P9_TA(2022)0129

Az Európai Parlament tagjainak közvetlen és általános választójog alapján történő választása

Az Európai Parlament 2022. május 3-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Parlament tagjainak közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról, a 76/787/ESZAK, EGK, Euratom tanácsi határozat és az e határozathoz csatolt, az Európai Parlament tagjainak közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló okmány hatályon kívül helyezéséről szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (2020/2220(INL)– 2022/0902(APP))

(2022/C 465/17)

Az Európai Parlament,

— tekintettel az 1950. május 9-i nyilatkozatra, amely az európai szövetség első lépéseként az Európai Szén- és Acélközösség (ESZAK) létrehozását javasolta,

— tekintettel a 2002. június 25-i, illetve szeptember 23-i 2002/772/EK, Euratom tanácsi határozattal (1) és a 2018. július 13-i (EU, Euratom) 2018/994 tanácsi határozattal (2) módosított, az 1976. szeptember 20-i 76/787/ESZAK, EGK, Euratom tanácsi határozathoz csatolt, az Európai Parlament tagjainak közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló okmányra (a továbbiakban: választási okmány),

— tekintettel Szerződésekre és különösen az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2., 3., 9., 10. és 14. cikkére, valamint 17. cikkének (7) bekezdésére, az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 8., 20. és 22. cikkére, 223. cikkének (1) bekezdésére és 225. cikkére, valamint a nemzeti parlamenteknek az Európai Unióban betöltött szerepéről szóló (1.) jegyzőkönyv 2. cikkére,

— tekintettel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyvre,

— tekintettel az állampolgárságuktól eltérő tagállamban lakóhellyel rendelkező uniós polgárok aktív és passzív választójogának az európai parlamenti választásokon történő gyakorlására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1993. december 6-i 93/109/EK tanácsi irányelvre (3),

— tekintettel az Európai Parlament választási eljárásáról szóló korábbi állásfoglalásaira és különösen az Európai Parlament képviselőinek megválasztására vonatkozó egységes választási eljárásra irányuló tervezetről szóló, 1998. július 15-i állásfoglalására, a 2014. évi európai parlamenti választásokról szóló, 2012. november 22-i állásfoglalására (4), a 2014. évi európai parlamenti választások (5) megszervezésének javításáról szóló, 2013. július 4-i állásfoglalására (6), valamint az európai uniós választójog reformjáról szóló, 2015. november 11-i állásfoglalására (7),

— tekintettel az Európai Parlament összetételéről szóló, 2013. március 13-i (8) és 2018. február 7-i (9) állásfoglalására,

— tekintettel az európai választások értékeléséről szóló, 2020. november 26-i állásfoglalására (10),

— tekintettel az európai politikai pártok és az európai politikai alapítványok jogállásáról és finanszírozásáról szóló, 2014. október 22-i 1141/2014/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (11) és különösen annak 13., 21. és 31. cikkére,

— tekintettel az Európai Parlament és az Európai Bizottság közötti kapcsolatokról szóló, 2010. október 20-i keretmegállapodásra,

— tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság által a 2019. március 20- (12) i plenáris ülésén elfogadott, „A fogyatékossággal élők tényleges jogai arra, hogy szavazzanak az európai parlamenti választásokon” című tájékoztató jelentésre, valamint a 2020. december 2-án (13) elfogadott, „Garantálni kell a fogyatékossággal élő személyek tényleges jogait arra, hogy szavazzanak az európai parlamenti választásokon” című kiegészítő véleményére,

— tekintettel a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményre, amelyet az EU (2010-ben) és valamennyi tagállam is ratifikált, és annak a politikai életben és a közéletben való részvételről szóló 29. cikkére,

— tekintettel az „Egyenlőségközpontú Unió: Stratégia a fogyatékossággal élő személyek jogainak érvényre juttatásáért (2021–2030)” című, 2021. március 3-i bizottsági közleményre (COM(2021)0101),

— tekintettel az európai demokráciára vonatkozó cselekvési tervről szóló, 2020. december 3-i bizottsági közleményre (COM(2020)0790),

— tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára (a Charta) és különösen annak 11., 21., 23. és 39. cikkére,

— tekintettel a szociális jogok európai pillérére és különösen annak 1. alapelvére,

— tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára és különösen annak 25. cikkére,

— tekintettel az Interparlamentáris Unió (IPU) nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos munkájára és különösen a nemi dimenzió iránt érzékeny parlamentekre irányuló cselekvési tervére,

— tekintettel az Unió helyzetéről szóló 2021-es beszédre, amelyben Ursula von der Leyen bejelentette, hogy 2022 az ifjúság éve lesz,

— tekintettel a Bizottságnak az ifjúság európai évére (2022) vonatkozó javaslatára,

— tekintettel eljárási szabályzata 46. és 54. cikkére,

— tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság jelentésére (A9-0083/2022),

A. mivel 1976 óta – amikor a választási okmány első ízben tette lehetővé az Európai Parlament tagjainak közvetlen és általános választójog alapján történő megválasztását – az Európai Parlament folyamatosan szorgalmazza az európai választási jogszabályok reformját, valamint egy hitelesebb, egységesebb és európaibb választási eljárás felé való elmozdulást;

