[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 3.5.2007

COM(2007) 230 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK

Minőségjelentés az államháztartás negyedéves pénzügyi számláiról szóló, 2004. március 10-i 501/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK

Minőségjelentés az államháztartás negyedéves pénzügyi számláiról szóló, 2004. március 10-i 501/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében

A 2004. március 10-i 501/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[1] 9. cikke előírja, hogy a Bizottság (Eurostat) jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a tagállamok által szolgáltatott negyedéves adatok megbízhatóságának értékeléséről.

A Monetáris Bizottság információs követelményekről szóló jelentése, amelyet a Tanács (Ecofin) 1999. január 18-i ülésén hagyott jóvá, hangsúlyozta egy olyan átfogó statisztikai információs rendszer szükségességét a politikaalkotók döntéseinek támogatása érdekében, amely tartalmazza a negyedéves kormányzati pénzügyi statisztikákat is.

E célból a 2000. február 3-i 264/2000/EK bizottsági rendelet és az 1221/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet előírja a tagállamoknak, hogy az államháztartás negyedéves nem pénzügyi számláit, azaz a kiadásokat és bevételeket elküldje az Eurostat részére a Nemzeti Számlák Európai Rendszerének (ESA95) megfelelően. Az 501/2004/EK rendelet kiegészíti e rendeleteket azáltal, hogy meghatározza a kormánynak azokat a pénzügyi tevékenységeit és mérlegeit, melyeket az ESA95-nek megfelelően kell jelenteni. A 2004. június 28-i 1222/2004/EK tanácsi rendelet a negyedéves pénzügyi jelentések kiterjedését a negyedéves államadósságról szóló jelentéssel egészíti ki.

Az államháztartás Eurostatnak eljuttatandó negyedéves pénzügyi számlái egy országonként akár 300 idősort is magában foglaló adatkészletet tartalmaznak az államháztartás és alszektorai tranzakcióiról, pénzügyi eszközeiről és kötelezettségeiről: központi kormányzat és tartományi kormányzat[2], helyi önkormányzat és társadalombiztosítási alapok, illetve az ügyfélszektorokat érintő információk.

Noha az adatátvitel 2004 júniusában kezdődött rendszeres jelleggel, a Bizottság számos eltérést engedélyezett 17 országnak, közte Ciprus, a Cseh Köztársaság, Észtország, Görögország, Lengyelország, Málta, Szlovákia és Szlovénia számára nyújtott teljes eltérést. Ezek az eltérések 2005 decemberében jártak le. 2005 decembere volt tehát az első időpont, amikor az Eurostat hiánytalan adatokat kapott.

A minőségjelentés célja a minőség különböző vetületeinek elemzése a statisztikai minőségértékeléshez elsődlegesen használt főbb kritériumok fényében[3]. E jelentés széles körű támogatást kapott az Eurostat/Európai Központi Bank államháztartás negyedéves pénzügyi számláival kapcsolatos közös munkacsoportjának tagjai körében.

Ez a jelentés általános szakaszokat tartalmaz, melyek megvilágítják az alapvető fogalmakat és technikai kérdéseket, valamint egy utolsó szakaszt, amely az országok szerinti megállapításokat és ajánlásokat foglalja össze. Az ezeket a megállapításokat alátámasztó részletesebb dokumentum 2006 folyamán megjelent az Eurostat honlapján.

E jelentés az Eurostat adatbázisán és a 2006. március 15. óta hozzáférhető metaadatokon alapul. Tartalmazza a számos tagállam által azóta elért további előrelépést is, de csak azok kiterjedését tekintve.

A 2004. március 10-i 501/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 9. cikkének megfelelően kikérték a statisztikai programbizottság (SPB) és a monetáris, pénzügyi és fizetésimérleg-statisztikákkal foglalkozó bizottság véleményét is a jelentéssel kapcsolatban.

