A bizonyítékok azt is mutatják, hogy nincsenek kész válaszok, a határokon átnyúló problémák felmerülése és megoldásuk egy olyan összetett folyamat, amely a kormányzat és a közigazgatás valamennyi szintjének részvételét igényli. Ahogy azt számos érdekelt fél is jelezte, a határ menti nehézségek mindig helyben érezhetők, bár a megoldásokat ritkán találják meg helyi szinten. Az akadályok leküzdéséhez vagy a komplexitás csökkentéséhez a kormányzat és a közigazgatás valamennyi szintje közötti együttműködésre van szükség.

A Bizottság elemző munkát végzett, hogy feltárja a határokon jelentkező problémák összetettségéből és a szolgáltatások megkettőzéséből adódó költségeket. A belső szárazföldi határrégiókban a határok által okozott akadály GDP-re és a foglalkoztatottság szintjére gyakorolt gazdasági hatásról szóló, a közelmúltban készült tanulmány szerint ezek a régiók átlagosan 8 %-kal gazdagabbak lehetnének, ha felszámolnák a jelenlegi akadályokat és mindenki egy közös nyelvet használna. Ez a forgatókönyv nem elérhető, és nem is kívánatos, mivel Európa a sokféleségre és a szubszidiaritásra épül. Azonban ha a meglévő akadályok csupán 20 %-át számolnák fel, a határrégiók GDP-je már 2 %-kal növekedne. A munkahelyekre gyakorolt becsült hatás szintén jelentős, mivel több mint 1 millió munkahely lehetőségével kecsegtet. A határ menti akadályok jelenleg korlátozzák a termelési eszközök használatát, vagy megnehezítik a méretgazdaságosság elérését és a magánszemélyek és a vállalkozások számára is költségeket jelentenek. A negatív gazdasági hatás tagállamonként eltérő, de egyértelműen magasabb azokban az országokban, amelyekben a határrégiók a nemzeti GDP jelentős részét adják.

ØAhogy arról a Groupement Transfrontalier Européen, a több mint 30 000 Svájc és Franciaország között ingázó munkavállalót képviselő szervezet is tanúskodik, a magánszemélyek is hatékonyan összeszerveződhetnek közös érdekeik képviseletére.

Ez a fejezet azok a területeket emeli ki, amelyeket a Bizottság az érdekelt felekkel folytatott előkészítő munkája során (tanulmány, konzultáció és szakmai találkozók) úgy ítélt meg, hogy nagy szerepük lehet a további akadályok elhárításában. Ez a rész ismerteti a Bizottság pozitív szerepét, legyen szó saját fellépéseiről vagy más kulcsszereplők támogatásáról.

Az egyes szakaszok röviden ismertetik a feltárt problémákat, és példákon és/vagy bevált gyakorlatokon keresztül mutatják be azokat (a problémákat részletesebben a jelentést kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentum ismerteti). Emellett rövid betekintést nyújt a Bizottság vagy a nemzeti intézmények folyamatban lévő intézkedéseibe, végül pedig – amennyiben lehetséges – a Bizottság által végrehajtandó új intézkedéseket javasol, vagy a tagállamok és más érdekelt felek számára javasol intézkedéseket.

Az alábbiakban felsorolt 10 fellépés végrehajtását a Bizottságon belül egy „határügyi kapcsolattartó pont” (Border Focal Point) létrehozása segíti elő. A „határügyi kapcsolattartó pont” feladatai a következők: (1) biztosítja, hogy a Bizottság által végrehajtandó legfontosabb jövőbeli intézkedéseken belül kellően figyelembe vegyék a határokon átnyúló regionális dimenziót, (2) támogatást nyújt a tagállamok és más kulcsszereplők számára a határ menti regionális jogi és közigazgatási kérdések megoldásához, különös tekintettel az uniós irányelvek átültetésével vagy a koordinációs követelményekkel kapcsolatos kérdésekre (3), gondoskodik az e közleményből kiinduló új fellépésekhez szükséges gyakorlati intézkedésekről, (4) a tapasztalatokat és a bevált gyakorlatokat hatékonyan és széles körben megosztja az érdekelt felekkel.

3.1.Az együttműködés és a cserék elmélyítése

A Bizottság új kezdeményezései a határokon átnyúló együttműködés hatékony mechanizmusainak elmélyítése nélkül nem érik el a határrégiókban a teljes kívánt pozitív hatást. Ezeknek az intézményes vagy nem intézményes mechanizmusoknak tükrözniük kell az Unió politikai döntéshozatalának többszintű kormányzati dimenzióját. Számos ilyen együttműködési mechanizmus már létezik.

Bevált gyakorlat: Kormányközi szinten az Északi Minisztertanács és a Benelux Unió eljárásokat alakított ki a kétoldalú belső akadályok azonosítására és kezelésére. Regionális szinten a Felső-Rajna Egyezmény, illetve a Koppenhágai térség és Skåne Bizottsága intézményesített módszereket dolgozott ki a helyi akadályok azonosítására és a válaszadás megszervezésére.

