[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 4.11.2008

COM(2008) 702 végleges

Javaslat:

A TANÁCS RENDELETE

a Kínai Népköztársaságból származó nátrium-glutamát behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről

(előterjesztő: a Bizottság)

INDOKOLÁS

1. A javaslat háttere |

A javaslat indokai és célkitűzései A javaslat tárgya a legutóbb a 2005. december 21-i 2117/2005/EK tanácsi rendelettel módosított, az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendelet (az alaprendelet) alkalmazása. |

Általános összefüggések A javaslat az alaprendelet végrehajtásával összefüggésben és az alaprendeletben meghatározott tartalmi és eljárási követelményeknek megfelelően lefolytatott vizsgálat eredményeként jött létre. |

A javaslat által érintett területet szabályozó hatályos rendelkezések Nem alkalmazható. |

Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel Nem alkalmazható. |

2. Konzultáció az érdekelt felekkel és hatásvizsgálat |

Konzultáció az érdekelt felekkel |

Az alaprendelet rendelkezéseinek megfelelően az eljárásban érintett érdekelt feleknek a vizsgálat során már lehetőségük nyílt arra, hogy érdekeik védelmében fellépjenek. |

A szakvélemények összegyűjtése és felhasználása |

Nem volt szükség külső szakértők bevonására. |

Hatásvizsgálat A javaslat az alaprendelet végrehajtásának eredményeként jött létre. Az alaprendelet nem ír elő általános hatásvizsgálatot, tartalmazza azonban a megvizsgálandó körülmények részletes listáját. |

3. A javaslat jogi elemei |

A javasolt intézkedés összefoglalása 2007. szeptember 5-én a Bizottság dömpingellenes eljárást indított a Kínai Népköztársaságból származó nátrium-glutamát behozatalával kapcsolatban. A vizsgálat bebizonyította, hogy az érintett terméket dömpingelték, ami kárt okozott a közösségi gazdasági ágazatnak. A vizsgálatból az is kiderült, hogy nincs olyan kényszerítő közösségi érdek, amely megakadályozná a végleges dömpingellenes intézkedések elrendelését. Ez alapján a 492/2008/EK bizottsági rendelettel ideiglenes intézkedéseket vezettek be. A vizsgálat folytatása megerősítette az alapvető ideiglenes megállapításokat. Emiatt javasolt, hogy a Tanács a végleges dömpingellenes intézkedések bevezetése érdekében fogadja el a mellékelt rendeletjavaslatot. |

Jogalap A legutóbb a 2005. december 21-i 2117/2005/EK tanácsi rendelettel módosított, az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendelet. |

A szubszidiaritás elve A javaslat a Közösség kizárólagos hatáskörébe tartozik. A szubszidiaritás elve ennélfogva nem alkalmazható. |

Az arányosság elve A javaslat eleget tesz az arányosság elvének, mivel az intézkedés formáját a fent említett alaprendelet írja le, és nem hagy teret a nemzeti döntéshozatalnak. |

Nem alkalmazandó utalás arra vonatkozóan, hogy a Közösségre, a nemzeti kormányokra, a regionális és helyi hatóságokra, a gazdasági élet szereplőire és a polgárokra háruló pénzügyi és adminisztratív teher hogyan csökkenthető a lehető legkisebbre, és e teher milyen mértékben legyen arányos a javaslat célkitűzésével. |

Az eszközök megválasztása |

Javasolt eszköz: rendelet. |

Más eszköz azért nem lenne megfelelő, mert az alaprendelet nem kínál fel más választási lehetőséget. |

4. Költségvetési vonzatok |

A javaslatnak nincs hatása a közösségi költségvetésre. |

Javaslat:

A TANÁCS RENDELETE

a Kínai Népköztársaságból származó nátrium-glutamát behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre[1] (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 9. cikkére,

tekintettel a Bizottságnak a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatára,

mivel:

5. ELJÁRÁS

5.1. IDEIGLENES INTÉZKEDÉSEK

(1) A Bizottság a 492/2008/EK rendelettel[2] (a továbbiakban: ideiglenes rendelet) a Kínai Népköztársaságból származó nátrium-glutamát behozatalára ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki.

5.2. AZ ELJÁRÁS TOVÁBBI MENETE

(2) Azon alapvető tények és szempontok nyilvánosságra hozatalát követően, amelyek alapján ideiglenes dömpingellenes intézkedések bevezetése mellett döntöttek (a továbbiakban: ideiglenes nyilvánosságra hozatal), több érdekelt fél írásban ismertette véleményét az ideiglenes megállapításokkal kapcsolatban. A meghallgatást kérő felek lehetőséget kaptak észrevételeik megtételére. A Bizottság folytatta azon információk összegyűjtését és ellenőrzését, amelyeket szükségesnek tartott a végleges megállapítások kialakításához.

(3) A Bizottság a közösségi érdekek számbavételével folytatta a vizsgálatot és elvégezte a közösségi felhasználók és beszállítók által az ideiglenes dömpingellenes intézkedések bevezetését követően rendelkezésre bocsátott információk elemzését.

(4) Sor került az érdekelt felek által benyújtott szóbeli és írásos észrevételek áttekintésére, és indokolt esetben az ideiglenes megállapításokat ezeknek megfelelően módosították.

(5) Minden fél tájékoztatást kapott azokról az alapvető tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Kínai Népköztársaságból származó nátrium-glutamát behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetését, valamint az ideiglenes vám formájában biztosított összegek végleges beszedését javasolták. Egyúttal olyan határidőt biztosítottak a felek számára, amelyen belül e tájékoztatást követően ismertethették álláspontjukat.

