ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
B.

mivel a válság kitörésére a Bizottság gyorsan és ésszerűen válaszolt, külön szabályokat fogadva el az állami támogatásokról, és a versenypolitikát használva válságkezelő eszközként; mivel ezt már akkor is és most is ideiglenes rendszernek szánják, noha időkerete az eredetileg várhatót túllépte;
F.

mivel továbbra is homályos a kép arról, hogy tulajdonképpen mi is történt Zhanaozenben 2011. december 16-án; mivel a hatóságok először is elvágták a kommunikációs csatornákat, majd a városba való bejutást szükségállapot elrendelése mellett tartották ellenőrzés alatt, amely 2012 január 31-ig tartott; mivel a független médiákkal szembeni megfélemlítések és erőszakos támadások, valamint a polgárokat nyomasztó megfélemlítő légkör továbbra sem teszi lehetővé, hogy a helyzettel kapcsolatban tisztábban lássunk; mivel a 2011. decemberi zhanaozeni eseményekre válaszul a kazahsztáni hatóságok fokozták az internet cenzúrázását az országban, most pedig bevezetik a teljes internetes adatforgalom mélyreható ellenőrzését;
K.

whereas the decision of the Supreme Court on the case is final, without appeal; mivel a fehérorosz jog értelmében kegyelmi kérvényt csak az ország elnökének van joga elbírálni; mivel Uladziszlau Kavaljeu kegyelmi kérvényt nyújtott be Aljakszandr Lukasenkához, amelyben tagadja az ellene felhozott összes vádat és követeli, hogy mentsék fel a büntetőjogi felelősség alól, ám ez idáig nem kapott választ;
2.

úgy véli, hogy az EBB-csoportnak (6) továbbra is évente jelentést kell benyújtania a Parlamentnek mind az EU-n belüli, az EU célkitűzéseinek és az Európa 2020 stratégia céljainak előmozdítását célzó, mind pedig az EU-n kívüli, megbízatásával és az EU külső tevékenységének politikai egységességével összefüggő hitelezési tevékenységéről; úgy véli, hogy az EBB-nek és az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Banknak (EBRD) a harmadik országokban folytatott koordinációra és együttműködésre is hangsúlyt kell fektetnie annak érdekében, hogy saját komparatív előnyeiket kiemeljék és a munkájukban jelentkező átfedéseket elkerüljék (7), megvalósítva forrásaik fokozottabb kihasználását; emlékeztet arra is, hogy a Tanács és a Parlament egyetértett abban, hogy elérkezett az idő az európai állami pénzügyi intézmények rendszere ésszerűsítésének vizsgálatára, és egyetlen lehetőséget sem szabad kizárni;
17.

sajnálatát fejezi ki az újból ki nem nevezett bírák és ügyészekre vonatkozó felülvizsgálati és fellebbezési eljárásokban fennmaradó átláthatatlanság és hiányosságok miatt, ideértve az eljárásrend megsértését és a szabálysértéseket is, valamint amiatt is, hogy e hiányosságok milyen hatást gyakorolhatnak az igazságszolgáltatás függetlenségére, a hatalmi ágak szétválasztására és a jogállamiságra, továbbá a pártatlan eljáráshoz való, az igazságszolgáltatás minden tagjára – a hivatalukból elmozdítottakra is – vonatkozó jog; felszólítja a hatóságokat annak biztosítására, hogy a Bírói Főtanács átlátható módon, teljes hatáskörét gyakorolva, törvényben rögzített következetes és szigorú kritériumokat alkalmazva és mindennemű külső nyomástól mentesen járjon el rámutat a bírák teljesítményének értékelésére szolgáló állandó rendszer bevezetésének szükségességére, annak érdekében, hogy biztosítsák a kiépített igazságszolgáltatási rendszer minőségének fenntartását;
7.

