HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 194/52

Módosítás iránti kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

(2017/C 194/13)

Ez a közzététel az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 51. cikke alapján jogot keletkeztet a módosítás iránti kérelem elleni felszólalásra.

AZ OLTALOM ALATT ÁLLÓ EREDETMEGJELÖLÉSEKHEZ/OLTALOM ALATT ÁLLÓ FÖLDRAJZI JELZÉSEKHEZ KAPCSOLÓDÓ TERMÉKLEÍRÁS NEM KISEBB JELENTŐSÉGŰ MÓDOSÍTÁSÁNAK JÓVÁHAGYÁSÁRA IRÁNYULÓ KÉRELEM

Az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének első albekezdése szerinti módosítás jóváhagyására irányuló kérelem

„BLEU D’AUVERGNE”

EU-szám: PDO-FR-02214 – 2017.1.4.

OEM ( X ) OFJ ( )

1. Kérelmező csoportosulás és jogos érdek

Syndicat Interprofessionnel Régional du „Bleu d’Auvergne”

Cím: Mairie 15400 Riom-és-Montagnes FRANCIAORSZÁG Tel. +33 471781198 Fax +33 471781198 E-mail: bleudauvergne@wanadoo.fr

A Syndicat Interprofessionnel Régional du „Bleu d’Auvergne” -t az OEM-ben érdekelt gazdasági szereplők (termelők, begyűjtők, feldolgozók és érlelők) alkotják, akik jogos érdekkel nyújtják be a kérelmet.

2. Tagállam vagy harmadik ország

Franciaország

3. A termékleírás módosítással (módosításokkal) érintett rovata

— ☐ A termék elnevezése — ☒ A termék leírása — ☒ Földrajzi terület — ☒ A származás igazolása — ☒ Az előállítás módja — ☐ Kapcsolat — ☒ Címkézés — ☒ Egyéb: webhely, ellenőrzés

4. A módosítás típusa

— ☒ Bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti, kisebb jelentőségűnek nem tekinthető módosítása — ☐ Bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti, kisebb jelentőségűnek nem tekinthető oly módon történő módosítása, amelyre vonatkozóan nem tettek közzé egységes (vagy azzal egyenértékű) dokumentumot

5. Módosítás(ok)

„A termék leírása” szakasz

A termék leírásának teljesebbé tétele érdekében hozzátették, hogy a „Bleu d’Auvergne”„kizárólag beoltott tehéntejjel készült”, és „préselés, főzés nélküli, fermentált és sózott” sajttésztával rendelkezik.

A mondatot, hogy

„Ez a sajt két méretben kerül forgalomba: - a nagy méret körülbelül 20 cm átmérőjű, 8-10 cm magas és 2-3 kg tömegű; - a kis méret körülbelül 10,5 cm átmérőjű, a tömege 350 g, 500 g és 1 kg lehet”

azzal a mondattal helyettesítették, hogy

„Ez a sajt lapos henger alakban kerül előállításra, amely 19 és 23 cm közötti átmérőjű, 8 és 11 cm közötti magasságú, és 2-3 kg közötti tömegű”.

Ily módon az eredetmegjelölés a továbbiakban csak a nagy méretű (19 és 23 cm közötti átmérőjű, 8 és 11 cm magasságú) sajtra vonatkozik, tekintve, hogy a kis méretű sajt gyártását sok éve beszüntették. A sajt átmérőjét egy minimum 19 cm és maximum 23 cm-es értékintervallumban határozták meg, mely pontosabb, mint a jelenleg hatályban lévő termékleírásban szereplő „körülbelül 20 cm” kifejezés. A megállapított gyakorlat figyelembevételével a maximális magasságot 1 cm-rel növelték.

A termék szárazanyag-tartalmát 52 % helyett minimum 51 %-on rögzítették, hozzátéve, hogy ezt a paramétert az ellenőrzés végén, „a teljes száradást követően” rögzítik. Ez a módosítás figyelembe veszi a tényt, hogy a termék textúrája fokozatosan egyre lágyabb minőség irányába fejlődik. A kóstolási feljegyzések és a kivonható szárazanyag-tartalom összevetése pozitív korrelációt mutat, a jó érzékszervi tulajdonságokkal rendelkező sajtok gyakran megfeleltethetőek a legalacsonyabb kivonható szárazanyag-tartalommal rendelkező sajtoknak.

Az érvényben lévő termékleírás

„Az előállítás módja” című rovata „A termék csak a beoltás napjától számított huszonnyolcadik naptól fogva látható el a »Bleu d’Auvergne« eredetmegjelöléssel”

mondattal egészül ki, amely

„az érlelés időtartama a több mint 1 kg tömegű sajtok esetében legalább négy hét, és az 1 kg alatti sajtok esetében legalább két hét” mondat helyébe lép.

A sajtok érlelési időtartamát ezért azonos időtartamot jelölő, a forgalmazást megelőző minimális időszakkal helyettesítették, mivel a szűk értelemben vett érlelési szakaszt követően lehetőség nyílik egy tárolási szakasz beiktatására is. Ezen időszakot napok helyett hetekben fejezik ki, és tételesen szerepel, hogy ezt az időszakot a gyakorlatnak megfelelően a beoltás dátumától számolják, az ellenőrzés megkönnyítésének céljából.

A termék kérgének leírása (a „természetes mintázatú kéreg” helyett), a következő mondatokkal pontosítandó: „A »Bleu d’Auvergne« kérge egészséges, nedvesség- és exudáció-mentes”. Nincs egyetlen egységes színe. Fehér, szürke, zöld, kék és fekete penészfoltok jelenhetnek meg rajta. A termék érzékszervi leírását a következő elemekkel egészítették ki: „A sajttészta elefántcsont-színű, röghézagos, egyenletesen eloszló kékes-zöldes márványpenész-erezettel. Az erezet mérete búzaszemtől kukoricaszem nagyságig terjedhet. A textúrája omlós, lágy és finom. A »Bleu d’Auvergne« intenzív, jellegzetes, kiegyensúlyozott ízű sajt, melyben megjelenik a kékpenész, az aljnövényzet, és a gombák aromája is. Enyhén sós és keserű jegyeket mutathat. Az érlelés mértékének függvényében, minőségét kisebb-nagyobb mértékben tovább javítják a Penicillium roqueforti penészgomba tevékenysége nyomán keletkező ízek”. Jelen leírás, mely a „Bleu d’Auvergne” szakemberei által végzett érzékszervi vizsgálat nyomán készült, lehetővé teszi a termék pontosabb jellemzését, és hasznos az ellenőrzés keretén belüli érzékszervi vizsgálat szempontjából is.

