HU ECB -PUBLIC  
 
AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK VÉLEMÉNYE  
(2022. november 10 .) 
a Magyar Nemzeti Banknál az osztalékfizetésről, a tőkepótlásról és a költségvetési térítésről  
(CON/2022/ 37) 
 
Bevezetés és jogalap  
2022. október 7- én az Európai Központi Bank (EKB) felkérést kapott a magyar Pénzügyminisztériumtól, 
hogy hozzon véleményt a Magyar Nemzeti Bankról szóló törvény1, valamint a Magyar Nemzeti Bank éves 
beszámoló készítési és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló 221/2000. (XII.19.) 
kormányrendelet módosítására irányuló törvény javaslatról  (a továbbiakban: törvényjavaslat) .  
Az EKB véleményalkotásra szolgáló hatásköre az Európai Unió működéséről szóló szerződés ( EUMSZ ) 
127. cikkének (4) bekezdésén és 282. cikkének (5) bekezdésén, valamint a 98/415/EK tanácsi határozat2 
2. cikke (1) bekezdésének harmadik franciabekezdésén alapul, miv el a törvényjavaslat a Magyar Nemzeti 
Bankkal  (MNB ) kapcsolatos. Az Európai Központi Bank eljárási szabályzata 17.5. cikkének első 
mondatával összhangban a Kormányzótanács fogadta el ezt a véleményt.  
 
1. A törvényjavaslat célja  
1.1. A törvényjavaslat fő célja a Magyar Nemzeti Bankról  szóló törvénynek (a továbbiakban: az MNB -
ről szóló törvény) és a Magyar Nemzeti Bank éves beszámoló készítési és könyvvezetési 
kötelezettségének sajátosságairól szóló 221/2000. (XII.19.) kormányrendeletnek (a továbbiakban: az MNB 
mérle géről szóló rendelet) az MNB osztalékfizetésére, valamint az MNB által kezdeményezett MNB -tőke 
pótlásra és állami térítésre vonatkozó rendelkezéseinek módosítása.  
 
Osztalékfizetés  
1.2. Az MNB- ről szóló törvény jelenleg úgy rendelkezik3, hogy az MNB a kiegyenlítési tartalékok negatív 
összegének4 ellentételezésére fel nem használt előző évi eredménnyel kiegészített eredménytartalékból 
osztalékot fizet, az MNB igazgatóságának döntésével5 összhangban.  
1.3. Ahogyan azt a törvényjavaslat indokolása megjegyzi, a törvényjavaslat szabályalapú 
osztalékfizetési gyakorlatot vezetne be, az uniós központi bankok bevett gyakorlatával összhangban. A 
törvényjavaslat értelmében az új osztalékfizetési rendszer automatikus és diszkrecionális osztalékfizetést 
 
1  A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. t örvény.  
2  A Tanács 98/415/EK határozata (1998. június 29.) a nemzeti hatóságoknak az Európai Központi Bankkal a 
jogszabálytervezetekről folytatott konzultációjáról (HL L 189., 1998.7.3., 42. o.).  
3  Lásd az MNB -ről szóló törvény 166. §- ának (1) bekezdését.  
4  Az MNB- ről szóló törvény 147. § -ának  (5) bekezdése szerint.  
5  Az MNB- ről szóló törvény 12. §- a (4) bekezdésének b) pontja szerint.  
ECB -PUBLIC  
2 biztosít. Közeleb bről, a törvényjavaslat szerint, amennyiben a tárgyév végére vonatkozóan az MNB  saját 
tőkéjének összege meghaladja a jegyzett tőkéjé t, az MNB tárgyévi nyereségének 50 %-át osztalékként 
kifizeti (automatikus osztalékfizetés). A törvényjavaslat előírja továbbá, hogy az MNB a tárgyévi 
veszteséggel, illetve a tárgyévi nyereség 50 %-ával kiegészített eredménytartalékának pozitív összegéből 
az igazgatóság döntése alapján fizet osztalékot, legfeljebb a saját tőke jegyzett tőkét meghaladó összegéig 
(diszkrecionális  osztalékfizetés). Az osztalékfizetés a tárgyévi beszámolóról szóló tájékoztatás  MNB általi, 
részvényeseknek való megküldését követő 30 napon belül esedékes6. 
 