(6) Emlékeztetni kell arra, hogy a dömping és a kár vizsgálata a 2006. július 1-jétől 2007. június 30-ig tartó időszakra terjedt ki (a továbbiakban: vizsgálati időszak vagy VI). A kárfelmérés szempontjából lényeges tendenciákra való tekintettel a Bizottság a 2004 áprilisától a vizsgálati időszak végéig terjedő időszak (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) adatait elemezte.

6. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

(7) Az érintett, illetve a hasonló termékre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (12)–(14) preambulumbekezdését megerősítik.

7. DÖMPING

7.1. Az alaprendelet 18. cikkének alkalmazása

(8) Az alaprendeletnek az egyik kínai népköztársasági exportáló gyártóval szembeni alkalmazására vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (15)–(18) preambulumbekezdését megerősítik.

7.2. Piacgazdasági elbánás

(9) Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően a két kínai exportáló gyártó, amelyek nem részesültek piacgazdasági elbánásban, vitatta az ideiglenes megállapításokat.

(10) Az első vállalat azt állította, hogy véleménye szerint a Nemzetközi Számviteli Standard (IAS) csupán összevont éves beszámoló elkészítését írják elő, és nem követelik meg az összevont éves beszámoló IAS-nek megfelelő könyvvizsgálatát.

(11) Ebben a tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy ez a vállalat többszöri kérés ellenére sem bocsátotta rendelkezésre a vonatkozó konszolidált pénzügyi kimutatást és a könyvvizsgálói jelentést sem, sem a piacgazdasági elbánás iránti kérelem nyomtatványának benyújtásakor, sem a Kínai Népköztársaságban tett helyszíni látogatás alkalmával. Az IAS megállapítja és részletesen kifejti a nemzetközileg elfogadott számviteli elveket, továbbá iránymutatást nyújt alkalmazásukra vonatkozóan. A számviteli nyilvántartás IAS-szel összhangban álló könyvvizsgálatának elvégzése azt jelenti, hogy a könyvvizsgálat igazolja, hogy a számviteli nyilvántartást az IAS szerint készítették el és mutatták be, és hogy az megfelel az abban foglalt elveknek. Ezen elvek megsértése esetén a könyvvizsgálói jelentésnek említést kell tennie a megfelelés elmulasztásának hatásáról és azokról az okokról, amelyek miatt nem alkalmazták az IAS elveit. Mindenekelőtt a 27. IAS határozza meg világosan azokat a körülményeket, amelyek között a vállalkozásoknak összevont éves beszámolót kell készíteniük és bemutatniuk. A vállalat nem vitatja, hogy vonatkoztak rá ezek a körülmények a piacgazdasági elbánás vizsgálatakor.

(12) Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése c) pontjának második francia bekezdése világosan úgy rendelkezik, hogy a piacgazdasági elbánást kérő vállalkozásoknak egyetlen könyvelést kell vezetniük, amelyet a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően független könyvvizsgálat alá vetnek, és amelyet minden területen alkalmaznak. Ennek alapján egyértelműnek tűnik, hogy a könyvelést nemcsak elkészíteni, hanem könyvvizsgálat alá vetni is az IAS-nek megfelelően kell. Az IAS-nek megfelelő könyvvizsgálat hiányában a Bizottságnak nem áll módjában megállapítani, hogy a könyvelés az IAS-szel összhangban készült-e. Pusztán ezen az alapon nem dönthető el, hogy a második kritérium teljesült-e.

(13) Ugyanez az exportáló gyártó azzal érvelt, hogy szerinte a bevételek és kiadások egymással szembeni beszámítása nem volt jelentős, és a közzététel elmulasztása nem befolyásolhatta a felhasználóknak a pénzügyi kimutatás alapján hozott gazdasági döntését. Az IAS elveit ennélfogva nem sértették meg.

(14) Ez az érvelés azonban ellentétes az első állítással, miszerint a könyvelést az IAS-nek megfelelően kell elkészíteni, annak alapján történő könyvvizsgálata viszont nem szükséges. Ha ez volna a helyzet, maguk a vállalkozások, nem pedig a 2. cikk (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott, arra jogosult és független könyvvizsgálók értékelnék, hogy megengedett-e beszámítás alkalmazása vagy sem abban az esetben, ha a bevételek és kiadások nem jelentősek, ha az ilyen beszámítás nem befolyásolhatja a felhasználók gazdasági döntéseit, és ha a beszámítás megnehezíti a felhasználók számára a végrehajtott műveletek megértését.

(15) Emellett, míg el kell fogadnunk, hogy a „jelentős” fogalma nagy teret enged az értelmezésnek, az IAS 1 30. bekezdése előírja, hogy egy tétel, amely nem kellőképp jelentős ahhoz, hogy a pénzügyi beszámolóban külön kerüljön kimutatásra, mindezek ellenére elég jelentős lehet ahhoz, hogy a kiegészítő mellékletben külön szerepeljen. Ezért tekintettel arra a tényre, hogy a beszámításról sem a könyvvizsgálói jelentés, sem a vállalat pénzügyi kimutatásának kiegészítő melléklete nem tett említést, megerősítést nyer, hogy a vállalat könyvelését nem az IAS-nek megfelelően ellenőrizték.

(16) Emellett a kérdéses beszámítást a Bizottság vizsgálatot végző tisztviselői fedték fel. Csakis egy mélyreható könyvvizsgálat nyújthatott volna bizonyságot arról, hogy ettől az esettől eltekintve a könyvelés elkészítése és annak könyvvizsgálata az IAS-nek megfelelően történt. Ilyen könyvvizsgálat hiányában a Bizottság nem rendelkezik az ahhoz szükséges idővel, és a helyszíni ellenőrző látogatásnak sem ez a célja, hogy ellenőrizze a vállalatok számviteli nyilvántartásait és a könyvelés bemutatását. Ennélfogva a Bizottság azon megállapításai, amelyek arra mutatnak, hogy a piacgazdasági elbánást kérő vállalatok nem felelnek meg az alaprendelet azon követelményének, miszerint a számviteli nyilvántartást az IAS-nek megfelelően kell elkészíteni, továbbá biztosítani kell, hogy a könyvelés elkészítése és a könyvvizsgálat azzal összhangban történjen, arra engednek következtetni, hogy a második kritérium nem teljesül.