A termékleírásban hozzátették, hogy „A »Bleu d’Auvergne«-t bármilyen méretű adagokban forgalmazhatják”, tekintve, hogy leginkább darabolva terjesztik.

Földrajzi terület

Az érlelési szakasz leírását oly módon egészítették ki, hogy különbséget tettek a 6–12 °C -os pincében történő érlelés, és adott esetben a 0–6 °C-on történő hidegen tárolás között, az első mondatban, amely a földrajzi területen elvégzett szakaszokat jelöli, feltüntetve a sajtoknak a beoltás dátumát követő 28. napig való tárolását.

A földrajzi terület határait módosították. A földrajzi területet 1 158-ról 630 településre csökkentették. Nevezetesen, a Variszkuszi-hegységrendszer lábára és vulkáni takarójára irányozták át, kizárva a jelentős méretű üledékmedencéket és a nagy területű hordalékos völgyeket. A földrajzi terület innentől fogva a legelő-gazdálkodással foglalkozó mezőgazdasági területeket részesíti előnyben, melyek gyakorlata a fűfélékre irányul, és melyek a fűfélék előállításának kedvező csapadékmennyiségi jellemzőkkel bíró magasságokban helyezkednek el. Végezetül, a földrajzi terület megfelel a „Bleu d’Auvergne” hagyományos előállítási területének, és fenntartja a „Bleu d’Auvergne” feldolgozására és a tej begyűjtésére vonatkozó jelenlegi gyakorlatot. A földrajzi területből kizárt területek esetében már igazolhatóan nincs jelen sem a „Bleu d’Auvergne” előállításához szükséges tej begyűjtési, sem pedig a „Bleu d’Auvergne” előállítási gyakorlata.

A származás igazolása

A módosított szöveg rendelkezik arról, hogy a termékleírás e rovatába bekerül egy, a gazdasági szereplőket azonosító nyilatkozat, mely az alkalmassági nyilatkozatot hivatott helyettesíteni. A gazdasági szereplők azonosítása az előfeltétele egy olyan tanúsítási rendszernek, amellyel elismerhető, hogy a gazdasági szereplők képesek eleget tenni az általuk használni kívánt jelzésre vonatkozó követelményeknek. A módosított szöveg szintén rendelkezik az eredetmegjelöléssel ellátott forgalomba kerülő termékek megismeréséhez és nyomonkövethetőségéhez szükséges nyilatkozatokról.

A gazdasági szereplők teljesítették a rájuk vonatkozó nyilvántartási kötelezettségeket. A termékleírásban meghatározott előállítási feltételekre vonatkozó pontosítások további nyilvántartási adatokat igényelnek, a jobb ellenőrizhetőség érdekében.

„Az előállítás módja” rovat

Tejtermelés:

A tejelő állomány nevelésére, tartására és táplálására vonatkozó rendelkezésekben a hagyományos gyakorlatot rögzítették.

A termékleírás meghatározza a tejelő állomány fogalmát. Tejelő állomány alatt „a gazdaság teljes tejelő tehén- és helyettesítő üszőállománya” értendő, ahol „a tejelő tehénállomány a tejelő és a szárazra állított tehenek összességét foglalja magába”, az üszőállomány pedig „az elválasztás és az első ellés közötti életszakaszban lévő állatokat”. E meghatározás célja a félreértések elkerülése végett egyértelműen tisztázni, milyen állatokra utal a termékleírás a későbbiekben, amikor a „tejelő állomány”, a „tejelő tehén”, illetve az „üsző” kifejezéseket használja.

Hozzátették, hogy tilos a tejelő állományba olyan teheneket vagy üszőket bevinni, amelyek a földrajzi területen kívül születtek, és/vagy amelyeket a földrajzi területen kívül neveltek. Történelmileg az adott földrajzi terület tenyésztői önmaguk biztosítják állományuk megújítását, mivel a földrajzi területen kívül vásárolt üszők vagy tehenek esetenként nehezen alkalmazkodtak a középhegység környezeti viszonyaihoz, a táplálék típusához, ami gyors kiselejtezésükhöz vezetett. Annak betiltása, hogy a tejelő állományba olyan teheneket vagy üszőket vigyen be a tenyésztő, amelyek a földrajzi területen kívül születtek, és/vagy amelyeket a földrajzi területen kívül neveltek, lehetővé teszi, hogy az állatok jobban alkalmazkodjanak a környezethez és a táplálékhoz, annál is inkább, mivel a fajtát illetően nincs semmilyen követelmény.

A termékleírás ugyanakkor úgy rendelkezik, hogy egészségügyi okokból, vagy az Abondance, Aubrac, Brune, Simmental Française és Tarentaise fajták tekintetében – amelyek kis számban vannak jelen a területen – az illetékes nemzeti hatóság részletesen körülírt és korlátozott időre szóló eltérést engedélyezhet a kötelezettség alól. E fajták valójában jobban alkalmazkodtak a hegyvidéki területekhez, így megfelelnek a földrajzi környezethez való alkalmazkodás követelményének. Egyébiránt e fajtákra, amennyiben a „Bleu d’Auvergne” OEM-mel ellátott termék előállításával foglalkozó gazdaságban tartják őket, ugyanazok a tartási feltételek vonatkoznak, mint a többi fajtára.

Hozzátették, hogy, „a tejelő tehenek napi alaptápláléka egész évben kizárólag a termék előállításának földrajzi területéről származó takarmányból áll.” A terület takarmányra vonatkozó önellátása hozzájárul a területtel való kapcsolat erősödéséhez.