A minőségjelentés szerkezete

1. Intézményi háttér

2. Hozzáférhetőség és áttekinthetőség

3. Az adattovábbítás időszerűsége és kiterjedése

4. Koherencia

4.1. Koherencia a negyedéves és éves adatok között

4.2. Koherencia a pénzügyi és a nem pénzügyi számlák között

4.3. Koherencia a készletek és a tranzakciók között

4.4. Konszolidációs koherencia

5. Összehasonlíthatóság

5.1. Időbeli összehasonlíthatóság

5.2. A MUFA-val való összehasonlíthatóság

5.3. Az államadóssággal való összehasonlíthatóság

6. Pontosság és megbízhatóság

6.1. Az adatforrások kiterjedése

6.2. Belső konzisztencia és megbízhatósági vizsgálatok és a fontosabb események nyomon követése

6.3. A statisztikai becslésnél alkalmazott módszertanok és feltevések

6.4. ESA95 fogalmi kiigazítások

6.5. A statisztikák módosításai

7. Következtetések és ajánlások

Az államháztartás negyedéves pénzügyi számláiról szóló minőségjelentés

(a 2006. március 15-i állapot szerint)

1. INTÉZMÉNYI HÁTTÉR

Az államháztartás negyedéves pénzügyi számláit (Quarterly financial accounts for general government, QFAGG) a legtöbb tagállamban a nemzeti statisztikai intézetek (NSI), Belgiumban, Németországban, Görögországban, Spanyolországban, Olaszországban, Magyarországon, Ausztiában és Portugáliában pedig a nemzeti központi bankok (NKB) állítják össze. Franciaországban az államháztartás negyedéves pénzügyi számláit a pénzügyminisztérium a nemzeti központi bankkal együtt, Cipruson pedig a pénzügyminisztérium állítja össze.

Számos tagállamban az NSI, az NKB és a pénzügyminisztérium képviselőiből álló munkacsoportok vagy nem hivatalos csoportok egyszerre foglalkoznak módszertani kérdésekkel és forrásadatokkal, nevezetesen azért, hogy javítsák a negyedéves nem pénzügyi és a pénzügyi számlák közötti koherenciát[4]. Az aktív koordináció hasznosnak bizonyul a jó minőség elérése és fenntartása érdekében. Az Eurostat ösztönzi a formálisabb és rutinosabb munkacsoportok létrehozását a tagállamokban.

2. HOZZÁFÉRHETőSÉG ÉS ÁTTEKINTHETőSÉG

Tizenkét tagállam teszi közzé az államháztartás negyedéves pénzügyi számláit (Spanyolország, Magyarország, Finnország, Svédország, az Egyesült Királyság), vagy ezek egy részét (Belgium, Dánia, Olaszország, Hollandia, Ausztria), vagy az ezekkel nagyjából megegyező adatokat (Franciaország, Portugália). Litvánia és Luxembourg tervezi, hogy hamarosan közzéteszi ezeket az adatokat.

A közzétett statisztikák általában a statisztikákat összeállító intézet honlapján érhetők el, melyeket nemritkán rövid módszertani megjegyzések vagy magyarázó elemzések kísérnek annak érdekében, hogy a felhasználó eligazodását segítsék (Dánia, Spanyolország, Franciaország, Olaszország, Hollandia, Ausztria és az Egyesült Királyság).

2006 tavaszán az Eurostat közzétette honlapján az államháztartás negyedéves pénzügyi számláiról (QFAGG) szóló statisztikáit EU-aggregátumok formájában, illetve egyéb nemzeti adatokat a tagállamok által használt összeállítási gyakorlat leírásával együtt (pl. Manual on QFAGG ).

Az 501/2004/EK rendelet 8. cikkének megfelelően minden tagállam az Eurostat rendelkezésére bocsátotta a források és a módszerek leírását. Az országok által rendelkezésre bocsátott leírásban különösen Németország, Olaszország és Magyarország esetében állapítottak meg hiányosságokat.

3. AZ ADATTOVÁBBÍTÁS IDőSZERűSÉGE ÉS KITERJEDÉSE

Az említett rendelet értelmében az adatokat legkésőbb három hónappal azon negyedév végét követően kell a Eurostatnak átadni, amelyre az adatok vonatkoznak.

Az utolsó négy negyedéves adattovábbítást megvizsgálva megállapítható, hogy a legtöbb tagállam az előírt határidőn belül elküldte adatait az Eurostatnak, míg a késői adattovábbítások is csak pár nap késést jelentettek. Írország és az Egyesült Királyság két alkalommal is a késve továbbította az adatokat. Az utolsó adattovábbítással egyetlen tagállam késett, míg az utolsó előttivel egy sem. Az Eurostat és a tagállamok hatékony továbbítási és ellenőrzési rendszert hoztak létre, amely szükség esetén gyors adatfeldolgozást és újratovábbítást tesz lehetővé.

