ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
A tagállami döntések összemérhetőségét biztosító alapvető uniós elemek megőrzése érdekében, ugyanakkor a tagállamok azon lehetőségének korlátozása nélkül, hogy uniós célkitűzéseket teljesítsenek, meg kell adni a „mezőgazdasági terület” fogalmának keretmeghatározását. A „szántóföld”, az „állandó kultúrák” és az „állandó gyepterület” fogalmának kapcsolódó keretmeghatározását tágabban kell megadni annak érdekében, hogy a tagállamok helyi körülményeiknek megfelelően pontosíthassák a meghatározásokat. A „szántóföld” fogalmának keretmeghatározását úgy kell megadni, hogy a tagállamok e fogalmat a termelés különféle formáira – például az agrárerdészeti rendszerekre, valamint a cserjékkel és fákkal tarkított szántóföldekre is – alkalmazhassák, továbbá hogy a meghatározás az ugaroltatott területekre is kiterjedjen annak érdekében, hogy biztosítható legyen a beavatkozások termeléstől független jellege. Az „állandó kultúrák” keretmeghatározásának a tagállamok által meghatározandó, ténylegesen termelésre használt és termelésre nem használt területeket, valamint faiskolákat és rövid vágásfordulójú fás szárú energetikai ültetvényeket is magában kell foglalnia. Az „állandó gyepterület” fogalmának keretmeghatározását úgy kell megadni, hogy a tagállamok további kritériumokat határozhassanak meg, és e fogalom alá vonhassák a gyeptől vagy más egynyári takarmánynövénytől eltérő, legeltetésre vagy takarmány előállítására használható növényfajokkal borított területeket is, függetlenül attól, hogy azokat tényleges termelésre használják-e.

A tagállami döntések összemérhetőségét biztosító alapvető uniós elemek megőrzése érdekében, ugyanakkor a tagállamok azon lehetőségének korlátozása nélkül, hogy uniós célkitűzéseket teljesítsenek, meg kell adni a „mezőgazdasági terület” fogalmának keretmeghatározását. A „szántóföld”, az „állandó kultúrák” és az „állandó gyepterület” fogalmának kapcsolódó keretmeghatározását tágabban kell megadni annak érdekében, hogy a tagállamok helyi körülményeiknek megfelelően pontosíthassák a meghatározásokat. A „szántóföld” fogalmának keretmeghatározását úgy kell megadni, hogy a tagállamok e fogalmat a termelés különféle formáira – például az agrárerdészeti rendszerekre, valamint a cserjékkel és fákkal tarkított szántóföldekre is – alkalmazhassák, továbbá hogy a meghatározás az ugaroltatott területekre is kiterjedjen annak érdekében, hogy biztosítható legyen a beavatkozások termeléstől független jellege. Az „állandó kultúrák” keretmeghatározásának a tagállamok által meghatározandó, ténylegesen termelésre használt és termelésre nem használt területeket, valamint faiskolákat és rövid vágásfordulójú fás szárú energetikai ültetvényeket is magában kell foglalnia , amennyiben azok a művelési parcellákon találhatók . Az „állandó gyepterület” fogalmának keretmeghatározását úgy kell megadni, hogy a tagállamok további kritériumokat határozhassanak meg, és e fogalom alá vonhassák a gyeptől vagy más egynyári takarmánynövénytől eltérő, legeltetésre vagy takarmány előállítására használható növényfajokkal borított területeket is, függetlenül attól, hogy azokat tényleges termelésre használják-e.
4.