felhívja a Bizottságot, hogy folytassa annak biztosítására irányuló jelenlegi erőfeszítéseit, hogy a tagállamok helyesen és teljesen átültetik és végrehajtják a szabad mozgásról szóló irányelvet, és hogy teljes mértékben éljen a jogsértési eljárás indításához való jogával; felszólítja a tagállamokat, hogy számolják fel a polgárok szabad mozgásának útjában álló meglévő jogi és gyakorlati akadályokat, és ne vezessenek be nehézkes, indokolatlan adminisztratív eljárásokat vagy tűrjenek meg elfogadhatatlan gyakorlatokat, amelyekkel korlátozzák az említett jog érvényesülését; továbbá felszólítja a Bizottságot, hogy fokozott erőfeszítésekkel törekedjen arra, hogy felhívja a polgárok figyelmét a szabad mozgáshoz való jogra, és segítse őket annak gyakorlásában, különösen ha azt tőlük megtagadják vagy esetükben korlátozzák, vagy ha olyan gyakorlatot folytatnak, amely közvetlen vagy közvetett diszkriminációt okoz; ezzel összefüggésben felszólítja a Bizottságot, hogy az uniós polgárságról szóló következő jelentésben nyújtson be értékelést a szabad mozgással összefüggő politikákról, és javasoljon konkrét lépéseket és eszközöket a szabad mozgás támogatására; rámutat arra, hogy jóllehet az uniós polgárság fogalma szorosan összekapcsolódik a szabad mozgáshoz való joggal, minden olyan polgár is hasznot húz az uniós polgári jogokból, akik nem hagyják el származási országukat;
45.

rámutat arra, hogy Koszovó jogi kerete megteremti az alapját a nemek közötti egyenlőség intézményesítésének, valamint az ENSZ Biztonsági Tanácsa 1325. számú, a „Nők, béke és biztonság” című határozata végrehajtásának; hangsúlyozza azonban, hogy a szociális normák, a hagyomány, a rossz gazdasági feltételek és a gyenge intézmények – különösen az igazságszolgáltatás – továbbra is lehetővé teszik a meglévő jogszabályok alkalmazása alóli rendszeres kivételeket, ami abban nyilvánul meg például, hogy a nők korlátozottan férnek hozzá vagyonhoz, haboznak pert indítani öröklési jogaik érvényesítésére, illetve nem tudnak szülői felügyeleti jogért folyamodni; rámutat, hogy a nők nem részesülnek kellő védelemben a családon belüli erőszakkal szemben, nincs lehetőségük bírósághoz folyamodni az elkövetett bűncselekmények miatt, a lányok nem férnek hozzá egyenlő módon az oktatáshoz, gazdasági egyenlőtlenség van a férfiak és nők között, és a nők valamennyi szinten továbbra is alulreprezentáltak a politikai döntéshozatalban; mindezek azt bizonyítják, hogy az 1325. határozatot távolról sem tartják be; e tekintetben felszólítja a koszovói hatóságokat, hogy tegyenek meg minden erőfeszítést e határozat végrehajtása érdekében;
33.

emlékeztet rá, hogy az európai biodiverzitás több mint 25 %-a a nyugat-balkáni régióban található; emlékeztet arra is, hogy a sok kisebb-nagyobb folyó és tó – közülük a legnagyobb a Moraca folyó és a Skadar tó – sok ritka fajnak ad otthont; felszólítja a montenegrói hatóságokat, hogy fontolják meg újra azt a tervet, amely szerint nagy vízerőműveket építenének, és elsősorban az ilyen forrásokból származó villamos energiára támaszkodnának; emlékeztet rá, hogy olyan nemzeti energiastratégiát kell kialakítani, amely tekintetbe veszi a rendelkezésre álló sokféle megújuló energiaforrást, köztük a kisméretű vízerőműveket is; emlékeztet arra, hogy tiszteletben kell tartani az alkotmányban szereplő természeti örökséget is, hiszen az alkotmány a környezetet védő államként említi Montenegrót, valamint tekintetbe kell venni, hogy a természeti örökség és az idegenforgalom a montenegrói gazdaság két fontos oszlopa; sürgeti a montenegrói hatóságokat, hogy az uniós és nemzetközi normákkal, például az Aarhusi és az Espooi Egyezménnyel összhangban minden erőműépítéssel kapcsolatos döntés előtt folytassanak környezeti és szociális hatásvizsgálatot; sürgeti továbbá a montenegrói hatóságokat, hogy kezdeményezzenek kiterjedt és átlátható nyilvános konzultációt az érintett civil társadalmi szervezetek bevonásával minden olyan esetben, amikor vízerőmű építésére irányuló projektről születik döntés, és hozzák nyilvánosságra a vonatkozó határozatokat, szakértői véleményeket és egyéb dokumentumokat;
18.

