[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 19.9.2005

COM(2005) 449 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK

A 2003-as mentesítő határozatok nyomon követéséről (összefoglalás) – Az Európai Parlament állásfoglalásai{SEC(2005) 1161}

TARTALOMJEGYZÉK

PREAMBULUM 3

I - A Bizottság válaszai az EP által az általános költségvetésre vonatkozó mentesítési állásfoglalásában tett ajánlásokra 4

a) Horizontális kérdések 4

b) Ágazati kérdések: 5

II - EP mentesítés: EFA 8

III - EP mentesítés: hivatalok 9

PREAMBULUM

A jelenlegi fordítási lehetőségek adta korlátok következtében a Bizottságnak a 2003-as pénzügyi évre vonatkozó Európai Parlamenti (EP) mentesítő határozatok[1] nyomon követéséről szóló jelentése az EU minden hivatalos nyelvén ebben az összefoglaló formában jelenik meg. A Bizottságnak a Parlament valamennyi specifikus ajánlására adott részletes válaszai egy bizottsági munkadokumentumban[2] is elérhetők, amelyet angolul, franciául és németül tesznek közzé.

Mindkét nyomon követési jelentés az Európai Parlament 2005. április 12-én hozott állásfoglalásaira vonatkozik.

Ezen összefoglaló jelentés minden fejezete[3] kereszthivatkozásokkal utal a fent említett teljes bizottsági munkadokumentum megfelelő ajánlásának számára. E hivatkozások segítségével az olvasó a munkadokumentumban könnyebben megtalál minden olyan ajánlást (és a Bizottság tervezett vagy már végrehajtott intézkedését), amely egy adott fejezetre vonatkozik vagy különös jelentőségű számára. Noha ez az összefoglaló jelentés az EP által a 2003-as mentesítő határozataiban felvetett összes témával foglalkozik, bizonyos terjedelmi korlátokhoz alkalmazkodnia kell, ezért az egyes témákkal kapcsolatos további információknak tanácsos a teljes munkadokumentumban utánanézni.

Mindkét jelentést az EK-Szerződés 276. cikke (3) bekezdése és az Euratom-Szerződés 180b. cikke, valamint az EFA pénzügyi szabályzata 119. cikke (5) bekezdése és az EFA korábbi ad hoc pénzügyi szabályzatának hasonló rendelkezései alapján készítették el, amelyekben az áll, hogy „a Bizottság megtesz minden megfelelő lépést annak érdekében, hogy eleget tegyen a mentesítő határozatban foglalt észrevételeknek és az Európai Parlament kiadások végrehajtására vonatkozó egyéb észrevételeinek, valamint a Tanács mentesítésre vonatkozó ajánlását kísérő megjegyzéseknek. Az Európai Parlament vagy a Tanács kérésére a Bizottság jelentést készít az ilyen észrevételek és felvetések alapján tett intézkedésekről és különösen a költségvetés végrehajtásáért felelős szervezeti egységeknek adott utasításokról. Ezeket a jelentéseket a Számvevőszéknek is meg kell küldeni.”[4]

Az általános költségvetésre, az EFA-ra és a hivatalokra vonatkozó mentesítő határozatokban a Bizottság összesen 113, a Bizottságnak tett EP ajánlást azonosított. A Bizottság úgy véli, hogy 45 ajánlás esetében a kívánt intézkedést már megtették. Másik 52 ajánlás esetében a Bizottság hozzájárul, hogy a Parlament által javasolt intézkedést megtegyék. Végezetül a Bizottság 16 ajánlást nem fogad el, és következésképpen nem fogja megtenni a kért intézkedést.[5]

I - A BIZOTTSÁG VÁLASZAI AZ EP ÁLTAL AZ ÁLTALÁNOS KÖLTSÉGVETÉSRE VONATKOZÓ MENTESÍTÉSI ÁLLÁSFOGLALÁSÁBAN TETT AJÁNLÁSOKRA

