1.A nemek közötti bérszakadék az EU-ban

A nemek közötti bérszakadék stagnál, mert...

A nemek közötti egyenlőség egyike azon alapvető értékeknek, amelyekre az Európai Unió épül. Ám ez a munka világában nem érvényesül. Az EU-ban a nők a gazdaság minden területén átlagosan óránként 16%-kal kevesebbet keresnek a férfiaknál. Ez a nemek közötti bérszakadék az elmúlt 5 évben állandósult. A változások jelenlegi ütemével számolva csak a következő évezredfordulóra szűnik meg. A jelenlegi stagnálás kapcsán felmerül a meglévő kezdeményezések megerősítésének és adaptálásának szükségessége: a munkaerőpiacon a nemek közötti különbségeket továbbra is csak visszafogni sikerült, megszüntetni nem.

… a munkaerőpiacon kiterjedt szegregáció tapasztalható,

Az ágazatok és a foglalkozások szegregáltak: a legtöbb európai munkavállaló elsősorban azonos nemű kollégákkal dolgozik együtt, és azon ágazatok, amelyekben a nők nagyobb számmal találhatók, gyakran alacsonyabban fizetettek, mint a férfiak által domináltak. Bár számos sikeres kezdeményezés bátorította a nőket arra, hogy belépjenek a férfiak által dominált ágazatokba – így például a tudomány és a technológia területére –, a foglalkozási és ágazati szegregáció szintje átfogóan alig csökkent. Ezen túlmenően a legtöbb ágazatban a férfiakat gyakrabban léptetik elő felügyeleti vagy vezetői szerepbe, amely abban tetőződik, hogy vezérigazgatói szinten már 5%-nál kevesebb a nő. A nemek közötti bérszakadék jelentős része e vertikális szegregáció arányának tulajdonítható.

… a munka és a magánélet közötti egyensúlyra vonatkozó nem megfelelő politikák tartósan fennálló sztereotípiákat táplálnak,

Sztereotípiák állnak fenn a férfiak és nők társadalomban betöltött szerepéről, és ennek folyományaként arra vonatkozóan is, hogy részt vegyenek-e a munkaerőpiacon vagy maradjanak otthon. Ez a nemek közötti bérszakadék egyik alapvető oka. A férfiak átlagosan sokkal kevesebb időt töltenek a gyermekek vagy eltartott rokonok gondozásával, mint a nők, míg a nők ezt az időt nem tudják fizetett munkával tölteni vagy olyan tapasztalatot szerezni ez idő alatt, amely munkával töltött életszakaszukban segítené őket. A munka és a magánélet közötti egyensúlyra vonatkozó politikák – amennyiben jól tervezettek – elősegíthetik a nemek közötti bérszakadék csökkentését. A hivatalos gondozó-létesítményekbe és a megfelelő családdal kapcsolatos – nők és férfiak számára egyaránt elérhető – távollétekbe való beruházások hozzájárulnak a nemek közötti bérszakadék csökkentéséhez, mivel lehetővé teszik, hogy a nők kevesebbszer szakítsák meg szakmai előmenetelüket és munkavállalásukat. A rugalmas munkafeltételek (ideértve a rugalmas munkaidőt, a csökkentett munkaidőt és a távmunkát) értékét jobban fel kell ismerni a nők és a férfiak esetében egyaránt, és azokat nem a munkáltatóknál felmerülő költségként kell tekinteni, mely utóbbiak gyakran hajlamosak bérben jelentkező büntetés formájában megbüntetni ezeket a munkavállalókat.

… és az átláthatóság hiánya megkülönböztetést tesz lehetővé.

