Különjelentés Az uniós kohéziós 
kiadások terén nagyobb 
erőfeszítés lenne 
szükséges a közbeszerzési 
problémák kezeléséreHU 2015  10 SZ.
EURÓPAI
SZÁMVEVŐSZÉK

EURÓPAI SZÁMVEVŐSZÉK  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBURG
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Bővebb tájékoztatást az Európai Unióról az interneten talál ( http://europa.eu ).
Luxembourg: Az Európai Unió Kiadóhivatala, 2015
Print ISBN 978-92-872-2857-4 ISSN 1831-0893 doi:10.2865/999141 QJ-AB-15-012-HU-C
PDF ISBN 978-92-872-2860-4 ISSN 1977-5733 doi:10.2865/160126 QJ-AB-15-012-HU-N
EPUB ISBN 978-92-872-2881-9 ISSN 1977-5733 doi:10.2865/48912 QJ-AB-15-012-HU-E
© Európai Unió, 2015
A sokszorosítás a forrás megjelölésével megengedett.
A 20. oldalon lévő fénykép felhasználásához vagy reprodukálásához közvetlenül a szerzői jog tulajdonosától kell 
engedélyt kérni.
Printed in Luxembourg
Az uniós kohéziós 
kiadások terén nagyobb 
erőfeszítés lenne 
szükséges a közbeszerzési 
problémák kezelésére
(az EUMSZ 287. cikke (4) bekezdésének második 
albekezdése alapján)KülönjelentésHU 2015  10 SZ.
02
 Az ellenőrző csoport
A számvevőszéki különjelentések egy adott költségvetési vagy irányítási területre vonatkozó teljesítmény- és szabálysze -
rűségi ellenőrzés eredményeit mutatják be. Annak érdekében, hogy ellenőrzései maximális hatást érjenek el, ezek meg -
választásakor és megtervezésekor a Számvevőszék tekintetbe veszi a teljesítmény-, illetve szabályszerűségi kockázatokat, 
az érintett bevétel vagy kiadás nagyságát, a várható fejleményeket, valamint a politika és a nagyközönség érdeklődését.
Ezt a teljesítmény -ellenőrzést a strukturális politikák, a közlekedés és az energia kiadási területeire szakosodott, Henri 
Grethen számvevőszéki tag elnökölte II. Kamara végezte. Az ellenőrzést Phil Wynn Owen számvevőszéki tag vezette,  
Gareth Roberts, kabinetfőnök; Katharina Bryan, a kabinet attaséja; Niels -Erik Brokopp, osztályvezető; Milan Smid, az 
ellenőrző csoport vezetője; Remus Blidar, Anastassios Karydas, Laura Zanarini, számvevők; Preiss Ildikó, Henri Grethen 
kabinetjének attaséja; és Johanne Vermer, jogász támogatásával.
Balról jobbra:  J. Vermer, G. Roberts, I. Preiss, A. Karydas, R. Blidar, K. Bryan, 
M. Smid, L. Zanarini, N.-E. Brokopp, P . Wynn Owen.

03
 Tartalomjegyzék
Bekezdés
 Glosszárium
 Rövidítések
I–VIII  Összefoglaló
1–13  Bevezetés
4–8 Az uniós közbeszerzési keretek
9 –11  Kohéziós politika és közbeszerzés
12–13  A közbeszerzési eljárások működése
14 –17  Az ellenőrzés hatóköre és módszere
18–94  Észrevételek
19–48  A közbeszerzési hibákra vonatkozóan a Bizottság és a tagállamok csak korlátozott mértékben 
végeznek módszeres elemzést
19–24  A kohéziós politika ter ületén még mindig jelentős hibaforrás a közbeszerzési szabályok megsértése
25–34  A közbeszerzési hibáknak kü lönféle okai vannak
35–40  A hibák tagállami szintű átfogó elemzését az egységes adatok hiánya akadályozza…
41 …de a felkeresett tagállamokban vannak jelek arra, hogy az adatgyűjtést elkezdték szisztematikusabb 
módon végezni
42–48  A Bizottság egyelőre még nem vizsgálja átfogóan és rendszerszinten a közbeszerzési hibákat
49–94  A Bizottság és a tagállamok már elkezdtek intézkedéseket hozni a probléma kezelésére, de még 
számos teendő áll előtt ük
51–60  A Bizottság által 2010 óta hozott intézkedések megkezdték az általános probléma célzott kezelését
61–74  Megfelelő végrehajtásuk esetén az új jogszabályok hozzájárulhatnak a közbeszerzési hibák kezeléséhez
75–82  A tagállamok az első szintű ellenőrzésekre összpontosítanak és csak a közelmúltban kezdtek megelőző 
intézkedéseket tenni
83–94  Az informatikai eszközök segíthetik a közbeszerzési problémák kezelését, de ahhoz teljes körűen kell 
alkalmazni őket
04 Tartalomjegyzék
95–105  Következtetések és ajánlások
 I. melléklet – A Bizottság és a tagállamok szerepe a közbeszerzésben és a kohéziós politikában
 II. melléklet – A Számvevőszék által feltárt hibák elemzése alaponként (2009–2013)
 III. melléklet –  A pályáztatási eljárások k ülönböző szakaszaikban előforduló hibák leírása és 
elemzése
 IV. melléklet –  A Bizottság által 2009 és 2013 között kezdeményezett közbeszerzési szabálysértési 
eljárások
 A Bizottság válaszai
05
 Glosszárium
A Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatósága: az Európai Bizottságnak 
az uniós foglalkoztatási és szociális ügyekkel foglalkozó szervezeti egysége. A tagországi hatóságokkal, szociális 
partnerekkel, civil szervezetekkel és más érdekelt felekkel folytatott partnerség keretében a főigazgatóság 
a globalizációhoz, az Európai Unió európai népességéhez és a változó társadalmi realitásokhoz kapcsolódó 
kihívásokkal foglalkozik. Ez a főigazgatóság kezeli az Európai Szociális Alap (ESZA) portfólióját is.
Ajánlatkérő:  olyan nemzeti, regionális vagy helyi hatóság, illetve közjogi intézmény, amelynek feladatai közé 
tartozik a közbeszerzési irányelveknek a közbeszerzési szerződésekre és tervezési pályázatokra történő alkalmazása.
Belső Piaci, Ipar-, Vállalkozás- és Kkv -politikai Főigazgatóság:  korábbi nevén Belső Piaci és Szolgáltatási 
Főigazgatóság, az Európai Bizottság azon szervezeti egysége, amely felelős az áruk és szolgáltatások belső piacának 
kiteljesítéséért, az uniós gazdaságnak az ipar és kkv -k támogatásával történő serkentéséért, valamint az uniós 
űrpolitika végrehajtásáért. Ez magában foglalja az uniós közbeszerzési jogszabályok kidolgozását és a tagállamok 
általi végrehajtás felügyeletét.
Csalás:  olyan szándékos megtévesztés, melynek célja személyes előnyök szerzése vagy más félnek történő 
károkozás.
Ellenőrző hatóság:  bizonyosságot nyújt a Bizottság számára az egyes operatív programokhoz kapcsolódó 
irányítási rendszerek és belső kontrollmechanizmusok eredményes működéséről (és következésképpen az igazolt 
kiadások jogszerűségéről és szabályszerűségéről). Az ellenőrző hatóságok általában a pénzügyminisztériumok 
vagy más minisztériumok államtitkárságain, illetve a legfőbb ellenőrző intézményeken belüli főosztályok (vagy 
minisztériumi hatóság alatt működő belső ellenőrző szervek). Ezeknek funkcionálisan függetleneknek kell lenniük 
a pénzeszközöket kezelő szervezettől. Az ellenőrző hatóság a rendszervizsgálatokra és művelet-ellenőrzésekre 
vonatkozó megállapításairól jelentést tesz az érintett operatív program irányító, illetve igazoló hatóságának. 
A rendszerellenőrzésekről szóló jelentéseket és az éves kontrolljelentést a Bizottságnak is benyújtják. Ha az 
ellenőrző hatóság úgy véli, hogy az irányító hatóság nem tette meg a megfelelő helyesbítő intézkedéseket, erre fel 
kell hívnia a Bizottság figyelmét.
Előzetes feltételrendszer:  a partnerségi megállapodásokban szereplő, előre meghatározott kritériumok. A 2014–
2020-as programozási időszakban az ERFA, a KA és az ESZA operatív programjainak készítése során a tagállamoknak 
értékelniük kell e feltételek teljesítését. Amennyiben a feltételek nem teljesülnek, cselekvési terveket kell készíteni 
azok 2016. december 31-ig történő teljesítéséhez.
Európai Regionális Fejlesztési Alap:  célja a gazdasági és társadalmi kohéziónak az Unióban fennálló 
regionális egyenlőtlenségek kiigazításával történő megerősítése, infrastrukturális és munkahelyteremtő termelő 
beruházásokra, elsősorban vállalkozásoknak nyújtott pénzügyi támogatás révén.
Európai Szociális Alap:  célja az Európai Unión belüli gazdasági és társadalmi kohézió megerősítése 
a foglalkoztatási és elhelyezkedési lehetőségek –főként képzési intézkedések keretében történő – javításával, 
elősegítve a magas foglalkoztatottsági szint elérését, valamint több és jobb minőségű munkahely létrehozását.
Igazoló hatóság:  az irányító hatóságok által bejelentett kiadások első szintű ellenőrzéseit végzi és igazolja 
e kiadások jogszerűségét és szabályszerűségét. Ezek a hatóságok általában a pénzügyminisztériumok részei vagy 
minisztériumi hatóság alá tartozó belső ellenőrző szervek.
06 Glosszárium
Irányító hatóság:  a tagállam által egy adott operatív program irányítására kijelölt nemzeti, regionális vagy 
helyi közigazgatási szerv, illetve közjogi vagy magánjogi szerv. Feladatai közé tartozik a támogatandó projektek 
kiválasztása, a projektek végrehajtásának nyomon követése, valamint beszámolás a Bizottságnak a pénzügyi 
szempontokról és az elért eredményekről.
Kohéziós Alap:  célja a gazdasági és társadalmi kohézió Európai Unión belüli erősítése környezetvédelmi és 
közlekedési projektek finanszírozása révén azokban a tagállamokban, ahol az egy főre jutó GNP nem éri el az 
uniós átlag 90%-át.
Korrupció:  a hatalommal egyéni haszon érdekében történő visszaélés. A passzív korrupció azon tisztviselő által 
szándékosan elkövetett cselekmény, aki közvetlenül vagy közvetítő útján előnyt kér, előnyt vagy annak ígéretét 
elfogadja a maga vagy harmadik személy javára azért, hogy hivatali kötelességét megszegve intézkedést tegyen 
vagy ne tegyen. Aktív korrupció az olyan személy által elkövetett szándékos cselekmény, aki ilyen előnyt ígér 
vagy nyújt a tisztviselő számára.
Közbeszerzés:  egy folyamat, amelynek keretében nemzeti, regionális vagy helyi közigazgatási szervek vagy 
közjogi testületek termékeket, szolgáltatásokat és építési beruházásokat (pl. útépítés vagy épületek) rendelnek 
meg. A közbeszerzési szabályok és elvek magánvállalkozásokra is vonatkoznak, ha azok döntően közforrásból 
végeznek beszerzést, vagy ha azt a támogatási megállapodás előírja.
Legfőbb ellenőrző intézmény:  az állami bevételek és kiadások ellenőrzéséért felelős tagállami szerv.
Operatív program:  meghatározza egy tagállam prioritásait és konkrét célkitűzéseit, valamint azt, hogy 
a forrásokat miként használják fel az adott  – általában hétéves  –időszakban a projektek finanszírozására. 
Ezeknek a projekteknek hozzá kell járulniuk az operatív program prioritási tengelyének szintjén meghatározott 
egy vagy több célkitűzés teljesüléséhez. A kohéziós politika minden alapja, azaz az Európai Regionális 
Fejlesztési Alap, Kohéziós Alap és az Európai Szociális Alap esetében programokra van szükség. Az operatív 
programokat a tagállamok készítik el, és azt az uniós költségvetésből történő kifizetések folyósítása előtt azokat 
a Bizottságnak jóvá kell hagynia. Az operatív programokat a tárgyidőszakban csak mindkét fél egyetértésével 
lehet módosítani.
Partnerségi megállapodás:  az Európai Bizottság és az egyes tagállamok közötti megállapodások. Ezek 
határozzák meg, hogy a tagállami hatóságok milyen módon tervezik felhasználni a 2014–2020-as időszakban 
az európai strukturális és beruházási alapokból származó forrásokat. Tartalmazzák továbbá többek között az 
előzetes feltételrendszer és a teljesítménymenedzsment -keretrendszer részletes jellemzőit.
Pénzügyi korrekció:  célja az uniós költségvetés védelme a hibás vagy szabálytalan kiadások finanszírozásától. 
A megosztott irányítás alá tartozó kiadások esetében a helytelenül teljesített kifizetések visszafizettetése 
elsődlegesen a tagállamok feladata. Pénzügyi korrekció egyrészt a szabálytalan kiadásoknak a tagállamok 
költségnyilatkozataiból való törlése, másrészt a kedvezményezettekkel való visszafizettetés útján hajtható 
végre. Pénzügyi korrekciót a Bizottság is elrendelhet.
Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság:  az Európai Bizottságnak az Európai Unió hátrányos helyzetű 
régióinak gazdasági és társadalmi fejlesztésének előmozdításáért felelős szervezeti egysége. Ez a főigazgatóság 
kezeli az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) és a Kohéziós Alap (KA) portfólióját.
Szabálytalanság:  olyan cselekmény, amely nem felel meg az uniós szabályoknak és káros hatással járhat az 
Unió pénzügyi érdekeire. Ez a forrást igénylő kedvezményezettek vagy a kifizetésekért felelős hatóságok nem 
szándékos hibájából is bekövetkezhet. Amennyiben egy szabálytalanság szándékos, akkor az csalásnak minősül.
07
 Rövidítések
DG GROW:  Belső Piaci, Ipar-, Vállalkozás- és Kkv -politikai Főigazgatóság
ERFA:  Európai Regionális Fejlesztési Alap
ESZA:  Európai Szociális Alap
EUMSZ:  az Európai Unió működéséről szóló szerződés
KA:  Kohéziós Alap
kb: közbeszerzés
OLAF:  Európai Csalás Elleni Hivatal
OP:  Operatív program
08
 Összefoglaló
I
Az uniós közbeszerzési politika kulcsfontosságú esz -
köz az egységes piac létrehozásában és a közpénzek 
hatékony felhasználásában. Az Unión belül a közbe -
szerzést az uniós közbeszerzési irányelvek szabályoz -
zák, amelyek kivitelezési vagy szolgáltatási szerződést 
kötő közigazgatási szervek által követendő közös 
szabályokat és eljárásokat határoznak meg.
II
A 2007–2013-as programozási időszakra 349  milli -
árd eurót különítettek el a kohéziós politika terüle -
tére az Európai Regionális Fejlesztési Alapon (ERFA), 
a Kohéziós Alapon és az Európai Szociális Alapon 
keresztül. E források jelentő részét, különösen az ERFA 
és a Kohéziós Alap esetében közbeszerzés útján költik 
el. A Számvevőszék által a 2009–2013-as időszakban 
az ezekhez az alapokhoz kapcsolódóan ellenőrzött 
projektek közel fele egy vagy több pályázati eljárást 
tartalmazott.
III
A közbeszerzési szabályok megsértése állandó és 
jelentős hibaforrásnak minősül. A súlyos hibák a tisz -
tességes verseny csorbulásához vagy teljes hiányához, 
illetve ahhoz vezettek, hogy a szerződéseket nem 
a legjobb ajánlattevőknek ítélték oda.
IV
A jelentés célja annak megállapítása, hogy a Bizottság 
és a tagállamok megfelelő intézkedéseket tesznek -e 
a kohéziós politika területén felmerülő közbeszerzési 
hibák problémájának kezelésére.V
Az ellenőrzés megállapítása szerint a Bizottság és 
a tagállamok már elkezdtek intézkedéseket hozni 
a probléma kezelésére, de még számos teendő áll 
előttük a probléma elemzése és az intézkedések vég -
rehajtása terén.
VI
A közbeszerzési hibákra vonatkozóan a Bizottság és 
a tagállamok csak korlátozott mértékben végeznek 
módszeres elemzést. A közbeszerzési hibák jellegé -
vel és mértékével kapcsolatos megfelelően részletes, 
megbízható és egységes adatok hiánya akadályozza 
a valódi okok átfogó elemzését. Bizonyos jelek 
azonban arra mutatnak, hogy a felkeresett tagálla -
mok közül néhányan megkezdték a szisztematikus 
adatgyűjtést.
VII
A Bizottság 2010 óta számos intézkedést hajtott végre 
A jogalkotási intézkedések a közbeszerzési irányel -
vek felülvizsgálatát, valamint olyan, a közbeszerzési 
rendszerekre vonatkozó konkrét feltételeknek a part -
nerségi megállapodásokba történő beemelését jelen -
tették, amelyeket a tagállamoknak legkésőbb 2016-ig 
teljesíteniük kell. A Bizottság ezenkívül 2013-ban belső 
technikai munkacsoportot hozott létre és belső cse -
lekvési tervet dolgozott ki. A cselekvési terv legtöbb 
intézkedését azonban még nem hajtották végre teljes 
egészében. A tagállamok csak a közelmúltban kezdtek 
átfogó intézkedéseket tenni a hibák előfordulásának 
megelőzése érdekében.
Összefoglaló 09
VIII
A Számvevőszék a következő ajánlásokat teszi:
a) i)  a Bizottság hozzon létre a szabálytalanságo -
kat tartalmazó, a közbeszerzés során előfor -
duló hibák érdemi elemzéséhez alapként 
használható adatbázist. Megfelelő, a saját 
adatbázisából származó és a tagállamok által 
rendelkezésre bocsátott adatokból kiindulva 
elemezze átfogóan a kohéziós politika terü -
letén felmerülő közbeszerzési hibák gyakori -
ságát, súlyosságát és okait. A Bizottság ezt az 
elemzést az új irányelvek által előírt közbe -
szerzési jelentés részeként tegye közzé;
ii)  a tagállamok illetékes hatóságai fejlesszenek 
ki saját adatbázisokat a kohéziós politika 
területén felmerülő szabálytalanságokról, 
ideértve a közbeszerzési szabálytalanságokat 
is, és elemezzék azokat, valamint működjenek 
együtt a Bizottsággal ezen adatoknak a Bizott -
ság munkáját elősegítő formában és időben 
történő átadása terén;
b) amennyiben a közbeszerzésre vonatkozó előze -
tes feltételrendszert 2016 végéig nem teljesítik, 
a Bizottság hatáskörével élve következetesen 
függessze fel az érintett tagállamoknak folyósított 
kifizetéseket mindaddig, ameddig azok nem orvo -
solták a hiányosságokat;
c) a Bizottság tegye naprakésszé és hozza nyilvános -
ságra a közbeszerzéssel kapcsolatos belső cse -
lekvési tervét. A haladásról évente számoljon be. 
Ennek érdekében a Bizottság javítsa a vonatkozó 
közbeszerzési kérdésekkel foglalkozó szervezeti 
egységei közötti koordinációt;d) a Bizottság hozzon létre magas szintű csoportot, 
amely vezető szerepet vállal a közbeszerzési hibák 
problémájának kezelésében, és gondoskodik az in -
tézkedések következetes végrehajtásáról a Bizott -
ság valamennyi szervezeti egységénél. A csoport -
nak a közbeszerzés javításának, és szükség esetén 
egyszerűsítésének szószólójaként kell fellépnie;
e) a Bizottság szabjon ki pénzügyi korrekciókat 
minden olyan esetben, amikor megállapítja, hogy 
egy tagállam első szintű ellenőrzéseinek eredmé -
nyessége nem kielégítő, valamint a közbeszerzési 
irányelvek megsértésekor szükség esetén kezde -
ményezzen kötelezettségszegési eljárásokat;
f) a Bizottság jobban használja ki az informatikai 
fejlesztések által nyújtott lehetőségeket, beleértve 
az e -közbeszerzés, az adatbányászati eszközök, va -
lamint az ezekhez kapcsolódó bevált gyakorlatok 
előmozdítását;
g) a tagállamok jobban használják ki az e -közbeszer -
zés és az adatbányászati eszközök által nyújtott 
lehetőségeket.
10
 Bevezetés
01 
Az uniós közbeszerzési politika kulcs -
fontosságú eszköz az egységes piac 
létrehozásában, valamint az Európa 
2020 stratégia szerinti intelligens, fenn -
tartható és inkluzív növekedés megva -
lósításához, és egyúttal a közforrások 
leghatékonyabb felhasználásának biz -
tosításához1. A közkiadások hatékony -
ságának javítása és az értékarányosság 
megvalósítása fontos kormányzati 
célok. Számos kormányzati szinten ve -
zettek be szabályokat a közpénzeknek 
a közbeszerzések során történő lehető 
legjobb felhasználásának biztosítása 
érdekében. Az 1. ábra  bemutat néhány 
sarokszámot. 1. ábraAz uniós közbeszerzések néhány sarokszáma
Az összes közkiadás 2011-ben kivitelezésre,
árukra és szolgáltatásokra
(azaz a tagállamok GDP-jének mintegy 20%-a)2 406 milliárd euró
A közbeszerzések uniós szabályozásának
köszönhető becsült éves megtakarítás
(2014-es adat)6,4–35,5 milliárd euró
A közbeszerzési piac teljes körű
egységesítésével elérhető becsült
további éves megtakarítás36,5–66,5 milliárd euró
Forrás: Európai Parlament és Európai Bizottság2.1 „EURÓPA 2020: Az intelligens, 
fenntartható és inkluzív 
növekedés stratégiája”, 
COM(2010) 2020 végleges, 
2010. március 3.
2 Lásd: A Belső Piaci és 
Szolgáltatási Főigazgatóság 
2014. augusztus 1-jei éves 
áttekintése a 2013-as 
közbeszerzések 
végrehajtásáról, a PwC, ICF 
GHK és Ecorys 2014. februári, 
„SMEs’ access to public 
procurement markets and 
aggregation of demand in the 
EU” (A kkv -k hozzáférése 
a közbeszerzési piacokhoz és 
a kereslet aggregálása az 
Unióban) című, az Európai 
Bizottság számára készített 
tanulmánya, valamint az 
Európai Parlament 
Kutatószolgálatának 2014. 
szeptemberi, „The Cost of 
Non -Europe in the Single 
Market, IV - Public 
Procurement and 
Concessions” (Az európai 
szintű cselekvés hiányából 
fakadó költség az egységes 
piacon, IV – Közbeszerzés és 
koncessziók) című, PE 536.355 
tanulmánya.
11 Bevezetés
02 
Az uniós közbeszerzési szabályok célja 
többek között az Európai Unió műkö -
déséről szóló szerződésben (EUMSZ) 
szereplő alapelvek és alapvető szabad -
ságok érvényesülésének biztosítása 
(lásd: 2. ábra )3. Ez egyúttal növeli 
a versenyt és a határokon átnyúló 
kereskedelmet, ami jobb értékará -
nyosságot eredményez a közigazgatási 
szervek számára és egyúttal az ellátó 
ágazatok termelékenységét is növeli, 
továbbá javítja a kkv -k számára az 
ezeken a piacokon történő részvételt 
és e piacok elérését. Összefoglalva, 
a szabályok célja az egységes piac tá -
mogatása, a verseny ösztönzése és az 
értékarányosság érvényre juttatása.03 
Ez a jelentés a kohéziós szakpolitikai 
terület uniós kiadásaihoz kapcsolódó 
közbeszerzések terén megfigyelhető 
folyamatosan magas hibaszintet, azaz 
a szabályok nem teljes mértékben 
történő betartását vizsgálja. A jelen -
tés különösen arra koncentrál, hogy 
a Bizottság és tagállamok megfelelő és 
eredményes intézkedéseket hajtanak -e 
végre a probléma kezelésére5.2. ábraKözbeszerzési alapelvek
Közbeszerzési
alapelvek
Egyenlő bánásmód és megkülönböztetés-mentesség
A potenciális szállítókat egyenlő módon kell kezelni.Kölcsönös elismerés
más tagállamok képesítéseit és előírásait egyenértékűnek kell tekinteni.Arányosság
A közbeszerzési eljárásoknak és döntéseknek arányosaknak kell lenniük.Átláthatóság
A szerződéskötési eljárásoknak átláthatóknak kell 
lenniük és a szerződéskötési lehetőségeket a lehető 
legszélesebb körben közzé kell tenni.