B. mivel a Lisszaboni Szerződés pozitív előrelépést jelentett, mivel megerősítette az Európai Parlament azon jogát, hogy a választási okmányt, illetve az összetételét illetően javaslatot kezdeményezzen;

C. mivel a Lisszaboni Szerződéssel bevezetett egyéb fontos változtatások különösen érintették az EUSZ 14. cikkének megfogalmazását, amely kimondja, hogy az Európai Parlament az Unió polgárainak képviselőiből, nem pedig a tagállamok népeinek képviselőiből áll, valamint különösen érintették a hivatkozást a Parlament szerepére a Bizottság elnökének megválasztásában, akit az európai parlamenti választások eredményének figyelembevételével kell megválasztani;

D. mivel a 2014-es választási eljárás precedenst teremtett az Európai Parlamentnek az Európai Bizottság elnökének megválasztásában betöltött szerepét illetően; mivel nem volt lehetőség arra, hogy ez az eljárás az európai választási jog átfogó reformjának részévé váljon, ami hozzájárult annak a politikai környezetnek a megteremtéséhez, amelyben a csúcsjelölti elv alkalmazását a 2019. évi európai választásokat követően váratlanul mellőzték; mivel azt a csúcsjelöltet, akinek az európai politikai formációja a legtöbb mandátumot szerezte meg, elsőként azzal a feladattal kell megbízni, hogy az újonnan megválasztott Európai Parlamentben többségi koalíciót alakítson ki a Bizottság elnöki tisztségére jelölendő személlyel kapcsolatban; mivel amennyiben nem sikerül elérni a koalíciós többséget, a feladattal a következő csúcsjelöltet kell megbízni; mivel a Parlament elvárja, hogy az Európai Tanács elnöke a jelölési folyamat során az információcsere érdekében konzultáljon az európai politikai pártok és képviselőcsoportok említett vezetőivel, és úgy véli, hogy ezt a csúcsjelölti eljárást az európai politikai formációk közötti politikai megállapodással, valamint a Parlament és az Európai Tanács közötti intézményközi megállapodással lehetne hivatalossá tenni;

E. mivel a jelenlegi európai választási okmány néhány meglévő közös rendelkezése megmutatja az utat a szükséges javítások irányába, ideértve azokat a rendelkezéseket is, amelyek előírják, hogy a jelölteket az arányos képviselet elve alapján listás vagy egyéni átvihető szavazatos rendszerben kell megválasztani, illetve amelyek rendelkeznek a választókerületek nemzeti szintű létrehozásának szabadságáról; amelyek rendelkeznek a nemzeti választókerületekben legfeljebb 5 %-os választási küszöb bevezetéséről a Parlament működőképességének biztosítása érdekében, valamint annak megtiltásáról, hogy az Európai Parlament tagjai kettős mandátummal rendelkezzenek a nemzeti parlamentben és az Európai Parlamentben;

F. mivel az Európai Parlament választási eljárásaira vonatkozó közös szabályok meghatározása irányába tett néhány lépés ellenére az európai választásokat ma még mindig többnyire a nemzeti jogszabályok szabályozzák, ezért további előrelépésre van szükség az európai választásokra vonatkozó valóban egységes eljárás kialakításához;

G. mivel az elmúlt 20 évben az európai parlamenti választások közül a 2019-es európai választásokon volt a legmagasabb a regisztrált részvételi arány; mivel a részvételi arány elfedi a tagállamok közötti jelentős eltéréseket; mivel a megnövekedett részvételi arány pozitív jel, amely azt mutatja, hogy az uniós polgárok és különösen az Unió fiatalabb generációi egyre nagyobb érdeklődést tanúsítanak az európai integráció fejlődése iránt, amit az Eurobarométer 2021. március 9-i tematikus felmérésének eredményei is alátámasztanak; mivel ez az arány még mindig azt jelenti, hogy az uniós polgároknak mindössze a fele vett részt a választáson; mivel az európai választások iránti fokozott érdeklődés azt jelzi, hogy az uniós polgárok gyors fellépést követelnek az Uniótól az éghajlatváltozás, a gazdaság helyreállítása, az emberi jogok és a jogállamiság védelme, a migráció és az Európai Unió nemzetközi kapcsolatokban betöltött szerepe terén; mivel kommunikációs erőfeszítéseket kell tenni a polgárok európai ügyek iránti érdeklődésének, valamint az európai politikai pártok és politikai alapítványok szerepének növelése érdekében is;

H. mivel a növekvő választási részvétel tendenciája akkor javítható, ha megerősítik a választók és a jelöltek közötti kapcsolatot és elszámoltathatóságot, és előmozdítják az uniós dimenziót;

I. mivel egy működő választási rendszer elősegíti, hogy elnyerjék a lakosság bizalmát és támogatását, továbbá növeli az uniós polgárok abba vetett bizalmát, hogy szavazatukkal képesek demokratikus úton megváltoztatni a társadalmat;

J. mivel a 2018. július 13-i (EU, Euratom) 2018/994 tanácsi határozat tagállamok általi jóváhagyása még mindig függőben van, de ez nem zárja ki az uniós választási rendszerekben szükséges változtatásokat;

K. mivel az Európa-szerte növekvő politikai lendület lehetőséget teremthet olyan elemek és rendelkezések bevezetésére, amelyek megerősítik a választások európai dimenzióját;

