A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott következtetések a fiatalok döntéshozatali folyamatokban való részvételének előmozdítása során a többszintű kormányzás megerősítéséről

(2021/C 241/03)

A TANÁCS ÉS A TAGÁLLAMOK KORMÁNYAINAK A TANÁCS KERETÉBEN ÜLÉSEZŐ KÉPVISELŐI,

EMLÉKEZTETVE ARRA, HOGY

1. az Európai Unió működéséről szóló szerződés 165. cikke szerint az Európai Unió fellépésének ösztönöznie kell a fiatalokat arra, hogy részt vegyenek Európa demokratikus életében,

2. az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikke értelmében az „Unió az emberi méltóság tiszteletben tartása, a szabadság, a demokrácia, az egyenlőség, a jogállamiság, valamint az emberi jogok – ideértve a kisebbségekhez tartozó személyek jogait – tiszteletben tartásának értékein alapul”. A 10. cikk (3) bekezdése értelmében minden polgárnak joga van ahhoz, hogy részt vegyen az Európai Unió demokratikus életében,

3. az Európai Unió Alapjogi Chartájának 11. és 12. cikke kimondja, hogy mindenkinek joga van a véleménynyilvánítás szabadságához, a békés célú gyülekezés szabadságához és az egyesüléshez. A 24. cikk pedig leszögezi, hogy a gyermekek véleményüket szabadon kifejezhetik, és e véleményeket az őket érintő ügyekben életkoruknak és érettségüknek megfelelően figyelembe kell venni,

4. a Tanácsnak az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés keretéről elfogadott, „A 2019 és 2027 közötti időszakra szóló uniós ifjúsági stratégia” című állásfoglalása ( 1 ) szerint fontos támogatni a fiatalok társadalmi és állampolgári szerepvállalását, és ezen együttműködés céljaként biztosítani kell, hogy minden fiatal rendelkezzen a megfelelő forrásokkal a társadalom életében való részvételhez. Az állásfoglalás vezérelvként említi a részvételt ( 2 ) és a globális, európai, nemzeti, regionális és helyi dimenziót ( 3 )

5. az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrendjében ( 4 ) a fiatalok a fenntartható fejlődés aktív szereplőiként jelennek meg; az ENSZ a Nemzetközi Ifjúsági Akcióprogramjában ( 5 ) annak biztosítására szólít fel, hogy a fiatalok teljes mértékben és ténylegesen részt vehessenek a társadalom életében,

6. a fiataloknak a helyi közösségek és régiók életében való részvételéről szóló európai chartájában ( 6 ) az Európa Tanács hangsúlyozta, hogy fokozottabban biztosítani kell a fiatalok számára, hogy teljes mértékben élhessenek – kiváltképp a részvétellel kapcsolatos – jogaikkal és szabadságjogaikkal,

7. az európai fiatalok körében a demokratikus tudatosság és a demokratikus szerepvállalás előmozdításáról szóló következtetésekben ( 7 ) a Tanács leszögezi, hogy a fiatalok számára lehetővé kell tenni, hogy érdemben részt vehessenek az őket érintő valamennyi kérdéssel kapcsolatos döntésekben. A fiataloknak joguk van a véleménynyilvánítás szabadságához, az információhoz való hozzáféréshez és a megkülönböztetéssel szembeni védelemhez,

8. a Tanács a biztonságos, összetartó és harmonikus európai társadalom megteremtésében a fiatalok által betöltött szerepről szóló következtetéseiben ( 8 ) kijelenti, hogy a fiatalok innovátorok és a változás katalizátorai, ezért szerepvállalásukat aktívan támogatni és ösztönözni kell, illetve alapvető fontosságúnak kell tekinteni a békés társadalom kialakítása, valamint a demokratikus kormányzás támogatása szempontjából,

9. a Tanács a fiataloknak az európai demokratikus életben való politikai részvételének az ösztönzéséről szóló állásfoglalásában ( 9 ) és a fiatalok Európa demokratikus életében való részvétele új és hatékony formáinak ösztönzéséről szóló állásfoglalásában ( 10 ) megerősíti az általános ifjúsági dimenziót, valamint rámutat arra, hogy ösztönözni kell a fiatalok aktív és felelős részvételét az életükre hatással bíró szakpolitikák kidolgozásában,

10. a 2019-ben a fiatalokról készített Eurobarométer gyorsfelmérés ( 11 ) azt mutatja, hogy a fiatalok nagyon aktívan és egyre nagyobb mértékben vesznek részt a demokratikus életben, ugyanis a fiatal válaszadók háromnegyede nyilatkozott úgy, hogy részt vesz valamilyen típusú szervezett mozgalomban,

11. a fiatalok képviseletének Unión belüli helyzetéről szóló tanulmány ( 12 ) szerint az uniós ifjúsági ágazat növekszik, és a hagyományos ifjúsági struktúrák, például a nem kormányzati szervezetek és a hálózatok továbbra is kulcsfontosságú szerepet játszanak; a tanulmány azt is megállapítja, hogy sokszínűbb és rugalmasabb részvételi fórumokra van szükség,

TUDATÁBAN ANNAK, HOGY

12. noha jelentős előrelépésekre került sor, a fiataloknak továbbra is kevesebb lehetőségük nyílik a részvételre, alulreprezentáltak a döntéshozatali folyamatokban, és számos olyan kihívással szembesülnek, amelyet a Covid19-világjárvány tovább súlyosbított. A kiszolgáltatott helyzetben lévő fiatalok körében felerősödött legnagyobb kihívások ( 13 ) közé többek között a következők tartoznak: a munkanélküliség magasabb kockázata, foglalkoztatási bizonytalanság, szegénység, kirekesztettség, marginalizálódás, hátrányos megkülönböztetés és egyenlőtlenség, nem megfelelő beruházás a készségfejlesztésbe, valamint a mentális egészségükre gyakorolt hatások,

13. a fiatalok egyre nagyobb mértékű kiszolgáltatottsága ahhoz kapcsolódik, hogy nem egyenlő mértékben tudnak részt venni inkluzív formális oktatásban és képzésben, valamint nem formális és informális tanulásban és a kapcsolódó lehetőségekben, felülreprezentáltak az atipikus foglalkoztatási formákban dolgozók között, továbbá nem rendelkeznek megfelelő hozzáféréssel a szociális védelemhez, mindez pedig strukturális hatást gyakorol az életükre, emancipációjukra és függetlenné válásukra, különösen ami a lakhatáshoz jutást, a méltányos életkörülményeket, az egészségügyi ellátás igénybevételének lehetőségét és a tisztességes munkához való hozzáférést illeti,

14. sürgős szükség van arra, hogy a fiatalokat az állampolgári ismeretekkel kapcsolatban a demokratikus értékeket előmozdító, színvonalas oktatásban részesítsük, valamint hogy olyan információszerzési és a médiatudatosságot érintő készségekkel vértezzük fel őket, amelyeknek köszönhetően képesek lesznek megérteni a politikai és társadalmi összefüggéseket és felismerni a dezinformáció, a polarizáció és a propaganda jelentette veszélyeket, és teljes körűen és szabadon tudnak tájékozódni, hogy megalapozott döntéseket hozhassanak,

15. az Európai Tanács 2019–2024-es időszakra szóló új stratégiai menetrendjében ( 14 ) és a Bizottság 2021. évi munkaprogramjában ( 15 ) megjelenik az a fontos szerep, amelyet a fiatalok játszanak a klímasemleges, zöld, méltányos, digitális és szociális Európa megvalósításában, a fenntartható fogyasztási és termelési minták előmozdításában, valamint a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrend és az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye keretében létrejött Párizsi Megállapodás végrehajtásában,

16. a nem formális és az informális tanulás kulcsfontosságú szerepet játszik például az állampolgári ügyekben és a részvételben, és megjelenik az ifjúsági munkára vonatkozó európai programban ( 16 ) , célja pedig az, hogy megerősítse és továbbfejlessze az ifjúsági munkában érintett különböző szereplők közötti, számos területet érintő együttműködést, mégpedig a „bonni folyamattal” és az ifjúsági munka fejlesztésére vonatkozó stratégiai keret ( 17 ) végrehajtásával összhangban,

ÚGY VÉLIK, HOGY

17. a fiatalok alapvető fontosságú hozzájárulást nyújtanak a társadalom további fejlődéséhez. A ma meghozott döntések a mostani és a jövőbeli életükre is kihatnak. A fiatalokra hatást gyakorló kérdések ágazatköziek és a teljes politikai programhoz kapcsolódnak, ezért a képviselet demokratikus elvének előmozdítása érdekében elengedhetetlen, hogy a fiatalok szerepet vállaljanak a társadalmi, környezeti, digitális, gazdasági, kulturális és politikai kihívásokra adandó válaszok megtalálásában. Ezáltal a fiatalok képessé válhatnak saját kezükbe venni az életüket, tanulni, beleszólni a reziliens, összetartó, inkluzív, klímasemleges, virágzó, méltányos és fenntartható társadalmak létrehozásába, valamint hozzájárulni Európának a Covid19-világjárványhoz hasonló jelentős válsághelyzetekből való kilábalásához, továbbá a digitális és zöld átállás megvalósításához;