AZ EURÓPAI PARLAMENT KIFEJEZETT KÉRÉSÉNEK ELEGET TÉVE A BIZOTTSÁG ÜTEMTERVET FOGADOTT EL EGY INTEGRÁLT BELSő ELLENőRZÉSI KERETRENDSZERHEZ (COM(2205) 252, 2005. JÚNIUS 15.). A CÉL – a Parlamenttel és a Tanáccsal szorosan együttműködve – azon lehetőségek feltárása, amelyek segítségével a jelenlegi belső keretrendszer tökéletesíthető annak érdekében, hogy a Bizottság képes legyen megfelelő bizonyosságot szolgáltatni a Számvevőszéknek az elszámolások alapjául szolgáló ügyletek jogszerű és szabályszerű voltáról. Az integrált belső ellenőrzési keretrendszer a Bizottság belső ellenőrzési keretrendszerének reformja révén elért pozitív eredményekre épít.

Az alábbiakban összefoglalás következik a Parlamentnek a 2003-as mentesítő határozataiban foglalt specifikus kéréseire adott bizottsági válaszokról.

A) HORIZONTÁLIS KÉRDÉSEK

Az elszámolások megbízhatósága (3. ajánlás)

Javaslat készült a költségvetési rendelet módosítására, amely arra kötelezné a számvitelért felelős tisztviselőt, hogy kézjegyével ellássa a Bizottság számláit, és ennélfogva azok megbízhatóságát igazolja. A főigazgatóknak e célból az éves tevékenységi jelentéshez mellékelt megbízhatósági nyilatkozatban kellene igazolniuk, hogy a felelősségi körükbe tartozó számlák pontosak és teljesek.

Delegálási kockázat (4. és 10. ajánlás)

A Bizottság úgy véli, hogy a valamennyi tagállam legfelsőbb szintjéről érkező hivatalos közzétételi nyilatkozat és az elszámolások alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló éves utólagos megbízhatósági nyilatkozat bevezetése nagyobb betekintést nyújt számára a tagállamok irányítási és ellenőrzési rendszereibe. A Bizottság ezért azt javasolta, hogy a Tanács elnöksége kezdeményezzen magas szintű intézményközi háromoldalú párbeszédet, amelynek feladata, hogy tárgyaljon és megállapodjon a megfelelő és kielégítő közösségi integrált ellenőrzési keretrendszer egységes értelmezéséről és a végrehajtásához vezető szükséges lépésekről. 2005. július 13-án a Tanács felkérte a COREPER-t, hogy az EK-Szerződés teljes mértékű tiszteletben tartásával vizsgálja meg a bizottság munkáját abból a célból, hogy következtetéstervezet készüljön, amely az ECOFIN Tanács novemberi ülésén kerül megvitatásra.[6]

Egységes audit (6. és 8. ajánlás)

Az integrált belső ellenőrzési keretrendszerhez készített ütemtervről kiadott 2005. június 15-i közleményével a Bizottság egyezséget kíván elérni a Parlamenttel (mint mentesítésért felelős hatósággal) és a Tanáccsal arról, hogy hogyan tökéletesíthető a jelenlegi belső keretrendszer annak érdekében, hogy a Bizottság képes legyen megfelelő bizonyosságot szolgáltatni a Számvevőszéknek az elszámolások alapjául szolgáló ügyletek jogszerű és szabályszerű voltáról. A Bizottság, miután azonosította a hiányosságokat és cselekvési terveket javasolt, 2005 októberében előzetes jelentést nyújt be, amely a tagállamokkal megkötendő egyetértési megállapodáshoz javasol kiindulási pontokat. A Bizottság ezután – szükség esetén – a 2007 és 2013 közötti időszakra vonatkozó jogalkotási javaslatokat úgy alakítja át, hogy azokat az intézkedéseket is beleveszi, amelyek, a hiánybecslések tekintetében, szükségesek az integrált ellenőrzési keretrendszer kiegészítéséhez.

