Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE A Bűnüldözési Együttműködés És Képzés Európai Ügynökségéről (Europol), valamint a 2009/371/IB és 2005/681/IB határozatok hatályon kívül helyezéséről /* COM/2013/0173 final - 2013/0091 (COD) */





INDOKOLÁS 1. A JAVASLAT ÁLTALÁNOS HÁTTERE Az Európai Rendőrségi Hivatal (Europol) a tagállamok közötti, 1999-ben hatályba lépett egyezménnyel szabályozott kormányközi testületként kezdte meg működését. Egy 2009-ben elfogadott tanácsi határozat útján az Europol az EU-költségvetésből finanszírozott uniós ügynökséggé vált. Az Europol feladata, hogy támogassa a nemzeti bűnüldöző szolgálatok fellépését és kölcsönös együttműködését a súlyos bűncselekmények és a terrorizmus megelőzése és üldözése terén. Az Europol megkönnyíti a tagállamok bűnüldöző hatóságai közötti információcserét, és bűnügyi elemzést biztosít annak elősegítéséhez, hogy a nemzeti rendőrségi erők határokon átnyúló nyomozásokat folytathassanak. Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 88. cikke előírja, hogy az Europolt rendes jogalkotási eljárás keretében elfogadandó rendelettel kell szabályozni. Előírja továbbá, hogy a társjogalkotók megállapítják azon eljárásokat, amelyek szerint az Európai Parlament – a nemzeti parlamentekkel közösen – ellenőrzi az Europol tevékenységét. Az Európai Rendőrakadémiát (CEPOL) uniós ügynökségként hozták létre 2005-ben, a bűnüldöző szervek tagjai számára nyújtott képzéssel kapcsolatos tevékenységek feladatával. Célja, hogy európai dimenziójú rendőrségi képzések szervezésével megkönnyítse a nemzeti rendőrségi erők közötti együttműködést. Közös tantervet határoz meg adott témákkal kapcsolatban, releváns kutatási és bevett gyakorlatokat terjeszt, csereprogramot koordinál magas beosztású rendőrségi tisztviselők és képzők számára, valamint partnerként léphet fel konkrét projektekhez nyújtott uniós támogatásokban. „A polgárokat szolgáló és védő, nyitott és biztonságos Európa” alcímű Stockholmi Programban[1] az Európai Tanács szorgalmazta, hogy „az Europolnak a tagállamok bűnüldöző hatóságai közötti információcsere csomópontjának, szolgáltatónak és a bűnüldözési szolgálatok fórumának kell lennie”, továbbá azt, hogy európai képzési és csereprogramokat hozzanak létre valamennyi kapcsolódó bűnüldözésben érintett szakember számára nemzeti és uniós szinten, és a CEPOL kulcsfontosságú szerepével az európai dimenzió biztosításában. „Az EU belső biztonsági stratégiájának megvalósítása: Öt lépés a biztonságosabb Európa felé” című közleményben[2] a Bizottság azonosította a legfontosabb kihívásokat, elveket és iránymutatást az unión belüli biztonsági kérdések tekintetében, valamint számos fellépést javasolt az Europol és a CEPOL bevonásával a súlyos bűnözés és a terrorizmus jelentette biztonsági kockázatok kezelésére. Az elmúlt évtizedben nemcsak, hogy nőtt az EU-ban a súlyos és szervezett bűnözés – például az emberkereskedelem – mértéke, de megjelenési formájuk is diverzifikálódott[3]. Az Europol Unióban elkövetett súlyos és szervezett bűnözésről szóló 2013-as fenyegetésértékelése (SOCTA 2013) azt állapította meg, hogy a súlyos és szervezett bűnözés egyre dinamikusabb és összetettebb jelenség, és továbbra is jelentős veszélyt jelent az EU biztonságára és jólétére[4]. A tanulmány megjegyzi továbbá, hogy a globalizáció társadalomra és üzleti életre gyakorolt hatása ugyancsak elősegítette a bűncselekmények jelentős új változatainak megjelenését: a bűnszervezetek kihasználják a joghézagokat, az internetet, valamint a gazdasági válsággal kapcsolatos körülményeket, hogy alacsony kockázatú illegális nyereséget generáljanak[5]. Az internet egyszerre szolgál kommunikációs eszközként, piacként, toborzóhelyként és pénzügyi szolgáltatásként; ezen keresztül szervezik meg és hajtják végre a bűncselekményeket Az internet megkönnyíti a számítástechnikai bűncselekmények új formáit, a fizetőkártyás csalásokat, valamint a gyermekek szexuális zaklatásával kapcsolatos anyagok terjesztését[6]. A súlyos bűncselekmények így az áldozatok egyre súlyosabb sérelmével járnak, jelentős gazdasági kárt okoznak, és aláássák a biztonságérzetet, aminek hiányában az emberek nem tudják hatékonyan gyakorolni szabadságjogaikat és egyéni jogaikat. Az olyan bűncselekmények, mint az emberkereskedelem[7], az illegális kábítószer-kereskedelem[8], a fegyverkereskedelem[9], olyan pénzügyi bűncselekmények, mint például a korrupció[10], a csalás[11] és a pénzmosás[12], továbbá a számítástechnikai bűncselekmények[13] nem csak hogy fenyegetik az Európában élők személyes és gazdasági biztonságát, hanem e bűncselekmények jelentős nyereséget is generálnak, ami a bűnszervezeteket erősíti, a hatóságokat ugyanakkor megfosztja azon bevételektől, amelyekre nagy szükségük lenne. A terrorizmus továbbra is az Unió biztonságának egyik legfenyegetőbb veszélye, mivel az európai társadalmak továbbra is ki vannak szolgáltatva a terrortámadásoknak[14]. A bűnözés az uniós polgárokat foglalkoztató öt fő aggodalom egyike[15]. Azzal kapcsolatban, hogy az uniós intézményeknek milyen kérdésekre kellene összpontosítaniuk, a megkérdezettek a negyedik helyre sorolták a bűnözés elleni küzdelmet[16]. Egy nemrégiben végzett felmérésben az uniós internethasználók többsége komoly aggodalmának adott hangot a kiberbiztonsággal és a számítástechnikai bűncselekményekkel kapcsolatban[17]. Ebben az összefüggésben az uniós ügynökségeknek hatékonyan és eredményesen kell támogatniuk a bűnüldözési együttműködést, információmegosztást és képzést. A decentralizált uniós ügynökségekre vonatkozó, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság által 2012 júliusában jóváhagyott közös megközelítés[18] irányítási elveket határoz meg az olyan ügynökségekre vonatkozóan, mint például az Europol és a CEPOL. A közös megközelítés megjegyzi továbbá, hogy „az ügynökségek összevonását olyan esetekben kell fontolóra venni, ha azok feladatai között átfedés van, ha adódhat lehetőség szinergiák létrehozására, illetve ha az adott ügynökségek nagyobb struktúrába helyezve hatékonyabban működnének”. Az Europol és a CEPOL egyetlen, az Europol jelenlegi hágai központjában elhelyezkedő ügynökségbe való egyesítése jelentős szinergiákat és hatékonysági megtakarításokat eredményezne. Az Europol operatív rendőrségi együttműködésre vonatkozó ismereteinek a CEPOL képzési és oktatási szakértelmével való összekapcsolása megerősítené a két terület közötti kapcsolatokat és szinergiákat teremtene. Az egyetlen ügynökségen belül tevékenykedő operatív és képzési személyzet közötti kapcsolatok elősegítenék a képzési igények azonosítását, így relevánsabbá és hangsúlyosabbá tennék az uniós képzést, ami általánosságban hasznos lenne az uniós rendőrségi együttműködés számára. El lehetne kerülni a két ügynökség támogatási feladatköreinek felesleges megduplázódását, és az így keletkező megtakarításokat alapvető operatív és képzési feladatkörökhöz lehetne átcsoportosítani és befektetni. Ez különösen fontos a jelenlegi gazdasági helyzetben, amikor is a nemzeti és uniós erőforrások gyérek, és máskülönben lehet, hogy nem is lennének erőforrások az uniós bűnüldözési képzés megerősítésére. E rendeletjavaslat ezért jogi keretet biztosít a 2009. április 6-i 2009/371/IB tanácsi határozat által létrehozott Europol, valamint az Európai Rendőrakadémia (CEPOL) létrehozásáról szóló 2005/681/IB tanácsi határozat által létrehozott CEPOL helyébe lépő és annak jogutódjának számító új Europol számára. A javaslat összhangban van a Lisszaboni Szerződés követelményeivel, a Stockholmi Program elvárásaival, a belső biztonsági stratégiában meghatározott prioritásokkal, valamint a decentralizált uniós ügynökségekre vonatkozó közös megközelítéssel. 2. AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI A Bizottság és az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa, az Europol és a CEPOL igazgatótanácsa, valamint a tagállami parlamentek képviselői 2010 és 2011 között párbeszédet folytattak az Europol és a CEPOL reformjáról, valamint az EU bűnüldözési képzéséről. A Bizottság szabályozásjavításra vonatkozó politikájával összhangban elvégezte az Europollal és a CEPOL-lal kapcsolatos lehetséges szakpolitikai alternatívák két hatásvizsgálatát[19]. Az Europolról készített hatásvizsgálat azon kettős politikai célkitűzésen alapult, miszerint egyrészt növelni kell a tagállamok által az Europol számára történő információszolgáltatást, másrészt olyan adatfeldolgozó környezetet kell létrehozni, amely lehetővé teszi, hogy az Europol teljes mértékben támogathassa a tagállamokat a súlyos bűnözés és a terrorizmus megelőzésében és az ellenük való küzdelemben. Az előbbi célkitűzés tekintetében két szakpolitikai lehetőséget vizsgáltunk meg: i. a tagállamok Europolnak való adatszolgáltatásra vonatkozó jogi kötelezettségének egyértelművé tétele, ösztönzők biztosítása, valamint jelentéstételi mechanizmus az egyes tagállamok teljesítményéről, valamint ii. az Europol számára „van találat/nincs találat” alapon hozzáférés biztosítása a kapcsolódó nemzeti bűnüldözési adatbázisokhoz. Az adatfeldolgozó környezetre vonatkozó politikai célkitűzés tekintetében két politikai lehetőséget vizsgáltunk: i. a két meglévő elemzési munkafájl egybefoglalása, és ii. új adatfeldolgozó környezet az adatvédelmi elvek – különös hangsúllyal a beépített adatvédelemre – végrehajtását szolgáló eljárási biztosítékok meghatározásával. A CEPOL-ról készített hatásvizsgálat azon kettős politikai célkitűzésen alapult, miszerint i. magasabb minőségű, összefogottabb és következetesebb képzést kell biztosítani a bűnüldözési szervek tagjainak szélesebb köre számára a határokon átnyúló bűnözés tekintetében, valamint ii. ennek elérése érdekében a decentralizált uniós ügynökségekre vonatkozó közös megközelítésnek megfelelő keretet kell létrehozni. A bűnüldözési képzési rendszer – melynek végrehajtásához további erőforrásokra lesz szükség – előterjesztése összefüggésében a Bizottság különböző lehetőségeket vizsgált meg, többek között a CEPOL különálló ügynökségként való megerősítését és egyszerűsítését, illetve a CEPOL és az Europol feladatköreinek részleges vagy teljes összefonását egy új Europol ügynökségbe. A Bizottság kialakult módszertanának megfelelően, egy szolgálatközi irányítócsoport segítségével, minden egyes szakpolitikai lehetőséget megvizsgáltak a biztonságra, költségekre (ideértve az Európai Unió intézményeinek költségvetését is) és az alapvető jogokra gyakorolt hatás tükrében. A hatások átfogó elemzése alapján kialakítottuk az e javaslatban testet öltő, előnyben részesített szakpolitikai lehetőséget. A vizsgálat szerint e lehetőség végrehajtása hatékonyabbá teszi az Europolt mint olyan ügynökséget, amely átfogó támogatást nyújt az Európai Unióban működő bűnüldözési szervek tagjai számára. 