HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 218/96

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye Tárgy: Javaslat tanácsi irányelvre a 2006/112/EK irányelvnek a hozzáadottérték-adó kedvezményes mértéke tekintetében történő módosításáról

COM(2008) 428 végleges – 2008/0143 (CNS)

2009/C 218/19

2008. augusztus 28-án a Tanács úgy határozott, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződés 93. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

„Javaslat tanácsi irányelvre a 2006/112/EK irányelvnek a hozzáadottérték-adó kedvezményes mértéke tekintetében történő módosításáról”

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Gazdasági és Monetáris Unió, gazdasági és társadalmi kohézió” szekció 2009. február 2-án elfogadta véleményét. (Előadó: Sergio E. SANTILLÁN CABEZA.)

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2009. február 25–26-án tartott, 451. plenáris ülésén (a február 25-i ülésnapon) 171 szavazattal, 7 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1. Következtetések és ajánlások

1.1 Az EGSZB egyetért azokkal a – sok esetben alapvető jelentőségű – technikai kiigazításokkal, amelyeket az irányelvjavaslat a 2006/112/EK irányelv vonatkozásában tesz. Sajnálja azonban, hogy politikai konszenzus hiányában a javaslat hatálya korlátozott.

1.2 Ahogy korábban jeleztük, az energiatakarékos és környezetkímélő szolgáltatások és termékek esetében meg kell fontolni a HÉA alkalmazását.

1.3 A lakásfelújítási, -javítási, -átalakítási, -karbantartási és -tisztítási szolgáltatások esetén alkalmazandó HÉA-csökkentéssel kapcsolatban az EGSZB számára kérdéses, hogy helyes-e a „a szociálpolitika keretébe tartozó” lakásokra való utalás elhagyása. Mindenesetre, mivel a csökkentett adómérték alkalmazása nem kötelező, a döntést az egyes tagállamoknak kell meghozniuk.

1.4 Az éttermi és étkeztetési szolgáltatások esetében a csökkentett HÉA-mérték alkalmazási lehetőségének bevezetése – mely lehetőséget bizonyos tagállamok elvetnek – azt a célt szolgálja, hogy egyenlő feltételek teremtődjenek, mivel a jelenlegi jogi környezetben nem számottevő a versenytorzulás kockázata. Az EGSZB egyetért az alkoholtartalmú italok kizárásával az alacsonyabb adómérték alkalmazási köréből.

1.5 Az „ingóságok kisebb javítása” esetén – az irányelvben használt kifejezés tág értelme miatt – a tagállami jogszabályoknak kell meghatározniuk, hogy mely szolgáltatások részesülhetnek a csökkentett adómértékből.

1.6 Az EGSZB azt javasolja, hogy a bizonyos betegségek esetén ajánlott diétás termékek kapjanak HÉA-mentességet (lásd e vélemény 4.8.6. pontját).

1.7 Az EGSZB azt ajánlja, hogy a javaslatban megjelölt kritériumokat változtassák meg, a III. mellékletbe felvéve a gépjárművek javítását és karbantartását, ahogyan azt ennek a véleménynek a 4.8.5.1. pontja kifejti.

1.8 Az EGSZB egyetért azzal, hogy a csökkentett adómértéket a termékek és szolgáltatások szélesebb körére alkalmazzák, amennyiben ez összeegyeztethető a tagállamokban hozzáférhető célzott költségvetési forrásokkal, a gazdasági helyzettel és az Európai Unió tagjai által alkotott belső piac érdekeivel.

1.9 Az EGSZB üdvözli a teljes HÉA-harmonizáció felé való előrelépésre irányuló európai bizottsági erőfeszítéseket, miközben sajnálkozva veszi tudomásul az EU Tanácsa részéről mutatkozó politikai döntésképtelenséget.

2. Bevezetés

2.1 A jelen vélemény tárgyát képező irányelvjavaslat a 2006-os irányelvhez – a továbbiakban: „a HÉA-irányelv” (1) – fűzött kiegészítéseket és technikai kiigazításokat tartalmaz.