18. ahhoz, hogy az ifjúságügy területén és kiváltképp a fiatalok részvétele terén megvalósuló többszintű kormányzásra ( 18 ) irányuló megközelítés eredményes legyen, fontos támogatni azt, hogy a fiatalok képviselete valamennyi szinten ( 19 ) létrejöjjön és fejlődjön, továbbá fontos elismerni a fiatalok önszerveződéshez és részvételhez való jogát, és képessé kell tenni őket ezek gyakorlására. A valamennyi szinten támogató környezetet biztosító ifjúsági szervezetek és struktúrák elismerése és támogatása elengedhetetlen ahhoz, hogy a fiatalok ténylegesen, érdemben és fenntartható módon részt vehessenek a döntéshozatali folyamatokban;

19. a 2019 és 2027 közötti időszakra szóló uniós ifjúsági stratégia ( 20 ) ösztönzi a fiataloknak a demokratikus életben való részvételét, segíti a fiatalok társadalmi és állampolgári szerepvállalását, célja pedig biztosítani, hogy minden fiatal rendelkezzen a megfelelő forrásokkal a társadalom életében való részvételhez, egyúttal hangsúlyozza, hogy a fiatalok által felvázolt jövőkép és célok valóra váltásához uniós szintű szakpolitikai eszközöket kell mozgósítani, valamint minden érintettet nemzeti, regionális és helyi szintű tevékenységekre kell sarkallni;

20. a 11 európai ifjúsági cél ( 21 ) a fiatalok Európával kapcsolatos jövőképére irányul, azonosítja a fiatalok életére hatást gyakorló ágazatközi területeket, és tükrözi a számukra fontos prioritásokat, így például magát a részvételt is a „Megfelelő tér és részvételi lehetőség biztosítása mindenkinek” elnevezésű 9. európai ifjúsági célban;

21. a fiatalok részvétele a döntéshozatalban való részvételhez és a döntések befolyásolásához fűződő jogok gyakorlásáról, az ezzel kapcsolatos lehetőségekről, egyenlő hozzáférésről, támogatásról és felelősségről szól, valamint arról, hogy a fiatalok szisztematikusan szerepet vállaljanak az olyan fellépésekben és tevékenységekben, amelyek segítik megerősíteni az uniós értékeken alapuló társadalmakat;

22. a fiatalok részvétele emellett arról is szól, hogy megakadályozzuk a civil társadalom mozgásterének zsugorodását, amely jelentős hatást gyakorol a döntéshozatali folyamatokra és további kihívások elé állítja a fiatalokat, az ifjúsági szervezeteket és struktúrákat, valamint az ifjúságsegítőket;

23. Az uniós ifjúsági párbeszéd ( 22 ) az elmúlt 10 évben az ifjúsági tanácsok, a nemzeti munkacsoportok és az ifjúság területén aktív érdekelt felek bevonása révén fontos szerepet játszott a fiatalok részvételének valamennyi szinten történő megerősítésében, és egyúttal az érintett döntéshozókkal folytatott strukturált párbeszédet is előmozdította. Az ifjúság területén aktív civil társadalmi érdekelt felek, mindenekelőtt az Európai Ifjúsági Fórum, a nemzetközi ifjúsági nem kormányzati szervezetek és a nemzeti ifjúsági tanácsok többek között az európai ifjúsági konferenciák révén nagy mértékben hozzájárultak ahhoz, hogy a fiatalok képviselve legyenek az uniós szintű döntéshozatali folyamatokban;

24. az ifjúságpolitika irányítása az egyes országok politikai, kulturális, történelmi, társadalmi és földrajzi helyzetéből adódóan tagállamonként más és más. A tagállamok különböző keretrendszerekkel (idetartozik például az ifjúságpolitika kidolgozásának jogi kerete, a választott testületek / jogalkotási struktúrák szerepe vagy az ifjúságpolitika keretébe tartozó témák) és végrehajtási modellekkel (idetartozik például a horizontális, vertikális vagy ágazatközi koordináció, illetve a közigazgatás különböző szintjeinek végrehajtási jogkörei) rendelkeznek ( 23 )

25. az ifjúsági képviselet és részvétel alapját az önmagukat számos és sokféle formában és földrajzi kontextusban kifejező fiatalok jelentik. Ilyen formák alatt a következőket értjük: szervezetek és a nem formális csoportok a városi környezettől egészen a vidéki térségekig és távoli területekig ( 24 ) , az ifjúsági munka struktúrái, az ifjúsági tanácsok és az ifjúsági szervezetek valamennyi szintje, valamint olyan fiatal egyének, akik nem vesznek részt a meglévő struktúrákban vagy szervezetekben.