3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI E javaslat jogalapja az Európai Unió működéséről szóló szerződés 88. cikke és 87. cikke (2) bekezdésének b) pontja. A jogalkotási javaslat célkitűzése és tartalma A javaslatnak az a célja, hogy · összehangolja az Europolt a Lisszaboni Szerződés követelményeivel azáltal, hogy e rendeletben hozza létre az Europol jogalkotási keretét, valamint mechanizmust vezet be az Europol tevékenységeinek az Európai Parlament által a nemzeti parlamentekkel együtt végzett ellenőrzésére. Így erősödik az Europol demokratikus legitimitása, valamint az európai polgárok felé való elszámoltathatósága. · Teljesítse a Stockholmi Program céljait azáltal, hogy az Europolt „tagállamok bűnüldöző hatóságai közötti információcsere csomópontjává” teszi, és európai képzési és csereprogramokat hoz létre a nemzeti és uniós szintű összes kapcsolódó bűnüldözési szerv tagjai számára. · új felelősségi körökkel ruházza fel az Europolt ahhoz, hogy átfogóbb támogatást nyújthasson a tagállamok bűnüldöző hatóságainak. Ez magában foglalja azt is, hogy az Europol átveszi a CEPOL jelenlegi feladatait a bűnüldözési szervek tagjainak képzése és a bűnüldözési képzési rendszer fejlesztése területén. Magában foglalja továbbá annak lehetőségét, hogy az Europol a célkitűzéseiben felölelt egyes bűncselekménytípusok elleni küzdelem céljából uniós központokat – különösen az Számítástechnikai Bűnözés Elleni Európai Központ – fejlesszen ki. · erős adatvédelmi rendszert biztosítson az Europol számára, különösen annak garantálására, hogy az Europol adatvédelmi biztosa teljes függetlenséget élvezzen, hatékonyan járhasson el, valamint megfelelő beavatkozási hatáskörrel rendelkezzen. · fejlessze az Europol irányítását azáltal, hogy fokozott hatékonyságra törekszik, valamint összehangolja az Europolt az EU decentralizált ügynökségekre vonatkozó közös megközelítésében meghatározott elvekkel. A javaslat az alábbi módon valósítja meg e célokat: 1. Az Europol összehangolása a Lisszaboni Szerződés követelményeivel, ezáltal elszámoltathatóságának növelése A rendelet biztosítja, hogy az Europol tevékenységeit az uniós polgárok demokratikusan választott képviselői ellenőrizzék. A javasolt szabályok összhangban vannak az Europol tevékenységének az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek által közösen végzett ellenőrzésére vonatkozó eljárásokról szóló bizottsági közleményben foglaltakkal[20]. Ez különösen azt foglalja magában, hogy az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek: · minden évben információt kapnak az éves tevékenységi jelentés és a végső elszámolások révén; · tájékoztatás céljából megkapják a fenyegetésértékeléseket, stratégiai jelentéseket és az Europol célkitűzéséhez kapcsolódó általános helyzetjelentéseket, az Europol megbízásából készült tanulmányok és értékelések eredményeit, valamint a harmadik országokkal elfogadott együttműködési rendelkezéseket az Európai Uniós és a harmadik országok közötti nemzetközi megállapodások végrehajtására vonatkozóan. · tájékoztatás céljából megkapják az elfogadott többéves és éves munkaprogramot; · megkapják azokat az információmennyiségről és minőségről, valamint a nemzeti egység teljesítményéről készített jelentéseket, amelyeket minden egyes tagállam megküld az Europolnak; · megvitathatják az ügyvezető igazgatóval és az igazgatótanács elnökével az Europollal kapcsolatos kérdéseket, a diszkréciós és titoktartási kötelezettség figyelembe vételével. A fentiek mellett, az Európai Parlament: · ellátja a költségvetési hatóság feladatait, különösen: megkapja a becsléseket tartalmazó kimutatásokat, az adott költségvetési évre vonatkozó költségvetési és pénzügyi igazgatási jelentést, információkat kérhet a mentesítési eljáráshoz, valamint mentesíti az ügyvezető igazgatót a költségvetés végrehajtása tekintetében. · véleményét kikérik az Europol többéves munkaprogramjával kapcsolatban. · tájékoztatás céljából megkapja az Europol éves munkaprogramját; · az illetékes parlamenti bizottság általi meghallgatásra hívhatja az Europol ügyvezető igazgatói tisztének vagy az ügyvezető igazgató helyettesének az igazgatótanács által kiválasztott jelöltjét; · felkérheti az ügyvezető igazgatót, hogy válaszolja meg a munkavégzésével kapcsolatban feltett kérdéseket. Ahhoz, hogy az Európai Parlament elvégezhesse az ellenőrzést, ugyanakkor garantálja az operatív információk bizalmasságát, az Europolnak és az Európai Parlamentnek munkamegállapodást kell kötniük az Europol által vagy az Europolon keresztül feldolgozott EU-minősített adatokhoz és a nem minősített érzékeny adatokhoz való hozzáférésről. 2. Az Europol mint a tagállamok bűnüldöző hatóságai közötti információcsere csomópontja Az Europol bűnüldözési operatív információkkal kapcsolatos helyzetképének javítása érdekében, azaz, hogy jobban támogathassa a tagállamokat és jobban tájékoztathassa az EU szakpolitikai struktúráját, a javaslat arra törekszik, hogy megerősítse a tagállamok által az Europolnak nyújtott információszolgáltatást. E célból megerősíti a tagállamok azon kötelezettségét, hogy megfelelő adatokat bocsássanak az Europol rendelkezésére. Ehhez ösztönzésként kiterjeszti a bűnüldöző szolgálatok pénzügyi támogatásnak lehetőségét a határokon átnyúló nyomozásokra, az euro-hamisítástól eltérő területeken. A javaslat jelentéstételi mechanizmust vezet be a tagállamok Europol felé történő adatszolgáltatásának ellenőrzésére. Ahhoz, hogy au Europol jobb kapcsolatot teremthessen a már birtokában lévő adatok és azok utólagos elemzése között, átdolgoztuk az ügynökség adatfeldolgozó felépítését. Már nem határozza meg előre az adatbázisokat vagy rendszereket, hanem ehelyett „beépített adatvédelmi” megközelítést és teljes átláthatóságot alkalmaz az Europol adatvédelmi tisztviselője és az európai adatvédelmi biztos tekintetében. A magas adatvédelmi és adatbiztonsági színvonalat az információk adott típusára vonatkozó eljárási biztosítékokkal valósítják meg. A rendelet részletesen meghatározza az adatfeldolgozási tevékenységek céljait (keresztellenőrzés, stratégiai elemzés vagy egyéb általános elemzés, konkrét esetekben operatív elemzés), az információforrásokat, és azokat, akik hozzáférhetnek az adatokhoz. Felsorolja továbbá a személyes adatok kategóriát és azon érintetteket, akikkel kapcsolatban az adott információfeldolgozási tevékenység céljából adatot lehet gyűjteni. Ez lehetővé teszi, hogy az Europol a jövőbeni kihívásokhoz és az uniós bűnüldöző szervek igényeihez igazítsa IT-architektúráját. Amint ez megvalósul, az Europol képes lesz összekapcsolni és elemezni a vonatkozó adatokat, valamint csökkenteni a tendenciák és minták beazonosításában mutatkozó késedelmeket és az adatok többszörös tárolását. Ezzel egyidejűleg magas szintű adatvédelmi előírásokat garantál. Ezek betartását az európai adatvédelmi biztos felügyeli. Így az Europol elemzői kiterjedtebb képet kapnának az unión belüli súlyos bűnözésről és a terrorizmusról. Gyorsan feltárhatnák a tendenciákat és mintákat a bűnözés valamennyi területén, valamint átfogóbb és időszerűbb bűnüldözési operatív információkat tartalmazó jelentéseket állíthatnának össze a tagállamok bűnüldöző szerveinek támogatására. 3. Új feladatkörök: képzés, valamint a különleges bűncselekménytípusok elleni küzdelem uniós központjainak kialakítása Az EU rendőrségi tevékenységhez nyújtott támogatásában megvalósuló szinergiák biztosítása, valamint az e rendelettel párhuzamosan javasolt bűnüldözési képzési rendszer[21] teljes körű végrehajtásának lehetővé tétele érdekében az Europol alapul veszi és átveszi a korábban a CEPOL által ellátott feladatokat. A képzési és operatív munka közötti szorosabb kapcsolatok célozottabb és relevánsabb képzést eredményeznek a bűnüldözési szervek tagjai számára. Az Europol Akadémia elnevezésű új osztályon keresztül az Europol vállal felelősséget a bűnüldözési szervek tagjait célzó stratégiai szintű képzés támogatásáért, kidolgozásáért, ellátásáért és koordinálásáért, és nem csupán a magas beosztású tisztviselők tekintetében (ahogyan az a jelenlegi CEPOL-határozat alapján történik). E tevékenységek foglalkoznak azon igénnyel, hogy a tisztviselőket tudatosítani kell és jobban meg kell ismertetni a nemzetközi és uniós eszközökkel, ösztönözni kell a határokon átnyúló együttműködést, foglalkozni kell a bűnözés vagy rendőrségi tevékenység különleges tematikus területeit érintő szakismerettel, valamint fel kell készülni az EU harmadik országokban végrehajtott civil rendőri missziókban való részvételre. Ez az osztály lesz felelős a képzési igényekről készített rendszeres felmérésekben azonosított szükségletekhez kapcsolódó oktatási eszközök kifejlesztéséért és értékeléséért. Hozzájárul a kutatáshoz, valamint arra törekszik, hogy partnerséget hozzon létre uniós szervekkel, valamint adott esetben magán felsőoktatási intézményekkel. Az igazgatótanács összetétele, feladatkörei és eljárásai tükrözik az Europol bűnüldözési képzéssel kapcsolatos új felelősségi körét, valamint a decentralizált uniós ügynökségekre vonatkozó közös megközelítésben meghatározott bevett gyakorlatot. Az igazgatótanácsot képzéssel foglalkozó tudományos bizottság látja el tanácsokkal ahhoz, hogy garantálja az Europol képzési tevékenységeinek tudományos színvonalát, és irányítsa e tevékenységeket. Ahhoz, hogy az EU még jobban szembe tudjon nézni az egyes bűnügyi jelenségekkel, különösen a közös erőfeszítést igénylőkkel, az Europol számára lehetővé tesszük, hogy a bűnözés különleges formái elleni küzdelmet szolgáló uniós központokat fejlesszen, például a Számítástechnikai Bűnözés Elleni Európai Központot. Az ilyen uniós központok a bűnözés különleges formái elleni küzdelemre vonatkozó különféle megközelítések integrálásával hozzáadott értéket képviselnek a tagállamok fellépései tekintetében. Ezek lehetnek többek között információs csomópontok, szakértelmet gyűjthetnek a tagállamok kapacitásfejlesztésének és a tagállamok nyomozásainak támogatása céljából, vagy az európai nyomozók közös szócsöveként léphetnek fel a bűnüldözésben és az igazságszolgáltatásban. 4. Erős adatvédelmi rendszer A javaslat megerősíti az Europol tevékenységeire alkalmazandó adatvédelmi rendszert, különösen a következő intézkedések révén: · A meglévő autonóm Europol adatvédelmi rendszert tovább erősítjük azáltal, hogy nagy részt átvesszük a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló 45/2001/EK rendeletben[22] meghatározott elveket. Mivel azonban a Szerződéshez mellékelt 21. nyilatkozat elismeri a személyes adatok bűnüldözéssel összefüggésben történő feldolgozásának sajátosságát, az Europol adatvédelmi szabályait a rendőrségi és igazságügyi együttműködés területére vonatkozó más adatvédelmi eszközökkel is összehangoltuk. Ezek között szerepel különösen a 108. sz. egyezmény[23], az Európa Tanács 87. sz. ajánlása[24], valamint a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében feldolgozott személyes adatok védelméről szóló 2008/977/IB tanácsi kerethatározat[25]. Ez az egyének magas szintű védelmét biztosítja a személyes adatok feldolgozása tekintetében, ugyanakkor figyelembe veszi a bűnüldözés sajátosságát. · A tagállamok Europolnál tárolt operatív elemzésekkel kapcsolatos személyes adatokhoz való hozzáférését közvetett módra, „van találat/nincs találat” alapon működő rendszerre korlátozzuk: a gépi összehasonlítás név nélküli „találatot” eredményez, amennyiben a megkereső tagállamnál tárolt adat megegyezik az Europolnál tárolt adattal. A kapcsolódó személyes, illetve az ügyre vonatkozó adatokat csak egy külön nyomon követési kérelemre adott válaszban közöljük. · Az áldozatokkal, tanúkkal, gyanúsítottaktól eltérő személyekkel, valamint a kiskorúakkal kapcsolatos személyes adatok feldolgozása csak akkor lehetséges, ha az feltétlenül szükséges. E korlátozás olyan személyes adatokra is vonatkozik, amelyekből következtetni lehet a faji vagy etnikai hovatartozásra, a politikai véleményre, vallásra vagy világnézeti meggyőződésre, a szakszervezeti tagságra, az egészségi állapotra vagy a szexuális életre (érzékeny személyes adatok). Továbbá, az érzékeny személyes adatokat csak akkor lehet feldolgozni, ha azok az Europol által már feldolgozott egyéb személyes adatokat egészítenek ki. Az Europolnak hathavonta áttekintést kell nyújtania az európai adatvédelmi biztos számára az összes érzékeny személyes adatról. Végül pedig semmilyen, az érintettre nézve joghatással járó határozatot nem lehet hozni kizárólag a gépi adatfeldolgozás alapján, kivéve, ha a határozatot az EU, a nemzeti jog vagy az európai adatvédelmi biztos engedélyezi. · Az átláthatóság fokozása érdekében megerősítjük az egyének Europolnál tárolt személyes adataikhoz való hozzáférésre vonatkozó jogát. A rendelet felsorolja, hogy az Europolnak milyen információkat kell biztosítania a személyes adataihoz való hozzáférést kérelmező egyén számára. · A javaslat egyértelmű szabályokat ír elő az adatvédelmi ügyekkel kapcsolatos felelősség-megosztásra vonatkozóan, az Europolt teszi felelőssé annak felülvizsgálatáért, hogy szükség van-e a személyes adatok folyamatos tárolására. · Az adatnaplózás és dokumentáció kötelezettségét a hozzáférésen túl szélesebb körű adatfeldolgozási tevékenységre terjesztjük ki: így a gyűjtésre, változtatásra, hozzáférésre, közlésre, összekapcsolásra vagy törlésre. Az adatfelhasználás hatékonyabb ellenőrzésének biztosítása, valamint az azt feldolgozók egyértelmű követése érdekében a rendelet megtiltja az adatnaplók módosítását. · Valamennyi egyén kártérítésért fordulhat az Europolhoz a jogszerűtlen adatfeldolgozásért vagy az e rendelet rendelkezéseivel össze nem egyeztethető fellépésért. Ilyen esetben az Europol vagy a kár helye szerinti tagállam egyetemlegesen felelős (az Europol a Szerződés 340. cikke alapján, a tagállam pedig nemzeti joga alapján). · Megerősödik az Europol külső adatvédelmi felügyelő hatóságának szerepe. Az európai adatvédelmi biztos hatáskörébe tartozik a személyes adatok Europol általi feldolgozásának felügyelete. Ez teljes körű megfelelést biztosít a Bíróság ítélkezési gyakorlatában meghatározott függetlenség elvének, és – az európai adatvédelmi biztos végrehajtási hatásköreinek köszönhetően – az adatvédelmi felügyelet hatékonyságának. · Ugyanakkor továbbra is a nemzeti adatvédelmi hatóságok hatáskörébe tartozik az érintett tagállam általi adatbevitel, adatlekérdezés, valamint a személyes adatok Europolnak történő közlése. Továbbra is ők felelősek annak megvizsgálásáért, hogy az ilyen adatbevitel, -lekérdezés vagy közlés sérti-e az érintett jogait. · A rendelet bevezeti az Europolnak továbbított és általa feldolgozott adatokra vonatkozó „közös felügyelet” elemeit. Nemzeti bevonást igénylő sajátos kérdésekben, valamint e rendeletnek az Európai Unió egész területén következetes alkalmazása érdekében az európai adatvédelmi biztosnak és a nemzeti ellenőrző szervoknak – saját hatáskörükön belül – együtt kell működniük. 