[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |

Brüsszel, 2010.4.9.

COM(2010)137 végleges

2010/0075 (NLE)

Javaslat:

A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Unió és tagállamai és a Koreai Köztársaság közötti szabadkereskedelmi megállapodás megkötéséről

INDOKOLÁS

1. Háttér

A mellékelt javaslatok képezik a jogi eszközt az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság közötti szabadkereskedelmi megállapodás (Free Trade Agreement, FTA) megkötéséhez:

- A szabadkereskedelmi megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatjavaslat.

Az EU–Korea szabadkereskedelmi megállapodást a „Globális Európa – Nemzetközi versenyképesség” című bizottsági közleményben[1] meghatározott célkitűzésekkel összhangban tárgyalták meg. Ez a közlemény azt tekintette át, hogyan járulhat hozzá az EU kereskedelempolitikája az európai növekedési és munkahely-teremtési stratégiához. A közlemény megerősítette az EU elkötelezettségét a WTO iránt, amely a leghatékonyabb módja annak, hogy a kereskedelmet úgy terjesszék ki és irányítsák, hogy az mindenkinek a javát szolgálja. Hangsúlyozta, hogy a dohai fejlesztési menetrend továbbra is az EU első prioritása. A közlemény érvelése szerint az EU-nak a WTO által létrehozott platformra célszerű építkeznie, hogy a piacok megnyitásával teremthessen új növekedési lehetőségeket a kereskedelem és a beruházások élénkítéséhez. A közlemény meghatároz egy sor egymáshoz kapcsolódó kereskedelempolitikai kezdeményezést, amelyek kiegészítik a WTO keretein belüli tárgyalások újbóli megnyitására irányuló erőfeszítéseket. E kezdeményezések részeként azt javasolja, hogy gondosan kiválasztott átfogó szabadkereskedelmi megállapodásokról kellene tárgyalni.

Miután a Tanács 2007. április 23-án elfogadta a tárgyalási irányelveket, Koreával a tárgyalások 2007. május 6-án indultak Szöulban. A Bizottságnak a Koreai Köztársasággal kötendő szabadkereskedelmi megállapodásnak az Európai Közösség és tagállamai nevében történő megtárgyalására való felhatalmazásáról szóló, Tanácsnak címzett bizottsági ajánlást kísérő indokolásban a Bizottság azt a célkitűzést határozta meg, hogy a tárgyalásokat tényleges megkezdésük után legfeljebb két évvel le kell zárni. A tárgyalások lezárásaként a kereskedelmi biztos és a koreai kereskedelmi miniszter 2009. október 15-én Brüsszelben – kevesebb mint két és fél évnyi megbeszélést követően – parafálta a szabadkereskedelmi megállapodást.

A Koreával folyó tárgyalásokról az EU tagállamai szóban és írásban kaptak tájékoztatást a Tanács Kereskedelempolitikai Bizottságán (a korábbi 133. cikk alapján létrehozott bizottság) keresztül. A fejleményekről Nemzetközi Kereskedelmi Bizottságának (INTA) keretében az Európai Parlament is rendszeresen értesült.

A tárgyalások előkészítéseként a Bizottság összeállított egy hatásvizsgálatot, amely a Dél-Koreával kötendő szabadkereskedelmi megállapodás lehetséges hatásait elemezte. A tárgyalásokkal párhuzamosan elvégeztek egy részletesebb kereskedelmi fenntarthatósági hatásvizsgálatot is (Trade Sustainability Impact Assessment, SIA), amely a megállapodás potenciális gazdasági, szociális és környezeti hatásait elemezte. Ezenkívül néhány további tanulmány is készült, mennyiségi és minőségi elemzésekkel szolgálva a megállapodáshoz.

Az Európai Parlament 2007. december 13-án elfogadott egy állásfoglalást a Koreával meglévő kereskedelmi és gazdasági kapcsolatokról, amely értékes hozzájárulást jelentett a tárgyalásokhoz.