A takarmány összetevőinek arányát a következőképpen részletezik: ide tartozik minden takarmánytípus, beleértve a kötegelve szárított hosszú szálú lucernát, a keresztesvirágúak kizárásával, mivel a takarmány alapvető hatással van a tej érzékszervi jellemzőire (káposztaszag).

Éves átlagban a legelt friss fű, a széna, és a fonnyasztott vagy silózott fű a tejelő tehenek napi táplálékának – a szárazanyag százalékában kifejezve – legalább 70 %-át teszi ki. Ezt napi minimum 30 %-on rögzítették. A legeltetési időszakon kívül a tejelő tehenek szénát kapnak (lekaszált és szárított fű, minimum 80 %-os szárazanyagtartalommal), a szárazanyag százalékában kifejezve tehenenként naponta legalább 3 kg mennyiségben. A „Bleu d’Auvergne” előállítása olyan hegyi területen összpontosul, ahol a tejelő tehenek táplálására használt füvet nagy mennyiségben állítják elő. A termékleírás rendelkezései garantálják, hogy a fű a tejelőállomány táplálékának alapját képezi.

A tejelő tehenek esetében az előírt kötelező legeltetés éves szinten minimum 150 nap, a legeltetéshez rendelkezésre álló terület pedig tehenenként kötelezően minimum 30 ár. A legeltetés a tejelő tehenek táplálkozásának központi eleme az eredetmegjelölés szerinti földrajzi területen. Ez kiegészíti az előző bekezdésben részletezett megállapítást a friss fű jelentőségéről a tejelő tehenek táplálkozásában.

A termékleírás rögzíti a tejelőállomány területen kívüli nevelésének betiltását annak érdekében, hogy az állatok táplálkozása szoros kapcsolatban maradjon a területtel.

A termékleírás a takarmánytermő területek állománysűrűségét egy tehén/1 hektár arányban szabályozza, illeszkedve azon korábbi javaslatokhoz, melyek előnyben részesítik a takarmánytermő területek forrásain alapuló táplálkozást, és ily módon a földrajzi területről származó táplálékot, hozzájárulva a takarmánytermő területek viszonylag széleskörű kihasználtságához.

A tejelő tehenek takarmányának tárolására vonatkozó feltételek: A „vakondtúrás” és folyosó típusú silókat beton alapra kell építeni vagy beton alapon kell stabilizálni, a száraz takarmányt rögzített fedél alatt kell tartani. E rendelkezések célja a takarmány minőségének megóvása.

A takarmányhoz adott kiegészítő takarmányok tejelő tehenenként évente nem haladhatják meg – szárazanyag-tartalomban kifejezve – az 1 800 kg-ot az összes tejelő tehén átlagát tekintve, az üszők tekintetében a kiegészítő takarmányok az éves átlagot tekintve nem haladhatják meg az teljes összetétel 30 %-át, szárazanyag-tartalomban kifejezve. Ennek lényege annak elkerülése, hogy e táplálékok túl fontos szerepet töltsenek be a táplálkozásban, és hogy a területről származó alaptakarmányt részesítsék előnyben. A termékleírás felsorolja továbbá a tejelő tehenek kiegészítő takarmányának előállításához felhasználható engedélyezett nyers- és adalékanyagokat, amelyek elengedhetetlenek a tejelőállomány táplálkozásának megfelelő kezelése, biztosítása és ellenőrzése szempontjából. A takarmányként használt olajpogácsa cserzése tilos, mivel nincs összhangban a hagyományos gyakorlattal.

A termékleírás kiegészül egy új rendelkezéssel, amely megtiltja a GMO-k használatát az állatok takarmányában és a gazdaság ültetvényein, az állatok hagyományos étrendjének megőrzése érdekében.

A termékleírás meghatározza a szerves műtrágyák terítésének feltételeit, hogy a tehenek takarmányát megóvja a szennyező anyagok által jelentett fertőzésveszélytől.

A felhasznált tej:

A termékleírás hozzáteszi, hogy a tejet a kezelést követően hűtött tartályokban tárolják, és a gazdaságokban való tárolás nem haladhatja meg a 48 órát annak érdekében, hogy korlátozzák a tej minőségi romlását, és megakadályozzák a nemkívánatos baktériumok kialakulását.

A termékleírás pontosítja, hogy „a tejtartályoknak fix tejtankokba történő átürítését kötelezően a termék előállításának földrajzi területén belül kell elvégezni”. Ez a rendelkezés a tej nyomon követhetőségét és könnyebb ellenőrizhetőségét szolgálja.

A termékleírás hozzáteszi, hogy a felhasznált tej lehet nyers, hőkezelt vagy pasztörizált, ami megfelel az évtizedek óta fenntartott gyakorlatnak.

A feldolgozás módja:

A termékleírás tartalmazza a tej beoltás előtti előkészítését gazdasági- és tejüzemben, a szakértelemnek megfelelően oly módon, hogy az garantálja a tej állapotának megőrzését.

— Tejüzemi előállítás esetén a tej tárolása két egymást követő kezelésig megengedett (az első kezelés a megőrzést irányozó hűtés), és a beoltást a legrégebbi kezelést követő 16 órában el kell végezni.

— Tejüzemi előállítás során a tej előérlelését beoltás előtt kell végezni, 6 és 14 °C közötti hőmérsékleten, minimum 4 órán keresztül. Az előérlelés hőmérsékletének beállítását segítőanyaggal vagy anélkül, a tej érkezését követő legkésőbb 24 órán belül el kell végezni. E feltételek kedvezően hatnak a tejsavbaktériumok szaporodására, amelyek vagy természetes módon vagy hozzáadással vannak jelen a környezetben. A tejsavbaktérium elősegíti a beoltás előtti enyhe savasodást, ami a későbbiekben lehetővé teszi, hogy tejsavas dominanciájú alvadék (aludttej) keletkezzen. Az előérlelés történetileg tartozik hozzá a „Bleu d’Auvergne” tejüzemi előállításához.

— A homogenizálás és a zsírtartalom beállítása engedélyezett mindkét előállítási mód esetén. A homogenizálás olyan technika, amely elősegíti a sajtaroma kiteljesedését, lehetővé teszi az alvadék zsírtartalmának jobb eloszlását, fehérebb sajttésztát és az erezet jobb láthatóságát eredményezi.

