HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 13/8

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Európai családi vállalkozások: az újbóli növekedés és a jobb munkahelyek forrásai

(saját kezdeményezésű vélemény)

(2016/C 013/03)

Előadó: Jan KLIMEK

2015. január 22-én az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság az eljárási szabályzata 29. cikkének (2) bekezdése értelmében úgy határozott, hogy véleményt készít a következő tárgyban:

Európai családi vállalkozások: az újbóli növekedés és a jobb munkahelyek forrásai

(saját kezdeményezésű vélemény).

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Egységes piac, termelés és fogyasztás” szekció 2015. július 14-én elfogadta véleményét.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság a 2015. szeptember 16–17-én tartott, 510. plenáris ülésén (a szeptember 17-i ülésnapon) 110 szavazattal, 3 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1. Következtetések és ajánlások

1.1. A családi vállalkozások világszerte sok gazdaság gerincét alkotják, és figyelemre méltó ütemben növekednek. A gazdasági növekedés és munkahelyteremtés forrásai, és jelentős figyelmet fordítanak a regionális és helyi tényezőkre. A családi vállalkozások létrehozásának sokféle oka lehet, közös nevező azonban a természetes módon létrejött értékrend, az elkötelezettségre és az áldozatvállalásra való hajlandóság, valamint a felelősségérzet azokkal szemben, akik létrehozták a vállalkozást, illetve akik átveszik azt. A családi vállalkozások könnyebben átvészelik a recesszió és a stagnálás nehéz időszakait, és életképességük hátterében jórészt az adott vállalkozásról kialakult képért érzett személyes felelősség áll.

1.2. Elismerve a családi vállalkozások egyedülálló értékét és összhangban a kisvállalkozói intézkedéscsomaggal, amely kimondja, hogy „[a]z EU-nak és a tagállamoknak olyan környezetet kell teremteniük, amelyben a vállalkozók és a családi vállalkozások boldogulhatnak, és amely díjazza a vállalkozói készséget” (1), az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB) arra kéri az Európai Bizottságot, hogy hajtsa végre azt az aktív stratégiát, amelynek célja a családi vállalkozásokra vonatkozó bevált gyakorlatok ösztönzése a tagállamokban.

1.3. Következő lépésként családi vállalkozásokra vonatkozó szabályozásokat vagy rendeleteket lehetne kidolgozni. Ezek keretében meg kellene határozni a családi vállalkozás fogalmát és azokat a területeket, amelyeken az Európai Bizottság szerepet fog vállalni, a kapcsolódó intézkedésekért felelős jogi, gazdasági és politikai intézményekkel együtt.

1.4. Ami a konkrét intézkedéseket illeti, az EGSZB a következőket kéri: — az európai statisztikákban (Eurostat) szerepeljen a családi vállalkozások kategóriája, és a nemzeti statisztikai hivatalok ténylegesen gyűjtsenek adatokat a családi vállalkozásokról, — szabályozzák jobban a családi vállalkozások generációról generációra történő átadását, különösen adózási szempontból, azzal a céllal, hogy csökkentsék e vállalkozások likviditási problémáknak való kitettségét, — mozdítsák elő a családias szervezeti légkört, amelyet a hosszú távú foglalkoztatás fémjelez, — mozdítsák elő a családi vállalkozások körében az innovációt, nem utolsósorban innovatív közbeszerzés útján, — fejlesszék az oktatást és mozdítsák elő a kutatást a családi vállalkozás területén, — támogassák a családi mezőgazdasági üzemeket és alakítsák ki újra a szövetkezeti alapú vállalkozást, különösen annak a családi vállalkozásokat egyesítő típusát, — vezessenek be adókedvezményeket a visszaforgatott nyereségekre, és adjanak lehetőséget a családi vállalkozásoknak arra, hogy szavazati jogok nyújtása nélkül növeljék tőkéjüket; — uniós szinten folytassanak aktív együttműködést a családi vállalkozásokat képviselő szervezetekkel, például egy állandó szakértői csoport keretében.

2. Bevezetés

2.1. A családi vállalkozások teszik ki az összes európai vállalkozás – kis- és nagyvállalkozás – több mint 60 %-át, és foglalkoztatják az összes munkavállaló 40–50 %-át (2). A gazdaságok nagy többségében a legtöbb vállalkozás mikro-, kis- és középvállalkozás, így a családi vállalkozások többsége is ebbe a szektorba tartozik.

