A szabványosítási rész a szabványokra vonatkozó tájékoztatási eljárásból, az európai szabványügyi szervezetekhez intézett, szabványosítási munkára vonatkozó bizottsági kérelmekből („megbízások”) és a szabványokkal szemben emelt formális kifogásokból áll. Mindezek a tevékenységek fontos elemnek bizonyultak az egységes piac működésében. A tájékoztatási eljárás átláthatóságot vitt a szabványosításba nemzeti és így egyúttal európai szinten is, és arra ösztönözte a nemzeti szabványügyi testületeket, hogy további európai szintű kezdeményezéseket tegyenek az európai harmonizáció előmozdítása érdekében. A formális kifogások lehetővé tették a tagállamok és a Bizottság számára annak biztosítását, hogy a szabványok eleget tegyenek a szabályokban foglalt céloknak annak érdekében, hogy alkalmazhatók legyenek az új megközelítés szerinti jogi szabályozás során. A megbízások szolgáltatták azt az eszközt, amely meghatározza a Bizottság szolgálatai és a szabványügyi testületek közötti kapcsolatot, mintegy köztes felületet biztosítva a szakpolitika és annak műszaki tekintetben való kifejezésre juttatása között.

A jelentéstételi időszakban összesen 43 megbízást, valamint 8 módosító megbízást adtak ki ESO-k részére. A módosítások aránya viszonylag magasabb az előző évekhez képest (lásd a 4. mellékletet). Az új megközelítést alkalmazó irányelveket érintő megbízások száma (13 és további 8 módosítás) is emelkedett az előző időszakhoz képest.

A tájékoztatási eljárás továbbra is fontos szerepet játszik abban, hogy a nemzeti szabványügyi testületeket arra ösztönözze, hogy kezdeményezéseiket európai szintre emeljék, előmozdítva ezzel az egységes piacot és az európai harmonizációt. Az EU-12 tagállamokból érkező bejelentések száma állandó, ami a rendszerbe való integrálódásuk jó jelének tekinthető.

A 2010. évi meglehetősen kivételes helyzettől eltekintve a bejelentések száma viszonylag stabil vagy csökken 2006 óta. Ez azokra a tagállamokra is igaz, amelyek 2004-ben, illetve 2007-ben csatlakoztak az EU-hoz, ami a rendszerbe való jó integráció jeleként is értelmezhető, mivel úgy tűnik, hogy a szabványosítási tevékenység kezd áttevődni nemzeti szintről uniós szintre. Általában az eljárást jól alkalmazzák és az megfelelően működik.

Az eljárás keretében terjesztett információk nyomán a Bizottság szolgálatai továbbra is kérhették további információk benyújtását, valamint kérdéseket tehettek fel a bejelentésekből vagy más forrásokból származó szüneteltetésre (7. cikk) vonatkozóan.

Az ágazati bontás (3. melléklet) azt mutatja, hogy a CEN-nél a nemzeti bejelentések többsége továbbra is a legtágabban értelmezett építőipari ágazattal függ össze. A CEN-nél az élelmiszeripari termékek és a kőolajtermékek szintén jelentős területnek számítanak. A CENELEC-nél az épületek elektromos szerelvényei, kábelei és berendezései számítottak jelentős alágazatnak 2011-ben és 2012-ben egyaránt.

A 2011 és 2012 közötti időszak statisztikáit a megelőző időszakokéval összehasonlítva az EU27 országok által tett bejelentések száma továbbra is állandó, 1750 és 2000 között volt évente (eltekintve a 2010. évi különleges helyzettől).

Az eljárás 2011-től 2012-ig továbbra is eredményesen működött. A CEN és a CENELEC által rendelkezésre bocsátott éves jelentésekből kiderül, hogy a nemzeti intézkedések száma viszonylag stabil maradt 2011-ben és 2012-ben. A 2. melléklet tagállamonkénti bontásban tartalmazza a bejelentések számát.

