Az uniós felügyeleti adatszolgáltatási követelmények átfogó célravezetőségi vizsgálata során a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós jogban foglalt jelenlegi adatszolgáltatási követelmények szükségesek ahhoz, hogy a felügyeleti hatóságok releváns adatokhoz jussanak, és e téren hatékonyak is. Az adatszolgáltatási követelmények meghatározásának és az adatgyűjtés módját illetően azonban hiányosságokat állapított meg. Ez kedvezőtlen dominóhatással jár a szolgáltatott adatok minőségére és felhasználhatóságára nézve, ami csökkenti a felügyeleti hatóságok feladataik ellátásához szükséges kapacitását. E hiányosságok az adatszolgáltatásra kötelezett szervezetek számára többletköltségeket is okoznak, amelyek az uniós adatszolgáltatási követelményeknek való megfelelés miatt évente akár 4–12 milliárd EUR-ra is rúghatnak. Az adatszolgáltatási keretrendszerek ráadásul nem használják ki teljes mértékben a korszerű informatikai eszközöket.

A Bizottság az európai adatstratégiában kiemelte, hogy az adatok a növekedés és az innováció potenciális forrásaként jelentős szerepet töltenek be, továbbá hangsúlyozta, hogy javítani kell az adatokhoz való hozzáférést és biztosítani kell az adatok közös európai adattereken keresztül történő megosztását. A Bizottság digitális pénzügyi stratégiájának egyik legfontosabb prioritása, hogy a pénzügyi szolgáltatások terén előmozdítsa az adatvezérelt innovációt. Ez magában foglalja az adatszolgáltatás és a felügyelet elősegítésére szolgáló eszközöket és egy olyan közös pénzügyi adattér létrehozását, amely a vállalkozások közötti, a nyilvánosságra hozott és a felügyeleti adatokra is kiterjed.

Emellett bizonyos információk közzétételénél felügyeleti adatokat is használhatnak. A Bizottság a 2021. október 27-én elfogadott banki csomagjában azt javasolja, hogy a prudenciális adatokhoz való hozzáférés javítása érdekében hatalmazzák fel az EBH-t az egyes banki közzétételek központosítására. A javaslat értelmében az EBH-nak a felügyeleti hatóságok számára szolgáltatott adatok alapján nyilvánosságra kell hoznia a kis méretű és nem összetett bankok által közzétett információkat, ami kiküszöböli a bankokra rótt további közzétételi költségeket. A Bizottság – különösen az egységes hozzáférési pontra vonatkozó technikai standardok kidolgozása során – az európai felügyeleti hatóságokkal együttműködve továbbra is azon fog munkálkodni, hogy létrejöjjön a felügyeleti adatokon alapuló közzétételekre, valamint a nyilvános és a felügyeleti adatok további összehangolására szolgáló keretrendszer.

A Bizottság az európai felügyeleti hatóságokkal, az EKB-val és más hatóságokkal együttműködve 2023-ig felülvizsgálja a vonatkozó jogszabályokat, hogy azonosítsa a felügyeleti, statisztikai és szanálási adatok megosztása előtt álló egyéb jogi akadályokat, és szükség esetén készen áll azok elhárítására. Ez a munka a vonatkozó uniós jogszabályok azon rendelkezésein fog alapulni, amelyek uniós és nemzeti szinten már most is szigorú feltételek mellett biztosítják az adatok hatóságok közötti megosztását. A közös adatszótárral együtt ez megteremti egy olyan felügyeleti adattér alapjait, ahol az adatok bizalmas jellegének és biztonságának garantálása mellett az összes érintett hatóság hozzáférhet az adatokhoz, valamint megoszthatja és újrafelhasználhatja azokat.