HANGSÚLYOZZÁK, HOGY:

26. alapvető fontosságú, hogy minden fiatal egyenlő esélyekkel rendelkezzen a tekintetben, hogy valamennyi szinten részt vegyen a releváns döntéshozatali folyamatokban, azokba bevonják őket és azokba beleszólásuk legyen. Ez a fajta részvétel nemcsak az ifjúságpolitika minősége szempontjából fontos, hanem a fiatalokat érintő minden egyéb transzverzális politika szempontjából is. Fontos továbbá a fiatalok személyes, társas, kulturális és intellektuális fejlődése, valamint a felnőttkorba való átmenetük szempontjából is ( 25 )

27. a fiatalok részvétele révén kialakul az összetartozás és a szolidaritás érzése, valamint az állampolgári öntudat, továbbá átláthatóbbá és elszámoltathatóbbá válnak a szakpolitikai folyamatok a fiatalok számára. A fiatalok részvétele ugyanakkor elősegíti az önrendelkezésüket, és hozzájárul az önbizalom, a kezdeményezőkészség, a felelősségvállalás és a felelősségtudat kialakulásához, lehetővé téve ezáltal, hogy a fiatalok a demokratikus és szakmai életük szempontjából releváns tapasztalatokat és készségeket szerezzenek, illetve elmélyítsenek olyan területeken, mint például a kritikai gondolkodás, a kommunikáció, a tárgyalókészség és a csapatszellem;

28. ha a fiatalok döntéshozatali folyamatokban való részvételének előmozdítása során általánosan érvényesítjük a többszintű kormányzást, az előmozdítja a befogadó és reziliens társadalmak kialakulását, erősíti a társadalmi, az állampolgári és a területi kohéziót, valamint olyan konkrét kezdeményezések révén, mint például az Európa Ifjúsági Fővárosa vagy a Fiatalok lendületben program keretében indított „Europe goes local” ( 26 ) (Európa házhoz megy) Erasmus+ projekt, fokozza az európai, illetve helyi szintű szakpolitikák közötti kapcsolatokat. Ezzel egyidejűleg a fiatalok önrendelkezését is elősegíti azzal, hogy lehetőséget teremt a számukra azoknak az ismereteknek, készségeknek, kompetenciáknak és szemléletnek a gyakorlatban való alkalmazására és fejlesztésére, amelyekre szükségük van ahhoz, hogy a sokszínű társadalmakban teljeskörűen részt tudjanak venni, és felkészülten nézzenek szembe a jövő kihívásaival;

29. demokráciáink digitális átalakulásával ( 27 ) felmerül az az igény, hogy feltérképezzük és ösztönözzük a részvétel innovatív és alternatív formáit – például a digitális demokratikus eszközöket – annak elismerése mellett, hogy a digitális térben való részvétel kihívásokat rejt magában, valamint hogy egyes fiatalok korlátozott mértékben férnek hozzá az internethez és a digitális technológiákhoz, illetve nem rendelkeznek az azok használatához szükséges készségekkel és ismeretekkel. Ezért hozzáférést és személyre szabott megoldásokat kell kínálni a fiataloknak, így támogatva a demokratikus életben digitális úton való részvételüket, inkluzív módon előmozdítva szerepvállalásukat;

30. erőteljesebben kell támogatni azokat a szakpolitikákat, amelyek növelik a fiatalok lehetőségeit és lehetővé teszik a társadalomban való teljes körű részvételüket. Ezzel összefüggésben erősíteni kell az ifjúsági munka, a nem formális és az informális tanulás, valamint a valamennyi fiatalt megszólító eredményes párbeszéd szerepét egy olyan ágazatokon átívelő megközelítés keretében, amely felöleli a szociálpolitika, a foglalkoztatás, az oktatás, a digitalizáció, az egészségügy, a lakhatás, a kultúra és a környezetvédelem területét;

