C 193/34

A mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerinti, nem kisebb jelentőségű termékleírás-módosítás jóváhagyására irányuló kérelem közzététele

(2020/C 193/11)

Ez a közzététel az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 51. cikke alapján jogot keletkeztet a módosítási kérelem elleni felszólalásra e közzététel napjától számított három hónapon belül.

AZ OLTALOM ALATT ÁLLÓ EREDETMEGJELÖLÉSEKHEZ/OLTALOM ALATT ÁLLÓ FÖLDRAJZI JELZÉSEKHEZ KAPCSOLÓDÓ TERMÉKLEÍRÁS NEM KISEBB JELENTŐSÉGŰ MÓDOSÍTÁSÁNAK JÓVÁHAGYÁSÁRA IRÁNYULÓ KÉRELEM

Az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének első albekezdése szerinti módosítás jóváhagyására irányuló kérelem

„POULIGNY-SAINT-PIERRE”

EU-szám: PDO-FR-0128-AM03 – 2018.12.24.

OEM (X) OFJ ( )

1. Kérelmező csoportosulás és jogos érdek

Syndicat des producteurs de Pouligny-Saint-Pierre Cím: Maison de l’agriculture, 65 avenue Gambetta, 36300 Le Blanc, France Tel. +33 254375213 Fax +33 254370421 E-mail: syndicataocpouligny@sfr.fr

A termelőkből és feldolgozókból álló csoportosulásnak jogos érdeke fűződik a kérelem benyújtásához.

2. Tagállam vagy harmadik ország

Franciaország

3. A termékleírás módosítással (módosításokkal) érintett rovata

☐ A termék elnevezése

☒ A termék leírása

☒ Földrajzi terület

☒ A származás igazolása

☒ Az előállítás módja

☒ Kapcsolat

☒ Címkézés

☒ Egyéb: nemzeti előírások, ellenőrzés, a csoportosulás és a tagállam illetékes szervének elérhetőségei.

4. A módosítás(ok) típusa

☒ Bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti, kisebb jelentőségűnek nem tekinthető módosítása

☐ Bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti, kisebb jelentőségűnek nem tekinthető oly módon történő módosítása, amelyre vonatkozóan nem tettek közzé egységes (vagy azzal egyenértékű) dokumentumot

5. Módosítás(ok)

5.1. A termék leírása

A következő mondat:

„A »Pouligny-Saint-Pierre« kizárólag kecsketejből készült, négyzet alapú, csonka piramis formájú sajt. Sajtkészítő formájának mérete a következő: alapéle 6,5 cm, fedőéle 2,5 cm.”

helyébe a következő szöveg lép:

„A »Pouligny-Saint-Pierre« kizárólag nyers teljes kecsketejből készült, szabályos élű, magas, négyzet alapú csonka piramis formájú sajt.”

A nyers teljes tej feldolgozására vonatkozó kötelezettség a helyi tejsavbaktérium-flóra megőrzése révén erősíti a kapcsolatot a földrajzi területtel. A piramis jellemzőit a termék leírásának való megfelelés érdekében kiegészítették. A sajtkészítő forma méretére vonatkozó információk átkerültek az 5.3.4. fejezetbe.

A következő mondat:

„A sajtot elsősorban tejsavas alvadékból állítják elő.”

a következőképpen egészül ki:

„A sajtot tejsavas alvadékból, lassú alvasztással és spontán lecsepegtetéssel állítják elő.”

Az „elsősorban” kifejezést törölték, ugyanis nem helytálló, mivel az alvadék mindig tejsavas. A lassú alvasztásra utaló hivatkozás átkerült „Az előállítás módja” című fejezetbe, ugyanis nem járul hozzá a termék leírásához. A spontán lecsepegtetésre utaló hivatkozás a tejsavas alvadék struktúráját megőrző jelenlegi gyakorlatoknak felel meg.

A következő mondat:

„A sajttészta lágy állagú, enyhén sózott, nyers, penészbevonattal rendelkező.”

az alábbiak szerint módosul:

„A sajttészta lágy, enyhén sós. Küllemét tekintve penészbevonattal rendelkezik. Kérge barázdált, elefántcsontfehér színű, márványos jellegű, de kékes is lehet.”

A termék küllemének leírását a jobb jellemzés érdekében javították. Az új megfogalmazás egyértelműbben ismerteti a sajt jellemzőit.

A termékleírás a következő mondattal egészül ki:

„Vágási felülete kemény, amelynek külleme tiszta, homogén és sima, fehér színű, esetleg elefántcsontfehér árnyalatokkal. Íze kiegyensúlyozott, nem túlzottan sós és nem is túlzottan savanyú. Aromajegyeiben domináns a tejsavas és erjesztőbaktériumos jelleg, emellett kecskére, gombára és mogyoróra emlékeztető jegyekkel rendelkezik. Állaga krémes és omlós.”

A sajttészta küllemének és a termék ízének leírását a jobb jellemzés érdekében tökéletesítették. Az új megfogalmazás egyértelműbben ismerteti a sajt jellemzőit.

A következő mondat:

„Minimális zsírtartalma a szárazanyag százalékában kifejezve 45 %, a szárazanyag-tartalom pedig sajtonként legalább 90 gramm.”

helyébe a következő szöveg lép:

„A sajtnak két formája van:

— a »Pouligny-Saint-Pierre«: egy sajtdarab tömege a minimális érlelési időtartam végére legalább 250 gramm, összes szárazanyag-tartalma pedig legalább 90 gramm,

— a kis méretű »Pouligny-Saint-Pierre«: egy sajtdarab tömege a minimális érlelési időtartam végére legalább 150 gramm, összes szárazanyag-tartalma pedig 55 és 85 gramm közötti.

Szárazanyagra vetített minimális zsírtartalma 45 %.

A »Pouligny-Saint-Pierre« sajtokat darabonként szerelik ki és forgalmazzák a végső fogyasztók részére.”

Az 1107/96/EK rendelethez és az 1019/2019/EK rendelethez kapcsolódó nemzeti jogszabályszöveg szerint létezik kisebb formátumú sajt is, a kis méretű „Pouligny-Saint-Pierre”.

A „Pouligny-Saint-Pierre” sajt tehát két formátumban létezhet, a minimális érlelési időtartam végére kialakult teljes tömegük bekerül a termékleírásba.

A sajt tömegének szárazanyagban történő kifejezése és a sajt minimális szárazanyag-tartalmának rögzítése lehetővé teszi a (formázási hiba miatt) túlságosan kis méretű sajtok, illetve a (szikkasztás hiánya és/vagy a túlságosan nedves alvadék feldolgozása miatt) túlságosan nedves sajtok forgalmazásból való kizárását.

A termékleírás kiegészül azzal, hogy a sajtokat darabonként, azaz egészben forgalmazzák, ugyanis a csoportosulás nem kívánja engedélyezni a darabolt sajtok értékesítését, mivel a sajt feldarabolása – a sajt kis formátuma miatt különösen hangsúlyos – negatív hatást fejt ki az érzékszervi jellemzők megőrzésére (a sajttészta konkrétan megavasodik, illetve kiszárad).