Az adattovábbítás kiterjedését tekintve a tagállamoknak 1999 első negyedévétől kezdődően kell negyedéves adatokat beszolgáltatni. Az említett rendelet értelmében 2005 végéig csak 13 ország nyújtotta be az összes statisztikát.

Málta és Szlovénia egyáltalán nem nyújtott be adatokat, míg Ciprus csak nagyon keveset.

Németország, Luxemburg és kisebb mértékben Észtország, Lettország és Svédország sem adott kimerítő/teljes tájékoztatást az államháztartásról és azok alszektorairól, ami sok esetben nem tette lehetővé a nettó hitelnyújtás/nettó hitelfelvétel (vagyis a deficit) vagy ezek nettó pénzügyi értékének kiszámítását (pénzügyi eszközök mínusz kötelezettségek). A Cseh Köztársaság, Franciaország, Szlovákia és az Egyesült Királyság nem szolgáltatott egyes, az ügyfelekkel kapcsolatos információkat.

A Cseh Köztársaság adatai nem fedték le a teljes időszakot. Ezzel szemben számos ország a szükségesnél hosszabb idősorra nyújtott be adatokat, ezek közé tartozik: az Egyesült Királyság, Magyarország, Spanyolország, Olaszország, Svédország, Görögország, Luxemburg és Írország.

Meg kell jegyezni, hogy 2006. március 15. óta a benyújtott adatok kiterjedése a következő országok esetében javult: Cseh Köztársaság, Németország, Észtország, Lettország, Szlovénia és Svédország.

4. KOHERENCIA

4.1. Koherencia a negyedéves és éves adatok között

Az 501/2004/EK rendelet 2. cikke szerint a 2223/96/EK rendelet értelmében (éves pénzügyi számlák) benyújtott negyedéves adatoknak és a megfelelő éves adatoknak konzisztensnek kell lenniük egymással. Elvileg ezek a statisztikák egyformák, és a benyújtott adatoknak meg kell egyezniük. A gyakorlatban azonban a statisztikákat összeállító intézmények közötti különbségek, a pénzügyi számlák kiállításához használt kiegyenlítő mechanizmusok és a „régebbi modellek” közötti különbségek egyenlőtlenségekhez vezetnek. E tényezők miatt eltéréseket lehet megfigyelni az év folyamán. Ezek várhatóan legalább egy évben egyszer megszűnnek, amikor mindkét adatkészlet tökéletesen illeszkedik egymáshoz.

A negyedéves és éves adatok közötti konzisztenciát vizsgálva Belgium, Dánia, Spanyolország, Görögország, Olaszország, Litvánia, Hollandia, Ausztria, Lengyelország, Portugália, Finnország és az Egyesült Királyság tökéletes vagy majdnem tökéletes megfelelést, míg Németország és Lettország jelentős hiányt mutatnak fel. A Cseh Köztársaság, Észtország és Szlovákia olyan jelentős különbségeket mutató adatokat közöltek, ami már túlmutat az elfogadhatóság és a megmagyarázhatóság fogalmán.

4.2. Koherencia a pénzügyi és a nem pénzügyi számlák között

2005 decembere óta minden tagállamnak továbbítania kell az Eurostatnak az összes államháztartásra vonatkozó adatot, amely egyrészről kiadásokból, bevételekből és hiányból, másrészről a pénzügyi eszközökkel kapcsolatos tranzakciókból és pénzügyi eszközökből áll. A hiány elméletben a nettó pénzügyi tranzakcióval egyenlő (vagyis a „vonal fölötti” egyenlő a „vonal alattival”). A gyakorlatban az adatok forrására vonatkozó problémák, az összeállítás nehézségei és az intézményi intézkedések különbségekhez, (a nem-pénzügyi és a pénzügyi számlák közötti) úgynevezett „statisztikai eltérésekhez” vezetnek. Noha az államháztartási szektort érintő eltérések általában észrevehetően kisebbek mint a gazdaság egyéb szektoraiban tapasztalhatók, ebben a tekintetben is léteznek különböző statisztikai megközelítések Európában: a pénzügyi adatokat összeállító intézetek egyes szakemberei az eltéréseket teljes mértékben kimutatják, míg mások a statisztikai eljárás során eltüntetik azokat. Az Eurostat e témában 2005-ben kezdte meg munkáját a nemzeti gyakorlatok értékelésére és a legjobb gyakorlat javaslatára vonatkozóan.

