[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 4.10.2007

COM(2007) 592 végleges

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK

Kis- és középvállalkozások – megoldás a további növekedésre és a jobb munkahelyteremtésre A modern kkv-politika félidős felülvizsgálata

TARTALOMJEGYZÉK

1. Bevezetés 3

2. A modern európai kkv-politika erdeményei 3

2.1. A bürokrácia csökkentése 5

2.2. A kkv-k piachoz jutási feltételeinek javítása 6

2.3. A vállalkozási kedv ösztönzése 8

2.4. A kkv-k növekedési potenciáljának javítása fenntartható módon 9

2.5. A párbeszéd és a konzultáció erősítése az érdekelt kkv-kkal 11

3. A követendő út 11

BEVEZETÉS

A kis- és középvállalkozások (kkv-k) alkotják az európai gazdaság gerincét. Virágzásuk alapvető feltétele a további növekedés elérésének valamint a több és jobb munkahely megteremtésnek az Unióban. Ezért a kkv-politika kulcsszerepet játszik a megújított lisszaboni növekedési és foglalkoztatási partnerségben annak 2005-ös újraindítása óta.

A Bizottság modern kkv-politikájának[1] fő célkitűzése a kkv-kat érintő kérdések beépítése a közösségi és nemzeti politikákba a „gondolkozz először kicsiben” („Think Small First”) elv alkalmazása által. Az Európai Tanács 2006. márciusi ülésén az európai kkv-k üzleti potenciáljának felszabadítása érdekében 2007 végéig végrehajtandó kiemelt cselevéseket fogadott el.

Ez a közlemény bemutatja, hogy milyen eredményeket értek el a modern kkv-politika indítása óta eltelt két évben, és példákat hoz a „gondolkozz először kicsiben” elv alkalmazására. Bár megerősíti, hogy a kkv-politika iránya alapvetően helyes, a közlemény a kkv-kat támogató politikák erősítését javasolja közösségi és nemzeti szinten, tekintettel azok gazdasági és társadalmi jelentőségére.

A MODERN EURÓPAI KKV-POLITIKA EREDMÉNYEI

A modern európai kkv-politika megvalósítása egyre javuló gazdasági helyzetben történt: 2006-ban az EU GDP-növekedése elérte a 3%-ot – a 2005-ös érték csaknem kétszeresét – és körülbelül 3,5 millió új munkahelyet hoztak létre[2]. A kkv-k a foglalkoztatás-növekedés fő motorjának számítanak, különösen az építőiparban, a közlekedés, a kommunikáció vagy az idegenforgalom területén[3].

A Bizottság intézkedéseit politikai kötelezettségvállalásai vezérelték mind az öt fő területen :

- a bürokrácia csökkentése,

- a kkv-k piacra jutási feltételeinek javítása,

- a vállalkozási kedv ösztönzése és a vállalkozói ismeretek terjesztése,

- a kkv-k növekedési potenciáljának javítása,

- a párbeszéd és a konzultáció erősítése az érdekelt kkv-kkal.

Ennek eredményeként a kkv-k már teljesen beépültek a közösségi, különösen a versenyt, a kutatást, a kohéziót és a vidékfejlesztést ösztönző politikákba. A kkv-k érdekeit a közelmúltban már az innovációs[4] és az iparpolitikai kezdeményezések[5] területén is figyelembe vették.

A Bizottság növelte a kkv-k súlyát a fontosabb közösségi kiadási programokban is a 2007–2013-as időszakban. A strukturális alapok továbbra is a kkv-kat támogató legnagyobb közösségi finanszírozási eszközök[6]. A kohéziós politika számára biztosított összes forrás, 347,4 milliárd EUR 16-18%-át a kkv-kal kapcsolatos kiadásokra tervezik fordítani. Ezenfelül az Európai Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Alap (EMVA)[7] 10 milliárd eurót fordít a vidéki térségekben a nem mezőgazdasági vállalkozások indításának támogatására és fejlesztésére, a szakismeretek elsajátítására és képzésekre, valamint a mezőgazdasági, élelmiszer-ipari és erdészeti kkv-kra.