A beoltási hőmérsékletet 30 és 34 °C között határozták meg. A hőmérséklet e korai szakaszban nagymértékben befolyásolja a tejoltó aktivitását.

A Penicillium roqueforti-t a termékleírás tételesen felsorolja mint összetevőt, mivel – a nyersanyagok mellett – a „Bleu d’Auvergne” előállításának engedélyezett segéd- és adalékanyaga. Az összetevők listáján a nagyobb pontosság kedvéért az „ártalmatlan baktériumtenyészetek, élesztők, penészgombák” kifejezés helyébe a „bizonyítottan ártalmatlan baktériumtenyészetek (a Penicillium-on kívül), élesztők, penészgombák” kifejezés lép. A Penicillium roqueforti-val való beoltás biztosított, mivel ez a „Bleu d’Auvergne” technológiai előállításának elengedhetetlen eleme. Megjegyzendő, hogy a Penicillium roqueforti a Penicillium glaucum jelzés helyébe lép, a penészgombákról és csoportosításukról való új ismereteket összegző dokumentumban leírtakra való tekintettel. Az ellenőrzések során esetlegesen adódó kétértelműségek elkerülése érdekében a termékleírás pontosítja, hogy az élesztő növekedésének elősegítése céljából engedélyezett a mesterséges termesztő-környezet használata.

A gyakorlat részletezése céljából a termékleírás tartalmazza a tejalvasztást követő szakaszokat: az alvadék szeletelését és összekeverését, az alvadék és a savó szétválasztását a formába helyezés előtt. „A tejalvasztást követően az alvadékot kukoricaszemtől mogyorószemig terjedő méretű kockákra vágják. A keverés lehetővé teszi a »fésült« szemcsék létrejöttét. Formázás előtt a savó legnagyobb részét elválasztják az alvadéktól. A szeletelést és keverés követően az alvadékot formába teszik”. Arról van tehát szó, hogy az előállítási folyamatot az alvadék szeletelés utáni darabmérete alapján jellemzik (mely darabméret kukoricaszemtől mogyorószem méretig terjedhet), és hogy a termékleírásban szerepeljen a „fésült” darabok (kívánatos) megjelenésének említése is, melyek a formába öntés során is különálló alvadékdarabként lesznek láthatóak.

A termékleírás részletezi az alvadék formába öntését követő csepegtetési szakaszt. A csepegtetés időtartamára legfeljebb 72 órát határoztak meg a jelenleg érvényben lévő termékleírásban szereplő „lassan” kifejezés helyett, mivel ez utóbbi pontatlan megfogalmazást takar, annak érdekében, hogy a termékleírás rögzítse a jelenlegi gyakorlatot, és egy számszerű értéket az ellenőrzésekhez. A termékleírás hozzáteszi, hogy a csepegtetést préselés nélkül kell elvégezni, a formába öntött alvadék forgatásával, olyan hőmérsékleten, mely lehetővé teszi a szakasz végén az 5 alatti pH-érték elérését. A fenn meghatározott pH-érték elérése kötelező lépés annak érdekében, hogy a csepegtetés megfelelő legyen a „Bleu d’Auvergne” előállításához.

A „tilos a tejből származó alapanyagok, az előállítás alatt lévő termékek, az alvadék vagy a friss sajt 0 °C alatti hőmérséklet fenntartásával történő tartósítása” mondat helyébe a következő mondat lép: „Tilos az alvadék tartósítása, csakúgy, mint a tejből származó alapanyagok, az előállítás alatt lévő termékek, az alvadék vagy a friss sajt 0 °C alatti hőmérséklet fenntartásával történő tartósítása”. A termékleírás rögzíti, hogy az alvadék bármilyen módon történő tartósítása tilos, mivel az semmilyen történeti gyakorlatnak nem felel meg.

A sózás módjait módosították, hogy az jobban igazodjon a gyártási eszközökben bekövetkezett fejlesztésekhez.

„A sajt sózása a csepegtetés végén történik, a só bedörzsölésével, vagy sóval való megszórással, olyan helyiségben, melynek hőmérséklete 14 °C és 22 °C között mozog. A sózást pácolás előzi meg.”

mondat helyébe

„A sajtot lassan kell csepegtetni, kétszer nagyszemű száraz sóval kézzel megsózni, a sajtot többször kell forgatni”

mondat lép.

A kétszeres kézi technika, melyet még mindig használnak, nem maradhat a sózás egyedüli módja, tekintve, hogy a gyártási eszközök fejlődnek. Nagyszemű és finomszemű só is használható. A só bedörzsölésével, vagy a sajt sóval való megszórásával – kézi vagy sem – érhető el a „Bleu d’Auvergne”-re jellemző sajtkéreg. A sózást megelőzheti pácolás, mely az elmúlt években kialakult gyakorlatként kiegészíti a sajt bedörzsöléssel vagy megszórással történő sózását anélkül, hogy a termék érzékszervi minőségét befolyásolná, ahogyan ezt az ízlelési tesztek eredményei is mutatják. A termékleírás rögzíti, hogy a sózás a csepegtetés végén történik.

A szurkálási fázis, melyet csak egyszer lehet végrehajtani, a beoltás és a szurkálás között pedig maximum tíz nap telhet el, a termék minőségének biztosítását szolgálja.

Érlelés:

„Az érlelés időtartama a több mint 1 kg tömegű sajtok esetében legalább négy hét, és az 1 kg alatti sajtok esetében legalább két hét” mondat helyett a következő mondat szerepel: „A szurkálás napjától számított minimum 15 napon keresztül a sajtokat szabadon érlelik, pincében vagy érlelő helyiségben, 6–12 °C-on, minimum 90 %-os légnedvesség mellett. Ezt követően a sajtokat adott esetben eltárolják, 0–6 °C-os helyiségben, amíg a beoltást követő 28 nap le nem jár”, a gyakorlatnak megfelelően. A 6–12 °C-os hőmérsékleten, minimum 90 %-os légnedvességtartalom mellett történő érlelés lehetővé teszi a Penicillium roqueforti tésztában való fejlődését. A fejlődést követően, és a szurkálást követő legalább 15 nap elteltével, a sajtokat 6 és 12 °C közötti hőmérsékleten kell tárolni, amíg a beoltást követő 28 nap le nem jár, vagy 0 és 6 °C közötti hőmérsékleten kell tárolni a sajtokat, amíg a beoltást követő 28 nap le nem jár, a Penicillium roqueforti fejlődésének lelassítása érdekében. A cél a penész szaporodásának kontrollálása, és a termék aromaskálájának kidomborítása.