Ebben a korai szakaszban megállapítható, hogy az eltérés jelentős. Noha abból a 20 országból amelyre ki lehetett számolni az eltérést 12 ország mutat fel az éves GDP nagyjából 0,05%-ának megfelelő negyedéves eltérést, az országok fele az éves GDP 0,5%-ának megfelelő negyedéves eltéréstől is standard eltérést mutat. Két ország: Görögország és a Cseh Köztársaság valószínűtlen eltéréseket mutat fel, amely jelentős adatgyöngeségre utal. Az eltérések közötti nagy standard eltérések a negyedéves adatok szezonális jellegére (Spanyolország, Észtország), vagy csak bizonyos negyedévekre vonatkozó adatrögzítésre utalnak (Írország, Franciaország, Svédország). Ezt a problémát tovább fogják vizsgálni.

4.3. Koherencia a készletek és a pénzügyi tranzakciók között

Mivel a mérleget piaci értéken kell megadni, az adott instrumentum készleteiben az elszámolási időszakon túl bekövetkező változásnak nem kell megegyeznie ezen instrumentum tranzakcióival. Az átértékelések és egyéb események, mint pl. az átsorolások hatással vannak a mérlegre anélkül, hogy tranzakciónak számítanának. Ezen események nyomon követése, melyeket „egyéb gazdasági folyamatoknak” is neveznek, a pénzügyi számlák másik sarkalatos problémáját képezik.

Az államháztartás negyedéves pénzügyi számlái (QFAGG) munkacsoportjának aktív támogatásával az Eurostat bevezette a főbb események rendszeres jelentéstételi kötelezettségét, melyek az egyéb gazdasági folyamatok alapját képezik. Ezek azonosítására az éves GDP 0,5%-os (vagy az egyéb instrumentumokra magasabb) küszöbértékét állapítottak meg.

Spanyolország, Lettország, Hollandia, Ausztria és Lengyelország adatokkal támasztotta alá a fontosabb eseményeket. Ezzel szemben a Cseh Köztársaság, Dánia, Magyarország és az Egyesült Királyság nem jelentett semmilyen fontosabb eseményt az Eurostatnak.

4.4. Konszolidációs koherencia

Valamennyi jelentett adat, kivéve Írországét és Szlovákiáét, megfelel a belső konszolidációs koherencia követelményének, vagyis a konszolidációs tranzakciók (nem konszolidált értékek mínusz konszolidált értékek) és a mérleg eszközoldalán megfigyelhető készletek megegyeznek a mérleg forrásoldalán találhatókkal.

5. ÖSSZEHASONLÍTHATÓSÁG

5.1. Időbeli összehasonlíthatóság

Az 501/2004/EK rendelet 7. cikke lehetővé teszi „legjobb becsléseken” alapuló visszamenőleges adatok összeállítását. Meg kell jegyezni, hogy a tételek átsorolása, amelyet gyakran az idősoron belüli törésnek tekintenek, itt rutinszerűen „egyéb gazdasági folyamatnak” számít.A legtöbb tagállam nem számolt be az idősorban bekövetkezett törésről. Hét tagállam jelzett beazonosítható törést: a Cseh Köztársaság, Spanyolország, Franciország, Olaszország, Hollandia, Ausztria és Lengyelország.

5.2. A MUFA-val való összehasonlíthatóság

Az Eurostat nem ellenőrzi az államháztartás negyedéves pénzügyi számlái és a Monetáris Unió Pénzügyi Beszámolójáról szóló EKB iránymutatása (ECB Guidelines on Monetary Union Financial Accounts, MUFA) keretében (amely 2006 áprilisától tartalmazza az államháztartás negyedéves pénzügyi számláit) a nemzeti központi bankok által az Európai Központi Banknak megadott negyedéves pénzügyi számlák közötti koherenciát. Az ezen adatok közötti koherenciáról mindazonáltal egy minden országnak elküldött kérdőív segítségével gyűjtöttek információkat, lévén hogy az intézmények közötti eltérések és a teljes sorozat negyedéves MUFA összeállítására használt „kiegyenlítések” hatása eltéréseket okozhat. Az adattovábbítás határideje és kiterjedése miatt az államháztartás negyedéves pénzügyi számlái minőségi forrásként használhatók a MUFA összeállításánál.

A legtöbb tagállam úgy véli, hogy a két adatkészlet vagy azonos, vagy azonos lesz. Négy ország számol be elhanyagolható különbségekről (Németország, Spanyolország a régebbi modelleknek köszönhetően, Franciaország és Portugália).

