HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 37/50

ÁLLAMI TÁMOGATÁS – EGYESÜLT KIRÁLYSÁG

SA.15373 (2013/C-18) (korábbi 2013/NN.) számú állami támogatás – Az „Enterprise Capital Funds” (vállalkozási tőkealapok) létező támogatási program (C17/2004.) nyomon követése

Felhívás észrevételek benyújtására az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének (2) bekezdése értelmében

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2014/C 37/05)

2013. november 20-án kelt levelével, amelynek hiteles nyelvi változata megtalálható ezen összefoglaló végén, a Bizottság értesítette az Egyesült Királyságot arról, hogy a fent említett támogatással/intézkedéssel kapcsolatosan az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról határozott.

Az érdekeltek a bizottsági eljárás tárgyát képező intézkedésre vonatkozó észrevételeiket az alábbi összefoglaló és az annak végén található levél közzétételét követően egy hónapon belül tehetik meg az alábbi címen:

European Commission Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság) State Aid Registry 1049 Bruxelles/Brussel BELGIQUE/BELGIË Fax: (32-2) 296 1242

Ezeket az észrevételeket közlik az Egyesült Királysággal. Az észrevételek benyújtói kérésüket megindokolva, írásban kérhetik adataik bizalmas kezelését.

AZ ÖSSZEFOGLALÓ SZÖVEGE

1. AZ ELJÁRÁS

A hivatalos vizsgálati eljárás megindítását követően a Bizottság az EK-Szerződés 87. cikkének (3) bekezdésének c) pontja (jelenleg az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja), és különösen a kockázati tőkéről szóló, akkor hatályban lévő 2001-es iránymutatás alapján (1)2005. május 3-án jóváhagyta az Enterprise Capital Funds (a továbbiakban: vállalkozási tőkealapok) programot (SA.15373)(C 17/2004 (korábbi N 566/03)).

Az Egyesült Királyság 2006. október 18-i levelében kötelezettséget vállalt arra, hogy valamennyi létező kockázatitőke-program tekintetében megfelelő intézkedéseket tesz.

2011-ben a vállalkozási tőkealapokra vonatkozó programot (SA.15373 (korábbi 2011/MX)) választották ki ellenőrzés céljából. Megállapítást nyert, hogy az Egyesült Királyság nem hozott megfelelő intézkedéseket annak érdekében, hogy a vállalkozási tőkealapokra vonatkozó program összhangba kerüljön a kockázati tőkéről szóló 2006-os iránymutatással. 2013. június 16-i keltezésű e-mailjükben az Egyesült Királyság hatóságai tájékoztatást nyújtottak a létező program végrehajtásáról, amelyet később 2013. július 12-én frissítettek.

2. A LÉTEZŐ TÁMOGATÁSI PROGRAM LEÍRÁSA

A vállalkozási tőkealapokra vonatkozó, köz- és magánszférából származó befektetéseket együttesen alkalmazó program célja az volt, hogy az Egyesült Királyság egész területén javítsa a kkv-k növekedési tőkéhez való hozzáférését. A közberuházás maximális értékét az adott vállalkozási tőkealap rendelkezésére álló magántőke kétszeresében határozták meg. A vállalkozási tőkealapokban részt vevő köz- és magánberuházók közötti nyereség- és veszteségmegosztás azon az elven alapult, hogy egyfelől a veszteséget egyenlő mértékben osztották meg a magánberuházókkal, másfelől viszont a nyereségmegosztás nem egyenlő feltételekkel történt (azaz egy bizonyos nyereségességi ráta fölött a nyereség túlnyomó része a magánberuházókat illette meg). E mechanizmus biztosította, hogy a vállalkozási tőkealapok – az állami támogatás bevonása mellett – piacorientáltak legyenek.

A vállalkozási tőkealapok 250 000 GBP (357 000 EUR) és 2 millió GBP (2,9 millió EUR) közötti értékben eszközölhettek tőke- és kvázitőke-befektetéseket a feltételeknek megfelelő kkv-kban. A program értelmében kifejezetten tiltottak voltak a pusztán követelésátruházásra irányuló befektetések. A további befektetéseket engedélyezték, amennyiben a kkv-k számára a vállalkozási tőkealapok és egyéb tőkebefektetők által biztosított sajáttőke-finanszírozás teljes értéke nem haladta meg a 2 millió GBP-t (2,9 millió EUR). Ezen értékhatár fölött a további befektetések szükség esetén engedélyezhetőek voltak, ám kizárólag legalább hat hónapnyi idő eltelte után, és az elaprózódás megakadályozása érdekében az adott vállalkozási tőkealap tőkéje 10 %-át meg nem haladó értékben. A vállalkozási tőkealapokra vonatkozó program alapján 12 alap jött létre, amelyek közül 7 2007. augusztus 18-a után jött létre, azaz azon határidő lejárta után, amelyen belül az Egyesült Királyság hatóságainak megfelelő intézkedéseket kellett volna elfogadnia a kockázati tőkéről szóló iránymutatás 2006. augusztus 18-i hatályba lépését követően. Ezek az alapok 94 vállalkozásra irányulóan eszközöltek befektetéseket.

Az Egyesült Királyság hatóságai által biztosított bizonyítékok alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy három vállalkozási tőkealap tett további, felaprózódást elkerülő befektetéseket hét vállalkozásra irányulóan. A Bizottság információi szerint a program lehetővé tette a vállalkozási tőkealapok számára olyan „elővásárlási mechanizmus” alkalmazását, amely révén a vállalkozási tőkealapok elővételi joggal rendelkeztek az adott vállalkozási tőkealap portfoliójában részt vevő befektetést fogadó vállalkozás által kibocsátott új részvények tekintetében, annak megakadályozása érdekében, hogy magánbefektető ilyen vállalkozásokba fektessenek be, és ezáltal felaprózódjon a vállalkozási tőkealap részesedése. Mindazonáltal az Egyesült Királyság hatóságai jelezték, hogy e mechanizmust a gyakorlatban egyetlen alkalommal sem alkalmazták, továbbá kötelezettséget vállaltak arra, hogy ezt a jövőben is kerülni fogják.

3. ÉRTÉKELÉS

Az értékelés során a Bizottság kétségesnek találta, hogy a vállalkozási tőkealapok program megfelel-e a kockázati tőkéről szóló hatályos iránymutatásnak, különösen az alábbiak tekintetében:

a) Számos befektetést fogadó vállalkozás esetében a befektetésre való jogosultság

A kockázati tőkéről szóló iránymutatás (4.3.2. pont) a kockázatitőke-befektetést az alábbiakra korlátozza: 1) kisvállalkozások a növekedési életszakaszig, vagy 2) középvállalkozások az indulási életszakaszig, a befektetést fogadó vállalkozások helyétől függetlenül (azaz függetlenül attól, hogy támogatott vagy nem támogatott területen találhatóak-e), valamint 3) középvállalkozások a növekedési életszakaszig, amennyiben támogatott területen találhatóak.

A Bizottság megállapítja, hogy a befektetést fogadó vállalkozások közül a jelek szerint hat növekedési életszakaszában volt, mivel ezek a vállalkozási tőkealapok befektetésének időpontjában már számos éve kereskedelmi tevékenységet folytattak. Az említett hat vállalkozás közül négy a befektetés időpontjában kisvállalkozás volt; tehát e befektetéseket a kockázati tőkéről szóló iránymutatásban meghatározott korlátozásokkal összhangban eszközölték. Ugyanakkor két vállalkozás – a Reevo és az Interactive Investors – a vállalkozási tőkealap befektetésének idején középvállalkozás (2) volt, mivel alkalmazottaik száma meghaladta a vonatkozó határértéket (4). Továbbá tekintettel arra, hogy Londonban működtek, amely nem támogatott terület, kizárólag az indulási életszakaszban fogadhattak volna befektetéseket.

A vizsgálat jelen szakaszában kétséges, hogy összeegyeztethető-e az említett két befektetés a kockázati tőkéről szóló 2006-os iránymutatással, mivel korlátozott mértékben állnak rendelkezésre piaci hiányosságra utaló bizonyítékok. Felkérjük a harmadik feleket, hogy nyújtsák be észrevételeiket az ilyen kései szakaszban tett befektetésekkel kapcsolatban, valamint a kockázati tőkéről szóló, 2006-os iránymutatás szerint meghatározott piaci hiányosság fennállása tekintetében.

b) Tőkepótlási tranzakciók alkalmazása

Az Egyesült Királyság hatóságai által benyújtott bizonyítékok alapján a Bizottság úgy látja, hogy a […] (*) nevű vállalkozási tőkealap egy alkalommal részvényfelvásárlást követő vezetői kivásárlásba (BIMBO) fektetett be. A megcélzott vállalkozás, az Andante Travels, a befektetés időpontjában 28 éve folytatott értékesítési tevékenységet. A befektetés időpontjában a vállalkozás alkalmazottainak száma […] (*) fő volt, éves árbevétele pedig […] (*).

A kockázati tőkéről szóló iránymutatás tiltja a felvásárlást és a tőkepótlási tranzakciókat. Ebből következően meg kell vizsgálni, hogy mennyiben gyakorolnak hatást a versenyre ezek a tranzakciók, lehetővé téve harmadik felek számára, hogy erre vonatkozó észrevételeket tegyenek.

A fentiekre való tekintettel a Bizottság arra az előzetes álláspontra helyezkedik, hogy a vállalkozási tőkealapok fent említett befektetései a befektetést fogadók közül számos vállalkozásnak gazdasági előnyt biztosított, mivel a kockázati tőkéről szóló, 2006-os iránymutatásban meghatározott szabályokkal ellentétes befektetés/támogatás kedvezményezettjei voltak. E szakaszban a Bizottságnak aggályai vannak azt illetően, hogy az ilyen támogatás összeegyeztethetőnek tekinthető-e a belső piaccal.

A 659/1999/EK tanácsi rendelet 14. cikkével összhangban valamennyi jogellenes támogatás visszakövetelhető a kedvezményezettől.

