EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2022.5.20. JOIN(2022) 16 final KÖZÖS JELENTÉS AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK Hongkong Különleges Közigazgatási Terület:







2021. évi éves jelentés





























KÖZÖS JELENTÉS AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK HONGKONG KÜLÖNLEGES KÖZIGAZGATÁSI TERÜLET: 2021. ÉVI ÉVES JELENTÉS Összegzés Azóta, hogy Hongkongot 1997-ben átadták a Kínai Népköztársaságnak (a továbbiakban: KNK), az Európai Unió (EU) és tagállamai szorosan nyomon követik a Hongkong Különleges Közigazgatási Területen (a továbbiakban: KKT) végbemenő politikai és gazdasági fejleményeket. Az Európai Parlamentnek 1997-ben tett kötelezettségvállalással összhangban a Bizottság és a főképviselő éves jelentést tesz közzé a hongkongi fejleményekről. Az évek során ez különösen az „egy ország, két rendszer” elv megvalósítására és Hongkongnak az alaptörvényben foglalt autonómiájára helyezte a hangsúlyt. A 2021. év fejleményeiről szóló jelentés a 24. ilyen jelentés. Az idei évet az „egy ország, két rendszer” elv további aláásása, a nemzetbiztonsági törvény végrehajtása, a választások átalakítása, a sajtószabadság csökkenése, számos demokráciapárti civil társadalmi csoport, köztük a szakszervezetek feloszlatása, valamint a Hongkong területére való belépésnek a Covid19-világjárvány miatti további korlátozása jellemezte. Jelentősen felgyorsult Hongkong nagy fokú autonómiájának, valamint azoknak a jogoknak és szabadságoknak az eróziója, amelyeket a kínai–brit együttes nyilatkozat legalább 2047-ig védeni kívánt. A 2021. év azzal kezdődött, hogy január elején tömegesen letartóztattak 55 demokráciapárti személyt, és december 19-én az ellenzék nélküli Törvényhozó Tanács megválasztásával zárult. Az év során megkezdődtek a nemzetbiztonsági törvény szerinti első tárgyalások és megtörtént a választások átalakítása, amelyet egy eskütételről szóló rendelet is megerősített, amely a 2019-ben megválasztott demokráciapárti kerületi képviselők kizárását szolgálta. Hongkong önkényuralmi fordulatot vett: a demokratikus politikusok többsége börtönben vagy száműzetésben van; számos civil társadalmi szervezet feloszlott, és számos nemzetközi nem kormányzati szervezet bezárta hongkongi irodáit. A nemzetbiztonsági törvény végrehajtása a vártnál erélyesebb volt. A nemzetbiztonsági törvény megsértéséből fakadó bűncselekmények széles körű jellege és a törvény által előírt büntetőjogi szankciók súlyossága komoly aggályokat jelentenek, és visszatartó hatást gyakoroltak a korábban védett jogok és szabadságok gyakorlására. A médiában, a tudományos körökben és a civil társadalomban felgyorsultak az öncenzúra irányába mutató folyamatok. Bár az EU irodája az év elején még mindig számos politikai kapcsolattartóval és civil társadalmi képviselővel találkozott, ez az év vége felé már nem volt így. Sokan közülük vonakodni kezdtek attól, hogy kapcsolatba lépjenek külföldi diplomatákkal, mivel óvakodnak a nemzetbiztonsági törvény szerinti, „külföldi erőkkel való összejátszás”-ra vonatkozó rendelkezésektől, ami hosszú börtönbüntetésekhez vezethet.

A szárazföldi Kína hatóságai számos módon szigorították a hongkongi ügyek felügyeletét. Pekingben a Hongkongi és Makaói Ügyek Hivatala két új, nemzetbiztonságot és propagandát felügyelő szervezeti egységet biztosított. Hongkongban a Központi Népkormány Összekötő Irodája láthatóbbá vált a hongkongi állampolgárok megszólításában. Az igazságszolgáltatás függetlensége továbbra is a kulcsfontosságú jogok és szabadságok tiszteletben tartásának alapvető biztosítéka, de a nemzetbiztonsági törvény végrehajtása hatással volt a jogállamiságnak a polgári szabadságjogok védelmében betöltött szerepére. Bár a bírósági eljárások és a jogi érvelések nagyrészt összhangban lehetnek a szokásjog (common law) gyakorlataival, az igazságszolgáltatás kevésbé liberálissá és toleránssá vált a politikai szabadságok gyakorlásával kapcsolatos ügyekben. Továbbra is fennmaradt a bírák szakértelmébe és feddhetetlenségébe, valamint a jogállamiság érvényesítése iránti elkötelezettségükbe vetett bizonyos szintű bizalom. Az EU nyilvánosan és bizalmasan is aggodalmának adott hangot a hongkongi fejleményekkel kapcsolatban. A főképviselő az EU nevében a következő nyilatkozatokat adta ki Hongkonggal kapcsolatban: üjanuár 7. – Nyilatkozat a 2020. júliusi demokráciapárti előválasztásokon részt vevő személyek tömeges letartóztatásáról, ümárcius 11. – Nyilatkozat a választási rendszerről, üjúnius 9. – Nyilatkozat a hongkongi választási rendszer változásairól, üdecember 20. – Nyilatkozat a Törvényhozó Tanács 2021. december 19-én tartott megválasztásáról. Az Európai Unió szóvivői az alábbi nyilatkozatokat tették Hongkonggal kapcsolatban: ümárcius 5.: Nyilatkozat a lehetséges választási reformról,

üáprilis 16.: Nyilatkozat a demokráciapárti aktivisták elítéléséről, üjúnius 23. – Nyilatkozat az Apple Daily hongkongi működésének megszüntetéséről, üoktóber 21. – Nyilatkozat a demokratikusan megválasztott kerületi képviselők kiutasításáról és a civil társadalom mozgásterének szűküléséről. A hongkongi helyzet romlását az EU Külügyek Tanácsának ülésén is több alkalommal megvitatták. Amint azt a G7-ek március 12-i, a választási reformról szóló nyilatkozata is mutatja, az EU fokozta a hasonló gondolkodású partnerekkel folytatott koordinációt a Hongkonggal kapcsolatos válaszlépései során. 2021-ben a Covid19-járványt Hongkongban nagyrészt ellenőrzés alatt tartották, számos korlátozással, például a nyilvános gyülekezések betiltásával. A Hongkong területére való belépésre vonatkozó korlátozások egyre súlyosabbá váltak, és az év végére egyenértékűvé váltak a szárazföldi Kínába való belépésre vonatkozó korlátozásokkal. Az év végéig nem nyitották meg újra a szárazföldi Kínával közös határt. 2021-ben Hongkong gazdasági szempontból jól teljesített. Hongkong volt a világ harmadik legnagyobb befektetési célpontja, és a hatodik legnagyobb kereskedő gazdaságává vált. Miközben a külföldi alkalmazottak folyamatosan távoztak, az uniós vállalatok jelenléte a júniussal végződő 12 hónapban 3,5 %-kal nőtt a vállalatok számát tekintve (amely elérte az 1 614-et), és ezzel továbbra is Hongkong legnagyobb nem kínai üzleti közössége maradt. 2021-ben a szárazföldi Kína és Tajvan után az EU volt Hongkong harmadik legnagyobb árukereskedelmi partnere. Hongkong gazdasága 2021 első 9 hónapjában az előző évhez képest 7,0 %-kal élénkült . A gazdaságot támogatta a kereskedelmi és logisztikai ágazat, valamint a pénzügyi ágazat erős teljesítménye, míg a kiskereskedelem, a közlekedés és az építőipar még mindig kihívásokkal teli környezetben működött. Hongkong nemzetközi üzleti központként betöltött státusza azonban gyengülhet, ha folytatódik a nem kínai külföldi vállalatok leépítése. Ez új kihívásokat is jelentene a globális versenyképesség, a tehetségek rendelkezésre állása és a munkaerőpiaci hiányok tekintetében (egy közelmúltbeli felmérés szerint a külföldi vállalatok által Hongkongban foglalkoztatott alkalmazottak száma két év alatt 4 %-kal, azaz 20 000 fővel csökkent). I. Politikai és társadalmi fejlemények A 2021-es évet erős demokratikus visszaesések és a nemzetbiztonsági törvény által támogatott „egy ország – két rendszer” elv egyre korlátozóbb értelmezése és aláásása jellemezte.

2021 első napjaiban 55, a demokráciapárti mozgalomhoz kapcsolódó személyt tartóztattak le tömegesen, köztük prominens politikai személyiségeket. A nemzetbiztonsági törvény értelmében felforgatás miatt tartották fogva őket, miután részt vettek a 2020. évi nem hivatalos, demokráciapárti előválasztásokon. Közülük 47 főt „felforgatás elkövetésére irányuló összeesküvéssel” vádoltak. A főképviselő január 7-én az Európai Unió nevében nyilatkozatot bocsátott ki a 2020. júliusi demokráciapárti előválasztások résztvevőit érintő tömeges letartóztatásokról. Március 30-án az Országos Népi Gyűlés módosította az alaptörvény mellékleteit a hongkongi választási rendszer átalakítása érdekében. Ez tovább gyengítette a választási rendszer már amúgy is szerény demokratikus elemeit, és biztosította, hogy a kormány valamennyi szintjét – a kormányt, a Törvényhozó Tanácsot (LegCo) és a Választási Bizottságot – a rendszert támogató hangok irányíthassák. A főképviselő június 9-én nyilatkozatot tett a hongkongi választási rendszer változásairól. A Választási Bizottság tagjainak számát 1 200-ról 1 500-ra növelték (a gyakorlatban 1 448 fő nagyrészt a rendszert támogató taggal rendelkezik). Szeptemberben ezt a bizottságot 4 389 fő választotta meg, ami 89,77 %-os részvételi arányt jelent. A szavazók csak egy önjelölt „nem a rendszert támogató” politikust választottak. A bizottság összetétele és szerepe megváltozott. A kerületi képviselők számára fenntartott 117 képviselői helyet megszüntették. A Kínai Népi Politikai Konzultatív Konferencia tagjai és a kiválasztott nemzeti szervezetek hongkongi tagjai új képviselői helyeket kaptak. A Választási Bizottság új ellenőrzési jogköröket kapott, különösen beleszólási lehetőséget a Törvényhozó Tanács tagjai közel felének megválasztásába. A választások átalakítása során a Törvényhozási Tanács méretét és összetételét is módosították. A jogalkotó szervben a képviselői helyek száma 70-ről 90-re nőtt, és csak 20-at biztosítottak közvetlen választások útján (földrajzi választókerületek). A Választási Bizottság negyven képviselői helyet töltött be. Továbbra is harminc hely maradt funkcionális választókerületi helyként, és ezeket általában a rendszert támogató személyekkel töltötték be. A Törvényhozó Tanácsban az öt fő képviselői helyét megszüntették, véget vetve az átadás óta az egyetlen sikeresnek számító politikai reformnak. A Törvényhozó Tanács december 19-i megválasztása volt a tanács első megválasztása a nemzetbiztonsági törvény bevezetése és a választások átalakítása óta. Összesen 153 jelölt vett részt a választókerületek három széles csoportjában. A funkcionális választókerületekben 219 254 szavazó regisztrált, a földrajzi választókerületekben pedig 4 472 863 szavazó regisztrált. A Törvényhozó Tanács eredetileg 2020. szeptemberre tervezett hetedik megválasztására 2021. december 19-én került sor. Ez volt az első ilyen választás a nemzetbiztonsági törvény bevezetése és a választási rendszert érintő mélyreható változtatások végrehajtása óta. A közvetlenül választott földrajzi választókerületekben összesen 1 350 680 szavazó adta le szavazólapjait, ami 30,2 %-os – rekordalacsony – részvételi arányt jelent. A közvetett módon megválasztott funkcionális választókerületekben és az új választási bizottsági választókerületben 70 490, illetve 1 426 szavazó adta le szavazólapjait, ami 32,22 %-os, illetve 96,28 %-os részvételi arányt jelent. Összesen 153 jelölt vett részt a választókerületek három széles csoportjában. Csak egy önjelölt „a rendszert nem támogató” törvényhozónak sikerült elegendő szavazatot kapnia és képviselői helyet szereznie. Eközben a 2020. júliusi előválasztásokkal kapcsolatos tömeges letartóztatások megakadályoztak 47 demokráciapárti aktivistát, köztük korábbi ellenzéki törvényhozókat és a civil társadalom képviselőit abban, hogy induljanak ezen a választáson, mivel a nemzetbiztonsági törvény szerinti vádak alapján őrizetbe vették őket. Ezen túlmenően a választások átalakítása jegyében elrendelték a jelöltek támogathatóságát felülvizsgáló bizottság létrehozását avégett, hogy kizárják a „nem hazafiasnak” tartott jelölteket a Választási Bizottság, a Törvényhozó Tanács és a kormányzó megválasztásából. A Nemzetbiztonsági Bizottsággal folytatott egyeztetést követően érkezett határozatok nem képezhetik bírósági kifogás tárgyát. A felülvizsgálat azt is jogellenessé tette, hogy az embereket üres szavazatok leadására szólítsák fel. Az eskütételi törvénytervezet egy újabb elemmel járult hozzá a választások átalakításához: február 23-án a kormány előterjesztette az állami hivatalokról (jelöltség és hivatalok betöltése) (vegyes módosítások) szóló 2021. évi törvénytervezetet, amely előírja, hogy a kerületi tanácsok jelenlegi és jövőbeli tagjainak hivatalba lépésükkor esküt kell tenniük. A törvény május 21-én lépett hatályba. Ennek eredményeként júliusban egy 214 kerületi képviselőből álló első csoport lemondott, miután a média arról számolt be, hogy a kormány visszamenőlegesen érvényesítheti a kizárt személyek fizetésére és juttatásaira vonatkozó követeléseket. Szeptembertől kezdődően a hatóságok 49 demokráciapárti kerületi képviselőt zártak ki, érvénytelenítve az alaptörvény betartására és a KKT iránti hűség tanúsítására tett esküjüket mint „nem valódi” esküket, beszámolók szerint a korábban kifejtett véleményük alapján, megerősítve a rendelet visszaható hatályát. Ez a lépés cáfolta a 2019. novemberi kerületi tanácsi választások eredményeit, amelyek során a demokráciapárti jelöltek a képviselői helyek több mint 80 %-át biztosították, és a 18 kerületi tanács közül 17-ben abszolút többséget szereztek. Az Európai Külügyi Szolgálat szóvivője október 21-én nyilatkozatot tett a demokratikusan megválasztott kerületi képviselők kiutasításáról és a civil társadalom mozgásterének szűküléséről.

2021-ben megszűnt a tényleges politikai ellenzék Hongkongban. A Demokrata Párt, a Polgári Párt és néhány másik maradt, de pozíciójuk egyre erőtlenebbé vált, mivel létezésüket megkérdőjelezték, hacsak nem töltötték be a „hűséges ellenzék” szerepét. Ezek a pártok azonban nem indítottak jelölteket a Törvényhozó Tanács választására, és a vezető demokratikus politikusok többségét kizárták a választásokon való indulásból. Szeptemberben feloszlatták a Polgári Szenvedélyt (Civic Passion), az egyetlen olyan „nem a rendszert támogató” pártot, amely 2021-ben a Törvényhozó Tanácsban maradt. Augusztusban feloszlott a Szövetség a Valódi Demokráciáért (Alliance for True Democracy), júniusban pedig feloszlott az újdemokraták politikai csoportja (Neo Democrats). 2021-ben a hongkongi civil társadalom is mélyreható változásokon ment keresztül. A nemzetbiztonsági törvénytől való félelemből feloszlott valamennyi olyan jelentős civil társadalmi szervezet, amely nem a rendszert támogató szervezet volt, és néhány aktivista a személyes biztonságot fenyegető veszélyekre hivatkozott. A Polgári Emberi Jogi Front (Civil Human Rights Front), a Kínai Emberi Jogi Jogászok Szakértői Csoportja (China Human Rights Lawyers Concern Group), a kínai hazafias demokratikus mozgalmak támogatására létrehozott hongkongi szövetség (Hong Kong Alliance in Support of Patriotic Democratic Movements in China), a Demokratikus Szövetség (Democratic Alliance), az Amnesty International helyi szervezete, valamint diákegyesületek, szakszervezetek, médiacsoportok és egyházhoz kapcsolódó csoportok feloszlottak. Összesen több mint 50 szervezet oszlott fel. Vezetőik közül sokakat letartóztattak. Az adótörvényt felülvizsgálták annak kikötése érdekében, hogy a nemzetbiztonságra nézve káros tevékenységeket támogató, előmozdító vagy ilyen tevékenységet folytató csoportok ne legyenek elismerhetők karitatív szervezetként. A szárazföldi Kínához hasonlóan csak az olyan területeken működő civil társadalmi szervezetek folytathatták működésüket, amelyek nem kérdőjelezik meg a kormányt. Hongkong Különleges Közigazgatási Terület kormánya megerősítette, hogy a 2019. évi társadalmi zavargások óta több mint 10 000 személyt tartóztattak le, köztük számos fiatalt. A tárgyalások becslések szerint 3 évig tarthatnak. Carrie Lam kormányzó október 6-i éves politikai beszédében megerősítette, hogy „mega méretű tárgyalótermet” építenek a nagyszámú alperest érintő ügyek kezelése céljára. 2020 júniusa óta a nemzetbiztonsági törvény és más kapcsolódó jogszabályok alapján december 31-ig mintegy 162 személyt tartóztattak le, köztük volt demokráciapárti aktivistákat, ellenzéki törvényhozókat, újságírókat és tudósokat. Ezek közül 99-et ítéltek el. A nemzetbiztonsági törvény területen kívüli rendelkezései továbbra is aggodalomra adnak okot. A beszámolók szerint mintegy 30 tengerentúli aktivista szerepelt a bűnüldöző szervek körözött listáján. Ezek között számos nem kínai állampolgár is szerepelt. A nemzetbiztonsági törvény szerinti első ítélet alapján történő elítélésre 2021 júliusában került sor. A bíróság kilenc év büntetést szabott ki „elszakadásra való felbujtás” és „terrorista tevékenységekben való részvétel” miatt. A hongkongi bíróságok szigorúan értelmezték a nemzetbiztonsági törvényt, noha a nemzetbiztonsági törvény kimondta, hogy a nemzetbiztonság védelme során tiszteletben kell tartani és védeni kell az emberi jogokat. Az óvadék nyújtása inkább kivétel volt, mintsem a norma, annak ellenére, hogy a Legfelsőbb Fellebbviteli Bíróság ítélete némi mozgásteret biztosított az alsóbb fokú bíróságok számára annak eldöntésében, hogy az alpereseket őrizetbe helyezzék-e. Például az előválasztásokkal kapcsolatban büntetőeljárás alá vont 47 demokráciapárti aktivista esetében 2021 végéig mindössze 14 biztosított óvadékot. A hosszú, néha elszigetelt előzetes letartóztatások egyre inkább aggodalomra adnak okot. December 14-i ítéletében a Legfelsőbb Fellebbviteli Bíróság megerősítette, hogy a nemzetbiztonsági gyanúsított személyek óvadékára vonatkozó szabály a más jogszabályok alapján vád alá helyezett személyekre is alkalmazható, amennyiben az állítólagos cselekményeket a nemzetbiztonságot veszélyeztetőnek tekintik. Ide tartozhatnak az alaptörvény 23. cikkében felsorolt bűncselekmények is. A nemzetbiztonsági törvény minden szinten hatással volt az oktatási rendszerre is. Az Oktatási Hivatal októberben körlevelet adott ki, amely nemzetbiztonsági iránymutatásokat tartalmaz az iskolaigazgatás és az oktatás számára annak érdekében, hogy segítse az iskolákat abban, hogy „intézkedéseket hozzanak a biztonságos és rendezett iskolai tanulási környezet fenntartása és a nemzetbiztonsági oktatás előmozdítása érdekében”. A nemzetbiztonsági törvény azt is előírta a hatóságoknak, hogy erősítsék meg a nemzetbiztonság felügyeletét és szabályozását a társadalmi szervezeteknél, a médiában és az interneten.

