EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2016.4.25. JOIN(2016) 10 final KÖZÖS JELENTÉS AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK

HONGKONG KÜLÖNLEGES KÖZIGAZGATÁSI TERÜLET: 2015-ÖS ÉVES JELENTÉS



KÖZÖS JELENTÉS AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK Hongkong Különleges Közigazgatási Terület: 2015-ös éves jelentés Összefoglaló Azóta, hogy Hongkong 1997-ben visszakerült a Kínai Népköztársasághoz (a továbbiakban: KNK), az Európai Unió (EU) és tagállamai szorosan nyomon követik a Hongkong Különleges Közigazgatási Területen (a továbbiakban: Hongkong KKT) az „egy ország – két rendszer” elv keretében végbemenő politikai és gazdasági fejleményeket. A hongkongi fejleményekről szóló ezen éves jelentés az Európai Parlamentnek tett 1997-es vállalásnak megfelelően készült. A 2015-ös év eseményeire vonatkozó jelentés a 18. ilyen jelentés. Az EU tiszteletben tartja az „egy Kína” elvet hirdető politikát, támogatja az „egy ország – két rendszer” elvet és annak végrehajtását. A 2015-ös év politikailag kihívást jelentett Hongkong KKT és az „egy ország – két rendszer” elv érvényesülése számára. A Törvényhozó Tanács június 18-án leszavazta a kormányzó 2017-től való megválasztásához az általános választójog bevezetésére vonatkozó kormányjavaslatot. A kormányjavaslat leszavazása egy majdnem 18 hónapig tartó választási reformfolyamatot zárt le, melyet kiélezett viták kísértek, majd 2014 végén tömeges tüntetésekre került sor, melyek keretében az Országos Népi Gyűlés Állandó Bizottságának 2014. augusztusi határozatában engedélyezettnél nagyobb fokú demokráciát követeltek a választási rendszerben. Az EU sajnálja, hogy a választási reformfolyamat fő szereplői nem tudtak megegyezésre jutni a reformról. Az EU, mint a Hongkong KKT jövőjében érdekelt fél, és az alaptörvénynek megfelelően, arra ösztönzi Hongkong KKT-t és a központi kormányhatóságokat, hogy konstruktív párbeszéd keretében indítsák újra a választási reformot és jussanak megállapodásra egy demokratikus, tisztességes, nyílt és átlátható választási rendszerről. Az általános választójog a közvélemény nagyobb támogatását és több legitimitást biztosítana a hongkongi kormánynak a város gazdasági célkitűzéseinek eléréséhez és az olyan társadalmi kihívások kezeléséhez, mint a hongkongi társadalmat kettéválasztó társadalmi-gazdasági és generációs szakadék. Az „egy ország – két rendszer” elv érvényesülését komolyan megkérdőjelezte öt személy eltűnése 2015 végén: közülük kettő uniós polgár, akik a központi kormányt bíráló anyagokat nyomtató és értékesítő egyik hongkongi kiadóval és könyvesbolttal álltak kapcsolatban. Az eltűnés körülményei gyanúsak voltak: úgy tűnik, hogy a Hongkong KKT területéről eltűnt ötödik személyt elrabolták. Az EU szerint az öt könyvkiadó személy eltűnése Hongkong alaptörvényét és az „egy ország – két rendszer” elvet érintő legnagyobb kihívást jelenti azóta, hogy Hongkongot 1997-ben átadták a KNK-nak. Az eset komoly aggályokat vet fel az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartása, valamint a KNK büntetőjogának olyan cselekményekre való alkalmazása tekintetében, amelyek a hongkongi törvények szerint nem büntetendők. Az esetnek valószínűleg tartós következményei lesznek Hongkong jogállamiságára és nemzetközi üzletközpontként betöltött szerepére. Az EU felszólítja a központi kormányt, hogy teljes mértékben tartsa tiszteletben a Hongkong KKT-ra vonatkozó alkotmányos rendelkezéseket a KNK-n belül és állítsa vissza a hongkongi lakosoknak és a nemzetközi közösségnek az alaptörvénybe és az „egy ország – két rendszer” elvbe vetett bizalmát. 2015 folyamán az „egy ország – két rendszer” elv más szempontjai továbbra is megfelelően érvényesültek Hongkongban. A bíróságok továbbra is igazolták függetlenségüket, és következetesen kitartottak a jogszerű eljárás mellett. A jogállamiság irányadó elv maradt a kormány, a gazdasági szereplők és a lakosság széles köre számára. Továbbra is erőteljesen fellépnek a korrupcióval szemben, amit az előző kormányzó elleni jogszerű eljárás és a jó kormányzás kedvező mutatói is igazolnak. Általában véve tiszteletben tartják a szólásszabadságot és az információszabadságot. Azonban negatív trend figyelhető meg a sajtószabadság és a pluralitás terén, ami a KNK-t érintő bel- és külpolitikai fejleményekről való tudósítások során követett óvatosságnak és az öncenzúrának tudható be. Az öt könyvkiadó személy eltűnése várhatóan fel fogja erősíteni ezt a trendet. A tudományos élet szabadságát továbbra is nagy mértékben tiszteletben tartják, azonban az egyetemek intézményi autonómiáját veszélyezteti, hogy az egyetemi tanácsokba kormányközeli személyeket neveznek ki. A szabad piacgazdasági rendszer továbbra is hatékonyan működött, Hongkong versenyképes nemzetközi üzleti központ maradt, valamint világviszonylatban a szárazföldi Kínával folytatott üzleti élet első számú platformja maradt. A jogállamiság, az átlátható szabályozási keret, a nagyon alacsony szintű korrupció és bűnözési ráta, valamint a hatékony közigazgatás és a független igazságszolgáltatás hozzájárult a kedvező befektetési környezet megőrzéséhez és erősítéséhez, ami Hongkong sikerének kulcsát jelenti. Az olyan elemeknek a fenntartása, mint a szerzői jogról szóló új törvény hatályba léptetése, az adóügyi információk automatikus cseréje és a versenytörvény végrehajtása létfontosságú Hongkong versenyképessége számára. Az éghajlat-politikai intézkedéseket meg kell erősíteni, hogy