A termékleírás hozzáteszi, hogy a terméket a beoltást követő 28 nap lejártáig nem lehet szeletelni annak érdekében, hogy a termék épségét megőrizzük mindaddig, amíg el nem nyeri teljes karakterét, és hogy a minősége ne romoljon.

Címkézés:

A regisztrált elnevezést meghatározott minimum betűmérettel kell feltüntetni: „legalább a címkén szereplő legnagyobb betű méretének kétharmadával megegyező nagyságú betűvel” annak érdekében, hogy az elnevezés egyértelműen kiolvasható legyen a címkén lévő más jelzések mellett.

Kötelező lett az európai uniós AOP (OEM) jelzés elhelyezése a terméken.

A termékleírás hozzáteszi, hogy az oltalom alatt álló eredetmegjelölés mellett minőségre utaló jelölés nem helyezhető el. Ez a gyakorlat összhangban van az eredetmegjelöléssel ellátott termékek címkézésével kapcsolatos fejleményekkel.

Annak érdekében, hogy a csomagolási módok sokféleségéről számot adjon, a termékleírásból kivették azt a mondatot, mely előírja az alumíniumpapír mint csomagoló anyag használatát, másféle csomagolás használata is engedélyezett.

Egyéb

„A földrajzi területtel való kapcsolatot alátámasztó tényezők” rovatot újrafogalmazták, és három részre tagolták. „A földrajzi terület sajátosságai” című rész a természeti tényezőket taglalja, kihangsúlyozva a terület fűtermelését csakúgy, mint a sajt előállításának történetiségét szintetizáló emberi tényezőket, kiemelve a „Bleu d’Auvergne” előállítóinak specifikus szakértelmét (a tejelő tehenek friss fűvel való etetése, az alvadékdarabok sajtkádban való keverése, préselés nélküli csepegtetés, sózás, szurkálás és érlelés). „A termék jellegzetességei” részt aktualizálták, a termék leírásába beemelt új elemekkel. Végezetül, az „Ok-okozati kapcsolat” magyarázza a természeti és emberi tényezők és a termék közötti interakciókat.

A „Terméken végzett ellenőrzések” alrovathoz hozzátették, hogy „a vizsgálatokat szúrópróbaszerűen végzik olyan sajtokon, melyeket már legalább 28 napja beoltottak, az ellenőrzési tervben leírt eljárások szerint”. Ezeket az eljárásokat később az ellenőrző szerv rögzíti a részletes eredetmegjelölési ellenőrzési tervben.

Az „Ellenőrző szervekre vonatkozó adatok” rovatban közzéteszik az ellenőrző szervek nevét és adatait.

Végezetül, a termékleírásba belekerült egy, a vizsgálat fő szempontjait és az értékelési módszert részletező táblázat.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

„BLEU D’AUVERGNE”

EU-szám: PDO-FR-02214 – 2017.1.4.

OEM ( X ) OFJ ( )

1. Elnevezés

„Bleu d’Auvergne”

2. Tagállam vagy harmadik ország

Franciaország

3. A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

3.1. A termék típusa

1.3. osztály: Sajtok

3.2. Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

A „Bleu d’Auvergne” kizárólag beoltott tehéntejjel készült, préselés, főzés nélküli, fermentált és sózott sajt.

Ez a sajt lapos henger alakban kerül előállításra, amely 19 és 23 cm közötti átmérőjű, 8 és 11 cm közötti magasságú, és 2-3 kg közötti tömegű.

A sajt zsírtartalma teljes száradást követően minimum 50 %, a szárazanyag-tartalom nem lehet kevesebb 51 %-nál.

A termék csak a beoltás napjától számított huszonnyolcadik naptól fogva forgalmazható a „Bleu d’Auvergne” eredetmegjelöléssel.

A „Bleu d’Auvergne” sajtkérge egészséges, nedvesség- és exudáció-mentes. Nincs egyetlen egységes színe. Fehér, szürke, zöld, kék és fekete penészfoltok jelentkezhetnek rajta.

A fehértől a krémszínűig terjedő árnyalatú sajttészta elefántcsont-színű, röghézagos, kékes-zöldes, a felületén egyenletes eloszló penészerezettel.

Az erezet nagysága búzaszemtől kukoricaszem méretig terjed.

A textúrája omlós, lágy és finom.

A „Bleu d’Auvergne” intenzív, jellegzetes, kiegyensúlyozott ízű sajt, melyben megjelenik a kékpenész, az aljnövényzet és a gombák aromája is. Enyhén sós és keserű jegyeket mutathat. Az érlelés mértékének függvényében minőségét kisebb-nagyobb mértékben tovább javítják a Penicillium roqueforti penészgomba tevékenysége nyomán keletkező ízek.

3.3. Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében) és nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

A tejelő tehenek napi alaptápláléka egész évben kizárólag a termék előállításának földrajzi területéről származó takarmányból áll. A tejelő állománynak adott kiegészítő takarmányok tekintetében a földrajzi terület középhegységi domborzata és éghajlata technikailag nem teszi lehetővé e takarmányoknak a földrajzi területen történő megtermelését. A takarmányhoz adott kiegészítő takarmányok és adalékanyagok az összes tejelő tehén átlagát tekintve tejelő tehenenként évente nem haladhatják meg az 1 800 kg-ot, szárazanyag-tartalomban kifejezve. Az üszők tekintetében a kiegészítő takarmányok az éves átlagot tekintve nem haladhatják meg az teljes takarmányadag 30 %-át, szárazanyag-tartalomban kifejezve. E rendelkezésekből következik, hogy a tejelő állománynak adott teljes takarmányanyag szárazanyag-tartalmának minimum 70 %-át a földrajzi területen állítják elő.

