HU    HU 
 
 
 EURÓPAI  
BIZOTTSÁG   
Brüsszel, 2015.6.11.  
COM(2015) 290 final  
  
A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK  
a harmadik országoknak 2014 -ben nyújtott makroszintű pénzügyi támogatás 
végrehajtásáról  
{SWD(2015) 115 final}   
 
2 
 TARTALOMJEGYZÉK  
 
 
1. BEVEZETÉS  ................................ ................................ ................................ .............  3 
2. ELŐZMÉNYEK  ................................ ................................ ................................ ........  3 
2.1. Az elmúlt évek fejleményei  ................................ ................................ .............................  3 
2.2. MFA -keretrendelet  ................................ ................................ ................................ ..........  5 
3. MAKROSZINTŰ PÉNZÜGYI  TÁMOGATÁSI MŰVELETEK  2014 -BEN  ...... 7 
3.1. Áttekintés  ................................ ................................ ................................ ........................  7 
3.2. A kedvezményezett országokban 2014 -ben végrehajtott egyedi műv eletek  ...................  8 
3.2.1.  Grúzia  ................................ ................................ ................................ ......................  8 
3.2.3.  Kirgiz Köztársaság  ................................ ................................ ................................ .. 9 
3.2.4.  Tunézia  ................................ ................................ ................................ ..................  10 
3.2.5.  Ukrajna  ................................ ................................ ................................ ..................  11 
4. AZ MFA -FORRÁSOK MEGFELELŐ F ELHASZNÁLÁSÁNAK 
BIZTOSÍTÁSA: MŰKÖDÉS I ÉRTÉKELÉSEK ÉS UTÓ LAGOS ÉRTÉKELÉS EK
 12 
4.1. Működési értékelések  ................................ ................................ ................................ .... 12 
4.2. Utólagos értékelések  ................................ ................................ ................................ ..... 12 
5. TÁMOGATÁS IRÁNTI KÉR ELMEK ÉS A BIZOTTSÁG  KÉSZÜLŐ 
JAVASLATAI – KÖLT SÉGVETÉSI HELYZET  ................................ ......................  13 
 
 
3 
 A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS  A 
TANÁCSNAK  
a harmadik országoknak 2014 -ben nyújtott makroszintű pénzügyi támogatás 
végrehajtásáról  
 
1. BEVEZETÉS  
A makroszintű pénzügyi támogatás (MFA) olyan uniós pénzügyi eszköz, amely az 
Unióhoz földrajzi, gazdasági és politikai szempontból közel álló  országok rendkívüli 
külső finanszírozási szükségleteinek kezelésére szolgál. Az eszköz célja a tagjelölt és 
potenciális tagjelölt országok, továbbá az Unió szomszédságpolitikai partnerországai 
makrogazdasági és pénzügyi stabilitásának megerősítése a megfe lelő strukturális 
reformok előmozdítása által. Az eszköz előfeltétele a Nemzetközi Valutaalappal (IMF) 
egyeztetett kiigazítási és reformprogram megléte, és annak kiegészítésére szolgál. A 
makroszintű pénzügyi támogatás a fizetési mérleg támogatására irányu ló eszköz. A 
támogatás nyújtása történhet kölcsön formájában – mely esetben a Bizottság hitelt vesz 
fel a tőkepiacokon a szükséges források megszerzéséhez, majd azokat továbbkölcsönzi a 
kedvezményezett országnak –, vagy meghatározott körülmények esetén az uniós 
költségvetésből finanszírozott vissza nem térítendő támogatás formájában.  
2014 -ben számos, korábban késedelmet szenvedő MFA -művelet végrehajtásában sikerült 
előrelépést elérni (Grúzia, Jordánia, a Kirgiz Köztársaság és Tunézia), az Ukrajnában 
gyorsan  romló politikai és gazdasági helyzet pedig több nagy volumenű MFA -művelet 
megindítását eredményezte.  
Ez az éves jelentés az MFA -műveletekre vonatkozó különböző tanácsi, illetve európai 
parlamenti és tanácsi közös határozatokban a Bizottságra vonatkozóan m eghatározott 
tájékoztatási kötelezettséggel összhangban készült. A jelentéshez bizottsági szolgálati 
munkadokumentum kapcsolódik, amely részletesebb tájékoztatást és elemzést tartalmaz 
az egyes MFA -műveletek makrogazdasági hátteréről és végrehajtásáról.  
 
2. ELŐZMÉNYEK  
2.1. Az elmúlt évek fejleményei  
Az Európai Unió szomszédos országainak feltörekvő gazdaságait súlyosan érintő 2008 –
2009 -es globális gazdasági és pénzügyi válság nyomán megugrott az EU -hoz pénzügyi 
támogatásért, köztük makroszintű pénzügyi támo gatásért benyújtott kérelmek száma. 
2009 végén  a Miniszterek Tanácsa négy MFA -programot fogadott el, ezek 
Örményország, Bosznia -Hercegovina, Grúzia és Szerbia támogatására irányulnak. 
 
4 
 Szintén 2009 -ben a Koszovó1 számára korábban jóváhagyott MFA -műveletet e gy évvel 
meghosszabbították. 2010 -ben az Ukrajnát és Moldovát támogató két újabb programról 
hoztak döntést, ezúttal – a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésére tekintettel – már az EU 
társjogalkotói, a Tanács és a Parlament. A Grúziát és Koszovót érintő műve letek 2010 -
ben lezárultak. 2011 -ben, 2012 -ben és 2013 -ban a Bizottság befejezte az 
Örményországgal, Bosznia -Hercegovinával, Moldovával, Szerbiával összefüggő MFA -
programok végrehajtását.  
Az általános gazdasági helyzet 2010 -ben és 2011 elején tapasztalt számottevő javulása 
valamelyest enyhítette a makroszintű pénzügyi támogatásra jogosult országok fizetési 
mérlegére nehezedő nyomást. Ennek következtében csökkent az újonnan javasolt vagy 
jóváhagyott MFA -műveletek száma: a Bizottság csak két műveletet terje sztett elő 
(Grúziára és a Kirgiz Köztársaságra vonatkozóan, mindkettőt 2011 -ben). Az új MFA -
műveletek jóváhagyásának számottevő csökkenése tükrözte a jogalkotási folyamat 
késedelmét is, amely a társjogalkotók közötti nézeteltérésből fakadt az új komitológi ai 
rendeletnek az MFA -határozatokra való alkalmazását illetően. Ez a probléma csak 2013 -
ban oldódott meg2. 
2011 második felétől jelentős mértékben romlottak a finanszírozási feltételek a globális 
tőkepiacokon, részben az euróövezetben kialakult államadóssá g-válság hatását tükrözve. 
Emellett az arab tavasz eseményei, valamint az ebből eredő, az arab mediterrán 
partnerországokat ért politikai és gazdasági megrázkódtatások növelték az érintett 
országok költségvetésére és külső pénzügyi pozícióira nehezedő nyom ást. E fejlemények 
következtében 2012 -ben és 2013 -ban fokozódott a makroszintű pénzügyi támogatások 
iránti igény – Egyiptom, Jordánia és Tunézia is beadta támogatás iránti kérelmét. A 
társjogalkotók 2013 decemberében és 2014 májusában fogadták el a Jordáni ának és 
Tunéziának biztosítandó makroszintű pénzügyi támogatásról szóló határozatot, míg az 
Egyiptomnak nyújtandó MFA -ra vonatkozó határozatra irányuló bizottsági javaslatot 
felfüggesztették az Egyiptom és az IMF közötti, az IMF -program folyósítására vonat kozó 
megállapodás megkötésére várva és az ország politikai fejleményeire reagálva.  
2014 -ben a kelet -ukrajnai konfliktus és az ország gazdasági és pénzügyi helyzetének 
számottevő romlása példátlan mértékű, kölcsönök formájában nyújtott MFA -támogatás 
megkezd ését eredményezte. A releváns MFA -dokumentumoknak az ukrán parlament 
általi megerősítését követően megkezdődtek a két, 2002 -ben és 2010 -ben elfogadott 
határozathoz kapcsolódó folyósítások. Emellett a Tanács 2014 áprilisában sürgősségi 
eljárás keretében (az  EUMSZ 213. cikke alapján) új MFA -műveletet hagyott jóvá 
Ukrajna számára, amelyet 2014 -ben teljes mértékben folyósítottak.  
                                                            
1 Ez a megnevezés nem érinti a jogállással kapcsolatos álláspontokat, továbbá összhangban van az 1244. 
számú ENSZ BT -határozattal és a Nemzetközi Bíróságnak a koszovói függetlenségi nyilatkozatról szóló 
véleményével.  
2 A részleteket lásd: A Bizottság jelent ése az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a harmadik 
országoknak 2012 -ben és 2013 -ban nyújtott makroszintű pénzügyi támogatás végrehajtásáról 
(COM(2013)  426) és (COM(2014)  372).  
 
5 
  
2.2. MFA -keretrendelet  
Az Európai Parlament már 2003 -ban a hosszas döntéshozatali eljárást jelölte meg az 
MFA egyik legfőbb hiányoss ágaként. Az akkor hatályos rendszer szerint az egyes MFA -
műveletekre vonatkozó döntéseket a Tanács egyenként, a Parlamenttel való konzultációt 
követően hozta meg A Lisszaboni Szerződés 2009. december 1 -jei hatálybalépése óta az 
egyes MFA -műveletekre vonatk ozó jogalkotási határozatokat a Parlament és a Tanács a 
rendes jogalkotási eljárás (együttdöntés) keretében hozza meg, ami még 
hosszadalmasabb döntéshozatali eljárásokat eredményez. A pénzügyi és az 
államadósság -válság azonban rávilágított arra, hogy a mak rogazdasági és pénzügyi 
vészhelyzetek eredményes kezeléséhez gyorsan és hatékonyan alkalmazható 
válságkezelő eszközre van szükség.  
A döntéshozatal felgyorsításának és az MFA -eszköz ésszerűsítésének igényére reagálva a 
Bizottság 2011. július 4 -én a harmadik  országoknak nyújtandó makroszintű pénzügyi 
támogatásra vonatkozó általános rendelkezések meghatározásáról szóló keretrendeletre 
vonatkozó javaslatot terjesztett elő3. A javaslat fő célkitűzései a következők: i. a 
makroszintű pénzügyi támogatás eredményese bbé tétele a gyorsabb és hatékonyabb 
döntéshozatali eljárás által; ii. az eljárás összehangolása más, főképp a külkapcsolatok 
terén alkalmazott pénzügyi eszközök döntéshozatali eljárásaival; valamint iii. az MFA -ra 
vonatkozó szabályok formalizálása, egyért elműsítése és egyszerűsítése.  
A Parlament és a Tanács részletesen megvitatta a javaslatot. A Bizottság úgy vélte, hogy 
a hosszadalmas jogalkotási eljárásban javaslatának lényege megváltozott, így elfogadása 
esetén az MFA -keretrendelet az intézményközi egye nsúly súlyos megsértésével járna, 
mindenekelőtt azáltal, hogy befolyásolja a Bizottság jogalkotási kezdeményezésre 
irányuló jogát4, ezért 2013. május 8 -án úgy döntött, hogy visszavonja javaslatát.  
A Tanács, miután a Bizottság visszavonta javaslatát, az EU MSZ 263. cikkével 
összhangban 2013. július 18 -án megsemmisítés iránti keresetet nyújtott be a Bíróságnak 
a Bizottság általi visszavonással szemben5. A Bíróság 2015. április 14 -i ítéletével 
visszautasította a Tanács keresetét és a Bizottság általi visszavon ást indokoltnak ítélte 
meg. A Bíróság azt is megerősítette, hogy a Bizottság megfelelően járt el javaslata 
visszavonásakor, tekintettel arra, hogy a társjogalkotók által előterjesztett módosítások a 
javaslat lényegét torzították volna el, megakadályozva, h ogy az elérje fő célkitűzéseit. 
Ennek következtében az egyedi MFA -műveletekre vonatkozó jogalkotási határozatokat 
továbbra is a Parlament és a Tanács fogadja el eseti alapon a rendes jogalkotási eljárás 
keretében6. 
                                                            
