[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 11.1.2006

SEC(2006) 27 végleges

Ajánlás

A TANÁCS VÉLEMÉNYE

az 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendelet 9. cikkének harmadik bekezdésével összhangban Svédország aktualizált, 2005–2008-ra szóló konvergenciaprogramjáról

(előterjesztő: a Bizottság)

INDOKOLÁS

Előzmények

A Stabilitási és Növekedési Paktum, amely 1998. július 1-én lépett életbe, a rendezett államháztartás célkitűzésén alapszik, amely az árstabilitás, valamint a munkahelyteremtést elősegítő erőteljes fenntartható növekedés feltételei javításának eszköze. A Paktumot 2005-ben módosították első alkalommal. A reform elismerte a Paktum eredményességét a költségvetési fegyelem megszilárdításában, ugyanakkor hatékonyságának és gazdasági megalapozottságának erősítését, valamint az államháztartás hosszútávú fenntarthatóságának biztosítását célozta.

A költségvetési egyenleg felügyeletének, valamint a gazdaságpolitikák felügyeletének és összehangolásnak megerősítéséről szóló 1466/97/EK tanácsi rendelet [1] , amely a Paktum része, előírja, hogy a tagállamoknak a Tanács és a Bizottság részére stabilitási vagy konvergenciaprogramokat, valamint azok éves aktualizálásait kell benyújtaniuk (azon tagállamok esetében, amelyek már bevezették a közös valutát, (aktualizált) stabilitási programokat, a közös valutát még nem bevezető tagállamok esetében (aktualizált) konvergenciaprogramokat). Svédország első konvergenciaprogramját 1998 októberében nyújtotta be. A konvergenciaprogramról a rendeletnek megfelelően a Tanács 1999. február 8-án fogalmazta meg véleményét a Bizottság ajánlása alapján, valamint a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően. Ugyanezen eljárásnak megfelelően, az aktualizált stabilitási és konvergenciaprogramokat a Bizottság értékeli, valamint a fent említett Gazdasági és Pénzügyi Bizottság vizsgálja, mialatt a Tanács megvizsgálhatja azokat.

Ezekben a programokban a tagállamoknak meg kell határozniuk a költségvetési egyenleg helyzetére vonatkozó középtávú célkitűzéseiket, illetve az elérésükhöz és megőrzésükhöz szükséges politikai intézkedéseket, beleértve a gazdasági feltételezéseket is. A Paktum reformját követően a középtávú célkitűzést tagállamonként egyedileg kell meghatározni, az Unióban meglévő költségvetési és gazdasági különbözőségek – ideértve a fenntarthatóság költségvetési kockázatát is – figyelembe vételével. A reform további eleme az, hogy a költségvetési politikában – a gazdaságilag kedvezőbb időszakokban alkalmazott fokozottabb költségvetési fegyelmen keresztül – szimmetrikusabb megközelítést kell megvalósítani a ciklus során, míg a hosszú távú fenntarthatóságot érezhetően befolyásoló „nagyobb horderejű szerkezeti reformok” a középtávú célkitűzéstől vagy az oda vezető kiigazítási pályától való átmeneti eltéréskor jönnek szóba.

Figyelembe véve a Bizottság szolgálatainak 2005. őszi gazdasági előrejelzéseit, a magatartási kódexet [2] , a várható kibocsátás és a ciklikus hatásoktól megtisztított egyenlegek becslésére közösen megállapított módszertant, és a 2005–2008. közötti időszakra vonatkozó, az integrált iránymutatásokban foglalt átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásait, a Bizottság megvizsgálta Svédország nemrég megküldött aktualizált konvergenciaprogramját, és az alábbi értékelés alapján a programról a Tanács részére ajánlást fogadott el.

Értékelés

1. A hatodik aktualizált svéd konvergenciaprogramot, amely a 2005–2008 közötti időszakot fogja át, 2005. november 24-án küldték meg a Bizottságnak. A program a 2006. évre szóló költségvetési törvényen alapul, amelyet a Parlament 2005. december 16-án fogadott el. A program nagyjából követi a stabilitási és konvergenciaprogramoknak az új magatartási kódexben meghatározott modelljét. A programból részben hiányoznak az új magatartási kódexben előírt kötelező és választható adatok (különösen a munkavállalók kompenzációjára vonatkozóak). A svéd program nem határoz meg kimondottan a költségvetési egyenleg helyzetére vonatkozó, a magatartási kódex értelmében vett középtávú célkitűzést (KTC).