megállapítja, hogy a vizsgált rendelet szükséges, tekintettel arra, hogy az EU-tagállamokban egyre nagyobb a vízhiány, amely különösen a mezőgazdasági felhasználás tekintetében jelentkezik, továbbá a vízmegtakarítás érdekében is. Adatokkal alátámasztva meg kell határozni azt is, hogy mekkora vízmennyiséget lehetne ily módon megtakarítani az EU-ban. A vizsgált rendeletet továbbá az is indokolja, hogy minden tagállamban azonos feltételeket kell teremteni a mezőgazdasági termelők számára. Végső soron ez a rendelet az EU arra irányuló erőfeszítéseinek kézzelfogható megnyilvánulása, hogy a vízágazatban is körforgásos gazdaságot hozzon létre;
(8) A finanszírozási típusokat és e rendelet alapján a végrehajtási módokat annak alapján kell kiválasztani, hogy mennyire képesek megvalósítani a tevékenységek egyedi célkitűzéseit, illetve eredményeket felmutatni, különös figyelemmel az ellenőrzések költségeire, az adminisztratív terhekre és a szabályok be nem tartásának várható kockázataira. A vissza nem térítendő támogatásoknál vizsgálni kell egyösszegű átalányok, átalányfinanszírozás és átalányalapú egységköltségek, illetve a költségfüggetlen finanszírozás alkalmazásának lehetőségét is a költségvetési rendelet 125. cikkének (1) bekezdésében előirányzottak szerint. A harmadik országbeli állampolgárok társadalmi-gazdasági integrációjához kapcsolódó intézkedések végrehajtása érdekében és a közös rendelkezésekről szóló rendelet 88. cikkével összhangban a Bizottság alkalmazhat egyszerűsített költségelszámolási lehetőségeket a tagállamok számára biztosított visszatérítések esetében, ideértve az egyösszegű átalány használatát is.

(8) A finanszírozási típusokat és e rendelet alapján a végrehajtási módokat annak alapján kell kiválasztani, hogy mennyire képesek megvalósítani a tevékenységek egyedi célkitűzéseit, illetve eredményeket felmutatni, különös figyelemmel az ellenőrzések költségeire, az adminisztratív terhekre , a tevékenységek jellemzőire és a szabályok be nem tartásának várható kockázataira. A vissza nem térítendő támogatásoknál vizsgálni kell egyösszegű átalányok, átalányfinanszírozás és átalányalapú egységköltségek, illetve a költségfüggetlen finanszírozás alkalmazásának lehetőségét is a költségvetési rendelet 125. cikkének (1) bekezdésében előirányzottak szerint. A harmadik országbeli állampolgárok társadalmi-gazdasági integrációjához kapcsolódó intézkedések végrehajtása érdekében és a közös rendelkezésekről szóló rendelet 88. cikkével összhangban a Bizottság alkalmazhat egyszerűsített költségelszámolási lehetőségeket a tagállamok számára biztosított visszatérítések esetében, ideértve az egyösszegű átalány használatát is. Mindezt figyelembe véve folytatni kell az egyszerűsítést célzó intézkedések végrehajtását, hogy megkönnyítsük az alapokkal kapcsolatos adminisztrációt, és így – azáltal, hogy az erőfeszítéseket és az emberi erőforrásokat elsődlegesen a szakpolitikai célok elérésére irányítjuk – növeljük az alapok hozzáadott értékét, közismertségét és hatékonyságát.
Ilyen érdemi kapcsolat áll fenn az Unióval, ha a szolgáltató székhellyel rendelkezik az Unióban, vagy ennek hiányában egy vagy több tagállamban jelentős számú felhasználója van, vagy a tevékenységei egy vagy több tagállam felé irányulnak. Az egy vagy több tagállam felé irányuló tevékenység valamennyi releváns körülmény alapján állapítható meg, beleértve az olyan tényezőket is, mint az adott tagállamban általában használt nyelv vagy pénznem használata, a termékek vagy szolgáltatások megrendelésének lehetősége vagy nemzeti felső szintű domain használata. A valamely tagállam felé irányuló tevékenység fennállása levezethető abból is, ha rendelkezésre áll egy alkalmazás a vonatkozó nemzeti alkalmazás-áruházban, ha helyi hirdetéseket vagy a tagállamban használt nyelvű hirdetéseket közölnek, vagy ügyfélkapcsolatok kezeléséből, például az adott tagállamban általánosan használt nyelven történő ügyfélszolgálat biztosításából. Érdemi kapcsolat akkor is feltételezhető, ha a szolgáltató tevékenysége egy vagy több tagállam felé irányul az 1215/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 17. cikke (1) bekezdése c) pontjának megfelelően. Másrészről egy honlap Unióból való puszta technikai elérhetősége csak ilyen alapon nem minősül az Unióval fennálló érdemi kapcsolatnak.