2.2. A családi vállalkozások fő előnyei a hosszú távú szemlélet, azok a különleges értékek, amelyek egyedülálló szervezeti kultúrájukat alkotják, valamint a helyi közösségekben való részvételük. Egyedülálló kultúrájuk a családi tulajdonosok által előmozdított értékeken, így a vállalkozásba vetett nagyfokú bizalmon, valamint a kínált szolgáltatások vagy termékek jó minőségén alapul.

2.3. A családi vállalkozások hosszú távú szemlélete azt jelenti, hogy hosszan tartó kötelékeket alakítanak ki a vállalat érdekelt feleivel (az alkalmazottakkal, a vevőkkel, a szállítókkal és a helyi közösséggel).

2.4. A családi vállalkozásokra jellemző, hogy a vállalkozást tovább kívánják adni a következő nemzedéknek, továbbá az, hogy a munkavállalókkal szembeni elkötelezettség és felelősségérzet hatja át őket. Ez a szempont is előmozdítja a bizalomra épülő kapcsolatokkal jellemezhető családi vállalkozások felelősségvállalását.

2.5. A célkitűzések elérése érdekében a családi vállalkozások a nyereségből minél többet fordítanak arra, hogy stabil, független és innovatív, valamint saját tőkén alapuló vállalatot építsenek fel, amely elsősorban a kockázat minimalizálására törekszik, hogy a vállalkozást nemzedékről nemzedékre tovább lehessen adni. A családi vállalkozások kiegyensúlyozottabb módon fejlődnek, hogy elérjék hosszú távú (több generációra szóló) célkitűzéseiket.

3. A családi vállalkozás fogalmának meghatározása

3.1. Általánosan elfogadott, hogy a családi vállalkozásokat a következő három tengely mentén lehet jellemezni: a család, a vállalkozás és a tulajdonosi szerkezet (3). A család másik két tengelyre gyakorolt hatása határozza meg a vállalat családi jellegét. E hatásból fakadóan a családi vállalkozások összetettebbek a nem családi jellegű vállalkozásoknál, és ezért megfelelő elbánást igényelnek.

3.2. Több tagállamban jogilag szabályozott a családi vállalkozások fogalma: — Spanyolországban (gazdasági minisztérium) és Finnországban (kereskedelmi minisztérium) a családi vállalkozások fogalmát miniszteri szinten határozták meg. — Olaszországban (polgári törvénykönyv) és Romániában is létezik a családi vállalkozás fogalommeghatározása. — Magyarország a családi tulajdonban lévő mezőgazdasági vállalkozás fogalmát vezette be. — A dán jogszabályok hivatkoznak a fiatalok családi vállalkozásokban való foglakoztatására (Arbejdsmiljølovgivningens anvendelse for elever i erhvervspraktik, VEJ No 60106, 1998. február 1.). — Ausztriában a szövetségi jog kimondja, hogy a családtagok rugalmas nyitvatartási időt vezethetnek be (Ladenöffnungszeitenverordnung), és a családi vállalkozás fogalmát a mezőgazdaságról szóló regionális jogszabály határozza meg. — A litván legfelsőbb bíróság véleményt adott ki, amelyben kimondja, hogy a házassággal összefüggésben létrehozott céget családi vállalkozásnak kell tekinteni. — Bulgáriában és Szlovákiában önfoglalkoztatás esetén figyelembe veszik a családi társtulajdont. — Máltán jelenleg a világon elsőként egy a családi vállalkozásokról szóló törvényen (Family Business Act) dolgoznak.

3.3. Az EGSZB szerint minden tagállamban jogalkotási kezdeményezéseket kellene indítani azzal a céllal, hogy a gazdasági tevékenységek nyilvántartásába bevezessék a családi vállalkozás kategóriáját.

3.4. Az Európai Bizottság családi vállalkozásokkal foglalkozó szakértői csoportjának jelentése a családi vállalkozás következő fogalommeghatározásának elfogadását ajánlja: — A döntéshozatali jogok többsége annak (azoknak) a természetes személy(ek)nek a birtokában van, aki(k) létrehozta (létrehozták) a céget, vagy aki(k) megvásárolta (megvásárolták) a cég részvénytőkéjét, vagy ezek házastársainak, szüleinek, gyermekeinek vagy gyermekeik közvetlen örököseinek a birtokában van. — A döntéshozatali jogok többsége közvetett vagy közvetlen. — A család vagy rokonság legalább egy képviselője részt vesz a cég irányításában, illetve igazgatásában. — A jegyzett vállalat akkor felel meg a családi vállalkozás fogalommeghatározásának, ha a család alapította vagy részesedést szerzett benne, vagy a leszármazottak a részvénytőkéjük alapján fennálló döntéshozatali jogok 25 %-ával rendelkeznek.

3.5. A fenti fogalommeghatározás azonban túlságosan tág. Ajánlatos oly módon szűkíteni, hogy a vállalkozás családi jellegét, különösen munkájának többgenerációs célját hangsúlyozza.

3.6. Ha az európai országok elfogadnák ezt a fogalommeghatározást, akkor lehetőség nyílna mennyiségi adatok gyűjtésére, és így az adatok összesítését követően statisztikákat lehetne készíteni erről a vállalkozástípusról. Az ilyen adatok különösen nagy segítséget jelentenének az új tagállamokban működő családi vállalkozások elemzésében. Ezekben az országokban ugyanis kulcsszerepet töltenek be ezek a vállalkozások. Ezt a feladatot az Európai Unió statisztikai hivatala, az Eurostat végezhetné el.

3.7. Nemzeti szinten folynak kísérletek a családi vállalkozások számszerűsítésére. Ez a helyzet például Írországban, ahol a központi statisztikai hivatal készített egy kiadványt Family Business in Ireland – Services Sector 2005 [Családi vállalkozások Írországban – szolgáltatási szektor, 2005] címmel. A European Family Businesses szövetség a KPMG tanácsadó céggel együttműködve közzéteszi az európai családi vállalkozások barométerét. Lengyelországban a lengyel vállalkozásfejlesztési ügynökség (Polska Agencja Rozwoju Przedsiębiorczości) 2008-ban egy kvalitatív és kvantitatív vizsgálatot végzett.

3.8. Az Eurostat részvétele lehetővé tenné két fontos cél elérését: a családi vállalkozás fogalommeghatározásának egységesítését, valamint ennek alapján az e jogalanyokra vonatkozó statisztikai adatok gyűjtését.

4. A családi vállalkozások előtt álló kihívások

4.1. A családi vállalkozások előtt álló kihívások két kategóriába sorolhatók: vagy a cégeket általánosan, vagy pedig kifejezetten a családi vállalkozásokat érinti. Az első kategória magában foglalja az országok gazdaságát érintő összes tényezőt, így a belföldi keresletet, a demográfiát és a társadalmi-gazdasági helyzetet. Ez a vélemény a második kategóriára összpontosít, azaz a családi vállalkozások előtt álló sajátos kihívásokra, amelyek meghatározóak fejlődésük és növekedésük vonatkozásában.

4.2. A családi vállalkozásbeli tulajdon nem likvid eszközökből áll, hanem inkább abból, amit a család több generáció alatt felépít és fejleszt; ez értékeket, hagyományokat és szaktudást ölel fel (4). A vállalkozás vagyonának a következő generációra való átruházása ezért a legkomolyabb kihívás, amellyel egy ilyen vállalkozás szembesülhet.

4.2.1. A családi vállalkozások egyik fontos feladata alighanem az utódlás átfogó megtervezése, mivel az ilyen vállalatok tulajdonosainak az a szándéka, hogy a vállalatot jó állapotban adják tovább a következő generációnak.

4.2.2. Évente hozzávetőlegesen 450 000 cég kerül szembe ezzel a kihívással, ezek összesen körülbelül 2 millió főt foglalkoztatnak. Évente mintegy 150 000 vállalkozás zár be az utódlás sikertelensége miatt, ami 600 000 munkahely elvesztéséhez vezet (5).

4.2.3. Meg kell vizsgálni, milyen fő okok húzódnak meg az utódlás tervezésének sikertelensége mögött, és támogatni kell a vállalkozások átruházásának megkönnyítését célzó intézkedéseket, például az átruházásokat segítő örökösödési jog vagy adókedvezmények révén.

4.2.4. Az örökösödési adók és vagyonadók Európában alkalmazott különféle megközelítéseinek hatóköre és skálája jól mutatja, hogy e terület jogi szabályozását illetően még sok a tennivaló (6).

