[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 13.6.2007

COM(2007) 315 végleges

2007/0118 (CNS)

Javaslat:

A TANÁCS RENDELETE

A TISZTA ÉGBOLT KÖZÖS VÁLLALKOZÁS LÉTREHOZÁSÁRÓL

(előterjesztő: a Bizottság) {SEC(2007) 773}{SEC(2007) 774}

INDOKOLÁS

1. A JAVASLAT HÁTTERE

A javaslat indokai és célkitűzései

A közös technológiai kezdeményezéseket mint a kutatás terén való európai szintű köz- és magánszféra-partnerség megvalósításának módját a hetedik kutatás keretprogram vezette be. A közös technológiai kezdeményezések jól tükrözik az EU messzemenő elkötelezettségét a különféle erőfeszítések összehangolása iránt, amellyel hozzá kíván járulni az Európai Kutatási Térség és Európa versenyképességgel kapcsolatos célkitűzéseihez.

A közös technológiai kezdeményezések mindenekelőtt az európai technológiai platformok (ETP-k) munkájában gyökereznek. Egyes esetekben az ETP-k mérete és hatóköre jelentősen kiterjedt, ezért stratégiai kutatási menetrendjeik fontos elemeinek megvalósítása tekintélyes összegű köz- és magánfinanszírozású befektetések, valamint komoly kutatási erőforrások mozgósítását teszi szükségessé. A közös technológiai kezdeményezések hatékony eszközként javasolhatók az ETP-igények kielégítésére.

Az Együttműködés egyedi program a közös technológiai kezdeményezések hat lehetséges területét határozza meg: hidrogén- és üzemanyagcellák, repüléstechnika és légi közlekedés, innovatív gyógyszerek, beágyazott számítógépes rendszerek, nanoelektronika és globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelés (GMES).

A javaslat célja a Tiszta Égbolt Közös Vállalkozás létrehozása köz- és magánszféra-partnerség keretében, mely elősegítené a különböző szervezetek közötti szoros kapcsolatokat és K+F-kapacitásokat teremtene az európai repüléstechnika és légi közlekedés terén.

Előrejelzések szerint az elkövetkező 20 évben – fokozódó környezetvédelmi aggályok és a gáz- és zajkibocsátás korlátozására irányuló egyre erőteljesebb törekvés mellett – az európai légi közlekedés fejlődési üteme a kétszeresére fog gyorsulni, összhangban a globális gazdaság követelményeivel.

Az európai gazdasági növekedés szempontjából kiemelten fontos kérdés a repüléstechnikai ágazat ipari hálózatára támaszkodó környezetbarát légiközlekedési rendszer kialakítása, amely során a beszállítói lánc tagjai egy csúcstechnológiai fejlesztésekre irányuló jelentős ipari program keretében működnének, mely program összhangban van olyan uniós kezdeményezésekkel, mint a JET és az ITER (magfúzió) vagy a Galileo (műholdas navigáció).

A Tiszta Égbolt kezdeményezés a mérsékelt környezeti terheléssel járó, innovatív technológiák kifejlesztését szolgálja. Társadalmi és piaci alapú technológiai célokat tűz ki, amelyek kihatnak a légi közlekedés egészére. E célok elérése érdekében az Európai Közösség részt kíván venni ebben a programban és annak finaszírozásában.

Általános összefüggések

A repüléstechnikában évtizedekben mérik az időt. A légiközlekedési ágazat növekedésének alapját a piaci igényekre reagáló ágazati innováció képezte, a környezeti hatások kérdése azonban mindeddig nem került a középpontba.

A környezetkímélő légiközlekedési technológiák terén bekövetkező mielőbbi áttörés nemcsak az éghajlatváltozás megfékezése szempontjából döntő fontosságú, de elősegíti a gazdasági növekedést és a társadalmi haladást is. A pusztán a piaci mechanizmusokra hagyatkozás a piac hiányosságai miatt azt eredményezné, hogy a repüléstechnikai K+F elmaradna a társadalmi-gazdasági szempontból optimális szinttől. A repüléstechnikai ágazat tehát jelentős kihívások előtt áll:

- a kedvezőtlen környezeti hatások lassanként a mobilitás fejlődésének kerékkötőivé válnak;

- a mobilitás biztosításában kulcsszerepet játszó repüléstechnikai ágazatnak jelentős gazdasági és társadalmi hatása van: rendkívüli K+F intenzitás, tekintélyes kereskedelmi mérleg és jól képzett humán erőforrás jellemzi;

- a flottamegújítási ciklus alkalmat teremtene a 2015 előtti K+F-eredményekkel összhangban megszülető környezetbarát technológiák hasznosítására;

- kiemelt jelentőségű feladat a légi közlekedés éghajlatváltozásra gyakorolt hatásának, a károsanyag- és zajkibocsátás mértékének csökkentése, ami technológiai lépésváltást igényel annak érdekében, hogy a kitűzött célokat a kibocsátáscsökkentés terén el lehessen érni, és hogy a termékéletciklussal összefüggő káros környezeti hatások minél csekélyebbek legyenek;

- az EU repüléstechnikai ipara erős versenyben van, ezért kiemelkedően fontos szerep jut a nyílt K+F-támogatásnak; az egyesült államokbeli közfinanszírozású beruházások aránya az európaiakéhoz képest háromszor nagyobb; egy nemrégiben közzétett elnöki rendelet meghatározza az Egyesült Államok első repüléstechnikai K+F-politikáját, de más piaci szereplők megjelenésére is számítani lehet;

- a repüléstechnikai K+F-beruházásokat a lassú megtérülés miatt elbátortalanító piaci hiányosságok ellensúlyozása indokolttá teszik a közfinanszírozásra irányuló fellépést; pozitív externália – a beruházások társadalmi és egyéni megtérülési aránya nagy eltérést mutat; negatív externália – a társadalom által viselt környezeti költségek.

A javaslat által érintett területet érintő hatályos rendelkezések

Nincs ilyen.

Összhang az Unió más szakpolitikáival és célkitűzéseivel

A repüléstechnikai ágazattal kapcsolatos K+F ösztönzésére és az ökológiai szempontból hatékony légi járművek kifejlesztésére irányuló politika részét alkotja annak az átfogóbb stratégiának, melynek célja a légi közlekedés éghajlati hatásainak csökkentése. A repüléstechnikai K+F előmozdítására tett fellépés kiegészít egyéb, pl. a Bizottság uniós kibocsátás-kereskedelmi rendszerét (ETS) érintő intézkedéseket. A repüléstechnikai K+F-et az Európai Közösség kiemelt jelentőségű ügyként kezeli annak érdekében, hogy minimalizálódjék a légi járművek okozta káros környezeti hatás és a repülőterek környezetét sújtó zajszennyezés, javuljon a helyi levegőminőség, az egészség és az életminőség.

A repüléstechnikai K+F hozzá fog járulni az Európai Unió új lisszaboni stratégiájában megfogalmazott stratégiai célkitűzéseihez. A környezetbarátabb légiközlekedési technológiák összhangban vannak az Unió növekvő mobilitással kapcsolatos politikájával, és előmozdítják azt a kibővült EU-n belül, aminek különösen nagy jelentősége van a forgalmukat gyors ütemben növelő csatlakozó államok szempontjából.

A környezetbarát légi közlekedésben lépésváltást sürgető politika hozzá fog járulni a jólét feltételeinek tartós javulásához az EU jelenlegi és következő nemzedékei számára.

A javasolt kezdeményezés az innovációs hiányosságok pótlására irányuló széleskörű és ambiciózus közösségi stratégia részét képezi, mely magában foglalja többek között az Európai Technológiai Intézet (ETI) létrehozását. Az ETI célja összehangolni a képzést, a kutatást és az üzleti tevékenységet, és ily módon a meglévő hálózat számára új irányítási modelleket kínálni tevékenysége további összehangolásához.

2. Konzultáció az érdekelt felekkel és hatásvizsgálat

Egyeztetés az érdekelt felekkel

Egyeztetési módszerek, főbb megcélzott ágazatok és a válaszadók általános bemutatása

A Bizottság rendszeresen konzultált az érdekeltekkel, bemutatva a tagállamoknak és a keretprogramhoz csatlakozó államoknak a Tiszta Égbolt kezdeményezés műszaki tartalmát és irányítási struktúráját.

A reagálások összefoglalása és azok figyelembevételének módja

A Bizottság szolgálataival együtt az érdekeltek, az egyes államok, valamint a társadalmi-gazdasági és környezetvédelmi fórum összegyűjtötték a Tiszta Égbolt kezdeményezés műszaki tartalmi, irányítási és jogi szempontjaival kapcsolatos véleményeket és megjegyzéseket.

A Bizottság figyelembe vette a társadalmi-gazdasági és környezetvédelmi fórum által összeállított végső jelentésben megfogalmazottakat. A jelentés megállapításait az irányítási struktúrára tett javaslatban figyelembe vették.

Szakvélemények összegyűjtése és alkalmazása

Az érintett tudományos/szakmai területek

A társadalmi-gazdasági és környezetvédelmi hatásvizsgálathoz és a Tiszta Égbolt kezdeményezés irányítási struktúrájának első elemzéséhez külső szakértőket kértek fel.

A felhasznált módszer

A társadalmi-gazdasági és környezetvédelmi fórum két ülést tartott a Bizottság üléstermeiben, ahol az egyes kérdések mélyebb elemzése érdekében az ágazati érdekeltek meghallgatása zajlott. A fórum előadója/előadói a résztvevők bevonásával jelentést készített/készítettek a fórumról.

Az irányítás értékelésével foglalkozó fórum kézhez vette az ágazat javaslattervezetét, valamint a Bizottság megbízását.

Főbb megkérdezett szervezetek/szakértők

Az társadalmi-gazdasági és környezetvédelmi fórum képviselőit az egyes államok jelölték ki. A Tiszta Égbolt kezdeményezés irányítási struktúrájának elemzésére két szakértő kapott megbízást, akik magas szintű vezetői beosztásban tevékenykednek a JET közös vállalkozásban.

A kapott és felhasznált tanácsok összefoglalása

Visszafordíthatatlan következményekkel járó, potenciálisan súlyos kockázatokról nem történt említés.

A társadalmi-gazdasági és környezetvédelmi fórum elsőként a műszaki területek közötti összetartás és összeköttetés elmélyítését, a Tiszta Égbolt kezdeményezés további makrogazdasági elemzését, valamint az irányítási struktúra erősítését ajánlotta. Második értékelésében a fórum megerősítette, hogy ezek az ajánlások figyelembe vételre kerültek.

A Tiszta Égbolt kezdeményezés irányítási struktúrájával foglalkozó tanulmányban kiemelten kezelt témákat a végső javaslat tekintetbe vette.

A szakértői tanácsok nyilvános hozzáférhetősége érdekében alkalmazott eszközök

A fórum jelentései az érdekeltek rendelkezésére álltak, és az egyes államok ülésein megvitatták azokat.

Hatásvizsgálat

Fő kritériumok a stratégiai opciók értékelése során:

- a beruházás mértéke és ütemezése;

- folyamatosság és kohézió;

- a magán- és közfinanszírozású eszközök rendelkezésre állása;

- a résztvevők kritikus tömege, multidiszciplináris szemléletmód;

- együttműködés és összehangoltság a résztvevők között;

- az irányítási struktúra hatékonysága;

- a csúcstechnológia bevethetősége.

Az első megvizsgált lehetőség az „EU-fellépés nélkül” (nemzeti vagy EU) opció volt. Ezt az opciót elvetették, mivel a piaci hiányosságok sokfélesége nem teszi lehetővé, hogy a piaci mechanizmusokra hagyatkozzunk, ehelyett — a légi járművek természetbarátabbá tétele érdekében — jelentős innovációra van szükség. Az EU-fellépést nélkülöző megközelítés, amely a K+F-támogatást a nemzeti szintre korlátozza, nem alkalmazható, mivel a környezetbarát légi járművekkel kapcsolatos kutatási menetrend meghaladja az egyes tagállamok kapacitását mind financiálisan, mind a kutatási kapacitást illetően. A nemzeti K+F-politikáknak fontos szerepe van ugyan a környezetbarát légiközlekedési technológiák előmozdítását szolgáló EU-programok kiegészítésében, de nem helyettesíthetik a közösségi szintű fellépést.

A második opció: az EUREKA-jellegű kormányközi programok szorgalmazása. Ez az opció azonban nem biztosítana olyan költségvetést és annyi időt, amilyet és amennyit a magánbefektetéseket a környezetbarát légijármű-technológiától eltántorító magas technológiai és kereskedelmi kockázatok leküzdése megkövetel. Nem alkalmas arra, hogy meggyorsítsa a környezetbarát légiközlekedési technológiáknak az egész Közösség érdekében álló fejlesztését és alkalmazását.