Tőkepótlás és költségvetési térítés  
1.4. Az MNB- ről szóló törvény jelenleg úgy rendelkezik7, hogy amennyiben a tárgyévi veszteség 
összege az eredménytartalékot meghaladja, a különbözetet a központi költségvetés közvetlenül az 
eredménytartalék javára a tárgyévi beszámolóról történő tájékoztatás részvényes általi kézhezvételét8 
követő 8 napon belül megtéríti. Továbbá az MNB -ről szóló törvény jelenleg rendelkezik9 arról, hogy ha a 
kiegyenlítési tartalék ok összege negatív egyenlegű, és ezen negatív egyenleg meghaladja az 
eredménytartalék és a tárgyévi eredmény összegét, akkor a negatív egyenlegnek az eredménytartalék és 
a tárgyévi eredmény összegét meghaladó mértékéig a központi költségvetés az eredménytartalék javára 
pénzben térítést nyújt.  
1.5. Ahogyan azt a törvényjavaslat indokolása megjegyzi, a jelenlegi tőkepótlási és térítési s zabály a 
központi bank szükségleteitől függetlenül megkövetelheti a térítést a központi költségvetésből. 
Mindazonáltal  az indokolás szerint , még ha az elegendő nettó saját tőke lehetővé is teszi az MNB számára 
alapvető feladatainak ellátását, a jelenlegi s zabályok akkor is megkövetelhetik jelentős átalányösszeg 
központi költségvetésből való térítését, és ez az optimálisnál kedvezőtlenebb szakpolitikai kombinációkhoz vezethet. Stagflációs környezetben a monetáris politikának szigorítania kell a feltételeken az infláció 
leszorításához, a fiskális politika pedig célzott programokat hajthat végre a reálgazdaság támogatása 
érdekében. A jelentős átalánytérítésből eredő azonnali fiskális nyomás azonban korlátozza a fiskális 
politika mozgásterét. Az MNB rendelkezésére álló mozgástér nőhet , ha az államnak hosszabb időt biztosít 
a térítési kötelezettségének teljesítésére.    
1.6. Mindezek alapján a törvényjavaslat új rendszerrel javasolja felváltani a fennálló tőkepótlási és 
térítési rendszert. Közelebbről, a törvényjavasla t szerint, amennyiben a tárgyév végére vonatkozóan a saját 
tőke összege a jegyzett tőke alá csökken, a különbözetet a központi költségvetés öt éven belül évente 
egyenlő részletben közvetlenül az eredménytartalék javára megtéríti, a tárgyévi beszámolóról történő 
tájékoztatás részvényes általi kézhezvételét
10 követő 30 napon belül. Ennek alkalmazásában a „saját tőke”  
a következő elemekből áll: 1. jegyzett tőke, 2. eredménytartalék, 3. értékelési tartalék, 4. forintárfolyam 
kiegyenlítési tartaléka; 5. deviza- értékpapírok kiegyenlítési tartaléka és 6. a tárgyévi eredmény11. Az MNB 
„jegyzett tőkéje” tízmilliárd forint12. Amennyiben a saját tőke összege meghaladja a jegyzett tőkét, a még 
 
6  Az MNB- ről szóló törvény 6. §- ának (2) bekezdésével összhangban.  
7  Lásd az MNB -ről szóló törvény 166. §- ának (3) bekezdését.  
8  Az MNB- ről szóló törvény 6. § -ának (2) bekezdése szerint.  
9  Lásd az MNB -ről szóló törvény 147. §- ának (4) és (5) bekezdését.  
10  Az MNB- ről szóló törvény 6. §- ának (2) bekezdésével összhangban.  
11  Lásd az MNB mérlegéről szóló rendelet I. mellékletét . 
12  Lásd az MNB -ről szóló törvény 5. §- ának (5) bekezdését.  
ECB -PUBLIC  
3 fennálló összes térítési kötelezettség megszűnik . Amennyiben az 5 éves időtartamon belül a központi 
költségvetésnek újabb térítési kötelezettsége keletkezik, annak teljesítésére a törvényj avaslat új előírásai 
lesznek alkalmazandók.  
 