Az egységes dokumentumban a következő mondatok:

„Teljes kecsketejből készült, lágy állagú, enyhén sózott, nyers, penészbevonattal rendelkező, négyzet alapú, csonka piramis formájú sajt. Minimális zsírtartalma a szárazanyag százalékában kifejezve 45 %, a szárazanyag-tartalom pedig sajtonként legalább 90 gramm.”

helyébe a következő szöveg lép:

„A »Pouligny-Saint-Pierre« kizárólag nyers teljes kecsketejből készült, szabályos élű, magas, négyzet alapú csonka piramis formájú sajt.

A sajtot tejsavas alvadékból, lassú alvasztással és spontán lecsepegtetéssel állítják elő.

A sajttészta lágy, enyhén sós. Küllemét tekintve penészbevonattal rendelkezik. Kérge barázdált, elefántcsontfehér színű, márványos jellegű, de kékes is lehet.

Vágási felülete kemény, amelynek külleme tiszta, homogén és sima, fehér színű, esetleg elefántcsontfehér árnyalatokat vehet fel. Íze kiegyensúlyozott, nem túlzottan sós és nem is túlzottan savanyú.

Aromajegyeiben domináns a tejsavas és erjesztőbaktériumos jelleg, emellett kecskére, gombára és mogyoróra emlékeztető jegyekkel rendelkezik.

Állaga krémes és omlós.

A sajtnak két formája van:

— a »Pouligny-Saint-Pierre«: egy sajtdarab tömege a minimális érlelési időtartam végére legalább 250 gramm, összes szárazanyag-tartalma pedig legalább 90 gramm,

— a kis méretű »Pouligny-Saint-Pierre«: egy sajtdarab tömege a minimális érlelési időtartam végére legalább 150 gramm, összes szárazanyag-tartalma pedig 55 és 85 gramm közötti.

Szárazanyagra vetített minimális zsírtartalma 45 %.

A »Pouligny-Saint-Pierre« sajtokat darabonként szerelik ki és forgalmazzák a végső fogyasztók részére.”

5.2. Földrajzi terület

A termékleírásban a következő mondat:

„Az előállítási terület Indre megye néhány településére (Blanc kerületre) terjed ki, lásd az 1986. december 29-i rendelet 1. cikkében foglalt településjegyzéket. Bélâbre járás: Mauvières és Saint-Hilaire-sur-Benaize települések; Blanc járás: minden település; Mézières-en-Brenne járás: Azay-le-Ferron település; Tournon-Saint-Martin járás: minden település.”

helyébe a következő szöveg lép:

„A tejtermelést, a sajtkészítést és a sajtérlelést Indre megye (36) következő településeiből álló földrajzi területen kell elvégezni: Azay-le-Ferron, Le Blanc, Ciron, Concremiers, Douadic, Fontgombault, Ingrandes, Lingé, Lurais, Lureuil, Martizay, Mauvières, Mérigny, Néons-sur-Creuse, Pouligny-Saint-Pierre, Preuilly-la-Ville, Rosnay, Ruffec, Saint-Aigny, Saint-Hilaire-sur-Benaize, Sauzelles, Tournon-Saint-Martin.”

Az egységes dokumentumban a következő bekezdés:

„Indre megye 22 települése: Blanc és Tournon-Saint-Martin járás: minden település; Bélâbre járás: Mauvières és Saint-Hilaire-sur-Benaize település; Mézières-en-Brenne járás: Azay-le-Ferron település.”

helyébe a következő szöveg lép:

„A tejtermelést, a sajtkészítést és a sajtérlelést Indre megye (36) következő településeiből álló földrajzi területen kell elvégezni: Azay-le-Ferron, Le Blanc, Ciron, Concremiers, Douadic, Fontgombault, Ingrandes, Lingé, Lurais, Lureuil, Martizay, Mauvières, Mérigny, Néons-sur-Creuse, Pouligny-Saint-Pierre, Preuilly-la-Ville, Rosnay, Ruffec, Saint-Aigny, Saint-Hilaire-sur-Benaize, Sauzelles, Tournon-Saint-Martin.”

Az előző termékleíráshoz képest, amelyben a földrajzi területet a járások jegyzékének megadásával ismertették, a földrajzi területet immár településjegyzék megadásával ismertetik, ami pontosabb leírást tesz lehetővé. Ezzel a földrajzi terület nem módosul. Ugyanez érvényes az egységes dokumentumra is.

5.3. A földrajzi területről való származást igazoló elemek

A következő bekezdések:

„Minden tejtermelőnek, minden feldolgozóüzemnek és minden érlelőüzemnek ki kell töltenie az INAO szolgálatainál nyilvántartott »alkalmassági nyilatkozatot«, amely lehetővé teszi az INAO számára valamennyi gazdasági szereplő azonosítását. A gazdasági szereplőknek nyilvántartást kell vezetniük, amelyet a tej és a sajt eredetének, minőségének és termelésének ellenőrzéséhez szükséges valamennyi dokumentummal együtt kötelesek az INAO rendelkezésére bocsátani. Az eredetmegjelöléssel ellátott termék jellemzőinek ellenőrzése keretében analitikai és érzékszervi vizsgálatra kerül sor, amelynek célja az adott vizsgálaton bemutatott termékek minőségének és jellegzetességének biztosítása.”

helyébe a következő szöveg lép:

„4.1. A gazdasági szereplők azonosítása A »Pouligny-Saint-Pierre« eredetmegjelölés előállítási feltételei szerint közreműködő gazdasági szereplők kötelesek kitölteni az Institut National de l’Origine et de la Qualité (INAO) igazgatója által jóváhagyott minta szerinti azonosítási nyilatkozatot, amelyet legkésőbb az érintett tevékenység megkezdése előtt két hónappal meg kell küldeniük a csoportosulásnak. 4.2. Bejelentési kötelezettségek Az eredetmegjelöléssel ellátva forgalomba kerülő termékek megismeréséhez és nyomon követéséhez szükséges bejelentési kötelezettségek: Minden év február 15. előtt és az INAO igazgatója által jóváhagyott sablon szerint: — Minden háztáji termelő, minden feldolgozó és minden érlelő éves termelési nyilatkozatot küld meg a csoportosulás részére, amely havonkénti részletes bontásban foglalja össze a »Pouligny-Saint-Pierre« előző évi termelését. — Azon gazdaságok esetében, amelyek a kecsketenyésztő üzemtől eltérő üzemekben szilázst használnak fel, a termelők a szilázs felhasználására vonatkozó éves nyilatkozatot küldenek meg a csoportosulás részére. — Minden feldolgozó és érlelő az összes kecsketej-termelőjéről és az összes háztáji termelőjéről nyilatkozatot küld meg a csoportosulás részére, nevük, címük, valamint a begyűjtött mennyiségek pontos megadásával. 4.3. Nyilvántartás vezetése 4.3.1. Nyomonkövethetőség Az egyes gazdasági szereplők saját dokumentumain a következő adatok rögzítendők: Tejtermelők: — a »Pouligny-Saint-Pierre« sajttá történő feldolgozásra szánt heti tejmennyiségek. Feldolgozók: — az egyes fordulók alkalmával begyűjtött tejmennyiségek, — a »Pouligny-Saint-Pierre« sajttá feldolgozott tejmennyiségek, sajtkészítési napokra lebontva, — a »Pouligny-Saint-Pierre« eredetmegjelölésre szánt, előállított sajtok száma, sajtkészítési napokra lebontva, — a leminősített sajtok száma, — a »Pouligny-Saint-Pierre« eredetmegjelöléssel forgalomba hozott sajtok száma. Érlelők: — a »Pouligny-Saint-Pierre« eredetmegjelölésre szánt, érlelés céljából vásárolt sajtok mennyisége és származása, — az érlelt és becsomagolt »Pouligny-Saint-Pierre« sajtok száma, — a leminősített sajtok száma, — a »Pouligny-Saint-Pierre« eredetmegjelöléssel forgalomba hozott sajtok száma. Ezeket az adatokat a »Pouligny-Saint-Pierre« eredetmegjelölésre szánt tej és sajtok azonosítását és nyomon követését lehetővé tevő tételszámok kísérik. 4.3.2. Az előállítási feltételek betartásának nyomon követése A tejtermelők az ellenőrző szervek rendelkezésére bocsátják az alábbiak ellenőrzésére szolgáló dokumentumokat: — a gazdaság és a parcellái földrajzi fekvése, — a kecskeállomány takarmányozására szánt természetes vagy ideiglenes legelőterületek, valamint a kecskeállománynak szánt gabona-, fehérjenövény- és olajnövény-termesztő területek, — a gazdaság területén tartott teljes állatállománynak szánt természetes vagy ideiglenes legelőterületek, valamint gabona-, fehérjenövény- és olajnövény-termesztő területek, — a kecsketenyésztő üzem éves terhelése vagy a gazdaság teljes terhelése, amennyiben a gazdaság több állatállományt tart, — a kecskeállománynak szánt, vásárolt takarmány származása, jellege és mennyisége, — a kecskeállomány tartása, — a kecskeállománynak évente adott takarmánymennyiség. A feldolgozók és/vagy érlelők az ellenőrző szervek rendelkezésére bocsátják az alábbiak ellenőrzésére szolgáló dokumentumokat: — az 5. fejezetben meghatározott előállítási paraméterek betartása, — a sajtüzemi nyilvántartás vezetése. Ezeket a dokumentumokat legalább naponta frissíteni kell. A közvetlen értékesítést folytató háztáji termelők és az érlelőknek beszállító háztáji termelők kötelesek leírni a feldolgozási eljárást és rögzíteni a rendellenességeket. 4.4. A termékek ellenőrzése Az eredetmegjelöléssel ellátott termékek jellemzőinek ellenőrzése keretében szúrópróbaszerű analitikai és érzékszervi vizsgálatra kerül sor, amelynek célja a termékek minőségének és jellegzetességének biztosítása.”

Az alkalmassági nyilatkozatot az oltalomban részesülni kívánó termelők azonosítását lehetővé tevő azonosító nyilatkozat váltja fel.

A termékleírás kiegészül a gazdasági szereplők bejelentési kötelezettségeivel. Ezek a módosítások a nemzeti jogszabályok és rendelkezések változásával függnek össze. A módosított szöveg többek között előírja, hogy a gazdasági szereplőket azonosítani kell annak tanúsítása céljából, hogy képesek eleget tenni a termékleírás követelményeinek, valamint rendelkezik az eredetmegjelölés alatt forgalomba hozni szándékozott termékek ismeretéhez, nyomon követéséhez és ellenőrzéséhez szükséges nyilatkozatokról.

5.4. Az előállítás módja

Mivel az 1107/96/EK rendeletnek és az 1019/2019/EK rendeletnek megfelelően bejegyzett termékleírás egyáltalán nem írt elő a tejtermelésre vonatkozó szabályt, ezek a szabályok a termelők aktuális gyakorlatai szerint kerültek meghatározásra.

A termékleírás a következő bekezdésekkel egészül ki:

„5.1. Az állomány tartása Kecskeállomány alatt a legalább egyszer ellett kecskék összessége értendő. A sajtkészítéshez használt tej az Alpine, Saanen és Poitevine fajtájú, illetve az e fajták keresztezéséből származó kecskékből álló állományoktól származik. A maximális terhelés a következő: — a kecsketenyésztésre szakosodott gazdaságok esetében a kecskék takarmányozásához ténylegesen legeltetésre és/vagy takarmány-, gabona-, fehérjenövény- és olajnövény-termesztésre használt területeken hektáronként 10 kecske, — a több kérődzőállományt tartó egyéb gazdaságok esetében a figyelembe vett állományok takarmányozásához ténylegesen legeltetésre és/vagy takarmány-, gabona-, fehérjenövény- és olajnövény-termesztésre használt területeken hektáronként 1,5 számosállat-egység. Egy kecskének legalább 1,5 m2 fekvőhellyel kell rendelkeznie, és egy folyóméternyi vályúhoz legfeljebb három kecske hozzáférése engedélyezett. Az állományok évszaktól függetlenített tenyésztése engedélyezett.”

A termékleírás a tenyésztett kecskefajtákra, valamint a kecskék tartására (maximális terhelés, egy kecskére jutó terület, évszaktól függetlenített tenyésztés lehetősége) vonatkozó rendelkezésekkel egészül ki.

A termékleírás a következő bekezdésekkel egészül ki:

„5.2. Az állatok takarmányozása A kizárólag szalmára és takarmánykoncentrátumokra épülő takarmányozási rendszer alkalmazása tilos. 5.2.1. A takarmányok Az állomány takarmányozásának alapját a takarmány képezi. A teljes éves takarmányadag tejelő kecskénként legalább 660 kg takarmány-szárazanyagból áll. A takarmány legelt takarmány, illetve zöldtakarmányként, széna formájában vagy szárított formában adott takarmány. Az engedélyezett takarmányok a következők: — természetes és ideiglenes legelőkről származó fű, széna, bálázott széna, tartósított széna, — egynyári takarmánynövények, — gabonafélék, hüvelyesek vagy fehérjenövények szalmája, — tisztán betakarított, az állatoknak rövid időn belül odaadott és az álltatok által 24 órán belül elfogyasztott zöld takarmányfű. A 24 óra elteltével el nem fogyasztott összes takarmányfüvet el kell távolítani a vályúkból, — gyökerek és gyökérgumók, — szárított takarmányok: lucerna, — egész kukoricanövény. Az állatoknak adott szárított lucerna mennyisége nem haladhatja meg a teljes éves takarmányadag 12 %-át, azaz tejelő kecskénként a 132 kg szárazanyagot. Az alomszalma nem képezi a takarmányadag részét. A kecskék takarmányozása során kecskénként naponta legfeljebb 1 kg szárazanyag-tartalmú bálázott fű felhasználása engedélyezett, feltéve, hogy annak szárazanyag-tartalma legalább 60 %, és hogy a bálázott fű a takarmánytermő területek első kaszálásából származik. A kecskeállomány takarmányozásához tilos fűszilázst és kukoricaszilázst felhasználni. Azon gazdaságok esetében, amelyek a kecsketenyésztő üzemtől eltérő üzemekben szilázst használnak fel, a termelőknek a kecskék szokásos kifutójától távol és a kecskeállomány takarmányozására szánt takarmányoktól elkülönítve kell tárolniuk a szilázst. 5.2.2. Kiegészítő takarmányozás A kiegészítő takarmányok a tejelő kecskék takarmányozásának legfeljebb 40 %-át tehetik ki, ami tejelő kecskénként évente legfeljebb 440 kg szárazanyagot jelent. A kiegészítő takarmányokba a gabonafélék, a fehérjenövények, az olajnövények, a kereskedelmi takarmánykoncentrátumok, a takarmánypogácsák számítanak bele. A kiegészítő takarmányok a következőkből tevődnek össze: — gabonafélék nyers, lapított vagy zúzott magvai, — olajnövények nyers, lapított, zúzott vagy extrudált magvai, — fehérjenövények nyers, lapított vagy zúzott magvai, — gabonafélék magvai és gabonafélék feldolgozásából származó termékek, — olajnövények magvai és olajnövények feldolgozásából származó, illóolajokkal és növényi kivonatokkal – szója-, zöldborsó-, lóbab-, csillagfürt-, len-, repce-, napraforgó-, bükkönypogácsával és -olajjal – végzett fizikai kezeléssel előállított termékek, — cukorgyártásból származó termékek: szárított cukorrépapép, folyékony nádcukor- vagy cukorrépamelasz, — gyümölcsök, — ásványi anyagok, nyomelemek, vitaminok, aromaanyagok és étvágyfokozó anyagok. Az eredetmegjelölés területén az állomány takarmányozásához történő tejsavó-felhasználás engedélyezett gyakorlat, de azt a takarmányadag számításánál nem veszik figyelembe.”

Az állatoknak adott takarmányok jellegének keretszabályozása és az ellenőrzés megkönnyítése, illetve a sajt érzékszervi jellemzőit kedvezőtlenül befolyásoló takarmányok adásának megtiltása érdekében a takarmányokat és kiegészítő takarmányokat tartalmazó pozitív listák meghatározására került sor. A kecskéknek adott takarmányok változatossága, a szilázs alkalmazásának tilalma, a bálázás és a szárított takarmányok keretszabályozása hozzájárul a „Pouligny-Saint-Pierre” érzékszervi jellemzőinek kifejeződéséhez.

A termékleírás a következő bekezdéssel egészül ki:

„5.2.3. A takarmányadag származása Az állomány által elfogyasztott összes takarmány – a szárított lucerna kivételével – a földrajzi területről származik. A földrajzi területen előállított kiegészítő takarmányok a tejelő kecskék éves takarmányadagjának legalább 15 %-át teszik ki, ami legalább 165 kg szárazanyagot és 195 kg nyers takarmányt jelent. A földrajzi területen előállított takarmányok (takarmányok és kiegészítő takarmányok) az állomány teljes éves takarmányadagjának legalább 75 %-át teszik ki.”

A termék földrajzi területtel való kapcsolatának erősítése érdekében a termékleírás a takarmányok származására vonatkozó szabályokkal egészül ki. Mivel a földrajzi területen nincs elegendő mezőgazdasági erőforrás a kecskeállományok teljes takarmányozásának biztosításához, a földrajzi területen előállított takarmányok (takarmányok és kiegészítő takarmányok) – szárazanyagban kifejezve – az állomány teljes éves takarmányadagjának legalább 75 %-át teszik ki.

A termékleírás a következő bekezdéssel egészül ki:

„5.2.4. A takarmányozásra vonatkozó egyéb rendelkezések Az állatok takarmányozása során kizárólag a géntechnológiával nem módosított termékekből származó növények, melléktermékek és kiegészítő takarmányok használata engedélyezett. A »Pouligny-Saint-Pierre« eredetmegjelöléssel ellátott sajt előállítása céljából feldolgozandó tejet termelő gazdaság területén géntechnológiával módosított növénykultúrák telepítése tilos. Ez a tilalom a gazdasághoz tartozó állatoknak takarmányul adható valamennyi növényfajra vonatkozik, illetve minden olyan növénykultúrára, amely azokat megfertőzheti.”

A termék hagyományos jellegének megőrzése érdekében a géntechnológiával módosított szervezetekből származó takarmányok használata tilos.

A termékleírás a következő bekezdéssel egészül ki:

„5.2.5. A takarmánytermő területek trágyázása: Kizárólag a következő szerves anyagok engedélyezettek: mezőgazdasági eredetű, szarvasmarhafélék, juhfélék, kecskefélék, lófélék, baromfi és sertés trágyája, komposztált trágyája, hígtrágyája és trágyaleve, valamint sajtüzemi és tejüzemi szennyvíz.”

A szerves trágyák módosíthatják a legelők növényvilágának összetételét, a keretszabályozásuk tehát lehetővé teszi a változatos természetes növényvilág fenntartását és a földrajzi területtel való kapcsolat megőrzését.

Az állatoknak adott takarmányok jellegének keretszabályozása és az ellenőrzés megkönnyítése, illetve a sajt érzékszervi jellemzőit kedvezőtlenül befolyásoló takarmányok adásának megtiltása érdekében a takarmányokat és kiegészítő takarmányokat tartalmazó pozitív listák meghatározására került sor.

Az egységes dokumentum a következő mondatokkal egészül ki:

„A terület és a termék közötti szoros kapcsolat biztosítása érdekében a tejelő kecskék teljes éves takarmányadagjában lévő szárazanyag legalább 75 %-át a földrajzi területen állítják elő. A földrajzi területen nincs elegendő mezőgazdasági erőforrás a kecskeállományok teljes takarmányozásának biztosításához. Egy tejelő kecske teljes éves takarmányadagja legalább 660 kg takarmány-szárazanyagból áll, amelyet az állat lelegelhet, megkaphat zölden, széna formájában, szárított formában (kizárólag a lucerna esetében, amelyből évente legfeljebb 132 kg szárazanyag adható) vagy bálázott fű formájában, amely tejelő kecskénként naponta legfeljebb 1 kg szárazanyagot jelenthet, feltéve, hogy az legalább 60 % szárazanyagot tartalmaz és a takarmánytermő területek első kaszálásából származik. Az engedélyezett takarmányokat pozitív lista határozza meg. A tejelő kecskék takarmányozása során a fű- vagy kukoricaszilázs használata tilos. A kiegészítő takarmányok a tejelő kecskék takarmányozásának legfeljebb 40 %-át tehetik ki, ami tejelő kecskénként évente legfeljebb 440 kg szárazanyagot jelent. A földrajzi területen előállított kiegészítő takarmányok egy tejelő kecske éves takarmányadagjának legalább 15 %-át teszik ki, ami legalább 165 kg szárazanyagot jelent. Az engedélyezett kiegészítő takarmányokat pozitív lista sorolja fel. A tejelő kecskék takarmányozása során kizárólag a géntechnológiával nem módosított termékekből származó növények, melléktermékek és kiegészítő takarmányok használata engedélyezett. A »Pouligny-Saint-Pierre« oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott sajt előállítása céljából feldolgozandó tejet termelő gazdaság területén géntechnológiával módosított növénykultúrák telepítése tilos.”

A termékleírás a következő bekezdéssel egészül ki:

„5.3. Sajtkészítés: 5.3.1. Tejbegyűjtés A »Pouligny-Saint-Pierre« előállításához felhasznált tej nem standardizált és nem homogenizált teljes kecsketej. A kecsketejet az alábbi műveleteken kívül nem kezelik, ahhoz semmit nem adnak hozzá és abból semmit nem távolítanak el: — tartósítás céljából pozitív hőmérsékleten történő hűtés, — a makroszkopikus szennyeződések eltávolítása céljából végzett szűrés. Ezenfelül a felhasznált kecsketej: — a háztáji »Pouligny-Saint-Pierre« és a kis méretű »Pouligny-Saint-Pierre« esetében: egy tejtermelési napon begyűjtött, legfeljebb két egymást követő fejésből származik, — a tejipari »Pouligny-Saint-Pierre« és a kis méretű »Pouligny-Saint-Pierre« esetében: két tejtermelési napon begyűjtött, legfeljebb négy egymást követő fejésből származik. A laktáció utolsó három hónapja alatt az egyszeri fejés engedélyezett.”

A tej tulajdonságainak megőrzése, valamint a természetes tejsavbaktériumflóra kialakulását korlátozó pszichotróp mikroorganizmusok kialakulásának visszaszorítása érdekében a termékleírás kiegészül a háztáji gazdaságon belüli tejtárolási feltételekkel. A fizikai kezelések alkalmazása szigorúan azokra a kezelésekre korlátozódik, amelyek nincsenek kihatással a tej minőségére.

Többek között a tej tulajdonságainak, valamint eredeti baktériumflórájának megőrzése, és ezáltal a területtel való kapcsolat erősítése érdekében kötelezővé tették a nyers tejből történő sajtkészítést.

A termékleírás a következő bekezdéssel egészül ki:

„5.3.2. A tej előkészítése: A tejet nyersen használják fel. A tej – szükség esetén – a beoltás előtt legfeljebb 22 °C-ra »felmelegíthető«. Az érlelés elősegítése érdekében a tejhez starterkultúrát vagy korábbi altatásból származó tejsavót adnak. Az altatáshoz a tejet az utolsó fejést követő legfeljebb 24 órán belül készítik elő és érlelik.”

Annak érdekében, hogy elkerülhető legyen az érleléshez és a kívánt vizuális jellemzőkhöz képest nem kívánatos baktériumflóra kialakulása, a termékleírás kiegészül a tej előkészítési paramétereivel.

A következő mondat:

„A beoltást követően a tejet – évszaktól függően – 20–30 órán keresztül altatják (félig tejsavas jellegű, lassú altatás).”

helyébe a következő mondat lép:

„5.3.3. Beoltás és altatás: Az alvasztás időtartama a beoltástól számított legalább 18 óra.”

Az alvasztás minimális időtartamát két órával (20 óráról 18 órára) csökkentették annak érdekében, hogy a sajtkészítési eljárás leírása igazodjon az előállítás tényleges feltételeihez, amely – munkaszervezési jellegű gyakorlati okokból – egyre inkább 24 órás ritmusra áll vissza. Ugyanezen okból kifolyólag a legfeljebb 30 órás időtartamot törölték.

A termékleírás a következő mondattal egészül ki:

„A beoltást kizárólag oltóenzimmel végzik 18 °C és 22 °C fok közötti hőmérsékletű tejjel.”

A jelenlegi gyakorlatokhoz igazodva a termékleírás kiegészül a beoltási és az altatási műveletszakasz paramétereivel.

A termékleírás a következő mondattal egészül ki:

„Az előzetes lecsepegtetés tilos.”

Az előzetes lecsepegtetés következtében az alvadék szétesik, ami nem egyeztethető össze a termék leírásával.

A következő mondat:

„Amikor az alvadék kis tömbökre reped szét, sajtkészítő formába helyezik annak érdekében, hogy finom rögökből álló, homogén sajttészta jöjjön létre.”

helyébe a következő mondat lép:

„Az alvadék függőleges irányban, nagyobb darabokra (100 mm x 100 mm-es tömbökre) történő felvágása engedélyezett.”

Az alvadék nagyobb darabokra vágásával a formázáskor jobban szabályozható az alvadék nedvessége.

Az öntőforma leírása:

A következő mondat:

„A sajtkészítő forma méretei a következők: alaplapja 6,5 cm, fedőlapja 2,5 cm oldalhosszúságú.”

helyébe a következő szöveg lép:

„A »Pouligny-Saint-Pierre« és a kis méretű »Pouligny-Saint-Pierre« készítéséhez használt sajtkészítő formák minimális jellemzői: fedőlap: oldalhosszúsága 30 mm, az öntőforma alja és oldala által bezárt szögnek 102° és 107° közöttinek kell lennie.”

Az öntőformák méretei nem módosulnak, hanem az 1107/96/EK és az 1019/2019/EK rendelethez kapcsolódó nemzeti jogszabályszövegben megadott méretek kerülnek be a szövegbe. A méreteket azért fejezik ki másként, hogy az öntőforma – és így a sajt – piramis alakjának leírásában pontosabbak legyenek. Ezek a célértékek a „Pouligny-Saint-Pierre” mindkét formátumára alkalmazandóak.

A termékleírás a következő bekezdéssel egészül ki:

„5.3.4. Formázás, lecsepegtetés, sózás: A sajtkészítő formák feltöltéséhez kizárólag 2 liternél kisebb űrtartalmú merőkanál vagy azzal egyenértékű eszköz engedélyezett.”

A formázási és a sózási művelet hagyományos jellegének megőrzése, valamint az alvadék szerkezetének megtartása érdekében az öntőformák töltéséhez kizárólagosan engedélyezett eszköz a 2 liternél kisebb űrtartalmú merőkanál vagy azzal egyenértékű eszköz.

A következő mondatok:

„A csonka piramis tetején nem lehet törés, lyuk vagy egyenetlen bemélyedés.”„Az alvadék a formából való kivételt és a sózást megelőzően 24–36 órán át az öntőformában marad.”

helyébe a következő szöveg lép:

„Az egy vagy több sajt formázására alkalmas formák és az egymásra helyezhető sajtformázó tálcák használata engedélyezett. A sajtkészítő formák töltésének befejezésekor az alvadék mennyiségét az ugyanarról a sajtkészítési napról származó alvadék hozzáadásával kiegyenlítik, és a sajtok alját sajtlapát vagy spatula segítségével elsimítják. A lecsepegés spontán módon történik. A formázás megkezdésétől számított 24–48 óráig tart. A helyiség hőmérsékletét 18 és 24 °C között tartják.”

A formázási művelet hagyományos jellegének megőrzése érdekében a formázási technika leírása pontosabban szerepel.

