A bírósági eljárások időtartama az EU-n belül továbbra is a leghosszabbak között van. Az elmúlt évek egyes javításai ellenére továbbra is minden szinten, valamennyi kategóriában nagyon elhúzódnak az eljárások. A polgári és gazdasági peres ügyek első fokon történő lezárásához a bíróságoknak 2018-ban átlagosan 440 napra volt szükségük, ami az EU-n belül a leghosszabb peridőtartamok közé tartozik . Ezt tovább súlyosbítja a másodfokú eljárások elhúzódása (átlagosan 1120 nap). Hasonlóképpen továbbra is aggályos a közigazgatási bíróságok eljárásainak a hossza is (átlagosan 1057 nap), az elmúlt évek bizonyos javulásai ellenére. A lezárási arányok is azt jelzik, hogy a bíróságok jelenleg kapacitásaik határain működnek , és Málta azon tagállamok közé tartozik, amelyekben a legkisebb a bírák egy főre jutó száma. Az elsőfokú pénzmosási ügyek átlagos időtartama (több mint 2000 nap) szintén különösen aggályos, és 2018-ban tovább romlott. A népegészségügyi főfelügyelő utasítására a Covid19-világjárványra reagálva hozott vészhelyzeti intézkedések részeként 2020. március 16-tól a bíróságokat bezárták, a határidőket pedig felfüggesztették. Ezt az utasítást 2020. június 5-én hatályon kívül helyezték.

Folyamatban van egy teljesen különálló ügyészség létrehozása. A büntetőeljárások többségét a közelmúltig a rendőrség folytatta le, és csak a legsúlyosabb bűncselekmények büntetőeljárás alá vonását végezte közvetlenül a legfőbb ügyészi hivatal. Ezenfelül a legfőbb ügyész az ügyészi funkciók ellátása mellett a kormány jogtanácsosaként is eljárt, és az államot képviselte bírósági eljárásokban, ami aggályokat vetett fel a hatalmi ágak szétválasztását illetően. A kormány 2019-ben bejelentette, hogy a Velencei Bizottság ajánlásainak megfelelően egy külön ügyészséget kíván létrehozni. Első lépésként létrehozták az állami jogtanácsosi hivatalt, amely átvette a legfőbb ügyész által a múltban ellátott, nem büntetőeljárásokkal kapcsolatos feladatokat. Az állami jogtanácsos a kormány jogtanácsosaként jár el. A legfőbb ügyész felel majd valamennyi bűncselekmény büntetőeljárás alá vonásáért. A kormány egy törvénytervezetet tervez a parlament elé terjeszteni 2020 októberében, amely a kevésbé súlyos bűncselekményekre is kiterjesztené a legfőbb ügyész vádhatósági funkcióit. Az ügyek rendőrség által az ügyészségnek való átadására fokozatosan, 2020 nyarától kezdődően kerül majd sor, és a folyamat végén el kell jutni az összes büntetőeljárás legfőbb ügyészhez való áthelyezéséig. Ezért ahhoz, hogy az ügyészséggel kapcsolatos reformok teljes mértékben hatályba lépjenek, további időre lesz szükség. Ami a legfőbb ügyészt illeti, a parlament 2019 júniusában beiktatott egy törvényt, amely új kinevezési eljárást határoz meg. A törvény előírja a miniszterelnöknek, hogy amikor az alkotmány 91. cikke alapján dönt a legfőbb ügyész kinevezésére vonatkozó, elnöknek szóló ajánlásairól, kellőképpen figyelembe kell vennie a kinevezési bizottság ajánlásait. A miniszterelnök az új eljárással összhangban 2020. szeptember 8-án elfogadta a kinevezési bizottság által ajánlott jelöltet Málta legfőbb ügyészeként. Ezek a változások a korábbi kinevezési eljáráshoz képest új elemekkel bővítik a fékek és ellensúlyok körét. A gyakorlatban a legfőbb ügyész kinevezése továbbra is túlnyomórészt a miniszterelnök hatásköre marad, amit problémaként felvetettek.