felkéri az EU-t, hogy a kölcsönös bizalom garantálása és az egyetemi képesítések elismerésének megkönnyítése érdekében az EKKR minden tagállamban megvalósuló végrehajtása révén európai és tagállami szinten egyaránt állandósítson egy minőségbiztosítási rendszert; felkéri a tagállamokat, hogy nemzeti minőségbiztosítási rendszereiket az európai minőségbiztosítási szabványokkal és útmutatásokkal (European Standards and Guidelines on Quality Assurance) összhangban valósítsák meg, tiszteletben tartva az egyetemi kurzusok és megközelítések sokféleségét, ami a tartalmat és az oktatási módszereket illeti; a minőségbiztosítási ügynökségeket az európai felsőoktatási minőségbiztosítási nyilvántartás alkalmazására ösztönzi, valamint európai szintű együttműködésük előmozdítására és a legjobb gyakorlatok cseréjére a Felsőoktatási Minőségbiztosítás Európai Szövetségén (ENQA) keresztül is;
36.

mély aggodalmát fejezi ki a média terén bekövetkezett közelmúltbeli fejlemények miatt, valamint amiatt, hogy a médián belüli tulajdonviszonyokat továbbra is átláthatatlanság és erőteljes tulajdonosi koncentráció jellemzi; sürgeti az országot, hogy tegyen tanúbizonyságot a média szabadsága és a médiapluralizmus, így többek között az elért eredményekről szóló jelentésben meghatározott reformokról tartott, megfelelő tájékoztatáson alapuló és pluralista vita iránti feltétlen elkötelezettségéről; üdvözli az EBESZ médiaszabadsággal foglalkozó képviselőjének meghívását a médiaszabadsággal foglalkozó, újonnan felállított kerekasztalban való részvételre, és támogatja az érintett képviselő azon kijelentését, miszerint jóllehet a működésük érdekében az összes médiumnak be kell tartania a jogi és pénzügyi szabályozást, a jogi rendszernek nem szabad különösen azon médiumokat céloznia, amelyek egy pártot kritikával illetnek; sürgeti a hatóságokat, hogy biztosítsák a jogállamiságot és a média szabadságát az országban, és ezáltal biztosítsák, hogy a Bizottság értékelése a jövőben is kedvező legyen;
40.