A Bizottság támogatja az európai felügyeleti hatóságok azzal a céllal folytatott szakmai munkáját, hogy az egyes ágazatokban fokozzák a szolgáltatott adatok megosztását és újrafelhasználását. Az ESMA célja, hogy az uniós értékpapírpiacok adatközpontjává váljon, valamint biztosítsa, hogy más hatóságok, befektetők és piaci szereplők uniós szinten könnyebben hozzáférjenek az információkhoz. Az EBH az integrált adatszolgáltatási megbízatása keretében felméri a központi adatnyilvántartással rendelkező, azaz az illetékes hatóságok számára integrált ügyintézési pontot biztosító olyan adatszolgáltatási rendszer megvalósíthatóságát, amely további támogatást és koordinációt biztosít számukra az adatigénylések továbbítása és az információcsere terén. Az EBH EUCLID adatközpontja már az uniós bankszektor összes felügyeleti és szanálási adatát tartalmazza, és az EBH az integrált adatszolgáltatási projektjének végrehajtási szakaszában továbbra is erre az adatközpontra fog támaszkodni. Végezetül az EIOPA az adatok biztonságos gyűjtése, kezelése, elemzése, terjesztése és közzététele érdekében továbbfejleszti adatkeretét. Ennek középpontjában az EIOPA által fenntartott központi adattár áll, amely tekintetében technikai fejlesztéseket is végez.

A Bizottság ezért a hatóságok közötti hatékonyabb adatmegosztási folyamat biztosítása érdekében az ABAK-irányelv felülvizsgálatára irányuló javaslatban a vonatkozó rendelkezések módosítását javasolja. Emellett a központi értéktárakról szóló rendelet folyamatban lévő felülvizsgálata során (jelenleg tervezett elfogadása 2022 első negyedévében) a Bizottság megvizsgálja, hogyan lehetne megkönnyíteni a központi értéktárak szolgáltatásainak határokon átnyúló nyújtását, valamint formalizált és szabványosított eljárásokat létrehozni a felügyeleti hatóságok közötti együttműködésre, az adatmegosztást is ideértve. A Bizottság 2022-ben a pénzpiaci alapokról szóló rendelet 46. cikkében előírt felülvizsgálat keretében az adatmegosztási rendelkezéseket is értékelni fogja.

Az adatok következetességének biztosítása szempontjából kulcsfontosságú, hogy teljeskörűen használják a nemzetközileg elfogadott közös azonosítókat, például az egyedi termékazonosítót (UPI), az egyedi ügyletazonosítót (UTI) és a jogalany-azonosítót (LEI). A szervezetek egyedi és egyértelmű azonosítását lehetővé tevő jogalany-azonosító, amely a pénzügyi szektorban a legszélesebb körben használt globális jogalany-azonosító, különösen hasznos az egyes adatkészletek összekapcsolásában, megkönnyítve ezáltal a felügyeletet. A Bizottság ezért a pénzügyi ágazatban a továbbiakban is bővíteni fogja és elő fogja mozdítani a jogalany-azonosító következetesebb használatát azáltal, hogy felszámol számos jelentős hiányosságot, és a vonatkozó jogszabályokban a jogalany-azonosító használatára vonatkozó követelményeket vezet be . Az Európai Rendszerkockázati Testület (ERKT) ajánlása nyomán a Bizottság 2023-ig jelentést készít arról, hogy kötelezővé tegye-e a jogalany-azonosítót az uniós jogi személyek szélesebb köre számára. Végezetül a Bizottság nemzetközi fórumokon további erőfeszítéseket fog tenni a jogalany-azonosító és más közös azonosítók pénzügyi szektoron belüli globális elterjedésének előmozdítása érdekében.

A biztosítási ágazatban a Szolvencia II. irányelv felülvizsgálatára vonatkozó legutóbbi bizottsági javaslat az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság (EIOPA) arra irányuló megbízatását tartalmazza, hogy más európai felügyeleti hatóságokkal és az Európai Központi Bankkal (EKB) együttműködve az adatszolgáltatási keretrendszerek közötti összhang fokozásán és az adatok szabványosításán dolgozzon. Az EIOPA-nak prioritásként kell kezelnie a kollektív befektetési formákra vonatkozó adatok és a származtatott ügyletekkel kapcsolatos adatszolgáltatás területét, ahol a legszembetűnőbbek az átfedések. Az EIOPA továbbá törekedni fog arra, hogy azonosítsa és kezelje a más ágazati keretrendszerek tekintetében meglévő átfedéseket vagy ellentmondásokat. A Szolvencia II. irányelv felülvizsgálata keretében emellett az adatszolgáltatás terén célzott egyszerűsítéseket is bevezetnek, valamint fokozzák az arányosságot is.