L. mivel az európai választási jogszabályok reformjával kapcsolatos megfelelő megközelítésnek a szubszidiaritás és az arányosság elvének tiszteletben tartásán, valamint közös minimumszabályok bevezetésén kell alapulnia;

M. mivel az Európai Parlament választási eljárása reformjának az európai választások demokratikus és transznacionális dimenziójának, az európai választásokkal kapcsolatos demokratikus és transznacionális közéleti vitának, valamint az uniós döntéshozatali folyamat demokratikus legitimációjának erősítésére, az uniós polgárság megerősítésére, az Európai Parlament működésének és az Unió kormányzásának javítására, az Európai Parlament munkájának legitimebbé tételére és a valódi kezdeményezési jog számára való biztosításával az általa végzett jogalkotási munka hangsúlyosabbá tételére, a választói egyenlőség és esélyegyenlőség – különösen a nők és férfiak közötti esélyegyenlőség – elvének megerősítésére, az európai választások lebonyolítási rendszere hatékonyságának növelésére, valamint arra kell irányulnia, hogy az Európai Parlament tagjait közelebb hozza a választóikhoz, köztük különösen a legfiatalabbakhoz;

N. mivel az Európa jövőjéről szóló konferencia „Európai demokrácia/Értékek és jogok, jogállamiság és biztonság” elnevezésű 2. európai polgári vitacsoportjának 16. ajánlása kéri, hogy az Európai Parlamentre olyan választási jogszabályok vonatkozzanak, amelyek harmonizálják a választási feltételeket (a szavazók életkora, a választások időpontja, a választókerületekre, a jelöltekre, a politikai pártokra és azok finanszírozására vonatkozó követelmények), valamint hogy az európai polgárokat illesse meg az a jog, hogy olyan különböző európai uniós szintű pártokra szavazzanak, amelyek mindegyike több tagállam jelöltjeiből áll, és hogy egy megfelelő átmeneti időszak alatt a polgárok továbbra is szavazhassanak mind nemzeti, mind transznacionális pártokra;

O. mivel a 2021. október 22. és 23. között megrendezett Európai Ifjúsági Rendezvény (EYE) eredményeként közzétett ifjúsági ötletjelentés transznacionális listák alkalmazását javasolja, amelyek esetében a szavazók megkapnák a nemzeti jelöltek listáját, valamint egy, az összes tagállamból származó jelölteket tartalmazó kiegészítő listát; mivel a jelentés támogatja a csúcsjelölti eljárás érvényesítését is;

P. mivel az Európa jövőjéről szóló konferencia többnyelvű digitális platformjának harmadik időközi jelentése úgy véli, hogy az egyik leggyakrabban megvitatott javaslat és egy széles körben támogatott elképzelés az egész EU-ra kiterjedő transznacionális választási listák létrehozására vonatkozik;

Q. mivel a PPE, az S&D és a Renew képviselőcsoport vezetői által 2022. január 17-én jóváhagyott, „Prioritásaink az európaiak számára” című félidős politikai megállapodás arra szólított fel, hogy „a következő európai választásokra legyen érvényben a csúcsjelölti eljárás, olyan transznacionális listákkal együtt, amelyekhez elegendő számú képviselői hely kapcsolódik”;

R. mivel az Európai Parlamentben alulreprezentált kisebbségek tekintetében, figyelembe kell venni az arányosság és az esélyegyenlőség elvét; mivel a 705 európai parlamenti képviselő közül körülbelül 20 képviselő vallja magát valamely kisebbséghez tartozónak (=2,8 %) (14); mivel a Velencei Bizottság elismeri a nemzeti kisebbségek tagjai számára garantáltan fenntartott helyek, az arányos választási rendszerekben a nemzeti kisebbségeket képviselő pártok számára meghatározott alacsonyabb választási küszöbök, illetve a választási körzetek azzal a céllal történő kijelölésének szerepét, hogy növeljék a kisebbségek döntéshozatali folyamatokban való részvételét (15);

S. mivel egy közvetlen és általános választójogon alapuló, egységes választási eljárás kialakításának lehetőségét a Szerződések 1957 óta rögzítik;

T. mivel az európai parlamenti választási eljárás valamennyi tagállamra kiterjedő növekvő harmonizációja előmozdítaná a minden uniós polgárt megillető, ahhoz való jogot, hogy egyenlő feltételek mellett vegyenek részt az Unió demokratikus életében, ami egyúttal az európai integráció politikai dimenzióját is megerősítené;

U. mivel az európai politikai pártok „hozzájárulnak az európai politikai tudatosság kialakításához” és ezért nagyobb szerepet kell játszaniuk az európai parlamenti választási kampányokban ismertségük növelése, valamint annak egyértelművé tétele érdekében, hogy milyen kapcsolat van a valamely konkrét nemzeti pártra leadott szavazat és az annak révén az európai parlamenti európai képviselőcsoport méretére és a Bizottság elnökének jelölésére gyakorolt hatás között;

V. mivel az európai politikai pártokhoz nem tartozó választói szövetségek vagy választási formáció szövetségeit arra hívják fel, hogy játsszanak szerepet európai parlamenti választási kampányokban annak érdekében, hogy növeljék a polgárok részvételét a választási folyamatokban;