2.2 Az Európai Bizottság szerint a javaslat célja bizonyos sürgős reformok bevezetése „olyan jogi és politikai problémák” megoldása érdekében, „amelyek vagy az irányelv eltérő értelmezése miatt merültek fel, vagy azért, mert a tagállamok nem egyenlő feltételekkel élhettek azzal a lehetőséggel, hogy a belső piac megfelelő működését nem befolyásoló területeken kedvezményes adómértéket alkalmazzanak”.

2.3 Az Európai Bizottság nagyobb önállóságot és biztonságot kíván nyújtani a tagállamoknak, egyenlő bánásmódot biztosítva számukra.

2.3.1 Bár a javaslat nem kizárólag a kkv-k támogatását célozza – ami a lisszaboni stratégia egyik kiemelt cselekvési területe –, mégis pozitív hatással lesz rájuk, mivel számos kkv működik e területeken, melyek számára a javaslat nagyobb jogbiztonságot teremt a csökkentett HÉA-kulcsok e szektorokban történő, folyamatos alkalmazása tekintetében.

2.4 A javaslat négy ponton módosítaná a HÉA-irányelvet:

— a helyben nyújtott szolgáltatások felvétele, köztük a 2010. december 31-én hatályát vesztő IV. mellékletben felsorolt munkaerő-igényes szolgáltatásokra vonatkozó állandó, naprakész rendelkezésekkel, a IV. melléklet következésképpen törlésre kerül,

— az átmeneti jellegű, vagy az egyes tagállamok egyedi helyzetére vonatkozó rendelkezések törlése, amelyek a továbbiakban hatályukat vesztik,

— a megszövegezés pontosítása,

— „Az olyan termékek és szolgáltatások jegyzéke, amelyek értékesítésére a 98. cikkben említett kedvezményes adómértéket lehet alkalmazni” című III. melléklet szövegezésének változtatásai.

3. Az új III. melléklet

3.1 Szövegezési kiigazítások és létező kategóriák kiegészítései.

3.1.1 3. kategória: gyógyszerészeti termékek. Az „és a nedvszívó higiéniai termékeket” szövegrész beillesztése, amely a női higiéniai termékekre és a babapelenkákra utal.

3.1.2 4. kategória: felszerelések fogyatékossággal élők számára. Az „és elektromos, elektronikus vagy egyéb berendezések és közlekedési eszközök, beleértve az ilyen termékek lízingjét, bérbeadását […] is” szövegrész beillesztése. A javaslat tehát kiterjed a fogyatékossággal élők számára tervezett vagy átalakított berendezésekre és eszközökre is (pl. Braille-billentyűzet, egyedileg kialakított autók).

3.1.3 6. kategória: könyvek. A „hangoskönyvek, CD-k, CD-ROM-ok vagy bármely hasonló […] fizikai adathordozó” felvétele. A hatókör kiterjesztése a CD-kre, CD-ROM-okra, illetve más, túlnyomórészt a nyomtatott könyvvel egyező információs tartalommal rendelkező fizikai adathordozókra.

3.1.4 8. kategória: rádiós és televíziós műsorszórási szolgáltatások. Pontosítani kell, hogy az adószabályok alá eső szolgáltatás maga a műsorszórás, nem pedig annak vétele.

3.1.5 9. kategória: írók stb. által nyújtott szolgáltatások. Pontosítani kell, hogy a kategória „a nekik járó szerzői jogdíjakkal javadalmazott szolgáltatásokat” is magába foglalja. A változás indoka, hogy a szerzői jogdíjak a HÉA alkalmazásában nem szolgáltatások, hanem bizonyos szolgáltatások javadalmazása.

3.1.6 16. kategória: temetkezési vállalkozói szolgáltatások és hamvasztási szolgáltatások. Az új szöveg célja különválasztani a definíció tárgyát a szolgáltató minőségétől.

3.1.7 18. kategória: közterületek tisztántartása, hulladékkezelés stb. A szöveg megszünteti a következetlenségeket azzal, hogy a csökkentett HÉA-kulcsot három további, a korábbi szövegben nem szereplő szolgáltatásra is kiterjeszti: a „szennyvíztisztításra és –újrahasznosításra”, a „szennyvízgyűjtésre”, illetve a „hulladék-újrafeldolgozással kapcsolatos szolgáltatásokra, és újrafelhasználáshoz vezető szolgáltatásokra”.

