Az Európai Parlament és a Tanács jelenleg azon dolgozik, hogy hogyan járuljanak hozzá ehhez a folyamathoz. Az Európai Parlament 2020. január 15-i állásfoglalásában üdvözölte az Európa jövőjéről szóló konferenciára irányuló javaslatot, és nyílt és átlátható folyamat kidolgozására szólított fel, amely inkluzív, részvételen alapuló és kiegyensúlyozott megközelítést alkalmaz a polgárok és az érdekelt felek irányában. Az Európai Tanács 2019. december 12-i következtetéseiben hangsúlyozta a konferencia előbbre vitele iránti érdeklődését, és felkérte a horvát elnökséget, hogy kezdje meg a tanácsi állásponttal kapcsolatos munkát. A konferenciát a horvátok is elnökségi prioritásaik között tartják számon.

A konferencia koncepcióját, szerkezetét, hatáskörét és időzítését az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az Európai Bizottságnak közösen kell meghatároznia. Ezt az együttműködést a három intézmény együttes nyilatkozatának formájában kell megvalósítani, amely később nyitva áll majd más aláírók, köztük intézmények, szervezetek és érdekelt felek előtt is. A nemzeti és regionális parlamenteknek és szereplőknek fontos szerepet kell játszaniuk a konferencián, és ösztönözni kell őket a konferenciához kapcsolódó események megtartására. A bevonásuk révén kell biztosítani, hogy a konferencia ne csak Európa fővárosai számára legyen releváns, hanem elérje az Unió minden települését.

Az egyre inkább többpólusú világban sok európai továbbra is aggódik a jövője miatt, és az Európai Uniónak meg kell mutatnia, hogy van válasza a felmerülő kérdésekre. Az európai politikának segítenie kell abban, hogy a polgárok és a vállalkozások kiélvezhessék a zöld és digitális átállás előnyeit. Az Európai Uniónak kezelnie kell az egyenlőtlenségeket, és biztosítani kell a méltányos, fenntartható és versenyképes gazdaságot. Ennek során bebizonyíthatjuk, hogy Európa képes még ennél is magabiztosabb lenni, és az egész világon érvényre tudja juttatni értékeit és normáit.

A válság elleni küzdelem éveit követően Európában már 10 éve folyamatos a gazdasági növekedés, több európainak van munkahelye, mint valaha, és bár érzékelhető némi euroszkepticizmus, az Unió támogatottsága az elmúlt 30 évet tekintve az egyik legmagasabb szintet érte el. Erre a kollektív belső erőre támaszkodva most előretekinthetünk, és felvázolhatjuk a jövőnkkel kapcsolatos elképzeléseinket. Megérett az idő az európai demokrácia megerősítésére.

3. MEGFELELŐ FÓRUM KIALAKÍTÁSA AZ EURÓPAIAK SZÁMÁRA, AHOL ELMONDHATJÁK A VÉLEMÉNYÜKET

3.1 A TAPASZTALATOKRA ÉPÍTVE

Kiindulópontként a konferenciának a jól bevált civil párbeszédekre kell épülnie, és új elemeket kell bevezetnie annak érdekében, hogy növelje e párbeszédek hatását, és lehetővé tegye az emberek számára Európa jövőjének alakítását. Az Európai Uniónak a polgárokkal folytatott konzultációk terén szerzett gazdag tapasztalataira is támaszkodnia kell annak biztosítása érdekében, hogy a konferencia a lehető legtöbb európai polgárt elérje. Ez a tapasztalat a következőket foglalja magában:

-2015 és 2019 között mintegy 1 850 civil párbeszédre került sor, amelyeken 218 700-an vettek részt 650 helyszínen szerte az Európai Unióban.

-Az EU megszervezte az európai polgárok első, Európa jövőjével foglalkozó vitacsoportját, amelyen az Unió minden részéből származó, szavazási szakértők által kiválasztott 100 polgár vett részt.

-A Bizottság tagjai 2014 óta több mint 900 alkalommal keresték fel a nemzeti és regionális parlamenteket.

A Bizottság már elkötelezte magát amellett, hogy jelentős mértékben javít a polgárok tájékoztatásán, különösen a fővárosokon kívül. Von der Leyen elnök már felkérte a Bizottsága tagjait arra, hogy megbízatásuk első felében minden tagállamot keressenek fel. Ezenkívül a biztosi testület minden tagjának részt kell vennie konferenciához kapcsolódó, Európa-szerte megrendezésre kerülő eseményeken, továbbá kapcsolatba kell lépnie a polgárokkal, a nemzeti, regionális és helyi politikusokkal és szereplőkkel.