5. Jobb irányítás A javaslat javítja az Europol irányítását azáltal, hogy hatékonyságnövelésre törekszik, ésszerűsíti az eljárásokat – különösen az igazgatótanács és az ügyvezető igazgató tekintetében –, valamint közelíti az Europolt a decentralizált uniós ügynökségekre vonatkozó közös megközelítésben meghatározott elvekhez. Az Europol működésének hatékony ellenőrzése érdekében a Bizottság és a tagállamok képviseltetik magukat annak igazgatótanácsában. Az új ügynökség kettős – az operatív támogatásra és bűnüldözési képzésre vonatkozó – megbízatásának tükrözése érdekében az igazgatótanács teljes jogú tagjait bűnüldözési együttműködéssel kapcsolatos ismereteik alapján, a póttagokat pedig a bűnüldözési szervek tagjainak képzésére vonatkozó szakpolitikával kapcsolatos ismereteik alapján nevezik ki. A póttagok teljes jogú tagként járnak el minden olyan alkalommal, amikor képzésről tárgyalnak, vagy azzal kapcsolatban hoznak határozatot. Az igazgatótanács számára technikai képzési kérdésekkel foglalkozó tudományos bizottság (tudományos képzési bizottság) nyújt tanácsadást. Az igazgatótanácsot felruházzák a szükséges hatáskörökkel, különösen a költségvetés megállapítása, végrehajtása ellenőrzése, megfelelő pénzügyi szabályok és tervezési dokumentumok elfogadása, az Europol ügyvezető igazgatója általi döntéshozatal átlátható munkaeljárásainak megállapítása, az éves tevékenységi jelentés elfogadása, valamint az ügyvezető igazgató kinevezése tekintetében. A döntéshozatali folyamat egyszerűsítése érdekében az igazgatótanács ügyvezető testület létrehozásáról is dönthet. Egy ilyen kis méretű ügyvezető testület – melyben a Bizottság is képviselteti magát – szorosabban részt vehet az Europol tevékenységeinek ellenőrzésében az igazgatási és költségvetési irányítás felügyeletének megerősítése céljából, különösen a könyvvizsgálattal kapcsolatos kérdésekben. Az Europol hatékony mindennapi működésének biztosítása érdekében az ügyvezető igazgató egyben annak jogi képviselője és irányítója. Az ügyvezető igazgató feladatai ellátása során teljesen függetlenül jár el, és biztosítja, hogy az Europol ellássa az e rendeletben előírt feladatokat. Az ügyvezető igazgató felelős különösen a határozathozatal céljából az igazgatótanács elé benyújtott, az Europol éves és többéves munkaprogramjait végrehajtó költségvetési és tervezési dokumentumok és egyéb tervezési dokumentumok elkészítéséért. 4. KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSOK A CEPOL és az EUROPOL teljes mértékű egyesítése szinergiákat és hatékonyságnövekedést eredményez. Az így megvalósuló megtakarítások összege a 2015-2020 közötti időszakban 17,2 millió EUR-ra, és 14 teljes munkaidős egyenértékben kifejezett személyzetre tehető. Noha e javaslat kihasználja e megtakarításokat és a meglévő erőforrásokra támaszkodik, az Europolnak további erőforrásokra lesz szüksége a bűnüldözési szervek tagjainak képzésével kapcsolatos új feladatok végrehajtásához, valamint az információáramlat – többek között a Számítástechnikai Bűnözés Elleni Európai Központon keresztül történő – várható növekedésének feldolgozásához és elemzéséhez. Az erőforrásokra messze legjelentősebben a Számítástechnikai Bűnözés Elleni Európai Központ működése és továbbfejlesztése hat ki. Ezen új erőforrás-szükségletekkel párhuzamosan a CEPOL és az Europol részt vesz az uniós ügynökségek összességében jelenleg zajló 5%-os személyzetcsökkentésben is, valamint hozzájárul az uniós ügynökségeken belüli, az új feladatokat és az induló ügynökségeket szolgáló átcsoportosítási alaphoz. A bűnüldözési szervek tagjainak képzésével kapcsolatos új feladatok végrehajtásához – azaz az EU-rendelettel párhuzamosan javasolt európai bűnüldözési képzési rendszer végrehajtásához szükséges tevékenységekhez – további 12 teljes munkaidős egyenértékben kifejezett személyzetre lesz szükség. Az új képzési tevékenységeket ellátó humán erőforrást a CEPOL Europolba történő beolvasztása eredményeként biztosítják, ami 14 álláshely, ezzel 10,1 millió EUR megtakarítást jelent a 2015–2020 közötti időszakban. A 14 álláshelyet érintő csökkentéssel a CEPOL-nak eleget kell tennie a személyzet 5%-os csökkentésére irányuló kérésnek, és hozzájárul az átcsoportosítási alaphoz. Emellett a becslések szerint 7,1 millió EUR megtakarítás keletkezik az épület-, felszerelés- és az igazgatótanács alacsonyabb költségeinek következtében. A körülbelül 40 fős személyzetnek a CEPOL egyesült királyságbeli Bramshillben található jelenlegi helyszínéről az Europol Hollandiában található hágai helyszínére történő áthelyezése várhatóan mintegy 30000 EUR-ra becsült, korlátozott egyszeri költséggel jár. Az Egyesült Királyság egyébként is bejelentette a bramshilli központ bezárására irányuló szándékát, így a CEPOL-nak mindenképpen költöznie kellene. További 3 teljes munkaidős egyenértékben kifejezett álláshelyre lesz szükség a megnövekedett információfeldolgozási követelmények miatt, mivel e javaslat következtében az Europol várhatóan több információt fog kapni (e javaslat ugyanis összekapcsolja a tagállamok azon megerősített kötelezettségét, hogy az Europol számára releváns adatokat biztosítsanak, az egyéni nyomozásokhoz nyújtott pénzügyi támogatást, valamint az ellenőrzési jelentéseket). A megnövekedett információfeldolgozási követelményekkel foglalkozó többletszemélyzetet 2015 és 2017 között fokozatosan vesszük fel, ami a becslések szerint a 2015–2020 közötti időszakban 1,8 millió EUR személyzeti költséget von maga után. Ugyanakkor e költségek körülbelül kétharmadát a CEPOL megszüntetéséből fakadó megtakarításokkal ellentételezzük: Két teljes munkaidős egyenértékben kifejezett személyzetet a fennmaradó a CEPOL egyesítésének eredményeként megtakarított 14 álláshelyből fennmaradó kettő álláshelyből biztosítunk. A Számítástechnikai Bűnözés Elleni Európai Központ számára további 41 teljes munkaidős egyenértékben kifejezett személyzetet vesznek fel a 2015–2020 közötti időszakban. Kísérő bizottsági szolgálati dokumentum tartalmazza azon feladatokat, amelyek ellátásához a fenti személyzetre van szükség. A Számítástechnikai Bűnözés Elleni Európai Központ nem személyzeti költségeit ugyanezen időszakban 16,6 millió EUR körüli összegre becslik. 2013-ban az Europolon belüli belső átcsoportosítással már 44 teljes munkaidős egyenértékben kifejezett személyzetet jelöltek ki a Számítástechnikai Bűnözés Elleni Európai Központ, és az Europol további 17 teljes munkaidős egyenértékben kifejezett álláshelyet kért a 2014. évi költségvetés-tervezet részeként Annak érdekében, hogy eleget tegyen a személyzet 5%-os csökkentésére irányuló kérésnek, valamint hozzájáruljon az átcsoportosítási alaphoz, az Europol személyzetét 34 teljes munkaidős egyenértékkel kell csökkenteni 2015 és 2018 között, a már 2014-ben megvalósuló 12 teljes munkaidős egyenértékű személyzeti csökkentésen felül. Végül pedig e javaslat egy teljes munkaidős egyenértékben kifejezett alkalmazottra becsült további erőforrásokat tesz szükségessé az európai adatvédelmi biztos számára. Az adatvédelem felügyeletére vonatkozó rendelkezések megváltozása következtében a 2015 és 2020 közötti időszakban 3 millió EUR összegű megtakarítás keletkezik az Europolnál, mivel annak már nem kell támogatást nyújtania a jelenlegi közös ellenőrző szerv számára, ugyanakkor ugyanebben az időszakban 1,5 millió EUR többletköltség jelentkezik az európai adatvédelmi biztosra vonatkozóan. Összesen ezért a jogalkotási javaslat költségvetési hatása a 2015–2020 közötti időszakban 623 millió EUR-ra tehető az egyesített ügynökségre nézve, az európai adatvédelmi biztosra vonatkozóan pedig 1,5 millió EUR-ra lesz szükség[26]. 2013/0091 (COD) Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE A Bűnüldözési Együttműködés És Képzés Európai Ügynökségéről (Europol), valamint a 2009/371/IB és 2005/681/IB határozatok hatályon kívül helyezéséről AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 88. cikkére, valamint 87. cikke (2) bekezdésének b) pontjára, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamentek számára való megküldését követően, az európai adatvédelmi biztossal való konzultációt követően, rendes jogalkotási eljárás keretében, mivel: (1) Az Europolt a 2009/371/IB határozat[27] hozta létre az Unió általános költségvetéséből finanszírozott uniós szervként azzal a céllal, hogy támogassa és megerősítse a tagállamok illetékes hatóságainak fellépését, valamint kölcsönös együttműködésüket a szervezett bűnözés, a terrorizmus és a két vagy több tagállamot érintő súlyos bűncselekmények egyéb formáinak megelőzését és az ellenük való küzdelmet. A 2009/371/IB határozat az Európai Unióról szóló szerződés K.3. cikke alapján az Európai Rendőrségi Hivatal létrehozásáról szóló egyezmény (Europol-egyezmény)[28] helyébe lépett. (2) A Szerződés 88. cikke úgy rendelkezik, hogy az Europolt rendes jogalkotási eljárás keretében elfogadott rendelet szabályozza. Előírja továbbá azon eljárások megállapítását, amelyek szerint az Európai Parlament – a nemzeti parlamentekkel közösen – ellenőrzi az Europol tevékenységét. Ezért a 2009/371/IB határozatot olyan rendelettel kell helyettesíteni, amely megállapítja a Parlament általi ellenőrzés szabályait. (3) Az Európai Rendőrakadémiát (CEPOL) a 2005/681/IB határozat[29] hozta létre azzal a céllal, hogy megkönnyítse a nemzeti rendőrségi erők közötti együttműködést európai dimenziójú rendőrségi képzési tevékenységek szervezésével és koordinálásával. (4) „A polgárokat szolgáló és védő, nyitott és biztonságos Európa alcímű Stockholmi Program”[30] azt szorgalmazza, hogy az Europolnak a tagállamok bűnüldöző szervei közötti információcsere csomópontjává, szolgáltatóvá és a bűnüldözési szolgálatok fórumává kell válnia. Az Europol működésének értékelése alapján e célkitűzés elérése érdekében tovább kell erősíteni működési hatékonyságát. A Stockholmi Program célul tűzi ki továbbá egy hiteles európai igazságügyi és rendészeti kultúra megteremtését európai képzési és csereprogramok létrehozásával valamennyi illetékes rendészeti személyzet számára nemzeti és uniós szinten. (5) A nagy kiterjedésű bűnügyi és terrorista hálózatok jelentős fenyegetést jelentenek az Unió belső biztonságára, valamint polgárainak biztonságára és megélhetésére nézve. A rendelkezésre álló fenyegetésértékelések azt mutatják, hogy a bűnszervezetek tevékenységei egyre többféle bűncselekményt foglalnak magukban és egyre inkább nemzetközi jellegűek. A nemzeti bűnüldöző szerveknek ezért egyre szorosabban együtt kell működniük más tagállamokban működő megfelelőikkel. Ebben az összefüggésben az Europolt fel kell vértezni arra, hogy jobban támogathassa a tagállamokat az uniós szintű bűnmegelőzésben, elemzésben és nyomozásokban. Ezt a 2009/371/IB és a 2005/681/IB tanácsi határozatok értékelései is megerősítették. (6) Az Europol és a CEPOL tevékenység közötti kapcsolatok miatt a két ügynökség feladatköreinek integrálása és ésszerűsítése fokozná az operatív működés hatékonyságát, a képzési tevékenység relevanciáját, valamint az uniós rendőrségi együttműködésének eredményességét. (7) A 2009/371/IB és a 2005/681/IB határozatot ezért hatályon kívül kell helyezni és e rendelettel kell helyettesíteni, amely alapul veszi mindkét határozat végrehajtásából levont tanulságokat.. Az e rendelet által létrehozott Europol a két hatályon kívül helyezett határozat által létrehozott Europol és CEPOL helyébe lép, és átveszi azok feladatköreit. (8) Mivel a bűnözés gyakran a belső határokon keresztül megy végbe, az Europolnak támogatnia és erősíteni kell a tagállami fellépéseket és együttműködésüket a két vagy több tagállamot érintő súlyos bűnözés megelőzésében és leküzdésében. Mivel a terrorizmus az Unió biztonságát érintő legfontosabb fenyegetések egyike, az Europolnak támogatnia kell