P6_TA(2004)0109

Stratégiai politikai irányvonalak

Az Európai Parlament állásfoglalása a Barroso-Bizottság stratégiai politikai irányvonalairól

Az Európai Parlament,

- tekintettel 2004. július 22-i határozatára, amelynek értelmében José Manuel Durão Barrosót a Bizottság elnökévé választotta,

- tekintettel 2004. november 18-i határozatára [1], amelynek értelmében a kijelölt Bizottságot megválasztotta a 2004. november 22. és 2009. október 31. közötti időszakra,

- tekintettel 2004. november 18-i, az új Bizottság megválasztásáról szóló állásfoglalására [2],

- tekintettel az Európai Parlament és a Bizottság közötti kapcsolatokra vonatkozó jelenlegi keretmegállapodásra, amelyet az Elnökök Értekezlete 2000. június 29-én hagyott jóvá,

- tekintettel a Bizottság által a jogalkotási program kialakítására vonatkozóan tett kötelezettségvállalásra, valamint az Elnökök Értekezlete által 2002. január 30-án jóváhagyott ehhez kapcsolódó ütemtervre,

- tekintettel eljárási szabályzata 103. cikkének (4) bekezdésére,

A. mivel elengedhetetlen, hogy hivatali ideje kezdetén az új Bizottság általános politikai iránymutatásokat nyújtson be, amelyekre az előtte álló öt év során stratégiáját alapozni fogja, és amelynek alapján majd kidolgozza egymást követő éves jogalkotási programjait,

B. mivel a Bizottság 2005-2009-re vonatkozó javaslatainak a jövőbeli cselekvés valódi menetrendjét kell alkotniuk, amelyek lehetővé teszik a Parlament számára, hogy az elkövetkező években nyomon kövesse, értékelje és megítélje az elért előrehaladást és eredményeket,

C. mivel az új Bizottság beiktatása komoly lehetőségeket hordoz magában azon folyamat tekintetében, amelynek célja az Európai Unió politikai prioritásainak közelítése az európai polgárok prioritásaihoz,

1. úgy véli, hogy a 2004-2009 közötti Európai Bizottság központi célkitűzéseinek a következőknek kell lenniük:

i. Európa szociális piacgazdasága versenyképességének és dinamizmusának növelése, a fenntartható fejlődésre alapozva,

ii. Európa kohéziójának és megszilárdulásának biztosítása, a bővítés sikerére támaszkodva,

iii. a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség kialakítása, valamint a polgárok alapvető jogainak védelme,

iv. Európa erősebb és hatékonyabb szereplővé alakítása egy biztonságosabb és sikeresebb világ építésében,

v. az európai polgárok életminőségének javítása, illetve

vi. Európa jobb működésének, valamint annak biztosítása, hogy Európa közelebb kerüljön a polgárokhoz;

Versenyképesebb, összetartóbb Európa

2. felkéri Barroso bizottsági elnököt, hogy tartson ki azon kulcsfontosságú kötelezettségvállalása mellett - illetve teljesítse azt -, hogy Európa versenyképességének növelése megbízatásának elsődleges fontosságú politikai célkitűzése lesz; úgy véli, hogy a strukturális gazdasági reform elengedhetetlen ahhoz, hogy "Európa működésbe lendüljön", ennek értelmében tehát maximalizálni kell a lehetőségeket a foglalkoztatás, a beruházások és a növekedés tekintetében az európai polgárok számára;

3. ismételten kifejezésre juttatja támogatását az EU lisszaboni stratégiája iránt, amely a legjobb módja egy versenyképes európai gazdaság megvalósításának, illetve továbbra is úgy véli, hogy a fenntartható gazdasági fejlődés kell, hogy legyen a jövőbeli politika vezérelve;

4. hangsúlyozza azonban, hogy az EU lisszaboni stratégiája jelenleg túl sok, gyakran egymással versengő célt kíván elérni; sürgeti a Bizottságot - a Kok-jelentéssel és a következő tavasszal esedékes félidős értékeléssel összefüggésben -, hogy jelentős politikai tőkét szenteljen annak, hogy a lisszaboni stratégiát ésszerűsítse és azt újra a fenntartható növekedés és a foglalkoztatás elősegítésének központi célkitűzésére összpontosítsa, valamint készítsen pontosabb menetrendet céljainak megvalósítására vonatkozóan az elkövetkező öt évre;