A férfiakat szinte valamennyi foglalkozásban átlagosan jobban megfizetik, mint a nőket. A fizetés terén mutatkozó megkülönböztetés továbbra is fennáll: előfordul, hogy egy nőt azonos munkáért kevésbé fizetnek meg, mint egy férfit; és az általában nők által végzett munkát többnyire kevésbé fizetik meg, mint az általában férfiak által végzettet, még akkor is, ha az egyenlő értékű. Ezen túlmenően a fizetési szinteket övező titkolózás még inkább megnehezíti a megkülönböztetési esetek észlelését. Még ha az európaiak többsége (69%) tisztában is van a nemek közötti bérszakadék létezésével, a munkavállalók nem gondolják úgy, hogy ilyen szakadék a saját cégükön belül is létezik, a munkavállalók egyharmada pedig nem tudja, hogy a kollégái mennyit keresnek. Az európaiak támogatnák a munka terén a nagyobb átláthatóságot: közel kétharmaduk szeretné a munkáltató szervezetükben vagy cégükben a nemenkénti és munkatípusonkénti átlagos fizetés közzétételét.

A munkavállalók közel fele érzi kényelmetlennek a fizetésről folytatott alkudozás gondolatát, és ez az arány a nők körében magasabb, mint a férfiaknál. Ugyanakkor a kontextus is számít: a nők általában ugyanannyira alkudnak, mint a férfiak, amikor egyértelmű, hogy a fizetés alkuképes, és így az alku megfelelő viselkedésnek számít. A munkaszervezés, a felvétel módja és a fizetési politikák nagyon erős hatással járhatnak: ha azokat megfelelően tervezték, a férfiakkal és nőkkel kapcsolatos tudatalatti elfogultságunkat korrigálni tudják, és így elkerülhető a nők és férfiak nem egyenlő díjazásának „kettős mércéje”.

A nemek közötti bérszakadék mértéke szerte a gazdaságban a fizetéseket meghatározó intézményektől is függ. Az ágazatokon átnyúló minimálbérek és bérmegállapítási mechanizmusok hozzájárulhatnak az alacsonyan fizetett ágazatokban a bérek emeléséhez, és így csökkentik a nemek közötti bérszakadékot.

A jelenlegi helyzet arra utal, hogy uniós szinten további, nagyobb hatású intézkedéseket kell mérlegelni. Az ilyen intézkedések hozzájárulnak a munkahelyteremtéshez és a növekedés előmozdításához az EU-ban, valamint a tisztességesebb egységes munkaerőpiac megvalósításához. Ez a közlemény cselekvési tervet ismertet a nemek közötti bérszakadék kezelése és a nemek közötti egyenlő díjazás alapelvének teljes körű alkalmazása céljából.

2.Szakpolitikai prioritások

A nemek közötti bérszakadék megszüntetése a nemek közötti egyenlőség átfogó célján belül továbbra is az egyik fő célkitűzés marad, valamint az ENSZ 2030-ig tartó időszakra szóló menetrendjének fenntartható fejlesztési céljainak teljesítéséhez is hozzájárul. Ezen túlmenően tovább építi a szociális jogok európai pillérét (amelyet a Parlament, a Tanács és a Bizottság november 17-én Göteborgban megrendezésre került, a tisztességes munkafeltételekről és a növekedésről szóló szociális csúcstalálkozón jelentett be), méghozzá annak 2. – a nemek közötti egyenlőség minden területen történő biztosítása – és 3. alapelvét – egyenlő lehetőségek – mozdítja elő.

Ezért ez továbbra is politikai prioritást jelent a Bizottság számára. Ez a cselekvési terv ezt a nemek közötti bérszakadék megszüntetésére irányuló kötelezettségvállalást ülteti át konkrét, kulcsfontosságú intézkedések listájába.

Egyetlen tényező vagy ok kiemelése helyett a cselekvési terv széles és átfogó intézkedéscsomagot tartalmaz a nemek közötti bérszakadék minden létező szempontból történő felszámolása érdekében. Ezek az intézkedések ezért kölcsönösen erősíteni fogják egymást.

Nyolc fő cselekvési irányvonalat határoztak meg: