Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA az ipari balesetek országhatáron túli hatásairól szóló Helsinki egyezmény szerződő feleinek nyolcadik konferenciáján az I. melléklet módosítására irányuló javaslat kapcsán az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról /* COM/2014/0652 final - 2014/0301 (NLE) */





Indokolás 1. A JAVASLAT HÁTTERE Az Európai Unió és tagállamainak többsége szerződő fele az ipari balesetek országhatáron túli hatásairól szóló ENSZ–EGB-egyezménynek.[1] Az egyezmény a veszélyes tevékenység helyszínén bekövetkező, potenciálisan határokon átnyúló hatásokkal járó ipari balesetekhez kapcsolódó megelőző, készenléti és válaszintézkedésekkel foglalkozik. A Seveso II. irányelv[2] az a jogi eszköz, amellyel az Európai Unió eleget tesz az egyezmény értelmében rá háruló kötelezettségeknek. Az egyezmény I. melléklete és a Seveso II. irányelv I. melléklete a veszélyes tevékenységek meghatározása céljából veszélyesanyag-kategóriákat állít fel és konkrét veszélyes anyagokat nevez meg. 2015 júniusában a Seveso II. irányelvet felváltja a Seveso III. irányelv[3], amely többek között az I. mellékletet is módosítja. 2. AZ ÉRDEKELTEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI Az ipari balesetek országhatáron túli hatásairól szóló ENSZ–EGB-egyezmény szerződő feleinek 2012-ben tartott 7. konferenciája megbízta az egyezmény továbbfejlesztésével foglalkozó munkacsoportot az I. melléklet felülvizsgált változatának összeállításával, hogy az összhangba kerüljön az ENSZ vegyi anyagok osztályozásának és címkézésének globálisan harmonizált rendszerével (GHS), valamint továbbra is összhangban álljon a megfelelő uniós joggal, vagyis a Seveso III. irányelvvel. A munkacsoport elkészítette az egyezmény I. mellékletének módosítására irányuló javaslatot. A munkacsoport megbeszélésein az uniós tagállamok szakértői és a Bizottság képviselői is részt vettek. A javaslatot az egyezmény ügyvivői testülete 2014. júliusi ülésén támogatásáról biztosította, így azt várhatóan a részes felek 2014. decemberi konferenciája elé terjesztik elfogadásra. Mivel a javaslat az egyezmény I. mellékletét összhangba hozza a Seveso III. irányelv I. mellékletével, nem jár környezeti vagy társadalmi-gazdasági hatással az EU-ra nézve. 3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI A javasolt szöveg hozzáigazítja az egyezmény I. mellékletét a Seveso III. irányelv I. mellékletéhez. Így teljes összhangban van a hatályos uniós jogszabályokkal, és az EU-nak a jelenlegi I. melléklettel kapcsolatos fenntartásait meg lehet szüntetni a javasolt módosítás részes felek konferenciája általi elfogadása és hatályba lépése esetén. 4. KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSOK A javasolt határozat nincs hatással az EU költségvetésére. A fentiekre való tekintettel indokolt, hogy az ipari balesetek országhatáron túli hatásairól szóló ENSZ–EGB-egyezmény szerződő feleinek nyolcadik konferenciáján az Európai Unió támogassa a felülvizsgált I. mellékletre irányuló javaslat elfogadását. 