2. Svédországban az elmúlt évtized alatt az éves reál-GDP növekedés átlagosan enyhén 3 % alatti volt. A növekedés ezen alakulását a termelékenységben beálló erősödés és a pozitív nettó export hozzájárulásai jellemzik. Ugyanakkor, az utóbbi néhány év alatt a foglalkoztatás növekedése gyenge volt, a foglalkoztatási ráták csökkentek, miközben a munkanélküliség nőtt. Az infláció a Riksbank 2 % plusz-mínusz 1 százalékpontban meghatározott célértéke alatt maradt. A reál-GDP növekedést az aktualizálásban 2005-ben 2,4 %-ra tervezik, amely érték 2006-ban 3,1 %-ra, 2007-ben 2,8 %-ra és 2008-ban 2,3 %-ra emelkedik. A következő években a foglalkoztatás várhatóan újból növekedni fog. Összességében az aktualizálás alapjául szolgáló makrogazdasági forgatókönyv elfogadhatónak tűnik, és nagyjából megfelel a Bizottság szolgálatai értékelésének, beleértve a 2005. őszi gazdasági előrejelzést. Az aktualizálás adatain alapuló, a közösen megállapított módszertan szerint elvégzett számítások azt jelzik, hogy a potenciális GDP növekedési ráták továbbra is viszonylag magasak maradnak, azonban középtávon enyhén csökkenő trendet követnek. A 2005. év kis mennyiségű szabad forrást eredményezett, azonban a kibocsátási rés már 2006-ban bezárul. Az inflációs nyomás várhatóan enyhülni fog, és a programidőszak alatt fokozatosan eléri a Riksbank 2 %-os célját. A program inflációra vonatkozó előrejelzései valószínűnek tűnnek.

3. A svéd korona 2002–2004 között meglehetősen stabil volt az euróval szemben, nemrégiben azonban leértékelődött Svédország stabil makrogazdasági környezete, a stabil várható növekedés, a magas folyó fizetésimérleg-többlet ellenére, ami tükrözi a relatív alacsony repo kamatlábakat. A svédországi és az euro-övezeti hosszú lejáratú állami kötvények közötti hozamkülönbözet 2004 elején 50 bázisponton állt, amely azóta majdnem nullára csökkent.

4. 2005. január 18-i véleményében a Tanács jóváhagyta a Svédország konvergenciaprogramjának 2004. évi aktualizálásban bemutatott költségvetési stratégiát. Tekintettel a 2005. év költségvetésének végrehajtására, a 2004. évi aktualizálás 2005-re a GDP 0,6 %-át kitevő kormányzati többletet célzott meg, miközben a jelenlegi aktualizálás 1,6 %-os többletet vetít előre, a 2005. évi növekedés lefelé történő korrigálása ellenére. Összefoglalva, a bevételek a vártnál jobban alakultak, részben az egyszeri társasági adó, valamint a kiadások visszafogott alakulása miatt.

5. Svédországban a költségvetési keretrendszer a rendezett államháztartásra irányul a teljes foglalkoztatottság és a fenntartható növekedés környezetében. Emiatt a ciklus egészére átlagosan a GDP 2 %-át kitevő államháztartási többletre irányuló célt, a központi állami kiadások tekintetében többéves nominális felső határt, valamint a helyi közigazgatás tekintetében kiegyensúlyozott költségvetést tartalmaz. Ezen aktualizálás 2005-ben 1,6 %-os, 2006-ban 0,9 %-os, 2007-ben 1,2 %-os és az utolsó évben, 2008-ban 1,7 %-os államháztartási többletet helyez kilátásba. Mind a kiadási, mind a bevételi hányadok az előrejelzési időszak alatt fokozatosan csökkenő trendet követnek. Ugyanakkor, amíg a bevételi hányad csökkenése a programidőszak elejére helyeződik, a kiadási hányad csökkenése a programidőszak végére esik. Miközben a nyugdíjrendszer és a helyi önkormányzatok alszektora várhatóan stabil többletet mutat, a központi kormányzati hiány az államháztartás változását idézi elő. Svédország jelenleg a 2007. tavaszáig tartó átmeneti időszakban a második tőkefedezeti pillért képező nyugdíjrendszerek besorolásáról szóló, 2004. március 2-i Eurostat határozatot hajtja végre. Ezen határozat végrehajtásának az általános államháztartási egyenlegre gyakorolt hatása évente a GDP kb. 1 %-ának megfelelő, lefelé történő korrekciót eredményezne. Összegezve, az előző programhoz képest az új aktualizálás némileg kedvezőbb makrogazdasági forgatókönyvnél megerősíti a tervezett kiigazítást.