Az új megközelítésen kívüli jogszabályokat támogató megbízások száma (lásd a 4. mellékletet) viszonylag magas maradt a megelőző időszakhoz képest, és ez azt mutatja, hogy az uniós szakpolitikák széles körének tekintetében továbbra is ezt a társszabályozási modellt alkalmazzák. Ezen a területen a megbízások jelentős részét a 2009/125/EK irányelvet (a környezetbarát tervezésről szóló irányelvet) támogató megbízások képviselték.

A megbízások tárgyköre tovább bővül. Ugyanakkor az új megközelítést alkalmazó irányelvekre kiadott megbízások továbbra is nagyon jelentősek, számuk ténylegesen emelkedett az előző jelentéstételi időszakokhoz képest. Egyéb szakpolitikai területeken – különösen a fogyasztóvédelem és a környezetvédelem terén – továbbra is számos megbízást adtak ki.

A nemzeti műszaki szabályokra vonatkozó bejelentési eljárás (a továbbiakban: eljárás) lehetővé teszi a Bizottság és az EU tagállamai számára azon műszaki szabályok előzetes megvizsgálását, amelyeket a tagállamok az (ipari, mezőgazdasági és halászati) termékek, valamint az információs társadalom szolgáltatásai tekintetében szándékoznak bevezetni (lásd a 6. mellékletet). Ez egyszerűsített formában alkalmazandó az Európai Szabadkereskedelmi Társulásnak (EFTA) az Európai Gazdasági Térségről (EGT) szóló megállapodást aláíró tagjai, valamint Svájc és Törökország esetében is (lásd a 9. mellékletet).

A 98/34/EK irányelv szabványosításról szóló részét 2013. január 1-jei hatállyal hatályon kívül helyezte az európai szabványosításról szóló 1025/2012/EU rendelet, amely jelentős változásokat vezetett be a tájékoztatási eljárás, a megbízási eljárás és a formális kifogás tekintetében.

A Bizottság 2012–2013-ban videofelvételt is készített a 98/34/EK irányelv szerinti eljárásról. Az üzenet célja az volt, hogy egyszerű és vonzó módon magyarázza el az eljárás működését és a vállalkozások számára abból származó előnyöket, ösztönözze a vállalkozások, különösen a kkv-k aktív részvételét, és kifejtse, hogy a vállalkozások miként tudják a legjobban felhasználni a meglévő eszközöket (weboldalakat, adatbázisokat, riasztási rendszereket). Ezt a videofelvételt 2013. szeptember 11-én tették közzé, és a következő linken érhető el: http://www.youtube.com/watch?v=ziuAklsNKdI . A közösségi hálózatokon is népszerűsítették a felvételt, amelyet az érdekelt felek a közzététele óta 2675 alkalommal tekintettek meg.

A Bizottság 2011 és 2013 között továbbra is különféle kampányokat szervezett az átláthatóság és a nemzeti hatóságokkal folytatott párbeszéd javítása céljából. A TRIS (Technical Regulations Information System – műszaki szabályozások információs rendszere) adatbázist folyamatosan továbbfejlesztik.

Ezt a megközelítést az Európai Parlament Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottsága is jóváhagyta az „Európa újraiparosítása a versenyképesség és a fenntarthatóság javítása érdekében” című, 2013. december 18-i jelentésében ((2013/2006(INI)), amelyben ösztönözte a 98/34/EK irányelv szerinti bejelentési eljárásban rejlő lehetőségek további kiaknázását, és javasolta, hogy a tagállamok nemzeti jogalkotási folyamataik kidolgozása során végzett hatásvizsgálataik keretében vezessék be a versenyképességre gyakorolt hatás vizsgálatát, a 2013. február 7-i, a Bizottsághoz intézett ajánlásokkal az egységes piac irányításáról szóló parlamenti állásfoglalásban említett „egységes piaci teszt” tágabb keretében.

A iparpolitikáról szóló bizottsági közlemény kifejezetten hivatkozik a 98/34/EK irányelvre, amelynek az Unión belüli kereskedelem előtt álló akadályok leküzdésére szolgáló eszközként betöltött szerepe mellett az is a feladata, hogy a nemzeti jogszabályok versenyképességi elemzésére ösztönözze a tagállamokat.