2020 júliusában elfogadták a bírák és békebírók kinevezési rendszerének reformját. A kormány 2020 tavaszán több reformjavaslatot nyújtott be, többek között a bírói kinevezések rendszerére vonatkozóan is, azzal a céllal, hogy megfeleljen a Velencei Bizottság által 2018 decemberében kiadott ajánlásoknak. A parlament 2020. július 29-én az alkotmány módosítására irányuló jogszabálytervezetet fogadott el. A Velencei Bizottság mindezeket a javaslatokat megvitatta és értékelte, a jogszabályi szövegekre vonatkozó véleménye azonban még nem készült el. A korábbi keretben a bírákat és békebírókat Málta elnöke nevezte ki, „a miniszterelnök által adott tanáccsal összhangban eljárva”. A jelöltek bírói kinevezésre vonatkozó kritériumoknak való megfelelését egy bírói kinevezésekkel foglalkozó bizottság állapította meg, amely azonban nem rangsorolta a jelölteket, és nem nyilvánította ki, hogy mely jelöltet részesíti előnyben. A bírói kinevezésekkel foglalkozó bizottság szerepe a bírói karba felvehető jelöltek körének azonosítása volt, amelyből a miniszterelnök saját mérlegelése alapján kiválaszthatta a bírónak vagy békebírónak kinevezendő jelölteket, az elnök pedig tisztán formális szerepet töltött be. A parlament által elfogadott új jogszabálynak megfelelően felülvizsgálták a bírói kinevezésekkel foglalkozó bizottság összetételét, és ennek következtében azóta a tagjainak több mint fele a bírói kar tagja. A bírói állásokra vonatkozó álláshirdetéseket fognak közzétenni. A bírói kinevezésekkel foglalkozó bizottság közvetlenül a köztársasági elnöknek tesz javaslatot az állás betöltésére legalkalmasabb három jelöltre vonatkozóan, aki pedig az elé terjesztett jelöltek közül kiválasztja a bírákat vagy békebírókat. Az értékelési kritériumokat az alkotmányban rögzítették. Ezek a reformok hozzájárulnak a bírói függetlenség erősítéséhez, figyelembe véve az Európa Tanács ajánlásait. Ezt a problémát a 2020-as európai szemeszter keretében megfogalmazott országspecifikus ajánlásban az Európai Bizottság és a Tanács, valamint az Európai Parlament is felvetette. A Velencei Bizottság a 2020. június 19-i véleményében összességében üdvözölte a bírói kinevezésekkel kapcsolatos reformokra vonatkozó terveket, ugyanakkor emlékeztetett arra, hogy további lépésekre van szükség a fékek és ellensúlyok megfelelő általános rendszerének a 2018. decemberi véleményével összhangban történő megvalósításához. Ezenfelül a Velencei Bizottság jelenleg dolgozik egy, e reformok jogszabályi szövegeire vonatkozó további vélemény elkészítésén. Ami a főbírót illeti, a reform szerint a kinevezésére a parlamenti képviselők kétharmadának a támogatásával kerülne sor, a bírói kar vagy a bírói kinevezésekkel foglalkozó bizottság bevonása nélkül. Tekintettel a főbíró által betöltött különféle szerepkörökre (az alkotmánybíróság elnöke, a fellebbviteli bíróság elnöke, mindkét fellebbviteli testületben elnöki tisztet tölt be), valamint a főbíró igazságszolgáltatási rendszer irányításában ellátott fontos feladataira (a bírói kinevezésekkel foglalkozó bizottság elnöke, az Igazságszolgáltatási Bizottság bírói fegyelemért felelős tagja), a Velencei Bizottság hangsúlyozta annak fontosságát, hogy a főbíró kinevezése – amennyire csak lehetséges – politikamentesen történjen.