31. a fiatalok tényleges társadalmi részvétele ( 28 ) érdekében több alapvető szempontot is figyelembe kell venni, így például a következőket: az ifjúságpolitika irányításának feltérképezése; teljesítmény-összehasonlításon alapuló tanulás ( 29 ) az ifjúságpolitikai mechanizmusokról valamennyi szinten; tisztviselők képzése a fiatalok részvételével összefüggő kérdésekről; valamint a fiatalok szerepének és felelősségének meghatározása a szakpolitikák tervezésében, kidolgozásában, végrehajtásában és értékelésében;

NYUGTÁZZÁK A KÖVETKEZŐKET:

32. a fiatalok azon elképzelései és véleményei, melyeket a 2021. márciusi uniós ifjúsági konferencián fejtettek ki, ahol a fiatalok több olyan kezdeményezést vázoltak fel, amelyek értékes inspirációt nyújtanak a döntéshozók, az ifjúsági szervezetek és maguk a fiatalok számára a tekintetben, hogy milyen intézkedésekkel lehetne előmozdítani a demokráciát a fiatalok körében helyi, regionális, nemzeti és európai szinten. A felvetett elképzelések és vélemények a következőkre vonatkoznak: — a fiatalokkal – nemzeti, regionális és helyi szintű szakpolitikai kérdésekről – való konzultációra szolgáló mechanizmusok kialakítása a megfelelő szinteken, — nem formális tanulás és érdekérvényesítési képzés szervezése fiatalok, többek között kevesebb lehetőséggel rendelkező fiatalok számára, — a választójogi korhatár 16 évre csökkentése, illetve a szavazati jogok megadása 16 éves kortól, amihez az állampolgári ismeretek oktatása társulna, annak érdekében, hogy ösztönözzük és képessé tegyük a fiatalokat a választásokon való aktív részvételre, — a fiatalok számára rendelkezésre álló nyilvános terek azonosítása és azok használatának előmozdítása, valamint az ezzel kapcsolatos információk akadálytalan áramlása, — uniós iránymutatások és minőségi védjegyek közös kidolgozása, majd elfogadása annak érdekében, hogy minden fiatal hozzáférhessen ifjúságbarát, biztonságos és inkluzív digitális terekhez, — olyan platformok létrehozása, amelyek segítséget nyújtanak alulról építkező, a fiatalok által irányított kezdeményezésekhez és ifjúsági szervezetek munkájához helyi és regionális szinten, — az iskolai tanterv bővítése, valamint az érdekelt felek diverzifikálása nem kormányzati szervezetek bevonásával annak érdekében, hogy nem formális oktatás keretében elő lehessen segíteni a kreatív gondolkodás, az aktív polgári szerepvállalás és döntéshozatali gyakorlat fejlődését;

FELKÉRIK A TAGÁLLAMOKAT, HOGY A SZUBSZIDIARITÁS ELVÉVEL ÖSSZHANGBAN ÉS A MEGFELELŐ SZINTEKEN:

33. segítsék elő minden fiatal önrendelkezését oktatás és képzés, ifjúságorientált tájékoztatás, visszajelzés, nem formális és informális tanulás, ifjúsági munka és egyéb olyan gyakorlatok segítségével, amelyek hozzájárulnak a többszintű döntéshozatali folyamatokban való tájékozott és kritikai részvételhez;

34. a megfelelő módon mozdítsák elő és támogassák fenntartható, többszintű kormányzási struktúrák kialakítását vagy továbbfejlesztését annak érdekében, hogy a fiatalok könnyebben részt tudjanak venni a döntéshozatali folyamatokban és a programok meghatározásában, ösztönözve mindeközben a különféle nem formális részvételi megoldásokat. Ennek feltétele az ifjúsági szervezetek, az ifjúságsegítők, a fiatal szakemberek, az ifjúsági vezetők ( 30 ) , az iskolák, a tanárok, az edzők, az oktatók és más érdekelt felek elismerése, támogatása és teljes körű bevonása. Külön erőfeszítéseket kell tenni az olyan fiatalok megszólítása és önrendelkezésük elősegítése érdekében, akik nem tartoznak formális struktúrákhoz és szervezetekhez;

35. mozdítsák elő és támogassák – különösen a hátrányos helyzetű környékeken, valamint a vidéki térségekben és távoli területeken – olyan hozzáférhető fizikai, digitális és hibrid megoldások megteremtését, amelyek minden fiatal számára megkönnyítik a döntéshozatali folyamatokban való hatékony részvételt és szerepvállalást valamennyi szinten, ágazatokon átívelő módon azért, hogy ezáltal nyitott és biztonságos tereket biztosítsanak számukra a személyes, társas, kulturális és szakmai fejlődésre kínálkozó lehetőségek mellett;