Ilyen érdemi kapcsolat áll fenn az Unióval, ha a szolgáltató székhellyel rendelkezik az Unióban, vagy ennek hiányában egy vagy több tagállamban jelentős számú felhasználója van, vagy a tevékenységei egy vagy több tagállam felé irányulnak. Az egy vagy több tagállam felé irányuló tevékenység valamennyi releváns körülmény alapján állapítható meg, beleértve az olyan tényezőket is, mint az adott tagállamban használt hivatalos nyelv vagy pénznem használata, a termékek vagy szolgáltatások megrendelésének lehetősége vagy nemzeti felső szintű domain használata. A valamely tagállam felé irányuló tevékenység fennállása levezethető abból is, ha rendelkezésre áll egy alkalmazás a vonatkozó nemzeti alkalmazás-áruházban, ha helyi hirdetéseket vagy a tagállam területén használt bármely hivatalos vagy széles körben elterjedt nyelven megfogalmazott hirdetéseket közölnek, vagy ügyfélkapcsolatok kezeléséből, például bármely, az adott tagállam területén hivatalos vagy általánosan használt nyelven történő ügyfélszolgálat biztosításából. Érdemi kapcsolat akkor is feltételezhető, ha a szolgáltató tevékenysége egy vagy több tagállam felé irányul az 1215/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 17. cikke (1) bekezdése c) pontjának megfelelően. Másrészről egy honlap Unióból való puszta technikai elérhetősége csak ilyen alapon nem minősül az Unióval fennálló érdemi kapcsolatnak.
c) a nemzeti reagálási tervek végrehajtása, beleértve adott esetben a regionális és helyi szintű végrehajtást is, a járványokra való reagálásra, az antimikrobiális rezisztenciára, az egészségügyi ellátással összefüggő fertőzésekre és más konkrét kérdésekre is kiterjedően.

c) a nemzeti reagálási tervek végrehajtása, beleértve adott esetben a regionális és helyi szintű végrehajtást is, a járványokra való reagálásra, az antimikrobiális rezisztenciára, az egészségügyi ellátással összefüggő fertőzésekre , területi statisztikákra és más konkrét kérdésekre is kiterjedően.
de minimis

hangsúlyozza, hogy különféle szabályok kiigazítására van szükség. Meg kell jegyezni például, hogy az általános csoportmentességi rendeletnek a nehéz helyzetben lévő vállalkozásokkal kapcsolatos legutóbbi módosítása mellett rugalmasabb kritériumra van szükség a nehéz helyzetben lévő vállalkozások számára, különösen az induló és a növekvő innovatív vállalkozások esetében, amelyek gyakran rendszeres finanszírozási ciklusokra támaszkodnak, és így technikailag ezek is nehéz helyzetben lévő vállalkozásokká válnak, még akkor is, ha lényegében stabil és gyorsan növekvő vállalkozásokról van szó. Ennek megfelelően sürgősen nagyobb rugalmasságra van szükség arendszerrel kapcsolatban, ugyanakkor kívánatos lenne a 651/2014/EU bizottsági rendelet ( 4 ) hatályát kiegészíteni oly módon, hogy a természeti katasztrófák által okozott károk ellentételezésére nyújtott támogatáson felül (50. cikk) a pandémiás események által okozott károk helyreállításához is támogatást nyújtson. Hasznos lenne a kumulációs szabályok „kiigazítása”, mivel a jelenlegihez hasonló körülmények között a szóban forgó elszámolható költségek esetében is lehetővé kell tenni a csekély összegű támogatás vagy az általános csoportmentességi rendelet alapján nyújtott támogatás halmozását az ideiglenes keretrendszer alapján nyújtott támogatással, figyelembe véve annak intenzitását;
i.