Megreformálták a rendőrfőkapitány kiválasztására és kinevezésére szolgáló eljárást – ez egy olyan probléma volt, amelyre 2018. decemberi véleményében a Velencei Bizottság is felhívta a figyelmet. A parlament 2020. április 1-jén törvényt fogadott el a rendőrfőkapitány kiválasztására és kinevezésére szolgáló folyamat módosításáról. A Közszolgálati Bizottságnak teljes mértékben független és autonóm módon nyilvános pályázatot kell kiírnia, majd két jelöltet kell javasolnia a Minisztertanácsnak. A Minisztertanácsnak ezt követően a két fős szűkített listán szereplő jelöltek közül kell kiválasztania egyetlen jelöltet. Az újonnan javasolt módszer azt is előirányozza, hogy a végül a szűkített listára kerülő jelölteket a parlamenti ellenőrzés érdekében a parlament kinevezési bizottsága is meghallgatja.

A magas szinten elkövetett korrupciós ügyek kezelése hiányosságokat mutat fel. Ami azt illeti, a legfelsőbb vezetői tisztségek betöltői ellen indított büntetőügyek a beszámolók szerint a büntetőeljárások korai szakaszában elakadnak. Ilyen ügyekben az új bizonyítékok biztosítása ellenére továbbra is tisztázatlan, hogy elindították-e a vonatkozó vizsgálati eljárásokat . A korrupcióval összefüggő bűncselekményekkel kapcsolatos büntetőeljárásokat a Málta rendőrségén belül működő, gazdasági bűncselekményekkel foglalkozó egység tisztviselői folytatják le. Mint azt a 2020. évi európai szemeszter országjelentése és az Európai Parlament állásfoglalásai is megállapítják, a rendőrség által végzett vizsgálatokat szétaprózottnak tartják, és a korrupcióval és a hatalommal való visszaéléssel összefüggő bűncselekményeket nem vonták eredményesen büntetőeljárás alá. A hatóságok beszámolója szerint 2019-ben hét, köztisztviselőket is érintő korrupciós ügyben folyt vizsgálat, amelyekből kettő magas szinten elkövetett korrupciós ügyet érintett. Jóllehet már létezik a büntetőeljárás rendőrség általi mellőzése elleni fellebbezés, egy új rendelkezést vezettek be, amely a büntetőeljárás legfőbb ügyész általi mellőzése elleni fellebbezést is lehetővé teszi .

A korrupcióellenes állandó bizottságot (PCAC) illetően a strukturális hiányosságok kezelését célzó változásokat vezettek be, és csökkentették a miniszterelnök szerepét tagjainak kinevezésében. A PCAC felelős a korrupció megelőzéséért és a korrupcióval kapcsolatos bejelentések közigazgatási kivizsgálásáért. Vizsgálatait saját kezdeményezésére vagy a hozzá beérkező jelentések alapján végzi. A korábbi rendszerben a PCAC az igazságügyi miniszternek számolt be vizsgálatának megállapításairól, és a törvény nem írt elő ezt követő végrehajtást vagy büntetőeljárás alá vonást. Aggodalomra okot adó problémaként felvetették az azzal kapcsolatos átláthatóságot is, hogy a PCAC milyen ügyekben folytat vizsgálatot, és milyen ajánlásokat fogalmazott meg. Az Európai Bizottság, a Velencei Bizottság és a GRECO problémásnak találta a vizsgálatokkal kapcsolatos korlátozott eredményességét, valamint a PCAC-tagok kinevezésének a miniszterelnöktől való függőségét. A kormány 2020 tavaszán javaslatokat terjesztett elő a kinevezési eljárás átalakítására. E javaslatokat a parlament 2020. július 29-én elfogadta. Az új eljárás szerint a PCAC elnökét a köztársasági elnöknek kell kineveznie, a parlament kétharmados többséggel hozott határozatával összhangban eljárva. A PCAC két fennmaradó tagját az elnöknek kell kineveznie, a miniszterelnök által adott tanáccsal, illetve az ellenzék vezetője által adott tanáccsal összhangban. Az új szabályok szerint a PCAC vizsgálati hatásköreit kiterjesztik, és azok a korrupt gyakorlatok szélesebb körét ölelik fel. Az új jogszabály konkrétan előirányozza, hogy amennyiben a PCAC véleménye szerint a vizsgált magatartás korrupt, korrupt gyakorlatokkal kapcsolódik össze vagy korrupt gyakorlatokhoz vezet, a vizsgálat eredményeiről szóló jelentést továbbítani kell a legfőbb ügyésznek. A változások révén a PCAC – az ombudsmanhoz, a közéleti normákért felelős biztoshoz és a számvevőszék elnökéhez hasonlóan – fellebbezést nyújthat be a legfőbb ügyész büntetőeljárás mellőzésére vonatkozó határozata ellen. A PCAC eszközei azonban továbbra is korlátozottak, ami kérdésessé teszi, hogy képes lesz-e hatásos vizsgálatokat lefolytatni. A Velencei Bizottság 2020. júniusi véleményében üdvözölte a reformra vonatkozó terveket, és jelenleg dolgozik a reformok jogszabályi szövegeire vonatkozó további vélemény elkészítésén.