2014/0301 (NLE) Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA az ipari balesetek országhatáron túli hatásairól szóló Helsinki egyezmény szerződő feleinek nyolcadik konferenciáján az I. melléklet módosítására irányuló javaslat kapcsán az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 218. cikke (9) bekezdésére, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, mivel: (1) Az Európai Unió szerződő fele az ipari balesetek országhatáron túli hatásairól szóló ENSZ–EGB-egyezménynek1 (a továbbiakban: az egyezmény). (2) Az egyezmény I. melléklete a veszélyes tevékenységek meghatározása céljából veszélyesanyag-kategóriákat állít fel és veszélyes anyagokat nevez meg. (3) Az egyezmény 26. cikkének (4) bekezdése értelmében az I. melléklet módosításai a fenntartással nem élő felekre nézve 12 hónappal az után lépnek hatályba, hogy az egyezmény ügyvezető titkára értesítést küld róluk a részes felek konferenciája általi - a jelen lévő és szavazó felek kilenc tizedes többségével történő - elfogadásukat követően, hacsak legalább 16 fél nem emelt kifogást. (4) Az I. melléklet módosítására irányuló javaslatot az egyezmény továbbfejlesztésével foglalkozó bizottság szövegezte meg, az egyezmény ügyvivői testülete támogatta, és azt a felek soron következő, 2014. december 3. és 5. között Genfben megtartandó konferenciája elé terjesztik elfogadásra. (5) Az I. melléklet módosítása teljes összhangba hozza azt az Európai Parlament és a Tanács 2012. július 4-i 2012/18/EU irányelve3 I. mellékletével. (6) Ezért az I. melléklet módosítását el kell fogadni. (7) Az egyezmény I. melléklete első módosításának elfogadásakor az Európai Unió által jelzett fenntartás az I. melléklet és a hatályos uniós jog közötti eltéréseken alapult, amelyek az I. melléklet módosításával megszűnnek. A fenntartást ezért vissza kell vonni, amint az egyezmény I. mellékletének módosítása hatályba lép. ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT: 1. cikk Az egyezmény szerződő feleinek nyolcadik konferenciáján az Európai Unió által képviselendő álláspont az I. melléklet e határozat mellékletében szereplő módosítására irányuló javaslat támogatása. 2. cikk A Tanács elnöke felhatalmazást kap arra, hogy kijelölje a 98/685/EK tanácsi határozat I. mellékletében szereplő még fennálló fenntartások visszavonására jogosult személy(eke)t, amint az egyezmény I. mellékletének 1. cikkben említett módosítása az egyezmény 26. cikkének (4) bekezdésével összhangban hatályba lép. Kelt Brüsszelben, -án/-én. a Tanács részéről az elnök [1] A Tanács határozata az ipari balesetek országhatáron túli hatásairól szóló egyezmény megkötéséről (HL L 326., 1998.12.3., 5. o.). [2] A Tanács 96/82/EK irányelve a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek veszélyeinek ellenőrzéséről (HL L 10. 1997.1.14., 13. o.). [3] Az Európai Parlament és a Tanács 2012. július 4-i 2012/18/EU irányelve a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek veszélyének kezeléséről, valamint a 96/82/EK tanácsi irányelv módosításáról és későbbi hatályon kívül helyezéséről (HL L 197., 2012.7.24., 1. o.). MELLÉKLET Csatolmány a következőhöz: Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA az ipari balesetek országhatáron túli hatásairól szóló Helsinki egyezmény szerződő feleinek nyolcadik konferenciáján az I. melléklet módosítására irányuló javaslat kapcsán az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról Javaslat az ipari balesetek országhatáron túli hatásairól szóló ENSZ–EGB-egyezmény I. mellékletének módosítására Készítette az Egyezmény továbbfejlesztésével foglalkozó munkacsoport A Felek konferenciája, felismerve, hogy az egyezmény I. mellékletében szereplő anyagok és készítmények kategóriáinak és a megnevezett anyagoknak, valamint az anyagok