1.Bevezetés

2019. június 21-én az EU vezetői Brüsszelben találkoznak, hogy áttekintsék az európai projekt központi elemét jelentő, továbbá a 2007 utáni gazdasági, pénzügyi és társadalmi válságokra adott uniós választ meghatározó menetrend – nevezetesen a mélyebb és méltányosabb gazdasági és monetáris unió – terén tett előrelépést.

Amikor a globális válság egy évtizeddel ezelőtt lesújtott az EU-ra és az euróövezetre, Európának hamarosan szembe kellett néznie gazdasági és társadalmi helyzetének romlásával, mely a legsúlyosabb volt a második világháború óta. A pénzügyi válság hamar gazdasági és államadósság-válsággá nőtte ki magát az euróövezetben. Az EU két jelentős kihívással nézett szembe: Először is – rövid távon – meg kellett őriznie az euróövezet stabilitását és integritását, és eddig példátlan gazdasági és társadalmi problémákra kellett megoldást találnia. Másodszor, ki kellett dolgoznia és el kellett indítania az egységes valutaövezet szerkezetében rejlő gyengeségek megszüntetését célzó ambiciózus projektet, az egységes valutaövezet hosszabb távú életképességének biztosítása érdekében.

Azóta mindkét területen jelentős előrelépés történt. Az európai gazdaság immáron hetedik éve nő megszakítás nélkül és a következő évben is folytatja növekedését. A foglalkoztatás rekordszinten áll, a munkanélküliség pedig még soha nem volt ilyen alacsony. A tagállamok gazdaságai ismét konvergálnak. Megerősítették az euróövezet általános egyensúlyát és integritását, létrehozták a bankuniót és jelentősen javították az euróövezet szerkezetét. Ez az előrelépés csak erős vezetéssel és nagy horderejű döntésekkel valósulhatott meg. Az öt elnök 2015. júniusi jelentése erős impulzust adott.Az európai gazdasági és monetáris unió elmélyítése egyike volt a Bizottság által a mandátuma kezdetén meghatározott tíz prioritásnak.

1. ábra: Az EU-val és az euróövezettel kapcsolatos főbb tények és adatok

Az euró þ2019-ben a polgárok 75 %-a támogatta az eurót, a Bizottság hivatalba lépésekor ez az arány 67 % volt. þA világon körülbelül 60 ország használja vagy fogja használni az eurót, vagy köti fizetőeszközét az euróhoz. A gazdasági helyzet alakulása þA Juncker-Bizottság indulása óta 13,4 millió munkahely jött létre az EU-ban þAz uniós munkanélküliségi ráta, mely 2019 áprilisában 6,4 %-os volt, az évszázad kezdete óta a legalacsonyabb érték az összes uniós tagállamban mért harmonizált adatok alapján. þAz ifjúsági munkanélküliség az EU-ban a 2014. évi 21,7 %-ról 2019 áprilisában 14,2 %-ra csökkent. þAz EU gazdasága 7 éve megszakítás nélkül növekedik. þA válság következtében a bérek csökkentek ugyan, de elsősorban 2017 óta növekedésnek indultak. Az alkalmazottankénti bérek közel 10 %-kal növekedtek mind az EU-ban, mind az euróövezetben 2014–2019 között.

Míg a válság határozott lendületet adott a reformoknak, a kedvezőbb gazdasági környezetben valamelyest lelassult a gazdasági és monetáris unió megvalósítását előmozdító politikai akarat. Ennek következtében, és a tagadhatatlan haladás ellenére, még mindig jelentős hiányosságok vannak a gazdasági és monetáris unió szerkezetében, melyek végső soron gyengítik az euró nemzetközi vonzerejét és az EU arra való képességét, hogy munkahelyeket teremtsen, előmozdítsa a gazdasági növekedést, a társadalmi igazságosságot és a makrogazdasági stabilitást. Széles körű konzultációkat követően,a Bizottság 2017 decemberében ütemtervet és számos javaslatot ismertetett a meglévő hiányosságok kezelésére.

A 2018 júniusában (a nem euróövezeti tagállamokat is magában foglaló 27 tagú formációban) megrendezett euróövezeti csúcstalálkozón a vezetők megbízták az eurócsoportot azzal, hogy foglalkozzon különböző olyan kérdésekkel, amelyek megoldása szükséges ahhoz, hogy megállapodásra jussanak a 2018. decemberi euróövezeti csúcstalálkozón. Ebből az alkalomból a vezetők új kísérletet tettek az előrelépésre a következő kulcsfontosságú területeken: i. az Egységes Szanálási Alap közös védőhálójának megvalósítása, melyről már 2012-ben megegyezés született, ii. az Európai Stabilitási Mechanizmus szerepének megerősítése, iii. az európai betétbiztosítási rendszer létrehozása felé vezető következő lépések meghatározása, iv. az euróövezeti konvergenciát és versenyképességet szolgáló uniós költségvetési eszköz kialakítása, és v. haladás az euró nemzetközi szerepének megerősítését célzó munkával. Bár történt némi előrelépés, még mindig vannak feladatok az összes említett területen.