36. biztosítsanak esélyegyenlőséget és méltányos lehetőségeket, támogatva a fiatalok részvételének minden formáját és szerepvállalásukat valamennyi szinten. Ez a megközelítés a fiatalokat érintő minden területre alkalmazandó, ideértve a lakhatást, az oktatást és a tisztességes munkahelyeket, a fenntartható fejlődést, az éghajlatváltozást, az emberi jogokat, a nemzedékek közötti méltányosságot és szolidaritást, a nemek közötti egyenlőséget, a kapacitásépítést és a digitalizáció hatását, a „senkit nem hagyunk hátra” elv iránti elkötelezettséggel összhangban ( 31 )

37. adott esetben alakítsanak ki, illetve tartsanak fenn szinergiákat és együttműködést az ifjúsági vonatkozású szakpolitikai ágazatok és programok – különösen az ifjúsági munkára irányuló oktatás és képzés, valamint az ifjúságkutatók – között a kritikai gondolkodás előmozdítása, a valamennyi szinten folyó döntéshozatali folyamatokra vonatkozó átfogó információk biztosítása, valamint a fiatalok ismereteinek, elkötelezettségének és hatékony, érdemi részvételének növelése érdekében;

FELKÉRIK A TAGÁLLAMOKAT ÉS AZ EURÓPAI BIZOTTSÁGOT, HOGY A SZUBSZIDIARITÁS ELVÉT MEGFELELŐEN FIGYELEMBE VÉVE, SAJÁT HATÁSKÖRÜKÖN BELÜL ÉS A MEGFELELŐ SZINTEKEN:

38. tegyék általánossá és támogassák az olyan aktív és fenntartható struktúrákat, amelyek keretében a fiatalok részt vehetnek az őket célzó és velük együtt alakított szakpolitikák kidolgozásában valamennyi szinten és valamennyi területen, mindeközben hozzáférést biztosítva számukra megbízható adatokhoz, bizonyítékokhoz, valamint elszámoltatható és rendszeresen felülvizsgált döntéshozatali folyamatokhoz, olyan részvételi folyamatokra építve, mint például az uniós ifjúsági párbeszéd vagy a különböző szakpolitikai területeken indított, a fiatalok részvételének fokozását célzó eljárások;

39. támogassák az arra irányuló megközelítések továbbfejlesztését és felülvizsgálatát, hogy a fiatalok valamennyi szinten nagyobb mértékben részt vegyenek a döntéshozatali folyamatokban. Ennek alapját képezhetik már meglévő keretek és mechanizmusok, valamint az Európa Tanács, a tagállamok és az e területen aktív civil társadalmi szervezetek munkája is. E megközelítések alakításába be kell vonni a fiatalokat, az ifjúságsegítőket, az ifjúsági szervezeteket (többek között a helyi ifjúsági tanácsokat), a gyakorló szakembereket, az ifjúságpolitikai kutatókat és döntéshozókat, valamennyi szinten és minden érintett ágazatot illetően;

40. aknázzák ki teljes mértékben a releváns uniós programokban (így például az Erasmus+-ban és az Európai Szolidaritási Testületben) rejlő lehetőségeket az ismereteknek, a gyakorlatok cseréjének és az egymástól való tanulási tevékenységeknek az előmozdítása és támogatása céljára, valamint a fiataloknak a többszintű kormányzáson alapuló részvételére szolgáló mechanizmusok tervezése, kidolgozása, megvalósítása és értékelése céljára;

41. amennyiben releváns, vegyék igénybe az ifjúsági mutatók jelzőrendszerét ( 32 ) , és adott esetben vegyék figyelembe azokat a hatásvizsgálatokat, amelyekben többek között összehasonlítják a fiatalok döntéshozatali folyamatokban való részvételének kiterjedtségét a regionális és helyi jellemzők mentén, a demográfia, a jóllét, a demokratikus szerepvállalás és a fenntartható fejlődés összefüggésében;

42. Folytassák az uniós ifjúsági párbeszéd és a tagállamokban létrehozott nemzeti munkacsoportok ösztönzését, és adott esetben juttassák kulcsfontosságú szerephez a nemzeti ifjúsági tanácsokat azért, hogy ki lehessen aknázni e keret előnyeit más konzultációs folyamatok során, így például az Európa jövőjéről szóló konferencia és az új európai Bauhaus kezdeményezés keretében;