(17) Végül ugyanaz a vállalat nem értett egyet azzal a megállapítással, hogy a negatív működő tőkét a kamatmentes kölcsönnel együtt a korábbi nem piacgazdasági rendszerből áthozott torzulásnak kell tekinteni, azt inkább az irányítás hatékonyságának jeleként értelmezte.

(18) Mindenekelőtt meg kell jegyezni, hogy a negatív működő tőkével kapcsolatos megállapítások másodlagos megállapítások voltak, nem pedig azok a fő megállapítások, amelyek arra a következtetésre vezettek, hogy a kérelmező nem tett eleget a piacgazdasági elbánás feltételeinek. Másodszor, a negatív működő tőke önmagában lehet az irányítás hatékonyságának jele, de kizárólag olyan vállalkozás esetében, amely kevés készlettel és csekély követeléssel rendelkezik, ami lényegében csak a szinte kizárólag készpénz alapon működő vállalkozásoknál tapasztalható, mint például az áruházak és az élelmiszer-áruházak. A kérdéses kínai exportáló gyártó helyzetének elemzése azonban ettől teljesen eltérő képet mutatott. A negatív működő tőkét inkább annak jeleként lehet értelmezni, hogy a vállalat esetleg csőd előtt áll vagy súlyos pénzügyi gondokkal küszködik. Ilyen körülmények közepette piacgazdasági feltételek mellett meglehetősen valószínűtlen, hogy nagy összegű „kereskedelmi hitelhez” juthasson pénzügyi költségek nélkül. Ennélfogva a vállalat jelentős kamatmentes kölcsöneit, amelyek összes rövid lejáratú kötelezettségének kiemelkedő hányadát alkották (mely utóbbi összes kötelezettségének 80%-át tette ki), és amelyek jelentős mértékű negatív működő tőkét eredményeztek, a piacgazdasági viselkedéssel nem összhangban állónak kell tekinteni.

(19) A második vállalat esetében nem érkezett újabb észrevétel, amely megváltoztatná a piacgazdasági elbánással kapcsolatos ideiglenes megállapításokat. Mindenekelőtt megerősítést nyert, hogy az állami tulajdonú részvényes által a vállalat döntéshozatali folyamatára gyakorolt befolyás aránytalanul nagy, valamint az állam úgy döntött, hogy mindenféle kompenzáció nélkül 50%-kal csökkenti a földhasználati jogok eddig elismert értékét. Megerősítést nyert az is, hogy a vállalat könyvelésének könyvvizsgálatát nem az IAS-nek megfelelően végezték.

(20) A piacgazdasági elbánásra vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (19)–(26) preambulumbekezdéseit megerősítik.

7.3. Egyéni elbánás

(21) Az egyik érdekelt fél állítása szerint a versenyellenes gyakorlatok és az állami beavatkozás az intézkedések megkerülésére ösztönözne, és ezért egyik kínai gyártó sem részesülhet egyéni elbánásban.

(22) A szóban forgó érdekelt fél azonban nem szolgáltatott bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy az állítólagos versenyellenes gyakorlatok és az állítólagos állami beavatkozás hogyan tennék lehetővé az intézkedések megkerülését. Emellett a vizsgálatból kiderült, hogy az elméleti állami beavatkozás csak a Kínai Fermentációs Ipari Szövetségen (China Fermentation Industry Association) keresztül lenne lehetséges, amelynek mindkét exportáló gyártó tagja. Viszont a szövetség által hozott határozatok és ajánlások nem kötelező jellegűek. Ezért ezt az állítást el kellett utasítani.

(23) Az egyéni elbánásra vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (27)–(29) preambulumbekezdéseit megerősítik.

7.4. Rendes érték

7.4.1. Analóg ország

(24) Az egyik érdekelt fél kifogásolta, hogy a Bizottság Thaiföldet választotta analóg országként, különösen pedig azt, hogy a választás az Ajinomoto Thailand nevű gyártóra esett, amely kapcsolatban áll a közösségi gyártóval. A kérdéses fél érveit és megjegyzéseit azonban az észrevételek megtételére kitűzött határidőn[3] túl, mi több, azokat mindenféle alátámasztó bizonyíték nélkül nyújtotta be. Ennélfogva ezek az észrevételek nem voltak figyelembe vehetők.

(25) Az analóg országra vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (30)–(34) preambulumbekezdéseit megerősítik.

7.4.2. A rendes érték meghatározásához alkalmazott módszer

(26) Az egyik kínai exportáló gyártó úgy érvelt, hogy a nyersanyagköltségekben tapasztalható különbségek figyelembevételéhez kiigazítást kell alkalmazni. A kérdéses exportáló gyártó elsősorban azt feltételezte, hogy a melaszból előállított nátrium-glutamát, az analóg országhoz hasonlóan, költségesebb, mint a kukorica- vagy a rizskeményítőből előállított nátrium-glutamát.

(27) Azonban úgy tűnt, hogy a kínai exportáló gyártó meglehetősen eltúlozta a felhasznált melasz és az abból előállított nátrium-glutamát arányát ahhoz képest, amit az analóg országban együttműködő gyártónál megállapítottak és ellenőriztek. Ennek megfelelően azt az állítást, hogy az analóg országban költségesebb a nátrium-glutamát előállítása, el kellett utasítani.