2. intézkedés: Az adatok megosztásának és újrafelhasználásának fokozása és a felügyeleti adattér alapjainak megteremtése érdekében a Bizottság az európai felügyeleti hatóságokkal és más uniós hatóságokkal együttműködve: a)azonosítja az adatmegosztás jogi és technikai akadályait, és a 2023. évi eredményjelentésében ismerteti a felügyeleti adattér kialakításának lehetőségeit; b)javaslatot tesz a hatóságok közötti adatmegosztás előtt álló indokolatlan jogi akadályok felszámolására, többek között a 2022-ben és 2023-ban esedékes jogalkotási felülvizsgálatok során; c)támogatja egy olyan biztonságos informatikai környezet kialakítását, ahol biztonságosan hozzá lehet férni az adatokhoz, illetve ahol biztonságos adatcsere folytatható; d)a felügyeleti adatszolgáltatási és a közzétételi követelmények vonatkozásában összehangolja az adatokra vonatkozó előírásokat – többek között a technikai standardoknak az egységes hozzáférési pontra vonatkozó 2021. évi javaslatot követő kidolgozása során is –, és értékeli a felügyeleti adatok közzététel céljából történő újrafelhasználásának lehetővé tételével kapcsolatos lehetőségeket; valamint e)a digitális pénzügyekkel foglalkozó szakértői csoporttal együttműködve kidolgozza a felügyeleti adatok kutatási és innovációs célú felhasználásának módjait.

4.3.Az adatszolgáltatási követelmények jobb kialakítása

A célravezetőségi vizsgálat a felügyeleti adatszolgáltatási követelmények kialakításának és kidolgozásának módját illetően számos hiányosságra világított rá. E megállapítások alapján a Bizottság fokozni fogja erőfeszítéseit annak biztosítása érdekében, hogy szigorúan betartsák a minőségi jogalkotási elveket, többek között a felügyeleti adatszolgáltatási követelmények kidolgozása során is, ideértve a „Közös erővel a jobb jogszabályokért és a jövőre való felkészülésért” című, közelmúltban kiadott bizottsági közleményben bejelentett fejlesztéseket is. Ezen erőfeszítések keretében a Bizottság továbbá arra kéri az Európai Parlamentet és a Tanácsot, hogy a további adatszolgáltatási követelmények mérlegelésekor tartsák be a minőségi jogalkotás elveit.

A felügyeleti adatszolgáltatási követelmények kidolgozása sajátos jellegének figyelembevétele és kezelése érdekében a Bizottság 2022-ben iránymutatásokat fog kidolgozni azzal a céllal, hogy az uniós pénzügyi szektorra vonatkozó jogszabályokon belül tovább javuljon e követelmények kialakítása és kidolgozása. Ezek olyan témákat fognak érinteni, mint i. annak biztosítása, hogy a jogszabályokban egyértelműbben meghatározzák az adatszolgáltatási követelmények szakpolitikai célkitűzések elérésében játszott szerepét; ii. annak elkerülése, hogy jogszabályok technikai részleteket tartalmazzanak, valamint az európai felügyeleti hatóságok arra való felhatalmazásának megerősítése, hogy a technikai standardok keretében következetes és pontos előírásokat dolgozzanak ki; iii. olyan határidők és hatálybalépési időpontok meghatározása, amelyek elegendő időt biztosítanak az európai felügyeleti hatóságok számára a technikai standardok kidolgozására; iv. az adatszolgáltatási követelményekkel kapcsolatos módosítások jobb megtervezése; és v. az adatszolgáltatási határidők és az adatszolgáltatás gyakoriságának jobb összehangolása.