6. A program alapján a Bizottság szolgálatainak a közösen megállapított módszertannal összhangban elvégzett számításai szerint a becsült, ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg az egyszeri intézkedések nélkül 2006-ban a GDP 1 %-a körüli, amely a 2005. év 1 ¾ %-ához képest csökkent. Emiatt, a 2006-ra tervezett költségvetési expanzió záródó kibocsátási rés és javuló ciklikus feltételek mellett zajlik. Ezután a ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg 2007–2008 között fokozatosan 1½ – 2%-ra javul.

7. A program a ciklus egészére vonatkozóan átlagosan 2 %-os nemzeti többletet céloz meg, ami az aktualizálásban bemutatott stratégia iránymutató középtávú referenciája, és a svéd nemzeti költségvetési szabályokon alapuló keretrendszer sarokköve. Emiatt a GDP 2 %-ára irányuló célkitűzés a program középtávú célkitűzésének tekinthető.

8. Mivel a programban foglalt középtávú célkitűzés meghaladja a minimálisan szükséges értéket (a GDP kb. 1/2%-ára becsülik), annak megvalósítása biztosítja a szükséges biztonsági sávot a túlzott hiány fellépése ellen. A középtávú megfelelőség tekintetében a program középtávú célkitűzése jóval meghaladja az adóssághányad és az átlagos potenciális kibocsátás növekedése által indokoltat. Ennek elérése a hosszú távú fenntarthatóság biztosításában továbbra is központi szerepet tölt be.

9. Összefoglalva, az aktualizálás költségvetési előrejelzéseit kockáztató tényezők a pozitív oldalon jelentkeznek. Mindez arra vezethető vissza, hogy a legutóbbi nemzeti számlák adatai szerint a 2005. év növekedése a program előrejelzéséhez képest magasabb. Továbbá, a legutóbbi készpénzalapú adatok azt jelzik, hogy az adóbevételek 2005 végére jelentősen magasabbak az aktualizálás költségvetési adataihoz képest. A költségvetés a programban előrejelzettnél kedvezőbben alakulhat.

10. A kockázatértékelés tekintetében a programban bemutatott költségvetési irányvonal elégségesnek tűnik ahhoz, hogy a programidőszak végére elérjék a program középtávú célkitűzéseit. Ennek ellenére a 2006-os expanzív költségvetés 2006-ban és 2007-ben a költségvetési helyzetnek a középtávú célkitűzéstől való, a GDP durván 1 %-át kitevő eltéréséhez vezet, ami veszélyezteti a középtávú célkitűzés elérését a programidőszak alatt. Továbbá aggodalmat kelt, hogy a 2006. év határozottan expanzív költségvetési irányvonala (a ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg majdnem 1 százalékpontos romlása mellett) nem biztos, hogy teljesen megfelelő abban az értelemben, hogy gazdaságilag kedvező időszakban prociklikusnak mondható. Ugyanakkor a fentiek alapján a program középtávú célkitűzése a Stabilitási és Növekedési Paktumhoz képest jelentősen szigorúbb követelményeket támaszt. Különösen, a programidőszak egésze alatt elég széles biztonsági sávot nyújt ahhoz, hogy szokásos ciklikus ingadozások mellett ne lépjék túl a GDP 3 %-ában meghatározott hiány-határértéket. Ezen az értékelésen nem változtatna a második tőkefedezeti pillért képező nyugdíjrendszereknek az Eurostat által 2007-től megkövetelt állami szektoron kívül helyezése. Összefoglalva, a költségvetési egyenleg helyzete rendezett és a költségvetési stratégia jó példa a Paktummal összhangban irányított költségvetési politikának.

11. Az előrejelzett bruttó adóssághányad folytatja csökkenését és 2008-ban eléri a GDP 46 %-át. Adósságot főként a központi állami ágazat eredményez – a költségvetési hiány innen ered –, és a nyugdíjrendszerből eredő többletet elsősorban nem közvagyonba fektetik be, ebből fakadóan lelassul a bruttó adóssághányad csökkenése. A befektetett pénzügyi eszközök nélküli adóssághányad negatív, ami szerint a központi kormányzati ágazat nettó eszközállománnyal rendelkezik. Az előrejelzések szerint ez a 2004. év GDP-jének -6 %-áról 2008-ban majdnem -9 %-ra javul. Ezen előrejelzések elfogadhatónak tűnnek.

12. Az államháztartás fenntarthatóságának tekintetében Svédország alacsony kockázattal szembesül a népességelöregedés becsült költségvetési költségei miatt. A bruttó adósság jelenleg jóval a 60 %-os referenciaérték alatti és a programidőszak egésze alatt a referenciaérték alatt marad. A fenntarthatósággal kapcsolatos kérdéseket, beleértve a nyugdíjkiadások visszaszorítását és az eszközök felhalmozását magában foglaló nyugdíjreformot, az államháztartási politika középpontjába állító svéd stratégia pozitívan járul hozzá az államháztartás alakulásához. A költségvetési egyenleg jelenleg rendkívül kedvező helyzete hozzájárul a népességelöregedés költségvetésre gyakorolt előrevetített hatásának korlátozásához, miközben a programidőszak végére tervezett, a 2 %-ban meghatározott középtávú célkitűzés irányába mutató konszolidáció hozzájárul a fenntarthatóság javításához.

13. Az államháztartás területén tervezett intézkedések nagyjából megfelelnek a 2005 és 2008 közötti időszakra vonatkozó, az integrált iránymutatásokban foglalt átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásoknak. Miközben elégségesen stabil középtávú költségvetési helyzet fenntartását tervezik, 2006 és 2007 között a középtávú célkitűzéstől való eltérés veszélyeztetheti a prociklikusságot, továbbá veszélyezteti a középtávú célkitűzés programidőszak végére történő elérését.

14. Svédország Nemzeti Reformprogramja (NRP), melyet 2005. október 21-én küldtek meg a gazdasági növekedést és munkahelyteremtést célzó, megújult lisszaboni stratégia keretében, hangsúlyt fektet a fenntartható fejlődésre, továbbá hangsúlyozza, hogy a magas szintű munkaerőpiaci részvétel és a ledolgozott órák magas száma fontos kihívást jelentenek, és hosszútávon jelentős hatást gyakorolnak az államháztartásra. Az NRP magában foglalja a 2006. évi költségvetést, amelyen az aktualizált program is alapszik és ebben az értelemben a két dokumentum egymással összhangban áll.

15. Ajánlás

A TANÁCS VÉLEMÉNYE

az 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendelet 9. cikkének harmadik bekezdésével összhangban Svédország aktualizált, 2005–2008-ra szóló konvergenciaprogramjáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének, valamint a gazdaságpolitikák felügyeletének és összehangolásának megerősítéséről szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre [3] , és különösen annak 9. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság ajánlására,

a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT FOGALMAZTA MEG:

16. 2006. január 24-én a Tan ács megvizsgálta Svédország 2005–2008. közötti időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramját. A program nagyjából követi a stabilitási és konvergenciaprogramoknak az új magatartási kódexben meghatározott modelljét. A programból részben hiányoznak az új magatartási kódexben előírt kötelező és választható adatok (különösen a munkavállalók kompenzációjára vonatkozóak). A svéd program nem határoz meg kimondottan a költségvetési egyenleg helyzetére vonatkozó, a magatartási kódex értelmében vett középtávú célkitűzést (KTC).

17. Svédországban az éves reál-GDP növekedés átlagosan enyhén 3 % alatti volt az elmúlt évtized alatt. A növekedés ezen alakulását a termelékenységben beálló erősödés és a pozitív nettó export hozzájárulásai jellemzik. Ugyanakkor, az utóbbi néhány év alatt a foglalkoztatás növekedése gyenge volt, a foglalkoztatási ráták csökkentek, miközben a munkanélküliség nőtt. A program alapjául szolgáló makrogazdasági forgatókönyv szerint a GDP 2005-ről 2006-ra 2,4 %-ról 3,1 %-ra nő, a programidőszak következő két éve alatt pedig átlagosan 2,5 % lesz. A programidőszak első két éve alatt a növekedési kilátások a ciklikus feltételek javulását sejtetik, amelyek az előrejelzések szerint nagyjából semlegesek maradnak. A jelenleg rendelkezésre álló információk alapján végzett értékelés szerint ez a forgatókönyv megalapozottnak tűnik. A program inflációra vonatkozó előrejelzései valószínűnek tűnnek.