Forrás: Európai Számvevőszék, egy európai bizottsági dokumentum alapján4.3 Az áruk (az EUMSZ 28. cikke) és 
szolgáltatások (56. cikk) 
szabad áramlása, 
a letelepedés szabadsága 
(49. cikk), a szolgáltatásnyújtás 
szabadsága, 
megkülönböztetés -mentesség 
és egyenlő bánásmód, 
arányosság, átláthatóság és 
kölcsönös elismerés (18. és 
53. cikk).
4 A Bizottság értelmező 
közleménye a közbeszerzési 
szerződésekről szóló 
irányelvek által nem, vagy csak 
részben szabályozott 
közbeszerzési eljárásokra 
alkalmazandó közösségi jogról 
(HL C 179., 2006.8.1., 2. o.).
5 Lásd: a Számvevőszék 2014-es 
állapotfelmérése: „Az uniós 
pénzeszközök 
leghatékonyabb felhasználása: 
állapotfelmérés az uniós 
költségvetési 
pénzgazdálkodást fenyegető 
kockázatokról” ( http://eca.
europa.eu ).
12 Bevezetés
Az uniós közbeszerzési 
keretek
04 
Az uniós közbeszerzési keretek a Keres -
kedelmi Világszervezet (WTO) kereté -
ben a közbeszerzésekre vonatkozóan 
kötött, számos tagország által aláírt 
többoldalú megállapodáson, a köz -
igazgatási szervek által végzett áru- és 
szolgáltatásbeszerzéseket szabályozó 
Kormányzati Beszerzési Megállapodá -
son (GPA)6 alapul, amelynek alapelvei 
a nyitottság, átláthatóság és a meg -
különböztetésmentesség. A  3. ábra  
mutatja be a közbeszerzés irányítási 
struktúráját.05 
Az Unión belül a közbeszerzést az 
uniós közbeszerzési irányelvek szabá -
lyozzák, amelyek a közigazgatási szer -
vek által a nagy értékű beszerzések 
során követendő közös szabályokat és 
eljárásokat határoznak meg7. A szabá -
lyok célja annak biztosítása, hogy az 
egységes piacon bármely gazdasági 
társaság részt vehessen az állami szer -
ződések megszerzése iránti verseny -
ben. Ezek a szabályok az Unió egészére 
vonatkoznak, függetlenül attól, hogy 
a beszerzést teljes egészében tagálla -
mi forrásból vagy uniós pénzeszközök 
közreműködésével finanszírozzák. Az 
uniós irányelvek az Európai Gazdasági 
Térségben is érvényesek.3. ábraA közbeszerzés irányítási struktúrája
Forrás: Európai Számvevőszék. Tagállam-speciﬁkus:
     -   Nemzeti
     -   Regionális     -   Alapspeciﬁkus szabályok  Európai Unió  Kereskedelmi Világszervezet (WTO)
Közbeszerzési jogszabályok
és előírásokKözbeszerzési 
irányelvekEgyezmény
a közbeszerzésről6 2015 elején a GPA -ban részes 
felek száma 15, amelyek 
összesen 43 WTO -tagot 
tömörítenek. További 28 
WTO -tag megfigyelőként vesz 
részt a GPA -bizottságban. 
Ezek közül 10 tag esetében 
folyamatban van azok 
csatlakozása 
a megállapodáshoz.
7 Az Európai Parlament és 
a Tanács 2004. március 31-i 
2004/18/EK irányelve az építési 
beruházásra, az 
árubeszerzésre és 
a szolgáltatásnyújtásra 
irányuló közbeszerzési 
szerződések odaítélési 
eljárásainak összehangolásáról 
(HL L 134., 2004.4.30., 114. o.) 
és az Európai Parlament és 
a Tanács 2004. március 31-i 
2004/17/EK irányelve a vízügyi, 
energiaipari, közlekedési és 
postai ágazatban működő 
ajánlatkérők beszerzési 
eljárásainak összehangolásáról 
(HL L 134., 2004.4.30., 1. o.). 
Ezeket a jogszabályokat 
felülvizsgált irányelvek és 
a koncessziók odaítéléséről 
szóló új irányelv fogják 
felváltani, amelyeket 2014. 
április 17-én hirdettek ki és 
2017. április 18-ig kell átültetni 
(67. bekezdés). A védelmi 
jellegű és a közérdekű 
szolgáltatásokra vonatkozó 
szerződésekre más szabályok 
érvényesek.
13 Bevezetés
06 
Mint a többi irányelv esetében, a tagál -
lamoknak az uniós közbeszerzési irány -
elveket is végre kell hajtaniuk, azaz át 
kell ültetniük a nemzeti jogrendjükbe. 
Ezek az irányelvek az előírások minimá -
lis szintjét határozzák meg és egyenlő 
versenyfeltételeket segítenek kialakíta -
ni, ugyanakkor lehetővé teszik a tag -
államoknak nemzeti sajátosságaik és 
igényeik figyelembe vételét. A tagálla -
mok bizonyos tekintetben szigorúbb 
vagy részletesebb előírásokat tartal -
mazó jogszabályokat fogadhatnak el. 
A tagállamoknak ezenkívül jelentős 
mozgásterük van az uniós szabályok 
teljesítését biztosító adminisztratív 
szabályok terén.
07 
Nem minden közbeszerzés tartozik az 
uniós közbeszerzési irányelvek hatálya 
alá. Az uniós közbeszerzési irányelvek 
alsó értékhatárokat írnak elő8, és az ez 
alatti szerződésekre csak a tagállami 
szabályok vonatkoznak. Az ajánlattéte -
li eljárásoknak azonban minden eset -
ben meg kell felelniük a Szerződésben 
foglalt alapelveknek (lásd: 2. ábra ).08 
Az uniós irányelvek hatálya alá tar -
tozó ajánlattételi felhívásokat online 
közzé kell tenni a „Tender Electronic 
Daily” adatbázisban (TED). A TED 
adatbázisban közzétett ajánlattételi 
felhívásoknak a bruttó hazai termék -
hez (GDP) viszonyított aránya mutatja, 
hogy az Unióban mennyire elterjedt 
a közbeszerzés alkalmazása. 2012-ben 
a TED -ben közzétett ajánlattételi fel -
hívások összértéke az Unió GDP -jének 
3,1%-át tette ki9. Egyes tagállamokban 
a 3,1%-os átlagnál kisebb a közbe -
szerzési értékhatár feletti ajánlattételi 
felhívások aránya, például Németor -
szágban (1,1%), Ausztriában (1,5%), 
Írországban (1,5%) és Luxemburgban 
(1,6%). A Bizottság felvette a kapcsola -
tot Németországgal az eltérés okainak 
megállapítása érdekében10.
Kohéziós politika és 
közbeszerzés
09 
A 2007–2013-as programozási időszak -
ra 349 milliárd eurót különítettek el 
a kohéziós politika területre az Európai 
Regionális Fejlesztési Alapon (ERFA), 
a Kohéziós Alapon (KA) és az Európai 
Szociális Alapon (ESZA) keresztül. 
A 2014–2020-as időszakra elkülönített 
összeg 367  milliárd  euró11.
8 A 2014. január 1. és 2015. 
december 31. között érvényes 
leggyakoribb értékhatárok az 
alábbiak: 5 186 000 euró 
kivitelezési munkák, valamint 
134 000 euró szolgáltatások és 
áruk beszerzése esetén. 
A közműszolgáltatókra és 
a központi szint alatti 
ajánlatkérőkre más 
értékhatárok vonatkoznak.
9 Lásd: a Belső Piaci 
Főigazgatóság gazdasági 
elemzések és elektronikus 
közbeszerzés részlege által 
2014. november 12-én 
közzétett 2012-es 
közbeszerzési mutatók.
10 A Tanács 2014. július 8-i 
ajánlása Németország 2014. 
évi nemzeti 
reformprogramjáról és 
Németország 2014-re 
vonatkozó stabilitási 
programjának tanácsi 
véleményezéséről (HL C 247., 
2014.7.29., 20. o.).
11 A gazdasági, társadalmi és 
területi kohézióra vonatkozó 
kötelezettségvállalási 
előirányzatok, folyó áron. 
Forrás:  A 2014–2020-as 
többéves pénzügyi keret és az 
Unió 2014-es költségvetése, 
Európai Bizottság.
Forrás:  Európai Számvevőszék.
14 Bevezetés 4. ábraA kohéziós politikában és a közbeszerzésben szerepet játszó szervezetek
EURÓPAI
BIZOTTSÁG
TAGÁLLAMOK
PROJEKTEK
SZINTJERegionális
Politikai FőigazgatóságBelső Piaci
FőigazgatóságA kohéziós politika kereteiA közbeszerzés
jogi keretei
ERFA és
Kohéziós Alap
VégrehajtásFoglalkoztatási
Főigazgatóság
ESZAUniós
közbeszerzési
irányelvek
xxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxPályázatok,
építési beruházások, áruk és szolgáltatásokVégrehajtásnyomonkövetése
AlkalmazásInformációkközbeszerzésihibákrólInformációk
közbeszerzési
hibákról Kb. jognak való megfelelés ellenőrzése
Kb. jognak való megfelelés ellenőrzéseKb. jognak való 
megfelelés 
ellenőrzéseKb. jognak való 
megfelelés 
ellenőrzése
Irányító, igazoló és ellenőrző hatóságokTagállami irányító 
és ellenőrző 
szervek
Kedvezményezett, pl. minisztérium, 
állami vállalatokNemzeti/ 
regionális/ 
alapspeciﬁkus
kb. szabályok
Forrás: Európai Számvevőszék.
15 Bevezetés
10 
A kohéziós politika keretében végre -
hajtott uniós kiadásokért a Bizottság 
és a tagállamok megosztottan viselik 
a felelősséget (lásd: 4. ábra  és I. mel -
léklet ). E források jelentő részét, külö -
nösen az ERFA és a KA esetében közbe -
szerzés útján költik el. A Számvevőszék 
által az e három alappal kapcsolatban 
ellenőrzött tranzakciók közel felében 
volt egy vagy több közbeszerzés.
11 
A tagállamok számos közigazgatási 
szerv, például a legfőbb ellenőrző 
intézmények bevonásával saját irányí -
tási és ellenőrzési keretrendszereket 
működtetnek a nemzeti és uniós közki -
adások kezelésére.A közbeszerzési eljárások 
működése
12 
A projekt kezdeti előkészítését és 
a szükségletek felmérését követően 
a közbeszerzési eljárások három fő 
szakaszból állnak, melyek mindegyi -
ke több lépésből tevődik össze (lásd: 
5. ábra ).5. ábraA közbeszerzési eljárások fő szakaszai
ElőkészítésVégleges átadás-
átvételi jelentés
Esetleges problémák megoldásaSzerződésmódosítás 
stb.Vállalkozók kiﬁzetése
A szerződések
kezeléseSzerződés aláírása és értesítés a szerződés odaítéléséről
Ajánlatok bontása, értékelése és
elbírálásaPályázat közzététele
Kiválasztási/odaítélési kritériumok meghatározásaPályázati dokumentáció 
elkészítése
Eljárás típusának kiválasztásaSzükségletek felmérése ProjektelőkészítésPályáztatási eljárásPályáztatást 
megelőző szakasz
Forrás: Európai Számvevőszék.
16 Bevezetés
13 
Az egyes szakaszok részletes lépései 
az alkalmazott közbeszerzési eljárástól 
függően változhatnak (az 1. háttérma -
gyarázat  írja le a főbb eljárástípuso -
kat). A szerződéseket a legalacsonyabb 
árat tartalmazó, vagy a gazdaságilag 
legelőnyösebb ajánlatnak lehet odaí -
télni. A szerződések többségét (70%) 
ez utóbbi feltétel alapján ítélik oda12.
A közbeszerzési eljárások hat fő típusa a 2014-es irányelvek szerint
Nyílt eljárás:  A leggyakrabban, az összes odaítélt szerződés 51%-ában alkalmazott típus. Az ajánlatok a mega -
dott határidőig kell benyújtani, és minden befogadott ajánlatot értékelnek13.
Meghívásos eljárás:  az érdeklődő ajánlattevőket először felkérik képességeiket igazoló részvételi jelentkezé -
sük benyújtására, majd az ajánlatkérő kiválasztja azon társaságok körét, amelyek ajánlatot tehetnek.
Versenypárbeszéd:  Ezt a módszert összetettebb beszerzések esetében alkalmazzák. Az eljárás során az 
ajánlatkérő és a potenciális szállítók közötti párbeszéd keretében azonosítják és határozzák meg az aján -
latkérő szükségleteinek kielégítésére vagy céljainak elérésére szolgáló legjobb jogi és/vagy pénzügyi 
projektkonstrukciót.
Tárgyalásos versenyeljárás:  Az ajánlattételi felhívás és egy előzetes értékelés után az ajánlatkérő felkéri a ki -
választott gazdasági szereplőket egy első ajánlat benyújtására. Ezután az ajánlatkérő tárgyalás útján törekszik 
az első és azt követő ajánlatok tartalmának javítására, a végleges ajánlat kivételével.
Közzététel nélküli tárgyalásos eljárást csak kis számú, előre meghatározott esetben lehet alkalmazni. Itt az 
ajánlatkérő egy vagy több szállítóval kezd szerződési tárgyalásokat.
Innovációs partnerség:  Az ajánlatkérő a szállítókat hirdetés útján választja ki, és tárgyalásos megközelítés -
sel kéri fel őket egy olyan igény kielégítésére szolgáló innovatív kivitelezési munkákkal, áruszállítással vagy 
szolgáltatásnyújtással kapcsolatos ötletek benyújtására, amely igényre vonatkozóan nincs meglévő „termék” 
a piacon. Az ajánlatkérő egynél több szállítóval köthet ilyen partnerséget.
13 Lásd: a Belső Piaci és Szolgáltatási Főigazgatóság 2014. augusztus 1-jei éves áttekintése a 2013-as közbeszerzések végrehajtásáról.1. háttérmagyarázat12 A PwC, a London Economics 
és az Ecorys által az Európai 
Bizottság számára készített 
„Public Procurement in 
Europe, Cost and 
effectiveness„ (Közbeszerzés 
Európában, költségek és 
hatékonyság) című tanulmány, 
5. o.
17
 Az ellenőrzés hatóköre 
és módszere
14 
A Számvevőszék megvizsgálta, hogy 
a Bizottság és a tagállamok megfelelő 
és eredményes intézkedéseket tesz -
nek-e a kohézió területén jelentkező 
közbeszerzési hibák problémájának 
kezelésére, és az alábbi kérdések meg -
válaszolására tett kísérletet:
a) A Bizottság és a tagállamok 
elemezték a közbeszerzési hibák 
problémáját a kohéziós politika 
területén?
b) A Bizottság és a tagállamok megfe -
lelő intézkedéseket tettek a prob -
léma kezelésére és az intézkedések 
eredményesek voltak?
15 
Az ellenőrzés a Számvevőszék 2009 és 
2013 közötti, a megbízhatósági nyilat -
kozathoz kapcsolódó ellenőrzéseinek 
eredményeire terjedt ki, és figyelembe 
vette a Bizottság és a tagállamok által 
2009 és 2014 között a közbeszerzési 
szabályok megsértésének kezelését 
célzóan tett intézkedéseket.16 
Az ellenőrzési megállapítások alapjául 
a következők szolgáltak:
a) a vonatkozó bizottsági dokumen -
tumok elemzése;
b) interjúk a Bizottság tisztviselőivel;
c) 27 tagállam (Horvátország nélkül) 
az ERDA, ESZA és KA operatív 
programokért felelős 115 ellenőrző 
hatósága körében végzett felmé -
rés, amelyből 69 hatóság adott 
választ. A felmérés fő célkitűzése 
a közbeszerzési keretrendszerrel, 
az észlelt közbeszerzési hibákkal, 
valamint a tagállami szinten tett 
megelőző és helyesbítő intézkedé -
sekkel kapcsolatos információgyűj -
tés volt;
d) négy olyan tagállamban tett láto -
gatás (Cseh Köztársaság, Spanyol -
ország, Olaszország és Egyesült 
Királyság), amelyekben a megbíz -
hatósági nyilatkozattal kapcsolatos 
2009 és 2013 közötti számvevő -
széki ellenőrzések nagy számú 
közbeszerzési hibát tártak fel;
e) az elektronikus közbeszerzés alkal -
mazására összpontosító látogatás 
Cipruson;
f) az Unió tagállamai 28 legfőbb 
ellenőrző intézményének küldött 
rövid felmérés, amelyek közül 18 
intézmény válaszolt.
17 
Amennyiben erre lehetőség adódott, 
az ellenőrzés próbált olyan jó gyakor -
latokat azonosítani, amelyeket meg 
lehet osztani a tagállamok között.
18
 Észrevételek
18 
Az észrevételeket két szakaszban 
tárgyaljuk:
a) az első szakasz bemutatja a Szám -
vevőszék közbeszerzéshez kapcso -
lódó, az ERFA-, KA- és ESZA -for-
rásokra vonatkozó 2009–2013-as 
ellenőrzéseinek megállapításait 
és megvizsgálja, hogy a Bizottság 
és a tagállamok szilárd elem -
zési alapokkal  rendelkeznek -e 
a közbeszerzési hibák forrásainak 
megértéséhez;
b) a második szakasz leírja a Bizott -
ság és a tagállamok által az elmúlt 
években hozott intézkedéseket , 
és lehetőség szerint értékeli azok 
eredményességét.A közbeszerzési hibákra 
vonatkozóan a Bizottság 
és a tagállamok csak 
korlátozott mértékben 
végeznek módszeres 
elemzést
A kohéziós politika ter ületén 
még mindig jelentős 
hibaforrás a közbeszerzési 
szabályok megsértése
Mi minős ül hibának?
19 
Az uniós és/vagy tagállami közbeszer -
zési szabályok be nem tartása hibának 
minősül. E jelentés alkalmazásában há -
rom hibatípust különböztetünk meg, 
ezeket az 1. táblázat  mutatja be.1. táblázatA jelentésben alkalmazott hibatípusok példákkal1
Hibatípus Leírás Példák
SúlyosA szabályok súlyos megsértése, amelynek következ -
tében sérül a verseny és/vagy nem a legjobb ajánlatot 
tevőknek ítélik oda a szerződéseketa.  közvetlen odaítélés – a szerződést annak ellenére közbeszerzési eljárás 
nélkül ítélték oda, hogy közbeszerzést kellett volna lefolytatni;
b.  jelentős és/vagy előre látható többletmunkákat vagy -szolgáltatásokat 
annak ellenére közbeszerzési eljárás nélkül ítélték oda, hogy közbeszer -
zést kellett volna lefolytatni;
c.  jogszabályba ütköző kiválasztási/odaítélési kritériumok vagy a kritériu -
mok helytelen alkalmazása, amelyek döntő módon hatottak az eljárás 
kimenetelére.
JelentősA szabályok jelentős megsértése, de vélelmezhető, 
hogy a szerződéseket a legjobb ajánlatot tevőknek 
ítélték odaa.  jogszabályba ütköző kiválasztási/odaítélési kritériumok vagy a kritéri -
umok helytelen alkalmazása, amelyek nem hatottak döntő módon az 
eljárás kimenetelére;
b.  nem minden kiválasztási/odaítélési kritériumot tettek közzé a pályázati 
dokumentációban;
c.  a verseny korlátozása sürgősségre történő indokolatlan hivatkozás miatt.
KisebbKevésbé súlyos, gyakran formai hibák, amelyek nem 
befolyásolják hátrányosan a verseny szintjéta.  a szerződés odaítéléséről szóló hirdetmény késedelmes közzététele vagy 
a közzététel elmulasztása;
b. a hirdetményt nem teszik közzé az Unió Hivatalos Lapjában.
1  Az itt súlyosként leírt hibák a Számvevőszék megbízhatósági nyilatkozatában „számszerűsíthető” hibaként jelennek meg. Ezek a hibák hozzá -
járulnak a Számvevőszék által becsült hibaarányhoz. Lásd: A Számvevőszék 2013-as éves jelentése, 1.1. melléklet (HL C 398., 2014.11.12.).
Forrás: Európai Számvevőszék.
19 Észrevételek
A Számvevőszék által 
a megbízhatósági 
nyilatkozathoz kapcsolódóan 
2009 és 2013 között feltárt 
hibák
20 
A 2009–2013-as időszakban az éves 
megbízhatósági nyilatkozathoz kap -
csolódóan a Számvevőszék több mint 
1400, az ERFA, KA és ESZA keretében 
az uniós költségvetésből társfinanszí -
rozott tranzakciót14 vizsgált, amely ma -
gában foglalta közel 700 kapcsolódó 
közbeszerzési eljárás ellenőrzését is. 
A projektek mintegy 40%-ában derült 
fény közbeszerzéshez kapcsolódó 
hibákra. Összesen közel 590 hibát tár -
tunk fel. A  6. ábra  mutatja be a hibák 
súlyosság szerinti eloszlását.21 
A súlyos hibák az ERFA és KA esetében 
a Számvevőszék által becsült hiba -
arány 48%-át tették ki, míg az ESZA 
esetében ugyanez az arány 16% volt 
a 2009–2013-as időszakban. A  súlyos  
hibák legnagyobb, 70%-os aránya az 
ERFA -nál figyelhető meg. Ez részben 
annak tudható be, hogy az ERFA- és 
a KA -programok általában nagyobb 
infrastrukturális projekteket tartalmaz -
nak, amelyek esetében a szerződé -
seket gyakran nyilvános pályáztatási 
eljárások során ítélik oda15. A II. mel -
léklet  részletesen leírja a hibák 
arányát az ERFA, KA és ESZA szerinti 
megoszlásban.6. ábraA Számvevőszék megbízhatósági nyilatkozathoz kapcsolódó 2009–2013-as 
ellenőrzései során a kohéziós politika terén feltárt hibák megoszlása súlyosság szerint
Forrás: Európai Számvevőszék.14 Általában egy tranzakció egy 
projektre vonatkozik. Bizonyos 
esetekben azonban egy 
projekthez több tranzakció is 
tartozhat.
15 Az ESZA által társfinanszírozott 
projektek gyakran olyan 
szolgáltatásokat, mint pl. 
oktatási és szakképzési 
szolgáltatásokat is 
tartalmaznak, amelyek nem 
tartoznak teljes egészében az 
irányelv hatálya alá (a 2004/18/
EK irányelvnek a közös 
közbeszerzési szószedetről 
(CPV) szóló 2195/2002/EK 
európai parlamenti és tanácsi 
rendelet módosításáról és 
a közbeszerzési eljárásokról 
szóló 2004/17/EK és 2004/18/
EK európai parlamenti és 
tanácsi irányelvnek a CPV 
felülvizsgálata tekintetében 
történő módosításáról szóló, 
2007. november 28-i 
213/2008/EK bizottsági 
rendeletet (HL L 74., 2008.3.15., 
1. o.) VII. melléklete által 
módosított IIB. melléklete).
Kisebb hibák (22%)
Jelentős hibák (49%)Súlyos hibák (29%)
20 Észrevételek
22 
A beszerzések minden szakaszában 
merültek fel hibák, de súlyos hibákat 
legnagyobb arányban a pályáztatást 
megelőző szakaszban tártunk fel:
a) A pályáztatást megelőző szakasz -
ban  feltárt 87 hiba közül a legtöbb, 
71 (82%) minősült súlyosnak . Az 
ajánlatkérők teljes mértékben 
kikerülték a beszerzési eljárásokat 
és közvetlenül ítéltek oda szerző -
déseket olyan esetekben, amikor 
közbeszerzést kellett volna kiírni, 
kisebb ajánlatkérésekre bontották 
fel a szerződéseket az értékhatár 
túllépését elkerülendő, illetve nem a megfelelő eljárásokat alkalmaz -
ták. Számos, ilyen módon közvet -
lenül odaítélt szerződés inkább 
szolgáltatásnyújtása, mintsem 
építési beruházásra vonatkozott 
(lásd: 2. háttérmagyarázat ).
b) A pályáztatási szakaszban  a leg -
több súlyos  hiba a specifikációk 
és a kiválasztási/odaítélési krité -
riumok alkalmazása terén merült 
fel. A közzétételi és átláthatósági 
követelményekkel kapcsolatos 
hibák tették ki a hibák legnagyobb 
részét (186 az 587-ből), és ezek 
egyharmada minősült jelentősnek  
(lásd: 3. háttérmagyarázat ).
Példa súlyos hibára, ahol egyáltalán nem volt közbeszerzés
Egy lengyelországi ERFA -projekt célja egy jelentősebb város elkerülő útjának megépítése volt, és az ajánlat -
kérő az építész által ellátott „szerzői felügyeletre” vonatkozó szerződést ítélt oda tárgyalásos eljárással egy 
gazdasági szereplőnek16. Ebben az esetben nyílt vagy meghívásos eljárást kellett volna alkalmazni, hogy meg -
valósuljon a több ajánlattevő közötti verseny. A szerződés értéke hozzávetőlegesen 300 000 euró volt.
16 A „szerzői felügyelet” garantálja a projekt pontos végrehajtását, az építészeti, technológiai, stilisztikai és építési szabályoknak és normáknak 
történő megfelelést, valamint a projekt üzembe helyezéséhez szükséges projektdokumentáció elkészítését.
Példa jelentős hibára, ahol nem tartották be a közzétételi és átláthatósági 
követelményeket
A Cseh Köztársaságban  egy, a Kohéziós Alapból körülbelül 
87 millió euróval támogatott autópálya -építési projekt esetében 
az ajánlatkérő az ajánlattételi felhívásban nem határozta meg 
a műszaki alkalmasságra vonatkozó minimális követelményeket. 
Ennek következtében nem tartották be az átláthatósági és köz -
zétételi követelményeket.
© A Cseh Köztársaság Közút- és Autópálya -kezelő Igazgatósága2. háttérmagyarázat 3. háttérmagyarázat

21 Észrevételek
c) A szerződéskezelés szakaszá -
ban  feltárt 74 hiba közül 31 (42%) 
minősült súlyosnak . Ezek a szer -
ződések tartalmának közbeszer -
zési eljárás nélküli módosításával, 
illetve kibővítésével kapcsolatos 
olyan esetek, ahol közbeszer -
zést kellett volna kiírni (lásd: 
4. háttérmagyarázat ).
23 
A III. melléklet  további információkat 
tartalmaz a pályáztatást megelőző 
szakaszban, valamint a pályáztatás 
és a szerződéskezelés különbö -
ző szakaszaiban előforduló hibák 
megoszlásáról.
24 
A vidékfejlesztés területén felmerülő 
hibák okaival foglalkozó számvevőszé -
ki különjelentés is hasonló képet fest. 
Jelentős számú közbeszerzési hiba 
merül fel a közvetlen odaítélés indo -
kolatlan alkalmazása, a kiválasztási és odaítélési kritériumok nem megfelelő 
alkalmazása, valamint az ajánlattevők -
kel szemben egyenlőtlen bánásmód 
miatt17.
Példa a szerződés tartalmának módosításával kapcsolatos súlyos hibára
Spanyolországban  egy hozzávetőlegesen 33 millió euró ERFA -támogatásban részesülő szennyvíztisztító 
létesítmény kivitelezési szerződését eredetileg megfelelően pályáztatták és ítélték oda. Ezt követően a szer -
ződéses munkák több mint felét más, eltérő technológiát, anyagokat és mennyiségeket felhasználó munkákra 
cserélték. Bár a projekt célja és végösszege nem változott, az elvégzett építési munkák lényegesen eltértek az 
eredeti pályázatban szereplőktől. Következésképpen a végleges munkálatok több mint felét a pályázati eljárás 
hatályán kívül végezték el.4. háttérmagyarázat17 23/2014. sz. különjelentés: 
„Hibák a vidékfejlesztési 
kiadásokban: a hibák okainak 
és kezelésének áttekintése” 
(http://eca.europa.eu ).
22 Észrevételek
A közbeszerzési hibáknak 
különféle okai vannak
Összetettség, az adminisztratív 
kapacitás hiánya és nem 
megfelelő tervezés
25 
Minden közbeszerzési rendszert 
bizonyos szintű összetettség jelle -
mez. A jogi és adminisztratív keretek 
jelenlegi összetettsége  azonban már 
problémát okoz. Az ellenőrzéshez 
kapcsolódóan végzett felmérésre 
választ adó 69 ellenőrző hatóság (lásd: 16. bekezdés) 90%-a szerint az orszá -
gukban alkalmazandó közbeszerzési 
jogi keretek a szükségesnél bonyolul -
tabbak. A felmérés megválaszolói sze -
rint a hibákat főként a jogszabályok, 
illetve iránymutatások nagy mennyi -
sége, azok gyakorlati alkalmazásának 
nehézsége, valamint a közbeszerzési 
eljárás lebonyolításával kapcsolatos 
szakértelem hiánya okozzák. A vá -
laszadók közel fele úgy vélte, hogy 
a közbeszerzési gyakorlatot főként az 
eljárások egyszerűsítésével lehetne 
javítani. Az 5. háttérmagyarázat  be-
mutatja az ellenőrzés során felkeresett 
egyik tagállamon belüli helyzetet.
Az összetettség és a nagy számú jogszabály problémája: egy tagállam példája
Az ellenőrzés során megkérdezett olaszországi  hatóságok a jogszabályok nagy száma és részletessége, va -
lamint a mind az ajánlatkérők, mind az érintett ajánlattevő társaságok számára előírt eljárások összetettsége 
miatt tartották bonyolultnak a közbeszerzésre vonatkozó jogszabályi kereteket. Ezenkívül a közbeszerzésről 
szóló fő olaszországi jogszabályt gyakran módosítják, nehezítve annak alkalmazását. Az olaszországi kor -
rupció elleni hatóság szerint a közbeszerzéshez kapcsolódó fő jogszabályok 2009 óta elfogadott alapvető 
módosításai mintegy 22 különböző jogi aktusban találhatók. A jogszabályok terjedelmét tovább növeli, hogy 
a közbeszerzésre alapspecifikus szabályok vonatkoznak, például a foglalkoztatásügyi minisztériumnak az ESZA 
által társfinanszírozott projektek határérték alatti szerződéseihez kapcsolódó közbeszerzésekre vonatkozó 
további rendelkezések meghatározásáról szóló határozata. 2014 júniusában olaszországi és bizottsági képvi -
selőkből álló munkacsoportot hoztak létre az egyszerűsítés támogatására a 2014-es uniós irányelvek nemzeti 
jogszabályokba történő átültetése keretében.5. háttérmagyarázat
26 
Az adminisztratív kapacitás  hiánya 
a szabályok ismeretének hiányára és 
a beszerzendő konkrét munkákhoz 
vagy szolgáltatásokhoz kapcsolódó 
technikai szakértelem hiányát egyaránt 
jelenti. Ez a probléma nem kizárólag 
az ajánlatkérőket, hanem az eljárások 
nyomon követéséért felelő hatósá -
gokat is érinti. A Számvevőszéknek a közbeszerzési hibák ellenőrzésével 
kapcsolatos tapasztalatai arra utalnak, 
hogy a szabályszerűségi problémák 
a meglévő szabályok hiányos alkalma -
zásához kapcsolódnak18. Az elírások, 
tévesztések is hibákhoz vezetnek. 
Erre a  6. háttérmagyarázat  mutat be 
példát az ellenőrzés során felkeresett 
egyik tagállamból.18 Lásd: a Számvevőszék 
4/2011. sz. véleménye 
a Bizottságnak a közbeszerzési 
politika modernizálásáról 
szóló zöld könyvéről 
(HL C 195., 2011.7.2., 1. o.) és 
„Az uniós pénzeszközök 
leghatékonyabb felhasználása: 
állapotfelmérés az uniós 
költségvetés pénzügyi 
irányítását fenyegető 
kockázatokról” című 
állapotfelmérésének 30. 
bekezdése és a beszerzéssel 
foglalkozó témánkénti 
ismertető 16. bekezdése 
(http://eca.europa.eu ).
23 Észrevételek
27 
A projektek és a pályáztatási eljárások 
nem megfelelő tervezése  is hibákat 
okoz, különösen a szerződéskezelési 
szakaszban végzett szerződésmó -
dosítások és szerződéskiterjesztések 
esetén.
A tagállamok esetenként 
helytelen ül ültetik át az uniós 
irányelveket
28 
Az uniós közbeszerzési irányelveket 
minden tagállamnak át kell ültetnie 
nemzeti jogszabályaiba. Amennyiben 
a Bizottság úgy véli, hogy az átültetés nem az irányelveknek megfelelően 
történt vagy a főbb alapelveket nem 
tartották be, kötelezettségszegési eljá -
rást kezdeményezhet19, majd az ügyet 
végül az Európai Bíróság elé viheti. 
A Bizottság a 2009–2013-as időszakban 
74 ilyen eljárást indított, amelyből 2014 
végéig 8 került az Európai Bíróság elé 
(a IV. melléklet  tartalmaz elemzést az 
eljárásokról tagállamonként és éven -
ként). Az ilyen helytelen alkalmazás/
átültetés is hibához vezethet (lásd: 
7. háttérmagyarázat ).
Az adminisztratív kapacitással kapcsolatos kihívások: példák egy tagállamból
Olaszországban az ajánlatkérők igen nagy száma tovább súlyosbítja azt a kockázatot, amely abból adódik, 
hogy számos ajánlatkérő nem rendelkezik megfelelő szakértelemmel. Mintegy 40 000 ajánlatkérőről van szó, 
illetve ez a szám az összes költséghely figyelembevételével a 70 000-et is elérheti. Áruk és szolgáltatások 
bizonyos speciális kategóriáinak esetében az olaszországi jogszabályok az ajánlatkérők számának jelentős 
csökkentését tervezik, ezáltal a közbeszerzési szakértelem kevesebb ajánlatkérőnél fog koncentrálódni.
Példa az irányelvek nemzeti jogba történő helytelen át ültetéséből eredő hibákra
Spanyolországban  a 2004-es irányelveknek a spanyol jogrendbe történő helytelen átültetése gyakori hibákat 
eredményezett a szerződések módosítása esetében. A spanyol hatóságok ezért úgy döntöttek, hogy a szerző -
désmódosítások költségei nem lesznek többé jogosultak uniós társfinanszírozásra. A spanyol hatóságok csak 
2012-ben, a jogszabályok módosítása után tették lehetővé bizonyos szerződésmódosítások támogathatóságát 
meghatározott körülmények esetén.6. háttérmagyarázat 7. háttérmagyarázat19 Az EUMSZ 258. cikke szerint 
a kötelezettségszegés azt 
jelenti, hogy egy tagállam 
a Szerződésekből eredő 
valamely kötelezettségét nem 
teljesíti.
24 Észrevételek
A jogszabályok értelmezése 
esetenként nem egységes
29 
Hibák a jogszabályi rendelkezések 
eltérő értelmezéséből is adódhatnak. 
Például:
a) A Cseh Köztársaságban a ható -
ságok arról számoltak be, hogy 
ugyanazt a problémát a különböző 
szervek – pl. irányító hatóságok, 
ellenőrző hatóságok, a legfőbb 
ellenőrző intézmény, közbeszerzési 
hivatalok, az Európai Bizottság – 
eltérően értelmezték, ami eltérő 
ellenőrzési eredményekhez és 
jogbizonytalansághoz vezetett.
b) Olaszországban az ajánlatkérők kö -
zött eltérő annak megítélése, hogy 
mi tekinthető olyan előre nem 
látható eseménynek, amely indo -
kolná egy szerződés közbeszerzési 
eljárás lefolytatása nélküli módo -
sítását. Ebből következik, hogy 
egyes nemzeti hatóságok szerint 
bizonyos szerződésmódosítások megfelelnek a nemzeti szabályok -
nak, míg az ellenőrző hatóságok és 
a Bizottság ugyanezeket a módo -
sításokat szabálytalannak tartják. 
Az ilyen esetekkel kapcsolatos 
hibák jelentős okai az olaszorszá -
gi pénzügyi korrekcióknak: 2010 
és 2012 között az ilyen korrekció 
értéke 8 millió euró körül moz -
gott. Az ellenőrzés időpontjában 
Olaszország nemzeti közbeszerzési 
cselekvési terve keretében dolgo -
zott a probléma megoldásán (lásd: 
65. bekezdés).
A tagállamok néha további 
szabályokkal bonyolítják a jogi 
kereteket
30 
Egyes tagállamok a nemzeti szabályo -
zás szintjén a közbeszerzés bizonyos 
szempontjaira az uniós irányelveken 
túlmutató szabályokat határoztak meg 
(lásd: 8. háttérmagyarázat ).
Példa az uniós irányelveken túlmutató tagállami közbeszerzési szabályokra
A Cseh Köztársaságban  a tagállami jogszabályok az uniós irányelvben szereplő 50%-kal szemben 20%-ban 
határozzák meg azt a határértéket, amennyivel előre nem látható körülmények esetén a szerződések módosít -
hatók. Míg a Cseh Köztársaság célja az átláthatóság növelése volt, egyes gazdasági szereplők és ajánlatkérők 
ezt szükségtelen bonyolításnak tekintették.8. háttérmagyarázat
25 Észrevételek
A közbeszerzés ter ületén 
a csalás is okozhat hibákat
31 
Az OECD szerint a kormányzati tevé -
kenységen belül a közbeszerzés a pa -
zarlás, a csalás és a korrupció veszélyé -
nek leginkább kitett terület, egyrészt 
összetettsége, másrészt a belőle eredő 
pénzmozgások nagysága, valamint 
a közszféra és a magánszektor közötti 
szoros kölcsönhatások miatt20.
32 
A tagállamok jogszabályi kötelezettsé -
ge, hogy negyedévente beszámoljanak 
a Bizottság számára a 10 000 eurót 
meghaladó értékű szabálytalansá -
gokról, feltüntetve a csalásgyanús 
eseteket21. Ezeket az információkat az 
Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) 
gyűjti össze a Bizottság nevében a sza -
bálytalanságkezelő rendszerén (IMS) 
keresztül. A tagállamok által bejelen -
tett információk a szabálytalanságok valamennyi típusára kiterjednek, 
beleértve a közbeszerzéshez kap -
csolódóakat is. A Bizottság ezen 
információk alapján készíti el az Unió 
pénzügyi érdekeinek védelméről és 
a csalás elleni küzdelemről szóló éves 
beszámolóját22.
33 
A kohéziós politika terén a 2007–2013-
as időszakban a tagállamok által 
az OLAF -nak bejelentett körülbelül 
12 000 szabálytalanság 38%-a kapcso -
lódott a közbeszerzéshez. A közbeszer -
zéshez kapcsolódó szabálytalanságok 
2%-ánál jelentették csalás gyanúját 
(lásd: 7. ábra ). A tagállamok csak na -
gyon kevés szabálytalanságot jelente -
nek be csalásként az OLAF -nak. Például 
Spanyolország és Franciaország 2007 
és 2013 között egyetlen közbeszerzés -
hez kapcsolódó szabálytalanságot sem 
jelentett be csalásként.7.  áb raA tagállamok által a Bizottság nevében eljáró OLAF -nak a 2007–2013-as programozási 
időszakban az IMS -rendszeren kereszt ül bejelentett szabálytalanságok
Forrás: OLAF.
Közbeszerzéssel kapcsolatos
szabálytalanságok 38%
ebből csalással érintettEgyéb szabálytalanságok 62%
ebből csalással érintett20 OECD Fighting corruption in 
the public sector: integrity in 
procurement (A korrupció 
elleni küzdelem a közszférában: 
tisztességes közbeszerzés) 
(www. oecd.org/gov/ethics/
integrityinpublicprocurement.
htm).
21 Az Európai Regionális 
Fejlesztési Alapra, az Európai 
Szociális Alapra és a Kohéziós 
Alapra vonatkozó általános 
rendelkezések megállapításáról 
szóló 1083/2006/EK tanácsi 
rendelet, valamint az Európai 
Regionális Fejlesztési Alapról 
szóló 1080/2006/EK európai 
parlamenti és a tanácsi rendelet 
végrehajtására vonatkozó 
szabályok meghatározásáról 
szóló, 2006. december 8-i 
1828/2006/EK bizottsági 
rendelet 28. cikke.
22 Lásd: a Bizottság 2014. 
július 17-i, „Az Európai Unió 
pénzügyi érdekeinek 
védelme – Csalás elleni 
küzdelem – 2013. évi éves 
jelentés” című jelentését 
(COM(2014) 474 final) kísérő 
2014. július 17-i, „Statistical 
evaluation of irregularities 
reported for 2013 Own 
Resources, Natural Resources, 
Cohesion Policy, Pre -accession 
and Direct expenditure” 
(A saját források, természeti 
erőforrások, kohéziós politika, 
előcsatlakozás és közvetlen 
kiadások alá tartozó, 2013-ban 
bejelentett szabálytalanságok 
statisztikai értékelése) 
című dokumentum 
(SWD(2014) 244 final), 67. oldal.
26 Észrevételek
34 
A Számvevőszék minden, csalás 
gyanújával érintett esetet bejelent az 
OLAF -nak. A Számvevőszék a 2009–
2013-as időszakban a kohéziós politika 
területén a megbízhatósági nyilat -
kozathoz kapcsolódó tevékenysége 
során 17 ilyen projektet jelentett az 
OLAF -nak, amelyek közül 6 kapcso -
lódik közbeszerzéshez. Az OLAF a 17 
projekt közül 10 esetében indított 
vizsgálatot, amelyből 5 kapcsolódik 
közbeszerzéshez.
A hibák tagállami szintű 
átfogó elemzését az 
egységes adatok hiánya 
akadályozza...
35 
A Számvevőszék annak megállapítá -
sára is törekedett, hogy a Bizottság és 
a tagállamok mélyrehatóan elemez -
ték-e a kohézió területén előforduló 
közbeszerzési hibák jellegét, súlyossá -
gát és okát. Rendszeresen kell a köz -
beszerzési hibák okának feltárására 
irányuló elemzéseket végezni ahhoz, 
hogy a Bizottság és a tagállamok 
a hibákat eredményesen korrigáló és 
megelőző intézkedéseket tudjanak 
tervezni és végrehajtani.36 
A közbeszerzési hibákkal kapcsolatos, 
tagállamon belüli adatok sok esetben 
számos intézmény között vannak 
szétszórva. Ezeket az adatokat nem 
osztják meg szisztematikusan a tag -
államon belüli olyan más szervekkel, 
akik bár nem vesznek közvetlenül 
részt az ERFA-, ESZA- és KA -források 
kezelésében, de mégis fontos szere -
pet játszanak azok felhasználásában, 
mint pl. a közbeszerzési jogszabályok 
megalkotásában részt vevő intéz -
mények. Ez növeli annak kockázatát, 
hogy bizonyos tagállamokban nem 
fog rendelkezésre állni a tendenciák -
ról és problémákról olyan átfogó kép, 
amely alapján megelőző intézkedé -
seket lehetne tenni. Olaszországban, 
a Cseh Köztársaságban és az Egyesült 
Királyságban minisztériumközi mun -
kacsoportokat hoztak létre e kockázat 
kezelésére (lásd: 82. bekezdés).
37 
Az ellenőrző hatóságok körében vég -
zett felmérésre választ adók is hasonló 
problémákat azonosítottak, mint ame -
lyeket a Számvevőszék a közbeszerzési 
hibák típusára és súlyosságára vonat -
kozó saját adatainak elemzése eredmé -
nyezett (lásd: 20. bekezdés). A tagálla -
mok azonban csak nagyon korlátozott 
mértékben végezték el a közbeszerzési 
hibák szisztematikus és átfogó elem -
zését ahhoz, hogy teljes körű képet 
kapjanak. Míg a felmérésre választ adó 
69 ellenőrző hatóság közül 60 nyilatko -
zott úgy, hogy elemzik a közbeszerzési 
hibákat, közülük mindössze 14 tudott 
strukturált adatokat megadni az elmúlt 
években feltárt közbeszerzési hibák -
ról. Ezek fele Olaszországban, míg 
a többiek Belgiumban, Lettországban, 
Litvániában, Hollandiában és Spanyol -
országban találhatók.
27 Észrevételek
38 
A Számvevőszék a következőket 
állapította meg a négy felkeresett 
tagállamban:
a) a kohéziós politikát végrehajtó 
tagállami hatóságok csak ritkán 
vizsgálták meg a hibák okait;
b) csak Olaszországban végeztek 
konkrétan a közbeszerzési hibákra 
összpontosító elemzést. Az ellen -
őrző hatóságok nemzeti koordiná -
ciós szerve elemezte az Olaszor -
szágban előforduló hibák fő okait, 
nevezetesen a szerződésmódosítá -
sokat és többletmunkákat.
39 
A tagállamokon belül előforduló köz -
beszerzési hibák jellegével és mértéké -
vel kapcsolatos megfelelően részletes 
és egységes adatok hiánya akadá -
lyozza a valódi okok átfogó és alapos, 
tagállami és uniós szintű elemzését.
40 
A 28 uniós legfőbb ellenőrző intéz -
mény közül 18 válaszolt a Számvevő -
szék felmérésére (lásd: 16. bekezdés) 
azzal kapcsolatban, hogy a kizárólag 
tagállami forrásokból finanszírozott 
közbeszerzési eljárások esetén több 
vagy kevesebb hiba fordul -e elő, mint 
az uniós társfinanszírozású eljárá -
sok esetén, illetve van -e egyáltalán 
jelentős eltérés. A válaszok megoszlása 
a következő:
a) 13 intézmény szerint „nincs jelen -
tős eltérés” az uniós forrásokból 
társfinanszírozott eljárásokhoz 
képest;b) 2 intézmény szerint a kizárólag 
tagállami forrásokból finanszíro -
zott közbeszerzési eljárások az 
uniós forrásokból társfinanszíro -
zott eljárásokhoz képest hajlamo -
sabbak a hibák előfordulására;
c) 3 intézmény nem nyilvánított vé -
leményt, mert vagy nem hasonlí -
tották össze a feltárt hibákat, vagy 
nem rendelkeznek a hibák előfor -
dulását jellemző megbízható mu -
tatóval, mivel ellenőrzéseik főként 
az odaítélt szerződések nemzeti 
finanszírozásához kapcsolódnak.
...de a felkeresett 
tagállamokban vannak jelek 
arra, hogy az adatgyűjtést 
elkezdték szisztematikusabb 
módon végezni
41 
Az ellenőrzés során felkeresett négy 
tagállamban:
a) Három tagállam – Olaszország, 
Cseh Köztársaság és Spanyolor -
szág – az elmúlt években adatbázi -
sokat hozott létre (lásd: 9. háttér -
magyarázat ). Az ilyen adatbázisok 
elősegíthetik az átfogóbb és 
rendszeresebb elemzést, jobb át -
tekintést adva a közbeszerzési hi -
bákról, ami a problémák kezelésére 
szolgáló megfelelő intézkedések 
kialakításának alapjául szolgálhat 
(lásd: 89. bekezdés).
b) Az Egyesült Királyságban még 
nem volt ilyen adatbázis. Az ERFA 
angliai irányító hatósága a 2014–
2020-as programozási időszakban 
tervezi a közbeszerzési hibákkal 
kapcsolatos részletes információk 
bevonását a vezetői információs 
rendszerébe.
28 Észrevételek
Közbeszerzési hibákat tartalmazó strukturált adatbázisok alkalmazása 
a tagállamokban
Olaszországban  az ERFA és ESZA ellenőrző hatóságok koordinációs szervezete kiegészítette általános ellenőr -
zési adatbázisát az összes közbeszerzési hibatípusra vonatkozó részletes adatokkal. Az adatbázis a 2010 óta 
feltárt összes ilyen hibát tartalmazza. Az adatbázis minden hibatípus és minden ellenőrző hatóság esetében 
tartalmazza a feltárt hibák számát a hozzájuk kapcsolódó esetleges pénzügyi korrekcióval együtt. Az olasz -
országi számvevőszék a szabálytalanságokat tartalmazó adatbázisát a közbeszerzés terén végzett kockázat -
elemzéshez is felhasználja.
A Cseh Köztársaságban  2013 óta az ellenőrző hatóság strukturált adatbázisban rögzíti a közbeszerzésre 
vonatkozó megállapításait, amelyeket elemzésekhez használ fel és az eredményeket más intézményekkel is 
megosztja.
Spanyolországban  az ellenőrző hatóság adatbázisa a 2007–2013-as időszak első éveitől kezdve részletes ada -
tokat tartalmaz a feltárt közbeszerzési hibákról. Az ellenőrzés időpontjában azonban ezt az adatbázist még 
nem használták az említett hibák jellegének részletekbe menő elemzésére.9. háttérmagyarázat
A Bizottság egyelőre még 
nem vizsgálja átfogóan 
és rendszerszinten 
a közbeszerzési hibákat
42 
A Számvevőszék megvizsgálta, hogy 
a Bizottság végez -e adatgyűjtést 
és adatbázis -építést a közbeszerzé -
si hibák elemzésének elősegítése 
érdekében.
43 
A Belső Piaci, Ipar-, Vállalkozás- és 
Kkv -politikai Főigazgatóság (DG 
GROW) a TED -adatbázis használatával 
kíséri figyelemmel a közbeszerzé -
sek tagállamok általi alkalmazására 
vonatkozó főbb mutatókat, mint pl. 
a közbeszerzési pályázatok értékének 
a GDP -hez viszonyított arányát, vagy 
az uniós szabályok szerinti közbeszer -
zésre fordított tagállami közkiadásokat 
(lásd: 8. bekezdés).44 
A Regionális és Várospolitikai Főigaz -
gatóság, valamint A Foglalkoztatás, 
a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befo -
gadás Főigazgatósága az alábbi négy 
forrásból kap információkat a kohéziós 
politika területén előforduló közbe -
szerzési hibákról:
a) a tagállamok ellenőrző hatóságai 
által a Bizottságnak benyújtott 
éves ellenőrzési jelentések23. A köz -
beszerzési hibákkal kapcsolatos 
információkat azonban nem olyan 
módon adják meg, amely alapján 
a Bizottság átfogó elemzést tudna 
végezni a hibákra vonatkozóan;
b) a Bizottság saját ellenőrzései, ame -
lyekben az ERFA/KA és az ESZA 
által társfinanszírozott projektek 
közbeszerzési hibáinak jellegét, 
súlyosságát és okait elemzik;
c) a tagállami hatóságokkal, külö -
nösen az ellenőrző hatóságokkal 
tartott kétoldalú megbeszélések;
d) a Számvevőszék által az éves 
megbízhatósági nyilatkozat elké -
szítéséhez kapcsolódóan végzett 
ellenőrzések.23 Lásd: 16/2013. sz. 
különjelentés: „Az egységes 
ellenőrzés (single audit) 
áttekintése, avagy a Bizottság 
milyen mértékben 
támaszkodik a tagállami 
ellenőrző hatóságokra” ( http://
eca.europa.eu ).
29 Észrevételek
45 
Mindeddig a Bizottság egy alkalom -
mal, 2011 májusában végzett a köz -
beszerzési hibákra összpontosító 
horizontális elemzést24. Ez a Regionális 
és Várospolitikai Főigazgatóság által 
végzett elemzés a Bizottság saját 
ellenőrzéseire és a Számvevőszék által 
végzett ellenőrzésekre épít, valamint 
bemutatja az ERFA és a kohézió terén 
(az elemzés hatóköre nem terjedt ki az 
ESZA -ra) feltárt hibák általános ten -
denciáit a 2007–2010-es időszakban. 
Sem a Regionális és Várospolitikai 
Főigazgatóság, sem A Foglalkoztatás, 
a Szociális Ügyek és a Társadalmi Be -
fogadás Főigazgatósága nem végzett 
azóta ilyen elemzést.
46 
Bár a Bizottságnak rendelkezésére áll 
bizonyos mennyiségű adat a kohéziós 
politika területén előforduló közbe -
szerzési hibákról, de még nem hozott 
létre megbízható és átfogó, minden 
közbeszerzési hibát tartalmazó adat -
bázist. A Regionális és Várospolitikai 
Főigazgatóság rendelkezett olyan 
adatbázissal, amely az ERFA és KA 
ellenőrzések legtöbb megállapítását 
tartalmazta, a közbeszerzésre vonat -
kozóakat is beleértve. Ez azonban csak 
2010-re és 2011-re terjedt ki.
47 
A Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek 
és a Társadalmi Befogadás Főigazga -
tósága úgy véli, hogy az ESZA terü -
letén felmerülő közbeszerzési hibák 
problémája nem indokolja egy külön 
adatbázis létrehozását, mert az ESZA 
esetében ezek a hibák kisebb hatással 
járnak, mint az ERFA és a KA esetében 
(lásd még: 21. bekezdés). Ezért nem 
végeztek horizontális elemzést és 
nem tervezik az ESZA -hoz kapcsolódó 
közbeszerzési hibák adatbázisának 
létrehozását sem.48 
A szabálytalanságokat, beleértve 
a közbeszerzések során előfordulóakat 
is tartalmazó adatbázis értékes esz -
köz lenne a Bizottság számára ahhoz, 
hogy a hibák jellegének, mértékének 
és okainak feltárásával szükség szerint 
célirányosíthassa, illetve kiigazíthassa 
az általa tett intézkedéseket. 2008 óta 
az OLAF egy szabálytalanságkezelő 
rendszer (IMS) nevű adatbázist üzemel -
tet. A tagállamok ezen a rendszeren 
keresztül számolnak be az OLAF -nak 
a szabálytalanságoktól (lásd: 33. be -
kezdés). Az IMS -ben a közbeszerzési 
hibákkal kapcsolatban található infor -
mációk azonban nem teszik lehetővé 
a hibák jellegének, mértékének vagy 
mögöttes okainak érdemi elemzését. 
A 2011-es jelentéseinek elkészítése -
kor a Bizottság nem használta az IMS 
rendszert a tagállami közbeszerzési 
hibák elemzésére. A tagállamok által az 
IMS -en keresztül bejelentett adatokat 
a Bizottság azóta sem használja fel 
a közbeszerzési hibák elemzésére.24 A Regionális Politikai 
Főigazgatóság által készített, 
az ERFA és a Kohéziós Alap 
által társfinanszírozott 
projektek tekintetében 
a közbeszerzési szabályok 
tagállami alkalmazásával 
kapcsolatos főbb ellenőrzési 
megállapításokról szóló, 
nyilvánosan nem 
hozzáférhető dokumentum 
(CC/2011/08 EN). Az elemzés 
eredményeit ismételten 
felhasználták a 2011. 
október 5-i, „A 2006-tól 
2009-ig tartó időszakban 
a kohéziós politika terén 
felmerült hibák elemzése  – 
a Bizottság intézkedései és 
a további tennivalók” 
(SEC(2011)1179) vé gleges)  
bizottsági 
munkadokumentumban.
30 Észrevételek
A Bizottság és 
a tagállamok már 
elkezdtek intézkedéseket 
hozni a probléma 
kezelésére, de még 
számos teendő áll előtt ük
49 
A Számvevőszék célja annak meg -
állapítása volt, hogy a Bizottság és 
a tagállamok megfelelő intézkedéseket 
tettek -e a kohéziós politika területén 
felmerülő közbeszerzési hibák problé -
májának kezelésére. Ezek az intézkedé -
sek lehetnek megelőző jellegűek, me -
lyek elsősorban a hibák megelőzésére 
irányulnak, illetve helyesbítő intézke -
dések, amelyek a feltárt hibák által az 
uniós költségvetésre gyakorolt hatást 
hivatottak korlátozni. Ebben az össze -
függésben a megelőző intézkedések 
jogi intézkedések lehetnek, például 
a jogszabályi rendelkezések létreho -
zására és végrehajtására vonatkozóan, 
illetve irányítási és kontrollrendszerek -
hez kapcsolódó intézkedések, mint pl. 
az adminisztratív kapacitás fejleszté -
sére irányuló, jogszabályi elemet nem 
tartalmazó intézkedések.
50 
A jelentés e szakasza azonosítja, 
és amennyiben lehetséges értékeli 
a Bizottság és az ellenőrzés során 
felkeresett négy tagállam által tett 
intézkedéseket.A Bizottság által 2010 
óta hozott intézkedések 
megkezdték az általános 
probléma célzott kezelését
51 
Jelentéseiben és véleményeiben 
a Számvevőszék már 2006-ban konkrét 
problémákat azonosított a kohézió 
területén az uniós és tagállami közbe -
szerzési szabályok betartására vonat -
kozóan25. A korábbi években végzett 
tevékenységek alapján26 a Bizottság 
2010-ben és 2011-ben megkezdte az 
általános problémára irányuló konkrét 
intézkedések kidolgozását.
52 
A 8. ábra  mutatja be a Bizottság által 
2010 óta tett intézkedéseket.25 Lásd: a Számvevőszék éves 
jelentése a 2006-os pénzügyi 
év költségvetésének 
végrehajtásáról (HL C 273., 
2007.11.15.), a Számvevőszék 
éves jelentése a 2009-es 
pénzügyi év költségvetésének 
végrehajtásáról (HL C 303., 
2010.11.9.), valamint 
a Számvevőszék 1/2010. sz. 
véleménye: „Az Európai Unió 
költségvetési 
pénzgazdálkodásának 
javítása: kockázatok és 
kihívások”, 6. bekezdés  
(http://eca.europa.eu ).
26 A Bizottság által a kohéziós 
politika területén előforduló 
közbeszerzési hibák 
problémájához kapcsolódóan 
2010 előtt végrehajtott 
intézkedések közé tartoznak 
az eseti korrekciós 
intézkedések, beleértve az 
egyes konkrét tagállamokat 
célzó pénzügyi korrekciókat, 
valamint a közbeszerzési 
hibákra vonatkozó pénzügyi 
korrekciók alkalmazásáról 
szóló iránymutatás 
közzététele a tagállamok 
számára.
31 Észrevételek 8. ábra
Forrás: Európai Számvevőszék.-
2014
 Hatályba lép az ESB-alapokról szóló, a 2014–2020-as időszakra vonatkozó rendelet, amelyben 2016-ot 
határoznak meg a közbeszerzésre vonatkozó előzetes feltételrendszer életbe lépésének határidejeként
 Új közbeszerzési irányelvek elfogadása, amelyek 2016. április 18-ig kell a nemzeti jogszabályokba átültetni
 A Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság igazgatói jóváhagyják a belső munkacsoport által készített 
belső cselekvési tervet
 A Bizottság iránymutatást ad ki arról, hogyan lehet elkerülni a közbeszerzési hibákat
 A Belső Piaci, Ipar-, Vállalkozás- és Kkv-politikai Főigazgatóság az erőforrásokat kis számú tagállamra összpon-
tosítja, segítve őket a közbeszerzés irányításának javításában
 Folytatódnak a Bizottság által a kohéziós politika terén alkalmazott pénzügyi korrekciók és 
kiﬁzetésmegszakítások
 A Bizottság által kifejlesztett ARACHNE adatbányászati informatikai eszköz használatának bevezetése2012/2013
 Az ESB-alapokról szóló rendelet 2014–2020-as időszakra vonatkozó módosításában bevezették az előzetes 
feltételeket
 A Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság belső csoportot hoz létre, hogy adminisztratív kapacitásra vonatkozó 
támogatást nyújtson a tagállamoknak
 A Belső Piaci és Szolgáltatási Főigazgatóság a kötelezettségszegési eljárásokat kiegészítendő, 
cselekvésközpontú megközelítést kezdeményez a tagállamok közbeszerzési rendszereire vonatkozóan
 A Bizottság belső munkacsoportja intézkedések széles körét tartalmazó 12 pontos tervet dolgoz ki
 Folytatódnak a Bizottság által a kohéziós politika terén alkalmazott pénzügyi korrekciók és 
kiﬁzetésmegszakítások
 Bizottsági határozat a Bizottság által az Unió által megosztott irányítás keretében ﬁnanszírozott kiadásokra
a közbeszerzési szabályok megsértése miatt alkalmazott pénzügyi korrekciókról szóló iránymutatásról.2010/2011
 A Bizottság megkezdi a közbeszerzési irányelvek felülvizsgálatát A Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság munkadokumentumot készít, amelyben elemzik az ERFA-hoz 
és a Kohéziós Alaphoz kapcsolódó tagállami közbeszerzési hibákat
 Folytatódnak a Bizottság által a kohéziós politika terén alkalmazott pénzügyi korrekciók és 
kiﬁzetésmegszakítások
 A 2014–2020-as időszakra vonatkozó bizottsági javaslat a közbeszerzésre vonatkozó előzetes feltétel-
rendszert tartalmazA Bizottság intézkedései: az elmúlt évek főbb fejleményei
32 Észrevételek
53 
2010-ben az új közbeszerzési irány -
elvekre irányuló javaslat előkészítése 
során a Bizottság átfogó értékelést 
végzett az uniós közbeszerzés hatásá -
ról és eredményességéről27, valamint 
nyilvános konzultációt folytatott28. 
A Számvevőszék egy vélemény köz -
zétételével járult hozzá az irányelvek 
felülvizsgálatáról folytatott vitához29 
(lásd: 67. bekezdés).
54 
Konkrétan a kohéziós politika terüle -
tén 2011-ben a Bizottság:
a) javaslatot nyújtott be egy az 
európai strukturális és beruházá -
si alapokról (ESB -alapok) szóló, 
a 2014–2020-as időszakra vonat -
kozó rendeletre vonatkozóan, 
amely többek között a tagállami 
közbeszerzési keretekre vonatkozó 
előzetes feltételrendszert is tartal -
mazott (lásd: 62. bekezdés)30;
b) a közbeszerzési hibákat elemző és 
egyes végrehajtható intézkedése -
ket azonosító munkadokumentum 
készített (lásd: 45. bekezdés). Ez 
a dokumentum nem tartalmazott 
cselekvési tervet;
c) szélesebb körben alkalmazta 
a pénzügyi korrekciókat és a kifize -
tések megszakítását;
d) képzési szemináriumokat szerve -
zett négy tagállamban.A Bizottság 2013-ban 
közbeszerzési cselekvési tervet 
indított el
55 
2013 elején a Regionális és Várospo -
litikai Főigazgatóság „adminisztratív 
kapacitás – kompetenciaközpont” 
néven külön belső szervezeti egységet 
hozott létre, melynek célja a tagál -
lamok adminisztratív kapacitásának 
javítása volt, hogy ezáltal növeljék az 
uniós strukturális alapokból származó 
források felhasználási arányát. A szer -
vezeti egység egyik feladata az volt, 
hogy a közbeszerzési eljárások ered -
ményes lefolytatásával kapcsolatos 
kapacitást övező problémák megoldá -
sával foglalkozzon.
56 
Ezzel szinte egy időben a Bizottság 
létrehozott egy, a közbeszerzésnek az 
ESB -alapok kezeléséhez kapcsolódóan 
történő javításával foglalkozó belső 
technikai munkacsoportot, amely 2013 
szeptemberében ülésezett először31. 
2014 januárjában rendes üléseinek 
egyikén a Regionális és Várospolitikai 
Főigazgatóság felső vezetése elfo -
gadott egy a csoport által készített, 
többek között a Bizottság által vég -
rehajtandó 12 nem jogalkotási intéz -
kedést tartalmazó cselekvési tervet, 
amely a tagállamok adminisztratív 
kapacitásának javítására irányul. A terv 
olyan intézkedéseket is tartalmazott, 
amelyek végrehajtását a Bizottság már 
megkezdte, valamint új, a Bizottság 
által végrehajtható intézkedésekre 
vonatkozó ötleteket is. A  2. táblázat  
sorolja fel ezeket az intézkedéseket, és 
2014 végéig elért állapotukat.27 Ezek elsősorban a beszerzési 
eljárások költségét és 
hatékonyságát, a határokon 
átnyúló beszerzést, a kkv -k 
közbeszerzési piacokhoz való 
hozzáférését és 
a közbeszerzés Európán belüli 
stratégiai alkalmazását 
vizsgálták.
28 Az Európai Bizottság 2011. 
január 27-i, „Az EU 
közbeszerzési politikájának 
modernizálásáról  – Egy 
hatékonyabb európai 
beszerzési piac felé” című zöld 
könyve (COM(2011) 15 
végleges) alapján.
29 4/2011. sz. vélemény.
30 „A Közös Stratégiai Kerethez 
tartozó Európai Regionális 
Fejlesztési Alapra, Európai 
Szociális Alapra, Kohéziós 
Alapra, Európai 
Mezőgazdasági 
Vidékfejlesztési Alapra és 
Európai Tengerügyi és 
Halászati Alapra vonatkozó 
közös rendelkezések 
megállapításáról, az Európai 
Regionális Fejlesztési Alapra, 
az Európai Szociális Alapra és 
a Kohéziós Alapra vonatkozó 
általános rendelkezések 
megállapításáról és az 
1083/2006/EK rendelet 
hatályon kívül helyezéséről 
szóló európai parlamenti és 
tanácsi rendeletre irányuló 
javaslat”, COM(2011) 615 
végleges, 2011. október 6. 
A javaslaton alapuló 
rendeletet a Parlament és 
a Tanács 2013-ban fogadta el 
(1303/2013/EU rendelet).
31 A technikai munkacsoportban 
a három legfontosabb 
főigazgatóság (Regionális és 
Várospolitikai Főigazgatóság, 
A Foglalkoztatás, a Szociális 
Ügyek és a Társadalmi 
Befogadás Főigazgatósága, 
Belső Piaci és Szolgáltatási 
Főigazgatóság), valamint az 
Európai Beruházási Bank, 
a Mezőgazdasági és 
Vidékfejlesztési Főigazgató -
ság, továbbá a Tengerügyi és 
Halászati Főigazgatóság 
tisztviselői vettek részt, 
a munkacsoport elnöke 
a Regionális és Várospolitikai 
Főigazgatóság egy tisztviselő -
je, általában a kompetencia -
központ -csoportért felelős 
egységvezető volt. A munka -
csoport folyamatosan 
ülésezik, a jelentés elkészítésé -
nek időpontjában már 
összesen 10 ülést tartottak.
33 Észrevételek 2. táblázatA Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság igazgatói által 2014 januárjában 
elfogadott belső bizottsági közbeszerzési cselekvési terv
Intézkedés Leírás A helyzet 2014 végénRövid távú1A kapacitásépítés jelenlegi tagállami teljesítményének felmérése/elemzése, 
beleértve a működő összetevők és követendő példák értékelésétSzakértői pályázatok kiírása
2A közbeszerzés terén mutatott teljesítményre vonatkozó bizonyítékok és 
mutatók összeállítása és elemzése az előzetes feltételrendszerről szóló 
tárgyalásokra történő felkészülés keretébenInformációgyűjtés az előzetes feltételrendszerről szóló 
tárgyalásokon, és az előzetes feltételrendszernek való tag -
állami megfelelést bemutató értékelési mátrix elkészítése
3A gyakori hibák elkerüléséről szóló gyakorlati iránymutatás elkészítése és 
terjesztéseAz iránymutatás megszövegezése
4Országspecifikus cselekvési tervek az azonosított hiányosságokkal küzdő 
tagállamok számáraA DG GROW
négy tagállammal működik együtt
5Képzés / iránymutatás a hasznosulásvizsgálati cselekvési tervek 
elkészítéséhezÖsszekapcsolandó az 1. intézkedésselKözéptávú6Az új közbeszerzési irányelvekre való felkészülés az irányító hatóságoknak 
nyújtott képzéssel, beleértve 10, a korrupció elleni küzdelemről szóló 
műhelytalálkozót A Belső Piaci és Szolgáltatási Főigazgatóság ad hoc prezen -
tációi a tagállamokban
7 Átláthatósági kezdeményezés a korrupció ellen Az első kísérleti szakasz szerződése aláírás alatt
8A közbeszerzéssel kapcsolatos jelenlegi gyakorlat, valamint a szakmai 
képzési és minősítési igények értékelése az alapkezelőknélBelső előkészítés folyamatban
9Célzott támogatás egyes tagállamoknak gyakorlati képzés, ikerintézményi 
projektek vagy más szakértői támogatás révénKísérleti szakaszban, indítás alatt
10A közbeszerzés stratégiai eszközként, pl. e -közbeszerzés formájában törté -
nő alkalmazását vizsgáló tanulmányMég nem indult elHosszú távú11Közbeszerzési minőségirányítási rendszerek (tapasztalatok áttekintése 
és az ESBA -ra vonatkozó uniós szintű előírások kidolgozására vonatkozó 
lehetőségek értékelése)Még nem indult el
12Iránymutatásokkal kapcsolatos tanácsadás (annak értékelése, hogy bizo -
nyos iránymutatások miért nem javítják a  teljesítményt)Még nem indult el
Forrás: Európai Bizottság és Európai Számvevőszék.
34 Észrevételek
57 
A cselekvési terv volt az első kísérlet 
a nem jogalkotási intézkedések egy -
séges szerkezetben történő összefo -
gására. A terv 12 intézkedéséből 2014 
végéig 8 még nem valósult meg teljes 
mértékben, azok vagy előkészítési 
szakaszban vannak, vagy még el sem 
indultak. Három intézkedést hajtottak 
végre teljes mértékben:
a) a közbeszerzés terén mutatott 
teljesítményre vonatkozó bizo -
nyítékok és mutatók összeállítása 
és elemzése az előzetes feltétel -
rendszerről szóló tárgyalásokra 
történő felkészülés keretében (2. 
intézkedés);
b) az ESB -alapokból finanszírozott 
projektek gyakori hibáinak elkerü -
léséről szóló iránymutatás (3. in -
tézkedés) átfogó anyagot nyújt 
a gyakorló szakemberek számára;
c) az új közbeszerzési irányelvek elő -
készítésének keretében a korrupció 
elleni küzdelemről szóló képzések 
10 tagállam irányító hatóságainak 
(6. intézkedés).58 
A munkacsoport és a cselekvési terv 
létrehozása a Bizottságon belüli jobb 
koordinációra utal. Azonban
a) a cselekvési tervet csak egy bizott -
sági szervezeti egység (Regionális 
és Várospolitikai Főigazgatóság) 
hagyta jóvá, a munkacsoportban 
résztvevő többi főigazgatóság 
nem. A tervet a Bizottság nem 
tette közzé, ezért az átláthatóság, 
a tulajdonosi szemlélet és az elszá -
moltathatóság csak korlátozottan 
érvényesül;
b) a munkacsoportot a technikai 
személyzet szintjén hozták létre 
a Bizottságon belül.
59 
Mivel az intézkedések legnagyobb 
részét még nem hajtották végre teljes 
mértékben, a cselekvési terv hatását 
egyelőre nem lehet értékelni.
60 
Az előzőekben leírtak alapján bizonyos 
nem jogalkotási kérdések és az azokkal 
kapcsolatos előrelépések azonosítása 
megtörtént. Ugyanakkor a Bizottság 
részéről nem mutatkozott magas szin -
tű és koordinált vezetői fellépés.
35 Észrevételek
Megfelelő végrehajtásuk 
esetén az új jogszabályok 
hozzájárulhatnak 
a közbeszerzési hibák 
kezeléséhez
A 2014–2020-as időszakra 
vonatkozó ESBA -rendelet és az 
előzetes feltételrendszer
61 
Az európai strukturális és beruhá -
zási alapokról szóló, a 2014–2020-as 
időszakra vonatkozó új jogszabályi 
keret bevezeti az előzetes feltételrend -
szert. Ezek olyan, előre meghatáro -
zott kritériumokon alapuló feltételek, 
amelyek betartása alapvető fontos -
ságú a partnerségi megállapodások 
hatálya alá tartozó uniós támogatások eredményes és hatékony felhasználá -
sához. A tagállami közbeszerzési rend -
szerek jelentik az egyik olyan területet, 
ahol ilyen feltételhez kötöttség van 
érvényben (lásd: 9. ábra ). A tagálla -
moknak önértékelést kellett végezni -
ük arról, hogy teljesítették -e ezeket 
a feltételeket, és ha igen, hogyan32, 
valamint egy erről szóló összefoglalást 
kellett szerepeltetniük a 2014-ben be -
nyújtott partnerségi megállapodások -
ban. Amennyiben a Bizottság úgy véli, 
hogy egy tagállam 2016. december 31-
ig nem teljesíti az előírt feltételeket, 
a Bizottság felfüggesztheti az adott 
tagállamnak folyósított kifizetéseket33.9. ábraA közbeszerzésre vonatkozó előzetes feltételrendszer kritériumai
Az uniós közbeszerzési szabályok végreha-
jtását és alkalmazását szolgáló adminisztratív 
kapacitások biztosítására vonatkozó 
intézkedésekAz ESB-alapok támogatásainak 
megvalósításában részt vevő munkatár-
sak képzését és tájékoztatását szolgáló 
intézkedések A szerződések odaítélési eljárásának 
átláthatóságát biztosító intézkedések 
Előzetes feltételek: az ESB-alapok terén 
az uniós közbeszerzési jog hatásos 
alkalmazását biztosító rendelkezések 
megléte Az uniós közbeszerzési jogszabályok 
megfelelő mechanizmusok révén történő 
hatásos alkalmazását szolgáló
intézkedések 
Forrás: Az 1303/2013/EU rendelet XI. melléklete.32 Az Európai Regionális 
Fejlesztési Alapra, az Európai 
Szociális Alapra, a Kohéziós 
Alapra, az Európai 
Mezőgazdasági 
Vidékfejlesztési Alapra és az 
Európai Tengerügyi és 
Halászati Alapra vonatkozó 
közös rendelkezések 
megállapításáról, az Európai 
Regionális Fejlesztési Alapra, 
az Európai Szociális Alapra és 
a Kohéziós Alapra és az 
Európai Tengerügyi és 
Halászati Alapra vonatkozó 
általános rendelkezések 
megállapításáról és az 
1083/2006/EK tanácsi rendelet 
hatályon kívül helyezéséről 
szóló, 2013. december 17-i 
1303/2013/EU európai 
parlamenti és tanácsi rendelet 
(HL L 347., 2013.12.20., 320. o.) 
2. cikkének (33) bekezdése, 
19. cikke és XI. melléklete.
33 Az 1303/2013/EU rendelet 
19. cikke.