Ezenkívül szabályozták a lecsepegtetés időtartamát (legfeljebb 36 óra helyett legfeljebb 48 óra) annak érdekében, hogy a sajtkészítési eljárás leírása igazodjon az előállítás tényleges feltételeihez, amely – munkaszervezési jellegű gyakorlati okokból – egyre inkább 24 órás ritmusra áll vissza.

A termékleírás a következő mondattal egészül ki:

„Az alaplap kivételével, amely az egyenletes eloszlatás elvégzését követően megsózható, a sajtokat a formából való kivételt követő 12 órán belül száraz sóval meghintik.”

A termékleírás kiegészül a gazdasági szereplők gyakorlatainak megfelelő sózási technikával.

A termékleírás a következő mondattal egészül ki:

„5.3.5. Szárítás: A sózást követően a sajtok 24–96 órán át 12 °C és 16 °C közötti hőmérsékletű, 75–95 % relatív páratartalmú helyiségben száradnak.”

Mivel az 1107/96/EK és az 1019/2019/EK rendeletnek megfelelően bejegyzett termékleírásban nem szerepelt a szárítási műveletszakasz leírása, a termékleírás – a szokásokat tükrözve, valamint arra való tekintettel, hogy a szárítás fontossággal bír a termékek végleges érzékszervi jellemzői szempontjából – kiegészül azzal, hogy a sózást követően a sajtokat szárítják.

A következő mondatrész:

„a természetes érlelést lehetővé tevő hőmérsékleten.”

helyébe a következő szöveg lép:

„5.3.6. Érlelés: Az érlelést a sajtszárító helyiség különálló sajtérlelő kamrájában végzik. A sajtérlelő kamra hőmérséklete 9 °C és 16 °C közötti, relatív páratartalma 75–95 %. A háztáji gazdaságban feldolgozott és a sajtérlelő által begyűjtött sajtok esetében a sajtokat a sózást megelőzően pozitív (7 °C és 10 °C közötti) hőmérsékleten tárolják és szállítják. A sajtok begyűjtésére a lecsepegtetés befejeződésétől számított legfeljebb 72 órán belül kerül sor. A sajtérlelő kamrából való kikerülésükkor a sajtok kialakult és – szabad szemmel is könnyen látható – penészbevonattal rendelkeznek.”

A jelenlegi gyakorlatok ismertetése érdekében a termékleírás kiegészül a sajtérlelő kamrákban való érlelés feltételeivel.

A következő mondat:

„Érlelési időtartama az előállítás területén belül legalább 10 nap.”

helyébe a következő szöveg lép:

„A »Pouligny-Saint-Pierre« sajtot legkorábban a beoltástól számított 10. napon veszik ki a sajtérlelő kamrából, és legkorábban a beoltástól számított 11. napon hozzák forgalomba. A kis méretű »Pouligny-Saint-Pierre« sajtot legkorábban a beoltástól számított 9. napon veszik ki a sajtérlelő kamrából, és legkorábban a beoltástól számított 10. napon hozzák forgalomba.”

Az ellenőrzés megkönnyítése érdekében a termékleírás kiegészül azzal, hogy az érlelési időtartam a beoltás napjától számítandó.

A kis méretű „Pouligny-Saint-Pierre” esetében az érlelési időtartam egy nappal lerövidül a kisebb formátuma miatt, amelynek következében gyorsabban érlelődik.

A termékleírás kiegészül azzal, hogy a sajtok – a vizuális leírásuk betartásának biztosítása érdekében – csak legalább egy nappal a minimális érlelési időtartam letelte után hozhatók forgalomba.

A következő mondat:

„A friss sajtok és az érlelési fázisban lévő sajtok módosított nyomás alatt történő tárolása tilos.”

a következőképpen egészül ki:

„A friss sajtok, az érlelési fázisban lévő sajtok és az érlelt sajtok módosított nyomás alatt történő tárolása tilos.”

Az érzékszervi jellemzők megőrzése érdekében a termékleírás kiegészül azzal, hogy a módosított nyomás alatt történő tárolás tilalma az érlelt sajtokra is vonatkozik.

5.5. Kapcsolat

A „Kapcsolat a földrajzi területtel” rovatot teljes egészében átfogalmazták, hogy még nyilvánvalóbban kidomborodjon, a lényeget tekintve azonban ne módosuljon a „Pouligny-Saint-Pierre” és a földrajzi terület közötti kapcsolat. A kapcsolat bemutatása többek között egyértelműsíti a különleges szaktudást igénylő sajtkészítésre alkalmas nyers tej felhasználását lehetővé tevő tejtermelési feltételeket, valamint az érlelési feltételeket. „A földrajzi terület sajátosságai” című pont bemutatja a földrajzi terület természeti tényezőit és az emberi tényezőket, összefoglalja a történelmi vonatkozásokat, és kiemeli a különleges szaktudást. „A termék sajátosságai” című pont kiemel egyes, a termék leírásába bekerült elemeket. Végezetül az „Ok-okozati kapcsolat” című szakasz kifejti a természeti és emberi tényezők és a termék közötti kölcsönhatásokat. A sózáshoz használt só fehér színére utaló hivatkozást törölték, ugyanis az nem szerepel a termékleírásban.

Ez a módosítás az egységes dokumentumba is bekerült.

5.6. A címkézésre vonatkozó egyedi követelmények

A szöveg a következő mondatokkal egészül ki:

„Ezenkívül a 2. pontban meghatározott kis méretű sajtok esetében a címkén az eredetmegjelölés neve mellett feltüntethető a »petit« (kis méretű) szó. A valamennyi sajtra vonatkozó, jogszabályban foglalt feliratokon és a fent említett kifejezésen túlmenően az eredetmegjelölés mellett a címkén, a reklámanyagokban, a számlákon vagy a kereskedelmi dokumentumokban minőségre utaló jelölés vagy felirat nem tüntethető fel, kivéve egyes márkaneveket vagy védjegyeket. Az Európai Unió »AOP« (OEM) logójának feltüntetése kötelező.”

A címkézésre vonatkozó rovatot a nemzeti és az európai jogszabályok változásainak figyelembevétele érdekében naprakésszé tették.

Az egységes dokumentum a következő mondatokkal egészül ki:

„Ezenkívül a 2. pontban meghatározott kis méretű sajtok esetében a címkén az eredetmegjelölés neve mellett feltüntethető a »petit« (kis méretű) szó. A valamennyi sajtra vonatkozó, jogszabályban foglalt feliratokon és a fent említett kifejezésen túlmenően az eredetmegjelölés mellett a címkén, a reklámanyagokban, a számlákon vagy a kereskedelmi dokumentumokban bármely egyéb, minőségre utaló jelölés vagy felirat nem tüntethető fel, kivéve egyes márkaneveket vagy védjegyeket. Az Európai Unió »AOP« (OEM) logójának feltüntetése kötelező.”

5.7. Egyéb módosítások

A tagállami illetékes szerv címét frissítették.