2. A megállapodás természete és hatálya

Amint azt a Tanács által elfogadott tárgyalási irányelvek is kikötötték: a Koreával folytatott, szabadkereskedelmi megállapodásra irányuló tárgyalások célja, hogy olyan átfogó és kiegyensúlyozott megállapodást biztosítsanak, amely teljes mértékben összhangban áll a WTO-szabályokkal és -kötelezettségekkel. A megállapodásnak célja volt, hogy rendelkezzék az áru- és szolgáltatáskereskedelem fokozatos és kölcsönös liberalizációjáról, valamint a kereskedelemmel kapcsolatos kérdések szabályairól.

Az EU–Korea szabadkereskedelmi megállapodás megfelel ezeknek a célkitűzéseknek, és ez az első olyan FTA, amelynél a tárgyalások a Globális Európa Stratégia keretében zárultak le. Tartalmazza mindazokat az intézkedéseket, amelyek az Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (1994. évi GATT) XXIV. cikkének rendelkezéseivel összeegyeztethető szabadkereskedelmi övezet létrehozásához szükségesek. A két fél megállapodott, hogy liberalizációs kötelezettségvállalásaikat gyorsan teljesítik, így kereskedelmi értéken számítva a vámok 98,7%-a az ipar és a mezőgazdaság esetében egyaránt öt éven belül meg fog szűnni. A vámok fennmaradó része egy hosszabb átmeneti időszak során úgyszólván teljes egészében meg fog szűnni, kivéve néhány mezőgazdasági termék esetében (például rizs vagy fokhagyma).

Ezenkívül a nem tarifális akadályok elhárítása érdekében ágazati mellékleteket fogadtak el az elektronikai termékekről, a gépjárművekről és gépjárműalkatrészekről, a gyógyszeripari termékekről és orvostechnikai eszközöktől és a vegyi anyaokról. A szabadkereskedelmi megállapodás külön fejezeteket tartalmaz a kereskedelmi jogorvoslatokról, a kereskedelem technikai akadályairól, az egészségügyi és növény-egészségügyi intézkedésekről, valamint a vámügyi együttműködésről és a kereskedelemkönnyítésről.

A megállapodás tartalmaz egy fejezetet a szolgáltatáskereskedelemről, letelepedésről és elektronikus kereskedelemről, illetve az ezekhez kapcsolódó kötelezettségvállalási jegyzékekről is, amelyek jelentősen túllépnek a Felek által a szolgáltatások kereskedelméről szóló általános egyezmény (GATS) keretében tett vállalásokon, és összhangban állnak a GATS V. cikkével. A kifizetésekről és tőkemozgásokról szintén szól egy fejezet.

Ami a szabályokat illeti, a szabadkereskedelmi megállapodás messzemenő kötelezettségvállalásokról rendelkezik a következő területeken: verseny (többek között állami támogatás), szellemi tulajdon (többek között végrehajtás) és közbeszerzés. A kölcsönös kereskedelem és befektetés szempontjából releváns területeken a szabályozás átláthatóságára vonatkozó megerősített és kötelező horizontális rendelkezéseket is beillesztettek a megállapodásba.

A megállapodáshoz egy a származási szabályokról és a vámügyekben történő kölcsönös közigazgatási segítségnyújtásról szóló jegyzőkönyvet is csatoltak, amelyek rendelkeznek az adott termékre vonatkozó vám megállapításához szükséges származás meghatározásáról, a „származási igazolásokról” és a vámhatóságok közötti együttműködés módjairól.

A megállapodás a kulturális együttműködésről is tartalmaz egy külön jegyzőkönyvet, amely meghatározza a kulturális tevékenységekről szóló politikai párbeszéd megindításának és a cserék megkönnyítésére irányuló együttműködésnek a kereteit. Ez a keret egy a szabadkereskedelmi megállapodástól független intézményi felállásban fog megvalósulni, mégpedig egy különálló bizottság és egy saját vitarendezési mechanizmus révén.