3.2 A lakásszektorhoz és egyes, nem kereskedelmi jellegű épületekhez kapcsolódó szolgáltatások körének bővítése.

3.2.1 A 10. kategória módosításának és az új, 10a. kategória hozzáadásának célja:

— nagyobb mozgásteret biztosítani a tagállamoknak azzal, hogy törlésre kerül „a szociálpolitika keretében biztosított” lakásokra való korlátozás,

— a „felújítási, javítási, átalakítási, karbantartási és tisztítási szolgáltatások” hozzáadása (jelenleg a IV. mellékletben),

— a csökkentett HÉA hatókörének kiterjesztése a „vallásgyakorlási helyekhez, kulturális örökséghez és történelmi emlékművekhez” kapcsolódó felújítási, javítási, átalakítási, karbantartási és tisztítási szolgáltatásokra.

3.3 Két új kategória beillesztése

3.3.1 Éttermi és étkeztetési szolgáltatások

3.3.2 A jelenlegi III. melléklet 12. kategóriája (amely nem módosul) a következő:

„Szállodák vagy más hasonló létesítmények által nyújtott szállás, beleértve az üdülőhelyi szállásbiztosítást, továbbá a kempingek és lakókocsiparkok férőhelyeinek bérbeadását is”.

3.3.3 Az új 12a. kategória a következő:

„Éttermi és étkeztetési szolgáltatások nyújtása alkoholos italok értékesítésén kívül”.

3.3.3.1 A kategória hozzáadását két megfontolás indokolja: a) a tagállamok egyenlő elbánásban való részesítése, illetve b) az, hogy az éttermi és étkeztetési szolgáltatások nyújtása ugyanazokat a kritériumokat teljesíti, mint a többi felvett, helyben nyújtott szolgáltatás.

3.3.4 Helyben nyújtott szolgáltatások

3.3.4.1 Ezek az új kategóriák öt esetet foglalnak magukban:

„19) kertépítő vagy tájépítő szolgáltatások nyújtása és kertek karbantartása,

20) ingóságok kisebb javítása, ideértve minden típusú kerékpárt és triciklit, de minden egyéb közlekedési eszközt kizárva,

21) ingóságok tisztítása és karbantartása,

22) házi gondozói szolgálat (pl. házi segítség, fiatalok, öregek, betegek vagy fogyatékosok gondozása) nyújtása,

23) fodrászszalonokban és más, testápolással foglalkozó létesítményekben nyújtott testápolás”.

3.3.4.2 Ezek a kategóriák olyan szolgáltatásokat is magukba foglalnak, amelyeket már a 2010. december 31-ig hatályos átmeneti rendelkezéseket megállapító jelenlegi IV. melléklet is tartalmaz, illetve néhány új, hasonló természetű szolgáltatás is megjelenik.

4. Megjegyzések

4.1 Az EGSZB alaposan megvitatta a jelen vélemény tárgyát a standard HÉA-kulcsoktól eltérő HÉA-kulcsokról szóló 2007. július 5-i európai bizottsági közlemény (2) elemzésekor, amely a Copenhagen Economics egyik tanulmányára alapult.

4.2 Véleményében (3) az EGSZB a következő szempontokat emelte ki:

— A tagállamok a HÉA-t pusztán adóügyi céljaik elérésére használják.

— A csökkentett kulcsok megítélése politikai és társadalmi kritériumok függvénye.

— A HÉA-harmonizáció egyelőre vágyálom marad, ami miatt (az Európai Bizottság szerint) a csökkentett HÉA-kulcsot legalább azon tevékenységek esetében harmonizálni kellene, amelyek határokon átnyúló hatásokkal járnak, illetve amelyek megfelelnek már elfogadott közösségi politikai kritériumoknak.

— Biztosítani kell, hogy a csökkentett HÉA-kulcsok alkalmazása valóban szociális megfontolások alapján történjen.