A LEVÉL SZÖVEGE

„The Commission wishes to inform the United Kingdom that, having examined the information supplied by your authorities on the measure referred to above, it has decided to initiate the procedure laid down in Article 108(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union (hereafter "TFEU"). 1. PROCEDURE (1) The Enterprise Capital Funds ("ECFs") scheme (SA.15373) was approved by the Commission on 3 May 2005 under Article 87(3)(c) of the EC Treaty (now Article 107(3)(c) TFEU) and in particular on the basis of the Risk Capital Guidelines of 2001 ("RCGs of 2001") (5), in force at the time, after opening a formal investigation procedure (C 17/2004 (ex N 566/03)). (2) In September 2006, following a meeting with the UK authorities, the services of the Commission informed the UK authorities that the ECFs scheme was not in line with the Risk Capital Guidelines adopted in August 2006 (hereafter "RCGs of 2006") and invited them to take appropriate measures to bring the ECFs scheme in line with them. (3) By letter of 18 October 2006, the UK authorities committed to take appropriate measures concerning all their existing risk capital schemes. (4) In 2011, the ECFs scheme was selected for the State aid monitoring exercise (SA.15373 (ex 2011/MX)). It was found that the UK had failed to take appropriate measures to bring the ECFs scheme in line with the RCGs of 2006. (5) A meeting took place on 21 May 2013 between the Commission services and the UK authorities where the former proposed that the monitoring case and several changes to the scheme, which were subsequently notified on 21 August 2013 (SA.36428) by the UK authorities, be treated separately in two cases but parallel in time. (6) By e-mail of 16 June 2013, the Commission services received information on the implementation of the existing scheme. The information was updated by e-mail of 12 July 2013. (7) Two teleconferences took place on 1 and 2 July 2013 to discuss several elements of the case, and a meeting took place on 6 August 2013 where the UK authorities clarified several aspects of the operations that took place under the existing scheme. 2. DESCRIPTION OF THE EXISTING ECFS SCHEME (DECISION OF 2005) (8) Combining public and private investment, the ECFs scheme aimed at improving access to expansion capital for SMEs throughout the UK. Public investment was limited to two times the private capital raised by the fund, i.e. minimum one third of an ECF fund was to be provided by private investors. (9) The distribution of the profits and losses between public and private investors in the ECFs was based on the logic that, on the downside, the losses were distributed on equal terms with the private investors being fully exposed, while on the upside the distribution of the profits was non pari passu, i.e. private investors received most of the profits notably above a certain profitability rate. (6) This mechanism ensured that ECFs were commercially oriented while entailing state aid. (10) According to the rules of the scheme (7), an ECF may invest expansion capital in any company: — that meets the EU definition of an SME; — where the purpose of the relevant investment, or the application of the proceeds of such investment by the relevant company or undertaking, is predominantly related to or for the benefit of the economy of the UK; — whose equity or other securities are not, at the time of investment, listed on a recognised stock exchange (such as the London Stock Exchange) or otherwise quoted on a non-recognised exchange, i.e. AIM, Ofex or any other market on which prices are quoted publicly; — where the trade of such company is a qualifying trade as defined in Paragraph 4, Schedule 28B of the Income and Corporation Taxes Act 1988, or where the company is undertaking research and development with a view to carrying on a qualifying trade (8). (11) ECF funds invested in eligible SMEs by means of equity and quasi-equity instruments between £250,000 (€357,000) and £2m (€2.9m). Pure debt investments were explicitly forbidden under the scheme (9). (12) Follow-on investments were permitted so long as the total equity funding raised by the SMEs from ECFs and other equity investors was no more than the £2m (€2.9m) limit. (13) Follow-on investments in excess of the above limit, i.e. £2m (€2.9m), were permitted, where necessary, only after a period of at least 6 months and to prevent dilution, subject to an upper limit of 10% of each ECF’s committed capital. (14) From the evidence provided by the UK authorities, the Commission understands that three ECFs, made follow-on anti-dilution investments in 7 companies. The Commission understands that the scheme allowed the ECFs to use a "pre-emption mechanism" whereby the ECFs could exercise a right of first refusal to acquire new shares issued by any investee in the ECF's portfolio, in order to prevent private investors from investing in such companies and thereby dilute the ECF's shareholding. However, the UK authorities have indicated that such a mechanism has never been applied in practice and that they committed not to make use of it in the future. (15) The ECFs scheme was initially approved for a period of 10 years, until 2 May 2015, and was intended to be self-financing over the medium term. For the first year of its operation, the UK allocated €65m to cover the cash-flow cost of the initial public participation. (16) 12 funds were created under the ECFs scheme, out of which 7 were created after 18 August 2007 that is, the date after which the scheme should have been aligned with the RGCs of 2006. The pre-2007 funds invested in 67 companies, while the post 2007 funds invested in 94 companies. Therefore, a total of 161 undertakings have benefited from the scheme. 3. OUTCOME OF THE MONITORING (17) The ECFs scheme was monitored by the Commission services in the light of (1) the Commission's decision of 2005 approving the measure and (2) the RCGs of 2006. (18) The assessment led to the conclusion that the scheme was not in line with the RCGs of 2006 as the UK authorities should have taken appropriate measures within 12 months from their entry into force, i.e. as from 18 August 2007, which they failed to do. The issue of appropriate measures arose with respect to ECFs that received public capital after 18 August 2007i.e. after the date by which the UK authorities should have adopted appropriate measures, at the latest, following the entry into force of the RCGs of 2006 on 18 August 2006. In practice, this meant that only the funds created after the end of the transitional period would need to comply with the RCGs of 2006, whilst the already existing risk capital funds could continue to operate under the rules established by the RSGs of 2001. (19) For the reasons explained in section 4 below, the Commission has doubts with respect to the compliance of the ECFs scheme's implementation with the RCGs of 2006, and particularly with respect to: a) Eligibility for investment of several investees; b) Use of capital replacement operations. 