W. mivel az európai parlamenti választásokon induló jelöltek jelölési eljárása tagállamonként és pártonként is jelentősen eltér, különösen az átláthatósági, a demokratikus, valamint a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó követelményeket illetően; mivel azonban a nemek közötti egyenlőséget tiszteletben tartó nyílt, átlátható és demokratikus jelölési eljárások elengedhetetlenek a politikai rendszerbe vetett bizalom felépítéséhez;

X. mivel a választási listák európai választások előtti véglegesítésére vonatkozó határidők a tagállamokban rendkívül különbözőek, jelenleg 17 naptól 83 napig terjednek; mivel emiatt az uniós jelöltek és választók nincsenek egyenlő helyzetben a kampányra, illetve a választási döntés megfontolására rendelkezésre álló idő tekintetében;

Y. mivel a választói névjegyzék európai választásokat megelőző véglegesítésére vonatkozó határidők tagállamonként nagymértékben eltérnek, ami megnehezítheti, ha nem egyenesen ellehetetlenítheti a választókra vonatkozó, tagállamok közötti (a kettős szavazás elkerülését célzó) információcserét;

Z. mivel egy uniós szintű választókerület létrehozása, amelyben a listák élén az egyes politikai családoknak a Bizottság elnöki tisztségére megnevezett jelöltjei állnak, megerősítené az európai demokráciát és tovább legitimálná a Bizottság elnökének megválasztását és elszámoltathatóságát; mivel ez hozzájárulna egy európai politikai tér kialakításához és ezáltal az európai parlamenti választások valóban európai és nem kizárólag nemzeti érdekű kérdéseken alapulnának;

AA. mivel az állam- és kormányfők 2018. február 23-i informális találkozójukon úgy határoztak, hogy folytatják az eszmecserét, valamint a technikai, jogi és politikai munkát annak érdekében, hogy lehetővé tegyék a 2024-es európai választásokra vonatkozó transznacionális listák összeállítását;

AB. mivel nem minden tagállam teszi lehetővé állampolgárai számára, hogy külföldről szavazzon, és azok között is, amelyek ezt megengedik, az állampolgárok választójoggal való felruházásának feltételei nagyban különböznek; mivel a választási részvételhez való jog megadása az Unión kívüli lakóhellyel rendelkező valamennyi uniós polgár számára hozzájárulna a választói egyenlőséghez; mivel azonban sok tagállamnak jobban össze kellene hangolnia igazgatási rendszereit annak megakadályozása érdekében, hogy a választók két különböző tagállamban is szavazzanak;

AC. mivel sok fogyatékossággal élő ember szeretne szavazóhelyiségben szavazni; mivel a nemzeti szabályok 12 tagállamban nem teszik lehetővé, hogy a választópolgár a lakóhelye alapján kijelölt szavazóhelyiség helyett egy másik, a fogyatékossága szempontjából megfelelőbb szavazóhelyiségben szavazzon; mivel az Egyesült Nemzetek fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló egyezményének 29. cikke kifejezetten kimondja, hogy a részes államok vállalják annak biztosítását, hogy a fogyatékossággal élő személyek másokkal azonos alapon, hatékonyan és teljeskörűen részt vehessenek a politikai életben és közéletben; mivel meg kell szüntetni a fogyatékossággal élők választójogát és választhatóságát gátló minden akadályt, különösen a cselekvőképtelennek nyilvánított, fogyatékossággal élő felnőttek előtt álló jogi akadályokat, garantálva az egész választási folyamat során az akadálymentességet, többek között oly módon, hogy a választójog gyakorlására szolgáló további részvételi rendszereket biztosítanak, ideértve különösen a levélszavazás lehetőségét;

AD. mivel a tagállamok központi kapcsolattartó hatóságaiból álló hálózatként létre kell hozni uniós szinten egy független szervként eljáró és az európai választási jog helyes végrehajtását biztosító választási hatóságot, hiszen ez megkönnyítené a hozzáférést az európai választásokra vonatkozó információkhoz, valamint egyszerűsítené a folyamatot, elősegítené különösen az uniós szintű választókerület kezelését, továbbá kiemelné a választások európai jellegét;

AE. mivel a levélszavazás több választó részvétekét tenné lehetővé, valamint hatékonyabbá és a választók számára vonzóbbá tehetné az európai választások lebonyolítását, ugyanakkor garantálná a lehető legmagasabb szintű adatvédelmi követelményeket, és a fenntartaná a szavazóhelyiségekben történő szavazás általános gyakorlatát; mivel a tagállamok nemzeti hagyományaikkal összhangban olyan kiegészítő szavazási eszközöket biztosíthatnak, mint például meghatalmazott útján történő szavazás, az elektronikus vagy internetes szavazás; mivel a digitális szabadságok védelmével foglalkozó számos nemzeti szerv fenntartásait fejezte ki az online szavazással kapcsolatban; mivel az online szavazás fokozott nehézségeket okoz a választási műveletek alapelveit illetően (a szavazás titkossága, a szavazás személyes és szabad jellege, a választási műveletek tisztasága, a szavazás hatékony nyomon követése és a választási bíró általi utólagos ellenőrzés); mivel ezeket a nehézségeket olyan közös szabályozási kerettel és eljárással lehet leküzdeni, amely garantálja az adatvédelem, a választások integritása, az átláthatóság, a megbízhatóság és a szavazás titkosságának legmagasabb szintű normáit;