3 COM(2011)  396 végleges, 2011. július 4.  
4 További információért lásd a Bizo ttság jelentését az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a harmadik 
országoknak 2013 -ban nyújtott makroszintű pénzügyi támogatás végrehajtásáról (COM(2014)  372).  
5 C-409/13. számú ügy.  
6 A Grúziának nyújtandó további makroszintű pénzügyi támogatásról szóló 778/2013/EU határozat 
elfogadásával összefüggésben az Európai Parlament és a Tanács együttes nyilatkozatot fogadott el, amely 
tükrözi a keretrendeletre vonatkozó tárgyalások, valamint a Grúziára irányuló határozat egyeztetési eljárása 
során a társjogalkotó k között elért kompromisszumot (HL L 218., 2013.8.14., 18. o.). A nyilatkozat jogilag 
nem kötelező erejű politikai megállapodás.  
 
6 
 Az újabb tapasztalatok, különösen az Ukra jnának nyújtandó új MFA -műveletek gyors 
elindításának szükségessége 2014 –2015 -ben, ismét rávilágítottak arra, hogy szükség van 
az MFA, mint vészhelyzeti eszköz gyors mobilizálására a válsághelyzetekre reagálva. A 
Bizottság ezért folytatja azoknak a megoldá soknak a keresését, amelyekkel javítható a 
döntéshozatali eljárás hatékonysága és eredményessége.  
 
 
7 
 3. MAKROSZINTŰ PÉNZÜGYI TÁMOGATÁSI MŰVELETEK  2014 -BEN 
3.1. Áttekintés  
2014 -ben a következő MFA -határozatokkal összefüggésben sikerült előrelépést elérni:  
 2013. augusztusban a társjogalkotók elfogadták a Bizottság 2011. évi javaslatát, 
amely a Grúziának nyújtandó – 23 millió EUR összegű kölcsönből és 23 millió 
EUR összegű vissza nem térítendő támogatásból álló – makroszintű pénzügyi 
támogatás nyújtására irán yult. Az MFA -dokumentumokat 2014 -ben írták alá. Az 
első részlet vissza nem térítendő támogatás formájában biztosított része (13 millió 
EUR) 2015 januárjában, kölcsöneleme (10 millió EUR) pedig áprilisban került 
folyósításra. A második részlet folyósítását (23 millió EUR) 2015 nyarára 
tervezik, feltéve, hogy az IMF -program megfelelően halad és Grúzia végrehajtja 
az egyetértési megállapodásban egyeztetett szakpolitikai intézkedéseket.  
 A Bizottság 2013 áprilisában új határozatra tett javaslatot a Jordániának 
biztosítandó 180 millió EUR összegű kölcsönre vonatkozóan; ez 2013 
decemberében került elfogadásra. A jordániai hatóságok és az EU 2014 
márciusában írták alá az egyetértési megállapodást és a kölcsönmegállapodást. Az 
első, 100 millió EUR összegű részletet 2 015 februárjában folyósították. 
Várhatóan a második részlet kifizetésére is sor kerül 2015 -ben. 
 A Bizottság 2011. évi javaslatát, amely a Kirgiz Köztársaságnak nyújtandó – 15 
millió EUR összegű kölcsönből és 15 millió EUR összegű vissza nem térítendő 
támog atásból álló – rendkívüli makroszintű pénzügyi támogatásra vonatkozott, 
2013 októberében fogadták el. Az MFA -dokumentumokat 2014 -ben írták alá és a 
kirgiz parlament 2015 februárjában ratifikálta azokat. Az első és a második 
részlet folyósítását egyaránt 20 15-re irányozták elő.  
 2013 decemberében a Bizottság új javaslatot terjesztett elő, amely a Tunéziának 
nyújtandó, legfeljebb 250 millió EUR összegű kölcsön biztosítására irányuló 
MFA -ra vonatkozott. A társjogalkotók 2014 májusában fogadták el a határozatot,  
és a tunéziai parlament 2015 márciusában erősítette meg az aláírt egyetértési 
megállapodást és kölcsönmegállapodást. A jogalkotási eljárás során a támogatás 
összegét 300 millió EUR -ra emelték. A támogatást a tervek szerint 2015 –2016 -
ban hajtják végre és a z első, 100 millió EUR összegű részletet várhatóan 
májusban folyósítják.  
Ukrajna esetében 2014 -ben két MFA -program keretében összesen 1,36 milliárd EUR 
összegű kölcsönt folyósítottak. A 2002 -ben és 2010 -ben elfogadott határozatokon alapuló 
első MFA (MFA I)  összesen 610 millió EUR összegű makroszintű támogatást biztosított. 
Az első, 100 millió EUR összegű részletet 2014 májusában folyósították, nem sokkal 
azután, hogy az IMF jóváhagyta Ukrajna számára az új, két évre szóló készenléti 
megállapodást. A 260 mil lió EUR összegű második részlet folyósítására 2014 
novemberében került sor, a harmadik részletet (250 millió EUR) pedig 2015 áprilisában 
fizették ki.  A Tanács 2014 áprilisában sürgősségi eljárás keretében (az EUMSZ 213. 
cikke alapján) jóváhagyta Ukrajna sz ámára a második MFA -programot, amely 1 milliárd 
EUR, kölcsönök formájában nyújtandó támogatást jelent. A teljes összeget két 500 millió 
EUR összegű részletben folyósították, 2014 júniusában és decemberében. 2015. január 8 -
 
8 
 án a Bizottság javaslatot tett egy  harmadik, legfeljebb 1,8 milliárd EUR összegű, kölcsön 
formájában nyújtandó MFA -programra, amelyet a Parlament és a Tanács 2015. április 
15-én elfogadott. Az Ukrajnának biztosított három MFA -művelet összesen 3,41 milliárd 
EUR -t jelent, ami az Unió által h armadik országnak rövid idő leforgása alatt nyújtott 
pénzügyi támogatások közül a legjelentősebb.  
 