Egyre több külföldi vállalkozás fejezte ki aggodalmát Hongkongnak a szárazföldi Kínával való fokozódó integrációja miatt. A politikai fejlemények hatással voltak a kiszámíthatóságra és az általános üzleti klímára, és befolyásolták a vállalatok képességét az üzleti tevékenység folytatására. Ezt tovább súlyosbította az információszabadságra nehezedő nyomás, valamint annak kockázata, hogy a szárazföldi Kína több jogszabályt ír elő Hongkongra nézve, ideértve például a személyes információk gyűjtése és közzététele elleni, a szankciók elleni, a kiberbiztonságra és az adatokra vonatkozó jogszabályokat. A folyamatban lévő politikai fejlemények fényében nőtt a kivándorlás. A Statisztikai Hivatal augusztusban közzétett hivatalos adatai 2020 közepe óta mintegy 89 200 lakos nettó kiáramlását mutatják. Szeptemberben a hivatalos statisztikák szerint 81-gyel kevesebb általános iskolai elsős (Primary One, P1) osztály volt, mint az előző évben. Számos hongkongi állampolgár távozott az Egyesült Királyságba, amely január 31-én kiterjesztette a bevándorlási jogokat, hogy biztosítsa az állampolgársághoz vezető utat a brit állampolgársággal (tengerentúli) vagy BN(O) jogállással rendelkezők számára. Az Egyesült Királyság hivatalos statisztikái szerint 2021. január 31. és augusztus 30. között 88 900 BN(O) vízumkérelmet nyújtottak be – a hallgatói vízumokat figyelmen kívül hagyva. További fontos célországok voltak Ausztrália, amely állandó tartózkodási vízumot vezetett be a hongkongi állampolgárok számára, valamint Kanada, az Egyesült Államok és Tajvan. Hongkongban a születések száma is csökkent. A Népszámlálási és Statisztikai Hivatal szerint a teljes termékenységi arányszám alacsonyabb volt, mint a népességpótlási arány. Carrie Lam kormányzó október 6-án tartotta ötödik politikai beszédét a Törvényhozó Tanácsnak. A kormány prioritásként kezelte a nemzetbiztonságot és a szárazföldi Kínával való integrációt. Bejelentette az alaptörvény 23. cikkének végrehajtását, amely kimondja, hogy Hongkong Különleges Közigazgatási Terület saját törvényeket fogad el, i. megtiltja a Központi Népkormánnyal szembeni hazaárulást, elszakadást, lázadást, felforgatást és az államtitkok ellopását, ii. megtiltja a külföldi politikai szervezetek vagy szervek számára, hogy a régióban politikai tevékenységeket folytassanak, és iii. megtiltja a régió politikai szervezeteinek vagy szerveinek, hogy külföldi politikai szervezetekkel vagy szervekkel kapcsolatokat létesítsenek. A kormányzó hangsúlyozta továbbá a „Hongkongot irányító hazafiak” elvének fontosságát. Bejelentette egy külön kulturális és sportiroda létrehozását, és elmondta, hogy jogszabály készül az álhírekről és a kiberbiztonságról. December 31-én Hongkong 12 631 Covid19-esetről számolt be, amelyek 213 halálesethez vezettek. Az oltási kampány lassan indult. December 31-ig 4 662 013 személy kapott két adag oltóanyagot és 387 074 személy három adag oltóanyagot. A korlátozásokat fokozatosan enyhítették, de továbbra is érvényben maradt a csoportban való gyülekezés megengedett létszámának korlátozása. A politikai prioritások a „zéró-COVID” megközelítés fenntartása és a szárazföldi Kínával közös határ újbóli megnyitása voltak. A központi kormány arra kötelezte Hongkongot, hogy a határ újbóli megnyitásának feltételeként szigorú politikákat fogadjon el. November végén bejelentették, hogy Hongkongban a szárazföldi Kínában alkalmazotthoz hasonló digitális nyomkövető rendszert vezetnek be. Ezzel szemben a külföldi országokból a Hongkongba való belépés egyre nehezebbé vált. Ez hozzájárult Hongkong viszonylagos elszigeteltségéhez, és kérdéseket vetett fel hosszú távú nemzetközi csomóponti státuszával kapcsolatban. Hongkongnak az esetleges „utazási buborékok” létrehozásáról folytatott megbeszélései nem voltak végleges eredményre vezetőek. Júniusban az EU felvette Hongkongot azon országok és területek jegyzékébe, amelyekkel nem alapvetően szükséges utazások lebonyolítására sor kerülhet. Az EU és a tagállamok által a nemzetbiztonsági törvényre válaszul a 2020 júliusában elfogadott tanácsi következtetésekben hozott intézkedések továbbra is hatályban maradnak. Ez az intézkedéscsomag többek között a következőket foglalta magában: ·a menedékjogi, migrációs, vízum- és tartózkodási politika felülvizsgálata és a kiadatási megállapodások felülvizsgálata, ·az érzékeny felszerelések kivitelének ellenőrzése és korlátozása, ·a bírósági tárgyalások megfigyelése, a civil társadalom támogatása, ·több ösztöndíjprogram és egyetemi csereprogram lehetősége, ·a törvény extraterritoriális hatásának figyelemmel kísérése, valamint ·a Hongkonggal tervezett új tárgyalások indításától való tartózkodás.

Ezeket az intézkedéseket az egész év folyamán hajtották végre. Az EU a Hongkonggal kapcsolatos aggályainak adott hangot a 2021. januári EU–Kína politikai igazgatói párbeszéden, a szeptember 28-i stratégiai párbeszéden, valamint az Európai Tanács elnöke, Charles Michel és Hszi Csin-ping kínai elnök között október 15-én lebonyolított telefonhívás során. Jogok, szabadságok és esélyegyenlőség A jogok, szabadságok és esélyegyenlőség romlása a társadalom számos rétegét közvetlenül érintette. A külföldi újságírók és tudósok közössége létszámában csökken. A politikusok és a civil társadalom tagjai nagyrészt vonakodtak attól, hogy külföldi diplomatákkal találkozzanak, részben a külföldiekkel való összejátszásra vonatkozó vádak miatt, vagy az óvadéki feltételeik miatt. A hongkongi hatóságok immáron második éve nem engedélyezték az 1989-es Tienanmen téri tüntetés leverésére való megemlékezést, a pandémiával kapcsolatos közegészségügyi aggályokra hivatkozva. A 2020. évi virrasztáson részt vevő 24 aktivistát azzal vádolták meg, hogy „nem engedélyezett gyülekezésben vettek részt”. 21 aktivistát 4 hónap és 24 hónap közötti szabadságvesztéssel, a többi aktivistát pedig próbaidőre felfüggesztett szabadságvesztéssel sújtották. Június 4-én a rendőrség előzetesen letartóztatta a szövetség egyik vezetőjét. Több olyan polgárt is letartóztattak, akik elmentek a hongkongi Viktória-parkba, ahol a korábbi években a virrasztást tartották. A szövetség által 10 éve működtetett Június 4. Múzeum júniusban bezárt, miután az Élelmiszer- és Környezethigiéniai Minisztérium kijelentette, hogy nem rendelkezik nyilvánosszórakoztatóhely-engedéllyel. A rendőrség szeptemberben, röviddel a szövetség vezetőinek őrizetbe vétele után tartott razziát a múzeumban. A hongkongi hatóságok átfogó intézkedéseket fogadtak el annak érdekében, hogy a június 4-i tüntetés leverésére való megemlékezést más területeken is elnyomják. A Tienanmen téri tüntetés leveréséréről megemlékező szobrot, a szégyen pillérét (Pillar of Shame), eltávolították a Hongkongi Egyetemen található helyszínéről, miután az egyetem kérte annak eltávolítását. A Hongkongi Kínai Egyetem, a Lingnan Egyetem és a Hongkongi Városi Egyetem azóta követte ezt a példát, és eltávolította a kapcsolódó műalkotásokat a kampusz területéről. A közkönyvtárak a tüntetés leveréséről szóló könyveket is eltávolítottak. A tanácsi következtetésekkel összhangban az EU irodája és a tagállamok eddig 81 bírósági meghallgatást követtek nyomon, többek között 15 demokráciapárti aktivista folyamatban lévő tárgyalását a jogellenes gyülekezéssel kapcsolatos vádak ügyében. A kínai–brit együttes nyilatkozat értelmében Hongkong megtartotta angolszász jogrendszerét, és részes fele a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának (ICCPR). Az alaptörvény előírja, hogy a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya Hongkongra alkalmazandó formájában hatályban marad, és Hongkong törvényei révén hajtják végre. Az Amnesty International helyi és regionális irodáinak 2021. októberi bezárása megerősítette, hogy Hongkong már nem „biztonságos kikötő” az emberi jogi aktivizmus számára. 2021-ben a bekövetkezett események a polgári jogok és alapvető szabadságok széles körét érintették hátrányosan: A tömegtájékoztatás szabadsága visszaszorult. Januárban a rendőrtisztek keresték fel a Stand News és az Apple Daily szerkesztőségét olyan körözési parancsokkal, amelyek a 2020. évi demokratikus előválasztásokkal kapcsolatos dokumentumok felkutatására szóltak. Az Apple Daily júniusban bezárt. Az Apple Daily korábbi vezetőit és szerkesztőit, valamint az újsággal korábban kapcsolatban álló három vállalatot a nemzetbiztonsági törvény alapján külföldiekkel való összejátszással vádolták meg. A Next Digital – az Apple Daily anyavállalata – előtt álló kihívások jóval azután is folytatódtak, hogy az újság befejezte a nyomtatást.