üdvözli a tudásfejlesztési szövetségek és az ágazati szakképzettség-fejlesztési szövetségek – amelyeken belül a felsőoktatási intézmények a tanterv kidolgozásakor információt cserélnek a vállalkozásokkal a szakképzett munkaerő hiányának kezelése érdekében – Bizottság általi támogatását; felszólítja a vállalkozásokat – beleértve a kis- és középvállalkozásokat is – és a vállalkozókat, hogy vállaljanak aktív szerepet a felsőoktatási intézményekkel kötendő partnerségek kialakításában azáltal, hogy magas színvonalú szakmai gyakorlatot biztosítanak a diákok és az előadók számára, és kamatoztatják az előadók általános átadható készségeit; megismétli azonban, hogy a felsőoktatási intézmények olyan kulturális tartalmakat is előállítanak, amelyek nem csupán szakmai és gyakorlati készségként jelennek meg, hanem az általános műveltség szintjén is, a világgal kapcsolatos szellemi tapasztalat és az emberek életét meghatározó közös értékekkel kapcsolatosan;
11.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a külföldi vállalkozások nehézségekkel szembesülnek a kínai közbeszerzésekben való részvétel tekintetében, ami nagy kontrasztban van azzal, hogy a külföldi vállalkozások szabadon részt vehetnek az európai közbeszerzésekben; aggodalmát fejezi ki amiatt is, hogy felmerül a tisztességtelen piaci verseny gyanúja különösen azokban az esetekben, amikor a rejtett állami támogatások segítségével a kínai vállalkozások európai versenytársaikhoz képest jóval kedvezőbb ajánlatokat tudnak tenni; üdvözli a kormányzati közbeszerzésekről szóló megállapodás felülvizsgálatát – és alkalmazási körének kiterjesztését –, amiről a WTO legutóbbi, 2011. december 15-i miniszteri konferenciáján született megállapodás, továbbá üdvözli, hogy Kína ez alkalommal kötelezettségeket vállalt, még akkor is, ha e vállalások korántsem elégségesek; ösztönzi ezért Kínát, hogy a megállapodásban részes többi félre vonatkozó feltételekhez hasonló feltételekkel csatlakozzon a megállapodáshoz, összhangban a WTO-csatlakozásról szóló jegyzőkönyvben vállalt kötelezettségével; felkéri a Bizottságot, hogy mihamarabb, lehetőleg még 2012-ben dolgozzon ki egy olyan európai eszközt, amely biztosítja a kölcsönösséget a közbeszerzési piacok megnyitása terén; alapvető fontosságúnak az európai kkv-k prioritást élvező piacokra, például Kína piacára való bejutását ösztönző, koordináló és támogató európai eszközök megerősítését is;
8.

arra ösztönzi a Bizottságot, hogy hatásvizsgálataiba továbbra is építse be a szükségesség és az arányosság vizsgálatát, támaszkodjon a magas szintű eljárásjogi garanciákkal rendelkező tagállamok legjobb gyakorlataira, térjen ki az alapvető jogok érvényesülésének értékelésére, valamint vezessen be olyan vizsgálatot, amely meghatározza, hogy javaslatai miként tükrözik a büntetőjogra irányadó, fent említett általános elveket;
38.

felhívja a SOLVIT-ot, az Európa Önökért Tanácsadó Szolgálatot, az Enterprise Europe Network hálózatot, az európai fogyasztóvédelmi központokat és az Európai Foglalkoztatási Szolgálatot, hogy vegyék figyelembe a polgárok és a vállalkozások „The Single Market through the lens of the people: A snapshot of citizens’ and businesses’ 20 main concerns” (Az egységes piac az emberek szemével: A polgárok és vállalkozások 20 fő aggálya) című bizottsági szolgálati munkadokumentumban is kifejezésre juttatott fő aggályait, és ennek megfelelően határozzák meg tevékenységük prioritásait;
D.

mivel a Törökországban elért haladásról szóló 2010. és 2011. évi jelentésében a Bizottság hangsúlyozta, hogy folyamatos további erőfeszítésekre van szükség ahhoz, hogy a jelenlegi jogi keretet politikai, társadalmi és gazdasági valósággá alakítsák; mivel a Bizottság hozzáfűzte, hogy a nemek közötti egyenlőség, a nők elleni erőszakkal szembeni küzdelem – a becsületgyilkosságokat, valamint a korai és kényszerházasságokat is ideértve – továbbra is komoly kihívások elé állítják Törökországot; mivel a nemek közötti egyenlőséget, a nők jogait és a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítését a készülő új török alkotmánynak is magában kell foglalnia;
72.

az erőforrások hatékony és fenntartható felhasználását és elosztását az uniós iparpolitika kulcselemének tekinti, amelyből az Unió külkapcsolatainak is meríteniük kell, most és a jövőben is; e tekintetben úgy véli, hogy a környezetbarát áruk és szolgáltatások kereskedelme a fenntartható gazdasági és társadalmi fejlődés eszköze, amely a kereskedelem és a környezet számára is hasznot hajt;
4.