küszöbértékeinek naprakésszé tétele szükséges annak érdekében, hogy az ENSZ vegyi anyagok osztályozásának és címkézésének globálisan harmonizált rendszere (ST/SG/AC.10/30/Rev.4) kritériumai érvényesüljenek, továbbá hogy fennmaradjon a megfelelő uniós joggal való összhang, szem előtt tartva azt a határozatot, hogy az I. mellékletben említett veszélyes anyagokat és azok mennyiségeit felül kell vizsgálni, valamint az egyezmény továbbfejlesztésével foglalkozó munkacsoport létrehozásáról szóló 2004/4. számú határozatot, figyelembe véve az I. melléklet módosítására irányuló, a munkacsoport által egy alapos felülvizsgálat alapján készített javaslatot (lásd például a következő két ülés jegyzőkönyvét: 2013. szeptember 3–4-i WGD3. és 2014. április 28–28-i WGD4.), amelyet az egyezmény ügyvivői testülete támogat, módosítja az egyezmény I. mellékletét (Veszélyes anyagok a veszélyes tevékenységek meghatározásának céljára) az alábbiaknak megfelelően. Az egyezmény I. mellékletének módosítására irányuló javaslatok Veszélyes anyagok a veszélyes tevékenységek meghatározásának céljára1 Amennyiben egy a II. részben megnevezett anyag vagy keverék az I. részben szereplő egy vagy több kategóriába is sorolható, a II. részben megadott küszöbértéket kell használni. A veszélyes tevékenységek meghatározásának céljára a felek figyelembe veszik a veszélyes tevékenység során jelen lévő illetve egy veszélyes tevékenység során egy folyamat – ideértve a tárolást is – feletti irányítás elvesztése esetén várhatóan keletkező veszélyes anyagok ismert vagy feltételezett veszélyes tulajdonságait és/vagy mennyiségeit. 1. I. rész A II. részben meg nem nevezett anyagok és keverékek kategóriái Az ENSZ vegyi anyagok osztályozásának és címkézésének globálisan harmonizált rendszere (GHS) szerinti kategória || Küszöbérték (tonna) || 1. Akut toxikus, 1. kategória, minden expozíciós útvonal2 || 20 2. Akut toxikus: 2. kategória, minden expozíciós útvonal3 3. kategória, belélegzéses expozíció4 || 200 3. Célszervi toxicitás (STOT) — egyszeri expozíció (SE) STOT, 1. kategória5 || 200 4. Robbanóanyagok — instabil robbanóanyagok, vagy a GHS kritériumai 2.1.2. fejezetének 1.1., 1.2., 1.3., 1.5. vagy 1.6. alosztályába tartozó, illetve a veszélyes áruk szállítására vonatkozó ENSZ-ajánlások: Vizsgálatok és kritériumok I. részének 2. vizsgálatsorozata alapján robbanási tulajdonságokkal rendelkező anyagok, keverékek vagy árucikkek, amelyek nem tartoznak a szerves peroxidok és az önreaktív anyagok és keverékek veszélyességi osztályába6, 7 || 50 5. Olyan robbanóanyagok, ahol az anyag, keverék vagy árucikk a GHS 2.1.2. fejezetének 1.4. alosztályába tartozik8 || 200 6. Az 1. vagy a 2. kategóriába tartozó tűzveszélyes gázok9 || 50 7. 1. vagy a 2. kategóriába tartozó aeroszolok, amelyek az 1. vagy a 2. kategóriába tartozó tűzveszélyes gázokat vagy az 1. kategóriába tartozó tűzveszélyes folyadékokat tartalmaznak10 || 500 (nettó) 8. 