A főigazgatók éves tevékenységi jelentéseinek fejlesztése (12. és 14. ajánlás)

A 2004-es éves tevékenységi jelentések (SEC(2004) 1562) új irányvonalai a Parlamentnek az elszámolások alapjául szolgáló ügyletekben rejlő kockázat iránti aggodalmát fejezik ki. Ezek szilárdabb és világosabb alapot jelentenek a felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselők megbízhatósági nyilatkozatához, és egységesebb keretet biztosítanak a bizottsági szolgálatok nyilatkozataihoz, amelyeket a Számvevőszék megbízhatósági nyilatkozatához figyelembe kell venni. A Bizottság úgy véli, hogy a fő irányítási és ellenőrzési kérdésekben az éves összefoglaló jelentés tartalmazza álláspontját és a bizottsági szinten orvosolandó témákban foganatosítandó szükséges intézkedéseket.

További horizontális ajánlások (16., 17. és 18. ajánlás)

A Bizottság nem tud minden évben minden szektorra vonatkozóan hibaarány-becsléseket készíteni. Ellenőrzési stratégiája többéves megközelítésen alapszik, az auditok pedig rendszeralapúak.

Folyamatban van a költségvetési rendelet felülvizsgálata, amelynek célja, hogy javítsa a rendelkezések hatékonyságát és átláthatóságát, valamint egyszerűsítse a közbeszerzési eljárásokat.

A Bizottság már számos olyan, a kabinetek tevékenységeit szabályozó elvet vezetett be, amelyet megfelelőnek talált az ellenőrzési kérdésekre vonatkozó elégtelen információcsere kockázatának csökkentésére. Alapszabály, hogy a biztost rendszeresen értesíteni kell minden ellenőrzési munkáról. Az ellenőrzési folyamatért felelős bizottság (APC) nyomon követi a Belső Ellenőrzési Szolgálat (IAS) és az Európai Számvevőszék auditjainak végrehajtását, valamint értékeli a belső ellenőrzés minőségét.

b) Ágazati kérdések:

Saját források

Ami a GNI-hez kapcsolódó saját forrásokat illeti, a Bizottság továbbra is alaposan megvizsgálja a GNI-adatokat, valamint a tagállamok által az összeállításhoz használt forrásokat és módszereket. A Bizottság ezenfelül vizsgálja azokat a lehetőségeket, amelyek segítségével a Számvevőszék 2003-as éves jelentésében jelzett értelemben közvetlenebb ellenőrzést lehetne megvalósítani. 2005-re kísérleti projektet terveznek. (22. ajánlás).

Mezőgazdaság, állategészségügy és csalás elleni intézkedések

A Bizottság 2005 szeptemberére jelentést fog küldeni a Parlament számára a tagállamoknak a szabálytalanságokról készített jelentésében elért fejlődésről. (23. ajánlás)

A Bizottság kötelezettséget vállal arra, hogy jelentést készít arról, hogy az 1971-től 2004-ig még vissza nem térített 1,12 milliárd eurót a 2004-es mentesítési eljárásra hogyan szerzik vissza időben. (24. ajánlás)

A Parlament, mielőtt a Tanács megszavazta volna, véleményezte a KAP finanszírozásáról szóló új rendeletet, amely átdolgozott előírásokat határozott meg a visszatérítésekre. Ami a kifizető ügynökségeket illeti, az új tanácsi rendelet előírja, hogy minden kifizető ügynökség vezetőjének megbízhatósági nyilatkozatot kell aláírnia. (26. és 28. ajánlás)

A Bizottság biztos abban, hogy a visszatérítési munkacsoport jelentős fejlődést fog hozni a visszatérítési hátralékok területén, és folyamatosan értesíti a felelős bizottságot (27. ajánlás).

Strukturális intézkedések

A Bizottság az éves tevékenységi jelentésben felsorolja azokat az országokat és régiókat, amelyek késnek végrehajtani a fejlesztéseket. A hiányos 8. cikk megállapításainak tekintetében a pénzügyi korrekciókat ott alkalmazták, ahol a Bizottság által a tagállamoktól kért további tájékoztatás vagy a hiányos megállapítások miatt kért kiegészítendő audit tevékenység még mindig a szabálytalan kiadások kockázatát jelenti a végleges kifizetési kérelemben (46. ajánlás).

A Bizottság a ráruházott hatalomnál fogva felfüggeszti a kifizetéseket, ahol a tagállamok rendszerei olyan folyamatos gyengeségeket mutatnak, amelyek komoly kockázatot jelentenek a közösségi alapokra nézve, és a tagállamnak nem sikerült kijavítani ezeket a gyengeségeket (47. ajánlás).

Ami az Interreg III-at illeti, a Bizottság előzetes értékeléseken keresztül folyamatosan fejleszti a regionális elemzéseknek a programokba történő bevitelét és ebben az irányban működik továbbra is (48. ajánlás).

Belső politikák

A Bizottság júniusban (16-17.) találkozót szervezett Luxemburgban az Elnökséggel és a Számvevőszékkel, hogy a 7. keretprogram egyszerűsítéséről és a részvételi szabályokat érintő kérdésekről tárgyaljanak. (51. ajánlás)

A Bizottság által 2005. április 6-án elfogadott, a 7. keretprogramra vonatkozó javaslatból kitűnik az intervenciós mechanizmusok egyszerűsödése.

A közösségi kutatási tevékenység évek óta utólagos értékelés tárgya, amely a tudományos eredményekre és hatásokra is kiterjed. Az értékelések egyik témája a költséghatékonysági arány, különösen az európai hozzáadott-érték növelésének szempontjából (55. ajánlás).

A Bizottság most már teljesen elektronikus pályázatbenyújtást alkalmaz az ajánlatkérések esetében, amely megkönnyíti a pályázók dolgát és csökkenti költségeiket. Azt is jelezte, hogy elekronikus regisztrácós eljárást fog életbe léptetni, amely lehetővé teszi a pályázók számára, hogy csupán egyszer kelljen benyújtaniuk adminisztrációs adataikat, az első pályázatbenyújtás alkalmával. (56. ajánlás)

A Bizottságnak a 7. keretprogramra vonatkozó javaslatai lehetővé teszik, hogy a Bizottság külső szakértők közreműködésével időközi értékelést készítsen a folyó kutatási tevékenységek minőségéről és a célkitűzések felé történő haladásáról. (58. ajánlás)

A Bizottság a 7. keretprogramra (7. KP) vonatkozó javaslataiban jelezte azirányú szándékát, hogy a tevékenységek jelentős hányadának irányítását egy végrehajtó szervezethez kívánja „kihelyezni”. A projektek intézésére így felajánlott további források a Bizottság személyzetének lehetővé teszik, hogy jobban koncentrálni tudjon a projektek tudományos nyomon követésére, valamint a szerzett tanulságokat vissza tudja építeni a politikába. (60. ajánlás)

Külső fellépések

Ami az éves beszámolóhoz az EK külső támogatásairól készítendő minőségi értékelésre vonatkozó ajánlást illeti, a Bizottság a kért jelentést 2005 júliusában benyújtotta. A Bizottság ugyancsak időközi jelentést fog készíteni arról, hogy hogyan halad az információkezelő rendszerek, valamint a küldöttségek munkáját a pénzügyi kockázatok értékelésének szempontjából felülvizsgáló rendszer kivitelezése. A Bizottság a következő mentesítési eljárás előtt a küldöttségekben működő ellenőrzési struktúrákról jelentést fog készíteni (62-63. ajánlás).

Ami a pályázatok és a beszerzési eljárások projektvégrehajtási szervezetek általi megfigyelését illeti, a Bizottság 2003 júniusában orvosló intézkedést foganatosított azzal, hogy átdolgozott szabványszerződést vezetett be a támogatásokra, magában foglalva egy auditigazolást, amely értelmében a könyvvizsgálók kötelesek megvizsgálni, hogy a kedvezményezettek tiszteletben tartották-e a beszerzésre vonatkozó megfelelő szabályokat. A Bizottság most dolgozza át az auditigazolás mintáját, és a könyvvizsgálók számára továbbfejlesztett alapszabályt dolgoz ki. Ennek következtében a Bizottság nem látja szükségét a Parlament által javasolt cselekvési tervnek (64. ajánlás).

Ami a különböző nemzetközi segélyadományozók hatékonyságának összevetését illeti, a Bizottság különböző keretrendszerekben már részt vesz olyan kezdeményezésekben, amelyek célja a nemzetközi segélyadományozók hatékonyságának összevetése. A Bizottság ezért nem véli úgy, hogy jelenleg indokolt lenne bármilyen további kiegészítő kezdeményezés (65. ajánlás).

Az Európai Parlament 2003-as mentesítési állásfoglalása is számos, a fejlesztési politikára vonatkozó ajánlást tartalmaz (66-72. ajánlás). Az ezekre a ajánlásokra adott bizottsági válaszok a mellékelt munkadokumentumban találhatók.

Előcsatlakozási támogatás

PHARE

A Bizottság lépéseket kíván tenni annak érdekében, hogy biztosítsa, hogy Bulgáriában, Romániában és a jövőben csatlakozó országokban a PHARE és ISPA ügynökségek akkreditációs folyamata a csatlakozás előtt lezáruljon. A helyreállító intézkedések azt biztosítják, hogy ezek az országok 2005 végére megfelelően életbe léptessék a Phare-alap kezelő rendszereket. A 2004-2006-os időszakra vonatkozó alapok kiutalásának újraértékelése a 2005-ben megvalósítandó irányítási rendszer becslésén, valamint nyomon követésén alapszik. (73. ajánlás)

A keretrendszer-tervezetet (IPA) a Parlament és a Tanács elé terjesztették.

Az IPA regionális fejlesztési összetevője korlátozott számú kulcsszektor fejlesztési prioritásaira fog összpontosítani, valamint kapacitásbővítést nyújt a strukturális alapok végrehajtásához.

A Bizottság 2004. május 27-én elfogadta az új IPA rendelettervezetet a RELEX-csomaggal együtt, és a Tanácsban, valamint a Parlamentben azóta is folyik a tárgyalása. (74. ajánlás)

SAPARD

A Bizottság úgy véli, hogy már eddig is nagy hangsúlyt fektetett azokra a projektekre, amelyek a minőséget, az egészségügyi és környezetvédelmi normákat növelték. Ezek előmozdítása szerves része a legfontosabb intézkedésekhez adott támogatásoknak, amelyek a programok 49%-át teszik ki. Minden beruházásnak követnie kell a közösségi szabványokat és szükségszerűen ezeken a területeken hoznak újításokat. (77. ajánlás)

A Bizottság előre felállította és alkalmazza a SAPARD-programok kiadásainak audit-, valamint irányítási és ellenőrzési rendszerét. Ez a számlák éves pénzügyi elszámolását és alkalmi megfelelőségi elszámolást jelent. Ha olyan gyengeségeket fedeznek fel a SAPARD-országokban fennálló rendszerekben, amelyek uniós pénzek elveszítésének kockázatát hordozzák magukban, akkor azokat olyan specifikus elszámolási eljárásokkal követik nyomon, amelyek pénzügyi korrekciók alkalmazásához vezethetnek. (78. ajánlás).

II - EP mentesítés: EFA

A Bizottság a legtöbb, az Európai Fejlesztési Alapot (EFA) érintő ajánlást elfogadja. A következő pontokra kívánja felhívni a figyelmet:

Fejlesztési politika (79. és 81. ajánlás)

Az EK fejlesztési támogatások nagy többségét a millenniumi fejlesztési célok (MFC) megvalósítására szánják, mert az MFC-k megvalósítása gazdasági növekedést, a növekedés javainak progresszív elosztását és fejlett közszolgálatot kíván meg. A Bizottság ezenfelül rendszeresen beszámol az előző évben a szociális infrastruktúra ágazatának adott kötelezettségvállalások kimeneteléről. A Bizottság a mellékelt munkadokumentumban körvonalazott okokból kifolyólag nem ért egyet az alapszintű egészségügyi ellátás és oktatás számára kiszabott ráfordításokkal.

Számlák, megbízhatósági nyilatkozat stb. (82-86. ajánlás)

A Bizottság jelentéseket küldött a Parlamentnek számláinak modernizálásában elért haladásokról, ideértve az EFA-számlákat is. A legutóbbi, a 2005. május 31-ig tartó időszakra vonatkozó jelentést a Bizottság elfogadta, és 2005. július 4-én a Parlamentnek benyújtotta.

A Bizottság továbbra is fejleszti a felügyeleti rendszereket és ellenőrzéseket, beleértve a szerződések, kifizetések és a beszedési utalványokra irányuló ellenőrzéseket is. Meg kell jegyezni, hogy a belső ellenőrzési szabványokat a Bizottság minden szolgálata alkalmazza, a küldöttségek is.

A Bizottság tovább javította az EFA pénzügyi gazdálkodásáról szóló jelentést. Mivel azonban az EFA-hoz kapcsolódó tevékenységek a Bizottság egyéb, fejlesztési támogatással és a fejlődő országokkal fenntartott politikai kapcsolatokkal kapcsolatos egyéb tevékenységeinek szerves részét képezik, az általános költségvetést terhelő teljes adminisztratív költség nem osztható meg értelmes módon az EFA- és más tevékenységek között.

Végrehajtás és a fennálló kötelezettségvállalások (RAL) (87-88. ajánlás)

Figyelembe véve az EFA természetes ciklusát, a fennálló kötelezettségvállalásokban történő növekedés normális. A Bizottság ugyanakkor megtette a szükséges lépéseket mértékének szabályozására (gyorsított végrehajtás, csökkentett „rendkívüli” kötelezettségvállalások, rugalmas programozás). A fennálló kötelezettségvállalások (RAL) sokkal kisebb mértékben nőttek (400 millió EUR) 2004 végére, és a Bizottság reméli, hogy 2005 végére ez a tendencia meg fog fordulni. A központjain belül történt átszervezéssel a EuropeAid a projekteknek a pénzügyi megállapodás határideje utáni lezárásának fontosságát hangsúlyozta. Különös figyelem illeti azokat a régi projekteket, amelyek mind a mai napig nyitva maradtak.

Költségvetési támogatás (89- 91. ajánlás)

A Bizottság olyan eszközöket léptetett életbe, amelyek segítségével a Cotonou- megállapodás 61.2 cikkében felsorolt összes kritérium tekintetében felbecsülhető a költségvetési támogatásban részesülő országok helyzete mind a programok előkészítésének időszakában, mind végrehajtásuk során. A Bizottság a gazdasági reformok értékelését illetően továbbra is szoros együttműködésben dolgozik a Nemzetközi Valutaalappal és a Világbankkal. Gazdagította azon eszközök skáláját, amelyek segítségével a támogatásban részesülő országokban a közpénzek kezeléséről megbízható elemzés készíthető: a küldöttségek féléves nyomonkövetési jelentései, és főként a többi adományozóval (így a Világbankkal) a „PEFA” („közkiadások és pénzügyi elszámoltathatóság”) partnerségi egyezmény keretén belül kidolgozott elemzés, amely 2005 második félévétől kerül bevezetésre.

Értékelés (95. ajánlás)

A Bizottság úgy véli, hogy az értékelési alapkövetelményeknek eleget tettek.

Költségvetési rendelet (96. ajánlás)

A Bizottság jelenleg nem szándékozik módosító javaslatot benyújtani a 9. EDF költségvetési rendeletéhez.

III - EP mentesítés: hivatalok

A Bizottság a legtöbb, a hivatalokra vonatkozó ajánlást elfogadja. A következő pontokra kívánja felhívni a figyelmet[7]:

A hivatalok szabályozása és szerkezete (97-98., valamint 100-102. ajánlás)

A Bizottság tervezetet nyújtott be egy intézményközi megállapodásra (COM (2005) 59 végleges), amely jelenleg a a Tanács és az Európai Parlament asztalán van. Amennyiben sikerül a jövőbeni hivatalok közös irányvonalait illetően megállapodást aláírni, a Bizottság a két másik intézménnyel együtt meg fogja vizsgálni, hogy milyen hatásai vannak ennek a létező, nem végrehajtó hivatalokra nézve.

Párhuzamosan az új hivatalok hozzáadott-értékének elemzésére tett ajánlással a Bizottság úgy határozott, hogy 2005-től a bizottsági munkaprogramba foglalt minden jogalkotási javaslat hatásvizsgálat tárgyát képezi majd, amely során többek között a szükségletet, a hozzáadott-értéket, a szubszidiaritás elvét és a költségvetési mértékletességet veszik figyelembe.

A hivatalok alapszabályaiban történő változtatásra irányuló javaslatok, akár egyénileg, akár a vezetőségen keresztül, folyamatosan születnek, hogy a hivatalokat a változásokkal összehangolják, illetve hogy a Bizottsággal való viszonyukat optimalizálják. Ezek folyamatosan zajló folyamatok, amelyekhez nincs szükség pontos naptári ütemterve.

A hivatalok személyzeti politikájára vonatkozó irányelvek előkészítésük végső fázisában vannak, és 2005 vége előtt tárgyalásra kerülnek.

Az értékelések átfogó elemzése (99. ajánlás)

A Bizottság rendszeres átfogó elemzést kíván végezni az egyes hivatalok értékeléseivel kapcsolatban, ahogy a 2003-as „Meta-értékelés a közösségi ügynökségi rendszerről” nevű kísérleti gyakorlat során is tette. Időzítésüket és gyakoriságukat ugyanakkor függővé kell tenni attól, hogy elegendő számú alapul szolgáló értékelő jelentés áll-e rendelkezésre. A Bizottság ezért a legkorábban 2006 végére számít egy ilyen átfogó elemzés elkészítésének lehetőségére.

A szerződések elnyerésének folyamatai (103. ajánlás)

A Bizottság szoros és hatékony együttműködést hozott létre a hivatalokkal a szerződések elnyerésének és kezelésének területén. Számos hivatalhoz egy sor, a speciális szükségleteikre összpontosító képzést juttattak el. A Bizottság aktív szerepet játszik a felelős hivatali tisztségviselők képzésében, nevezetesen az újonnan felállított hivatalok számára. A hivatalokat integrálták a horizontális költségvetési egységek hírközlési hálózatába és így folyamatos értesítést és alkalmi segítséget kapnak. A Bizottság különböző alkalommal adott hozzájárulást és vett részt a hivatalközi jogi hálózat (IALN) találkozóin.

Frissített tájékoztatás a hivatalokról (104. ajánlás)

A Bizottság úgy véli, hogy a Parlamentnek elsősorban írásbeli kérdésekkel és a hivatalok igazgatóinak meghallgatásával kellene frissített információkhoz jutnia, amelyek a mentesítési eljárás szerves részei.

* * *

[1] A 2003-as általános költségvetésre vonatkozó mentesítés, 2003-as mentesítés: EFA, 2003-as mentesítés: hivatalok

[2] Az Európai Parlament összes 2003. évi mentesítési ajánlásának nyomon követéséről szóló munkadokumentum.

[3] Mind a jelen összefoglaló jelentés, mind a teljes munkadokumentum az Európai Parlament ajánlásait tartalmazó állásfoglalások strukturáját követi.

[4] Lásd még a költségvetési rendelet 147. cikkét.

[5] Az általános költségvetésre vonatkozóan: 14., 16., 18., 25., 29., 64., 65., 67., 69. és 70. ajánlás; az EFA-ra vonatkozóan: 81., 83., 86. és 96. ; a hivatalokra vonatkozóan: 104. és 112. ajánlás.

[6] Lásd még A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak „A tagállamoknak és a Bizottságnak a strukturális alapok és a Kohéziós Alap megosztott igazgatásával kapcsolatos felelőssége” (COM(2004)580 végleges).

[7] Az egyes hivatalokat érintő ajánlásokra adott bizottsági válaszok a munkadokumentum 105-113. ajánlásaiban találhatók, itt azonban nem lettek összefoglalva.