A keresztesvirágúak kivételével, melyeket tilos takarmány formájában a haszonállatoknak adni, bármilyen takarmány részét képezheti a tejelő állomány alaptáplálékának. Ebbe beletartozik a kötegelve szárított hosszú szálú lucerna is.

Éves átlagban a legelt friss fű, a széna, és a fonnyasztott vagy silózott fű a tejelő tehenek napi táplálékának – a szárazanyag százalékában kifejezve – legalább 70 %-át teszi ki.

Napi szinten a legelt friss fű, a széna, és a fonnyasztott vagy silózott fű a tejelő tehenek napi táplálékának – a szárazanyag százalékában kifejezve – legalább 30 %-át teszi ki.

A legelési időszakon kívül minden egyes tejelő tehénnek naponta szárazanyagban kifejezve legalább 3 kg szénát kell kapnia. Széna alatt a lekaszált és szárított fű értendő, mely minimum 80 %-os szárazanyagtartalommal rendelkezik.

A legelésre alkalmas időszakokban, amint az időjárási körülmények megengedik, a tejelő teheneket kötelezően ki kell hajtani a legelőre. A legelés időszakának évente legalább 150 napot kell kitennie minden körülmények között.

A tejelő teheneknek adható kiegészítő takarmányok és adalékanyagok közül kizárólag az engedélyező listán szereplő alapanyagok és adalékanyagok használata megengedett.

Az állatok takarmányozása során kizárólag a géntechnológiával nem módosított termékekből származó növények, melléktermékek és kiegészítő takarmányok használata megengedett.

3.4. Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

A tej termelése, a sajtok előállítása, érlelése és a beoltástól számított 28 napig tárolása a földrajzi területen történik.

3.5. A bejegyzett elnevezést viselő termék szeletelésére, aprítására, csomagolására stb. vonatkozó egyedi szabályok

A „Bleu d’Auvergne” bármilyen formájú tételekben forgalmazható.

3.6. A bejegyzett elnevezést viselő termék címkézésére vonatkozó egyedi szabályok

A címkén szereplő legnagyobb betűméret legalább kétharmadának megfelelő méretben fel kell tüntetni az eredetmegjelölés megnevezését.

Az oltalom alatt álló eredetmegjelölés mellett a címkén, a reklámanyagokban, a számlákon és a kereskedelmi dokumentumokban minőségre utaló vagy egyéb jelölés nem helyezhető el, kivéve egyes márkaneveket vagy védjegyeket.

4. A földrajzi terület tömör meghatározása

A „Bleu d’Auvergne” előállításának földrajzi területe a következőkre terjed ki:

Aveyron megye:

Brommat, Lacroix-Barrez, Mur-de-Barrez, Murols, Taussac, Thérondels települések.

Cantal megye:

D’Arpajon-sur-Cère, Aurillac-1, Aurillac-2, Aurillac-3, Mauriac, Murat, Naucelles, Riom-ès-Montagnes, Saint-Flour-1, Saint-Flour-2, Saint-Paul-des-Landes, Vic-sur-Cère, Ydes kantonok.

D’Alleuze, Anglards-de-Saint-Flour, Boisset, Celoux, Chaliers, Chazelles, Clavières, Lavastrie, Leynhac, Lorcières, Marcolès, Maurs, Mourjou, Neuvéglise, Quézac, Rageade, Roannes-Saint-Mary, Rouziers, Ruynes-en-Margeride, Saint-Antoine, Saint-Constant-Fournoulès, Saint-Etienne-de-Maurs, Saint-Georges, Saint-Julien-de-Toursac, Saint-Mamet-la-Salvetat, Sansac-de-Marmiesse, Soulages, Vabres, Val d’Arcomie, Védrines-Saint-Loup, Vitrac települések.

Corrèze megye:

D’Altillac, Auriac, Bassignac-le-Bas, Bassignac-le-Haut, Bort-les-Orgues, Camps-Saint-Mathurin-Léobazel, La Chapelle-Saint-Géraud, Confolent-Port-Dieu, Darazac, Eygurande, Feyt, Goulles, Hautefage, Lafage-sur-Sombre, Lamazière-Basse, Lapleau, Laroche-près-Feyt, Latronche, Laval-sur-Luzège, Liginiac, Margerides, Mercœur, Merlines, Mestes, Monestier-Merlines, Monestier-Port-Dieu, Neuvic, Palisse, Reygade, Rilhac-Xaintrie, Saint-Bonnet-les-Tours-de-Merle, Saint-Bonnet-près-Bort, Saint-Cirgues-la-Loutre, Saint-Étienne-aux-Clos, Saint-Exupéry-les-Roches, Saint-Fréjoux, Saint-Geniez-ô-Merle, Saint-Hilaire-Foissac, Saint-Hilaire-Luc, Saint-Julien-aux-Bois, Saint-Julien-le-Pèlerin, Saint-Julien-près-Bort, Saint-Pantaléon-de-Lapleau, Saint-Privat, Saint-Victour, Sarroux, Sérandon, Servières-le-Château, Sexcles, Soursac, Thalamy, Ussel, Veyrières települések.

Haute-Loire megye:

D’Ally, Arlet, Autrac, Auvers, La Besseyre-Saint-Mary, Blesle, Bonneval, La Chaise-Dieu, La Chapelle-Geneste, Charraix, Chastel, Chazelles, Cistrières, Cronce, Desges, Espalem, Ferrussac, Grenier-Montgon, Lubilhac, Malvières, Mercœur, Pébrac, Pinols, Saint-Austremoine, Saint-Cirgues, Saint-Étienne-sur-Blesle, Sembadel, Tailhac települések.

Lot megye:

D’Anglars, Bannes, Bessonies, Le Bourg, Le Bouyssou, Cahus, Cardaillac, Cornac, Espeyroux, Frayssinhes, Gorses, Labastide-du-Haut-Mont, Labathude, Lacapelle-Marival, Latouille-Lentillac, Latronquière, Lauresses, Laval-de-Cère, Leyme, Molières, Montet-et-Bouxal, Prendeignes, Sabadel-Latronquière, Saint-Bressou, Saint-Cirgues, Saint-Hilaire, Saint-Maurice-en-Quercy, Saint-Médard-Nicourby, Saint-Perdoux, Saint-Vincent-du-Pendit, Sainte-Colombe, Sénaillac-Latronquière, Sousceyrac-en-Quercy, Terrou, Teyssieu, Viazac települések.

Lozère megye:

Langogne, Saint-Chély-d’Apcher kantonok.

D’Albaret-le-Comtal, Arzenc-d’Apcher, Aumont-Aubrac, Les Bessons, Brion, Chambon-le-Château, Chauchailles, Chaulhac, La Chaze-de-Peyre, Estables, La Fage-Montivernoux, La Fage-Saint-Julien, Fau-de-Peyre, Fontans, Fournels, Grandrieu, Javols, Julianges, Lachamp, Lajo, Les Laubies, Le Malzieu-Forain, Le Malzieu-Ville, Les Monts-Verts, Noalhac, La Panouse, Paulhac-en-Margeride, Ribennes, Rieutort-de-Randon, Saint-Alban-sur-Limagnole, Saint-Amans, Saint-Denis-en-Margeride, Saint-Gal, Saint-Juéry, Saint-Laurent-de-Veyrès, Saint-Léger-du-Malzieu, Saint-Paul-le-Froid, Saint-Privat-du-Fau, Saint-Sauveur-de-Peyre, Saint-Symphorien, Sainte-Colombe-de-Peyre, Sainte-Eulalie, Serverette, Servières, Termes, La Villedieu települések.

Puy-de-Dôme megye:

d’Aix-la-Fayette, Ambert, Les Ancizes-Comps, Anzat-le-Luguet, Apchat, Arlanc, Augerolles, Aurières, Auzelles, Avèze, Baffie, Bagnols, Bertignat, Besse-et-Saint-Anastaise, Beurières, Bongheat, Bort-l’Étang, La Bourboule, Bourg-Lastic, Briffons, Bromont-Lamothe, Brousse, Bulhon, La Celle, Ceilloux, Ceyssat, Chambon-sur-Dolore, Chambon-sur-Lac, Chaméane, Champagnat-le-Jeune, Champétières, Chapdes-Beaufort, La Chapelle-Agnon, La Chapelle-sur-Usson, Charbonnières-les-Vieilles, Charensat, Charnat, Chastreix, Chaumont-le-Bourg, Cisternes-la-Forêt, Combrailles, Compains, Condat-en-Combraille, Condat-lès-Montboissier, Courpière, Crevant-Laveine, Cros, Culhat, Cunlhat, Domaize, Doranges, Dorat, Dore-l’Église, Échandelys, Égliseneuve-d’Entraigues, Égliseneuve-des-Liards, Églisolles, Escoutoux, Espinchal, Estandeuil, Esteil, Fayet-le-Château, Fayet-Ronaye, Fernoël, La Forie, Fournols, Gelles, Giat, La Godivelle, La Goutelle, Grandrif, Grandval, Herment, Heume-l’Église, Isserteaux, Job, Jumeaux, Labessette, Landogne, Laqueuille, Larodde, Lastic, Lezoux, Limons, Luzillat, Manglieu, Manzat, Marat, Marsac-en-Livradois, Mauzun, Mayres, Mazaye, Mazoires, Medeyrolles, Messeix, Miremont, Le Monestier, Mons, Mont-Dore, Montel-de-Gelat, Montfermy, Montmorin, Murat-le-Quaire, Murol, Nébouzat, Néronde-sur-Dore, Neuville, Noalhat, Novacelles, Olby, Olliergues, Olmet, Orcival, Orléat, Paslières, Perpezat, Peschadoires, Peslières, Picherande, Pontaumur, Pontgibaud, Prondines, Pulvérières, Puy-Saint-Gulmier, Queuille, Roche-Charles-la-Mayrand, Rochefort-Montagne, Saillant, Saint-Alyre-d’Arlanc, Saint-Alyre-ès-Montagne, Saint-Amant-Roche-Savine, Saint-Anthème, Saint-Avit, Saint-Bonnet-le-Bourg, Saint-Bonnet-le-Chastel, Saint-Bonnet-près-Orcival, Saint-Clément-de-Valorgue, Saint-Dier-d’Auvergne, Saint-Donat, Saint-Éloy-la-Glacière, Saint-Étienne-des-Champs, Saint-Étienne-sur-Usson, Saint-Ferréol-des-Côtes, Saint-Flour, Saint-Genès-Champanelle, Saint-Genès-Champespe, Saint-Genès-la-Tourette, Saint-Georges-de-Mons, Saint-Germain-près-Herment, Saint-Germain-l’Herm, Saint-Gervais-sous-Meymont, Saint-Hilaire-les-Monges, Saint-Jacques-d’Ambur, Saint-Jean-d’Heurs, Saint-Jean-des-Ollières, Saint-Jean-en-Val, Saint-Jean-Saint-Gervais, Saint-Julien-Puy-Lavèze, Saint-Just, Saint-Martin-des-Olmes, Saint-Martin-d’Ollières, Saint-Nectaire, Saint-Ours, Saint-Pierre-Colamine, Saint-Pierre-le-Chastel, Saint-Pierre-Roche, Saint-Priest-des-Champs, Saint-Quentin-sur-Sauxillanges, Saint-Romain, Saint-Sauves-d’Auvergne, Saint-Sauveur-la-Sagne, Saint-Sulpice, Saint-Victor-la-Rivière, Sainte-Agathe, Sainte-Catherine, Sallèdes, Saulzet-le-Froid, Sauvagnat, Sauvessanges, Sauviat, Sauxillanges, Savennes, Sermentizon, Singles, Sugères, Tauves, Thiers, Thiolières, Tortebesse, La Tour-d’Auvergne, Tours-sur-Meymont, Tralaigues, Trémouille-Saint-Loup, Trézioux, Valbeleix, Valz-sous-Châteauneuf, Vernet-la-Varenne, Le Vernet-Sainte-Marguerite, Verneugheol, Vernines, Vertolaye, Villosanges, Vinzelles, Viverols, Voingt települések.