36 Észrevételek
62 
A Bizottság szerint az előzetes felté -
telrendszer bevezetése képes lehet 
a hibák csökkentésére és a közbe -
szerzés javítására, mivel arra ösztönzi 
a tagállamokat, hogy megbízható jogi 
és adminisztratív kereteket dolgoz -
zanak ki a közbeszerzésre. E potenci -
álisan erőteljes eszköz hatékonysága 
azonban attól függ, hogy a tagállamok 
2016 végére teljesítik -e a feltételeket, 
továbbá attól, hogy amennyiben ez 
nem történik meg, a Bizottság azono -
sítja -e és értékeli -e a nem megfelelést 
és ennek megfelelően felfüggeszti -e 
a kifizetéseket.
63 
A tagállamoknak történő kifizetések 
felfüggesztésével kapcsolatos dönté -
sek során a Bizottság két tagállami cél, 
azaz egyrészt a közbeszerzési rendsze -
rek javítása, másrészt az uniós források 
tagállamok általi felhasználásának 
előmozdítása közötti ellentmondással 
szembesülhet34.
64 
2015 elején a 28 tagállam közül 1235 
még nem teljesítette a közbeszerzés -
re vonatkozó feltételeket. Ezek közé 
tartozik az ellenőrzés során felkeresett 
négy tagállam közül kettő (Olaszor -
szág és a Cseh Köztársaság), amelyek 
közül mindkettő cselekvési tervet 
dolgozott ki.65 
A közbeszerzésre vonatkozó előzetes 
feltételrendszer bevezetése elősegítet -
te a DG GROW által egyes konkrét köz -
beszerzési problémákkal kapcsolatban 
a tagállamokkal folytatott együttmű -
ködését. Ennek oka, hogy a tagállamok 
felismerték az előzetes feltételrend -
szer teljesítésének szükségességét, és 
készek voltak a DG GROW által nyújtott 
támogatás fogadására. A DG GROW 
a tagállamokat – az ellenőrzés idő -
pontjában négyet36 – kockázatalapú, 
célzott megközelítéssel, több kritéri -
um alapján választotta ki, a Bizottság 
számára rendelkezésre álló személyzet 
figyelembevételével (lásd: 10. hát -
térmagyarázat ). A Bizottság jelezte, 
hogy az előzetes feltételrendszert nem 
teljesítő tagállamok esetében a 2016 
végéig érvényes prioritás az elfogadott 
cselekvési tervek eredményes végre -
hajtása a korrekciós intézkedések és 
adott esetben a kötelezettségszegési 
eljárások megindítása helyett.
66 
A DG GROW ezt követően intézkedések 
széles körén keresztül nyújt támo -
gatást, például átfogó közbeszerzési 
stratégia kidolgozását célzó munka -
csoport keretében. Ezen intézkedések -
nek a Bizottság különböző szervezeti 
egységei közötti koordinációja a ko -
rábban említett ellentmondások (lásd: 
63. bekezdés) fényében különösen 
fontos lenne.34 Ezekre az ellentmondásokra 
a Számvevőszék már korábban 
rámutatott. Lásd: 
a Számvevőszék 2011-es éves 
jelentésének 5.23. bekezdése 
(HL C 344., 2012.11.12.) és 
a 2014. november 25-én 
közzétett, „Az uniós 
pénzeszközök 
leghatékonyabb felhasználása: 
állapotfelmérés az uniós 
költségvetési 
pénzgazdálkodást fenyegető 
kockázatokról” című 
állapotfelmérése 
5. bekezdésének a) pontja 
az 54. oldalon  
(http://eca.europa.eu ).
35 Bulgária, Cseh Köztársaság, 
Görögország, Horvátország, 
Olaszország, Lettország, 
Magyarország, Málta, 
Lengyelország, Románia, 
Szlovénia és Szlovákia.
36 Bulgária, Görögország, 
Olaszország és Románia.
37 Észrevételek
Az új közbeszerzési 
irányelveket 2016 áprilisáig kell 
végrehajtani
67 
Az új, három irányelvből álló jogalko -
tási csomagot 2014. március 28-án hir -
dették ki: a 2014/24/EU37 és a 2014/25/
EU38 irányelvek a korábbi irányelveket 
helyezik hatályon kívül, illetve mó -
dosítják, míg a 2014/23/EU irányelv39 
átfogó új szabályokat vezet be a kon -
cessziókra vonatkozóan. A tagállamok 
általi végrehajtás időpontja néhány 
kivételtől eltekintve 2016. április 18. 
Mindazonáltal ezek az irányelvek már 
jelenleg is relevánsak a rendelkezések 
értelmezése szempontjából.68 
Az új közbeszerzési irányelvek célja 
a belső piac megfelelő működésének 
biztosítása, a közkiadások eredményes -
ségének növelése, a kis- és középvál -
lalkozások részvételének elősegítése, 
valamint a közös társadalmi célok jobb 
támogatása a közbeszerzés által.A DG GROW által a tagállamok célzott kiválasztására alkalmazott kritériumok
 οaz uniós források felhasználására során előforduló közbeszerzési hibák magas aránya
 οa közbeszerzésre vonatkozó előzetes feltételrendszer nem teljesítése
 οrendszerszintű közbeszerzési hiányosságok
 οa Bizottság tudomására jutott panaszok az uniós jogszabályok megsértésével kapcsolatban
 οkötelezettségszegési eljárások vagy kötelezettségszegési eljárást megelőző szakaszban tartó ügyek
 οperes ügyek aránya
 οa tagállam hajlandósága a Bizottsággal folytatandó partneri viszonyra10. háttérmagyarázat
37 Az Európai Parlament és 
a Tanács 2014. február 26-i 
2014/24/EU irányelve 
a közbeszerzésről és 
a 2004/18/EK irányelv hatályon 
kívül helyezéséről (HL L 94., 
2014.3.28., 65. o.).
38 Az Európai Parlament és 
a Tanács 2014. február 26-i 
2014/25/EU irányelve a vízügyi, 
energiaipari, közlekedési és 
postai szolgáltatási ágazatban 
működő ajánlatkérők 
beszerzéseiről és a 2004/17/EK 
irányelv hatályon kívül 
helyezéséről (HL L 94., 
2014.3.28., 243. o.).
39 Az Európai Parlament és 
a Tanács 2014. február 26-i 
2014/23/EU irányelve 
a koncessziós szerződésekről 
(HL L 94., 2014.3.28., 1. o.).
38 Észrevételek
69 
A Bizottság jelezte, hogy különösen 
a tagállamok számára a Bizottság felé 
történő jelentéstételre előírt új beszá -
molási és nyomon követési előírások 
elősegíthetik a közbeszerzési szabályok 
helytelen alkalmazásából adódó hibák 
csökkentését40. A meglévő esetjog 
kodifikálásával az új közbeszerzési 
irányelvek nagyobb jogbiztonságot 
nyújtanak és elérhetőbbé teszik a köz -
beszerzést az érintett szakemberek 
számára. Ezáltal lehetőséget nyújtanak 
egyúttal a tapasztalat és a személyzet képesítésének odaítélési kritériumként 
történő alkalmazásához, valamint az 
összeférhetetlenség fogalommeghatá -
rozásához kapcsolódó bizonyos hibák 
megelőzésére. A jogszabályi keretek 
változása azonban egyes esetekben 
új hibatípusok megjelenéséhez is 
vezethet. Az építési beruházásokra és 
szolgáltatási szerződésekre vonatkozó 
egyes változások elemzése, valamint az 
ezekben a kohéziós politika területén 
felmerülő közbeszerzési hibák problé -
májának kezelését illetően rejlő poten -
ciált a  11. háttérmagyarázat41 taglalja.
Az építési beruházásokra és szolgáltatásokra vonatkozó új közbeszerzési 
irányelvben bevezetett egyes változások elemzése
A meglévő tárgyalásos versenyeljáráson túl az innovációs partnerség elnevezésű új eljárás bevezetése  (lásd: 
1. háttérmagyarázat ). Az új, az ajánlatkérők számára rugalmasabb megközelítés csökkentheti az eljárási hibák 
számát az olyan esetekben, ahol a nyílt vagy meghívásos eljárás nem megfelelő. Az átláthatóság, megkülön -
böztetésmentesség és egyenlő bánásmód elveinek alkalmazása és érvényre juttatásuk ellenőrzése azonban 
nehezebb lehet.
Társadalmi és környezeti szempontok odaítélési kritériumként való alkalmazásának lehetősége.  Az ellen -
őrzés során felkeresett tagállamok hatóságai aggodalmukat fejezték ki azzal a kockázattal kapcsolatban, 
hogy az új jogszabályok következtében bonyolultabbak lesznek az eljárások, ha társadalmi és környezeti 
szempontokhoz kapcsolódó odaítélési kritériumokat és szerződésteljesítési feltételeket lehet alkalmazni. Az 
e szempontokon alapuló beszerzések kihívások elé állítják az ajánlatkérőket az átlátható és megkülönbözte -
tésmentes eljárások biztosítása terén. A tagállami rendszereknek további időre lehet szükségük ahhoz, hogy 
elegendő tapasztalatot szerezzenek a jogszerű és megfelelő odaítélési kritériumok és szerződésteljesítési 
feltételek meghatározásához.
A szerződések módosítására vonatkozó új jogi eszköztár.  Az új rendelkezések nagyobb rugalmasságot 
tesznek lehetővé; speciális körülmények esetén a szerződések új közbeszerzési eljárás nélkül is módosíthatók. 
A szerződésmódosításhoz kapcsolódó hibák előfordulása valószínűleg csökkenni fog. Ezek a változások azon -
ban nem oldják meg a projektek nem megfelelő, későbbi módosításokhoz vezető előkészítéséből eredő hibák 
problémáját.
A referenciamunkák maximális értékének pontos meghatározása.  Ha a megfelelően indokolt esetek ki -
vételével a szerződés becsült értékének kétszeresében korlátozzák az ajánlattevőktől elvárt minimális éves 
forgalmat, akkor az ajánlatkérők kevesebb, a jogszerűtlen kiválasztási kritériumokhoz kapcsolódó hibát fognak 
elkövetni.
Új rendszer bevezetése bizonyos szolgáltatásokra, mint pl. egészségügyi, oktatási és szociális szolgálta -
tások,  amennyiben a szerződés értéke meghaladja a 750 000 eurót. A tagállamok az új rendszerben szabadon 
határozhatják meg nemzeti szabályaikat, feltéve, hogy azok összhangban állnak az uniós alapszerződések 
általános alapelveivel, valamint az irányelv rendelkezéseivel, különös tekintettel az átláthatóságra vonatkozó -
akkal. A tagállamok által meghatározott szabályoktól és azok összetettségétől függően az ESZA -ból finanszí -
rozott oktatási és képzési szolgáltatásokhoz kapcsolódó hibák növekedhetnek.11. háttérmagyarázat40 Az Európai Bizottság 
sajtóközleménye ( http://
europa.eu/rapid/
press -release_MEMO-14-
20_fr.htm?locale=fr ).
41 A Számvevőszék 4/2011. sz. 
véleménye.
39 Észrevételek
70 
A felmérésre választ adó ellenőrző 
hatóságoknak mindössze 40%-a 
volt azon a véleményen, hogy az új 
irányelvek segíthetik a hibák csök -
kentését, különösen a közbeszerzési 
eljárás kiválasztására, az ajánlattételi 
felhívás közzétételére, a kiválasztási 
kritériumok meghatározására, illetve 
az ajánlatok értékelésére vonatkozóan 
(a hibák elemzése a 22. bekezdésben 
található).
71 
A DG GROW már adott tanácsokat az 
új irányelvek tagállami jogszabályokba 
történő átültetésének módjára vonat -
kozóan. Ez főként találkozókon történő 
részvétel keretében történt, de a tagál -
lami szakértők számára konkrét temati -
kus megbeszéléseket is szerveztek.
72 
Az új jogalkotási csomag említett 
jellemzőinek a szabálytalanságok elő -
fordulásának csökkentésében játszott 
szerepe azok tagállami végrehajtásától 
függ.
Új beszámolási kötelezettségek
73 
Az új irányelvek új monitoring- és 
beszámolási kötelezettségeket vezet -
nek be. Az új kötelezettségek többek 
között a következők42:a) A tagállamoknak először 2017 
áprilisában, majd ezt követően 
háromévente monitoringjelentést 
kell benyújtaniuk a Bizottságnak, 
ami a következőkről tájékoztat43:
i)  a helytelen alkalmazás vagy 
a jogbizonytalanság leggyako -
ribb okai;
ii)  a közbeszerzéssel kapcsolatos 
csalás, korrupció, összefér -
hetetlenség és más súlyos 
szabálytalanságok megelő -
zése, felderítése és megfelelő 
jelentése.
b) A Bizottság a tagállamok jelentése 
alapján rendszeres jelentést tesz 
közzé a nemzeti közbeszerzési 
politikáknak az egységes piacon 
történő végrehajtásáról és bevált 
gyakorlatairól.
74 
Megfelelő végrehajtásuk esetén ezek 
az új tagállami beszámolási- és mo -
nitoringkötelezettségek sokkal jobb 
tájékoztatást nyújthatnak a Bizottság -
nak arról, hogy az uniós közbeszer -
zési szabályokat miként alkalmazzák 
a gyakorlatban.42 A 2014/24/EU irányelv 
83–85. cikke.
43 Az első ilyen jelentés 
határideje 2017 áprilisa.
40 Észrevételek
A tagállamok az első 
szintű ellenőrzésekre 
összpontosítanak és csak 
a közelmúltban kezdtek 
megelőző intézkedéseket 
tenni
A tagállamok illetve a Bizottság 
által hozott helyesbítő 
intézkedések
75 
A kezdeményezett szintjén előfordu -
ló közbeszerzési hibákat a tagállami 
hatóságoknak kell tudniuk észlelni és 
korrigálni mielőtt a költségigénylést 
benyújtják a Bizottságnak. Ezek az 
úgynevezett „első szintű ellenőrzé -
sek”, amelyek a következőket foglalják 
magukban:
a) a tagállamok irányító hatóságai 
által a kedvezményezett kifizetési 
kérelmén végzett ellenőrzések;
b) a tagállam igazoló hatóságai által 
végzett ellenőrzések, beleértve az 
irányító hatóságok által szolgálta -
tott információk ellenőrzését is.
76 
Amint arra a Számvevőszék44 és a Bi -
zottság saját ellenőrzései során már 
korábban rámutatott, a tagállami első 
szintű ellenőrzések még mindig nem 
elég eredményesek. Ennek következ -
tében a közbeszerzési hibákat tartal -
mazó projektek kiadásait a tagállamok 
benyújtják a Bizottságnak az uniós 
költségvetésből történő megtérítésére.77 
Amennyiben a Bizottság egy már 
benyújtott költségigényléshez kap -
csolódóan észlel közbeszerzési 
hibákat, a következő lehetőségeket 
választhatja:
a) pénzügyi korrekció kiszabása az 
egyes érintett projektekre, vagy
b) ha a Bizottság úgy véli, hogy nem 
lehetséges minden érintett szerző -
dés ellenőrzése, átalánykorrekciót 
alkalmazhat az operatív program 
(illetve egy vagy több prioritási 
tengely) szintjén.
78 
Az ilyen pénzügy korrekciók esetében 
alkalmazott egységes megközelítés 
érdekében a Bizottság iránymutatáso -
kat dolgozott ki, amelyek meghatároz -
zák a közbeszerzési szabályok be nem 
tartása esetén alkalmazandó pénzügyi 
korrekciók mértékét45. 2013 óta ezt 
bizottsági határozatban kodifikálták, 
ezáltal a megosztott irányítású alapo -
kért felelős minden bizottsági szerve -
zeti egység számára kötelező érvényű.
79 
Amennyiben úgy véli, hogy egy tag -
állam irányítási és kontrollrendszerei 
hiányosak, a Bizottság megszakítja 
a kifizetési határidőket, hogy ezzel is 
a rendszerei javításához szükséges 
helyesbítő intézkedések megho -
zatalára ösztönözze a tagállamot. 
A megszakítás időtartama alatt az 
uniós költségvetésből nem folyósíta -
nak kifizetést az operatív programra. 
A közbeszerzési irányítási és kontroll -
rendszer is ezen intézkedés hatálya alá 
eshet (lásd: 12. háttérmagyarázat  és 
13. háttérmagyarázat ).44 A Számvevőszék éves 
jelentései a 2012-es és 2013-as 
pénzügyi év költségvetésének 
végrehajtásáról.
45 A strukturális alapokból vagy 
a Kohéziós Alapból 
társfinanszírozott kiadások 
a közbeszerzési szabályoknak 
való nem megfelelőség miatti 
pénzügyi korrekcióinak 
meghatározásáról szóló 
iránymutatások (COCOF 
07/0037/03, 2007. 
november 29.); a Bizottság 
határozata az Unió által 
megosztott irányítás 
keretében finanszírozott 
kiadásokra vonatkozóan 
a közbeszerzési szabályok 
megsértése esetén a Bizottság 
által végrehajtandó pénzügyi 
korrekciók megállapításáról 
szóló iránymutatás 
meghatározásáról és 
jóváhagyásáról (C(2013) 9527 
final, 2013. december 19.).
41 Észrevételek
80 
A pénzügyi korrekciók – kivéve, ha azo -
kat bizottsági határozat szabja ki – csak 
korlátozott visszatartó erővel bírnak 
a 2007–2013-as programozási időszak 
2017-es lezárásáig tartó időszakban. 
Ennek oka, hogy a rendeletek alapján 
a tagállamok jogosultak a korrekciók 
által érintett kiadások más, támogatha -
tó kiadással történő kiváltására. Ezáltal 
a tagállamoknak folyósított források 
teljes összege a gyakorlatban csak rit -
kán csökken. A 2014–2020-as időszakra 
vonatkozóan a szabályok megváltoz -
tak: a tagállamok forrást veszíthetnek, 
ha az irányító, az igazoló és az ellenőr -
ző hatóságok által jogszerűnek és sza -
bályszerűnek minősített kiadásokban 
később hibákra derül fény46.A tagállamokban csak 
a közelmúltban kezdték meg 
a megelőző intézkedéseket
81 
Az ellenőrzés során felkeresett négy 
tagállamban a legtöbb megelőző in -
tézkedést csak a 2007–2013-as időszak 
vége felé, jellemzően 2013-ban és 
2014-ben kezdték végrehajtani.Példa kifizetés megszakítására
Spanyolországban  az ellenőrző hatóság által 2011-ben végzett ellenőrzés feltárta, hogy a repülőterek és 
helikopter -repülőterek kezelője által lefolytatott szerződéskötési eljárások nem feleltek meg a közbeszerzési 
szabályoknak. A Bizottság ezért megszakította az adott szervezet által végrehajtott projektekre vonatkozóan 
folyósított kifizetéseket. 2014-ben a javított eljárások eredményes végrehajtását vizsgáló ellenőrzést követően 
a spanyolországi ellenőrző hatóság igazolta, hogy a szervezetnél folytatott közbeszerzési eljárások javultak, 
és azokat eredményesen alkalmazzák. A Bizottság újraindította a folyósítást. A szervezet számára felmerült, 
a problémák által érintett összes kiadásra vonatkozóan átalányalapú pénzügyi korrekciót alkalmaztak.
Példa cselekvési tervre
A Cseh Köztársaságban  az irányítási és kontrollrendszerek súlyos hiányosságai miatt a Bizottság által előírt 
cselekvési tervet dolgoztak ki és fejlesztéseket eszközöltek. A rendszereket úgy korszerűsítették, hogy az 
ellenőrző hatóság, a Bizottság vagy a Számvevőszék által közbeszerzési hiba miatt szabálytalannak minősített 
kiadásokat a rendszer automatikusan kiszűri és nem nyújtja be a Bizottságnak kifizetésre.12. háttérmagyarázat 13. háttérmagyarázat
46 Lásd: az 1303/2013/EU 
rendelet 143. cikke.
42 Észrevételek
82 
Három tagállamban  – az Egyesült Ki -
rályságban, Olaszországban és a Cseh 
Köztársaságban  – a közelmúltban 
a kohéziós politikához kapcsolódó 
közbeszerzések kérdésével foglalkozó 
minisztériumközi munkacsoportokat 
állítottak fel. Ezek a munkacsoportok 
az irányító hatóságokat, ellenőrző ha -
tóságokat, végrehajtó szerveket, jogi szolgáltatásokat és a közbeszerzéssel 
foglalkozó más szervezeti egységeket 
tömörítik, hasznos fórumai a tapasz -
talatcserének, és céljuk a közbeszerzé -
sekkel kapcsolatos kérdések egységes 
kezelésére törekvés és a megfelelő 
intézkedések azonosítása. A  14. hát -
térmagyarázat  bemutatja egy ilyen 
hálózat kialakítását az Egyesült 
Királyságban.
Példa egy tagállami közbeszerzéssel foglalkozó minisztériumközi munkacsoportra
Az Egyesült Királyságban  2013-ban az ERFA angliai irányító hatóság a felmerülő közbeszerzési szabálytalan -
ságokat áttekintő és a közbeszerzési megkeresésekkel foglalkozó belső hálózatot hozott létre. A hálózat tagjai 
az irányító hatóság jogászai, a programok végrehajtásáért felelős tisztviselők, egy közreműködő szervezet és 
tanácsadói minőségben az ellenőrző hatóság.
A hálózat a következő feladatokat végzi:
 οfelülvizsgálja és újra kiadja a nemzeti közbeszerzési előírásokat és a kapcsolódó iránymutatásokat;
 οrendszeres videokonferenciákat tart az esettanulmányok, iránymutatások stb. megvitatására;
 οáttekinti a közbeszerzéshez kapcsolódó rendszer- és projektellenőrzéseket valamint más vizsgálatokat.14. háttérmagyarázat
Az informatikai eszközök 
segíthetik a közbeszerzési 
problémák kezelését, de 
ahhoz teljes körűen kell 
alkalmazni őket
83 
Az információs technológiában rejlő 
lehetőségek elősegíthetik a közbeszer -
zés terén felmerülő hibák megelőzését 
és feltárását. Mind a Bizottság mind 
a tagállamok informatikai megoldáso -
kat dolgoznak ki, mint pl.:a) e-közbeszerzés,
b) adatgyűjtés és adatbázis -fej-
lesztés a hibák elemzésének 
elősegítéséhez,
c) adatbányászati eszközök a csalásra 
utaló mintázatok és a szabálytalan -
ságok felderítéséhez.
43 Észrevételek
e-közbeszerzés
84 
Az e -közbeszerzés ebben az össze -
függésben az elektronikus hírközlés 
és tranzakciófeldolgozás közintézmé -
nyek általi alkalmazását jelenti áruk, 
szolgáltatások és építési beruházások 
beszerzése során47. Az e -közbeszerzés 
magában foglalja az elektronikus fo -
lyamatok bevezetését a közbeszerzési 
eljárás különböző szakaszainak  – az 
ajánlattételi felhívás közzététele, a pá -
lyázati dokumentáció rendelkezésre 
bocsátása, az ajánlatok benyújtása, 
értékelés, odaítélés48, megrendelés, 
számlázás és kifizetés49 – támogatá -
sához. A Bizottság 2014-es becslése 
szerint az uniós közbeszerzéseknek 
átlagosan körülbelül 10%-át bonyolít -
ják elektronikus úton50.
85 
Az e -közbeszerzés az alábbi lehetősé -
geket nyújtja:
a) a verseny és az értékarányosság ja -
vítása a pályázati kiírásokhoz való 
egységes piacon belüli hozzáfér -
hetőség kiterjesztésével, beleértve 
a kkv -k számára történő hozzáfér -
hetőséget is;b) a közbeszerzés irányítási haté -
konyságának javítása a pályázati 
kiírások jobb hozzáférhetősége és 
a főbb folyamatok automatizálása 
által, amely mind a pályázók, mind 
az ajánlatkérők számára költség -
megtakarítást eredményezhet;
c) a szabálytalanságok, korrupció és 
csalás észlelésének és megelőzésé -
nek elősegítése51.
86 
A 15. háttérmagyarázat  mutatja 
be az e -közbeszerzés alkalmazá -
sát az ellenőrzés során felkeresett 
tagállamokban.
87 
A Bizottság az e -közbeszerzéssel 
kapcsolatos számos kísérleti projektet 
támogatott, és a 2013-as cselekvési 
tervében az e -közbeszerzés alkalma -
zásának növelését célzó intézkedést 
is szerepeltetett (lásd: 2. táblázat ). Az 
ellenőrzés időpontjában azonban ez az 
intézkedés még nem kezdődött meg.
Példák az e -közbeszerzés alkalmazására
 οOlaszországban  a rendszer egy virtuális katalógust tartalmaz, amelyben a regisztrált cégek által felvitt 
termékek találhatók;
 οa Cseh Köztársaságban  egységköltség -adatbázist fejlesztenek, hogy összehasonlítási alapul szolgáljon az 
ajánlattevőknek az átláthatóság és a tisztességes árazás érdekében;
 οSpanyolországban  bizonyos feltételek fennállása esetén az ajánlatokat elektronikus úton is be lehet 
nyújtani.15. háttérmagyarázat47 Zöld könyv az elektronikus 
közbeszerzés Európai Unión 
belüli alkalmazásának 
kiterjesztéséről (COM(2010) 571 
végleges, 2010. október 18.).
48 Az új közbeszerzési irányelvek 
nem írnak elő olyan kötelezett -
séget, amelynek értelmében 
a közbeszerzési eljárásnak 
a szerződés odaítélését követő 
bármely részében vagy az 
ajánlatkérő szervezetén belüli 
belső kommunikáció céljából 
elektronikus kommunikációs 
eszközöket kellene alkalmazni.
49 A 2014/24/EU és a 2014/25/EU 
irányelvek előírják a tagállamok 
számára, hogy az ezeknek az 
irányelveknek a hatálya alá 
tartozó kommunikációt és 
információcserét elektronikus 
úton folytassák. Ez magában 
foglalja az ajánlattételi felhívás 
közzétételét, a beszerzési 
dokumentumok elérhetőségét 
és az elektronikus benyújtást. 
Ezek az előírások 2016 és 2018 
között lépnek majd életbe.
50 Éves áttekintés a 2013-as 
közbeszerzések végrehajtásáról 
(2014. augusztus 1., 
SWD(2014) 262 final).
51 Lásd például: a PwC és az 
Ecorys által az Utrechti 
Egyetem támogatásával az 
Európai Bizottság számára 
készített, 2013. június 30-i, 
„Identifying and reducing 
corruption in public procure -
ment in the EU” (A korrupció 
feltárása és csökkentése az 
Unióban) című tanulmány 
(http://ec.europa.eu/
anti_fraud/documents/
anti-fraud -policy/resear -
ch-and-studies/
identifying_reducing_corrup -
tion_in_public_procurement_
en.pdf ).
44 Észrevételek
88 
Az ellenőrzés során Cipruson is 
látogatást tettünk az ott alkalmazott 
e-közbeszerzési rendszer áttekintése 
céljából (lásd: 16. háttérmagyarázat ).
e-közbeszerzés Cipruson
Cipruson  2010-ben indították el az e -közbeszerzést egy olyan webalapú eszköz formájában, amelyet a köz -
igazgatási szervek egyre nagyobb mértékben alkalmaznak. 2014 végéig a hozzávetőlegesen 700 ajánlatkérő 
közül körülbelül 501 regisztrálta magát az e -közbeszerzés használatára. Egyes szolgáltatások használata 
továbbra is szabadon választható az ajánlatkérők és a gazdasági szereplők számára. A legtöbb ajánlatkérő 
az ajánlattételi felhívások közzétételére használja a rendszert. A 2014 végéig regisztrált felhasználók 21%-a 
külföldi cég. 2014-ben a rendszer valamennyi felhasználója számára elérhető kétnyelvű ügyfélszolgálatot 
indítottak. A ciprusi hatóságok e -közbeszerzési stratégiája 2016. június 30-i határidővel tervezi a teljes körű 
bevezetést, és az ehhez kapcsolódó képzéseket 2015 márciusában kezdték meg.16. háttérmagyarázat
Csak a közelmúltban kezdődött 
meg a közbeszerzési hibákat 
tartalmazó adatbázisok 
informatikai hasznosítása
89 
Mint azt korábban említettük, a köz -
beszerzési problémák terén jelentke -
ző tendenciák átfogó megértéséhez 
teljes körű adatokra van szükség, az 
elemzésüket lehetővé tevő formában. 
A meglévő vagy új adatbázisoknak 
a tagállamok által a közbeszerzési 
hibák elemzésére történő felhasználá -
sa egy új fejlemény (lásd: 41. bekezdés) 
és a Bizottság még nem fejlesztette ki 
a szabálytalanságokat, beleértve a köz -
beszerzése során felmerülő szabályta -
lanságokat is tartalmazó adatbázist.Adatbányászati eszközök – az 
ARACHNE csalásfelderítési 
rendszer példája
90 
A Bizottság 2009-ben kezdte meg az 
ARACHNE elnevezésű csalásfelderítési 
informatikai rendszer kifejlesztését. 
A rendszer 2013-ban kezdett működni, 
tulajdonosa a Bizottság, és a rendszer 
karbantartását is a Bizottság látja el.
91 
Az ARACHNE az ERFA, a KA és az ESZA 
keretében finanszírozott projektekkel 
kapcsolatos főbb adatokat, pl. a gaz -
dasági társaságokat és a projekteket 
tartalmazza, hogy elemezni tudja az 
ezekben a projektekben részt vevő 
különféle gazdasági szereplők közötti 
kapcsolatokat. Ez a webalapú eszköz 
más külső nyilvános adatbázisokra 
mutató hivatkozásokat is tartalmaz. Az 
eszköz konkrét gazdasági társaságokra 
vonatkozóan jelzi az esetleges csalás 
gyanúját.
45 Észrevételek
92 
A Bizottság mind a 28 tagállam irányító 
és ellenőrző hatóságai számára lehe -
tővé teszi adataik feltöltését és a rend -
szer térítésmentes használatát.
93 
2015 februárjában a 28 tagállam közül 
17 vagy már alkalmazta az eszközt, 
vagy kifejezte ez irányú szándékát 
(lásd: 10. ábra ).94 
Egy ilyen rendszer azonban csak akkor 
tud megfelelő módon működni, ha 
a tagállami hatóságok kellően nagy 
számban visznek fel átfogó és jó 
minőségű adatokat. 2014 végéig 14 
tagállam adott legalább egy operatív 
programra vonatkozóan ilyen ada -
tokat. Ahhoz, hogy az eszköz uniós 
szinten eredményes csalásfelderítési 
rendszer lehessen, a többi tagállamnak 
is adatokat kellene szolgáltatnia.10. ábraARACHNE: a tagállamokban történő alkalmazás állapota 2015 februárjában
Regionális politika és 
foglalkoztatáspolitika1 nem használja az Arachne 
rendszert (DE)(EE, IE, LT, LU, FI, UK)4 jelenleg hozza létre ill. véglegesíti 
adatbázisát (ES, FR, CY, MT)*3 a közeljövőben kezdi alkalmazni (DK, HU, SK)
  6 tagállamot még nem kerestünk fel 4 tagállam „fontolóra veszi” az alkalmazást (NL, AT, SI, SE)    * legalább 1 program (BE, BG, CZ, GR, IT, LV, HR, PL, PT, RO)*10 használja az Arachne rendszert  Jelenleg 17 tagállam vesz részt az Arachne projektben: ARACHNE – Állapot a tagállamokban 
Forrás: Európai Bizottság.
46
 Következtetések és 
ajánlások
95 
Az uniós közbeszerzési politika kulcs -
fontosságú eszköz az egységes piac 
létrehozásában, valamint az Európa 
2020 stratégia szerinti intelligens, 
fenntartható és inkluzív növekedés 
megvalósításához és egyúttal a közfor -
rások leghatékonyabb felhasználásá -
nak biztosításához.
96 
A 2009–2013-as időszakban a közbe -
szerzéssel kapcsolatos hibák jelentős 
mértékben hozzájárultak a Számvevő -
széknek az erre a szakpolitikai területre 
becsült általános hibaarányához, külö -
nösen az Európai Regionális Fejlesztési 
Alap és a Kohéziós Alap hibaarányai 
esetében. A súlyos hibák a tisztessé -
ges verseny csorbulásához vagy teljes 
hiányához, illetve ahhoz vezettek, 
hogy a szerződéseket nem a legjobb 
ajánlattevőknek ítélték oda.
97 
A hibák több oknak tudhatók be. 
Problémát jelent a jogi és adminiszt -
ratív keretek összetettsége, beleértve 
a jogszabályok és/vagy iránymutatá -
sok nagy terjedelmét és azok gyakor -
lati alkalmazásának nehézségeit. Az 
elégtelen adminisztratív kapacitás 
a szabályok ismeretének hiányához 
és a beszerzendő konkrét munkákhoz 
vagy szolgáltatásokhoz kapcsolódó 
technikai szakértelem hiányához 
kapcsolódóan okoz hibákat. Az aján -
latkérők általi nem megfelelő projekt -
tervezés és az elírások, tévesztések is 
problémát jelentenek.98 
A jelentés célja annak megállapítása 
volt, hogy a Bizottság és a tagállamok 
megfelelő intézkedéseket tesznek -e 
a kohéziós politika területén felmerülő 
közbeszerzési hibák problémájának 
kezelésére. A Számvevőszék megálla -
pítása szerint a Bizottság és a tagálla -
mok elkezdtek intézkedéseket hozni 
a probléma kezelésére, de még számos 
teendő áll előttük a probléma elem -
zése és az intézkedések végrehajtása 
terén.
A közbeszerzési hibákra 
vonatkozóan a Bizottság és 
a tagállamok csak nagyon 
korlátozott mértékben 
végeznek módszeres elemzést
99 
A hibák átfogó elemzését mind a tag -
államok, mind a Bizottság szintjén az 
egységes adatok hiánya akadályozza. 
Az ellenőrzés keretében felkeresett 
négy tagállamban azonban vannak je -
lek arra, hogy a közbeszerzési hibákkal 
kapcsolatos adatok gyűjtését elkezd -
ték szisztematikus módon végezni, 
illetve ezt tervezik (lásd: 41. bekez -
dés). A hibák elemzése azonban még 
mindig korlátozottan valósul meg 
(lásd: 35–39. bekezdés). A Bizottság 
még nem hozott létre megbízható és 
átfogó, minden szabálytalanságot, 
beleértve a közbeszerzés során előfor -
duló hibákat is tartalmazó adatbázist. 
AZ ERFA -hoz és a KA -hoz kapcsolódó 
közbeszerzési hibák elemzését egy 
alkalommal, 2011-ben végezte el (lásd: 
45. bekezdés).
47 Következtetések és ajánlások
1. ajánlás
a) A Bizottság hozzon létre a szabály -
talanságokat tartalmazó, a köz -
beszerzés során előforduló hibák 
érdemi elemzéséhez alapként 
használható adatbázist. Megfelelő, 
a saját adatbázisából származó és 
a tagállamok által rendelkezésre 
bocsátott adatokból kiindulva 
elemezze átfogóan a kohézi -
ós politika területén felmerülő 
közbeszerzési hibák gyakoriságát, 
súlyosságát és okait. A Bizottság 
ezt az elemzést az új irányelvek 
által előírt közbeszerzési jelentés 
részeként tegye közzé.
b) A tagállamok illetékes hatóságai 
fejlesszék ki és elemezzék a kohé -
ziós politika területén felmerülő 
szabálytalanságokat, beleértve 
a közbeszerzés során előforduló 
hibákat is tartalmazó saját adat -
bázisaikat, valamint működjenek 
együtt a Bizottsággal ezen adatok -
nak a Bizottság munkáját előse -
gítő formában és időben történő 
átadása terén.
A Bizottság és a tagállamok már 
elkezdtek intézkedéseket hozni 
a probléma kezelésére, de még 
számos teendő áll előtt ük
100  
A probléma átfogó elemzésének 
hiánya ellenére a Bizottság és a tagál -
lamok már elkezdtek a probléma keze -
lésére irányuló intézkedéseket hozni. A Bizottság által 2010 óta hozott jogal -
kotási és nem jogalkotási intézkedések 
megkezdték az általános probléma 
célzott kezelését. A közbeszerzéssel 
kapcsolatos új jogszabálycsoma -
got 2014-ben fogadták el, amelyet 
a tagállamoknak 2016 áprilisáig kell 
végrehajtaniuk (lásd: 67–74. bekezdés). 
A csomag új beszámolási kötelezettsé -
geket ír elő a Bizottság és a tagállamok 
számára. Az új jogalkotási csomagnak 
a szabálytalanságok előfordulásának 
csökkentésében játszott szerepe annak 
tagállami végrehajtásától függ. Az 
európai strukturális és beruházási ala -
pokról szóló, a 2014–2020-as időszakra 
vonatkozó új jogszabályi keret beveze -
ti a tagállamok közbeszerzési rend -
szereire vonatkozó előzetes feltétel -
rendszert. Ezek az előzetes feltételek 
hozzájárulhatnak a problémák kezelé -
séhez (lásd: 61–65. bekezdés). A tagál -
lamoknak önértékelést kellett végez -
niük arról, hogy teljesítették -e ezeket 
a feltételeket, és ha igen, hogyan, 
valamint egy erről szóló összefoglalást 
kellett szerepeltetniük a 2014-ben 
benyújtott partnerségi megállapo -
dásokban. Ezeket a feltételeket 2015 
elejéig jelentős számú tagállam nem 
teljesítette (lásd: 61–65. bekezdés).
2. ajánlás
Amennyiben a közbeszerzésre vonat -
kozó előzetes feltételrendszert 2016 
végéig nem teljesítik, a Bizottság 
hatáskörével élve következetesen füg -
gessze fel az érintett tagállamoknak 
folyósított kifizetéseket, ameddig azok 
nem orvosolták a hiányosságokat.
48 Következtetések és ajánlások
101  
2013-ban a Bizottság belső techni -
kai munkacsoportot hozott létre és 
belső cselekvési tervet dolgozott ki. 
Ez a Bizottságon belüli koordináció 
javulását jelzi. A legtöbb intézkedést 
azonban nem hajtották végre teljes 
egészében. Ezenkívül a cselekvési 
tervet a Bizottságnak csak néhány 
szervezeti egysége hagyta jóvá és 
a cselekvési tervet nem tették közzé 
(lásd: 56–60. bekezdés).
3. ajánlás
A Bizottság tegye naprakésszé és hoz -
za nyilvánosságra a közbeszerzéssel 
kapcsolatos belső cselekvési tervét. 
A haladásról évente számoljon be. 
Ennek érdekében a Bizottság javítsa 
a kapcsolódó közbeszerzési kérdé -
sekkel foglalkozó szervezeti egységei 
közötti koordinációt.
102  
A közbeszerzési hibák még mindig 
jelentős hibaforrásnak számítanak, és 
számos teendő van még a probléma 
elemzése és az intézkedések végre -
hajtása terén. Jelenleg az intézkedé -
sek eredményes végrehajtására van 
szükség. Bár a belső technikai munka -
csoport létrehozása pozitív fejlemény, 
de az alacsony szinten helyezkedik 
el a Bizottság szolgálatain belül, és 
a Bizottság nem vállalt magas szin -
tű, koordinált vezetői szerepet (lásd: 
55–60. bekezdés).4. ajánlás
A Bizottság hozzon létre magas szintű 
csoportot, amely vezető szerepet vállal 
a közbeszerzési hibák problémájának 
kezelésében, és gondoskodik az intéz -
kedések következetes végrehajtásáról 
a Bizottság valamennyi szervezeti 
egységénél. A csoportnak a közbe -
szerzés javításának, és szükség esetén 
egyszerűsítésének szószólójaként kell 
fellépnie.
103  
A kezdeményezett szintjén előfordu -
ló közbeszerzési hibákat a tagállami 
hatóságoknak kell tudniuk észlelni és 
korrigálni mielőtt a költségigénylést 
benyújtják a Bizottságnak. Amint arra 
a Számvevőszék és a Bizottság saját 
ellenőrzései során már korábban 
rámutatott, a tagállami első szintű 
ellenőrzések még mindig nem elég 
eredményesek. Ennek következtében 
a közbeszerzési hibákat tartalma -
zó projektek kiadásait a tagállamok 
benyújtják a Bizottságnak az uniós 
költségvetésből történő megtérítésére 
(lásd: 76. bekezdés).
104  
A Bizottság a 2007–2013-as progra -
mozási időszakban a korábbiakhoz 
képest nagyobb mértékben alkalmazta 
a pénzügyi korrekciókat. Azonban 
a pénzügyi korrekciók – kivéve, ha 
azokat bizottsági határozat szabja 
ki – csak korlátozott visszatartó erővel 
49 Következtetések és ajánlások
bírnak a 2007–2013-as programozási 
időszak 2017-es lezárásáig tartó idő -
szakban. Ennek oka, hogy a rendeletek 
alapján a tagállamok jogosultak a kor -
rekciók által érintett kiadások más, tá -
mogatható kiadással történő kiváltásá -
ra. Ezáltal a tagállamoknak folyósított 
források teljes összege a gyakorlatban 
csak ritkán csökken. A 2014–2020-as 
kiadási időszakra vonatkozóan a sza -
bályok megváltoztak: a tagállamokkal 
szemben nettó korrekciók alkalmaz -
hatók, ha az irányító, az igazoló és az 
ellenőrző hatóságok által jogszerűnek 
és szabályszerűnek minősített kiadá -
sokban később hibákra derül fény 
(lásd: 75–80. bekezdés).
5. ajánlás
A Bizottság szabjon ki pénzügyi 
korrekciókat minden olyan esetben, 
amikor megállapítja, hogy egy tagál -
lam első szintű ellenőrzéseinek ered -
ményessége nem kielégítő, valamint 
a közbeszerzési irányelvek megsérté -
sekor szükség esetén kezdeményezzen 
kötelezettségszegési eljárásokat.105  
A közbeszerzési hibák elemzését előse -
gítő bizottsági adatbázis (lásd: 1. aján -
lás) szükségességén kívül az informa -
tikai eszközök, mint pl. e -közbeszerzés 
és adatbányászat további előnyökkel 
járhatnak a közbeszerzés szempontjá -
ból és segíthetnek a problémák keze -
lésében. Az ellenőrzés időpontjában 
az ilyen eszközök alkalmazása tagálla -
monként eltérő szinten valósult meg, 
ezáltal akadályozva a bennük rejlő 
potenciális előnyök teljes körű kiakná -
zását (lásd: 83–94. bekezdés).
6. ajánlás
a) A Bizottság jobban használja ki 
az informatikai fejlesztések által 
nyújtott lehetőségeket, beleértve 
az e -közbeszerzés, az adatbányá -
szati eszközök, valamint az ezek -
hez kapcsolódó bevált gyakorlatok 
előmozdítását.
b) A tagállamok jobban használják 
ki az e -közbeszerzés és az adat -
bányászati eszközök által nyújtott 
lehetőségeket.
A jelentést 2015. július 16-i luxembourgi ülésén fogadta el a Számvevőszék.
 a Számvevőszék nevében
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 elnök

50
 Melléklet I. MellékletA Bizottság és a tagállamok szerepe a közbeszerzésben és 
a kohéziós politikában
Európai Bizottság:
a) A Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság  felügyeli az ERDA és a KA 
felhasználását, beleértve az operatív programok (OP -k) megtárgyalását és 
elfogadását. Figyelemmel kíséri és ellenőrzi az OP -k végrehajtását, bele -
értve a közbeszerzési szabályok betartását. A Regionális és Várospolitikai 
Főigazgatóság és A Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befo -
gadás Főigazgatósága egyaránt kiad iránymutatásokat, köztük néhányat 
a tagállamokkal együtt kidolgozva. Például ők adták ki a közbeszerzési 
szabályok megsértéséből adódó nem megfelelőség esetén alkalmazott 
pénzügyi korrekciókról szóló iránymutatást1;
b) A Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazga -
tósága  az ESZA felhasználását felügyeli, hasonlóan, mint ahogy a Regioná -
lis és Várospolitikai Főigazgatóság felügyeli az ERDA és a KA felhasználását 
(lásd fent);
c) A Belső Piaci, Ipar-, Vállalkozás- és Kkv -politikai Főigazgatóság (koráb -
ban Belső Piaci és Szolgáltatási Főigazgatóság) felelős a közbeszerzési jog -
szabályok kidolgozásáért és azok végrehajtásának felügyeletéért. Figye -
lemmel kíséri és támogatja a tagállamokat a végrehajtásban, és szükség 
esetén kényszerítő intézkedéseket tesz.
d) A Költségvetési Főigazgatóság  felelős a költségvetési szabályozási kere -
tek irányításáért, valamint javaslatot tesz az uniós költségvetés kidolgozá -
sára, végrehajtására és ellenőrzésére vonatkozó szabályozási keretrend -
szerre, és végrehajtja azt.
Tagállamok:
a) Az irányító hatóságok  felelnek az operatív programok irányításáért és 
végrehajtásáért. A programok végrehajtását végrehajtó szervekre ruház -
hatják át. Az irányító hatóság vagy végrehajtó szervei az irányításhoz kap -
csolódó ellenőrzések keretében vizsgálják az közbeszerzési eljárásokat.
b) Az igazoló hatóságok  végzik el a kifizetési kérelmek végső ellenőrzését, 
mielőtt azokat benyújtják a Bizottságnak.
c) Az ellenőrző hatóságok  végzik a rendszerek és az egyedi projektekből 
vett minták utólagos ellenőrzéseit, mielőtt a jelentéseket benyújtanák 
a Bizottságnak. Ellenőrzéseik kiterjednek a közbeszerzési irányítási rend -
szerek vizsgálatára, valamint a projektekre vonatkozóan végzett egyedi 
szabályszerűségi ellenőrzésekre is.1 A COCOF (az alapok 
koordinációja érdekében 
felállított bizottság) 
iránymutatásai. A strukturális 
alapokból és a Kohéziós 
Alapból társfinanszírozott 
kiadások a közbeszerzési 
szabályoknak való nem 
megfelelőség miatti pénzügyi 
korrekcióinak 
meghatározásáról szóló 
iránymutatások (COCOF 
07/0037/03, 2007. 
november 29.). A Bizottság 
határozata az Unió által 
megosztott irányítás 
keretében finanszírozott 
kiadásokra vonatkozóan 
a közbeszerzési szabályok 
megsértése esetén a Bizottság 
által végrehajtandó pénzügyi 
korrekciók megállapításáról 
szóló iránymutatás 
meghatározásáról és 
jóváhagyásáról (C(2013) 9527 
final, 2013. december 19.).
51 Melléklet II. MellékletA Számvevőszék által feltárt hibák elemzése alaponként (2009–2013)
Tesztelt 
tranzak -
ciókProjektek, 
amelye -
ken belül 
közbeszerzési 
eljárásokat 
vizsgáltunkProjektek 
legalább egy 
közbeszerzési 
hibávalÖsszes hibaSúlyos Jelentős Kisebb
Szám %
ERFA 657 378 170 382 60 117 185 80
Kohéziós Alap 156 145 68 125 21 26 74 25
ESZA 607 171 42 80 19 25 29 26
Összesen 1420 694 280 587 100% 168 288 131
52 Melléklet III. MellékletA pályáztatási eljárások kü lönböző szakaszaikban előforduló hibák leírása és elemzése
A hiba leírásaA Számvevőszék által feltárt hibák
száma (2009–2013)
Súlyos Jelentős Kisebb Összesen
Pályáztatást 
megelőzőenÉpítési beruházások vagy szolgáltatások mesterséges felbontása 
kisebb beszerzésekre az értékhatár megkerülése érdekében23 3 0 26
Szerződések indoklás nélkül történő közvetlen odaítélése 21 2 0 23
Nem megfelelő pályázati eljárás alkalmazása 27 10 1 38
Pályáztatást megelőző szakaszban összesen: 71 15 1 87
PályáztatásA közzétételi és átláthatósági előírásokkal, valamint a pályázati 
specifikációval kapcsolatos problémák11 64 111 186
Jogszerűtlen kiválasztási és odaítélési kritériumok meghatározá -
sa, illetve azok helytelen alkalmazása 33 128 6 167
Eljárásbeli hiányosságok, beleértve a megfelelő dokumentáció 
hiányát22 39 12 73
Pályáztatási szakaszban összesen: 66 230 130 426
A szerződések 
kezeléseSzerződések közbeszerzési eljárás nélküli módosítása vagy 
tartalmuk bővítése31 42 1 74
ÖSSZESEN 168 288 131 587
29% 49% 22% 100%
53 Melléklet IV. MellékletA Bizottság által 2009 és 2013 között kezdeményezett közbeszerzési szabálysértési 
eljárások
2009 2010 2011 2012 2013 ÖsszesenAz Európai Bíró -
ság elé utalva1
Belgium 1 1  
Bulgária 2     2  
Cseh Köztársaság    
Dánia        
Németország 4 1 1 1 7 1
Észtország        
Írország    
Görögország 8 6 4   18 3
Spanyolország 2 1 3  
Franciaország        
Olaszország 1 1 5 2 9  
Ciprus 1     1  
Lettország  1 1 2  
Litvánia        
Luxemburg    
Magyarország 2 2   1 5 2
Málta 2 1 3  
Hollandia 1 3    4 1
Ausztria  1 1 2  
Lengyelország   2 1  3 1
Portugália 1 1 2  
Románia 2 1  1  4  
Szlovénia  1 1  
Szlovákia 1     1  
Finnország    
Svédország 1    1 2  
Egyesült Királyság 3 1    4  
Összesen 32 18 14 7 3 74 8
1  A németországi és hollandiai ügyekben 2012-ben született ítéletek. A két magyarországi és a spanyolországi ügyek közül kettőt visszavontak 
az Európai Bíróságról. Az egyik görögországi és a lengyelországi ügy még folyamatban van.