ezzel kapcsolatban örömének ad hangot, hogy létrejött az EU–Tunézia munkacsoport, az első ilyen, amelyet egy dél-mediterrán országgal hoztak létre az ország átalakulásához nyújtott európai és nemzetközi támogatás jobb összehangolása céljából; üdvözli azt, hogy a Parlament is részt vehetett az első találkozón; kéri a külügyi és biztonságpolitikai főképviselőt/a Bizottság alelnökét, hogy a továbbiakban is vonja be a Parlamentet ebbe a kezdeményezésbe és a későbbiekbe is; üdvözli, hogy a Parlamentben létrejött a dél-mediterrán térséggel foglalkozó csoport, hogy nyomon kövesse a mediterrán országokban bekövetkezett válságra adott uniós válaszokat;
13.

felszólítja az alelnököt/főképviselőt és az uniós tagállamokat annak előmozdítására, hogy a jövőbeli szerződésben erős korrupció elleni mechanizmusok is szerepeljenek, ahogyan az az EU 2011. július 12-i nyilatkozatának (3) bekezdésében is szerepel; emlékeztet arra, hogy be kell illeszteni egy olyan, a korrupcióra történő utalást, amely összhangban van az erre vonatkozó nemzetközi eszközökkel, és megfelelő intézkedéseket kell hozni az ilyen bűncselekmények megelőzésére;
5.

sürgeti az EU állam- vagy kormányfőit, hogy 2012 végéig kötelezzék el magukat egy európai beruházási csomag mellett; hiszi, hogy egy ilyen csomag új lendületet is adna Európának a válságból való kilábalásához, amennyiben konkrét nemzeti és európai szintű kötelezettségvállalásokat is tartalmaz a kulcsfontosságú ágazatokban – amilyen például az erőforrás-hatékonyság és irányítás, megújuló energiaforrások, energiahatékonyság vagy újrafeldolgozás/újrahasznosítás – a fenntartható növekedésre és munkahelyteremtésre irányuló beruházás tekintetében; példaként megemlíti az energiahatékonysági irányelvet mint egy olyan európai jogszabályt, amely akár 2 millió új munkahelyet is tudna teremteni
23.

emlékeztet arra, hogy sürgősen szükség van az erőforrás-felhasználás feltétlen csökkentésére; felszólítja a Bizottságot, hogy értelmezze tágan az „erőforrás-hatékonyság” fogalmát, hogy az minden erőforrásra kiterjedjen; rámutat, hogy ide sorolhatók például az energetikai és nem energetikai jellegű természeti erőforrások, például a víz, az ökoszisztémák, a biológiai sokféleség is; felkéri a Bizottságot arra is, hogy építse be az erőforrás-hatékonyság területébe a fenntartható anyaggazdálkodást, valamint a termelés és fogyasztás fenntarthatóságát;
—

tekintettel a Bizottság által 2011. december 23-án közzétett, „Útmutató a szabványalapú ikt-beszerzésekhez – A helyes gyakorlat elemei” („Guide for the procurement of standards-based ICT – Elements of Good Practice”) című dokumentumra,
3.