AF. mivel az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 7. cikkének (1) bekezdése kimondja, hogy „az európai parlamenti képviselői megbízatás összeférhetetlen a Bizottság tagjainak megbízatásával”;

1. javasolja, hogy az európai közélet kézzelfogható alakítása céljából még a 2024-es európai választások előtt reformálják meg a választási eljárást, közös minimumszabályokat és jogszabályi változtatásokat javasolva;

2. elengedhetetlennek tartja a Parlament átláthatóságának és demokratikus elszámoltathatóságának javítását, amelyre a választások európai dimenziójának erősítése adna módot nevezetesen azáltal, hogy az európai választásokat egy egységes európai választássá alakítják át, különösen egy uniós szintű választókerület létrehozásával, szemben a 27 külön nemzeti választás összességével, ami az európai választások megszervezésének jelenlegi rendszere;

3. úgy véli, hogy az európai politikai pártoknak, a választói szövetségeknek és más európai választási formációknak központibb szerepet kell játszaniuk az európai választási folyamatban, világosan láthatóvá kell válniuk a választók számára, és megfelelő támogatást és finanszírozást kell kapniuk, hogy betölthessék szerepüket;

4. emlékeztet, hogy a választási kultúrák különbségei miatt sokféle választási rendszer és különféle szavazati jog létezik az Unióban; úgy véli, hogy az európai választási jogra vonatkozó közös demokratikus minimumszabályok előmozdíthatják a valódi nyilvános európai vitát, és biztosíthatják az uniós polgárok egyenlőségét, többek között az alábbiak tekintetében: szavazati jog, párt, választói szövetség vagy más választási formáció bejegyzéséhez való jog, valamint a választásokon való indulás joga; a szavazólapokhoz való hozzáférés, a jelöltállítás, beleértve a nemek közötti egyenlőséget is; a szavazás hozzáférhetősége valamennyi polgár, különösen a fogyatékossággal élő személyek számára; illetve a választások napjának eseményei;

5. olyan közös keret létrehozását szorgalmazza, amely a választási szabályok tekintetében az egész Unióra nézve referenciamutatókat és minimumszabályokat tartalmaz, és amely a javaslatok lényegi elemeinek végrehajtásához a nemzeti intézkedésekkel való nagymértékű összehangolásra összpontosít;

6. felszólítja az uniós intézményeket, hogy vegyék figyelembe azokat a prioritásokat, amelyeket az uniós polgárok az Európa jövőjéről szóló konferencia keretein belül azonosítottak;

7. tudomásul veszi, hogy a Bizottság közvetítői szerepet tölt be az Európai Parlament és a Tanács között az európai választási jogszabályok reformjáról folytatott intézményi megbeszélések során; elengedhetetlennek tartja a konstruktív párbeszédet a Bizottsággal, ami többek között a 2019-ben létrehozott európai választási együttműködési hálózat eredményeinek értékelését, illetve azokból további ötletek merítését szolgálja;

8. kiemeli a választási okmány felülvizsgálata kapcsán javasolt intézkedések, valamint a Parlament eljárási szabályzata, az 1141/2014/EU, Euratom rendelet és az Európai Bizottság európai demokráciáról szóló, 2020. decemberi cselekvési terve közötti kapcsolatokat, különösen például a következő elemek tekintetében: — a választások szabályozásának módja, különösen azok a szabályok, amelyek kizárólag egy adott joghatóság alá tartozó területen alkalmazandók, vagy amelyeket esetleg nem a határok nélküli online tér figyelembevételével alakítottak ki; — a tagállami szabályozó hatóságok közötti együttműködés, amelyet meg kell erősíteni, — a politikai reklám és kommunikáció nagyobb átláthatósága, amelynek a választási jogszabály rendelkezéseiben is tükröződnie kell;

9. úgy véli, hogy a nemek közötti egyenlőség kulcsfontosságú elem a választásokon való képviselet javítása szempontjából; üdvözli, hogy a nemek közötti egyenlőség a legutóbbi választások során összességében javult, hangsúlyozza azonban, hogy léteznek még lényeges eltérések a tagállamok között, és bizonyos tagállamokban nem választottak meg egyetlen nőt sem; felhív olyan intézkedések bevezetésére, amelyek egyenlő esélyeket biztosítanak a nők és férfiak megválasztására a nem bináris személyek jogainak megsértése nélkül, a cipzárelvet követő listák vagy kvóták alkalmazása révén;

10. sajnálja, hogy a legtöbb nemzeti és nyelvi kisebbség általában nem képviselteti magát az Európai Parlamentben; e tekintetben rámutat arra, hogy a választási küszöbök nagymértékben akadályozzák az egyéni nemzeti választókerületekben vagy a nagy, sűrűn lakott választókerületekben induló, kisebbségi közösségeket képviselő pártokat; ezért úgy véli, hogy az európai választási jogszabálynak biztosítania kell az elismert nemzeti és nyelvi kisebbségeket képviselő szervezetek számára a nemzeti szinten biztosított küszöbértékek alóli mentesség lehetőségét;

11. elengedhetetlennek tartja, hogy mind az európai, mind a nemzeti politikai pártok, továbbá a választói szövetségek és az egyéb európai választási formációk demokratikus, tájékozottságon alapuló és átlátható eljárásokat fogadjanak el az európai parlamenti jelöltek – köztük a csúcsjelölt – kiválasztására, biztosítva a párttagsággal rendelkező egyes polgárok közvetlen részvételét, ideértve többek között – de nem kizárólag – a küldöttek megválasztását is; úgy véli, hogy az ilyen demokratikus kiválasztási eljáráshoz rendelkezésre kell bocsátani a pályázó jelöltek képességeinek és teljesítményének megítéléséhez szükséges információkat is;

12. úgy véli, hogy minden európai választópolgár számára lehetővé kell tenni, hogy szavazhasson arról, hogy melyik jelöltet részesíti előnyben a Bizottság elnöki tisztségére, és hogy minden tagállamban lehetővé kell tenni uniós szintű listán szereplő csúcsjelöltek indulását, akiket valamely európai választói szövetség vagy más európai választási formáció jelöl közös választási program bemutatása mellett;

13. felhívja az európai politikai pártokat, az európai választói szövetségeket és az európai választási formációkat, hogy legalább 12 héttel a választás napja előtt nevezzék meg jelöltjeiket a Bizottság elnöki tisztségére; úgy véli, hogy a kiválasztás során biztosítani kell a kötelező demokratikus eljárásokat és az átláthatóságot; elvárja, hogy a jelöltek az uniós szintű választókerület megfelelő listájának első helyén szerepeljenek;

14. felhív arra, hogy médiakampányok révén, valamint a szavazólapokon és minden választási anyagban fokozzák az európai pártok, az európai választói szövetségek és a más európai választási formációk láthatóságát; megállapítja, hogy a nemzeti pártoknak és a választói szövetségeknek adott esetben a választási kampány során jelezniük kell az európai politikai pártokhoz vagy más európai választási formációkhoz és a hozzájuk kapcsolódó csúcsjelölthöz való kötődésüket;

15. megállapítja, hogy egy európai szinten összehangolt médiastratégia, amelynek célja a választásokkal kapcsolatos tudósítások és a választások megfigyelésének biztosítása, hozzájárulna az európai választások iránti érdeklődés felkeltéséhez;

16. elvárja, hogy az európai politikai pártok és parlamenti képviselőcsoportok vezetői az európai választások eredménye alapján, valamint az újonnan megválasztott Európai Parlamentben meglévő többség alapján megállapodjanak arról, hogy az Európai Tanács felé kit neveznek meg közösen a Bizottság elnökének jelölt személyként; elvárja, hogy az Európai Tanács elnöke konzultáljon az európai politikai formációk és képviselőcsoportok említett vezetőivel a jelölési folyamat során történő információcsere érdekében; úgy véli, hogy ezt a csúcsjelölti folyamatot hivatalossá lehetne tenni az európai politikai formációk közötti politikai megállapodás, valamint a Parlament és az Európai Tanács közötti intézményközi megállapodás révén;

17. javasolja annak a gyakorlatnak a bevezetését, hogy az érdekelt parlamenti képviselőcsoportok kössenek „jogalkotói megállapodást” annak érdekében, hogy biztosítani lehessen az európai választások eredményének politikai nyomon követését, és a Bizottság tagjainak kinevezése előtt garantálni lehessen az Európai Parlamenten belüli többséget;

18. úgy véli, hogy egy uniós szintű választókerület bevezetése, amelyben huszonnyolc európai parlamenti képviselőt választanak meg oly módon, hogy az nem érinti az egyes tagállamokban megválasztott európai parlamenti képviselők számát, és amelyben a listák élén az egyes politikai családoknak a Bizottság elnöki tisztségére megnevezett jelöltjei állnak, lehetőséget kínál az európai választások demokratikus és transznacionális dimenziójának megerősítésére; úgy véli, hogy az uniós szintű választókerület létrehozásának célja csak akkor érhető el, ha biztosítják a nemek egyenlőségét, továbbá a földrajzi egyensúlyt, annak garantálása mellett, hogy a kisebb tagállamok nem kerülnek versenyhátrányba a nagyobb tagállamokkal szemben; e tekintetben javasolja, hogy vezessenek be kötelező földrajzi képviseletet az uniós választókerület listái tekintetében, és arra ösztönzi az európai politikai pártokat, az európai választói szövetségeket és más európai választási formációkat, hogy minden tagállamból nevezzenek meg jelölteket az uniós szintű listákon;

19. hangsúlyozza, hogy egy uniós szintű választókerület létrehozása, amelyben a képviselőket transznacionális listák alapján választják meg, összeegyeztethető a Szerződésekkel és különösen az EUSZ 14. cikkének (2) bekezdésével; úgy véli, hogy az uniós szintű listák alkalmazását előíró, egységes európai választási jogszabály és a csúcsjelöltek kötelező rendszere iránti támogatás politikai lendületet kapott;

20. úgy véli, hogy az uniós szintű listák olyan eszközt jelentenek, amelyet fel lehet használni tényleges európai politikai pártok és választói szövetségek létrehozására és ezek reprezentativitásának biztosítására;

21. javasolja, hogy vezessenek be az európai választási kampányhoz kapcsolódó kiadásokra vonatkozó közös rendelkezéseket minden olyan formáció tekintetében, amely számára lehetővé tették, hogy európai parlamenti képviselőjelölti listát állítson az uniós szintű választókerületben; e tekintetben szoros koordinációt kér az 1141/2014/EU, Euratom rendelet jövőbeli felülvizsgálatával;

