lenne, amelyek a közös kötelezettségvállalási rendelet és a LULUCF-rendelet hatálya alá esnek, mivel főként ezek azok a területek, amelyeken a helyi és regionális önkormányzatok a területi illetékességüket átfogóan ki tudják használni.

2. módosítás

(18) preambulumbekezdés

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása Ez a rendelet nem érintheti a benne foglaltaknál szigorúbb tagállami célkitűzéseket. Ez a rendelet nem érintheti a benne foglaltaknál szigorúbb tagállami célkitűzéseket, amelyekre szükség van a 2050-re kitűzött hosszú távú célok elérése érdekében.

Indokolás

A módosítás pontosítja a szöveget, és arra ösztönzi az országokat, hogy további célokat tűzzenek ki, mivel a 2030-as célkitűzésekből az következik, hogy a 2031–2050-es időszakban jóval komolyabb erőfeszítésekre lesz szükség az üvegházhatásúgáz-kibocsátások csökkentése érdekében.

3. módosítás

4. cikk (3) bekezdés

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása […] A végrehajtási aktus céljára a Bizottság átfogó módon áttekinti a 2005. évre és a 2016–2018. időszakra vonatkozóan […] bejelentett legfrissebb nemzeti jegyzékadatokat. […] […] A végrehajtási aktus céljára a Bizottság értékeli a 2005. évre és a 2018–2020 időszakra vonatkozóan […] bejelentett legfrissebb nemzeti jegyzékadatokat. […]

Indokolás

A referenciaév megválasztása döntő fontosságú; ideális esetben a legaktuálisabb (azaz a 2020-as) kibocsátási értékeket kell alapul venni, illetve egy 2018 és 2020 közötti lineáris csökkenési tendenciából kell kiindulni, amivel a véletlen ingadozások kiegyenlíthetők. Ha a 2016–2018. éveket vesszük alapul, az infláló hatással van a szén-dioxid-mérlegre, mivel a következő években csökkenés várható. Ezáltal – az eszköz céljával ellentétesen – inkább a kötelezettségek be nem tartását támogatjuk, ahelyett hogy azokat az országokat segítenénk, amelyek magasabb szintű normáknak felelnek meg.

4. módosítás

5. cikk (5) bekezdés

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása […] Az átvevő tagállam ezt a mennyiséget a 9. cikk szerinti megfelelés szempontjából akár az adott évre, akár a 2030-ig tartó időszak későbbi éveire felhasználhatja. […] Az átvevő tagállam ezt a mennyiséget a 9. cikk szerinti megfelelés szempontjából akár a folyó évre, akár a 2030-ig tartó időszak későbbi éveire felhasználhatja.

Indokolás

A bizonytalanságok elkerülése érdekében pontosítani kell a szövegezést, hogy különbséget tegyünk az elszámolt év és a beszámoló éve között.

5. módosítás

6. cikk (1) bekezdés

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása E rendelet II. melléklete felsorolja azokat a tagállamokat, amelyek a 2003/87/EK irányelv 3. cikkének a) pontja értelmében vett, az európai uniós kibocsátáskereskedelmi rendszerben nyilvántartott kibocsátási egységek közül legfeljebb 100 millió darab törlését az e rendelet szerinti megfelelés szempontjából együttesen figyelembe vehetik. E rendelet II. melléklete felsorolja azokat a tagállamokat, amelyek a 2003/87/EK irányelv 3. cikkének a) pontja értelmében vett, az európai uniós kibocsátáskereskedelmi rendszerben nyilvántartott kibocsátási egységek közül legfeljebb 50 millió darab törlését az e rendelet szerinti megfelelés szempontjából együttesen figyelembe vehetik.

Indokolás

Az ETS-ben jelenleg túlkínálat van kibocsátási egységekből, és a CO2-kibocsátás ára alacsony (2016 decemberében 5 euró/t volt). Ilyen körülmények között a kibocsátási mennyiségre javasolt 100 millió egységes felső határ nem jelent segítséget az ETS-kibocsátások jelentős csökkentéséhez, hanem oda vezethet, hogy az ETS-en kívüli ágazatokban a kibocsátások a kiegyenlítési folyamat során még emelkednek is. Az ágazatok közötti rugalmasság érvényesítésénél az átszámításkor egy 1:2 arányú malust kellene alkalmazni. E javaslat szerint 50 millió egységet törölnének, aminek révén egy tonna CO2 értéke csökkenne. Szem előtt kell azonban tartani azt is, hogy az éghajlatvédelmet mind a két ágazatban és az ezekre vonatkozó intézkedésekben is magas szinten kell tartani.

