HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 29.07.2004 
COM(2004)536 végleges 
  
A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK ÉS AZ EURÓPAI 
PARLAMENTNEK 
2004-ES ÉVES JELENTÉS 
AZ EK FEJLESZTÉSI PO LITIKÁJÁRÓL ÉS KÜLS Ő SEGÍTSÉGNYÚJTÁSÁRÓL 
  
{SEC(2004)1027} 
 
HU 2   HU TARTALOMJEGYZÉK 
A. El őszó........................................................................................................................... 3  
1. Az EK elkötelezettsége a fejlesztési együttm űködés iránt........................................... 4 
1.1. A kereskedelem és a fejl ődés közötti kapcsolat........................................................... 5 
1.2. Regionális integráció és együttm űködés...................................................................... 6 
1.3. A makrogazdasági politikák és a szoc iális szolgáltatásokhoz való méltányos 
hozzáférés támogatása.................................................................................................. 6 
1.4. Közlekedés ................................................................................................................ ... 7 
1.5. Élelmiszerbiztonság és fennt artható vidékfejlesztés.................................................... 7 
1.6. Kormányzás, intézménykapacitá s-fejlesztés és jogrend .............................................. 8 
1.7. Tudományos és m űszaki együttm űködés a fejl ődés támogatására .............................. 8 
1.8. Egyéb EK együttm űködési tevékenységek .................................................................. 8 
2. Az EK Együttm űködés hatékonysága.......................................................................... 9 
3. Az EK globális jelenléte: 2003. év i eredmények régióról régióra............................... 9 
4. Speciális Téma: a Béke, mint prioritás ...................................................................... 12 5. Mellékletek................................................................................................................. 12 
 
HU 3   HU A. E LŐSZÓ 
Ez az Európai Bizottság negyedik éves jelentése a fejlesztési politikáról és a küls ő 
segítségnyújtásról, és ez az utolsó, amelyet a Romano Prodi vezette Bizottság készített. 
Felsorolja a 2003-ra kit űzött célokat, és azok tükrében világít rá az elért el őrehaladásra. 
Az Európai Unió világszint ű tényező gazdasági, kereskedelmi és fejlesztési szempontból 
egyaránt. Hozzá köt ődik a globális segélyek 55%-a – mintegy 30 milliárd euró évente–, 
amelynek több mint egyötödét az Európai Bizottsá g kezeli. Ezt a támoga tás világszerte több 
mint 160 ország, terület és szervezet kapja. Ez a Közösségnek a szegénység csökkentését 
középpontba helyez ő Millenniumi Fejlesztési Célkit űzések melletti jól érzékelhet ő 
elkötelezettségét mutatja. 2000 óta a Kö zösség fejlesztési politikájának f ő célkitűzése a 
szegénység csökkentése és lehet őség szerinti megszüntetése. Az Európai Unió küls ő 
segítségnyújtásán keresztül fejezi  ki támogatását az egyetemes értékek, mint a demokrácia és 
az emberi jogok el őmozdítása és megszilárdítása iránt. 
2003-ra a Bizottság célként határozta meg az észak és dél közötti globális partnerség 
fejlesztését, nevezetesen a 2002-ben „A fejl ődés finanszírozása” címmel Monterreyben, 
illetve „A fenntartható fejl ődés” címmel Johannesburgban tartott ENSZ konferenciákon 
vállalt kötelezettségek teljesíté sével és a Cotonou-i Megállapodás1 által biztosított keret 
felhasználásával meger ősíteni Európa szolidaritását Afrikával. Továbbá a cél egyfel ől annak 
biztosítása volt, hogy  a globalizáció pozi tív hatásai egyenl ően kerüljenek megosztásra az 
országok között és azokon belül, tiszteletben tartva a kulturális sokféleségüke t és a környezeti 
örökségüket, másfel ől az erőforrások észak és dél közötti ig azságosabb elosztásáért való 
fáradozás volt. 
2003 az EK küls ő segítségnyújtása hatásának és koherenc iájának a fejleszté se szempontjából 
is jelentős év volt. A Bizottság  követte azon reformját, amely s zerint programjait rangsorolja, 
szervezi és végrehajtja, és  ez konkrét eredményekhez kezde tt vezetni. A 2003-as év rekord 
szintű kötelezettségvállalásokat és kifizetéseket hozott mind a költségvetés, mind az Európai 
Fejlesztési Alap (EFA) vonatkozásában. A na pi döntéshozatalnak a küldöttségekre történ ő 
átruházásával az Unió programja i fogékonyabbá váltak a partnero rszágokra, és más adakozók 
akoordináció jelent ős javulásáról számolnak be. Az átruházás folyamata 2004 közepére 
nagyrészt le fog zárulni. A partnerország hely zetének elemzésére és a segélyekben részesül ő 
szektorok kiválasztására szolgá ló stratégiai dokumentumok min ősége sokat javult. 
2003-ban fontos lépésekre kerü lt sor az Unió közös mez őgazdasági politikájának vizsgálatát 
illetően annak érdekében, hogy minimálisra csökke ntsék annak a nemzetközi kereskedelemre 
gyakorolt torzító hatását, továbbá hogy el őmozdítsanak egy, a fejlesztést jobban el őtérbe 
helyező megközelítést és a WTO Doha Fejlesztés i Menetrend törekvéseivel összhangban egy 
fejlett koherenciát az EU mez őgazdasági és fejlesztési politikái között. További reformok 
állnak előkészítés alatt az eddig nem érintett szektorok, nevezetesen a gyapot, a dohány, az 
olívaolaj és a c ukor vonatkozásában. 
                                                 