22. úgy véli, hogy az európai politikai pártok és más európai választási formációk részére az Európai Unió általános költségvetéséből vagy bármely más forrásból biztosított finanszírozás felhasználható az európai választási formációk azon európai parlamenti választások keretében folytatott kampányának finanszírozására, amely választásokon a formációk vagy azok tagjai részt vesznek; úgy véli, hogy a választási költségek nemzeti választókerületek tekintetében történő korlátozására az egyes tagállamok saját nemzeti rendelkezései az irányadók;

23. emlékeztet arra, hogy a választhatóság alsó korhatára a 27 tagállamban 18–25 év között változik, a választójog alsó korhatára pedig 16–18 év között mozog; a passzív és aktív választójog tekintetében minden tagállamban egységes, harmonizált korhatár bevezetését szorgalmazza, és javasolja a tagállamoknak a választójog minimális korhatárának 16 évben történő meghatározását, a választójog alsó korhatárát 18 vagy 17 évben meghatározó jelenlegi alkotmányos rendek sérelme nélkül; úgy véli, hogy a 16. életévüket betöltött személyek szavazati joggal való felruházása tükrözné az európai fiatalok egyes tagállamokban már fennálló jogait és kötelességeit;

24. javasolja bevezetni a szülési, apasági, szülői és hosszú betegszabadságon lévő képviselők ideiglenes helyettesítésének lehetőségét;

25. úgy véli, hogy a választási folyamat átláthatósága és a megbízható információkhoz való hozzáférés az európai politikai tudatosság növelésének és a választói felhatalmazáshoz elég magas választási részvételi arány biztosításának elengedhetetlen eleme; kiemeli, hogy a polgárokat jóval korábban – nevezetesen 12 héttel a választások előtt – tájékoztatni kellene az európai választásokon induló jelöltekről és arról, hogy a nemzeti politikai pártok vagy választási szövetségek mely európai politikai párthoz vagy európai választási szövetséghez kötődnek;

26. intézkedések megtételét és biztosítékok elfogadását javasolja a választási folyamatokba való külföldi beavatkozás elkerülése érdekében;

27. kiemeli, hogy a választói névjegyzék európai választások előtti véglegesítésére vonatkozó határidők tagállamonként rendkívül eltérőek; javasolja egy európai választói névjegyzék létrehozását és egy közös standard megállapítását, amely előírja, hogy a nemzeti választói névjegyzéket legkésőbb a választás napja előtt tizennégy héttel kell összeállítani és véglegesíteni annak érdekében, hogy a választókra vonatkozó információk pontosabbak legyenek és könnyebb legyen ezen információk tagállamok közötti cseréje, valamint elő lehessen mozdítani a kettős szavazás kiküszöbölését, biztosítva, hogy az ilyen – akár adminisztratív hibának, akár a választási jog megsértésének betudható – kettős szavazás nemzeti szinten hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókat vonjon maga után, valamint tagállami korrekciós intézkedésekhez vezessen;

28. javasolja egy európai választási hatóság létrehozását, amelynek feladata az európai választásokkal kapcsolatos információk összehangolása, az európai választási jogszabályok közös szabályai végrehajtásának nyomon követése és az e szabályokkal kapcsolatos viták rendezése, az európai választási névjegyzék kezelése, a választási eredmények kihirdetése, valamint az uniós polgárok hazájukon kívüli szavazásával kapcsolatos információcsere felügyelete lenne; úgy véli, hogy egy ilyen szerv elősegíthetné a nemzeti szervek közötti hatékony információcserét és különösen a bevált gyakorlatok megosztását; javasolja, hogy tartozzon az európai választási hatóság alapvető feladatai közé az uniós szintű választókerülethez kapcsolódó választási listák nyilvántartásának kezelése; felhívja a költségvetési hatóságokat annak biztosítására, hogy az európai választási hatóság elegendő erőforrással rendelkezzen feladatai ellátásához;

29. közös minimumszabályok megállapítását javasolja a választói névjegyzékek összeállítására vonatkozó egységes követelmények bevezetése érdekében;

30. alapvető fontosságúnak tartja az európai választásokon a szavazáshoz való hozzáférés megkönnyítését, valamint annak garantálását, hogy mindazok, akik választójoggal rendelkeznek, köztük a származási országukon kívül élő uniós polgárok, az állandó lakóhellyel nem rendelkezők, a zárt bentlakásos környezetben lakó személyek, a hajléktalanok és a fogvatartottak gyakorolhassák e jogukat; felhívja a tagállamokat, hogy minden polgár számára egyenlően biztosítsák az információkhoz és a szavazáshoz való hozzáférést, többek között a fogyatékossággal élő személyek számára is azáltal, hogy lehetővé teszik például a szükségleteikhez igazított helyiségek kibérlését, ha a közintézmények nem megfelelőek;