Decemberben a rendőrség razziát tartott a Stand News független online médiaorgánum szerkesztőségében, és letartóztatott a kiadványhoz kapcsolódó hét személyt lázító anyagok közzétételéért. Két korábbi megbízott szerkesztőt bíróság elé állítottak, és megtagadták tőlük az óvadékfizetés lehetőségét. A Hongkong Rádió Televízió (RTHK) és az I-Cable személyzetének lecserélése további bizonyítékaként szolgált az öncenzúra fokozódásának. A Hongkongi Újságírók Szövetségének munkája alapos vizsgálat tárgyát képezte. A helyi média mellett a külföldi újságírók és hírcsatornák hongkongi jelenléte is érintett volt. Egy 2021 novemberében közzétett, a sajtószabadságról szóló felmérés rámutatott arra, hogy komoly aggodalomra ad okot a javasolt álhírtörvény és az öncenzúra. A külföldi újságírókkal szemben alkalmazott, magyarázat nélküli folyamatos vízumelutasítások azt mutatták, hogy munkafeltételeik egyre korlátozottabbak. Számos magas rangú újságíró, kommentátor és műsorszolgáltató beszüntette műsorait, vagy távozott Hongkongból. Kormánytisztviselők is írásban fordultak a nemzetközi médiához, azzal vádolva őket, hogy „felbujtó anyagokat” tesznek közzé, és a „szükséges intézkedések” megtételével fenyegették őket. A nemzetbiztonsági törvény homályos megfogalmazása és szigorú végrehajtása sértette a véleménynyilvánítás szabadságát. 2021-ben egyre elterjedtebbé vált az öncenzúra. Ez hatással volt a kultúrához való hozzáférés jogára, mivel a kulturális produkciók, filmek, könyvek és általában a média elleni cenzúra gyakoribbá vált. A közkönyvtárak mintegy 70 címet távolítottak el. A hongkongi könyvvásárt szervező kormányzati szerv öt bemutatott könyvre vonatkozóan adott ki figyelmeztetéseket a nemzetbiztonsági törvénnyel kapcsolatban. A filmipar fokozott ellenőrzés alatt állt. Júniusban egy filmszínház törölte a 2019. évi tüntetésekről szóló dokumentumfilm vetítését, és a film forgalmazóját megfosztották a közfinanszírozástól. A Törvényhozó Tanács filmcenzúráról szóló törvényt fogadott el, amely lehetővé teszi a főtitkár számára, hogy közvetlenül betiltsa a „Kína nemzetbiztonsági érdekeit sértő” filmeket, beleértve azokat a filmeket is, amelyeket korábban Hongkongban engedélyezett volt levetíteni. Ami az internetszabadságot illeti, a személyes információk gyűjtése és közzététele elleni törvény, azaz a személyes adatok védelméről szóló 2021. évi rendelet, amely októberben lépett hatályba, aggályokat vetett fel azzal kapcsolatban, hogy képes-e a civil társadalmat megcélozni. A törvény által a hatóságokra ruházott hatáskörök köre aggodalomra adott okot a nagyobb internetes vállalatok részéről. A rendőrség kérésére személyes információk gyűjtése és közzététele (ún. „doxing”) miatt letiltották egy olyan weboldal hozzáférését, amely a 2019. évi tüntetéseket dokumentálta. Novemberben a kormányzó bejelentette azt a szándékát, hogy a nemzetbiztonsági törvény alkalmazásával „megszünteti” az internettel összefüggésben fennálló „kiskapukat”. Ezen erőfeszítések részeként az októberi szakpolitikai beszédben új kiberbiztonsági jogszabályokat javasolt. A nemzetbiztonsági törvény és a Covid19-világjárvány miatt korlátozták a gyülekezés szabadságát. A nyilvános gyülekezésekre vonatkozó kérelmeket 2020 júliusa óta elutasították. 2020 márciusa óta betiltották a négynél több ember részvételével járó nyilvános összejöveteleket. A Polgári Emberi Jogi Front (Civil Human Rights Front) úgy határozott, hogy az átadás évfordulóján nem szervezi meg éves július 1-jei menetét. A kínai hazafias demokratikus mozgalmak támogatására létrehozott hongkongi szövetség (Hong Kong Alliance in Support of Patriotic Democratic Movements in China) által több mint 20 éve szervezett június 4-i virrasztást közegészségügyi aggályok miatt betiltották. Az egyesülés szabadsága csökkent, mivel idén feloszlott a Hongkong két legismertebb éves politikai demonstrációjához leginkább kapcsolódó két csoport. Feloszlatásuk előtt mindkét csoportot azzal vádolták meg, hogy „külföldi támogatás”-t vettek igénybe. Augusztusban a szövetségtől a nemzetbiztonsági törvény 43. cikke értelmében dokumentumok benyújtását kérték, és azzal vádolták meg, hogy „külföldi ügynök”. Számos szakszervezeti vezető börtönben van vagy tárgyalásra vár, és 2021-ben valamennyi „nem a rendszert támogató” szakszervezet feloszlott. A különböző ágazatok szakszervezetei feloszlottak, kezdve a Professzionális Tanárok Szakszervezetével (PTU), amely a legnagyobb tanári szakszervezet volt, valamint a Szakszervezetek konföderációjával (CTU), amely a szakszervezetek legnagyobb demokráciapárti koalíciója volt. A 2021-ben feloszlott egyéb szakszervezetek közé tartozik a Pénzügyi Technológiai Szakmai Szolgáltatások Szakszervezete, a Gyógyszeripari és Orvostechnikaieszköz-ipari Alkalmazottak Általános Szakszervezete, a Tengeri Szállítási Szolgáltatások Iparág Szakszervezete, az Új Média Szakszervezet, a Betegekkel Közvetlenül Foglalkozó Gyakorló Orvosok Szakszervezete, az Új Köztisztviselők Szakszervezete és a Hongkongi Logopédusok Általános Szakszervezete. A Hongkongi Logopédusok Általános Szakszervezete különös figyelmet kapott, mivel azzal vádolták meg, hogy kormányellenes gyűlöletet szított gyermekek képeskönyveivel. E szakszervezet öt vezetőjét letartóztatták.

Az idegenrendészeti fogdákban az előzetes letartóztatásban lévők átlagos száma 2020-ban évtizedes csúcsot ért el, a Büntetés-végrehajtási Szolgálat éves jelentése szerint 37 %-kal nőtt 1 436-ról 1 962-re. A fogvatartottak jogait gyakran veszélyeztette a túlzsúfoltság, különösen az előzetes letartóztatási létesítményekben. A fogvatartottak jogaival foglalkozó fő érdekképviseleti csoport, a Wall-fare, 2021 szeptemberében oszlott fel. Egy másik, a fogvatartottakat támogató kiemelkedő egyesület, a 612 Humanitarian Relief Fund (612 Humanitárius Segélyalap) beszüntette működését, és a rendőrség Nemzetbiztonsági Osztálya nyomozást folytat ellene „a hongkongi nemzetbiztonsági törvény vagy más hongkongi törvények feltételezett megsértése” miatt. Hongkongban továbbra sem ismerték el az azonos neműek együttélési formáit és bejegyzett élettársi kapcsolatait, de az LMBTI-személyek jogainak elismerése terén történt némi előrelépés. Júniusban az Elsőfokú Bíróság úgy határozott, hogy a kormány azon politikája, amelynek jegyében az azonos nemű párokat megfosztják attól a jogtól, hogy lakókat vegyenek fel, és a támogatott lakások tulajdonjogát átruházzák, szexuális irányultságon alapuló jogellenes hátrányos megkülönböztetésnek minősül. Októberben egy homoszexuális özvegy által indított perben a kormány egyértelművé tette, hogy a különböző kormányzati szervek nem rendelkeznek olyan politikával és iránymutatással, amely megtiltaná haláleseti szolgáltatások nyújtását az elhunyttal azonos nemű házastársaknak, és megtagadta az elhunyt azonos nemű házastársától, hogy halotti anyakönyvi kivonatot igényeljen. Az LMBTI-személyek támogató képviselete a főáramú médiában elterjedté vált: Hongkong első, a meleg kapcsolatokról és az azonos neműek házasságáról szóló, a főáramú televízióban eredetileg 2022 novemberétől vetíteni tervezett drámasorozat, a The Gay Games vetítését elhalasztották a Covid19-cel kapcsolatos utazási korlátozásokat érintő aggályok miatt. A kormányzó és más, a rendszert támogató politikusok támogatásukat fejezték ki a játékok iránt. Az évente megrendezésre kerülő Pink Dot és a Pride Parade zárt térbe költözött. Az etnikai kisebbségek a hongkongi állandó lakosok 4 %-át tették ki. Hátrányos megkülönböztetéssel szembesültek, különösen a lakhatáshoz, az egészségügyi ellátáshoz és a minőségi oktatáshoz való hozzáférés terén. Mivel gyakran alacsony képzettséget igénylő állásokat töltöttek be, különösen súlyosan érintette őket a világjárvány társadalmi hatása. Becslések szerint e közösség minden harmadik tagja szegénységben él. Hongkong továbbra sem írta alá a menekültek helyzetére vonatkozó 1951. évi egyezményt. A kormány azt a politikát követi, hogy senkinek nem határozza meg a menekültstátuszát, és senkinek sem ad menedékjogot, de elfogadja a visszaküldés tilalmának elvén alapuló, a Hongkongból történő az egységes átvilágítási mechanizmus keretében megvalósuló kitoloncolás, kiutasítás vagy átadás elleni védelem iránti kérelmeket. A kormány szerint 2021-ben 13 000 menedékkérő volt Hongkongban. Egyes becslések szerint az átlagos elfogadási arány az elmúlt 11 évben 1 % volt. A hatályos jogszabályok kizárják, hogy a védelmet igénylők munkát vállaljanak. A kormány áprilisban módosította az új bevándorlási törvényt, amely augusztusban lépett hatályba. A törvény korlátlan hatáskört biztosított a hatóságok számára annak megakadályozására, hogy a lakosok és más személyek bírósági végzés nélkül lépjenek be a KKT-ba, illetve hagyják el azt. A Biztonsági Hivatal ígéretet tett arra, hogy kiegészítő jogszabályt terjeszt elő annak érdekében, hogy a hatáskört a migránsok általi illegális határátlépést célzó beérkező járatokra korlátozza, anélkül, hogy időbeli ütemtervet adott volna meg. A gyermek- és idősgondozás továbbra is a hazai külföldi háztartási alkalmazottaktól függött, leggyakrabban a Fülöp-szigetekről és Indonéziából származóktól. Munkakörülményeik továbbra is problémát jelentenek, mivel jogilag arra kötelezték őket, hogy munkáltatójuknál tartózkodjanak, ami olykor megnehezíti a visszaélésekkel szembeni védelmüket. A Hongkongba való belépés korlátozása a háztartási segítők hiányát okozta. A hiány kezelése érdekében a kormány külön karanténszállodákat nyitott a háztartási segítők számára, de befagyasztotta minimálbérüket. Kína kormányának a csatlakozáskor tett nyilatkozatát követően az emberkereskedelem megelőzéséről, visszaszorításáról és büntetéséről szóló ENSZ-jegyzőkönyv Hongkongra nem alkalmazandó. A korrupció elleni küzdelmet szolgáló rendszer továbbra is reziliens. A hatóságok, valamint a politikai és üzleti élet szereplői elismerik, hogy az átláthatóság létfontosságú Hongkong nemzetközi üzleti központként betöltött erős pozíciójának megőrzésében. II. Gazdasági fejlemények Hongkong gazdasága továbbra is nagyon nyitott volt (az árukereskedelem a GDP mintegy 300 %-át tette ki). Elmélyült a politikai és gazdasági integráció a szárazföldi Kínával, különösen a Tágabb Öböl Térsége és a szorosabb pénzügyi piaci kapcsolatok révén. Továbbra is vannak azonban gazdasági különbségek, mint például a szabad és nyílt kereskedelem, az elhanyagolható vámjellegű vagy nem vámjellegű akadályok, a jól védett tulajdonjogok és szellemitulajdon-jogok.

Hongkong továbbra is független hatalmat gyakorolt a kereskedelmi megállapodások végrehajtása terén, a szárazföldi Kínától függetlenül határozta meg a monetáris politikát, és saját jogán külön vett részt számos nemzetközi szervezetben és multilaterális szervezetben, többek között a Pénzügyi Akció Munkacsoportban és a Kereskedelmi Világszervezetben (WTO). Hongkong továbbra is a szárazföldi Kínától elkülönülő joghatóság maradt, fenntartva a tőkekorlátozások által nem korlátozott külön valutát, valamint a területen működő vállalatok felügyeletére szolgáló különálló szabályozási struktúrákat. A kormány fő prioritásai között szerepelt a szárazföldi Kínával való gazdasági integráció és a közelmúltban bejelentett északi nagyvárosi körzet. Ami a finanszírozást illeti, Hongkong továbbra is a világ legnagyobb tőkepiacai közé tartozik, célja pedig az, hogy növelje szerepét a zöld finanszírozásban, valamint a környezetvédelmi, társadalmi és vállalatirányításban, és szorosabban kapcsolódjon a kínai pénzügyi piachoz. 2021-ben Hongkong gazdasági szempontból jól teljesített. Hongkong volt a világ harmadik legnagyobb befektetési célpontja, és a hatodik legnagyobb kereskedelmi gazdasággá vált. Miközben sok külföldi munkavállaló távozott (a külföldi cégek által foglalkoztatott alkalmazottak száma 2 év alatt 4,1 %-kal, 20 000 fővel csökkent), az új nem hongkongi vállalatok (köztük a szárazföldi kínaiak is) és az induló vállalkozások száma rekordszintet ért el. Hongkongnak a közvetlen külföldi befektetések (FDI) központjaként betöltött pozíciója 2020-ban megerősödött. Az ENSZ Kereskedelmi és Fejlesztési Konferenciájának (június) 2021. évi, a világban megvalósult beruházásokat számba vevő jelentése szerint Hongkong volt a világ harmadik legnagyobb beruházási központja. A legfontosabb környezetvédelmi jogszabályokat (hulladékgazdálkodás, állatkereskedelem) 2021-ben fogadták el. Hongkong éghajlat-politikai cselekvési terve célul tűzte ki a szén-dioxid-semlegesség 2050-ig történő elérését; a terv 2035 előtt a 2005-ös szinthez képest 50 %-os csökkenés elérését irányozza elő a szén-dioxid-kibocsátásban, 2035-re pedig azt az időközi célt tűzi ki, hogy a napi villamosenergia-termeléshez szenet többé ne használjanak fel. 2 év zsugorodás után (2019-ben –1,7 %; 2020-ban –6,1 %) Hongkong gazdasága 2021 első 9 hónapjában az előző évhez képest 7,0 %-kal élénkült . A gazdaságot támogatta a kereskedelmi és logisztikai ágazat, valamint a pénzügyi ágazat erős teljesítménye, míg a kiskereskedelem, a közlekedés és az építőipar még mindig kihívásokkal teli környezetben működött. A gazdaság a 2018-as szintje alatt maradt, és több ágazat még mindig alulteljesített. Az infláció mérsékelt volt, a fogyasztói árindex az év első 10 hónapjában évente 1,5 %-kal emelkedett . A munkaerőpiac javult, a munkanélküliségi ráta a 2021 eleji 7,2 %-ról 2021 novemberében 4,1 %-ra esett vissza . Ez azonban a Covid19-válság előtt tapasztalt munkanélküliségi ráta felett maradt. A kereskedelmi és logisztikai ágazat – amely Hongkong GDP-jének mintegy 20 %-át tette ki – nagymértékben hozzájárult a fellendüléshez. Az import- és exporttevékenységekből származó GDP 2021 első felében az előző évhez képest 20,8 %-kal nőtt. Ezt az erős teljesítményt Hongkong árukban bonyolított külkereskedelme értékének jelentős növekedése is alátámasztotta. A külkereskedelem 2021 első 10 hónapjában elérte a 8,3 billió HKD-t (921 milliárd EUR) , ami 26 %-os növekedést jelent 2020 azonos időszakához képest , meghaladva a globális kereskedelem fellendülését. A pénzügyi ágazat továbbra is a növekedés fő hajtóereje maradt: 2021 első felében a finanszírozási és biztosítási tevékenységek 6,8 %-kal nőttek, ami gyorsulást jelent 2020 (2,6 % az előző évhez képest) és 2019 (3,3 % az előző évhez képest) azonos időszakához képest . A pénzügyi tevékenységeket első nyilvános részvénykibocsátások (IPO-k) támogatták. 2021 első 10 hónapjában a hongkongi értéktőzsde kevesebb, de nagyobb IPO-kat fogadott: 76 IPO 291 milliárd HKD (32 milliárd EUR) összegben – szemben a 2020. évi 120 IPO-val és a 2020. évi 251 milliárd HKD-vel. Hongkong 2020-ban az IPO-k második legnagyobb központja volt a világon (miután 2009 óta hétszer egymás után az első legnagyobb központ volt). Az USA-ban jegyzett kínai vállalatok szigorúbb ellenőrzése szerepet játszott a hongkongi IPO-k számának növekedésében, mivel a vállalatok inkább a Hongkongban való jegyzés felé mozdultak el. A hongkongi tőzsde piaci kapitalizációja 2021. október végén elérte a 45,3 billió HKD-t (5 billió EUR) (4,5 %-os növekedés az előző évhez képest). 2021. szeptember végén Hongkong volt a világ 7. és Ázsia 4. legnagyobb részvénypiaca (piaci kapitalizáció alapján), valamint a legnagyobb offshore zsenminpi üzleti központ. 2021 első 10 hónapjában az átlagos napi forgalom 175,8 milliárd HKD (19,5 milliárd EUR) volt, ami az előző évhez képest 41 %-os növekedést jelent . Mindazonáltal a részvénypiacon volatilitást lehetett tapasztalni, és a hongkongi Hang Seng index 2021. október végére 8,4 %-os veszteséget könyvelt el, így a Hang Seng a világ egyik legrosszabban teljesítő mutatója lett. Ennek oka a világgazdasággal és a világjárvánnyal (többek között a szárazföldi Kínával) kapcsolatos aggodalmak, a geopolitikai feszültségek, a szárazföldi Kína nagy vállalati adóssága és a szárazföldi Kína számos ágazatában (technológiák, online szerencsejátékok, oktatás, tulajdon) a szabályozási szigorítások együttes hatása volt, különösen azért, mert a hongkongi részvénypiacot továbbra is a szárazföldi kínai vállalatok uralták.