Az ellenőrző szervre vonatkozó adatokat tartalmazó rovatban pedig a hivatalos szervek nevét és elérhetőségeit frissítették. Ez a rovat megemlíti az ellenőrzés terén franciaországi viszonylatban illetékes hatóságok elérhetőségeit: ezek az Institut national de l’origine et de la qualité (INAO) és a Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (DGCCRF). A termékleírás kiegészül azzal, hogy az igazoló szerv neve és elérhetőségei megtekinthetők az INAO honlapján és az Európai Bizottság adatbázisában.

Ami a nemzeti előírásokra vonatkozó rovatot illeti, a termékleírás kiegészül a főbb ellenőrizendő pontokat és az értékelési módszerüket bemutató táblázattal.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

„Pouligny-Saint-Pierre”

EU-szám: PDO-FR-0128-AM03 – 2018.12.24.

OEM (X) OFJ ( )

1. Elnevezés

„Pouligny-Saint-Pierre”

2. Tagállam vagy harmadik ország

Franciaország

3. A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

3.1. A termék típusa [a XI. mellékletben szereplő felsorolás alapján]

1.3. osztály: Sajtok

3.2. Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

A „Pouligny-Saint-Pierre” kizárólag nyers teljes kecsketejből készült, szabályos élű, magas, négyzet alapú csonka piramis formájú sajt. A sajtot tejsavas alvadékból, lassú alvasztással és spontán lecsepegtetéssel állítják elő. A sajttészta lágy, enyhén sós.

Küllemét tekintve penészbevonattal rendelkezik. Kérge barázdált, elefántcsontfehér színű, márványos jellegű, de kékes is lehet.

Vágási felülete kemény, amelynek külleme tiszta, homogén és sima, fehér színű, esetleg elefántcsontfehér árnyalatokat vehet fel. Állaga krémes és omlós.

Íze kiegyensúlyozott, nem túlzottan sós és nem is túlzottan savanyú. Aromajegyeiben domináns a tejsavas és erjesztőbaktériumos jelleg, emellett kecskére, gombára és mogyoróra emlékeztető jegyekkel rendelkezik.

A sajtnak két formája van:

— a „Pouligny-Saint-Pierre”, amelynek tömege a minimális érlelési időtartam végére legalább 250 gramm, összes szárazanyag-tartalma pedig legalább 90 gramm,

— a kis méretű „Pouligny-Saint-Pierre”, amelynek tömege a minimális érlelési időtartam végére legalább 150 gramm, összes szárazanyag-tartalma pedig 55 és 85 gramm közötti.

Szárazanyagra vetített minimális zsírtartalma 45 %.

A „Pouligny-Saint-Pierre” sajtot legkorábban a beoltástól számított 10. napon veszik ki a sajtérlelő kamrából, és legkorábban a beoltástól számított 11. napon hozzák forgalomba.

A kis méretű „Pouligny-Saint-Pierre” sajtot legkorábban a beoltástól számított 9. napon veszik ki a sajtérlelő kamrából, és legkorábban a beoltástól számított 10. napon hozzák forgalomba.

A „Pouligny-Saint-Pierre” sajtokat darabonként szerelik ki és forgalmazzák a végső fogyasztók részére.

3.3. Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében) és nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

A tájegység és a termék közötti szoros kapcsolat biztosítása érdekében a tejelő kecskék teljes éves takarmányadagjában lévő szárazanyagnak legalább 75 %-át a földrajzi területen állítják elő. A földrajzi területen nincs elegendő mezőgazdasági erőforrás a kecskeállományok teljes takarmányozásának biztosításához.

Egy tejelő kecske teljes éves takarmányadagja legalább 660 kg takarmány-szárazanyagból áll, amelyet az állat lelegelhet, megkaphat zölden, széna formájában, dehidratált formában (kizárólag a lucerna esetében, amelyből évente legfeljebb 132 kg szárazanyag adható) vagy bálázott fű formájában, amely tejelő kecskénként naponta legfeljebb 1 kg szárazanyagot jelenthet, feltéve, hogy az legalább 60 % szárazanyagot tartalmaz és a takarmánytermő területek első kaszálásából származik. Az engedélyezett takarmányokat pozitív lista határozza meg.

A tejelő kecskék takarmányozása során a fű- vagy kukoricaszilázs használata tilos.

A kiegészítő takarmányok a tejelő kecskék takarmányozásának legfeljebb 40 %-át tehetik ki, ami tejelő kecskénként évente legfeljebb 440 kg szárazanyagot jelent.

A földrajzi területen előállított kiegészítő takarmányok egy tejelő kecske éves takarmányadagjának legalább 15 %-át teszik ki, ami legalább 165 kg szárazanyagot jelent.

Az engedélyezett kiegészítő takarmányokat pozitív lista sorolja fel.

A tejelő kecskék takarmányozása során kizárólag a géntechnológiával nem módosított termékekből származó növények, melléktermékek és kiegészítő takarmányok használata engedélyezett. A „Pouligny-Saint-Pierre” oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott sajt előállítása céljából feldolgozandó tejet termelő gazdaság területén géntechnológiával módosított növénykultúrák telepítése tilos.

3.4. Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

A tejtermelést, a sajtkészítést és a sajtérlelést a 4. pontban meghatározott földrajzi területen végzik.

3.5. A bejegyzett elnevezést viselő termék szeletelésére, aprítására, csomagolására stb. vonatkozó egyedi szabályok

–

3.6. A bejegyzett elnevezést viselő termék címkézésére vonatkozó egyedi szabályok

A sajtok címkéin – a címkén szereplő legnagyobb karakterek méretének legalább kétharmadával megegyező nagyságú, vastagon szedett karakterekkel – fel kell tüntetni a „Pouligny-Saint-Pierre” eredetmegjelölés nevét. Ezenkívül a 2. pontban meghatározott kis méretű sajtok esetében a címkén az eredetmegjelölés neve mellett feltüntethető a „petit” (kis méretű) szó.

A valamennyi sajtra vonatkozó, jogszabályban foglalt feliratokon és a fent említett kifejezésen túlmenően az eredetmegjelölés mellett a címkén, a reklámanyagokban, a számlákon vagy a kereskedelmi dokumentumokban bármely egyéb, minőségre utaló jelölés vagy felirat nem tüntethető fel, kivéve egyes márkaneveket vagy védjegyeket.

Az Európai Unió „AOP” (OEM) logójának feltüntetése kötelező.

4. A földrajzi terület tömör meghatározása

A tejtermelést, a sajtkészítést és sajtérlelést Indre megye (36) következő településeiből álló földrajzi területen kell elvégezni:

Azay-le-Ferron, Le Blanc, Ciron, Concremiers, Douadic, Fontgombault, Ingrandes, Lingé, Lurais, Lureuil, Martizay, Mauvières, Mérigny, Néons-sur-Creuse, Pouligny-Saint-Pierre, Preuilly-la-Ville, Rosnay, Ruffec, Saint-Aigny, Saint-Hilaire-sur-Benaize, Sauzelles, Tournon-Saint-Martin.