a COP21 eredményeinek megfelelően megvalósulhassanak a karbonszegény gazdasággal kapcsolatos célok. Politikai fejlemények A Hongkong KKT kormánya által 2014-ben elindított kormányzóválasztási folyamat reformja 2015 június végén zárult le. Ennek során két nyilvános konzultációt tartottak és az Országos Népi Gyűlés Állandó Bizottsága egy kerethatározatot hozott. A reformfolyamatot az Occupy-mozgalom 79 napig tartó komoly utcai tüntetései kísérték. Az Országos Népi Gyűlés Állandó Bizottsága által meghatározott keretnek megfelelően Hongkong KKT kormánya javaslatot nyújtott be a Törvényhozó Tanácsnak egy általános választójogra épülő választási rendszerre, melyben nevezési bizottság által kiválasztott, legfeljebb három jelöltre lehet szavazni. A demokráciapárti csoportok elutasították a javaslatot azzal, hogy „hamis demokráciát” kínál, mivel a túlnyomórészt kormánypárti tagokból álló nevezési bizottság nem tenné lehetővé pándemokrata jelölt indulását. A közvélemény-kutatások eltérő eredményeket mutattak, melyekből nem lehetett határozott támogatottságra következtetni a megkérdezettek körében. A kormány arra irányuló kísérletei, hogy összegyűjtse a Törvényhozó Tanács demokráciapárti tagjai köréből a javaslat támogatásához szükséges szavazatokat, nem jártak sikerrel. A tumultusokkal kísért június 18-i szavazáson a demokráciapárti tagok blokkoló kisebbsége leszavazta a kormány választásireform-csomagját. Az EU sajnálatát fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy a választási reformfolyamat fő szereplői nem tudtak megegyezésre jutni a kormányzó 2017-től való megválasztási módszerének megreformálásáról. Az EU, mint a Hongkong jövőjében érdekelt fél, és reméli, hogy Hongkong az alaptörvénynek megfelelően képes lesz újraindítani a választási reformot és megállapodásra jut egy demokratikus, tisztességes, nyílt és átlátható választási rendszerről. Az általános választójog a nyilvánosság nagyobb támogatását és több legitimitást biztosítana a hongkongi kormánynak a város gazdasági céljainak elérése és az olyan társadalmi kihívások kezelése érdekében tett erőfeszítéseihez, mint a hongkongi társadalmat kettéválasztó társadalmi-gazdasági és generációs szakadék. A Hongkongban uralkodó politikai légkör továbbra is megosztott a kormánypárti és a demokráciapárti tábor között. A végrehajtó hatalom és a törvényhozás közötti kapcsolatok továbbra is feszültek voltak 2015-ben, amikor az ellenzéki törvényhozók az együttműködést elutasító kampányt folytattak és obstrukciós taktikát alkalmaztak a kormányzati kezdeményezések késleltetésére. Az új Innovációs Hivatal felállításának engedélyezése három évig tartott, a szerzői jogról szóló törvény módosítástervezetének elfogadását 2016-ra halasztották, majd elbukott. Az obstrukció komolyan akadályozta a Törvényhozó Tanácsot a hatékony döntéshozatalban és általában véve Hongkong kormányát. E probléma megoldása érdekében helyénvaló lenne felülvizsgálni a Törvényhozó Tanács eljárási szabályzatát. A novemberi kerületi tanácsi választások eredményei alapján nem figyelhető meg jelentős változás a választók preferenciáiban. A választásokon ugyanakkor megjelent néhány új politikai csoportosulás és a választók láthatóan az új és fiatal jelölteket részesítették előnyben a régi keletű jelöltekkel szemben. Az egyik új párt, az Újdemokraták, a 16 képviselői helyből 15-öt szerzett meg. A választók részvételi aránya 47%-os rekordot ért el. A kerületi tanácsi választások szakszerűen és tisztességesen zajlottak le. Mindkét oldal megvádolta egymást szavazatvásárlással, azonban a választási ügyek bizottsága szerint ezek a vádak alaptalanok voltak. A Hongkong és a szárazföldi Kína közötti kapcsolatok

Az Occupy-mozgalom és a választási reform elbukása miatt a Hongkong és a szárazföldi Kína közötti kapcsolatok nehéz szakaszban vannak. Hongkong lakosságának jelentős része számára komoly aggodalmat jelent, hogy fokozatosan gyengül Hongkong Kínai Népköztársaságon belül élvezett „nagyfokú autonómiája”, és hogy egyre kevésbé tartják tiszteletben Hongkong értékeit és életmódját az „egy ország-két rendszer” elv keretében. Kína új nemzetbiztonsági törvényének július 1-jei elfogadása aggályokat keltett, mivel a törvényben kifejezetten említik Hongkongot. Ez növeli annak veszélyét, hogy a törvény alkalmazható hongkongi lakosok hongkongi területen végrehajtott olyan cselekményeire, amelyek a hongkongi törvények alapján nem volnának büntetendők. Az „egy ország – két rendszer” elv érvényesülését komolyan megkérdőjelezte öt személy eltűnése 2015 végén: közülük kettő uniós polgár, akik a központi kormányt bíráló kiadványokat nyomtató és értékesítő egyik hongkongi kiadóval és könyvesbolttal álltak kapcsolatban. Míg közülük négyet legutóbb a szárazföldi Kínában, vagy egy esetben Thaiföldön láttak, az ötödik személy eltűnt Hongkong területéről és úgy tűnik, hogy elrabolták. Mindegyikük később feltűnt a szárazföldi Kínában és kijelentették, hogy önkéntesen részt vettek egy hivatalos vizsgálatban. Annak ellenére, hogy a Hongkong KKT magas rangú tisztviselői, valamint az EU és a nemzetközi közösség más tagjai ismételten információkat és magyarázatokat kértek a KNK hatóságaitól, azok nem szolgáltak semmilyen hihető magyarázattal. Az eset az emberi jogok és az alapszabadságok súlyos megsértését jelenti és a jogállamisággal kapcsolatos komoly aggályokat vet fel az „egy ország – két rendszer” elv keretében, valamint a KNK törvényeinek kínai hatóságok általi, hongkongi lakosok által Hongkong területén végrehajtott cselekményekre való alkalmazásával kapcsolatban. Az EU felszólítja a központi kormányt, hogy teljes mértékben tartsa tiszteletben Hongkong KKT-ra vonatkozó alkotmányos rendelkezéseket a KNK-n belül és állítsa vissza a hongkongi lakosoknak és a nemzetközi közösségnek az alaptörvénybe és az „egy ország – két rendszer” elvbe vetett bizalmát. A Hongkong és a szárazföldi Kína közötti feszültségek társadalmi szinten is megjelentek. Tüntetésekre és erőszakos megnyilvánulásokra került sor a párhuzamos kereskedőkkel és a kínai látogatókkal szemben Hongkong északi, Kínával határos részén, ahol a párhuzamos kereskedelem hiányt okoz az alapvető cikkekkel való ellátottságban és terheli a közösségi infrastruktúrát és közlekedést. „Helyi” csoportok olyan politikai és gazdasági megoldásokat követeltek, amelyek jobban összpontosítanak Hongkong helyi érdekeire az üzleti érdekekkel szemben. Jogállamiság és a bíróságok Eltekintve az öt eltűnt kiadó személy esetével kapcsolatos aggályoktól, 2015-ben tiszteletben tartották a jogállamiságot és a bíróság megőrizte magasszintű standardjait. A Világgazdasági Fórum által összeállított, 2015–2016-ra szóló globális versenyképességi index szerint Hongkong a bíróságok függetlensége terén világviszonylatban a 4. helyet foglalja el, az elérhető 7 pontból 6,3 pontot ért el. A Világbank globális kormányzati mutatói szerint Hongkong 2014-ben 93,8%-ot ért el a „jogállamiság” tekintetében. Hongkong 2003 óta a vizsgált országok felső 10%-ába tartozik. A 2014-es Occupy-mozgalom tüntetéseit követően letartóztatott néhány tüntetőt bíróság elé állították és elítélték. A mozgalom azon vezetőit, akiket letartóztattak, vád alá helyezték, majd óvadék ellenében szabadlábra helyezték. Hét rendőrt vádoltak meg egy tüntető bántalmazásával, a vizsgálat folyamatban van. Magát a sértett tüntetőt rendőr elleni erőszakkal és engedetlenséggel vádolták meg, amivel az ügyész határozott pártatlanságát bizonyította. Bizonyos körök bírálták a bírósági eljárások lassúságát. Ezért döntő fontosságú, hogy az Occupy-mozgalommal kapcsolatos bírósági eljárások során a továbbiakban is tiszteletben tartsák a jogállamiságot és jogszerű eljáráshoz való jogot. A bíróságok folyamatos hatékony működésének biztosítása érdekében meg kell oldani az olyan kérdéseket, mint a bírák felvételének nehézsége, a bíróságok támogató személyzetének hiánya, valamint a költségmentességi ügyekben – különösen büntetőügyekben – az ügyvédeknek fizetett alacsony tiszteletdíj. Az igazságszolgáltatás függetlenségének fenntartása és a jogállamiság maradéktalan tiszteletben tartása létfontosságú Hongkong demokratikus legitimitásának, nemzetközi üzleti központként elért státuszának, valamint nemzetközi választottbírósági és közvetítési központként játszott, egyre hangsúlyosabb szerepének megőrzéséhez. Korrupció-ellenesség A korrupciót féken tartották, a korrupció elleni rendszer erős és ellenálló, annak ellenére, hogy a Korrupció Elleni Független Bizottságnál (a továbbiakban: ICAC) korrupcióval kapcsolatban benyújtott panaszok száma 2015-ben rekordot ért el 2800 panasszal, ami 2014-hez képest 18%-os emelkedés. Ebből a növekedésből nehéz következtetéseket levonni, mivel a növekedés betudható lehet a korrupció elleni tevékenységek növekedésének, de ugyanúgy a társadalmi tudatosság növelésének és a panaszbenyújtási hajlandóságnak is. A korábbi kormányzó, Donald Tsang ellen október 5-én kétrendbeli hivatali kötelességszegés ügyében emeltek vádat, aki Hongkong KKT legmagasabb rangú tisztviselője, aki ellen valaha eljárást folytattak. Ez az ügy próbára teszi az ICAC-t és a bíróságot a tekintetben, hogy képesek-e független, pártatlan és politikai megfontolásoktól mentes vizsgálatokat és tárgyalásokat lefolytatni a nagy nyilvánosságot kapott korrupciós ügyekben. Vizsgálatot folytattak a kormányzó be nem jelentett pénzügyi érdekeivel kapcsolatos állítások tárgyában. Az állítások következtében néhány jogalkotó javaslatot nyújtott be a megvesztegetés megelőzéséről szóló rendelet módosítására, mely kiterjesztené a rendelet hatályát a mindenkori hivatalban levő kormányzóra. A Törvényhozó Tanács azonban leszavazta a javaslatot. Az összefoglaló következtetés azonban az, hogy Hongkongban magas szinten érvényre jutnak az átláthatóságot célzó és a korrupció ellenes intézkedések. A hatóságok, továbbá a politikai és üzleti vezetők elismerik, hogy az átláthatóság csökkenése negatívan érintheti Hongkong nemzetközi üzletközpontként betöltött erős pozícióját, a szárazföldi Kína vállalkozásait illetően is. Esélyegyenlőség, jogok és szabadságok A média és a digitális média továbbra is szabad és a vélemények széles skáláját jeleníti meg. Ennek ellenére egyre inkább az a benyomás – ahogy az a Hongkongi Újságírók Szövetségének (a továbbiakban: HKJA) éves jelentésében is szerepel – hogy mind a nyomtatott, mind az elektronikus média öncenzúrát gyakorol, különösen akkor, amikor a szárazföldi Kínával kapcsolatos ügyekről tudósítanak. A HKJA rámutatott továbbá arra, hogy néhány digitális médiaorgánumot következetesen távol tartanak a kormányzati sajtókonferenciáktól arra hivatkozva, hogy nem rendelkeznek nyomtatott kiadvánnyal. Ehhez hozzáadódik, hogy a kormány egyre inkább afelé tendál, hogy a sajtótájékoztatók helyett egyoldalú kommunikációs formátumokat vet be. A 2014-es trendek alapján a Riporterek Határok Nélkül 2015-ös sajtószabadság-indexében Hongkong kilenc helyet esett vissza a 70. helyre. Ennek okaként az öncenzúrát és a Központi Kormány Összekötő Hivatala által gyakorolt növekvő befolyásgyakorlását említették. A jelentések szerint a szárazföldi Kínával szoros üzleti kapcsolatokat ápoló vállalkozások visszavonták hirdetéseiket azokból a médiaorgánumokból, amelyek kritikát fogalmaztak meg Pekinggel szemben. Azt követően, hogy hangfelvételek szivárogtak ki a Hongkongi Egyetem zárt ajtók mögötti, vitatott kinevezési ügyekben (lásd lent) összehívott üléseiről, a Hongkongi Egyetem bírósági határozat alapján megtiltotta az irányító tanácsában zajló bizalmas vitákról szóló tudósításokat. A határozat aggályokat vetett fel a sajtószabadsággal kapcsolatban, mivel a médiaorgánumok a bírósági határozatra való reagálásként visszavonták a tudósításaikat. 2015 decemberében az Alibaba csoport, Kína e-kereskedelmi óriásvállalata, felvásárolta a South China Morning Post (a továbbiakban: SMCP) angol nyelvű, száz éves múltra visszatekintő napilapot. Az újságírói szövetségek kifejezték azzal kapcsolatos aggályukat, hogy sérülne az SMCP szerkesztői függetlensége, miután a csoport kijelentette, hogy célja a Kínáról szóló pártatlan és „tisztességes” tudósítás. Komoly aggályokat vetett fel a véleménynyilvánítás szabadságának korlátozásával kapcsolatban annak az öt személynek gyanús körülmények közötti eltűnése, akik a szárazföldi Kína hatóságaival szemben kritikus kiadványokat megjelentető hongkongi kiadónak dolgoztak. Néhány könyvesbolt esetében jelentették, hogy polcaikról el kellett távolítaniuk a kritikus kiadványokat. A véleménynyilvánítás szabadsága, a média szabadsága és az információszabadság alkotják Hongkong központi értékeit az „egy ország–két rendszer” elv keretében és meghatározó alkotóelemei Hongkong globális üzletközpontként betöltött erős pozíciójának. Az EU felszólítja az összes érdekeltet, hogy őrizzék meg ezeket az értékeket.

A tudományos élet szabadságát és a felsőoktatási intézmények független irányítását 2015-ben komoly botrány érintette. Ennek kiváltója a Hongkongi Egyetem Irányítótanácsának azon döntése volt, hogy elutasította a kancellárhelyettesi posztra pályázó jelöltet annak ellenzéki csoportokkal fenntartott kapcsolatai miatt. A döntést Hongkong KKT kormánya hallgatólagos utasítására történt politikai beavatkozásnak tekintették, és az elleni tüntetéseket váltott ki, hogy Hongkong KKT kormánya tendenciózusan kormányközeli személyeket nevez ki az egyetemi tanácsokba. Ez a gyakorlat veszélyezteti az egyetemek független irányítását, és hosszú távon károsíthatja a tudományos élet szabadságát Hongkongban. A botrány miatt egyre többen követelték a kormányzó – aki hivatalból az összes hongkongi egyetem kancellárja – eltávolítását. Hongkongnak még mindig nincs megkülönböztetést tiltó átfogó törvénye. Az Esélyegyenlőségi Bizottság (a továbbiakban: EOC) által az említett helyzetnek az orvoslása céljából elindított nyilvános konzultáció keretében 100 000 beadvány érkezett. Az EOC emellett jelentést készít, mely ajánlásokat fogalmaz meg a leszbikus, meleg, biszexuális, transznemű és interszexuális (LMBTI) személyek esélyegyenlőségének jogszabályok és gyakorlati intézkedések révén történő előmozdítására. Jelenleg folyamatban van az azonos neműek házasságáról és a transzneműek házasságáról szóló hongkongi jogszabály felülvizsgálata. Visszatérő a szexuális irányultságon alapuló hátrányos megkülönböztetés. A külföldi háztartási alkalmazottakat, akik száma kb. 300 000, továbbra is hátrányosan érinti, hogy nem élveznek megfelelő munkavédelmet és szociális védelmet. A külföldi háztartási alkalmazottakra vonatkozó meglévő két törvény különösen aggályos rendelkezéseket tartalmaz: az egyik az a követelmény, hogy a háztartási alkalmazottaknak a háztartásban kell lakniuk, a másik a „két hét” szabály, mely szerint a külföldi háztartási alkalmazottaknak a szerződésük lejárta után két héten belül munkát kell találniuk, ellenkező esetben kiutasíthatók. Az ENSZ Kínzás Elleni Bizottsága 2015 decemberében arra sürgette a kormányt, hogy törölje el a „két hét” szabályt és tegye lehetővé a külföldi háztartási alkalmazottaknak, hogy a háztartástól eltérő helyen lakhassanak. A civil társadalmi szervezetek inkluzívabb megoldás követelnek, mely törvényi rendelkezést tartalmazna a napi munkaórákra és/vagy túlórákra vonatkozóan. Hongkong KKT kormánya már bevezetett néhány szabályozást, beleértve a minimálbér bevezetését (melyet 2015-ben megemeltek), bevezette a heti egy pihenőnapot valamint a közvetítési díj maximalizálását, azonban a szabályozások érvényre juttatása továbbra is nyitott kérdés. Az emberkereskedelem továbbra is aggodalomra ad okot, különösen azért, mert nincs egységes jogi és politikai keret. Hongkong KKT kormánya munkacsoportot hozott létre e probléma orvoslására és együttműködik az EU-val és a nemzetközi közösség más tagjaival. Gazdasági fejlemények 2015-ben Hongkong számos globális gazdasági felmérés szerint továbbra is jó eredményeket ért el. Az UNCTAD szerint Hongkong a globális közvetlen külföldi befektetések (FDI) terén a második helyen szerepelt, 2014-ben 103 milliárd USD FDI-beáramlást regisztrált, ami a megelőző évhez képest 39 %-os növekedést jelent. A rangsorban Hongkong csupán a szárazföldi Kína mögött maradt le, viszont megelőzte az USA-t, az Egyesült Királyságot és Szingapúrt. Hongkong a kiáramlások (143 milliárd USD) terén is a második helyen szerepelt, az USA mögötti helyen, de megelőzte a szárazföldi Kínát, Japánt és Németországot. Hongkong 2015-höz hasonlóan megőrizte ötödik helyét a Világbank 2016-os „Doing Business” jelentésében. Hongkong gazdasága visszafogottan, reálértéken 2,4%-kal növekedett 2015-ben. A bővülés elsősorban a lendületes hazai keresletnek tudható be, melyet alátámasztott a teljes foglalkoztatottság és a jövedelem-növekedés. A munkanélküliségi ráta az egész évben 3,3%-os vagy az alatti volt. A fogyasztóiár-infláció 2015-ben 3%-ra állt be. Az áruk és szolgáltatások kivitele terén Hongkong rosszabb eredményt ért el, ami Kína gazdasági növekedésének lelassulására, valamint a néhány fontos exportpiacon, így az EU-ban megfigyelhető visszafogott növekedésre vezethető vissza. A turizmus ágazata vegyes eredményt mutatott. A turistaérkezések számának növekedését mutató trend az év vége felé visszafordult, mivel (a turistaérkezések több mint háromnegyedét adó) kínai látogatók száma 2015-ben 3%-kal esett vissza. Ez volt az első csökkenés 2003 óta, amikor a szárazföldi Kínából érkező látogatók számára megkönnyítették a vízumszabályokat. A visszaesésnek negatív hatásai voltak a kiskereskedelemre. 2015-ben jelentősen csökkent a forgalom az ékszerek, az órák és az értékes ajándékok terén. A turizmus és a kiskereskedelem gyenge teljesítménye mögött az erős hongkongi dollár és a kínai kormány korrupció elleni határozott fellépése is áll. A Kínai Államtanács áprilisban határozatot fogadott el, mely heti egy alkalomra korlátozza a shenzeni lakosság utazásait Hongkongba abból a célból, hogy csökkentse a hongkongi lakosság körében növekvő elégedetlenséget a szárazföldi kínai lakosok gyakori, vásárlási célzattal megvalósuló utazásaival szemben, és hogy akadályokat állítson a határon átlépő párhuzamos kereskedők elé. A pénzügyi szektor – Hongkong legfontosabb gazdasági pillére – folytatta virágzását. 2015-ben Hongkong visszaszerezte vezető szerepét az első nyilvános kibocsátások (IPO) piacán, melyek összege 260 milliárd hongkongi dollárt (a továbbiakban: HKD) tett ki . Az első nyilvános kibocsátások keretében összegyűjtött források több mint 90 %-a szárazföldi vállalkozásoktól, a maradék hongkongi székhelyű vállalkozásoktól származott. Míg a Központi Kormány néhány vitatott intézkedést vezetett be a részvénypiacok volatilitásának stabilizálása céljából a 2015 júniusa utáni hónapokban, addig a hongkongi tőzsde a kínai értékpapírokkal való kereskedés legbiztonságosabb és leghatékonyabb piacának bizonyult. Hongkongnak sikerült továbbá, hogy 2015-ben az RMB-ügyletek (RMB-betétek) legnagyobb offshore központjává váljon. Hongkong szabályozási hatóságai és pénzügyi piaca továbbra is bizakodóak a tekintetben, hogy a város meg tudja védeni előnyét az RMB-ügyletek terén és képes lesz arra, hogy megfeleljen a nemzetközi pénzügyi központokkal folytatott növekvő verseny kihívásainak. Ami a pénzügyi ágazat kormányzását illeti, a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság a Hongkongról szóló első értékelésében kijelentette, hogy a város kockázatalapú tőkére és likviditásfedezetére vonatkozó kerete megfelel a Basel III követelményeknek és Hongkong az értékelés 13 komponenséből 12-őt teljesít. Az egyik komponenssel kapcsolatban, mely a tőkére és a likviditásra vonatkozó adatok bankok általi közzétételére vonatkozik, a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság kijelentette, hogy a Hongkongi Monetáris Hatóság „nagyrészt megfelel”. A bankszektor kockázatainak mérséklése céljából a Hongkongi Monetáris Hatóság február 27-én az ingatlankölcsönöket érintő új felügyeleti intézkedések új körét vezette be. A piac – különösen 2015 végén mutatott – visszafogott reagálása ellenére a kormányzó kijelentette, hogy a kormány továbbra is kitart a 2012 óta a felhevült ingatlanpiac lehűtésére hozott intézkedések mellett és a lakáshiány mérséklése érdekében további építési területeket fog biztosítani. Az azzal kapcsolatos várakozások következtében, hogy az amerikai FED jelentősen megemeli az alapkamatot, 2015 harmadik negyedévében lelassult az ingatlanár-növekedés, az árak az utolsó negyedévben pedig csökkentek. Hongkong továbbra is Kína tőkepiaci reformjának és új szakpolitikai kezdeményezések tesztterepe. Mérföldkövet jelentett az alapok Hongkong és Kína közötti kölcsönös elismerését célzó program. A Hongkongi Értékpapír- és Határidős Ügyletek Bizottsága és a Kínai Értékpapír-szabályozói Bizottság május 22-én megállapodást írt alá az alapok szárazföldi Kína és Hongkong közötti kölcsönös elismerésére vonatkozó szabályozási együttműködésről. A megállapodás értelmében a szabályozás hatályába tartozó szárazföldi kínai és hongkongi alapok egy szigorú ellenőrzési eljárás keretében megjelenhetnek egymás piacain. A program szerint kb. 850 kínai alapot lehetne bevezetni a hongkongi piacra és kb. 100 hongkongi alapot a kínai piacra. Egymás piacain továbbá 300 milliárd RMB-nyi terméket lehetne értékesíteni. Ez a mérföldkő hozzájárult Kína tőkepiacának további megnyitásához és erősítette Hongkong Ázsiában vagyonkezelői központként betöltött szerepét. Rövid késéssel decemberben engedélyezték az első tizenhárom szárazföldi kínai alapból az első két csomag és három hongkongi alap nyilvános jegyzését, öt hónappal a program hivatalos elindítása után. A 2014 novemberében létrehozott Shanghai–Hongkong Stock Connect első üzleti évét a piac szélsőséges volatilitása jellemezte. Ez a kísérleti projekt fontos áttörést jelentett Kína tőkepiacainak megnyitásában és modellként szolgált az értékpapír-piaci kapcsolatok tekintetében Kína és más nemzetközi pénzügyi központok között. Javítja a szárazföldi Kína befektetők nemzetközi piacokra lépését és lehetővé teszi a nemzetközi befektetőknek, hogy Hongkongon keresztül A-részvényeket vásároljanak kínai vállalkozásoktól. A Stock Connect kereskedési volumene az első üzleti évében a vártnál kisebb volt, részben a kínai értékpapírpiac 2015 nyarán mért volatilitása miatt. A Shenzennel létrehozandó hasonló projektet (Shenzen–Hongkong Stock Connect), melyet eredetileg 2015-ben terveztek elindítani, elhalasztották. Hongkong egyfelől élvezi a vezető szerepével járó előnyöket, ugyanakkor ki van téve a kínai tőkepiacok kockázatainak, mind a volatilitás, mind a kormányzás felügyelete szempontjából. A hongkongi hatóságok számára a kihívást az jelenti, hogy kezeljék ezeket a kockázatokat, és ezzel egyidejűleg tőkét kovácsoljanak Hongkong privilegizált helyzetéből. Miközben Kína fokozatosan liberalizálja a tőkepiacait és modernizálja szabályozási keretét, addig Hongkong egyre nagyobb mértékben találja magát szemben a Shanghai és Shenzen piacai felőli növekvő versennyel. A Kínával való gazdasági integráció stratégiai dimenziója 2015-ben egyre fontosabbá vált. Hongkong platformnak tekinti magát, mely segíti Kínát a „go global” stratégiájának végrehajtásában. Ezen kívül aktívan betölti a szerepét az „egy övezet, egy út” (OBOR) nemzeti stratégiában, melyet Xi Jinping kínai elnök ismertetett 2013-ban. Hongkong kormánya a KKT-t pénzügyi és vagyonkezelői központnak látja és a várost az Ázsiai Infrastrukturális Beruházási Bank (a továbbiakban: AIIB) vitarendezési és döntőbírósági központjává kívánja tenni. Hongkong vállalkozási ágazatát arra sürgették, hogy ragadja meg az „OBOR” kezdeményezés adta lehetőséget, mely hosszú távon a várakozások szerint a növekedés kulcsfontosságú motorja lesz. Hongkong kifejezte az arra irányuló szándékát, hogy kellő időben csatlakozni fog az AIIB-hez, nem állami szereplőként. Hongkong Kormánya és a Kínai Kereskedelmi Minisztérium 2015. november 27-én új szolgáltatáskereskedelmi megállapodást írt alá a szorosabb gazdasági partnerségi megállapodás (CEPA) keretében. A megállapodás 2016. június 1-jei hatályba lépésével Kína teljes mértékben vagy részben megnyílik Hongkong szolgáltatási ágazata előtt, a WTO 160 szolgáltatás-kereskedelmi ágazata közül 153-ban. A megállapodás eredményeként a 12. ötéves terv végére megvalósul a szolgáltatáskereskedelem alapvető liberalizációja, Kína 2011-ben tett vállalásának megfelelően. Hongkong továbbá kedvező helyzetben van ahhoz, hogy élvezhesse Kína legkedvezőbb liberalizációs intézkedéseit a megállapodás „legnagyobb kedvezményes elbánás” rendelkezése alapján. A CEPA-keretmegállapodást 2003-ban írták alá, amit 2004 és 2013 között 10 kiegészítés aláírása követett. 2014 decemberében Kuangtungban írták alá a Kuangtung-megállapodást a CEPA keretében a Hongkonggal folytatott szolgáltatás-kereskedelem alapvető liberalizációjáról. Külpolitikai téren a 2014 júliusában elindított Hongkong–ASEAN szabadkereskedelmi megállapodásról szóló tárgyalások 2015-ben az ötödik fordulóba értek. Hongkong a Kínával kötött CEPA-megállapodáson kívül három további szabadkereskedelmi megállapodást írt alá a kereskedelmi partnereivel, nevezetesen Új-Zélanddal, az Európai Szabadkereskedelmi Társulással és Chilével. Hongkong 2015-ben konzultációt indított a Makaóval kötendő szabadkereskedelmi megállapodásról.

A versenyképesség továbbra is kiemelt helyen szerepelt a közszféra és a magánszféra napirendjén. A kormány és a gazdasági élet vezetői megvitatták, hogy milyen lehetőségei vannak Hongkong versenyképessége javításának. Ennek során a legfőbb visszatérő témák egyike az „innováció” volt. A 2015 novemberében létrehozott Innovációs és Technológiai Hivatal feladata az innovációs kampány irányítása. 2015-ben számos szabályozási intézkedést hoztak annak érdekében, hogy a vállalkozások számára versenykörnyezetet biztosítsanak és hozzáigazítsák Hongkong szabályozási standardjait a nemzetközi gyakorlatokhoz. A Törvényhozó Tanács július 10-én törvényjavaslatot fogadott el a Független Biztosítási Hatóság felállításáról, mely a biztosítási ágazat számára létrehozott, a Biztosításokkal Foglalkozó Biztosi Hivatal helyébe lépő független szabályozási szerv. Az új szerv kibővített hatáskörrel rendelkezik a fogyasztóvédelem és a biztosítási közvetítők közvetlen felügyelete terén. Ez megfelel azoknak a nemzetközi gyakorlatoknak, amelyek szerint a pénzügyi szabályozóknak pénzügyileg és a működésük szempontjából függetlennek kell lenniük a kormánytól. Az új szerv felállítása jelentős előremutató lépés. A 2014 júliusában közzétett OECD-standard alapján Hongkong kormánya törvényjavaslatokat készített el a számlainformációk automatikus cseréjére vonatkozó standard követelményeinek Hongkongra való alkalmazásáról. Hongkong módosítási javaslatot tervez benyújtani a Törvényhozó Tanácsnak 2016 elején abból a célból, hogy az információcsere 2018 végétől elkezdődhessen. Hongkong azonban még nem erősítette meg, hogy készen áll az adóügyekben történő kölcsönös adminisztratív segítségnyújtásról szóló, átfogó OECD/európa tanácsi egyezményhez való csatlakozásra, következésképpen nem csatlakozott a kapcsolódó, az illetékes hatóságok közötti többoldalú közös jelentéstételi standardról szóló megállapodáshoz (a továbbiakban: CRS–MCAA), amelynek az összes uniós tagállam részese. A CRS–MCAA egy viszonylag egyszerű kétoldalú eljárást irányoz elő, megfelelő jogalapot nyújt az OECD számlainformációk automatikus cseréjére vonatkozó standardja keretében történő együttműködés tényleges és eredményes megvalósításához valamennyi partnere számára, ezáltal elkerülve a hosszadalmas kétoldalú tárgyalásokat. A kormány elfogadta a 2012-ben elfogadott hongkongi versenyrendelettel kapcsolatos összes végrehajtási aktust, ezért a versenyrendelet 2015. december 14-én lépett teljes körűen hatályba. A korábbi lépések között szerepelt a Versenybizottság és a Versenyjogi Bíróság felállítása 2013-ban. A hongkongi versenyrendelet az EU versenyjogából merít. Azonban az összefonódások és a felvásárlások ellenőrzése nem része a jelenlegi jogi keretnek. Hongkong modernizálni kívánja a szerzői jogát, mely elmarad a nemzetközi standardok mögött és olyan kiskapukat tartalmaz, amelyek akadályozzák az internetes kalózkodás elleni küzdelmet. A jelenleg hatályos törvény aktualizálása annál is fontosabb, mivel Hongkong szerzői jogi központtá kíván válni. A szerzői jogról szóló törvényre vonatkozó módosító javaslat 2014 júniusában került a Törvényhozó Tanács elé abból a célból, hogy 2015 végéig le lehessen zárni a jogalkotási folyamatot. Azonban a szólásszabadságra és az információszabadságra gyakorolt állítólagos hatása miatt szervezett tüntetések és a Törvényhozó Tanácson belüli obstrukció miatt a módosító javaslatot végül nem fogadták el. Hongkong infrastrukturális óriásprojektekkel tervez lépést tartani a jövőbeli kereslettel. Néhány óriásprojekt – pl. a Hongkong–Guangzhou expressz vasúti összeköttetés, valamint a Hongkong–Zhuhai–Makaó híd – késedelemmel és költségvetés-túllépéssel fog megvalósulni, ami heves politikai vitákhoz vezetett a Törvényhozó Tanácsban. A hongkongi nemzetközi repülőtéren megvalósítandó harmadik kifutópálya a lakosság körében is aggályokat keltett a légtérgazdálkodással és a környezetvédelmi hatásokkal kapcsolatban. A harmadik kifutópályát a Repülőtéri Hatóság finanszírozza, ami utasokra kivetett indulási díjat fog maga után vonni. A hongkongi kormány aktualizálta a szegénységi küszöböt. Összesen 1 324 800 szegényt számláltak, a szegénységi arány 19,6%. A szegénység csökkentése egyre nagyobb kihívást fog jelenteni a gyors népességelöregedés fényében. A pénzügyi államtitkár az év végén bejelentette, hogy a Jövő Alapot (eredeti kerete 219,7 milliárd HKD) 2016. január 1-jén fogják létrehozni, melynek célja a jövőbeni megnövekedett kiadási szükségletek fedezése. Ez egy hosszú távú megtakarítási program lesz és 2025 előtt csak sürgősségi esetekben hívhatók le összegek. A környezetvédelmet illetően 2015-ben közzétették az energiamegtakarítási tervet. Meghatározott célkitűzése az energiaintenzitás 40%-kal való csökkentése 2025-ig, és elsősorban az építőiparra összpontosít. Az energia-ágazatra vonatkozóan ambiciózusabb kibocsátáscsökkentési célokat határoztak meg a kibocsátási egységek kiosztásáról szóló ötödik technikai tájékoztatóban is. Egy másik kedvező környezetvédelmi fejlemény a levegőszennyezés csökkentéséről szóló rendelet, mely a tengeri hajózásban környezetbarátabb üzemanyagok használatát írja elő óceánjáró hajók számára. Elindították a hongkongi kormány 1 milliárd HKD kerettel rendelkező újrafeldolgozási alapjára kiírt pályázati felhívásokat, a tervek szerint a sikeres pályázóknak 2016 márciusában folyósítják az első támogatásokat. Az alapot 2014-ben jelentették be és a Törvényhozó Tanács 2015 júliusában hagyta jóvá. Az alap célja az újrafeldolgozható anyagok mennyiségének növelése és minőségének javítása, továbbá a hongkongi hulladéklerakó helyek tehermentesítése. Az éghajlatváltozást illetően a párizsi döntő fontosságú tárgyalások (COP21) előzményeként novemberben közzétették az éghajlatváltozásról szóló 2015-ös hongkongi jelentést. A jelentés hangsúlyozta, hogy az éghajlatváltozás jelentős kihívás, mely ugyanakkor lehetőséget is jelent Hongkong élhetőségének javítására. Az Unió és Hongkong kétoldalú kapcsolatai és együttműködése 2015-ben Az EU–Hongkong kétoldalú kapcsolatok 2015-ben is virágzóak voltak. A korábbi évekhez hasonlóan az EU volt Hongkong második legnagyobb kereskedelmi partnere Kína után, míg Hongkong EU 15. legnagyobb kereskedelmi partnere volt az árukereskedelemben (megelőzve a jóval nagyobb, Unión kívüli olyan partnereket, mint Indonézia, Malajzia, Dél-Afrika, Thaiföld és Vietnam), a szolgáltatás-kereskedelem terén az első húsz között van. Az Unió és Hongkong közötti kétoldalú árukereskedelem növekedett és 2015-ben 50 milliárd EUR-t tett ki. Az Unió 21 milliárd EUR-s kereskedelmi többlettel rendelkezett. A legutóbbi rendelkezésre álló adatok szerint 2014-ben a kétoldalú szolgáltatás-kereskedelem 21,5 milliárd EUR-t tett ki, kisösszegű, 0,1 millió EUR-s uniós hiánnyal. Összesen 2029 vállalkozással továbbra is az Unió adja a Hongkongban tevékenykedő legtöbb külföldi vállalkozást. Az uniós vállalkozásoknak kulcsszerepe van a pénzügyi és üzleti szolgáltatások terén, és az ágazatok széles körében tevékenykednek, így pl. a kereskedelemben, a logisztikában, az építőiparban és a kiskereskedelemben. A befektetések áramlása az EU és Hongkong között szintén nagyon pozitív képet mutat. Az EU továbbra is a Hongkongba irányuló közvetlen külföldi befektetések harmadik legnagyobb forrása a Brit Virgin-szigetek és a szárazföldi Kína után. Hongkong az EU-ba befektető legfontosabb húsz befektető egyike. A legutóbbi rendelkezésre álló adatok szerint 2014-ben az EU-ból Hongkongba kiáramlott közvetlen külföldi befektetés 5,8 milliárd EUR volt, a Hongkongból az Unióba érkező közvetlen külföldi befektetés beáramlás pedig elérte a 2,1 milliárd EUR-t. 2014-ben Hongkong a nettó FDI-beáramlások rangsorában a 13. helyen állt, a nem rezidensek belföldi befektetésállománya rangsorában a 12. helyet foglalta el 2014-ben (EU-28). A kiáramlások és a beáramlások 2014-ben jelentősen csökkentek 2013-hoz képest. 