(28) A rendes érték meghatározásához alkalmazott módszerre vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (35) preambulumbekezdését megerősítik.

7.5. Exportár

(29) Az exportárra vonatkozó olyan észrevételek hiányában, amelyek az ideiglenes megállapításokat megváltoztathatnák, az ideiglenes rendelet (36) és (37) preambulumbekezdését megerősítik.

7.6. Összehasonlítás

(30) Az összehasonlításra vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (38) és (39) preambulumbekezdését megerősítik.

7.7. Dömpingkülönbözet

(31) Az egyéni elbánásban részesülő vállalatok esetében a rendes érték súlyozott átlagát összehasonlították az érintett terméknek megfelelő terméktípus exportárának súlyozott átlagával, ahogy azt az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdése meghatározza.

(32) Ennek alapján a végleges dömpingkülönbözet a közösségi határparitáson számított CIF-ár, vámfizetés nélkül, százalékában kifejezve a következő:

- Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd.: 36,5%

- Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd., és Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd.: 33,8%

(33) Az országos dömpingkülönbözet megállapításának alapját, amelyet az ideiglenes rendelet (42) preambulumbekezdése tartalmaz, észrevételek hiányában megerősítik. A dömping országos szintjét ezen az alapon a közösségi határparitáson számított CIF-ár, vámfizetés nélkül, 39,7%-ában állapították meg.

8. KÁR

8.1. A közösségi gazdasági ágazat meghatározása

(34) A közösségi gazdasági ágazat meghatározására vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (44)–(46) preambulumbekezdését megerősítik.

8.2. Közösségi fogyasztás

(35) A közösségi fogyasztásra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (47) preambulumbekezdését megerősítik.

8.3. A Kínai Népköztársaságból a Közösségbe érkező behozatal

(36) Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően az egyik közösségi importőr azt állította, hogy a kínai exportárnak a figyelembe vett időszak alatti ingadozásaival kapcsolatban a Bizottság által tett megállapítások torzultak, mivel naptári év helyett pénzügyi évet alkalmaztak. A figyelembe vett időszak 2004. április 1-jén kezdődött, míg a naptári év használatával az időszak 2004. január 1-jén indult volna. A vállalat által bemutatott adatok szerint a kezdő időpont ilyetén megváltoztatása a kínai exportárak 12%-os emelkedését mutatta volna a 2004-es naptári év és a vizsgálati időszak között, szemben az ideiglenes rendelet (50) preambulumbekezdésében jelentett csekély mértékű csökkenéssel. Meg kell azonban jegyezni, hogy az importőr által bemutatott adatok annak teljes beszerzési árain alapultak, ami nyilvánvalóan a Közösségbe irányuló kínai behozatalnak csak egy részére terjedt ki. A nátrium-glutamát Kínai Népköztársaságból származó összes behozatalának átlagárára vonatkozó adatok – az Eurostat alapján – vizsgálatát követően kiderült, hogy a vizsgálat szempontjából lényeges kínai árak csupán 0,5%-kal emelkedtek a 2004 januárjától a vizsgálati időszak végéig terjedő időszak során, és nem 12%-kal, mint azt az importőr állította. A figyelembe vett időszakra megállapított ártrend (2%-os csökkenés) és a 2004 januárjától a vizsgálati időszak végéig terjedő időszakra megállapított ártrend (0,5%-os emelkedés) közötti különbség nem olyan mértékű, hogy az megváltoztatná az ezen árak által a közösségi gazdasági ágazat helyzetére gyakorolt hatással kapcsolatos következtetéseket. Ezt az állítást ezért el kellett utasítani.

(37) A Kínai Népköztársaságból a Közösségbe érkező behozatalra vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (48)–(52) preambulumbekezdését megerősítik.

8.4. A közösségi gazdasági ágazat gazdasági helyzete

(38) Egyes érdekelt felek megkérdőjelezték a kármutatók alakulásának elemzését. Azt állították, hogy a naptári év helyett a panaszos pénzügyi évének megfelelő 12 hónapos időszak használata a figyelembe vett időszakot meglehetősen, három évre lerövidítette, mivel a 2007-es pénzügyi év nagyrészt egybeesik a vizsgálati időszakkal. A szóban forgó felek azt állították, hogy a kármutatók alakulásának megfelelő értékeléséhez a figyelembe vett időszakot úgy kell meghosszabbítani, hogy az a teljes 2004-es naptári évet magába foglalja. Ezzel kapcsolatban ki kell emelni, hogy az alaprendelet a figyelembe vett időszak meghatározására vonatkozóan nem ír elő szigorú időkeretet. Ezenkívül a dömpingellenes vizsgálatok céljából végzett adatgyűjtés időszakára vonatkozó WTO-ajánlás kimondja, hogy „Általános szabályként, […] a kár vizsgálata céljából végzett adatgyűjtés időtartamának normális esetben legalább három évig kell tartania […]” .[4] Mindazonáltal az alapvető kármutatók naptári éven alapuló – azaz a 2004-re, 2005-re, 2006-ra és a vizsgálati időszak végére kiterjedő figyelembe vett időszakkal számolva – összehasonlító elemzését elvégezték annak ellenőrzése érdekében, hogy a kárt illetően különböző következtetésekre lehet-e jutni. Az elemzés azt mutatta, hogy nincs jelentős változás a fő kármutatók alakulásában. Habár egyes tendenciák, mint például a termelés és az eladási volumenek csökkenése kevésbé markánsak az ideiglenes rendelet megállapításaihoz képest, a közösségi gazdasági ágazat negatív jövedelmezőségével, a Kínai Népköztársaságból érkező behozatal tetemes megnövekedésével és a súlyos árleszorítással kapcsolatos egyéb megállapítások változatlanok maradnak. Meg kell jegyezni továbbá, hogy a figyelembe vett időszak a közösségi gazdasági ágazat alakulásának mutatójaként szolgál, amelynek segítségével meghatározható, hogy az jelentős kárt szenved-e a vizsgálati időszak során. Ilyen körülmények között a felek érvelését abból az okból utasítják el, hogy a figyelembe vett időszaknak a 2004-es év első negyedévével való meghosszabbítása esetén is, továbbra is jelentős kár mutatkozott volna.