Számos környezetvédelmi politika nemcsak egyes polgárokat, hanem helyi közösségeket is megcéloz. ii. A Covid19-világjárvány miatt előállt helyzetre tekintettel nagyobb hangsúlyt kell helyezni az egészséggel kapcsolatos dimenzióra. Alapvető jelentősége miatt ki kell emelni az egészség és a környezet közötti kapcsolatot is. A helyi és regionális önkormányzatok közösségeikben észlelhetik a környezetvédelmi politikáknak az egészségre és a jólétre gyakorolt hatásait. iii. Az ökoszisztéma-szolgáltatások fogalma az egészséges környezettel is összefügg.
Annak érdekében, hogy a tagállamok a lehető legnagyobb rugalmasság mellett alakíthassák ki a Covid19-világjárvány okozta válság elhárítására szolgáló intézkedéseiket, illetve készíthessék elő a zöld, digitális és reziliens gazdasági helyreállítást, a Bizottságnak tagállamonként kell megállapítania az allokációkat. Rendelkezni kell továbbá arról is, hogy a kiegészítő forrásokat a leginkább rászorulók támogatására is fel lehessen használni. Ezenkívül meg kell határozni a tagállamok kezdeményezése nyomán nyújtandó technikai segítségnyújtásra elkülönített összegek felső határát is, és a lehető legnagyobb rugalmasságot kell biztosítani a tagállamok számára ahhoz, hogy ezeket az összegeket az ERFA és az ESZA támogatásában részesülő operatív programokhoz rendeljék. Leszögezendő, hogy a kiegészítő források esetében nincs szükség a minimális ESZA-részarány alkalmazására. A kiegészítő források várható gyors elköltésére való tekintettel a kiegészítő forrásokhoz kapcsolódó kötelezettségvállalásokat csak az operatív programok lezárásakor kell visszavonni.

Annak érdekében, hogy a tagállamok a lehető legnagyobb rugalmasság mellett alakíthassák ki a Covid19-világjárvány okozta válság elhárítására szolgáló intézkedéseiket, illetve készíthessék elő a zöld, digitális és reziliens gazdasági helyreállítást, a Bizottságnak tagállamonként kell megállapítania az allokációkat. A regionális és helyi önkormányzatokat azonban erőteljesen be kell vonni a határozott többszintű kormányzási megközelítést alkalmazó projektek előkészítésébe és végrehajtásába. Rendelkezni kell továbbá arról is, hogy a kiegészítő forrásokat a leginkább rászorulók támogatására is fel lehessen használni. Ezenkívül meg kell határozni a tagállamok kezdeményezése nyomán nyújtandó technikai segítségnyújtásra elkülönített összegek felső határát is, és a lehető legnagyobb rugalmasságot kell biztosítani a tagállamok számára ahhoz, hogy ezeket az összegeket az ERFA és az ESZA támogatásában részesülő operatív programokhoz rendeljék. A kiegészítő források várható gyors elköltésére való tekintettel a kiegészítő forrásokhoz kapcsolódó kötelezettségvállalásokat csak az operatív programok lezárásakor kell visszavonni.
13.

megismétli, hogy az éghajlatváltozás kezelésére irányuló, jól megtervezett politikák gazdasági lehetőségeket is megnyithatnak: az Európai Bizottság szerint a klímasemlegesség elérésével 2050-re akár 2 %-kal is nőhet az uniós GDP, és évente mintegy 200 milliárd eurót lehet megtakarítani az egészségügyben, illetve egymillió munkahelyet lehet létrehozni a zöld gazdaságban. Ezek a lehetőségek valószínűleg még relevánsabbak lesznek, ahogy körvonalazódnak az összefüggések a jelenlegi és a jövőben várható világjárványok, valamint a környezet állapotromlása, a biológiai sokféleség csökkenése és az éghajlatváltozás következményei között. Ezért üdvözli, hogy az éghajlati paktum egyik kiemelt intézkedése a faültetés, a természetrehabilitáció és a városi területek zöldebbé tétele lesz; és kéri, hogy a paktum terjedjen ki a zöld infrastruktúrára, valamint a víztakarékossági és a vízgazdálkodás körforgásos jellegének biztosítására irányuló fellépésekre is;
c) A cikk a következő (5) bekezdéssel egészül ki: „5. A Bizottság a megelőzési és a felkészültségi intézkedések támogatása érdekében uniós katasztrófavédelmi rezilienciacélokat határoz meg. A katasztrófavédelmi rezilienciacéloknak olyan közös alapot kell képezniük, amely a nagy hatású katasztrófák tovagyűrűző hatásaival szemben is garantálja a kritikus társadalmi funkciók fenntartását, és biztosítja a belső piac működését. A céloknak előretekintő, az éghajlatváltozásnak a katasztrófakockázatra gyakorolt hatásait is figyelembe vevő forgatókönyveken, korábbi katasztrófahelyzetek adatain és több ágazatra kiterjedő hatásvizsgálatokon kell alapulniuk, és különös figyelmet kell fordítaniuk a kiszolgáltatott helyzetű emberekre.