A konferenciának az uniós intézmények és a tagállamok által az európai polgárokkal való aktív együttműködés során szerzett hasznos tapasztalatokra is építenie kell. Az elmúlt években például számos európai parlamenti képviselő vett részt civil párbeszédekben és egyéb vitákban. Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság és a Régiók Bizottsága is jelentős tájékoztatási kezdeményezéseket indított. A konferenciának merítenie kell a polgári konzultációk és a részvételen alapuló demokratikus események – például a tagállamokban szervezett polgári közgyűlések – különböző formáinak tapasztalataiból. Ennek szellemében a nemzeti parlamenteknek, a szociális partnereknek, a regionális és helyi önkormányzatoknak, valamint a civil társadalomnak alapvető szerepet kell játszaniuk a konferencián.

A konferencia keretében népszerűsíteni kell azokat a meglévő eszközöket is – például az európai polgári kezdeményezést vagy a nyilvános konzultációkat –, amelyek lehetővé teszik a polgárok számára, hogy hozzájáruljanak az uniós szakpolitikai döntéshozatalhoz. A konferencia más uniós programokkal is népszerűsíthető (például Erasmus, DiscoverEU és az Európai Szolidaritási Testület), amelyek keretében információkat lehetne terjeszteni arról, hogy hogyan lehet részt venni a konferencián a programspecifikus weboldalakon keresztül vagy például a DiscoverEU útvonalainak részeként.

3.2 A CIVIL PÁRBESZÉDEK MAGASABB SZINTRE EMELÉSE – A RÉSZVÉTEL ÚJ FORMÁI

A polgári részvétel új formáinak előmozdítása növelni fogja az Unió legitimitását és a belé vetett bizalmat, ezenkívül kiegészíti a képviseleti demokráciát. A konferenciának foglalkoznia kell a civil párbeszédek egy konkrét elemével, nevezetesen a polgárok véleménye és a gyakorlati politikai döntéshozatal közötti kapcsolattal. Ez megmutatja majd az európaiak számára, hogy számít a véleményük.

A Bizottság elkötelezett amellett, hogy a többi uniós intézménnyel közösen a leghatékonyabb intézkedések révén biztosítsa a civil párbeszéd eredményeinek az uniós szakpolitikai döntéshozatalba való beemelését.

A konferencia során rendszeres időközönként témaspecifikus deliberatív panelbeszélgetéseket tartanának, amelyeken polgárok és szakértők is részt vennének. Ezeken a panelbeszélgetéseken sor kerülne a konferencia keretében összegyűjtött hozzászólások, valamint az érdekelt felek és a választott képviselők véleményének ismertetésére, hogy megvitassák, mindezek nyomán milyen ajánlásokat célszerű megfogalmazni a hatékony fellépés érdekében. A Bizottság készen áll szélesebb körű és decentralizáltabb deliberatív panelbeszélgetések népszerűsítésére is. Az uniós polgárok panelje – amely a földrajzi helyzet, a nem, az életkor, a társadalmi-gazdasági háttér és/vagy a polgárok képzettségi szintje szempontjából reprezentatív – a konferencia során több alkalommal is találkozhatna, jelentést tehetne a konferenciának, és összeállíthatna egy listát az ajánlásokra vonatkozó javaslatokról.

A civil párbeszédek mellett nyitottnak kell lennünk a részvétel új formáira is.

Egy többnyelvű digitális platform például állandó és egyszerű hozzáférést biztosíthatna a konferenciához. A platform célja a részvétel, a hozzáférhetőség és az átláthatóság maximalizálása lenne az alábbiak révén:

-a konferenciával és a megvitatott témákkal kapcsolatos valamennyi dokumentum biztosítása,

-viták élő közvetítése,

-a viták eredményeinek összegyűjtése egy helyen,

-a konferencia részét képező nyilvános viták egyéb interaktív módjainak népszerűsítése.

A helyi, regionális és nemzeti partnereknek a lakossági fórumhoz hasonlító civil párbeszéden kívül célszerű lenne számos egyéb, a konferenciához kapcsolódó eseményt szervezni. A konferencián részt venni szándékozó valamennyi intézményt és civil társadalmi partnert fel kell kérni, hogy csatlakozzanak az együttes nyilatkozatban meghatározott elvekhez és célkitűzésekhez.