1 Többoldalú megállapodás, amely kiterjed az EU és 78 szub-szaharai afrikai, karibi és csendes-óceáni 
ország közötti kereskedelemre, fejlesztési együttm űködésre és politikai párbeszé dre, és 2000-ben írták 
alá. 
 
HU 4   HU Az EU 2003-ban pontosabban megh atározta szomszédjaival fennt artott kapcsolata  kereteit és 
annak új lendületet adott. Decemberben az Eu rópai Tanács megegyezett az új politikai keret 
alapelveiben, amely ezen országoknak az intézmények kivételével mindennek a megosztását célzó partnerséget ajánl. Az európai szoms zédsági politika biztosítani fogja, hogy az EU 
bővítését követ ően ezen a háború sújtotta földrészen  ne legyenek új vá lasztó vonalak a 
„birtoklók” és „nem birtoklók” között. 
A 2003-as év újító és ugrásszer ű előrelépést hozott a Közössé gnek az afrikai béke 
megteremtéséhez nyújtott hozzájárulásában. A Bizottság 250 millió €-val fog hozzájárulni egy afrikai békeprogramhoz. Ez az alábbi elveken nyugszik majd: i.) a birtoklás meger ősíti az 
afrikai emberek azon képességét, hogy az afri kai konfliktusokat kezelni tudják; ii.) 
szolidaritás pénzügyi hozzájáruláson ke resztül minden afri kai ország részér ől; és iii.) fejl ődés 
annak felismerésével, hogy béke és st abilitás nélkül Afrika nem fejl ődhet. 
C. PATTEN. Az Európai Bi zottság külügyekért felel ős tagja. Az EuropeAid Együttm űködési 
Hivatal igazgatótanácsának elnöke. 
P. NIELSON. Az Európai Bizottság fejl ődésért felel ős tagja. Az EuropeAid Együttm űködési 
Hivatal igazgatótanácsának vezérigazgatója. 
G. VERHEUGEN. Az Európai Bizottság b ővítésért felel ős tagja. Az EuropeAid 
Együttműködési Hivatal igazgat ótanácsának tagja. 
P. LAMY. Az Európai Bizottság kereskedelemért felel ős tagja. Az Európai Együttm űködési 
Hivatal igazgatótanácsának tagja. 
J. ALMUNIA Az Európai Bizottság g azdasági- és pénzügyekért felel ős tagja. Az Európai 
Együttműködési Hivatal igazgat ótanácsának tagja. 
________________________________________________________________________ 
1. A
Z EK ELKÖTELEZETTSÉGE A FEJLESZTÉSI EGYÜTTM ŰKÖDÉS IRÁNT  
Ez az éves jelentés áttekintést ad az Európai Közösség politikái keretében a 
fejlesztési együttm űködés és a küls ő segítségnyújtás terüle tén 2003-ban kivitelezett 
kezdeményezésekr ől és tevékenységekr ől. Széles közönséget kíván elérni: magukat 
az európai intézményeket, a tagállamok  közigazgatását, a fejlesztés és a küls ő 
segítségnyújtás területén m űködő más ügynökségeket, a partne rországokat és Európa 
nem állami szektorát és állampolgárait, akik adófizet őként segítenek abban, hogy ez 
a fontos törekvés megvalósulhasson. 
A pénzügyi segítség létfontosságú azoknak az ambiciózus céloknak az eléréséhez, 
amelyeket a fejl ődő országok és az adakozók csoportja t űzött ki maga elé. Az 
Európai Unió egészében véve a fejlesztés területén a legnagyobb adakozó a világban, 
 