Ez a közlemény, mely szinte pontosan négy évvel jelenik meg az öt elnök jelentése után, áttekinti a mélyebb és méltányosabb gazdasági és monetáris unió felé tett előrelépést, figyelemmel az átfogó gazdasági kontextusra. Az euróövezetben tapasztalható tartós gazdasági fellendülés a közelmúltban a gyengülés bizonyos jeleit mutatta, melyeket súlyosbítottak a kereskedelmi feszültségek és a komplexebbé vált geopolitikai környezet. Az elmúlt néhány évben nagymértékben vették igénybe a monetáris politikát a növekedés támogatása érdekében. A költségvetési politika kismértékben támogatóvá vált az euróövezet egészében, a mozgástér azonban korlátozott marad a magasan eladósodott országokban. A gazdaságaink azon képessége, hogy ellenálljanak a válságoknak, hogy fejlődjenek és hosszú távú jövedelemnövekedést és társadalmi igazságosságot biztosítsanak, nagymértékben függ a stabil nemzeti szakpolitikáktól és intézményektől, a hazai gazdasági és társadalmi struktúrák ellenálló képességétől, valamint az államháztartás minőségétől.

Tekintettel a gazdaságaink szoros integrációjára – különösen az euróövezetben, mely a 27 tagú EU bruttó hazai termékének 85 %-át teszi ki –, a jövőbeni sikerünk és az arra való képességünk, hogy a későbbiekben is növekedjünk, végső soron attól is függ majd, hogy mennyire lesz ellenállóképes Európa gazdasági és monetáris uniójának szerkezete. A gazdasági és monetáris unió jövője ezért nemcsak a monetáris unióban teljes mértékben részt vevő országoknak fontos kérdés, hanem az EU egészének is, és különösen azoknak az országoknak, amelyek a jövőben be fogják vezetni az eurót.

A már elért eredmények értékelése egyik módja annak, hogy közösen elgondolkozzunk a következő lépésekről. Ugyan igen szerteágazóak a vélemények azzal kapcsolatban, hogy hogyan lehet előrelépni a gazdasági és monetáris unió terén, ez mégsem jelenthet akadályt abban, hogy kompromisszumra jussunk. A tét nem más, mint az elmúlt tíz év kemény munkájával elért eredmények. Eljött az ideje, hogy túllépjünk a korlátokon és felélesszük a közös ambícióinkat.

2.Honnan jövünk

A pénzügyi és az adósságválságok következtében hozott első jelentős lépések egyikeként az euróövezetet ellátták olyan válságkezelési mechanizmusokkal, amelyek támogatják azokat a kormányokat, amelyek már nem férnek hozzá a pénzügyi piacokhoz fenntartható kamatlábak mellett. Az 500 milliárd EUR finanszírozási képességgel rendelkező Európai Stabilitási Mechanizmus most már pénzügyi támogatást tud nyújtani az euróövezet súlyos finanszírozási problémákkal küzdő vagy finanszírozási szempontból veszélyeztetett tagállamai számára.

Másodszor, a bankunió kulcsfontosságú elemeit annak érdekében vezették be, hogy erősítsék a pénzügyi ágazatot, gyengítsék a bankok és államuk közötti kötődést, korlátozzák a bankok közpénzből való megmentését és visszaszorítsák a nemzeti határok mentén széttöredezett szabályozás és felügyelet negatív hatásait. Az egységes banki szabálykönyv az EU egészében alkalmazandó egységes prudenciális szabályokat állapít meg. Egyben a banki szolgáltatások egységes piacának alapját is jelenti. Az egységes felügyeleti mechanizmus kiterjed a legfontosabb bankokra a bankunióban. Abban az esetben, amikor egy jelentős bank fizetésképtelenné válik és a szanálása összhangban van a közérdekkel, a szanálás központilag az Egységes Szanálási Mechanizmuson keresztül történik következetes szabályok egész sorának megfelelően.

Harmadszor, a tőkepiaci unió terén tett előrelépés hozzájárul a pénzügyi rendszer ellenálló képességéhez és a kockázatcsökkentéshez a magánszektorbeli kockázatmegosztás révén. Egyszerűbbé teszi a vállalatok számára a tőkéhez való hozzáférést és új lehetőségeket teremt az egyének számára megtakarításaik befektetéséhez és diverzifikálásához. A hatékony fizetésképtelenségi keret fontos részét képezi az alkalmazkodó és növekedésbarát üzleti környezetnek, és mint olyan, döntő fontosságú eleme egy jól működő gazdasági és monetáris uniónak. Az EU jelentős előrelépést tett az elmúlt években a fizetésképtelenségi keret javítása terén; például, az Európai Parlament és a Tanács között nemrég politikai megállapodás született egy irányelvről, mely üzleti kudarc esetében lehetővé teszi a vállalkozók számára az újrakezdést és javítani fogja a szerkezetátalakítási és a fizetésképtelenségi eljárások hatékonyságát.