hangsúlyozza azt is, hogy az Unió politikáinak következetesnek és az Európai Unión belül példaértékűnek, valamint koherensnek is kell lenniük, és összhangban kell állniuk az alapvető értékekkel és elvekkel annak érdekében, hogy az EU globális szinten maximalizálni tudja hitelességét és az emberi jogok területén folytatott politikák hatékonyságát; ragaszkodik annak egyértelmű jelzéséhez, hogy a foglyok szállításáról és illegális fogva tartásáról szóló 2007-es Fava-jelentésben megfogalmazott ajánlásokat végrehajtják, és üdvözli azt a kezdeményezést, hogy a Parlament készítsen nyomon követési jelentést; sajnálatosnak tartja, hogy a fent említett jelentésben a Parlament által tett kifejezett felszólítás ellenére számos uniós tagállam elmulasztotta annak beható és nyílt kezelését, hogy közreműködött az emberi jogok megsértésének világszerte – az USA kiadatási és titkos fogvatartási programjával összefüggésben – előforduló eseteiben, valamint az azokat kísérő hazai jogsértésekben; véleménye szerint ez a helyzet súlyosan és komolyan gátolja, hogy az EU előmozdítsa az emberi jogokat a világban és megőrizze erkölcsi hitelét; felszólítja az uniós intézményeket, hogy a teljes körű és nyílt vizsgálatok lefolytatása érdekében továbbra is gyakoroljanak nyomást a tagállamokra; hangsúlyozza az elszámoltathatóság érdekében végzett munka folytatásának jelentőségét a terrorizmus elleni küzdelemmel összefüggő titkos fogva tartással kapcsolatban;
42.

javasolja, hogy terjesszék ki az irányítást a polgárok mozgósítására, valamint a nonprofit szervezetekre és a gazdasági szereplőkre is; ez utóbbiak esetében kapjon külön hangsúlyt a biológiai sokféleség vállalati stratégiákba történő beépítése; elismeri a biológiai sokféleség védelmében az önkéntes szervezetek és közösségek jelentőségét és munkájukat, valamint az általuk felhalmozott ismereteket, és arra kéri a regionális és helyi kormányzatokat, hogy ilyen csoportokat is vonjanak be a projektek tervezésébe és a projektekkel kapcsolatos konzultációkba, azáltal, hogy partnerségeket hoznak létre a hatóságok, a magánszféra és a nem kormányzati szervezetek között;
J.

mivel – jóllehet az uniós halászati ágazatban 2002–2007 között a munkahelyek 30 %-a megszűnt a halállományok rossz állapota, az olcsóbb behozatal által eredményezett árcsökkenés és a technológiai vívmányok miatt – a becslések szerint a halászati ágazat (az akvakultúrát is beleértve) évente továbbra is 34,2 milliárd euró jövedelmet termelt az említett időszakban, és több mint 350 000 munkahelyet teremt a termelési vagy forgalmazási lánc megelőző vagy következő fázisában a halászat, a halfeldolgozás és a forgalmazás területén, elsősorban a part menti és távoli régiókban, valamint a szigeteken; ahol emellett olyan „közjavakat” is létrehoz, amelyeket eddig nem vettek kellőképpen számításba; és mivel – a megszűnt munkahelyek ellenére – a technológiai vívmányoknak köszönhetően a flották halászati kapacitása jelentősen nőtt;
D.

mivel a női nemi szervek megcsonkítása önmagában is az emberi jogok megsértésének minősül, rövid és hosszú távon is súlyosan és visszafordíthatatlanul károsítja az annak kitett nők és gyermekek testi és lelki egészségét, kimerítve a személyi és a testi sérthetetlenséget veszélyeztető súlyos erőszak fogalmát, és egyes esetekben akár halálos kimenetelű is lehet, mivel a kezdetleges eszközök alkalmazása és a fertőtlenítést célzó óvintézkedések hiánya további káros hatásokkal, így a szexuális érintkezés vagy szülés alkalmával fellépő fájdalommal, az érintett nemi szervek visszafordíthatatlan károsodásával, komplikációk – vérzés, sokkos állapot, fertőzés, AIDS-vírus átadása, tetanusz, jóindulatú tumorok – kialakulásával és a terhesség vagy szülés ideje alatt jelentkező súlyos komplikációkkal jár;
68.