Júniusban a Nemzetközi Valutaalap (IMF) kijelentette, hogy Hongkong bankszektora továbbra is jól tőkésített, nyereséges és alacsony a nemteljesítő hitelek aránya. A bankok fizetőképessége a magas tőkepuffereknek és a nyereségességnek köszönhetően ellenálló volt a súlyos makroszintű pénzügyi sokkhatásokkal szemben. Az árfolyam-mechanizmus, a kapcsolt árfolyamrendszer (LERS) továbbra is jól működött és ellenálló maradt a sokkhatásokkal szemben, a nagy devizatartalékoknak köszönhetően. Az IMF azonban azt is megjegyezte, hogy a bankrendszer makropénzügyi sebezhetősége a szárazföldi Kínához fűződő kiterjedt kapcsolatokkal, a nyújtott ingatlan-értékbecslésekkel, valamint a globális piaci változásoknak és a belföldi kockázati hangulatoknak való kitettséggel függött össze. A turisták költéseinek kitett iparágak (kiskereskedelem, élelmiszer- és italágazat, közlekedés, utazás, vendéglátás) 2021-ben még mindig kihívásokkal néztek szembe, mivel a beutazó idegenforgalom továbbra is nagyon alacsony maradt. 2018-ban Hongkong 65 millió látogatót fogadott (akiknek a 78 %-a szárazföldi kínai volt, ami a város kiskereskedelmi értékesítésének mintegy 40 %-át tette ki), de ez a szám 2021 első 10 hónapjában 72 458-re csökkent . Annak ellenére, hogy 2021 első felében az előző évhez képest 4,9 %-os élénkülés következett be, a szálláshely- és vendéglátási ágazat GDP-je még mindig jelentősen alacsonyabb volt, mint 2018-ban (43 % 2018 első feléhez képest). 2021 első 9 hónapjában a kiskereskedelmi értékesítés az előző évhez képest 8 %-kal nőtt, de 28,5 %-kal a 2018. évi szint alatt maradt, az éttermi bevételek pedig az előző évhez képest 12,9 %-kal nőttek, de 24,2 %-kal elmaradtak a 2018. évi szinttől. Ugyanebben az időszakban a szállodai szobák kihasználtsági aránya 60 % volt (szemben a 2018. évi 90 %-kal), amit a beutazókra vonatkozó kötelező karanténelőírások is alátámasztanak. 2021 októberében 6,9 %-os volt a munkanélküliség a kiskereskedelemben, a szálláshely-szolgáltatásban és vendéglátásban, ami javulást jelent (2021 elején 11,3 %). Ez súlyosan érintette a légi közlekedési ágazatot (és a kapcsolódó iparágakat). 2021 első 10 hónapjában a Hongkongi Nemzetközi Repülőtéren közlekedő járatok száma 67,5 %-kal a 2018-as szint alatt volt, az utasok száma pedig az előző szint töredékére csökkent (2018-hoz képest 98,3 %-os csökkenés). A teherszállítás jobban teljesített, 13,7 %-os növekedést mutatva az előző évhez képest, majdnem visszatérve a 2018-as szintre . A légitársaságok aggodalmukat fejezték ki a Covid19-cel kapcsolatos szigorú utazási korlátozások miatt, amelyek megnehezítik a járatok menetrendjének megtervezését. Egyesek úgy döntöttek, hogy leállítják a működést, míg mások máshol végrehajtott közbenső leszállásokat vezettek be, így a repülőgép személyzetének nem kellett tovább tartózkodnia Hongkongban. Az építőipar GDP-je az első félévben 2,0 %-kal csökkent az előző évhez képest, és ugyanebben az időszakban az ingatlantevékenységek az előző évhez képest 2,3 %-kal fellendültek. Üzleti környezet A hongkongi külföldi vállalatokra vonatkozó 2021. évi éves felmérés szerint a külföldi vállalatok száma (a szárazföldi kínai vállalatok kivételével) az elmúlt 2 évben (3,8 %-kal) csökkent. A csökkenés oka a hongkongi székhelyű külföldi regionális központok számának (9,1 %-os) csökkenése volt, ami azt jelzi, hogy a város veszíthet regionális üzleti központként betöltött jelentőségéből. Ezek a számok megerősítették azt az elmondásokon alapuló tényt, hogy a vállalatok visszafogták Hongkongban folytatott tevékenységüket, vagy más ázsiai városokba települtek át. Míg a nem kínai külföldi vállalatok visszaestek a felmérésben, a Hongkongban működő szárazföldi kínai vállalatok száma 15,6 %-kal nőtt az elmúlt két évben. A nem kínai külföldi vállalatok számának csökkenése elkezdett kihatni Hongkong nemzetközi üzleti központként betöltött pozíciójára. Ez a tehetségek és a szakosodott munkaerő rendelkezésre állásával is kapcsolatos volt (a fent említett felmérés szerint a külföldi vállalatok által Hongkongban foglalkoztatott alkalmazottak száma 2 év alatt 4 %-kal, azaz 20 000 fővel csökkent). Egyes vállalatok fontolóra vették, hogy elhagyják Hongkongot. A hongkongi székhelyű vagy a hongkongi regionális vezérigazgatókkal rendelkező nemzetközi vállalatok azt tapasztalták, hogy a Hongkongban való működés a Covid-intézkedések, valamint az átvilágítási és megfelelési problémák miatt bonyolultabbá vált. Néhány irodát, köztük bankokat is áthelyeztek a régió más városaiba. Az üzleti szövetségek nyílt leveleket küldtek a hongkongi kormánynak, amelyben aggodalmukat fejezték ki a Covid19-cel kapcsolatos szigorú intézkedések miatt, amelyek arra ösztönöznék a vállalkozásokat, hogy mérlegeljék a Hongkongból való áthelyezést. A fent említett politikai fejlemények, amelyek többek között az információszabadsággal, a nemzetbiztonsági törvény bevezetésével, az adatvédelemmel és a szankciókkal kapcsolatos kockázatokat foglalják magukban, szintén káros hatást gyakoroltak az üzleti környezetre. A vállalkozásokat jelentős mértékben érintették a Covid19-cel kapcsolatos szigorú utazási korlátozások. Egyre nehezebbé vált a régióban végzett regionális műveletek és/vagy a Kínával folytatott üzleti tevékenységük, valamint a rendszeres üzleti utazások lebonyolítása. Egyre nagyobb kihívást jelentett a személyzet Hongkongba való eljuttatása és/vagy a szokásos üzleti tevékenységek lebonyolítása. A turisták költéseinek kitett vállalatok is elvesztették jövedelemforrásukat. 2021-ben szigorú utazási korlátozásokat és hosszan tartó kötelező szállodai karantént vezettek be a legtöbb beutazóra vonatkozóan. A külföldi nem helyi lakosoknak is nagyrészt megtiltották a Hongkongba való belépést. 2021 novemberében néhány meglévő mentességet megszüntettek, többek között a diplomaták többsége esetében. Az utazási korlátozásokat fenntartják a szárazfölddel közös határok újbóli megnyitására való törekvés érdekében. A határok azonban továbbra is zárva maradtak, és Hongkong többnyire mind Kínától, mind a világtól el volt szigetelve. Kormányzati támogatás és költségvetési helyzet

A kormány továbbra is támogatta a világjárvány által érintett gazdaságot. A 2021–2022-es költségvetésben mintegy 81 milliárd HKD (9 milliárd EUR) szerepelt az egyszeri segélyintézkedésekre, ami az előző költségvetésben szereplő 122 milliárd HKD-hoz és a további, szintén bevezetett csomagok figyelembevételével számított 300 milliárd HKD-hoz (33 milliárd EUR, a GDP 11 %-a) képest csökkenést jelent. A bejelentett intézkedések között szerepelt a nyereségekre és a bérekre kivetett alacsonyabb adók, bizonyos vállalkozási díjak elengedése, a kormányzati ingatlanokra vonatkozó bérleti engedmények, valamint (a vállalatok és munkanélküliek számára) biztosított kormányzati hitelgarancia-rendszerek. 5 000 HKD (555 EUR) értékű elektronikai kiadásokra felhasználható utalványt osztottak ki valamennyi lakosnak, függetlenül pénzügyi helyzetüktől. Hongkong a 2022 márciusával végződő 2021–2022-es költségvetési évben várhatóan immáron harmadik alkalommal költségvetési hiányt fog elkönyvelni . A hiány 112 milliárd HKD (12,42 milliárd EUR) volt a 2021 októberéig tartó első hét hónapban. Ez jelentős javulást jelentene az előző költségvetési évben tapasztalt 250 milliárd HKD (a GDP mintegy 10 %-a) hiányt követően, de szokatlan maradt egy olyan gazdaságban, amely hozzá volt szokva ahhoz, hogy költségvetési többlettel rendelkezik (a 2019–2020-as költségvetési évben a hiány 15 éven belül először jelentkezett). A hiányt nagyrészt a város bőséges költségvetési tartalékaiból finanszírozták . Ennek eredményeként a tartalékok a 2020. márciusi 1 160 milliárd HKD-ról 2021. október végéig 816 milliárd HKD-ra (90,49 milliárd EUR) csökkentek. A 2021–2022-es költségvetésben a kormány előrejelzése szerint a költségvetési hiány 2025-ig vagy annál tovább fog tartani, a tartalékok pedig 2025-ben 775 milliárd HKD-ra (86 milliárd EUR) eshetnek vissza. Ez a jelenlegi szinten a becslések szerint 15 havi kiadásnak felelne meg, ami 2018-hoz képest 10 hónappal való csökkenést jelent. 2021-ben a készletek átruházására kivetett bélyegilletékeket 0,1 %-ról 0,13 %-ra emelték, és a személygépkocsikra kivetett első regisztrációs adót és forgalmiengedély-díjat megemelték, ami további bevételeket eredményezett. A kiadási oldalon a 2021–2022-es költségvetésből származó összes kormányzati kiadás 10,3 %-kal volt alacsonyabb az előző évhez képest. Kereskedelempolitika 2021-ben Kambodzsával hatályba lépett az ASEAN-nal kötött szabadkereskedelmi megállapodás (FTA), valamint beruházásösztönző- és védelmi megállapodás (IPPA) (amelyet 2017-ben írtak alá). Az év végére a megállapodás az ASEAN 10 tagjával teljes mértékben hatályba lépett. Júniusban hatályba lépett a Mexikóval kötött IPPA. Hongkong érdeklődését fejezte ki a regionális átfogó gazdasági partnerséghez (RCEP) való mielőbbi csatlakozás iránt. Hongkong májusban felfüggesztette a Gazdasági, Kereskedelmi és Kulturális Hivatal tajvani működését annak ellenére, hogy Tajvan lett a második legnagyobb kereskedelmi partnere. A kormány kifejtette, hogy a döntés annak tudható be, hogy Tajvan beavatkozott Hongkong ügyeibe. Carrie Lam kormányzó közelmúltbeli politikai beszédében több szakpolitikát is javasolt a KKT gazdaságára vonatkozóan, ideértve Hongkong pénzügyi szerepének további erősítését is. Hongkong célja az volt, hogy nemzetközi zöld finanszírozási központtá váljon, azzal a céllal, hogy a kuangcsoui határidős tőzsdével együttműködve szén-dioxid-piaccá váljon. A környezetvédelmi, szociális és vállalatirányítási szakemberek felkerülnek a tehetségek hongkongi listájára. Ez azt jelentette, hogy a környezetvédelmi, szociális és vállalatirányítási szakemberek a migránsok minőségi befogadási rendszere (QMAS) keretében jogosultak lennének a bevándorlás megkönnyítésére. Regionális integráció Carrie Lam kormányzó ismertette az északi nagyvárosi körzet koncepcióját, amely körzet 300 km²-t tesz ki, és amely a város „legfontosabb területe” lesz a Sencsennel való integráció megkönnyítése és a Tágabb Öböl Térséggel (GBA) való összeköttetés szempontjából. Az északi nagyvárosi körzet mintegy 2,5 millió fős lakosságnak fog otthont adni, és a munkahelyek összes száma a jelenlegi 116 000-ról mintegy 650 000-re fog nőni, ebből 150 000 az informatikai és technológiai ágazathoz kapcsolódó munkahelyeket jelentene. A GBA-val való integrációt számos kezdeményezés támogatja: a szárazföldi Kína tizennegyedik ötéves terve (beleértve a Kuangtung–Hongkong–Makaó Tágabb Öböl Térséget), a Csienhaj Sencsen–Hongkong Korszerű Szolgáltatóipari Együttműködési Térség átfogó mélyreható reformja és megnyitása, a belföldi és nemzetközi kettős forgalmazást célzó gazdasági fejlődés, valamint az Egy övezet, egy út kezdeményezés. E kezdeményezések kulcsfontosságú célkitűzései az innováció és a technológiafejlesztés.

Carrie Lam kormányzó továbbá javaslatot tett arra, hogy a Stock Connect rendszer keretében a dél felé irányuló kereskedelem révén forgalmazott készleteket kínai jüanban lehessen denominálni. A kormány támogatta a hongkongi értéktőzsdét abban, hogy előmozdítsa az együttműködést a kuangcsoui határidős tőzsdével a szén-dioxid-kibocsátással kapcsolatos pénzügyi termékek fejlesztése terén, és értékelte Hongkong regionális szén-dioxid-kereskedési központtá alakításának megvalósíthatóságát. Hongkong célja az volt, hogy továbbfejlessze az RMB határokon átnyúló kereskedelmét, fejlessze az offshore RMB-termékeket és előmozdítsa a határokon átnyúló pénzügyi technológiákat (Fintech). 2021-ben fontos környezetvédelmi politikákat fogadtak el, például a hulladékgazdálkodási tervet, az elektromos járművekre vonatkozó ütemtervet és a 2050-ig szóló éghajlat-politikai cselekvési tervet. Az éghajlatváltozással kapcsolatban Carrie Lam kormányzó bejelentette, hogy Hongkong Kína nemzetközi városaként és az átfogó kínai kötelezettségvállalás részeként 2035 előtt 50 %-kal csökkenti a szén-dioxid-kibocsátást a 2005-ös szinthez képest, és 2050-ig megvalósítja a szén-dioxid-semlegességet. A következő 15–20 évben a kormány mintegy 27 milliárd EUR-t fordít az éghajlatváltozás mérséklésére és az ahhoz való alkalmazkodásra irányuló intézkedések finanszírozására. A kormány Éghajlatváltozási és Karbonsemlegességi Hivatalt hozott létre, és 2021 októberében éghajlat-politikai cselekvési tervet terjesztett elő. 2021 májusában zöld és fenntartható finanszírozási támogatási program indult azzal a céllal, hogy támogatást nyújtson a jogosult kötvénykibocsátóknak és hitelfelvevőknek. 2021-ben a kormány zöldkötvény-programjának felső határát 200 milliárd HKD-ra (22 milliárd EUR-ra) megduplázták, ami segítette a kormányt a helyi zöldkötvény-piac előmozdításában, miközben előmozdította a város karbonsemlegességi célkitűzését. 2021-ben három további kormányzati zöldkötvény-kibocsátásra került sor: januárban 2,5 milliárd USD, 2021 novemberében 1 milliárd USD és 1,75 milliárd EUR, ugyanebben a hónapban pedig további 5 milliárd RMB (a 2019. évi 1 milliárd USD összegű első kibocsátást követően). III. Hongkong és a szárazföldi Kína kapcsolata A központi kormány egyre láthatóbb szerepet vállalt Hongkong politikai és gazdasági ügyeiben. Január 28-án, amikor Carrie Lam kormányzó Hszi Csin-ping elnök elé terjesztette éves jelentését, közzétették az „egy ország, két rendszer” elv alapjául szolgáló „Hongkongot irányító hazafiak” elvet. Az Országos Népi Gyűlés (NPC) a tavalyi év után idén már második ízben fogadott el jogszabályt Hongkongról. Március 11-én az Országos Népi Gyűlés azonnali hatállyal jóváhagyta a Hongkong Különleges Közigazgatási Terület választási rendszerének tökéletesítéséről szóló határozatot. A határozat magyarázó dokumentuma említést tett a hongkongi választási rendszer „kiskapuiról és hiányosságairól”, és célja annak biztosítása volt, hogy Hongkongot „hazafiak” igazgassák. A Hongkongi Központi Kormányzati Összekötő Hivatal (CGLO) szerepe megváltozott. Igazgatója fokozta szerepvállalását, és megszólította a hongkongi népet. A CGLO, amelynek mérete 100 fővel nőtt, egyre nagyobb befolyást gyakorolt a hongkongi politikai döntéshozatalra és politikai életre, megkérdőjelezve ezzel Hongkong nagy fokú autonómiájának fenntartását. Hongkong politikái egyre inkább igazodtak a szárazföldi politikákhoz. Hongkong szerepelt a Kínai Népköztársaság ötéves tervében, különös tekintettel a GBA-ba való integrációra. Novemberben a párt 6. plenáris értekezletén kiadott közlemény első alkalommal említette Hongkongot egy történelemről szóló határozatban, és támogatta a „Hongkongot irányító hazafiak” elvet. A szárazföldi Kína Hongkong legnagyobb árukereskedelmi partnere volt: 2021 első tíz hónapjában Hongkong teljes exportjának 60 %-a irányult ide, és importjának 45 %-a származott innen. A KKT pedig fontos kereskedelmi központ volt a szárazföldi Kína számára, és 2021 első tíz hónapjában Kína ötödik legnagyobb kereskedelmi partnere volt. Kína Kuangtung tartománya fontos passzív feldolgozási bázis maradt Hongkong számára. Hongkong legjelentősebb kereskedelmi megállapodása a szárazföldi Kínával kötött szorosabb gazdasági partnerségi megállapodás (2003) volt. Ebben az évben nem került sor jelentős módosításra a megállapodás keretében. Emellett továbbra is Hongkong a szárazföldi Kína legfontosabb offshore pénzügyi és befektetési központja. 2020 végén a szárazföldi Kína volt a Hongkongba beáramló közvetlen külföldi tőkebefektetések (FDI) legfőbb forrása, az offshore központok kivételével, és a Hongkongból kifelé irányuló FDI elsődleges célpontja, az összes részvény 27, illetve 47 %-ával . Ugyanakkor Hongkong továbbra is a szárazföldi Kína közvetlen külföldi tőkebefektetéseinek (FDI) fő célpontja maradt, és továbbra is a szárazföldi Kínába irányuló közvetlen külföldi tőkebefektetések (FDI) egyik fő forrása maradt, amely mindkét irányban az összes közvetlen külföldi tőkebefektetés több mint felét teszi ki. Hongkongban 1 350 anyaországi vállalkozás volt bejegyezve, amelyek a város teljes piaci kapitalizációjának 80 %-át teszik ki. Hongkong és a szárazföldi Kína tőkepiacai a Hongkongi Értéktőzsdét a Sanghajban és a Sencsenben lévő tőzsdékkel összekapcsoló Stock Connect rendszeren, valamint a kötvénypiacokhoz való kölcsönös piaci hozzáférést biztosító Bond Connect rendszeren keresztül kapcsolódtak össze.