FELKÉRIK A BIZOTTSÁGOT, HOGY:

43. szervezzen társaktól való tanulási tevékenységeket az ifjúságügy területén az arra vonatkozó ismeretek és tapasztalatok cseréje céljából, hogy miként lehet eredményesen előmozdítani a fiatalok részvételét a döntéshozatali folyamatokban valamennyi szinten és valamennyi szakpolitikai területen, ezáltal megteremtve a többszintű kormányzás fogalmának közös értelmezését;

44. járuljon hozzá a fiataloknak a többszintű döntéshozatali folyamatokban való részvételével kapcsolatos tudás- és kapacitásépítéshez, lehetőség szerint többek között a Youth Wiki-n keresztül, valamint ifjúságkutatói hálózatok útján és olyan nemzetközi szervezetekkel való együttműködés keretében, mint az Európa Tanács, az ENSZ, az OECD és más érintett szervek;

45. Adott esetben használja az Európai Ifjúsági Portált a fiatalok bevonására online párbeszédek és konzultációk útján;

FELKÉRIK AZ IFJÚSÁGÜGY TERÜLETÉN FOLYTATOTT EURÓPAI EGYÜTTMŰKÖDÉSI TEVÉKENYSÉGEKBEN RÉSZT VEVŐ ÖSSZES SZEREPLŐT, HOGY TÖREKEDJENEK A KÖVETKEZŐKRE:

46. olyan átlátható eljárások kialakítása, amelyek lehetővé teszik a fiatalok számára a döntéshozatali folyamatokban való közvetlen részvételt, akár egyénileg – ifjúsági vezetők esetében –, akár ifjúsági szervezetek, ifjúságsegítők, tanárok, kutatók, újságírók közvetítésével, illetve egyéb ifjúsági vonatkozású struktúrák vagy nem formális csoportok révén. E részvétel keretében a fiatalok életére hatást gyakorló minden kérdésre ki kell térni ágazatközi alapon, előmozdítva egyúttal a szinergiákat és az együttműködést a közös döntéshozatali folyamatokban, a felelősség megosztását és a megoldások megvalósítását;

47. bővítsék a formális oktatásban, illetve az informális és nem formális tanulásban érintett érdekelt felek arra nyíló lehetőségeinek körét és számát, hogy közösen léphessenek fel a fiatalok döntéshozatali folyamatokban való részvételének növelése, valamint „a részvétel tanulása” különböző formáinak korai életkortól való támogatása érdekében, mivel ez növeli az egész életen át tartó részvétel esélyét ( 33 )

(1) HL C 456., 2018.12.18., 1. o.

(2) „Megállapítva, hogy a fiatalok erőforrást jelentenek a társadalom számára, az őket érintő szakpolitikáknak és tevékenységeknek biztosítani kell a fiatalok jogát arra, hogy – saját maguk vagy az ifjúsági szervezetek által képviselve – érdemben részt vehessenek az őket érintő szakpolitikák kidolgozásában, végrehajtásában és nyomon követésében. Ezzel összefüggésben a szakpolitikákat úgy kell felépíteni, hogy tükrözzék a demokratikus és polgári részvételt érintő, a digitális kommunikáció által életre hívott változásokat.”

(3) „Ahhoz, hogy az uniós ifjúságpolitika fenntartható hatást gyakorolhasson a fiatalokra, a végrehajtásakor tekintetbe kell venni a regionális és helyi szinttel való összeköttetéseket, a tevékenységeket pedig úgy kell megvalósítani, hogy azok helyi szinten támogassák az ifjúságpolitikát. Ugyanakkor, valahányszor globális kérdések kerülnek terítékre, meg kell hallgatni a fiatalok véleményét.”

(4) https://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/70/1&Lang=E.

(5) https://www.un.org/development/desa/youth/world-programme-of-action-for-youth.html.

(6) 1992, Átdolgozott Európai charta a fiatalok részvételéről a helyi közösségek és régiók életében, 2003 és 2015.

(7) HL C 415., 2020.12.1., 16. o.

(8) HL C 195., 2018.6.7., 13. o.

(9) HL C 417., 2015.12.15., 10. o.

(10) HL C 169., 2011.6.9., 1. o.

(11) 478. sz. Eurobarométer gyorsfelmérés: „How do we build a stronger, more united Europe? The views of young people” (Hogyan tehetnénk Európát erősebbé és egységesebbé? A fiatalok véleménye), https://data.europa.eu/euodp/fr/data/dataset/S2224_478_ENG.