HU 5   HU az összes globális fejlesztési segély több mint felét nyújtja, ami több mint 30 milliárd 
€-t tett ki 2003-ban. 
Az Európai Unió jelenlegi teljes segélyekre fordított költségvetésének több mint egy 
ötödét az Európai Bizottság kezeli az Európai Közösség nevében. Ezek a 
pénzösszegek a Közösség költségvetéséb ől, illetve az Európai Fejlesztési Alapból 
(EFA) származnak. 
A Közösség segélyprogramjainak földrajzi kiterjedése is globális – az EU közvetlen 
szomszédjaitól egészen a kis csendes-óceáni szigetekig. Ez a jelentés 7,8 milliárd € lekötött és 5,8 milliárd € elköltött pénzösszegr ől ad számot 2003-ra vonatkozóan. 
Az Európai Közösség fejlesztési együttm űködési politikájának az a célkit űzése, hogy 
elősegítse a fenntartható fejl ődést, amely a partnerországokban meglév ő szegénység 
felszámolására és a világgazdaságba történ ő integrációjukra irá nyul. Ez csak olyan 
politikák megvalósításával érhet ő el, amelyek el ősegítik a demokrácia 
konszolidálódását, a jo grendet, a megfelel ő kormányzást és az emberi jogok 
tiszteletét. 
E stratégiáknak a partnerországok álta li birtoklása – a demokratikus rendszer 
erősítésén és a részvételnek a társ adalom valamennyi rétegére történ ő kiterjesztésén 
keresztül – a siker kulcsa. A Közösség nagy jelent őséget tulajdonít az egyes 
partnerországokkal foly tatott párbeszéd min őségének az adott ország által 
megvalósított politikák és a Közösség támogatási programjai közötti koherencia biztosítása érdekében. 
A jelentés bemutatja az EK által kit űzött stratégiai célok tekint etében aktuálisan elért 
előrehaladást és az elmúlt évben elért eredményeket. Az EK stratégiai céljai a 
Millenniumi Fejlesztési Célkit űzéseken (MFC) alapulnak, amelyeket a világ vezet ői 
a Millenniumi Csúcstalálkozón fogadtak el 2000 szeptemberében azzal a szándékkal, 
hogy a szegénységet a felére csökkentsék a világban 2015-re. 
Az EK azzal járul hozzá az MFC-h ez, hogy hat kulcsfontosságú területre 
összpontosítja a segítségnyújtást, amelyeke n különleges értéket tud közvetíteni. A 
jelentés elemzi az el őrehaladást ezeken a kiemelt terü leteken, melyek az alábbiak: a 
kereskedelem és a fejl ődés közötti kapcsolat; regioná lis integráció és együttm űködés; 
a makrogazdasági politikák és a szociális szolgáltatásokhoz való méltányos hozzáférés támogatása; közlekedés; élelmiszerbiztonság és fenntartható vidékfejlesztés; és intézménykapac itás-fejlesztés, kül önösen a megfelel ő kormányzás 
és a jogrend. Az emberi jogok szorgalmazása, a férfiak és n ők közötti egyenl őség, a 
környezeti fenntarthatóság és a konfliktusok megel őzése átfogó témák, amelyeket 
minden szinten és a Közösség valamennyi segélyprogramjába integrálni kell. 
1.1. A kereskedelem és a fejl ődés közötti kapcsolat 
2002 novemberében a Miniszterek Tanácsa el fogadta a Bizottság által készített 
Közlemény
2 a kereskedelemr ől és a fejl ődésről következtetéseit, és ez egy sor EK 
kezdeményezéshez vezetett az áttekintés alatt álló év folyamán. A Bizottság 
                                                 