(39) Emellett a panaszos megjegyzést fűzött az ideiglenes rendelet (60) preambulumbekezdésének megszövegezéséhez. A panaszos rámutatott, hogy az „Orsan SA Ajinomoto Foods Europe általi felvásárlása” mondat nem volt helyes, mivel az Orsan SA-t az Ajinomoto Group vásárolta fel, amely ezt követően kapta az Ajinomoto Foods Europe elnevezést.

(40) A fenti tények és következtetések alapján azt a következtetést, miszerint a közösségi gazdasági ágazat kárt szenvedett – ahogy azt az ideiglenes rendelet (70)–(72) preambulumbekezdése megállapítja –, megerősítik.

9. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

9.1. A dömpingelt behozatal hatásai

(41) Az egyik érdekelt fél azt állította, hogy a figyelembe vett időszak során a közösségi gazdasági ágazatban megfigyelt negatív jövedelmezőségi tendencia és a Kínai Népköztársaságból érkező behozatal volumenének alakulása között nem volt időbeli egybeesés. Ennek megfelelően úgy érvelt, hogy a Kínai Népköztársaságból érkező behozatal nem okozhatott kárt a közösségi gazdasági ágazatnak. Habár ezt a kérdést az ideiglenes rendelet (60) és (61) preambulumbekezdése részletesen tárgyalta, hozzá kell tenni, hogy az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdésével összhangban nem csupán a dömpingelt behozatal mennyisége lehet fontos tényező annak felmérésekor, hogy a dömpingelt behozatal jelentős kárt okozott-e a közösségi gazdasági ágazatnak, hanem akár az ilyen behozatal ára is. Az ideiglenes rendelet (76) preambulumbekezdése megállapította, hogy „ […] a Kínai Népköztársaságból érkező, alacsony áron értékesített dömpingelt behozatal, amely a vizsgálati időszak alatt jelentősen alákínált a közösségi gazdasági ágazat árainak, és amely ugyanakkor jelentős mennyiségi növekedést ért el, meghatározó szerepet játszott a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett kár előidézésében” . Tekintve a dömpingelt behozatal mennyiségeinek és árainak a figyelembe vett időszak alatti alakulását, ezt az állítást elutasítottnak kell tekinteni.

(42) Egy másik érdekelt fél úgy érvelt, hogy a Kínai Népköztársaságból származó nátrium-glutamát behozatalának növekedése a figyelembe vett időszakban nem érintette a közösségi gazdasági ágazat helyzetét, mivel ez a behozatal jórészt a más forrásokból származó behozatalt váltotta fel.

(43) Ezzel kapcsolatban emlékeztetni kell arra, hogy habár a nátrium-glutamát Kínából érkező behozatala bizonyos mértékig valóban felváltotta a más országokból származó behozatalt, ahogy azt az ideiglenes rendelet (57) preambulumbekezdése felvázolja, a Kínai Népköztársaságból származó alacsony árú dömpingelt behozatal következetesen piaci részesedésre tett szert a közösségi gazdasági ágazat kárára, noha a közösségi fogyasztás eközben csökkent. Emellett ezt az állítást nem támasztják alá a vizsgálat megállapításai, amelyekből kiderült, hogy a Kínai Népköztársaságból érkező alacsony árú dömpingelt behozatal – amely jelentősen alákínált a közösségi gazdasági ágazat árainak – rohama a közösségi gazdasági ágazat jelentős kárához vezetett a figyelembe vett időszakban. Ennek alapján ezt az állítást el kell utasítani.

(44) Egyéb, ehhez kapcsolódó megjegyzések hiányában az ideiglenes rendelet (74)–(76) preambulumbekezdését megerősítik.

9.2. Egyéb tényezők hatásai

(45) Számos érdekelt fél megismételte az ideiglenes intézkedések elrendelését megelőzően elhangzott azon állításokat, miszerint a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett kárt a dömpingelt behozataltól eltérő, más tényezők okozták. Ezeket az állításokat, különösen ami a szerkezetátalakítási költségeket és a növekvő nyersanyagárakat illeti, amelyek állítólag hatással voltak a közösségi gazdasági ágazatra, az ideiglenes rendelet (60) és (61) preambulumbekezdése már megfelelően megvizsgálta.

(46) Az egyik érdekelt fél megismételte az ideiglenes intézkedések elrendelését megelőzően elhangzott azon állításokat, miszerint a közösségi gazdasági ágazatot érő jelentős kárt a közösségi gazdasági ágazathoz kapcsolódó vállalatok által a nátrium-glutamát Kínai Népköztársaságból indított exportjai is okozhatják. Emellett a szóban forgó fél úgy érvelt, hogy a panaszos félrevezette a Bizottságot azzal, hogy nem hozta nyilvánosságra azt, hogy a Kínai Népköztársaságban léteznek kapcsolt vállalkozások, valamint azzal, hogy eltitkolta azt a tényt, hogy ezek a Kínában lévő kapcsolt vállalkozások nátrium-glutamátot exportálnak a Közösségbe. Ennek alapján a kérdéses fél úgy vélte, hogy az alaprendelet 18. cikkét a panaszosra alkalmazni kell. Ugyanez a fél azt állította továbbá, hogy megsértették védekezési jogát, mivel a panasznak és a panaszos által visszaküldött kérdőívnek az érdekelt felek elé tárt változata („nyilvános változat”) nem közölte azt a tényt, hogy a panaszos kapcsolt vállalkozásokkal rendelkezik a Kínai Népköztársaságban, amelyek érdekeltek a nátrium-glutamát üzletágában.