5.3. Az államadóssággal való összehasonlíthatóság

A tagállamok által az 1222/2004/EK tanácsi rendelet értelmében az Eurostatnak megadott negyedéves államadósságnak konzisztensnek kell lennie az államháztartás negyedéves pénzügyi számláiban szereplő államháztartási kötelezettségekkel, amennyiben az államháztartás és a pénzügyi instrumentumok meghatározása azonos. Ugyanakkor el kell térniük, mert az értékelési szabályok különböznek: az államháztartási

kötelezettségek a piaci értéken vannak feltüntetve, míg az államadósság a névleges értéken (ami nem tartalmazza a felhalmozódott kamatokat és az „értékpapíroknál” névértékként van meghatározva.

A mennyiségi elemzés alapján az államadósságot és az államháztartási kötelezettségeket a megvizsgált instrumentumok (rövid- és hosszú távú kölcsönök, rövid- és hosszúlejáratú értékpapírok, készpénz és betétek[5]) mind az öt kategóriájában csak négy ország: Görögország, Spanyolország, Luxembourg és Finnország esetében találták koherensnek, míg három kategóriában három ország: Írország, Ausztria és Svédország esetében inkoherensnek.

6. PONTOSSÁG ÉS MEGBÍZHATÓSÁG

6.1. Az adatforrások kiterjedése

Az adatforrások használata tekintetében az 501/2004/EK rendelet 2. cikke előírja, hogy a negyedéves adatoknak az államháztartásban közvetlenül rendelkezésre álló, mint például állami számlákból vagy közigazgatási nyilvántartásokból származó adatokon kell alapulniuk. A rendelet sokkal elnézőbb az értékpapír-pozíciók összeállítása tekintetében, leszámítva a jegyzett részvények és a befektetési alapok összetevőit.

A legtöbb tagállam a költségvetési szervek és az instrumentumok tekintetében az adatforrások teljes vagy közel teljes körét/kiterjedését megadja. Ezt többféleképpen érik el, elsősorban úgy, hogy közvetlen hozzáférésük van az adatok forrásához, mint például az egyes szervek saját számláihoz, központi adatbázisokhoz vagy felmérésekhez. Görögország, Svédország és az Egyesült Királyság (a helyi hatóságok számára) gyakran használja a felméréseket. A pénzügyi és banki statisztikákból, a fizetési mérlegekből vagy az értékpapír-adatbázisokból összegyűjtött közvetlen információkat az ügyfelekre vonatkozó információk összeállítására használják fel, illetve ritkább esetben az instrumentumok becslésére is: így tesz Észtország, Görögország, Olaszország, Luxemburg és Ausztria (amely intenzíven használ értékpapír-adatbázisokat) és Portugália, illetve kisebb mértékben Németország, Hollandia, Lengyelország, Szlovénia, illetve Finnország. Az adatok összeállítói mind nehézségekről számolnak be a pénzügyi származtatott ügyletek (készletek és tranzakciók) becslése során és közvetlen adatforrásokat használnak a biztosítástechnikai tartalékokra.

A tranzakciókkal kapcsolatos adatok többnyire a készleteket érintő információkból származnak, ami nem ideális megoldás. Ugyanakkor Spanyolország, Hollandia, Portugália, Szlovákia és az Egyesült Királyság, illetve kisebb mértékben Németország, Írország, Ausztria, Finnország és Svédország hozzáférnek az információáramláshoz, ami jobb minőséget eredményez.

6.2. Belső konzisztencia és megbízhatósági vizsgálatok és a fontosabb események nyomon követése

A legtöbb tagállam a konzisztencia- és megbízhatósági vizsgálatokat az adatösszeállítás mindennapos részeként végzi. A konzisztencia-vizsgálatokat a túlzott hiány esetén követendő eljárás 3. táblázatának segítségével az éves pénzügyi számlákkal vagy a konszolidáción végzik. A megbízhatósági vizsgálatokat az államháztartási szektort érintő eltéréseken, a készletek növekedési mutatóin vagy egyéb gazdasági folyamatokon végzik. A Cseh Köztársaság és Magyarország nem dokumentálták gyakorlatukat.