1. vagy a 2. kategóriába tartozó aeroszolok, amelyek az 1. vagy a 2. kategóriába tartozó tűzveszélyes gázokat vagy az 1. kategóriába tartozó tűzveszélyes folyadékokat nem tartalmaznak11 || 50 (nettó) 9. Az 1. kategóriába tartozó oxidáló gázok12 || 200 10. Tűzveszélyes folyadékok: az 1. kategóriába tartozó tűzveszélyes folyadékok, vagy a 2. vagy a 3. kategóriába tartozó tűzveszélyes folyadékok, a forráspontjuk feletti hőmérsékleten tartva 13, vagy egyéb folyadékok, amelyek lobbanáspontja ≤ 60 °C, a forráspontjuk feletti hőmérsékleten tartva 14 || 50 11. Tűzveszélyes folyadékok: a 2. vagy a 3. kategóriába tartozó tűzveszélyes folyadékok, ha a sajátos feldolgozási körülmények, mint például a nagy nyomás vagy a magas hőmérséklet ipari baleset veszélyét idézhetik elő 15, vagy egyéb folyadékok, amelyek lobbanáspontja ≤ 60 °C, ha a sajátos feldolgozási körülmények, mint például a nagy nyomás vagy a magas hőmérséklet ipari baleset veszélyét idézhetik elő || 200 12. A 10. és a 11. pontba nem tartozó, a 2. vagy a 3. kategóriába tartozó tűzveszélyes folyadékok || 50 000 13. Önreaktív anyagok és keverékek és szerves peroxidok A vagy B típusú önreaktív anyagok és keverékek, vagy A vagy B típusú szerves peroxidok17 || 50 14. Önreaktív anyagok és keverékek és szerves peroxidok C, D, E vagy F típusú önreaktív anyagok és keverékek, vagy C, D, E vagy F típusú szerves peroxidok18 || 200 15. Az 1. kategóriába tartozó öngyulladó folyadékok és szilárd anyagok || 200 16. Az 1., a 2. vagy a 3. kategóriába tartozó oxidáló folyadékok és szilárd anyagok || 200 17. A vízi környezetre veszélyes az akut 1. vagy a krónikus 1. kategóriában19 || 200 18. A vízi környezetre veszélyes a krónikus 2. kategóriában20 || 500 19. A vízzel heves reakcióba lépő anyagok és keverékek, például acetil-klorid, titán-tetraklorid || 500 20. Az 1. kategóriába tartozó, vízzel érintkezve tűzveszélyes gázokat kibocsátó anyagok és keverékek 21 || 500 21. Vízzel érintkezve mérgező gázokat felszabadító anyagok és keverékek (vízzel vagy nedves levegővel érintkezve az 1., a 2. vagy a 3. kategóriába sorolható akut toxikus gázokat fejlesztő anyagok és keverékek, például alumínium-foszfid, foszfor-pentaszulfid) || 200 2. II. rész Megnevezett anyagok Anyag || Küszöbérték (tonna) || 1a. ammónium-nitrát22 || 10 000 1b. ammónium-nitrát23 || 5 000 1c. ammónium-nitrát24 || 2 500 1d. ammónium-nitrát25 || 50 2a. kálium-nitrát26 || 10 000 2b. kálium-nitrát27 || 5 000 3. arzén-pentoxid, arzén(V)-sav és/vagy sói || 2 4. arzén-trioxid, arzén(III)-sav és/vagy sói || 0,1 5. bróm || 100 6. klór || 25 7. nikkelvegyületek belélegezhető por formájában: nikkel-monoxid, nikkel-dioxid, nikkel-szulfid, trinikkel-diszulfid, dinikkel-trioxid || 1 8. etilén-imin || 20 9. fluor || 20 10. formaldehid (koncentráció ≥ 90 %) || 50 11. hidrogén || 50 12. hidrogén-klorid (cseppfolyósított gáz) || 250 13. ólom-alkilok || 50 14. az 1. vagy 2. kategóriába tartozó cseppfolyósított tűzveszélyes gázok (köztük az LPG) és a földgáz28 || 200 15. acetilén || 50 16. etilén-oxid || 50 17. propilén-oxid || 50 18. metanol || 5 000 19. 4,4′-metilén-bisz (2-klór-anilin) és/vagy sói, por formájában || 0,01 20. metil-izocianát || 0,15 21. oxigén || 2 000 22. toluol-diizocianát (2,4-toluol-diizocianát és 2,6-toluol-diizocianát) || 100 23. karbonil-diklorid (foszgén) || 0,75 24. arzin (arzén-hidrogén) || 1 25. Foszfin (foszfor-hidrogén) || 1 26. kén-diklorid || 1 27. kén-trioxid || 75 28. poliklór-dibenzo-furánok és poliklór-dibenzo-dioxinok (köztük a tetraklór-dibenzo-dioxin (TCDD)), TCDD-egyenértékben számítva29 || 0,001 29. a következő rákkeltő anyagok vagy a következő rákkeltő anyagokat 5 tömegszázalék feletti koncentrációban tartalmazó keverékek: 4-amino-bifenil és/vagy sói, benzotriklorid, benzidin és/vagy sói, bisz (klór-metil) éter, klór-metil-metil-éter, 1,2-dibróm-etán, dietil-szulfát, dimetil-szulfát, dimetil-karbamoil-klorid, 