3.2. A kedvezményezett országokban 2014 -ben végrehajtott egyedi műveletek  
3.2.1.  Grúzia  
2013 -ban összesen 46 millió EUR összegű MFA -támogatásra irányuló hatá rozatot 
fogadtak el Grúziára vonatkozóan. A támogatást, amelyet felerészben kölcsön, 
felerészben vissza nem térítendő támogatás formájában nyújtanak, két részletben 
folyósítják. Miután Grúzia 2014 júliusában megállapodott az IMF -fel az új folyósítási 
progr amról, újrakezdődtek az MFA -ra irányuló tárgyalások (a tárgyalások 2011 óta 
szüneteltek, mert Grúzia nem hívott le forrásokat a hatályos IMF -program keretében). Az 
MFA -dokumentumokat aláírták, és amennyiben szükséges volt, a grúz parlament 2014 
decemberébe n megerősítette azokat. Az első részlet vissza nem térítendő támogatás 
formájában biztosított része (13 millió EUR) 2015 januárjában, kölcsöneleme (10 millió 
EUR) pedig áprilisban került folyósításra. A második (összesen 23 millió EUR összegű) 
részlet foly ósítását 2015 második felére tervezik attól függően, hogy Grúzia megfelelően 
előrehalad -e az IMF -programmal és végrehajtja -e az egyetértési megállapodásban 
elfogadott szakpolitikai intézkedéseket.  
Bár a GDP növekedése Grúziában a 2013 -as 3,2  %-ról 2014 -ben 4,7 %-ra nőtt és az 
infláció is növekedésnek indult a fogyasztás élénkülését és a magánbefektetések 
erősödését tükrözve, a makrogazdasági helyzet továbbra is sérülékeny. A növekedéssel 
összhangban az infláció 2014 -ben 3,1  %-ra gyorsult a csökkenő olajárak  enyhítő hatása 
ellenére. Miután Oroszországban és a Független Államok Közösségének más 
országaiban 2014 novembere óta kedvezőtlenül alakult az árfolyam, a lari jelentős 
mértékben leértékelődött a dollárhoz képest, erősítve az inflációs várakozásokat. A 
központi bank válaszul 2015 februárjában 4,5  %-ra emelte az irányadó kamatlábat. Mivel 
a kormány 2013 óta – többek között az általános egészségügyi rendszer elfogadásával – 
szociálisan inkluzívabb gazdasági modellt valósított meg, növekedett a költségvetésre  
gyakorolt nyomás és a költségvetési hiány a 2013. évi GDP -arányos 2,6  %-ról 2014 -ben 
2,9 %-ra emelkedett. A külső nyomás 2014 -ben újra erősödni kezdett. A folyó fizetési 
mérleg hiánya a 2013 -as 5,9  %-ról a GDP 9,6  %-ára emelkedett, mivel a gazdasági 
növek edés hatására az import nőtt és a kedvezőtlen külső környezet hátrányosan 
befolyásolta az exportot és az átutalásokat. 2014 -ben a strukturális reformok terén tett 
előrelépés kielégítő volt, az általános egészségügyi ellátás hatóköre tovább szélesedett és 
jelentősen javult a verseny, a költségvetés átláthatósága és a banki felügyelet. 2014 
decemberében az IMF igazgatótanácsa lezárta a 154 millió USD összegű, 2014 
júliusában elfogadott hároméves készenléti megállapodás első vizsgálatát -.   
3.2.2.  Jordánia  
Jordánia MFA iránti 2012. decemberi hivatalos kérését követően a Bizottság 2013. április 
29-én elfogadta az országnak biztosítandó, legfeljebb 180 millió EUR összegű, 
középtávú kölcsön formájában nyújtandó makroszintű pénzügyi támogatásról szóló 
 
9 
 határozatra i rányuló javaslatot. A határozatot az Európai Parlament és a Tanács 2013. 
december 11 -én fogadta el. 2014 elején lezárultak a jordániai hatóságok által 
végrehajtandó gazdaságpolitikai intézkedéseket meghatározó egyetértési megállapodásra 
és a kölcsönmegálla podásra irányuló tárgyalások. A két dokumentumot 2014 
márciusában írták alá. A tervek szerint a Jordániának nyújtandó MFA kiegészíti az IMF 
által a folyamatban lévő készenléti megállapodás keretében nyújtott finanszírozást. Az 
első, 100 millió EUR összegű részletet 2015 februárjában folyósították, a második 
részletet pedig várhatóan 2015 őszén fogják rendelkezésre bocsátani.  
Annak ellenére, hogy Jordánia ki van téve az erősödő regionális instabilitásnak (ideértve 
a folytatódó szíriai konfliktust és a Sínai -félszigeten zajló terroristatevékenységet, ami 
továbbra is befolyásolja az Egyiptomból érkező gázellátást) a gazdaság 2014 -ben bővült. 
A reál -GDP növekedése elérte a 3,1  %-ot (2013 -ban 2,8  % volt), hajtóerejét a bányászat, 
az építőipar, a közműszolgáltatás ok és a turizmus élénkülése, valamint a vissza nem 
térítendő külföldi támogatások jelentős mértékű beáramlása jelentette. Az infláció 
visszafogott maradt és 2014 -ben lehetővé tette alkalmazkodóbb monetáris politikai 
irányvonal megvalósítását. A költségveté si hiány (a vissza nem térítendő külföldi 
támogatások és a nemzeti villamosenergia -ipari társaságnak juttatott transzferek 
figyelembevételével) a 2013. évi GDP -arányos 11,5  %-ról 2014 -ben – a magasabb 
adóbevételeknek és a vissza nem térítendő külföldi támo gatások jelentős beáramlásának 
köszönhetően – némileg csökkent, 10  %-ra. A fizetési mérleg javult, mindenekelőtt az 
Öböl -menti Együttműködési Tanács országai által nyújtott hivatalos támogatások és tőke 
nagymértékű beáramlásának eredményeként. A becslések szerint a vissza nem térítendő 
külföldi támogatások teljes összege a 2013. évi GDP -arányos 2,7  %-ról 2014 -ben 7  %-ra 
nőtt. A strukturális reformok területén elért eredmények vegyes képet mutatnak, 
mindenekelőtt a módosított jövedelemadó -törvény elfogadásán ak jelentős késedelme 
miatt. Az IMF -program ötödik vizsgálatát 2014 novemberében sikeresen lezárták. Ez 
lehetővé tette 129 millió USD kifizetését, ezzel az összeggel a program kezdete óta 
folyósított támogatás összege körülbelül 1,4 milliárd USD -re nőtt (a  teljes összeg 2 
milliárd USD).  
3.2.3.  Kirgiz Köztársaság  
A gazdaság nagymértékű visszaesésével és jelentős külső finanszírozási rés 
kialakulásával járó etnikai és belpolitikai viszályok nyomán az EU a 2010 júliusában 
Biskekben rendezett nemzetközi donorko nferencián kötelezettséget vállalt arra, hogy 
támogatja a Kirgiz Köztársaság helyreállítását. Ennek eredményeként a Bizottság 2011 
decemberében legfeljebb  30 millió EUR összegű  (15 millió EUR kölcsön és 15 millió 
EUR vissza nem térítendő támogatás formájában nyújtandó) makroszintű pénzügyi 
támogatásról szóló határozatra irányuló javaslatot fogadott el. Ez az MFA -művelet 
rendkívüli volt, mivel a Kirgiz Köztársaság kívül esik az MFA megszokott területi 
hatályán, de a demokratikus törekvést mutató poli tikai és gazdasági reformokból eredő 
erős impulzus, valamint az a szempont indokolta, hogy az ország az Unió számára 
kiemelt gazdasági és politikai jelentőséggel bíró térség része. Az MFA -határozatot 2013 
októberében fogadták el. Az MFA -dokumentumokat 2014  végén írták alá és a kirgiz 
parlament 2015 februárjában ratifikálta azokat. Az első és a második részlet folyósítását 
egyaránt 2015 -re irányozták elő.  
 
10 
 Az erős 2013 -as év után, amikor a GDP az aranytermelés élénkülése miatt 10,5  %-kal 
nőtt, a kirgiz gazdas ág 2014 -ben jelentősen lelassult, a GDP -növekedést 3,6  %-ra becslik. 
Ez a külkereskedelem lassulásának, az átutalások (az oroszországi recesszióhoz és a fő 
kereskedelmi partnerek, mindenekelőtt a FÁK -országok gazdasági visszaeséséhez 
köthető) csökkenésének  és az aranytermelés lanyhulásának a következménye. A helyi 
valuta 2014 -ben az USD -hez képest 16,3  %-kal leértékelődött, és az éves infláció 2015 
februárjában 10,9  %-ot ért el. A leértékelési nyomás kivédése céljából a központi bank 
beavatkozott a devizapi acon, tartalékai 2014. július és 2015. január között 17,1  %-kal 
csökkentek. A becslések szerint a költségvetési hiány 2014 -ben a GDP 3,7  %-a, az 
államadósság pedig 54,1  %-a volt. A folyó fizetési mérleg hiánya a GDP 13,7  %-ával 
2014 -ben nagy maradt. A fize tési mérleg így továbbra is sérülékeny. Ezzel 
összefüggésben a kirgiz hatóságok újabb megállapodás iránti kérelmet nyújtottak be az 
IMF-hez. A tárgyalásokat 2015 elején sikeresen lezárták és az IMF igazgatótanácsa 2015 
áprilisában jóváhagyta a kibővített h iteleszköz (Extended Credit Facility) keretében 
nyújtandó új hároméves programot. Bár folyamatban van a 2013 –2017 közötti időszakra 
vonatkozó nemzeti fenntartható fejlődési stratégia végrehajtása, az előrelépés a pénzügyi 
szektorban nem kielégítő. A bankkó dex, amely megerősítené a bankok szabályozását, 
valamint a központi bank hatáskörét és függetlenségét, még nem kapta meg a parlament 
jóváhagyását.  
3.2.4.  Tunézia  
Az IMF igazgatótanácsa Tunéziára vonatkozóan 2013 júniusában jóváhagyott egy 1,75 
milliárd USD összegű új 24 hónapos készenléti megállapodást Ezzel összefüggésben a 
tunéziai kormány 2013 augusztusában 500 millió EUR összegű makroszintű pénzügyi 
támogatást kért az EU -tól. Erre válaszként a Bizottság 2013 decemberében javaslatot 
terjesztett elő le gfeljebb 250 millió EUR összegű, kölcsön formájában három egyforma 
részletben folyósítandó makroszintű pénzügyi támogatásról. A Parlamenttel és a 
Tanáccsal folytatott tárgyalások során a támogatás összegét 300 millió EUR -ra növelték. 
A társjogalkotók 2014 májusában fogadták el a szóban forgó MFA -műveletre vonatkozó 
határozatot. Az egyetértési megállapodást és a kölcsönmegállapodást 2014. július és 
szeptember között elfogadták és aláírták, majd a tunéziai parlament 2015 márciusában 
megerősítette azokat. Az e lső részlet folyósítását 2015 májusára tervezték, a második és a 
harmadik részlet kifizetése pedig változatlanul attól függ, hogy az IMF -program 
megfelelően halad -e és a tunéziai hatóságok teljesítik -e az egyetértési megállapodásban 
rögzített MFA -feltétele ket. 
A reál -GDP növekedése a 2013. évi 2,4  %-hoz képest 2014 -ben visszafogott maradt 
(2,3 %). A politikai bizonytalanság és a biztonsággal kapcsolatos feszültségek továbbra is 
nyomást gyakorolnak a gazdasági tevékenységre. Az infláció 2014 -ben átlagosan 5, 5 % 
volt és csökkenőben van. A költségvetési és a külső egyensúlyhiány változatlanul 
jelentős, és számottevő finanszírozási igényt generál. 2014 -ben a költségvetési hiány az 
IMF-programban előirányzott célnál alacsonyabb (a GDP 4,8  %-a az eredetileg előre 
jelzett 6,7  %-hoz képest), de ez főként a beruházási költségvetés alacsony felhasználási 
arányának és egyes kiadások 2015 -re halasztásának a következménye, és nem az 
ismétlődő kiadások költségvetésének optimális visszafogásából ered. A külkereskedelem 
terén a folyó fizetési mérleg hiánya 2014 -ben magas maradt (a GDP 8,9  %-a a 2013 -as 
8,3 %-hoz képest). 2014 végén a tartalékok közel 7,8 milliárd USD -t tettek ki, ami 
 