Harmadik lehetőségként kínálkoztak a kutatási keretprogram hagyományos eszközei, melyek a upstream kutatás ösztönzésére hivatottak, és az alapkutatásban a downstream kutatásra, rendszer- vagy alrendszerszinten pedig a validálásra összpontosítanak. Ezek az eszközök azonban nem alkalmasak a környezetbarát légiközlekedési technológiák mielőbbi alkalmazását célzó fejlesztések meggyorsítására, hiszen az átfogó rendszertechnológiai demonstrációt (azaz rendszerek rendszerének összehangolását és demonstrációját) követelne meg. Az együttműködésen alapuló kutatás elkülönült intézkedései nem rendelkeznek a koordinációnak azon mértékével és szintjével, amely elégséges lenne e célok eléréséhez a következők miatt:

- a K+F-erőfeszítések szétaprózodottsága elkülönülő projektekben;

- a résztvevők közötti szükséges összehangoltság és koordináció hiánya;

- képtelenség a megfelelő szintű technológiai felkészültséggel végzett validálásra;

- a kellő vezetést biztosító jogi és irányítási struktúra hiánya.

Az egyes demonstrációs rendszerek kifejlesztése nem jár ugyanazzal a környezetvédelmi haszonnal, mint az integrált megközelítés. Köztámogatás nélkül az ipar az új termékek kifejlesztésénél a piaci hiányosságokból adódó hatás mérséklésének stratégiáját fogja követni. Ez esetben a költséghatékonyság a fő motívum, a környezetbarát megközelítés csak járulékos haszon, nem pedig prioritás. A versenyre és a flottamegújításra való tekintettel az időzítés kulcsfontosságú; A szétaprózottság nagy fokú bizonytalansággal járna a tekintetben, hogy milyen mértékben lehet az elkülönülő projektek eredményeit termékfejlesztésbe integrálni; így a környezeti haszon realizálódása időben kitolódna, hiszen a forgalom növekedésével nem tudna lépést tartani a technológiai fejlődés. Ennek következtében a légi közlekedés okozta károsanyag- és zajkibocsátás üteme 3-4 évig gyorsabban növekedne, mint egy közös program alkalmazása esetén. A szétaprózottság hátráltatja az eredmények alkalmazását és a társadalmi haszon realizálódását. Járulékos társadalmi hátrány lenne az európai repüléstechnikai ipar versenyképességének csökkenése, ami kihatna a munkahelyteremtésre és az életszínvonalra.

A javasolt opció értelmében egy közös vállalatot kell létrehozni, amely a Tiszta Égbolt kezdeményezés magas szintű magán- és közfinaszírozású beruházásokat igénylő, ambíciózus kutatási és technológiai menetrendet követő tevékenységeit irányítja. A Tiszta Égbolt kezdeményezés megfelelő opciónak tekinthető az ACARE stratégiai kutatási menetrendjének megvalósítása érdekében tett tekintélyes lépéshez. Az ágazat által előterjesztett javaslat hangsúlyozza, hogy a Tiszta Égbolt kezdeményezés környezetvédelmi célkitűzései oly ambíciózusak, hogy technológiai áttörést igényelnek a szokásos K+F-ütemnél gyorsabb validálás érdekében. A Tiszta Égbolt kezdeményezés a maga innovatív és multidiszciplináris szemléletmódjával alkalmas a teljes repüléstechnikai spektrum lefedésére, biztosítékot jelent új komponensek, rendszerek és járműtechnológiák integrációjára, széleskörű validálására és demonstrációjára, alapot teremtve arra, hogy az innovatív környezetbarát termékek elfogadható mértékű kockázattal kerüljenek piacra.

A Tiszta Égbolt közös technológiai kezdeményezés kedvező hatása számos területen érzékelhető lesz:

- mérséklődik a légi közlekedés által okozott káros környezeti hatás világszerte;

- növekszik a légiközlekedési ágazat működési hatékonysága;

- az utasok igényeinek kielégítése magasabb szintre emelkedik, fokozódik a mobilitás;

- a fenntartható fejlődés révén az európai repüléstechnikai és légiközlekedési ipar versenyképes marad.

Az eredmények hasznosítását az ipari befektetések nagy volumene biztosítja. A Tiszta Égbolt kezdeményezés az európai gazdasági növekedéshez makrogazdaságilag járul hozzá. Minthogy a légi közlekedés terén a kereslet gyorsabban nő, mint számos egyéb ágazatban, ez a hozzájárulás fokozatosan növekszik. A kezdeményezés nagy mértékben előmozdítja a foglalkoztatást is. Az ágazat 3 millió európai polgárt foglalkoztat. A kezdeményezés pozitív hatása tehát az egész európai gazdaságban érezhető lesz. Tisztább és halkabb repülőgépekkel át lehet lépni a légi közlekedés növekedésének korlátait. Összefoglalva:

- A Tiszta Égbolt kezdeményezés rendelkezik azzal a kritikus tömeggel és a technológiák teljes spektrumát lefedő multidiszciplináris koncepcióval, amelyek szükségesek a jelentős vívmányok kifejlesztésének és bevezetésének meggyorsításához a légi közlekedés környezetbarátabbá tétele érdekében. A szétaprózottság miatt az együttműködésen alapuló kutatás eszközeivel nem lehet elérni azt a kritikus tömeget és multidiszciplinaritást, amely a cél elérését biztosítaná.

- A Tiszta Égbolt irányítási struktúrája összhangot és koordinációt teremt a különböző tevékenységek között, kihasználja a méretgazdaságosságot a repüléstechnikai K+F-ben, és létrehozza a résztvevők szinergiáit. A csupán keretprogramon alapuló EU-fellépés nem tudná felmutatni ugyanezeket a jellemzőket.

- A Tiszta Égbolt kezdeményezés demonstrációs rendszereket fog kifejleszteni és alkalmazni a magas technológiai felkészültségi fokon lévő technológiák validálására, ami meggyorsítja az új termékek fejlesztését.

3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI

A javasolt fellépés összefoglalása

A Tanács rendeletére vonatkozó javaslat a Tiszta Égbolt Közös Vállalkozás létrehozásáról.

Jogalap

Az Európai Közösséget létrehozó szerződés 171. cikke.

A szubszidiaritás elve

A szubszidiaritás elve érvényesül, amikor a javaslat nem olyan területet érint, ahol a Közösség kizárólagos hatáskörrel rendelkezik.