4.2.5. A vállalkozások átruházásának területén lehetséges megoldásokra egy példa Hollandia, ahol a gazdasági minisztérium bevezette az „utódlási csomagot” (Overdrachtspakket). Az 55 éves kort betöltő vállalkozók kapnak egy utódlási csomagot, amely emlékezteti őket a vállalkozásátruházás tervezésének fontosságára, és eszközkészletet biztosít számukra, amely segít e folyamatban. A családi vállalkozások belga intézete (Instituut voor het Familiebedrijf) a következő három nyelven elérhető utódlási chartát vezetett be: holland (Scorecard Opvolging), francia (Scorecard Transmission) és angol (Succession Scorecard). További példa Szlovénia, ahol a kézműves és kisvállalkozói kamara (Obrtno-podjetniška zbornica Slovenije) utódlási kérdésekkel foglalkozó szemináriumokat és képzést szervez, Finnország pedig utódlási programmal rendelkezik (ViestinVaihto-ohjelma). Ausztriában jogszabály van érvényben az ügyvezető halála esetén az üzleti tevékenység családtag általi folytatásáról (Fortbetrieb) (Gesamte Rechtsvorschrift für Gewerbeordnung, 1994). Hasonló szabályozás van életben Franciaországban (successions et des libéralités) és Luxemburgban. A lengyel vállalkozásfejlesztési ügynökség a családi vállalkozásokkal foglalkozó intézettel együttműködésben utódlási csomagot készített a családi vállalkozások számára. E csomag részeként a családi vállalkozások egy utódlásról szóló útmutatót kapnak, valamint ingyenesen biztosítanak számukra a folyamat előmozdításához hasznos eszközöket, illetve gyakorlatias műhelytalálkozókat.

4.3. A családi vállalkozások hosszú távú munkahelyeket próbálnak teremteni, ami hozzájárul a családias szervezeti légkör kialakulásához. Emiatt a családi vállalkozások vonzó munkahelyeket tudnak teremteni például a gyermekeket nevelő nők számára. Támogatni kell a családias szervezeti légkört, amely versenyelőnyt biztosíthat e vállalkozások számára.

4.4. A vállalattulajdonosok házastársai vagy partnerei gyakran fontos szerepet játszanak a családi vállalkozásokban, noha különböző okokból nem rendelkeznek formális jogállással. Ez jogi és pénzügyi nehézségekhez vezethet, például a kapcsolat megromlása esetén. Ha ezek az emberek, valamint a vállalat tevékenységeiben informálisan részt vevő más családtagok formálisabb jogállást kapnának, ez segítene elkerülni a nehézségeket a családdal kapcsolatos problémák esetén.

4.5. Ami az innovációt illeti, a családi vállalkozásoknak nemcsak a hagyományos piacokra és termékekre kell összpontosítaniuk, hanem az új, innovatív megoldásokra is.

4.5.1. A családi vállalkozásoknál folyó innováció innovatív közbeszerzési rendszerrel támogatható, amelyben nem az árat határozzák meg az ajánlattevők kiválasztásának egyetlen kritériumaként. A családi vállalkozásokra jellemző, hogy a jó minőségre és a vevőszolgálatra alapozva versenyeznek, amit többek között a családi márka garantál (ez gyakran a tulajdonos vagy a tulajdonos család neve). A családi vállalkozások ezért általában nem tesznek ajánlatot olyan közbeszerzési szerződésekre, amelyek esetében az egyetlen kritérium az ár. Javasoljuk, hogy ösztönözzék a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat (MEAT – Most Economically Advantegous Tender) (7) kritériumának bevonását az értékelési eljárásba, és erről a családi vállalkozásokat is tájékoztassák.

4.6. A globalizáció arra kényszeríti a vállalatot, hogy nyisson az új piacok, technológiák és képességek felé. A családi vállalkozásoknak a növekedési stratégiáikban figyelembe kell venniük ezeket az elemeket. Ez magában foglalhatja, hogy az új alkalmazottak tekintetében is nyitniuk kell, beleértve a vezetői pozíciókat is.

4.7. Nemzeti szinten el kell ismerni a családi vállalkozások nemzeti gazdaságokban betöltött szerepét, majd kedvező feltételeket kell bevezetni e vállalkozások számára az adózás, a gazdasági tevékenységre vonatkozó jogszabályok (többek között a családi vállalkozásokról szóló jogszabály) és a családi vállalkozásoknak nyújtott oktatás támogatása területén. Ezeknél a képzéseknél tekintettel kell lenni a családi vállalkozások sajátosságaira, pl. az utódlás, a családi felügyelet kérdésére.