11 
 pusztán háromhavi importnak felel meg, szemben az IMF -program keretében kitűzött 9 
milliárd U SD összegű kezdeti céllal. 2014 decemberében az IMF lezárta a folyamatban 
levő készenléti megállapodás ötödik vizsgálatát. Az IMF tudomásul vette, hogy 
valamennyi teljesítménykritérium teljesült és számos strukturális reform – a kedvezőtlen 
gazdasági, társ adalmi környezet és az ingatag biztonsági helyzet ellenére – 
nagymértékben előrehaladt.  
3.2.5.  Ukrajna  
Ukrajna gazdasági helyzetének 2014 elején bekövetkező gyors romlása és fizetési 
mérlegének számottevő gyengülése fényében a Tanács 2014 áprilisában sürg ősségi 
eljárás keretében (az EUMSZ 213. cikke alapján) új MFA -műveletet fogadott el az 
ország számára. A program legfeljebb 1 milliárd EUR – két 500 millió EUR összegű 
részletben folyósítandó – kölcsönből állt. Ez a megállapodás (MFA II) kiegészítette a 
másik – két, 2002 -ben és 2010 -ben elfogadott határozattal megállapított – MFA -
támogatást (MFA I), és legfeljebb 610 millió EUR, kölcsön formájában nyújtandó 
támogatást jelent, amelyet három részletben kell folyósítani. Ennek eredményeként 
összesen 1,61 milli árd EUR MFA -támogatást bocsátottak Ukrajna rendelkezésére7. A két 
program keretében végrehajtandó folyósítások azután váltak lehetővé, hogy az IMF 
igazgatótanácsa 2014 áprilisában jóváhagyott egy új kétéves készenléti megállapodást. 
Ukrajna 2014 -ben összes en 1,36 milliárd EUR összegű MFA -finanszírozásban részesült, 
beleértve az MFA II -re vonatkozó határozat keretében kapott teljes 1 milliárd EUR -s 
összeget. Az MFA I utolsó, 250 millió EUR összegű részletét 2015 áprilisában 
folyósították.  
Két év stagnálást k övetően 2014 -ben Ukrajna gazdasága mély recesszióba került az 
ország keleti részében kialakult fegyveres konfliktus következtében fellépő bizalmi 
válság miatt. A válság súlyos valutaleértékelődéssel járt, és visszaesett a beruházási és a 
fogyasztási tevéke nység. Az ország keleti, Ukrajna ipari központját jelentő felében a 
konfliktus miatt csökkent a termelőkapacitás, ami hozzájárult a reál -GDP 6,8  %-os 
szűküléséhez 2014 -ben. A gyengébb valuta a szabályozott árak jelentős emelkedésével 
együtt a fogyasztóiár -infláció erős gyorsulásával járt. Ugyanakkor – a különböző bevétel - 
és kiadásoldali kiigazítási intézkedések ellenére – az általános költségvetési hiány a 
becslések szerint 2014 -ben a GDP 10,3  %-ára romlott, az államadósság pedig 2014 
végére erősen megnöve kedett, a GDP 70,2  %-ára. A külkereskedelem terén a folyó 
fizetési mérleg hiányának 2014 -es kiigazítását (a 2013. évi 8,7  %-hoz képest 4,0  %-ra) a 
csökkenő import eredményezte, amihez jelentős magánszektorbeli pénzkiáramlás és a 
gázszállítások hátralékaina k kifizetése társult. Ennek következtében Ukrajna bruttó 
nemzetközi tartalékai 2014 -ben közel 60  %-kal (10 milliárd EUR) visszaestek, az év 
végén már csak 6,2 milliárd EUR -t tettek ki. A recesszió és a bizalmi válságból eredő 
valutaleértékelődés visszafogt a a banki ágazatot, ez a betétek nagymértékű 
kiáramlásához, jelentős működési veszteségekhez és a nemteljesítő hitelek növekvő 
                                                            
7 A két MFA -program a Bizottság által 2014. március 5 -én bejelentett, Ukrajna számára nyújtott több mint 
11 milliárd EUR -s támo gatási csomag fontos elemét képezi (http://europa.eu/rapid/press -release_MEMO -
14-159_en.htm). Az MFA mellett a csomag más pénzügyi eszközök, például vissza nem térítendő 
támogatás és az Európai Beruházási Bank, valamint az Európai Újjáépítési és Fejlesztés i Bank által 
nyújtott finanszírozás formájában biztosított fejlesztési segítségnyújtást is jelentett.  
 
12 
 arányához vezetett. Az ágazat stabilizálása céljából a központi bank megkezdte az 
életképtelen bankok felszámolását és kezdeménye zte az ágazat átfogó feltőkésítését. 
Reformot hajtottak végre az energiaágazatban és az államháztartás irányításában is, amit 
nemzetközi hitelezők, többek között az EU támogatási programjai támasztottak alá.  
A gazdasági tevékenység további gyengülése és a fizetési mérleg romlása fényében a 
nemzetközi közösség – az IMF irányításával – új pénzügyi támogatási csomagot állított 
össze Ukrajna számára. Ezzel összefüggésben az ország 2014 szeptemberében új MFA -
támogatást kért, és kérését 2014 decemberében megerősí tette. A magas további külső 
finanszírozási igényekre tekintettel és az ukrán hatóságok ambiciózus 
reformprogramjának támogatása céljából a Bizottság 2015. január 8 -án legfeljebb 1,8 
milliárd összegű, kölcsön formájában nyújtandó MFA -programra irányuló jav aslatot 
terjesztett elő (MFA III). A társjogalkotók 2015 áprilisában fogadták el az új MFA -
programra vonatkozó határozatot. A támogatást várhatóan három egyenlő részletben 
folyósítják 2015 –2016 -ban. 2015. március 11 -én az IMF igazgatótanácsa 
(12,348  milliá rd SDR, körülbelül 17,5 milliárd USD összegben) új négyéves 
finanszírozási megállapodást hagyott jóvá Ukrajna számára a kibővített hiteleszköz 
keretében. Ez felváltotta a 2014 áprilisában elfogadott kétéves készenléti megállapodást.  
 
4. AZ MFA -FORRÁSOK MEGFELELŐ FELHASZNÁL ÁSÁNAK BIZTOSÍTÁSA : 
MŰKÖDÉSI ÉRTÉKELÉSEK  ÉS UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉ SEK 
4.1. Működési értékelések  
Az uniós költségvetési rendelet követelményeinek megfelelően a Bizottság külső 
szakértők bevonásával működési értékeléseket végez annak érdekében , hogy kellő 
bizonyosságot szerezzen a kedvezményezett országban az igazgatási eljárások és a 
pénzügyi folyamatok működéséről.  
A működési értékelések az államháztartás -irányítási rendszerekre, mindenekelőtt a 
pénzügyminisztériumok és a központi bankok foly amataira és szervezetére és különösen 
az uniós forrásokat fogadó számlák kezelésére összpontosítanak. Ezenfelül, külön 
figyelmet szentelnek a külső ellenőrzési intézmények működésének, függetlenségüknek, 
munkaprogramjaiknak és az általuk elvégzett ellenőrz ések hatékonyságának. 
Megvizsgálják továbbá a központi szintű közbeszerzési eljárásokat. A Bizottság 2014 -
ben egy működési értékelést hajtott végre Ukrajnában, az abban az évben jóváhagyott új 
MFA -művelet előkészítése során.  
4.2. Utólagos értékelések  
Az un iós költségvetési rendeletnek megfelelően az MFA -programok hatásának vizsgálata 
céljából a Bizottság elvégzi az MFA -programok utólagos értékelését8. Ezek fő céljai: i. 
az MFA által a kedvezményezett ország gazdaságára, és különösen az érintett ország 
külső  pozíciójának fenntarthatóságára gyakorolt hatás elemzése; valamint ii. az uniós 
szerepvállalás hozzáadott értékének értékelése. 2014 -ben kezdődött meg a Bosznia -
                                                            
8 Az utólagos értékelések a DG ECFIN weboldalán érhetők el: 
http://ec.europa.eu/dgs/economy_finance/evaluation/completed/index_en.htm . 
 
13 
 Hercegovinának nyújtott MFA -művelet utólagos értékelése, amelyet 2015 márciusában 
zártak le.  
 
5. TÁMOGATÁS IRÁNTI KÉRE LMEK ÉS A BIZOTTSÁG KÉSZÜLŐ JAV ASLATAI – 
KÖLTSÉGVETÉSI HELYZE T 
Az MFA -műveletekre vonatkozó 2015. évi program a következő:  
i. öt, már jóváhagyott határozat végrehajtása, a Grúziának, Jordániának, a 
Kirgiz Köztársaságnak, Tunéziának és Ukrajnának (az MFA I utolsó részlete) 
biztosítandó MFA -műveletekkel összefüggésben;  
ii.  a 2015 áprilisában Ukrajnára vonatkozóan elfogadott új MFA III támogatásra 
vonatkozó határozat végrehajtása; valamint  
iii. esetleges új programok jóváhagyása az edd ig Örményországtól és 
Egyiptomtól kapott kérelmek, valamint az esetleg beérkező új kérelmek 
(mindenekelőtt egy, Moldovától várt kérelem) alapján.  
Ahogy már említésre került, a Grúziával, Jordániával és a Kirgiz Köztársasággal 
végrehajtott MFA -műveletekkel,  valamint az Ukrajnára vonatkozó MFA I művelettel 
összefüggésben az ütemezés szerint 2015 -ben sor kerül a teljes folyósításra, a Tunéziára 
vonatkozó program és az Ukrajnát érintő MFA III művelet kapcsán pedig 2015 –2016 -
ban fogják végrehajtani a folyósításo kat. A fenti műveletek teljes körű végrehajtása 
azonban változatlanul a vonatkozó egyetértési megállapodásban meghatározott 
szakpolitikai feltételek betartásától függ.  
2014 februárjában a Bizottság MFA -támogatásra irányuló új kérést kapott 
Örményországtól.  Azonban Örményország fizetésimérleg -helyzetét nem találták kellően 
kritikusnak ahhoz, hogy indokolná MFA -ra irányuló bizottsági javaslat előterjesztését, 
annak ellenére, hogy 2014. március 7 -én az IMF a kibővített hiteleszköz keretében 125 
millió USD össz egű új finanszírozási megállapodást hagyott jóvá. A Bizottság szorosan 
nyomon követi Örményország gazdasági és pénzügyi helyzetét, különösen a 2014 vége 
óta romló külső gazdasági környezet miatt kialakult problémák ismeretében.  
2012 novemberében Egyiptom m egújította összesen 500 millió EUR -ra vonatkozó MFA -
igényét. A Bizottság mérlegelte egy olyan javaslat előterjesztését, amely egy esetleges 
450 millió EUR összegű kölcsönre és egy ahhoz kapcsolódó, 50 millió EUR összegű 
vissza nem térítendő támogatásra von atkozna. Emellett 2013 júniusában sor került egy – 
az egyiptomi államháztartás -irányítási rendszer pénzügyi folyamatait és kontrolleszközeit 
vizsgáló – működési értékelésre is. Az MFA -javaslatot azonban – az Egyiptom és az IMF 
közötti, az IMF -program folyó sítására vonatkozó megállapodás megkötésére várva, és 
reagálva 2013 második felének politikai fejleményeire – még nem terjesztették elő.  
A Bizottság 2015 -ben várhatóan MFA -támogatásra irányuló hivatalos kérést fog kapni 
Moldovától, tekintettel az ország ga zdasági helyzetének romlására, valamint arra, hogy 
tárgyalások folynak az IMF -fel egy esetleges új programról.  
Az alábbi táblázat áttekintést nyújt a 2013 –2014 és 2015 (előzetes adatok) során 
folyamatban lévő makroszintű pénzügyi támogatások keretében tett  
kötelezettségvállalásokról és kifizetésekről. A 2015 -re vonatkozó előrejelzés csupán 
 