a tagállamokat abban, hogy szembenézhessenek az e tekintetben közös kihívásokkal. Uniós bűnüldözési ügynökségként az Europolnak ugyancsak támogatnia kell és meg kell erősítenie az EU érdekeit érintő bűnözési formák leküzdése terén tett fellépéseket és együttműködést. Az Europolnak támogatást kell kínálnia továbbá – hatáskörének keretei között – az olyan kapcsolódó bűncselekmények megelőzéséhez és leküzdéséhez, amelyeket az eszközök beszerzése, a tettek elkövetésének megkönnyítése, végrehajtása vagy büntetlenségének biztosítása érdekében követnek el. (9) Az Europolnak egyértelmű keretbe foglalt, jobb minőségű, koherens és következetes képzést kell biztosítania a bűnüldözési szervek mindenféle besorolású tagja számára a képzési igényekkel összhangban. (10) Az Europol számára lehetővé kell tenni, hogy bűnügyi nyomozások megkezdésére, lefolytatására vagy koordinálására kérje fel a tagállamokat olyan konkrét esetekben, amikor a határokon átnyúló együttműködés hozzáadott értéket képvisel. Az Europolnak tájékoztatnia kell az Eurojustot az ilyen megkeresésekről. (11) Ahhoz, hogy az Europol Unión belüli információcsere-csomópontként hatékonyabbá váljon, egyértelműen meg kell állapítani a tagállamok arra vonatkozó kötelezettségeit, hogy biztosítsák az Europol számára a célkitűzéseinek teljesítéséhez szükséges adatokat. E kötelezettségek végrehajtása során a tagállamoknak különös figyelmet kell fordítaniuk arra, hogy olyan adatokat szolgáltassanak, amelyek relevánsak az Unió vonatkozó szakpolitikai eszközeiben foglalt, a bűnözés elleni küzdelemre vonatkozó stratégiai és operatív prioritások tekintetében. A tagállamoknak másolatot kell küldeniük továbbá az Europolnak az utóbbi célkitűzései által felölelt bűncselekményekkel kapcsolatban egyéb tagállamokkal folytatott bilaterális és multilaterális információcseréről. Ezzel egyidejűleg az Europolnak növelnie kell a tagállamoknak nyújtott támogatás szintjét, hogy megerősítse a kölcsönös együttműködés és információmegosztást. Az Europol éves jelentést nyújt be az összes uniós intézménynek és a nemzeti parlamenteknek arról, hogy az egyes tagállamok milyen mértékben szolgáltattak információt számára. (12) Az Europol és a tagállamok közötti hatékony együttműködés biztosítása érdekében minden egyes tagállamban nemzeti egységet kell felállítani. E nemzeti egység az elsődleges összekötő egyrészt a bűnüldöző szervek és képzési intézmények, másrészt az Europol között Az Europol és a nemzeti egységek közötti folyamatos és hatékony információcsere, valamint együttműködésük megkönnyítése érdekében minden nemzeti egység legalább egy összekötő tisztviselőt küld az Europolhoz. (13) Egyes tagállamok decentralizált berendezkedésének figyelembe vétele érdekében, valamint tekintettel arra, hogy egyes esetekben gyors információcserét kell biztosítani, az Europol számára lehetővé kell tenni, hogy közvetlenül együttműködjön a tagállamok bűnüldöző hatóságaival egyéni nyomozásaikban, az Europol nemzeti egységek tájékoztatásával. (14) Annak biztosítása érdekében, hogy az uniós szintű bűnüldözési képzés magas színvonalú, átfogó és következetes legyen, az Europolnak az unió bűnüldözési képzési politikájával összhangban kell fellépnie. Az uniós szintű képzést a bűnüldöző szervek mindenféle besorolású tagja számára elérhetővé kell tenni. Az Europolnak gondoskodnia kell a képzés értékeléséről, és hogy a képzési igényekről készített felmérések megállapításait a munka felesleges megkettőződésének csökkentése érdekében a tervezésnél figyelembe vegyék. Az Europolnak elő kell mozdítania az uniós szinten nyújtott képzés tagállamokbeli elismerését. (15) Javítani kell továbbá az Europol irányítását a hatékonyságnövelésre való törekvéssel és az eljárások egyszerűsítésével. (16) Az Europol működésének hatékony felügyelete érdekében a Bizottságnak és a tagállamoknak képviseltetniük kell magukat annak igazgatótanácsában. Az új ügynökség kettős – az operatív támogatásra és bűnüldözési képzésre vonatkozó – megbízatásának tükrözése érdekében az igazgatótanács teljes jogú tagjait bűnüldözési együttműködéssel kapcsolatos ismereteik alapján, a póttagokat pedig a bűnüldözési szervek tagjainak képzéssel kapcsolatos ismereteik alapján nevezik ki. A póttagok teljes jogú tagként járnak el a teljes jogú tag hiányában, és minden olyan esetben, amikor képzésről tárgyalnak vagy döntenek. Az igazgatótanács számára technikai képzési kérdésekkel foglalkozó tudományos bizottság nyújt tanácsadást. (17) Az igazgatótanácsot fel kell ruházni a szükséges hatáskörökkel, különösen a költségvetés megállapítása, végrehajtásának ellenőrzése, megfelelő pénzügyi szabályok és tervezési dokumentumok elfogadása, az Europol ügyvezető igazgatójára általi döntéshozatal átlátható munkaeljárásainak megállapítása, valamint az éves tevékenységi jelentés elfogadása tekintetében. Az igazgatótanács gyakorolja a kinevező hatóság hatáskörét az ügynökség személyzete – ideértve az ügyvezető igazgatót is – tekintetében. A döntéshozatal egyszerűsítése, valamint az igazgatási és költségvetési irányítás felügyeletének megerősítése érdekében az igazgatótanács ügyvezető testületet hozhat létre. (18) Az Europol hatékony mindennapi működésének biztosítása érdekében az ügyvezető igazgató egyben az Europol jogi képviselője és igazgatója, aki valamennyi feladatának ellátása során teljesen függetlenül jár el, és biztosítja, hogy az Europol ellátja az e rendeletben előírt feladatait. Az ügyvezető igazgató felelős különösen a határozathozatal céljából az igazgatótanács elé benyújtott, az Europol éves és többéves munkaprogramjait végrehajtó költségvetési és tervezési dokumentumok és egyéb tervezési dokumentumok elkészítéséért. (19) Az Europol célkitűzéseiben felölelt bűncselekmények megelőzése és az ellenük való küzdelem céljából az Europolnak a lehető legteljesebb körű és legnaprakészebb információkkal kell rendelkeznie. Ezért az Europol számára lehetővé kell tenni a tagállamok, harmadik országok, nemzetközi szervezetek és uniós szervek által szolgáltatott adatok, továbbá a nyilvánosan elérhető forrásokból származó adatok feldolgozását ahhoz, hogy jobban megérthesse a bűnügyi jelenségeket és trendeket, információkat gyűjtsön a bűnszövetkezetekről, és feltárja a különböző bűncselekmények közötti kapcsolatokat. (20) Ahhoz, hogy az Europol hatékonyabban biztosíthasson pontos bűnügyi elemzéseket a tagállamok bűnüldöző hatóságai számára, fel kell használnia az új adatfeldolgozási technológiákat. Az Europolnak képesnek kell lennie arra, hogy gyorsan feltárja a nyomozások és a különböző bűnszervezeteket jellemző közös elkövetési módok közötti kapcsolatokat, ellenőrizze az adatok keresztmegfelelését, és egyértelmű áttekintéssel rendelkezzen a tendenciákról, ugyanakkor az egyének személyes adatainak magas szintű védelmét biztosítsa Ezért az Europol adatbázisait nem kell előre meghatározni, hogy az Europol a leghatékonyabb IT- struktúrát választhassa meg. A magas szintű adatvédelem biztosítása érdekében meg kell állapítani a feldolgozási műveletek célját és a hozzáférési jogokat, valamint további különleges biztosítékokat. (21) Az adatok tulajdonjogának és az információk védelmének tiszteletben tartása érdekében a tagállamok, valamint harmadik országbeli hatóságok és nemzetközi szervezetek számára lehetővé kell tenni egyrészt annak meghatározását, hogy az Europol milyen célból használhatja fel az általuk szolgáltatott adatokat, másrészt a hozzáférési jogok korlátozását. (22) Annak biztosítása érdekében, hogy az adatokhoz csak azok férjenek hozzá, akiknek e hozzáférés feladataik ellátásához szükséges, e rendelet részletes szabályokat határoz meg az Europol által feldolgozott adatokhoz való különböző fokú hozzáférési jogosultság szabályairól. E szabályok nem sérthetik az adatszolgáltató által kikötött hozzáférési korlátozásokat, mivel tiszteletben kell tartani az adatok tulajdonjogát. Az Europol célkitűzései által felölelt bűncselekmények megelőzése és az ellenük való küzdelem hatékonyságának fokozása érdekében az Europolnak értesítenie kell a tagállamokat az őket érintő információkról. (23) Az ügynökségek közötti operatív együttműködés megerősítése érdekében, és különösen a már a különböző ügynökségek birtokában lévő adatok összekapcsolása céljából az Europolnak lehetővé kell tennie az Eurojust és az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) számára, hogy hozzáférhessen az Europol rendelkezésére állóadatokhoz, és azokra vonatkozó kereséseket végezzen. (24) A feladatai ellátásához szükséges mértékben az Europolnak együttműködési kapcsolatokat kell fenntartania egyéb uniós szervekkel, harmadik országok bűnüldöző hatóságaival és bűnüldözési képzést végző intézményeivel, nemzetközi szervezetekkel és magánfelekkel. (25) Az operatív hatékonyság biztosítása érdelében az Europol számára lehetővé kell tenni, hogy a feladatai ellátásához szükséges mértékben – a személyes adatok kivételével – valamennyi információt megoszthassa egyéb uniós szervekkel, harmadik országok bűnüldöző hatóságaival és bűnüldözési képzést végző intézményeivel, valamint nemzetközi szervezetekkel. Mivel a társaságok, cégek, vállalkozói szövetségek, nem kormányzati szervezetek és egyéb magánfelek a súlyos bűnözés és a terrorizmus megelőzése és az ellenük való küzdelem szempontjából közvetlen jelentőséggel bíró szakértelemmel és adatokkal rendelkeznek, az Europolnak lehetővé kell tenni, hogy ilyen adatokat cseréljen magánfelekkel is. A hálózati és információbiztonsági incidensekhez kapcsolódó számítástechnikai bűnözés megelőzése és leküzdése érdekében az Europolnak – a hálózat- és információbiztonságnak az egész Unióban egységesen magas szintjére vonatkozó intézkedésekről szóló [az elfogadott irányelv száma] európai parlamenti és tanácsi irányelv[31] alapján – együtt kell működnie és – a személyes adatok kivételével – információkat kell cserélnie a hálózatok és információs rendszerek biztonsága terén illetékes nemzeti hatóságokkal. (26) A feladatai ellátásához szükséges mértékben az Europol számára lehetővé kell tenni, hogy adatokat cseréljen egyéb uniós szervekkel. (27) A súlyos bűncselekmények és a terrorizmus kapcsolatrendszere gyakran túlmutat az EU területén. Az Europol számára ezért lehetővé kell tenni, hogy a feladatai ellátásához szükséges mértékben személyes adatokat cserélhessen harmadik országok bűnüldöző hatóságaival, vagy olyan nemzetközi szervezetekkel, mint például az Interpol. (28) Az Europol számára lehetővé kell tenni, hogy személyes adatokat továbbítson egy harmadik országbeli hatóság vagy nemzetközi szervezet számára olyan bizottsági határozat alapján, amely megállapítja, hogy a szóban forgó ország vagy nemzetközi szervezet megfelelő szintű adatvédelmet biztosít, vagy megfelelőségi határozat hiányában az Európai Unió által a Szerződés 218. cikke értelmében kötött nemzetközi megállapodás, vagy az Europol és e harmadik ország által e rendelet hatályba lépése előtt kötött együttműködési megállapodás alapján. A Szerződéshez csatolt, az átmeneti rendelkezésekről szóló 36. jegyzőkönyv 9. cikke alapján az ilyen megállapodások joghatása mindaddig fennmarad, amíg azokat a Szerződés alapján hatályon kívül nem helyezik, semmisnek nem nyilvánítják, vagy nem módosítják. (29) Amennyiben a személyes adatok továbbítását nem lehet a Bizottság által hozott megfelelőségi határozatra, az Unió által kötött nemzetközi megállapodásra vagy meglévő együttműködési megállapodásra alapozni, az igazgatótanács és az európai adatvédelmi biztos számára lehetővé kell tenni, hogy egy vagy több adattovábbítást engedélyezzen, feltéve, hogy megvannak a megfelelő biztosítékok. Amennyiben a fentiek egyike sem áll fenn, az ügyvezető igazgató számára lehetővé kell tenni, hogy kivételes esetekben eseti alapon adattovábbítást engedélyezzen, amennyiben ez valamely tagállam alapvető érdekeinek megőrzések, bűncselekménnyel vagy terrorizmussal kapcsolatos közvetlen veszély megelőzéséhez szükséges, az adattovábbítás más miatt vagy fontos közérdekből szükséges, illetve a jog írja elő, amennyiben az érintett ahhoz beleegyezését adta, vagy az érintett alapvető érdekei forognak kockán. (30) Az Europol csak akkor dolgozhatja fel a magánfelektől vagy magánszemélyektől származó személyes adatokat, ha azokat a tagállamok nemzeti Europol egysége továbbítja az Europolnak a nemzeti jogával összhangban, vagy olyan harmadik országbeli kapcsolattartó pont továbbítja az Europolnak, amellyel e rendelet hatályba lépése előtt jött létre együttműködés a 