A javaslat célkitűzéseit a tagállamok tevékenysége nem tudja kielégítő mértékben megvalósítani a következő okok miatt:

- A repüléstechnikai ipar globális iparág. A légi közlekedés határokon átnyúló jellege megköveteli, hogy világszerte betartsák a biztonsági és nyomonkövethetőségi – ugyanakkor innovációra épülő – normákat. Ezért az új technológiák nem korlátozódhatnak nemzeti szintre. Az egyes tagállamok különböző K+F-i területei egy nagy európai technológiai bázist alkotnak: ez az a szint, amelyen a rendszerekből álló rendszer léptékű innovációk megvalósíthatók.

- A légi közlekedés okozta környezeti hatás globális ügy, amely a légi közlekedés számos aspektusát érinti. A szükséges források meghaladják az egyes tagállamok érdekeltjeinek lehetőségeit. A célok időben való eléréséhez szükséges irányítási és koordinációs szint európai szintű nemzetközi projektet követel meg.

- Az európai repüléstechnikai ipar globális, de korlátozott piacon működik. Ez emeli az előállítási költségeket, és befolyásolja az ágazat technológiai innovációkba való beruházásának képességét.

Ezért a kritikus tömeg eléréséhez és az innováció konszolidálásához szükség van a K+F-erőfeszítések EU-szintű összefogására.

A javaslat célkitűzéseit közösségi fellépés segítségével hatékonyabban lehet megvalósítani a következő ok(ok) miatt:

324

- A K+F-erőfeszítéseket Európa-szerte meg kell valósítani. A technológiai innováció végrehajtását és az átfogó demonstrációs rendszerek kifejlesztését az EU-n belül kell koordinálni, biztosítva Európa-szerte a belőlük fakadó társadalmi előnyök maximális hasznosítását, valamint a beszállítói láncon keresztül a gazdasági hasznot. Ez a koordináció csak a Tiszta Égbolt kezdeményezésből fakadó közösségi jogi előírások alapján történhet.

- Csak európai szinten képzelhető el az a köz- és magánszféra partnerség, amely nélkülözhetetlen a káros környezeti hatást mérséklő technológiával kapcsolatos lépésváltás megkövetelte legmagasabb szintű szinergiákhoz, és a megfelelő fellendítő hatás eléréséhez az uniós és a nemzeti programokban.

A közösségi fellépés lehetővé teszi a K+F-programok ésszerűsítését. A műszaki ismeretek nagy mértékű kölcsönös megosztása méretgazdaságosságot eredményez, egyúttal fokozza annak valószínűségét, hogy a technológiademonstrációs rendszerek időben elkészülnek.

A társadalmi-gazdasági és környezetvédelmi értékelés szerint a Tiszta Égbolt kezdeményezés tartósan hozzá fog járulni a légi közlekedés káros környezeti hatásainak csökkentéséhez, az európai gazdasági növekedéshez, valamint az ágazati versenyképesség javításával a munkahelyteremtéshez.

A Tiszta Égbolt kezdeményezés opciójában összeadódnak a technológiák és a tudás széles körű elterjedéséből és a szükséges mértékű kritikus tömegből adódó előnyök, megfelelő fellendítő hatást fejtve ki ezzel. A kezdeményezés irányítási struktúrája feladatarányos.

Az Európai Bizottság mellett 16 állam 86 szervezete vesz részt a Tiszta Égbolt kezdeményezés irányítási és technikai tevékenységében. További szervezetek a kezdeményezés beindítása után csatlakoznak.

A javaslat ezért megfelel a szubszidiaritás elvének.

Az arányosság elve

A javaslat a következő ok(ok) miatt felel meg az arányosság elvének:

A Tiszta Égbolt kezdeményezés célja a légi közlekedés környezeti hatásaival kapcsolatos K+F-feladatok elvégzése. A program megfelelő irányítást igényel a célkitűzések időben való teljesítésének biztosítása érdekében. A közös vállalkozás opciója a kezdeményezés menedzselésének legegyszerűbb útja, hiszen lehetővé teszi az Európai Bizottság és a magánszektor együttműködését. A Tiszta Égbolt kezdeményezés számára tervezett irányítási struktúra garantálja a technológiai célok eléréséhez szükséges rugalmasságot és gyorsaságot, valamint az átláthatóság és ellenőrzés megfelelő szintjét, amely szükséges a közérdek érvényesülésének biztosításához.

A Tiszta Égbolt kezdeményezéshez szükséges költségvetést 1,6 milliárd euróra becsülik, amely hét évre oszlik el. Az összeg indokoltságát az európai repüléstechnikai ágazatban jelenleg folyó K+F-kiadások kontextusában, a környezeti haszon, a más területekre való kedvező kihatások és a járulékos előnyök fényében érdemes megvizsgálni.

Az eszközök megválasztása

Javasolt eszközök: rendelet.

Más eszközök nem felelnének meg a következő ok(ok) miatt:

- Olyan vállalkozás alapításához, amelyben a Közösség is részt vesz, tanácsi rendeletre van szükség.

4. KÖLTSÉGVETÉSI VONATKOZÁSOK

Az előzetes költségvetési becslések szerint az első évben 47 millió eurós közösségi kiadásra kerülne sor. Évről évre emelkedő tendencia mellett a kiadások az ötödik évben elérnék a 140 millió eurót, majd a hatodik és hetedik év során a 267 millió eurós felszámolási költségvetést.

5. Kiegészítő információ

Szimuláció, kísérleti szakasz és átmeneti időszak

A javaslathoz kapcsolódó átmeneti időszakra már sor került, illetve sor fog kerülni.

Felülvizsgálati/módosítási/megszüntetési záradék

A javaslat felülvizsgálati záradékot tartalmaz.

A javaslat megszüntetési záradékot tartalmaz.

Tiszta Égbolt Technológiai Kezdeményezés

Technológiai összefoglaló

A Tiszta Égbolt kezdeményezés célja egy radikálisan innovatív légiközlekedési rendszer létrehozása, amely a haladó technológiák és az átfogó demonstrációs rendszerek integrációján alapul, és amelynek homlokterében a légi közlekedés által okozott környezeti hatások csökkentése áll a zaj- és gázkibocsátás mérséklése és a repülőgépek üzemanyag-gazdaságosságának javítása révén. Ez az intézkedés kiterjed a légiközlekedési rendszer mindazon repülési szegmensére és az ezekkel összefüggő technológiákra, melyeket az ACARE repüléstechnikai platform által kidolgozott repüléstechnikai stratégiai kutatási menetrend név szerint meghatároz.

