[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 18.10.2006

COM (2006) 604 végleges

2006/0197 (COD)

Javaslat:

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE

az Európai Technológiai Intézet létrehozásáról

(a Bizottság előterjesztése){SEC(2006) 1313}{SEC(2006) 1314}

INDOKOLÁS

A JAVASLAT HÁTTERE

Általános háttér

iAz innováció, a kutatás és az oktatás közötti kapcsolatok és szinergiák – amelyek a globális tudásalapú gazdaság fő mozgatórugói – erősítése feltétlenül szükséges ahhoz, hogy az EU fokozni tudja ipari és szolgáltatási ágazatának versenyképességét, továbbá hogy munkahelyeket és fenntartható növekedést tudjon teremteni.

Európának azonban egyelőre nem sikerül kellőképpen áthidalnia az integrációs szakadékot, és egy integrált tudásháromszöget – oktatás, kutatás és innováció – kialakítania. Az általános vélekedés szerint az EU innovációs területen érzékelt nehézségei abban rejlenek, hogy csak korlátozottan képes a tudásból kereskedelmi előnyt kovácsolni. Sőt mi több, a legtöbb tagállam – jóllehet más-más fokban – nehézségekkel küzd, midőn a kutatás és az oktatás területén az innovatív, vállalkozói kultúrával átszőtt szemléletet kívánja meghonosítani, illetve amikor a tudás és az innováció területén az emberi és pénzügyi erőforrások, valamint tárgyi eszközök kritikus tömegét akarja elérni, és amikor a teljesítményt és a kimagasló tudást oly módon kívánja jutalmazni, hogy azzal a legjobb tudományos munkaerőt és kutatókat sikerüljön magához vonzania. A világméretű verseny hagyományos résztvevői és az újonnan megerősödő ázsiai gazdaságok nagy kihívást jelentenek Európa mint tudásalapú térség vonzerejére nézve, és ez érezhetően megnehezíti a közösségi ipar tudományos és technológiai hátországának megerősítését, és a benne rejlő innovációs potenciál mozgósítását.

Az Unión belül mindenki egyetért abban, hogy sürgősen tenni kell valamit az innovációs és tudásalapú politikák kereskedelmi potenciáljának jobb kihasználása érdekében, hiszen ez lehet a lendületesebb és ugyanakkor tartós növekedés kulcsa. A felülvizsgált lisszaboni stratégia ennek megfelelően az innovációs, a kutatási és az oktatási tevékenységet – a versenyképesség motorjait – helyezte a növekedési és foglalkoztatási ütemterv élére. A felülvizsgált növekedési és foglalkoztatási stratégia keretében fontos kezdeményezéseket indítottak útnak mind uniós, mind nemzeti szinten az innovációs tevékenységek fokozására, valamint a felsőoktatás, a kutatás és az üzleti világ közötti kapcsolatok erősítésére.

Még mindig léteznek azonban kihasználatlan erőforrások. Az EU és a főbb versenytársai közötti innovációs szakadék áthidalása érdekében továbbra is támogatnunk kell a tudásháromszög három oldalának egymást kölcsönösen támogató integrációját.

A tagállamok felelősek elsősorban azért, hogy erős európai ipari és versenyhátteret tartsanak fenn, és ezzel párhuzamosan támogassák az innovációt és a kutatásba, oktatásba és képzésbe való nagyobb mértékű és hatékonyabb befektetéseket. Azonban, tekintve az innovációs kihívások természetét és nagyságrendjét, a közösségi szintű fellépés további olyan járulékos haszonnal is járhat, amelyet a tagállami szintű fellépéssel nem lehetne elérni. Így a közösségi szint kiegészíti, támogatja és összehangolja a tagállami politikákat és megoldásokat.

Nyilvánvalóan hozzáadott érték származik az innováció közösségi szintű támogatásából, hiszen ezáltal lehetőség nyílik arra, hogy a kritikus területeken a tudásháromszög valamennyi szereplője között kimagasló teljesítményen alapuló, hosszú távú stratégiai kapcsolatok alakuljanak ki. Egy ilyen kezdeményezés az európai vállalkozások számára újfajta viszony létrejöttét jelentené az oktatással és a kutatással kapcsolatban. Ugyanakkor uniós szinten a kulcsterületeken olyan világszínvonalú innovációközpontú kritikus tömeget biztosítana, amely világszintű hírnevet és vonzerőt teremtene.

A javaslat indokolása

2005 februárjában a lisszaboni stratégia félidős értékelése során Barroso elnök úr felvetette egy Európai Technológiai Intézet (ETI) létrehozásának ötletét. Az ETI, a neki szánt szerep szerint, a növekedéshez és foglalkoztatáshoz vezető, a tudás és innováció mozgósítására szolgáló összefoglaló stratégia egyik eleme lesz. Az intézet kézzel fogható kifejezése lenne az EU az iránti elkötelezettségének, hogy az innovációt és a kimagasló teljesítményt támogató környezetet teremtsen.

A Bizottság átgondolta a kérdést, és ennek keretében széleskörű társadalmi párbeszédet folytatott, amelynek eredményeiről 2006. február 22-én közleményben számolt be[1]. A 2006. március 23-24-én tartott Európai Tanács következtetéseiben megállapítja, hogy „ az Európai Technológiai Intézet létrehozása a felsőoktatás, a kutatás és az innováció közötti, meglévő szakadék áthidalásához vezető fontos lépés" ; felkéri továbbá a Bizottságot, hogy nyújtson be javaslatot a további teendőkre vonatkozóan.

2006. június 8-án[2] a Bizottság kiadta második közleményét, amelyben sokat merített a társadalmi párbeszéd eredményeiből, és az ETI javasolt felépítésével és működésével kapcsolatban rávilágított számos konkrét kérdésre.

A 2006. június 15-16-án tartott Európai Tanács során a tagállamok állam- és kormányfői újólag megerősítették, hogy: „ meglévő nemzeti intézményekkel együttműködő Európai Technológiai Intézet (EIT) fontos eszközt jelent majd a felsőoktatás, a kutatás és az innováció között jelenleg fennálló szakadék áthidalásában, a kiváló európai kutatási és innovációs közösségek közötti szinergiát és kapcsolatrendszert javító más intézkedésekkel együtt.”

Az Európai Tanács felkérte a Bizottságot, hogy készítse el „az intézet létrehozásáról szóló hivatalos javaslatot, amelyet 2006 őszén kell benyújtani, az Európai Kutatási Tanáccsal, a tagállamokkal és az érdekeltekkel való konzultációt követően.”

A kutatói és tudományos közösségekkel, valamint a tagállamokkal folytatott széleskörű konzultációkat követően, valamint saját vizsgálatainak eredményeképpen a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy európai szinten a legjobb kiindulópontot a hálózatépítés biztosítaná, amelyet azonban tovább kell fejleszteni, hogy egy, ténylegesen integrált partnerségeken alapuló ETI fejlődjön ki belőle.

A javaslat célja és lényege:

A partnerszervezeteknek a nemzetközi standardok szerinti legmagasabb szintű integrált innovációba, kutatásba és oktatási tevékenységekbe való bevonásával az ETI hozzájárul a tagállamok versenyképességi alapjának fejlesztéséhez. A tudás és az innováció lisszaboni célok megvalósítása érdekében történő támogatására irányuló átfogó közösségi stratégiának alapvető részét képezi majd.

Az ETI az alapvető fontosságú gazdasági és társadalmi kérdések terén a transz- és interdiszciplináris stratégiai kutatással és oktatással, valamint a tudományos eredmények kiaknázásával segíti elő és támogatja az innovációt az EU hasznára. E tudásterületeken az emberi erőforrás és a tárgyi eszközök „kritikus tömegét” hozza létre, amely vonzza és megtartja egyrészt az innovációba, oktatásba, K+F-be való, magánszektorból származó beruházásokat, másrészt mesterképzésben részt vevő hallgatókat, doktoranduszokat és a karrierjük bármely szakaszában járó kutatókat akár a tudományos akár az üzleti élet területéről.

Az ETI az integrált európai innovációs, kutatási és oktatási terület jelképévé fog válni, és az alapvető fontosságú gazdasági és társadalmi jelentőségű területeken innovációt teremt. Az elérendő cél az, hogy az ETI mintaként szolgáljon egyrészt az innováció kezelésében azáltal, hogy támogatja a tudásháromszögben érdekelt partnerszervezetek közötti új együttműködési formákat, másrészt úgy, hogy az unióbeli felsőoktatási és kutatóintézetek modernizációját mind közvetlenül – tevékenységeivel és eredményeivel –, mind közvetve – irányító tevékenysége által – támogatja.

Az ETI világszerte jó hírnév kialakítására törekszik, és igyekszik a világ bármely táján élő legkiválóbb tehetségek számára vonzó környezetet biztosítani. Unión kívüli partnerszervezetek, hallgatók és kutatók is részt vehetnek a tudományos és innovációs társulásokban. Emellett harmadik országok is hozzájárulhatnak az ETI célkitűzéseihez. A világméretű vonzerő kialakítása által az ETI lehetne a kimagasló teljesítményen alapuló innováció mintaképe.

Az ETI új, innovatív, kétszintű irányítási modell szerint fog működni, amelyet lentről felfelé (bottom-up) a végrehajtásbeli autonómia és rugalmasság, míg fentről lefelé (top-down) a stratégiai iránymutatás, az összehangolás, a párbeszéd megkönnyítése, valamint az eredmények és a helyes módszerek széles körben való megismertetése jellemez. Az ETI tevékenységeit tudományos és innovációs tárulásokon keresztül fogja végezni. A hálózatokon alapuló megközelítésből kiindulva, de azt meghaladva ezek a tervek szerint a magánszektor, a kutatótársadalom, valamint kutatói közösségek és egyetemek kiváló csapatai közötti integrált partnerségek vagy közös vállalkozások formájában fognak megvalósulni (tényleges jogi formájuktól függetlenül), amelyeknek a személyi és pénzügyi forrásai, valamint tárgyi eszközei együtt járulnak hozzá új tudástermékek előállításának, megismertetésének és hasznosításának előmozdításához. Integratív jellegük erősítése érdekében a tudományos és innovációs társulások kihasználják a legújabb kutatási, hálózati és számítógépes infrastruktúrákban rejlő lehetőségeket. Az ETI stratégiai döntéseiért – beleértve azon stratégiai területeknek a meghatározását, amelyeken tudományos és innovációs társulásokat hoznak létre, illetve a tudományos és innovációs társulások kiválasztását, továbbá tevékenységeik általános koordinálását és értékelését – egy irányító szerv lesz az felelős, amely az üzleti élet, a kutatás és az oktatás terén bizonyítottan tapasztalatokkal rendelkező szaktekintélyekből áll. Az ETI szervei és a tudományos és innovációs társulások közötti viszonyt szerződéses megállapodásokban rendezik, amelyekben megállapítják a tudományos és innovációs társulások jogait és kötelezettségeit, megfelelő szintű koordinációról gondoskodnak és körvonalazzák a tudományos és innovációs társulások tevékenységeinek és eredményeinek felügyeletére (monitoring) és értékelésére szolgáló rendszert.

Az innováció elengedhetetlen feltétele továbbá a szellemi alkotásokkal kapcsolatos jogok megfelelő kezelése és kiegyensúlyozott elosztása is: a találmányok megfelelő használatának és kezelésének biztosítása nélkül nem ösztönzi semmi az innovációba való befektetést. Az ETI iránymutatásokat fog készíteni a szellemi tulajdon kezelésére vonatkozóan, amely hozzájárul az EU innovációs képességének fejlődéséhez, és megfelelő feltételek megléte esetén lehetővé teszi a szellemi tulajdon kutatási és innovációs célra való felhasználását, továbbá megfelelő ösztönzőket biztosít az ETI és annak partnerei számára – beleértve az érdekelt magánszemélyeket, a tudományos és innovációs társulásokat és a partnerszervezeteket –, továbbá ösztönzőket nyújt a leváló vállalkozások (spin-off) számára és a kereskedelmi sikerek elérése érdekében.

Az ETI fontos tevékenysége lesz majd az oktatás, hiszen gyakran ez a hiányzó eleme a tudásháromszögnek. A világméretű és nyílt tudásalapú gazdaságban az ETI elő fogja segíteni a vállalkozói jelleggel rendelkező képzések és doktori programok fejlesztését, ez lesz a tudományos és innovációs társulások által adományozott oklevelek egyik fő jellegzetessége. Az ETI sikeréhez szükség van arra, hogy az ETI „védjegye” világosan látható legyen ezeken az okleveleken. A várakozások szerint az esetek legnagyobb többségében egyetemek lesznek az adományozó partnerek, elképzelhető azonban, hogy egyes tagállamok a tudományos és innovációs társulásokban részt vevő más partnereknek, valamint maguknak a tudományos és innovációs társulásoknak oklevél adományozására szóló jogosultságot kívánnak adni. A tagállamok együtt fognak működni az ETI-oklevelek és -diplomák elismerésében, az ETI pedig támogatni fogja e folyamatot.

Már létező kezdeményezések és az ETI által képviselt európai hozzáadott érték

Az oktatási, kutatási és innovációs politika elsősorban a tagállamok feladata. Az EU országai jelentősen eltérő módokon viszonyulnak az innovációhoz, és sok hasznos nemzeti kezdeményezés és fejlesztés létezik, amelyet meg kellene tartani és tovább kellene erősíteni. Tekintettel innovációs kihívás jellegére és nagyságrendjére, a közösségi szintű fellépés további olyan járulékos hasznokkal is járhat, amelyet az egyes tagállamok által tett elszigetelt intézkedésekkel nem lehetne elérni.

A Közösség minden esetben támogatja a tagállamoknak az innováció és a tudásháromszög fejlesztésére tett erőfeszítéseit. A lisszaboni stratégiával kapcsolatban a Bizottság támogatja azon politikák kölcsönös megosztását, amelyek célja a bevált módszerek meghatározása, valamint az innovációs szakadék áthidalását támogató jobb politikák ösztönzése. A tudásháromszög területén működő számos program kínál pénzügyi támogatást a tudásháromszögben résztvevő unióbeli egyetemek, kutatóközpontok, vállalkozások és más szereplők számára, hogy segítse azok lehető legnagyobb mértékű hozzájárulását a növekedési és foglalkoztatási stratégiához. Az EU számos olyan közösségi programot működtet, amely közvetve vagy közvetlenül támogatja a tudásháromszög egy-egy oldalát, ilyen például a 7. kutatási és technológiafejlesztési keretprogram, a Versenyképességi és innovációs program, az integrált Egész életen át tartó tanulási program, valamint a strukturális alapok.

Ezideig azonban még egyetlen EU-kezdeményezés sem vette célba tökéletesen integrált, kölcsönösségen alapuló módon a tudásháromszög mindhárom oldalát: a már létező eszközök a tudásháromszögnek vagy elszigetelten csak egyik elemére koncentrálnak, vagy legfeljebb csak kettőre vonatkoznak, és ez esetben is inkább csak a nemzeti szintű fejlődés elősegítése által. Egyetlen EU-kezdeményezés sem szorgalmazta még egy európai szintű, világszínvonalú intézmény létrehozását, amelynek az lenne a célja, hogy meghatározott beavatkozási területeken létrehozza a kutatás, az oktatás és az innováció területén szükséges kimagasló teljesítményt és kritikus tömeget. Ez a szerep még betöltetlen.

A 7. kutatási és technológiafejlesztési keretprogramon keresztül fogja például az Európai Unió valamennyi tudományterületen a kutatási és fejlesztési tevékenységet támogatni. Az Európai Kutatási Tanács a keretprogram új támogatási mechanizmusa, amelynek célja, hogy növelje az EU-ban a felderítő kutatások színvonalát azáltal, hogy a kutatók által javasolt legjobb európai kutatások számára nyújt támogatásokat. A kiválósági hálózatok országhatárokon átnyúló, többszereplős projektek, amelyek az adott kutatási témára rendelkezésre álló kutatási kapacitás tartós integrálása érdekében összefogják az adott terület európai kulcsszereplőit. Az európai technológiai platformok az érdekeltek olyan – főként üzleti és kutatási partnerekből álló – csoportjai, amelyek együttesen informális stratégiai kutatási menetrendet készítenek számos, stratégiai szempontból fontos, társadalmi jelentőségű kérdésre vonatkozóan. A javasolt közös technológiai kezdeményezések különleges jogállású intézmények lesznek, amelyek a jelentős köz- és magánbefektetések és alapvető kutatási források mozgósításának koordinálására jönnek létre, korlátozott számú esetben. Az utóbbi két kezdeményezés azonban igyekszik a stratégiai kutatási menetrendek elkészítésébe és végrehajtásába az üzleti és a kutatási partnereket is integrálni, de az oktatás mint lényegi összetevő nélkül.

A Versenyképességi és innovációs program főleg az innováció és a kkv-k támogatására szolgáló tevékenységeket tartalmazza. Hozzájárul tehát, többek között, a kezdő vállalkozások és az innovációt támogató szolgáltatások (például a transznacionális tudás- és technológiatranszfer), valamint széleskörű innovációspecifikus kezdeményezések (mint például klaszterhálózatok, szektorspecifikus magán- és közszférabeli partnerségek, továbbá a nemzeti és a regionális programok között a politikák koordinálására irányuló tevékenységek) finanszírozásához. Kiváló teljesítményen alapuló kutatási és oktatási feltételeket, illetve tevékenységeket azonban nem tartalmaz.

Az integrált, Egész életen át tartó tanulási program a tagállamok oktatási és képzési rendszerének modernizációjával és közelítésével kapcsolatos fontos kérdésekkel foglalkozik, főként a lisszaboni célok tükrében. A program mobilitási és egyéb együttműködési tevékenységeiben részt vevő egyes állampolgárok számára közvetlenül hozzáadott értéket képvisel. Mindazonáltal a program a tudásháromszögnek csak az oktatásra vonatkozó részével foglalkozik.

Végül a gazdasági és társadalmi kohézióról szóló programok új generációjának jelentős forrásokat kellene befektetniük a növekedés és a foglalkoztatás fő mozgatórugóiba. E programok azonban elsősorban nem a kimagasló teljesítmény alapján működnek, hiszen minden ország és régió természetesen a saját strukturális hiányosságainak, továbbá versenyelőnyének mibenléte szerint fogja elkészíteni vonatkozó politikáit.

Az EU és főbb versenytársai között lévő innovációs szakadék áthidalása érdekében szükség lesz uniós szinten a tudásháromszög három elemének szereplői közötti, a kimagasló teljesítményen alapuló stratégiai partnerségek inter- és transzdiszciplináris alapon történő támogatására. Az Európai Technológiai Intézet (ETI) célja, hogy világszínvonalú szereplővé váljon e területen, és olyan mintaképpé formálódjon, amely képes a tudásháromszög többi európai szereplőjét is jobb teljesítményre ösztönözni. Így az ETI az EU és a legjelentősebb versenytársai közötti innovációs szakadék áthidalására törekvő, már meglévő uniós és tagállami politikai és pénzügyi eszközöknek hasznos kiegészítője lehet.

KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELT FELEKKEL ÉS HATÁSVIZSGÁLAT

Az érdekelt felekkel folytatott konzultáció

A Bizottság széleskörű konzultációkat folytatott kutatókkal, a nyilvánossággal, a tagállamokkal és az európai érdekeltekkel, például az Európai Kutatási Tanács Tudományos Tanácsával. 2005 nyarán három szakértői tanácskozást tartottak az ETI lehetséges céljai és felépítése megvitatásáról. Nyilvános konzultációra 2005. szeptember 15-től november 15-ig került sor. Több, mint 740 hozzászólás érkezett a témában, mind magánszemélyektől, mind szervezetektől származó állásfoglalások is. A tagállamok és az érdekeltek meghallgatására háromfordulós tanácskozás keretében került sor 2006 áprilisában, májusában és szeptemberében. Az érdekeltek részéről átlagosan 40 európai szintű szervezet vett részt a kutatás, oktatás és üzleti élet területéről.

A konzultációk során általános egyetértés alakult ki mind a Bizottság háttérelemzésében foglaltakkal kapcsolatban, mind pedig abban a kérdésben, hogy koncentrált erőfeszítésre van szükség a Közösség és a tagállamok versenyképességének fejlesztése érdekében. A konzultációk során számos vitás kérdés merült fel az ETI javasolt felépítését, azon belül különösen az igazgatótanács természetét és szerepét, a tudományos és innovációs társulások működését, az ETI alkalmazottainak jogállását, a partnereket az ETI-ben való részvételre sarkalló ösztönzőket és az adományozott okleveleket illetően. Konkrétabban a szakértők amellett érveltek, hogy az üzleti szektort a kezdetektől fogva vonják be, valamint hogy kereslet által diktált szükségletek alapján határozzák meg, hogy mely területeken van szükség a tudományos és innovációs társulások támogatására. Hangsúlyozták emellett az ETI igazgatótanácsa autonómiájának, valamint a tudományos/kutatói, illetve az üzleti területen tevékenykedő tagok megfelelő arányának fontosságát.

A szakvélemények összegyűjtése és felhasználása

A Bizottság tudományos, innovációs és oktatási kérdésekről szóló belső elemzését, valamint a független szakértők (különösen a kutatási, fejlesztési és innovációs kutatócsoportok) és a külső tanácsadók által készült jelentések messzemenően felhasználásra kerültek.

Hatásvizsgálat

Az ETI létrehozásával és működésével foglalkozó hatásvizsgálat keretében öt megoldás részletes vizsgálatára került sor. Az ötből három megoldásban az ETI az innovációs és tudományos tér szereplője, amely az innováció, kutatás és oktatás területén végzi tevékenységét, de a megoldások különböznek a központosítottság fokáról és a „lentről felfelé/fentről lefelé” szervezeti modellről alkotott nézeteikben. A negyedik megoldás az ETI-t támogatáselosztó szervként kezeli, míg az ötödik „status quo”-megoldást elemzett.

Az előnyben részesített megoldás szerint olyan autonóm szervezetet kell létrehozni, amely közösségi szinten a legjobb erőforrásokat összefogja, és transz- és interdiszciplináris, rugalmas keretek között működő tudományos és innovációs társulások által koordinálja; ez a megoldás az „integrált ETI”. E megoldás megpróbál egymással esetleg ellentétben álló szükségletek között egyensúlyt teremteni: szükség van ugyanis a szinergiára és a stratégiai irányításra, ugyanakkor a tudományos és innovációs társulásoknak szüksége van önállóságra, hogy alkalmazkodóképesek legyenek, és eredményeket tudjanak felmutatni; fontos, hogy az ETI külső befolyásoktól mentesen tudja megvalósítani munkatervét, ugyanakkor törekednie kell arra, hogy vonzó legyen a partnerszervezetek számára; végül pedig lényeges az is, hogy új módszerekkel kísérletezzen az innováció, a kutatás és az oktatás integrálása területén, és ebben a meglévő helyes módszerekre építkezzen.

Az ETI újonnan létrejövő szervezet, és így lehetősége van arra, hogy új szervezeti és irányítási modellekkel kísérletezzen, amelyek alkalmasak az innováció, az oktatás és a kutatás integrálására és ezáltal a stratégiai partnerségek keretében a vállalkozások teljes bevonására; dinamikus munkakörnyezet tud biztosítani, amely értékeli a kimagasló teljesítményt, és így vonzerőt jelent a világ bármely táján élő legtehetségesebbek számára. Annak köszönhetően, hogy nyílt szerkezettel rendelkezik, amely inkább az egyénekre és a csoportokra helyezi a hangsúlyt, nem pedig egész intézményekre, képes lehet a kimagasló teljesítmények bármilyen szintű európai vonatkozású szervezetben való hasznosítására. Létre tudná hozni a kiváló források kritikus tömegét, összegyűjtené a már létező legjobb megoldásokat, és meg tudna felelni az Európa számára jelentőséggel bíró, inter- és transznacionális gazdasági és társadalmi kérdésekkel foglalkozó stratégiai hosszú távú kihívásoknak.

Ugyanakkor pedig az ETI – mivel a tudományos és innovációs társulások partnerszervezetein alapulna – az Unió szintjén elérhető hatást maximalizálná. Nemcsak e szervezetek hatnak majd a legkiválóbb európai vonatkozású innovációs, kutatási és oktatási tevékenységekre, illetve vállalnak részt benne, hanem magánszemélyek is alkalmazhatják az ETI keretében kialakított helyes módszereket, égy így hozzájárulhatnak a partnerszervezetek munkájának folyamatos alakításához.

A JAVASLAT JOGI VONATKOZÁSAI

A javasolt intézkedés összefoglalása

A javaslat az Európai Technológiai Intézet létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet alkotására vonatkozó javaslatot tartalmazza.

Jogalap

Az Európai Közösséget létrehozó szerződés 157. cikkének (3) bekezdése szolgáltatja e rendelet jogalapját. A 157. cikk (3) bekezdése felhatalmazza a Tanácsot, hogy az a 251. cikkben megállapított eljárásnak megfelelően, a Gazdasági és Szociális Bizottsággal folytatott konzultációt követően egyedi intézkedéseket hozzon a tagállamokban végrehajtott olyan fellépések támogatására, amelyek az innovációban, kutatásban és technológiai fejlesztésben rejlő ipari lehetőségek jobb kihasználására irányulnak.

A szubszidiaritás és arányosság elve

Az alapjául szolgáló jogszabályokkal összhangban a javaslat a feltárt kihívásokat arányosan, a szubszidiaritás alapelvével összhangban fogja kezelni. Bár főként a tagállamok feladata az innováció ösztönzése, az ETI létrehozásáról szóló javaslat ki kívánja egészíteni a tagállamok versenyképesség növelésére tett erőfeszítéseit egyrészt a) azáltal, hogy az innovációs, kutatási és oktatási tevékenységek közötti együttműködés irányításának új formáját dolgozza ki a legmagasabb nemzetközi standardoknak megfelelően, és ezáltal támogatja a tudásháromszög ipari és kereskedelmi potenciálját; másrészt b) úgy, hogy olyan tevékenységeket helyez a középpontba, amelyek nagyságrendjének és minőségi források iránti igényének a tagállamok egyéni intézkedések keretében nehezen tudnak megfelelni, az így integrált intézkedésnek pedig hasznára válik a tagállamok által alkalmazott transznacionális szemlélet.

Az arányosság elvével összhangban e rendelet rendelkezései nem lépnek túl azon, ami a fent említett célok eléréséhez szükséges. Ezen túlmenően az ETI csak annyi igazgatási tevékenységet végez, amennyi a Bizottság számára szükséges ahhoz, hogy a közösségi költségvetés végrehajtásával járó felelősségét gyakorolhassa.

Eszközválasztás

A javaslat megtételére rendelet formájában kerül sor. A rendeleti forma kiválasztását az indokolja, hogy a szöveg jogokat és kötelezettségeket keletkeztet az ETI és a tudományos és innovációs társulások vonatkozásában, amelyek partnerei még jelenleg nem azonosíthatóak.

KÖLTSÉGVETÉSI KIHATÁSOK

Az ETI és a tudományos és innovációs társulások finanszírozása többféle forrásból történik:

1. külső források, beleértve:

2. tagállam, regionális vagy helyi hatóságok,

3. magánforrások (vállalkozások, kockázati tőke, bankok – beleértve az EBB-t),

4. saját tevékenységéből származó források (pl. szellemi tulajdonjog),

5. az ETI által esetlegesen felhalmozott adományokból származó források.

6. közösségi forrásokból a költségvetésen keresztül közvetlenül az ETI-hez vagy a tudományos és innovációs társulásokhoz; az 1A. alfejezet felső korlátja alatt fennmaradó mozgástér hasznosítása; a strukturális alapok, valamint – a szokásos eljárásoknak megfelelően – a 7. keretprogramban, az Egész életen át tartó tanulás programban valamint a Versenyképességi és innovációs programban való részvétel által.

A közvetlenül az ETI-hez érkező forrásokat a következőkre fordítanák: i) a tudományos és innovációs társulások finanszírozása kimagasló teljesítményen alapuló versenyeztetéses eljárás keretében, az ETI igazgatótanácsa által meghatározott feltételek szerint; ii) az ETI fenntartási működési költségeinek finanszírozása, vagy iii) az ETI saját forrásához való hozzájárulás.

A közvetlenül a tudományos és innovációs társulásokhoz érkező forrásokat a tudományos és innovációs társulások és/vagy partnerszervezeteik maguk szerzik – a közösségi programok, valamint a strukturális alapok esetében alkalmazandó rendes eljárások révén is. Ezek az ETI-től származó források szerzésére szervezett versenyeztetési fázisban a tudományos és innovációs társulások ajánlatának elemét képezhetik, illetve megszerezhetik ezeket az ETI-től származó források odaítélését követően is.

Az ETI és a tudományos és innovációs társulások támogatásának pontos rendje azonban még a későbbiekben fog kialakulni. A Bizottság becslése szerint az ETI-nek a közösségi költségvetésből a kezdeti időszakban nagyobb összegű hozzájárulásra lesz szüksége, azonban a célkitűzés az, hogy középtávon maximalizálja a külső forrásokból származó hozzájárulásokat. A közvetlenül a tudományos és innovációs társulásokhoz kerülő hozzájárulások (beleértve a közösségi programokból származó forrásokat) és a közösségi költségvetésből közvetlenül az ETI-nek juttatott források kiegyenlítődnek majd.

A javaslatban meghatározott célkitűzések alapján az ETI és a tudományos és innovációs társulások 2007-2013-as időszakra vonatkozó összes kiadása 2 367,1 millió euróra becsülhető. Ezt az összeget vagy közvetlenül a közösségi költségvetés finanszírozza, vagy közvetve, illetve közvetlenül a közösségi programok, vagy egyéb külső források.

A Bizottság folyamatosan kapcsolatban áll a magánszektorral, és úgy véli, hogy az érdeklődéssel fordul az ETI felé, amely érdeklődést ki lehetne használni (többek között az ETI-nek juttatott csoportos támogatások által). A gyakorlatban az, hogy az ETI és a tudományos és innovációs társulások mennyi külső (különösen üzleti) forrást tudnak a maguk számára megnyerni, nagymértékben a hiteles üzleti tervtől függ. Két tényező alapvetően fontos: i) a tudományos és innovációs társulások legyenek képesek vonzerőt gyakorolni a legfejlettebb cégekre és a legjobb egyetemekre és kutatócsoportokra; és ii) a Közösség nyilvánosan fejezze ki bizalmát, és kötelezze el magát a szükséges pénzügyi hozzájárulások elkülönítésére, amelyek lehetővé teszik a folyamat elindítását, továbbá nyitottnak mutatkozik arra, hogy a későbbiek folyamán fontolóra vegyen egyéb, vagy közvetlenül az ETI-nek, vagy a tudományos és innovációs társulásoknak szánt hozzájárulási formákat. Ez alapján hasznos körforgás alakulhat ki.

A közösségi források vonatkozásában a Bizottság megjegyzi, hogy az ETI-re vonatkozóan semmilyen specifikus rendelkezés nem szerepelt a költségvetési fegyelemről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásról folytatott tárgyalások során megtárgyalt új jogalkotási javaslatokban. A Bizottság ezért azt javasolja, hogy az ETI közvetlen finanszírozására használják fel az 1A. alfejezetben található hozzá nem rendelt összegek egy részét, 308,7 millió euróig terjedően. Ezzel párhuzamosan a Bizottság folyamatosan keres további kiegészítő forrásokat, adott esetben az intézményközi egyezmény rendelkezéseinek igénybevételével.

A tudományos és innovációs társulások vagy partnerszervezeteik közvetlen támogatása a 7. keretprogramon, az Egész életen át tartó tanulás programon, a Versenyképességi és innovációs programon, valamint a strukturális alapokon keresztül – az adott program eljárási szabályai szerint – lehetséges, és remények szerint a támogatások fontos részét fogja képezni. a az első tapasztalatok alapján nyilvánvalóvá válik, hogy további hozzájárulásokra van szükség, és ezek a jelenlegi jogi keretek között nem állnak rendelkezésre, a szükséges módosításokra vonatkozóan javaslat terjeszthető elő.

A strukturális alapok jelentős szerephez juthatnak a támogatható tagállamokat, régiókat, városokat és más kedvezményezetteket tömörítő partnerszervezetek életében, hiszen a kiadások, illetve befektetések több fajtája támogatható a strukturális alapok szabályai szerint is, és jogosult lenne a lisszaboni prioritásokra elkülönített előirányzatokra is.

Ami a külső forrásokat illeti, a tudományos és innovációs társulásokban részt vevő partnereknek részt kell vállalniuk a társfinanszírozásban, illetve ilyen finanszírozást kell szerezniük. Emellett a tudományos és innovációs társulások által használt infrastruktúra fejlesztésébe történő beruházások jelentős része megoldható lenne a tagállamoktól, regionális vagy helyi hatóságoktól, illetve kölcsönökből származó – beleértve az EBB által nyújtott kölcsönöket is – közvetlen hozzájárulások formájában.

TOVÁBBI INFORMÁCIÓK

Felülvizsgálati záradék

A javaslatban szereplő felülvizsgálati záradék értelmében a Bizottság öt év elteltével, majd az azt követő minden negyedik évben be fog számolni az ETI-rendelet végrehajtásáról, és a rendelet módosítására vonatkozóan megfelelő javaslatot fog készíteni.

Rugalmasság

Az ETI egyedi jellege és célkitűzései következtében nagyfokú rugalmasságra van szükség a kialakításával és működtetésével kapcsolatban. Figyelmet kell fordítani a túlbonyolítás elkerülésére, mert ez alááshatja az ETI innovációs potenciálját, és szervezetében, valamint tevékenységei kiválasztásában és megvalósításában túlburjánzó bürokrácia kialakulásához vezethet, amely elriasztja az érdeklődőket.

Alkalmazottak

Az ETI maga korlátozott számú alkalmazottat fog foglalkoztatni – a teljes működésének elérésekor legfeljebb körülbelül 60 főt –, amelyben egyenlő arányban képviselteti magát a tanácsadó szerepet ellátó tudományos munkaerő és a kisegítő személyzet. Őket az ETI közvetlenül alkalmazza, határozott idejű munkaszerződésekkel, amely szerződésekre az Európai Közösségek egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételei vonatkoznak. A tagállamok és a magánszektor is küldhet szakértőket az ETI-be. Az igazgatótanács fogja megalkotni az ETI-hez küldött szakértők ETI-beli munkáját lehetővé tevő szükséges rendelkezéseket.

2006/0197 (COD)

Javaslat:

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE

az Európai Technológiai Intézet létrehozásáról

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 157. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára[3],

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[4],

tekintettel a Régiók Bizottsága véleményére[5],

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárással összhangban[6],

mivel:

7. A lisszaboni növekedési és foglalkoztatási menetrend hangsúlyozza, hogy az Európai Unión belül a versenyképesség, növekedés és foglalkoztatás helyzetének javításához olyan feltételek kialakítása szükséges, amelyek vonzóvá teszik a tudásba és innovációba való befektetést.

8. Elsősorban a tagállamok feladata egy stabil alap fenntartása az ipar, a versenyképesség és az innováció számára. Az uniós innovációs kihívás természetéből és nagyságrendjéből adódóan azonban szükség van közösségi fellépésre is.

9. A közösségnek támogatást kell nyújtania az innováció ösztönzése érdekében, mindenekelőtt a 7. kutatási és technológiafejlesztési keretprogramon, a Versenyképességi és innovációs programon, az integrált Egész életen át tartó tanulás programján és a strukturális alapokon keresztül.

10. Szükségesnek mutatkozik egy olyan új, közösségi szintű kezdeményezés – a továbbiakban: Európai Technológiai Intézet (ETI) –, amely kiegészíti a meglévő közösségi és nemzeti politikákat és kezdeményezéseket a tudásháromszögnek – innováció, kutatás és oktatás – az egész Unióban való támogatásával.

11. A 2006. júniusi Európai Tanács felkérte a Bizottságot, hogy 2006 őszére készítsen hivatalos javaslatot az ETI alapítására .

12. Az ETI célja, hogy a legmagasabb színvonalú oktatási, kutatási és innovációs tevékenységek teljes körű bevonásával hozzájáruljon a közösségi és tagállami innovációs kapacitás fejlődéséhez.

13. Igazgatótanácsa vezetésével az ETI feladata, hogy azonosítsa az Európában jelentkező, hosszú távú innovációs kihívásokat, különös tekintettel a transz- és/vagy interdiszciplináris területekre (beleértve a már európai szinten felismert kihívásokat), és hogy e területeken átlátható, a kimagasló tudást alapul vevő kiválasztási eljárást biztosítson tudományos és innovációs társulások számára; az ETI igazgatótanácsában egyensúlyban kell, hogy legyen az üzleti, illetve a kutató/tudományos életben szerzett tapasztalattal rendelkező tagok aránya.

14. A versenyképesség támogatása és az európai gazdaság vonzerejének megerősítése érdekében az ETI-nek képesnek kell lennie arra, hogy vonzást gyakoroljon partnerszervezetekre, kutatókra és hallgatókra szerte a világban, és hogy együtt tudjon működni harmadik országbeli szervezetekkel.

15. Az ETI elsősorban kimagasló teljesítményre épülő, inter- és/vagy transznacionális alapon működő, hosszú távú stratégiai partnerségek keretében kell kifejtenie tevékenységét, amelyek Európa szempontjából alapvető gazdasági és társadalmi kérdésekkel foglalkoznak. E partnerségeket az ETI igazgatótanácsa választja ki, és azok tudományos és innovációs társulások (tudományos és innovációs társulások) formájában működnek. Az ETI és a tudományos és innovációs társulások közötti viszonyt szerződéssel rendezik, amelyben megállapítják a tudományos és innovációs társulások -ek jogait és kötelezettségeit, megfelelő szintű koordinációról gondoskodnak és körvonalazzák a tudományos és innovációs társulások -ek tevékenységeinek és eredményeinek felügyeletére (monitoring) és értékelésére szolgáló rendszert.

16. Egy átfogó innovációs stratégiának az oktatást – amely gyakran hiányzó elem – egyaránt a stratégia szerves részeként kell támogatnia. Az ETI és a tudományos és innovációs társulások közötti megállapodásnak rendelkeznie kell arról is, hogy a tudományos és innovációs társulások által adományozott oklevelek és diplomák ETI-oklevelek és -diplomák legyenek. Az ETI-nek támogatnia kell az ETI-diplomák és -oklevelek tagállamok által való elismerését. Az ezirányú tevékenységeket a szakmai képesítések elismeréséről szóló 2005/36/EK irányelv[7] sérelme nélkül kell megvalósítani.

17. Az ETI a szellemi tulajdonjog kezelésére vonatkozóan iránymutatásokat kell készítenie, amelyek támogatják a szellemi tulajdon megfelelő feltételek esetén való használatát, beleértve a licencia szerződéseket, továbbá megfelelő ösztönzőket kell nyújtania az ETI és partnerei, köztük az érintett magánszemélyek, a tudományos és innovációs társulások -ek és a partnerszervezetek, valamint a leváló vállalkozások és a kereskedelem számára. Amennyiben az adott tevékenység támogatást kapott a Közösség kutatási és technológiafejlesztési keretprogramjából, akkor arra annak szabályait kell alkalmazni.

18. Megfelelő szabályozás kell, hogy gondoskodjon az ETI felelősségéről és átláthatóságáról. A működésére vonatkozó megfelelő szabályokat az ETI alapokmánya tartalmazza.

19. Funkcionális autonómiájának és függetlenségének biztosítása érdekében az ETI-nek magának kell kezelnie a költségvetését, amelynek bevételeit a Közösség, a tagállami és magánszervezetek, vagy nemzeti és nemzetközi szervek és intézmények által adott hozzájárulások, továbbá az ETI tevékenységéből származó bevételek, vagy adományok képezik. Az ETI azon munkálkodik, hogy egyre növelje a magánszervezetektől származó pénzügyi hozzájárulásokat.

20. Az Európai Unió általános költségvetését terhelő mindenfajta támogatásra a közösségi költségvetési eljárást kell alkalmazni.

21. E rendelet pénzügyi keretet határoz meg a 2008–2013-as időszakra, amelynek az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti a költségvetési fegyelemről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2006. május 17-én létrejött intézményközi megállapodás 37. pontja értelmében a költségvetési hatóság számára első számú hivatkozási pontként kell szolgálnia.

22. Az ETI az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet [8] 185. cikkének (1) bekezdésében foglaltak szerint létrehozott szerv, és pénzügyi szabályzatát ennek megfelelően kell elfogadnia.

23. Az igazgatótanács elfogad egy folyamatos hároméves munkaprogramot, amelyet a Bizottság is megvizsgál annak közösségi politikákkal és eszközökkel való összeegyeztethetősége vonatkozásában, továbbá egy éves jelentést, amelynek részét képezi a teljes éves beszámoló, és amelyet továbbít a Bizottságnak, illetve megküld az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Számvevőszéknek.

24. Helyénvaló, hogy az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogosult legyen véleményét kifejezni az ETI munkaprogramjával, éves jelentésével – beleértve a teljes éves beszámolót – kapcsolatban.

25. Helyénvaló az ETI működését rendszeres időközönként felülvizsgálni.

26. Mivel az intézkedés célkitűzéseit tagállami szinten nem lehet kielégítően megvalósítani, és mivel azokat nagyságrendjükre és transznacionális jellegükre tekintettel közösségi szinten könnyebben meg lehet valósítani, a Közösség a szubszidiaritásnak a Szerződés 5. cikkében meghatározott elvével összhangban intézkedéseket fogadhat el. Az említett cikkben megállapított arányosság elvével összhangban a rendelet nem lépi túl az említett célok eléréséhez szükséges mértéket.

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Tárgy

Létrejön az Európai Technológiai Intézet (a továbbiakban: ETI).

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

27. Innováció : azon folyamat, illetve azon folyamat eredménye, amely során új ötletek születnek a társadalmi vagy gazdasági kihívások megoldására, és ezáltal új termékek, szolgáltatások vagy üzleti modellek jönnek létre, amelyek sikeresen meghódítják a már meglévő piacot, vagy amelyek képesek új piacot teremteni.

28. „Tudományos és innovációs társulás” : partnerszervezetek olyan közös vállalkozása – annak pontos jogi formájára való tekintet nélkül – amelyet az ETI választ és hoz létre, hogy meghatározott területeken legmagasabb szintű integrált innovációs, kutatási és oktatási tevékenységet végezzen.

29. „Egyetem” : bármely olyan felsőoktatási intézmény, függetlenül a nemzeti rendszerben használt megnevezésétől, amely elismert fokozatot vagy más elismert felsőfokú képesítést nyújt.

30. „Kutatást végző szervezet" : azon közjogi vagy magánjogi jogalanyok, amelyek egyik fő célkitűzése a kutatás és a technológiai fejlesztés.

31. „Partnerszervezet": olyan szervezet, amely tagja valamely tudományos és innovációs társulásnak; ilyenek lehetnek többek között a következők: egyetem, kutatást végző szervezet, állami, önkormányzati vagy magáncég, pénzügyi intézmény, regionális és helyi hatóság, alapítvány.

32. „Partnerség": lehetséges partnerszervezetek csoportja, amelyek azért társultak, hogy egy tudományos és innovációs társulás tagjelöltjei legyenek.

3. cikk

Célkitűzés

Az ETI célja, hogy a tagállamok és a Közösség innovációs képességének erősítése által hozzájáruljon a gazdaság versenyképességéhez. Ezt azzal éri el, hogy a legmagasabb színvonalú innovációt, kutatást és oktatást alkalmazza és integrálja.

4. cikk

Feladatok

33. Célkitűzésének elérése érdekében az ETI:

34. Európa számára esetleg alapvető fontosságú gazdasági és társadalmi kérdéssé váló, stratégiai hosszú távú kihívásokat azonosít, amelyek valószínűleg hosszú távon a legjobb innovációs hozzáadott értéket nyújtják,

35. e kihívások között saját értéksorrendet állít fel, és kiválasztja azokat, amelyek területén kezdeményezéssel él, illetve amelyekbe forrásokat fektet be,

36. információs tevékenységet folytat a lehetséges partnerszervezetek körében,

37. tudományos és innovációs társulásokat választ és jelöl ki az elsődleges fontosságú területeken, valamint megállapodásban rendezi jogaikat és kötelezettségeiket, megfelelő támogatást nyújt számukra, megfelelő minőségellenőrzési intézkedéseket alkalmaz, folyamatosan felügyeli és időszakosan értékeli a tevékenységüket, és megfelelő szintű koordinációról gondoskodik közöttük,

38. mozgósítja a szükséges köz- és magánforrásokat, és forrásait e rendelettel összhangban használja. Költségvetésének egyre nagyobb részét igyekszik magánforrásokból és saját forrásokból előteremteni,

39. támogatja az ETI-diplomák és -oklevelek tagállamok által való elismerését,

40. Mindenekelőtt az ETI kezdeményezésére alapítvány hozható létre (a továbbiakban: ETI-Alapítvány), amelynek konkrét célja, hogy elősegítse és támogassa az ETI tevékenységeit.

Az ETI az éves költségvetése legfeljebb 3 %-ának megfelelő összeget fordíthat ilyen alapítványra.

5. cikk

A tudományos és innovációs társulások

41. A tudományos és innovációs társulások mindenekelőtt az alábbiakat végzik:

42. innovációs tevékenységek és befektetések, amelyek a kutatást és az oktatást maradéktalanul integrálják, és ösztönzik az eredmények széleskörű megismertetését és hasznosítását,

43. jelentős innovációs lehetőségeket magában rejtő, az Európai Közösség számára alapvető fontosságú gazdasági és társadalmi kérdéseket érintő élvonalbeli kutatás,

44. mesteri és doktori szinten folytatott oktatási és képzési tevékenységek, beleértve az innováció szempontjából jelentős készségek, valamint az irányítási és vállalkozói készségek fejlesztését,

45. a legjobb módszerek széles körben való megismertetése, különösen az innovációs célzattal működő szervezetek irányításával, valamint az oktatás/kutatás és az üzleti élet közötti együttműködés és partnerség fejlesztésével kapcsolatban.

46. Az ETI versenyeztetésen alapuló, nyílt és átlátható eljárás keretében – a részletes előírások és feltételek közzétételével – választja ki, hogy mely partnerségekből válhat tudományos és innovációs társulás.

A partnerségek kiválasztása során különös figyelmet kell fordítani a következőkre:

47. a partnerség jelenlegi és potenciális innovációs kapacitása, valamint az oktatás és a kutatás területén való kimagasló teljesítménye,

48. az ETI által meghatározott célok elérésére való képessége,

49. pénzügyi vagy természetbeni hozzájárulások a tudományos és innovációs társulásokhoz,

50. az innovációs potenciál bizonyítása, amelynek része az érintett ágazatnak megfelelő, az ETI-nek a szellemi tulajodon kezelésével kapcsolatos alapelveivel és iránymutatásaival összhangban készített, a szellemi tulajdon kezeléséről készített terv.

A kiválasztás során figyelembe kell venni a következőket is:

(a) az ETI és annak céljai iránti elkötelezettséget bizonyító működési struktúra,

(b) dinamikus, rugalmas és vonzó munkakörnyezet biztosítására való alkalmasság, amely az innováció, a kutatás és az oktatás területén elismeri mind az egyéni, mind a csapatban elért eredményeket,

(c) oklevelek és diplomák adományozásának alapjául szolgáló követelmények, beleértve az Európai Felsőoktatási Térségre vonatkozó közösségi politika figyelembevétele érdekében tett intézkedéseket, különösen az összeegyeztethetőség, az átláthatóság, illetve az oklevelek és diplomák elismerése és minősége tekintetében,

(d) a partnerség azon képessége, hogy a tevékenységi területén, illetve az innovációs palettán jelentkező változásokhoz alkalmazkodjon és azokat számon tartsa.

51. A tudományos és innovációs társulások forrásait köz- és magánforrásokból kell előteremteni. Ezek állhatnak főként az ETI-től származó és/vagy a rajta keresztül folyósított, illetve a partnerszervezetektől származó hozzájárulásokból.

52. A partnerségekben részt vehetnek olyan harmadik országbeli partnerszervezetek, amelyek pozitívan hozzá tudnak járulni a tudományos és innovációs társulások célkitűzéseihez.

6. cikk

Oklevelek és diplomák

53. Az ETI és a tudományos és innovációs társulások közötti megállapodás rendelkezik arról, hogy – azon tudományágakban és területeken, amelyeken a tudományos és innovációs társulások keretében tanulmányi, illetve kutatási és innovációs tevékenységeket folytatnak – a tudományos és innovációs társulások keretében szerzett oklevelek és diplomák ETI-oklevelek és -diplomák legyenek.

54. Az ETI ösztönzi a partnerszervezeteit, hogy közös okleveleket és diplomákat adományozzanak, ezzel is hangsúlyozva a tudományos és innovációs társulások integrált jellegét. E diplomákat adományozhatja egy intézmény, illetve lehetnek kettős vagy többszörös oklevelek és diplomák is.

55. A tagállamok együttműködnek az ETI-oklevelek és -diplomák elismerésében.

7. cikk

Az ETI függetlensége, és a közösségi, tagállami illetve kormányközi intézkedésekkel való összhang

56. Az ETI tevékenységét a nemzeti hatóságoktól függetlenül és külső befolyástól mentesen végzi. Feladatainak ellátása tekintetében függetlenséget élvez a közösségi intézményektől. Az ETI-szervek tagjai minden szükséges intézkedést megtesznek annak érdekében, hogy ne merüljön fel összeférhetetlenség az ETI keretében végzett munkájuk és az azt megelőzően vagy azzal párhuzamosan végzett tevékenységeik között.

57. Az ETI tevékenysége összhangban kell, hogy álljon más, közösségi szinten végzett tevékenységgel, különösen az innováció, a kutatás és az oktatás területén.

58. Az ETI-nek is megfelelő mértékben figyelembe kell vennie a nemzeti és kormányközi szintű politikákat és kezdeményezéseket.

8. cikk

Az ETI szervei

59. Az ETI szervei a következők:

60. igazgatótanács, amely az üzleti életben, a kutatásban és az oktatásban tapasztalatokkal rendelkező szaktekintélyekből áll, akik az ETI és a tudományos és innovációs társulások tevékenységének irányításáért és értékeléséért, valamint minden más, stratégiai döntésért felelősek.

61. végrehajtó bizottság, amely felügyeli az ETI működését, valamint az igazgatótanács két ülése között felmerülő kérdésekben határoz.

62. igazgató, aki az igazgatótanácsnak tartozik felelősséggel az ETI igazgatásával és pénzügyi irányításával kapcsolatban, illetve ő képviseli az ETI-t.

63. ellenőrző bizottság, amely az ETI keretén belüli pénzügyi és igazgatási irányításában, illetve ellenőrzési struktúrákban, valamint a tudományos és innovációs társulásokkal való pénzügyi kapcsolatok szervezésében, továbbá az igazgatótanács által indítványozott bármely más területen tanácsaival segíti az igazgatótanácsot és az igazgatót.

64. A Bizottság megfigyelőket jelölhet ki, hogy azok az igazgatótanács és a végrehajtó, illetve az ellenőrző bizottság ülésein részt vegyenek.

9. cikk

A szellemi tulajdon kezelése

65. Az ETI megállapítja és közéteszi a szellemi tulajdon kezelésére vonatkozó elveit és iránymutatásait. Ezek feladata, hogy:

66. hozzájáruljanak az EU innovációs kapacitásához,

67. figyelembe vegyék az érintett ágazat sajátosságait,

68. támogassák a szellemi tulajdon megfelelő feltételek melletti, kutatási és innovációs célra való felhasználását, különösen azáltal, hogy meghatározzák a szellemi tulajdon ETI és partnerei közötti elosztását,

69. megfelelő ösztönzőket biztosítsanak az ETI és partnerei számára, beleértve az érdekelt magánszemélyeket, a tudományos és innovációs társulásokat és a partnerszervezeteket is,

70. külön ösztönzőkről gondoskodjon a leváló vállalkozások és a sikeres piaci értékesítések számára.

71. a partnerszervezeteknek a tudományos és innovációs társulásokká válásuk engedélyezése iránt benyújtott kérelmükben be kell mutatniuk a következőket – az (1) bekezdésben említett elvekkel és iránymutatásokkal összhangban – rendező megállapodást:

72. a kutatás és fejlesztés eredményeihez fűződő tulajdonviszony, azok kezelése és védelme,

73. az eredményekhez, valamint a háttér-információkhoz való hozzáférési jogosultság,

74. a költségek és a nyereség felosztása, a különböző partnerszervetektől származó hozzájárulások figyelembevételével,

75. különös rendelkezések, jutalmak és ösztönzők, amelyek a kutatás és fejlesztés eredményeinek hasznosítását és fejlesztését serkentik, beleértve az eredmények felhasználásával létrejövő leváló vállalkozásokat.

10. cikk

Jogállás

76. Az ETI jogi személy. Valamennyi tagállamban a nemzeti jog által a jogi személyeknek biztosított legteljesebb jogosultsággal rendelkezik. Tárgyi eszközökön és az immateriális javakon tulajdonjogot szerezhet, illetve azokkal rendelkezhet, valamint pert indíthat és perelhető.

77. Az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyvet az ETI-re alkalmazni kell.

11. cikk

Felelősség

78. Az ETI a kötelezettségei teljesítéséért kizárólagos felelősséggel tartozik.

79. Az ETI szerződéses jogviszonyból eredő felelősségére nézve a szerződés vonatkozó rendelkezései és az adott szerződésre alkalmazandó jog az irányadó.

Azon szerződésekben, amelyekben az ETI szerződő fél, ki kell kötni, hogy az Európai Közösségek Bírósága rendelkezik illetékességgel.

80. Szerződésen kívül okozott károkért való felelősség esetén az ETI a tagállamok jogában található közös, általános elveknek megfelelően megtéríti az általa vagy alkalmazottai által feladatuk végzésével összefüggésben okozott károkat.

Az ilyen károk megtérítésére vonatkozó viták rendezésére az Európai Közösségek Bírósága rendelkezik illetékességgel.

81. Az (2) és (3) bekezdésben említett károkkal összefüggésben az ETI kifizetései és az ezzel kapcsolatban keletkező költségek és kiadások az ETI kiadásainak minősülnek, és az ETI forrásaiból kell őket fedezni.

12. cikk

Átláthatóság és dokumentumokhoz való hozzáférés

82. Az ETI garantálja, hogy tevékenységeit jól átlátható módon végzi.

83. Az ETI késedelem nélkül közzéteszi a következőket:

84. eljárási szabályzat,

85. folyamatos hároméves munkaprogram, valamint a tevékenységéről szóló éves beszámoló.

86. A (4) és az (5) bekezdés sérelme nélkül az ETI harmadik személyek számára nem fedheti fel a tudomására hozott azon információkat, amelyek tekintetében bizalmas kezelést kérelmeztek, és e kérelmet az ETI jóvá is hagyta.

87. Az ETI-szervek tagjaira a Szerződés 287. cikkében említett titoktartási kötelezettség vonatkozik.

Az ETI által az e rendelettel összhangban összegyűjtött információkra a 45/2001/EK rendeletet[9] kell alkalmazni.

88. Az ETI birtokában lévő dokumentumokra a 1049/2001/EK rendeletet[10] kell alkalmazni. Az igazgatótanács az ETI létrejöttétől számított legkésőbb hat hónapon belül elfogadja az említett rendelet alkalmazásához szükséges gyakorlati intézkedéseket.

13. cikk

Források

89. Az ETI finanszírozása mindenekelőtt az alábbi forrásokból történik:

90. az Európai Unió költségvetéséből származó hozzájárulások,

91. tagállamoktól, illetve azok hatóságaitól kapott hozzájárulások,

92. üzleti vagy magánszervezetektől származó hozzájárulások,

93. magánszemélyektől, intézményektől, alapítványoktól vagy bármilyen más nemzeti szervtől kapott hagyaték, adomány,

94. az ETI saját tevékenységéből, eredményeiből vagy dotációs tőkéjéből eredő forrása – beleértve az ETI-Alapítvány kezelésében álló, illetve a szellemi tulajdonjogból eredő forrásokat is,

95. harmadik országoktól, nemzetközi szervektől és intézményektől származó hozzájárulások,

Ezek természetbeni juttatásként is előfordulhatnak.

96. Az ETI folyamodhat közösségi támogatásért és/vagy továbbíthatja azt, különösen a közösségi programok és alapok keretében. Ebben az esetben a támogatás a közösségi költségvetésből már támogatásban részesülő tevékenységre nem fordítható.

14. cikk

Programozás és elszámoltathatóság

97. Az ETI elfogadja a következőket:

98. hároméves folyamatos munkaprogram, amely tartalmazza fő prioritásait és tervezett kezdeményezéseit, beleértve a pénzügyi igényeket és forrásokat. A munkaprogram tervezetét az igazgatótanács benyújtja a Bizottságnak. A Bizottság három hónapon belül véleményezi azt a közösségi politikákkal és eszközökkel való összeegyeztethetőség tekintetében. Amennyiben a Bizottság egyet nem értését fejezi ki, az igazgatótanács felülvizsgálja a programot, majd a szükséges módosításokkal elfogadja azt.

99. éves jelentés, minden év június 30-ig. A jelentés ismerteti az ETI által a megelőző évben végzett tevékenységeket, a célkitűzések és az időütemezés szempontjából az eredmények értékelését, az elvégzett tevékenységekkel összefüggő kockázatokat, a források felhasználását és az ETI általános működését. Tartalmazza továbbá az auditált teljes éves beszámolót.

100. A hároméves folyamatos programot és az éves jelentést továbbítja a Bizottsághoz, amely tájékoztatja ezekről az Európai Parlamentet, a Tanácsot és a Számvevőszéket.

101. Az Európai Parlament, a Tanács vagy a Bizottság az ETI igazgatótanácsának véleményt nyilváníthat a hároméves folyamatos munkaprogrammal kapcsolatban. Amennyiben az ETI-hez ilyen véleményt juttatnak el, az igazgatótanács három hónapon belül válaszol, válaszában feltüntetve a prioritásaiban és a tervezett tevékenységeiben végrehajtott változtatásokat.

15. cikk

Az ETI értékelése

102. Az ETI gondoskodik arról, hogy a tevékenységei, beleértve a tudományos és innovációs társulások által irányított tevékenységeket is folyamatos felügyelet alatt álljanak, és azokról időszakosan független értékelés készüljön annak érdekében, hogy mind a végeredmény legjobb minőségét, mind pedig a források leghatékonyabb felhasználását biztosítani lehessen. Az értékelés eredményét nyilvánosságra kell hozni.

103. E rendelet elfogadásától számított ötödik, majd azt követően minden negyedik évben a Bizottság értékelést tesz közzé az ETI-ről. Ennek alapját független, külső értékelés képezi, és azt vizsgálja, hogy az ETI hogyan teljesíti küldetését. Az értékelés kiterjed az ETI illetve a tudományos és innovációs társulások valamennyi tevékenységére, és vizsgálja az eredményességet, a fenntarthatóságot, a hatékonyságot és az általa folytatott tevékenységek relevanciáját, valamint a közösségi politikákhoz való viszonyát. Európai és nemzeti szinten egyaránt figyelembe veszi az érdekeltek szempontjait.

104. Az igazgatótanács az ETI programjaiban és a működésében kellően figyelembe veszi az értékelésben feltártakat.

16. cikk

Költségvetési kötelezettségvállalások

Az e rendelet végrehajtására javasolt pénzügyi keret a 2008. január 1-jével kezdődő 6 éves időszakra 308,7 millió EUR. Az éves előirányzatokat a költségvetési hatóság engedélyezi a pénzügyi kereteken belül.

17. cikk

Az éves költségvetés elkészítése és elfogadása

105. Az ETI kiadásai magukban foglalják a személyzeti, adminisztrációs, infrastrukturális és működési kiadásokat.

106. A pénzügyi év a naptári évnek felel meg.

107. Az igazgató a következő pénzügyi évre vonatkozóan az ETI bevételeiről és kiadásairól becslést készít, amelyet az igazgatótanácshoz továbbít.

108. A bevételeknek és kiadásoknak egyensúlyban kell állniuk egymással.

109. Az igazgatótanács a becsléstervezetet és az előzetes hároméves folyamatos munkaprogramot elfogadja, és március 31-ig továbbítja a Bizottsághoz.

110. A becslés alapján a Bizottság beilleszti az Európai Unió előzetes általános költségvetési tervezetébe az általa szükségesnek tekintett, az általános költségvetésre terhelendő támogatás becsült összegét.

111. A költségvetési hatóság engedélyezi az ETI részére a támogatásra vonatkozó előirányzatokat.

112. Az igazgatótanács elfogadja az ETI költségvetését, amely az Európai Unió általános költségvetésének végleges elfogadásával válik véglegessé. Amennyiben szükséges, az ETI költségvetését a végleges költségvetésnek megfelelően kiigazítják.

113. A költségvetés bármilyen jelentős változtatására ugyanezt az eljárást kell alkalmazni.

18. cikk

A költségvetés végrehajtása és ellenőrzése

114. Az ETI a pénzügyi szabályzatát az 1605/2002/EK tanácsi rendelet 185. cikkének (1) bekezdésében foglaltak szerint fogadja el. Figyelembe kell venni, hogy megfelelő működésbeli rugalmasságra van szükség ahhoz, hogy az ETI megvalósíthassa céljait, és magánszektorbeli partnereket tudjon szerezni, illetve meg tudja tartani azokat.

115. Az ETI költségvetését az igazgató hajtja végre.

116. Az ETI és a Bizottság beszámolóját össze kell vonni.

117. A Tanács ajánlására az Európai Parlament az n+2. év április 30-át megelőzően mentesíti az igazgatót az n. évre vonatkozó EIT-költségvetésnek, az igazgatótanácsot pedig az Alapítvány költségvetésének végrehajtására vonatkozó felelősség alól.

19. cikk

A Közösség pénzügyi érdekeinek védelme

118. A csalás, a korrupció és más jogellenes tevékenységek elleni küzdelem tekintetében az 1073/1999/EK rendeletet[11] az ETI-re teljes egészében alkalmazni kell.

119. Az ETI csatlakozik az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Közösségek Bizottsága közötti, az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) belső vizsgálatairól szóló, 1999. május 25-i intézményközi megállapodáshoz[12]. A igazgatótanács hagyja jóvá a csatlakozást, és fogadja el az OLAF belső vizsgálatainak elvégzéséhez szükséges intézkedéseket.

120. Valamennyi, az ETI által elfogadott határozatban és megkötött szerződésben kifejezetten ki kell kötni, hogy az OLAF és a Számvevőszék jogosult helyszíni iratellenőrzést tartani a közösségi finanszírozásban részesülő valamennyi szerződő félnél és alvállalkozónál, ideértve a végső kedvezményezettek helyiségeiben folytatott ellenőrzést is.

121. Az (1), (2) és (3) bekezdésben megállapított rendelkezéseket az ETI-Alapítványra is értelemszerűen alkalmazni kell.

20. cikk

Felülvizsgálati záradék

E rendelet elfogadásától számított ötödik, majd ezt követően minden negyedik évben a Bizottság jelentést készít e rendelet végrehajtásáról és az ETI működéséről az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, továbbá megfelelő javaslatokat tesz a rendelet módosítására.

A Bizottsági jelentések az igazgatótanács által a 14. cikkben foglaltak szerint készített éves jelentések, továbbá a 15. cikkben foglalt külső értékelések figyelembevételével készülnek.

21. cikk

Alapszabály

Az ETI alapszabálya a mellékletben foglaltak szerint kerül elfogadásra.

22. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő 20. napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.

a Tanács részéről

az elnök

az Európai Parlament részéről

az elnök

MELLÉKLET

Az Európai Technológiai Intézet alapszabálya

1. cikk

Az igazgatótanács összetétele

122. Az igazgatótanács egyrészt üzleti, illetve tudományos/kutatói tapasztalatokkal rendelkezők közül egyenlő arányban kinevezett tagokból (a továbbiakban: kinevezett tagok), másrészt az ETI és a tudományos és innovációs társulások innovációs, kutatói, tudományos, műszaki és ügyviteli alkalmazottai, hallgatói és doktoranduszai által, illetve közülük megválasztott (a továbbiakban: választott tagok) tagokból áll.

123. A kinevezett tagok száma 15. A tagok megbízatásukat 6 évre kapják, amely nem megújítható. A tagokat a Bizottság nevezi ki a jelölőbizottságtól kapott javaslatok alapján. A jelölőbizottság négy független, a Bizottság által kijelölt szaktekintélyből áll.

124. A Bizottság figyelmet fordít a tudományos/kutatói és az üzleti tapasztalattal rendelkezők, továbbá a nemek közötti egyensúlyra, valamint az Unió egész területén az innovációs, kutatási és oktatási környezet megbecsülésére.

125. A kinevezett tagok egyharmada helyébe minden második évben új tagok lépnek. Annak megállapítása, hogy mely tagok megbízatása jár le két, illetve négy évvel az igazgatótanács kezdeti megalakulását követően, sorsolással történik.

126. A választott tagok száma 4. A választott tagok megbízatásukat 3 évre kapják, amely egyszer megújítható. A választott tagok megbízatása megszűnik az ETI-ből vagy a tudományos és innovációs társulásokból való távozásukkal. A megbízatás fennmaradó időtartamára helyettük azonos eljárás szerint választanak új tagokat.

127. A „választott tagok” választásának és leváltásának feltételeit és rendjét az igazgató javaslata alapján az igazgatótanács fogadja el az első tudományos és innovációs társulás működésének megkezdését megelőzően. E rendszernek biztosítani kell a sokféleség megfelelő képviseletét, és figyelembe kell vennie az ETI és a tudományos és innovációs társulások fejlődését.

128. Amennyiben az igazgatótanács valamely tagja nem tudja megbízatását annak lejártáig teljesíteni, megbízatásának fennmaradó idejére ugyanezen eljárással helyettesítő tagot neveznek ki vagy választanak az akadályoztatott tag helyére.

2. cikk

Az igazgatótanács feladatai

129. Az igazgatótanács tagjai az ETI érdekei szerint cselekszenek, őrködnek céljai és küldetése, identitása és koherenciája felett.

130. Az igazgatótanács feladatai mindenekelőtt a következők:

131. az igazgató javaslata alapján elfogadja az ETI stratégiáját – amelyet a hároméves folyamatos munkaprogram foglal magába –, költségvetését, éves beszámolóját és mérlegét, valamint éves tevékenységéről szóló beszámolóját;

132. meghatározza, hogy mely területeken kerüljön sor tudományos és innovációs társulások létrehozására,

133. a tudományos és innovációs társulások kiválasztására vonatkozóan szigorú, átlátható és felhasználóbarát eljárásokat fogad el; ezen eljárások külső szakértői értékelést is magukban foglalnak, és az ETI és a tudományos és innovációs társulások közötti viszonyra vonatkoznak,

134. partnerségeket tudományos és innovációs társulásokká választ és jelöl ki, illetve visszavonja a kijelölést, amennyiben az szükséges,

135. gondoskodik a tudományos és innovációs társulások tevékenységének folyamatos értékeléséről,

136. elfogadja saját, illetve a végrehajtó bizottság és az ellenőrző bizottság eljárási szabályzatát,

137. a Bizottság egyetértésével megállapítja az igazgatótanács, a végrehajtó bizottság és az ellenőrző bizottság tagjainak megfelelő tiszteletdíját; e tiszteletdíjak nagyságát a tagállamok hasonló intézményeivel kell összevetni,

138. a végrehajtó bizottság, az ellenőrző bizottság és az igazgató kiválasztására eljárást fogad el,

139. kinevezi az igazgatót, a számvitelért felelős tisztviselőt és a végrehajtó bizottság, valamint az ellenőrző bizottság tagjait,

140. adott esetben létrehozhat tanácsadó csoportokat, akár határozott időre is,

141. népszerűsíti az ETI-t a világban, hogy növelje annak vonzerejét, és így az az oktatás, a kutatás és az innováció területén mutatott kimagasló teljesítmény tekintetében „nemzetközi szereplővé" váljon.

142. az összeférhetetlenség szabályozására magatartási kódexet fogad el,

143. a szellemi tulajdonjogok kezelésére vonatkozóan alapelveket és iránymutatásokat állapít meg.

144. Az igazgatótanács bizonyos feladatok vonatkozásában felhatalmazást adhat a végrehajtó bizottságnak.

145. Az igazgatótanács tagjai kinevezett tagjaik közül választanak elnököt. Az elnök megbízatása 3 évre szól, amely egyszer megújítható.

3. cikk

Az igazgatótanács működése

146. Az igazgatótanács valamennyi tagjának egyszerű többségével hozza határozatait.

Az ezen alapszabály 2. cikke (2) bekezdésének a), b), c), d) és i) pontja, illetve (4) bekezdése alapján hozott határozatokhoz azonban az összes tag kétharmados többsége szükséges.

147. Az igazgatótanács rendes ülést évente legalább háromszor, rendkívüli ülést pedig az elnök által történő összehívás, vagy legalább tagjai harmadának indítványa esetén tart.

148. Átmeneti rendelkezésként az igazgatótanács kizárólag kinevezett tagokból áll addig, amíg választott képviselőinek választására sor nem kerül az első tudományos és innovációs társulások létrehozását követően.

4. cikk

A végrehajtó bizottság

149. A végrehajtó bizottság öt személyből áll, ezek egyike az igazgatótanács elnöke, aki a végrehajtó bizottság elnöki szerepét is ellátja.

Az elnök kivételével a másik négy tagot az igazgatótanács választja „kinevezett tagjai” közül.

150. A végrehajtó bizottság az elnök összehívására vagy az igazgató indítványára rendszeresen ülésezik.

151. A végrehajtó bizottság tagjainak egyszerű többségével hozza meg határozatait.

152. A végrehajtó bizottság:

153. előkészíti az igazgatótanács üléseit;

154. felügyeli az ETI hároméves folyamatos munkaprogramjának végrehajtását;

155. felügyeli a tudományos és innovációs társulások kiválasztását,

156. határoz az igazgatótanács által delegált ügyekben.

5. cikk

Az igazgató

157. Az igazgató az ETI működési területén tapasztalattal és tekintéllyel rendelkező személy. Az igazgatót az igazgatótanács nevezi ki, megbízatási ideje 4 év. Az igazgatótanács egyszer 4 évvel meghosszabbíthatja az igazgató megbízatási idejét amennyiben úgy ítéli meg, hogy az ETI érdekeit ez szolgálja legjobban.

158. Az igazgató felelős az ETI napi ügyvezetéséért és ő képviseli az ETI-t. Az igazgató az igazgatótanácsnak felelős, és azt folyamatosan tájékoztatja az ETI tevékenységeinek alakulásáról.

159. Az igazgató feladatai mindenekelőtt a következők:

160. segíti az igazgatótanács és a végrehajtó tanács munkáját, és üléseik idejére biztosítja a titkári feladatok ellátását,

161. előkészíti a stratégia és a költségvetés tervezetét annak végrehajtó bizottság által az igazgatótanácshoz való benyújtására,

162. irányítja a tudományos és innovációs társulások kiválasztásának eljárását, és gondoskodik róla, hogy az eljárás különböző szakaszai átláthatóak és tárgyilagosak legyenek,

163. szervezi és irányítja az ETI tevékenységeit,

164. felel az igazgatásért és pénzügyekért, beleértve az ETI költségvetésének végrehajtását. E tekintetben az igazgató figyelembe veszi az ellenőrző bizottságtól kapott tanácsokat,

165. felel valamennyi személyügyi feladat ellátásáért,

166. elkészíti a hároméves folyamatos munkaterv és az ETI tevékenységéről szóló jelentés tervezetét, és benyújtja az igazgatótanácsnak,

167. benyújtja az éves beszámoló és mérleg tervezetét az ellenőrző bizottságnak, majd azt követően – a végrehajtó bizottságon keresztül – az igazgatótanácsnak,

168. biztosítja, hogy az ETI az általa kötött szerződésekből és megállapodásokból eredő kötelezettségeket teljesítse,

169. feladatainak végzéséhez szükséges valamennyi információval ellátja a végrehajtó bizottságot és az igazgatótanácsot.

6. cikk

Az ellenőrző bizottság

170. Az ellenőrző bizottság 5 tagját az igazgatótanács nevezi ki 4 évre tudományos, kutatási és üzleti szervezetek ellenőrzésében és pénzügyi vizsgálatában megfelelő gyakorlattal rendelkező külső tanácsadókból a Bizottsággal folytatott konzultációt követően.

171. Az ellenőrző bizottság feladatai teljesítése körében teljes mértékben független az ETI többi szervétől.

172. Az ellenőrző bizottság megválasztja elnökét.

173. Az ellenőrző bizottság vizsgálja felül az előzetes beszámolót, és ajánlásokat készít az igazgatótanács és az igazgató számára.

174. Az ETI vonatkozásában az ellenőrző bizottság felelős az 1605/2002/EK, Euratom rendelet 185. cikkének (3) bekezdésében a Bizottság belső ellenőrére bízott feladatok tekintetében, és teszi meg a megfelelő intézkedéseket.

7. cikk

Az ETI alkalmazottai

175. Az ETI személyzete a közvetlenül az ETI által alkalmazott, határozott időre felvett személyekből áll. Az Európai Közösségek alkalmazottaira vonatkozó foglalkoztatási feltételek vonatkoznak az igazgatóra és az ETI alkalmazottjaira.

176. A tagállamok vagy más munkáltatók meghatározott időre szakértőket küldhetnek az ETI-hez.

Az igazgatótanács a tagállamok, illetve más munkáltatók által küldött szakértők munkáját az ETI-nél lehetővé tévő rendelkezéseket fogad el, és meghatározza e szakértők jogait és kötelezettségeit.

177. Az ETI gyakorolja az alkalmazottakkal való szerződéskötésre felhatalmazott hatóságot megillető jogokat.

178. Az ETI-nek okozott kár teljes vagy részleges megtérítésére kötelezhető a munkaköri kötelezettségeit súlyosan megszegő alkalmazott.

8. cikk

A tudományos és innovációs társulások szervezetére és irányítására vonatkozó alapelvek

179. Az igazgatótanács keret-iránymutatásokat fogad el a tudományos és innovációs társulásokkal kötendő megállapodások feltételeiről, valamint a tudományos és innovációs társulások tevékenységeinek finanszírozásáról, folyamatos felügyeletéről és értékeléséről. Ezeket a tudományos és innovációs társulások kiválasztásának megkezdése előtt nyilvánosságra hozza.

180. Az igazgatótanács mindenekelőtt a következők esetében ad iránymutatást:

181. a tudományos és innovációs társulások felügyelete és értékelése, valamint az ETI részvétele az irányításukban.

182. az üzleti szemlélet meghonosítása a kutatási és oktatási tevékenységek területén, beleértve az oktatási tevékenységek és a kutatási és fejlesztési törekvések tervezését és végrehajtását, alkalmazotti és hallgatói/kutatói mobilitás az üzleti és a tudományos/kutatói szektor között, az üzleti élettel, irányítással és innovációval kapcsolatos kérdésekkel foglalkozó oktatási tartalom kialakítása, a partnerek által elért eredményekből származó eredmények és haszon megosztása a partnerek között, az eredmények és a bevált módszerek megismertetése a nem partnerszervezetekkel, köztük a kis- és középvállalkozásokkal,

183. annak biztosítása, hogy a tantervek és a belső eljárások segítsék a vállalkozói és az innovatív szemlélet kialakítását.

184. A tudományos és innovációs társulások az ETI-vel kötött megállapodásuk keretében tényleges függetlenséggel rendelkeznek a belső szervezeti felépítésük, valamint részletes munkatervük és munkamódszereik meghatározása terén.

9. cikk

A tudományos és innovációs társulások értékelésére és felügyeletére vonatkozó alapelvek

Az ETI gondoskodik valamennyi tudományos és innovációs társulások eredményeinek folyamatos felügyeletéről és időszakos független értékeléséről. Ezen értékeléseknek a helyes igazgatási gyakorlaton és eredményközpontú paramétereken kell alapulniuk, és a szükségtelen formális és eljárási aspektusokat figyelmen kívül kell hagyniuk.

10. cikk

A tudományos és innovációs társulások időtartama, meghosszabbítása és megszüntetése

185. Az időszakos értékelések eredményeinek és az adott területek sajátosságainak függvényében a tudományos és innovációs társulások általánosságban 7–15 éves időszakra jönnek létre.

186. Az igazgatótanács kivételesen határozhat úgy, hogy meghosszabbítja egy tudományos és innovációs társulás eredetileg megállapított működési idejét, ha ez a legmegfelelőbb mód az ETI céljának elérésére.

187. Abban az esetben, ha egy tudományos és innovációs társulás értékelése nem mutat megfelelő eredményeket, az igazgatótanács megteszi a szükséges intézkedéseket, beleértve pénzügyi támogatásának csökkentését, módosítását vagy visszavonását, illetve a megállapodás megszüntetését.

11. cikk

A költségvetés végrehajtása és ellenőrzése

188. Legkésőbb az üzleti évet követő március 1-jéig az ETI számvitelért felelős tisztviselője megküldi az előzetes beszámolót és a költségvetési és pénzügyi irányításról szóló jelentést az ellenőrző bizottságnak, a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének és a Számvevőszéknek.

189. Az ETI előzetes beszámolójára vonatkozó ellenőrző bizottsági vélemény és a számvevőszéki észrevételek kézhezvételét követően az igazgató saját felelősségi körében elkészíti az ETI végleges beszámolóját, és benyújtja véleményezésre az igazgatótanácshoz.

190. Az igazgatótanács véleményt nyilvánít az ETI végleges beszámolójáról.

191. Legkésőbb a következő év július 1-jéig az igazgató megküldi a végleges beszámolót – az igazgatótanács véleményével egyetemben – a Bizottságnak, a Számvevőszéknek, az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

192. Az igazgató a Számvevőszék észrevételeire adott válaszát legkésőbb szeptember 30-ig megküldi a Számvevőszéknek. E választ az igazgatótanácsnak is meg kell küldenie.

12. cikk

Az ETI megszüntetése

Az ETI megszüntetése esetén felszámolása a Bizottság felügyelete alatt történik, az alkalmazandó jogszabályokkal összhangban. A tudományos és innovációs társulásokkal kötött megállapodások és az ETI-Alapítványt létrehozó jogi aktus meghatározzák az ilyen esetben alkalmazandó rendelkezéseket.

PÉNZÜGYI KIMUTATÁS

A JAVASLAT CÍME

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETEaz Európai Technológiai Intézet létrehozásáról

TEVÉKENYSÉGALAPÚ GAZDÁLKODÁSI ÉS KÖLTSÉGVETÉS-TERVEZÉSI KERET

Az érintett szakpolitika terület(ek) és a vonatkozó tevékenység/tevékenységek

1. a. alcímsor: Versenyképesség a növekedés és a foglalkoztatottság szolgálatában

Kölségvetési tételek

Költségvetési tételek (működési tételek és kapcsolódó technikai és igazgatási segítségnyújtási tételek (korábban: BA-tételek)), beleértve a következő megnevezéseket:

02 02 10 „Európai Technológiai Intézet”

02 02 10 01 „Irányítási struktúra”

02 02 10 02 „ETI-tevékenységek, különösen tudományos és innovációs társulások, támogatások és az innovációs/kutatási/oktatási kapacitás javítása”. Az intézkedés és pénzügyi hatásának időtartama

2008. évi kezdettel, határozatlan időre (a felülvizsgálati záradék a rendelet ötévenként történő felülvizsgálatát írja elő).

Az EU 2008–2013-as időszakra vonatkozó általános költségvetésére gyakorolt kihatása 308,7 millió EUR (működési költség) a 2008–2013-as időszakra.

Költségvetési jellemzők:

Költségvetési tétel | Kiadás típusa | Új | EFTA-hozzájárulás | Tagjelölt országok hozzájárulásai | A pénzügyi terv fejezete |

02021001 02021002 | nem kötelező nem kötelező | diff. diff. | IGEN IGEN | NEM NEM | IGEN IGEN | 1.a. címsor 1.a. címsor |

FORRÁSOK ÁTTEKINTÉSE

Pénzügyi források

A kötelezettségvállalási előirányzatok (CA) és a kifizetési előirányzatok (PA) áttekintése;

A táblázat első soraiban az 1.A. fejezet felső korlátja alatt fennmaradó mozgástérből származó előirányzatok szerepelnek.

millió EUR (három tizedesjegyig)

A személyi állomány teljes létszáma | 5,5 | 5,5 | 3 | 3 | 3 | 3 |

JELLEMZŐK ÉS CÉLKITŰZÉSEK

A megvalósításra rövid vagy hosszú távon van-e szükség

193. Lásd a Hatásvizsgálatot és az Indokolást

A közösségi részvétel által képviselt hozzáadott érték, valamint a javaslatnak az egyéb pénzügyi eszközökkel való összeegyeztethetősége és esetleges szinergiája

Lásd a Hatásvizsgálatot és az Indokolást

A javaslat céljai, az attól várt eredmények, illetve az azzal összefüggő mutatók a tevékenységalapú irányítás keretében

Lásd a Hatásvizsgálatot és az Indokolást

A következő, a 2007–2013-as időszakra szóló pénzügyi terv folyamán az ETI működési célja az, hogy 6 tudományos és innovációs társulást, valamint a rendszer egészére vonatkozó irányítási struktúrát hozzon létre. Partnerszervezetektől származó hozzájárulásokat felhasználva a tudományos és innovációs társulások innovációs, kutatási és oktatási tevékenységeket fognak végezni.

A javaslatban szereplő becslések azon a feltevésen alapulnak, hogy az egyes tudományos és innovációs társulások teljes működőképességük elérésekor körülbelül 1000 fővel dolgoznak: körülbelül 100 fő tudományos munkaerő, 300 kutató és 600 fő műszaki és kisegítő személyzet. Egy adott tudományos és innovációs társulás egyszerre körülbelül 600 mesterképzésben résztvevő és 400 PhD hallgatóról tud gondoskodni.

Az irányítási struktúra nagysága szigorúan korlátozott lenne, és idővel növekedne 30 fő tudományos munkaerőből és vezetőből, illetve 30 fő kisegítő személyzetből álló struktúrává.

Mutatók:

Az innovatív és kutatási tevékenységek területén szükség van egy bizonyos átfutási időre az első eredmények jelentkezéséig, ezért az ETI működésének kezdeti időszakában nagy mértékben olyan inputmutatókra kell támaszkodni, amelyek például összevetik a ténylegesen létrehozott tudományos társulások számát az üzleti tervben szereplővel; vagy a költségvetés végrehajtását a célkitűzésekben szereplőkkel (a ténylegesen felhasznált eszközök aránya); a nem bizottsági forrásból származó pénzügyi hozzájárulások aránya; mesteri és PhD oktatásra jelentkező hallgatók száma, és számának növekedése.

Hosszabb távon ezeket a mutatókat eredményközpontú mutatók egészítik ki, mint például az EU-ban bejegyzett szabadalmak tényleges száma és annak alakulása, továbbá a szellemi tulajdonjogból származó bevételek (és annak részesedése az ETI költségvetésében), vállalkozásokkal kötött szerződések száma és az azokban foglalt összeg; újonnan felvett diplomás (mesteri és PhD fokozat) pályakezdők kezdő fizetése; diplomás (mesteri és PhD fokozat) pályakezdők első állásának megszerzéséhez szükséges átlagos idő.

Végrehajtási módszer (indikatív)

( Központosított irányítás

( közvetlenül a Bizottság által

( közvetetten a következőknek történő hatáskör-átruházással:

( végrehajtó hivatalok

X a Közösségek által létrehozott, a költségvetési rendelet 185. cikkében említettek szerinti szervek

( tagállami közintézmények/közfeladatot ellátó szervek

( Megosztott vagy decentralizált irányítás

( a tagállamokkal

( harmadik országokkal

( Nemzetközi szervezetekkel közös irányítás (nevezze meg)

Megjegyzés:

Az ETI a költségvetési rendelet 185. cikkében foglaltak szerint Közösség által létrehozott szerv, de nem lesz „ügynökség” a szó általánosan elfogadott értelmében véve. Belső szabályzatainak (például a pénzügyi vagy a személyzeti kérdésekre vonatkozóak) meg kell felelniük az ETI célkitűzéseinek, valamint megfelelő működésbeli rugalmassággal kell, hogy rendelkezzenek, hogy ezáltal az ETI vonzó legyen a (üzleti és kutatói/tudományos) partnerei számára.

FELÜGYELET ÉS ÉRTÉKELÉS

Kibővített hatásvizsgálat készült – amelyhez a háttérmunkálatokat 2006 nyarán külső tanácsadók végezték –, amely egyaránt megfelel a hatásvizsgálat és az előzetes értékelés követelményeinek. E tevékenység eredményei a hatásvizsgálatról szóló jelentésben találhatók.

Az ETI tevékenységei folyamatos felügyelet alatt álnak, illetve rajtuk időszakos független értékeléseket végeznek, hogy ezáltal mind az eredmények kiváló minőségét mind pedig a források leghatékonyabb kihasználását biztosítsák. Az igazgatótanács fogja ennek menetét meghatározni, hogy ezáltal is biztosítsa a megfelelő értékelést.

Ezen túlmenően a Bizottság – a rendelet elfogadásától számított öt éven belül, majd azt követően minden negyedik évben – független külső értékelést végez az ETI tevékenységeivel kapcsolatban , amely azt fogja vizsgálni, hogy az ETI hogyan teljesíti küldetését. Ez kiterjed az ETI illetve a tudományos és innovációs társulások valamennyi tevékenységére, és vizsgálja az eredményességet és a tevékenységek relevanciáját, valamint azok közösségi politikákhoz való viszonyát.

Csalás elleni intézkedések

A jogi aktus szerint a Bizottságnak joga van ahhoz, hogy a Közösség pénzügyi érdekeinek védelmét biztosítsa. Valamennyi, az ETI által elfogadott határozatban és megkötött szerződésben kifejezetten elő kell írni, hogy az OLAF és a Számvevőszék jogosult helyszíni iratellenőrzést tartani a közösségi finanszírozásban részesülő valamennyi szerződő félnél és alvállalkozónál, ideértve a végső kedvezményezettek helyiségeiben folytatott ellenőrzést is. Az Európai Csaláselleni Hivatal(OLAF) jogosult az ETI szerveinél belső vizsgálatokat végezni, az igazgatótanács pedig elfogadja a szükséges intézkedéseket, amelyek segítik az OLAF-ot a belső vizsgálatok végzésében.

FORRÁSOK RÉSZLETEZÉSE

A javaslat célkitűzéseinek pénzügyi költségei és forrásai (2013-ban, 6 tudományos és innovációs társulások esetén)

Költségek | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Összesen |

ETI irányítási struktúra | 2,900 | 5,800 | 8,700 | 8,700 | 8,700 | 8,700 | 43,500 |

Tudományos és innovációs társulások | 0,000 | 0,000 | 220,800 | 303,600 | 441,600 | 662,400 | 1 628,400 |

Mester- és PhD képzésben résztvevő hallgatók | 0,000 | 0,000 | 5,600 | 20,600 | 45,200 | 73,800 | 145,200 |

Innovációs/kutatási/oktatási kapacitás fejlesztése | 0,000 | 0,000 | 100,000 | 150,000 | 150,000 | 150,000 | 550,000 |

Összes költség | 2,900 | 5,800 | 335,100 | 482,900 | 645,500 | 894,900 | 2 367,100 |

Források |

Helyi hatóságok és tagállamok, vállalkozások, EBB-kölcsönök, kockázati tőke (közvetlenül a tudományos és innovációs társulásoknak vagy közvetlenül az ETI-nek, forrástól függően) | 0,000 | 0,000 | 47,080 | 113,040 | 133,740 | 233,100 | 526,960 |

Közösségi költségvetés (programok: FP7, CIP, LLL, strukturális alapok: ERFB, ESZA) (közvetlenül a tudományos és innovációs társulások számára[14]) | 238,020 | 309,860 | 436,760 | 546,800 | 1 531,440 |

Közösségi költségvetés () (közvetlenül az ETI számára) | 2,900 | 5,800 | 50,000 | 60,000 | 75,000 | 115,000 | 308,700 |

Összes forrás | 2,900 | 5,800 | 335,100 | 482,900 | 645,500 | 894,900 | 2 367,100 |

Igazgatási kiadások

Személyi állomány létszáma és típusa

Foglalkoztatás jellege | A fellépés kezelésére a meglévő és/vagy pótlólagos állományból kirendelendő létszám (álláshelyek száma/teljes munkaidős egyenérték) |

2008. év | 2009. év | 2010. év | 2011. év | 2012. év | 2013. év |

Tisztviselők vagy ideiglenes alkalmazottak[15] (XX 01 01) | A*/Adminisztrátor | 4 | 4 | 2 | 2 | 2 | 2 |

B*,C*/asszisztens | 1,5 | 1,5 | 1 | 1 | 1 | 1 |

A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott állomány[16] |

A(z) XX 01 05. jogcímcsoportból finanszírozott egyéb állomány[17] |

ÖSSZESEN | 5,5 | 5,5 | 3 | 3 | 3 | 3 |

A humán és igazgatási erőforrásra irányuló igényt az éves elosztási eljárás keretén belül az irányító főigazgatóságnak odaítélt keretösszeg fedezi.

A fellépés keretében felmerülő feladatok leírása

A bizottság szolgálatai alapvetően kétféle fő tevékenységet végeznek:

– 2008-ban és 2009-ben az ETI központi irányítási struktúrájának létrehozására és belső szabályzatainak (pénzügyi szabályzat, személyzeti szabályzat stb.) elkészítésére összpontosítanak. Szintén támogatják a jelölőbizottságot a leendő igazgatótanács tagjainak kiválasztásában.

– az ETI és az első tudományos társulások létrejöttét követően a Bizottság az ETI felügyeletére fogja fordítani figyelmét (költségvetési kérdések, éves jelentések, többével értékelések) a jogszabályi rendelkezéseknek megfelelően.

A – jogszabályban meghatározott – állomány származási helye

( A cserére vagy meghosszabbításra kerülő program irányításához jelenleg hozzárendelt álláshelyek

X A 2007. évi politikai stratégia/előzetes költségvetés-tervezet keretében már hozzárendelt álláshelyek – 2 db

X A 2008. évi politikai stratégia/előzetes költségvetés-tervezet eljárásának a keretében igénylendő álláshelyek – 2 db

X Az érintett szolgálaton belül meglévő állomány felhasználásával átcsoportosítandó álláshelyek (belső áthelyezés) – 1,5 db

( Az n. évben szükséges, de az éves politikai stratégiában/előzetes költségvetés-tervezetben az adott évre nem előirányozott álláshelyek

A referenciaösszegbe nem beletartozó személyi és kapcsolódó költségek

millió EUR (három tizedesjegyig)

Személyi állomány fajtája | 2008. év | 2009. év | 2010. év | 2011. év | 2012. év | 2013. év |

Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak* (XX 01 01) | 0,594 | 0,594 | 0,324 | 0,324 | 0,324 | 0,324 |

A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott személyi állomány (kisegítő alkalmazottak, kihelyezett tagállami szakértők, szerződéses alkalmazottak stb.) (nevezze meg a költségvetési tételt) |

Személyi és kapcsolódó - a referenciaösszegbe NEM beletartozó - költségek összesen | 0,594 | 0,594 | 0,324 | 0,324 | 0,324 | 0,324 |

*Referenciaköltségek: 108,000 EUR pa

A referenciaösszegbe nem beletartozó egyéb igazgatási kiadások

millió EUR (három tizedesjegyig)

2008. év | 2009. év | 2010. év | 2011. év | 2012. év | 2013. év | ÖSSZESEN |

XX 01 02 11 01 – Kiküldetések | 0,100 | 0,050 | 0,050 | 0,050 | 0,050 | 0,050 | 0,350 |

XX 01 02 11 02 – Ülések és konferenciák | 0,200 | 0,200 |

XX 01 02 11 03 – Bizottságok | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

XX 01 02 11 04 – Tanulmányok és konzultációk | 0,500 | 0,500 |

XX 01 02 11 05 – Információs rendszerek | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

Egyéb irányítási kiadások összesen (XX 01 02 11) | 0,300 | 0,050 | 0,050 | 0,050 | 0,550 | 0,050 | 1,050 |

Egyéb igazgatási jellegű kiadások (a költségvetési tétel megadása mellett) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

A személyi és kapcsolódó költségeken kívüli – a referenciaösszegbe NEM beletartozó – igazgatási kiadások összesen | 0,300 | 0,050 | 0,050 | 0,050 | 0,550 | 0,050 | 1,050 |

[1] COM (2006) 77 végleges

[2] COM (2006) 276 végleges

[3] HL C […]., […], […]. o.

[4] HL C […]., […], […]. o.

[5] HL C […]., […], […]. o.

[6] HL C 325., 2002.12.24.

[7] A szakmai képesítések elismeréséről szóló, 2005. szeptember 7-i 2005/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, HL L 255.

[8] HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

[9] HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

[10] HL L 145., 2001.5.31., 43. o.

[11] HL L 136., 1999.5.31., 1. o.

[12] HL L 136., 1999.5.31., 15. o.

[13] Lásd az intézményközi megállapodás 19. és 24. pontját

[14] A vonatkozó programeljárások alapján ítélik oda

[15] Amelynek költségét NEM fedezi a referenciaösszeg

[16] Amelynek költségét NEM fedezi a referenciaösszeg

[17] Amelynek költségét tartalmazza a referenciaösszeg