„A belső piacot gátló irányítási és szabályozási akadályok a tagállamok által szabályozott szakpolitikai területeken is kialakulnak, például a műszaki szabályokkal, a kölcsönös elismerés alkalmazásának elutasításával vagy a 27 különböző adózási szabályrendszer eltéréseivel összefüggésben. A műszaki szabályok tervezeteinek korai elemzése megelőzheti a szabályozási akadályok kialakulását. Pontosan ez a célja a 98/34/EK irányelv szerinti bejelentési eljárásnak, amely előírja, hogy a termékekre és az információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó műszaki szabályokat tartalmazó jogszabálytervezeteket el kell juttatni a Bizottságnak azok elfogadása előtt. Az eljárás megelőző jellege az áruk szabad mozgására vonatkozó szabályok számos megsértését segített megelőzni. Ez a bejelentési eljárás a „jobb szabályozás” elvével összhangban, összehasonlító teljesítményértékeléssel a nemzeti jogszabályok fejlesztésére is használható. A benne rejlő lehetőség még inkább kiaknázható, ha javasolják a tagállamoknak, hogy a nemzeti hatásvizsgálatok keretében végezzék el a versenyképességre gyakorolt hatás vizsgálatát.”

Ezzel összefüggésben a Bizottság az iparpolitikáról szóló közlemény legutóbbi, 2012. október 10-i frissítésében – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának - Erősebb európai ipart a növekedés és a gazdasági fellendülés érdekében - COM (2012)582 final – kihangsúlyozta a következőt:

Az előző jelentéstételi időszakhoz hasonlóan ismét az építőipari ágazatban került sor a legtöbb bejelentésre a jelentéstételi időszakban. Számos intézkedés az épületek és betonszerkezetek energiahatékonyságához, az útburkolatokhoz és szerkezeti anyagokhoz, valamint az épületek tűzbiztonságához fűződött. Az építőipart ismét a mezőgazdasági termékek, az élelmiszerek és az italok követték. Ebben az ágazatban számos intézkedés fűződött az élelmiszerhigiéniához, az élelmiszerek és italok összetételéhez és címkézéséhez, az élelmiszerek csomagolásához, az alkoholos italok minimálárához, valamint az alkoholos és a nem alkoholos italok összetételéhez és értékesítéséhez. Emelkedett a bejelentések száma a távközlési ágazatban (rádióberendezések és távközlő végberendezések, rádióinterfészek, a járművekbe beépített fedélzeti elektronikus mechanizmusok (fekete dobozok) által gyűjtött adatok összegyűjtésére, kezelésére és felhasználására szolgáló hardver és szoftver) és a környezetvédelmi ágazatban (csomagolás és csomagolási hulladék, újrahasznosítható termékek, a biológiailag lebomló hulladék feldolgozása) (lásd a 8.3. mellékletet).

► Megvizsgált kérdések

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 34–36. (áruk szabad mozgása), valamint 49. és 56. cikkének (a letelepedés joga és a szolgáltatásnyújtás szabadsága) hatálya alá tartozó nem harmonizált területeken a Bizottság válaszai arra irányultak, hogy felhívják a tagállamok figyelmét azokra a potenciális kereskedelmi akadályokra, amelyeket az elérendő célkitűzéssel aránytalan, szükségtelen intézkedések támaszthatnak. A Bizottság ezáltal biztosította a megfelelést ezen elveknek, emellett továbbra is arra kérte a tagállamokat, hogy minden egyes, a harmonizált területen kívül eső műszaki szabálytervezetbe illesszenek be egy kölcsönös elismerési záradékot.

A harmonizált területeken a válaszok célja annak biztosítása volt, hogy a nemzeti intézkedések valóban szükségesek és indokoltak, valamint az EU másodlagos jogával összeegyeztethetőek legyenek.

 2011-ben, 2012-ben és 2013-ban a tagállamok 512 műszakiszabály-tervezetet jelentettek be az építőipar területén. Ezek a tervezetek az építőipari termékek valamennyi típusát érintették (többek között hídszerkezeteket és beton közúti műtárgyakat, nyeregtetős épületek fedélhéjazatait, tűzoltási és mentési berendezéseket, hőszigetelést, szintetikus feltöltőanyagokat, betonszerkezeteket, a betonszerkezeteken és azokban található elektromos berendezéseket, valamint az ivóvízzel érintkező fémes anyagokat).

A Bizottság megvizsgálta az építési termékekre vonatkozóan további műszaki követelmények vagy műszaki vizsgálatokat meghatározó műszakielőírás-tervezeteket, amelyek akadályozzák a CE-jelöléssel ellátott termékek szabad mozgását. A Bizottság a bejelentett tervezeteket elsősorban az építési termékekre vonatkozó 89/106/EGK irányelv, valamint az építési termékek forgalmazására vonatkozó harmonizált feltételek megállapításáról és a 89/106/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 305/2011/EU rendelet alapján vizsgálta meg.

A Bizottság továbbá olyan jogszabálytervezetet is megvizsgált, amely megtiltaná a fosszilis eredetű olajjal és földgázzal működő kazánok új épületekbe való beépítését, kivéve abban az esetben, ha az olaj-, illetve gázkazánok csak megújuló energiaforrást használnak. A Bizottság a bejelentett tervezetet a gázüzemű berendezésekről szóló 2009/142/EK irányelv, valamint a folyékony vagy gáznemű tüzelőanyaggal működő új melegvízkazánok hatásfok-követelményeiről szóló 92/42/EGK irányelv alapján vizsgálta meg.

A Bizottság az épületek energiahatékonyságára vonatkozó műszaki előírásokat az energiahatékonyságról szóló 2012/27/EU irányelv, az épületek energiahatékonyságáról szóló 2010/31/EU irányelv és az energiával kapcsolatos termékek környezetbarát tervezésére vonatkozó követelmények megállapítási kereteinek létrehozásáról szóló 2009/125/EK irányelv alapján értékelte.

2011-től 2013-ig a tagállamok 393 műszakiszabály-tervezetet jelentettek be az élelmiszeripari és a mezőgazdasági ágazatban. Ezek a tervezetek többek között az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagokra, energiaitalokra, az élelmiszeripari termékekben lévő transzzsírokra, a borokra és a szeszes italokra, az élelmiszerek címkézésére, különösen a tápértékjelölésekre, a minőségi védjegyekre, a prémes állatok jóllétére és a szőrmetermékek forgalmazására vonatkoztak.

Egyes tagállamok olyan jogszabálytervezeteket jelentettek be, amelyek korlátozásokat vagy tilalmakat vezetnek be az élelmiszerek, különösen a 0 és 3 év közötti gyermekeknek szánt élelmiszerek biszfenol-A-t tartalmazó csomagolására, valamint a biszfenol-A-t tartalmazó csomagoláson elhelyezendő egészségvédő figyelmezetésre. A Bizottság ezeket a bejelentéseket a Szerződésnek az áruk szabad mozgására vonatkozó rendelkezései és az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő anyagokról és tárgyakról szóló 1935/2004/EK rendelet alapján vizsgálta meg.

A vonatkozó időszakban a Bizottság számos élelmiszerhigiéniával összefüggő bejelentést megvizsgált, valamint részletes véleményt és észrevételeket adott ki róluk az élelmiszer-higiéniáról szóló 852/2004/EK rendelet, az állati eredetű élelmiszerek különleges higiéniai szabályainak megállapításáról szóló 853/2004/EK rendelet és az emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek hatósági ellenőrzésének megszervezésére vonatkozó különös szabályok megállapításáról szóló 854/2004/EK rendelet alapján.

Más bejelentések az élelmiszerek címkézésére vonatkoztak, és a Bizottság megvizsgálta, hogy azok megfelelnek-e az élelmiszerek címkézésére, kiszerelésére és reklámozására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 2000/13/EK irányelvnek és a fogyasztók élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatásáról szóló 1169/2011/EU rendeletnek.