18. 2005. január 18-i véleményében a Tanács jóváhagyta a Svédország konvergenciaprogramjának 2004. évi aktualizálásban bemutatott költségvetési stratégiát. Tekintettel a 2005. év költségvetésének végrehajtására, a 2004. évi aktualizálás 2005-re a GDP 0,6 %-át kitevő kormányzati többletet célzott meg, miközben a jelenlegi aktualizálás 1,6 %-os többletet vetít előre, a 2005. évi növekedés lefelé történő korrigálása ellenére. Összefoglalva, a bevételek a vártnál jobban alakultak, részben az egyszeri társasági adó, valamint a kiadások visszafogott alakulása miatt.

19. A költségvetési keretrendszer a rendezett államháztartás fenntartására irányul a teljes foglalkoztatottság és a fenntartható növekedés környezetében. Emiatt a ciklus egészére átlagosan a GDP 2 %-át kitevő államháztartási többletre irányuló célt, a központi állami kiadások tekintetében többéves nominális felső határt, valamint a helyi közigazgatás kiegyensúlyozott költségvetését tartalmaz. Az aktualizált program 2005-ben 1,6 %-os, 2006-ban 0,9 %-os, 2007-ben 1,2 %-os és az utolsó évben, 2008-ban 1,7 %-os államháztartási többletet helyez kilátásba. Mind a kiadási, mind a bevételi hányadok az előrejelzési időszak alatt fokozatosan csökkenő trendet követnek. A bevételi hányad csökkenése 2006-ra, a programidőszak elejére helyeződik az adócsökkentések miatt, miközben a kiadási hányad csökkenése a programidőszak végén mutatkozik a munkaerőpiac előrejelzett javulása mellett. Az előző aktualizáláshoz képest a jelenlegi aktualizálás nagyjából megerősíti a kedvezőbb makrogazdasági forgatókönyv mellett tervezett, hasonló költségvetési kiigazítást.

20. A program a ciklus egészére vonatkozóan átlagosan 2 %-os nemzeti többletet céloz meg, ami az aktualizálásban bemutatott stratégia iránymutató középtávú referenciája, továbbá a svéd nemzeti költségvetési szabályokon alapuló keretrendszer sarokköve. Emiatt a GDP 2 %-ában megállapított célkitűzés a program középtávú célkitűzésének tekinthető, mivel összhangban áll a Stabilitási és Növekedési Paktumban és a magatartási kódexben meghatározott, a középtávú célkitűzésekre vonatkozó elvekkel. A programidőszak alatt a közösen megállapított módszertan szerint kiszámított strukturális egyenleg a tervek szerint a 2006. év GDP-jének 1 %-áról 2008-ra a GDP körülbelül 1½–2 %-ára javul.

21. Mivel a programban foglalt középtávú célkitűzés meghaladja a minimálisan szükséges értéket (a GDP kb. 1/2%-ára becsülik), annak megvalósítása biztosítja a szükséges biztonsági sávot a túlzott hiány fellépése ellen. A középtávú megfelelőség tekintetében a program középtávú célkitűzése jóval meghaladja az adóssághányad és az átlagos potenciális kibocsátás növekedése által indokoltat. Ennek elérése a hosszútávú fenntarthatóság biztosításában továbbra is központi szerepet tölt be.

22. A 2005. év költségvetés a programban előrejelzettnél kedvezőbben alakulhat. Ezt az értékelést alátámasztják az adóbevételekre vonatkozó készpénzalapú információk, valamint a negyedéves nemzeti szintű elszámolások.