1,2-dibróm-3-klór-propán, 1,2-dimetilhidrazin, dimetilnitrózamin, hexametilfoszfor-triamid, hidrazin, 2- naftil-amin és/vagy sói, 4-nitrodifenil és 1,3-propánszulton || 2 30. petróleumtermékek és alternatív üzemanyagok: a) benzinek és nafták; b) kerozinok (ideértve a sugárhajtómű-üzemanyagokat is); c) gázolajok (ideértve a dízelüzemanyagokat, a háztartási tüzelőolajokat és a gázolajkeverékeket is); d) nehéz fűtőolajok; e) alternatív tüzelőanyagok, amelyek az a)–d) pontban említett termékekkel megegyező célokat szolgálnak, valamint gyúlékonyságuk és környezeti veszélyeik tekintetében hasonló tulajdonságokkal bírnak || 25 000 31. vízmentes ammónia || 200 32. bór-trifluorid || 20 33. hidrogén-szulfid || 20 34. piperidin || 200 35. bisz(2-dimetil-amino-etil) (metil)amin || 200 36. 3-(2-etilhexiloxi)propil-amin || 200 37. nátrium-hipoklorit vízi akut 1. kategóriába [H400] sorolt keverékei, amelyek <5 % aktív klórt tartalmaznak, és amelyeket az I. melléklet 1. részében egyik veszélykategóriába sem sorolták be30 || 500 38. propil-amin31 || 2 000 39. terciel-butil-akrilát31 || 500 40. 2-metil-3-butén-nitril31 || 2 000 41. tetrahidro-3,5-dimetil-1,3,5, -tiadiazin-2-tion (dazomet)31 || 200 42. metil-akrilát31 || 2 000 43. metil-piridin31 || 2 000 44. 1-bróm-3-klór-propán31 || 2 000 Megjegyzések: 1 Az ENSZ vegyi anyagok osztályozásának és címkézésének globálisan harmonizált rendszere (ST/SG/AC.10/30/Rev.4). szerinti kritériumok. A feleknek az anyagoknak vagy keverékeknek e melléklet I. része céljára való osztályozásakor ezeket a kritériumokat kell használniuk, hacsak elfogadásra nem kerültek nemzeti jogrendszerükben más jogilag kötelező erejű kritériumok. A keverékeket ugyanúgy kell kezelni, mint a tiszta anyagokat, feltéve, hogy koncentrációjuk a GHS-nek megfelelő jellemzőik alapján meghatározott határokon belül marad, hacsak százalékos összetétel vagy más leírás nincs megadva. 2 A GHS 3.1.2. és 3.1.3. fejezetében szereplő kritériumok alapján. 3 A GHS 3.1.2. és 3.1.3. fejezetében szereplő kritériumok alapján. 4 Az orális útvonalon az akut toxikus veszélyességi osztály 3. kategóriájába tartozó anyagok a 2. kategóriába tartozó akut toxikus anyagoknak tekintendők, ha sem az akut belégzéses toxicitási besorolást, sem a bőrön keresztüli akut toxicitási besorolást nem lehet meghatározni, például a belégzéses és bőrön keresztüli toxicitásra vonatkozó meggyőző adatok hiányában. 5 Embereknél jelentős toxicitást mutató anyagok, vagy olyan anyagok, amelyekről kísérleti állatokon végzett vizsgálatokból származó bizonyítékok alapján feltételezhető, hogy embereknél egyetlen expozíciót követően is jelentős toxikus hatást gyakorolnak. A GHS 3. részének 3.8.1. ábrája és 3.8.1. táblázata további felvilágosítással szolgál. 6 Az anyagok és keverékek robbanóképességének vizsgálatára csak akkor van szükség, ha a Vizsgálatok és kritériumok kézikönyve 6. függelékének 3. része szerinti szűrés eredménye alapján az anyag vagy keverék robbanóképes jellemzőkkel rendelkezhet. 7 A Robbanóanyagok veszélyességi osztálya magában foglalja a robbanóeszközöket. Ha az árucikkben lévő robbanóképes anyag vagy keverék mennyisége ismert, akkor ezen egyezmény alkalmazásában a szóban forgó mennyiséget kell figyelembe venni. Ha az árucikkben lévő robbanóképes anyag vagy keverék mennyisége nem ismert, akkor ezen egyezmény alkalmazásában az egész árucikket robbanóképesnek kell tekinteni. 8 Ha az 1.4. alosztályba tartozó robbanóanyagokat kicsomagolnak vagy átcsomagolnak, azokat a 4. kategóriához (Robbanóanyagok) tartozónak kell tekinteni, kivéve ha a veszélyről bizonyítást nyer, hogy a GHS előírásaival összhangban továbbra is megfelel az 1.4. alosztály kritériumainak. 9 A GHS 2.2.2. fejezetében szereplő kritériumok alapján. 10 Az aeroszolok osztályozása a GHS 2.3. fejezetének kritériumai és az ott említett, a veszélyes áruk szállítására vonatkozó ENSZ-ajánlások: Vizsgálatok és kritériumok III. részének 31. szakasza szerint történik. 11 E kategória használata esetén dokumentálni kell, hogy az aeroszoladagoló nem tartalmaz sem az 1. vagy a 2. kategóriába tartozó tűzveszélyes gázt, sem az 1. kategóriába tartozó tűzveszélyes folyadékot. 12 A GHS 2.4.2. fejezetében szereplő kritériumok alapján. 13 A GHS 2.4.2. fejezetében szereplő kritériumok alapján. 14 A 35°C feletti lobbanáspontú folyadékokat nem kell gyúlékonynak tekinteni, ha az ENSZ Vizsgálatok és kritériumok kézikönyve III. részének 32. szakaszában leírt L.2. tartós éghetőségi vizsgálat negatív eredményt adott. Ez azonban nem érvényes szélsőséges körülmények között, például magas hőmérséklet vagy nagy nyomás esetén, ezért kell az ilyen folyadékokat ide sorolni. 15 A GHS 2.4.2. fejezetében szereplő kritériumok alapján. 16 A GHS 2.4.2. fejezetében szereplő kritériumok alapján. 17 A GHS 2.8.2. és 2.15.2.2. fejezetében szereplő kritériumok alapján. 18 A GHS 2.8.2. és 2.15.2.2. fejezetében szereplő kritériumok alapján. 19 A GHS 4.1.2. fejezetében szereplő kritériumok alapján. 20 A GHS 4.1.2. fejezetében szereplő kritériumok alapján. 21 A GHS 2.12.2. fejezetében szereplő kritériumok alapján. 22 Ammónium-nitrát (10 000): önfenntartó lebomlásra képes műtrágyák. Ezt olyan ammónium-nitrát-alapú vegyületekre, összetett műtrágyákra (ammónium-nitrátot foszfátokkal és/vagy kálisókkal együtt tartalmazó vegyületekre, összetett műtrágyákra) kell alkalmazni, amelyek az ENSZ teknővizsgálata alapján (lásd ENSZ Vizsgálatok és kritériumok kézikönyve, III. rész, 38.2. szakasz) képesek önfenntartó lebomlásra, és amelyekben az ammónium-nitrátnak tulajdonítható nitrogéntartalom: a) 15,75–24,5 tömegszázalék között van (a 15,75 tömegszázalék és a 24,5 tömegszázalék ammónium-nitrátnak tulajdonítható nitrogéntartalom 45 és 70% ammónium-nitrátnak felel meg), és vagy legfeljebb 0,4% teljes éghető/szerves anyagot tartalmaz, vagy megfelelő vizsgálat (pl. négy hüvelykes acélcső-vizsgálat) alapján megfelel a detonációállóság követelményeinek; b) legfeljebb 15,75 tömegszázalék, és tetszőleges mennyiségű éghető anyag van jelen. 23 Ammónium-nitrát (5 000): műtrágya minőségben. Ez az ammónium-nitrát-alapú egyszerű és ammónium-nitrát-keverék-alapú összetett műtrágyákra vonatkozik, amelyekben az ammónium-nitrátnak tulajdonítható nitrogéntartalom: a) 24,5 tömegszázaléknál nagyobb, kivéve az ammónium-nitrátot tartalmazó dolomitos, mészköves és/vagy kalcium-karbonátos, legalább 90 %-os tisztaságú, tiszta ammónium-nitrát-alapú műtrágyák keverékeit, b) 15,75 tömegszázaléknál nagyobb az ammónium-nitrát és ammónium-szulfát keverékei esetében, c) 28 tömegszázaléknál nagyobb (a 28 tömegszázalék ammónium-nitrátnak tulajdonítható nitrogéntartalom 80% ammónium-nitrátnak felel meg) a dolomitos, mészköves és/vagy kalcium-karbonátos, legalább 90 %-os tisztaságú, tiszta ammónium-nitrát-alapú műtrágyák keverékei esetében; d) és megfelelő vizsgálat (pl. négy hüvelykes acélcső-vizsgálat) alapján megfelel a detonációállóság követelményeinek. 