 Az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások ágazatában 99 bejelentést nyújtottak be. Több bejelentésre került sor a szerencsejátékok területén, míg más bejelentések többek között a szerzői jogok digitális környezetben való végrehajtására, a lekérhető audiovizuális médiaszolgáltatásokra, az elektronikus kereskedelemre, az elektronikus aláírásra és az egyéb bizalmi szolgáltatásokra vonatkoztak.

 2011 óta a tagállamok számos, mérőműszerekre vonatkozó műszakiszabály-tervezetet jelentettek be. E tervezetek a mérőeszközök különféle típusaira, például gáz-, villamosenergia- és hőmennyiségmérőkre, taxiórákra és prizmás refraktométerekre vonatkoztak, és az ezen műszerek által teljesítendő egyedi követelményekről rendelkeztek. A Bizottság a gáz-, villamosenergia- és hőmennyiségmérőkre, valamint taxiórákra vonatkozó bejelentéseket elsősorban a mérőműszerekről szóló 2004/22/EK irányelv alapján vizsgálta meg. Újdonságot jelentettek a szintén a 2004/22/EK irányelv hatálya alá tartozó, olyan új intelligens fogyasztásmérő rendszerekre vonatkozó projektek, amelyek a műszaki tervezési, az informatikai és kommunikációs, valamint az adatvédelmi és a biztonsági szempontok egyesítésének igénye miatt meglehetősen összetettek.

 A vegyipari ágazattal összefüggésben 76 bejelentés érkezett a Bizottsághoz. Közülük néhány a nanorészecskéket tartalmazó anyagokra vonatkozó éves nyilatkozatra, valamint az egyes ftalátokat tartalmazó, beltéri használatra szánt, valamint a bőrrel vagy a nyálkahártyával potenciálisan érintkezésbe lépő árucikkek behozatalát és értékesítését megtiltó jogszabálytervezetre vonatkoztak. A Bizottság a bejelentett tervezeteket főként a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH) szóló 1907/2006/EU rendelet alapján vizsgálta meg.

 A Bizottság a környezetvédelmi ágazattal összefüggésben 141 rendelettervezetet vizsgált meg. Egyes bejelentett tervezetek a műanyag tárgyak és csomagolás környezetbarát jellegére utaló állítások alkalmazására vonatkozóan állapítottak meg feltételeket, míg más tervezetek a biológiailag nem lebomló bevásárlótáskák értékesítését tiltották meg. A Bizottság ezeket a bejelentett tervezeteket főleg a csomagolásról és csomagolási hulladékokról szóló 94/62/EK irányelv fényében elemezte.

A 98/34/EK irányelv szerinti eljárás ezenkívül lehetővé tette a Bizottság számára, hogy olyan ágazatokban avatkozzon be, amelyekben uniós szintű harmonizáció volt tervbe véve vagy volt már folyamatban, megakadályozva ezzel, hogy a tagállamok eltérő nemzeti intézkedéseket vezessenek be. A 98/34/EK irányelv 9. cikkének (3) és (4) bekezdése értelmében a Bizottság a következő területeken késleltette a bejelentett jogszabálytervezet elfogadását a bejelentéstől számított tizenkét hónapig: a gépjárművek és pótkocsijaik tömegére és méreteire vonatkozó típus-jóváhagyási követelmények; a robbanóanyag-prekurzorok forgalmazása és felhasználása; az olívaolaj származásának feltüntetése a címkén és a feltüntetés módjai; a szeszes italok összetevőinek megnevezése; az elektronikus tranzakciókhoz kapcsolódó elektronikus azonosítás és bizalmi szolgáltatások; az ökológiai termelésben megengedett műtrágyák. Ezzel a fajta beavatkozással a Bizottság nemcsak hogy elkerülte a piac széttagolódását olyan területeken, amelyeken harmonizáció volt tervbe véve vagy volt már folyamatban, hanem a tagállamok és az Európai Unió jogrendszerének jogbiztonságát és stabilitását is fokozta, ami kedvező a gazdasági szereplők számára és az európai vállalkozások versenyképessége szempontjából.

► Válaszok