— Az egyszerűsítés és az átláthatóság megkönnyíti a vállalkozások életét és az adóhatóságok számára is egyszerűbbé teszi az ellenőrzéseket.

— A végleges szabályozáshoz fűződő túlzott várakozásokat lehűtve, növelni kell a tagállamok önállóságát a kedvezményes adókulcsok meghatározása során a helyi szolgáltatások terén.

4.2.1 A fenti véleményben foglalt megjegyzések továbbra is teljesen érvényesek.

4.3 Az irányelvjavaslat csak részleges és sürgős változtatásokat végez el a jelenlegi rendelkezéseken. Amint az Európai Bizottság kifejti, nem kívánja mélyrehatóan átdolgozni a meglévő irányelvet, amelyről a vita „csak nemrég kezdődött”. Ugyanakkor érint bizonyos, társadalmi és gazdasági szempontból jelentős kérdéseket, mint például az éttermekre, a munkaigényes szektorokra és a helyben nyújtott szolgáltatásokra alkalmazott HÉA kérdését.

4.4 Technikai kiigazítások

Az EGSZB általában véve támogatja a pusztán technikai módosításokat, amennyiben azok szükségesek, jobb megszövegezést eredményeznek, és tisztázzák a vitás kérdéseket.

4.5 A lakásszektort érintő módosítások

4.5.1 Lakással kapcsolatos szolgáltatások és lakásépítés

4.5.1.1 A HÉA állandó kiterjesztése minden típusú lakásszolgáltatásra – nem csak azokra, amelyek a jelenlegi 10. kategória megfogalmazása szerint „a szociálpolitika keretébe” illeszkednek – jelentős mértékben kiszélesíti a HÉA-csökkentés hatókörét. Ezt a változtatást az Európai Bizottság azzal az érvvel támasztja alá, hogy a tagállamok eltérően értelmezték a „szociálpolitika” fogalmát, illetve hogy a szóban forgó szolgáltatásokra vonatkozó szabályok szerint az adóztatás helye mindig az a hely, ahol az ingatlan fekszik.

4.5.1.2 Bár a harmonizáció terén sikeres, felmerül a kérdés, hogy ez az általános megközelítés nem megy-e kissé túl messzire, tekintettel a reform széles körű hatására. (4) A lakásszektor egészére bármi áron és bármilyen indokkal alkalmazott csökkentett adókulcs vajon társadalmi és gazdasági szempontból kívánatos eredményt hoz-e?

4.6 Lakáshoz és egyéb épületekhez kapcsolódó javítási szolgáltatások

4.6.1 A felújítás és az átalakítás már korábban is szerepelt a III. mellékletben, a szociálpolitika keretében biztosított lakások esetében, míg a IV. melléklet felsorolta a magánlakások felújítását és javítását, illetve a magánlakások takarítását is. A „vallásgyakorlási helyek, kulturális örökség és a történelmi emlékművek” hozzáadása indokolt kiegészítés.

4.6.2 Ezen túlmenően a javaslat törli a „kivéve azokat az anyagokat, amelyek a nyújtott szolgáltatás értékének jelentős részét teszik ki” kitételt. A javaslat tehát minden tagállam számára lehetővé kívánja tenni a csökkentett kulcs alkalmazását azokra a szolgáltatásokra, ahol az anyagok is a nyújtott szolgáltatás részét képezik.

4.6.2.1 Az EGSZB véleménye szerint mindkét módosítás ésszerű.

4.7 Csökkentett HÉA az éttermek és étkeztetési szolgáltatások esetében

4.7.1 Az éttermek és étkeztetési szolgáltatások csökkentett HÉA-ja érzékeny kérdés, amelyről sok vita folyt, és amelyben egyes tagállamok még mindig nem jutottak egyetértésre.