5. Kapcsolat a földrajzi területtel

A „Pouligny-Saint-Pierre” nyers kecsketejből készült, piramis formájú, elefántcsontfehér vagy kékes színű, barázdált kéreggel rendelkező sajt, amelyet starterkultúrával vagy korábbi altatásból származó tejsavóval történő beoltással létrejött tejsavas alvadék lassú alvasztásával állítanak elő. Omlós és krémes állagú tésztája, valamint a dominánsan erjesztőbaktériumos aromajegyei egyrészt a földrajzi területről származó különleges takarmányok bevitelét előnyben részesítő állomány-takarmányozási szabályokhoz, másrészt a sajtkészítők és a sajtérlelők sajátos szaktudásához kapcsolódnak.

Az Indre megye nyugati részén, Pouligny-Saint-Pierre község környékén elterülő földrajzi terület teljes egészében a „Parc naturel Régional de la Brenne” regionális natúrpark része. Ez egy kifejezetten egyedi jelleget mutató térség, amely a júra korból származó agyagos-meszes fennsíkokból áll, északi határvonalát Brenne vidékének nedves területei, délnyugati határvonalát pedig a Creuse völgye képezi. Mikroklímája melegebb és szárazabb, mint a környező területeké.

Ezek a különleges éghajlati és geológiai adottságok elősegítették a cseresznyefákból, rekettyésekből, illatos növényfajokból, bozótosokból és tölgyfákból, baltacimból és lucernából álló változatos növényzet megtelepedését.

Brenne vidékének iszapos-homokos talajain természetes legelők találhatók, amelyeken későn nő ki a fű, míg a Creuse völgyének nyáron kiszáradó homokos talajai alkalmasabbak a pázsitfűféléken és hüvelyeseken alapuló legelőgazdálkodásra.

A természeti tényezők összessége miatt a térség lakói egykor az egyszerű és igénytelen kecske („a szegény ember tehene”) tartására szakosodtak.

Mivel a kecsketejtermelő gazdaságok eredetileg nagyon kicsik voltak, akkoriban a háztáji termelők saját fogyasztásra készítettek valamennyi sajtot. A begyűjtéssel és érleléssel foglalkozó üzemek fokozatosan kezdték el a sajtbegyűjtést azzal a céllal, hogy a sajtokat megszárítsák és ellássák Párizs, Limoges, Châteauroux, Blois és Lyon különböző piacait.

A termelés szerkezete ezután alakult ki: az állattartó gazdaságok nagyobbak lettek, és a nyers tejből, valamint a dominánsan tejsavas jellegű alvadékból előállított sajtok begyűjtése a sajtérlelők köré szerveződött. A „Pouligny-Saint-Pierre” volt a Franciaországban elsőként – 1972-ben – elismert ellenőrzött eredetmegjelölés.

A kecsketenyésztők még jelenleg is maximálisan hasznosítják a meglehetősen rossz mezőgazdasági hasznosíthatóságú terület erőforrásait a kecskeállományok etetéséhez. A rendelkezésre álló változatos természeti erőforrásokat ötvöző takarmányozási rendszert vezettek be (takarmánytermesztés, legeltetés, takarmányfű, gabonafélék és hüvelyesek termesztése), amely az aktuális állattartási gyakorlatok mellett lehetővé teszik a feldolgozott tej minőségének (a tej zsírtartalmának, fehérjetartalmának és természetes baktériumflórájának) jobb szabályozását.

A sajtkészítők a feldolgozott tej minőségének hasznosítása céljából különleges sajtkészítési szaktudást alkalmaznak, többek között a helyi mikroflóra megőrzésével. A sajtérlelők szaktudása lehetővé teszi, hogy a hőmérsékletre, a páratartalomra és az időtartamra vonatkozó, jól meghatározott feltételek mellett szabályozzák a kéregflóra kialakulását.

Mindezek az emberi tényezők máig megmaradtak a földrajzi területen.

Ami a „Pouligny-Saint-Pierre” sajátosságait illeti, nyers teljes kecsketejből készült, szabályos élű, magas, négyzet alapú csonka piramis formájú sajt. Kérge barázdált, elefántcsontfehér színű, márványos jellegű, de enyhén kékes is lehet. Íze kiegyensúlyozott, nem túlzottan sós és nem is túlzottan savanyú. Állaga krémes és omlós. Aromajegyeiben domináns a tejsavas és erjesztőbaktériumos jelleg, emellett kecskére, gombára és mogyoróra emlékeztető jegyekkel rendelkezik.

A termék sajátosságai, valamint a földrajzi terület természeti és emberi tényezői közötti kapcsolat először is az éghajlati és a geológiai adottságokon alapul, amelyek miatt Brenne vidékének ezen a részén nyáron kiszáradó mezőgazdasági földterületek találhatók, ahol a legjobb hasznosítási mód régóta és jelenleg is a takarmánytermesztés, amely még napjainkban is a „Pouligny-Saint-Pierre” jellemzőihez hozzájáruló tejet adó kecskék változatos takarmányozásának alapja. A földrajzi területen található különböző talajfajták legjobb hasznosítása révén Brenne állattartói minőségi kecsketejet tudtak előállítani az eredetileg családi fogyasztásra szánt sajt készítéséhez.

Továbbá az eredetileg a háztáji gazdaságban végzett sajtkészítés korlátai miatt döntöttek a nyers teljes tej felhasználása és a tejsavas technológia alkalmazása mellett.

A termelők ezenkívül egy különleges sajtkészítő formát alakítottak ki, amelynek piramis alakját eredetileg a Pouligny-Saint-Pierre-i templom harangjának alakja ihlethette. A hegyes piramis alakú forma használata adja a sajt eredeti formáját, ami a sajt vizuális megjelenésének fontos eleme, és alapvető szerepet játszik a sajt állagának kiakulásában. A tejsavas alvadék hagyományos formában történő formázása, valamint az eredetileg a háztáji termelők által kialakított és napjainkban minden termelő által ismert hagyományos szaktudásból fakadó jelenlegi sajtkészítési technikák (starterkultúrával vagy korábbi altatásból származó tejsavóval történő beoltás, kis űrtartalmú merőkanál, spontán és lassú lecsepegés, száraz sóval meghintés) lehetővé teszik a megfelelő struktúrájú és jól lecsepegtetett alvadék előállítását, amely jellegzetesen omlós és krémes állagot kölcsönöz a sajtnak. Ez az állag, továbbá a sajt kiegyensúlyozott ízbeli jellemzői, valamint a dominánsan tejsavas és erjesztőbaktériumos aromajegyek és az azokhoz társuló, kecskére, gombára és mogyoróra emlékeztető jegyek a sajtérlelők által legalább 10 napig (a kis méretű „Pouligny-Saint-Pierre” esetében 9 napig) tartó érlelési időszak alatt végzett gondos műveleteknek köszönhetően tárulnak fel, elősegítve az elefántcsontfehér vagy kékes színű, barázdált bevonat kialakulását.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

(e rendelet 6. cikke (1) bekezdésének második albekezdése)

https://extranet.inao.gouv.fr/fichier/CDC-PoulStPierre-050919.pdf

(1) HL L 343., 2012.12.14., 1. o.