24 Ammónium-nitrát (2 500): technikai minőségben. Ez a következőkre alkalmazandó: a) ammónium-nitrát és azon ammónium-nitrát-keverékek, amelyekben az ammónium-nitrátnak tulajdonítható nitrogéntartalom: i. 24,5–28 tömegszázalék között van, és amelyek legfeljebb 0,4 % éghető anyagot tartalmaznak, ii. 28 tömegszázaléknál nagyobb, és amelyek legfeljebb 0,2 % éghető anyagot tartalmaznak; b) olyan vizes ammónium-nitrát oldatok, amelyekben az ammónium-nitrát koncentrációja 80 tömegszázaléknál nagyobb. 25 ammónium-nitrát (50): „off-specs” anyagok és megfelelő vizsgálat (pl. négy hüvelykes acélcső-vizsgálat) alapján a detonációállóság követelményeinek meg nem felelő műtrágyák. Ez a következőkre alkalmazandó: a) az előállítási folyamat során visszautasított anyagok, valamint az ammónium-nitrát és az ammónium-nitrát-keverékek, a tiszta ammónium-nitrát-alapú műtrágyák és a 23. és a 24. megjegyzésben említett ammónium-nitrát-alapú vegyületek/összetett műtrágyák, amelyeket újramunkálásra, újrafeldolgozásra vagy biztonságos felhasználás érdekében történő kezelésre a végfelhasználótól visszavisznek vagy visszavittek a gyártóhoz, az ideiglenes tárolóhoz vagy az újrafeldolgozó üzemhez, mert már nem felelnek meg a 23. és 24. megjegyzés előírásainak; b) A 22. megjegyzés a) pontjában és a 23. megjegyzésben említett olyan műtrágyák, amelyek megfelelő vizsgálat (pl. négy hüvelykes acélcső-vizsgálat) alapján a detonációállóság követelményeinek nem felelnek meg. 26 Kálium-nitrát (10 000): összetett kálium-nitrát-alapú (darabos vagy granulált) műtrágyák, amelyek a tiszta kálium-nitráttal megegyező tulajdonságokkal rendelkeznek. 27 Kálium-nitrát (5 000): összetett kálium-nitrát-alapú (kristályos) műtrágyák, amelyek a tiszta kálium-nitrát veszélyes tulajdonságaival rendelkeznek. 28 Feljavított biogáz: az egyezmény végrehajtása keretében a feljavított biogáz az I. melléklet 2. részének 14. kategóriájába sorolható, amennyiben a feljavított biogázra alkalmazandó, a földgázzal a metántartalom tekintetében is egyenértékű minőséget biztosító szabványokkal összhangban dolgozták fel, és legfeljebb 1 % oxigént tartalmaz. 29 Poliklór-dibenzo-furánok és poliklór-dibenzo-dioxinok. Mennyiségüket a WHO (Egészségügyi Világszervezet) által 2005-ben felülvizsgált, emberek és emlősök esetében használatos alábbi toxikus egyenértékűségi tényezők (TEF) használatával kell kiszámítani: WHO 2005 TEF || || || 2,3,7,8-TCDD || 1 || 2,3,7,8-TCDF || 0 1,2,3,7,8-PeCDD || 1 || 2,3,4,7,8-PeCDF || 0 || || 1,2,3,7,8-PeCDF || 0 || || 1,2,3,6,7,8-HxCDF || 0 1,2,3,4,6,7,8-HpCDD || 0 || 2,3,4,6,7,8-HxCDF || 0 OCDD || 0 || 1,2,3,4,6,7,8-HpCDF || 0 || || 1,2,3,4,7,8,9-HpCDF || 0 || || OCDF || 0 Rövidítések: Hx = hexa, Hp = hepta, O = okta, P = penta, T = tetra. Hivatkozás: Van den Berg et al., The 2005 World Health Organization Re-evaluation of Human and Mammalian Toxic Equivalency Factors for Dioxins and Dioxin-like Compounds, Toxicological Sciences, vol. 93, No. 2, pp. 223–241 (2006). 30 Amennyiben a keverék a nátrium-hipoklorit nélkül nem tartozna a vízi akut 1. kategóriába. 31 Amennyiben e veszélyes anyag a tűzveszélyes folyadékok 10. vagy 11. kategóriájába tartozik, az egyezmény alkalmazásában a legalacsonyabb küszöbmennyiségeket kell figyelembe venni.