A hetedik kutatási és technológiafejlesztési keretprogram a kkv-k részvételének ösztönzését célzó számos kedvezményt tartalmaz, ilyen többek között a kutatási és technológiafejlesztési tevékenységek esetében 50%-ról 70%-ra emelt visszatérítési plafon. A versenyképességi és innovációs keretprogram[8] körülbelül 3,6 milliárd eurós költségvetéssel a vállalkozási készség, innováció, információs és kommunikációs technológiák (ICT) fejlesztésére, az új és megújuló energiaforrások szélesebb körű használatára, valamint az energiahatékonyság javítására nyújt támogatást, valamint könnyebb hozzáférést biztosít a finanszírozáshoz a kkv-k számára. A Bizottság támogatja a kezdeményezéseket az oktatási és képzési programok mindenki számára elérhetővé tételére az egész életen át tartó tanulás programján keresztül.

Az Európai Tanács 2006. tavaszi ülésének következtetései megerősítették és kiegészítették a modern kkv-politikát, felszólítva a tagállamokat az EU üzleti potenciáljának felszabadítására az alábbi öt kiemelt intézkedés végrehajtásával :

1. Egyablakos ügyintézőhely létrehozása a gyors és egyszerű cégalapításhoz, illetve a cégalapítás átlagos időtartamának egy hétre való csökkentése.

2. A vállalkozási kedv ösztönzése, többek között a vállalkozásról szóló oktatáson és képzésen keresztül.

3. Egyablakos közigazgatási ügyintézőhely kialakítása az első alkalmazott felvételéhez.

4. A „Gondolkozz először kicsiben” elv irányadó elvként való rendszeres alkalmazása az összes vonatkozó jogszabályban.

5. A kkv -k közbeszerzési piacokhoz való hozzáférésének megkönnyítése.

A megújított lisszaboni növekedési és foglalkoztatási partnerség által létrehozott európai reformprogram hatására a tagállamok növekvő számban építik be politikaalkotási folyamataikba a kkv-k érdekeit . Ezt különböző módon teszik, például a kkv-k érdekeit képviselő speciális testületek létrehozásával, a kkv-ket érintő jogi szabályozás átfogóbb hatáselemzésével, a kkv-kal való rendszeres konzultáció, illetve az üzleti környezet fokozatos fejlesztése útján.

A tagállamok kkv-politikáival kapcsolatos rendszeres párbeszéd révén a nemzeti és a közösségi szintű intézkedések jobban kiegészítik egymást . A Bizottság ezt a folyamatot a kölcsönös tanulás és a legjobb gyakorlatok cseréjének megkönnyítése révén támogatta. A Bizottság a Kisvállalkozások Európai Chartája folyamatának keretében a tagállamokból a helyes gyakorlatok több mint 250 példáját gyűjtötte össze és tette közzé az interneten az olyan területekről, mint az online hozzáférés javítása, adózás és jobb szabályozás[9].

Szükség van azonban a kkv-k szempontjainak jobb figyelembevételére a tagállami és uniós szabályozásban .

A következő bekezdések részletesebben bemutatják a modern kkv-politika öt legfontosabb területén elért eredményeket, többek között az Európai Tanács 2006. tavaszi ülésén szorgalmazott kiemelt intézkedéseket.

A bürokrácia csökkentése

A Bizottság fontos lépéseket tett a kkv-barát szabályozási környezet megteremtésére.

Az állami támogatásokra vonatkozó közösségi szabályok felülvizsgálata például 200 000 euróra emelte a de minimis küszöböt, amely összeg alatti támogatásokról nem kell jelentést tenni[10]. Az új szabályok a kkv-k, különösen a kisvállalkozások számára nyújtott támogatás intenzitásának növelését is javasolják. Ezen kívül a kutatáshoz, fejlesztéshez és innovációhoz nyújtott állami támogatásokról szóló új közösségi keretszabály[11] rugalmasabb szabályokat vezet be a kkv-k szellemi tulajdonjogokkal, magasan képzett munkaerő alkalmazásával és az innovációt támogató szolgáltatásokkal kapcsolatos költségeit érintően. Ez lehetővé teszi a kkv-k számára, hogy könnyebben jussanak pénzügyi támogatáshoz kutatási, fejlesztési és innovációs célokra és részesüljenek a technológiatranszfer előnyeiben.

A Bizottság közzétett egy tanácsi irányelvjavaslatot is, amely megengedi a tagállamoknak a 100 000 EUR éves forgalomnál kevesebbet realizáló vállalatok számára a héamentesség megadását és a héaelőírások egyszerűsítése érdekében az egyablakos héarendszer bevezetését azon vállalatok számára, amelyek a székhelyüktől eltérő tagállamban is folyatatnak üzleti tevékenységet. A javaslat egyszerűsített szabályokat tartalmaz a más tagállamokban történő héa-visszatérítéseket illetően is, csökkentve a kkv-k terheit és az EU-n belüli üzleti tevékenység növelésére ösztönözve őket. A Bizottság sürgeti az irányelv mielőbbi elfogadását és a javaslat bizonyos részeit valószínűleg 2007. december 31. előtt elfogadják.