4.7.2 Az Európai Bizottság hatástanulmánya (5) szerint a bárok, éttermek és étkeztetési szolgáltatások szektora a magánfogyasztás 6,1 %-át teszi ki, (6) hozzáadott értéke pedig 1,9 %. A fenti szektorok a teljes foglalkoztatás 3,3 %-át adják. (7) A HOTREC kereskedelmi szövetség adatai alapján 1 600 000 létesítmény tartozik e szektorokba. (8)

4.7.3 Amint az EGSZB már korábban rámutatott, a szektorra alkalmazott adókulcs egy lényegében helyben nyújtott szolgáltatást érint, de egyúttal az idegenforgalom tagállamok közötti eloszlását is befolyásolja. Ez a tényállás, valamint az, hogy az éttermekre kivetett HÉA igen jelentős bevételforrás, megnehezíti egy egységes EU-szintű kritérium alkalmazását, ami egyelőre nem járt sikerrel. (9)

Ami az idegenforgalmat illeti, bizonyára tagállamonként eltérő hatások tapasztalhatók. A jelenleg a csökkentett HÉA-kulcs lehetősége alá eső szállodai szektor esetében (amely a belső piac szempontjából hasonló az éttermekéhez) az Európai Bizottság nem tud róla, hogy a HÉA versenytorzulásokat okozna. Ráadásul az éttermi költségek minden bizonnyal nem alkotnak jelentős tételt a vakációs csomagban.

4.7.4 A 2006/112/EK irányelv átmeneti rendelkezésein alapuló jelenlegi megállapodás jelentős egyenlőtlenségeket eredményez: 11 tagállam már jelenleg is alacsonyabb kulcsokat alkalmaz az egyedi eltérések alapján, (10) míg 16 másik nem élhet ezzel a lehetőséggel. A javasolt módosítás ezért a terület általános kiegyensúlyozása irányába mutat.

4.7.5 Az alkoholtartalmú italok kizárása szükséges lépés a létesítményekben történő vásárlásukra és későbbi fogyasztásukra vonatkozó meglévő rendelkezésekkel való következetesség érdekében. (11)

4.7.6 Semmi esetre sem szabad szem elől téveszteni, hogy a csökkenetett kulcsok alkalmazása nem kötelező, hanem a tagállamok számára engedélyezett lehetőség.

4.8 Helyben nyújtott szolgáltatások (12)

4.8.1 Az új 19–23. kategóriák a szolgáltatások széles skáláját fedik le, melyek közül egyesek már átmeneti rendelkezések formájában szerepeltek a hatályos irányelvben is: következésképpen, ha a módosításra nem kerül sor, 2011. január 1-jétől fogva a rendes HÉA-kulcsot kellene alkalmazni rájuk.

4.8.2 Általában véve a hasonló típusú, nagyszámú munkavállalót foglalkoztató szolgáltatások esetében nem kell versenytorzulástól tartani.

4.8.3 A kertészeti és kapcsolódó szolgáltatások felvétele a jegyzékbe indokoltnak tűnik, mivel ezek is a többi szolgáltatáshoz hasonló tulajdonságokat mutatnak.

4.8.4 „Ingóságok” javítása:

a) a „kisebb” javításokra vonatkozó kritérium változatlan maradt,

b) ugyanakkor egy jelentős koncepcióváltással az egyes eszközök (pl. kerékpárok, lábbelik stb.) konkrét megemlítése helyett az Európai Bizottság általános meghatározást választott. Az ingóság („bienes muebles”) (a spanyol polgári törvénykönyv meghatározása szerint) olyan tulajdont takar, amely egyik helyről a másikra átszállítható; az ingó vagyontárgy („bienes corporales”) több európai jogrendszerben is bevett fogalom. Az új kategória rendkívül széles, ezért a nemzeti jogalkotóknak meg kell majd határozniuk, az egyes országok jogrendszerének megfelelően mely típusú ingóságokra alkalmazandó az irányelv, bár az EGSZB azt javasolja, hogy ne korlátozzák a különböző szolgáltatástípusokat.

4.8.5 Gépjárművek javítása és karbantartása:

— Tekintettel azokra a nagymérvű pénzügyi erőfeszítésekre, amelyeket az Európai Unió és a tagállamok a gépjárműipar támogatásáért tesznek, szükségesnek tűnik a gépjárművek javításának és karbantartásának explicit módon történő felvétele a helyben nyújtott szolgáltatások körébe, annak érdekében, hogy növeljük az európai gépjármű-tulajdonosok vásárlóerejét, javítsuk az utakon közlekedő gépjárművek minőségét és biztonságosságát, valamint hogy elősegítsük a munkahelyek megőrzését ebben az ágazatban.

