HU  ECB -PUBLIC  
 
AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK VÉLEMÉNYE  
(2014. december 16.) 
a devizakölcsönök átváltásáról  
(CON/2014/ 87) 
 
Bevezetés és jogalap  
2014. november 17- én az Európai Központi Bank (EKB) felkérést kapott a magyar Nemzetgazdasági 
Minisztériumtól (a továbbiakban: a konzultáló hatóság) arra, hogy alkosson véleményt a devizakölcsön-
szerződések átváltására vonatkozó szabályokat meghatározó törvényjavaslatról (a továbbiakban: a törvényjavaslat).  
A törvény javaslat a konzultációs kérelemnek az EKB által történő kézhezvételét követően módosításra 
került
1, de az EKB nem kapott tájékoztatást ezen későbbi módosításokról. Az  EKB véleménye kizárólag a 
konzultáló hatóság által benyújtott törvényjavaslatra vonatkozi k, annak későbbi módosításai nélkül. Ezen 
túlmenően a törvényjavaslatot a z Országgyűlés  2014. november 25- én elfogadta.  
Az EKB véleményalkotásra szolgáló hatásköre az Európai Unió működéséről szóló szerződés 127. cikkének (4) bekezdésén és 282. cikkének (5) bekezdésén, valamint a 98/415/EK tanácsi határozat
2 
2. cikke (1) bekezdésének hatodik francia bekezdésén alapul, mivel a törvényjavaslat a pénzintézetekre vonatkozó, a pénzintézetek és pénzpiacok stabilitását lényegesen befolyásoló szabályokkal kapcsolat os 
rendelkezéseket tartalmaz.  Az Európai Központi Bank eljárási szabályzatának 17.5. cikke első 
mondatával összhangban a Kormányzótanács fogadta el ezt a véleményt.  
 
1. Háttérinformációk és a törvényjavaslat célja  
1.1. Ez a törvényjavaslat egy, a magyar jogalkotó által bevezetett olyan átfogó jogalkotási csomag
3 
része, amelynek célja a fogyasztói devizakölcsönök rendezése. Az ebbe a körbe tartozó korábbi 
                                                 
1  Lásd a T/2055/3. számú módosító javaslatot . Ez a módosító javaslat többek között megváltoztatja a törvényjavaslat egyes 
alapvető jellemzőit, mint például a kamatfelárra, valamint az árfolyamgátban részt vevő fogyasztók kölcsönszerződéseire 
vonatkozó szabályok.  
2  A Tanács 98/415/EK határ ozata (1998. június 29.) a nemzeti hatóságoknak az Európai Központi Bankkal a 
jogszabálytervezetekről folytatott konzultációjáról (HL L 189., 1998.7.3., 42. o.).  
3  A Kúriának a fogyasztói kölcsönszerződésekre vonatkozó határozatában foglalt kérdések rendezésére vonatkozó 2014. évi 
XXXVIII. törvény, közzétéve a Magyar Közlöny 98/2014- es számában 2014. július 18- án, lásd a CON/2014/59 véleményt;  
az ilyen szerződésekre vonatkozó elszámolási szabályokat meghatározó 2014. évi  XL. törvény,  közzétéve a Magyar 
Közlöny 137/2014- es számában 2014. október 6- án, lásd a CON/2014/72 véleményt; valamint a fogyasztói 
kölcsönszerződésekre vonatkozó egyes általános szerződési feltételeket meghatározó 2014. évi LXXVIII. törvény, 
közzétéve a Magyar Közlöny 168/2014- es számában 2014. december 5- én, lásd a CON/2014/85 véleményt. Az EKB 
valamennyi véleménye közzétételre kerül az EKB honlapján: www.ecb.europa.eu.  
ECB -PUBLIC  
2 jogalkotói intézkedésektől eltérően a törvényjavaslat nem tekintendő a magyar Kúria ítéletének4 
követk ezményeként bevezetett lépésnek.  
1.2. A törvényjavaslat értelmében a deviza-  és a devizaalapú kölcsönszerződések (a továbbiakban 
devizakölcsönök) 2015. február 1- jei hatállyal forintra kerülnek átváltásra, a Magyar Nemzeti Bank 
(MNB) által közzétett devizaárfolyam alkalmazásával. Az átváltás valamennyi olyan fogyasztói 
kölcsönszerződésre irányadó - ideértve a devizaalapú, illetve a devizakölcsön lízingszerződéseket 
is - amelyeket 2004. május 1- je és 2014. július 19- e között kötöttek meg.  
1.3. Az átváltott k ölcsönökre irányadó referencia- kamatláb a 3 hónapos budapesti bankközi 
kamatlábhoz (BUBOR) lesz kötve. Az alkalmazandó kamatfelárnak meg kell egyeznie az eredeti 
devizakölcsönszerződésben alkalmazott kamatfelárral, azzal a kikötéssel, hogy az nem lehet 
kevesebb, mint 2%5. A törvényjavaslat az alábbi határértékeket állapítja meg a kamatfelár 
vonatkozásában: a) lakáscélú fogyasztói jelzálog kölcsönszerződés esetén a kamatfelár  nem 
haladhatja meg az 5.5% -ot6; illetve b) a nem lakáscélú fogyasztói jelzálog kölcsönszerződés 
esetén a kamatfelár nem haladhatja meg a 7% -ot7. 
 A kamatfelár -korlátok kötelező erővel bírnak, és amennyiben az adott bank kezelési költséget is 
felszámít, úgy a kamatfelár mértékét a kezelési költség százalékpontjával csökkentett mértékben kell megállapítani.  Továbbmenve, az így megállapított új kamat nem haladhatja meg az eredeti 
devizakölcsön vonatkozásában számítható kamatot.  
1.4. A törvényjavaslat a rögzített kamatozású kölcsönök vonatkozásában a kamatperiódus, valamint a 
referenciakamathoz kötött kölcsönök vonatkozásában a kamatfelár -periódus időtartamát az 
alábbiak szerint határozza meg:  ha a fordulónaptól számított hátralévő futamidő meghaladja 
a) 16 évet, akkor öt év, b) a 9 évet, de legfeljebb 16 év, akkor négy év, c) a 3 évet, de legfeljebb 
9 év, akkor három év.  A kamat megváltoztatása kizárólag az MNB által elismert kamatváltoztatási 
mutatókkal összhangban lehetséges. A pénzügyi intézmények kizárólag évente egy lakalommal jogosultak megemelni az általuk meghatározott költséget, legfeljebb a magyar Központi Statisztikai 
Hivatal által közzétett előző évi éves fogyasztói árindex mértékével. Ez az emelés legkorábban 2016. április 1. napjával történhet meg.  
1.5. A pénzügyi intézményeknek az ügyfeleiket az átváltásról az elszámolással egy  időben kell 
értesíteniük. A törvényjavaslat azokat a feltételeket is meghatározza, amelyek alapján a 
devizakölcsönük átváltására vonatkozó értesítés kézhezvételét követő 30 napon belül a fogyasztók 
kérelmezhetik, hogy az átváltás ne történjen meg. Az érintett pénzügyi intézményeknek egy ilyen, 
az átváltás mellőzésére vonatkozó kérelem alapján a kézhezvételt követő 30 napon belül meg kell 
vizsgálniuk, hogy annak feltételei fennállnak -e. Egy ilyen kérelem akkor minősül megalapozottnak, 
ha az  alábbiak közül legalább az egyik feltétel teljesül: a) a várható törlesztőrészletet  meghaladó 
                                                 
4  A Kúria 2/2014 számú 2014. június 16- i jogegységi határozata.   Lásd továbbá a Kúria 6/2013 számú 2013. december 16- i 
jogegységi határozatát is.  
5  A T/2055/3 módosító javaslat által 1% -ra változtatva.  
6  A T/2055/3 módosító javaslat által 4,5% -ra változtatva.  
7  A T/2055/3 módosító javaslat által 6,5% -ra változtatva.  
ECB -PUBLIC  
3 összegű havi jövedelme van a kölcsönnel egyező devizanemben; b) a fogyasztó által fizetendő 
havi törlesztőrészlet  nem haladja meg az egyhavi jövedelme 10% -át; c)  a jelzálogkölcsön-
szerződés hátralévő futamideje legkésőbb 2015. december 31. napján lejár; d) a rögzített 
kamatfelár -mutató ellenére a törvényjavaslat alapján az átváltás esetén számítható kamat 
meghaladja az eredeti kölcsönszerződésre irányadó, illetve a 2014. július 19- ét megelőzően 
számítható kamatot.  
1.6. A törvényjavaslat rendelkezik továbbá arról is, hogy mindazon fogyasztók, akik számára nem 
kedvezőek ezek a feltételek, a kölcsön visszafizetésével felmondhatják a szerződéseiket annak 
érdekében, hogy kedvezőbb feltételek mellett áthidaló kölcsönöket vehessenek fel.  
1.7. 2014. november 10- én az MNB 7.83 milliárd eurónyi  eurolikviditást biztosított a kereskedelmi 
bankok számára tendereljárás útján. Min derre annak előfeltételezésével került sor, hogy az 
átváltásra sor fog kerülni, és hogy a devizakötelezettségek visszafizetése a pénzügyi intézmények 
megnövekedett devizalikviditási igényéhez fog vezetni, amely, amennyiben annak lebonyolítására 
a devizapiacon k erülne sor, zavart eredményezhetne. Az MNB  szerint az intézkedés, amely 
alapján a saját devizatartalékai terhére eurolikviditást biztosít a pénzügyi intézmények számára, 
ellentételezni fogja a forintárfolyamra gyakorolt nyomást, ezáltal biztosítva a devizakölcsönök gyors 
és hatékony átváltását.  Egy 2014. november 10- én közzétett MNB sajtóközlemény8 szerint a 
kereskedelmi bankoknak a devizakölcsönök átváltásához kapcsolódó teljes fedezeti igénye 
8 milliárd euro körül alakul. Következésképpen, a fent hivatkoz ott tender csaknem a tejes becsült 
devizalikviditási igényt lefedte.  
 
2. Általános észrevételek  
Az EKB -val folytatott konzultáció megfelelő időpontja  
A magyar Országgyűlés 2014. november 25- én elfogadta a törvényjavaslatot9, röviddel azt követően, 
hogy az EKB- val konzultációt kezdeményeztek, és még mielőtt az EKB elfogadhatta volna a véleményét. 
Következésképpen az Országgyűlésnek nem volt lehetősége arra, hogy a törvényjavaslat elfogadása 
előtt figyelembe vegye az EKB álláspontját.  
A konzultáló hatóság nem  terjesztett elő sürgősségi kérelmet az EKB számára, valamint nem jelezte azt, 
hogy a magyar Országgyűlés kivételes eljárásban kívánja tárgyalni a törvényjavaslatot. Továbbmenve, a törvényjavaslat konzultációra történő benyújtása és elfogadása között törté nt, az EKB -nak meg nem 
küldött módosítására tekintettel az elfogadott törvény lényegi eltéréseket tartalmaz az EKB -nak 
megküldött törvényjavaslathoz képest.  
A magyar hatóságok ismételten megszegték az EKB -val való konzultációnak való kellő módon történő 
megfelelésre vonatkozó kötelezettségüket. A módosított törvényjavaslat elfogadása nem mentesíti a 
hatóságokat az ezen véleményben foglaltak kellő megfontolására vonatkozó kötelezettségük alól, 
                                                 
8  Lásd www.mnb.hu.  
9  Lásd a 2014. évi LXXVII törvényt, közzétéve a Magyar Közlöny 168/2014- es számában 2014. december 5- én. 
ECB -PUBLIC  
4 különösen a törvényjavaslat, valamint az esetleges későbbi módosí tások alkalmazása és értelmezése 
szempontjából.  
Az EKB nyomatékot kíván adni azon álláspontjának, amely szerint a nemzeti hatóságok különleges 
sürgősség, vagy a jogszabályalkotás előrehaladott állapota esetén sem mentesülnek az EKB -val történő 
konzultáció alól. Ennek a jogalkotási folyamat egy olyan pontján kell megtörténnie, amely elegendő időt 
biztosít: a) az EKB számára arra, hogy megvizsgálja a jogszabálytervezetet és valamennyi megkívánt nyelvi változatban elfogadja a véleményét; valamint b) a nemzeti hatóságok számára arra, hogy a 98/415/EK határozatban foglaltaknak megfelelően figyelembe vegyék az EKB álláspontját.  Az EKB erre 
tekintettel méltányolná, ha a konzultáló hatóság a jövőben a 98/415/EK határozatban foglaltaknak megfelelően tenne eleget az E KB-val történő konzultációra vonatkozó kötelezettségének.  
 