(12) „Study on the landscape of youth representation in the EU” (Tanulmány a fiatalok képviseletének helyzetéről az EU-ban), 2019, https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/57e87ca0-900d-11ea-812f-01aa75ed71a1/language-en/format-PDF/source-search.

(13) Partnerség az EU és az Európa Tanács között az ifjúság területén, „Towards a better understanding of the impact of Covid-19 on the youth sector” (A Covid19 által az ifjúsági ágazatra gyakorolt hatás jobb megértése felé), https://pjp-eu.coe.int/documents/42128013/72351197/Summary+13+Oct+2020.pdf/c8808ff7-25be-f7f9-3504-b2a189a64bd0; Európai Parlament, „COVID-19: MEPs ask to prevent lasting damage on youth and on sport” (Covid19: a képviselők az ifjúságra és a sportra gyakorolt tartós károkozás megelőzésére szólítanak fel), 2021. január, https://www.europarl.europa.eu/news/en/press-room/20210122IPR96224/covid-19-meps-ask-to-prevent-lasting-damage-on-youth-and-on-sport; Az OECD szakpolitikai válaszai a koronavírusra (Covid19), „Youth and COVID-19: Response, recovery and resilience” (A fiatalok és a Covid19: reagálás, helyreállítás és reziliencia) (2020. június), https://www.oecd.org/coronavirus/policy-responses/youth-and-covid-19-response-recovery-and-resilience-c40e61c6/; ILO, Ifjúsági foglalkoztatás, https://www.ilo.org/global/topics/youth-employment/lang--en/index.htm.

(14) https://www.consilium.europa.eu/media/39914/a-new-strategic-agenda-2019-2024.pdfhttps://www.consilium.europa.eu/media/39917/a-new-strategic-agenda-2019-2024-hu.pdf

(15) https://ec.europa.eu/info/publications/2021-commission-work-programme-key-documents_en.

(16) Állásfoglalás az európai ifjúsági munkára vonatkozó menetrend létrehozásának keretéről (2020/C 415/01), https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HU/TXT/?uri=uriserv%3AOJ.C_.2020.415.01.0001.01.HUN&toc=OJ%3AC%3A2020%3A415%3ATOC

(17) Az ifjúsági munkával foglalkozó harmadik európai konferencia, zárónyilatkozat

https://www.eywc2020.eu/downloads/doctrine/WebforumVeranstaltungenWebsiteBundle:Media-file-54/EN_3rd%20EYWC_final%20Declaration.pdf.

(18) A fogalommeghatározást lásd a mellékletben.

(19) A fogalommeghatározást lásd a mellékletben.

(20) HL C 456., 2018.12.18., 1. o.

(21) Uniós ifjúsági stratégia, 3. melléklet, ugyanott.

(22) HL C 189., 2019.6.5., 1. o.

(23) „Insights into youth policy governance” (Betekintés az ifjúságpolitika irányításába), Ifjúsági partnerség, 2018,

https://pjp-eu.coe.int/documents/42128013/47261953/122018-Insights_web.pdf/99400a12-31e8-76e2-f062-95abec820808.

(24) HL C 193., 2020.6.9., 3. o.

(25) A Lisboa+21 záró nyilatkozata.

(26) https://www.europegoeslocal.eu/about/.

(27) A Bizottság közleménye az Európai Demokráciára vonatkozó cselekvési tervről,

https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HU/TXT/?uri=COM%3A2020%3A790%3AFIN&qid=1607079662423.

(28) „Insights into youth policy governance” (Betekintés az ifjúságpolitika irányításába), Ifjúsági partnerség, 2018,

https://pjp-eu.coe.int/documents/42128013/47261953/122018-Insights_web.pdf/99400a12-31e8-76e2-f062-95abec820808.

(29) A fogalommeghatározást lásd a mellékletben.

(30) E következtetések alkalmazásában ifjúsági vezetőnek tekintendők a vezetői szerepet betöltő olyan fiatalok is, akik nem tartoznak valamilyen formális szervezethez vagy struktúrához.

(31) Az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrendje.

(32) Az uniós ifjúsági stratégia (2019–2027) és a hozzá tartozó munkaterv (2019–2021) keretében a 2019-ben létrehozott szakértői csoport által kifejlesztett jelzőrendszer.

(33) A Tanács ajánlása az egész életen át tartó tanuláshoz szükséges kulcskompetenciákról (HL C 189., 2018.6.4., 1. o.).