4.8.5.1 Ezért a javaslat III. mellékletének alábbi módosításait javasoljuk:

— (8) bek. 20. pont: az „ideértve minden típusú kerékpárt és triciklit” szövegrész után a „de minden egyéb közlekedési eszközt kizárva” ezzel a szövegrésszel helyettesítendő: „magán- és ipari gépjárműveket”,

— (8) bek. 21. pont: az „ingóságok” után a következő szövegrész illesztendő be: „köztük a magán- és ipari gépjárművek”.

4.8.6 Különleges élelmiszerek bizonyos betegségekre

— A bizonyos betegségek, így a phenylketonuria és a lisztérzékenység esetén ajánlott diétás élelmiszereknek HÉA-mentességet kellene élvezniük.

4.9 Munkaerő-igényes szolgáltatások

4.9.1 Jelenleg ezek a szolgáltatások már a helyben nyújtott szolgáltatások részét képezik (4.8. pont).

4.9.2 Általánosságban e szolgáltatások nagyobb részben – a gazdaság egészéhez képest – az alacsony képzettségű férfiak és nők által ideiglenes munkaviszony keretében végzett munkát jelentik. A kedvezőbb adókulcs alkalmazása nagyobb munkahelybiztonságot jelenthet e foglalkoztatottak számára.

4.9.3 Ami az intézkedés hatásait illeti, a Copenhagen Economics adatokat közöl arról, milyen becsült GDP növekedés várható a helyben nyújtott szolgáltatások és az éttermek csökkentett HÉA-kulcsától, az informális és feketegazdaságból a legális gazdaságba átkerülő jövedelemnek köszönhetően.

Kelt Brüsszelben, 2009. február 25-én. Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke Mario SEPI

(1) A Tanács 2006/112/EK irányelve (2006. november 28.) a közös hozzáadottértékadó-rendszerről (HL L 347., 2006.12.11.).

(2) COM(2007) 380 végleges, 2007. július 5.

(3) AZ EGSZB véleménye: A Bizottság közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek a standard HÉA-kulcsoktól eltérő HÉA-kulcsokról, HL C 211., 2008.8.19., 67. o.

(4) Mindent összevéve az építőipari szektor a hozzáadott érték 6,2 %-át képviseli (EU-27-ek); ennek a százalékos részesedésnek a házépítés alszektora a felét teszi ki, azaz 3,1 %-ot jelent.

(5) SEC(2008) 2190. Brüsszel, 2008.7.7.

(6) EU-25-ök (az összes tagállam, Bulgária és Románia kivételével).

(7) EU-27-ek. Ha a szállodákat is hozzávesszük, a teljes foglalkoztatás 4,4 %-a.

(8) Európai szállodák, éttermek és kávéházak. Az adat mindhárom szektort magába foglalja. A HOTREC a foglalkoztatottak számát minimum 9 000 000-ra becsüli.

(9) Miközben egyes tagállamok, például Franciaország, a más országokban már bevezetett csökkentett kulcsok alkalmazását sürgetik, más országok, többek között Németország, ellenzik azt, ahogy a csökkentett HÉA alkalmazásának kiterjesztését is.

(10) Ezek az országok: Görögország, Spanyolország, Írország, Olaszország, Ciprus, Luxemburg, Hollandia, Ausztria, Lengyelország, Portugália és Szlovénia.

(11) 2006/112/EK irányelv, III. melléklet, 1. kategória: „élelmiszerek (beleértve az italokat is, de az alkoholos italok kivételével)”.

(12) A helyben nyújtott szolgáltatások – a munkaerő-igényes szolgáltatások jelentős hányadát is beleértve – a magánfogyasztás 4,8 %-át (EU-25-ök, Bulgária és Románia kivételével), illetve a hozzáadott érték 2,1 %-át képviselik. Ezeket a szolgáltatásokat kis gazdasági súlyú szolgáltatásoknak tekintik, kivéve az épületek javítását.