Hongkong megerősítette preferenciális kölcsönös hozzáférését a szárazföldi Kína tőkepiacával. 2021 második felében két kezdeményezés indult el: a Tágabb Öböl Térség (GBA) vagyonkezelési rendszere („Wealth Management Connect”) és a Bond Connect déli pillére. Ezek meglévő csatornákat egészítenek ki. 2021 szeptemberében a központi kormányzat bejelentette, hogy tervezi a sencseni Csienhaj Sencsen–Hongkong Korszerű Szolgáltatóipari Együttműködési Térség (Csienhaj övezet) kibővítését és további megnyitását. Az övezetet több mint egy évtizeddel ezelőtt indították el és mintegy 11 500 hongkongi befektetési vállalkozásnak adott otthont. A GBA-val kapcsolatos egyéb fejlemények többek között a következők voltak: i. sor került a beiktató GBA jogi szakértői vizsgára – amelynek keretében a jelöltek az ügyvédi hivatás gyakorlására jogosító bizonyítványt (GBA) szereztek meghatározott polgári és kereskedelmi ügyekkel kapcsolatban a GBA-ban történő jogi szolgáltatások nyújtására (ideértve a peres ügyeket is); ii. létrejött a felszámolási eljárásokkal kapcsolatos együttműködés kerete; iii. több nemzeti szintű tudományos és technológiai programot megnyitottak Hongkong előtt; valamint iv. előmozdították az építészmérnöki és mérnöki képesítések egyenértékűségét. IV. Az Unió és Hongkong kétoldalú kapcsolatai és együttműködése 2021-ben Az uniós intézmények magas szintű látogatásaira immáron a második éve nem kerülhetett sor. Az Európai Unió irodája gyakran találkozott kormányzati tisztviselőkkel, jogalkotókkal, a tudományos körök tagjaival és a civil társadalommal, bár a korábbi évekhez képest ez nagyobb kihívást jelentett. 2021-ben nem került sor az éves EU–Hongkong strukturált párbeszédre – a tavalyi év után immáron második alkalommal. 2021-ben az EU volt a legnagyobb külföldi üzleti közösség Hongkongban, amely megelőzte Japánt, az Egyesült Államokat és az Egyesült Királyságot. 2021 júniusáig legalább 1 614 uniós vállalat indított üzleti tevékenységet Hongkongban, és sokuknak Hongkongban van a regionális központja. Az uniós vállalkozások számos ágazatban jelen voltak, elsősorban a pénzügyi és üzleti szolgáltatások, a kereskedelem, a logisztika, a kiskereskedelem, az élelmiszer- és italágazat, valamint az építőipar területén. A hongkongi Népszámlálási és Statisztikai Hivatal által a külföldi vállalatokról készített éves felmérés alapján az uniós vállalatok száma az elmúlt 2 évben enyhe növekedést mutatott (+0,7 %), és elérte az 1 614-et. Ezek a számok azonban nem tükrözik azokat az uniós vállalatokat, amelyek megszüntettek vagy áthelyeztek bizonyos tevékenységeket és/vagy személyzetet, miközben Hongkongban maradtak. 2021-ben a kétoldalú árukereskedelem elérte a 30,5 milliárd EUR-t, ami 2,5 %-os növekedést jelent 2020-hoz képest. Az EU Hongkongba irányuló áruexportja 23,5 milliárd EUR-t, míg a Hongkongból származó behozatal összesen 7 milliárd EUR-t tett ki, ami 16,5 milliárd EUR többletet eredményezett az EU számára . 2021-ben a szárazföldi Kína és Tajvan után az EU volt Hongkong harmadik legnagyobb árukereskedelmi partnere . Hongkong továbbra is fontos kereskedelmi platform a szárazföldi Kína és az EU közötti kereskedelemben. Az EU Hongkonggal folytatott kétoldalú szolgáltatáskereskedelme 2020-ban 27,2 milliárd EUR-t (az előző évhez képest 2,5 % csökkenés) tett ki , amelyből a Hongkongból származó uniós import 9,8 milliárd EUR-t, a Hongkongba irányuló uniós export pedig összesen 17,4 milliárd EUR-t tett ki. Ez 7,6 milliárd EUR kereskedelmi többletet eredményezett az EU számára. A 2021-re vonatkozó előzetes adatok azt mutatják, hogy az év első három negyedévében jelentősen nőtt a Hongkonggal folytatott kétoldalú szolgáltatáskereskedelem (+23,1 %-kal az előző évhez képest 24,5 milliárd EUR-ra) . Az EU és Hongkong közötti kétirányú beruházások közel negyedével esetek vissza, de továbbra is jelentősek: a legfrissebb adatok szerint Hongkongból az EU-ba irányuló beruházások állománya 162 milliárd EUR-t tett ki, az EU Hongkongba irányuló beruházásai pedig 128 milliárd EUR-t tettek ki. Ami az EU és Hongkong közötti vámügyi együttműködési és kölcsönös igazgatási segítségnyújtási megállapodást, valamint a szellemi tulajdonjogok vámügyi érvényesítéséről szóló cselekvési tervet illeti, a tervezett műveleti tevékenységekre hatással volt a Covid19-válság. Hongkong továbbra is az EU-ba behozott, a szellemi tulajdonjogokat sértő áruk második legfontosabb származási helye maradt, még ha ezeket az árukat nem is a területén gyártották. Számos kérés ellenére nem került sor Hongkongban a Vámügyi és Jövedéki Minisztérium vezetésével tartott találkozókra 2021-ben. Ami az adózást illeti, a magatartási kódexszel foglalkozó csoport (COCG) kommunikációt indított a külföldről származó jövedelemre vonatkozó mentességeik szempontjából relevánsnak ítélt országokkal és területekkel, többek között Hongkonggal. A párbeszéd és a rendelkezésre bocsátott információk eredményeként Hongkongot felkérték, hogy kötelezze el magát a külföldi forrásból származó jövedelmekre vonatkozó mentességi (FSIE) rendszer megreformálása mellett, mivel megállapítást nyert, hogy az nem felel meg az előírásoknak. A hatóságokat arra is felkérték, hogy 2022 végéig hajtsák végre a reformot. Ami a kutatást, a tudományt és az innovációt illeti, a hongkongi hatóságok 2021-ben két pályázati felhívást tettek közzé a Horizont 2020 keretprogram KKT-ból származó résztvevőinek támogatására. Az EU és Hongkong megvizsgálta a meglévő együttműködési rendszernek az EU új, Horizont Európa elnevezésű kiemelt programja keretében történő bővítését.