A Bizottság rendszeresen vizsgálja, milyen hatással vannak az új közösségi jogszabályok a vállalkozások adminisztratív terheinek csökkentésére, és a közelmúltban felállított Hatásvizsgálati Testület konkrét lépéseket tett a Bizottság hatásvizsgálati eljárásainak általános javítására.

A fent leírt jelentős fejlődés ellenére sok tennivaló marad a kkv-k szükségtelen adminisztratív terhek alól való felszabadítása és a szabályozás további egyszerűsítése területén. Ezért a Bizottság folyatatja erőfeszítésit a 2006. tavaszi Európai Tanács által szorgalmazott kiemelt intézkedés, a „Gondolkozz először kicsiben” elv az összes vonatkozó jogszabályban irányadó elvvé tétele és rendszeres alkalmazása érdekében.

Az EU Jobb szabályozás programja már a közösségi szabályozásból fakadó adminisztratív terhek 25%-os csökkentését irányozza elő 2012-ig, számos kiemelt területen. Első lépésként ebben az irányban a Bizottság már tíz gyorsított eljárású intézkedésre tett javaslatot azokon a területeken, ahol az ilyen intézkedésekkel a legnagyobb hatást lehet elérni, mint a társasági jog és munkaügyi kapcsolatok. Ez a tíz gyorsított eljárású intézkedés, amelyeket a 2007. tavaszi Tanács elfogadott, várhatóan megkönnyíti a kkv-k életét és 1,3 milliárd eurós adminisztrációs költségmegtakarítást jelent.

A Bizottság tisztában van azzal, hogy a kis- és középvállalkozások aránytalan szabályozási és adminisztratív terheket viselnek a nagyobbakhoz képest – becslések szerint amíg egy nagyvállalat egy alkalmazottra vetítve egy eurót fordít a szabályozásból eredő kötelezettségre, addig a kisvállalkozások akár tíz eurót is[12]. Az kkv-k aránytalan terheinek könnyítésére a Bizottság a mikro- és kisvállalkozásokra alkalmazandó speciális intézkedéseket javasolt. A Bizottságnak és a tagállamoknak nem szabad európai szintű részletes adminisztratív követelményeket támasztani a kkv-kkal szemben, és adott esetben lehetővé kell tenniük, hogy a tagállamok a közösen megfogalmazott célok eléréséhez a saját eszközeikkel tegyenek hatékonyabb intézkedéseket, a kkv-k sajátos igényeit jobban tükröző, adott helyi, regionális vagy nemzeti körülményeknek megfelelően.

A Bizottság végül üdvözli a tagállamok az Európai Tanács 2007. tavaszi ülésén kinyilvánított kötelezettségvállalását az adminisztratív terhek csökkentésére, különös tekintettel a kkv-k, főként a mikrovállalkozások jelenlegi dokumentációs és jelentési kötelezettségeinek csökkentésére nemzeti szinten.

A kkv -k piacrajutási feltételeinek javítása

Ma a kkv-k 18%-a folytat nemzetközi tevékenységet, és még ennél is kevesebben vannak azok a cégek, amelyek termékeiket más országba exportálják[13]. A kkv-k nehézségekkel szembesülnek a közbeszerzésekben való részvétel, a határokon kívüli fogyasztók számára történő értékesítés és a szabványok alkalmazása során. Ezért továbbra is létfontosságú piacra jutásuk megkönnyítése , különösen az egységes piacon.

Az áruk szabad mozgásának alapelve ellenére sok vállalat a mai napig technikai akadályokkal szembesül a más tagállamokba irányuló exporttevékenysége során, mivel a hatóságok a más tagállamokból érkező árukkal szemben megkövetelik a saját nemzeti technikai szabályaiknak való megfelelést. A Bizottság ezért rendeletjavaslatot nyújtott be, amely a piacra való belépést megtagadó nemzeti hatóságokat kötelezi, hogy döntésüket indokolják meg[14]. Ez a nemzeti hatóságokra fogja helyezni a felelősséget az akadályokkal szembesülő vállalatok helyett.

2007 során egy integrált üzleti és innovációs támogatási hálózatot hoznak létre, amely 2008-ra válik teljesen működőképessé ahhoz, hogy segítse a kkv-kat az egységes piac lehetőségeinek jobb kihasználásában. Ösztönzi a kkv-k számára szervezett üzletember-találkozókat, technológiabörzéket és partnerkeresést, visszajelzéseket gyűjt be a kkv-któl az EU-jogszabályokkal és -szabványokkal kapcsolatban, valamint támogatja a kkv-k nemzetközi profiljának erősítését. A hálózat 2 000 000 kkv-t ér el mintegy 600 európai üzleti és innovációs támogató szervezeten keresztül.

Az új szolgáltatási irányelv[15] felszabadítja az EU hozzáadott értékének 70%-át jelentő szolgáltatásnyújtást , és nagymértékben hozzájárul a növekedés és foglalkoztatottság serkentéséhez. A bürokrácia csökkentése és támogatás biztosítása által megkönnyíti a külföldi vállalkozások számára a szolgáltatások nyújtását és a más EU országokban való letelepedést. Hasonlóképpen, a fogyasztóvédelmi szabályozás bizonyos mértékű harmonizálása megkönnyítené a kkv-k számára termékeik más országban való értékesítését.

A szabványosításnak kulcsszerepe van a kkv-k versenyképességének és növekedésének erősítésében a termékeik minőségének javítása és a fogyasztók bizalmának növelése által. A Bizottság ezért növeli a társfinanszírozása mértékét a kkv-k érdekeit képviselő szakértők részvételének támogatására az európai szabványok megalkotásának folyamatában. A Bizottság teljes mértékben támogatja az európai szabványügyi szervezetek a kkv-kat célzó kezdeményezéseit is. Végül, a Bizottság – összefüggésben a szabványokkal és innovációval kapcsolatos munkájával – megvizsgálja a lehetőségeket a szabványok szerepének erősítésére a kkv-k innovációjának ösztönzése érdekében.

A közbeszerzési irányelvek keretet biztosítnak a kkv-k számára előnyös versenyképes közbeszerzési piacok létrejöttéhez. Válaszul az Európai Tanács 2006. tavaszi következtetéseire a Bizottság elemezte, hogyan lehetne jobban kihasználni az EU GDP-jének körülbelül 16%-át jelentő közbeszerzési piacokat a kkv-k növekedése és versenyképességük javítása érekében. A legújabb megállapítások szerint az utóbbi években kismértékű növekedés mutatkozik a kkv-k közbeszerzésben való részvétele terén, bár ez a tendencia az EU-n belül nem egységes.

A Bizottság közzétette az innováció ösztönzésének gyakorlati útmutatóját is[16] . A tagállamok intézkedéseket vezetnek be a vállalkozások figyelmének felhívására a közbeszerzési lehetőségekre és a közbeszerzési eljárásokkal kapcsolatos információhoz való jobb hozzáférés érdekében. Azonban csak kevés tagállam, például az Egyesült Királyság, Olaszország és Franciaország hozott létre kifejezetten a kkv-k közbeszerzésben való részvételét segítő stratégiákat.

Végül az EU megújított piacra jutási stratégiája kiemeli az európai vállalkozások, többek között a kkv-k akadályainak leküzdésére irányuló multilaterális és kétoldalú erőfeszítéseket a harmadik országok piacaira való bejutás érdekében[17]. Ilyen lépések a jövőbeni szabadkereskedelmi és WTO-megállapodásokban a kereskedelem megkönnyítésére irányuló rendelkezések, illetve a párbeszéd harmadik országokkal a kereskedelem iparpolitikai és szabályozásból eredő akadályainak lebontása érdekében. Ezen kívül az egyedi intézkedések, például a kkv-k harmadik országok piacaira való bejutását megkönnyítő ismeretterjesztő kampányok és üzletember-találkozók mint az AL-INVEST, MEDINVEST és PROINVEST sikeresnek bizonyultak és folytatódnak.

A vállalkozási kedv ösztönzése

A tagállamok komoly erőfeszítéseket tettek a kiemelt vállalkozásösztönző intézkedések 2007 vége előtti végrehajtására, amit az Európai Tanács 2006. tavaszi ülése szorgalmazott.

A legtöbb ország létrehozta az egyablakos vagy annak megfelelő ügyintézőhelyet a cégalapításhoz, bár néhány esetben ezek nem alkalmasak minden fajta vállalat alapítására. Általában lerövidült a bejegyzés időtartama, és sok tagállamban és régióban már egy héten belül lezajlik a cégbejegyzés. Azonban még mindig szükség van további egyszerűsítésre. Végül, de nem utolsósorban a szolgáltatási irányelv a tagállamokat „egyablakos ügyintézési pontok” létrehozására kötelezi, amelyeken keresztül a szolgáltatók a tevékenységükkel kapcsolatos összes alakiságot elvégezhetik.

A vállalkozói készségek iskolai oktatáson keresztül történő kialakítását illetően a legtöbb tagállamban történtek intézkedések. A vállalkozói ismereteknek kulcskompetenciaként a nemzeti (vagy regionális) középiskolai kerettantervekbe való beillesztése terén azonban meglehetősen lassú a haladás. Néhány tagállam már elérte ezt, míg mások csak most kezdik a beillesztést vagy az ezirányú reformok tervezését.

A Bizottság 2006 februárjában elfogadta „A vállalkozói készségek előmozdítása az oktatás és a tanulás révén”[18] című közleményt , amely a vállalkozói szellemre való nevelésről szóló oslói konferencián megvitatott helyes gyakorlatok példáival szolgál. Becslések szerint továbbá több mint 200 000 középiskolai tanuló vesz részt egy, a Bizottság által kezdeményezett gyakorlatközpontú képzési programban, amelynek keretében minicégeket irányítanak az üzleti alapfogalmak és készségek elsajátítása céljából. A programban részt vevő tanulók nagyobb eséllyel alapítanak majd saját céget, mint társaik.

A mai napig a tagállamok körülbelül egyharmadánál jött létre egyablakos rendszer az alkalmazottak felvételére (pl. a vállalkozásindítás egyablakos ügyintézőhelyével kombinálva) vagy olyan egyszerű a munkavállalók alkalmazásának folyamata, hogy „egyablakosnak” tekinthető. Előrelépés történt a folyamatok számának csökkentése terén.

Végül, de nem utolsósorban a becsült évi 2,8 millió, vállalkozásátadás miatt veszélyben levő munkahely megőrzése céljából a Bizottság az átadásra alkalmas vállalkozások potenciális eladói és vevői közötti kapcsolatteremtés helyes gyakorlatainak terjesztését szorgalmazza. A Bizottság közleménye[19] alapján egy kísérleti intézkedés a tagállamokban mentori programok kialakítását ösztönzi, a sikeres vállalkozásvezetéshez elengedhetetlen tudás és alapképességek átadása érdekében.

A vállalkozók megítélése , különösen a csődbe ment vállalkozáshoz kapcsolódó megbélyegzésének kezelése továbbra is problémás kérdés. A csődbe ment vállalkozók csak kis hányada próbálkozik újra vállalkozás indításával annak ellenére, hogy vállalkozói törekvéseik gyakran megmaradnak. Azok, akik mégis megpróbálják, többnyire képesek előző tapasztalataikból profitálni, és nagyobb eséllyel lesznek sikeresek. Ezért a Bizottság „Overcoming the stigma of business failure – for a second chance policy” („a csődbe ment vállalkozáshoz kapcsolódó bélyeg kezelése – politika egy második esélyért”)[20] című közleményében a becsületes úton megbukott vállalkozók számára az újrakezdést megkönnyítő cselekvési területeket javasol.

A nők, idős emberek és etnikai kisebbségek vállalkozásaiban rejlő lehetőségek még nincsenek kihasználva.

A kkv-k növekedési potenciáljának javítása fenntartható módon

A versenyképességi és innovációs keretprogramon (CIP) belül több mint 1 milliárd eurót szánnak a kkv-k finanszírozáshoz való hozzájutásának javítására a 2007–2013 közötti időszakban. Ez a pénzintézetek számára mintegy 30 milliárd EUR a kkv-k finanszírozására fordítható összeget jelent, mivel minden az EU költségvetésből származó euró kiegészül a magánbefektetők pénzével, így jelentős tőkeemelő hatást hozva létre. Ezekből az alapokból körülbelül 400 000 kkv, többnyire mikro- vagy kisvállalkozás részesül.

A strukturális alapok (2007–2013) számottevő részét is a kkv-k létrehozásának és növekedésének támogatására fordítják, főleg az innovációs kapacitás javítására, a kutatás- és technológia-, valamint a készségfejlesztés területén való beruházásokra. A fenntartható finanszírozás mikrovállalkozások és kkv-k számára regionális szinten való elérhetőségének javítása érdekében a Bizottság az Európai Befektetési Bankkal (EBB) és az Európai Befektetési Alappal (EBA) elindította a JEREMIE-programot[21]. Ez lehetővé teszi a tagállamok számára a strukturális alapok pénzeszközeinek felhasználását olyan pénzügyi termékekben, mint a kockázati tőke, a garanciák és a mikrofinanszírozás. A Bizottság a tagállamokat e finanszírozási lehetőségek aktív kihasználására bíztatja.