6. módosítás

8. cikk (1) és (2) bekezdés

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása Az a tagállam, amelyről […] megállapítást nyer, hogy nem sikerült elegendő előrehaladást elérnie […] Az Európai Környezetvédelmi Ügynökség – éves munkaprogramjával összhangban – segíti a Bizottságot a cselekvési tervek értékelésében. Az a tagállam, amelyről […] megállapítást nyer, hogy nem képes kötelezettségeinek betartására […] A Bizottság a cselekvési tervek értékelésénél együttműködik az Európai Környezetvédelmi Ügynökséggel – annak éves munkaprogramjával összhangban –, és független forrásokra is támaszkodik.

Indokolás

A szövegezés módosítása a világosabb fogalmazás érdekében. Az „előrehaladás” túl általános fogalom, és a „segíti” szóban is bátortalan megközelítés fejeződik ki. Ha már felmerült egy túllépési probléma, akkor a tagállami cselekvési tervet mindenképpen független értékelésnek kell alávetni.

7. módosítás

9. cikk (2) bekezdés

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása […] az érintett évek esetében a tagállam éves kibocsátási jogosultságát az ily módon többletként jelentkező üvegházhatásúgáz-kibocsátás tonna szén-dioxid-egyenértékben kifejezett mennyiségével csökkenteni kell. […] azon évek esetében, melyekben a túllépésre sor került, a tagállam éves kibocsátási jogosultságát az ily módon többletként jelentkező üvegházhatásúgáz-kibocsátás tonna szén-dioxid-egyenértékben kifejezett mennyiségével csökkenteni kell.

Indokolás

Pontosítás azoknak az éveknek a konkrét megnevezése céljából, amelyekre a csökkentés vonatkozik, az adott feltételekkel együtt.

Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a földhasználathoz, a földhasználat-megváltoztatáshoz és az erdőgazdálkodáshoz kapcsolódó üvegházhatásúgáz-kibocsátásnak és -elnyelésnek a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai keretbe történő beillesztéséről, valamint az üvegházhatásúgáz-kibocsátás és az éghajlatváltozással kapcsolatos egyéb információk nyomon követésének és bejelentésének rendszeréről szóló 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról

COM(2016) 479 final

8. módosítás

(9) preambulumbekezdés

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása Az erdőterületekhez kapcsolódó kibocsátás és elnyelés különböző természeti körülményektől, az erdők korosztályszerkezetétől, valamint a múltbeli és a jelenlegi erdőgazdálkodási gyakorlattól is függ. A referenciaév alkalmazása nem teszi lehetővé e tényezők, valamint az azok eredményeképpen a kibocsátásra és az elnyelésre kifejtett ciklikus hatások vagy a kibocsátás és az elnyelés évenkénti ingadozásainak figyelembevételét. A vonatkozó elszámolási szabályokban ehelyett indokolt olyan referenciaszintek használatáról rendelkezni, amelyekkel kizárhatóak a természeti és az országspecifikus tényezők hatásai. Az erdőterületekhez kapcsolódó kibocsátás és elnyelés számos természeti körülménytől, az erdők korosztályszerkezetétől, valamint az erdőgazdálkodási gyakorlattól is függ. Egy referenciaév kiválasztása nem teszi lehetővé e tényezők, valamint az azok eredményeképpen a kibocsátásra és az elnyelésre kifejtett ciklikus hatások vagy a kibocsátás és az elnyelés évenkénti véletlenszerű ingadozásainak pontosabb figyelembevételét. A vonatkozó elszámolási szabályokban ehelyett indokolt olyan referenciaszintek használatáról rendelkezni, amelyekkel kizárhatóak a természeti, országspecifikus és regionális tényezők hatásai.

Indokolás

Az erdőgazdálkodási gyakorlat differenciált figyelembevételének említése nem szükséges – arra anélkül is tekintettel kell lenni. A ciklikus jelenségek mellett kulcsszavakkal utalni kell a természetes változásokra is. Számos olyan természetes jelenség létezik, amely véletlenszerűen lép fel. A kisebb országokban is jelentkezhetnek regionális különbségek, így egy országspecifikus megközelítés nem elegendő ahhoz, hogy mind a nagy, mind a kisebb országokban megfeleljen a természet sokszínűségének.

9. módosítás

(10) preambulumbekezdés

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása […] valamint kielégítő számú tagállami szakértőt válasszon ki. […] valamint kielégítő számú tagállami szakértőt válasszon ki, regionális és helyi szintről is.

Indokolás

Módszertani pontosítás szükséges arra vonatkozóan, hogy helyi és regionális szakértőket kell bevonni, mivel a központi hatóságok és a fővárosok tapasztalatai jelentősen eltérhetnek a helyi szintű tapasztalatoktól. Európában a fővárosokon kívül is találhatók elismert felsőoktatási intézmények, amelyek az érintett tudományokkal foglalkoznak, az ebben rejlő lehetőségeket pedig határozottabban és kiemelten ki kell használni. Ezenkívül a fővárosokban található központi környezeti hatóságok hajlamosak arra, hogy nemzeti, általánosító nézőpontból, formálisan közelítsék meg a problémakört, illetve a politikai konjunktúrát és a hagyományos mintákat alapul véve szemléljék az adottságokat, ennek során pedig figyelmen kívül hagyják a helyi fejleményeket és a dinamika váratlan változásait.

10. módosítás

(16) preambulumbekezdés

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Módosítás Az Európai Környezetvédelmi Ügynökségnek – adott esetben éves munkaprogramjával összhangban – segítenie kell a Bizottság munkáját az üvegházhatásúgáz-kibocsátás és -elnyelés éves bejelentési rendszere, a politikákra és intézkedésekre, valamint a tagállami előrejelzésekre vonatkozó információk értékelése, a tervezett további politikák és intézkedések értékelése, valamint a Bizottság által e rendelet alapján elvégzett megfelelés-ellenőrzések terén. Az Európai Környezetvédelmi Ügynökségnek – adott esetben éves munkaprogramjával összhangban – segítenie kell a Bizottság munkáját az üvegházhatásúgáz-kibocsátás és -elnyelés éves bejelentési rendszere, a politikákra és intézkedésekre, valamint a tagállami előrejelzésekre vonatkozó információk értékelése, a tervezett további politikák és intézkedések értékelése, valamint a Bizottság által e rendelet alapján elvégzett megfelelés-ellenőrzések terén , melynek során átfogóan figyelembe kell venni az elemzésekre, valamint a nemzeti, regionális és helyi szint szakértelmére támaszkodó független információkat.

Indokolás

Az európai bizottsági álláspontoknál és megfelelés-ellenőrzéseknél el kellene ismerni és figyelembe kellene venni a nemzeti és regionális tapasztalatokat és nézeteket, így segítve elő, hogy az egész Európára vonatkozó rendszer meghatározásakor ne veszítsük szem elől az eredeti szándékot.

11. módosítás

(17) preambulumbekezdés

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása […] Az adatgyűjtés során a lehető legjobban ki kell használni a meglévő uniós és tagállami programokat és felméréseket, […]. […] Meg kellene erősíteni a helyi és regionális önkormányzatok szerepét az adatgyűjtés- és kezelés, valamint az adatok minőségének javítása terén. A jelentéstételnek tartalmaznia kell egy mechanizmust a megfelelés helyi szakértők által történő ellenőrzésére. Ezenkívül a helyi feltételekből kiindulva kellene pontosítani a módszertani alapokat és a normákat.

Indokolás

Ki kell emelni a helyi és regionális önkormányzatok közigazgatási kapacitásait, valamint erősíteni kell szerepüket a földhasználati politikában és a földhasználatra vonatkozó elszámolási egységek meghatározásának nyomon követésében. Ugyanakkor ki kell építeni a városok és régiók arra vonatkozó kapacitásait, hogy a LULUCF-ágazattal kapcsolatos adatokat nyomon kövessék és jelentéseket készítsenek róluk, valamint javítani kell az eljárásaik és intézkedéseik keretében alkalmazott módszertani szabványokat (pl. a tervezési folyamatban). Ez biztosítja az IPCC-eljárás központi alapelveinek – koherencia, összehasonlíthatóság, teljesség, pontosság és átláthatóság – betartását.

12. módosítás

(21) preambulumbekezdés

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása A jobb adatgyűjtés, valamint a LULUCF-ágazat elemzése érdekében az Európai Bizottság biztosítja, hogy következetes módszereket és mutatókat alkalmazzanak a megfelelő alapok esetében.

Indokolás

Új preambulumbekezdés betoldása, amely az olyan uniós finanszírozási eszközök iránti igényre vonatkozik, melyek a rendelet betartásához szükséges földhasználati elemzésekre és háttérelemzésekre irányulnak. Pontosítani kell, hogy a LULUCF-ágazat milyen típusú intézkedéseire lehet esetlegesen további eszközöket rendelkezésre bocsátani az uniós strukturális alapok keretében.

13. módosítás

5. cikk (2) bekezdés

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása A tagállamok megelőzik, hogy a kibocsátás és az elnyelés bármely része kétszer kerüljön elszámolásra, és ennek érdekében a több területelszámolási kategóriához is kapcsolódó kibocsátást, illetve elnyelést egyetlen kategóriára vonatkozóan számolják el. A tagállamok megelőzik, hogy a kibocsátás és az elnyelés bármely része kétszer kerüljön elszámolásra a különböző területelszámolási kategóriákban.

Indokolás

Egyszerűsítés és pontosítás a kétszeres elszámolás esetének közérthető említésével. Fontos, hogy konkrétan fogalmazzuk meg ezt az alapelvet: a kettős elszámolást ki kell zárni.

14. módosítás

5. cikk (5) bekezdés

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása A tagállamok az elszámolás elkészítéséhez használt adatokról hiánytalan és pontos nyilvántartást vezetnek. A tagállamok az elszámolás elkészítéséhez használt adatokról hiánytalan, folyamatos és pontos nyilvántartást vezetnek.

Indokolás

A folytonosság mint fontos minőségi elem betoldása. Hibák és problémák elsősorban akkor lépnek fel az idősorokban, ha megszakad a folyamatosság vagy megváltozik a módszer.

15. módosítás

8. cikk (3) bekezdés

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása A nemzeti erdőgazdálkodási elszámolási tervet nyilvánosságra kell hozni, és nyilvános konzultációra kell bocsátani. A nemzeti erdőgazdálkodási elszámolási tervet évente nyilvánosságra kell hozni, és nyilvános konzultációra kell bocsátani a helyi és regionális önkormányzatok, valamint az érdekeltek körében.

Indokolás

A nyilvánosságra hozatal és a konzultáció feltételeinek pontosabb meghatározása.

16. módosítás

10. cikk (1) bekezdés

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása […] természetes bolygatásból eredő, a természetes bolygatás által a 2001 és 2020 közötti időszakon belül okozott kibocsátásoknak […] átlagos szintjét […] meghaladó kibocsátását. […] természetes bolygatásból eredő, a természetes bolygatás által a 2001 és 2019 közötti időszakon belül okozott kibocsátásoknak […] átlagos szintjét […] meghaladó kibocsátását.

Indokolás

Az elszámoláshoz hosszabb időszakot kell mérlegelni. El kell kerülni, hogy nagy természetes bolygatások vagy halmozódó erdőkárosodások kimaradjanak az elszámolásból, vagy túl nagy súllyal essenek latba az elszámolási időszak végén. Az átlagos szintű kibocsátások jelentése esetében bizonyos késlekedés szükséges.

17. módosítás

12. cikk (2) bekezdés

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása A Bizottság a 4. cikknek való megfelelés értékelése céljából elvégzi a megfelelési jelentés teljes körű felülvizsgálatát . A Bizottság a megfelelési jelentésekben értékeli a 4. cikknek való megfelelést (üvegházhatású gázok nettó elnyelése és rugalmassági feltételek), valamint megerősíti azt.

Indokolás

A felülvizsgálat feltételeit pontosítani kell: nemcsak értékelés, hanem megerősítés is szükséges. Ezen a helyen röviden utalni lehetne a 4. cikk tartalmára is.

18. módosítás

16. cikk 1. bekezdés a) pont, valamint a IIIa. melléklet utolsó bekezdése

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása […] 2023-tól kezdődően […] A IIIa. melléklet utolsó bekezdése: Üdvözlendő, ha a tagállamok a tagállami körülményekhez kalibrált, nemparaméteres, a biológiai-fizikai rendszer fizikai interakcióit leíró modellen alapuló, az üvegházhatású gázok nemzeti jegyzékeire vonatkozó 2006. évi IPCC-iránymutatás szerinti 3. szintű módszertant alkalmaznak. […] 2021-től kezdődően […] A IIIa. melléklet utolsó bekezdése: A tagállamok a tagállami körülményekhez kalibrált, nemparaméteres, a biológiai-fizikai rendszer fizikai interakcióit leíró modellen alapuló, az üvegházhatású gázok nemzeti jegyzékeire vonatkozó 2006. évi IPCC-iránymutatás szerinti 3. szintű módszertant alkalmaznak.

Indokolás

Az elszámolásnak rögtön 2021-ben kell megkezdődnie. Pontosabb módszerek alkalmazására kell törekedni – kötelezőbb érvényű megfogalmazás: módszertant „alkalmaznak”, nem pedig „üdvözlendő, ha alkalmaznak”.

II. POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK EURÓPAI BIZOTTSÁGA (CdR)

Általános megjegyzések

1. úgy véli, hogy azokban az ágazatokban, amelyekre az üvegházhatású gázok csökkentésére vonatkozó kötelezettségvállalási rendelet és a LULUCF-rendelet vonatkozik, kétségkívül jelentős szerepet töltenek be a helyi és regionális önkormányzatok, mivel e rendeletek megkövetelik a területi dimenzió bevonását. Emellett itt olyan területekről van szó, amelyeken a helyi és regionális önkormányzatok illetékességük és jogköreik alapján közvetlenül tevékenykedhetnek. A politikai végrehajtáshoz ezenkívül célirányos eszközök széles választéka áll rendelkezésre, például a területrendezés, a kkv-támogatás, politikai intézkedések a zöld beruházások mozgósításához és támogatásához, az épületek, a városi közlekedés és a mobilitás területe, valamint városfejlesztési tervek;

2. hangsúlyozza, hogy a javasolt intézkedések segítenek csökkenteni a kibocsátásokat azokon a területeken, amelyekre nem terjed ki az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer (ETS), ezzel pedig társadalmi, gazdasági és ökológiai többletértéket nyújtanak. Ezáltal még fontosabb szerep hárul a városokra és régiókra, mivel saját területükön ők az éllovasai és hajtóerői a szén-dioxid-mentesítésre irányuló kezdeményezéseknek, valamint helyi szinten figyelembe veszik az egyes intézkedések gazdasági és szociális tényezőit;

3. hangsúlyozza, hogy a modern és fenntartható erdőgazdálkodás előmozdítja a megújuló energiaforrások és a bioenergia fokozott használatát, így kiváltja a fosszilis üzemanyagokat, egyúttal pedig hatékony szénelnyelő. Fontosnak tartja, hogy a LULUCF-ágazatban a kibocsátáscsökkentést az EU közös agrárpolitikáján keresztül is támogassák;

4. úgy véli, hogy a helyi és regionális önkormányzatoknak fontos feladatai vannak a polgárok közvetlen tájékoztatása és az energetikai kérdésekhez kapcsolódó kampányok megvalósítása terén. Az Európai Bizottság javaslatai támogatják a regionális éghajlati és energiastratégiák végrehajtását, és előmozdítják az ágazatok szén-dioxid-mentesítését, valamint a tervszerű földhasználatot a regionális és városfejlesztés keretében és a területrendezés során. A regionális és helyi folyamatok keretét a Polgármesterek Szövetségének konkrét példái és csökkentési célkitűzései határozzák meg;

5. úgy véli, hogy a rendeletjavaslatok nem vetnek fel kérdéseket a szubszidiaritás elvének való megfeleléssel kapcsolatban, mivel az éghajlatváltozás és annak hatásai elleni küzdelem egy nyilvánvalóan határokon átnyúló kérdés, és ezért a szóban forgó rendeletek céljai csak uniós szintű fellépéssel valósíthatók meg. A rendeletjavaslatok formájukat és tartalmukat tekintve továbbá nem lépnek túl azon, ami az EU 2030-ra vonatkozó üvegházhatásúgáz-csökkentési céljainak költséghatékony megvalósításához szükséges, és így megfelelnek az arányosság elvének;

Az ágazati politika jelentősége és kölcsönhatásai

6. szükségesnek tartja, hogy az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra és a tiszta energiahordozókra való átálláshoz továbbra is az éghajlatra irányuló széles körű intézkedéseket hozzanak olyan ágazatokban is, amelyek nem tartoznak a kibocsátáskereskedelmi rendszer hatálya alá. A javasolt közös kötelezettségvállalás célja egy általános szabályozás a kibocsátáskereskedelmi rendszer hatálya alá nem tartozó ágazatokra vonatkozóan;

7. felhívja a figyelmet arra, hogy az Európai Bizottság nem határozott meg konkrét, jogilag kötelező érvényű célkitűzéseket ezen ágazatok számára, hanem inkább hozzájárulásuk általános szemléletéből indul ki, és ennek kapcsán viszonylag nagy döntési szabadságot hagy a tagállamoknak abban, hogy konkrétan milyen intézkedéseket szeretnének hozni az üvegházhatású gázok csökkentésére irányuló célkitűzéseik elérése érdekében. Az üvegházhatású gázok csökkentésének kilátásai ágazatonként különbözőek, sőt nemzeti szinten – például a szárazföldi közlekedésből eredő kibocsátásokra vonatkozó előrejelzéseket tekintve, teljes mértékben függetlenül az üzemanyagok nagyobb hatékonyságát célzó intézkedések megvalósításától – akár növekedést is eredményezhetnek;

8. amellett foglal állást, hogy az összes ágazatra vonatkozó általános célokat rugalmas módon kell megvalósítani, ennek során fel kell becsülni és figyelembe kell venni az adott helyi és regionális kapacitásokat; a cél egyes ágazatokra való lebontása azonban gyakorlatilag nem megvalósítható;

Mennyire rugalmasak, illetve merevek a rugalmassági mechanizmusok?

9. hangsúlyozza, hogy minden tagállamnak és gazdasági ágazatnak hozzá kell járulnia a kibocsátáscsökkentési célok eléréséhez, és minden szereplőnek törekednie kellene a fenti cél elérésére úgy, hogy a méltányosság és a szolidaritás szempontjai kiegyensúlyozottan érvényesüljenek; az uniós átlag feletti egy főre jutó GDP-vel rendelkező országok csoportján belüli nemzeti célokat arányosan ki kellene igazítani, hogy méltányos és kiegyensúlyozott módon lehessen biztosítani a költséghatékonyságot;

10. megjegyzi, hogy az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentése terén kitűzendő céloknak segíteniük kell a hatékonyság és az innováció ügyét az európai gazdaságon belül, és különösen az épületek, a mezőgazdaság, a hulladékgazdálkodás és a közlekedés területén kell – annyiban, amennyiben ezek a területek e rendelet hatálya alá tartoznak – javulást előidézniük.

11. felhívja a figyelmet arra, hogy a közös kötelezettségvállalási rendelet számos olyan lehetőséget előirányoz a rugalmasság és a kereskedelem kapcsán, melyeknek az a céljuk, hogy segítsenek a tagállamoknak a 2030-ig elérendő kibocsátáscsökkentési céljaik teljesítésében. Az ilyen jellegű intézkedések csökkentik a kibocsátáscsökkentés költségeit, de ugyanakkor reálisan és körültekintően kell eljárni, és nagyon figyelni kell arra, hogy egyes országokban a rugalmasság – bizonyos manipulációk révén – ne vezessen több kibocsátáshoz vagy alacsonyabb célértékek kitűzéséhez, akár a rendelkezések hatályba léptetése előtt, akár a rugalmassági mechanizmus alkalmazásakor, hiszen ha nem egységesek a rugalmassági szabályozások, akkor az végső soron akár oda is vezethet, hogy nem teljesülnek a kibocsátáscsökkentési célok. Az ambiciózus célok elérése érdekében fontos, hogy ne csak az országok ideiglenes gazdasági és strukturális problémáit és az ottani életminőséget tartsuk szem előtt, hanem legyünk tekintettel az országokon belüli regionális különbségekre is;

12. sürgősen arra kéri az Európai Bizottságot, hogy javasoljon konkrét megoldásokat azoknak a régióknak a problémáira, amelyek különleges nehézségekkel vagy helyzetük romlásával szembesülhetnek a szén-dioxid-mentes gazdaságra való szükséges áttérés kontextusában; hangsúlyozza, hogy reális megoldási javaslatokat kell kidolgozni azon régiók számára, amelyek nagymértékben függenek a fosszilis tüzelőanyag használatától, illetve az energiaigényes iparágaktól, vagy amelyeket egyéb módon aránytalanul nagy hátrány ér a rendeletjavaslatok alkalmazása miatt; hangsúlyozza, hogy fontos bevonni a helyi és regionális önkormányzatokat a fenntartható fejlődési modellek kidolgozásába, ami az ilyen régiók gazdaságára is serkentőleg hathat;

13. megjegyzi, hogy mivel túl nagy a kínálat az ETS-tanúsítványokból és alacsony a szén-dioxid ára, ha 100 millió egységben határozzuk meg a kibocsátási mennyiség maximális felső határát, akkor nem fognak jelentősen csökkenti a kibocsátások, hanem mindez ellentétes lehet az éghajlatvédelmi célokkal, és oda vezethet, hogy a kibocsátáskereskedelmi rendszerbe nem tartozó ágazatokban az egyensúlytalanságok lebontása miatt még nőnek is a kibocsátások;

14. arra kéri az Európai Bizottságot, hogy a bírságok meghatározásánál mutasson némi rugalmasságot, például úgy, hogy a kibocsátási kvóták ágazatok közötti átcsoportosításakor alacsonyabb árfolyamon, illetve értékkel számoljon;

Elszámolási előírások a LULUCF terén, valamint rugalmassági szabályozások

15. üdvözli azt a javaslatot, amely szerint a tagállamok összesen 280 millió LULUCF-egységet számolhatnak el, elismerve, hogy ebben az ágazatban, különösen az erdészetben megvan a lehetőség arra, hogy pozitívan hozzájáruljon az uniós éghajlatpolitikai kerethez. Megjegyzi, hogy problémát jelent a földhasználati ágazathoz (LULUCF) kapcsolódó üvegházhatásúgáz-kibocsátások ellenőrzésének pontossága, illetve a helyi szint támogatása az adatgyűjtésben;

16. úgy véli, hogy a földhasználati ágazat keretében megvalósuló szén-dioxid-megkötést a közös kötelezettségvállalási rendelet azon területeire kellene korlátozni, amelyeknél az elszámolási előírások tudományosan megalapozottak, indokoltak, és kísérleti projektek keretében ellenőrizték őket. Ezzel el lehet kerülni a spekulációkat és azt, hogy az általános elveket pusztán a költségszempontra redukálják. A földhasználati ágazathoz tartozó intézkedések felülvizsgálatakor és az idevonatkozó jelentéstétel során amennyire csak lehet és a legjobb módszereket felhasználva el kell kerülni a kétszeres számolást; ez különösen a földhasználati kategóriák közötti váltásoknál fontos, illetve a faipari termékek és a természetes bolygatás elszámolásánál;

17. azt javasolja, hogy ötévenként tegyenek lehetővé levonásokat, hogy a kiirtott erdőterületekhez, az erdősített területekhez, a gazdálkodás alatt álló szántóterületekhez és a gazdálkodás alatt álló gyepterületekhez kapcsolódó potenciális hozzájárulások is beszámíthatók legyenek. A cél, hogy így figyelembe lehessen venni a természet változékonyságát és ki lehessen egyenlíteni a véletlenül bekövetkező események és ciklikus folyamatok hatásait;

18. azt javasolja az Európai Bizottságnak, hogy működjön együtt a tagállamokkal annak pontosításában, hogy milyen szerep hárul a helyi és regionális önkormányzatokra az adatkezelés és a földhasználati ágazattal kapcsolatos elszámolások ellenőrzése kapcsán;

Elszámolás és az elszámolások ellenőrzése

19. fontosnak tartja, hogy a javaslat átvette a közös kötelezettségvállalási határozatban meghatározott hatékony jelentéstételi és megfelelés-ellenőrzési ciklust. A tagállamoknak a 2021-től 2030-ig tartó időszak minden egyes évében teljesíteniük kell majd az éves kibocsátási határértékekből és a lineáris pályából fakadó követelményeket, a megfelelés tényleges ellenőrzésére azonban csupán ötévente kerül sor;

20. hangsúlyozza, hogy az Európai Bizottságnak folyamatosan és rendszeresen – adott esetben akár független szakértők bevonásával – ellenőriznie és értékelnie kell a tagállamok által benyújtott ÜHG-kibocsátás-nyilvántartásokat, hogy garantálva legyen, hogy a megfelelőségi ellenőrzésekre pontos adatok alapján kerül sor.

21. úgy véli, hogy a benyújtott információk átláthatóságának, pontosságának, következetességének, összehasonlíthatóságának és teljességének ellenőrzését a jövőben is az Európai Környezetvédelmi Ügynökségnek kell koordinálnia. Nagyon fontos, hogy megerősítsék a helyi és regionális önkormányzatok szerepét az elszámolás és a jelentéstétel kapcsán, hogy az eddigieknél jobban figyelembe lehessen venni a helyi és a területi sajátosságokat;

22. fontosnak tartja, hogy ez a javaslat ne okozzon közvetlen jelentéstételi kötelezettségeket vagy adminisztratív terheket a nemzeti, regionális és helyi hatóságok, illetve a vállalatok, kkv-k és mikrovállalkozások számára;

Az adatok minősége a földhasználati ágazatban

23. felhívja a figyelmet arra, hogy a sokféle és változó európai földhasználat a föld természetszerűleg eltérő és nem egységes kezelését vonja maga után, emiatt pedig határozott és összehangolt módon harmonizálni és szabványosítani kell az egyes tagállamokból származó adatok minőségét. Ennek során pedig nemcsak az országspecifikus, hanem a regionális és helyi adottságokat és feltételeket, illetve azok dinamikáját is figyelembe kell venni; ebben az összefüggésben javasolja, hogy merítsenek azokból a tapasztalatokból, amelyeket például a légköri kibocsátási leltárak módszertanának eszközével kapcsolatban gyűjtöttek a Polgármesterek Szövetsége kezdeményezés keretében, és ezeket illesszék azokhoz a jelenleg zajló erőfeszítésekhez, amelyek arra irányulnak, hogy rugalmas, könnyen használható és megbízható mutatókat hozzanak létre a helyi és regionális szintű kibocsátások mérésére a Polgármesterek Globális Szövetségének kontextusában;

24. aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a Kiotói Jegyzőkönyv 2020 végén lejár. Ezért uniós szinten tovább kell fejleszteni a földhasználati ágazat irányítását. Ez jelenleg a LULUCF-határozat (529/2013/EU) alapján folyik. Már folyamatban van ennek a határozatnak a gyakorlatba való átültetése, melynek révén 2020-ig jobb elszámolási rendszerek jönnek majd létre. A végrehajtást megerősítő jogi keret és a 2020 utáni időszakra vonatkozó alkalmazási szabályok meghatározásának hiányában előfordulhat, hogy EU-szerte heterogén módon valósul meg a LULUCF-ágazatnak az átfogó keretrendszerbe történő beillesztése. A bejelentési és az elszámolási szabályok tagállamok közötti eltérései kedvezőtlenül befolyásolnák az egységes piac optimális működését;

A helyi és regionális önkormányzatok szerepe a LULUCF-nyilvántartások kapcsán

25. megjegyzi, hogy a LULUCF-nyilvántartásokkal kapcsolatos elszámolási előírások, amelyek az Éghajlat-változási Kormányközi Testület (IPCC) 2006-os eljárására épülnek, nem felelnek meg a legmodernebb módszereknek. Az EU-nak jelentősen tovább kellene fejlesztenie a nyilvántartásokkal kapcsolatos eljárást, hogy úgy javítson annak pontosságán és sebességén, hogy közben megőrzi a rendszer egyszerűségét és átláthatóságát. Ezzel kapcsolatban, a LULUCF-nyilvántartásokhoz szükséges információk benyújtása kapcsán (mind az utólagos értékelések, mind pedig előrejelzések felállítása szempontjából) fontos, illetve akár döntőnek is mondható szerep hárul a városokra és régiókra;

26. hangsúlyozza, hogy ígéretesnek tűnik, hogy az eljárás során olyan támogatási struktúrákat használnak, amelyek a fokozatos javulást hivatottak elősegíteni. Az RB hozzájárulhatna a kedvező környezet kialakításához, hogy az IPCC-eljárás központi alapelveinek – koherencia, összehasonlíthatóság, teljesség, pontosság és átláthatóság – mentén tovább javuljon a városoknak és a régióknak a földhasználati ágazathoz kapcsolódó adatok gyűjtésével, elemzésével és összekapcsolásával összefüggő képessége;

27. úgy véli, hogy az Európai Bizottságnak az RB-vel együtt irányvonalakat kellene kidolgoznia, hogy eljárástechnikai segítséget tudjon nyújtani a helyi és regionális önkormányzatoknak az adatgyűjtéshez. Emellett közös módszertani normákat is ki kellene dolgoznia a helyi információk figyelembevételéhez és felhasználásához úgy, hogy közben figyel arra is, hogy kompromisszumokra van szükség a pontosság és a költséghatékonyság szempontjai között, illetve az adminisztratív ráfordítások korlátozása kapcsán. Nagyobb pontosság nyilván csak helyi és regionális szakértők is részvételével érhető el;

Az érintettek széles körének bevonása

28. úgy véli, hogy nemcsak azért célszerű a sok érdekelt fél bevonása, hogy egyezségre lehessen jutni az éghajlatváltozással és a LULUCF kialakításával kapcsolatos kérdésekben, hanem azért is, mert az elősegíti a nagyobb átláthatóságot és jelentéstételi kötelezettséget, a helyi és regionális szintű szociális és gazdasági hatások jobb kiértékelését, illetve azt, hogy könnyebben lehessen optimális megoldásokat találni és több területre kiterjedően meg lehessen birkózni az idevonatkozó kérdések egyre növekvő komplexitásával;

29. úgy véli, hogy amikor a földhasználati ágazat szempontjait is beemelik az éghajlat-politikai keretbe, akkor elsősorban a mezőgazdaságot és az erdészetet kell figyelembe venni, de nem szabad megfeledkezni arról sem, hogy a lakáspolitika, a hulladékgazdálkodás és a kézműipar miként járul hozzá az átláthatósági előírásokkal kapcsolatban a bevált módszerek bevezetéséhez, illetve az ellenőrzési mechanizmusok hatékonyságának biztosításához. Nagyon fontos, hogy a rendelettel kapcsolatos tanácsadás, illetve a végrehajtás során is gyors és konkrét visszajelzések érkezzenek az egyes területekről;

Finanszírozás

30. hangsúlyozza, hogy a finanszírozási lehetőségeket folyamatosan, az eddigieknél határozottabban és decentralizáltabban ki kellene terjeszteni a helyi és regionális szintre, ahol ezek a magánfinanszírozásoknál és a hitelintézetek számára vonzó kiegészítést jelenthetnek. Amellett, hogy támogatások és társfinanszírozások formájában nemzeti és európai pénzeszközöket biztosítanak, fontolóra lehetne venni azt is, hogy környezeti kezdeményezések végrehajtása érdekében javítsák a helyi és regionális önkormányzatok hitelképességét, illetve kölcsönnyújtási lehetőségeit. Ezt törvényi módosításokkal vagy olyan városok összevonásával lehet elérni, amelyek egymagukban nem elég nagyok ahhoz, hogy például kötvényeket vásároljanak.