2014 végén az uniós tulajdonban lévő hongkongi FDI-állomány 106 milliárd EUR volt, a hongkongi kézben lévő, ugyanakkor az Unión belüli FDI-állomány 71 milliárd EUR-tett ki. A szárazföldi Kína számára platformot nyújtó Hongkong értékes lehetőségeket nyújt az EU gazdasági szereplőinek. Jelentős számban regisztráltak uniós vállalatokat „hongkongi szolgáltatóként” a Hongkong és a szárazföldi Kína közötti szorosabb gazdasági partnerségi megállapodás (CEPA) alapján, így az Unió a CEPA-t igénybe vevő külföldi vállalkozások legfontosabb forrása. A CEPA-ban rejlő lehetőségekre tekintettel az Unió és Hongkong megegyezett arról, hogy megvizsgálják, milyen módon lehetne maximalizálni az uniós vállalkozások és befektetők lehetőségeit. A kilencedik EU-Hongkong strukturált párbeszédre Hongkongban került sor 2015. november 26-án. A két oldal számos témakört érintő eszmecserét folytatott és azonosították a további együttműködés területeit, mint pl. a szellemitulajdonjog-kereskedelem és -védelem, pénzügyi szolgáltatások, környezetvédelem és éghajlatpolitika, ifjúsági csereprogramok, kutatás és innováció. A két oldal megállapodott a beruházások és a kereskedelmi kapcsolatok megerősítéséről és beruházási tárgyalások elindítása lehetőségeinek felméréséről. Eszmecserét folytattak többek között az élelmiszer-biztonságot és a közbeszerzést érintő szabályozási kérdésekről, és megegyeztek arról, hogy törekedni fognak egymás aggályainak és prioritásainak jobb megértésére és a piacra jutás javítására. 2015-ben az uniós intézmények számos, magas beosztású vezetője látogatott el Hongkongba. Lord Jonathan Hill, a pénzügyi stabilitásért, a pénzügyi szolgáltatásokért és a tőkepiaci unióért felelős európai biztos, novemberben látogatott el Hongkongba. Látogatása keretében találkozott John Tsang pénzügyi államtitkárral, számos más hongkongi tisztviselővel és az európai vállalkozói közösséggel. A Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszerét alkotó három hatóság (Európai Bankhatóság, Európai Értékpapír-piaci Hatóság, Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság) vezetői 2015 folyamán látogattak el Hongkongba. Az Európai Unió emberi jogokért felelős különleges képviselője, Stavros Lambrinidis novemberben látogatott Hongkongba, csakúgy, mint az Európai Stabilitási Mechanizmus ügyvezető igazgatója, Klaus Regling. Az Európai Kutatási Tanács elnöke, Jean-Pierre Bourguingon, decemberben látogatott el Hongkongba. Az év folyamán az Európai Bizottság több főigazgatója és más magas rangú tisztviselők tettek látogatást. Hongkong KKT kormányzati titkárságának vezetője, Carrie Lam májusban látogatott Brüsszelbe, ahol az Európai Bizottság két biztosával találkozott. John Tsang pénzügyi államtitkár számos EU-országot látogatott meg novemberben. Az oktatási államtitkár, Eddie Ng Hak-kim, valamint a pénzügyi szolgáltatásokért és a kincstárért felelős államtitkár, KC Chan professzor, továbbá Gregory So, kereskedelmi és gazdaságfejlesztési államtitkár 2015-ben szintén ellátogattak Brüsszelbe, ahol találkoztak uniós partnereikkel. A vámügyek területén az EU és Hongkong 2015-ben új szintre emelte az egymás közötti jó együttműködést. Áprilisban cselekvési tervet írtak alá a vámügyi együttműködés továbbfejlesztéséről, melynek célja a szellemitulajdon-jogokat sértő áruk nemzetközi kereskedelem elleni küzdelem az egész ellátási láncban, többek között a statisztikai és a lefoglalt árucikkekre vonatkozó adatok cseréje révén. A cselekvési terv részét képező hat hónapos kísérleti projektet októberben indították el abból a célból, hogy teszteljék a fent említett adatok cseréjét és elemzését, valamint a már működő mechanizmusokat. A kísérleti projekt a légiközlekedésre összpontosít, öt uniós repülőtér részvételével (London Heathrow, Paris Roissy CDG, Milano Malpensa, Amsterdam Schiphol és Liège Bierset). Szintén áprilisban a felek megegyeztek abban, hogy folytatni fogják a munkát az engedélyezett gazdasági szereplők kölcsönös elismerésének megvalósítása érdekében az EU és Hongkong között. Az EU és Hongkong folytatta együttműködését az intelligens és biztonságos kereskedelmi utak kísérleti projekt terén is, melyhez Hongkong 2013-ban csatlakozott és célja az Európa és Ázsia közötti kereskedelmi utak elősegítése és biztonságossá tétele. A kutatást és innovációt illetően 2015 jelentős év volt az EU-Hongkong kapcsolatokban. A Hongkong Kutatási Támogatásokkal Foglalkozó Tanácsa és az Európai Bizottság közötti, novemberi úttörő megállapodás a kutatás és az innováció területén létrehozandó együttműködési programra irányul, mely lehetővé teszi a Horizont 2020 uniós keretprogramban résztvevő hongkongi kutatók társfinanszírozását. A hongkongi kutatók támogatására létrehozott, 9 millió HKD-s eredeti éves költségvetéssel rendelkező együttműködési program erősíteni fogja az EU és Hongkong kutatóközösségeit a kölcsönös érdeklődésre számot tartó területeken, melynek célja új és innovatív technológiákat eredményező, világszínvonalú tudományos és műszaki eredmények megvalósítása.