2. Általános észrevétel  
2.1. Az EKB hangsúlyozni kívánja, hogy noha az eltéréssel rendelkező tagállamok, Magyarországot is 
beleértve, még nem vesznek részt a gazdasági és monetáris unió harmadik szakaszában, jogi 
kötel ességük átdolgozni nemzeti központi bankjuk (NKB) alapszabályát azért, hogy biztosítsák az 
összeegyeztethetőséget a z EUMSZ -szel13 és a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai 
Központi Bank Alapokmányával (a KBER Alapokmánya). A  nem résztvevő tagáll amokban bármely 
jogszabályi reformnak az eurorendszer jogi normáinak fokozatos érvényesítésére kell irányulnia14. 
 
3. Különös észrevételek  
3.1. Az EUMSZ 130. cikke és a KBER Alapokmányának 7. cikke egyrészt kifejezetten megtiltja, hogy 
az EKB, az NKB- k és döntéshozó szerveik tagjai utasításokat kérjenek vagy fogadjanak el uniós 
intézményektől, szervektől vagy hivataloktól, a tagállamok kormányaitól vagy bármely egyéb szervtől, 
másrészt pedig megtiltja ezen uniós intézmények, szervek és hivatalok, valamint a tagállamok kormányai 
számára azt, hogy feladataik ellátása során megkíséreljék az EKB vagy az NKB -k döntéshozó szervei 
tagjainak befolyásolását. E rendelkezések bármiféle politikai nyomástól kívánják megvédeni a KBER ‑t 
annak érdekében, hogy az a feladatai által kijelölt célokat hatékonyan tudja megvalósítani az elsődleges 
jog értelmében e célból biztosított különleges jogkörei független gyakorlásának kösz önhetően15. A nemzeti 
szabályok tehát nem hozhatják az érintett NKB- t olyan helyzetbe, amelyben potenciálisan politikai 
nyomásnak van kitéve vagy amely bármilyen módon veszélyezteti e banknak a KBER feladatkörébe tartozó 
valamely feladat független ellátására való képességét, mivel ellenkező esetben e szabályok sértenék az 
EUMSZ  130. cikkét, valamint a KBER Alapokmányának 7. cikkét16.  
3.2. E tekintetben, az EKB függetlenségének biztosítása érdekében az EUMSZ  megalkotói az EUMSZ  
282. cikke (3) bekezdésének harmad ik mondatában többek között előírták, hogy az EKB saját 
pénzügyeinek kezelése tekintetében függetlenséget élvez. Igaz ugyan, hogy sem az EUMSZ , sem a KBER 
Alapokmánya nem tartalmaz egyenértékű szabályt az NKB -kat illetően, ez nem változtat azon, hogy a 
KBER alapvető feladatai a KBER ‑en keresztül nem csupán az EKB ‑ra hárulnak, hanem az NKB -kra is17. 
Az EKB következetesen megállapította, hogy az érintett NKB átfogó értelemben vett függetlensége veszélybe kerülne, ha nem lenne képes autonóm módon hozzájutni a Szerződésben és a KBER 
Alapokmányában rögzített, KBER -rel kapcsolatos feladatai elvégzéséhez szükséges pénzügyi 
 
