6. Következtetések



1. Szakpolitikai háttér

Az EU 500 millió lakosa által termelt, össze nem gyűjtött és kezeletlen szennyvíz komoly szennyezés forrása, amely az édesvíz és a tengervíz minőségét egyaránt érinti, és kockázatot jelent az emberi egészségre és a biodiverzitásra.

A települési szennyvíz kezeléséről szóló irányelv a települési szennyvíz összegyűjtésére és kezelésére vonatkozó minimumkövetelményeket állapít meg, és egyike az EU vízügyi politikájához kapcsolódó legfontosabb vívmányainak. 1991-es elfogadása óta a települési szennyvíz kezeléséről szóló irányelv végrehajtása következtében jelentősen csökkent a komolyabb szennyező anyagok, mint például a szervesanyag-terhelés és a tápanyagok kibocsátása, amelyek a vizek eutrofizációjának fő kiváltó okai. A végrehajtás azonban korántsem teljes. Egyes, 2004-ben vagy később csatlakozott tagállamoknál jelentős megfelelési hiányosságok mutatkoznak.

A végrehajtás a szennyvíz-infrastruktúra megépítéséhez kapcsolódó pénzügyi és tervezési szempontok miatt jelent kihívást. E kihívások leküzdéséhez az EU a kohéziós alapokból jelentős támogatási összeget különített el (17,8 milliárd EUR-t a 2007–2013-as programozási időszakban, amely még továbbra is módosulhat). Az infrastruktúrába történő beruházások közvetlenül és közvetve egyaránt gazdasági növekedést és a munkahelyteremtést eredményeznek, ezáltal hozzájárulnak a jelenlegi Bizottság egyik fő prioritásához, azaz a foglalkoztatás, a növekedés és a beruházások fellendítéséhez.

E jelentés elsőként összesíti a tagállamok által szolgáltatott, a települési szennyvíz gyűjtésére és kezelésére, valamint a végrehajtási programokra vonatkozó adatokat. Ez egyértelmű képet ad a megfelelési hiányosságokról és a tagállamoknak e hiányosságok leküzdését célzó intézkedéseiről, valamint a becsült beruházási igényekről és azok ütemezéséről.

A települési szennyvíz kezeléséről szóló irányelvnek való megfelelés javítására és fenntartására irányuló folyamatos erőfeszítések elengedhetetlenül fontosak, ahogyan azt a 7. környezetvédelmi cselekvési program is elismerte, amely kimondja, hogy az EU természeti tőkéjének védelme, megőrzése és fejlesztése érdekében a víz-keretirányelv követelményeivel összhangban 2020-ig jelentősen csökkenteni kell az átmeneti, part menti és édesvízre nehezedő terhelés hatását.

A kiváló minőségű csatornázási szolgáltatások témája az uniós polgárokat is foglalkoztatja, ahogyan az a „Right2Water” (a vízhez való jog) című európai polgári kezdeményezésből is kiderül. A Bizottság is elismerte ezt, és vállalta, hogy a felmerülő aggályok kezelése érdekében lépéseket tesz. E lépések közé tartozik a végrehajtás megerősítése, a vízgazdálkodási adatok kezelése terén mutatkozó átláthatóság javítását célzó intézkedések és az érdekelt felek közötti strukturáltabb párbeszéd.

2. A megfelelés átfogó értékelése

A megfelelés értékelése az EEA Reportnetben elérhető, Az adatértékelés módszertana című dokumentum alapján történt.

A jelenlegi jelentési gyakorlat keretében mind a 28 tagállam benyújtotta adatait. Ezek az adatok főként a 2012-es évre, kivételes és indokolt esetben a 2011-es évre vonatkoznak (CY, HU és LT).

Csak 25 tagállam adatait értékelték. Az IT és PL által jelentett adatok minősége nem felelt meg. Horvátországra (HR) 2012-ben nem vonatkozott megfelelési kötelezettség.