A tagállamok nyilván tartják azokat a fontosabb eseményeket, amelyek a nagyobb tranzakciók vagy egyéb gazdasági folyamatok alapját képezik, és jelentik azokat az Eurostatnak. Belgium, Észtország, Spanyolország, Franciaország, Írország, Lettország, Hollandia, Ausztria, Lengyelország és Portugália a nagyobb tranzakciók többségéről információkat szolgáltatnak. Ezzel szemben a Cseh Köztársaság, Görögország, Írország és az Egyesült Királyság nem közölt semmilyen fontosabb információt az Eurostatnak. Számos tagállam nyomon követi az egyéb fontosabb gazdasági folyamatokat (lásd a fenti 4.4. szakaszt).

6.3. A statisztikai becslésnél alkalmazott módszertanok és feltevések

Az 501/2004/EK rendelet 2. cikke lehetővé teszi néhány specifikus instrumentum számára az interpolálás és extrapolálás használatát. Míg számos tagállam nem használja ezt a módszert (Görögország, Litvánia, Málta, Ausztria, Szlovénia és az Egyesült Királyság), sok más tagállam esetenként ezeket értékpapír-pozíciója, a követelések/tartozások, vagy egyéb, csak éves szinten elérhető információk becslésére alkalmazza, mint ahogy az a helyi önkormányzatok esetében néhányszor előfordul.

6.4. ESA95 fogalmi kiigazítások

Fogalmi kiigazításokat hajtanak végre annak érdekében, hogy a negyedéves adatok összhangba kerüljenek az ESA95 fogalmaival. Ezek a kiigazítások hasonlítanak az éves számlák korrekcióihoz.

Kategorizálás

A legtöbb tagállam (kivéve a Cseh Köztársaságot, Franciaországot és Szlovákiát) jelenti a forráshoz kapcsolódó adatokat, nagyjából igazodva az ESA95 szerinti instrumentum-kategorizálást, mely minden kiigazítást feleslegessé tesz. Franciaországban a rövid lejáratú értékpapírok határideje jelentősen túllépi az egy évet.

Értékelés

Az ESA95 értelmében az egyéb tulajdonosi követeléseket és az értékpapírokat a mérlegen azok piaci értékén kell feltüntetni. Belgium, a Cseh Köztársaság, Észtország, Lettország, Litvánia és Szlovákia kivételével a többi ország a hosszúlejáratú értékpapírokra vonatkozó kötelezettségre piaci értékelést alkalmaz. Számos tagállam a rövidlejáratú kötelezettségeket névértéken értékeli, ami szintén helytelen, de azok mennyiségi következményei kisebbek (Belgium, Cseh Köztársaság, Németország, Lettország, Litvánia, Szlovákia és az Egyesült Királyság).

A tagállamoknak az egyéb tulajdonosi követeléseket azok piaci, vagy azzal megegyező értékén kell értékelni, becsléseket használva a nem jegyzett részvények esetében. Írország a nem jegyzett egyéb tulajdonosi követeléseket nettó eszközökként a piaci értéken értékeli, míg Magyarország a könyv szerinti értéken. A Cseh Köztársaság, Észtország, Görögország, Olaszország, Lettország, Luxemburg, Málta, Hollandia, Ausztria, Lengyelország, Finnország, Svédország és az Egyesült Királyság a nem jegyzett egyéb tulajdonosi követeléseket nettó eszközökként a könyv szerinti értéken értékeli.

Nyilvántartásba vétel időpontja

Az ESA95 előírja, hogy a tranzakciókat az eredményelszámolás elve alapján kell bemutatni, míg a készpénzfizetésben lévő eltéréseket az egyéb kötelezettségek és követelések számláiban. Az ESA95 legjobb gyakorlata, amit az államháztartási hiányról és államadósságról szóló kézikönyv[6] előír, abban áll, hogy a felhalmozódott kamatokat az alapul szolgáló eszközben tünteti fel. A tagállamoknak azonban csak kisebb hányada követi ezeket az ajánlásokat valamennyi kötelezettség vonatkozásában, a többség inkább a felhalmozódott kamatokat a kötelezettségek alatt tünteti fel az egyes adósságinstrumentumokra.

6.5. A statisztikák felülvizsgálata

A tagállamok jelentik az Eurostatnak a fontosabb módosításokkal kapcsolatos metaadatokat, illetve a módosítások okait. A módosítás mértéke mind a felhasználó, mint a statisztikai adatokat összeállító számára a minőségértékelés fontos elemét képezi. A két adatszolgáltatás közötti módosításokat (nevezetesen a becsült elsőből a másodikba) itt elemzik, mivel forrásadatra vonatkozó kérdéseket jeleznek. Az első becsült és a végleges adatok közötti módosítások számát, amit a valóságban 8 negyedéven keresztül mérnek, nem lehet megadni ebben a szakaszban, mivel az államháztartás negyedéves számláival kapcsolatos rendszeres adatszolgáltatás kevesebb mint két éve kezdődött.

Az utóbbi hét rendszeres adattovábbításra vonatkozó előzetes elemzés arra utal, hogy az összes tagállam és adatszolgáltatás esetében a medián módosítás közel van a GDP 0,2%-ához az államháztartás nettó pénzügyi értékének esetében, illetve a GDP 0,1%-ához az államháztartás nettó hitelnyújtása / nettó hitelfelvétele esetében. Az első becslést több módosítás követi mint az előző negyedévekét, ami teljesen érthető. A torzulásnak nem sok jele van a nettó hitelnyújtás/nettó hitelfelvétel terén. Többnyire a központi kormányzati adatok módosításai dominálnak, ami pénzügyi tranzakciói méretének és összetettségének köszönhető.

Az országok között jelentős különbségek vannak, egyes országok jelentős módosításokkal élnek, mint: Franciaország, Olaszország, Magyarország és Portugália (illetve Dánia és Luxemburg a nettó pénzügyi érték tekintetében), míg mások mint: Hollandia, Svédország és az Egyesült Királyság jelentősen kevesebbel. Mivel korlátozott tapasztalatok állnak rendelkezésre az elemzés szempontjából és mivel számos ország számára egészen a közelmúltig eltérést engedélyeztek, vagy a kialakítási fázisban jártak, a módosításokra irányuló elemzéseket óvatosan kell kezelni. Korai lenne ezek alapján messzemenő következtetéseket levonni.

7. KÖVETKEZTETÉSEK ÉS AJÁNLÁSOK[7]

Jelentős előrelépések történtek az államháztartás negyedéves pénzügyi számláinak összeállítása tekintetében. A legtöbb ország által benyújtott adatok megfelelő minőségűek, és felhasználhatók elemzésre, illetve az euróövezet és az EU számára hasznos aggregátumok összeállítására. Ezeket ennek megfelelően terjeszteni kell.

Néhány tagállamnak konkrét intézkedéseket kell végrehajtania a jelentett adatok minőségének javítása érdekében. Egyes esetekben javulást lehetne elérni azon közösségi kötelezettségnek való megfeleléssel, miszerint az Eurostatnak idősorokat kell továbbítani. Ez megelőzné, hogy a Bizottság a Szerződés értelmében jogsértési eljárást indítson a közösségi rendeletek betartatása érdekében.

Elő kell segíteni az államháztartás negyedéves számláinak közzétételét, és a felhasználók számára megfelelő iránymutatást kell adni: vagyis közölni kell a nemzeti gyakorlatokat tükröző metaadatokat, figyelmeztetni kell a felhasználókat az adatok változékonyságára és segíteni kell őket az eltérések értelmezésében. A közzététel a minőséget erősíti.

Ezt az értékelést a jövőben meg kell ismételni a tagállamok által elért előrehaladást nyomon követése érdekében. A tagállamoknak szóló egyes értékeléseket és ajánlásokat az alábbi táblázat tartalmazza.

Tagállam | Az adat és metaadat minősége: | Az alábbiakon kell javítani: |

Belgium | Jó átlagszínvonal | A hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok értékelése |

Cseh Köztársaság | Nem megfelelő átlagszínvonal | Teljes idősorok benyújtása Koherencia az éves pénzügyi és nem pénzügyi számlákkal A fontosabb események jelentése A hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok és a nem jegyzett egyéb értékpapírok értékelése |

Dánia | Jó átlagszínvonal | A fontosabb események jelentése |

Németország | Megfelelő átlagszínvonal; Nem megfelelő kiterjedés | Kiterjedés Országleírások Koherencia az éves pénzügyi számlákkal és az államadóssággal |

Észtország | Nem megfelelő átlagszínvonal; Súlyos hiányosságok fedezhetők fel a negyedéves adatokban, amelyek gyakran nem valódi negyedéves statisztikai adatok | Kiterjedés Koherencia az éves pénzügyi számlákkal és a nem pénzügyi számlákkal A hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok és a nem egyéb tulajdonosi követelések értékelése Közvetlen adatforrások használata |

Írország | Elfogadható átlagszínvonal | Az éves pénzügyi számlákkal és az államadóssággal való konszolidáció koherenciája A fontosabb események jelentése |

