A beruházási környezet javítása érdekében több fronton is cselekedni kell. A reálgazdasági beruházásokhoz több magánfinanszírozást kell mozgósítani, és biztosítani kell a jó minőségű állami beruházásokat. Az európai beruházási terv értelmében ahhoz, hogy a beruházás fokozottan elősegítse a növekedést és a munkahelyteremtést, javítani kell a kockázatfinanszírozást, kedvezőbb beruházási környezetet kell kialakítani, valamint strukturáltabb és láthatóbb beruházási projekteket kell kidolgozni. A Bizottság már számos európai szintű beruházásösztönző reformot hajtott végre, például javaslatot terjesztett elő a Szolvencia II. irányelvvel kapcsolatban. A Bizottság szolgálatai emellett részletesen ismertették az egyes tagállamok tekintetében azonosított fő beruházási kihívásokat . Ezek közé sorolhatók a szabályozási és adminisztratív akadályok, a közbeszerzés, az adózás, az igazságszolgáltatási rendszerek, a finanszírozási eszközökhöz való hozzáférés és a fizetésképtelenségi keretrendszerek, az oktatás és a készségek, valamint az ágazati szabályozás. A Bizottság által azonosított szükségletek közé tartozik továbbá a nagyobb és diverzifikáltabb finanszírozási forrásokhoz való hozzáférés biztosítása és a beruházási prioritásoknak a hagyományos infrastruktúrán túlmutató, a humántőkére és a kapcsolódó szociális beruházásokra való kiterjesztése.

A beruházás mindeddig nem vált a fellendülés motorjává . A Bizottság arra ösztönzi a tagállamokat, hogy teremtsék meg a beruházásoknak kedvező környezetet – szüntessék meg a szűk keresztmetszeteket, gondoskodjanak a kiszámíthatóbb szabályozásról, erősítsék meg az egységes piacot, fogadjanak el stabil projektportfóliót, valamint valamennyi közigazgatási szintet illetően biztosítsanak megfelelő koordinációt és tervezést. A tagállamok zömében még mindig érezhető a pénzügyi válság beruházásra gyakorolt negatív hatása, ugyanakkor egyes tagállamokban átrendeződött a közberuházások és a magán- vagy üzleti beruházások közötti relatív egyensúly. Írország például olyan tagállam, ahol egy nagyszabású és nehéz kiigazítási folyamatot követően az erős magánberuházás központi szerepet játszik a gazdasági fellendülésben.

Az uniós alapok számos tagállamban változatlanul kulcsszerepet játszanak. Bulgáriában, a Cseh Köztársaságban, Észtországban, Horvátországban, Lettországban, Litvániában, Magyarországon, Máltán, Lengyelországban, Portugáliában, Romániában, Szlovéniában és Szlovákiában a beruházások számottevő része az uniós alapokhoz kapcsolódik. A Bizottság szorosan együttműködik a tagállamokkal az alapok kezelésének és felhasználásának javítása érdekében. A források felhasználási aránya növelhető a nemzeti és regionális közigazgatások adminisztratív kapacitásának bővítése, valamint a technikai segítségnyújtás révén, ami egyúttal a különböző uniós alapok optimális kombinációját is elősegíti.

A 2014–2020 közötti időszakra szóló többéves pénzügyi keretben az európai strukturális és beruházási alapok szorosan kapcsolódnak az Európa 2020 stratégia céljaihoz, valamint az országspecifikus ajánlásokban azonosított makrogazdasági kihívásokhoz. A felhasználási arányon túl annak biztosítása is fontos, hogy az uniós alapokat a tagállamok gazdasági és társadalmi kihívásai szempontjából a lehető leghatékonyabb módon használják fel. A források egy részének késedelmes programozása miatt most fokozott erőfeszítésre van szükség a gyors és zökkenőmentes kifizetés biztosítása érdekében. Egyes tagállamok még mindig nem teljesítették az előzetes feltételeket, és amennyiben a helyzet nem változik, a Bizottság felfüggesztheti az érintett programok prioritásaihoz kapcsolódó időközi kifizetéseket. Az európai strukturális és beruházási alapokból nyújtott forrásokat kiegészíti az Európai Stratégiai Beruházási Alap, a Horizont 2020 kezdeményezés, az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (ezen belül több mint 4,1 milliárd EUR csak a közlekedési ágazatnak) és más, közvetlen irányítás alatt álló uniós alapok keretében nyújtott finanszírozás. Mindezeket a lehetőségeket optimális módon kell kombinálni. Az európai strukturális és beruházási alapok keretében több mint 450 milliárd EUR áll a tagállamok rendelkezésére a 2014 és 2020 közötti időszakban az intelligens és inkluzív növekedés, a versenyképesség és a kohézió finanszírozására.