A közéleti normákért felelős biztos (2020), Towards the Regulation of Lobbying in Malta.

A parlament szerepével kapcsolatban is gondolkodási folyamat indult. Reformokat vizsgálnak a parlamenti képviselői statútum tekintetében is, jóllehet egyelőre semmilyen konkrét intézkedésre nem tettek javaslatot. A Velencei Bizottság megállapította, hogy a máltai parlamentet meg kell erősíteni ahhoz, hogy hatékony fék legyen a kormánnyal szemben, valamint a rendszer átalakítását ajánlotta annak érdekében, hogy a képviselők teljes munkaidőben, fizetés ellenében dolgozzanak. Ezen túlmenően ajánlotta, hogy a képviselők pártatlan kutatási kapacitást és/vagy egy vezető tanácsadó szervet is igénybe vehessenek. Továbbá el kell kerülni a felhatalmazáson alapuló jogalkotás elterjedt használatát.

Jóváhagyták az ombudsman szerepének megerősítését célzó alkotmányos reformot is, az emberi jogi intézmény létrehozására irányuló javaslat megvitatása pedig jelenleg folyik a parlamentben. Az ombudsman feladata a kormány vagy bármely másik hatóság által hozott intézkedések jogszabály szerint meghatározott kivizsgálása, és saját kezdeményezésére vagy panasz alapján is folytathat vizsgálatokat. A parlament által 2020. július 29-én elfogadott reform beemeli az alkotmányba az ombudsman kinevezésének és eltávolításának módszerét, valamint az információkhoz való hozzáféréshez való jogát. A reform azt is meghatározza, hogy ha bármely vizsgálat alatt vagy után az ombudsmannak az a véleménye, hogy bizonyíték áll fenn a korrupcióellenes állandó bizottságról szóló törvényben meghatározott korrupt gyakorlatra vonatkozóan, az ombudsman közvetlenül a legfőbb ügyész elé is terjesztheti a megállapításait. A reform célja a Velencei Bizottság ajánlásainak való megfelelés. Megjegyzendő, hogy az ENSZ a gyermekjogi biztosi hivatal függetlenségének a megerősítését is ajánlotta, megfelelő konkrét és külön emberi, technikai és pénzügyi források biztosítása révén, valamint a feladatainak az eredményes ellátásához szükséges mentességek biztosításával. 2019-ben a parlament elé terjesztették az emberi jogi intézmény létrehozására irányuló javaslatot. Az érintett parlamenti bizottságok előtt folyik egy emberi jogi és egyenlőségi bizottság létrehozásáról szóló törvényjavaslat megvitatása.