úgy véli, hogy az európai állatjóléti keretjogszabálynak a következőket kellene tartalmaznia: a) az állatjólét OIE-alapú közös meghatározása és értelmezése, és általános, tudományosan megalapozott célkitűzések; b) a kötelező gondosság elve az összes állattulajdonosra és -gondozóra nézve, bár az elkóborolt állatokért a vonatkozó közegészségügyi és biztonsági kockázatok miatt elsősorban a tulajdonosnak, végső soron pedig a tagállami hatóságoknak kell felelősséget vállalniuk; c) a tudatosság növelését célzó eszközök és az állami hatóságok személyzetének szóló iránymutatások arról, hogy feladataik ellátása során hogyan azonosítsák az állatjóléti kérdéseket; d) szükség esetén a kompetencia biztosításának követelménye a szakmai feladataik ellátása során állatokkal foglalkozó személyek számára a gyakorlati tapasztalatból vagy képzés során már megszerzett kompetenciák és tudás elismerése mellett, megfelelő képzési követelmények a konkrét állatjóléti feladatokkal kapcsolatban; e) a tagállamokra vonatkozó kötelezettség, hogy kétévente jelentést nyújtsanak be a Bizottságnak az uniós állatjóléti jogszabályok végrehajtásáról, beleértve a következő két évre szóló ütemtervet is, valamint a Bizottságra vonatkozó követelmény, hogy ezeket a jelentéseket egy összefoglalóval együtt haladéktalanul közzétegye; f) hatékony és idejekorán tett intézkedések azokkal a tagállamokkal szemben, amelyek nem nyújtanak be jelentést, vagy nem tesznek eleget az ellenőrzések és vizsgálatok elvégzésére vonatkozó kötelezettségeiknek; g) összehangolt európai állatjóléti hálózat létrehozása, amely az X/2012. kísérleti projekt tapasztalataira építve támogatja a tájékoztató és oktatási kampányokat, a szakma által elismert legfrissebb tudományos ismeretek alapján értékeli az állatjóléti követelményeket, és koordinálja az új technológiák előzetes tesztelésére szolgáló uniós rendszert, összhangban a Bizottság, ügynökségei és bizottságai által támogatott, meglévő programokkal; h) keret a tudományos alapokon álló ágazati jogszabályokhoz és nem jogszabályi intézkedésekhez; i) felülvizsgálati záradék, amely lehetővé teszi, hogy a keretjogszabályt rendszeresen hozzáigazítsák az új tudományos eredményekhez, tiszteletben tartva a jogbiztonság szükségességét, és figyelembe véve a beruházások gazdasági élettartamát;
—

tekintettel a Világbank „Doing Business 2012: Doing Business in a More Transparent World” (Vállalkozás 2012-ben: vállalkozás egy átláthatóbb világban) című jelentésére,
87.

tudomásul veszi az Afrika szarvára és a Száhel-övezetre vonatkozó uniós stratégiákat; úgy véli, hogy ezekben a régiókban azért kell foglalkozni a konfliktus strukturális okaival, hogy megalapozzák a problémák megvalósítható, békés megoldását és jobb kilátásokat teremtsenek a népesség számára, ami méltányos hozzáférést jelent az erőforrásokhoz, biztosítva a régiók fenntartható fejlődését és a javak újraelosztását; kéri az uniós politikák értékelését, ahol jelentős fejlesztési segélyt és diplomáciai forrásokat vetnek be, hogy felmérjék a népességre gyakorolt hatást; felszólít az Európai Parlament, a Pánafrikai Parlament és a regionális parlamenti szerveződések közötti szorosabb együttműködésre is, hogy mindkét kontinensen erősödjön a politikai és költségvetési döntésekért való elszámoltathatóság a polgárokkal szemben, illetve hogy az együttműködés alapul szolgáljon a politikák végrehajtásában elért előrehaladás méréséhez és értékeléséhez; külön üdvözli az EUNAVFOR Atalanta misszió mandátumának kiterjesztéséről szóló tanácsi határozatot (amely a szárazföldi kalózfenyegetettség megszüntetésére irányuló fellépést is engedélyezi), mivel ez megerősíti a kalózkodásból származó sajátos fenyegetés kapcsán kialakított uniós megközelítés átfogó jellegét, és támogatja a régió hosszabb távú fejlődését is;