23. A kockázatértékelés tekintetében a programban bemutatott költségvetési irányvonal elégségesnek tűnik ahhoz, hogy a programidőszak végére elérjék a program középtávú célkitűzéseit. Ennek ellenére a 2006-os expanzív költségvetés 2006-ban és 2007-ben a költségvetési helyzetnek a középtávú célkitűzéstől való, a GDP durván 1 %-át kitevő eltéréséhez vezet, ami veszélyezteti a középtávú célkitűzés elérését a programidőszak alatt. Továbbá aggodalmat kelt, hogy a 2006. év határozottan expanzív költségvetési irányvonala (a ciklikus hatásoktól megtisztított költségvetési egyenleg majdnem 1 százalékpontos romlása mellett) nem biztos, hogy teljesen megfelelő abban az értelemben, hogy gazdaságilag kedvező időszakban prociklikusnak mondható. Ugyanakkor a fentiek alapján a program középtávú célkitűzése jóval meghaladja a Stabilitási és Növekedési Paktumban megkövetelteket. Különösen, a programidőszak egésze alatt elég széles biztonsági sávot nyújt ahhoz, hogy szokásos ciklikus ingadozások mellett ne lépjék túl a GDP 3 %-ában meghatározott hiány-határértéket. Ezen az értékelésen nem változtatna a második tőkefedezeti pillért képező nyugdíjrendszereknek az Eurostat által 2007-től megkövetelt állami szektoron kívül helyezése. Összefoglalva, a költségvetési egyenleg helyzete rendezett és a költségvetési stratégia jó példa a Paktummal összhangban irányított költségvetési politikának.

24. Az adóssághányad a becslések szerint 2005-ben eléri a GDP 51 %-át, ami jóval a Szerződésben a GDP 60 %-ában meghatározott referenciaérték alatti. A program szerint az adóssághányad 2008-ra a GDP 46 %-ára csökken.

25. Az államháztartás fenntarthatóságának tekintetében a Svédország alacsony kockázattal szembesül a népességelöregedés becsült költségvetési költségei folytán. A bruttó adósság jelenleg jóval a 60 %-os referenciaérték alatti és a programidőszak egésze alatt a referenciaérték alatt marad. A fenntarthatósággal kapcsolatos kérdéseket, beleértve a nyugdíjkiadások visszaszorítását és az eszközök felhalmozását magában foglaló nyugdíjreformot, az államháztartási politika középpontjába állító svéd stratégia pozitívan járul hozzá az államháztartás alakulásához. A költségvetési egyenleg jelenleg rendkívül kedvező helyzete hozzájárul a népességelöregedés költségvetésre gyakorolt előrevetített hatásának korlátozásához, miközben a programidőszak végére tervezett, a 2 %-ban meghatározott középtávú célkitűzés irányába mutató konszolidáció hozzájárul a fenntarthatóság javításához [4] .

26. Az államháztartás területén tervezett intézkedések nagyjából megfelelnek a 2005 és 2008 közötti időszakra vonatkozó, az integrált iránymutatásokban foglalt átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásoknak. Miközben elégségesen stabil középtávú költségvetési helyzet fenntartását tervezik, 2006 és 2007 között a középtávú célkitűzéstől való eltérés veszélyeztetheti a prociklikusságot, továbbá veszélyezteti a középtávú célkitűzés programidőszak végére történő elérését.

27. Svédország Nemzeti Reformprogramja (NRP), melyet 2005. október 21-én küldtek meg a gazdasági növekedést és munkahelyteremtést célzó, megújult lisszaboni stratégia keretében, hangsúlyt fektet a fenntartható fejlődésre, továbbá hangsúlyozza, hogy a magas szintű munkaerőpiaci részvétel és a ledolgozott órák magas száma fontos kihívást jelentenek, és hosszútávon jelentős hatást gyakorolnak az államháztartásra. Az NRP magában foglalja a 2006. évi költségvetést, amelyen az aktualizált program is alapszik és ebben az értelemben a két dokumentum egymással összhangban áll.

A legfontosabb makrogazdasági és költségvetési előrejelzések összehasonlítása 1

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |

Reál-GDP (%-os változás) | KP 2005. november | 3,6 | 2,4 | 3,1 | 2,8 | 2,3 |

COM 2005. nov. | 3,6 | 2,5 | 3,0 | 2,8 | nincs adat |

KP 2004. november | 3,5 | 3,0 | 2,5 | 2,3 | nincs adat |

HICP-infláció (%) | KP 2005. november | 0,9 | 1,5 | 1,5 | 2,0 | 2,0 |

COM 2005. nov. | 1,0 | 0,7 | 1,4 | 1,8 | nincs adat |

KP 2004. november | 1,3 | 1,5 | nincs adat | nincs adat | nincs adat |

Kibocsátási rés (a potenciális GDP %-ában) | KP 2005. november2 | -0,3 | -0,4 | -0,1 | 0,1 | -0,1 |

COM 2005. nov.6 | -0,3 | -0,4 | -0,1 | 0,0 | nincs adat |

KP 2004. november2 | -0,1 | 0,1 | -0,2 | -0,4 | nincs adat |

Államháztartási egyenleg (a GDP %-ában) | KP 2005. november | 1,6 | 1,6 | 0,9 | 1,2 | 1,7 |