2 Irányvonalra vonatkozó javaslat a Bizottság részér ől az EU tagállamok és az Európai Parlament felé. 
[COM(2002)513] 
 
HU 6   HU legfontosabb célja anna k biztosítása, hogy a fejl ődő országok, közülük is els ősorban 
a legsérülékenyebbek, jelent ős előnyökhöz jussanak a vilá gkereskedelemben való 
részvételük nyomán. Ennek megfelel ően a Bizottság azon fáradozik, hogy javuljon a 
koherencia a WTO új kereskedelmi szab ályai és a fejleszté si politika célkit űzései 
között. A fenntarthatósági hatásfelmérést  napjainkban rendszeresen használják a 
kereskedelmi megállapodások lehetséges gazdasági, társadalmi és környezeti hatásainak felmérésére multilaterális, bilaterális és regionális szinten. 
1.2. Regionális integráció és együttm űködés 
Az EU politikája a fejl ődő országok regionális font os lépésnek tartja a 
világgazdaságba történ ő integrálódásuk felé. Ezért a regionális együttm űködés volt a 
központi jellemz ője az EU által a Mercosur kezdeményezésnek, a Közép-amerikai 
Közös Piacnak és az Andoki Közössé gnek nyújtott támogatásnak, miközben 
Délkelet-Ázsiában fokozták a regionális együttm űködésre tett er őfeszítéseket. 
2003-ban az EK aktívan támogatta a fokozottabb regionális együttm űködés 
elgondolását a Cotonou-i Egyezmén y által érintett Afrikai, Karibi és Csendes-óceáni 
(AKCS) országokban. 2003 közepére az AKCS cs oporton belüli hat régióra fogadtak 
el támogatási stratégiát, am elyek mindegyike tartalmazta a regionális integrációt és a 
kereskedelmet, mint központi szektort. 
Az Európai Szomszédsági Politika az EU és Oroszország, a nyugati FÁK országok 
és tíz mediterrán ország közötti partne rségre helyezi a ha ngsúlyt. 2003-ban a 
Bizottság kidolgozta a Szomszédsági Pr ogramot, amely újféleképpen harmonizált 
módon egyesíti a bels ő és külső finanszírozási formákat. 
1.3. A makrogazdasági politikák  és a szociális szolgáltatásokhoz való méltányos 
hozzáférés támogatása 
Az az elv, miszerint közvetlen költségve tési támogatással segíteni lehet az 
országokat abban, hogy kivitelezzék a szegénység csökkentésére irányuló 
stratégiájukat, jelent ős sikerrel került alkalmazásra 2003-ban. A költségvetési 
támogatás és a makrogazdasági segítségnyújtás két különböz ő módszer, de 
mindkettő igen lényeges a szegénység csökkentésében; az alapvet ő egészségügyi és 
oktatási szolgáltatásokra fordított közkiadá sok támogatásában, és ennek eredménye 
gyakorlatban történ ő lemérésének. 
Összesen 770 millió € volt lekötve, és 390 millió € lett kifizetve költségvetési 
támogatás formájában 19 AKCS országban 2003-ban, ami a part nerország kormánya 
saját szegénység csökkentés ére irányuló stratégiáinak a kivitelezését támogatta, 
biztosította az álla mi pénzügyi gazdálkodási reform programjainak az el őrehaladását 
és bátorította a kormányokat, hogy az eredményekre koncentráljanak. 
Az EK fejlesztési politikájának oktatási összetev őjére irányuló munka 2003-ban a 
szegénységnek a fejl ődő országokban történ ő csökkentésével összefüggésben az 
oktatásról és a képzésr ől szóló , 2002. márciusi közleményben meghatározott 
stratégiát követte. A Bizottság aktív szerepet játszott a fejl ődő országokban az 
alapfokú oktatás általánossá  tételének felgyorsítását célzó, Oktatás Mindenkinek 
Gyorspályás Kezdeményezésre irányuló nemzetközi partnerség megtervezésében és beindításában. 2003-ban az ország specifikus oktatási programokra és projektekre 
 