13  Lásd az EUMSZ 131. cikket . 
14 Lásd például a CON/2008/34 vélemény 3.4. bekezdését és a CON/2017/17 vélemény 2.1. bekezdését. Az EKB 
valamennyi véleménye közzétételre kerül az EUR -Lexen.  
15  Lásd például a C –202/18. és C –238/18. sz., Rimšēvičs és EKB kontra Lettország egyesített ügyekben 2019. február 
26-án hozott ítélet  (EU:C:2019:139) 47 . pontját.  
16  A C-45/21. sz. Banka Slovenije ügyben 2022. szeptember 13 -án hozott ítélet (EU:C:2022:670) 97. és 104. pontja.  
17  A fent hivatkozott  C-45/21. sz. Banka Slovenije ítélet (EU:C:2022:670) 98. és 99. pontja.  
ECB -PUBLIC  
4 forrásokhoz18. Annak érdekében, hogy a KBER szerinti feladatainak megfelelő ellátásához szükséges 
pénzeszközökkel rendelkezzen, a nemzeti jogszabályok nem hozhatják olyan helyzetbe az érintett NKB -t, 
hogy az kénytelen legyen e politikai hatóságok hozzájárulását kérni ahhoz, hogy finanszírozást kapjon, 
vagy hogy feltőkésítsék19. Az Unió monetáris politikájának végrehajtásában való rész vétel érdekében 
elengedhetetlen, hogy az NKB -k tartalékokat alakítsanak ki20.  
3.3. Az EKB következetesen megállapította, hogy különösképpen el kell kerülni minden olyan helyzetet, 
amikor egy NKB nettó saját tőkéje huzamosabb ideig a jegyzett tők e szintje alatt van vagy akár negatív, 
ideértve azokat az eseteket, amikor a tőke és a tartalékok szintjét meghaladó veszteségek áthúzódnak. 
Ebből következően, ha egy NKB nettó saját tőkéje a jegyzett tőke szintje alá vagy akár negatív tartományba 
kerül, az  azt követeli meg, hogy az érintett tagállam észszerű időtartamon belül legalább a jegyzett tőke 
mértékéig megfelelő mértékű tőkét biztosítson az NKB részére a pénzügyi függetlenség elvének való 
megfelelés érdekében21. Nem egyértelmű, hogy a törvényjavaslat milyen mértékben biztosítaná azt, hogy 
az MNB saját tőkéjét észszerű időtartamon belül az MNB jegyzett tőkéjének mértékéig pótolják, mivel a 
központi költségvetésből térítendő összeget öt év alatt egyenlő részletben kellene megtéríteni. Továbbá, annyiban, amennyiben az MNB saját tőkéje két vagy több egymást követő évben a jegyzett tőke alá 
csökken, úgy ez öt évet meghaladó időtartamon keresztül tovább súlyosbíthatja az elégtelen vagy akár 
negatív tőkepozíciót. Az EKB ezért azt javasolja, hogy a törvényjav aslatba illesszenek be megfelelő 
biztosítékot arra, hogy egy huzamosabb ideig tartó elégtelen vagy akár negatív tőkepozíció esetén 
középtávon biztosított legyen az, hogy az MNB nettó saját tőkéje nem marad huzamosabb ideig a jegyzett 
tőke szintje alatt.  
3.4. A nyereség felosztása tekintetében az NKB -k alapokmánya előírhatja, hogy hogyan kerüljön sor 
nyereségük felosztására, ahogyan ezt a törvényjavaslat javasolja. A nyereségnek az állami költségvetés 
részére történő felosztása csak abban az es etben lehetséges, ha az előző pénzügyi években felhalmozott 
veszteség fedezésre került, valamint amennyiben sor került az NKB tőkéje és eszközei valós értékének 
megőrzését biztosító pénzügyi intézkedések meghozatalára22. Ahogyan azt az EKB korábban23 
megjegyezte, az NKB -k vannak a legjobb helyzetben annak független értékeléséhez, hogy milyen mértékű 
tőketartalék szükséges feladataik ellátásához, és az ilyen döntésre nem vonatkozhat harmadik fél döntése.   
 
Ez a vélemény közzétételre kerül az EUR -Lex honlapo n.  
 
 
 
18  Az EKB 2022. évi Konvergenciajelentés e, 2.2.3 fejezete, „Pénzügyi függetlenség” című szakaszának első 
bekezdése.  
19  A fent hivatkozott C-45/21. sz. Banka Slovenije ítélet (EU:C:2022:670) 104. pontja.  
20  A fent hivatkozott C-45/21. sz. Banka Slovenije ítélet (EU:C:2022:670) 100. pontja.  
21  Az EKB 2022. évi Konvergenciajelentése, 2.2.3 fejezete, „Pénzügyi függetlenség” című szakaszának negyedik 
bekezdése.  
22  Az EKB 2022. évi Konvergenciajelentése, 2.2.3 fejezete, „A nyereség felosztása, az NKB -k tőkéje és a pénzügyi 
tartalékok” című szakaszának első bekezdése . 
23 Lásd a CON/2017/17  EKB vélemény 3.4.3. bekezdését.   
ECB -PUBLIC  
5 Kelt Frankfurt am Mainban, 2022. november 10- én. 
 
[aláírás]  
 
az EKB elnöke  
Christine LAGARDE