Végül megtárgyalásra került a kereskedelem és fenntartható fejlődés fejezet is, amely a szociális és környezeti dimenzióra terjed ki. Ez a fejezet együttműködési rendelkezéseket tartalmaz, és egy civiltársadalmi fórum révén bevonja a civil társadalmat egy új monitoringmechanizmusba.

Az intézményi rendelkezések előirányozzák a Kereskedelmi Bizottság felállítását, hogy felügyelje a szabadkereskedelmi megállapodás végrehajtását és megfontolja a Felek közötti kereskedelmi kapcsolatok további fejlesztésének módjait. Ezenkívül egy hatékony vitarendezési mechanizmus is található a megállapodásban. A Kereskedelmi Bizottság az Európai Unió és Korea képviselőiből áll. Tevékenységeiről a Kereskedelmi Bizottság az aktualizált keretmegállapodás szerint létrehozott vegyes bizottságnak – valamint szakbizottságainak, munkacsoportjainak és más testületeinek – tartozik jelentéstétellel. A szabadkereskedelmi megállapodással együtt a felfrissített keretmegállapodás létrejötte is fontos jele au EU–koreai kapcsolatok jelentős fejlődésének. A Tanács kérésére a két megállapodás jogilag és intézményileg összekapcsolódik.

A Bizottság azon a véleményen van, hogy az EU–Korea FTA a legnagyobb mértékig megvalósítható, összhangban a Tanács által jóváhagyott tárgyalási irányelvekkel és az Európai Parlament 2007. december 13-i állásfoglalásának ajánlásaival.

3. ELJÁRÁSOK

Hatálybalépéséig a szabadkereskedelmi megállapodás saját ideiglenes alkalmazásáról rendelkezik.

A Bizottság a tárgyalások eredményeit kielégítőnek ítéli meg, ezért felkéri a Tanácsot a következőkre:

- az Unió nevében kösse meg az FTA-t.

Az Európai Parlament felkérést fog kapni, hogy egyetértését adja az FTA megkötéséhez.

Szükséges, hogy a tagállamok, mint a megállapodásban részt vevő felek, – belső eljárásaiknak megfelelően – szintén ratifikálják a megállapodást.

2010/0075 (NLE)

Javaslat:

A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Unió és tagállamai és a Koreai Köztársaság közötti szabadkereskedelmi megállapodás megkötéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 91. cikkére, 100. cikke (2) bekezdésére, 167. cikke (3) bekezdésére és 207. cikkére, összefüggésben a 218. cikk (6) bekezdése a) pontjának v. alpontjával,

tekintettel a Bizottság javaslatára[2],

tekintettel az Európai Parlament egyetértésére[3],

mivel:

(1) A Tanács 2007. április 23-án felhatalmazta a Bizottságot, hogy ez Európai Unió és tagállamai nevében tárgyalásokat folytasson a Koreai Köztársasággal egy szabadkereskedelmi megállapodásról.

(2) A tárgyalások lezárultak, és az Európai Unió és tagállamai és a Koreai Köztársaság közötti szabadkereskedelmi megállapodást (a továbbiakban: megállapodás) 2009. október 15-én parafálták.

(3) A megállapodást az Európai Unió nevében, […]-án/-én írták alá, és későbbi időpontban történő megkötéséig ideiglenes alapon alkalmazták.

(4) A megállapodást javasolt jóváhagyni.

(5) Ez a megállapodás nem érinti az európai uniós tagállamok befektetőinek ahhoz való jogait, hogy részesüljenek egy olyan, befektetésekre vonatkozó megállapodásból eredő kedvezőbb elbánás előnyeiből, amelyben egy tagállam és Korea a felek.