54
A közbeszerzési hibák Bizottság általi elemzése 
tükröződik a Bizottság 2013. december 19-i határo -
zatában (C(2013) 9527 final) is, amely a közbeszer -
zési jogszabályok be nem tartása esetére vonat -
kozó pénzügyi korrekciók meghatározásáról szóló 
iránymutatást állapítja meg. Ez az iránymutatás 
a 2007 novembere óta létező iránymutatás frissített 
változata.3
A 2014–2020-as programozási időszakra vonatko -
zóan a Bizottság proaktív megközelítést alkalmaz 
a tagállamok támogatásában iránymutatás, nyomon 
követés és támogatás révén (pl. technikai segítség -
nyújtás útján), hogy 2016 végéig végrehajtsák a nem 
teljesített előzetes feltételekre vonatkozó nemzeti 
cselekvési terveiket. Ezzel a megelőző megközelí -
téssel a Bizottság az operatív programokra (OP -k) 
2016 után történő kifizetések esetleges felfüggesz -
tésének kockázatát kívánja csökkenteni, de nem 
tartja majd vissza magát e felfüggesztési eszköz 
alkalmazásától, amennyiben a cselekvési terv céljai 
és mérföldkövei egyértelműen nem teljesülnek.
VIII a) i)
A Bizottság elfogadja az ajánlást.
A Bizottság megvizsgálja a szabálytalanságkezelő 
rendszere (IMS) funkciói javításának lehetőségét 
a Számvevőszék hivatalos kéréseinek teljesítése 
érdekében. Az IMS és a CED/ABAC, valamint más 
bizottsági adatbázisok közötti lehetséges interope -
rabilitás vizsgálata jelenleg is zajlik.
Ezenkívül a saját ellenőrzései által észlelt hibákat 
illetően a Bizottság szolgálatai „MAPAR” (Manage -
ment of Audit Processes, Activities and Resources – 
ellenőrzési folyamatok, tevékenységek és eszközök 
kezelése) néven közös informatikai ellenőrzési 
eszközt kezdenek használni az Európai Regionális 
Fejlesztési Alapra (ERFA), a Kohéziós Alapra (KA) és 
az Európai Szociális Alapra (ESZA) vonatkozóan.
3 Az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, a Kohéziós Alapra és 
az Európai Szociális Alapra alkalmazandó 2007. november 29-i 
COCOF 07/0037/03-EN; az Európai Halászati Alapra alkalmazandó 
2008. április 1-i EFFC/24/2008; valamint a 2012. január 11-i 
„SOLID/2011/31 REV”, vagyis a 2007–2013 közötti programozási 
időszakra vonatkozóan az uniós rendeleteknek a „Szolidaritás 
és a migrációs áramlások igazgatása” általános program négy 
alapjából társfinanszírozott közbeszerzési szerződésekre történő 
alkalmazásában feltárt szabálytalanságokra alkalmazandó 
pénzügyi korrekciókról szóló iránymutatás.Összefoglaló
V
A Bizottság hosszú ideje foglalkozik a kohéziós 
politika területén előforduló közbeszerzési hibák 
problémájával, de most koordináltabb módon lát 
hozzá a közbeszerzési cselekvési terv égisze alatt 
(lásd a Számvevőszék észrevételét az 56. kérdésnél).
A közbeszerzési hibákkal az előző programozási 
időszakok óta foglalkoznak. Az ellenőrzések megál -
lapításai segítettek a pénzügyi korrekciókra vonat -
kozó első, 2007-ben kiadott iránymutatás megfogal -
mazásában. Már a Bizottság is átfogó módon elemzi 
a kohéziós politika területén előforduló közbeszer -
zési hibákat. Erre az elemzésre évente kerül sor 
a nemzeti ellenőrző hatóságok által benyújtott éves 
ellenőrzési jelentések alapos értékelése, valamint 
a Bizottság saját ellenőrzési megállapításai révén 
(„A megbízhatósági rés áthidalása” elnevezésű 
ellen  őrzési vizsgálattal összefüggésben az elle -
nőrzési megállapítások fele a közbeszerzésekkel 
kapcsolatos). Ez az értékelés szerepel az érintett 
főigazgatóságok éves tevékenységi jelentéseiben.
A Bizottság egy üttes válasza a VI. és 
VII. pontra
A Bizottság már 2010 előtt is vállalkozott intézke -
désekre közbeszerzési ügyek kezelése érdekében. 
Egyes tagállamokban már 2006-ban kiadtak cselek -
vési terveket a Bizottság által végzett ellenőrzések 
közbeszerzésekre vonatkozó megállapításainak 
nyomon követése érdekében. A közbeszerzési hibák 
ügyében elvégzett és 2011 májusában a közbeszer -
zési tanácsadó bizottságnak bemutatott horizontá -
lis elemzés1 mellett a Bizottság 2011 októberében 
kiadott egy szolgálati munkadokumentumot is „A 
közbeszerzés területén a 2006–2009-es években 
előforduló hibák elemzése – a Bizottság által tett 
intézkedések és a további lépések” címmel.2
1 A Regionális Politikai Főigazgatóság által készített, az ERFA és 
a Kohéziós Alap által társfinanszírozott projektek tekintetében 
a közbeszerzési szabályok tagállami alkalmazásával kapcsolatos főbb 
ellenőrzési megállapításokról szóló dokumentum (CC/2011/08 EN).
2 Bizottsági szolgálati munkadokumentum: „Analysis of errors 
in the Cohesion Policy for the years 2006-2009” (SEC(2011) 1179, 
2011. október 5.) ésA Bizottság  
válaszai
A Bizottság válaszai 55
VIII c)
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást és 2014 nyara 
óta már alkalmazza is azt igazgatói szinten az osztá -
lyait összefogó jobb koordinálás bevezetésével.
A Bizottság igyekszik a Bizottság szolgálatainak 
szélesebb körében is támogatást szerezni a köz -
beszerzési cselekvési tervnek. Ezenkívül tervezi 
a cselekvési terv magasabb szinten történő elfogad -
tatását is.
VIII d)
A Bizottság elfogadja ezt a részben már végrehaj -
tott ajánlást, és támogatja a közbeszerzés javítását 
célzó kezdeményezéseket.
Az európai strukturális és beruházási alapokért 
(esb -alapok) és a belső piacért felelős biztosok 
között rendszeresen kapcsolattartást terveznek, 
melynek formája még nem eldöntött. A bizto -
sok csoportja tapasztalt külsős érdekelt feleket is 
meghívhat az ülésekre, amennyiben ezt hasznosnak 
véli. A Bizottság támogatja a magas szintű vezetői 
szerep ötletét is, és hozzáteszi, hogy a Regionális és 
Várospolitikai Főigazgatóság (DG REGIO) és a Belső 
Piaci, Ipar-, Vállalkozás- és Kkv -politikai Főigazgató -
ság (DG GROW) igazgatói 2014 júliusa óta rendsze -
resen üléseznek. Ezen a szinten már kaptak meghí -
vást tapasztalt külsős érdekelt felek az ülésekre.
VIII e)
A Bizottság elfogadja az ajánlást és úgy véli, hogy 
már végzi az ajánlott intézkedéseket. Lásd még 
a Bizottság VIII. b) kérdésre adott fenti válaszát.
A Bizottság továbbra is pénzügyi korrekciókat fog 
kiszabni minden olyan esetben, ha megállapítja, 
hogy egy tagállam első szintű ellenőrzéseinek 
eredményessége nem kielégítő. Amennyiben súlyos 
hiányosságokat fedez fel, megelőző és helyesbítő 
intézkedéseket  – például cselekvési terveket, kifi -
zetésmegszakításokat és pénzügyi korrekciókat – 
vezet be, amivel biztosítja a Bizottságnak bejelen -
tett korábbi és jövőbeni kiadások jogszerűségét 
és szabályszerűségét. A kifizetéseket a programok 
irányítási és kontrollrendszerei ismételt leromlásá -
nak megakadályozása érdekében addig nem foly -
tatják, amíg a rendszereket nem fejlesztik, és nem 
végeznek szigorú felügyeletet a javító intézkedések 
bevezetése után.Végül a Bizottság további lépéseket irányoz elő 
a közbeszerzési adatok elemzésének javítása 
érdekében, ideértve különösen az ilyen adatok 
gyűjtését, továbbá egy, a tényleges és várható 
közbeszerzési rendellenességek korai felismerésé -
hez szükséges adatelemző eszköz fejlesztését és 
az azokat kiváltó okok jobb megértését (a kohézió 
területén túl).
VIII a) ii)
A Bizottság elfogadja az ajánlást és megjegyzi, hogy 
annak a tagállamok a címzettjei.
Az IMS már biztosít egy olyan adatbázist a tagálla -
mok számára, amely nemcsak a szabálytalanságok 
bejelentésére vonatkozó, ágazati szabályozásokban 
meghatározott kötelezettségnek való megfelelés -
hez, hanem nemzeti célokra használandó elemzé -
sek elvégzésére is alkalmazható.
VIII b)
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást. Az európai 
strukturális és beruházási alapokat kezelő négy 
főigazgatóság (az európai strukturális és beruházási 
alapokat kezelő főigazgatóságok) főigazgatói már 
rendszeresen üléseznek az „előzetes feltételrend -
szer felfüggesztésével foglalkozó bizottságban”, 
amelyhez a Belső Piaci, Ipar-, Vállalkozás- és Kkv -po-
litikai Főigazgatóság (DG GROW) is kapcsolódik4. 
Az előzetes feltételrendszer nem teljesítése esetén 
alkalmazandó nemzeti cselekvési tervek végre -
hajtása által egyszerre megelőző és – a kifizetések 
felfüggesztése által  – helyesbítő megközelítést 
alkalmaznak továbbra is, szigorú és következetes 
módon.
4 Ez a bizottság koordinálja és készíti elő a felfüggesztésről szóló 
határozatokra vonatkozó ajánlásokat – ideértve a felfüggesztésről 
szóló határozattervezetek előkészítését – az Európai Regionális 
Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, 
az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai 
Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések 
megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az 
Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai 
Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések 
megállapításáról szóló, 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi 
rendelet 19. cikke (5) bekezdésének és 142. cikke (1) bekezdése 
e) pontjának és az 1306/2013/EU rendelet (a KAP „horizontális 
rendelete”) 41. cikkének alkalmazásában, továbbá tanácsadást 
nyújt az európai strukturális és beruházási alapokat kezelő 
négy főigazgatóság főigazgatói számára az ehhez kapcsolódó 
ügyekben.
A Bizottság válaszai 56
Észrevételek
24
A Bizottság a Számvevőszék által említett különje -
lentésben adott válaszaira hivatkozik.
25
Egy bizonyos fokú összetettség szükséges minden 
közbeszerzési rendszerben, hogy minimálisra csök -
kentsék az ajánlatkérők önkényes magatartását, és 
fenntartsák az egyenlő bánásmódra, a megkülön -
böztetés tilalmára és az átláthatóságra vonatkozó 
alapelveket.
A Bizottság olyan eseteket is ismer, ahol a nem -
zeti jog túlmutat az irányelvekben meghatározott 
kötelezettségeken.
Egy üttes válasz a Bizottságtól a 26. és 
a 27 . kérdésre
A Bizottság számos intézkedést dolgozott ki az 
adminisztratív kapacitás hiányának megoldására. 
Az intézkedéseknek a (jelentés 56. bekezdésében 
említett) közbeszerzési cselekvési tervben található 
két példája kifejezetten erre a problémára irányul. 
A Bizottság 2015-ben véglegesítette a közbeszer -
zésben előforduló leggyakoribb hibák elkerülésére 
vonatkozó iránymutatást, amely az alapos tervezés 
szükségességét hangsúlyozza. Ezenkívül helyzetfel -
mérést is végzett 2015-ben az EU -ban fellelhető, az 
esb-alapokkal kapcsolatos közbeszerzések megfe -
lelőségének és minőségének biztosításával kapcso -
latos adminisztratív kapacitásról, rendszerekről és 
gyakorlatokról. Ez a felmérés konkrét ajánlásokat 
fogalmaz meg az egyes tagállamokban az admi -
nisztratív kapacitás javítására.
29 a)
A Bizottság megállapítja, hogy a Cseh Köztársaság -
ban tagállami szinten létezik egy, a Közbeszerzési 
Hivatalból, (koordináló minőségében) a Regionális 
Fejlesztési Minisztériumból és más kapcsolódó 
szervekből álló munkacsoport, amelynek célja 
a közbeszerzési jogszabályok értelmezésének 
összehangolása.A közbeszerzési irányelvek tartós megsértése 
esetén a Bizottság továbbra is kötelezettségszegési 
eljárásokat kezdeményez, amennyiben szükséges.
VIII f)
A Bizottság elfogadja az ajánlást.
Mivel az e -közbeszerzés különösen javítja az 
átláthatóságot, megkönnyíti a határokon átnyúló 
pályáztatást és a kkv -k részvételét, valamint egysze -
rűbbé teszi az adminisztratív eljárásokat, a 2014. évi 
irányelvek számos e -közbeszerzési kötelezettséget 
fogalmaznak meg. E rendelkezések helyes és gyors 
átültetése a Bizottság egyik kiemelt feladata.
Az adatbányászati eszközöket illetően a Bizottság 
elvégzi az ajánlott lépéseket. Ennek megfelelően 
aktívan népszerűsíti az ARACHNE, egy általa fejlesz -
tett kockázatértékelő megelőző eszköz használatát 
a felelős tagállami hatóságok körében. Ez az eszköz 
jelentős javulást hozhat például a közbeszerzési 
eljárásokhoz, az összeférhetetlenséghez vagy 
a támogatásoknak bizonyos gazdasági szereplőkhöz 
való koncentrálódásához kapcsolódó kockázatok 
megelőzésében és felismerésében. Ezen túlmenően 
segíthet a csalásra figyelmeztető jelzések azonosí -
tásában is. A Bizottság elismeri és támogatja más, 
ehhez hasonló adatbányászati eszközök használatát 
is.
VIII g)
A Bizottság elfogadja az ajánlást és megjegyzi, hogy 
annak a tagállamok a címzettjei.
Bevezetés
10
A Bizottság hangsúlyozza, hogy a megosztott 
irányítás szerint a közbeszerzéssel kapcsolatos 
szabályozási keret bevezetése a tagállamok hatás -
körébe tartozik. Szintén a tagállamok felelnek azért, 
hogy hogyan ültetik át a közbeszerzési irányelveket 
a nemzeti jogrendszerükbe.
A Bizottság válaszai 57
38 b)
A közbeszerzési ügyek valóban kiemelt helyen van -
nak a napirenden Olaszországban, mert ez az ERFA 
számára a pénzügyi korrekciók döntő forrása.
A kapcsolódó gyengeségek kezelésének szükséges 
kiindulópontja a közbeszerzési hibák számba vétele 
és elemzése.
39
A Bizottság 2011. évi elemzése5 alapján konkrét 
lépéseket tett e kockázatok csökkentésére és 
a tagállamok támogatására irányuló kötelezett -
ségvállalása körében; így különösen kiegészítő 
iránymutatást és képzést nyújtottak az irányító 
hatóság részére az azonosított kockázatokról, illetve 
a pénzügyi korrekciók, kifizetésmegszakítások és 
felfüggesztési eljárások időszerű végrehajtására 
irányuló intézkedésekről, továbbá folytatták a leg -
kockázatosabb területeket célzó ellenőrzéseket. 
Ezeket a lépéseket az összes európai strukturális és 
beruházási alapokat kezelő főigazgatóság, a Belső 
Piaci, Ipar-, Vállalkozás- és Kkv -politikai Főigazgató -
ság (DG GROW) és az Európai Beruházási Bank (EBB) 
között 2013-ban létrejött, a közbeszerzési jogszabá -
lyok végrehajtásának javítását célzó közbeszerzési 
cselekvési terv fogta össze.
44 a)
Az éves ellenőrzési jelentésekben nyújtott informá -
ciók célja, hogy az OP -k megbízhatósági eljárásában 
használják fel őket, és nem az, hogy a közbeszerzési 
hibák elemzését végezzék el rajtuk.
Lásd még a Bizottság 39. kérdésre adott válaszát.
44 c)
A közbeszerzési ügyeket az ellenőrző hatóságokkal 
tartott kétoldalú megbeszélések keretén belül vitat -
ják meg akkor, amikor azok az érintett tagállam/
program számára jelentőséggel bírnak.
5 Bizottsági szolgálati munkadokumentum: „Analysis of errors 
in the Cohesion Policy for the years 2006-2009” (SEC(2011) 1179, 
2011. október 5.) és „A Regionális Politikai Főigazgatóság által 
készített, az ERFA és a Kohéziós Alap által társfinanszírozott 
projektek tekintetében a közbeszerzési szabályok tagállami 
alkalmazásával kapcsolatos főbb ellenőrzési megállapításokról 
szóló dokumentum” (CC/2011/08 EN).32
A tagállamok által a szabálytalanságkezelő rendsze -
ren (IMS) keresztül a Bizottságnak bejelentett sza -
bálytalanságokat nemcsak az EU pénzügyi érdekei -
nek védelméről és a csalás elleni küzdelemről szóló 
éves jelentés elkészítéséhez használják fel, hanem 
a 2000–2006-os programozási időszak lezárása 
miatt, illetve az ellenőrző hatóságokkal tartandó 
éves koordinációs ülések keretében is elemzik őket.
A bejelentett adatokat kockázatelemzési célokra is 
felhasználják – név szerint – a következők: a Bizott -
ság ellenőrei a kiküldetések előkészítésére és az 
Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF). Az adatokhoz 
kérésre a Számvevőszék ellenőrei is hozzáférnek.
33
Az OLAF a tagállamok által a Bizottság nevében 
bejelentett szabálytalanságokat az IMS -en keresztül 
kapja meg. A Bizottság hangsúlyozza, hogy a beje -
lentett szabálytalanságok besorolása nem statikus 
és jól körülhatárolt folyamat. A pillanat, amikor 
a tagállamok besorolják az ügyet, a nemzeti jogal -
kotástól, a gyakorlatoktól és a nemzeti politikától is 
függ. Egyes esetekben bizonyos fokú idegenkedés 
tapasztalható azzal kapcsolatban, hogy egy ügyet 
túl korán „csalásnak” minősítsenek, mert ez a nem -
zeti jogalkotás szerint felelősségi következményeket 
vonhat maga után.
Ezért megtörténhet az, hogy egy eredetileg nem 
a „csalás gyanúja” kategóriába besorolt szabályta -
lanság státusza megváltozzon az üggyel kapcso -
latos későbbi friss információk vagy a kapcsolódó 
eljárások fejleményeinek tükrében. Ehhez hason -
lóan egy ügy státusza, amelyet eredetileg a „csalás 
gyanúja” kategóriába soroltak, egyszerű „szabály -
talanságra” változtatható, például a bíróságok vagy 
a nyomozó szervek és hatóságok döntése alapján.
35
Lásd a Bizottság 26. és 27. kérdésre adott együttes 
válaszát.
A Bizottság válaszai 58
által benyújtott adatok részletességének mértékétől 
függ.
A rendszert nem úgy tervezték, hogy a Számvevő -
szék által említett információ – teljes mértékben 
strukturált mezőkön keresztül  – kinyerhető legyen 
belőle.
Lásd a Bizottság 32. és 46. kérdésre adott válaszát.
49
A Bizottság már régóta foglalkozik ezzel a kérdéssel, 
ám most a közbeszerzési cselekvési terv keretében 
sokkal koordináltabb módon közelíti meg azt.
A Bizottság emlékeztet a 39. kérdésben hivatko -
zott dokumentumokra (a hibák elkerüléséről szóló 
iránymutatás és az adminisztratív kapacitásról szóló 
helyzetfelmérés).
51
A közbeszerzési hibák Bizottság általi elemzése tük -
röződik az Unió által megosztott irányítás keretében 
finanszírozott kiadásokra vonatkozóan a közbeszer -
zési szabályok megsértése esetén a Bizottság által 
végrehajtandó pénzügyi korrekciók megállapításá -
ról szóló iránymutatás meghatározásáról és jóváha -
gyásáról szóló, 2013. december 19-i bizottsági hatá -
rozatban (C(2013) 9527 final). Ez az iránymutatás 
a 2007 óta létező iránymutatás frissített változata.
57
2015 júniusának végéig tovább haladt előre a köz -
beszerzési cselekvési terv végrehajtása. A 12 
intézkedésből három zárult be (ahogy azt a Szám -
vevőszék az alábbi a)–c) pontban kijelenti), hét vég -
rehajtás alatt van, és két intézkedést hosszú távra 
terveznek, és még nem kezdték el őket.
A még el nem kezdett két intézkedés a 11. számú 
(Közbeszerzési minőségirányítási rendszerek) és 
a 12. számú (Iránymutatásokkal kapcsolatos tanács -
adás) hosszú távú intézkedés a  2. táblázatban .46
A Bizottság szolgálatai „MAPAR” (Management of 
Audit Processes, Activities and Resources – elle -
nőrzési folyamatok, tevékenységek és eszközök 
kezelése) néven informatikai eszközt fejlesztettek, 
amely már használatban van. Az ERFA, a KA és az 
ESZA közös eszközének egyik funkciója a megállapí -
tások bevezetése és osztályozása a hiba tipológiája 
alapján és egy kategórián belül (pl. közbeszerzés) 
az alkategória beazonosításával (az ösztönző hatás 
hiánya, program nincs bejelentve, stb.).
Mind a Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság 
(DG REGIO), mind a Foglalkoztatási Főigazgatóság 
(DG EMPL) használni fogja a MAPAR -t, hogy vala -
mennyi ellenőrzési megállapítást horizontálisan 
nyomon követhessen és az alapok hatékonyabb 
és eredményesebb kezelése céljából rendszeresen 
frissíteni fogja a kockázati pontszámokat tartalmazó 
táblázatot. Ez a Bizottság által észlelt valamennyi 
közbeszerzési ellenőrzési ügyre vonatkozik.
Ezen túlmenően az IMS -adatbázis is a tagállamok 
rendelkezésére áll, amely eszközön keresztül beje -
lenthetik az észlelt szabálytalanságokat, köztük 
a közbeszerzéssel kapcsolatos szabálytalanságokat 
is. Az adatbázis a Bizottság összes kapcsolódó szol -
gálata számára hozzáférhető.
47
A Foglalkoztatási Főigazgatóság (DG EMPL) 2012-
ben az irányítási ellenőrzések egy tematikus 
auditálása keretében azonosította a közbeszerzési 
jogszabályok megsértésének konkrét ügyeit, ame -
lyeket a tagállami ellenőrzéseken nem észleltek. 
A jelentést és a következtetéseit számos alkalommal 
megvitatták a tagállami hatóságokkal.
Lásd még a Bizottság 46. kérdésre adott válaszát.
48
Az IMS -t arra tervezték, hogy a tagállamok általa 
bejelenthessék a Bizottságnak a (csalárd és nem 
csalárd, ideértve a közbeszerzéshez kapcsolódó) 
szabálytalanságokat.
A közbeszerzési szabálytalanságokkal kapcso -
latban  – a strukturált mezőkön kívül  – további 
információ is elérhető az IMS -rendszer szövegme -
zőiben. Az adatok hasznosíthatósága azonban az 
információ minőségétől és a tagállami hatóságok 
A Bizottság válaszai 59
61
Az előzetes feltételrendszer és a 2014-ben elfoga -
dott partnerségi megállapodások keretében 12 cse -
lekvési tervet fogadtak el a 2014–2020-as progra -
mozási időszakra6, amelyeket 2016-ig kell értékelni.
A Bizottság proaktív megközelítést alkalmaz a tag -
államok támogatásában iránymutatás, nyomon 
követés és támogatás révén (pl. technikai segít -
ségnyújtás útján), hogy 2016 végéig végrehajtsák 
a nem teljesített előzetes feltételekre vonatkozó 
nemzeti cselekvési terveiket. Ezzel a megelőző 
megközelítéssel a Bizottság az OP -kra 2016 után 
történő kifizetések esetleges felfüggesztésének 
kockázatát kívánja csökkenteni, de nem tartja majd 
vissza magát e felfüggesztési eszköz alkalmazásától, 
amennyiben a cselekvési terv céljai és mérföldkövei 
egyértelműen nem teljesülnek.
63
A Bizottság a 60. és 61. kérdésekre adott válaszokra 
hivatkozik és hangsúlyozza, hogy a vonatkozó közös 
és/vagy konkrét jogalkotási és programozási keret 
megfelelő végrehajtása prioritást élvez a felhaszná -
lás előtt.