A Bizottság továbbá arra kéri az európai felügyeleti hatóságokat és más uniós és nemzeti hatóságokat, hogy a minőségi jogalkotás elveivel összhangban teljeskörűen értékeljék az általuk kidolgozott technikai adatszolgáltatási utasítások hatását, és különösen:

·rendszeresen vizsgálják felül az összegyűjtött adatokat és azok felhasználását, és biztosítsák, hogy csak a szakpolitikai célkitűzések eléréséhez szükséges adatokat igényeljenek,

·a különböző jogszabályi kereteken belül egyértelmű, következetes és egységes terminológiát használjanak,

·közös szabványokat, formátumokat, sablonokat és azonosítókat használjanak,

·a felügyeleti hatóságok körében hangolják össze az adatszolgáltatási követelmények kidolgozását, és szorosan működjenek együtt az adatok gyűjtésére és kezelésére szolgáló technikai infrastruktúra kialakítása során,

·a lehetőségekhez mérten csökkentsék a további nemzeti adatszolgáltatási követelmények alkalmazását és az eseti adatkéréseket, és biztosítsák, hogy az ilyen kérések megfeleljenek az alapvető tervezési elveknek, valamint

·biztosítsák, hogy az adatszolgáltatási követelmények a lehető legnagyobb mértékben figyelembe vegyék a rendes üzleti folyamatokat.

A közös felügyeleti kultúra kialakítása érdekében az európai felügyeleti hatóságok kidolgozzák és naprakészen tartják a pénzügyi piaci szereplők felügyeletére vonatkozó uniós kézikönyveket. A Bizottság fel fogja kérni az európai felügyeleti hatóságokat, hogy a felügyeleti adatok gyűjtésével kapcsolatos bevált gyakorlatokat, módszereket és eljárásokat foglalják bele az említett kézikönyvekbe, és rendszeresen frissítsék azokat.

Végezetül a Bizottság értékelni fogja a felügyeleti adatszolgáltatásra vonatkozó szabályozástechnikai és végrehajtás-technikai standardok jelenlegi hosszadalmas és gyakran összetett kidolgozási folyamatának egyszerűsítésével kapcsolatos lehetőségeket, beleértve egy új jogi eszközt is. E lehetőségeket illetően a cél az lenne, hogy a megfelelő ellenőrzés és elszámoltathatóság fenntartása mellett az európai felügyeleti hatóságok számára kellő rugalmasságot biztosítsanak a követelmények nagyon szakmai jellegű elemeinek elfogadásakor vagy módosításakor.

3. intézkedés: Az adatszolgáltatási követelmények jobb kialakítása érdekében a Bizottság: a)2022-ben a minőségi jogalkotás elveivel összhangban az adatszolgáltatási követelmények kidolgozásához célzott iránymutatásokat dolgoz ki; b)felkéri az európai felügyeleti hatóságokat, hogy a nemzeti megközelítések közötti konvergencia megerősítése érdekében a felügyeleti adatok gyűjtésével kapcsolatos bevált gyakorlatokat, módszereket és eljárásokat foglalják bele felügyeleti kézikönyveikbe, és rendszeresen frissítsék azokat; valamint c)2023-ig értékeli a felügyeleti adatszolgáltatási követelmények nagyon szakmai jellegű elemeinek meghatározására szolgáló hatékonyabb, eredményesebb és rugalmasabb szabályozási folyamat bevezetésének lehetőségét.

4.4.Közös irányítás és végrehajtás

A jövőbeli igényeket kielégítő, továbbfejlesztett uniós felügyeleti adatszolgáltatási rendszerre való áttérés valamennyi érdekelt fél részéről közös erőfeszítéseket és elkötelezettséget igényel. A technikai részletek továbbgondolásához, valamint a hosszú távú célkitűzés eléréséhez szükséges további kezdeményezések azonosításához szükség lesz egy megfelelő fórumra. Ehhez megfelelő irányítási struktúra szükségeltetik, amely biztosítja a különböző érintett hatóságok közötti és az ágazattal folytatott folyamatos együttműködést, koordinációt és információcserét. E struktúra biztosítani fogja, hogy a munka időben és hatékonyan haladjon előre, valamint a különböző ágazati kezdeményezéseket kellően összehangolják ahhoz, hogy a későbbiekben az egyes ágazatokban folyó munkákat össze lehessen kapcsolni.