A Bizottság a bankárok és kkv-k közötti aktív párbeszédet és együttműködést is támogatta, amely elősegítette a nagyobb átláthatóságot és egymás kölcsönös megértéséhez vezetett. A bankárok és kkv-k 5. kerekasztalán[22] az átláthatóságról és az innovatív finanszírozási eszközökről volt szó, mint a köztes finanszírozás és a kkv-értékpapírosítás, amelyek a kkv-finanszírozás újabb forrásait könnyebben elérhetővé teszik. Végül, a Bizottság a tagállamokkal és az iparággal együtt azonosította a határon átnyúló tőkepiacok fejlődésének fő akadályait egy valódi európai kockázati tőke piac kialakulásának ösztönzése érdekében.

A Bizottság innovációs politikája és specifikus támogatási intézkedései hozzájárultak a kkv-k részvételének növeléséhez az innováció területén, a piaci hiányosságok felszámolása és a piaci szereplők közötti együttműködés elősegítése által. Az új, tízpontos cselekvési tervet tartalmazó széles körű innovációs stratégia számos a kkv-k számára kulcsfontosságú területet érint, többek között a képzést, a szabványosítást és a szellemi tulajdonjogot. A Bizottság a tagállamokban aktívan támogatja a klaszterpolitikát, és a világszínvonalú európai klaszterek létrejöttének elősegítése érdekében biztosítja a klaszterek EU-szintű koordinációját.

A nagyon kis vállalkozások és a kisipari vállalkozások finanszírozáshoz jutásának további javítása érdekében a Bizottság ösztönzi a mikrohitelek nyújtását a Közösségben. Több figyelmet kell fordítani a kkv-k tőkéhez jutásának megerősítésére is, különösen a növekedési fázisukban. A kkv-be történő tőkebefektetéseket nem szabad hátrányban, például más finanszírozási forráshoz képest kedvezőtlenebb adózási elbánásban részesíteni.

A kkv-k és főleg a kisipari vállalkozások a szakképzett munkaerő és a menedzsment ismeretek hiánya miatti hátrányainak kezelése céljából a Bizottság egy ERASMUS-típusú kísérleti csereprogramot indított, gyakornokok számára lehetőséget biztosítva, hogy más tagállamokban szerezzenek szakmai gyakorlatot. A program értékelése folyamatban van.

A készségek és képességek kulcsfontosságúak a kkv-k és különösen a kisipari szektor számára. A jövőbeli képzési igények jobb felismerése továbbra is nehézséget okoz, mivel a készségekkel kapcsolatos újonnan megjelenő igények, a munkakörök megújulása és az oktatási és képzési rendszerek stratégiai tervezésének szükséges javítása az ipari tevékenységek széles skálájára gyakorolnak hatást. Az „e-készségek” elsajátításának megkönnyítése érdekében a Bizottság javaslatot tett egy új e-készségek szakpolitikai menetrendre[23].

Végül az energiahatékonyság növelésének és az üvegházhatást okozó gázkibocsátás 2020-ig legalább 20%-kal való csökkentésének nagyra törő környezetvédelmi célja és a megújuló energiaforrások alkalmazásának ösztönzése egy új üzleti paradigma megjelenését vonja maga után. Itt a feladat a kkv-k támogatása a fenntartható termelési és üzleti modell megvalósításában amely által aktív szerepet játszhatnak a környezetbarát termelés és fogyasztás elérésében az európai gazdaságban, ugyanakkor ezzel párhuzamosan kiaknázhatják ennek gazdasági előnyeit is. Ez a KKV-k társadalmi felelősségének gyakorlásában való támogatásának tapasztalatára fog építeni. Első lépésként a Bizottság egy programot javasol, amely a kkv-kat abban segíti, hogy a környezetvédelmi szempontokat jobban figyelembe vegyék a termelési folyamataik során, kezdve a környezetvédelmi jogszabályok szigorúbb betartásával[24]. A fenntartható iparpolitikára valamint a fenntartható fogyasztásra és termelésre irányuló jövőbeli cselevési tervek szintén hozzájárulnak a kkv-k versenyképességének és fenntarthatóságának erősítéséhez.