2009/371/IB tanácsi határozat 23. cikkével összhangban kötött együttműködés megállapodás alapján, vagy pedig olyan harmadik országbeli hatóság vagy nemzetközi szervezet továbbítja az Europolnak, amellyel az Unió a Szerződés 218. cikke értelmében nemzetközi megállapodást kötött. (31) Nem dolgoznak fel olyan információkat, amelyeket harmadik ország vagy nemzetközi szervezet egyértelműen az emberi jogok megsértésével szerzett. (32) Az Europol által alkalmazott adatvédelmi szabályokat meg kell erősíteni és a 45/2001/EK rendeletet[32] megalapozó elvekre kell alapozni a személyes adatok feldolgozása tekintetében az egyének magas szintű védelmének biztosítása érdekében. Mivel a Szerződéshez mellékelt 21. nyilatkozat elismeri a személyes adatok bűnüldözéssel összefüggésben történő feldolgozásának sajátosságát, az Europol adatvédelmi szabályainak önállónak kell lenniük, és azokat össze kell hangolni az Unión belüli rendőrségi együttműködés területére vonatkozó más adatvédelmi aktusokkal, különösen a 108. sz. egyezménnyel[33], az Európa Tanács R(87) 15. sz. ajánlásával[34], valamint a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében feldolgozott személyes adatok védelméről szóló 2008/977/IB tanácsi kerethatározattal[35] [ az elfogadáskor hatályos vonatkozó irányelvvel helyettesítendő]. (33) Lehetőség szerint a személyes adatokat pontosságuk és megbízhatóságuk foka szerint kell különválasztani. Az egyének védelmét és az Europol által feldolgozott információk minőségét és megbízhatóságát biztosítandó, a tényeket és a személyes értékelést külön kell választani. (34) A rendőrségi együttműködés területén az érintettek különböző kategóriáival kapcsolatos személyes adatokat dolgoznak fel. Ezért az Europolnak a lehető legegyértelműbben meg kell különböztetnie az érintettek különböző kategóriáira vonatkozó személyes adatokat. Különösen védelmezni kell az olyan személyekre vonatkozó személyes adatokat, mint például az áldozatok, a tanúk, a releváns információk birtokában lévő személyek, valamint a kiskorúak. Ezért az Europol csak akkor dolgozhatja fel azokat, ha az a célkitűzéseibe tartozó bűncselekmények megelőzése és az ellenük való küzdelem szempontjából feltétlenül szükséges, és ha ezek az adatok kiegészítik az Europol által már feldolgozott adatokat. (35) A személyes adatok védelmét érintő alapvető jogok fényében az Europol nem tárolhatja ezeket a személyes adatokat a feladatinak ellátásához szükségesnél hosszabb ideig. (36) A személyes adatok biztonságának garantálása érdekében az Europolnak megfelelő technikai és szervezési intézkedéseket kell végrehajtani. (37) Bármely személynek jogában áll hozzáférni a rá vonatkozó személyes adatokhoz, helyesbíttetni a helytelen adatokat, illetve töröltetni vagy zároltatni a rájuk vonatkozó adatokat, amennyiben azokra már nincs szükség. Az érintettet megillető jogok és azok gyakorlása nem sértheti az Europol kötelezettségeit, és arra az e rendeletben meghatározott korlátozások vonatkoznak. (38) Az érintettek jogainak és szabadságainak védelméhez e rendeletnek egyértelműen meg kell határoznia a felelősségi köröket. A tagállamok felelősek az Europolnak általuk továbbított személyes adatok pontosságáért és naprakészen tartásáért, valamint e továbbítás jogszerűségéért. Az Europol felelős az egyéb adatszolgáltatóktól származó adatok pontosságáért és naprakészen tartásáért. Az Europolnak biztosítania kell továbbá, hogy az adatokat tisztességesen és jogszerűen dolgozzák fel, valamint gyűjtésük és feldolgozásuk konkrét célból történjen, ne legyenek feldolgozásuk céljához képest túlzottak, valamint ne tárolják azokat a feldolgozásuk céljához szükségesnél hosszabb ideig. (39) Az adatfeldolgozás jogszerűségének ellenőrzése, az önellenőrzés, valamint az adatok sértetlenségének és megfelelő biztonságának biztosítása céljából az Europol nyilvántartást vezet a személyes adatok gyűjtéséről, megváltoztatásáról, kiszolgáltatásáról, összekapcsolásáról, törléséről és az azokhoz való hozzáférésről. Minden adatkezelő vagy -feldolgozó köteles a felügyelő hatósággal együttműködni és az adatnaplókat vagy dokumentációt kérésre hozzáférhetővé tenni az adatfeldolgozási műveletek ellenőrzése céljából. (40) Az Europolnak adatvédelmi tisztviselőket kell kijelölnie az e rendelet rendelkezéseinek való megfelelés ellenőrzésének támogatására. Az adatvédelmi tisztviselőknek kötelezettségeiket és feladataikat függetlenül és hatékonyan kell ellátniuk. (41) A személyes adatok feldolgozását felügyelő illetékes nemzeti hatóságok ellenőrzik a személyes adatok tagállamok általi feldolgozásának jogszerűségét. Az európai adatvédelmi biztos – feladatait teljes körű függetlenséggel ellátva – ellenőrzi az Europol által adatfeldolgozás jogszerűségét. (42) Az európai adatvédelmi biztos és a nemzeti ellenőrző szervok együttműködnek a nemzeti bevonást igénylő konkrét kérdésekben, valamint e rendelet Unió-szerte koherens alkalmazásának biztosítása céljából. (43) Mivel az Europol nem operatív, bűnügyi vizsgálatokhoz nem kapcsolódó személyes adatokat is feldolgoz, az ilyen adatok feldolgozása a 45/2001/EK rendelet hatálya alá tartozik. (44) Az európai adatvédelmi biztosnak fogadnia kell és ki kell vizsgálnia az érintettek által benyújtott panaszokat. A panaszt követő – bírósági felülvizsgálat alá tartozó – vizsgálatot a konkrét esethez szükséges mértékben kell lefolytatni. Az európai adatvédelmi biztosnak ésszerű határidőn belül tájékoztatnia kell az érintettet a panaszhoz fűződő fejleményekről és eredményekről. (45) Valamennyi egyénnek jogában áll, hogy az európai adatvédelmi biztos rá vonatkozó határozatával szemben bírósági jogorvoslatot vegyen igénybe. (46) Az Europolra az uniós intézményekre, ügynökségekre és szervekre alkalmazandó, szerződéses és a szerződésen kívüli felelősségről szóló általános szabályok vonatkoznak, a jogszerűtlen adatfeldolgozásra vonatkozó felelősség kivételével. (47) Előfordulhat, hogy az érintett személy számára nem egyértelmű, hogy az elszenvedett kár az Europol vagy a tagállam fellépéséből fakadó jogszerűtlen feldolgozás eredménye-e. Az Europol és az elszenvedett kárt okozó esemény helye szerinti tagállam ezért egyetemlegesen felelős. (48) Annak biztosítása érdekében, hogy az Europol teljes mértékben elszámoltatható és átlátható belső szervezet legyen, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 88. cikke fényében előírásokat kell megállapítani a Europol tevékenységeinek Európai Parlament és nemzeti palamentek általi ellenőrzésére vonatkozóan, figyelembe véve annak szükségességét, hogy védjék az operatív információk bizalmasságát (49) Az Europol személyzetére a 259/68/EGK, Euratom, ESZAK) rendeletben[36] megállapított, az Európai Közösségek tisztviselőinek és egyéb alkalmazottjainak személyzeti szabályzata alkalmazandó. Az Europol számára lehetővé kell tenni, hogy a tagállamok illetékes hatóságaiból felvett személyzetet alkalmazzon ideiglenes alkalmazottakként; ezen alkalmazottak szolgálati idejét a rotációs elv fenntartása érdekében korlátozni kell, mivel a személyzeti tagok illetékes hatóságaik szolgálatába történő később ivisszaintegrálódása szoros együttműködést segít elő az Europol és a tagállamok illetékes hatóságai között. A tagállamoknak valamennyi szükséges intézkedést meg kell hozniuk annak biztosítására, hogy az Europolnál ideiglenesen alkalmazott személyek az Europolnál töltött szolgálatuk végén visszatérhessenek azon nemzeti közszolgálathoz, ahová tartoznak. (50) Tekintettel az Europol feladatainak jellegére, valamint az ügyvezető igazgató szerepére, az ügyvezető igazgatót fel lehet kérni arra, hogy kinevezése, vagy hivatali idejének meghosszabbítása előtt tegyen nyilatkozatot, és válaszolja meg az Európai Parlament illetékes bizottsága által feltett kérdéseket Az ügyvezető igazgató továbbá éves jelentést köteles benyújtani az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. Ezen felül az Európai Parlament felkérheti az ügyvezető igazgatót, hogy számoljon be feladatai végrehajtásáról. (51) Az Europol teljes autonómiájának és függetlenségének biztosítása érdekében önálló költségvetést kell biztosítani számára, amelynek bevételei elsősorban az Európai Unió költségvetéséből nyújtott hozzájárulásból származnak. Az uniós hozzájárulás és az Unió általános költségvetése terhére nyújtott egyéb támogatások tekintetében az uniós költségvetési eljárást kell alkalmazni. A könyvelés ellenőrzését a Számvevőszéknek kell végeznie. (52) Az Europolra alkalmazni kell az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 966/2012/EU, Euratom rendeletet[37]. (53) Az Europolra alkalmazni kell az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló, 1999. május 25-i 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet[38]. (54) Az Europol különös védelmet igénylő adatokat – többek között minősített EU-adatok és nem minősített érzékeny adatokat dolgoz fel. Az Europolnak ezért bizalmassági szabályokat és az ilyen információk feldolgozására vonatkozó szabályokat kell meghatároznia, az EU-minősített adatok védelmét szolgáló biztonsági szabályokról szóló 2011/292/EU határozatban[39] foglalt alapelvek és minimumszabályok figyelembe vételével. (55) Helyénvaló rendszeresen értékelni e rendelet alkalmazását. (56) Az Europol székhelyt biztosító tagállamban, Hollandiában való elhelyezésével kapcsolatos rendelkezéseket, valamint az Europol személyi állományára és családtagjaikra alkalmazandó különös szabályokat a székhely-megállapodásban szükséges meghatározni. A fogadó tagállam az Europol megfelelő működése érdekében köteles a lehető legjobb feltételeket biztosítani, ideértve a gyermekek iskoláztatását és a közlekedési lehetőségeket is, hogy az Europol a lehető legszélesebb földrajzi körből tudjon magas színvonalú személyi állományt vonzani. (57) Az e rendelet által létrehozott Europol a 2009/371/IB határozat által létrehozott Europol és a 2005/681/IB határozat által létrehozott CEPOL helyébe lép, és azok jogutódja. Következésképpen valamennyi szerződésük – ideértve a munkaszerződéseket is – és minden felelősség és szerzett tulajdon tekintetében. A 2009/371/IB határozat alapján létrehozott Europol és a 2005/681/IB határozat alapján létrehozott CEPOL által kötött nemzetközi megállapodások hatályban maradnak, a CEPOL által kötött székhely-megállapodás kivételével. (58) Ahhoz, hogy az képességei szerint továbbra is a lehető legjobban eleget tehessen a 2009/371/IB tanácsi határozat alapján létrehozott Europol és a 2005/681/IB határozat alapján létrehozott CEPOL feladatainak, átmeneti intézkedéseket kell meghatározni, különösen az igazgatótanács, az ügyvezető igazgató és az Europol-költségvetés egy részének képzésre történő elkülönítésére vonatkozóan, az e rendelet hatályba lépését követő három évre. (59) Mivel e rendelet célkitűzését – nevezetesen a bűnüldözési együttműködésért és képzésért felelős uniós szintű szerv létrehozását – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és a fellépés nagyságrendje és hatása miatt ez a cél uniós szinten jobban megvalósítható, az Unió az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében meghatározottak szerinti szubszidiaritás elvének megfelelően intézkedéseket fogadhat el. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. (60) [Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez mellékelt, az Egyesült Királyság és Írország helyzetéről szóló (21. sz.) jegyzőkönyv 3. cikkével összhangban e tagállamok részt kívánnak venni e rendelet elfogadásában és alkalmazásában] VAGY [Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez mellékelt, az Egyesült Királyság és Írország helyzetéről szóló (21. sz.) jegyzőkönyv 4. cikkének sérelme nélkül e tagállamok nem vesznek részt e rendelet elfogadásában, az rájuk nézve nem kötelező és nem alkalmazandó]. (61) Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt ennek a rendeletnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. (62) Ez a rendelet tiszteletben tartja a különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájában meghatározott alapvető jogokat, és figyelembe veszi az ott elismert elveket, különösen a Charta 8. és 9. cikkében, valamint a Szerződés 16. cikkében szereplő személyes adatok védelméhez és a magánélethez való jogot, ELFOGADTA EZT A RENDELETET: I. fejezet ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK ÉS AZ EUROPOL CÉLKITŰZÉSEI 1. cikk A bűnüldözési Együttműködés és képzés európai ügynökségének létrehozása (1) Létrejön A Bűnüldözési Együttműködés És Képzés Európai Ügynöksége (Europol) az Európai Unió bűnüldöző hatóságai közötti kölcsönös Együttműködés fejlesztése, fellépéseik megerősítése és támogatása, valamint átfogó európai képzési politika biztosítása céljából. (2) Az e rendelet által létrehozott Europol a 2009/371/IB határozat által létrehozott Europol és a 2005/681/IB határozat által létrehozott CEPOL helyébe lép, és azok jogutódja. 