HU 7   HU vonatkozó kötelezettség összesen mi ntegy 250 millió €-t tett ki, amelyb ől mintegy 
135 millió € az AKCS országok felé irányult. Ezek az ország specifikus oktatási programok és projektek alapfokú, szakképzési és fels őfokú oktatási programokra 
terjednek ki, amelyek mindegyike be va n ágyazva a partnerország fejlesztési 
programjaiba, és ellen őrzés alatt áll a partnerkormánnyal együtt megállapított 
mutatókon keresztül. 
Az Európai Bizottság további el őrehaladást ért el az egészségüggyel kapcsolatos 
Millenniumi Célkit űzések – mint például a gyermekha landóság, az anyai egészség és 
a fertőző betegségek – terén, amelyek kiemelt he lyen szerepelnek a politikájában. Ez 
tükröződik a fejl ődő országoknak nyújtott programokhoz kötött támogatásban. Az 
EK lekötött továbbá 460 millió €-t az AIDS , a Tuberkulózis és a Malária elleni 
Globális Alapban. Az EU hozzájárulása (az EK és a tagállamok együtt) több mint a 
felét teszi ki az alapba eddig befizetett pénzösszegeknek. 
1.4. Közlekedés 
A közlekedés létfontosságú szolgáltatás az egészségügyi ellátáshoz és az oktatáshoz 
való hozzájutás, valamint a víz- és az élelmiszerbiztonság javítása szempontjából. 
Egyike az EK hat prioritá sának a fejlesztési együttm űködés terén és a központi 
szektor a 9. EFA keretében kivitelezett 32 AKCS ország programban és három AKCS regionális programban. 2003-ban a 9. EFA keretében az AKCS országokban 
és régiókban megvalósított közlekedési programokra fordított kötelezettségek 
összesen mintegy 500 millió €-t tettek ki, amely a politikák és a stratégiák reformjának, és a hálózati beruh ázások támogatását szolgálta, els ősorban az útépítési 
szektorban. 
A közlekedés kiemelt szerepet kap a TACIS
3, a közép-ázsiai és a nyugat-balkáni 
regionális programban. TRACECA néven a Bizottság támogatja egy közös 
közlekedési folyosó létrehozását Eur ópától Közép-Ázsiáig: 2003-ban tizenegy 
projekt került kialakításra, melyek teljes költségvetése 12 millió € volt. Továbbá elkészült 2003-ban egy tanulmány a regionáli s balkáni infrastruktúráról és a légi 
forgalom biztonságára és a légi irány ításra vonatkozó igényfelmérés az öt CARDS 
ország tekintetében. 
1.5. Élelmiszerbiztonság és fenntartható vidékfejlesztés 
A vidéki szegénység továbbra is a f ő jellemzője, mind az el őfordulását, mind a 
súlyosságát tekintve, a fejl ődő országokban jelentkez ő szegénységnek. 2003-ban a 
Bizottság elnökletével az EU tagállamaiból  létrejött egy munkacs oport azzal a céllal, 
hogy új term őföldpolitikát dolgozzon ki a fejl ődő országok támogatására. Ebben 
lefektették a fenntartható, rész vételen alapuló és a szegényeket pártoló, valamint a 
helyi kultúrákban és társadalmakban meglév ő jogokat elismerésére épül ő földpolitika 
és földigazgatási rendszer alapjait. 
2003 folyamán a Bizottság hozzájárult az adakozók globális platformjának 
vidékfejlesztési célokra történ ő létrehozásához a legf ontosabb bilaterális és 
                                                
 
3 A TACIS program pályázati alapon nyújt szaktanácsadást 12 kelet-európai és közép-ázsiai országnak 
(Örményország, Azerbajdzsán, Fehéroroszország , Grúzia, Kazahsztán, Kirgizisztán, Moldávia, 
Oroszország, Tadzsikisztán, Türkmenisztán, Ukrajna és Üzbegisztán). 
 
HU 8   HU multilaterális adakozók részvételével. Az  EK megkezdte a kulcsfontosságú ENSZ 
szervezetekkel, mint például az Élelmezési és Mez őgazdasági Szervezet és az 
Élelmezési Világprogram, a stratégiai part nerség létrehozására irányuló munkát. 
A Bizottság 440,6 millió €-t biztosított eg y speciális EU költségvetési soron 
keresztül élelmiszerbiztonsági és élelmiszersegélyezési célokra 32 kiemelten támogatandó, els ősorban afrikai országnak, vala mint a legfontosabb nemzetközi 
szervezetek támogatására. 
1.6. Kormányzás, intézménykapacitás-fejlesztés és jogrend 
A megfelel ő kormányzást és a demokrácia el ősegítését határozta meg a nemzetközi 
közösség, beleértve az Európai Uniót, mint a Millenniumi Fejlesztési Célkit űzések 
szempontjából kritikus tényez őket. Az EK kormányzásra, intézménykapacitás-
fejlesztésre és jogrendre vonatkozó po litikája volt a témája a közelmúltban a 
kormányzásról és a fejlesztésr ől szóló közleménynek. A me gközelítés gyakorlati és 
különböző típusú helyzetekre irányul, azaz a problémás partnerségekre, a konfliktus 
utáni helyzetekre és a hatékony partnerségekre. 
Miközben tovább folytatta 2003-ban a „jól teljesít ők” támogatását, így növelve a 
segélyek hatékonyságát, az EK azt a szem léletet is követi, miszerint ezekben a 
kevésbé termelékeny országokban ne a la kosságnak kelljen megfizetnie a rossz 
vezetés árát. A szolidaritás, a biztonsá g és a segélyek hosszú távú hatékonysága 
érdekében, és az ezekb ől az országokból történ ő teljes visszavonulás helyett, a 
közlemény az együttm űködés céljából alternatív belépési pontok és megközelítési 
módok keresését javasolja. 
1.7. Tudományos és m űszaki együttm űködés a fejl ődés támogatására 
TMF Keretprogramnak (2002–2006) vannak olyan fejl ődésre irányuló kutatási 
összetevői, amelyek teljes mértékben a fejl ődő országokkal történ ő együttműködésre 
épülnek. 
1.8. Egyéb EK együttm űködési tevékenységek 
Az év kiemelked ő történései közé tartozik az EK hozzájárulása a globális 
kezdeményezésekhez és a kötelezet tségek vonatkozásában elért el őrehaladáshoz a 
fenntartható és igazságos fejl ődésről szóló Monterrey-i és Johannesburgi 
konferenciákon, valamint a WTO Dohai Fejlesz tési Tanácskozásán. Az Európai Unió 
közelmúltbeli b ővítésének hatásait – az adakozók közösségének kib ővülése és az új 
szomszédok szerepének tekintetében – e dokumentum mellékletei részletezik. 
2003-ban sor került a mediterrá n, az ázsiai, a latin-amerik ai, a TACIS (Kelet-Európa 
és Közép-Ázsia) és a CARDS (Nyugat-Ba lkán) régiókra vonatkozó stratégiai 
dokumentumok id őközi felülvizsgálatának (IKF) elvégzésére, és az eljárás 
megkezdésére az AKCS országokra vona tkozóan. Az IKF azt célozza, hogy 
megmaradjon a helytállóság és f okozódjon a változó viszonyokra történ ő reagálás 
rugalmassága. 
 