A párbeszéd és a konzultáció erősítése az érdekelt kkv -kkal

Az európai üzleti szervezetekkel, a kkv-megbízott[25] elnökletével folyatott rendszeres információs találkozók és megbeszélések fórumot biztosítanak a rendszeres információcserére a Bizottság fontosabb jogalkotási és politikai kezdeményezéseiről és azok kkv-ra gyakorolt hatásáról. Ez hozzájárult a kkv-megbízott „őrködő” szerepének megerősödéshez, a politikai és jogalkotási folyamatok korai szakaszában érvényre juttatva a kkv-k érdekeit, és lehetővé téve az érdekelt szereplők számára az érdemi részvételt az európai kkv - politika megalkotásában.

Az Európai Parlament, a tagállamok és a az üzleti élet képviselői továbbá számos, az érdekelt szereplők számára szervezett magas szintű konferencián találkoztak, ahol minden kulcsszereplő megerősítette elkötelezettségét a modern kkv-politika végrehajtása iránt. A Bizottság új párbeszédet szorgalmaz a felsőoktatás és az üzleti élet képviselői között is, amelynek keretében a kkv-kat leginkább foglalkoztató kérdésekről lesz szó.

Az először 2006-ban megrendezett „Európai Vállalkozások Díja” hozzájárult a vállalkozói lét és a kkv-politika iránti figyelem felkeltéséhez és bemutatta a különféle kreatív módszereket, amelyekkel a régiók ösztönzik és támogatják a kisvállalkozások sikeres működését. A díjátadást másodszor 2007 decemberében rendezik meg, amikor Portugália tölti be a Tanács elnöki funkcióját. Végül, de nem utolsósorban a Bizottság új kkv-portálja (http://ec.europa.eu/enterprise/sme/) jelentősen megkönnyítette a hozzáférést az interneten a kkv-kal kapcsolatos információkhoz.

A KÖVETENDő ÚT

A 2005-ben elindított modern kkv-politika gyümölcsei elkezdtek beérni . Egy koherens, átfogó és proaktív kkv-politika a kkv-kat a nemzeti és európai reformprogramokba illesztette, és növelte az érdekelt felek elkötelezettségét a közösen megfogalmazott célok iránt. Mind a tagállamok, mind a Bizottság jelentős előrelépést értek el a cselekvések megvalósításában a jobb üzleti környezet megteremtése, a kkv-k szempontjainak a fontosabb szabályozási területeken való figyelembevétele és a vállalkozói kedv ösztönzése terén.

Ennek eredményeként könnyebb lett vállalkozást indítani, a vállalkozói ismeretek egyre inkább szerepelnek az iskolai tananyagokban, a vállalkozói léttel és a kkv-kkal kapcsolatos tudatosság növekszik az EU-ban, és a „gondolkozz először kicsiben” elvet integrálják a közösségi és a nemzeti politikákba. Még mindig szükség van azonban további fejlődésre, mind közösségi szinten, mind a tagállamokban.

A jobb szabályozás „kultúrája” is kezd EU-szerte gyökeret ereszteni : itt az intézményeknek kell vezető szerepet vállalniuk. A Bizottság fontos változtatásokat vezetett be az új javaslatok kidolgozásának módja és a meglévő joganyag végrehajtásának monitorozása terén. Az Európai Parlament is bevezette a hatásvizsgálat alkalmazását, a Tanács azonban munkaeszközként még nem használja azt.

A jobb szabályozás előnyei már minden szinten éreztetik hatásukat . Minden tagállam megegyezett, hogy célként tűzik ki az adminisztratív költségek 2012-ig elérendő 25%-os csökkentését. Az aránytalan terheket viselő kkv-k terheinek csökkentése érdekében vélelmezni kell, hogy az EU-jogszabályok által előírt adminisztratív követelmények a jövőben nem vonatkoznak a kkv-kra, csak abban az esetben, ha a az adott ügy nemzeti, regionális vagy helyi szinten nem kezelhető hatékonyabban. Külön intézkedéseket kell kialakítani azoknak az eseteknek a megkönnyítésére, amikor a kkv-knak EU jogszabályok előírásait kell teljesíteniük. Általánosabban fogalmazva, az EU-nak meg kell találni a meglévő terhek csökkentésének a módját mindenhol, ahol a körülmények ezt lehetővé teszik. A következő szakasz a közigazgatások modernizálása annak érdekében, hogy átlátható, előre kiszámítható szolgáltatást nyújtsanak és hatékony jogorvoslati eszközként szolgáljanak.