4.8. A kifejezetten a családi vállalkozások képviselőinek szóló oktatásra példaként szolgálnak olyan országok, mint Ciprus (a Cyprus International Institute of Management által működtetett családi vállalkozói iskola), Franciaország (Master 2 professionnel: Gouvernance des entreprises familiales et patrimoniales – M2 GEFP, amelyet a Bordeaux-i Egyetem szervez) és Finnország (Omistajuus ja hallitustyöskentely – valmennusohjelma jatkajille – tulajdonosi szerkezet és vállalatirányítás – képzési program a vállalkozást átvevő utódok számára) (8). A családi vállalkozásokat támogató szervezetek is tartanak tanfolyamokat a családi vállalkozók számára, amire példa az FBN (Family Business Network) svéd kirendeltsége által működtetett FBN Academy és a spanyol Instituto de la Empresa Familiar által működtetett képzési programok.

4.9. A családi vállalkozások által a tagállamok gazdaságaiban betöltött szerep elismerése és azok támogatása hozzájárulhatna a kézműipar családi hagyományainak helyreállításához. A kis családi vállalkozások jelentős hányada a kézműiparban koncentrálódik, ezek igyekeznek biztosítani a kézművesség folytatását, ezért jogos az ilyen típusú vállalkozások támogatása.

4.10. A kisebb családi vállalkozások olyan kockázatoknak vannak kitéve, amelyek a piacról való eltűnésükhöz vezethetnek. E vállalkozások számára ezért megfelelő jogi és adózással kapcsolatos támogatást kell nyújtani, azzal a céllal, hogy támogassák további fejlődésüket. A nagy nemzetközi családi vállalkozásoknak viszont az intézményi támogatás és a helyi beszállítók és gazdaságok támogatására irányuló intézkedések szolgálhatják a javát.

4.11. A családi mezőgazdasági üzemek a családi vállalkozások egyik speciális típusát képezik. A családi vállalkozásokra jellemző tipikus kihívásokon túlmenően e vállalkozásoknak a vidéki területek sajátos problémáival is meg kell küzdeniük.

4.11.1. Különös aggodalomra ad okot e téren a tömeges földfelvásárlás, amely a vidéki területeken a gazdasági szerkezet visszafordíthatatlan megkárosításához és a mezőgazdaság társadalmi szempontból nem kívánatos iparosodásához vezet. Az EGSZB a 2015. januári véleményében (9) kérte, hogy tegyenek megfelelő lépéseket annak érdekében, hogy az egész EU-ban megőrizzék a családi mezőgazdasági üzemekre épülő mezőgazdasági modellt.

4.11.2. A családi mezőgazdasági üzemek a méretgazdaságosság elérése és a piaci versenyképesség növelése érdekében gyakran alakítanak szövetkezeteket (10). A szövetkezeti alapú vállalkozás hasonló jellemzőkkel rendelkezik, mint a családi alapú vállalkozás, azaz a hosszú távú tevékenységekre, nem pedig a rövid távú nyereségre összpontosít. Az utóbbi időben azonban a szövetkezetek vesztettek lendületükből, és egyes szövetkezetek össze is omlottak, ezért lépésekre van szükség e tevékenységi forma újjáélesztéséhez.

4.12. A türelmes tőke (patient capital) (11) kifejezés a tőke családi vállalkozás kibontakoztatását célzó hosszú távú felhalmozását jelenti. Az átruházás végrehajtásakor a családi vállalkozás a tőkével együtt szociális és kulturális vetületét is átadja, és a vevő a vállalkozást többgenerációs tudásával, (a családhoz kötődő) kultúrájával és a (helyi) közösség iránti elkötelezettségével együtt veszi meg.

4.12.1. A türelmes tőke fogalmának meghatározásakor érdemes fontolóra venni a visszaforgatott nyereségekre kivetett adókra adott kedvezmények alkalmazását. Mérlegelni kell az adókedvezmények biztosítását az olyan családi (és esetleg más) vállalkozások számára, amelyek visszaforgatják a nyereséget, és inkább saját tőkét fektetnek a vállalkozásba, semmint idegen tőkét vennének igénybe.