HU 9   HU 2. A Z EK EGYÜTTM ŰKÖDÉS HATÉKONYSÁGA  
A külső segítségnyújtás reformfolyamatán ak végrehajtása, amely 2000-ben 
kezdődött, folytatódott 2003-ban. Az irányítá si feladatok átruházása a fogadó 
országokban lév ő EK Delegációkra el őrehaladott állapotban van, a figyelem az 
inputokról az eredmények felé fordult,  és a reform az eljárások leegyszer űsödését 
eredményezte, valamint nagyobb hangsúlyt kapott a küls ő segítségnyújtás stratégiai 
tervezése és programozása. Az EuropeAid Együttm űködési Hivatal irányítási 
képessége tovább javult, különös hangsúlyt kapott a min őségjavítás és a vezet ői 
információs rendszerek fejlesztése.A fejle sztési tevékenységek partnerek közötti 
koordinálása, a politikák, programok, eljárá sok és gyakorlatok harmonizálása, és a 
segélyezési er őforrások fejlesztési hatékonys ágának maximalizálása a 
reformfolyamat nélkülözhetetlen részét ké pezi. A Közösség aktívan támogatja a „a 
három K” koncepciójának a végrehajtá sát: koordináció, komplementaritás és 
koherencia. 
3. A Z EK GLOBÁLIS JELENLÉTE : 2003.  ÉVI EREDMÉNYEK RÉGIÓRÓL RÉGIÓRA  
Az Európai Közösség a világ 140 országában és az alábbi hat régiójában van jelen 
aktívan a segítségnyújtás vonatkozásában: a Nyugat-Balkánon; Kelet-Európában és 
Közép-Ázsiában; a földközi-tengeri  országokban; az Afrikai,  Karibi és Csendes-
óceáni (AKCS) országokban és a Tengerent úli Országokban és Területeken (TOT); 
Ázsiában; és Latin-Amerikában. A kivite lezés pénzügyi ad atait és a 2003-ra 
vonatkozó kötelezettségeket tartalmazó rész letes leírás a mellékletekben található. 
Nyugat-Balkán 
A Közösség tevékenységének, amely a CARDS programon keresztül valósul meg, a 
stratégiai célkit űzése a Nyugat-Balkánon továbbra is a Stabilizációs és Társulási 
Folyamat (STF) támogatása marad. A 2003-as év meger ősítette az eltolódást a 
közösségi segítségnyújtásban a rekonstrukció tól és a demokrati kus stabilizációtól 
más szektorok felé, amelyek szorosabban kapcsolódnak az STF reformterveihez, 
beleértve az adminisztratív- és intézmé nykapacitás-fejlesztést, a gazdasági és 
társadalmi fejl ődést, az igazság- és belügyeke t, és az EU-vívmányokhoz való 
szorosabb igazodást. 
Összesen 620 millió € került lekötésre és 425 millió € került kifizetésre a Nyugat-
Balkán régióban 2003-ban. 
Kelet-Európa és Közép-Ázsia  
A legfőbb hangsúlyt 2003-ban, te kintettel az Unió 2004 májusában esedékes 
bővítésére, az Unió küls ő határain keresztü li szorosabb együttm űködés kapta. A 
TACIS határon átnyúló együttm űködési programjának új, 2003 novemberében 
elfogadott, Stratégia és Indi katív Program 2004–2006 c. dokumentuma 
meghatározza, hogy hogyan kerül majd ez a politika alkalmazásra a kib ővített EU 
keleti határainak mindkét oldalán: 2003 végén a Bizottság elkezdett dolgozni a 
TACIS rendelet felülvizsgálatán. Fontos , hogy kezeljük az átmenet társadalmi 
következményeit, foglalkozzunk a nukleári s ipar biztonságosabbá tételének 
 