A Tiszta Égbolt kezdeményezés hat különböző technikai területet foglal magába, melyeket „integrált technológiademonstrációs rendszereknek” (ITD-k) nevezünk. Ezek keretében az előkészítő tanulmányokat és a munkaprogramok kiválasztását követően nagy méretarányú földi vagy légi demonstrációkat végeznek az innovatív technológiák olyan kiérleltségi fokra juttatása érdekében, amelyen már alkalmasak az új generációs „zöld repülőgépek” létrehozásához. A különböző ITD-k sokrétűen kapcsolódnak egymáshoz a koherencia és az információcsere érdekében. A tesztberendezések többségét az ITD-k közösen használják majd. Az ITD-k bemutatása:

1. Az Intelligens merevszárnyú légi járművek ITD munkájának előterében az aktív szárnytechnológiák állnak, melyek a légáramlást érzékelve igény szerint módosítják a hordfelület alakját, továbbá új repülőgép-konfigurációk, melyekkel az új hordfelület-koncepció optimálisan összekapcsolható.

2. A Regionális légi közlekedésre szánt környezetbarát légi járművek ITD fő profilját az intelligens struktúrák felhasználásával készülő könnyűsúlyú konfigurációk és technológiák, az alacsony zajszintű konfigurációk, valamint a más ITD-kben kifejlesztett technológiák integrációja (pl. motorok, irányított energiafelhasználás, új konfigurációk) jelentik.

3. A Környezetbarát forgószárnyas légi járművek ITD elsősorban a zajcsökkenést eredményező innovatív forgólapok és motorok, a kisebb közegellenállású repülőgéptestek, az alacsonyabb fogyasztást eredményező dieselmotorok és elektromos rendszerek kifejlesztésével, valamint környezetbarát légi útvonalak meghatározásával foglalkozik.

4. A Fenntartható környezetbarát motorok ITD célja az alacsony zajszintű és könnyűsúlyú alacsonynyomású rendszerekkel kapcsolatos technológiák integrálása magas hatásfokkal, alacsony NOx-kibocsátással és könnyűsúlyú motorfejekkel, valamint újszerű konfigurációkkal (nyitott rotorok vagy közbenső hűtők).

5. A Környezetbarát üzemeltetési rendszerek ITD a légi járművek elektromos berendezéseire és rendszer-architektúráira, a hőkezelő rendszerekre, a „zöld útvonalakkal és bevetésekkel” kapcsolatos lehetőségekre és a földi operációs tevékenység javítására összpontosít.

6. Az Ökotervezés ITD az anyagok és komponensek teljes életciklusával foglalkozik, különös tekintettel olyan kérdésekre, mint az alapanyagok optimális felhasználása, a nem megújuló anyagok használatának korlátozása, a természetes források, az energia, a károsanyagkibocsátás csökkentése és a recycling.

A technológiaértékelőrendszer az első olyan teljesen integrált eszköz Európában, amely közvetlenül vizsgálja a fejlesztés alatt álló technológia és a lokális és globális környezeti hatások összefüggéseit. Figyelembe veszi mind a Tiszta Égbolt kezdeményezésen belülről, mind annak környezetéből érkező adatokat, és a légi járműveket, a repülőtereket és a flottákat egyaránt érintő környezeti paramétereket szolgáltat.

A technológiaértékelő segítségével ki lehet értékelni a magas színvonalú becsléseket, módszereket és eredményeket, biztosítva a nyomonkövetést, mely lehetővé teszi a független külső szakértők és a közönség számára, hogy meggyőződjenek azok érvényességéről.

Minthogy az légi járművek üzemanyag-felhasználása függ az útirányra vonatkozó irányítási stratégiától, a Tiszta Égbolt kezdeményezés szoros kapcsolódásokat kíván létrehozni a Bizottság Egységes Égbolt kezdeményezésével összhangban légiforgalmi szolgáltatási technológiákat vizsgáló SESAR közös vállalkozással. Ezek a kapcsolódások a technológiaértékelőrendszeren és a légiforgalmi szolgáltatással kapcsolatban álló repüléstechnikai felszerelésekkel foglalkozó ITD-n keresztül jönnek létre.

Az alábbi táblázat a Tiszta Égbolt kezdeményezés elé kitűzött technológiai célokat foglalja össze:

Technológiaértékelő |

08.07.01 10 | Nem kötelező | Diff[24] | NEM | IGEN | IGEN | 1A. sz. |

08.07.01 20 | Nem kötelező | Nem diff. | IGEN | IGEN | IGEN | 1A. sz. |

4. FORRÁSOK ÁTTEKINTÉSE

4.1. Pénzügyi források

4.1.1. A kötelezettségvállalási előirányzatok és a kifizetési előirányzatok áttekintése

millió EUR (három tizedesjegyig)

Kiadás típusa | Szakasz száma | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 és később | Összesen |

Működési kiadások[25] |

Kötelezettségvállalási előirányzatok | 8.1. | a | 45,000 | 86,375 | 119,375 | 129,375 | 136,375 | 259,500 | 776,000 |

Kifizetési előirányzatok | b | 38,250 | 80,169 | 114,425 | 127,875 | 135,325 | 279,956 | 776,000 |

Referenciaösszegbe beletartozó igazgatási kiadások[26] |

Technikai és igazgatási segítségnyújtás (NDE) | 8.2.4. | c | 2,000 | 3,625 | 3,625 | 3,625 | 3,625 | 7,500 | 24,000 |

TELJES REFERENCIAÖSSZEG |

Kötelezettségvállalási előirányzatok | a+c | 47,000 | 90,000 | 123,000 | 133,000 | 140,000 | 267,000 | 800,000 |

Kifizetési előirányzatok | b+c | 40,250 | 83,794 | 118,050 | 131,500 | 138,950 | 287,456 | 800,000 |

A referenciaösszegbe nem beletartozó igazgatási kiadások[27] |

Személyi és a kapcsolódó kiadások (NDE) | 8.2.5. | d | 0.351 | 0.351 | 0.351 | 0.351 | 0.351 | 0.702 | 2.457 |

A referenciaösszegbe nem beletartozó, a személyi és kapcsolódó költségektől eltérő igazgatási kiadások | 8.2.6. | e | 0.013 | 0.013 | 0.013 | 0.363 | 0.013 | 0.376 | 0.791 |

A fellépés indikatív összköltsége |

TELJES KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZAT, beleértve a személyi költséget | a+c+d+e | 47,364 | 90,364 | 123,364 | 133,714 | 140,364 | 268,078 | 803,248 |

TELJES KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZAT, beleértve a személyi költséget | b+c+d+e | 40,614 | 84,158 | 118,414 | 132,214 | 139,314 | 288,534 | 803,248 |

A kifizetési előirányzat tekintetében visszatartás érvényesül: a nominális hozzájárulások 85 %-át előre kifizetik, a fennmaradó 15 %-ot azonban csak a műszaki és pénzügyi jelentés elfogadását követően. Ez magyarázza a kötelezettségvállalási előirányzat és a kifizetési előirányzat közötti eltérést.