2. cikk Fogalommeghatározások E rendelet alkalmazásában: (a) „a tagállamok illetékes hatóságai”: a tagállamok összes olyan rendőrségi szerve és egyéb bűnüldöző hatósága, amely a nemzeti jog szerint a bűncselekmények megelőzéséért és az ellenük folytatott küzdelemért felelős; (b) „elemzés”: adatgyűjtés, -feldolgozás vagy -felhasználás a bűnügyi nyomozások elősegítése céljából; (c) „uniós szervek”: az Európai Unióról szóló szerződés és az Európai Unió működéséről szóló szerződés által vagy alapján létrehozott intézmények, szervezetek, missziók, hivatalok és ügynökségek; (d) „bűnüldözési szervek tagjai”: a rendőrség, a vámhatóság vagy egyéb, két vagy több tagállamot érintő súlyos bűncselekmények, a terrorizmus, valamint az uniós politika által felölelt közös érdeket érintő bűncselekményformák megelőzésért és az ellenük való küzdelemért, valamint a polgári válságkezelésért és fontosabb események nemzetközi rendőrségi feladataiért felelős kapcsolódó szolgálatok, ideértve uniós szerveket is, tisztviselői; (e) „harmadik országok”: olyan országok, amelyek az Európai Uniónak nem tagállamai; (f) „nemzetközi szervezetek”: olyan nemzetközi szervezetek vagy alárendelt közjogi szerveik vagy olyan egyéb szervek, amelyeket két vagy több állam közötti megállapodás hozott létre vagy ilyen megállapodáson alapulnak; (g) „magánfelek”: a valamely tagállam vagy harmadik ország jogszabályai alapján létrehozott szervezetek és szervek, különösen az f) pontba nem tartozó társaságok és cégek, vállalkozások társulásai, nonprofit szervezetek és más jogi személyek; (h) „magánszemélyek”: valamennyi természetes személy. (i) „személyes adat”: az azonosított vagy azonosítható természetes személyre – a továbbiakban az érintett – vonatkozó bármely információ; az azonosítható személy olyan személy, aki közvetlen vagy közvetett módon azonosítható, különösen egy azonosító szám vagy a személy fizikai, fiziológiai, szellemi, gazdasági, kulturális vagy társadalmi identitására vonatkozó egy vagy több tényezőre történő utalás révén; (j) „személyes adatok feldolgozása” (a továbbiakban: adatfeldolgozás): a személyes adatokon gépi vagy nem gépi eszközökkel végzett bármely művelet vagy műveletek összessége, mint például a gyűjtés, rögzítés, rendszerezés, tárolás, átalakítás vagy megváltoztatás, visszakeresés, lekérdezés, felhasználás, közlés továbbítás, terjesztés vagy egyéb módon történő hozzáférhetővé tétel révén, összehangolás vagy összekapcsolás, zárolás, törlés, illetve megsemmisítés; (k) „címzett”: az a természetes vagy jogi személy, hatóság, intézmény vagy bármely más szerv, akinek vagy amelynek a részére az adatot továbbítják, függetlenül attól, hogy harmadik személy-e vagy sem; mindazonáltal azok a hatóságok, amelyek egyedi megkeresés alapján kapnak adatokat, nem tekinthetők címzettnek; (l) „személyes adatok továbbítása”: személyes adatok közlése, aktív rendelkezésre bocsátása korlátozott számú azonosított fél között, az adatküldő tudomásával vagy azon szándékával, hogy a címzettek számára hozzáférést nyújtson a személyes adatokhoz; (m) „személyesadat-nyilvántartó rendszer”: (a továbbiakban: „nyilvántartó rendszer”) a személyes adatok bármely strukturált, funkcionálisan vagy földrajzilag centralizált, decentralizált vagy szétszórt állománya, amely meghatározott ismérvek alapján hozzáférhető; (n) „az érintett hozzájárulása”: az érintett kívánságának önkéntes, a konkrét esetre vonatkozó és tájékozott kinyilvánítása, amellyel beleegyezését adja az őt érintő személyes adatok feldolgozásához; (o) „adminisztratív jellegű személyes adatok”: a 3. cikk (1) és (2) bekezdésekben megállapított célkitűzések elérése céljából feldolgozott adatoktól eltérő, az Europol által feldolgozott összes személyes adat. 3. cikk Célkitűzések (1) Az Europol támogatja és megerősíti a tagállamok illetékes hatóságainak fellépését és kölcsönös együttműködésüket a két vagy több tagállamot érintő súlyos bűnözés, a terrorizmus és az uniós politika által felölelt közös érdeket érintő bűncselekmények egyéb formáinak megelőzése és az ellenük való küzdelem terén, az I. mellékletben meghatározottak szerint; (2) Továbbá, az Europol támogatja és megerősíti a tagállamok illetékes hatóságainak fellépését és kölcsönös együttműködésüket az (1) bekezdésben említett bűncselekményekkel kapcsolatos bűntettek megelőzése és az ellenük való küzdelem terén. A következő bűncselekmények minősülnek kapcsolódó bűncselekménynek: (a) az Europol hatáskörébe tartozó bűncselekmények elkövetéséhez szükséges eszközök megszerzése érdekében elkövetett tettek; (b) az Europol hatáskörébe tartozó bűncselekmények elkövetésének megkönnyítése vagy végrehajtása érdekében elkövetett bűncselekmények; (c) az Europol hatáskörébe tartozó bűncselekményekkel összefüggésben a büntetlenség biztosítása érdekében elkövetett bűncselekmények. (3) Az Europol képzési tevékenységeket támogat, fejleszt, nyújt és koordinál a bűnüldözési szervek tagjai számára. II. fejezet A BÜNÜLDÖZÉSI EGYÜTTMŰKÖDÉS SEL KAPCSOLATOS FELADATOK 4. cikk Feladatok (1) Az Europol az Európai Unió ügynöksége, amely e rendelettel összhangban az alábbi feladatokat látja el: (a) információkat gyűjt, tárol, dolgoz fel, elemez és cserél; (b) haladéktalanul értesíti a tagállamokat a velük kapcsolatos információkról és a bűncselekmények közötti kapcsolatokról; (c) nyomozásokat és operatív tevékenységet koordinál, szervez és hajt végre i. a tagállamok illetékes hatóságaival közösen; vagy ii. az 5. cikkel összhangban közös nyomozócsoportok keretében, adott esetben az Eurojusttal együttműködve; (d) közös nyomozócsoportokban vesz részt, valamint az 5. cikkel összhangban javaslatot tesz azok felállítására; (e) információkat és elemzési támogatást nyújt a tagállamoknak nagyszabású nemzetközi eseményekkel kapcsolatban; (f) fenyegetésértékeléseket, stratégiai és operatív elemzéseket, valamint általános helyzetjelentéseket készít; (g) bűnmegelőzési módszerekkel, nyomozati eljárásokkal, valamint műszaki és bűnügyi tudományos módszerekkel kapcsolatos szakismeretet fejleszt, oszt meg és mozdít elő, valamint tanácsadást nyújt a tagállamok számára; (h) technikai és pénzügyi segítségnyújtást biztosít a tagállamok határokon átnyúló műveleteihez és nyomozásaihoz, ideértve a közös nyomozócsoportokat is; (i) a bűnüldözési szervek tagjait célzó képzést támogat, fejlesz, végez, koordinál és hajt vére a tagállamokban működő képzési intézmények hálózatával együttműködésben, a III. fejezetben meghatározottak szerint; (j) a Szerződés V. címe alapján létrehozott uniós ügynökségek és az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) számára bűnügyi operatív információkat és elemzési támogatást nyújt a hatásköreikbe tartozó területeken; (k) tájékoztatás és segítségnyújtás az EU válságkezelő struktúráinak, valamint az Európai Unióról szóló szerződés alapján létrehozott válságkezelő misszióknak; (l) az Europol célkitűzéseibe tartozó egyes bűncselekménytípusok elleni küzdelem céljából uniós szakközpontokat – különösen a Számítástechnikai Bűnözés Elleni Európai Központ – fejleszt. (2) Az Europol stratégiai elemzéseket és fenyegetésértékeléseket készít, hogy támogassa a Tanácsot és a Bizottságot a bűnözés elleni uniós küzdelem stratégiai és operatív prioritásainak meghatározásában Az Europol ugyancsak támogatja a fenti prioritások operatív végrehajtását. (3) Az Europol stratégiai jelentőségű bűnüldözési operatív információkat szolgáltat az operatív tevékenységekhez nemzeti és uniós szinten rendelkezésre álló erőforrások eredményes és hatékony felhasználásának megkönnyítése valamint e tevékenységek támogatása céljából. (4) Az Europol az eurohamisítás elleni küzdelem központi hivatalként jár el céljából, az euro pénzhamisítás elleni védelméről szóló, 2005. július 12-i 2005/511/IB határozatnak[40] megfelelően. Az Europol elősegítheti továbbá a tagállamok illetékes hatóságai által vagy közös nyomozócsoportok keretében az eurohamisítás elleni küzdelem érdekében végrehajtott intézkedések koordinálását, adott esetben uniós szervekkel vagy harmadik országbeli hatóságokkal együttműködve. 5. cikk Részvétel közös nyomozócsoportokban (1) Az Europol részt vehet a célkitűzéseiben felölelt bűncselekményekkel foglalkozó közös nyomozócsoportok tevékenységeiben. (2) Az Europol – a közös nyomozócsoport működési helye szerinti tagállam joga által meghatározott kereteken belül – támogathatja a közös nyomozócsoport összes tevékenységét, valamint a tagok közötti információcserét. (3) Ha az Europol okkal vélheti, hogy a közös nyomozócsoport felállítása hozzáadott értéket képvisel a nyomozásban, erre javaslatot tehet az érintett tagállamoknak, és intézkedéseket hozhat arra, hogy támogassa őket a közös nyomozócsoport felállításában. (4) Az Europol nem alkalmaz kényszerítő intézkedést. 6. cikk Az Europol megkeresése nyomozás megindítása céljából (1) Olyan konkrét esetekben, amikor az Europol úgy véli, hogy bűnügyi nyomozást kell kezdeményezni az Europol célkitűzéseibe tartozó bűncselekménnyel kapcsolatban, erről tájékoztatja az Eurojustot. (2) Ezzel egyidejűleg az Europol a bűnügyi nyomozás megindítására, levezetésére vagy koordinálására kéri fel az érintett tagállamok 7. cikk (2) bekezdése alapján létrehozott nemzeti egységeit. (3) A nemzeti egységek haladéktalanul értesítik az Europolt a nyomozás megkezdéséről. (4) Amennyiben az érintett tagállamok illetékes hatóságai úgy döntenek, hogy az Europol megkeresésének nem tesznek eleget az Europol kérésének, a megkereséstől számított egy hónapon belül tájékoztatják az Europolt döntésükről és annak indokairól. Az indokolástól akkor lehet eltekinteni, ha az (a) alapvető nemzetbiztonsági érdekeket sértene; vagy (b) a folyamatban levő nyomozás sikerét vagy személyek biztonságát veszélyeztetné; (5) Az Europol értesíti az Eurojustot a tagállam illetékes hatóságának azon döntéséről, hogy nyomozást kezd vagy elutasítja nyomozás megkezdését. 7. cikk A tagállamok együttműködése az Europollal (1) A tagállamok együttműködnek az Europollal feladatai teljesítésében. (2) Minden tagállam nemzeti egységet hoz létre vagy jelöl ki, amely összekötő szervként jár el az Europol és a tagállamok illetékes hatóságai, valamint a bűnüldözési szervek tagjainak képzését végző intézmények között. Minden egyes tagállam tisztviselőt jelöl ki a nemzeti egység vezetőjeként. (3) A tagállamok biztosítják, hogy nemzeti egységeik képesek eleget tenni az e rendeletben meghatározott feladataiknak, és különösen azt, hogy hozzáféréssel rendelkezzenek a nemzeti bűnüldözési adatbázisokhoz. (4) Az Europol közvetlenül együttműködhet a tagállamok illetékes hatóságaival az egyéni nyomozások tekintetében. Ebben az esetben az Europol haladéktalanul tájékoztatja a nemzeti egységet, és másolatot küld az Europol és a kapcsolódó illetékes hatóságok közötti közvetlen kapcsolatfelvétel során cserélt információkról. (5) A tagállam nemzeti egységükön vagy a tagállam illetékes hatóságán keresztül különösen az alábbiakat látják el: (a) az Europol rendelkezésére bocsátják a célkitűzései ellátásához szükséges információkat. Ez magában foglalja azt is, hogy haladéktalanul az Europol rendelkezésére bocsátják az Unió által prioritásnak tekintett bűnügyi területekkel kapcsolatos információkat. Magában foglalja továbbá, hogy másolatot küldenek a valamely más tagállammal vagy tagállamokkal folytatott bilaterális vagy multilaterális cserékről, amennyiben a csere az Europol célkitűzései által felölelt bűncselekménnyel kapcsolatos. (b) hatékony kommunikációt és együttműködést biztosítanak a tagállamok valamennyi érintett illetékes hatóságával és a tagállamokban működő bűnüldözési szervek tagjainak képzését végző intézményekkel, valamint az Europollal; (c) jobban megismertetik az Europol tevékenységeit. (6) A nemzeti egységek vezetői rendszeren találkoznak, különösen a célból, hogy megvitassák és megoldják az Europollal folytatott operatív együttműködésükkel összefüggésben felmerülő problémákat. (7) Minden egyes tagállam nemzeti joga szerint határozza meg a nemzeti egység megszervezését és személyzetét. (8) A nemzeti egységeknek és a tagállamok illetékes hatóságainak az Europollal