Görögország | Nem megfelelő átlagszínvonal | Koherencia a nem pénzügyi számlákkal A fontosabb események jelentése A nem jegyzett egyéb tulajdonosi követelések értékelése |

Spanyolország | Nagyon jó átlagszínvonal | Koherencia a nem pénzügyi számlákkal |

Franciaország | Jó átlagszínvonal | Megfelelő lejárati kritérium alkalmazása Az első becslések módosításainak csökkentése Koherencia a nem pénzügyi számlákkal |

Olaszország | Jó átlagszínvonal | Országleírások Koherencia az államadósággal A nem jegyzett egyéb tulajdonosi követelések értékelése Közvetlen adatforrások használata |

Ciprus | Az Eurostatnak korlátozott számú adatot és dokumentumot nyújtott be. | Azonnali erőfeszítésre van szükség az EU rendeletnek való megfelelés érdekében. |

Lettország | Jó átlagszínvonal; nem megfelelő kiterjedés | Lefedettség A hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok és a nem jegyzett egyéb tulajdonosi követelések értékelése Koherencia az éves pénzügyi számlákkal |

Litvánia | Jó átlagszínvonal | A hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok értékelése |

Luxemburg | Jó átlagszínvonal; Nem megfelelő kiterjedés | Lefedettség Országleírások Közvetlen adatforrások használata |

Magyarország | Jó átlagszínvonal; noha a metaadatok nem elégségesek | Országleírások A fontosabb események jelentése |

Málta | Nem nyújtott be adatokat az Eurostatnak. | Azonnali erőfeszítésre van szükség az EU rendeletnek való megfelelés érdekében. |

Hollandia | Jó átlagszínvonal | Koherencia a nem pénzügyi számlákkal A nem jegyzett egyéb tulajdonosi követelések értékelése Közvetlen adatforrások használata |

Ausztria | Jó átlagszínvonal | Koherencia az államadósággal A nem jegyzett egyéb tulajdonosi követelések értékelése Közvetlen adatforrások használata |

Lengyelország | Jó átlagszínvonal | Koherencia az államadósággal A nem jegyzett egyéb tulajdonosi követelések értékelése Közvetlen adatforrások használata |

Portugália | Jó átlagszínvonal | Koherencia a nem pénzügyi számlákkal és az államadóssággal Közvetlen adatforrások használata |

Szlovénia | Nem nyújtott be adatokat az Eurostatnak. | Azonnali erőfeszítésre van szükség az EU rendeletnek való megfelelés érdekében. |

Szlovákia | Nem megfelelő átlagszínvonal; súlyos hiányosságok fedezhetők fel a tranzakciók összeállítása során | A nem pénzügyi számlákkal és pénzügyi számlákkal való konszolidációs koherencia A hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok és az egyéb tulajdonosi követelések értékelése A fontosabb események jelentése |

Finnország | Jó átlagszínvonal | A nem jegyzett egyéb tulajdonosi követelések értékelése Közvetlen adatforrások használata |

Svédország | Jó átlagszínvonal; nem megfelelő kiterjedés | Kiterjedés Koherencia a nem pénzügyi számlák és az államadósság között A nem jegyzett egyéb tulajdonosi követelések értékelése |

Egyesült Királyság | Jó átlagszínvonal | Adattovábbítási eljárások A fontosabb események jelentése A nem jegyzett egyéb tulajdonosi követelések értékelése Koherencia az államadósággal |

[1] HL L 81., 2004.3.19., 1. o.

[2] Csak Belgiumban, Németországban, Spanyolországban és Ausztriában alkalmazható.

[3] Lásd az Eurostat „Minőség a statisztikában” CIRCA érdekcsoportját, http://forum.europa.eu.int/Public/irc/dsis/Home/main

[4] Számos tagállamban ugyanaz az intézmény állítja össze mindkét számlát.

[5] A pénzérmék gyakran az államháztartás kötelezettség oldalán szerepelnek, és a kormányok elfogadhatják a betéteket amelyek kivételes esetekben a monetáris aggregátumok részét képezik.

[6] A Kézikönyv az Eurostat honlapján a kormányzati pénzügyi statisztikák szakasz alatt található meg: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,47631312,2373_58674363&_dad=portal&_schema=PORTAL#II.2

[7] Időközben számos tagállam további előrelépést ért el 2006. március 15-e óta, melyek nem szerepelnek ebben a minőségjelentésben.