14 
 tájékoztató adatokat tartalmaz és csak azokra az MFA -műveletekre vonatkozik, amelyek 
esetében a Bizottság határozatra irányuló javaslatot tett, vagy a határozatot a 
társjogalkotók már jóváhagyták.  
Az MFA -kölcsönökhöz kapcsolódó kintlévő összeg 2014 végén összesen 1842 millió 
EUR -t tett ki. Erre az összegre az uniós költségvetés a külső fellépésekre vonatkozó 
garanciaalap9 révén nyújt garanciát, amely fedezi az Euratom -hiteleket és az Európai 
Beruházási Bank (EBB) harmadik országoknak nyújtott hiteleit is. A garanciaalap 
szintjének mindenkor el kell érnie az MFA -, Euratom - és EBB -hitelek összegének 9  %-
át. Az összeget az uniós költségvetésből tartalékolják. Az MFA -kölcsönfol yósítás 2015 -
ben várhatóan megközelítőleg 1,9 milliárd EUR lesz, ami a garanciaalap mintegy 168 
millió EUR -t kitevő feltöltésének felel meg. Ezek az adatok azonban nem veszik 
figyelembe azokat az esetleges új MFA -műveleteket, amelyek esetében a Bizottság m ég 
nem terjesztett elő javaslatot.  
 
                                                            
9 További információért lásd az Európai Parlament és a Tanács részére a Bizottság által kiadott jelentést az 
általános költségvetés által fedezett garanciákról (COM(2014)  540).  
 
15 
  
 
 
 
Vissza nem térítendő makroszintű pénzügyi támogatások keretében tett kötelezettségvállalások
 és kifizetések, folyósított MFA-kölcsönök 2013 és 2015 között (EUR)
2013 2014 2015 (indikatív)*
94 550 000 60 000 000 77 955 000
Működési értékelések , utólagos  értékelések,   173 856  181 874  250 000
a közkiadásokkal és a pénzügyi elszámoltathatósággal (PEFA) 
foglalkozó elemzések
MFA Kirgiz Köztársaság (elfogadott határozat) 15 000 000
MFA Grúzia (elfogadott határozat) 23 000 000
Egyéb lehetséges MFA-műveletek (Moldova, Egyiptom, 
Örményország...) meghatározandó
Kötelezettségvállalások összesen  173 856 38 181 874
Nem lekötött költségvetési allokációk 94 376 144 21 818 126
56 339 890 52 153 011 74 218 061
Működési értékelések , utólagos  értékelések,  529 345  179 806
a közkiadásokkal és a pénzügyi elszámoltathatósággal (PEFA) 
foglalkozó elemzések
MFA Kirgiz Köztársaság (elfogadott határozat) 15 000 000
MFA Grúzia (elfogadott határozat) 23 000 000
Egyéb lehetséges MFA-műveletek (Moldova, Egyiptom, 
Örményország...) meghatározandó
Kifizetések összesen  529 345  179 806
55 810 545 51 973 205
Bosznia-Hercegovina (elfogadott határozat) 100 000 000
Ukrajna I. (elfogadott határozat) 360 000 000 250 000 000
Ukrajna II. (elfogadott határozat) 1000 000 000
Grúzia (elfogadott határozat) 23 000 000
Jordánia (elfogadott határozat) 180 000 000
Tunézia (elfogadott határozat)** 200 000 000
Kirgiz Köztársaság (elfogadott határozat) 15 000 000
Ukrajna III. (elfogadott határozat)** 1200 000 000
Egyéb lehetséges MFA-műveletek (Moldova, Egyiptom, 
Örményország...)
100 000 000 1360 000 000 1868 000 000
* azon költségvetési előirányzatokra vonatkozó adatok kivételével, amelyek megfelelnek a 2015-re elfogadott költségvetésnek
** 2015-ben a három részletből várhatóan kettőt folyósítanak. Az utolsó részlet kifizetését 2016-ra tervezik.Vissza nem térítendő támogatások költségvetési 
kötelezettségvállalási előirányzatai
Vissza nem térítendő támogatások költségvetési kifizetési 
előirányzatai
Vissza nem térítendő támogatásokra elkülönített, fel nem használt 
eszközök
Makroszintű pénzügyi támogatás keretében folyósított 
kölcsönök
Makroszintű pénzügyi támogatás keretében folyósított 
kölcsönök összesen