c) A cikk a következő (5) bekezdéssel egészül ki: „5. A Bizottság a megelőzési és a felkészültségi intézkedések támogatása érdekében uniós katasztrófavédelmi rezilienciacélokat határoz meg a tagállamokkal és a helyi és regionális önkormányzatokkal egyeztetve. A katasztrófavédelmi rezilienciacéloknak olyan közös alapot kell képezniük, amely a nagy hatású katasztrófák tovagyűrűző hatásaival szemben is garantálja a kritikus társadalmi funkciók fenntartását, és biztosítja a belső piac működését. A céloknak előretekintő, az éghajlatváltozásnak a katasztrófakockázatra gyakorolt hatásait is figyelembe vevő forgatókönyveken, korábbi katasztrófahelyzetek adatain és több ágazatra kiterjedő hatásvizsgálatokon kell alapulniuk, és különös figyelmet kell fordítaniuk a kiszolgáltatott helyzetű emberekre.
A tagállamok között utazó betegek egészségügyi ellátásának biztosítása terén folytatott, határokon átnyúló együttműködés, az egészségügyi technológiaértékeléssel kapcsolatos közös munka és az európai referenciahálózatok (ERH) jó példái azon területeknek, ahol bebizonyosodott, hogy a tagállamok közötti integrált munka jelentős hozzáadott értéket és komoly potenciált képvisel az egészségügyi rendszerek hatékonyságának növelése, ezáltal pedig általánosságban az egészség javítása terén. A programnak ezért támogatnia kell az ilyen integrált és összehangolt munkát lehetővé tevő tevékenységeket, ami az olyan, nagy hatást kifejtő gyakorlatok végrehajtásának előmozdítását is szolgálja, amelyek célja, hogy a rendelkezésre álló forrásoknak az érintett lakosság és területek közötti elosztása a lehető leghatékonyabb módon történjen, így maximalizálva azok hatását.

A tagállamok vagy európai területi társulások (ETT) között utazó betegek egészségügyi ellátásának biztosítása terén folytatott, határokon átnyúló együttműködés, az egészségügyi technológiaértékeléssel kapcsolatos közös munka és az európai referenciahálózatok (ERH) jó példái azon területeknek, ahol bebizonyosodott, hogy a tagállamok és a területi önkormányzatok közötti integrált munka jelentős hozzáadott értéket és komoly potenciált képvisel az egészségügyi rendszerek hatékonyságának növelése, ezáltal pedig általánosságban az egészség javítása terén. A programnak ezért támogatnia kell az ilyen integrált és összehangolt munkát lehetővé tevő tevékenységeket, ami az olyan, nagy hatást kifejtő gyakorlatok végrehajtásának előmozdítását is szolgálja, amelyek célja, hogy a rendelkezésre álló forrásoknak az érintett lakosság és területek közötti elosztása a lehető leghatékonyabb módon történjen, így maximalizálva azok hatását. Amint például a Régiók Európai Bizottsága a határokon átnyúló egészségügyi ellátásról szóló véleményében kifejtette, a programnak – annak garantálása érdekében, hogy az ellátás továbbra is elérhető és biztosított legyen – a határ menti régiók között egészségügyi folyosót kell kialakítania, amelynek révén a betegek és az egészségügyi szakemberek a kijárási korlátozás idején is szabadon léphetik át a határt.
A reformokkal és a beruházásokkal kapcsolatos tagállami felelősségvállalásnak, valamint a reformok és a beruházások előtérbe helyezésének a biztosítása érdekében a támogatásra igényt tartó tagállamoknak megfelelően indokolt és megalapozott helyreállítási és rezilienciaépítési tervet kell benyújtaniuk a Bizottságnak. A helyreállítási és rezilienciaépítési tervben részletesen meg kell határozni a terv végrehajtását szolgáló intézkedéseket, beleérve a célokat és a mérföldköveket is, valamint azt, hogy a helyreállítási és rezilienciaépítési terv várhatóan milyen hatást fog gyakorolni a növekedési potenciálra, a munkahelyteremtésre, valamint a gazdasági és társadalmi rezilienciára; a tervnek tartalmaznia kell a zöld és digitális átállás szempontjából releváns intézkedéseket is; továbbá a tervben azt is ki kell fejteni, hogy a javasolt helyreállítási és rezilienciaépítési terv milyen módon áll összhangban a európai szemeszter keretében meghatározott releváns országspecifikus kihívásokkal és prioritásokkal. A folyamat során törekedni kell a Bizottság és a tagállamok közötti szoros együttműködésre, és ki kell alakítani azt.