71
A Belső Piaci, Ipar-, Vállalkozás- és Kkv -politikai 
Főigazgatóság szintén válaszolt a tagállami hatósá -
gok által feltett konkrét kérdésekre, és létrehozott 
egy informatikai eszközt, a WIKI -t, ahova feltöltik 
a kérdéseket és a válaszokat, és elérhetővé teszik 
őket valamennyi tagállami hatóság számára.
74
A Bizottság úgy tervezi, hogy iránymutatást nyújt 
a tagállamok számára a monitoringjelentés meg -
fogalmazásához a Bizottság tájékoztatási igényei 
szerint.
76
Az első szintű ellenőrzéseken az irányítási ellenőr -
zés nem megfelelő hatékonysága miatt a Bizottság -
ban komoly aggályok merültek fel (DG REGIO 2014. 
évi éves tevékenységi jelentése, 50. oldal).
6 BG, CZ, EL, IT, MT, LV, PL, HU, HR, SI, SK és RO esetében.58 a)
A Bizottság igyekszik az ezt megelőző időszakhoz 
képest szélesebb és lehetőleg az érdekelt felek 
magasabb szintjén is elfogadtatni a közbeszerzési 
cselekvési tervet.
58 b)
A munkacsoportot a főigazgatói szinten létrehozott, 
a gyengébb tagállamokban az alapok kapacitásának 
megerősítésével foglalkozó szolgálatközi csoport 
alcsoportjaként hozták létre. A szolgálatközi cso -
port a Főtitkárság alá tartozik.
A Bizottság úgy véli, hogy a technikai problémák 
technikai nyomon követést igényelnek az irányí -
tás felügyelete alatt, amely aktívan közreműködik 
a közbeszerzési munkacsoport munkájában, amen y-
nyiben szükséges.
A Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság (DG 
REGIO) és a Belső Piaci, Ipar-, Vállalkozás- és Kkv -po-
litikai Főigazgatóság (DG GROW) igazgatói 2014 
júliusa óta rendszeresen üléseznek, és nagyon 
magas szinten (főigazgatók és biztosok) tárgyaltak 
a rendszeres találkozók lehetőségéről.
60
Az elmúlt években minden biztos felhívta a figyel -
met a közbeszerzési problémákra, és felkérte 
a tagállamokat, hogy fejlesszék rendszereiket. Ezt 
visszhangozták az elmúlt hat évben a regionális 
politikáért felelős biztosok is a mentesítési eljárás 
keretében lefolytatott meghallgatásukon. Ezenkí -
vül a vonatkozó éves tevékenységi jelentésében 
minden főigazgató jelentette a közbeszerzéshez 
kapcsolódó problémák kezelésére hozott intézke -
déseket, és hasonlóképpen felszólítja a tagállamo -
kat, hogy javítsák rendszerüket.
A Bizottság úgy véli, hogy valamennyi közbeszer -
zési tevékenységet az érintett bizottsági szolgálatok 
felső vezetése (európai strukturális és beruházási 
alapokat kezelő főigazgatóságok és DG GROW) kez -
deményez, és szigorúan felügyeli őket.
A Bizottság válaszai 60
 – A Bizottság támogatja az e -SENS e -Tendering 
kísérleti projektjét, amely lehetővé teszi a ha -
tárokon átnyúló interoperabilitást. A gazdasági 
szereplőknek csak egyetlen szoftvert kell majd 
használniuk ahhoz, hogy több e -Tendering 
megoldással is kommunikálhassanak Euró -
pa-szerte. Mindezek felett a Bizottság megkezd -
te az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF) 
használatát, hogy a közbeszerzés digitalizálá -
sának más aspektusait is lefedje, ideértve az 
e-számlázást és az egyszerűsítést.
 – Uniós pénzeszközöket mozgósítanak az ERFA -n/
KA-n vagy az ESZA -n keresztül, hogy segítsék 
a tagállamokat abban, hogy fejlesszék az e -köz-
beszerzésre való teljes áttéréshez szükséges 
adminisztratív kapacitásukat és infrastruktúrá -
jukat (ideértve egy e -közbeszerzési platform 
fejlesztését).
89
Lásd a Bizottság 26., 27. és 46. kérdésre adott 
válaszát.
91
Az ARACHNE -t azért tervezték, hogy segítse a tag -
államokat az irányítási ellenőrzésekben, illetve 
csalásfelderítési rendszerként szolgáljon. A rendszer 
a közbeszerzéshez kapcsolódó számos kockázati 
mutatót tartalmaz, például: az ajánlati felhívás köz -
zététele és a szerződés aláírásának időpontja között 
eltelt idő; kizárt pályázatok száma/beérkezett 
pályázatok száma; érvényes ajánlattevők száma; 
tárgyalásos, meghívásos eljárásban vagy közvetlen 
odaítéléssel megkötött szerződések értéke/teljes 
projektköltség; a szerződéskiegészítések száma az 
ágazat átlagához képest; a múltban a kedvezmé -
nyezettel kapcsolatban közbeszerzési eljárásokra 
alkalmazott pénzügyi korrekciók.
Másodszor, az ARACHNE felismeri a kedvezmé -
nyezettek, ajánlattevők és alvállalkozók részvéte -
lét a különböző projektekben és programokban, 
továbbá azonosítja az egyes projektek végrehajtá -
sában részt vevő jogalanyok közötti kapcsolatokat.2014-ben és 2015-ben megvitatták az „irányítási 
ellenőrzésekre vonatkozó iránymutatás” elneve -
zésű dokumentumot a tagállamokkal, amelyet 2015 
júliusában fognak közzétenni. A dokumentumban 
található egy közbeszerzési ellenőrzéseknek szen -
telt fejezet is. Ez nem része a közbeszerzési cse -
lekvési tervnek, mert ez az irányítási ellenőrzések 
valamennyi típusát felöleli.
80
A 2007–2013-as programozási időszak jogszabályi 
rendelkezéseinek megfelelően a rendelet lehetővé 
teszi a szabálytalan kiadás kiváltását egy támo -
gatható kiadással, ha az új kiadást az irányító és 
az ellen  őrző hatóságok már ellenőrizték. Ennek 
ellenére az ilyen pénzügyi korrekciók miatt a tag -
államok forrást veszíthetnek a lezáráskor, amikor 
a kiadás kiváltása egy későbbi kifizetési kérelem 
hiányában már nem lehetséges.
A 2014–2020-as időszakban és az 1303/2013/EU 
rendelet 145. cikke szerint a pénzügyi korrekció 
a támogatás nettó csökkenését vonja maga után 
akkor is, ha a rendszerek hatékony működésében az 
ellenőrző hatóság által a Bizottság vagy az Európai 
Számvevőszék általi feltárását megelőzően nem ész -
lelt és nem jelentett súlyos hiányosság áll fenn.
87
A közigazgatás modernizálását célzó, a folyamat 
egészét átfogó (end -to-end) e -közbeszerzésről 
szóló közleményének (COM(2013) 453) folytatása -
ként a Bizottság számos intézkedést kezdeménye -
zett az e -közbeszerzés népszerűsítésére:
 – Szakpolitikai szinten az e -közbeszerzés elterje -
désére vonatkozó célkitűzéseket az egységes 
digitális piac megvalósítását célzó átfogó szak -
politikai csomag tartalmazza (COM(2015) 192).
 – A Bizottság megkezdte a munkát az e -közbe -
szerzésről szóló egyeztető fórumon (EXEP), 
amely a kormányzás, a szabályozás és az 
interoperabilitás területén a bevált gyakorlatok 
megosztásán, terjesztésén és egyértelműsítésén 
munkálkodik.
A Bizottság válaszai 61
A megbízható és átfogó, minden szabálytalanságot 
tartalmazó adatbázis létrehozásával kapcsolatban 
a Bizottság a 32., 46. és 48. kérdésre adott válaszára, 
az elkészített dokumentumokra vonatkozóan pedig 
a 26. és a 27. kérdésre adott együttes válaszára 
hivatkozik.
1. ajánlás a)
A Bizottság elfogadja az ajánlást.
A Bizottság megvizsgálja szabálytalanságkezelő 
rendszere (IMS) funkciói javításának lehetőségét 
a Számvevőszék hivatalos kéréseinek teljesítése 
érdekében. Az IMS és a CED/ABAC, valamint más 
bizottsági adatbázisok közötti lehetséges interope -
rabilitás vizsgálata jelenleg is zajlik.
Ezenkívül a saját ellenőrzései által észlelt hibákat 
illetően a Bizottság szolgálatai „MAPAR” (Manage -
ment of Audit Processes, Activities and Resources – 
ellenőrzési folyamatok, tevékenységek és eszközök 
kezelése) néven közös informatikai ellenőrzési 
eszközt kezdenek használni az Európai Regionális 
Fejlesztési Alapra (ERFA), a Kohéziós Alapra (KA) és 
az Európai Szociális Alapra (ESZA) vonatkozóan.
Végül a Bizottság további lépéseket irányoz elő 
a közbeszerzési adatok elemzésének javítása 
érdekében, ideértve különösen az ilyen adatok 
gyűjtését, továbbá egy, a tényleges és várható 
közbeszerzési rendellenességek korai felismerésé -
hez szükséges adatelemző eszköz fejlesztését és 
az azokat kiváltó okok jobb megértését (a kohézió 
területén túl).
1. ajánlás b)
A Bizottság elfogadja az ajánlást és megjegyzi, hogy 
annak a tagállamok a címzettjei.
Az IMS már biztosít egy olyan adatbázist a tagálla -
mok számára, amely nemcsak a szabálytalanságok 
bejelentésére vonatkozó, ágazati szabályozásokban 
meghatározott kötelezettségnek való megfelelés -
hez, hanem nemzeti célokra használandó elemzé -
sek elvégzésére is alkalmazható.94
Érdemes megjegyezni, hogy a 2007–2013-as sza -
bályozás nem kötelezte a tagállamokat arra, hogy 
például csalás elleni stratégiákat vezessenek be. 
A 2007–2013-as programozási időszakban a felhasz -
nálók nagy része beleegyezett, hogy a rendszer 
tesztelése érdekében használni fogja az ARACHNE-t. 
Így számos tagállam döntött úgy, hogy a felelősségi 
körükbe tartozó operatív programoknak csak egy 
részéről küld adatokat. 2015 közepére négy további 
tagállam is küldött adatokat legalább egy OP -ra 
vonatkozóan.
A Bizottság a 2014–2020-as időszakban a felhasz -
nálók számának további emelkedését reméli. Az 
ARACHNE ebben az időszakban hatékony eszköz 
lehet a csalás kockázatának csökkentésében.
Következtetések és ajánlások
97
Lásd a Bizottság 26. és 27. kérdésre adott együttes 
válaszát.
98
A Bizottság az előző programozási időszakok óta 
foglalkozik a közbeszerzési hibákkal. Az ellenőrzé -
sek megállapításai segítettek a pénzügyi korrekci -
ókra vonatkozó első, 2007-ben kiadott iránymutatás 
megfogalmazásában.
A Bizottság most koordináltabban és még részle -
tesebben foglalkozik ezzel a problémával a közbe -
szerzési cselekvési terv égisze alatt.
99
A Bizottság – amikor az ellenőrzések problémákat 
azonosítottak – végrehajtotta a megfelelő intézke -
déseket és korrekciós cselekvési terveket az egyes 
tagállamokban. Az általa készített elemzés hozzá -
járult a közbeszerzési jogszabályoknak való nem 
megfelelésért végrehajtandó pénzügyi korrek -
ciók megállapításáról szóló iránymutatás 2013-as 
frissítéséhez.
A Bizottság válaszai 62
101
A közbeszerzési cselekvési terv intézkedéseit széles 
körben megvitatták, módosították és elfogadták az 
európai strukturális és beruházási alapokat kezelő 
főigazgatóságok, a Belső Piaci, Ipar-, Vállalkozás- és 
Kkv -politikai Főigazgatóság és az EBB képviselői. Az 
intézkedéseket közösen dolgozták ki a közbeszerzés 
javításával foglalkozó munkacsoportban. A munka -
csoportot a tagállamokban az alapok kapacitásának 
megerősítésével foglalkozó, főigazgatói szinten 
létrehozott szolgálatközi csoport alcsoportjaként 
hozták létre. A szolgálatközi csoport a Főtitkárság 
alá tartozik.
Tovább haladt előre a közbeszerzési cselekvési terv 
végrehajtása (lásd a Bizottság 57. kérdésre adott 
válaszát). A Bizottság továbbá igyekszik az ezt 
megelőző időszakhoz képest szélesebb és lehetőleg 
magasabb szinten is elfogadtatni a közbeszerzési 
cselekvési tervet.
3. ajánlás
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást és 2014 nyara 
óta már alkalmazza is azt igazgatói szinten az osztá -
lyait összefogó jobb koordinálás bevezetésével.
A Bizottság igyekszik a Bizottság szolgálatain belül 
szélesebb körben is támogatást szerezni a közbe -
szerzési cselekvési tervnek. Ezenkívül a 2. ajánlásra 
adott válaszában ismertetett módon tervezi a cse -
lekvési terv magasabb szinten történő elfogadtatá -
sát is.
102
Lásd a Bizottság 100. és 101. kérdésre adott válaszát.
7 Ez a bizottság koordinálja és készíti elő a felfüggesztésről szóló 
határozatokra vonatkozó ajánlásokat – ideértve a felfüggesztésről 
szóló határozattervezetek előkészítését – az Európai Regionális 
Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, 
az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai 
Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések 
megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az 
Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai 
Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések 
megállapításáról szóló, 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi 
rendelet 19. cikke (5) bekezdésének és 142. cikke (1) bekezdése 
e) pontjának és az 1306/2013/EU rendelet (a KAP „horizontális 
rendelete”) 41. cikkének alkalmazásában, továbbá tanácsadást 
nyújt az európai strukturális és beruházási alapokat kezelő 
négy főigazgatóság főigazgatói számára az ehhez kapcsolódó 
ügyekben.100
A Bizottság már 2010 előtt is vállalkozott intézke -
désekre közbeszerzési ügyek kezelése érdekében. 
A közbeszerzési megállapítások nyomon követését 
célzó cselekvési tervek már 2006-ban is készültek 
számos tagállamban. A közbeszerzési hibák ügyé -
ben elvégzett és 2011 májusában a közbeszerzési 
tanácsadó bizottságnak bemutatott horizontális 
elemzés mellett a Bizottság 2011 októberében 
kiadott egy szolgálati munkadokumentumot is „A 
közbeszerzés területén a 2006–2009-es években 
előforduló hibák elemzése – a Bizottság által tett 
intézkedések és a további lépések” címmel.
A közbeszerzési hibák Bizottság általi elemzése 
tükröződik a Bizottság 2013. december 19-i határo -
zatában (C(2013) 9527 final) is, amely a közbeszer -
zési jogszabályok be nem tartása esetére vonat -
kozó pénzügyi korrekciók meghatározásáról szóló 
iránymutatást állapítja meg. Ez az iránymutatás 
a 2007 novembere óta létező iránymutatás frissített 
változata volt.
A 2014–2020-as programozási időszakra vonatko -
zóan a Bizottság proaktív megközelítést alkalmaz 
a tagállamok támogatásában iránymutatás, nyomon 
követés és támogatás révén (pl. technikai segít -
ségnyújtás útján), hogy 2016 végéig végrehajtsák 
a nem teljesített előzetes feltételekre vonatkozó 
nemzeti cselekvési terveiket. Ezzel a megelőző 
megközelítéssel a Bizottság az OP -kra 2016 után 
történő kifizetések esetleges felfüggesztésének 
kockázatát kívánja csökkenteni, de nem tartja majd 
vissza magát e felfüggesztési eszköz alkalmazásától, 
amennyiben a cselekvési terv céljai és mérföldkövei 
egyértelműen nem teljesülnek.
2. ajánlás
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást. Az európai 
strukturális és beruházási alapokat kezelő négy 
főigazgatóság (ESBA -főigazgatóságok) főigazgatói 
már rendszeresen üléseznek az előzetes feltétel -
rendszer felfüggesztésével foglalkozó bizottságban, 
amelyhez a Belső Piaci, Ipar-, Vállalkozás- és Kkv -po-
litikai Főigazgatóság (DG GROW) is kapcsolódik7. 
Az előzetes feltételrendszer nem teljesítése esetén 
alkalmazandó nemzeti akciótervek végrehajtása 
által egyszerre megelőző és – a kifizetések felfüg -
gesztése által  – helyesbítő megközelítést alkalmaz -
nak továbbra is, szigorú és következetes módon.
A Bizottság válaszai 63
104
A 2007–2013-as programozási időszak jogszabályi 
rendelkezéseinek megfelelően a rendelet lehetővé 
teszi a szabálytalan kiadás kiváltását egy támogat -
ható kiadással, ha az új kiadást az irányító és az elle -
nőrző hatóságok már ellenőrizték. Ennek ellenére az 
ilyen pénzügyi korrekciók miatt a tagállamok forrást 
veszíthetnek a lezáráskor, amikor a kiadás kiváltása 
egy későbbi kifizetési kérelem hiányában már nem 
lehetséges.
A 2014–2020-as időszakban és az 1303/2013/EU 
rendelet 145. cikke szerint a pénzügyi korrekció 
a támogatás nettó csökkenését vonja maga után 
akkor is, ha a rendszerek hatékony működésében az 
ellenőrző hatóság által a Bizottság vagy az Európai 
Számvevőszék általi feltárását megelőzően nem ész -
lelt vagy nem jelentett súlyos hiányosság áll fenn.
5. ajánlás
A Bizottság elfogadja az ajánlást és úgy véli, hogy 
már követi az ajánlott lépéseket. Lásd még a Bizott -
ság 2. ajánlásra adott válaszát.
A Bizottság továbbra is pénzügyi korrekciókat fog 
kiszabni minden olyan esetben, ha megállapítja, 
hogy egy tagállam első szintű ellenőrzéseinek 
eredményessége nem kielégítő. Amennyiben súlyos 
hiányosságokat fedez fel, megelőző és helyesbítő 
intézkedéseket  – például cselekvési terveket, kifi -
zetésmegszakításokat és pénzügyi korrekciókat – 
vezet be, amivel biztosítja a Bizottságnak bejelen -
tett korábbi és jövőbeni kiadások jogszerűségét 
és szabályszerűségét. A kifizetéseket a programok 
irányítási és kontrollrendszerei ismételt leromlásá -
nak megakadályozása érdekében addig nem foly -
tatják, amíg a rendszereket nem fejlesztik, és nem 
végeznek szigorú felügyeletet a javító intézkedések 
bevezetése után.
A közbeszerzési irányelvek tartós megsértése 
esetén a Bizottság továbbra is kötelezettségszegési 
eljárásokat kezdeményez, amennyiben szükséges.4. ajánlás
A Bizottság elfogadja ezt a részben már végrehaj -
tott ajánlást, és támogatja a közbeszerzés javítását 
célzó kezdeményezéseket.
Az európai strukturális és beruházási alapokért 
(esb -alapok) és a belső piacért felelős biztosok 
között rendszeresen kapcsolattartást terveznek, 
melynek formája még nem eldöntött. A biztosok 
csoportja külsős érdekelt feleket is meghívhat az 
ülésekre, amennyiben ezt hasznosnak véli. A Bizott -
ság támogatja a magas szintű vezetői szerep ötletét 
is, és hozzáteszi, hogy a Regionális és Várospolitikai 
Főigazgatóság és a Belső Piaci, Ipar-, Vállalkozás- és 
Kkv -politikai Főigazgatóság igazgatói 2014 júliusa 
óta rendszeresen üléseznek. Ezen a szinten már 
kaptak meghívást tapasztalt külsős érdekelt felek az 
ülésekre.
103
Az első szintű ellenőrzéseken az irányítási ellenőr -
zés nem megfelelő hatékonysága komoly aggó -
dásra készteti a Bizottságot. A Bizottság felügyeleti 
minőségében 2010 óta végez célzott ellenőrzéseket 
a nagy kockázatot képviselő programok irányítá -
sának ellenőrzéséről, amennyiben megállapította, 
hogy az ilyen kockázatokból eredő hibák jelentős 
része felfedetlen maradhat vagy nem fedezhető fel 
időben az ellenőrző hatóság által. Az ilyen ellenőr -
zések után az azonosított hiányosságok orvoslása 
érdekében szükség esetén cselekvési tervek szület -
nek. Az ellenőrzések hozzájárulnak a fenntartás alá 
helyezett programok irányítási és kontrollrendsze -
reinek fejlesztéséhez, így biztosítva, hogy a Bizott -
ságnak bejelentett korábbi és jövőbeni kiadások 
jogszerűek és szabályosak.
2014-ben és 2015-ben megvitatták az „irányítási 
ellenőrzésekre vonatkozó iránymutatás” elneve -
zésű dokumentumot a tagállamokkal, amelyet 2015 
júliusában fognak közzétenni. A dokumentumban 
található egy közbeszerzési ellenőrzéseknek szen -
telt fejezet is. Ez nem része a közbeszerzési cse -
lekvési tervnek, mert ez az irányítási ellenőrzések 
valamennyi típusát felöleli.
A Bizottság válaszai 64
105
A Bizottság támogatja az e -közbeszerzést, például 
az e -SENS határokon átnyúló interoperabilitást lehe -
tővé tevő e -Tendering kísérleti projektjét.
A 2007–2013-as programozási időszakban a tag -
államokat nem kötelezték, hogy adatbányászati 
eszközök – úgymint az ARACHNE – segítségével 
csalás elleni stratégiákat vezessenek be (lásd 
a Bizottság 94. kérdésre adott válaszát). A Bizottság 
a 2014–2020-as időszakban a felhasználók szá -
mának további emelkedését reméli. Az ARACHNE 
ebben az időszakban hatékony eszköz lehet a csalás 
kockázatának csökkentésében.
6. ajánlás a)
A Bizottság elfogadja az ajánlást. Mivel az e -közbe -
szerzés különösen javítja az átláthatóságot, meg -
könnyíti a határokon átnyúló pályáztatást és a kkv -k 
részvételét, valamint egyszerűbbé teszi az admi -
nisztratív eljárásokat, a 2014. évi irányelvek számos 
e-közbeszerzési kötelezettséget fogalmaznak meg, 
amelyek helyes és gyors átültetése a Bizottság egyik 
kiemelt feladata.
Az adatbányászati eszközöket illetően a Bizottság 
elvégzi az ajánlott lépéseket. Így aktívan népsze -
rűsíti az ARACHNE, egy általa fejlesztett kockáza -
tértékelő megelőző eszköz használatát a felelős 
tagállami hatóságok körében. Ez az eszköz jelentős 
javulást hozhat az irányítás ellenőrzésében, illetve 
például a közbeszerzési eljárásokhoz, az összefér -
hetetlenséghez vagy a támogatásoknak bizonyos 
gazdasági szereplőkhöz való koncentrálódásához 
kapcsolódó kockázatok megelőzésében és felisme -
résében. Ezen túlmenően segíthet a csalásra figyel -
meztető jelzések azonosításában is. A Bizottság 
elismeri és támogatja más, ehhez hasonló adatbá -
nyászati eszközök használatát is.
6. ajánlás b)
A Bizottság elfogadja az ajánlást és megjegyzi, hogy 
annak a tagállamok a címzettjei.
HOGYAN JUTHAT HOZZÁ AZ EURÓPAI UNIÓ KIADVÁNYAIHOZ?
Ingyenes kiadványok:
  egy példány:  
az EU Bookshopból (http://bookshop.europa.eu),
  több példány, valamint plakátok, térképek rendelése:  
az Európai Unió képviseletein keresztül (http://ec.europa.eu/represent_hu.htm),  
nem uniós országokban a küldöttségektől (http://eeas.europa.eu/delegations/index_hu.htm),  
a Europe Direct szolgáltatáson keresztül (http://europa.eu/europedirect/index_hu.htm)  
vagy a 00 800 6 7 8 9 10 11 telefonszám tárcsázásával (ingyenesen hívható az EU egész  
területéről) (*).
(*)  A legtöbb hívás és a megadott információk ingyenesek (noha egyes mobiltelefon-szolgáltatókon keresztül,  
telefonfülkékből és hotelekből a számot csak díj/f_izetés ellenében lehet hívni).
Megvásárolható kiadványok: az EU Bookshopból (http://bookshop.europa.eu).
A közbeszerzési szabályok megsértése az uniós kohéziós 
kiadások területén régóta állandó és jelentős hibaforrásnak 
minősül. A súlyos hibák a tisztességes verseny csorbulásához 
vagy teljes hiányához, illetve ahhoz vezettek, hogy 
a szerződéseket nem a legjobb ajánlattevőknek ítélték oda. 
Megállapítottuk, hogy a Bizottság és a tagállamok már 
elkezdték kezelni a problémát, de még hosszú út és az 
eddigieknél sokkal több munka áll előttük.
EURÓPAI
SZÁMVEVŐSZÉK