(47) Mint azt az ideiglenes rendelet (94) preambulumbekezdése ismertette, a köztudottan a közösségi gazdasági ágazattal kapcsolatban álló egyik gyártó által a Közösségbe exportált nátrium-glutamát kérdése annak elhanyagolható mennyisége miatt nem volt fontosnak tekinthető. Hangsúlyozni kell azt is, hogy a panaszos nem tájékoztatta félre a Bizottságot a Kínai Népköztársaságban található kapcsolt vállalkozásait illetően. Erről az információról a panasz és a panaszos által visszaküldött kérdőív bizalmas változatában említést tett. Tény, hogy ezt az információt a panasz nyilvános változata, valamint a panaszos által visszaküldött kérdőív nyilvános változata eredetileg nem tartalmazta. A panaszos azonban az eljárás folyamán a későbbiekben rendelkezésre bocsátotta a nyilvános változatot, amelyben tájékoztatott a Kínai Népköztársaságban lévő kapcsolt vállalkozásáról. E körülmények ismeretében kijelenthető, hogy a felek védekezési joga nem sérült. Nem került sor továbbá olyan meggyőző bizonyíték bemutatására, amely alátámasztaná azt az állítást, hogy az Ajinomoto Group tisztában volt az egyik kapcsolt kínai vállalatának vélelmezett közvetlen exporttevékenységével. Ennélfogva megállapítható, hogy az alaprendelet 18. cikkének alkalmazása ebben az esetben nem indokolt, továbbá az állítást elutasítják.

(48) Az egyik érdekelt fél megismételte azokat az ideiglenes intézkedések elrendelését megelőzően felhozott érveket, amelyek az USA-dollár és az euro közötti átváltási árfolyamnak az árleszorítási számításokra és a közösségi gazdasági ágazat exportteljesítményére gyakorolt hatásával kapcsolatosak. Nem bocsátottak rendelkezésre azonban további olyan információkat vagy bizonyítékokat, amelyek megváltoztathatnák az ideiglenes rendelet (84)–(90) preambulumbekezdésében megállapított következtetéseket, amelyeket így megerősítenek.

(49) Az egyik érdekelt fél megismételte az ideiglenes rendelkezések elrendelését megelőzően az Ajinomoto Group globális stratégiájára, ezen belül az Ajinomoto tulajdonában lévő harmadik országbeli nátrium-glutamát-gyártóknak az EU piacaira irányuló exportjaira és ezeknek a panaszos nyereségére és készleteire gyakorolt hatására vonatkozóan tett állítását. Az ideiglenes rendelet (92) preambulumbekezdése kimondja, hogy a közösségi gazdasági ágazattal kapcsolatban álló, a Közösségen kívüli országokban működő exportőröktől származó nátrium-glutamátnak a Közösség piacain történő értékesítése folyamatosan és számottevően csökkent a figyelembe vett időszak során. Ennek következtében a rendelet (95) preambulumbekezdése megállapította, hogy a közösségi gazdasági ágazatnak a Közösségen kívüli, kapcsolatban álló felektől származó behozatala nem járult hozzá a megállapított jelentős kárhoz. A kérdéses fél nem bocsátott rendelkezésre további olyan információt vagy bizonyítékot, amely megváltoztatná ezt az ily módon megerősített következtetést.

9.3. Az okozati összefüggésekkel kapcsolatos következtetések

(50) Tekintettel a fenti elemzésre, amely megfelelően megkülönböztette és szétválasztotta minden egyéb ismert tényezőnek a közösségi gazdasági ágazatra gyakorolt hatásait a dömpingelt behozatal károsító hatásaitól, megerősítik, hogy ezek az egyéb tényezők nem mondanak ellent annak a ténynek, hogy a megállapított jelentős kár a dömpingelt behozatalnak tulajdonítható.

(51) Tekintettel a fentiekre, megállapítást nyer, hogy a Kínai Népköztársaságból származó nátrium-glutamát dömpingelt behozatala az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése értelmében jelentős kárt okozott a közösségi gazdasági ágazatnak.

(52) Egyéb, ehhez kapcsolódó megjegyzések hiányában az ideiglenes rendelet (99)–(100) preambulumbekezdésének következtetéseit megerősítik.

10. KÖZÖSSÉGI ÉRDEK

10.1. A közösségi gazdasági ágazat érdeke

(53) Egyéb, ehhez kapcsolódó megjegyzések hiányában az ideiglenes rendelet (103)–(106) preambulumbekezdésében ismertetett megállapításokat megerősítik.

10.2. Az importőrök érdeke

(54) Az egyik importőr azt állította, hogy a dömpingellenes intézkedéseknek a gazdasági helyzetére gyakorolt esetleges negatív hatását az ideiglenes rendelet (108) preambulumbekezdésében alábecsülték. A vállalat szerint, tekintve a nátrium-glutamát értékesítésének alacsony jövedelmezőségét és az árnövekedés ügyfelekre való áthárításának korlátozott lehetőségeit, a dömpingellenes intézkedések bevezetése a nátrium-glutamát üzletágának bezárását vonná maga után. Meg kell jegyezni, hogy a nátrium-glutamát üzletága nem alkotja az említett importőr tevékenységének jelentős részét, amely elsősorban a Kínai Népköztársaságból szerzi be a nátrium-glutamátot. A kérdéses importőrnek megvan az a választási lehetősége, hogy más, olyan beszerzési forrásokra váltson, amelyeket nem érintenek a dömpingellenes intézkedések. Amint azt az ideiglenes rendelet (108) preambulumbekezdése említi, az intézkedések bevezetésének várt hatása azonban az, hogy a közösségi piacon helyreálljanak a tényleges kereskedelmi feltételek, ami ebben az esetben a nátrium-glutamát árának emelkedéséhez vezethet, különösen ami a közösségi gazdasági ágazatból és a Kínai Népköztársaságból származó nátrium-glutamátot illeti. Ezért várhatóan a dömpingellenes intézkedések bevezetésének következtében felmerülő megnövekedett költségeinek legalább egy részét minden importőr átháríthatja majd. Ennek alapján az ideiglenes rendelet (108) preambulumbekezdésében megállapított következtetést megerősítik.