HU 10   HU kérdésével, és biztosíts uk, hogy a TACIS program jól alkalmazkodjon az európai 
szomszédsági politika egyre hangsúlyosabb prioritásaihoz. 
Összesen 504 millió € került lekötésre és 420 millió € került kifizetésre a Kelet-
Európa és Közép-Ázsia régióban 2003-ban. 
A Földközi-tenger térsége és a Közel- és Közép-Kelet  
Ebben a régióban a tevékenységek, melyek  a MEDA programon keresztül kerülnek 
kivitelezésre, a barcelonai folyamatot és az EK szomszédsági po litikáját tükrözték. 
2003-ban a Közösség folytatta azoknak a kezdeményezéseknek a támogatását, 
amelyek a szubregionális integráció meger ősítésére irányultak olyan területeken, 
mint a kereskedelem, az infrastrukturális  hálózatok és a migrációs politika, a 
Mahghreb Arab Unió (MAU) és az agadiri folyamat irányvonala mentén. A beruházások támogatása a Mediterrán-térség déli részén lév ő országokban szintén 
hatalmas kihívást jelent: ebben a vona tkozásban a 2003. novemberi ECOFIN Tanács 
az Európai Program az Euro-Mediterrán Be ruházásért és Partnerségért további 
fejlesztését javasolta. 
A 2003. decemberi Nápolyi Konferencia jó váhagyta az Euro-Mediterrán Alapítvány 
létrehozását a kultúrák közötti párbeszéd el ősegítése érdekében. Az  oktatás területén, 
a Tempus program kiterjesztése a mediterrán országokra meg fogja er ősíteni az 
együttműködést a fels őoktatásban és a szakképzésben. Végül, beindításra került az 
igazság- és belügyi területen egy együttm űködési program, valamint specifikus 
projektek kerülnek kivitelezésre a rend őrségi képzésre és együttm űködésre, az 
igazságügyi képzésre és együttm űködésre, valamint a föl dközi-tengeri térségben 
zajló migráció tekintetében történ ő információgy űjtésre és elemzésre vonatkozóan. 
Összesen 600 millió € került lekötésre és 498 millió € került kifizetésre a földközi-
tengeri térség és Közel- és Közép-Kelet régióban 2003-ban. 
Afrikai, karibi és csendes-óceáni or szágok / Tengerentúli országok és területek 
A Cotonou-i Megállapodásban kidolgozott EU-AKCS  politikai párbeszéd felvetett 
közös érdekl ődésre számot tartó témákat beleértve az emberi jogok és a 
demokratikus alapelvek fejlesztését. Az EK  hozzájárult az Afrikai Unió és a Nyugat-
Afrikai Államok Gazdasági Kö zösségének békefenntartó er őfeszítéseihez. 
A fő szektorok, amelyek esetében beav atkozásra került sor a kétoldalú 
együttműködési programok keretében a következ ők voltak: közlekedés, regionális 
integráció, vidékfejlesztés, a makrogazdaság  és a szociális szektor támogatása, és 
egyéb, az I. részben említett központi területek. Az EK hozzájárulásai a globális kezdeményezésekhez, mint például a Súlyosan Eladósodott Szegény Országok és az AIDS, a Tuberkulózis és a Malária elleni Globális Ala p, különösen a szub-szaharai 
szegény afrikai országoknak jelentett segítséget. 
A kereskedelem területén tárgyalások kezd ődtek a Gazdasági Partnerségi 
Megállapodások (GPM) megkötése érdekében a regionális csoportokkal – Közép- és 
Nyugat-Afrikával kezdve. Új kereskedelmi  rendtartás lefektetése a cél az AKCS 
országokkal 2008 után. Egy másik jelent ős, 2003-ban bevezetett, EK kezdeményezés 
 