4.12.2. A hitelkamatok leírásának lehetősége további ösztönzőt jelent a vállalatok számára a hitelfelvételhez, mivel így ténylegesen csökken a hitel költsége. Az ilyen kedvezmények nem vonatkoznak a saját tőkére.

4.12.3. Az adózási kérdések természetesen az egyes tagállamok hatáskörében maradnak, de az Európai Uniónak a családi vállalkozások érdekében elő kell mozdítania a helyes gyakorlatokat.

4.13. Érdemes lehet fontolóra venni nemzeti tőkealapok létrehozását a családi vállalkozások számára, hogy tőkét injektáljanak a családi vállalkozásokba. Ezek az alapok azért különlegesek, mert úgy nyújtanak tőkét a családi vállalkozásoknak, hogy a beruházók nem kapnak szavazati jogot, a norvégiai Aksjeloven vagy a spanyolországi Ley de Sociedades de Responsabilidad Limitada mintájára.

4.14. A családi vállalkozási tevékenységet az e jogalanyok nevében eljáró nemzeti vagy helyi szervezetek (pl. kormányzati szervek, minisztériumok), munkaadói szervezetek, kézműves kamarák stb.) és szupranacionális szervezetek is támogathatják, amelyek közül a legfontosabbak közé tartozik a European Family Businesses, az FBN International és a Les Hénokiens.

4.14.1. Ezek a szervezetek fontos szerepet játszanak a családi vállalkozások szektorának fellendítésében. Fórumot biztosítanak a családi vállalkozók közötti tudás- és tapasztalatcseréhez, és a rájuk vonatkozó ismeretek terjesztése céljából jelentéseket tesznek közzé a családi vállalkozásokról. A családi vállalkozásokat támogató szervezetek ezen túlmenően konkrét megoldásokért lobbizhatnak.

Kelt Brüsszelben, 2015. szeptember 17-én. az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke Henri MALOSSE

(1) COM(2008) 394 final.

(2) A szakértői csoport zárójelentése: Overview of family-business-relevant issues: research, networks, policy measures and existing studies [A családi vállalkozások szempontjából fontos kérdések áttekintése: kutatás, hálózatok, szakpolitikai intézkedések és meglévő tanulmányok], Európai Bizottság, 2009. november.

(3) Tagiuri R., Davis J.A., Bivalent Attributes of the Family Firm [A családi vállalkozás bivalens jellemzői], munkadokumentum, Harvard Business School, 1982.

(4) COM(2012) 795 final – „Vállalkozás 2020” cselekvési terv– A vállalkozói szellem felélénkítése Európában.

(5) „Business Dynamics: Start-ups, Business Transfers and Bankruptcy” [Üzleti dinamika: induló vállalkozások, vállalkozásátruházások és csőd] (2011) http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/business-environment/files/business_dynamics_final_report_en.pdf

(6) COM(2012) 795 final.

(7) Guide on dealing with innovative solutions in public procurement, 10 elements of good practice [Útmutató az innovatív megoldások kezeléséhez a közbeszerzésben – A helyes gyakorlat 10 eleme], SEC(2007) 280.

(8) Irene Mandl, Overview of Family Business Relevant Issues [A családi vállalkozások szempontjából lényeges kérdések áttekintése]. KMU Forschung Austria, 2008.

(9) EGSZB-vélemény a következő tárgyban: „Földszerzés – figyelmeztetés Európának és közelgő veszély a családi gazdaságokra” (HL C 242., 2015.7.23., 15. o..).

(10) Family farming in Europe: Challenges and prospects, In-depth analysis. [Családi gazdálkodás Európában: kihívások és kilátások – Mélyreható elemzés], Európai Parlament, 2014.

(11) A türelmes tőke a családi vállalkozás tulajdonosa által biztosított saját tőke, aki egyensúlyt próbál teremteni az aktuális beruházási megtérülés és a megfelelően meghatározott hosszú távú üzleti stratégia, valamint a hagyomány és a családi örökség folytonosságának biztosítása között. Forrás: De Visscher F.M., Aronoff C.E., Ward J.L. (2011), Financing Transitions. Managing Capital and Liquidity in the Family Business [Az átmenetek finanszírozása. A tőke és a likviditás kezelése a családi vállalkozásban], Palgrave Macmillan.