A Bizottság felkéri a tagállamokat és a régiókat, hogy folytassák a határ menti kérdésekkel kapcsolatos rendszeres párbeszéd kialakítását. A tagállamoknak és a régióknak nagyobb figyelmet kell fordítaniuk az olyan alapvető európai integrációs fogalmakra, mint a szabályok és folyamatok kölcsönös elismerése vagy összehangolása és ösztönözni kell őket arra, hogy teljes mértékben aknázzák ki a megállapodások vagy egyezmények megkötésére rendelkezésre álló lehetőségeket. Például a négy makroregionális stratégia megfelelő keretet biztosíthat a határokon átnyúló intézményi együttműködéshez. Ezen túlmenően, amennyiben az uniós jogszabályok kifejezetten előírják az együttműködést – mint például számos környezetvédelmi jogi aktus esetében –, ezt teljes mértékben ki kell használni.

Fellépés: E folyamat támogatása és a bevált gyakorlatok megosztásának biztosítása érdekében a Bizottság uniós szintű online szakmai hálózatot hoz létre, amelyen belül a határ menti kérdésekben érdekelt felek a határrégiókat érintő jogi és közigazgatási kérdéseket és megoldásokat mutathatnak be és vitathatnak meg egymás között. Ez a hálózat a Futurium – a Bizottság által létrehozott, már működő online platform – használatával fog működni, amelyet a Bizottság a határügyi kapcsolattartó ponton keresztül fog koordinálni.

Fellépés: Ezenkívül a Bizottság 2017 vége előtt nyílt pályázati felhívást fog közzétenni kísérleti projektekre. Ezek a projektek olyan közigazgatási szerveket céloznak meg, amelyek egy vagy több, határon átnyúló jogi vagy közigazgatási problémát kívánnak megoldani. A projektek például az adminisztratív rendszerek összeegyeztethetőségének javítására, a munkaerő mobilitásának a képesítések elismerésére vonatkozó lehetőségek javításával való elősegítésére vagy a jogi normák harmonizálásának biztosítására irányulhatnak. Ezek a projektek a határokkal kapcsolatos kérdések megoldására szolgáló innovatív módszerek feltárásának alapjául szolgálnak majd. Eredményeiket végül egy olyan gyűjtemény foglalja majd össze, amelyet széles körben terjesztenek és a kulcsszereplők tudatosságának és kapacitásának erősítésére használnak majd. A felhívás nyitva áll bármely olyan közigazgatási szerv előtt, amely a hatáskörébe tartozó területen kíván megoldást találni a határokkal kapcsolatos kérdésekre. Legfeljebb 20 kísérleti projektet választanak ki a magas demonstrációs érték és a megismételhetőség alapján.

3.2.A jogalkotási folyamat javítása

A határokon beazonosított nehézségek jelentős része esetében a problémák kiváltó oka, hogy eltérő rendelkezések szerepelnek a különböző nemzeti jogi és közigazgatási rendszerekben. Még ha létezik is egy európai jogi keret, a tagállamok bizonyos fokú rugalmassággal és mérlegelési jogkörrel rendelkeznek a jogszabályok nemzeti jogba való átültetésekor. Az uniós jogban meghatározott normák bizonyos szintjeit gyakran különböző mértékű szigorral építik be jogrendjükbe az egyes tagállamok. Ennek eredményeként, amikor két különböző rendszer találkozik a belső határok mentén, az bonyodalommal, sőt esetenként jogbizonytalansággal is jár és többletköltségeket okozhat.

Példa: A közbeszerzésről szóló, 2014. február 26-i 2014/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 19 olyan esetet tartalmaz, amelyben minimumkövetelmények alkalmazandók, például meghatározott határidők megállapításakor. Ez 19 olyan lehetséges alkalmat jelent, ahol különösen nehézkes a határokon átnyúló közbeszerzés, mivel egyes tagállamok hosszabb határidőket fognak alkalmazni, mint mások.

A minőségi jogalkotásról szóló, 2015-ben elfogadott csomagban a Bizottság intézkedéseket javasolt annak biztosítása érdekében, hogy a szakpolitikai lehetőségek átgondolása során a területi szempontokat is figyelembe vegyék. Ez főként a területi elemeket is magukban foglaló jogszabályok komoly hatásvizsgálatának végrehajtásán keresztül valósul meg.

Bevált gyakorlat: Egy független testület (Institute for Transnational and Euregional Cross-Border Cooperation and Mobility of Maastricht University – Határokon átnyúló transznacionális és uniós regionális együttműködés és mobilitás intézete, Maastrichti Egyetem) Hollandia Németországgal és Belgiummal közös határa mentén felmerülő kérdésekben érdekelt nemzeti, regionális és helyi felekkel közösen kidolgozott munkaprogram alapján határokon átnyúló hatásvizsgálatot végez a jövőbeli nemzeti és uniós jogszabályok tekintetében.

Fellépés: A Bizottság további erőfeszítéseket tesz a határokon átnyúló jelentős hatások azonosítására a meglévő módszereken és eszközökön keresztül. A Bizottság a határügyi kapcsolattartó pontján és a fent leírt szakmai hálózaton keresztül arra fog törekedni, hogy a határ menti kérdésekben érdekelt feleket jobban bevonja ebbe a folyamatba.

Fellépés: Az átültetési folyamat során szükséges tagállami koordinációs erőfeszítések támogatása érdekében a Bizottság kapcsolattartó pontja megszervezi a határokon átnyúló regionális kérdésekben való szakmai segítségnyújtást és szaktanácsadást. Ez a tanácsadás többek között a fent említett kísérleti projektek eredményein és a meglévő bevált gyakorlatokon fog alapulni.

3.3.A határokon átnyúló közigazgatás kialakításának lehetővé tétele