A siker biztosítása érdekében ezen irányítási struktúrának magában kell foglalnia a Bizottságot, a három európai felügyeleti hatóságot, az EKB-t, az Egységes Szanálási Testületet és az Európai Rendszerkockázati Testületet: egyrészt igazgatósági szinten, hogy biztosítsák valamennyi fél szilárd elkötelezettségét, másrészt technikai szinten, hogy kidolgozzák az adatszolgáltatás napi gyakorlatával kapcsolatos szabályokat, valamint technikai tanácsokkal szolgáljanak az esetlegesen szükséges jogalkotási vagy nem jogalkotási intézkedések kapcsán. Ezenkívül a jövőbeli irányítási struktúrának az illetékes nemzeti hatóságokat is magában kell foglalnia, továbbá az ágazati szakértelem szükség esetén történő bevonására irányuló intézkedéseket is tartalmaznia kell.

A Bizottság fokozatos megközelítésével összhangban, valamint az erőforrások szűkössége miatti problémák minimalizálása és a felügyeleti adatszolgáltatással foglalkozó szervek elszaporodásának elkerülése érdekében a lehetőségekhez mérten a meglévő struktúrákat fogják használni. A Bizottság már létrehozott egy informális koordináló szerveztet (a továbbiakban: felügyeleti adatszolgáltatási kerekasztal), amely a fent említett összes uniós hatóság adatszolgáltatási szakértőit tömöríti. Ez a csoport irányította a felügyeleti adatszolgáltatási követelmények célravezetőségi vizsgálatának előkészítését, és azóta is együttműködik a jövőbeli adatszolgáltatási rendszerrel kapcsolatos eszmecserék és közös álláspontok kialakítása céljából. Az első szakaszban a Bizottság továbbra is erre a csoportra fog támaszkodni az ágazatközi koordináció és együttműködés további elmélyítése, valamint az egyes fő elemekkel kapcsolatos munka előmozdítása érdekében.

A Bizottság az érintett uniós hatóságokkal együttműködve a stratégiával kapcsolatos munka előrehaladtával 2023-ig hivatalos formába önti az irányítási intézkedéseket. A bankszektoron belül a tőkekövetelmény-rendeletben foglalt megbízatás már most is lehetővé teszi egy olyan közös adatbizottság létrehozását, amelynek célja, hogy hatékonyan előmozdítsa a bankok integrált adatszolgáltatási rendszerének kidolgozását, valamint biztosítsa, hogy a projekt a végrehajtási szakaszba léphessen. Ez a jövőbeli ágazatközi irányítási struktúrához lehetséges mintaként szolgálhat.

A pénzügyi rendszer globális jellegére tekintettel a koordináció és az együttműködés szükségessége az Unión túl a nemzetközi partnereinkre is kiterjed. Az adatszolgáltatás nemzetközi összehangolása és a joghatóságok közötti következetesebb adatszolgáltatás globális szinten hatékonyabb felügyeletet tesz lehetővé, és segít elkerülni a joghatóságok közötti arbitrázst. Elengedhetetlen továbbá csökkenteni számos olyan nagyobb, nemzetközi tevékenységet folytató uniós pénzügyi szervezet adatszolgáltatási terheit, amelyek több joghatóság hatóságai felé tartoznak adatszolgáltatási kötelezettséggel. A Bizottság más uniós hatóságokkal együttműködve már most is tevékenyen részt vesz különböző nemzetközi kezdeményezésekben, amelyek célja a további széttagoltság megelőzése és a felügyeleti adatok közös elemeinek szélesebb körű használatának előmozdítása. Továbbra is részt veszünk ezekben a tevékenységekben, hogy elősegítsük az adatok szabványosításának és az adatszolgáltatási követelmények összehangolásának fokozására irányuló nemzetközi erőfeszítéseket – amennyiben ez az EU érdeke –, valamint népszerűsítsük az uniós megoldásokat és megközelítéseket.