3. Különös észrevételek  
3.1. Pénzügyi stabilitási szempontból a devizakölcsönök átváltása nagy mértékben hozzá kellene  
járuljon, vagy akár meg is kéne szűntesse a háztartások mérlegében szereplő, a devizanemek közti eltérésekből eredő kockázatokat, amely hosszú távon várhatóan a bankok hitelkockázatainak 
csökkenéséhez fog vezetni. Az EKB méltányolja azt, hogy a kölcsönök átváltása során 
alkalmazandó árfolyam számítási módja azzal a szándékkal került meghatározásra, hogy az ne 
jelentsen további jelentős terhet a bankszektor számára. Az EKB ezen túlmenően tudomással veszi az MNB által a bankokkal egyetértésben a devizakölcsönök rendezett átváltása érdekében tett lépéseket is.  
3.2. Ugyanakkor a kamatfelár felső értékének megszabása negatív hatást gyakorolhat a bankok jövőbeli jövedelmezőségére, ezáltal tovább növelve a bankszektor által már az eddigiekben is elszenvedett jele ntős terheket.  Ezek a terhek többek között a devizakölcsönök rendezésére 
vonatkozó intézkedések eredményei
10. Az is megjegyzendő, hogy az átváltás a magyar bankok 
működései költségeinek egyszeri megnövekedését fogja eredményezni.  
3.3. A pénzügyi stabilitásr a gyakorolt hosszabb távú hatások vonatkozásában az EKB továbbra is azon 
a véleményen van, hogy a devizakölcsönök elszámolására és átváltására vonatkozó szabályok 
bevezetése során kellő megfontolást kell adni a terhek fogyasztók és pénzügyi intézmények, 
valamint a magyar kormány és a magyarországi pénzügyi stabilitás biztosításáért felelős 
hatóságok közötti megfelelő elosztásának.  Ennek során tekintettel kell lenni továbbá a külföldi 
tulajdonú bankcsoportokra, amelyek körébe tartozó jogalanyok a magyar bank i eszközök mintegy 
felét teszik ki. Ennek eredményeképpen a devizakölcsönökre vonatkozó rendelkezéseknek a 
bankcsoportok konszolidált profitjára és tőkepozíciójára gyakorolt, határon átnyúló, tovagyűrűző hatásokat is eredményezhetnek. E  tekintetben az EK B emlékeztetni kívánja a magyar hatóságokat 
arra, hogy az elmúlt években az egyéb kormányzati intézkedésekből – ideértve a bankadót, a 
                                                 
10  Az ezen intézkedésekre vonatkozó további részletekért lásd a CON/2014/59, a CON/2014/72 és a CON/2014/76 
véleményeket.  
ECB -PUBLIC  
5 pénzügyi tranzakciós adót és a devizakölcsönök végtörlesztésére vonatkozó intézkedéseket –  
eredő veszteségeket a külföldi anyabankok tőkeinjekciókkal ellentételezték a leányvállalataik stabil 
működésének biztosítása érdekében. Bár ez a hozzáállás jelezte az anyabankoknak a magyar pénzügyi szektor felé fennálló hosszú távú elkötelezettségét, a fentieken túlmenően az 1.1. pontban hivatkozott jogalkotási csomagnak a magyar gazdaságra és pénzügyi piacokra gyakorolt várhatóan hosszú távú kedvezőtlen hatásai jelen pillanatban nem zárhatók ki. Ennek megfelelően 
mindez kedvezőtlenül befolyásolná az átfogó makrogazdasági és pénzügyi stabilitást 
Magyarországon.  
 
Ezt a véleményt közzéteszik az EKB honlapján.  
 
 
Kelt Frankfurt am Mainban, 2014. december 16- án. 
 
[aláírás]   
az EKB elnöke 
Mario DRAGHI