4. ASSESSMENT 4.1. Existence of State aid (20) In the decision of 2005 the Commission concluded that State aid within the meaning of Article 107(1) of the TFEU is present at the level of the investors and at the level of the beneficiary SMEs. Therefore, through the implementation of the ECF scheme, the companies that are the object of the current monitoring case have received State aid in the sense of the above mentioned article. The UK authorities do not contest this conclusion. 4.2. Eligibility for investment of several investees (21) Since the creation of the scheme, the ECFs invested in 161 companies, of which 94 were investments made after 18 August 2007. Out of the 94 companies, 40 companies had not had sales at the time of the first investment. Of the remaining 54 companies, 6 appear to have been in their expansion stage since, at the moment of ECF's first investment, they had had commercial activities for a significant number of years. (22) The RCGs of 2006 (Point 4.3.2) limit the investment of risk capital to: (1) small enterprises up to the expansion stage and irrespective of their location, i.e. located in assisted or non-assisted areas (2) medium-size enterprises up to the start-up stage, irrespective of their location, and (3) medium-sized enterprises up to the expansion stage located in assisted areas. (23) The Commission notes that four out of the six above mentioned companies fulfil the definition of small enterprises at the moment of the investment. Therefore, although they seem to have been companies in their expansion stage, given their size, the investments were made in accordance with the limits set out in the RCGs of 2006. (24) The two other companies, Interactive Investors and Reevoo (10) exceeded, at the moment of the first investment, the threshold for a small enterprise (12). Therefore, at the moment of the investment, the two companies qualified as medium enterprises. Moreover, given their location in London, which is a non-assisted area, they could have received investment only up to the start-up phase (13). (25) Consequently, the Commission expresses doubts with respect to the compatibility of the aid for the investments into the two companies as they qualified as medium size enterprises, were in their expansion stage and were located in non-assisted areas. (26) The Commission may declare compatible measures providing finance for medium-sized enterprises in their expansion stage located in non-assisted areas, subject to a detailed assessment (balancing) of the individual case under Chapter 5 of the RCGs of 2006, including any evidence of market failure. At this stage of the investigation, the compatibility of the aid for these two investments with the RCGs of 2006 seems doubtful as there is limited evidence with respect to the market failure they faced. Third parties are invited to submit comments notably on the existence of a market failure with respect to such late-stage development companies as well as any other information relevant for making an in-depth assessment of the aid measure at issue under Section 5 of the RCG 2006. 4.3. Use of a capital replacement transaction (27) Based on the evidence provided by the UK authorities, the Commission understands that the fund […] invested in one buy-in management buy-out (14) (BIMBO). The target company, Andante Travels, had 28 years of commercial activities at the moment of the investment. At the moment of the investment, the company employed […] persons and had an annual turnover of […]. (28) Under the RCGs of 2006 the venture capital and risk capital measures refer to new/fresh capital being provided to the investees. Since they have limited impact on the cash/balance sheet of an investee, capital replacement operations are not foreseen as compatible measures under the Guidelines. Hence, in its practice the Commission considers them as not covered by the Guidelines (15), irrespective of the location of the investee, i.e. assisted or not-assisted area. In order to further assess the conditions in which the operation took place and to test its impact on competition, the Commission has decided to open the formal investigation procedure with respect to the above BIMBO operation and invites third parties to present comments on it. 5. CONCLUSION (29) Based on the foregoing analysis, the Commission considers that the ECFs may have granted aid outside of the scope of the approved scheme without prior notification. Therefore it has decided to open the formal investigation procedure provided for in Article 108(2) TFEU in relation to funding decisions by the ECFs as to the following elements: a) Eligibility for investment into Reevoo and Interactive Investor; b) Use of one capital replacement transaction, namely the above BIMBO that benefited Andante Travels. (30) The Commission requires the United Kingdom and all interested parties, within one month from the receipt of this letter, to provide all documents, information and data needed for assessing the compatibility of the above-mentioned measures with Article 107(3)(c) TFEU.. (31) The Commission wishes to remind the authorities of the United Kingdom that Article 108(3) TFEU has suspensory effect, and would draw their attention to Article 14 of Council Regulation (EC) No 659/1999, which provides that all unlawful aid may be recovered from the recipient. (32) The Commission informs the authorities of the United Kingdom that it will inform interested parties by publishing this letter and a meaningful summary of it in the Official Journal of the European Union. It will also inform interested parties in the EFTA countries which are signatories to the EEA Agreement, by publication of a notice in the EEA Supplement to the Official Journal of the European Union and will inform the EFTA Surveillance Authority by sending a copy of this letter. All such interested parties will be invited to submit their comments within one month of the date of such publication.”