HU 11   HU – tekintettel arra a tényre , hogy a szub-szaharai afrikai országokban a lakosság 40%-
a nem jut biztonságos ivóvízhez vagy megfelel ő higiéniai feltételekhez – az 500 
millió € költségvetés ű Európai Uniós Vízprogram. 
A 2003-as év a TOT–EK társulás jöv őbeni fejlődésének mérlegelésére is lehet őséget 
nyújtott. A Tengerentúli Országok és Területek közül tizenkett ő, amelyek egyedi 
költségvetési támogatásban részesülnek 2007- ig, az év végéig beadta a programozási 
dokumentumok tervezetét. 
Az Európai Fejlesztési Alap te ljesítménymutatói különösen er ősek voltak: 
megugrottak az els ődleges lekötések (összesen 3,7 milliárd €), és rekord szintet értek 
el az aláírt szerz ődések (3 milliárd €) és a teljesített kifizetések (2,5 milliárd €). 
Ázsia 
Az Európai Unió Ázsiára vonatkozó együttm űködési stratégiájának megfelel ően a 
gyakorlati együttm űködést felgyorsították a következ ő területeken: kereskedelem és 
befektetés, szektorális módszerek a szegénység csökkentésében, megfelel ő 
kormányzás, emberi jogok és demokrácia és konfliktuskezelés. A gazdasági kapcsolatok Ázsiával er ősödtek a regionális szinten és kétoldalú alapon folytatott 
rendszeres párbeszédnek köszönhet ően. A gazdasági kapcsolatok kibontakozását 
egész Ázsiára kiterjed ő együttm űködési programokkal segítették el ő, valamint a 
kereskedelemhez kötött segíts égnyújtás támogatása révén. 
Az EK stratégiája egyre növekv ő mértékben összpontosít az intézménykapacitás-
fejlesztésre, ami a kereskedelemhez kötött segítségnyújtáson kere sztül valósul meg a 
WTO Dohai Fejlesztési Programjával össz hangban, beleértve az állami pénzügyi 
gazdálkodás vonatkozásában nyújtott segítséget. A gyakorlati együttm űködést jól 
példázza az öt, egész Ázsiát átfogó progr am, amelyek a gazdasági beruházás és 
kereskedelem-élénkítés, a városfejlesztés, a fels őoktatási kapcsolatok és ösztöndíjak, 
az információs- és kommunikációs tec hnológia gyorsabb felhasználása, és a 
környezetbarát m űszaki megoldások támogatása területének kulcsfontosságú 
szegmenseit célozzák meg. 
Összesen 558 millió € került lekötésre és 470 millió €  került kifizetésre az Ázsia 
régióban 2003-ban. 
Latin-Amerika  
Az EK együttm űködése Latin-Amerikával a 2002-es  madridi csúcstalálkozó 
következtetéseit követte 2003-ban. Ez az együttm űködés három f ő tevékenységet 
részesített el őnyben 2003 során: az intézmén yi és demokratikus meger ősítés, az 
állam modernizációja és az emberi jogok; társadalmi fejl ődés, és a kevésbé 
prosperáló régiók fejlesztése;  és kereskedelemhez kötött segítségnyújtás és regionális 
integráció. 
Az Európai Bizottság folytatta a tárgya lásokat a Mercosur országokkal 2003-ban, 
megállapodásokat írt alá a politikai párbeszédr ől és az együttm űködésről a hat közép-
amerikai országgal és az Andoki Közössé ggel, és végrehajtotta a gazdasági 
partnerségr ől, politikai koordinációról és az együttm űködésről szóló megállapodást 
Mexikóval és a társulási megállapodást Chilével. 
 
HU 12   HU Összesen 329 millió € került lekötésre és 280 millió €  került kifizetésre a Latin-
Amerika régióban 2003-ban. 
4. S PECIÁLIS TÉMA: A BÉKE, MINT PRIORITÁS  
E jelentés melléklete kiemelt figyelmet szentel egy témának, amely egyre inkább 
felismerésre kerül a fejl ődést támogató országok köré ben, nevezetesen a kormányzás, 
a béke, a biztonság és a fejl ődés kapcsolatának. Ismertet  egy alapos elemzést err ől a 
kölcsönös egymásrautaltságról, és bemutatja azokat a lépéseket, amelyeket az EK megtesz a kormányzás és a biztonság szí nvonalának fokozása, és  ezáltal a hatékony 
fejlesztést lehet ővé tevő stabil és békés környeze t biztosítása érdekében. 
5. M
ELLÉKLETEK (A BIZOTTSÁG SZERVEZETI EGYSÉGEINEK MUNKADOKUMENTUMA : 
SEC(2004)1027) 
A mellékletek a MFC tekintetében elért el őrehaladás elemzésével zárulnak, 
tartalmazzák a pénzügyi eljárások és a közigazgatás harmonizációja terén elért 
eredményeket, valamint az év során az EK álta l készített, a fejlesztési politikáról és a 
külső segítségnyújtásról szóló közlemények felsorolását. 
Végül a pénzügyi mellékletekben DAC-tábláza tok mutatják be a kötelezettségek és a 
kifizetések megoszlását 2003-ban. Továbbá az összes 2003-as kötelezettség fel van 
sorolva régiónként a földrajzi és a te matikus költségvetési soroknak megfelel ően.