kapcsolatos kommunikációs költségeit a tagállamok fedezik, és azok – az összeköttetés költségeit kivéve – nem háríthatók át az Europolra. (9) A tagállamok biztosítják az összes olyan rendszer minimális szintű biztonságát, amelyet az Europolhoz való kapcsolódáshoz használnak. (10) A tagállamok által benyújtott információk alapján az Europol minden évben jelentést állít össze az (5) bekezdés a) pontjában említett információk mennyiségéről és minőségéről, valamint a nemzeti egység teljesítményéről. Az éves jelentést megküldi az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek. 8. cikk Összekötő tisztviselők (1) Minden nemzeti egység legalább egy összekötő tisztviselőt jelöl ki az Europolhoz. Amennyiben e rendelet eltérően nem rendelkezik, az összekötő tisztviselőkre a kijelölő tagállam nemzeti joga vonatkozik. (2) Az összekötő tisztviselők alkotják a nemzeti összekötő irodákat az Europolnál, és a nemzeti egységük utasításai szerint járnak el az Europolon belül a kijelölő tagállam nemzeti jogának és az Europol működésére vonatkozó rendelkezéseknek megfelelően. (3) Az összekötő tisztviselők támogatják az Europol és tagállamaik közötti információcserét. (4) Az összekötő tisztviselők a nemzeti joggal összhangban támogatják a tagállamaik és egyéb tagállamok összekötő tisztviselői közötti információcserét. Az Europol infrastruktúráját – a nemzeti joggal összhangban – fel lehet használ az ilyen bilaterális cserékhez az Europol célkitűzésein kívül eső bűncselekményekre vonatkozóan is. Az igazgatótanács határozza meg az összekötő tisztviselők Europollal kapcsolatos jogait és kötelezettségeit. (5) Az összekötő tisztviselőket a 65. cikk szerint megilletik a feladataik ellátásához szükséges kiváltságok és mentességek. (6) Az Europol biztosítja, hogy az összekötő tisztviselők teljes körű tájékoztatásban részesüljenek valamennyi tevékenységéről, és részt vegyenek azokban, amennyiben ez feladataik ellátásához szükséges. (7) Az Europol viseli annak költségeit, hogy a tagállamok számára biztosítsa a szükséges helyiségeket az Europol épületében, valamint megfelelően támogassa az összekötő tisztviselőket tevékenységeik ellátásában. Az összekötő tisztviselők kijelölésével kapcsolatos összes többi költséget, ideértve az összekötő tisztviselők felszereléseinek költségét is, a kijelölő tagállam viseli, kivéve, ha a költségvetési hatóság az igazgatótanács ajánlására másként határoz. III. fejezet A BŰNÜLDÖZÉSI SZERVEK TAGJAINAK KÉPZÉSÉVEL KAPCSOLATOS FELADATOK 9. cikk Europol Akadémia (1) Az Europolon belül az e rendelet szerint létrehozott Europol Akadémia elnevezésű osztály támogatja, fejleszti, végzi és koordinálja a bűnüldözési szervek tagjainak képzését, különösen a két vagy több tagállamot érintő súlyos bűnözés és a terrorizmus elleni küzdelem, a magas kockázatú közrendi és sportesemények irányítása, a nem katonai célú uniós missziója stratégiai tervezése és vezérlése, valamint a bűnüldözési vezetés és nyelvismeretek tekintetében, és különösen a célból, hogy: (a) tudatosítsa és megismertesse i. a bűnüldözési együttműködés nemzetközi és uniós eszközeit; ii. az uniós szerveket – különösen az Europolt, Eurojustot és a Frontexet –, működésüket és szerepüket; iii. a bűnüldözési együttműködés jogi vonatkozásait és az információs csatornákhoz való hozzáférés gyakorlati tudnivalóit; (b) ösztönözze regionális és bilaterális együttműködés kialakítását a tagállamok között, valamint a tagállamok és harmadik országok között; (c) foglalkozzon olyan konkrét bűnügyi vagy rendőrségi témakörökkel, amelyekkel kapcsolatban az uniós szintű képzés hozzáadott értéket képviselhet; (d) közös tantervet dolgozzon ki a bűnüldözési szervek tagjai számára, hogy kiképezze őket az Unió polgári misszióiban való részvételre; (e) támogassa a tagállamok bilaterális bűnüldözési kapacitásépítő tevékenységeit harmadik országokban; (f) képezze az oktatókat képzőket, valamint támogassa jó tanulási gyakorlatok fejlesztését és cseréjét. (2) Az Europol Akadémia tanulási eszközöket és módszertanokat fejleszt ki és frissít rendszeren, valamint az egész életen át tartó tanulás távlatában alkalmazza azokat a célból, hogy megerősítse a bűnüldözési szervek tagjainak készségeit. A minőség, koherencia, valamint a jövőbeni fellépések hatékonyságának megerősítése céljából az Europol Akadémia értékeli e fellépések eredményeit. 10. cikk Az Europol Akadémia feladatai (1) Az Europol Akadémia többéves stratégiai elemzéseket készít a képzési igényekről, valamint többéves tanulmányi programokat dolgoz. (2) Az Europol Akadémia képzési tevékenységeket és tanulmányi programokat dolgoz ki és hajt végre, amelyek magukban foglalhatják az alábbiakat: (a) tanfolyamok, szemináriumok, konferenciák, internetalapú és e-tanulási tevékenységek; (b) közös tanterv a határokon átnyúló bűnözés jelenségeinek tudatosítása, valamint az azzal kapcsolatos hiányosságok kezelése és/vagy közös megközelítés elősegítése érdekében; (c) a releváns célcsoportoknak szükséges készségek összetettségi szintje vagy foka szerint kialakított fokozatos képzési modulok, amelyek középpontjában egy meghatározott földrajzi régió, a bűncselekmények konkrét tematikus területe vagy szakmai készségek konkrét köre áll; (d) bűnüldözési szervek tagjait érintő csere- vagy kirendelési programok a működésen alapuló képzési megközelítés összefüggésében. (3) A harmadik országokban megvalósuló polgári missziókat és kapacitásfejlesztést támogató átfogó európai képzési program biztosítása érdekében az Europol Akadémia: (a) értékeli az már meglévő, Unióval kapcsolatos bűnüldözési képzésre vonatkozó szakpolitikák és kezdeményezések hatását; (b) képzést fejleszt és nyújt a tagállamokban működő bűnüldözési szervek tagjainak civil missziókban való részvételre történő felkészítése céljából, ideértve annak lehetőségét is, hogy megszerezzék a kapcsolódó nyelvtudást; (c) képzést fejleszt és nyújt a harmadik országokban – különösen a tagjelölt országokban – működő bűnüldözési szervek tagjai számára; (d) célhoz kötött uniós külső támogatási alapok igazgatása a célból, hogy támogassa harmadik országok kapacitásépítését a vonatkozó szakpolitikai területeken, az Unió meghatározott prioritásaival összhangban. (4) Az Europol Akadémia előmozdítja a tagállamokban folyó bűnüldözéssel kapcsolatos képzés kölcsönös elismerését, valamint a kapcsolódó meglévő európai minőségi előírásokat. 11. cikk Képzéssel kapcsolatos kutatás (1) Az Europol Akadémia hozzájárul az e fejezet által felölelt képzési tevékenységekkel kapcsolatos kutatás fejlesztéséhez. (2) Az Europol Akadémia partnerséget mozdít elő és alakít ki uniós szervekkel, valamint állami és magán felsőoktatási intézményekkel, valamint szorosabb partnerségek kialakítását ösztönzi a tagállamok egyetemei és bűnüldözési képzéssel foglalkozó intézményei között. IV. fejezet AZ EUROPOL SZERVEZETI FELÉPÍTÉSE 12. cikk Az Europol igazgatási és irányítási struktúrája Az Europol igazgatási és irányítási struktúrája a következőkből áll: (a) az igazgatótanács, amely ellátja a 14. cikkben meghatározott feladatokat; (b) az ügyvezető igazgató, aki a 19. cikkben meghatározott hatásköröket gyakorolja; (c) tudományos képzési bizottság a 20. cikkel összhangban; (d) adott esetben az igazgatótanács által a 14. cikk (1) bekezdésének p) pontjával összhangban létrehozott egyéb tanácsadó testület. (e) adott esetben ügyvezető testület, a 21. és 22. cikkel összhangban 1. SZAKASZ IGAZGATÓTANÁCS 13. cikk Az igazgatótanács összetétele (1) Az igazgatótanács a tagállamok egy-egy képviselőjéből és a Bizottság két képviselőjéből áll, akik valamennyien szavazati joggal rendelkeznek. (2) Az igazgatótanács tagjai az állami vagy magánszektorbeli szervezetekben szerzett igazgatási tapasztalatuk, valamint a bűnüldözési együttműködés terén szerzett ismereteik alapján nevezik ki. (3) Az igazgatótanács minden tagját póttag helyettesíti, akit az állami vagy magánszektorbeli szervezetekben szerzett igazgatási tapasztalata, valamint a bűnüldözési szervek tagjainak képzéséről szóló nemzeti politikában való ismeretei alapján neveznek ki. A póttag tagként jár el a bűnüldözési szervek tagjainak képzésével kapcsolatos kérdésekben. A tagot távollétében a póttag képviseli. A póttagot távollétében a tag képviseli a bűnüldözési szervek tagjainak képzésével kapcsolatos kérdésekben. (4) Az igazgatótanács munkájának folyamatosságát biztosítandó valamennyi fél törekszik arra, hogy korlátozza az igazgatótanácson belüli képviselőinek fluktuációját. Valamennyi fél arra törekszik, hogy a férfiak és nők kiegyensúlyozottan képviseltessék magukat az igazgatótanácsban. (5) A tagok és a póttagok hivatali ideje négy év. A megbízatás meghosszabbítható. Hivatali idejük lejártával vagy lemondásuk esetén a tagok mindaddig hivatalban maradnak, amíg a kinevezésüket meg nem újítják, vagy őket az új tagok fel nem váltják. 14. cikk Az igazgatótanács feladatai (1) Az igazgatótanács feladatai: (a) a 15. cikkel összhangban, a tagok kétharmados többségével évente elfogadja az Europol következő évre vonatkozó éves munkaprogramját; (b) a 15. cikkel összhangban, a tagok kétharmados többségével többéves munkaprogramot fogad el; (c) tagjainak kétharmados többségével elfogadja az Europol éves költségvetését, és ellátja az Europol költségvetéséhez kapcsolódó, a XI. fejezet szerinti egyéb feladatokat (d) elfogadja az Europol előző évre vonatkozó konszolidált éves tevékenységi jelentését, valamint azt a következő év július 1-jéig eljuttatja az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek és a nemzeti parlamenteknek. A konszolidált éves tevékenységi jelentést közzéteszik; (e) a 63. cikknek megfelelően elfogadja az Europolra alkalmazandó pénzügyi szabályokat; (f) január 31-ig többéves személyzetpolitikai tervet fogad el a Bizottság véleményének figyelembe vételével; (g) a csalási kockázatokkal arányos csalás elleni stratégiát fogad el, figyelembe véve a végrehajtandó intézkedések költségét és hasznát; (h) szabályokat fogad el a saját tagjait, valamint a tudományos képzési bizottság tagjait érintő összeférhetetlenségek megelőzésére és kezelésére; (i) a (2) bekezdésnek megfelelően az Europol személyzete tekintetében gyakorolja a személyzeti szabályzat által a kinevező hatóságra, valamint az egyéb alkalmazottakra vonatkozó feltételek által a munkaszerződés megkötésére jogosult hatóságra ruházott hatásköröket (a továbbiakban: kinevezési hatáskörök); (j) a személyzeti szabályzat 110. cikkével összhangban megfelelő végrehajtási szabályokat fogad el a személyzeti szabályzat és az egyéb alkalmazottakra vonatkozó feltételek betartására vonatkozóan; (k) kinevezi az ügyvezető igazgatót, valamint az ügyvezető igazgatóhelyetteseket, és adott esetben megbízatásukat meghosszabbíthatja vagy megszüntetheti az 56. és 57. cikkel összhangban; (l) teljesítménymutatókat állapít meg, valamint felügyeli az ügyvezető igazgató teljesítményét, ideértve az igazgatótanács határozatainak végrehajtását is; (m) számvitelért felelős tisztviselőt nevez ki – aki a személyzeti szabályzat és az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek hatálya alatt áll –, aki feladatai ellátása során függetlenül jár el; (n) kinevezi a tudományos képzési bizottság tagjait; (o) biztosítja a különböző belső vagy külső ellenőrzési jelentésekből és értékelésekből, valamint az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) vizsgálataiból származó megállapítások és ajánlások megfelelő nyomonkövetését; (p) meghoz minden döntést az Europol belső struktúráinak kialakítására, és szükség esetén módosítására vonatkozóan; (q) elfogadja eljárási szabályzatát. (2) Az igazgatótanács a személyzeti szabályzat 110. cikkével összhangban a személyzeti szabályzat 2. cikkének (1) bekezdésén és az egyéb alkalmazottakra vonatkozó feltételek 6. cikkén alapuló határozatot fogad el a vonatkozó kinevezési hatásköröknek az ügyvezető igazgatóra történő átruházásáról, és meghatározza azokat a feltételeket, amelyek mellett az átruházások felfüggeszthetők. Az ügyvezető igazgató jogosult e hatáskörök továbbruházására. Rendkívüli körülmények által indokolt esetben az igazgatótanács határozat útján átmenetileg felfüggesztheti a kinevezésre jogosult hatóságra ruházott hatásköröknek az ügyvezető igazgatóra történt átruházását, valamint e hatásköröknek utóbbi általi továbbruházását, és e hatásköröket maga gyakorolhatja vagy átruházhatja valamely tagjára, illetőleg a személyzetnek egy, az ügyvezető igazgatón kívüli tagjára. 