COM 2005. nov. | 1,6 | 1,4 | 0,8 | 1,1 | nincs adat |

KP 2004. november | 0,7 | 0,6 | 0,4 | 0,9 | nincs adat |

Elsődleges egyenleg (a GDP %-ában) | KP 2005. november | 3,2 | 3,2 | 2,5 | 3,0 | 3,6 |

COM 2005. nov. | 3,4 | 3,2 | 2,6 | 2,9 | nincs adat |

KP 2004. november | 2,8 | 2,8 | 2,7 | 3,3 | nincs adat |

Ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg (a GDP %-ában) | KP 2005. november2 | 1,7 | 1,8 | 0,9 | 1,1 | 1,7 |

COM 2005. nov. | 1,8 | 1,6 | 0,9 | 1,1 | nincs adat |

KP 2004. november2 | 0,8 | 0,5 | 0,5 | 1,2 | nincs adat |

Strukturális egyenleg3 (a GDP %-ában) | KP 2005. november4 | 1,1 | 1,6 | 0,9 | 1,1 | 1,7 |

COM 2005. nov.5 | 1,2 | 1,4 | 0,9 | 1,1 | nincs adat |

KP 2004. november | nincs adat | nincs adat | nincs adat | nincs adat | nincs adat |

Bruttó államadósság (a GDP %-ában) | KP 2005. november | 51,1 | 50,9 | 49,4 | 47,8 | 46,0 |

COM 2005. nov. | 51,1 | 50,6 | 49,4 | 47,8 | nincs adat |

KP 2004. november | 51,7 | 50,5 | 50,0 | 49,0 | nincs adat |

Megjegyzések: 1 A költségvetési előrejelzések nem tartalmazzák a 2004. március 2-i, a tőkefedezeti nyugdíjrendszerek besorolásáról szóló Eurostat határozat – amelyet a 2007. évi értesítésig kell végrehajtani – hatásait. E hatást figyelembe véve, az általános költségvetési egyenleg 2005-ben 0,6 %, 2006-ban -0,1 %, 2007-ben 0,2 % és 2008-ban 0,7 % lenne, miközben a bruttó államadósság 2005-ben a GDP 51,4 %-a, 2006-ban 49,9 %, 2007-ben 48,3 % és 2008-ban 46,5 % lenne. 2 A Bizottság szolgálatainak számításai a programban megadott információk alapján. 3 Ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg, az egyszeri és más átmeneti intézkedések nélkül (hasonlóan a megelőző sorokhoz). 4 A program nem nyújt információt az egyszeri és más átmeneti intézkedésekről. Ugyanakkor, a svéd pénzügyminisztérium az egyszeri intézkedéseket 2004-ban a GDP 0,6 %-ára, és 2005-ben a GDP 0,2 %-ára becsüli. 5 Egyszeri és más átmeneti intézkedések a Bizottság szolgálatainak 2005. őszi előrejelzéséből (2004-ben a GDP 0,6 %-a, 2005-ben a GDP 0,2 %-a; valamennyi a hiány csökkentésére irányul). 6 A 2004–2007 közötti időszakra vonatkozóan 2,5 %-os, 2,6 %-os, 2,8 %-os és 2,7 %-os becsült potenciális növekedés alapján. Forrás: Konvergenciaprogram (KP); a Bizottság szolgálatainak 2005. őszi gazdasági előrejelzései (COM); a Bizottság szolgálatainak számításai |

[1] HL L 209., 1997.8.2, 1. o. AZ 1055/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 1. o.) módosított rendelet. Az e szövegben említett összes dokumentum megtalálható a következő weboldalon:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] A Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleménye az ECOFIN-Tanács által 2005. október 11-én elfogadott következő dokumentumról: „A Stabilitási és Növekedési Paktum végrehajtásával kapcsolatos pontosítások, valamint iránymutatások a stabilitási és konvergenciaprogramok tartalmára és formájára vonatkozóan”.

[3] HL L 209., 1997.8.2, 1. o. AZ 1055/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 1. o.) módosított rendelet. Az ebben a szövegben említett dokumentumok az alábbi weboldalon érhetők el:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[4] A hosszútávú fenntarthatóság részleteit a Bizottság szolgálatai által a programról elvégzett technikai értékelés tartalmazza, amely a következő honlapon jelenik meg: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm