HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 21.9.2005 
KOM(2005) 447 végleges 
2005/0183 (COD)   
Javaslat: 
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS  A TANÁCS IRÁNYELVE 
a környezeti leveg ő minőségéről és a Tiszta leveg őt Európának elnevezés ű programról 
(előterjesztő: a Bizottság) 
  
{SEC(2005) 1133} 
 
HU 2   HU INDOKOLÁS  
1) A  JAVASLAT KÖRÜLMÉNYEI  
• A javaslat alapja és célkit űzései 
A 2002. júniusi „jobb szabályozás” elnevezés ű kezdeményezése keretében a Bizottság 2003 
februárjában a közösségi vívmányok naprakésszé tételére és egyszer űsítésére vonatkozóan 
szakpolitikát javasolt. Ennek célja egy áttekinthet ő, érthető, naprakész és felhasználóbarát 
közösségi másodlagos jogszabályr endszer biztosítása volt. E kezdeményezés folytatásaként a 
jelenlegi javaslat azt t űzi ki céljául, hogy öt különálló jogi  eszköz rendelkezéseit egyetlen 
egységes irányelvbe vonja össze avégett, hogy a meglév ő jogszabályokat egyszer űsítse, 
egységesítse és terjedelmüket csökke ntse. A javaslat ezenkívül célul t űzi ki a meglév ő 
rendelkezések alapos felülvizsgálatát is  annak érdekében, hogy azok tartalmazzák a 
legfrissebb egészségügyi és tudományos fejleménye ket, valamint a tagállamok tapasztalatait. 
• Általános háttér  
Régóta ismert tény, hogy a leveg őszennyezés jelent ős veszélyt jelent az emberi egészségre és 
a környezetre. 1996-ban elfogadták a leveg őminőségről szóló keretirányelvet, amely 
közösségi keretprogramot állíto tt fel az uniós környezeti leveg ő minőségének vizsgálatára és 
ellenőrzésére. A keretirányelv a prioritásként kezelend ő szennyez ő anyagok listájáról is 
rendelkezett, amelyekre származékos jogszabályokban leveg őminőségi célkit űzések 
felállítását tervezték. Ezt követ ően konkrét szennyez ő anyagokra vonatkozóan négy 
származékos irányelvet, valamint a leveg őminőségi információk ellen őrzésének kölcsönös 
cseréjéről egy tanácsi határozatot hoztak létre. 
Az e javaslatot kísér ő hatásvizsgálat felbecsülte a környezeti leveg őn történő emberi por- és 
ózonexpozízió okozta károk költségeit. Becslé sek szerint az EU 25 országában a 2000-es 
évben a porexpozíció átlagosan kilenc hónappal rövidíti meg a várható átlagos élettartamot. 
Ez körülbelül 3,6 millió elvesztett életévnek, illetve évi 348 000 korai elhalálozásnak felel 
meg. Szakért ők szerint ráadásul az ózon miatt mintegy 21 400 korai haláleset történt. A por és 
előanyagai veszélyes kibocsátásának  csökkentése terén 2020-ig jelent ős előrehaladás várható, 
például a várható élettartam áltagos me grövidülése körülbelül 5,5 hónapra csökken. 
Ugyanezen az id őtartamon belül az ózon okozta korai halá lesetek száma várhatóan körülbelül 
600-zal csökken. Ezen hatások okozta károk költ ségei 2020-ban számítások szerint évi 189 és 
609 euro között fog mozogni. 
• A javaslat hatáskörére vonatkozó meglév ő rendelkezések  
E javaslat célja, hogy a következ ő különálló jogi eszközöket fe lülvizsgálja, és egyetlen 
egységes jogszabályba fogja össze. 
A környezeti leveg ő minőségének vizsgálatáról és ellen őrzéséről szóló 96/62/EK tanácsi 
irányelv (a továbbiakban: ke retirányelv), HL L 296., 1996.11.21., 55. o. 
A környezeti leveg őben lévő kén-dioxidra, nitrogén-dioxidr a és nitrogén-oxidokra, valamint 
porra és ólomra vonatkozó határértékekr ől szóló 1999/30/EK tanácsi irányelv, HL L 163., 
1999.6.29., 41. o. (a továbbiakban: els ő származékos irányelv). 
 
HU 3   HU Az környezeti leveg őben található benzolra és szén -monoxidra vonatkozó határértékekr ől 
szóló 2000/69/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, HL L 313., 2000.12.13., 12. o. (a 
továbbiakban: második származékos irányelv). 
A környezeti leveg ő ózontartalmáról szóló 2002/3/EK eur ópai parlamenti és tanácsi irányelv, 
HL L 67., 2002.3.9., 14. o. (a továbbiakban: harmadik származékos irányelv). 
A tagállamokban a környezeti leveg őszennyezés mérését végz ő hálózatok és egyedi 
állomások által szolgáltatott in formáció és adatok kölcsönös cser éjének létrehozásáról szóló 
97/101/EK tanácsi határozat, HL L 35., 1997.2.5., 14. o. (a továbbiakban: információcserér ől 
szóló határozat). 
• Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkit űzéseivel  
E javaslat összhangban van az Eur ópai Közösséget létrehozó szerz ődés 175. cikkével, és célja 
az emberi egészség és környezet magas szint ű védelmének biztosítása. 
2) A KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELT FELEKKEL ÉS HATÁSÁNAK ELEMZÉSE   
• Konzultáció az érdekelt felekkel  
A konzultáció módszerei, a megcélzott f őbb szektorok és a hozzászóló felek általános 
bemutatása  
Körülbelül 13 f őbb értekezletre került sor az érdekelt felek részvételével, amelyek között 
voltak ipari csoportok (közúti járm űvekkel, olajfinomítókkal kapcsolatos csoportok, az 
illékony szerves vegyületek terén érintett iparágak és általános ipari képvisel ők), tagállamok 
és nem kormányzati szervezetek, ideértve az Európai Környezetvédelmi Irodát, a svéd Savas Eső Titkárságát és az Egészségügyi  Világszervezet (WHO). A csat lakozásra váró országok és 
az Európai Gazdasági Térség országai is meghí vást kaptak ezekre az értekezletekre. Ezen 
kívül a Bizottság szolgálatai kör ülbelül száz vagy még több érte kezletet rendeztek, amelyeken 
a különböz ő technikai munkacsoportok vettek részt. A leveg őszennyezésr ől szóló tematikus 
stratégia elemeivel kapcsolatban ezen felül egy interneten keresztül lebonyolított konzultációt is tartottak, amely tartalmazta a jele nlegi javaslat elemeinek egy részét. 
A visszajelzések összefoglalása és figyelembevételük módja
 
A tagállamok és az egyéb érdekelt felek többnyire támogatják a jogszabályok egyszer űsítésére 
vonatkozó bizottsági kezdeményezést. Ezenkí vül a tagállamok i. felismerik az új PM 2.5 
szennyező anyag problémája kezelésének fontosságát, ii. a várható költségek és a betartás 
megvalósíthatósága fényében óvato s magatartást ta núsítanak a leveg őminőségi előírások 
abszolút szintjének felállításával kapcsolatb an, és iii. támogatják azt az elgondolást, hogy az 
expozíció mértékét általában véve csökkent eni kell, és hogy a szennyezettebb helyeken 
nagyobb méret ű fellépésre van szükség. A javaslat így a PM 2,5-re vonatkozóan viszonylag 
magas koncentrációs fels ő határról gondoskodik, amely az Unióban mindenütt alkalmazásra 
kerülne, és amely védelmet nyújtana az indokola tlanul nagy veszélyek ellen, de kizárólag a 
legszennyezettebb területeken jelentene terhet . A tagállamok ezen kívül kötelesek lennének a 
PM 2,5-öt városi hátter ű helyszíneken mérni, valamint a mért átlagos szinteket differenciáltan 
csökkenteni a 2010-es szennyezési szintek mérésének megfelel ően. Ez lehet ővé fogja tenni, 
 
HU 4   HU hogy az általános expozíció a tagállamok által kiválasz tott leghatékonyabb módon 
csökkenjen. 
2004. december 1-je és 2005. január 31-e között nyílt internetes konzultá cióra került sor, , 
mely során a Bizottság 11 578 visszajel zést kapott. Az eredmények a következ ő honlapon 
olvashatók: http://europa.eu.int/comm/ environment/air/caf e/pdf/air_pollu_en.pdf . 
• Szakértők bevonása 
Az érintett tudományos vagy szakterületek  
A következ ő területekkel kapcsolatos szakvéleménye ket használták fel e javaslat és a 
levegőszennyezésr ől szóló tematikus stratégia ki dolgozása során: 1) a leveg őszennyezés 
emberi egészségre gyakorolt hatásai, 2) in tegrált vizsgálati mode llezés és költséghatékony 
szabályozási stratégiák kidolgoz ása, 3) az egészségügyi hatások felmérése, ideértve a 
pénzügyi vonatkozásokat is, 4) az ökológiai rendszer el őnyeinek felmérése, 5) 
makroökonómiai modellezés és 6) a leveg őminőség vizsgálatára és ellen őrzésére vonatkozó 
szakvélemény. 
Alkalmazott módszer  
Szolgáltatási szerz ődések, támogatási megállapodások és  a Bizottság által összehívott 
értekezletek. 
A legfontosabb szervezetek/szakért ők, akikkel konzultáció történt  
Egészségügyi Világszervezet (WHO), Nemzetközi Alkalmazott Rendszerelemzési Intézet 
(International Institute of  Applied Systems Analysis ), AEA Technology, a nagy távolságokra 
jutó, országhatárokon átterjed ő levegőszennyezésr ől szóló egyezmény, Európai 
Környezetvédelmi Ügynökség, Közös Kutatóközpont  (ISPRA), a porral foglalkozó bizottsági 
munkacsoport, a végrehajtással f oglalkozó bizottsági munkacsoport és az Európai Bizottság 
egészségügyi és környezeti kockázatokkal foglalkozó tudományos bizottsága (EKKTB). 
A beérkezett és felhasznált vélemények összefoglalása  
A Bizottsághoz beérkezett nagyszámú adatot az  alábbiakban lehet ö sszefoglalni: i. a PM 2,5 az 
egészségre veszélyes, ii. a PM 2.5 a környezeti porszint antropogén hozzájárulásainak 
megfelelőbb mértékegysége iii. a durva frakcióból (PM 2,5 és PM 10 között) ered ő veszélyeket 
sem szabad alábecsülni. 
A szakértői vélemények nyilvános hozzáférhet őségének biztosítása  
A szakért őktől és a szerz ődésekből származó valamennyi jelentés  módszeresen felkerült az 
internetre, hogy azok nyilv ánosan is hozzáférhet ők legyenek. 
• Hatásvizsgálat  
Az emberi PM 2,5-expozíció szabályozását illet ően a Bizottság a következ ő választási 
lehetőségeket vizsgálta meg: Va lamennyi választási lehet őség azt feltételezi, hogy a PM 10 
meglévő határértékei hatályban maradnak. 
 
HU 5   HU (1) A PM 2,5-expozíció csökkentésére vonatkozó cé l bevezetése, amelyet 2020-ra kell 
elérni, és amely azt t űzné ki célul, hogy a városi hátter ű PM 2,5-koncentrációt olyan 
százalékos aránnyal csökkentse, amelyet a 2008–2010 közötti id őtartam alatt (a 
tagállamban) mért átlag alapján határoznának meg. Ezt a célt a lehet ő leghamarabb 
teljesíteni kell, ugyanakkor jogilag nem kötelez ő erejű. 
(2) A PM 10-re vonatkozó 2010-es indikatív határért ékek felváltása egy olyan jogilag 
kötelező erejű határértékkel, amely az éves átlagos PM 2.5-koncentrációra vonatkozna, 
és amelyet 2015-re kellene elérni. Ezt a határértéket úgy te rveznék meg, hogy magas 
fokú védelmet nyújtson a lakosságnak, és a tagállamok területén mindenütt alkalmazásra kerülne. 
(3) A PM
10-re vonatkozó 2010-es határértékek fe lváltása egy olyan jogilag kötelez ő 
erejű „felső határral”, amely a 25µgm-3-es PM 2,5 koncentrációjának éves átlagára 
vonatkozna, és amelyet 2010-re kellene elérni. Ezt a „fels ő határt” vagy plafont úgy 
terveznék meg, hogy korláto zza a lakosságot fenyeget ő indokolatlanul nagy 
veszélyeket. 
(4) A PM10-re vonatkozó 2010-es határértékek felváltása egy olyan nem kötelez ő erejű 
célértékkel, amely a PM 2,5-koncentráció éves átlagára vonatkozik, és amelyet 
lehetőség szerint 2010-re kellene elérni. E hatá rérték számértéke megegyezne a fenti 
(2) választási lehet őségben említett határértékkel; valamint 
(5) Nem csinálni  semmit, azaz nem vezetni be az emberi PM 2,5-expozíció csökkentésére 
vonatkozóan követelményeket. 
Az európai gazdaságra gyakorolt jelent ős hatások fényében a be nem avatkozást hirdet ő (5) 
választási lehet őség nem komoly választás. A Bizottság az (1) és a (3) választási lehet őség 
kombinációját javasolja. E kombináció össz hangban van az Egészség ügyi Világszervezet 
legjobb tanácsaival. A hatásv izsgálatot alátámasztó elem zés azt mutatja, hogy szigorú 
egységes határérték alkalmazása nem annyira  költséghatékony, mint az (1) választási 
lehetőség, mivel a határérték a legszennyezette bb területeken lenne a leghatékonyabb, amely 
nem szükségszer űen az a terület, ahol a legtöbb ember van expozíciónak kitéve. Az el őnyben 
részesített kombináció el őnyeit évi 37–120 milliárd euróra, költségeit pedig körülbelül évi 
5 milliárd euróra becsülték.  
Az egyszer űsítés és a jelentési követelmények modernizációja valószín űleg csökkenti a 
tagállamok adminisztrációs terheit, noha ezt a csökkentést nem lehet pontosan 
számszerűsíteni. A javaslatok azonban sz ükségessé teszik a leveg őminőség bizonyos 
kiegészítő ellenőrzését, bár az ezzel járó költségek alacsonyak, mintegy néhány millió eurós 
nagyságrend űek. Ez el ő fogja segíteni a leveg őszennyezés problémájának tudatosítását, és 
hosszabb távon lehet ővé teheti a költségesebb ellen őrzéssel (monitoring) szemben a 
modellezés számottev őbb használatát a leveg őminőség vizsgálatával kapcsolatban.  
A Bizottság által végzett, és a munkaprogramban szerepl ő hatásvizsgálatról szóló jelentés 
megtekinthet ő a következ ő weboldalon: http://www.eu ropa.eu./dg/env/cafe/index . 
 
HU 6   HU 3) A JAVASLAT JOGI ELEMEI  
• A javasolt intézkedés összefoglalása  
A jelenlegi javaslat célja az, hogy alaposan felülvizsgálja és egyetlen egységes irányelvben 
egyesítse a környezeti leveg ő minőségéről szóló meglév ő vívmányok öt különálló elemét. Ez 
szükségszer űen egyszer űsíti és egységesíti a meglév ő rendelkezéseket, különösen az 
ellenőrzéssel és a jelentéssel kapcsolatban . A javaslat ezenkívü l az új tudományos 
eredmények tükrözése érdekében naprakésszé teszi a rendelkezéseket, valamint bevezeti a 
környezeti leveg őn történő emberi PM 2,5-expozíció szabályozását. 
• Jogalap  
A javaslat jogalapja a Szerz ődés 175. cikke. 
• A szubszidiaritás elve  
Érvényesül a szubszidiaritás el ve, mivel a javaslat nem a Közösség kizárólagos hatáskörébe 
esik. 
A javaslat célkit űzéseit a tagállamok nem tudják kielégít ő mértékben megvalósítani a 
következő okok miatt. 
A meglév ő jogszabályok a Közösség minde n részére vonatkozó leveg őminőségi 
minimálel őírásokat állítottak fel, és ez a szabály az egyszer űsítés után is megmarad. A 
levegőben lévő por ráadásul orsz ághatárokon átterjed ő anyagi összetev őkből áll, így 
valamennyi tagállamnak intézkedéseket ke ll hoznia annak érdekében, hogy a lakosságot 
fenyegető veszély minden tagállamban csökkenjen.  
A javaslat célkit űzéseit a következ ő okok miatt lehet közösségi fellépéssel hatékonyabban 
megvalósítani: 
E javaslat legf őbb motivációja a Közösség egészén alkalmazandó leveg őminőségi 
minimálel őírásokat meghatározó meglév ő jogszabályok módosítása és egyszer űsítése. A 
PM 2,5 ráadásul országhatárokon átterjed ő anyagi összetev őkből áll olyannyira, hogy a 
légkörbe kibocsátott vagy az ott kialakult szenny ezés több ezer kilométeren át is elterjedhet. 
A probléma mérete így közösségi  fellépést tesz szükségessé. 
A légköri modellezés és a leveg őszennyezés mérései vitathat atlanul kimutatják, hogy egy 
adott tagállamban kibocsátott szennyez ő anyag hozzájárul a más tagállamokban mért 
szennyezéshez. Ez azt muta tja, hogy az egyes tagállam ok nem tudják egymagukban 
megoldani a problémát, és összehangolt uniós méret ű fellépésre van szükség. 
A javaslat a meglév ő jogszabályok egyszer űsítésére összpontosít. A PM 2,5-öt illetően a 
javaslat valamennyi tagállamra vonatkozóan közösségi célkit űzéseket határoz meg, de a 
megfelelő tagállam hatóságaira bízza a megfel elés érdekében alkalmazandó módszerek 
meghatározását, így leveg őminőségi minimálel őírásokról gondoskodik az EU valamennyi 
polgára számára. 
A javaslat ezért megfelel a szubszidiaritás elvének. 
 
HU 7   HU • Az arányosság elve  
A javaslat megfelel az ar ányosság elvének a következ ő ok(ok) miatt. 
A választott jogi eszköz az irányelv, mivel 1) a javaslat célja a meglév ő irányelvek 
egyszerűsítése; és 2) célkit űzéseket határoz meg, míg a megval ósítás részleteit a tagállamokra 
bízza, akik pontosabban ismerik a helyi körülményeket és azokat az intézkedéseket, amelyek a legköltséghatékonyabb módon eredményeznek leveg őminőséggel kapcsolatos el őnyöket. 
A javaslat célja az ellen őrzési és jelentési követelmények egyszer űsítése az információt 
megosztó rendszer és az elektroniku s jelentéskészítés felé történ ő előrehaladással. Bizonyos 
jelentési követelményeket ráadásul vissza fog vonni. Ez csökkenteni fogja a tagállamok 
adminisztrációs terheit, noha ennek pont os mértékét nem lehet még számszer űsíteni. 
Ezenkívül, noha a javaslat rövid-  és középtávon további ellen őrzési követelményeket ír el ő, 
végső fokon lehet ővé teszi bizonyos leveg őszennyezési problémák jobb tudományos 
megértését, amely pedig a leveg őminőség vizsgálata során a költségesebb ellen őrzéssel 
(monitoring) szemben a modellezés számottev őbb használatát eredményezi. Az ellen őrzési 
tevékenységb ől fakadó költség-megtakarításra íg y hosszabb távon lehet számítani. 
• Az eszközök megválasztása 
A javasolt eszközök: irányelv 
Egyéb eszközök az alábbi okok miatt nem lennének megfelel őek. 
A jelenlegi javaslat célja négy meglév ő irányelv és egy tanácsi határozat egyszer űsítése és 
egyetlen egységes okmányba történ ő egyesítése. Ennek fényében, i lletve tekinte ttel arra, hogy 
a meglév ő jogszabályok közösségi célkit űzéseket határoznak meg, a megfelelés érdekében 
alkalmazandó intézkedések megválasztását azonban  a tagállamokra bízza,  a legjobb eszköz az 
irányelv. 
4) 
KÖLTSÉGVETÉS HATÁSAI  
A javaslathoz kapcsolódó szükséges kutatások at a tagállamok, illetve a hetedik kutatási 
keretprogramban e célra már megállapított költségvetés által fedezett uniós hozzájárulás fedezi, mint ahogy a Bizottság a 2007–2013 közötti id őtartamra szóló pénzügyi tervben ezt 
javasolta. Ezen intézkedéseken túl a javaslatna k nincsenek hatásai a köz össégi költségvetésre 
nézve. 
5) 
TOVÁBBI INFORMÁCIÓK  
• Egyszerűsítés 
A javaslat jogszabályok egyszer űsítéséről és az (uniós vagy nemzeti) hatóságok 
adminisztratív eljárásainak egyszer űsítéséről gondoskodik. 
Négy irányelvet, valamint egy tanácsi határozat ot egyesít egyetlen irányelvbe. Hatályon kívül 
helyez felesleges rendelkezéseket, javítja a kül önálló jogi aktusok közötti összhangot, és 
szükségtelen kötelezettségeket von vissza. Nélkülözhet ő jelentési követelményeket von 
 
HU 8   HU vissza, és számítások szerint a jöv őbeli ellen őrzés (monitoring) kizáró lag elektronikus úton 
történik majd, ami csökkenti a tagá llamok adminisztrációs terheit. 
Az elektronikus jelentéskészítés felé tett lépéssel leegyszer űsödnek a jelentési és ellen őrzési 
követelmények. Ez megkönnyíti a tagállamokra irányuló bels ő adminisztrációs 
követelményeket. 
A javaslat beleillik a Bizott ságnak a közösségi vívmányok ( acquis communautaire)  
naprakésszé tételére és egyszer űsítésére vonatkozó folyamatos  programjába, valamint munka- 
és jogalkotási programjába (referenc iaszám: CLWP 2004 1011-es adatlap 2005). 
• A meglév ő jogszabályok hatályon kívül helyezése  
A javaslat elfogadása meglév ő jogszabályok hatályon kívül  helyezését eredményezi. 
• Felülvizsgálati/módosító/megszüntetési záradék  
Az ezen irányelv elfogadását követ ő öt éven belül a Bizottság felülvizsgálja a PM 2,5-tel 
kapcsolatos rendelkezéseket. A Bizottság f őképp olyan részletes megközelítést fog 
kifejleszteni és javasolni, amely jogilag kötelez ő erejű expozíció-csökkentést hoz létre, és 
amely figyelembe veszi a különböz ő jövőbeni leveg őminőségi helyzeteket és csökkentési 
lehetőségeket a tagállamokban. 
• Megfelelési táblázat  
A tagállamok eljuttatják a Bizottsághoz az irányelvet átültet ő nemzeti rendelkezések szövegét, 
valamint e rendelkezések és az irán yelv közötti megfelelési táblázatot. 
• Európai Gazdasági Térség  
A javasolt jogi aktus EGT-vonatkozással bír, ezért ki kell terjedni e az Európai Gazdasági 
Térségre. 
• A javaslat részletes magyarázata  
Mivel e javaslat legf őbb motivációja különböz ő jogi szövegek felülvizsgálata és egyesítése, 
valamint felesleges szöveg e ltávolítása, kizárólag a meglév ő jogszabályok f őbb változásai 
kerültek itt bemutatásra. 
III. fejezet (A leveg őminőség kezelése): 
A Bizottság nem javasolja a meglév ő levegőminőségi határértékek m ódosítását, javasolja 
azonban a meglév ő rendelkezések szigorítását annak érdekében, hogy a tagállamok a meg 
nem felelés megszüntetése célj ából kötelesek legyenek tervek et és programokat készíteni, 
illetve megvalósítani. A Bizo ttság azonban javasolni fogja, hogy amennyiben a tagállamok 
valamennyi ésszer ű intézkedést meghoztak, és bizonyos objektív kritériumokna k megfeleltek, 
elhalaszthassák a megva lósításra vonatkozó id őpontot azokban az érinte tt övezetekben, ahol a 
határértékeknek való megfelelés még ne m történt meg. Bármilyen kiterjesztésr ől értesíteni 
kell a Bizottságot. A Bizottság továbbá meger ősíti a jelenlegi jogszabályok azon szándékát, 
hogy a megfelelés ellen őrzésekor ne vegyék figyelembe a természetes források szennyezéshez 
történő hozzájárulását. 
 
HU 9   HU Jelentős bizonyítékok szólnak a melle tt, hogy a finom por (PM 2,5) veszélyesebb, mint a 
nagyobb szemcséj ű. Ugyanakkor a durvább frak ciót (amelynek átmér ője 2,5-től 10 µm-ig 
terjedhet) sem szabad figyelmen kívül hagyn i. Így olyan új megközelítésre van szükség, 
amely szerint a meglév ő PM 10-szabályozás kiegészítéseként a PM 2,5-öt is szabályozni fogják. 
Ezt a véleményt támogatja az egészségügyi és  környezeti kockázatok tudományos bizottsága. 
E javasolt megközelítés a környezeti leveg őben lévő PM 2,5-re vonatkozóan koncentrációs 
felső határt állítana fe l a lakosságot fenyeget ő indokolatlanul nagy veszélyek elhárításának 
érdekében, amelyet 2010-re kell teljesíteni. Ezt olyan nem kötelez ő jellegű céllal párosítanák, 
amely szerint mérési adatok alapján 2010 és 2020 között valamennyi tagállamban csökkenteni kellene az emberi általános PM
2,5-expozíciót.  
A javaslat ezenkívül bizonyos szennyez ő anyagok – mint például a PM 2.5 – szélesebb kör ű 
ellenőrzését irányozza el ő. Ez lehet ővé teszi e szennyez ő anyagok jobb megértését, és a 
szakpolitikák megfelel őbb kidolgozásához vezet a jöv őben. Ráadásul ezen ellen őrzés végs ő 
fokon lehet ővé teheti a modellezés, valamint a leveg őszennyezés mértékét vizsgáló objektív 
becslési technikák szélesebb kör ű használatát, illetve a költségesebb ellen őrzés kisebb 
mértékű igénybevételét. 
V. fejezet (Információ és jelentés) 
A Bizottság javasolja az elektronikus jelentéskészít ő rendszerre történ ő áttérést, amely az 
INSPIRE keretirányelven1 belül ( infrastructure for spatial information  – térinformatikai 
infrastruktúra ) az információk megosztásának rends zerén alapulna. E megközelítés 
csökkenteni fogja a papírmunkát, lerövidíti az információáramlást, növeli a vizsgálati 
kapacitást, és megkönnyíti a nyilvánosságnak az információkhoz történ ő hozzáférését. Így az 
információcserér ől szóló határozat jelentési mech anizmusra vonatkozó rendelkezései 
mindaddig hatályban maradnak, amíg az INSPIRE -irányelv keretén belü l új végrehajtási 
rendelkezéseket nem fogadnak el. 
                                                 
1 COM(2004) 516 végleges 
 
HU 10   HU 2005/0183 (COD) 
Javaslat: 
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS  A TANÁCS IRÁNYELVE 
a környezeti leveg ő minőségéről és a Tiszta leveg őt Európának elnevezés ű programról 
 
(EGT vonatkozású szöveg) 
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, 
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerz ődésre és különösen annak 175. cikkére, 
tekintettel a Bizottság javaslatára1, 
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére2, 
tekintettel a Régiók Bi zottságának véleményére3, 
a Szerződés 251. cikkében megá llapított eljárással4 összhangban, 
mivel: (1) Az 1600/2002/EK, 2002. július 22-i eur ópai parlamenti és tanácsi irányelvvel
5 
elfogadott hatodik közösségi környezetvédelmi cselekvési program megálla pítja, hogy 
a szennyezést olyan szintre kell csökke nteni, amely minimalizálja az emberi 
egészségre gyakorolt káros hatásokat, különleges figye lmet fordítva az érzékeny 
népességcsoportokra és a környezet egészére , valamint megállapítja, hogy szükség van 
a levegőminőség – ideértve a szennyez ő anyagok lerakódását is – ellen őrzésének és 
vizsgálatának fejlesztésére, és a lakosság tájékoztatására. 
(2) Az emberi egészség és a környezet egésze védelmének érdekében el kell kerülni, meg 
kell előzni vagy le kell csökkenteni a káros szennyez őanyag-kibocsátást, valamint 
megfelelő előírásokat kell felállítani a környezeti leveg őre vonatkozóan, figyelembe 
véve az Egészségügyi Világszervezet idevágó el őírásait, iránymutatásait és 
programjait. 
(3) A környezeti leveg ő minőségének vizsgálatáról és ellen őrzéséről szóló, 
1996. szeptember 27-i 96/62/EK tanácsi irányelv6, a környezeti leveg őben lévő kén-
                                                 
1 HL […], […], […] o. 
2 HL […], […], […] o. 
3 HL […], […], […] o. 
4 Az Európai Parlament […] véleménye, a Tanács […] közös álláspontja 
5 HL L 242., 2002.9.10., 1. o. 
6 HL L 296., 1996.11.21., 55. o. A legutóbb az 1882/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel 
(HL L 284, 2003.10.31., 1.o.) módosított irányelv. 
 
HU 11   HU dioxidra, nitrogén-dioxidra és nitrogén-oxi dokra, valamint porra és ólomra vonatkozó 
határértékekr ől szóló, 1999. április 22-i 1999/30/EK tanácsi irányelv7, a környezeti 
levegőben található benzolra és szén -monoxidra vonatkozó határértékekr ől szóló, 
2000. november 16-i 2000/69/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv8, a környezeti 
levegő ózontartalmáról szóló, 2002. február 12-i 2002/3/EK európai parlamenti és 
tanácsi irányelv9, valamint a tagállamokban a környezeti leveg őszennyezés mérését 
végző hálózatok és egyedi állomások által szolgáltatott információ és adatok 
kölcsönös cseréjének létrehozásáról szóló, 1997. január 27-i 97/101/EK tanácsi 
határozat10 alapos felülvizsgálatára van szükség  annak érdekében, hogy ezek felöleljék 
a legfrissebb egészségügyi és tudományos eredményeke t, illetve a tagállamok 
tapasztalatait. Az érthet őség, az egyszer űsítés és az adminisztrációs hatékonyság 
érdekében helyénvaló ezt az öt jogi aktust egyetlen egységes irányelvvel felváltani.  
(4) A környezeti leveg őben található arzénr ől, kadmiumról, higanyról, nikkelr ől és 
policiklusos aromás szénhidrogénekr ől szóló, 2004. december 15-i 2004/107/EK 
európai parlamenti és tanácsi irányelvet11 egységesíthetik ezen irányelvvel, miután 
végrehajtásának vonatkozásában elegend ő tapasztalatot szereztek. 
(5) A leveg őminőség vizsgálatára vonatkozóan közös megközelítést kell követni közös 
vizsgálati kritériumoknak megfelel ően. A környezeti leveg ő minőségének 
vizsgálatakor figyelembe kell venni a népességcsoportok és a leveg őszennyezésnek 
kitett ökológiai re ndszerek méretét. Hely énvaló tehát valamennyi  tagállam területét 
olyan övezetekbe vagy agglomerációkba sorolni, amelyek tükrözik a néps űrűséget. 
(6) Annak biztosítása érdekében, hogy a leveg őszennyezésr ől gyűjtött információk elég 
reprezentatívak és a Közösségen belül egymással összehasonlíthatók legyenek, a 
környezeti leveg ő minőségének vizsgálatánál fontos sz abványosított mérési technikák, 
valamint a mér őállomások számára és helyére vonatkozóan közös kritériumok 
alkalmazása. A mérési technikákon kívül más technikákat is lehet használni a 
környezeti leveg ő minőségének vizsgálata során, ezért szükségszer ű meghatározni az 
ilyen technikák használatának és el várt pontosságának kritériumait. 
(7) A finom por hatásainak jobb megértése és a megfelel ő szakpolitikák kidolgozása 
érdekében ezen anyaggal kapcsolatban a háttérállomásokon részletes méréseket kell 
végezni. Ezeknek a méréseknek összhangba n kell állniuk a na gy távolságra jutó, 
országhatárokon átterjed ő légszennyezésr ől szóló egyezmény megkötésér ől szóló,  
81/462/EGK, 1981. június 11-i tanácsi határozatban12 elfogadott együttm űködési 
program (EMEP) méréseivel. 
(8) Ha a leveg őminőség állapota jó, akkor ezt fenn kell  tartani, illetve javítani kell. 
Amennyiben a leveg őminőségi előírásokat túllépik, a tagá llamoknak a meghatározott 
                                                 
7 HL L 163., 1999.6.29., 41. o. A legutóbb a 2001/744/EK bizottsági határozattal (HL L 278, 
2001.10.23., 35. o.) módosított irányelv. 
8 HL L 313., 2000.12.13., 12. o. 
9 HL L 67., 2002.3.9., 14. o. 
10 HL L 35., 1997.2.5., 14. o. A legutóbb a 2001/752/EK bizottsági határozattal (HL L 282, 2001.10.26., 
69. o.) módosított határozat. 
11 HL L 23., 2005.1.26., 3. o. 
12 HL L 171., 1981.6.27., 11.o. 
 
HU 12   HU értékek betartásának elérése érdekében int ézkedéseket kell tenniük; figyelmen kívül 
kell azonban hagyni az utak téli homokszórá sának tulajdoníthat ó túllépéseket. 
(9) A környezetszennyezésb ől származó, növényzetet fenyeget ő veszély a városi 
területekt ől messzebbre es ő helyeken a legjelent ősebb, ahol az ilyen növényzet 
megtalálható. Az ilyen veszélyekke l és a növényzet védelmére vonatkozó 
levegőminőségi előírások betartásával kapcsolatos vizsgálat a beépített területekt ől 
messzebbre es ő helyekre kell,  hogy összpontosítson. 
(10) A finom por (PM 2,5) emberi egészség re gyakorolt jelent ős negatív hatásokért felel ős. 
Ezenkívül az olyan azonosítható küszöbérték, amely alatt a PM 2,5 nem jelentene 
veszélyt, még nem létezik. Így ezt a szennyez ő anyagot nem szabad ugyanúgy 
szabályozni, mint a leveg őt szennyez ő többi anyagot. E megkö zelítés a városi hátter ű 
koncentráció általános csökkent ését célozza meg annak biztosítása érdekében, hogy a 
lakosság jelent ős része élvezze a jobb leveg őminőségből származó el őnyöket. Annak 
érdekében azonban, hogy az egészség védelmének minimális fokát mindenütt biztosítsák, a megközelítést abszolút koncentrációs fels ő határral kell párosítani. 
(11) Nem változnak azok a már meglév ő hosszú távú célkit űzések, amelyek az ózon-
expozíció okozta, az emberi egészségre, a növényzetre és az ökológiai rendszerekre 
gyakorolt káros hatások elleni hatékony védelem biztosítására vonatkoznak. Az 
ózonnal kapcsolatban fel kell állítani egy ri asztási küszöbértéket és egy tájékoztatási 
küszöbértéket a teljes lakosságnak és az érzékeny népességcsoportoknak a rövid 
expozícióktól, illetve a megnöve kedett ózonkoncentrációtól történ ő általános védelme 
érdekében. Ezen küszöbért ékeknek az expozíció kockáza tairól szóló információk 
nyilvános elterjesztését és az ózonszi nt csökkentésére alkalmas rövid távú 
intézkedések végrehajtását kell eredményezn iük ott, ahol a riasztási küszöbérték túl 
magas. 
(12) Az ózon országhatárokon átterjed ő szennyez ő anyag, amely az egyes légköri 
szennyezők nemzeti kibocsátási határértékeir ől szóló, 2001. októbe r 23-i 2001/81/EK 
európai parlamenti és tanácsi irányelvben
13 említett primer szennyez ő anyagok 
kibocsátása révén alakul ki a légkörben. A leveg őminőségi célok és az ózonra 
vonatkozó hosszú távú célkit űzések irányában történ ő, ezen irányelvben meghatározott 
előrehaladást a 2001/81/EK irányelvben em lített jelenlegi és/vagy felülvizsgált 
célokkal és kibocsátási határértékek segítségével kell megállapítani. 
(13) A helyhez kötö tt méréseket kötelez ővé kell tenni azokban az övezetekben, ahol a 
hosszú távú célkit űzések szerinti értékeket túllépték. Engedélyezni kell a kiegészít ő 
vizsgálati módok használatát a he lyhez kötött mintavételi pontok el őírt számának 
csökkentése céljából. 
(14) A természetes forrá sokból származó szennyez ő kibocsátásokat mérni lehet, de 
szabályozni nem. Ezért amikor kell ő bizonyossággal meg lehet határozni a környezeti 
levegő szennyezettségének természetes forrásból ered ő részét, akkor ezt a 
levegőminőségi határértékek betartásának vizs gálata során figyelmen kívül kell 
hagyni. 
                                                 
13 HL L 309., 2001.11.27., 22. o. A legutóbb a 2003. évi csatlakozási okmánnyal módosított irányelv. 
 
HU 13   HU (15) A meglév ő levegőminőségi határértékek nem változnak, noha lehet ővé kell tenni azon 
határidő meghosszabbítását, amelyen belü l ezek betartásról gondoskodni kell, 
amennyiben a meghatározott övezetekbe n és agglomerációkban a szennyezést 
csökkentő megfelel ő intézkedések végrehajtása ellenére  is betartással kapcsolatos akut 
problémák jelentkeznek. Egy adott övezetre vagy agglomerációra vonatkozó bármely halasztást átfogó tervnek kell kísérn ie a betartásnak a felülvizsgált id őtartamon belül 
történő biztosítása érdekében. 
(16) Terveket és programokat kell kidolgoz ni az olyan övezetekr e és agglomerációkra 
vonatkozóan, ahol a környezeti leveg őben lévő szennyez ő anyagok koncentrációja 
túllépi a megfelel ő levegőminőségi előírások bármely alkalmazott ideiglenes túllépési 
tűréssel növelt értékét. A leveg őszennyezés számos különböz ő forrásból és 
tevékenységb ől ered. A különböz ő szakpolitikák egységességének biztosítása 
érdekében az ilyen tervekne k és programoknak egymással összhangban kell állniuk, 
valamint összhangban kell lenniük azokkal a tervekkel és programokkal is, amelyeket a nagy tüzel őberendezésekb ől származó egyes szennyez ő anyagok leveg őbe történő 
kibocsátásának korlátozásáról szóló, 2001. október 23-i 2001 /80/EK európai 
parlamenti és tanácsi irányelv
14, a 2001/81/EK irányelv és a környezeti zaj 
értékelésér ől és kezelésér ől szóló, 2002. június 25-i 2002/ 49/EK európai parlamenti és 
tanácsi irányelv15 alapján készültek. 
(17) Cselekvési terveket kell kidolgozni, amelyek jelzik  azokat az intézkedéseket, 
amelyeket rövid távon kell meghozni ott,  ahol fennáll az egy vagy több megfelel ő 
levegőminőségi előírás vagy riasztási küszöbérték túllépésének veszélye, hogy ezzel 
csökkenjen a veszély, és korlátozzák a túllépés id őtartamát. Az ózonnal kapcsolatban 
az ilyen rövid távú cselekvési tervekne k figyelembe kell venniük a környezeti leveg ő 
ózontartalmáról szóló 2002/3/EK európai parl amenti és tanácsi irányelv végrehajtására 
vonatkozó útmutatásról szóló, 2004. márc ius 19-i 2004/279/EK bizottsági határozat16 
rendelkezéseit. 
(18) Ezek a tervek és programok a leveg őminőség és a környezet közvetlen javítását 
célozzák, következésképpen nem tartozna k a bizonyos tervek és programok 
környezetre gyakorolt hatásainak vizsgá latáról szóló, 2001. június 27-i 2001/42/EK 
európai parlamenti és tanácsi irányelv17 rendelkezéseinek hatálya alá. 
(19) A tagállamoknak tanácskozniuk kell egymá ssal, ha egy másik tagállamból származó 
jelentős mértékű szennyezést követ ően egy adott szennyez ő anyag szintje meghaladja 
vagy valószín űleg meg fogja haladni a megfelel ő levegőminőségi előírások túllépési 
tűréssel növelt értékét, vagy adott eset ben a riasztási küsz öbértéket. Bizonyos 
szennyező anyagok, mint például az ózon va gy a por, országhatárokon átterjed ő 
jellege miatt szükség lehet a szomszédos  tagállamok közötti koordinációra a tervek, 
programok, rövid távú cselekvési  programok kidolgozását és megvalósítását, valamint 
a lakosság tájékoztatását illet ően. Adott esetben a tagállamoknak harmadik 
országokkal is együttm űködést kell folytatniuk különös hangsúlyt fektetve arra, hogy a 
csatlakozásra váró országokat is hamarosan bevonják ezekbe az együttm űködésekbe. 
                                                 
14 HL L 309., 2001.11.27., 1. o. A legutóbb a 2003. évi csatlakozási okmánnyal módosított irányelv. 
15 HL L 189,2002.7.18., 12. o. 
16 HL L 87., 2004.3.25., 50. o. 
17 HL L 197., 2001.7.21., 30. o. 
 
HU 14   HU (20) A tagállamoknak és a Bizottságnak a leveg őminőségre vonatkozó információkat össze 
kell gyűjteniük, meg kell osztaniuk egymással, és a nyilvánosság elé kell tárniuk a 
levegőszennyezés hatásainak jobb tudatosítása és megfelel ő szakpolitikák kidolgozása 
érdekében. A nyilvánosság számára a lehet ő leghamarabb hozzáférhet ővé kell tenni a 
környezeti leveg őben lévő valamennyi szabályozás alatt álló szennyez ő anyag 
koncentrációjára vonatkozó naprakész információkat. 
(21) Az adatokat egységesített alakban ke ll a Bizottság rendelkezésére bocsátani a 
levegőminőségre vonatkozó információk kezelés ének és összehasonlításának 
megkönnyítése érdekében. 
(22) Szükségszer ű alkalmazni a leveg őminőségre vonatkozó adatszolgált atási, vizsgálati és 
jelentési eljárásokat annak érdekében, hogy lehet őség legyen az elektronikus eszközök 
és az internet használatára az információk ny ilvánosság elé bocsátás ának, illetve a [...] 
irányelvvel18 történő összeegyeztethet őség legfőbb eszközeként. 
(23) A tudományos és technikai fejl ődés, valamint az összegy űjtendő információk miatt 
helyénvaló a környezeti leveg ő minőségének vizsgálatára ha sznált kritériumok és 
technikák alkalmazásának lehet őségéről gondoskodni. Adott esetben továbbá a 
levegőminőség modellezésére vonatkozóan referenciatechnikákat kell elfogadni. 
(24) Mivel ezen irányelv leveg őminőségi célkit űzéseit kizárólag tagállami szinten nem 
lehet kielégít ően teljesíteni, valamint ezen célkit űzések a leveg őt szennyez ő anyagok 
országhatárokon átterjed ő természete miatt közösségi szinten könnyebben 
teljesíthet ők, a Közösség intézkedéseket fogadhat el a Szerz ődés 5. cikkében 
megállapított szubszidiaritás elvvel ö sszhangban. Az ugyanazon cikkben foglalt 
arányosság elvének megfelel ően ezen irányelv nem lépi túl az említett célkit űzések 
teljesítéséhez szükséges mértéket, 
(25) A tagállamok megállapítják az ezen irányelv rendelkezéseinek megsértésére 
vonatkozó szankciórendszert, és biztos ítják, hogy a szankciók végrehajtásra 
kerüljenek. A szankcióknak hatékonyna k, arányosnak és visszatartó erej űnek kell 
lenniük. 
(26) Az ezen irányelv által ha tályon kívül helyezett jogi aktu sok bizonyos rendelkezéseinek 
hatályban kell maradniuk annak érdekében, hogy biztosítsák a nitrogén-dioxidra 
vonatkozó meglév ő levegőminőségi határok folytonosságát mindaddig, amíg ezeket a 
határértékeket 2010. január 1-jét ől ki nem cserélik, vala mint hogy biztosítsák a 
környezeti leveg őben található arzénr ől, kadmiumról, higanyról, nikkelr ől és 
policiklusos aromás szénhidrogénekr ől szóló 2004/107/EK irányelvvel 
összefüggésben el őírt előzetes leveg őminőségi vizsgálatra vona tkozó kötelezettség 
folytonosságát. 
(27) Ezen irányelvnek a nemzeti jogba való átültetésére irányuló kötelesség csak azokat a 
rendelkezéseket érinti, amelyek tartalma a korábbi irányelvekhez képest jelent ős 
mértékben változott. A változatlan rendelkezé sek átültetésére vonatkozó kötelesség az 
eddigi irányelvekb ől adódik. 
                                                 
18 [HL L […], […], […] o.] 
 
HU 15   HU (28) Az irányelv tisztel etben tartja az alapvet ő jogokat, és betartja azokat az elveket, 
amelyeket különösen az Európai Unió alapj ogi chartája elismer. Az irányelv 
különösen a magas szint ű környezetvédelem közösségi szakpolitikákba történ ő 
integrálását és a környezetvédelmi min őség javítását kívánja el ősegíteni a fenntartható 
fejlődés elvével összhangban, amelyet az Európai Unió alapjogi chartájának 
37. cikkében határoztak meg. 
(29) Az ezen irányelv alkalmazásához sz ükséges intézkedéseket az 1999/468/EK, a 
Bizottságra ruházott végr ehajtási hatáskörök gyakor lására vonatkozó eljárások 
megállapításáról szóló 1999. júni us 28-i tanácsi határozattal19 összhangban kell 
elfogadni.  
ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET: 
I. fejezet 
Általános rendelkezések 
1. cikk 
Tárgy 
Ezen irányelv olyan intézkedéseket  állapít meg, amelyek célja a következ ő: 
(1) a környezeti leveg ő minőségére vonatkozó célkit űzések meghatározása és létrehozása 
az emberi egészségre, valamint a kör nyezet egészére gyakorolt káros hatások 
elkerülése, megel őzése vagy csökkentése érdekében; 
(2) a környezeti leveg ő vizsgálata a tagállamokban köz ös módszerek és kritériumok 
alapján, különös figyelemmel a környezeti leveg őben lévő bizonyos szennyez ő 
anyagok koncentrációjának vizsgálatára; 
(3) a környezeti leveg ő minőségére vonatkozó információk rendelkezésre bocsátása a 
szennyezés és a káros anyagok elleni küzde lem érdekében, valamint a hosszú távú 
tendenciák, illetve a nemzeti és a közösségi intézkedések által megvalósított eredmények ellen őrzése céljából; 
(4) annak biztosítása, hogy a környezeti leveg ő minőségére vonatkozó ilyen információkat 
a nyilvánosság elé tárják; 
(5) a környezeti leveg ő minőségének fenntartása ott, ahol ez jónak tekinthet ő, és javítása 
más esetekben; 
(6) a tagállamok közötti hatékonyabb együttm űködés elősegítése a leveg őszennyezés 
csökkentésével kapcsolatban. 
                                                
 
19 HL L 184, 1999.7.17., 23. o. 
 
HU 16   HU 2. cikk 
Fogalommeghatározások 
Ezen irányelv alkalmazásában: 
(1) „környezeti leveg ő”: a troposzférán belüli szabadtéri leveg ő, kivéve a munkahelyeket; 
(2) „szennyez ő anyag”: a környezeti leveg őben lévő és az emberi egészségre és/vagy a 
környezet egészére valószín űsíthetően káros hatást gyakorló bármely anyag; 
(3) „szint”: valamely szennyez ő anyagnak a környezeti leveg őben lévő koncentrációja 
vagy egy adott id ő alatt felületeken történ ő lerakódása; 
(4) „vizsgálat”: a szintek mérésére, számítására, el őrejelzésére vagy becslésére használt 
bármely módszer; 
(5) „határérték”: az emberi egészségre és /vagy a környezet egészére gyakorolt káros 
hatások elkerülése, megel őzése vagy csökkentése céljából tudományos ismeretek 
alapján meghatározott szint, amelyet egy adott id őtartamon belül kell elérni, elérése 
után pedig nem szabad túllépni; 
(6) „koncentrációs fels ő határ”: az emberi egészséget fenyeget ő indokolatlanul nagy 
veszélyek megel őzése céljából tudományos ismeretek alapján meghatározott szint, 
amelyet egy adott id őtartamon belül kell elérni, el érése után pedig nem szabad 
túllépni; 
(7) „kritikus szint”: tudományos ismeretek al apján meghatározott szint, amely felett a 
receptort, mint például a növényeket, a fá kat, az ökológiai rendszereket – kivéve 
azonban az embert – közvetlen káros hatás éri; 
(8) „túllépési t űrés”: a határérték azon százaléka, amellyel ez túlléphet ő az ezen 
irányelvben meghatározott feltételek teljesülése esetén; 
(9) „célérték”: az emberi egészségre és a kör nyezet egészére gyakorolt káros hatások 
elkerülése, megel őzése vagy csökkentése céljából meghatározott szint, amelyet adott 
időtartam alatt kell elérni, ahol lehetséges; 
(10) „riasztási küszöbérték”: az a szint, amely felett a rövid idej ű expozíció veszélyt jelent 
az emberi egészségre, és amelynél a tagállamok azonnali lépéseket tesznek; 
(11) „tájékoztatási küszöbérték”: az a szint, amely felett a rövid idej ű expozíció veszélyt 
jelent az emberi egészségre a lako sság valamely különösen  érzékeny csoportja 
tekintetében, és amel ynél azonnali és megfelel ő tájékoztatásra van szükség; 
(12) „felső vizsgálati küszöbérték”: az a sz int, amely alatt a környezeti leveg ő minőségének 
vizsgálata céljából lehet őség van a mérési és modellezés i technikák kombinációjának 
alkalmazására; 
 
HU 17   HU (13) „alsó vizsgálati küszöbérték”: az a szint, amely alatt a környezeti leveg ő minőségének 
vizsgálata céljából lehet őség van kizárólagos modellezési vagy objektív becslési 
technikák alkalmazására; 
(14) „hosszú távú célkit űzés”: az a szint, amelyet az emberi egészség és a környezet 
hatékony védelmének biztosítása érdekében hosszú távon kell elérni , kivéve ha ez 
arányos intézkedésekkel nem teljesíthet ő.  
(15) „övezet”: a leveg őminőség vizsgálatának és ellen őrzésének céljából valamely tagállam 
területének valamely, a tagállam által behatárolt része; 
(16) „agglomeráció”: olyan övezet, ahol a népesség száma meghaladja a 250 000 lakost, 
vagy ahol a népesség száma ugyan 250 000 lakos vagy annál kevesebb, de a 
tagállamok által meghatározandó, adott négyzetkilométerenkénti néps űrűséggel 
rendelkezik; 
(17) „PM10”: az a pormennyiség, amely 50 %-os le választási hatásfokkal átmegy az EN 
12341-es szabványban meghatározott méret-sz elektív bemeneti nyíláson 10 µm-es 
aerodinamikai átmér ő esetén; 
(18) „PM2,5”: az a pormennyiség, amely 50 %-os leválasztási hatásfokkal átmegy az EN 
14907-es szabványban meghatározott méret-sz elektív bemeneti nyíláson 2,5 µm-es 
aerodinamikai átmér ő esetén;  
(19) „átlagexpozíció-mutató”: a tagáll amok területén, városi hátter ű helyszíneken elvégzett 
mérések alapján meghatározott átlagos szint,  amely a lakosság expozícióját tükrözi;  
(20) „az expozíció-csökkentésre vonatkozó célok”: az átlagexpozíció-mutató 
csökkentésének százalékos értéke, amelyet az emberi egészségre gyakorolt káros 
hatások csökkentésének céljából állítottak fel, és amelyet egy adott id őtartamon belül 
kell teljesíteni; 
(21) „városi hátter ű helyszínek”: városi területeken belü li helyek, ahol a tényleges szintek a 
teljes városi lakosság expozíciója  vonatkozásában reprezentatívak; 
(22) „nitrogén-oxidok”: nitrogén-monoxid és nitrogén-dioxid móltörtjének ( volume mixing  
ratio ) (ppbv) összege, amelyet a nitrogén-di oxid tömegkoncentrációjának egységeiben 
fejeznek ki (µg/m3); 
(23) „helyhez kötött mérések”: meghatározott  helyszíneken, folyamatosan vagy 
véletlenszer ű mintavétellel végzett mérések a szinteknek az el őírt adatmin őségi 
célkitűzéseknek megfelel ően történő meghatározása céljából; 
(24) „indikatív mérések”: olyan mérések, amel yek a helyhez kötött mérésekhez képest 
kevésbé szigorú min őségi kritériumoknak felelnek meg; 
(25) „illékony szerves vegyületek” (VOC): a me tán kivételével minden olyan antropogén 
vagy biogén forrásból származó szerves ve gyület, amely napfény jelenlétében a 
nitrogén-oxidokkal történ ő reakció során fotokémiai oxi dálószereket hozhat létre. 
 
HU 18   HU 3. cikk 
Felelősség 
1. A tagállamok a megfelel ő szinteken kije lölik a következ őkért felel ős illetékes 
hatóságokat és szerveket: 
a) a környezeti leveg ő minőségének vizsgálata;  
b) a mérési rendszerek (módszerek, berende zések, hálózatok és  laboratóriumok) 
jóváhagyása; 
c) a mérések pontossá gának biztosítása; 
d) a vizsgálati módszerek elemzése; e) a min őségbiztosítási programok koordinálás a a tagállam területén, amennyiben 
a Bizottság szervez a Közösség egészére kiterjed ő ilyen fajta programokat; 
f) más tagállamokkal és a Bizottsággal történ ő együttműködés.  
Adott esetben az illetékes hatóságok és sz ervek eleget tesznek az I. melléklet C. 
szakaszában leírtaknak. 
2. A tagállamok nyilvánosságra hozzák az (1) bekezdésben említett feladatokra kijelölt 
illetékes hatóságok és szervek nevét.  
II. fejezet 
A környezeti leveg őminőség vizsgálata 
1. SZAKASZ  
ÁLTALÁNOSSÁGOK  
4. cikk 
Az övezetek és agglomerációk megállapítása 
A tagállamok övezeteket és agglomerációka t állapítanak meg területükön. Valamennyi 
övezetben és agglomerációban el kell végezni a leveg őminőség vizsgálatát és ellen őrzését. 
 
HU 19   HU 2. SZAKASZ  
A KÖRNYEZETI LEVEG Ő VIZSGÁLATA A KÉN -DIOXID , A NITROGÉN -DIOXID ÉS A 
NITROGÉN -OXIDOK , A POR , AZ ÓLOM , A BENZOL ÉS A SZÉN -MONOXID 
TEKINTETÉBEN  
5. cikk 
Vizsgálati rendszer 
1. A kén-dioxid, a nitrogén-dioxid és a nitrogén-oxidok, a por (PM 10 és PM 2,5), az 
ólom, a benzol és a szén-monoxid tekintetében az egészség és a növényzet védelmére a II. melléklet A. szakaszában meghatározott fels ő és alsó vizsgálati küszöbértékeket 
kell alkalmazni. 
Ezen vizsgálati küszöbértékek alapjá n mindegyik övezetet és agglomerációt 
rangsorolni kell. 
2. Az (1) bekezdésben említett rangsorolást le galább öt évenként felül kell vizsgálni a 
II. melléklet B. szakaszában megállapított eljárásnak megfelel ően. 
A rangsorolást azonban gyakrabban felül kell  vizsgálni a kén-dioxid, a nitrogén-
dioxid vagy adott esetben a nitrogén-oxidok, a por (PM
10 és PM 2,5), az ólom, a 
benzol és a szén-monoxid környezeti koncen trációjára ható tevékenységek jelent ős 
változása esetén. 
6. cikk 
Vizsgálati kritériumok 
1. Az 5. cikkben említett szennyez ő anyagok tekintetében a tagállamoknak a környezeti 
levegő minőségével kapcsolatos vizsgálatokat kell végezniük területükön az ezen 
cikk (2), (3) és (4) bekezdésében meghatározott kritériumoknak megfelel ően.  
2. A környezeti leveg ő vizsgálatának céljából helyhez kötött méréseket kell alkalmazni 
valamennyi olyan övezetben és agglomer ációban, ahol az (1) bekezdésben említett 
környezeti leveg őben lévő szennyez ő anyagok szintje meghaladja az ezen szennyez ő 
anyagokra vonatkozó fels ő vizsgálati küszöbértéket. Ezen helyhez kötött méréseket 
modellezési technikákkal és/vagy indikatí v mérésekkel ki lehet egészíteni annak 
érdekében, hogy ezek megfelel ő információkat biztosítsanak a környezeti leveg ő 
minőségéről. 
3. A környezeti leveg ő vizsgálatának céljából helyhez kötött mérések, valamint 
modellezési technikák és/vagy indikatí v mérések kombinációja alkalmazható 
valamennyi olyan övezetben és agglomer ációban, ahol az (1) bekezdésben említett 
környezeti leveg őben lévő szennyez ő anyagok szintje al acsonyabb, mint az ezen 
szennyező anyagokra vonatkozó fels ő vizsgálati küszöbérték.  
 
HU 20   HU 4. A környezeti leveg ő vizsgálatának céljából lehet őség van kizárólagos modellezési 
és/vagy objektív becslési technikák alka lmazására valamennyi olyan övezetben és 
agglomerációban, ahol az (1) bek ezdésben említett környezeti leveg őben lévő 
szennyező anyagok szintje alacsonyabb, mint az ezen szennyez ő anyagokra 
megállapított alsó vizsgálati küszöbérték.  
5. A (2), (3) és (4) bekezdésben említett vizsgálatokon kívül a környezeti leveg őben 
lévő szennyez ő anyagokat városi hátter ű helyszíneken, jelent ős levegőszennyezési 
forrásoktól távol is meg kell mérni. Ezen méréseknek minimális követelményként tájékoztatniuk kell a por (PM
2,5) tömegkoncentrációjáról és kémiai összetételér ől 
éves átlagos alapon, és ezen méréseket a következ ő kritériumoknak megfelel ően kell 
elvégezni: 
(a) Minden 100 000 km2-en egy mintavételi pontot kell felállítani.  
(b) Minden tagállam legalább egy mér őállomást állít fel, illetve megegyezés 
alapján felállíthatnak egy vagy több, a szomszédos tagállamok egymás mellett fekvő övezeteit lefed ő közös mér őállomást is a szükséges térbeli elosztás 
elérése céljából;  
(c) Az ellen őrzést adott esetben össz e kell hangolni a leveg őszennyező anyagok 
nagy távolságra való eljutásának megfi gyelésére és értékelésére szolgáló 
európai együttm űködési program (EMEP) ellen őrzési stratégiájával és 
vizsgálati programjával; 
(d) Az I. mellékletet A. szakasza a por tömegkoncentrációjának méréseivel 
kapcsolatos adatmin őségi célkit űzések vonatkozásában kell alkalmazni, a IV. 
mellékletet pedig teljes egészében kell alkalmazni.  
A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot a por (PM
2,5) kémiai összetev őjének 
mérésére használt mérési módszerekr ől is. 
7. cikk 
Mintavételi pontok 
1. A környezeti leveg őben lévő kén-dioxid, nitrogén-dioxid  és nitrogén-oxidok, por 
(PM 10, PM 2,5), ólom, benzol és szén-monoxid méré sére létesített mi ntavételi pontok 
elhelyezését a III. mellékletben fels orolt kritériumokkal összhangban kell 
meghatározni. 
2. Valamennyi olyan övezetben vagy aggl omerációban, ahol a helyhez kötött 
mérőállomásokból származó információ a leveg őminőség vizsgálatára vonatkozó 
egyedüli információforrás, a mintavételi pontok száma – amelyek az egyes megfelel ő 
szennyező anyagokat mérik – nem lehet kevesebb, mint amennyit az V. melléklet A. 
szakaszában a mintavételi pontok minimá lis számára vonatkozóan meghatároztak. 
Azokban az övezetekben és agglomerációkban azonban, ahol a helyhez kötött 
mérések mintavételi pontjaiból származó információkat a modellezésb ől és/vagy 
indikatív mérésb ől származó információk is kiegészítik, az összes mintavételi pont 
 
HU 21   HU V. melléklet A. szakaszában meghatározott száma 50 %-ig csökkenthet ő, 
amennyiben az alábbi feltételek teljesülnek: 
(a) a kiegészít ő módszerek elégséges információkat biztosítanak a leveg ő 
minőségének a határértékek, a koncentrációs fels ő határok vagy a riasztási 
küszöbértékek szem pontjából történ ő vizsgálatához, illetve megfelel ő 
információt biztosítanak a la kosság tájékoztatásához;  
(b) a létesítend ő mintavételi pontok száma és az e gyéb technikák térbeli eloszlása 
elegendő a megfelel ő szennyez ő anyagok koncentrációjának megállapításához 
az I. melléklet A. szakaszában meghatározott adatmin őségi célkit űzésekkel 
összhangban, illetve lehet ővé teszi, hogy a vizsgálati eredmények 
megfeleljenek az I. melléklet B. szakaszában meghatározott kritériumoknak. 
A második albekezdésben említett esetben a leveg ő minőségének a határértékek vagy 
a koncentrációs fels ő határok szempontjából történ ő vizsgálatához figyelembe kell 
venni a modellezésb ől és/vagy az indikatív mérésb ől származó eredményeket. 
8. cikk 
A mérési referenciamódszerek 
1. A tagállamok a VI. melléklet A. és C. szakaszában meghatározott mérési 
referenciamódszereket és kritériumokat alkalmazzák. 
A VI. melléklet B. szakaszában megállapított feltételek teljesülése esetén más mérési 
módszerek is használhatók. 
3. SZAKASZ  
A KÖRNYEZETI LEVEG Ő VIZSGÁLATA AZ ÓZON TEKINTETÉBEN  
9. cikk 
Vizsgálati kritériumok 
1. Helyhez kötött méréseket kell végezni abban az övezetben vagy agglomerációban, 
ahol az ózon koncentrációja az el őző öt mérési év bármelyikében meghaladta a VII. 
melléklet A. szakasza 3. pontjá ban meghatározott hosszú távú célkit űzések szerinti 
értékeket.  
2. Amennyiben öt évnél rövidebb id őre vonatkozó mérési adat ok állnak rendelkezésre, 
a tagállamok összegezhetik a rövid idej ű mérési kampányok eredményeit – amikor és 
ahol a szintek valószín űleg a legmagasabbak voltak – az emissziókataszterekb ől és a 
modellezésb ől származó eredményekkel annak megítélése céljából, hogy vajon az 
(1) bekezdésben említett hosszú távú célkit űzések szerinti értékeket túllépték-e ezen 
öt éves id őtartam alatt.  
 