(1) HL C 235., 2001.8.21., 3. o.

(2) A vállalkozási tőkealap első befektetésének időpontjában a Reevo 9 éve folytatott kereskedelmi tevékenységet; alkalmazottjainak száma […] () volt, éves árbevétele pedig […] (*), míg az Interactive Investors 11 éve folytatott kereskedelmi tevékenységet; alkalmazottjainak száma […] (*) volt, éves árbevétele pedig […] (*).

(3) Bizalmas szakmai adat.

(4) 2003/361/EK – Az Európai Unió Hivatalos Lapja, L 124/39. A mikro-, kis- és középvállalkozások meghatározásáról szóló, 2003. május 6-i bizottsági ajánlás 2. cikke szerint akkor minősül egy vállalkozás középvállalkozásnak, ha 50–250 főt foglalkoztat, éves árbevétele nem haladja meg a 50 millió EUR-t és/vagy éves mérlegfőösszege nem haladja meg a 43 millió EUR-t. Egy vállalkozás akkor minősül kisvállalkozásnak, ha alkalmazottainak száma 50-nél kevesebb, éves árbevétele és/vagy mérlegfőösszege pedig nem haladja meg a 10 millió EUR-t.

(5) OJ C 235, 21.8.2001, p. 3.

(6) The government receives a prioritised return equivalent to the interest charged on the balance of outstanding loans to the fund (at the time 4.3%). Once the government has received its prioritised return, outstanding loans may then be repaid to the government and the private investors under the terms specified in the ECFs' partnership agreement. All further distributions to investors are to be divided between the government and all other private investors in a fixed profit-sharing ratio.

(7) Enterprise Capital Fund – Guidance for applicants http://www.capitalforenterprise.gov.uk/files/Guidance%20for%20Prospective%20ECF%20Managers%20-%20V2.pdf

(8) A trade will not qualify if one or more excluded activities together make up a 'substantial part' of that trade. The main excluded activities are: (1) dealing in land, financial instruments, or in goods other than in the course of an ordinary trade of retail or wholesale distribution; (2) financial activities, property development, or providing legal or accountancy services; (3) leasing (including letting assets on hire, except in the case of certain ship-chartering activities); (4) receiving royalties or licence fees, except where these arise from an intangible asset such as a patent or know-how, most or all of which has been created by the company (or one of its subsidiaries); (5) farming, market gardening, or forestry; (6) operating or managing hotels, guest houses, hostels, or nursing or residential care homes; and (7) providing services to another company in certain circumstances where the other company's trade consists to a substantial extent in excluded activities. Source: Enterprise Capital Funds – Guidance for applicants

(9) ECF's Partnership agreement, Point 3.6: "[ECF] may not acquire Investments in a Portfolio Company… (d) in loan finance or debt instruments with no associated equity securities."

(10) At the moment of the first investment Reevoo had 9 years of commercial activity; it employed […] () persons and had an annual turnover of […]. Interactive Investors had 11 years of commercial activity; it employed […] persons and had an annual turnover of […];Source: UK authorities

(11) Covered by the obligation of professional secrecy;

(12) See Commission Recommendation of 6 May 2003 concerning the definition of micro, small and medium-sized enterprises (OJ L 124 of 20.5.2003, p. 36), Annex I, Article 2(2) (50 employees).

(13) The Commission also notes that Reevoo had been backed by well-known venture capital firms, i.e. […] and […] (Source: UK authorities) which puts in question whether the company faced any market failure.

(14) Management buy-out is a form of replacement capital through which one or more managers of a company take control of the company's capital by acquiring the majority of shares from the actual owner(s). When the buyer is an outsider of the company who will become manager once the operation is completed, the transaction is called management buy-in. A BIMBO occurs when existing management, along with outside managers, decide to buyout a company. Buy-in management buyout (BIMBO) is a form of a buyout that incorporates characteristics of both a management buy-out and a management buy-in.

(15) See, e.g., Case SA.36489 (2013/N), recital (41)