5. felhívja a Bizottságot, hogy kövesse az európai modell megerősítésének és korszerűsítésének célkitűzését, hangsúlyozva a gazdasági, társadalmi és környezeti fejlődés kölcsönös egymásrautaltságát;

6. rámutat arra, hogy az erősebb gazdaságra és jobb társadalomra vonatkozó elképzelések kiegészítik egymást, illetve hogy Európa XXI. századra vonatkozó versenyképességi stratégiájának az oktatás, képzés és kutatás kiváló minőségén, magas színvonalú közszolgáltatásokon és infrastruktúrán, a társadalmi integráción, jobb munkakörülményeken, a munka és a magánélet közötti jobb egyensúlyon, valamint a világban a technológia és a környezetvédelmi előírások tekintetében betöltött vezető szerepen kell alapulnia;

7. úgy ítéli meg, hogy az öregedő népesség, illetve az egyre intenzívebb nemzetközi verseny kritikus problémája fényében a Bizottságnak határozottabb vezető szerepet kell vállalnia olyan stratégiák kezdeményezésében, amelyek célja a munkaerőpiacok javítása és a tagállamok ösztönzése nyugdíjrendszerük megújítására;

8. úgy gondolja, hogy az EU gazdasági reformprogramján belül különös figyelmet kell fordítani az egységes piac megvalósítását célzó további különös intézkedésekre, különösen az energia, a közlekedés, a távközlés és a pénzügyi szolgáltatások terén;

9. felkéri a Bizottságot egy olyan belső piaci politika kialakítására, amely elsőbbséget biztosít a fogyasztók érdekeinek és a társadalmi kohéziónak; úgy véli, hogy a szociális és környezetvédelmi előírások elfogadását ösztönözni kell, és kiemelt figyelmet kell szentelni a fogyasztók jogainak, illetve úgy véli, hogy a belső piac fejlődése nem állhat ellentétben a polgárok elérhető és magas színvonalú, általános érdekű szolgáltatásokhoz való jogával;

10. emlékeztet arra, hogy a munkaerőpiacon való aktív részvétel jelentősen hozzájárul a méltó életszínvonalhoz, a regionális fejlődéshez és a társadalmi kohézióhoz, bár az oktatásba és kutatásba történő beruházás, illetve súlyos piaci zavarok esetén a kormányzati intézkedések szintén kulcsfontosságú szerepet játszanak;

11. úgy véli, hogy ha Európa valódi "tudásalapú" gazdasággá és társadalommá akar válni, akkor az EU-nak és a tagállamoknak kiemeltebben kell kezelniük a jobb oktatás és az élethosszig tartó tanulás révén a tudásba és a szakértelembe történő befektetést;

12. megerősíti, hogy a kohézió a Szerződések és a jövőbeli európai alkotmány egyik alapelve, amely erősíti a kapcsolatokat Európa és annak régiói között, valamint a gazdasági, társadalmi és területi kohéziót; ismételten megerősíti, hogy az Unió céljainak, többek között a kohéziónak a megvalósításához szükséges pénzügyi eszközök számára megfelelő forrásokat kell biztosítani;

13. úgy véli, hogy a Bizottságnak nagyobb hangsúlyt kellene fektetnie hiteles regionális politika kialakítására valamennyi tagállam számára; úgy véli, hogy a strukturális és kohéziós alapoknak határozottan hozzá kell járulniuk a regionális különbségek csökkentéséhez, az európai gazdaság modernizálásához, valamint a regionális és társadalmi kohézió biztosításához;

14. határozottan úgy gondolja, hogy csak úgy lehet erőteljes és dinamikus gazdasági növekedést elérni, ha az új Bizottság elkötelezi magát a Stabilitási és Növekedési Paktum felülvizsgálatára annak biztosítása érdekében, hogy a Paktum egyaránt szolgáljon erős védőbástyául a fiskális felelőtlenséggel szemben, illetve garantálja a szükséges rugalmasságot ahhoz, hogy Európa maximalizálja növekedési potenciálját az árstabilitás veszélyeztetése nélkül;

A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség

15. úgy véli, hogy a terrorizmus és a szervezett bűnözés, valamint az ezek mögött meghúzódó hálózatok elleni belső és nemzetközi küzdelem döntő fontosságú egy, a polgárai számára biztonságosabb Európa építése szempontjából; úgy véli, hogy Európának markánsabb közös megközelítést kell alkalmaznia biztonsági kérdésekben, valamint hatékony, összehangolt terrorizmus elleni politikát; hangsúlyozza a bűnüldözés követelménye és az alapvető szabadságok és a személyi adatok védelme közötti helyes egyensúly biztosításának jelentőségét e folyamatban;

16. úgy véli, hogy a Bizottságnak sürgősen tovább kell dolgoznia a határokon átnyúló vonatkozású súlyos bűncselekmények - nevezetesen a terrorizmus, a kábítószer- és emberkereskedelem, a pénzmosás és a számítógépes bűnözés - egyértelműbb, közös meghatározásán, adott esetben minimális büntetéskiszabási szabályok megállapításával együtt;

17. felhívja a Bizottságot, hogy sokkal kiemeltebben kezelje a tagállamok rendőri, igazságszolgáltatási és hírszerző szervei közötti szorosabb koordináció biztosítását, amely kulcsfontosságú előfeltétele az e területet érintő hatékony politikának; határozottabb európai uniós intézkedésekre hív fel annak lehetővé tétele érdekében, hogy a terrorizmusban vagy más súlyos bűncselekményekben részt vevő magánszemélyek vagyontárgyait és pénzeszközeik befagyasszák;

18. felhívja a Bizottságot, hogy további javaslatokat terjesszen elő az Europol és az Eurojust erősítése érdekében, és egyszersmind biztosítsa a teljes parlamenti elszámoltathatóságot és az adatvédelmi előírások tiszteletben tartását;

19. egyetért azzal, hogy a menedékjog tekintetében nagyobb áttekinthetőségre, a menedékjogra való jogosultság megállapítása során pedig gyorsabb folyamatokra van szükség, továbbá visszafogadási egyezményeket kell kötni harmadik országokkal; egyértelműbb különbségtételre és eltérő bánásmódra szólít fel a menedékkérők, a gazdasági bevándorlók és a háború idején ideiglenes menekültek között; úgy véli, hogy a Bizottságnak egy méltányos közös menekültügyi és bevándorlási politikát kell elősegítenie, amelyhez a társadalmi befogadásra és integrációra irányuló aktív politika kapcsolódik; hangsúlyozza az egységesebb és következetesebb vízumszabályok és a harmadik országokkal kialakítandó, az illegális bevándorlás forrásnál történő csökkentését célzó hatékony partnerségek szükségességét;

20. hangsúlyozza az EU külső határainak megerősítését célzó intézkedések folyamatos szükségességét, egy európai határőrizeti hadtest létrehozása révén;

21. európai alapjogi ügynökség létrehozására szólít fel az alapvető jogok betartásának hatékony ellenőrzése érdekében;

22. felkéri a Bizottságot, hogy tegyen meg minden szükséges lépést egy harmadik pillérbe tartozó megfelelő adatvédelmi eszköz elfogadásának biztosítására, amely ugyanolyan előírásokat garantálna, mint amelyeket a közösségi jog egyéb területein már megállapítottak;

23. hisz a bel- és igazságügyek területén a tamperei és a hágai programoknak megfelelő, a közösségi módszeren alapuló integrált megközelítés továbbvitelének jelentőségében;

Erősebb Európa egy biztonságosabb világban

24. úgy véli, hogy a jólét és a béke érdekében fontos, hogy Európa az elkövetkezendő öt évet arra használja fel, hogy elősegítse a stabilitást szomszédai körében, előmozdítsa a demokráciát, az emberi jogokat és a felelősségteljes kormányzást a világban, kiterjessze a nemzetközi szabad kereskedelmet és ösztönözze a fenntartható fejlődést; úgy véli, hogy a regionális stabilitás és a demokrácia olyan különleges értéktöbblet, amelyet az EU a nemzetközi közösség számára - gyakran átütő sikerrel - fel tud kínálni; úgy véli, hogy ebben a folyamatban minden erőfeszítést meg kell tenni annak érdekében, hogy az Unió külső fellépései következetesebbek és egységesebbek legyenek;

25. nagy jelentőséget tulajdonít a nemrégiben indított "Szomszédság" és "Szélesebb Európa" politikáknak, és úgy véli, hogy ezen politikák hathatós eszközei lehetnek a stabilitás, a jólét, az emberi jogok, a demokrácia, a felelősségteljes kormányzás és a jogállamiság előmozdításának Európában és közvetlen szomszédságában, beleértve a földközi-tengeri térséget is; úgy ítéli meg, hogy ezen politika északi dimenziójának szintén új lendületet kell adni;