15. cikk Az éves munkaprogram és a többéves munkaprogram (1) Az igazgatótanács az ügyvezető igazgató által – a Bizottság véleményének figyelembe vételével – előterjesztett tervezet alapján minden év legkésőbb november 30-áig elfogadja az éves munkaprogramot. Azt továbbítja az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek. (2) Az éves munkaprogram tartalmazza a célkitűzések részletes leírását és a várt eredményeket, ideértve a teljesítménymutatókat is. Tartalmazza továbbá a finanszírozandó fellépések leírását, valamint az egyes fellépésekhez elkülönített pénzügyi és emberi erőforrások feltüntetését, a tevékenységalapú költségvetés-tervezés és irányítás elveivel összhangban. Az éves munkaprogram összhangban van a (4) bekezdésben említett többéves munkaprogrammal. Egyértelműen feltünteti, hogy az előző költségvetési évhez képest mely feladatokat vették fel, változtatták meg vagy törölték. (3) Az igazgatótanács az Europol új feladattal történő felruházása esetén módosítja az elfogadott éves munkaprogramot. Az éves munkaprogram valamennyi lényegi módosítását az eredeti éves munkaprogramra vonatkozóval azonos eljárással kell elfogadni. Az igazgatótanács felruházhatja az ügyvezető igazgatót az éves munkaprogram nem lényegi módosításainak elfogadására vonatkozó hatáskörrel. (4) Az igazgatótanács elfogadja továbbá a többéves munkaprogramot, és azt minden év november 30-áig naprakésszé teszi, a Bizottság véleményének figyelembe vételével, valamint az Európai Parlamenttel és a nemzeti parlamentekkel folytatott konzultációt követően. Az elfogadott többéves munkaprogramot továbbítják az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek. Az többéves munkaprogram tartalmazza a stratégiai célkitűzéseket és várt eredményeket, ideértve a teljesítménymutatókat is. Tartalmazza továbbá az egyes célkitűzésekhez rendelt összeg és személyzet feltüntetését, a többéves pénzügyi kerettel és a többéves személyzetpolitikai tervvel összhangban. Stratégiát foglal magában a 29. cikkben említett harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel való kapcsolatokra vonatkozóan. A többéves programot éves munkaprogramok révén hajtják végre, és adott esetben külső és belső értékelések eredményeinek alapján naprakésszé teszik. Ezen értékelések következtetését adott esetben a következő évre vonatkozó éves munkaprogramban is figyelembe veszik. 16. cikk Az igazgatótanács elnöke (1) Az igazgatótanács a tagok közül elnököt és alelnököt választ. Az elnököt és az alelnököt az igazgatótanács tagjainak kétharmados többségével választják meg. Az alelnök hivatalból helyettesíti az elnököt, amennyiben ez utóbbi nem tudja ellátni feladatait. (2) Az elnök és az alelnök hivatali ideje négy év. Hivatali idejük egyszer megújítható. Amennyiben igazgatótanácsi tagságuk elnöki vagy alelnöki megbízatásuk idején jár le, ezzel egyidejűleg elnöki vagy alelnöki megbízatásuk is automatikusan lejár. 17. cikk Az igazgatótanács ülései (1) Az elnök hívja össze az igazgatótanács üléseit. (2) Az Europol ügyvezető igazgatója részt vesz a tanácskozásokon. (3) Az igazgatótanács évente legalább két rendes ülést tart. Ezenkívül elnöke kezdeményezésére, a Bizottság kérésére vagy saját tagjai legalább egyharmadának kérésére is összeül. (4) Az igazgatótanács nem szavazó megfigyelőként bármely olyan személyt meghívhat ülésére, akinek a véleménye a vita tekintetében releváns lehet. (5) Az igazgatótanács tagjait – az eljárási szabályzat rendelkezéseire is figyelemmel – tanácsadók vagy szakértők segíthetik. (6) Az Europol biztosítja az igazgatótanács titkárságát. 18. cikk Szavazási szabályok (1) A 14. cikk (1) bekezdése a), b) és c) pontjának, a 16. cikk (1) bekezdésének valamint az 56. cikk (8) bekezdésének sérelme nélkül az igazgatótanács a tagok többségével fogadja el határozatait. (2) Minden tag egy szavazattal rendelkezik. Valamely szavazati joggal rendelkező tagjának távollétében annak helyettese jogosult szavazati jogának gyakorlására. (3) Az elnök részt vesz a szavazásban. (4) Az ügyvezető igazgató nem vesz részt a szavazásban. (5) Az igazgatótanács eljárási szabályzata rögzíti a szavazás részletes módját, különösen azon feltételeket, amelyek alapján egy tag egy másik tag nevében eljárhat, valamint adott esetben a határozatképesség feltételeit. 2. SZAKASZ ÜGYVEZETŐ IGAZGATÓ 19. cikk Az ügyvezető igazgató felelősségi köre (1) Az Europolt az ügyvezető igazgató irányítja. Az ügyvezető igazgató az igazgatótanácsnak tartozik felelősséggel. (2) Az ügyvezető igazgató – a Bizottság, az igazgatótanács vagy az ügyvezető testület hatáskörének sérelme nélkül – feladatait függetlenül látja el, egyik kormánytól vagy más szervtől sem kérhet vagy fogadhat el utasítást. (3) Az ügyvezető igazgató beszámol az Európai Parlamentnek tevékenységeiről, amikor utóbbi erre kéri. A Tanács felszólíthatja az ügyvezető igazgatót, hogy számoljon be tevékenységeiről. (4) Az ügyvezető igazgató az Europol jogi képviselője. (5) Az ügyvezető igazgató felelős az Europol e rendelet által kijelölt feladatainak végrehajtásáért. Az ügyvezető igazgató feladatai különösen: (a) az Europol napi szintű igazgatása; (b) az igazgatótanács által elfogadott határozatok végrehajtása; (c) az éves munkaprogram és a többéves munkaprogram kidolgozása és a Bizottsággal folytatott konzultációt követően azok benyújtása az igazgatótanácsnak; (d) az éves munkaprogram és a többéves munkaprogram végrehajtása, valamint azok végrehajtásáról jelentéstétel az igazgatótanácsnak; (e) az Europol konszolidált éves tevékenységi jelentésének kidolgozása és az igazgatótanácshoz jóváhagyás céljából történő benyújtása; (f) a belső és külső ellenőrzési jelentésekből és értékelésekből fakadó következtetések, valamint az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) vizsgálataiból fakadó vizsgálati jelentések és ajánlások nyomon követésére cselekvési terv kidolgozása, valamint az elért eredményekről rendszeres jelentéstétel az igazgatótanácsnak és évente kétszer a Bizottságnak; (g) az Unió pénzügyi érdekeinek védelme csalás, vesztegetés és egyéb illegális tevékenységek elleni megelőző intézkedések alkalmazásával – az OLAF vizsgálati hatáskörének sérelme nélkül –, hatékony ellenőrzésekkel, illetve szabálytalanságok észlelése esetén a jogtalanul kifizetett összegek behajtásával és adott esetben hatékony, arányos és visszatartó erejű igazgatási és pénzügyi büntetésekkel; (h) az Europol csalás elleni stratégiájának kidolgozása és az igazgatótanácshoz jóváhagyás céljából történő benyújtása; (i) az Europolra alkalmazandó pénzügyi szabályzat tervezetének összeállítása; (j) az Europol előirányzott bevételeit és kiadásait tartalmazó költségvetési tervezet előkészítése és a költségvetés végrehajtása; (k) többéves személyzetpolitika terv tervezetének összeállítása, valamint a Bizottsággal folytatott konzultáció után az igazgatótanács elé terjesztése; (l) az igazgatótanács elnökének támogatása az igazgatótanács üléseinek előkészítésében; (m) az igazgatótanács rendszeres tájékoztatása a bűnözés elleni küzdelem uniós stratégiai és operatív prioritásainak végrehajtásáról. 3. SZAKASZ TUDOMÁNYOS KÉPZÉSI BIZOTTSÁG 20. cikk Tudományos képzési bizottság (1) A tudományos képzési bizottság olyan független tanácsadó testület, amely az Europol képzéssel kapcsolatos munkájának tudományos minőségét garantálja és irányítja. E célból az ügyvezető igazgató korán bevonja a tudományos képzési bizottságot a 14. cikkben említett valamennyi dokumentum összeállításába, amennyiben azok a képzést érintik. (2) A tudományos képzési bizottság az e rendelet III. fejezetében felölelt területeket érintő legmagasabb akadémiai vagy szakmai körök tizenegy képviselőjéből áll. Az igazgatótanács az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett, átlátható pályázati felhívással és kiválasztási eljárással jelöli ki a tagokat. Az igazgatótanács tagjai nem tagjai a tudományos képzési bizottságnak. A tudományos képzési bizottság tagjai független személyek. Semmilyen kormánytól vagy más szervtől sem kérhetnek vagy fogadhatnak el utasítást. (3) Az Europol közzéteszi honlapján a tudományos képzési bizottság tagjainak listáját, és azt rendszeresen frissíti. (4) A tudományos képzési bizottság tagjainak hivatali ideje öt évre szól. E hivatali idő nem hosszabbítható meg, és tagjai felmenthetők, amennyiben nem felelnek meg a függetlenség feltételeinek. (5) A tudományos képzési bizottság öt éves hivatali időre megválasztja elnökét és alelnökét. Állásfoglalásait egyszerű többséggel fogadja el. A bizottságot az elnök évente egy-négy alkalommal hívja össze. Szükség esetén az elnök saját kezdeményezésére vagy a bizottság legalább négy tagjának kérésére rendkívüli üléseket hív össze. (6) Az ügyvezető igazgatót, a képzésért felelős ügyvezetőigazgató-helyettest vagy képviselőiket szavazati joggal nem rendelkező megfigyelőként hívják meg az ülésekre. (7) A tudományos képzési bizottságot egy, a bizottság által kijelölt vagy az ügyvezető igazgató által kinevezett titkár segíti, aki az Europol személyzetének tagja. (8) A tudományos képzési bizottság különösen az alábbiakat látja el: (a) tanácsot ad az ügyvezető igazgatónak és a képzésért felelős ügyvezetőigazgató-helyettesnek az éves munkaprogram és egyéb stratégiai dokumentumok összeállításához, azok tudományos minőségének és a vonatkozó uniós ágazati politikákkal és prioritásokkal való koherenciájának biztosítása érdekében; (b) független véleményt és tanácsot nyújt az igazgatótanácsnak a hatáskörébe tartozó kérdésekben; (c) független véleményt és tanácsot nyújt a tanterv, az alkalmazott tanulási módszerek, tanulási lehetőségek minőségéről és a tudományos fejleményekről; (d) az igazgatótanács, az ügyvezető igazgató, vagy a képzésért felelős ügyvezetőigazgató-helyettes kérésére ellát minden egyéb olyan tanácsadási feladatot, ami fontos az Europol képzéssel kapcsolatos tevékenysége tudományos vonatkozásai szempontjából. (9) A tudományos képzési bizottság éves költségvetését az Europol önálló költségvetési tételében különítik el. 4. SZAKASZ ÜGYVEZETŐ TESTÜLET 21. cikk Létrehozás Az igazgatótanács ügyvezető testületet hozhat létre. 22. cikk Feladatok és szervezeti felépítés (1) Az ügyvezető testület az igazgatótanács munkáját segíti. (2) Az ügyvezető testület feladatai a következők: (a) előkészíti az igazgatótanács által elfogadandó határozatokat; (b) az igazgatótanáccsal együtt biztosítja a belső vagy külső ellenőrzési jelentésekből és értékelésekből, valamint az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) vizsgálati jelentéseiből származó megállapítások és ajánlásoknak megfelelő nyomonkövetését; (c) az igazgatási irányítás felügyeletének megerősítése céljából, az ügyvezető igazgató 19. cikkben meghatározott feladatainak sérelme nélkül segítséget és tanácsadást nyújt az ügyvezető igazgató részére az igazgatótanácsi határozatok végrehajtásához. (3) Sürgős esetekben az ügyvezető testület az igazgatótanács nevében meghozhat bizonyos előzetes határozatokat, különösen az igazgatási irányítást érintő kérdésekben, ideértve a kinevezési hatáskörök átruházásának felfüggesztését is. (4) Az ügyvezető testület az igazgatótanács elnökéből, a Bizottságnak az igazgatótanácshoz rendelt egyik képviselőjéből, valamint az igazgatótanács tagjai közül az igazgatótanács által kinevezett további három tagból áll. Az igazgatótanács elnöke egyben az ügyvezető testület elnöke is. Az ügyvezető igazgató részt vesz az ügyvezető testület ülésein, de szavazati joggal nem rendelkezik. (5) Az ügyvezető testület tagjainak hivatali ideje négy év. Az ügyvezető testület tagjainak hivatali ideje az igazgatótanácsi tagságuk lejártával véget ér. (6) Az ügyvezető testület háromhavonta legalább egy rendes ülést tart. Ezenkívül az elnöke kezdeményezésére vagy a tagjai kérésére is összeül. (7) Az ügyvezető testület az igazgatótanács által meghatározott eljárási szabályzatnak megfelelően jár el. V. FEJEZET INFORMÁCIÓFELDOLGOZÁS 23. cikk Információforrások (1) Az Europol csak azon információkat dolgozza fel, amelyeket (a) nemzeti jogukkal összhangban a tagállamok szolgáltatnak; (b) a VI. fejezettel összhangban uniós szervek, harmadik országok és nemzetközi szervezetek szolgáltatnak; (c) a 29. cikk (2) bekezdésével összhangban magánfelek szolgáltatnak. (2) Az Europol közvetlenül lekérdezheti és feldolgozhatja a nyilvánosan elérhető forrásokból – például a médiából, ideértve az internetet és a nyilvános adatokat is – származó személyes adatokat. (3) Az Europol lekérdezheti és feldolgozhatja a nemzeti, uniós vagy nemz