A társfinanszírozás részletezése

Ha a javaslat bizonyos (alább felsorolandó) tagállamok vagy más szervek általi társfinanszírozást ír elő, a társfinanszírozás becsült szintjét az alábbi táblázatban meg kell adni (ha a társfinanszírozásra több szervezetet irányoztak elő, a táblázat további sorokkal bővíthető):

millió EUR (három tizedesjegyig)

Társfinanszírozó szerv | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 és később | Összesen |

A közös vállalkozás egyéb tagjai | f | 2,000 | 3,625 | 3,625 | 3,625 | 3,625 | 7,500 | 24,000 |

TELJES KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZAT társfinanszírozással | a+c+d+e+f | 49,481 | 94,106 | 127,106 | 137,456 | 144,106 | 275,812 | 828,067 |

Az itt figyelembe vett társfinanszírozás a többi tagállam hozzájárulása a közös vállakozás üzemeltetési költségeihez, mely azonos mértékű a 8.2.4. pont alatt meghatározott közösségi hozzájárulással. (c). A többi tag természetben teljesíti fennmaradó hozzájárulását, ily módon a teljes hozzájárulás értéke 800 millió eurót tesz ki.

Amint azt az alapszabály megállapítja, a közös vállalkozás hat technológiai témára épül, melyeket integrált technológiademonstrációs rendszereknek nevezünk (ITD-k). A tagság struktúrája a következő:

- Európai Bizottság,

- ITD-vezetők,

- ITD-társult tagok.

A Közösség tervezett teljes hozzájárulása a közös vállakozás erőforrásaihoz 800 millió EUR összegű készpénz, amely megoszlik a működés és az üzemeltetési költségek között. A közös vállalkozás többi tagja és a kapcsolt résztvevők 776 millió eurónyi ter mészetbeni és 24 millió eurónyi készpénz-hozzájárulást eszközölnek az üzemeltetési költségekre. A közös vállakozás tevékenységének beindulásakor az ITD-vezetők a természetbeni hozzájárulások mintegy 75 %-át vagy 600 millió eurót, míg a társult tagok a természetbeni hozzájárulások fennmaradó 25 %-át vagy 200 millió eurót bocsátanak rendelkezésre.

A közös vállalkozás tagságának bővítése érdekében a közös vállakozás tevékenységének beindulását követően az ITD-vezetők legalább 200 millió eurót bocsátanak olyan partnerek rendelkezésére, amelyek a Bizottság által felügyelt versenypályázatok útján váltak partnerekké. Ezek a partnerek meghatározott ideig és meghatározott tevékenységekhez teljesítenek természetbeni hozzájárulást, és nem válnak a közös vállalkozás tagjaivá.

Fontos ugyanakkor megjegyezni, hogy az ITD-vezetők kötelezettséget vállalnak további 200 millió eurónyi (természetbeni) hozzájárulás teljesítésére. Abban a (valószínűtlen) esetben, ha a versenypályázati felhívásra senki sem jelentkezne, a feladatokat ők maguk végzik el.

4.1.2. A pénzügyi programozással való összeegyeztethetőség

( A javaslat összeegyeztethető a jelenlegi pénzügyi programozással.

( A javaslat miatt a pénzügyi terv vonatkozó fejezetének átdolgozása szükséges.

( A javaslat miatt szükség lehet az intézményközi megállapodás[28] rendelkezéseinek alkalmazására (azaz rugalmassági eszköz alkalmazására vagy a pénzügyi terv módosítására).

4.1.3. A bevételre gyakorolt pénzügyi hatás

( A javaslatnak nincs kihatása a bevételre.

( A javaslatnak van pénzügyi kihatása – a bevételre gyakorolt hatása a következő:

millió EUR (egy tizedesjegyig)

A fellépést megelőzően [n–1. év] | A fellépés után |

A személyi állomány teljes létszáma | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | évente 3 |

5. JELLEMZŐK ÉS CÉLKITŰZÉSEK

5.1. A megvalósításra rövid vagy hosszú távon van-e szükség

A közös vállalkozás köz- és magánszféra-partnerség formájában jön létre. A közös válllakozás számára készpénzben teljesítendő közösségi hozzájárulás a légiközlekedési ágazatban végzett kutatási tevékenységek társfinanszírozása keretében kerül felhasználásra, amely tevékenység célja a légiközlekedési rendszer „zöldebbé” tétele, hozzájárulva ezzel az ACARE stratégiai kutatási menetrendjében megfogalmazott célkitűzések megvalósításához (részleteket lásd az Indokolás 1. szakaszában).

5.2. A közösségi részvétel által képviselt hozzáadott érték, valamint a javaslatnak az egyéb pénzügyi eszközökkel való összeegyeztethetősége és esetleges szinergiája

Ezzel a kérdéssel a javaslathoz csatolt Indokolás 1. szakasza foglalkozik.

5.3. A javaslat céljai, az attól várt eredmények, illetve az azzal összefüggő mutatók a tevékenységalapú irányítás keretében

Az általános célkitűzésekkel a javaslathoz csatolt Indokolás 1. szakasza foglalkozik, míg a mennyiségi célokat a Technológiai összefoglaló taglalja.

A tagállamok által kinevezett külső szakértők által végzett független társadalmi-gazdasági és környezeti hatásvizsgálat megállapította a megfelelő mutatókat. A szakértők ajánlásai a hatásvizsgálat 7.3 szakaszában kerültek megfogalmazásra.

5.4. Végrehajtási módszer (indikatív)

( Központosított irányítás

( közvetlenül a Bizottság által

( közvetetten a következőknek történő hatáskör-átruházással:

( végrehajtó hivatalok

( a Közösségek által létrehozott, a költségvetési rendelet 185. cikkében említettek szerinti szervek

( tagállami közintézmények/közfeladatot ellátó szervek

( Megosztott vagy decentralizált irányítás

( a tagállamokkal

( harmadik országokkal

( Nemzetközi szervezetekkel közös irányítás (nevezze meg)

Megjegyzés:

A Tiszta Égbolt Közös Vállalkozás központi irányító testülete az ügyvezető testület, amelynek munkájában az Európai Bizottság központi szerepet játszik. Az ügyvezető testület felel a közös vállalkozás stratégiai irányításáért. Az ügyvezető testület tagjai: az ITD-vezetők (összesen 12), az ITD társult tagjainak egy-egy képviselője, végül a Bizottság, amelynek vétójoga van minden közérdekű ügyben.

A napi irányítási feladatokat a közös vállakozás igazgatója látja el (személyzeti támogatással), aki tevékenységét teljesen függetlenül, a közös vállakozás jogi képviselőjeként végzi.

A műszaki irányítást az ITD-irányítóbizottságok végzik, melyekben az adott ITD tevékenységében résztvevő összes tag képviselteti magát.

A közgyűlés, melynek munkájában a közös vállalkozás résztvevőinek egy-egy képviselője vesz részt, konzultatív testület, amely ajánlásokat tesz a fő irányító testület felé.

A közös vállalkozás kapcsolatot tart fent számos, a vállalkozás keretein kívül működő szervezettel. Az ACARE figyelemmel kíséri a kezdeményezés technikai haladását, ugyanezt teszik az egyes államokat képviselő csoportban tevékenykedő szakértők is, akik egyúttal közvetítőként is működnek: egyfelől tájékoztatják a közös vállalkozást a releváns nemzeti kezdeményezésekről és programokról, másfelől értesítik ágazatukat és kutatóikat a közös vállalkozás által közzétett versenypályázati felhívásokról.

Mind a közös vállalkozás, mind pedig a Bizottság igénybe veheti olyan független szakértőkből álló tanácsadó testület szolgátait, mely irányítástechnikai, finanszírozási és műszaki kérdésekben ajánlásokat ad.

6. FELÜGYELET ÉS ÉRTÉKELÉS

6.1. Felügyeleti rendszer

A közös vállalkozás alapszabály-tervezete külön rendelkezéseket ír elő a belső ellenőrzés tekintetében.

6.2. Értékelés

6.2.1. Előzetes értékelés

Független külső szakértők fóruma által végzett kétszintű társadalmi-gazdasági hatásvizsgálaton alapuló, a javaslathoz mellékelt hatásvizsgálat megadja a Tiszta Égbolt Közös Vállalkozás létrehozásának előzetes értékeléséhez szükséges adatokat.

6.2.2. Az időközi/utólagos értékelés nyomán hozott intézkedések (hasonló, korábbi tapasztalatok tanulsága)

Nem alkalmazható.

6.2.3. A jövőbeni értékelések feltételei és gyakorisága

A közös vállalkozás belső értékelését a projekt előrehaladásáról szóló éves jelentés alapján biztosítják. Egy tanácsadó testület megbízást kap arra, hogy készítsen időközi értékelést a munka előrehaladásáról, és adjon ajánlásokat rányítástechnikai, finanszírozási és műszaki kérdésekben.

Ezen kívül egy külső tanácsadó cég félidős értékelést készít, amelyben értékeli a projekttel kapcsolatos teljesítményt és kiigazítási javaslatokat tesz.

7. Csalás elleni intézkedések

A Tiszta Égbolt Közös Vállalkozás létrehozásáról szóló rendelet 14. cikke specifikus csalás elleni intézkedéseket tartalmaz.

8. FORRÁSOK RÉSZLETEZÉSE

8.1. A javaslat célkitűzéseinek pénzügyi költségei

Kötelezettségvállalási előirányzatok millió euróban (három tizedesjegyig)

2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 és később |

Tisztviselők vagy ideiglenes alkalmazottak[30] (XX 01 01.) | A*/adminisztrátor | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 |

B*,C*/asszisztens | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |

A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott állomány[31] |

A XX 01 04/05. jogcímcsoportból finanszírozott egyéb személyzet[32] |

ÖSSZESEN | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 |

8.2.2. A fellépés keretében felmerülő feladatok leírása

2 teljes munkaidős adminisztrátori állásra van szükség a következő feladatok ellátására:

- A közös kezdeményezés működésének technikai nyomon követése.

- Kapcsolattartás a nemzeti képviselői csoporttal, ACARE-val és a közlekedési programbizottsággal.

- A versenypályázati és tenderekkel kapcsolatos felhívásoknak, valamint az új tagok belépésének a figyelemmel kísérése.

- Részvétel az üléseken, a Bizottság képviselete az ügyvezető testületben és az ITD-irányítóbizottságok szintjén.

- Félidei és végső értékelés megszervezése.

- Szúrópróbák, könyvvizsgálatok.

- Jelentés a közös kezdeményezés munkájáról.

Ezen kívül az említett feladatok támogatására egy teljes munkaidős asszisztensi állásra is szükség van.

Ezek a feladatok a kezdeményezés Bizottságon belüli követésére is kiterjednek (hasonló felállásban: két projektvezető + egy segédmunkatárs), és nem telepíthetők ki a közös vállalkozához.

8.2.3. Az állomány (a személyzeti szabályzat hatálya alá tartozó állomány) eredete

( A cserére vagy meghosszabbításra kerülő program irányításához jelenleg hozzárendelt álláshelyek

( Az n. évi politikai stratégia/előzetes költségvetés-tervezet keretében már hozzárendelt álláshelyek

( A következő éves politikai stratégia/előzetes költségvetés-tervezet eljárásának keretében igénylendő álláshelyek

( Az érintett szolgálaton belül meglévő állomány felhasználásával átcsoportosítandó álláshelyek (belső áthelyezés)

( Az n. évben szükséges, de az éves politikai stratégiában/előzetes költségvetés-tervezetben az adott évre nem előirányzott álláshelyek

8.2.4. Referenciaösszegen belüli egyéb igazgatási kiadások (XX 01 04/05 – Igazgatási kiadások)

millió EUR (három tizedesjegyig)

Költségvetési tétel (szám és megnevezés) | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 és később | ÖSSZESEN |

Egyéb technikai és igazgatási segítségnyújtás |

- belső |

- külső | 2,000 | 3,625 | 3,625 | 3,625 | 3,625 | 7,500 | 24,000 |

Teljes technikai és igazgatási segítségnyújtás | 2,000 | 3,625 | 3,625 | 3,625 | 3,625 | 7,500 | 24,000 |

A fenti tételek a közös vállalkozás felszámolási tevékenységét is fedezik (amely vélhetően 2015 utánig tart). A közös vállalkozás üzemeltetési költségeihez való 50 %-os közösségi hozzájárulásra terjednek ki.

Az adminisztrátorok/asszisztensek átlagos költsége 117.000 EUR/év, a külső személyzeté 51.000 EUR/év. A közösségi hozzájárulás összege 11,4 millió EUR.

Egyéb üzemeltetési költségek: projektek felügyelete, kommunikációs tevékenységek, ülések szervezése, utazási költségek és napidíj, irodai üzemeltetési költségek, információs technológia, pénzügyi ellenőrzés… A közösségi hozzájárulás 12,6 millió eurót tesz ki.

8.2.5. A referenciaösszegbe nem beletartozó személyi és kapcsolódó költségek

millió EUR (három tizedesjegyig)

A személyi állomány fajtája | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 és később |

Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak (08 07 01 01.) | 0.351 | 0.351 | 0.351 | 0.351 | 0.351 | 0.702 |

A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott személyi állomány (kisegítő alkalmazottak, nemzeti szakértők, szerződéses alkalmazottak stb.) (nevezze meg a vonatkozó költségvetési tételt) |

Személyi és kapcsolódó – a referenciaösszegbe NEM beletartozó – költségek összesen | 0.351 | 0.351 | 0.351 | 0.351 | 0.351 | 0.702 |

Számítás – Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak |

Standard költség: 117 000 EUR/év teljes munkaidős egyenértékben |

Számítás – A XX 01 02 jogcímcsoportból finanszírozott személyzet |

[…] |

8.2.6. A referenciaösszegbe nem beletartozó egyéb igazgatási kiadások

millió EUR (három tizedesjegyig) |

2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 és később | ÖSSZESEN |

XX 01 02 11 01 – Kiküldetések[34] | 0.013 | 0.013 | 0.013 | 0.013 | 0.013 | 0.026 | 0.091 |

XX 01 02 11 02 – Ülések és konferenciák |

XX 01 02 11 03 – Bizottságok[35] |

XX 01 02 11 04 – Tanulmányok és konzultációk[36] | 0.350 | 0.350 | 0.700 |

XX 01 02 11 05– Információs rendszerek |

2 Egyéb irányítási kiadások összesen (XX 01 02 11.) | 0.013 | 0.013 | 0.013 | 0.363 | 0.013 | 0.376 | 0.791 |

3 Egyéb igazgatási jellegű kiadások (a költségvetési tétel megadása mellett) |

A személyi és kapcsolódó költségeken kívüli – a referenciaösszegbe NEM beletartozó – igazgatási kiadások összesen | 0.013 | 0.013 | 0.013 | 0.363 | 0.013 | 0.376 | 0.791 |

Számítás – A referenciaösszegbe nem beletartozó egyéb igazgatási kiadások |

[…] |

[1] HL L 412., 1999.12.24., 1. o.

[2] HL L 400., 2006.12.30., 86-241. o.

[3] 9039/03.

[4] 12339/03.

[5] 12487/04.

[6] COM(2003) 226.

[7] 15717/06.

[8] 6044/07.

[9] 7224/07.

[10] Lásd COM(2007) 2.

[11] Az Európai Parlament és az Európai tanács 2005 tavaszán ismét megerősítette az EU azon célkitűzését, hogy az átlagos globális hőmérséklet-emelkedést legalább 2 Celsius-fokra-ra kell csökkenteni.

[12] Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 1605/2002/EK Euratom tanácsi rendelet 185. cikke, HL L 248., 2002.9.16., 1. o. (helyesbítés: HL L 25., 2003.30.1., 43. o.)

[13] A Bizottság 2343/2002/EK Euratom rendelete (2002. december 23.) az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről, HL L 357., 2002.12.31., 72. o. (helyesbítés: HL L 2., 2003.1.7., 39. o.).

[14] HL L 312., 1995.12.23., 1. o.

[15] HL L 292., 1996.11.15., 2. o.

[16] HL L 136., 1999.5.31., 1. o.

[17] HL L 357., 2002.12.31., 72. o.; (helyesbítés: HL L 2., 2003.1.7., 39. o.).

[18] HL L 145., 2001.5. 31., 43. o.

[19] HL L 264., 2006.9.25., 13. o.

[20] Lényegesnek minősül az a változás, amely a költségvetésnek legalább 10 %-át érinti.

[21] A költségelosztásnak ez a lebontása megfelel a repüléstechnikai K+F-projektek általános gyakorlatának, amely során a munka és a befektetési kockázat javát a vezető integrátorok vállalják magukra.

[22] Ez az elosztás az alulról felfelé haladó megközelítésből adódik, amely során az egyes ITD-k és a technológiaértékelőrendszer eszközigényét a technikai célok alapján tervezték meg.

[23] HL L 357., 2002.12.31., 72. o.; (helyesbítés: HL L 2., 2003.1.7., 39. o.).

[24] Differenciált előirányzat.

[25] 08.07.01 01 – Együttműködés – téma: közlekedés (többek között repüléstechnika), „A Tiszta Égbolt Közös Vállalkozás kutatási tevékenységével kapcsolatos működési kiadások”.

[26] Kiadás 08.01.04 60 – „A Tiszta Égbolt Közös Vállalkozás üzemeltetésvel kapcsolatos támogatási kiadások”.

[27] A 08.07.01 alcímbe tartozó, a 08.07.01 01 vagy 08.01.04 60 jogcímcsoportokon kívüli kiadások.

[28] Lásd az intézményközi megállapodás 19. és 24. pontját.

[29] Szükség esetén, például ha a fellépés időtartama hat évnél hosszabb, a táblázat további oszlopokkal bővíthető.

[30] Amelynek költségét NEM fedezi a referenciaösszeg.

[31] Amelynek költségét NEM fedezi a referenciaösszeg.

[32] Amelynek költségét tartalmazza a referenciaösszeg.

[33] Hivatkozni kell az érintett végrehajtó hivatal(ok)ra vonatkozó pénzügyi kimutatásra.

[34] A projekthez kijelölt bizottsági személyzet kiküldetési költségei függenek attól, hol található a közös vállalkozás székhelye. A székhely feltételezhetően Brüsszel, és az ügyvezető testület üléseire feltételezhetően a székhelyen kerül sor.A becsült kiküldetési költség átlagosan 1 300 EUR. Az ülésekkel kapcsolatban becsült számok: 2 tisztviselő, 4 kiküldetés/év az ITD-irányítóbizottsági ülésekre, 2 további kiküldetés.

[35] Adja meg a bizottság típusát és besorolását.

[36] A Bizottság megbízásából egy időközi és egy végleges értékelés fog készülni.