31. felszólítja a tagállamokat, hogy vezessenek be intézkedéseket a választások fogyatékossággal élő polgárok általi hozzáférhetőségének lehető legteljesebbé tétele érdekében, többek között és adott esetben a szavazással kapcsolatos tájékoztatásra és regisztrációra, a szavazóhelyiségekre, a szavazófülkékre és -eszközökre, valamint a szavazólapokra is kiterjedően; ajánlja, hogy vezessenek be a nemzeti választási eljárásokhoz igazodó megfelelő intézkedéseket a fogyatékossággal élő polgárok szavazásának megkönnyítése érdekében, ideértve például a szavazóhelyiség megválasztásának lehetőségét, zárt szavazóhelyiségeket a kulcsfontosságú helyeken, valamint olyan segítő technológiák, formátumok és technikák használatát, mint a Braille-írás, a nagybetűs írás, a hangalapú tájékoztatás, a tapintható írásrendszerek, a könnyen olvasható információk és a jelnyelvi kommunikáció; felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsák a fogyatékossággal élő személyek számára, hogy szükség esetén és kérésükre egy általuk választott személytől segítséget kaphassanak a szavazáshoz;

32. kéri a tagállamokat, hogy vezessenek be olyan közös követelményeket, amelyek lehetővé teszik, hogy a harmadik országban élő vagy dolgozó minden uniós polgár számára biztosítsák azt a jogot, hogy az európai parlamenti választásokon leadhassák szavazatukat;

33. úgy véli, hogy szükség van a levélszavazás bevezetésére azon választópolgárok esetében, akik a választás napján nem tudnak elmenni a szavazóhelyiségekbe, továbbá hogy ez hatékonyabbá és vonzóbbá teheti az európai választások lebonyolítását az egyedi vagy rendkívüli körülmények között élő választópolgárok számára; felhívja a tagállamokat, hogy figyelembe véve az Európa Tanács e területekre vonatkozó ajánlásait, saját nemzeti hagyományaikkal összhangban mérlegeljék további kiegészítő eszközök – például az előzetes személyes szavazás és a meghatalmazott útján történő szavazás, valamint az elektronikus és online szavazás – esetleges bevezetését, olyan megfelelő biztosítékok mellett, amelyek garantálják a megbízhatóságot, az integritást, a szavazás titkosságát, a fogyatékossággal élő személyek hozzáférését, az elektronikus és internetes rendszerek tervezésének és alkalmazásának átláthatóságát, a manuális vagy elektronikus újraszámolás lehetőségét a szavazás titkosságának veszélyeztetése nélkül, valamint a személyes adatok védelmét az alkalmazandó uniós joggal összhangban;

34. úgy véli, hogy egy közös európai választási nap bevezetése egységesebb páneurópai választást eredményezne, és ezért azt javasolja, hogy jelöljék ki május 9-ét az európai választás napjának, függetlenül attól, hogy a hét mely napjára esik, biztosítva annak lehetőségét, hogy e napot munkaszüneti nappá nyilvánítsák; fontosnak tartja, hogy a választási eredmények első hivatalos előrejelzéseinek bejelentésére valamennyi tagállamban egyidejűleg – a választás napján közép-európai idő szerint este 21.00 órakor – kerüljön sor;

35. fontosnak tartja annak biztosítását, hogy minden választást követően végrehajtási jelentés készüljön az európai választások működésének értékelése, valamint – szükség esetén – az annak javítására irányuló javaslatok megfogalmazása céljából;

36. javasolja a Szerződések reformját annak érdekében, hogy a Parlament megalakulása és a Bizottság megválasztása közötti időszakban ne legyen összeférhetetlen az Európai Bizottság tagjának tisztsége az európai parlamenti képviselői tisztséggel;

37. kéri a Szerződések és különösen az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő megválasztásához szükséges rendelkezésekről szóló 223. cikk reformját, áttérve a tanácsi egyhangúságról és a nemzeti ratifikációkról a minősített többségi döntéshozatalra a Tanácsban;

38. elfogadja a mellékelt javaslatot, és azt benyújtja a Tanácsnak;

39. utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a jogalkotási állásfoglalást és a csatolt javaslatot az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok parlamentjeinek és kormányainak.

(1) HL L 283., 2002.10.21., 1. o.

(2) HL L 178., 2018.7.16., 1. o.

(3) HL L 329., 1993.12.30., 34. o.

(4) HL C 292., 1998.9.21., 66. o.

(5) HL C 419., 2015.12.16., 185. o.

(6) HL C 75., 2016.2.26., 109. o.

(7) HL C 366., 2017.10.27., 7. o.

(8) HL C 36., 2016.1.29., 56. o.

(9) HL C 463., 2018.12.21., 83. o.

(10) HL C 425., 2021.10.20., 98. o.

(11) HL L 317., 2014.11.4., 1. o.

(12) https://www.eesc.europa.eu/en/our-work/opinions-information-reports/information-reports/real-right-persons-disabilities-vote-european-parliament-elections-information-report.

(13) https://www.eesc.europa.eu/en/our-work/opinions-information-reports/opinions/need-guarantee-real-rights-persons-disabilities-vote-european-parliament-elections-additional-opinion.

(14) Az Európai Parlament hagyományos kisebbségekkel, nemzeti közösségekkel és nyelvekkel foglalkozó közös munkacsoportjától származó adatok alapján.

(15) Compilation of Venice Commission Opinions and Reports Concerning Electoral Systems and National Minorities (Összeállítás a Velencei Bizottság választási rendszereket és nemzeti kisebbségeket érintő véleményeiből és jelentéseiből) CDL-PI(2019)004, különösen a Report on Electoral Law and National Minorities (Jelentés a választási jogról és a nemzeti kisebbségekről) című CDL-INF (2000) számú dokumentum.