HU 22   HU 10. cikk 
Az ózon mérésére vonatkozó mintavételi pontok elhelyezése 
1. Az ózon mérésére vonatkozó mintavételi pontok elhelyezését a VIII. mellékletben 
lefektetett kritériumokkal ö sszhangban kell meghatározni. 
2. Minden olyan övezetben vagy agglomerációban, ahol a mérés a leveg őminőségi 
vizsgálatra vonatkozó egyedüli információfo rrás, az ózon helyhez kötött méréseire 
szolgáló mintavételi pontok száma nem lehet kevesebb, mint amennyit a IX. 
melléklet A. szakaszában a mintavétel i pontok minimális számára vonatkozóan 
meghatároztak. 
 Azonban azokban az övezetekben és agglomerációkban, ahol a helyhez kötött 
mérésekre szolgáló mintavételi pontokból  származó információkat a modellezésb ől 
és/vagy indikatív mérésekb ől származó információk is kiegészítik, a mintavételi 
pontoknak a IX. melléklet A. szakaszáb an meghatározott száma csökkenthet ő, 
amennyiben az alábbi feltételek teljesülnek: 
(a) a kiegészít ő módszerek elégséges információt biztosítanak a leveg ő 
minőségének a határértéke k, a hosszú távú célkit űzések szerinti értékek, a 
tájékoztatási és riasztási küszöbértékek szempontjából történ ő vizsgálatához;  
(b) a létesítend ő mintavételi pontok száma és az e gyéb technikák térbeli eloszlása 
elegendő az ózon koncentrációjának megá llapításához az I. melléklet A. 
szakaszában meghatározott adatmin őségi célkit űzésekkel összhangban, illetve 
lehetővé teszi, hogy a vizsgálati eredménye k megfeleljenek az I. melléklet B. 
szakaszában meghatározott kritériumoknak;  
(c) valamennyi övezetben vagy agglomerációban legalább két millió lakosra vagy 
50 000 km2-re egy mintavételi pontnak  kell esnie attól függ ően, hogy melyik 
lehetőség eredményez több pontot, de öveze tenként vagy agglomerációként 
minimum egy mintavétel i pontnak lennie kell.  
(d) a nitrogén-dioxidot minden fennmara dó mintavételi ponton mérik, kivéve a 
vidéki hátter ű állomásokat.  
A második albekezdésben említett esetben a leveg ő minőségének a célértékek 
szempontjából történ ő vizsgálatához figyelembe kell venni a modellezésb ől és/vagy 
az indikatív mérésb ől származó eredményeket. 
3. A nitrogén-dioxidot a IX. me lléklet A. szakaszában el őírt ózonra vonatkozó 
mintavételi pontok legalább 50 %-ban kell mérni. Az ily en méréseknek 
folyamatosnak kell lenniük, kivéve a VIII. melléklet A. szakaszában említett vidéki hátterű állomásokon, ahol más méré si módszerek használhatók. 
4. Azokban az övezetekben vagy agglomer ációkban, ahol a koncentráció az el őző öt 
mérési év mindegyike során a hosszú távú célkit űzések szerinti értékek alatt maradt, 
a helyhez kötött mérésekre szolgáló mint avételi pontok számát a IX. melléklet B. 
szakaszának megfelel ően kell meghatározni. 
 
HU 23   HU 5. Minden tagállam biztosítja, hogy területé n legalább egy olyan mintavételi pontot 
felállítottak és üzemeltetnek, amely a X. mellékletben felsorolt ózon el őanyagok 
koncentrációjáról szolgáltat adatokat. Va lamennyi tagállam a X. mellékletben 
megállapított célkit űzések és módszerek figyelembev ételével határozza meg az ózon 
előanyagok mérésére szolgáló mér őállomások számát és helyét. 
11. cikk 
Mérési referenciamódszerek 
1. A tagállamok azt az ózonra vonatkozó mé rési referenciamódszert alkalmazzák, 
amely a VI. melléklet A. szakasza 8. pontjában került meghatározásra. A 
VI. melléklet B. szakaszában megállapított  feltételek megléte esetén más mérési 
módszerek is használhatók.  
2. Valamennyi tagállam tájékoztatja a Bizottsá got a X. mellékletbe n felsorolt illékony 
szerves vegyületek (VOC) mintavételére és mérésére használt módszerekr ől. 
III. fejezet 
A környezeti leveg őminőség ellenőrzése 
12. cikk 
A határértékeknél és a koncentrációs fels ő határoknál alacsonyabb szintek esetén 
felállított követelmények 
A tagállamoknak fenn ke ll tartaniuk a leveg őminőség állapotát azokban az övezetekben és 
agglomerációkban, ahol a környezeti leveg őben lévő kén-dioxid, nitrogén-dioxid, PM 10, 
PM 2,5, ólom, benzol és szén-monoxid szintje a XI. és a XIV. mellékletben meghatározott 
megfelelő határérték vagy koncentrációs fels ő határ alatt van. 
13. cikk 
Az emberi egészség védelme érd ekében felállított határértékek 
1. A tagállamok biztosítják, hogy területükön a környezeti leveg őben lévő kén-dioxid, 
PM 10, ólom és szén-monoxid szintje nem lépi  túl a XI. mellékletben meghatározott 
határértékeket. 
A nitrogén-dioxid és a benz ol tekintetében a XI. mellékletben meghatározott 
határértékeket az ebben a mellékletben meghatározott id őponttól számítva nem lehet 
túllépni. 
A XI. mellékletben maghatározott túllépési t űrés a 21. cikkel összhangban 
alkalmazandó. 
2. A környezeti leveg őben lévő kén-dioxid és nitrogén -dioxid koncentrációjának 
riasztási küszöbértékei a XII. melléklet  A. szakaszában meghatározott értékek. 
 
HU 24   HU 3. A tagállamok kijelölhetik azokat az öve zeteket vagy agglomerációkat, ahol a 
környezeti leveg őben lévő PM 10-koncentráció az utak téli homokszórását követ ő 
felkeveredés miatt túllépi a PM 10-re vonatkozó határértékeket. 
A tagállamok megküldik a Bizottságnak az ilyen övezetek vagy agglomerációk 
listáját az ott el őforduló PM 10-koncentrációról a PM 10-forrásokról szóló 
információkkal együtt. 
Amikor a 25. cikkel összhangban tájékoz tatják a Bizottságot, a tagállamok 
benyújtják a szükséges igazolást is  annak bizonyítására, hogy mindennem ű túllépés a 
por ilyen fajta felkeveredésének  tulajdonítható, és hogy ésszer ű intézkedések 
meghozatalára került sor a koncen tráció csökkentése céljából. 
A 19. cikk sérelme nélkül az ezen bekezdés els ő albekezdésében említett övezetek 
vagy agglomerációk esetében a tagállamoknak csupán akkor kell létrehozniuk a 21. cikkben meghatározott terveket vagy pr ogramokat, amennyiben a túllépések az 
utak téli homokszórásán kívüli PM
10-forrásoknak tulajdoníthatók. 
14. cikk 
Kritikus szintek 
1. A tagállamok biztosítják a XIII. mellékl etben meghatározott kritikus szintek 
betartását az agglomerációktól  és más beépített területekt ől távol eső övezetekben.  
 Amennyiben azonban káros hatások jelent ős veszélye lépne fel, a tagállamok 
alkalmazhatnak kritikus sz inteket az agglomerációkon és  a beépített területeken 
belül. 
2. Amennyiben a helyhez kötött mér őállomásokból származó információ a 
levegőminőség vizsgálatára vonatkozó egyedüli információforrás, a mintavételi 
pontok száma nem lehet kevesebb, mint amen nyit az V. melléklet C. szakaszában a 
mintavételi pontok minimális számára vonatkozóan meghatároztak. Amennyiben 
ezeket az információkat indikatív mérése k vagy modellezések is kiegészítik, a 
mintavételi pontok minimális számát egésze n 50 %-kal le lehe t csökkenteni feltéve, 
hogy a megfelel ő szennyez ő anyag vizsgált koncentrációját az I. melléklet A. 
szakaszában meghatározott adatmin őségi célkit űzésekkel összhangban meg tudják 
állapítani. 
15. cikk 
A PM 2,5 -expozíció csökkentésére vonatko zó cél és a koncentrációs fels ő határ az emberi 
egészség védelme érdekében 
1. A tagállamok biztosítják, hogy a PM 2,5-expozíció csökkentés ére vonatkozó cél, 
amelyet a XIV. melléklet B. szakaszában állapítottak meg, az ebben a mellékletben 
meghatározott id őtartamon belül megvalósul. 
2. A PM 2,5-re vonatkozó átlagexpozíció-mutatót a XIV. melléklet A. szakaszával 
összhangban állapítják meg.  
 
HU 25   HU 3. Valamennyi tagállam biztosítja, hogy a III. melléklettel összhangban a PM 2,5-re 
vonatkozó átlagexpozíció-mutatónak alapul sz olgáló mintavételi pontok eloszlása és 
száma biztosítja, hogy a teljes lakosság expozíciója megfelel ően tükröz ődjön. A 
mintavételi pontok száma nem lehet keveseb b, mint amelyet az V. melléklet B. 
szakaszának alkalmazásával meghatároztak. 
4. A tagállamok biztosítják, hogy a XIV. me lléklet C. szakaszában meghatározott 
időponttól számítva terület ükön a környezeti leveg őben lévő PM 2,5-koncentráció nem 
lépi túl az ezen mellékletben meghatározott koncentrációs fels ő határt.  
5. A XIV. melléklet C. szakaszában maghatározott túllépési t űrés a 21. cikkel 
összhangban alkalmazandó. 
16. cikk 
Az olyan övezetekre és agglomerációkra von atkozó követelmények, ahol az ózon-
koncentráció túllépi a hosszú távú célkit űzések szerinti értékeket  
1. A tagállamok biztosítják, hogy a VII. mellékletben megállapított id őtartamon belül 
elérik az ezen mellékletben meghatározo tt célértékeket és hosszú távú célkit űzések 
szerinti értékeket. 
2. A célértékeket túllép ő övezetekben és agglomerációkban a tagállamok biztosítják a 
2001/81/EK irányelv 6. cikke alapján el őkészített terv vagy program megvalósítását 
a VII. melléklet A. szakaszán ak 2. pontjában meghatározott id őponttól számítva 
annak érdekében, hogy a célértékeket elérjé k kivéve, ha ez ará nyos intézkedésekkel 
nem valósítható meg.  
Amennyiben ezen irányelv 21. cikke (1) be kezdésével összhangban az ózontól eltér ő 
más szennyez ő anyagok tekintetében kell terveket és programokat készíteni vagy 
végrehajtani, a tagállamok szükség szerint olyan integrált terveket vagy programokat 
készítenek és hajtanak végre, am elyek valamennyi érintett szennyez ő anyagra 
kiterjednek.  
3. A tagállamok a hosszú távú célkit űzések teljesítése céljából költséghatékony 
intézkedéseket készítenek és hajtanak végre azokban az övezetekben és agglomerációkban, ahol a környezeti leveg őben lévő ózon szintje a hosszú távú 
célkitűzések szerinti értékeknél magasabb, a célértékeknél ugyanakkor alacsonyabb, 
vagy azokkal egyenl ő. Ezen intézkedések minimális követelményként összhangban 
állnak a (2) bekezdésben megjelölt valamennyi tervvel és programmal. 
17. cikk 
Az olyan övezetekre és agglomerációkra von atkozó követelmények, ahol az ózon-
koncentráció eléri a hosszú távú célkit űzések szerinti értékeket  
A tagállamok a hosszú távú célkit űzések szerinti értékek alatt tartják az ózonszintet azon 
övezetekben és agglomerációkban, ahol az ózonszint teljesíti ezen célkit űzéseket, amennyiben 
bizonyos tényez ők, köztük az ózonszennyezés országhatárokon átterjed ő jellege és a 
meteorológiai feltételek ezt lehet ővé teszik, valamint arányo s intézkedések révén meg őrzik a 
 
HU 26   HU környezeti leveg ő minőségének a fenntartható fejl ődéssel összeegyeztethet ő legmagasabb 
szintjét és a környezet, illetve az emberi egészség magas szint ű védelmét. 
18. cikk 
A tájékoztatási és riasztási küszöbértékek  meghaladásakor hozandó intézkedések 
A XII. mellékletben meghatározott tájékoztat ási küszöbérték vagy ugyanezen mellékletben 
meghatározott bármelyik riasztási küszöbért ék túllépésekor a tagállamok megteszik a 
szükséges lépéseket a lakosság tájékoztatása érde kében, amely történhet a rádió, a televízió, a 
sajtó vagy az internet segítségével.  
Ezenfelül a tagállamok átmeneti jelleggel rögtön tájékoztatják a Bizottságot a regisztrált 
szintekről és arról, hogy milyen hosszú id ő alatt történtek a tájékoztatási vagy riasztási 
küszöbérték túllépései.  
19. cikk 
Természetes forrásokból származó kibocsátások 
1. A tagállamok kijelölhetik azokat az övezet eket vagy agglomerációkat, ahol egy adott 
szennyező anyagra vonatkozó határért ékek vagy koncentrációs fels ő határok 
túllépése természetes fo rrásoknak tulajdonítható. 
A tagállamok elküldik a Bizottságnak bármely ilyen övezetek vagy agglomerációk 
listáit, a koncentrációról és a forrásokról  szóló információkkal, valamint az arra 
vonatkozó bizonyítékkal együtt, hogy a túllépések természetes forrásoknak 
tulajdoníthatók. 
2. Amennyiben a Bizottságot az (1) bekezdésnek megfelel ően tájékoztatták egy 
természetes forrásra visszavezethet ő túllépésr ől, ezt a túllépést nem kell ezen 
irányelv szerinti túllépésnek tekinteni. 
20. cikk 
A határid ők betartásának elhalasztása és bi zonyos határértékek alkalmazásának 
kötelezettsége alóli mentesség 
1. Amennyiben egy adott övezetben vagy agglomerációban a nitrogén-dioxidra vagy a 
benzolra vonatkozó határértékekkel, illetve a PM 2,5-re vonatkozó koncentrációs fels ő 
határokkal történ ő egyezés nem teljesíthet ő a XI. mellékletben vagy a XIV. melléklet 
C. szakaszában meghatározott határid őig, a tagállam ezen határid őket legfeljebb öt 
évvel kitolhatja ezen konkrét övezetre vagy agglomerációra vonatkozóan, a következő feltételek megléte esetén:  
(a) a 21. cikknek megfelel ően terv vagy program létrehozása azzal az övezettel 
vagy agglomerációval kapcsolatban, amelyre a halasztás vonatkozik; a 
Bizottság tájékoztatása ezen tervr ől vagy programról;  
 
HU 27   HU (b) a leveg őszennyezés csökkentését megcélzó program létrehozása a halasztás 
időtartamára – és err ől a Bizottság tájékoztatása –, amely legalább a XV. 
melléklet B. szakaszában felsorolt info rmációkat foglalja magába és kimutatja, 
hogy a határértékekkel vagy koncentrációs fels ő határokkal történ ő egyezést az 
új határid ő előtt megvalósítják.  
2. Amennyiben egy adott övezetben vagy a gglomerációban a kén-dioxidra, a szén-
monoxidra, az ólomra és a PM 10-re vonatkozó, a XI. mellékletben meghatározott 
határértékekkel történ ő egyezés a helyszínre jellemz ő terjedési jellegzetességek, a 
kedvezőtlen időjárási viszonyok vagy az országhatárokon átterjed ő jelleg 
közreműködése miatt nem teljesül, a tagállamok legkés őbb 2009. december 31-ig 
mentesülnek ezen határértékek alkalmazásának kötelezettsége alól feltéve, hogy teljesítik az (1) bekezdés a) és b)  pontjában meghatározott feltételeket.  
3. Az (1) és a (2) bekezdés alkalmazása kor a tagállam biztosítja, hogy az egyes 
szennyező anyagokra vonatkozó határértéket és koncentrációs fels ő határt nem lépik 
túl az azon túllépési t űrés felső határánál nagyobb értékével, amelyet a XI. vagy a 
XIV. mellékletben határoztak meg az érintett szennyez ő anyagok mindegyikére 
vonatkozóan. 
4. A tagállamok haladéktalanul értesítik a Bizottságot arról, hogy véleményük szerint 
hol alkalmazandó az (1) és a (2) bekezdés, vala mint továbbítják az (1) bekezdés a) és 
b) pontjában említett terveket vagy programokat, illetve a leveg őszennyezés 
csökkentését megcélzó program ot, köztük az olyan megfelel ő információkat is, 
amelyekre a Bizottságnak ahhoz van sz üksége, hogy megvizsgá lja, teljesítették-e 
vagy sem a megfelel ő feltételeket.  
Amennyiben a Bizottság a bejelentést ől számított kilenc hónapon belül nem emel 
kifogást, az (1) vagy a (2) be kezdés alkalmazásának idevág ó feltételeit teljesítettnek 
tekintik. 
Ha a Bizottság kifogást em el, a tagállamokat arra kötel ezhetik, hogy azok új terveket 
vagy programokat vagy leveg őszennyezést csökkent ő programokat nyújtsanak be, 
illetve hogy a régieket kiigazítsák. 
IV. fejezet 
Tervek és programok 
21. cikk 
A levegőminőséggel kapcsolatos tervek és programok 
1. A XI. és XIV. mellékletben meghatározott határérték, célérték vagy koncentrációs 
határérték teljesítése céljából a tagáll amok biztosítják az olyan övezetekre és 
agglomerációkra vonatkozó tervek és progr amok létrehozását, ahol a környezeti 
levegőben lévő szennyez ő anyagok szintje túllép bármily en határértéket, célértéket 
vagy koncentrációs fels ő határt, illetve ezeknek bármilyen megfelel ő túllépési 
tűréssel növelt értékét.  
 
HU 28   HU Ezen terveknek vagy programoknak tartalmazn iuk kell legalább a XV. melléklet A. 
szakaszában felsorolt információkat; e terveket és programokat haladéktalanul közölni kell a Bizottsággal. 
2. A tagállamok a megvalósíthatóság határain  belül biztosítják a 2001/80/EK irányelv, a 
2001/81/EK irányelv vagy a 2002/49/EK irányelv értelmében el őírt egyéb tervekkel 
történő összhangot, a megfelel ő környezetvédelmi célkit űzések teljesítése céljából. 
3. Az (1) bekezdésben említett tervekre vagy programokra, illetve a 20. cikk (1) 
bekezdése b) pontjában említett leveg őszennyezést csökkent ő programokra nem 
vonatkozik a 2001/42/EK irányelv kere tén belül meghatározott vizsgálat. 
22. cikk 
Rövid távú cselekvési tervek 
1. Amennyiben egy adott övezetben vagy agglomerációban a környezeti leveg őben lévő 
szennyező anyagok szintjét a VII., XI., a XII. melléklet A szakaszában és a XIV. 
mellékletben meghatározott, egy vagy több határérték, koncentrációs fels ő határ, 
célérték vagy riasztási küszöbérték túllép ésének veszélye fenyegeti, a tagállamok 
cselekvési terveket dolgoznak ki a rövid távon meghozandó intézkedések 
megjelölésével e veszély csökkentése, valamint az ilyen túllépés id őtartamának 
korlátozása érdekében.  
Amennyiben azonban az ózonra vonatkozó azo n riasztási küszöbérték túllépésének 
veszélye fenyeget, amely küszöbértéket a XII. melléklet B. szakaszában határoztak meg, a tagállamok csupán abban az esetben do lgoznak ki ilyen rövi d távú cselekvési 
terveket, amennyiben véleményük szerint, figyelembe véve a nemzeti földrajzi, 
meteorológiai és gazdasági feltételeket, számottev ő lehetőség van a kockázat, illetve 
a riasztási küszöbérték túllépési id őtartamának vagy súlyosságának csökkentésére. 
Az ilyen rövid távú cselekvé si terv kidolgozásakor a ta gállamok figyelembe veszik a 
2004/279/EK irányelvet.  
2. Az (1) bekezdésben említett rövid távú cselekvési tervek az egyes esett ől függően 
intézkedéseket írhatnak el ő bizonyos olyan tevékenységek – köztük a 
gépjárműforgalom – ellen őrzésére, illetve szükség eset én felfüggesztésére, amelyek 
hozzájárulnak a határértékek, koncentrációs fels ő határok, célértékek vagy riasztási 
küszöbérték túllépésének kockázatához . Ezen cselekvési  tervek magukban 
foglalhatnak az ipari berendezések vagy termékek alkalmazásával kapcsolatos 
hatékony intézkedéseket is. 
3. A tagállamok a lakosság, valamint a megfelel ő szervezetek, például 
környezetvédelmi szerve zetek, fogyasztói szer vezetek, az érzékeny 
népességcsoportok érdekeit képvisel ő szervezetek és az egyéb megfelel ő 
egészségvéd ő testületek számára közzéteszik a megvalósíthatóságra vonatkozó 
vizsgálataik eredményét és a konkrét rövi d távú cselekvési te rvek tartalmát, 
valamint az e tervek megvalósítá sára vonatkozó információkat.  
 
HU 29   HU 23. cikk 
Országhatárokon átterjed ő levegőszennyezés 
1. Amennyiben a szennyez ő anyagok vagy el őanyagai az országhatárokon történ ő 
átterjedés miatt akármelyik határérték et, célértéket vagy a koncentrációs fels ő határ 
bármilyen túllépési t űréssel növelt értékét vagy bármelyik hosszú távú célkit űzés 
szerinti értéket túllépik, az érintett tagállamok együttm űködnek és adott esetben 
közös tevékenységeket dolgoznak ki – ilyen például a 21. cikknek megfelel ő közös 
vagy összehangolt tervek és program ok elkészítése – annak érdekében, hogy 
megfelelő, de arányos intézkedések en keresztül megszüntessé k az ilyen túllépéseket. 
2. A Bizottságot felkérik, hogy vegyen részt az (1) bekezdésben említett együttm űködés 
bármelyikében, illetve hogy segédkezzen an nak létrehozásában. Adott esetben a 
Bizottság, figyelembe véve a 2001/81/EK irányelv 9. cikkének megfelel ően 
létrehozott jelentéseket, megvizsgálja a köz össégi szinten hozott esetleges további 
fellépés érdemi voltát, az országhatárokon átterjed ő szennyezésért felel ős előanyag-
kibocsátások csökkentésének érdekében. 
3. Amennyiben a 22. cikk értelmében lehetség es, a tagállamok olyan rövid távú közös 
cselekvési terveket készítenek és valósítanak meg, amelyek különböz ő tagállamok 
szomszédos övezeteire vonatkoznak. A tagállamok biztosítják, hogy más tagállamok 
szomszédos övezetei, ahol rövid távú cselekvési tervek jöttek létre, megkapjanak minden szükséges információt. 
4. Amennyiben a tájékoztatási küszöbértéket vagy riasztási küszöbértékeket a nemzeti 
határokhoz közel es ő övezetekben vagy agglomerációkban lépik túl, a lehet ő 
leghamarabb értesíteni kell az érintett szomszédos tagállam illetékes hatóságait. Err ől 
a lakosságot is tájékoztatni kell. 
5. Az (1) és (3) bekezdésben említett terv ek és programok kidolgozása, illetve a 
lakosság (4) bekezdés szerinti tájékoztatása során a tagállamok lehet őség szerint 
együttműködésre törekednek harmadik ors zágokkal, különösen a tagjelölt 
országokkal. 
V. fejezet 
Tájékoztatás és jelentés 
24. cikk 
A lakosság tájékoztatása 
1. A tagállamok biztosítják a lakosság, valamint a megfelel ő szervezetek, mint például 
a környezetvédelmi szervezetek, a fogyasztói szervezetek, az érzékeny népességcsoportok érdekeit képvisel ő szervezetek és egyéb megfelel ő egészségvéd ő 
testületek pontos és kell ő időben történ ő tájékoztatását az alábbiakkal kapcsolatban: 
(a) a környezeti leveg ő minősége a XVI. melléklettel összhangban; 
 
HU 30   HU (b) a 20. cikk (1) bekezdésében említett halasztásra vonatkozó határozat; 
(c) a 20. cikk (1) bekezdése szerinti kivételek; (d) a 16. cikk (2) bekezdésében, a 20. cikk (1) bekezdése b) pontjában és a 
21. cikkben említett leveg őszennyezést csökkent ő tervek és programok. 
Az információhoz való hozzáférést díjtalanul, bármely könnyen elérhet ő 
kommunikációs eszköz ön keresztül lehet ővé kell tenni, ideértve az internetet vagy 
bármely más megfelel ő távközlési eszközt, és figye lembe véve a […] irányelvben 
meghatározott rendelkezéseket. 
2. A tagállamok átfogó éves jelentéseket hoznak nyilvánosságra ez ezen irányelvben 
szabályozott valamennyi szennyez ő anyagról. 
A fent említett jelentéseknek minimumköve telményként összegezniük kell azokat a 
szinteket, amelyek a megfelel ő átlagszámítási id őszak alatt túllépik  a határértékeket, 
a koncentrációs fels ő határokat, a célértékeket, a hosszú távú célkit űzések szerinti 
értékeket, a tájékoztatási küszöbértékeket és a riasztási küszöbértékeket. Az információkat az ezen túllép ések hatásainak rövid ér tékelésével kell ötvözni. A 
jelentések adott esetben az erd ők védelmér ől szóló további információkat és 
vizsgálatokat is tartalmazhat nak, illetve olyan más szennyez ő anyagokkal 
kapcsolatos információkat, amelyr e vonatkozóan ezen irányelv ellen őrzési 
rendelkezéseket határoz meg; mint többek között a X. melléklet B. szakaszában 
felsorolt válogatott ózonel őanyagok, amelyek még nem állnak szabályozás alatt.  
25. cikk 
Információátadás és jelentés 
A tagállamok biztosítják, hogy a környezeti leveg ő minőségéről szóló információk a 
Bizottság rendelkezésére állnak.  
26. cikk 
Módosító és végrehajtási intézkedések 
1. A Bizottság szükség esetén módosítja az I.–V I. mellékletet, a VIII.–X. mellékletet és 
a XV. mellékletet a 27. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban.  
A módosításoknak ugyanakkor nem lehe t olyan következményük, hogy közvetve 
vagy közvetlenül megváltoztassák  
(a) a határértékeket, a koncentrációs fels ő határokat, az expozíció csökkentésére 
irányuló követelményeket, a kritikus szin teket, a célértékeket, a tájékoztatási 
vagy riasztási küszöbérték eket, sem a VII. és a XI.–XIV. mellékletben 
meghatározott hosszú távú célkit űzések szerinti értékeket; 
(b) vagy akár a fenti a) pontban felsor olt paraméterek bármelyikével való 
megfelelés id őpontjait.  
 
HU 31   HU 2. A 27. cikk (2) bekezdésében említett eljá rással összhangban a Bizottság megállapítja 
azokat az információkat, amelyeket a tagállamok számára a 25. cikk szerint hozzáférhet ővé kell tenniük.  
Ezenkívül a Bizottság a 27. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban 
megállapítja az ilyen adatok jelentési módj ainak egységesítésére vonatkozó módokat, 
valamint a környezeti leveg ő szennyezésének mérését végz ő hálózatok és egyedi 
állomások által szolgáltatott információ és adatok egymással történ ő megosztását. 
3. A Bizottság iránymutatásokat dolgoz ki azon megállapodásokra, amelyek a 6. cikk 
(5) bekezdésében említett közös mér őállomások felállítására vonatkoznak. 
4. A Bizottság a VI. melléklet B. szakaszában említett egyenérték űség kimutatásáról 
útmutatót tesz közzé. 
VI. fejezet 
Bizottság, átmeneti és záró rendelkezések 
27. cikk 
Bizottság 
1. A Bizottság munkáját „a környezeti leveg ő minőségével foglalkozó bizottság” 
elnevezés ű bizottság segíti (továbbiakban: a bizottság). 
2. Az e bekezdésre történ ő hivatkozás esetén az 1999/468/EK  határozat 5. és 7. cikkét 
kell alkalmazni, tekintettel az említett határozat 8. cikke rendelkezéseire.  
Az 1999/468/EK határozat 5. cikkének (6 ) bekezdésében megállapított id őtartam 
három hónap. 
3. A bizottság elfogadja saját eljárási szabályzatát. 
28. cikk 
Szankciók 
A tagállamok megállapítják az ezen irányelv  alapján elfogadott nemzeti rendelkezések 
megsértése esetén alkalmazandó szankcióre ndszert, és megtesznek minden szükséges 
intézkedést annak biztosítására , hogy a szankciók végrehajtá sra kerüljenek. A szankcióknak 
hatékonynak, arányosnak és visszatartó erej űnek kell lenniük. A tagállamok legkés őbb a 
31. cikk (1) bekezdéséb en megállapított id őpontig értesítik a Bizottságot ezen 
rendelkezésekr ől, illetve haladéktalanul értesítik a Bizottságot az azokat érint ő bármely 
későbbi módosításról.  
 
HU 32   HU 29. cikk 
Hatályon kívül helyezés és  átmeneti rendelkezések 
1. A 31. cikk (1) bekezdésében megállapított id őponttól kezdve a 96/62/EK, az 
1999/30/EK, a 2000/69/EK és a 2002/3/EK iránye lv hatályát veszti a tagállamok 
azon kötelezettségeinek sérelme nélkül, am elyek az ezen irányelvek nemzeti jogba 
történő átültetésére vagy alkalmazására vonatkozó határid őkkel kapcsolatosak. 
A következ ő cikkek ugyanakkor hatályban maradnak: 
(a) A 96/62/EK irányelv 5. cikke 2010. december 31-ig. (b) A 96/62/EK irányelv 11. cikke (1) bekezdése és a 2003/3/EK irányelv 
10. cikke (1) és (2) bekezdése mindaddig, amíg ezen irányelv 26. cikk (2) bekezdésében említett végrehajtási intézkedések hatályba nem lépnek. 
(c) Az 1999/30/EK irányelv 9. cikke (3 ) és (4) bekezdése 2009. december 31-ig. 
2. A hatályon kívül helyezett irányelvekre va ló hivatkozások erre az irányelvre való 
hivatkozásnak tekintend ők, és a XVII. mellékletben található megfelelési táblázattal 
összhangban kell őket értelmezni. 
3. A 97/101/EK irányelv a 26. cikk (2) bekezd ésben említett végrehajtási intézkedések 
hatályba lépésekor hatályát veszti. 
30. cikk 
Felülvizsgálat 
Az ezen irányelv elfogadását követ ő öt éven belül a Bizottság  felülvizsgálja a PM2,5-tel 
kapcsolatos rendelkezéseket. A Bizottság legf őképp egy olyan részletes megközelítést fog 
kifejleszteni és javasolni, amely jogilag kötelez ő erejű expozíció-csökkentést hoz létre, és 
amely figyelembe veszi a különböz ő levegőminőségi helyzeteket és csökkentési lehet őségeket 
a tagállamokban. 
31. cikk 
Átültetés 
1. A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényeket, rendeleteket és közigazgatási 
rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkés őbb 
2007. december 31-jéig megfeleljenek. Hala déktalanul kötelesek ismertetni a 
Bizottsággal e rendelkezések szövegét, valamint az említett rendelkezések és ezen irányelv közötti megfelelési táblázatot.  
Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell 
erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos közzétételük alkalmával ilyen hivatkozást 
kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.  
 
HU 33   HU 2. A tagállamok közlik a Bizott sággal nemzeti joguk azon f őbb rendelkezéseit, 
amelyeket az ezen irányelv által szab ályozott területen fogadnak el.  
32. cikk 
Ezen irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában  való kihirdetése napján lép hatályba. 
33. cikk 
Ezen irányelvnek a tagállamok a címzettjei. 
Kelt Brüsszelben, […]-án/-én. 
az Európai Parlament részér ől a Tanács részér ől 
az elnök az elnök […] […] 
 
HU 34   HU I. MELLÉKLET  
ADATMIN ŐSÉGI CÉLKIT ŰZÉSEK 
A. A  KÖRNYEZETI LEVEG ŐMINŐSÉGI VIZSGÁLAT ADATMIN ŐSÉGI CÉLKIT ŰZÉSEI  
  
Kén-dioxid,
nitrogén-
dioxid, 
nitrogén-
oxidok és 
szén-
monoxid 
  
Benzol 
  
Por 
(PM 10/PM 2,5)és 
ólom  
Ózon és az ózonnal 
kapcsolatos NO és 
NO 2 
 Helyhez kötött mérések 
(1) 
Bizonytalanság Minimális adatrögzítés Minimális mérési id őszak:
 városi háttér és közlekedés
 ipari helyszínek
 
  
 
15 % 
90 % 
  
 
25 % 
90 %  
 
35 %  
(2) 
90 % 
  
 
25 % 
90 %  
 
15 % 
90 % nyáron75 % télen 
 
 
Indikatív mérések 
Bizonytalanság Minimális 
adatrögzítés Minimális mérési 
időszak: 
  
 25 % 
90 % 
14 %
(4)  
  
 30 % 
90 % 
14 %
(3)   
 50 % 
90 % 
14 %
(4)   
 30 % 
90 % 
10 % nyáron
 
 
HU 35   HU  
A bizon ytalansá g modellezése: 
Óránként mért érték Nyolcórás 
átlagértékek Napi átlagértékek Éves átlagértértékek
 
  
 
50 % 
- 50 % 
30 % 
  
 
- 
50 % - 
- 
  
 
 
 még nem 
határozták 
meg50%
   
 
 50 % 
50 % 
 
 
Objektív becslés 
Bizonytalanság  
  
 
75 % 
  
 
100 % 
  
 
100 %  
 
75 % 
 
(1) A benzolra és a porra vonatkozóan a ta gállamok a folyamatos mérések helyett 
alkalmazhatnak véletlenszer ű méréseket, ha igazolni tudják a Bizottság el őtt, hogy a 
bizonytalanság, köztük a véletlenszer ű mintavétel okozta bizonytalanság is, eléri a 
minőségi célkit űzések szerinti értékek 25 %-át, és a mérési id őszak hosszabb, mint az 
indikatív mérésekre vonatkozó minimális mérési id őszak. A véletlenszer ű mintavételt  az 
év folyamán egyenletesen kell elosztani az eredmények torzítá sának elkerülése érdekében. 
A véletlenszer ű mintavétel okozta bizonytalanságot az ISO 11222(2002) „A leveg őminőség 
méréseinek id őátlagára vonatkozó bizonytalanság meghatározása” cím ű szabványban 
megállapított eljárással lehet meghatározni. Ha a véletlenszer ű mérésekkel a PM 10 napi 
határértéke túllépéseinek számát (N [becslés] ) vizsgálják, akkor a következ ő korrelációt kell 
alkalmazni: N [becslés]  = N [mérés]  x 365 nap / mérési napok száma.  
(2) Egy évre elosztva annak érdekében, hogy a különböz ő időjárási és közlekedési viszonyok 
vonatkozásában reprezentatív legyen.  
(3) Az év folyamán egyenletesen elosztott heti egy napos véletlenszer ű mérés vagy az év során 
egyenletesen elosztott nyolc hét.  
(4) Az év folyamán egyenletesen elosztott heti egy véletlenszer ű mérés vagy az év folyamán 
egyenletesen elosztott nyolc hét.  
A vizsgálati módszerek bizonytalanságá nak (95 %-os megbízhatósági szinttel 
kifejezve) értékelését a CEN Útmutató a mérések bizonytalanságának megadásához 
(ENV 13005-1999) elveivel, az ISO 5725: 1994 számú szabvány módszerével, 
valamint a CEN „Jelentés a leveg őminőségről – A környezeti leveg ő mérési 
referenciamódszereihez kapcsolódó bi zonytalansági becslés megközelítése” 
(CR 14377:2002E) cím ű jelentésében foglalt útmutatóval összhangban kell 
elvégezni. A fenti táblázatban a százalékos  bizonytalansági értékek egyedi mérésekre 
vonatkoznak a határérték számítására alkalmazott id őtartam átlagában, 95%-os 
megbízhatósági intervallumban. A helyhez kötött mérések bizonytalanságát úgy kell 
értelmezni, hogy az az adott határért ék tartományában alkalmazandó.  
A modellezés és az objektív becslés bizonyt alansága úgy határozható meg, mint a 
mért és számított koncentrációs szintekt ől való legnagyobb eltérés a határértékre 
vonatkozó id őszakon belül figyelmen kívül hagyva az események id őzítését. 
A minimális adatrögzítés és mérési id őszak iránti követelmények nem tartalmazzák a 
rendszeres kalibrálás vagy a m űszerek rendes karbantartása következtében el őálló 
adatvesztést. 
B. A  LEVEG ŐMINŐSÉG VIZSGÁLATÁNAK EREDMÉNYEI  
A következ ő információkat kell összegy űjteni azokban az övezetekben vagy 
agglomerációkban, ahol a mérésen kívül má s forrásokat is alkalmaznak a mérésb ől 
 
HU 36   HU származó információk kiegészítésére, illetve a leveg őminőség vizsgálatának 
kizárólagos eszközeként: 
– a kivitelezett vizsgálat leírása; 
– az alkalmazott egyedi móds zerek és ezek leírása; 
– az adatok és információk forrásai; 
– az eredmények leírása, ideértve a bizonytalansági tényez őket és különösen 
bármely olyan terület kiterjedését, vagy adott esetben annak az útnak a hosszát 
az övezeten vagy agglomeráción belül, ahol a koncentráció túllép bármilyen határértéket, koncentrációs fels ő határt, célértéket vagy a túllépési t űréssel 
növelt hosszú távú célkit űzés szerinti értéket, illetve adott esetben annak a 
területnek a határait, amelyen belül a koncentráció túllépi a fels ő vagy az alsó 
vizsgálati küszöbértéket.  
– bármely túllépett határérték-szint nek potenciálisan kitett lakosság. 
C. A
 KÖRNYEZETI LEVEG ŐMINŐSÉG VIZSGÁLATÁNAK MIN ŐSÉGI BIZTOSÍTÁSA : 
ADATHITELESÍTÉS  
1. A mérések pontosságának és az ezen melléklet A. szakaszában meghatározott 
adatminőségi célkit űzések betartásának biztosítása érdekében a 3. cikkben kijelölt 
megfelelő illetékes hatóságok és szervek biztosítják, hogy: 
– a környezeti leveg ő minőségének a 4. cikk alapján történ ő vizsgálatával 
összefüggésben végzett valamennyi mérés nyomon követhet ő legyen; 
– a hálózatokat és egyedi állomásokat m űködtető intézmények rendelkezzenek 
kidolgozott min őségbiztosítási és min őségellenőrzési rendszerrel, amelyek 
rendszeres karbantartást írnak el ő a mérési eszközök pontossága érdekében; 
– az adathitelesítési és jelentési folyamatokra létrehoznak egy min őségbiztosítási 
/ minőségellenőrzési eljárást, és hogy az erre a feladatra kijelölt intézmények 
aktívan részt vesznek az ehhez kapcso lódó, a Közösség egész területére 
kiterjedő minőségbiztosítási programokban; 
– a 3. cikkben kijelölt megfelel ő illetékes hatóság vagy szerv által kinevezett 
nemzeti laboratóriumok, amelyek részt vesznek a Közösség egész területére 
kiterjedő, az ezen irányelvben szabályozott szennyez ő anyagokra vonatkozó 
kölcsönös összehasonlításokban, az ezen összehasonlításokban használt módszerekre vonatkozóan akkreditáltak legyenek vagy akkreditációs folyamat 
alatt álljanak az EN/ISO 17025-ös szabványnak megfelel ően. Ezeket a 
laboratóriumokat bevonják a Közö sség egész területére kiterjed ő 
minőségbiztosítási programoknak a tagállamok területén történ ő 
koordinálásába, amelyet a Bizottság fog megszervezni; ezek a laboratóriumok 
nemzeti szinten a referenciamódszerek megfelel ő megvalósítását és a nem 
refenenciamódszerekt ől eltérő eljárások egyenérték űségének kimutatását is 
koordinálják. 
 
HU 37   HU 2. Valamennyi jelentett adat érvényesnek tekinthet ő. 
 
HU 38   HU II. MELLÉKLET  
A KÖRNYEZETI LEVEG ŐBEN LÉV Ő KÉN-DIOXID, NITROGÉN-DIOXID ÉS 
NITROGÉN-OXIDOK, POR (PM 10 ÉS PM 2,5), ÓLOM, SZÉN-MONOXID ÉS BENZOL 
KONCENTRÁCIÓJÁNAK ADOTT ÖVEZETBEN VAGY AGGLOMERÁCIÓBAN  
TÖRTÉN Ő VIZSGÁLATÁRA VONAT KOZÓ KÖVETELMÉNYEK 
MEGHATÁROZÁSA 
A. A LSÓ ÉS FELS Ő VIZSGÁLATI KÜSZÖBÉRTÉKEK  
Az alábbi alsó és fels ő vizsgálati küszöbértékek érvényesek: 
a) Kén-dioxid 
 Egészségvédelem  A növényzet védelme  
Felső vizsgálati küszöbérték  a 24 órás határérték 60 %-a (75 µg/m3, 
bármely naptári évben legfeljebb 
háromszor léphet ő túl )  a téli határérték 60 %-a (12 µg/m3) 
Alsó vizsgálati küszöbérték  a 24 órás határérték 40 %-a (50 µg/m3, 
bármely naptári évben legfeljebb 
háromszor léphet ő túl )  a téli határérték 40 %-a (8 µg/m3) 
b) Nitrogén-dioxid és nitrogén-oxidok 
 Az emberi egészség 
védelmére vonatkozó 
óránkénti határérték 
(NO 2)  Az emberi egészség 
védelmére vonatkozó 
éves határérték (NO 2)  A növényzet védelmére 
vonatkozó éves határérték 
(NO X)  
Alsó vizsgálati küszöbérték
 a határérték 70 %-a (140 µg/m3, bármely naptári évben legfeljebb 
18-szor léphet ő túl ) 
 a határérték 80 %-a 
(32 µg/m3) a határérték 80 %-a(24 
µg/m3) 
Alsó vizsgálati 
küszöbérték  a határérték 50 %-a (100 µg/m
3, bármely 
naptári évben legfeljebb 18-szor léphet ő túl) a határérték 65 %-a(26 
µg/m
3) a határérték 65 %-a 
(19,5 µg/m3) 
c) Por (PM 10 /PM 2,5) 
 24 órás átlagérték  Éves 
átlagértékPM 10 Éves 
átlagértékPM 2,5
Felső vizsgálati küszöbérték  30 µg/m3, bármely naptári évben 
legfeljebb hétszer léphet ő túl  (14 µg/m3) (10 µg/m3) 
Alsó vizsgálati küszöbérték  20 µg/m3, bármely naptári évben 
legfeljebb hétszer léphet ő túl  (10 µg/m3) (7 µg/m3) 
 
HU 39   HU d) Ólom 
 
Éves átlagérték  
Felső vizsgálati küszöbérték  a határérték 70 %-a (0,35 µg/m3) 
Alsó vizsgálati küszöbérték  a határérték 50 %-a (0,25 µg/m3) 
e) Benzol 
 
Éves átlagérték  
Felső vizsgálati küszöbérték  a határérték 70 %-a (3,5 µg/m3) 
Alsó vizsgálati küszöbérték  a határérték 40 %-a (2 µg/m3) 
f) Szén-monoxid 
 Nyolcórás átlagérték  
Felső vizsgálati küszöbérték  a határérték 70 %-a (7 µg/m3) 
Alsó vizsgálati küszöbérték  a határérték 50 %-a (5 µg/m3) 
B. A  FELSŐ ÉS ALSÓ VIZSGÁLATI KÜSZÖBÉRTÉKEK TÚLLÉPÉSEINEK MEGHATÁROZÁSA  
A felső és alsó vizsgálati küszöbértékek túllépéseit az el őző öt év alatt mért koncentráció 
alapján kell meghatározni, amennyiben elegend ő adat áll rendelkezésre. Egy vizsgálati 
küszöbértéket akkor kell túllé pettnek tekinteni, ha az el őző öt évből legalább három 
különböző évben azt túllépték. 
Amennyiben öt évnél rövidebb id őre vonatkozó mérési adatok állnak rendelkezésre, a 
tagállamok a fels ő és az alsó vizsgálati küszöbért ék túllépéseinek meghatározására 
összegezhetik az év rövidebb id őszakaira vonatkozó, illetve a nagy valószín űséggel legjobban 
terhelt helyekre kiterjed ő, rövid id őtartamú mérési kampányok eredményeit az 
emissziókataszterben találhat ó információkkal és a modellezésb ől szerzett adatok 
eredményeivel. 
 
HU 40   HU III. MELLÉKLET  
A KÖRNYEZETI LEVEG ŐBEN LÉV Ő KÉN-DIOXID, NITROGÉN-DIOXID ÉS 
NITROGÉN-OXIDOK, POR (PM 10 ÉS PM 2,5), ÓLOM, SZÉN-MONOXID ÉS 
BENZOL MÉRÉSÉRE SZOLGÁLÓ MI NTAVÉTELI PONTOK ELHELYEZÉSE 
A helyhez kötött mérésekre a következ ők vonatkoznak: 
A. N AGYLÉPTÉK Ű TELEPÍTÉS  
a) Az emberi egészség védelme 
1. Az emberi egészség védelmének érdeké ben kialakított mintavételi pontokat úgy kell 
elhelyezni, hogy: 
– az övezeteken és az agglomerációkon belül olyan területekr ől szolgáltassanak 
adatokat, ahol a lakosság közvetlenül vagy közvetve valószín űleg a legnagyobb 
koncentrációnak van kitéve azon id őtartam alatt, amely a határérték(ek) és a 
koncentrációs fels ő határ(határok) átlagszámítási id őszakához viszonyítva 
jelentős; 
– az övezeteken és az agglomerációkon belü li olyan egyéb területek szintjeir ől 
szolgáltassanak adatokat, amelyek a teljes lakosság expozíciója vonatkozásában reprezentatívak. 
2. A mintavételi pontokat általá ban úgy kell elhelyezni, hogy ne mérjék a közvetlen 
közelükben lév ő igen kicsiny mikrokörnyezetet, amely azt jelenti, hogy egy 
mintavételi pontot úgy kell elhe lyezni, hogy a vizsgált leveg ő lehetőleg a közlekedési 
helyszínek körül legalább 200 m2-es terület leveg őjének, az ipari helyszíneken pedig 
legalább 250 m x 250 m-es terület leveg őjének min őségére vonatkozóan 
reprezentatív legyen. 
3. A városi hátter ű helyszíneket úgy kell meghatározni, hogy szennyezési szintjüket az 
állomástól az uralkodó széljárás irányá val ellentétes irányban elhelyezked ő 
valamennyi forrás integrált hozzájárulása be folyásolja. A szennyezési szintet tekintve 
rgyetlen forrás sem lehet uralkodó, hacsak  az ilyen helyzet nem kifejezetten jellemz ő 
egy adott nagyobb városi térségre. A mi ntavételi pontoknak tipikusan több 
négyzetkilométer vonatkozásában kell reprezentatívnak lenniük. 
4. Amennyiben a háttérszintek vizsgálata  a cél, a mintavételi helyszínt nem 
befolyásolhatják a közelében lév ő agglomerációk vagy ipari helyszínek, azaz néhány 
kilométeren belül található helyszínek. 
5. Amennyiben az ipari források hozzájárulásait is vizsgálják, legalább egy mintavételi 
pontot fel kell állítani a forrásh oz képest szélirányban elhelyezked ő legközelebbi 
lakott településen. Amennyiben a háttérkoncentráció nem ismeretes, a f ő szélirányon 
belül egy további mintavét eli pontot kell elhelyezni. 
6. A mintavételi pontoknak, a hol csak lehetséges, a nem közvetlen közelükben lév ő 
hasonló helyekre nézve is reprezentatívnak kell lenniük. 
 
HU 41   HU 7. Figyelembe kell venni a mintavételi pont ok elhelyezésének szükségét olyan 
szigeteken is, ahol arra az emberi egészs ég védelme érdekében ilyen igény merül fel. 
b) A növényzet védelme 
A növényzet védelmét megcélzó mintavét eli pontokat az agglomerációktól és az 
övezetekt ől több mint 20 km-re, vagy pedig egyéb beépített területekt ől, ipari 
telephelyekt ől, illetve autópályáktól több mint  5 km-re kell helyezni, amely azt 
jelenti, hogy a mintavételi pontot úg y kell elhelyezni, hogy a vizsgált leveg ő legalább 
1000 km2-es környez ő területre vonatkozóan repr ezentatív legyen. Bizonyos 
tagállam telepíthet olyan mintavételi pontot  is, amely a földrajzi körülményekre való 
tekintettel közelebb helyezkedik el, vagy kisebb terület leveg őminőségére 
vonatkozóan reprezentatív. 
Figyelembe kell venni, hogy a szigeteken is szükség van a leveg ő minőségének 
vizsgálatára. 
B. K ISLÉPTÉK Ű ELHELYEZÉS  
A megvalósíthatóság határain belül a következ őket kell alkalmazni: 
– a mintavételi szonda bemeneti nyílása kör üli légáramlásnak zav artalannak kell 
lennie (legalább 270°-os szögben legye n szabad) anélkül, hogy a mintavev ő 
készülék közelében a légáramlást bármilyen akadályozó tényez ő befolyásolná 
(általában annyi mé terre az épületekt ől, erkélyekt ől, fáktól és egyéb 
akadályoktól, amely távolság kétszer akkora, mint amennyivel az akadály a 
mintavételi szonda fölé magasodik;  és legalább 0,5 méterre legyen a 
legközelebbi épülett ől abban az esetben, ha a mintavételi pontok az épület 
vonalában mérik a leveg őminőséget); 
– a mintavételi pontok bemeneti nyílását általában a földfelszínt ől számított 
1,5 m-es (belégzési magassá g) és 4 m-es magasság között kell elhelyezni. 
Egyes esetekben magasabb (legfeljebb 8 mé ter) elhelyezésére is szükség lehet. 
A magasabb ponton való elhelyezés akkor is  helyénvaló lehet, ha az állomás 
nagyobb területre vonatkozóan reprezentatív; 
– a mintavev ő szonda bemeneti nyílását nem lehet a források közvetlen közelébe 
elhelyezni a környezeti leveg ővel el nem keveredett kibocsátások közvetlen 
mintavételének elkerülése érdekében; 
– a mintavev ő szonda kimeneti nyílását úgy ke ll elhelyezni, hogy a kibocsátott 
levegő ne áramolhasson vissza a mintavev ő bemeneti nyílásába; 
– mintavevők elhelyezése közlekedési helyszíneken: 
(a) valamennyi szennyez ő anyagra nézve az ilye n mintavételi pontokat a 
főbb forgalmi csomópontok szélét ől legalább 25 méterre és a 
legközelebbi forgalmi sáv közepét ől legalább 4 méterre kell elhelyezni; 
(b) a nitrogén-dioxid és a szén-monoxi d esetében a bemeneti nyílásokat a 
járdaszegélyt ől legfeljebb 5 méterre kell elhelyezni; 
 
HU 42   HU (c) a por, az ólom és a benzol esetében a bemeneti nyílásokat úgy kell 
elhelyezni, hogy az reprezentatív le gyen az épület vonalához közeli 
levegő minőségének vonatkozásában, de ne legyen a járdaszegélyt ől 
10 méterre távolabb. 
Az alábbi tényez őket szintén figyelembe lehet venni: 
– zavaró források; 
– biztonság; 
– hozzáférhet őség; 
– elektromos áram és telekomm unikációs kapcsolat elérhet ősége; 
– a helyszín láthatósága a környezetéhez képest; 
– a lakosság és az üzemeltet ők biztonsága; 
– annak kívánalma, hogy a különböz ő szennyez ő anyagok mintavételi pontjainak 
telepítése összehangolt legyen; 
– tervezési követelmények. 
C. A  HELYSZÍN KIVÁLASZTÁSÁNAK DOKUMENTÁLÁSA ÉS FELÜLVIZSGÁLATA  
A helyszín kiválasztásának eljárásai teljes kör ű dokumentálását még a besorolási 
szakaszban el kell végezni olyan m ódszerek segítségével, mint a környez ő terület 
iránytűvel tájolt fényképe és a hozzá tartozó részletes térkép. A nnak biztosítására, 
hogy a kiválasztási kritériumok az id ő múlásával is érvényesek maradjanak, a 
helyszíneket rendszeres id őközönként felül kell vizsgáln i, a dokumentációt pedig 
meg kell újítani. 
 
HU 43   HU IV. MELLÉKLET  
A KONCENTRÁCIÓTÓL FÜGGETLEN HÁTTER Ű HELYSZÍNEKEN TÖRTÉN Ő 
MÉRÉS 
A. C ÉLKITŰZÉSEK  
Az ilyen mérések f ő célkitűzése a háttér szintjeivel kapcsolatos megfelel ő információk 
hozzáférhet őségének biztosítása. Ezek az információk elengedhetetlenek a szennyezettebb 
övezetek magasabb szintjeinek (mint például városi hátterek, iparhoz és közlekedéshez kapcsolódó helyek) felmérése, a szennyez ő anyagok hosszú távon történ ő terjedéséb ől eredő 
lehetséges hozzájárulások vizsgálata és forrás ok felosztásának elemzése miatt , valamint 
nélkülözhetetlenek az ol yan különleges szennyez ő anyagok megértéséhez, mint a por. A 
háttérről szóló ezen információk továbbá kulcsfontosságúak a modellezés megnövekedett 
használatához a városi területeken is. 
B. A
NYAGOK  
A PM 2,5 mérésének legalább a tömegkon centrációt és a megfelel ő vegyületeket mérnie kell 
ahhoz, hogy a por kémiai összetev őit jellemezze. A mérésnek legalább a következ ő kémiai 
anyagokra kell kiterjednie. 
SO 42- N a+NH 4+Ca2+Elemi szén (EC) 
NO 3- K+ Cl-Mg2+Szerves szén (OC) 
C. E LHELYEZÉS  
Különösen a vidéki hátter ű területeken kell méréseket végezni a III. melléklet A., B. és C. 
részének megfelel ően. 
 
HU 44   HU V. MELLÉKLET  
A KÖRNYEZETI LEVEG ŐBEN LÉV Ő KÉN-DIOXID (SO 2), NITROGÉN-DIOXID 
(NO 2) ÉS NITROGÉN-OXIDOK, POR (PM 10, PM 2,5), ÓLOM, SZÉN-MONOXID ÉS 
BENZOL HELYHEZ KÖTÖTT MÉRÉSÉRE  SZOLGÁLÓ MINTAVÉTELI PONTOK 
MINIMÁLIS SZÁMA MEGHATÁROZÁSÁNAK KRITÉRIUMAI 
A. A  HELYHEZ KÖTÖTT MÉRÉSRE SZOLGÁLÓ MINTAVÉTELI PONTOK MINIMÁLIS 
SZÁMA , AMELY MÉRÉSEK SORÁN AZ EMBERI EGÉSZSÉG VÉDELMÉT SZOLGÁLÓ 
HATÁRÉRTÉKEK VAGY KONCENTRÁCIÓS FELS Ő HATÁROK BETARTÁSÁNAK 
VIZSGÁLATA FOLYIK OLYAN ÖVEZETEKBEN ÉS AGGLOMERÁCIÓKBAN , AHOL A 
HELYHEZ KÖTÖTT MÉRÉS SZÁMÍT AZ EGYEDÜLI INFORMÁCIÓFORRÁS  
a) Diffúz források 
Az agglomeráció vagy övezet 
népessége (ezer)  
 Ha a koncentrációk túllépik a 
felső vizsgálati küszöbértéket(1)Ha a maximális koncentrációk a 
felső és az alsó vizsgálati 
küszöbérték között helyezkednek el
0-249 1 1 
250-499 2 1 
500-749 2 1 
750-999 3 1 
1 000-1 499 4 2 
1 500-1 999 5 2 
2 000-2 749 6 3 
2 750-3 749 7 3 
3 750-4 749 8 4 
4 750-5 999 9 4 
≥ 6 000 10 5 
(1) A NO 2-re, a porra, a szén-monoxidra és a benzolra vonatkozóan: biztosítani kell legalább egy városi 
hátterű ellenőrzőállomást és egy közlekedési helyszínen  elhelyezett állomást feltéve, hogy ez nem 
növeli a mintavételi pontok számát. Egy adott tagállamban a városi hátter ű állomások és a közlekedési
helyszíneken elhelyezett állomások összlétszáma között legfeljebb kétszeres lehet a különbség.  
b) Pontforrások 
A szennyezésnek a pontforrások környezetében történ ő vizsgálatához a helyhez kötött 
mérésekre szolgáló mintavételi pontok számát a kibocsátások s űrűsége, a környezeti leveg ő 
 
HU 45   HU szennyezettségének valószín ű eloszlása és a lakosság potenciális expozíciója 
figyelembevételével kell kiszámítani. 
B. A  HELYHEZ KÖTÖTT MÉRÉSEKRE SZOLGÁLÓ MINTAVÉTELI PONTOK MINIMÁLIS 
SZÁMA , AMELY MÉRÉSEK AZ EMBERI EGÉSZSÉG VÉDELMÉT CÉLZÓ PM 2,5-
EXPOZÍCIÓ CSÖKKENTÉSÉRE VONATKOZÓ CÉL BETARTÁSÁNAK VIZSGÁLATÁRA IRÁNYULNAK 
 
E célból a 100 000 lakost meghaladó aggl omerációkban és további övezeteiben egy 
millió lakosonként egy mintavételi pontot kell m űködtetni. Ezen mintavételi pontok 
egybeeshetnek az A. szakaszban meghatározott mintavételi pontokkal. 
C. A  HELYHEZ KÖTÖTT MÉRÉSEKRE SZOLGÁLÓ MINTAVÉTELI PONTOK MINIMÁLIS 
SZÁMA , AMELY MÉRÉSEK A NÖVÉNYZETNEK AZ AGGLOMERÁCIÓKTÓL ELTÉR Ő 
ÖVEZETEKBEN TÖRTÉN Ő VÉDELMÉRE SZOLGÁLÓ KRITIKUS SZINTEK 
BETARTÁSÁNAK VIZSGÁLATÁRA IRÁNYULNAK  
Ha a maximális koncentrációk túllépik a 
felső vizsgálati küszöbértéket  Ha a maximális koncentrációk a fels ő és az alsó 
vizsgálati küszöbérték között helyezkednek el  
20 000 km2-ként egy állomás  40 000 km2-ként egy állomás  
Szigeteken lév ő övezetekben a helyhez kötött mérésekre szolgá ló mintavételi pontok 
számát a környezeti leveg ő szennyezettségének valószín ű eloszlása és a növényzet 
potenciális expozíciójának figyele mbe vételével kell kiszámítani. 
 
HU 46   HU VI. MELLÉKLET  
A KÉN-DIOXID, A NITROGÉN-DIOXID ÉS A NITROGÉN-OXIDOK, A POR (PM 10 
ÉS PM 2,5), AZ ÓLOM, A SZÉN-MONOXID ÉS A BENZOL KONCENTRÁCIÓJÁNAK 
VIZSGÁLATÁRA VONATKOZÓ REFERENCIAMÓDSZEREK 
A. MÉRÉSI REFERENCIAMÓDSZEREK  
1. A kén-dioxid mérésének referenciamódszere 
A kén-dioxid mérésének referencia módszere az, amit az EN14212:2005 „A 
környezeti leveg ő minősége – A kén-dioxidnak az ul traibolya fluoreszcenciás 
mérésére vonatkozó szabványmódszer” elnevezés ű szabványban határoztak meg. 
2. A nitrogén-dioxid és nitrogén-oxido k mérésének referenciamódszere 
A nitrogén-dioxid és nitrogén-oxidok mé résének referenciamódszere az, amit az 
EN14211:2005 „A környezeti leveg ő minősége – A nitrogén-di oxid és a nitrogén-
monoxid koncentrációjának a kemilumi neszcenciás mérésére vonatkozó 
szabványmódszer” elnevezés ű szabványban határoztak meg. 
3. Az ólom mintavételének és mérésének referenciamódszere 
Az ólom mintavételének referenciamódszere az, ami ezen melléklet A. szakaszának 
4. pontjában került bemutatásra. Az ólom mérésének referenciamódszere az, amit az 
EN14902:2005 „A környezeti leveg őben lévő Pb/Cd/As/Ni megállapításának 
referenciamódszere” elnevezés ű szabványban határoztak meg. 
4. A PM 10 mintavételének és mérésé nek referenciamódszere 
A PM 10 mintavételének és mérésének re ferenciamódszere az, amit az EN12341:1999 
„A leveg ő minősége – A lebeg ő por PM 10-frakciójának megállapítása – 
Referenciamódszer és helyszíni vizsgálati  eljárás a mérési mó dszerekkel egyenérték ű 
referenciák kimutatására” elnevezés ű szabványban határoztak meg. 
5. A PM 2,5 mintavételének és mérésének referenciamódszere 
A PM 2,5 mintavételének és mérésének re ferenciamódszere az, amit az EN14907:2005 
„A környezeti leveg őben lévő lebegő por PM 2,5-tömegfrakciójának megállapítására 
szolgáló gravimetriai mérés szabványmódszere” elnevezés ű szabványban határoztak 
meg. 
6. A benzol mintavételének és mérésének referenciamódszere 
A benzol mérésének referenciamódszere az, amit az EN14662:2005 „A környezeti 
levegő minősége – A benzolkoncentráció méréséne k referenciamódszere” elnevezés ű 
szabvány 1., 2. és 3. részében határoztak meg. 
 
HU 47   HU 7. A szén-monoxid mérésének referenciamódszere 
A szén-monoxid mérésének referenciamódszere az, amit az EN14626:2005 „A 
környezeti leveg ő minősége – A szén-monoxid koncentrációjának a nem diszpergáló 
infravörös spektroszkópiai mérésére vonatkozó szabványmódszer” elnevezés ű 
szabványban határoztak meg. 
8. Az ózon mérésének  referenciamódszere 
Az ózon mérésének referenciamódszere az, amit az EN14625:2005 „A környezeti 
levegő minősége – Az ózon koncentrációjának az ultraibolya-fotometriai mérésére 
vonatkozó szabványmódszer” elnevezés ű szabványban határoztak meg. 
B. A Z EGYENÉRTÉK ŰSÉG KIMUTATÁSA  
1. A tagállam használhat bármely olyan egyéb módszert, ami a fenti módszer 
bármelyikével bizonyíthatóan egyenérték ű eredményt ad, vagy a por esetében 
bármely olyan egyéb módszert, amelyr ől az érintett tagállam bizonyítani tudja, hogy 
az szorosan kapcsolódik a referencia módszerhez. Ebben az esetben az ilyen 
módszerrel elért eredménye ket korrigálni kell anna k érdekében, hogy egyenérték ű 
eredményt kapjanak azzal, amit a refere nciamódszer használatával kaptak volna. 
2. A Bizottság arra kötelezheti a tagállamoka t, hogy jelentést készítsenek és nyújtsanak 
be az egyenérték űség kimutatásáról a fenti (1) bekezdésnek megfelel ően. 
3. A (2) bekezdésben említett jelentés elfogadhatóságának vizsgálata során a Bizottság 
hivatkozik az egyenérték űség kimutatásáról szóló útmutatójára (amely még kiadásra 
vár). Amennyiben a tagállamok átmeneti tényez őket használtak az egyenérték űség 
megközelít őleg történ ő felbecsléséhez, akkor ezeket a tényez őket a bizottsági 
útmutatóra hivatkozva hitelesí teni és/vagy módosítani kell. 
4. A tagállamok biztosítják, hogy adott eset ben a kiigazítást a régi mérésekre 
visszamen őleg is végrehajtják az adatok könnyebb összehasonlításának elérése 
érdekében. 
C. S ZABVÁNYOSÍTÁS  
A gáznem ű szennyez ő anyagok térfogatát 293 K h őmérsékletre és 101,3 kPa 
nyomásra kell szabványosítani. A por és a porban lév ő vizsgálandó anyagok (pl. ólom) 
mintatérfogata a környezeti  feltételekre vonatkozik. 
 
HU 48   HU VII. MELLÉKLET  
CÉLÉRTÉKEK ÉS HOSSZÚ TÁVÚ CÉLKIT ŰZÉSEK  
A. A Z ÓZONRA VONATKOZÓ CÉLÉRTÉKEK ÉS HOSSZÚ TÁVÚ CÉLKIT ŰZÉSEK  
1. Meghatározások és kritériumok 
a) Meghatározások Az AOT40 (mértékegysége: (µg/m³) × óra): a 80 µg/m³-nél (= 40 ppb) magasabb és a 
80 µg/m³ óránkénti koncentráció különbsége adott id őszak alatt naponta csupán a közép-
európai id ő szerint 8.00 és a 20.00 között mért óránkénti adatok felhasználásával
1. 
b) Kritériumok 
Az adatok összesítése és a statisztikai paraméterek kiszámítása során az érvényesség 
ellenőrzésénél az alábbi kritériumokat kell alkalmazni: 
Paraméter  Szükséges érvényes adathányad  
1 órás értékek  75 % (azaz 45 perc)  
8 órás értékek  az értékek 75 %-a (azaz 6 óra)  
A legnagyobb napi 8 órás 
középérték a 8 órás 
mozgóátlagok közül a 8 órás mozgóátlagok 75 %-a (azaz naponta 18 darab 8 órás átlag)  
AOT40  az AOT40-érték kiszámítására meghatározott id őtartam 1 órás értékeinek 
90%-a (a) 
Éves középérték  a nyáron mért 1 órás értékek 90 %-a (á prilistól szeptemberig) és a télen mért 1 
órás értékek 75 %-a (januártól márciusig, októbert ől decemberig), a hónapokat 
külön mérik  
A túllépések száma és a havi maximális értékek
 a napi legnagyobb 8 órás középérték 90 %-a (havi 27 érték)közép-európai id ő 
szerint 8.00 és 20.00 óra között mért 1 órás értékek 90 %-a  
                                                 
1 illetve a megfelel ő időtartam a félrees ő területeken. 
 
HU 49   HU A túllépések száma és a évi 
legnagyobb értékek  öt hónap a nyári id őszak (áprilistól szeptemberig) hat hónapjából  
(a) Amennyiben nem áll rendelkezésre az összes lehets éges mért adat, az AOT40-értékek kiszámítására a 
következő együtthatót kell használni:  
AOT40 becsült = AOT40 mért x az összes lehetséges órák száma* a mért óránkénti értékek 
száma  
* az AOT40 meghatározásában szerepl ő órák száma (azaz a közép-európai id ő szerint 8.00 és 20.00 óra 
között mért órák a növényzet védelmére vonatkozóan minden évben május 1-jét ől július 31-ig, és az 
erdő védelmére vonatkozóan április 1-t ől szeptember 30-ig).  
2. Célértékek 
Célkitűzés Átlagszámítási 
időszak  Célérték  A célérték 
elérésének 
időpontja  
Az emberi egészség 
védelme  a legnagyobb napi 8 órás 
középérték 
(a) 120 µg/m3, egy naptári évben 
legfeljebb 25-ször lehet meghaladni, 
három évi átlagban (b) 2010 
A növényzet védelme  Májustól júliusig  AOT40 (1 órára vonatkozó értékekből számolt) 
18 000 µg/m
3 x óra, öt éves 
átlagban(b)  2010 
(a) A koncentráció legnagyobb napi 8 órás középértékét úgy kell kiválasztani, hogy az óránkénti 
adatokból számított és minden órában frissített,  8 órás mozgóátlagokat vesszük figyelembe. 
Minden így számított 8 órás átlag arra a napra vonatkozik, amelyen végz ődik, vagyis minden 
napnál az arra a napra es ő első számítási id őszak az el őző nap 17:00 órájától az adott nap 1:00 
órájáig terjed ő időszak lesz, az utolsó számítási id őszak pedig az adott napon a 16:00 és 24:00 óra 
közötti id őszak. 
(b) Ha a három évre vagy az öt évre vonatkozó átla got nem lehet megállapítani teljes és egymást 
követő éves adatok sorozata alapján, akkor a célértékek betartásának ellen őrzéséhez megkövetelt 
minimális éves adatok a következ ők: 
– az emberi egészség védelmének célértéke érde kében: egy évre vonatkozó érvényes adat; 
– a növényzet védelmének célértéke érdekében: három évre vonatkozó érvényes adat.  
3. Hosszú távú célkit űzések 
Célkitűzés Átlagszámítási id őszak Célérték  A hosszú távú 
célkitűzés 
elérésének 
időpontja  
Az emberi egészség 
védelme  A legnagyobb napi 8 órás középérték(a) egy naptári 
éven belül
 120 µg/m3 - 
A növényzet védelme  Májustól júliusig  AOT40(1 órára vonatkozó 
értékekből számolt)  
6 000 µg/m3 x óra  - 
 
HU 50   HU VIII. MELLÉKLET  
AZ ÓZONKONCENTRÁCIÓ VIZSGÁLA TÁHOZ HASZNÁLT MINTAVÉTELI 
PONTOK OSZTÁLYOZÁSÁNAK ÉS ELHELYEZÉSÉNEK KRITÉRIUMAI 
A helyhez kötött mérésekre a következ ők vonatkoznak: 
A. N AGYLÉPTÉK Ű TELEPÍTÉS  
Az állomás 
fajtája  A mérés célkit űzései Reprezentativitás(a) A nagylépték ű telepítés kritériumai  
Városi  Az emberi egészség védelme:
a városi lakosság ózonexpozíciójának 
meghatározása, azaz ahol a 
népsűrűség és az 
ózonkoncentráció viszonylag 
magas és a teljes lakosság 
vonatkozásában reprezentatívNéhány km
2 Távolabb a helyi kibocsátások, például 
közlekedés, benzinkutak, stb. hatásától; Jó szellőzésű helyszínek, ahol megfelel ően 
kevert szintek mérhet ők; Olyan területek, 
mint például a városok lakó- vagy vásárlónegyedei, parkok (a fáktól távol), 
alacsony gépjárm űforgalmú vagy 
forgalommentes nagy utcák vagy terek, oktatás, sport vagy pihenés céljából 
látogatott nyílt területek
 
Külvárosi  Az emberi egészség és a 
növényzet védelme: 
az agglomerációk peremén 
lévő lakosság és növényzet 
expozíciójának 
meghatározása, ahol a 
legmagasabb olyan ózonszint lép fel, amelynek a lakosság 
és a növényzet közvetetten 
vagy közvetlenül ki lehet téveNéhány tíz km
2 Bizonyos távolságra a maximális 
kibocsátások területét ől a főbb szélirány(ok) 
irányában az ózonképz ődés kedvez ő 
körülményei idején; Ahol az agglomeráció küls ő peremén 
található lakosság, érzékeny 
haszonnövények vagy ökológiai rendszerek magas ózonszintnek vannak kitéve; 
Adott esetben néhány külvárosi állomás, a 
maximális kibocsátás területét ől az uralkodó 
széljárás irányával ellentétes irányban az 
ózon regionális hátter ű szintjeinek 
meghatározása céljából 
 
Vidéki  Az emberi egészség és a 
növényzet védelme: 
a lakosságot, a haszonnövényeket és a 
természetes ökológiai 
rendszereket ér ő 
szubregionális (kistérségi) 
szintű ózonkoncentráció 
meghatározása
 Szubregionális 
(kistérségi) szintek 
(néhány km2) Az állomások elhelyezhet ők természetes 
ökológiai rendszerekben, erd őkben vagy 
haszonnövényekben gazdag kis településeken és/vagy területeken; 
A közvetlen helyi kibocsátások (például 
ipari telephelyek vagy utak) hatásától távoli ózonra vonatkozólag reprezentatív. 
Nyílt területeken található helyszíneken, 
kivéve a magas hegycsúcsokat
 
 
HU 51   HU Vidéki háttér  A növényzet és az emberi 
egészség védelme: 
a haszonnövényeket és a 
természetes ökológiai rendszereket ér ő regionális 
szintű ózonkoncentráció 
meghatározása, valamint a lakosság expozíciójának 
vizsgálata
 Regionális/nemzeti/ko
ntinentális szintek 
(1 000 km2-től 10 000 
km2-ig)  alacsonyabb néps űrűségű területeken 
elhelyezett állomások, pl. természetes 
ökológiai rendszerekben, erd őkben gazdag 
helyszíneken, városi, ipari területekt ől és 
helyi kibocsátásoktól távolabb; 
Kerülni kell az olyan helyszínt, amely 
kedvez a talajközeli inverziós körülmények fokozott helyi kialakulásának, illetve a 
magasabb hegységek csúcsait; 
Az erős helyi jelleg ű napi szélciklussal 
jellemezhet ő tengerparti területek nem 
javasoltak.
 
(a) A mintavételi pontoknak, ahol csak lehetséges, re prezentatívnak kell lenniük a nem közvetlen közelükben
lévő hasonló helyekre nézve.  
A vidéki és vidéki hátter ű állomások elhelyezése lehet őség szerint össz hangban kell, hogy 
álljon a a Közösség erd őinek a légköri szennyezés elleni védelmér ől szóló 3528/86/EGK 
tanácsi rendelet végrehajtására vonatkoz ó részletes szabályok meghatározásáról szóló 
1091/94/EK bizottsági rendelet1 ellenőrzési követelményeivel. 
B. K ISLÉPTÉK Ű ELHELYEZÉS  
A III. melléklet B. szakaszában meghatározott kislépték ű elhelyezési eljárást kell alkalmazni a 
megvalósíthatóság határain be lül, és azt is biztosítani kell, hogy a mintavételi szonda 
bemeneti nyílása megfelel ő távolságra helyezkedjen el olyan forrásoktól, mint a kemencék és 
az égetőművek légjáratai, valamint legalább 10 méterr e a legközelebbi úttól, amely távolságot 
a forgalom intenzitásának függvényében növelik. 
C. A  HELYSZÍN KIVÁLASZTÁSÁNAK DOKUMENTÁLÁSA ÉS FELÜLVIZSGÁLATA  
A III. melléklet C. szakaszában meghatá rozott eljárást kell alkalmazni megfelel ő szűrés, 
valamint az ellen őrzési adatoknak az adott helyszínen mért, az ózonkoncentrációt befolyásoló 
meteorológiai és fotokémiai fo lyamatok összefüggésében történ ő értelmezése mellett. 
                                                 
1 HL L 125., 1994.5.18., 1. o. 
 
HU 52   HU IX. MELLÉKLET  
A KÖRNYEZETI LEVEG ŐBEN TALÁLHATÓ ÓZONKONCENTRÁCIÓ HELYHEZ 
KÖTÖTT MÉRÉSÉRE SZOLGÁLÓ  MINTAVÉTELI PONTOK SZÁMA 
MEGHATÁROZÁSÁNAK KRITÉRIUMAI 
A. A  CÉLÉRTÉKEK , A HOSSZÚ TÁVÚ CÉLKIT ŰZÉSEK VALAMINT A TÁJÉKOZTATÁSI ÉS 
RIASZTÁSI KÜSZÖBÉRTÉKEK BETARTÁSÁNAK VIZSGÁLATA CÉLJÁBÓL VÉGZETT HELYHEZ KÖTÖTT FOLYAMATOS MÉRÉSEKRE SZOLGÁLÓ MINTAVÉTELI PONTOK MINIMÁLIS SZÁMA ABBAN AZ ESETBEN
, HA AZ ILYEN MÉRÉSEK SZÁMÍTANAK 
EGYEDÜLI INFORMÁCIÓFORRÁSNAK  
Népesség 
(× 1 000)  Agglomerációk 
(városi és külvárosi) (a)Egyéb övezetek 
(külvárosi és vidéki) (a) Vidéki háttér  
< 250  1 
< 500 1 2 
< 1 000 2 2 
< 1 500 3 3 
< 2 000 3 4 
< 2 750 4 5 
< 3 750 5 6 
> 3 750 2 millió lakosonként 1 
további állomás  2 millió lakosonként 1 további állomás
 az ország minden övezetére(b) 
vonatkozó átlagos s űrűség: 50 000 
km2-ként 1 állomás 
 
(a) Legalább 1 állomás azokon a külvárosi területeken, ahol a lakosság expozíciója várhatóan a 
legmagasabb. Az agglomerációkban az állomások legalább 50 %-át külvárosi területekre kell 
telepíteni.  
(b) A domborzatilag rajzolt területeken 25 000 km2-ként 1 állomás elhelyezését javasolják. 
B. A  HELYHEZ KÖTÖTT MÉRÉSEKRE SZOLGÁLÓ MINTAVÉTELI PONTOK MINIMÁLIS 
SZÁMA A HOSSZÚ TÁVÚ CÉLKIT ŰZÉSEKET TELJESÍT Ő ÖVEZETEKBEN ÉS 
AGGLOMERÁCIÓKBAN  
Az ózonra vonatkozó mintavételi pont ok számának az egyéb kiegészít ő levegőminőségi 
vizsgálatra szolgáló móds zerekkel, például a leveg őminőség modellezésével és a közös 
elhelyezés ű nitrogéndioxid-mérésekkel e gyüttesen alkalmazva elegend őnek kell lennie az 
ózonszennyezési folyamatok alakulásának vizsgálatára és a hosszú távú célkit űzések 
betartásának ellen őrzésére. Az agglomerációkban és egyéb övezetekben elhelyezett állomások 
száma a fenti A. szakaszban meghatározott érték egyharmadára csökkenthet ő. Meg kell 
hagyni legalább egy ellen őrzőállomást, amennyiben a helyhez kötött mér őállomásokból 
származó információ számít az egyedüli inform ációforrásnak. Azokban az övezetekben, ahol 
kiegészítő vizsgálatok folynak, melyek eredmények éppen egy övezet állomás nélkül marad, a 
 
HU 53   HU szomszédos övezetekben telepített állomásokkal folytatott együttm űködésnek biztosítania kell 
az ózon koncentrációjának megfelel ő vizsgálatát a hosszú távú célkit űzések szempontjából. A 
vidéki hátter ű állomások kötelez ő sűrűsége 1/100 000 km2. 
 
HU 54   HU X. MELLÉKLET  
AZ ÓZON EL ŐANYAGAINAK MÉRÉSEI 
A. C ÉLKITŰZÉSEK  
E mérések f ő célja az ózon el őanyagai bármely alakulásán ak elemzése, a kibocsátás 
csökkentésére szolgáló stratégiák hatékon yságának elemzése, az emissziókataszter 
egységességének ellen őrzése és a kibocsátási források hozzárendelése a szennyezési 
koncentrációhoz. 
További cél az ózon kialakulása és az el őanyag terjedése megértésének el ősegítése, valamint 
fotokémiai modellek alkalmazása. 
B. A NYAGOK  
Az ózon el őanyagai mérésének ki kell terjednie legalább a nitrogén-oxidokra (NO és NO 2), 
valamint a következ ő illékony szerves vegyületekre (VOC): 
 1-butén Izoprén Etil-benzol 
Etán transz-2-butén n-hexán m+p-xilén 
Etilén cisz-2-butén i-hexán o-xilén 
Acetilén 1,3-butadién n-heptán 1,2,4-trimetil-benzol 
Propán n-pentán n-oktán 1,2,3-trimetil-benzol 
Propén i-pentán i-oktán 1,3,5-trimetil-benzol 
n-bután 1-pentén Benzol Formaldehid 
i-bután 2-pentén Toluol Az ö sszes nem mentán szénhidrogén 
C. E LHELYEZÉS  
A méréseket különösen a városi és a külvá rosi területek valamennyi olyan ellen őrzési 
helyszínén el kell végezni, amelyet ezen irányelv követelményeivel összhangban telepítettek, és az A szakaszban felsorolt ellen őrzési célok szempontjából alkalmasnak ítéltek. 
 
HU 55   HU XI. MELLÉKLET  
AZ EMBERI EGÉSZSÉG VÉDELME VONATKOZÁSÁBAN FELÁLLÍTOTT 
HATÁRÉRTÉKEK 
Átlagszámítás
i időszak Határérték  Túllépési t űrés A határérték 
elérésének 
időpontja  
Kén-dioxid  
1 óra 350 µg/m3, egy naptári évben 
legfeljebb 24-szer léphet ő túl  150 µg/m3 (43 %)   
1 nap 125 µg/m3, egy naptári évben 
legfeljebb 3-szor léphet ő túl  –  
Nitrogén-dioxid  
1 óra 200 µg/m3, egy naptári évben 
legfeljebb 18-szor léphet ő túl  1999. július 19-én 50 %, amely érték 
2001. január 1-jével és ezentúl minden 12 hónapban azonos éves 
százalékarányban csökken, hogy 2010. 
január 1-jére elérje a 0 %-ot
 2010. január 1.  
Naptári év  40 µg/m3 1999. július 19-én 50 %, amely érték 
2001. január 1-jével és ezentúl 
minden 12 hónapban azonos éves százalékarányban csökken, hogy 
2010. január 1-jére elérje a 0 %-ot
 2010. január 1.  
Szén-monoxid  
A legnagyobb napi 8 órás 
középérték
 10 mg/m3 60 %  
Benzol  
Naptári év  5 µg/m3 2000. december 13-án 5 µg/m3 (100 
%), amely érték 2006. január 1-jével és ezentúl minden 12 hónapban 1 
µg/m
3-rel csökken, hogy 2010. január 
1-jére elérje a 0 %-ot  2010. január 1.  
Ólom  
Naptári év  0,5 µg/m3 100 %  
 
HU 56   HU PM 10 
1 nap 50 µg/m3, egy naptári évben 
legfeljebb 35-ször léphet ő túl  50 %  
Naptári év  40 µg/m3 20 %  
(1) A legnagyobb napi 8 órás középértéket úgy kell kiválasztani, hogy az óránkénti adatokból számított és 
minden órában frissített, 8 órás mozgó átlagokat vesszük figyelembe. Minden így számított nyolcórás 
átlag arra a napra vonatkozik, amelyen végz ődik, vagyis minden napnál az arra a napra es ő első 
számítási id őszak az el őző nap 17:00 órájától az adott nap 1:00 órájáig terjed ő időszak lesz, az utolsó 
számítási id őszak pedig az adott napon a 16:00 és 24:00 óra közötti id őszak. 
 
HU 57   HU XII. MELLÉKLET  
TÁJÉKOZTATÁSI ÉS RIAS ZTÁSI KÜSZÖBÉRTÉKEK 
A. A Z ÓZONTÓL ELTÉR Ő SZENNYEZ Ő ANYAGOKRA VONATKOZÓ RIASZTÁSI 
KÜSZÖBÉRTÉKEK  
Három egymást követ ő órában olyan területen kell mérni, amely legalább 100 km2 
területre, illetve egy teljes övezetre vagy agglomerációra jellemz ő, amely területek 
közül a legkisebbet ke ll figyelembe venni.  
Szennyez ő anyag  Riasztási küszöbérték  
Kén-dioxid  500 µg/m3 
Nitrogén-dioxid  400 µg/m3 
B. A Z ÓZONRA VONATKOZÓ TÁJÉKOZTATÁSI ÉS RIASZTÁSI KÜSZÖBÉRTÉKEK  
Cél Átlagszámítási id őszak Küszöbérték  
Információk  1 óra 180 µg/m3 
Riasztás  1 óra (a) 240 µg/m3 
(a) A 18. cikk végrehajtásával kapcsolatban a küszöbérték-túllépést három egymást követ ő 
órában kell mérni vagy erre az id őtartamra kell el őrejelzést tenni. 
 
HU 58   HU XIII. MELLÉKLET  
A NÖVÉNYZET VÉDELME VONATKOZÁ SÁBAN FELÁLLÍTOTT KRITIKUS 
SZINTEK 
Átlagszámítási id őszak Kritikus szint  Túllépési t űrés A kritikus szint 
elérésének id őpontja  
Kén-dioxid  
Naptári év és tél (október 
1-től március 31-ig)  20 µg/m3 –  
Nitrogén-oxidok  
Naptári év  30 µg/m3 NO x –  
 
HU 59   HU XIV. MELLÉKLET  
A PM 2,5-TEL KAPCSOLATOS EXPOZÍCIÓ-CSÖKKENTÉSRE VONATKOZÓ CÉL 
ÉS KONCENTRÁCIÓS FELS Ő HATÁR  
A. Á TLAGEXPOZÍCIÓ -MUTATÓ (AVERAGE EXPOSURE INDICATOR )  
A µg/m3-ben kifejezett átlagexpozíc ió-mutató városi hátter ű helyszíneken végzett 
méréseken alapul (a ta gállamok területén lév ő övezetekben és agglomerációkban). 
Az átlagexpozíció-mutatót a koncentráci ó három naptári évre vonatkozó éves 
mozgóátlaga alapján állapítják meg, amely számításához a 6. és 7. cikk szerint felállított valamennyi mintavételi pont átlagát veszik. A 2010-es referenciaév 
átlagexpozíció-mutatója a 2008, 2009 és 2010-es évek koncentrációjának középértéke. Hasonlóképpen a 2020-as évre vonatkozó mutató három éves 
koncentráció mozgóátlaga, amelynek szám ításához valamennyi mintavételi pont 
2018, 2019 és 2020-as átlagát veszik. 
B. E
XPOZÍCIÓ -CSÖKKENTÉSRE VONATKOZÓ CÉL  
2010-re megvalósítandó expozíció-cs ökkentésre vonatkozó cél az AEI-t 
illetően Az expozíció-
csökkentésre 
vonatkozó cél 
elérésének id őpontja  
20 % 2020 
Amennyiben a µg/m3-ben kifejezett átlagexpozíció-m utató a referenciaévben 7µg/m3 
vagy annál kevesebb, az expozíció-csökke ntésre vonatkozó cél nulla lesz. 
C. K ONCENTRÁCIÓS FELS Ő HATÁR  
Átlagszámí
tási 
időszak Koncentrációs 
felső határ  Túllépési t űrés (1) A koncentrációs 
felső határnak 
való megfelelés 
időpontja  
Naptári év  25 µg/m3 Ezen irányelv hatályba lépésének napján 20 
%, amely arány a következ ő január 1-jével 
és minden 12 hónapban azonos éves százalékarányban csökken, hogy 2010. 
január 1-jére elérje a 0 %-ot
 2010. január 1.  
(1) A maximális túllépési t űrés alkalmazandó a 15. cikk (4) bekezdésével összhangban is.  
 
HU 60   HU XV. MELLÉKLET  
A KÖRNYEZETI LEVEG Ő MINŐSÉGÉNEK JAVÍTÁSÁRA SZOLGÁLÓ HELYI, 
REGIONÁLIS VAGY NEMZETI PROGRAMOKBAN FELTÜNTETEND Ő 
INFORMÁCIÓK 
A. A  21. CIKK ÉRTELMÉBEN A KÖVETKEZ Ő INFORMÁCIÓKAT KELL MEGADNI (TERVEK 
VAGY PROGRAMOK ): 
1. A túlzott szennyezés helye 
(a) régió; (b) város (térkép); (c) mér őállomás (térkép, földrajzi koordináták). 
2. Általános információk 
(a) az övezet típusa (város, ip ari vagy vidéki terület); 
(b) a szennyezett terület nagyságának (km2 ) és szennyezettségnek kitett lakosság 
felmérése;  
(c) hasznos éghajlati adatok;  (d) megfelel ő topográfiai adatok;  
(e) elegend ő információ az övezetekben lév ő, védelmet igényl ő célok típusával 
kapcsolatban.  
3. Felel ős hatóságok 
A fejlesztési tervek kidolgozásáért és megvalósításáért felel ős személyek neve és 
címe. 
4. A szennyezés természete és vizsgálata 
(a) az el őző évek során megfigyelt koncentráció (a javítási intézkedések 
végrehajtása el őtt); 
(b) a projekt elejét ől mért koncentráció; 
(c) a vizsgálathoz használt technikák.  
5. A szennyezés eredete 
(a) a szennyezésért felel ős főbb kibocsátási források listája (térkép); 
(b) ezen forrásokból származó kibocsátás ok összesített mennyisége (tonna/év);  
(c) a más területekb ől érkező szennyezéssel kapcsolatos információk.  
 
HU 61   HU 6. A helyzet elemzése 
(a) a túllépésért felel ős tényezők részletei (pl. közlek edés, a határokon átnyúló 
közlekedést is beleértve, másodlagos szennyez ő anyagok keletkezése a 
légkörben); 
(b) a leveg őminőség javítását célzó lehetséges intézkedések részletei.  
7. Ezen irányelv hatálybalépése el őtt már létez ő, javítást célzó intézkedések vagy 
projektek részletei, például 
(a) helyi, regionális, nemzeti, nemzetközi intézkedések; (b) ezen intézkedések megfigyelt hatásai.  
8. Ezen irányelv hatálybalépését követ ően a szennyezés csökkentése érdekében 
elfogadott intézkedések va gy projektek részletei. 
(a) a végrehajtás menetrendjére vonatkozó projektben meghatározott valamennyi 
intézkedés felsorolása és leírása; 
(b) a tervezett leveg őminőség-javulás becslése; 
(c) ezen célkit űzések eléréséhez szükséges id ő becslése.  
9. A hosszú távra tervezett vagy hosszabb távra el őirányított intézkedések, illetve 
projektek részletei. 
10. Az e melléklet szerint szükséges inform ációk kiegészítéséhez használt kiadványok, 
dokumentumok, munkák, stb. jegyzéke.  
B. A
 20. CIKK (1) BEKEZDÉSE B ) PONTJA ÉRTELMÉBEN A KÖVETKEZ Ő 
INFORMÁCIÓKAT KELL MEGADNI : (A LEVEG ŐSZENNYEZÉS CSÖKKENTÉSÉT CÉLZÓ 
PROGRAM ) 
1. E melléklet A. szakaszában me ghatározott valamennyi információ. 
2. A következ ő irányelvek végrehajtásának állapotára vonatkozó információk: 
(1) a gépjárm űvek küls ő gyújtású motorjainak kipufogógázai által okozott 
levegőszennyezés elleni intézkedésekre  vonatkozó tagállami jogszabályok 
közelítésér ől szóló, 1970. március 20-i 70/220/EGK tanácsi irányelv1 
módosítása (könny ű járművek). 
(2) a járművekben használt dízelmotorok gáz-halmazállapotú szennyez őanyag-
kibocsátása elleni intézkedések re vonatkozó tagállami jogszabályok 
                                                 
1 HL L 76., 1970.4.6., 1. o. 
 
HU 62   HU közelítésér ől szóló, 1987. december 3-i 88/77/EGK tanácsi irányelv2 
módosítása; 
(3) az illékony szerves vegyületeknek ( VOC) a benzin tárolásából és 
tárolótelepekr ől töltőállomások részére történ ő elosztásából származó 
kibocsátása csökkentésér ől szóló, 1994. december 20-i 94/63/EK európai 
parlamenti és tanácsi irányelv3; 
(4) a benzin és a dízelüzem a kör nyezetszennyezés integrált megel őzéséről és 
csökkentésér ől szóló, 1996. szeptember 24-i 96/61/EK tanácsi irányelv4. 
(5) a nem közúti mozgó gépekbe és berendezésekbe szánt bels ő égésű motorok 
gáz- és szilárd halmazállapotú szennyez őanyag-kibocsátása elleni 
intézkedésekre vonatkozó tagá llami jogszabályok közelítésér ől szóló, 1997. 
december 16-i 97/68/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv5; 
(6) anyagok min őségéről, valamint a 93/12/EGK tan ácsi irányelv módosításáról 
szóló, 1998. október 13-i 98/70/EK európa i parlamenti és tanácsi irányelv6; 
(7) a szerves oldószerek egyes tevékenys égeknél és berendezésekben történ ő 
felhasználása során keletkez ő illékony szerves vegyül etek kibocsátásának 
korlátozásáról szóló, 1999. márciu s 11-i 1999/13/EK tanácsi irányelv7; 
(8) az egyes folyékony tüzel őanyagok kéntartalmának csökkentésér ől, valamint a 
93/12/EGK irányelv módosításáról szóló, 1999. április 26-i 1999/32/EK 
tanácsi irányelv8; 
(9) a hulladékok égetésér ől szóló, 2000. december 4-i 2000/76/EK európai 
parlamenti és tanácsi irányelv9; 
(10) a nagy tüzel őberendezésekb ől származó egyes szennyez ő anyagok leveg őbe 
történő kibocsátásának korlátozásáról  szóló, 2001. október 23-i 2001/80/EK 
európai parlamenti és tanácsi irányelv; 
(11) az egyes légköri szennyez ők nemzeti kibocsátási határértékeir ől szóló, 
2001. október 23-i 2001/81/EK európai pa rlamenti és tanácsi irányelv; 
(12) a szerves oldószerek egyes fe stékekben, lakkokban és járm ű utánfényezésére 
szolgáló termékekben történ ő felhasználása során keletkez ő illékony szerves 
vegyületek kibocsátásának korlátozás áról és az 1999/13/EK irányelv 
módosításáról szóló, 2004. április 21-i 2004/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv
10; 
                                                 
2 HL L 36., 1988.2.9., 33. o. 
3 HL L 365., 1994.12.31., 24. o. 
4 HL L 257, 1996.10.10., 22. o. 
5 HL L 59., 1998.2.27., 1. o. 
6 HL L 350., 1998.12.28., 58. o. 
7 HL L 85., 1999.3.29., 1. o. 
8 HL L 121., 1999.5.11., 13. o. 
9 HL L 332, 2000.12.28, 91. o. 
10 HL L 143., 2004.4.30., 87. o. 
 
HU 63   HU (13) az energia végfelhasználás hatékonyságár ól és az energiaszolgáltatásokról 
szóló […] európai parlamenti és tanácsi irányelv11. 
(14) az 1999/32/EK rendeletnek  a hajózási tüzel őanyagok kéntartalmának 
tekintetében történ ő módosításáról szóló […] európai parlamenti és tanácsi 
irányelvjavaslat12; 
3. Az leveg őszennyezés csökkentését célzó ol yan intézkedésekre vonatkozó 
információk, amelyek végrehajtását a leveg őminőségi célkit űzések elérésével 
kapcsolatban tervezték meg, köztük: 
Az agglomerációk és az övezetek szintjén: (a) A helyhez kötött forrásokból szárma zó kibocsátás csökkent ése azáltal, hogy a 
kis és közepes méret ű tüzelőberendezések (ideértve a biomassza eltüzelésére 
használandókat is) helyhez kötött szennyez ő forrásait kibocsátáscsökkent ő 
berendezéssel látják el, vagy pedig kicserélik azokat. 
(b) A járm űvekből származó kibocsátások cs ökkentése azáltal, hogy a járm űvek 
felújítása során kibocsátáscsökkent ő berendezéssel látják őket el. Meg kell 
vizsgálni a gazdasági ösztönz ők alkalmazását a járm űvek ilyen fajta 
felújításának felgyorsítása érdekében. 
(c) A környezetbarát közbeszerzésr ől szóló kézikönyvvel
13 összhangban a közúti 
járműveknek, tüzel őanyagoknak és égési berendezéseknek a hatóságok által 
történő, a kibocsátást csökkentését célzó közbeszerzése, ideértve a következ ő 
közbeszerzéseket: 
– új járművek, ideértve az alacsony ká rosanyag-kibocsátású járm űveket 
– tisztább járm űvek a közlekedési szolgáltatásokban  
– tüzelőberendezések alacsony kibocsátású, helyhez kötött forrásai 
– alacsony kibocsátású tüzel őanyagok a helyhez kötött és a mozgó források 
számára 
(d) A közlekedésb ől eredő kibocsátásoknak a forgal om megtervezésén és 
ellenőrzésén keresztül történ ő korlátozására vonatkozó intézkedések (ideértve a 
dugódíjat, a differenciált parkolás i díjat vagy más gazdasági ösztönz őket; egy 
„alacsony kibocsátási övezet” létrehozása). 
(e) A kevésbé szennyez ő közlekedési módok felé történ ő elmozdulásra serkent ő 
intézkedések. 
                                                 
11 HL L […], […], […] o. 
12 HL L […], […], […] o. 
13 SEC(2004) 1050 
 
HU 64   HU (f) Annak biztosítása, hogy a kis, közepes és nagy lépték ű, helyhez kötött 
forrásoknál, valamint a mozgó forrásoknál alacsony kibocsátású 
tüzelőanyagokat használjanak. 
Regionális és nemzeti szinten 
(g) A leveg őszennyezésnek a 96/61/EK irányelv keretén belül meghatározott 
engedélyeken, a 2001/80/EK irányelv keretén belül meghatározott nemzeti terveken, valamint az adókhoz, díjakhoz  vagy kibocsátás-kereskedelemhez 
hasonló gazdasági eszközök használatán keresztül történ ő csökkentésére 
irányuló intézkedések. 
 
HU 65   HU XVI. MELLÉKLET  
A NYILVÁNOSSÁG TÁJÉKOZTATÁSA 
1. A tagállamok biztosítják, hogy rendsze resen a nyilvánosság rendelkezésére 
bocsátanak naprakész információkat az ezen irányelvben szabályozott szennyez ő 
anyagok környezeti koncentrációjával kapcsolatban.  
2. A környezeti koncentrációt átlagértékek fo rmájában kell bemutatni a VII., XI. és 
XIV. mellékletben meghatározott megfelel ő átlagszámítási id őszak szerint. Az 
információk minimális követelményként vala mennyi olyan szintet jelzik, amelyek 
túllépik a leveg őminőségi célkit űzések szerinti értékeket, ideértve a szabályozott 
szennyező anyagok határértékeit,  koncentrációs fels ő határait, célértékeit, riasztási 
küszöbértékeit, tájékoztatási küszö bértékeit vagy a hosszú távú célkit űzések szerinti 
értékekeit. Tartalmazniuk kell tová bbá egy rövid értékelést a leveg őminőségi 
célkitűzésekre vonatkozóan, valamint megfelel ő információkat az egészségügyi 
hatásokról.  
3. A kén-dioxid, a nitrogén-dioxid, a por, az ózon és a szén-monoxid környezeti 
koncentrációjával kapcsolatos információka t legalább naponta kell  frissíteni, ha 
pedig ez gyakorlatban megvalósítható, óránké nt. Az ólom és a benzol környezeti 
koncentrációjával kapcsolatos inform ációkat, amelyeket az utolsó 12 hónap 
átlagértékének formájában kell bemutatni,  legalább háromhavonta kell frissíteni, ha 
pedig ez gyakorlatban megvalósítható, egy havonta.  
4. A tagállamok biztosítják a lakosság kell ő időben történ ő tájékoztatását a riasztási 
küszöbérték tényleges és el őre jelzett túllépéseir ől. A részleteknek a következ ő 
adatokat kell legalább tartalmazniuk: 
(a) Az észlelt túllépéssel (túllépésekkel) kapcsolatos információk: 
– a túllépés helye vagy körzete, 
– a túllépett küszöbérték típusa (tájékoztatási vagy riasztási); 
– a túllépés kezdete és id őtartama; 
– a legmagasabb 1 órás koncentráció, valamint az ózonkoncentráció 
esetében a legmagasabb 8 órás átlag. 
(b) Előrejelzés a következ ő délutánra/nap(ok)ra: 
– a tájékoztatási és/vagy riasztási küszöbérték várható túllépésének 
földrajzi területe, 
– a koncentráció várható változása (ja vulás, stabilizálódás vagy romlás) a 
változás okaival együtt. 
(c) Az érintett népességcsoportokra, a le hetséges egészségügyi hatásokra és a 
javasolt viselkedésre vonatkozó információk: 
– a veszélyeztetett népességcsoportok; 
 
HU 66   HU – a várható tünetek leírása; 
– az érintett lakosság számára javasolt óvintézkedések, 
– hol juthatnak további információhoz; 
(d) A szennyezés csökkentésének és/vagy az annak való expozíció csökkentésének 
megelőzésével kapcsolatos információk: a f őbb források megjelölése; a 
kibocsátást csökkent ő intézkedésekre vonatkozó javaslat.  
(e) Az el őrelátható túllépések esetén a tagállam ok intézkedéseket tesznek, hogy az 
ilyen részleteket a megvalósíthatóság határain belül ismertessék. 
 
HU 67   HU XVII. melléklet  
MEGFELELÉSI TÁBLÁZAT 
Ezen irányelv 96/62/EK 
irányelv 1999/30/EK 
irányelv 2000/69/EK 
irányelv 2002/3/EK 
irányelv 
1. cikk 1. cikk 1. cikk 1. cikk 1. cikk 
2. cikk (1) –  5) bekezdése  2. cikk (1) –  
(5) bekezdése  – – – 
2. cikk (6) és  
(7) bekezdése – – – – 
2. cikk  
(8) bekezdése 2. cikk  
(8) bekezdése 2. cikk  
(7) bekezdése – – 
2. cikk  
(9) bekezdése 2. cikk  
(6) bekezdése – – 2. cikk  
(9) bekezdése 
2. cikk  (10) bekezdése 2. cikk  
(7) bekezdése 2. cikk  
(6) bekezdése – 2. cikk  
(11) bekezdése 
2. cikk  (11) bekezdése – – – 2. cikk  
(12) bekezdése 
2. cikk (12) és (13) bekezdése  – 2. cikk (13) és 
(14) bekezdése 2. cikk a) és  
b) pontja – 
2. cikk  
(14) bekezdése – – – 2. cikk  
(10) bekezdése 
2. cikk (15) és (16) bekezdése 2. cikk (9) és 
(10) bekezdése 2. cikk (8) és  
(9) bekezdése – 2. cikk (7) és  
(8) bekezdése 
2. cikk (17) és (18) bekezdése – 2. cikk (11) és 
(12) bekezdése – – 
2. cikk (19), (20) 
és (21) bekezdése  – – – – 
2. cikk  
(22) bekezdése – 2. cikk  
(10) bekezdése – – 
2. cikk (23) és 
(24) bekezdése 6. cikk  
(5) bekezdése – – – 
2. cikk  
(25) bekezdése – – – 2. cikk  
(13) bekezdése 
 
HU 68   HU 3. cikk, kivéve 
az (1) bekezdés f) pontját 3. cikk – – – 
3. cikk (1) 
bekezdésének  f) pontja – – – – 
4. cikk 2. cikk (9) és 
(10) bekezdése, 
6. cikk  
(1) bekezdése – – – 
5. cikk – 7. cikk  
(1) bekezdése 5. cikk  
(1) bekezdése – 
6. cikk (1) –  
(4) bekezdése 6. cikk (1) –  
(4) bekezdése – – – 
6. cikk  
(5) bekezdése – – – – 
7. cikk – 7. cikk (2) és  
(3) bekezdése módosítva – 5. cikk (2) és  
(3) bekezdése módosítva 
8. cikk – 7. cikk  
(5) bekezdése 5. cikk  
(5) bekezdése – 
9. cikk  – – – 9. cikk (1) 
bekezdésének első és második 
francia bekezdése 
10. cikk – – – 9. cikk (1) – 
(3) bekezdése módosítva 
11. cikk  (1) bekezdése – – – 9. cikk  
(4) bekezdése 
11. cikk  (2) bekezdése – – – – 
12. cikk 9. cikk – – – 
 
HU 69   HU 13. cikk  
(1) bekezdése – 3. cikk (1) 
bekezdése,  4. cikk (1) bekezdése,  5. cikk (1) bekezdése és  6. cikk  3. cikk (1) 
bekezdése és  4. cikk – 
13. cikk  
(2) bekezdése – 3. cikk  
(2) bekezdése és 4. cikk (2) bekezdése – – 
13. cikk  
(3) bekezdése – 5. cikk  
(5) bekezdése – – 
14. cikk – 3. cikk (1) 
bekezdése és  4. cikk  (1) bekezdése módosítva – – 
15. cikk – – – – 
16. cikk  
(1) bekezdése – – – 3. cikk  
(1) bekezdése és 4. cikk (1) bekezdése 
16. cikk  (2) bekezdése – – – 3. cikk (2) és  
(3) bekezdése 
16. cikk  (3) bekezdése – – – 4. cikk  
(2) bekezdése 
17. cikk – – – 5. cikk 
18. cikk 10. cikk 
módosítva 8. cikk (3) 
bekezdése – 6. cikk  
módosítva 
19. cikk – 3. cikk (4) 
bekezdése és  5. cikk  (4) bekezdése módosítva – – 
20. cikk – – – – 
 
HU 70   HU 21. cikk 8. cikk (1) – 
(4) bekezdése módosítva – – – 
22. cikk 7. cikk  
(3) bekezdése módosítva – – 7. cikk 
módosítva 
23. cikk 8. cikk  
(5) bekezdése 
módosítva – – 8. cikk 
módosítva  
24. cikk – 8. cikk 
módosítva 7. cikk 
módosítva 6. cikk 
módosítva 
25. cikk 11. cikk 
módosítva 5. cikk (2) 
bekezdésének második albekezdése  – 10. cikk 
módosítva  
26. cikk 
(1) bekezdése 12. cikk  
(1) bekezdése módosítva – – – 
26. cikk 
(2) bekezdése 11. cikk 
módosítva – – – 
26. cikk(3) 
bekezdése – – – – 
26. cikk(4) 
bekezdése – IX. melléklet 
módosítva – – 
27. cikk 12. cikk (2) 
bekezdése – – – 
28. cikk – 11. cikk 9. cikk 14. cikk 
29. cikk – – – – 
30. cikk – – – – 
31. cikk 13. cikk 12. cikk 10. cikk 15. cikk 
32. cikk 14. cikk 13. cikk 11. cikk 17. cikk 
33. cikk 15. cikk 14. cikk 12. cikk 18. cikk 
I. melléklet  – VIII. melléklet 
módosítva VI. melléklet  VII. melléklet  
 
HU 71   HU II. melléklet  – V. melléklet 
módosítva III. melléklet   
III. melléklet  – VI. melléklet  IV. melléklet  – 
IV. melléklet  – – – – 
V. melléklet  – VII. melléklet 
módosítva V. melléklet  – 
VI. melléklet  – IX. melléklet 
módosítva VII. melléklet  VIII. melléklet  
VII. melléklet  – – – I. melléklet , III. 
melléklet II. szakasza 
VIII. melléklet  – – – IV. melléklet  
IX. melléklet  – – – V. melléklet  
X. melléklet  – – – VI. melléklet  
XI. melléklet – I. melléklet I. 
szakasza, II. melléklet I. szakasza és III. melléklet (módosítva); IV. melléklet (változatlan)  I. melléklet , II. 
melléklet  – 
XII. melléklet  – I. melléklet II. 
szakasza, II. melléklet II. szakasza  – II. melléklet I. 
szakasza 
XIII. melléklet  – I. melléklet I. 
szakasza, II. melléklet I. szakasza – – 
XIV. melléklet  – – – – 
XV. melléklet 
A. szakasza IV. melléklet  – – – 
XV. melléklet B. 
szakasza – – – – 
 
HU 72   HU XVI. melléklet  – 8. cikk 7. cikk 6. cikk 
módosítva