5. Kapcsolat a földrajzi területtel

A „Bleu d’Auvergne” földrajzi területe megfelel a Francia-középhegység középső északi részének.

Legnagyobb részében a Francia-középhegység Variszkuszi hegységrendszerének lábánál fekszik, metamorf- és gránitkőzetekből áll, vulkáni takaróval.

A meghatározott földrajzi terület olyan középhegységi terület, amely általában véve eléri az 1 000 m feletti magasságot, de minden esetben eléri a legalább 500 méteres magasságot.

A területre a változatos hegyi klíma jellemző, nyugatról módosult óceáni éghajlati hatással, keletről pedig mérsékelt kontinentális éghajlati hatással. A néha összetett klímára jellemző legmeghatározóbb paraméter a csapadékmennyiség, amely jelentősen befolyásolja a friss fű termesztését, melyben a terület bővelkedik. Ily módon a földrajzi terület olyan régiókat foglal magába, melynek éves csapadékmennyisége meghaladja a 800 mm-t.

Az emberi tényezők tekintetében a Monts d’Auvergne-től nyugatra elhelyezkedő Puy-de-Dôme, mely fűben gazdag és jelentős tejtermelő terület, a 19. század közepén megjelenő „Bleu d’Auvergne” előállításának történeti bölcsője. Ez a régió alkotja a sajt előállításának történeti magját, és erről a területről terjedt ki fokozatosan a termelés. Bár eredetileg gazdaságokban folyt az előállítás, a XIX. sz. második felében fokozatosan kiterjedt a tejüzemekre is, elsősorban az auvergne-i Antoine Roussel javasolt technikai újításainak köszönhetően; Roussel vezeti be a sajtszurkálás gyakorlatát is. Ez a módszer a XIX. század végére terjed el, mely egy második termelési központot eredményezett, a Cantal hegység délnyugati részében. Ezt követően a „Bleu d’Auvergne” termelése fokozatos kiterjedt a terület egészére. A „Bleu d’Auvergne”-t először 1934 definiálja a mezőgazdasági minisztérium, majd 1975 márciusában a terméket eredetmegjelöléssel látják el.

A tejelő tehenek táplálásánál még ma is a földrajzi területen termett friss füvet részesítik előnyben, amely éves átlagban az alaptáplálék több mint kétharmadát jelenti. A kötelező évi legeltetés minimum 150 nap.

A „Bleu d’Auvergne” előállítása sajátos szakértelmet kíván. Az alvadékdarabokat sajtkádban keverik össze a megfelelő elsimítás érdekében; a cél, hogy egy finom filmréteg vegye körül őket, amely megakadályozza a formázás során az egymásba folyást. Ezt követően formába helyezik őket. Ezt préselés nélküli csepegtetés követi, többszöri forgatással. A csepegtetési szakasz végén a sajtot dörzsöléssel vagy szórással az egész felületen sózzák, és utána a tésztát levegőztetés céljából megszurkálják. Ezt nedves és szellőztetett helyiségben történő érlelés követi.

A „Bleu d’Auvergne” 2–3 kg közötti tömegű, tehéntejből készült sajt, melynek sajttésztája búzaszemtől kukoricaszemig terjedő nagyságú, a teljes felületen egyenletesen eloszló kékes-zöldes nemespenész-erezetet mutat.

A „Bleu d’Auvergne” intenzív, jellegzetes, kiegyensúlyozott ízű sajt, melyben megjelenik a kékpenész, az aljnövényzet és a gombák aromája is. Ízminőségét tovább növelik a Penicillium roqueforti penészgomba tevékenységéből származó ízek.

A „Bleu d’Auvergne” előállítása egy olyan középhegységi zónában folyik, ahol a magasság és a klíma – jelentős csapadékmennyiséggel – kedvez a tejelő teheneknek táplálékul adott friss fű termesztésének, melyet legeléssel vesznek magukhoz.

A belső fennsík magasan fekvő vulkanikus és gránitterületei – hosszú és kemény teleikkel – régóta meghatározzák a sajátos termelési gyakorlatot.

A 2–3 kg tömegű sajt termelése lehetővé tette, hogy elegendő idő maradjon a sajt tárolására, és megoldást jelentett a feldolgozást és tárolást érintő problémákra, melyeket a klíma jellemzői és az emberi igények támasztottak. Egyébiránt ez az előállítási mód hosszú ideig a „Cantal” előállításának alternatíváját jelentette azon kistermelők számára, akiknek nem állt rendelkezésére elegendő tej a Fourme de „Cantal” elkészítéséhez.

A „Bleu d’Auvergne” érzékszervi jellemzőit elsősorban a speciális gyártási technológiai alkalmazása határozza meg. Az alvadékdarabok sajtkádban történő elfésülése és a préselés nélküli csepegtetése kedvez a sajttésztában való röghézagok keletkezésének és egyenletes eloszlásának. A szurkálás szellőzőjáratokat hoz létre a sajttésztában. A szellőzőjáratokon keresztül beengedett oxigén lehetővé teszi a Penicillium roqueforti keletkezését a röghézagokban. Ez magyarázza a nagyon finom penészerezetet (amely búzaszemtől kukoricaszem-méretig terjedhet), mely egyenletesen oszlik el, és a „Bleu d’Auvergne” tipikus kékes-zöldes színét adja. A Penicillium roqueforti hozzájárul a termék ízének alakulásához is. A sajt teljes felületén történő, dörzsöléssel vagy szórással történő sózás lehetővé teszi a csepegtetés tökéletesítését, és fontos szerepet játszik a „Bleu d’Auvergne” intenzív és jellegzetes ízének kialakításában. Végezetül, a nedves és jól szellőző pincében történő érlelés elősegíti a „Bleu d’Auvergne” kékpenészre, aljnövényzetre és gombákra jellemző, sajátos aromáinak fejlődését.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

(e rendelet 6. cikke (1) bekezdésének második albekezdése)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-710d3e0c-449b-40f1-a1ee-bada81ef7a31/telechargement

(1) HL L 343., 2012.12.14., 1. o.