10.3. A felhasználók érdeke

(55) Az érdekelt felek által a javasolt intézkedéseknek a felhasználó iparágakra gyakorolt lehetséges hatásával kapcsolatban tett észrevételek nyomán további elemzésekre került sor a nátrium-glutamát fő közösségi felhasználói, nevezetes a Nestle és az Unilever által rendelkezésre bocsátott információk alapján. A vizsgálat azt mutatta, hogy a nátrium-glutamát a két vállalat által gyártott, nátrium-glutamátot tartalmazó valamennyi termék előállítási költségének kevesebb, mint 3%-át teszi ki. Ennélfogva, tekintetbe véve emellett azt a viszonylag magas átlagos profitrátát, amelyet a két vállalat kifejezetten az ilyen termékeken ért el a vizsgálati időszak alatt, megerősíthető, hogy a javasolt intézkedésnek a tevékenységükre gyakorolt lehetséges hatása nem lesz jelentős.

10.4. A nyersanyag-beszállítók érdeke

(56) Az ideiglenes rendelet (115) preambulumbekezdése mellett, a közösségi gazdasági ágazat ún. upstream beszállítóinak érdekével kapcsolatos elemzést kibővítették egy másodlagos beszállító által közölt adatokkal. A két beszállító által visszaküldött kérdőív alapján megállapítást nyert, hogy a beszállító vállalatok helyzete a közösségi gazdasági ágazat helyzetének romlásával párhuzamosan jelentősen romlott a figyelembe vett időszak alatt. A vizsgált beszállítók teljes árbevétele 8% és 13% közötti mértékben visszaesett, és a közösségi gazdasági ágazat felé irányuló eladásaik kétszer ilyen jelentős csökkenést könyveltek el (15% és 25% közötti tartományban). Mindkét vállalat jövedelmezőségi rátája is csökkent.

(57) Figyelembe véve a fenti megállapításokat, az ideiglenes rendelet (116) preambulumbekezdésében foglaltakat megerősítik.

10.5. A versenyt és a kereskedelmet torzító hatások

(58) Az érdekelt felek közül néhányan megismételték az Ajinomoto Group állítólagos világszintű domináns pozíciójára és a Közösségben elfoglalt állítólagos monopolisztikus helyzetére vonatkozó megjegyzéseiket. Ezekkel a kérdésekkel az ideiglenes rendelet (117) preambulumbekezdése már foglalkozott. Az állításokkal kapcsolatban nem mutattak be újabb bizonyítékot.

(59) Több érdekelt fél is további érveket hozott fel a nátrium-glutamát piacán a vizsgálati időszakot követően megfigyelhető fejleményekkel kapcsolatban. Állításuk szerint a behozatal volumene csökkent és az árak emelkedtek a vizsgálati időszak után, tehát a közösségi gazdasági ágazatot fenyegető potenciális kár veszélye elhárult. Ebben a helyzetben ezek a felek azt állították, hogy a dömpingellenes vámok kivetése csak kárt okozna a Közösség importőreinek és felhasználóinak. A felek a nátrium-glutamát vélt globális hiányára is felhívták a figyelmet, mivel az adataik szerint több jelentős gyártó szüntette be világszerte annak előállítását vagy csökkentette gyártási kapacitását. Az Eurostat adatai és a közösségi gazdasági ágazattól származó további információk azonban nem támasztják alá a fenti állításokat. Épp ellenkezőleg, a vizsgálati időszakot követően az importárak stabilak maradtak és egyes hónapokban még csökkentek is, míg mind a Kínai Népköztársaságból, mind a harmadik országokból származó behozatal volumene növekedett. Az utóbbi fejlemény bizonyítja, hogy néhány Kínán kívüli versenytárs rendelkezik kapacitással arra, hogy fejlessze a Közösségbe irányuló exportját.

10.6. A közösségi érdekkel kapcsolatos következtetés

(60) Tekintetbe véve a fent leírt eset közösségi érdekkel kapcsolatos vonzatai további vizsgálatának eredményeit, az ideiglenes rendelet (119) preambulumbekezdésének megállapításait és következtetéseit megerősítik.

11. VÉGLEGES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

11.1. A kár megszüntetésének szintje

(61) A kár megszüntetésének szintjével kapcsolatos következtetést megváltoztató, megalapozott észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (120)–(122) preambulumbekezdését megerősítik.

11.2. A vám formája és szintje

(62) A fentiekre figyelemmel és az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdésével összhangban végleges dömpingellenes vámot kell kivetni olyan összegben, amely elegendő a dömpingelt behozatal által okozott kár elhárítására, ám nem haladja meg a megállapított dömpingkülönbözetet.