A modern kkv-politika továbbfejlesztése és erősítése érdekében a Bizottság meghallgatta a jelentős érdekelt szereplők véleményét. A közelmúlt magas szintű konferenciáinak következtetéseit is elemezte, különösen a negyedik kézműipari és kisvállalkozási konferenciáét[26], és a kkv-politikáról szóló magas szintű konferenciáét[27], ötleteket merítve a tagállamok által végrehajtott vagy javasolt kezdeményezésekből és az EU intézmények közelmúltbeli jelentéseiből.

A feladat ma a kkv-k teljes növekedési és munkahely-teremtési potenciáljának felszabadítása és innovatív kapacitásuk teljes kihasználása. A Bizottság meggyőződése szerint a következő, 2008–2010-es lisszaboni ciklusban még több figyelmet kell fordítani a kkv-kra . A Bizottság ki fogja kérni a kisvállalkozások és képviselőik véleményét, mivel egy kisvállalkozásokkal kapcsolatos európai kezdeményezés („Small Business Act”) tervezetét mérlegeli, amely konkrét javaslatokat tartalmazna a kkv-k további támogatására.

A következő lisszaboni ciklushoz kapcsolódó, kkv-kal kapcsolatos új javaslataiban a Bizottság szem előtt fogja tartani a kkv-közösség sokszínűségét: a kézműipari és kisvállalkozások, a szociális gazdasági vállalkozások és a családi kkv-k mind erősíthetik az európai növekedést és az innováció, helyi fejlesztés, képzés és foglalkoztatás motorjai lehetnek, ugyanakkor időnként sajátos problémákkal és szükségletekkel.

Végül ugyanilyen fontos, hogy a tagállamok is fokozzák erőfeszítéseiket, és nemzeti reformprogramjaikban nagyobb figyelmet szenteljenek a kkv-politikának.

[1] http://ec.europa.eu/enterprise/entrepreneurship/sme_policy.htm

[2] Az Európai Bizottság tavaszi gazdasági előrejelzése 2007–2008-ra.

[3] Fókuszban a statisztika (Statistics in Focus), 24/2006, Eurostat

[4] A Bizottság közleménye „Az ismeretek átültetése a gyakorlatba: széles körű innovációs stratégia az Európai Unió számára” COM (2006) 502.

[5] A Bizottság közleménye: „Az iparpolitika félidős felülvizsgálata: Hozzájárulás az EU növekedési és munkahely-teremtési stratégiájához COM(2007) 374.

[6] http://ec.europa.eu/regional_policy/index_en.htm.

[7] A Tanács 1698/2005/EK rendelete (2005. szeptember 20.).

[8] http://ec.europa.eu/enterprise/enterprise_policy/cip/index_en.htm.

[9] http://ec.europa.eu/enterprise/enterprise_policy/charter/gp.

[10] Ettől különböző de minimis küszöböt kell alkalmazni néhány iparágban, például a halászatban.

[11] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/en/oj/2006/c_323/c_32320061230en00010026.pdf.

[12] „Modellek a kkv-k aránytalan adminisztratív terheinek csökkentésére. (‘Models to reduce the disproportionate regulatory burden on SMEs.’) Szakértői csoport jelentése”, Európai Bizottság, 2007. május.

[13] http://ec.europa.eu/enterprise/enterprise_policy/analysis/doc/smes_observatory_2003_report4_en.pdf).

[14] http://ec.europa.eu/enterprise/regulation/goods/mutrec_en.htm.

[15] 2006/123/EK irányelv (2006 december 12.).

[16] http://ec.europa.eu/enterprise/innovation/documents_en.htm.

[17] Globális Európa – Nemzetközi versenyképesség, COM (2006) 567.

[18] http://ec.europa.eu/enterprise/entrepreneurship/support_measures/training_education/commplan.htm.

[19] A Közösség növekedést és foglalkoztatást célzó lisszaboni programjának végrehajtásáról – Vállalkozások átadása – Folyamatosság és megújulás, COM (2006) 117.

[20] COM (2007) 584.

[21] http://ec.europa.eu/regional_policy/funds/2007/jjj/jeremie_en.htm.

[22] A végleges jelentés megtalálható: http://ec.europa.eu/enterprise/entrepreneurship/financing/round_table.htm.

[23] E-készségek a 21. századra: A versenyképesség, a növekedés és a foglalkoztatás ösztönzése (2007–2010).

[24] COM (2007) 379.

[25] http://ec.europa.eu/enterprise/sme/envoy_en.htm.

[26] http://ec.europa.eu/enterprise/entrepreneurship/craft/4th_conference.htm.

[27] Brüsszel, 2007. szeptember 14.