A reformokkal és a beruházásokkal kapcsolatos tagállami felelősségvállalásnak, valamint a reformok és a beruházások előtérbe helyezésének a biztosítása érdekében a támogatásra igényt tartó tagállamoknak megfelelően indokolt és megalapozott helyreállítási tervet kell benyújtaniuk a Bizottságnak. A szubszidiaritás és a partnerség elvének tiszteletben tartása mellett a helyreállítási tervet a helyi és regionális önkormányzatokkal folytatott szoros és strukturált együttműködésben kell megalkotni, amennyiben a támogatandó reformok és beruházások a nemzeti jogban meghatározottak szerint a hatáskörükbe tartoznak. A helyreállítási tervben részletesen meg kell határozni a terv végrehajtását szolgáló intézkedéseket, beleérve a célokat és a mérföldköveket is, valamint azt, hogy a helyreállítási terv várhatóan milyen hatást fog gyakorolni a gazdasági, társadalmi és területi kohézióra, a növekedési potenciálra, a munkahelyteremtésre, valamint a gazdasági és társadalmi rezilienciára; a tervnek tartalmaznia kell a zöld és digitális átállás szempontjából releváns intézkedéseket is; továbbá a tervben azt is ki kell fejteni, hogy a javasolt helyreállítási terv milyen módon áll összhangban a európai szemeszter keretében meghatározott releváns országspecifikus kihívásokkal és prioritásokkal. A folyamat során törekedni kell a Bizottság, a tagállamok , a Régiók Európai Bizottsága, valamint a helyi és regionális önkormányzatok közötti szoros együttműködésre, és ki kell alakítani azt.
12.

sürgeti az Európai Bizottságot, hogy elemezze az egyes tagállamokban legelterjedtebb üzleti és szakmai tevékenységeket, amelyek már most élvezhetnék a jelenlegi szolgáltatási irányelv előnyeit, hogy mielőbb össze lehessen állítani a felesleges költségek és szűk keresztmetszetek kimerítő listáját; azt is szeretné, ha az Európai Bizottság sürgősen megfogalmazna egy ajánlást, amely tartalmazná az irányelv 6. cikkében említett egyablakos ügyintézési pontok egy szabványos modelljét, hogy a tagállamok egységes kialakítást követhessenek, és a különféle nyelveken a szolgáltatók számára minél egyszerűbbé tehessék ezek használatát, amint az a műszaki előírások területén is történik, magas hatékonysággal és minimális fordítási költségekkel;
30.

rámutat arra, hogy a polgároknak jelentős szerepet kell játszaniuk a légszennyezés visszaszorításában, nevezetesen azáltal, hogy életük számos területén megváltoztatják saját magatartásukat, ideértve a mobilitás, a fűtés, az élelmiszer-fogyasztás, de az általános fogyasztás szempontjait is, amiről sokuk még mindig nagyrészt nem is tud (bár a tudatosság szintje jelentősen eltér az EU-n belül). Ez a hozzájárulás fontos a kibocsátások csökkentése szempontjából, ezért a polgárokat a levegőminőségi tervek és intézkedések kidolgozásának legkorábbi szakaszától kezdve szorosabban be kell vonni a döntéshozatalba. Ezenkívül a levegőminőségi terveknek a szabályozási intézkedések mellett tartalmazniuk kell olyan intézkedéseket is, amelyek előmozdítják és támogatják a polgárok mobilitással kapcsolatos tudatosságát és magatartásbeli változásaikat, például a kevesebb autóhasználatot illetően. A helyi és regionális önkormányzatok ezt a ClairCity-hez hasonló rendszerek alkalmazásával könnyíthetik meg. Az RB sürgeti azonban, hogy ismerjék el és széles körben terjesszék a – polgárokat is bevonó – helyi kezdeményezéseket, például a fák ültetését és zöld falak kialakítását a városokban, valamint a városi levegő tisztítását és hűtését;