(63) A végleges vámok ennélfogva a következők:

Vállalat | A kár megszüntetéséhez szükséges különbözet | Dömpingkülönbözet | Dömpingellenes vám |

Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd., és Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd. | 54,8% | 33,8% | 33,8% |

Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd. | 60,4% | 36,5% | 36,5% |

Minden más vállalat | 63,7% | 39,7% | 39,7% |

(64) Az egyes vállalatokra kivetett, ebben a rendeletben meghatározott dömpingellenes vámok az itt bemutatott vizsgálat alapján kerültek megállapításra. Ezért azok a vizsgálat során a kérdéses vállalatoknál feltárt helyzetet tükrözik. Ezeket a vámtételeket (szemben a „minden más vállalat”-ra alkalmazandó országos vámokkal) tehát kizárólag az érintett országból származó és a vállalatok, azaz az említett jogalanyok által előállított termékek behozatalára kell alkalmazni. A rendelet rendelkező részében nevének és címének megjelölésével külön nem említett vállalatok – ideértve a kifejezetten említett vállalatokkal kapcsolatban álló szervezeteket – által előállított, importált termékekre nem alkalmazandók ezek a vámtételek, illetve azokra a „minden más vállalat” esetében alkalmazott vámtétel vonatkozik.

(65) Minden olyan kérelmet, amely az ezen vállalatok esetében meghatározott egyéni dömpingellenes vámok alkalmazására irányul (pl. a szervezet nevében bekövetkezett változás miatt vagy új termelési vagy értékesítési szervezetek létrehozása miatt) haladéktalanul a Bizottságnak kell címezni[5] valamennyi fontos információ megadásával, különösen ami a vállalat tevékenységében bekövetkezett, a termeléshez, a belföldi és exportértékesítéshez kapcsolódó változásokat illeti, amelyek például az adott névváltoztatással vagy a termelési és értékesítési szervezet megváltozásával állnak összefüggésben. Adott esetben a rendeletet ennek megfelelően módosítják az egyedi vámtételekben részesülő vállalatok listájának naprakésszé tételével.

11.3. Kötelezettségvállalások

(66) Az egyik együttműködő kínai exportáló gyártó árra vonatkozó kötelezettségvállalást ajánlott fel.

(67) Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy a nátrium-glutamát ára a nagy nemzetközi vállalatok és a Közösségen belüli és kívüli termelő szervezetek közötti világszinten folyó egyeztetések eredménye. Meg kell jegyezni azt is, hogy a szóban forgó exportáló gyártó értékesítésének zöme az ilyen nemzetközi vállalatok felé irányul. A fentiekre való tekintettel úgy ítélték meg, hogy az áraknak a nemzetközi vállalatok Közösségen belüli termelő szervezeteivel, illetve a Közösségen kívüli országokban található termelő szervezeteivel kötött értékesítési megállapodások közötti keresztkompenzáció által jelentett kockázata nagyon magas. Azt is figyelembe vették, hogy az ilyen keresztkompenzációt rendkívül bonyolult kiszűrni a vállalat ellenőrzésének keretében. Ezért a szóban forgó exportáló gyártó kötelezettségvállalását jelenlegi formájában el kellett utasítani, mivel annak elfogadása nem tűnt célravezetőnek, tekintettel arra tényre, hogy azt a Bizottság nem tudná megfelelően ellenőrizni.

11.4. Az ideiglenes vámok végleges beszedése és különleges ellenőrzés

(68) A megállapított dömpingkülönbözet nagyságára való tekintettel és a közösségi gazdasági ágazatot ért kár szintjére figyelemmel szükségesnek tartják, hogy az ideiglenes dömpingellenes vámok – amelyeket az ideiglenes rendelet, azaz a 492/2008/EK bizottsági rendelet vetett ki – által biztosított összegeket a kivetett végleges vámok összegének mértékéig véglegesen beszedjék.

(69) Emlékeztetni kell arra, hogy amennyiben az alacsonyabb egyedi vámtételekben részesülő vállalatok exportjának volumene a dömpingellenes intézkedések bevezetése után jelentősen megnövekszik, az ilyen növekedés önmagában a kereskedelmi szerkezet megváltozásának tekinthető az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése értelmében bevezetett intézkedések miatt. Ilyen körülmények között és feltéve, hogy teljesülnek a feltételek, az intézkedések kijátszásának megelőzését szolgáló vizsgálat indítható. A vizsgálat többek között kiterjedhet az egyedi vámtételek eltörlése szükségességének és az ezt követő országos vám kivetése lehetőségének vizsgálatára,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

1. Végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a korábbi 2922 42 00 KN-kód (TARIC-kód: 2922 42 00 10) alatt szereplő, a Kínai Népköztársaságból származó nátrium-glutamát behozatalára.

2. Az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékre vonatkozó, vámkezelés előtti, közösségi határparitáson számított nettó árra alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtétel a következő:

Vállalat | Dömpingellenes vám (%) | Kiegészítő TARIC-kód |

Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd., és Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd. | 33,8 | A883 |

Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd. | 36,5 | A884 |

Minden más vállalat | 39,7 | A999 |

3. Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.

2 . cikk

A korábbi 2922 42 00 KN-kód (TARIC-kód: 2922 42 00 10) alatt szereplő, a Kínai Népköztársaságból származó nátrium-glutamát behozatalára a 492/2008/EK bizottsági rendelet alapján kivetett ideiglenes dömpingellenes vámok által biztosított összegeket véglegesen be kell szedni.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben,

a Tanács részéről

az elnök

[…]

[1] HL L 56., 1996.3.6., 1. o.

[2] HL L 144., 2008.6.4., 14. o.

[3] Az eljárás megindításáról szóló értesítés 6 (c) pontja, HL C 206., 2007.9.5., 23. o.

[4] G/ADP/6, 2000. május 16.

[5] Európai Bizottság, Kereskedelmi Főigazgatóság, H Igazgatóság, Office N105 04/092, 1049 Brüsszel, Belgium