Negyedszer, jelentősen megerősítették az EU tagállamok felett gyakorolt makrogazdasági és költségvetési felügyeletét a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárás bevezetésével, megerősített nemzeti költségvetési keretrendszerekkel, továbbá megreformálták a Stabilitási és Növekedési Paktumot, mely szabályok egész sorával biztosítja, hogy a tagállamok rendezett költségvetési politikát kövessenek. Valamennyi új elem beépült az európai szemeszterbe, az EU gazdaságpolitikai koordinációjának folyamatába. Két pontot érdemes kiemelni: A tagállamoknak immáron a költségvetésiterv-javaslataikat a nemzeti elfogadásuk előtt be kell nyújtaniuk uniós szintű értékelés céljából, a szakpolitikai koordináció pedig már nemcsak az egyes tagállamokra korlátozódik, hanem figyelembe veszi azokat a kérdéseket, amelyek érintik az euróövezet egészét.

A főbb intézményi és eljárási újításokat kiegészítették a kormányzási keret további, célirányosabb javításaival: Az európai szemesztert megújították, továbbá a nemzeti gazdaságpolitikák koordinációja és monitoringja mellett nagyobb figyelmet szentelnek az euróövezet egészét érintő kihívásoknak, valamint a gazdasági és szociális konvergencia előmozdításának. A Bizottság iránymutatást adott a Stabilitási és Növekedési Paktum szabályai által biztosított rugalmasságnak a gazdasági növekedés támogatása, továbbá a reformok és a beruházások megkönnyítése céljából történő kihasználására annak érdekében, hogy javuljon az egyensúly a tagállamok stabilitási és fenntarthatósági szükségletei között. A Stabilitási és Növekedési Paktum szabályai által biztosított rugalmasság által létrehozott további mozgástér a becslések szerint 0,8 %-kal növelte az EU bruttó hazai termékét az elmúlt négy évben és közel 1,5 millió új munkahelyet teremtett. Az európai beruházási tervet (a Juncker-tervet) az európai strukturális és beruházási alapok mellett indították el. Az új eszközzel mobilizált 400 milliárd EUR a becslések szerint 0,6 %-kal növelte az EU bruttó hazai termékét és 750 000 munkahelyet teremtett.

A Bizottság szociális megfontolásokra is felhívta a figyelmet a szociális jogok európai pillérére tett javaslattal, melyet a többi uniós intézmény kihirdetett és biztosítja a szociális prioritások európai szemeszterben való érvényesítését. A Bizottság a tagállamok bevonásával összehasonlító teljesítményértékelési kereteket is kidolgozott a foglalkoztatási és a szociális terület számos szakpolitikája közötti konvergencia elősegítése érdekében. A reformfolyamatok nemzeti szintű támogatása érdekében a Tanács ajánlást fogadott el az euróövezeti tagállamok számára tanácsadási feladatokat ellátó nemzeti termelékenységi testületek létrehozásáról. Végezetül a Bizottság létrehozta a Strukturálisreform-támogató Szolgálatot, mely Európa-szerte összegyűjti a szaktudást és technikai segítséget nyújt a tagállamoknak.

Mandátuma első hónapjaiban a Juncker-Bizottságnak egy kiújult válsággal kellett szembenéznie, amikor Görögország nem teljesítette második gazdasági kiigazítási programját, és néhány hétig a „Grexit” valós veszélyt jelentett. A Bizottság segített megalapozni az új gazdasági kiigazítási programot, melyről a 2015. júliusi euróövezeti csúcstalálkozón született megállapodás. Ezenkívül a Bizottság tervet dolgozott ki Görögország megsegítésére, melynek célja a görög gazdaság stabilizálása, továbbá az uniós források legoptimálisabb felhasználásának biztosítása a munkahelyteremtés, a növekedés és a beruházások fellendítése érdekében. A 2014–2020 közötti időszakban az EU legfeljebb 35 milliárd EUR-t mobilizált Görögország számára különböző finanszírozási programokon keresztül, ami a becslések szerint 2 %-kal növelte az ország bruttó hazai termékét. 2015 júliusában kritikus helyzet következett be, a Bizottság ekkor egy rövid lejáratú kölcsönnel segítette 7 milliárd EUR mobilizálását áthidaló finanszírozás céljára az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus keretében, amely lényegében megakadályozta az ország euróövezetből való kiesését. 2018 augusztusában Görögország esetében sikeresen lezárult a hároméves makrogazdasági kiigazítási program, amelynek keretében egy átfogó és példa nélkül álló reformprogram végrehajtása alapján az EU összesen 61,9 milliárd EUR összegű kölcsönt nyújtott az ország számára. Ennek köszönhetően Görögország megszilárdíthatta helyét az EU-ban és az euróövezetben és lehetővé tette az EU számára, hogy végleg maga mögött hagyja a válságot.