26. ismételten megerősíti elkötelezettségét az Unió további bővítése mellett a Szerződésekben és az Európai Tanács határozataiban foglalt alapelvekkel összhangban; hangsúlyozza a tagjelölt országok egyéni érdemeit a tagság követelményeinek teljesítése során;

27. ismételten megerősíti, hogy a veszélyek azonosítására és az azokkal való szembesülésre, a globális béke és biztonság megvalósítására és nem utolsósorban az éghajlatváltozás leküzdésére a legjobb módszer továbbra is a kérdés többoldalú kezelése marad; felszólít a többoldalú eszközök EU általi létrehozásának és végrehajtásának folyamatos támogatására az Egyesült Nemzetek Szervezetének keretein belül;

28. úgy véli, hogy a Bizottságnak folytatnia kell az EU fejlesztési politikájának átalakítását, amely politika (i) a demokrácia, az emberi jogok és a felelősségteljes kormányzás előmozdításának eszköze a kevésbé előnyös helyzetű nemzetek körében, és (ii) a gazdasági fejlődés, a fenntartható fejlődés és a millenniumi fejlesztési célkitűzések megvalósításának eszköze a segítségnyújtási programok nagyobb mértékű feltételekhez kötése, koherenciája és decentralizációja övezte úton; úgy véli, hogy az EU-nak és tagállamainak célul kellene kitűzniük, hogy a fejlesztési segélyekre fordított kiadások összegét 2015-re a GDP 0,7%-ára növeljék;

29. felhívja a transzatlanti partnereket, hogy tevékenyen támogassák és erősítsék a nemzetközi intézményeket, erősítsék meg a nemzetközi jog értékét és munkálkodjanak együtt egy közös - elsősorban az ENSZ-re és a Bretton Woods-i intézményekre vonatkozó - reformmenetrend meghatározásában, hatékonyságuk, hitelességük és demokratikus legitimitásuk megerősítése érdekében;

30. felhívja a Bizottságot, hogy erősítse meg és igazítsa a mai kihívásokhoz partnerségi stratégiáit azon globális szereplőkre - elsősorban az Egyesült Államokra - vonatkozóan, amelyekkel a Bizottságnak a szorosabb együttműködést előmozdító feltételeket kell kialakítania, különösen az alábbi területeken:

- a terrorizmus és a terrorizmus okai elleni küzdelem, törekedvén az igazságos, az emberi jogokat, a demokráciát és a fenntartható fejlődést tiszteletben tartó globalizációra;

- a közel-keleti békefolyamat újraélesztése egy életképes palesztin állam elismerése és Izrael biztonságának szavatolása érdekében;

- az új dohai fejlesztési forduló sikeres elindítása, annak tudatában, hogy bármely kudarc súlyos következményekkel járhat a többoldalú szabadkereskedelmi rendszer jövőbeli hitelességére; és

- a transzatlanti kereskedelem és befektetések fennmaradó akadályainak megszüntetése, amely a 2005-ös EU-USA csúcstalálkozón teendő azon közös elkötelezettségen alapul, hogy 2015-re megvalósuljon a transzatlanti piac;

Jobb életminőség

31. felkéri a Bizottságot, hogy a belpolitika terén törekedjen az életminőség növelésére Európában olyan politikák révén, amelyek célja:

- a polgárok számára annak lehetővé tétele, hogy teljes mértékben kihasználhassák az EU-n belüli szabad munkavállalás, tanulás és utazás előnyeit;

- olyan társadalom kialakítása, amelyben valamennyi polgár egyenlő esélyekkel rendelkezik, amelyben tiszteletben tartják a fogyatékkal élők jogait és szabadságait, illetve amelyben visszaszorulóban van a szegénység,

- városaink levegője minőségének, illetve folyóink és tengerpartjaink vízminőségének javítása,

- az élelmiszerbiztonság és a fogyasztók védelmét szolgáló intézkedések javítása,

- hatékonyabb és önellátó energiafelhasználás ösztönzése, a transzeurópai energiahálózatokra és nagyobb ellátásbiztonságra támaszkodva,