A Málta vezető oknyomozó újságírója elleni merénylet hatása továbbra is érezhető Máltán. Az Európa Tanács újságírás védelmének és az újságírók biztonságának előmozdításával foglalkozó platformja 2019-ben három riasztásról számolt be, amelyek még megoldásra várnak. Az állam két riasztással kapcsolatban adott választ. Az első riasztás a The Shift News független, oknyomozó online médiaplatform ellen elkövetett kibertámadásra vonatkozott. A második riasztás három újságíró jogi megfélemlítését érintette, akik egy Daphne Caruana Galizia meggyilkolásáról szóló könyvhöz végeznek kutatásokat, a harmadik pedig a miniszterelnök hivatalában tartott sajtókonferencia után az újságírókkal szemben alkalmazott bánásmódhoz kapcsolódott. A platform 2020-ban egy riasztásról számolt be egy SLAPP-jellegű keresethez kapcsolódóan, amelyet egy üzletember nyújtott be a The Shift News platformmal szemben.

Az Európai Parlament 2019. március 28-i állásfoglalása a jogállamiság helyzetéről és a korrupció elleni küzdelemről az Európai Unióban, különösen Máltán és Szlovákiában.

Az Európai Unió Bírósága, a C‑216/18 PPU. sz. LM-ügyben 2018. július 25-én hozott ítélet.

Az Európai Unió Tanácsa, a Tanács ajánlása (2020. július 20.) Málta 2020. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Málta 2020. évi stabilitási programját.

Centre for Media Pluralism and Media Freedom, 2020. évi médiapluralizmus monitor. https://cmpf.eui.eu/media-pluralism-monitor/mpm-2020 .

CIVICUS, Monitor tracking civic space, Malta (a máltai polgári teret nyomon követő megfigyelő központ). https://monitor.civicus.org/country/malta/

Daphne Caruana Galizia Alapítvány, észrevételek a 2020. évi jogállamisági jelentéshez.

Emberi Jogok Európai Bírósága, a nagytanács Kövesi kontra Románia ügyben 2020. május 5-én hozott ítélete, 3594/19. sz. kérelem.

Emberi Jogok Európai Bírósága, a nagytanács Ramos Nunes de Carvalho e Sá kontra Portugália ügyben 2018. november 6-án hozott ítélete, 55391/13., 57728/13. és 74041/13. sz. kérelem.

Európa Tanács, az újságírás védelmének és az újságírók biztonságának előmozdításával foglalkozó platform – Málta. https://www.coe.int/en/web/media-freedom/malta

Európa Tanács: Miniszteri Bizottság (2010), a CM/Rec(2010)12. sz., tagállamoknak szóló ajánlás a bírák függetlenségéről, hatékonyságáról és szerepéről.

Európa Tanács: Miniszteri Bizottság (2016), az újságírás védelméről, valamint az újságírók és más médiaszereplők biztonságáról szóló, tagállamoknak szóló CM/Rec(2016)4. sz. ajánlás.

Európa Tanács: Parlamenti Közgyűlés (2019), a Parlamenti Közgyűlés 2293. (2019) határozata: Daphne Caruana Galizia’s assassination and the rule of law in Malta and beyond: ensuring that the whole truth emerges.

Európa Tanács: Velencei Bizottság (2010), Report on the Independence of the Judicial System Part I: The Independence of Judges (CDL-AD(2010)004).

Európa Tanács: Velencei Bizottság (2016), Jogállamisági ellenőrzőlista (CDL-AD(2016)017).

Európa Tanács: Velencei Bizottság (2020) – Malta – Opinion on proposed legislative changes (CDL-AD(2020)006).

Európa Tanács: Velenecei Bizottság (2018), Malta – Opinion on constitutional arrangements and separation of powers and the independence of the judiciary and law enforcement (CDL-AD(2018)028).

Európai Bizottság (2019), az Eurobarométer vállalkozásokra vonatkozó felmérése.

Európai Bizottság, 2019. évi országjelentés – Málta, SWD(2019) 1017 final.

Európai Bizottság, 2020. évi országjelentés – Málta, SWD(2020) 517 final.

Európai Bizottság, Az EU 2020. évi igazságügyi eredménytáblája.