(6) A Szerződés 218. cikkének (7) bekezdése értelmében helyénvaló, ha a Tanács felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy a megállapodásban jóváhagyjon bizonyos korlátozott módosításokat. A Bizottságot javasolt felhatalmazni arra, hogy megszüntethesse a koprodukciók jogosultságát, amelyről a kulturális együttműködésről szóló jegyzőkönyv 5. cikke rendelkezik, kivéve, ha a Bizottság úgy dönt, hogy a jogosultságnak célszerű folytatódnia, és ezt a Tanács egy olyan sajátos eljárással hagyja jóvá, amelyet az – Európai Unió és tagállamai által megkötendő – megállapodás ezen elemének érzékeny jellege tesz szükségessé. Ezenkívül a Bizottságot javasolt felhatalmazni arra is, hogy jóváhagyhassa a megállapodás 10.25. cikkének értelmében a földrajzi jelzésekkel foglalkozó munkacsoport által elfogadandó módosításokat.

(7) Helyénvaló megállapítani az olyan földrajzi jelzések védelmére irányuló megfelelő eljárásokat, amelyek a megállapodás értelmében oltalomban részesülnek.

(8) Az Európai Unióról szóló szerződés 17. cikke szerint a Bizottság – feladatainak végrehajtása során – elkötelezetten törekszik arra, hogy előmozdítsa a vámvisszatérítések, védintézkedések és vitarendezés terén fennálló korlátozásokra irányuló eljárásokat, amennyiben a vonatkozó rendelkezésekben előírt feltételek teljesülnek. A megállapodásban szereplő, a „származó termékek” meghatározására és az igazgatási együttműködés módszereire vonatkozó jegyzőkönyv 14. cikkének (Vámok visszatérítése vagy vámmentesség) végrehajtását illetően a Bizottság az e határozat elfogadását kísérő nyilatkozata alapján fog eljárni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Tanács az Európai Unió nevében megköti az Európai Unió és tagállamai és a Koreai Köztársaság közötti szabadkereskedelmi megállapodást.

A megállapodás szövege csatolva van ehhez a határozathoz.

2. cikk

A Tanács elnöke kijelöli azt a személyt, aki jogosult az Európai Unió nevében eljárva kibocsátani a megállapodás 15.10. cikkének (2) bekezdésében említett értesítést, melyben az Európai Unió egyetértését fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy a megállapodás rá nézve kötelező.

3. cikk

1. A kulturális együttműködésről szóló jegyzőkönyv 5. cikkének (8) bekezdésében meghatározott eljárás szerint a Bizottság értesíti Koreát az Európai Unió azon szándékáról, hogy nem hosszabbítja meg az említett jegyzőkönyv 5. cikke értelmében a koprodukciók jogosultságát, kivéve, ha a Bizottság javaslatára a Tanács a jogosultsági időszak vége előtt négy hónappal meg nem állapodik a jogosultság folytatódásában. Ha a Tanács megállapodik a jogosultság folytatódásában, akkor ezt a rendelkezést a megújított jogosultsági időszak végén újra alkalmazni kell. A jogosultsági időszak meghosszabbításáról való döntésnél a Tanács egyhangúlag jár el.

2. A megállapodás 10.25. cikkének alkalmazásában az Európai Unió nevében a Bizottság hagyja jóvá a megállapodásnak azokat a módosításait, amelyek a földrajzi jelzésekkel foglalkozó munkacsoport határozataival jönnek létre. Ha egy valamely földrajzi jelzésre vonatkozó kifogást követően az érdekelt felek nem tudnak megállapodásra jutni, akkor ezzel kapcsolatban a Bizottság fogad el álláspontot az 510/2006/EK tanácsi rendelet 15. cikkének (2) bekezdésében megállapított eljárás alapján. Az 1999/468/EK határozat 4. cikkének (3) bekezdésében említett időtartam egy hónap.

4. cikk

1. A megállapodás 10. fejezetének „Földrajzi jelzések” című C alszakasza szerint védett neveket bármely gazdasági szereplő használhatja, amely az adott leírásnak megfelelő mezőgazdasági terméket, élelmiszert, bort, ízesített bort vagy párlatot forgalmaz.

2. Az Európai Unió és a tagállamok intézményei egy érdekelt fél kérésére is végrehajtják a megállapodás 10.18–10.23. cikkében meghatározott védelmet.

5. cikk

A kulturális együttműködéssel foglalkozó bizottságnak a joghatással bíró határozatokkal kapcsolatos álláspontját a Tanács határozza meg a Szerződés szerint eljárva. Az Európai Uniónak a kulturális együttműködéssel foglalkozó bizottságban lévő képviselői a Bizottság és a tagállamok közigazgatásának vezető tisztségviselői, akik kulturális ügyekben –elméleti és gyakorlati síkon – szaktudással és tapasztalattal rendelkeznek, és a Szerződéssel összhangban jelenítik meg az Európai Unió álláspontját.

6. cikk

A „származó termékek” meghatározására és az igazgatási együttműködés módszereire vonatkozó jegyzőkönyv IIa. mellékletében található szabályok alkalmazásához szükséges végrehajtó szabályok elfogadásának céljára alkalmazandó rendelkezés az 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendelet 247a. cikke.

7. cikk

Ez a megállapodás nem értelmezhető úgy, hogy olyan jogokat biztosítana vagy kötelességeket írna elő, amelyeknek az Európai Unió vagy a tagállamok bíróságai előtt közvetlenül érvényt lehetne szerezni.

Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.

a Tanács részéről

az elnök

[…]

PÉNZÜGYI KIMUTATÁS A KIZÁRÓLAG A BEVÉTELI OLDALRA KORLÁTOZOTT KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSSAL JÁRÓ JAVASLATOKHOZ

1. A JAVASLAT CÍME:

A TANÁCS HATÁROZATA az Európai Unió és a Koreai Köztársaság közötti szabadkereskedelmi megállapodás megkötéséről

2. KÖLTSÉGVETÉSI TÉTELEK:

Alcím és jogcímcsoport: 12 0

A költségvetésben szereplő összeg a végrehajtási időszak végén

3. PÉNZÜGYI HATÁS

( A javaslatnak nincs pénzügyi hatása

( A javaslatnak nincs pénzügyi hatása a kiadásra, van azonban a bevételre – a hatás a következő:

millió EUR (egy tizedesjegyig)

Költségvetési tétel | Bevétel[4] | 12 hónapos időszak, kezdő időpont: éééé.hh.nn. | [n. év] |

… jogcímcsoport | Saját forrásokra gyakorolt hatás | 801.2 |

A fellépés után |

[n+1] | [n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5] |

… jogcímcsoport |

… jogcímcsoport |

4. CSALÁSELLENES INTÉZKEDÉSEK

Az Európai Unió saját forrásainak védelmében a megállapodás olyan rendelkezéseket tartalmaz, amelyek annak biztosítására irányulnak, hogy a partnerország helyesen alkalmazza a „Pénzügyi hatás” című harmadik pont szerinti kereskedelmi koncessziók alkalmazásához megállapított feltételeket, elsősorban a származási szabályokról szóló 1. jegyzőkönyvet és a kölcsönös közigazgatási és vámügyi segítségnyújtásról szóló 2. jegyzőkönyvet. Ezek a rendelkezések kiegészítik a minden importált árura alkalmazandó európai uniós vámügyi jogszabályokat (elsősorban az EU vámkódexét és annak végrehajtási rendelkezéseit), valamint a tagállamoknak a saját források ellenőrzésével kapcsolatos felelősségéről szóló jogszabályokat (elsősorban az 1150/2000/EK, Euratom tanácsi rendeletet).

5. EGYÉB MEGJEGYZÉSEK

Ennek a becslésnek az alapja a 2004–2006 közötti átlagos import, ami valósághűbben tükrözi a Koreából érkező import alakulását. A becslés azonban nem veszi figyelembe a szakaszosan csökkenő vámú termékek importjának várható növekedését, ami részben kompenzálni fogja az elveszett bevételeket.

[1] „Globális Európa – nemzetközi versenyképesség” COM(2006) 567 végleges, 2006.10.4.

[2] HL C , , o.

[3] HL C , , o.

[4] A hagyományos saját források (mezőgazdasági vámok, cukorlefölözések, vámok) tekintetében nettó összegeket kell megadni, vagyis a beszedési költségek 25%-ának levonásával kapott bruttó összegeket.