- aktív közlekedési politika folytatása, a kiegyensúlyozott piaci liberalizációra, az infrastrukturális összeköttetések javítására, valamint a biztonság folyamatos előmozdítására alapozva, illetve

- a fenntartható gazdálkodás és halászat ösztönzése, tájaink, folyóink és tengereink védelme, és új élet teremtése vidéken és a tengerparti területeken,

32. sürgeti a Bizottságot, hogy fokozza erőfeszítéseit különösképpen az éghajlatváltozással kapcsolatos globális fellépés érdekében a Kyotói Jegyzőkönyv II. szakaszába lépve, illetve eközben derítse fel e probléma és az egyéb környezetvédelmi kihívások kezelését szolgáló piaci mechanizmusok kifejlesztésének jobb módozatait;

33. felkéri a Bizottságot, hogy tartsa fenn azt a jelentős előrehaladást, amelyet már sikerült elérni a közös agrárpolitika reformja terén, és amelynek következménye az, illetve annak kellene lennie, hogy a politika nyitottabbá, hatékonyabbá, decentralizáltabbá, a piacra érzékenyebben reagálóvá, illetve fogyasztó- és környezetbarátabbá váljon; felszólít a közös halászati politika ezzel párhuzamos, folyamatos reformjára, beleértve az Európai Halászati Alap létrehozását;

Jobban működő Európa, amely közelebb áll a polgárokhoz

34. felkéri a Bizottságot, hogy terjesszen elő innovatív ötleteket abból a célból, hogy nagyobb tartalommal töltse meg az európai polgárság fogalmát annak érdekében, hogy Európa látható előnyökkel szolgáljon az emberek számára mindennapi életükben;

35. arra ösztönzi a Bizottságot, hogy gyorsítsa fel a munkát a jobb jogalkotás területén, abból a célból, hogy

i. megtörténjen a hatályos joganyag terjedelmének egyszerűsítése és csökkentése,

ii. az új jogszabályok kidolgozásakor biztosított legyen a következetes elvek alkalmazása, illetve hogy

iii. az EU intézményei közösen állapítsanak meg eljárásokat minden lényeges jogalkotási javaslat lehetséges hatásának előzetes vizsgálatára;

36. úgy véli, hogy az EU-nak az eddigiekhez képest jobban kellene összpontosítania a hatályos jogszabályok hatékony végrehajtására; felszólítja a Bizottságot, hogy gyorsabb, következetesebb intézkedéseket hozzon annak biztosítása érdekében, hogy a tagállamok megfelelően átültessék és végrehajtsák az uniós jogszabályokat, és hathatósabb jogi fellépést biztosítson a súlyos jogsértésekkel szemben;

37. úgy véli, hogy a Bizottság által a 2006 utáni időszakra vonatkozóan már előterjesztett pénzügyi tervnek megfelelően figyelembe kell vennie a múlt tavasz óta bekövetkezett fejleményeket, tükröznie kell az új Bizottság prioritásait (összhangban ezzel az állásfoglalással), és egy olyan finanszírozási időszakra kell vonatkoznia, amely összhangban van a Parlament és a Bizottság megbízatásának időtartamával;

38. hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a Bizottság folytassa belső reformját abból a célból, hogy igazgatási rendszerét világszínvonalú nemzetközi közigazgatássá alakítsa, amely modern irányítási gyakorlatokat alkalmaz, valamint teljes nyitottságot és elszámoltathatóságot biztosít a közpénzek felhasználását illetően;

39. követeli, hogy a biztosjelöltek meghallgatásain a lehetséges összeférhetetlenségekkel kapcsolatosan elhangzott konkrét kötelezettségvállalásokat tartsák be, illetve azok szerepeljenek a Parlament és a Bizottság által közösen elfogadott minden új magatartási kódexben;

40. hangsúlyozza, hogy a Bizottság jelentős szerepet tölt be annak kommunikálásában a polgárok számára, hogy miért fontos Európa és mit szeretne Európa elérni; úgy gondolja, hogy a Bizottságnak sürgősen ki kellene dolgozni egy megfelelő kommunikációs és kampánystratégiát, amely az új alkotmányt a lehető legvilágosabb, legtisztességesebb és legérthetőbb módon mutatja be Európa polgárai számára;

***

41. utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

[1] Elfogadott szövegek, P6_TA(2004)0064.

[2] Elfogadott szövegek, P6_TA(2004)0063.

--------------------------------------------------