Némi haladás ugyan történt, ám sok tagállamban továbbra is akadályokba ütköznek a beruházások egyes kulcsfontosságú ágazatokban. Ez különösen a szolgáltatásokat, a hálózatos iparágakat és az építőipart érinti. Néhány tagállamban – így Észtországban és az Egyesült Királyságban – viszonylag kedvező az üzleti környezet, ami ösztönzőleg hat a beruházásra. Sok tagállamban ugyanakkor olyan tényezők gátolják a beruházásokat, mint az adminisztratív terhek, a bürokrácia, a nem hatékony közigazgatás, a jogbizonytalanság vagy a változó jogi környezet, továbbá az átláthatóság hiánya, ami a korrupció elleni küzdelmet is megnehezíti. Több tagállam esetében a nagyléptékű projektek nehézkes vagy hosszadalmas eljárásokkal társulnak. Ez korlátozhatja a piacra lépést vagy a letelepedést, például a kiskereskedelmi ágazatban és a szakmai szolgáltatások terén. Egyes tagállamokban a finanszírozáshoz való hozzáférés körülményessége egyúttal a beruházásokat is visszaveti.

A reálgazdasági hitelezés helyreállítása

A pénzügyi szektor tovább lazította a hitelezési feltételeket. A hitelállomány-leépítést végző országokban visszafogott a hitelállomány bővülése, mindazonáltal a hitelkínálat kedvezően alakul. Az Európai Központi Bank 2016. januári hitelezési felmérése arról számol be, hogy a bankok tapasztalata szerint tovább enyhültek a vállalkozásoknak és a háztartásoknak lakásvásárlási céllal nyújtott kölcsönökre, valamint a fogyasztói hitelekre vonatkozó hitelezési standardok. A vállalati hitelekre vonatkozó banki hitelezési standardok lazulásának változatlanul a verseny az első számú mozgatórugója. A bankok a hitelek minden kategóriájára – és főként a vállalati hitelekre – vonatkozóan további engedményeket vezettek be az új hitelek feltételeit illetően. A bankok megerősítése terén tett előrelépések egyúttal a kedvezőbb hitelfeltételeket is előmozdítják.

A finanszírozási eszközökhöz való hozzáférés némileg javult. Több tagállam kezdeményezéseket indított, illetve felgyorsította a meglévő intézkedések végrehajtását a finanszírozási eszközökhöz való hozzáférés javítása céljából. Magyarország életbe léptette a Növekedési Hitelprogramot. Emellett több olyan kezdeményezés is folyamatban van, amely a kis- és középvállalkozások finanszírozási eszközökhöz való hozzáférésének javítására irányul, elsősorban az uniós források kiaknázása révén. Portugália például az európai strukturális alapok és a nemzeti források mozgósításával tett elérhetővé forrásokat a tőkebefektetésekhez és a kockázatitőke-alapokba történő befektetéshez. Málta a helyi forrásokat és az uniós alapokat ötvözve adókedvezményeket, vissza nem térítendő támogatást és pénzügyi garanciákat biztosít a kkv-k számára.

Számos tagállamban javult a fizetésképtelenségi keretrendszer. Horvátország felülvizsgálta a vállalatok és egyének fizetésképtelenségére vonatkozó jogszabályokat. Írország az egyének fizetésképtelenségére és a magáncsődre vonatkozó eljárások igénybevételének fokozása céljából módosította fizetésképtelenségi keretrendszerét. Spanyolország bevezette az egyének fizetésképtelenségének új keretét, és rugalmasabbá tette a vállalati fizetésképtelenségre vonatkozó, illetve a bíróságon kívüli eljárásokat.