[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel,

COM(2008) 442/4

2008/xxxx (CNS)

Javaslat:

A TANÁCS RENDELETE

a közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló 1290/2005/EK rendeletnek és a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló 1234/2007/EK rendeletnek („az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet”) az iskolagyümölcs-program létrehozása érdekében történő módosításáról

(a Bizottság előterjesztése){SEC(2008) 2225}{SEC(2008) 2226}

INDOKOLÁS

Az 1182/2007/EK rendelet, amely különleges szabályokat állapít meg a gyümölcs- és zöldségágazat tekintetében, ezen ágazat széles körű reformjáról rendelkezett az ágazat versenyképességének és piacorientáltságának előmozdítására, valamint a megreformált Közös Agrárpolitika (KAP) többi részéhez való teljesebb felzárkóztatására. A megreformált rendszer egyik fő célja a gyümölcs- és zöldségfogyasztás csökkenésének visszafordítása.

A KAP-nak a Szerződés 33. cikkében kifejtett célkitűzései között szerepel a piacok stabilizálása, az ellátás hozzáférhetőségének biztosítása és a fogyasztók elfogadható ár ellenében történő ellátásának biztosítása. Az iskolagyümölcs-program keretében nyújtott közösségi támogatás, amelynek célja az oktatási intézmények diákjainak gyümölccsel, zöldséggel és banánnal történő ellátása, megfelelne ezeknek a célkitűzéseknek. Ezenfelül a program várhatóan arra fogja indítani a fiatal fogyasztókat, hogy értékeljék a gyümölcsöt és zöldséget.

Mindezt figyelembe véve az európai uniós szintű iskolagyümölcs-program (amely a zöldségekre is kiterjed) úgy van kialakítva, hogy politikai és finanszírozási keretéül szolgáljon a tagállamok arra irányuló kezdeményezéseinek, hogy a gyermekek étrendjében tartósan növekedjék a gyümölcsök és zöldségek aránya, étkezési szokásaik kialakulásának szakaszában. Ez a jövőnek szóló beruházás volna, mivel elősegítené a helytelen étkezésből eredő egészségügyi kiadások elkerülését vagy csökkentését. A fogyasztásra gyakorolt kedvező hatás ezenkívül hozzájárulhat a KAP célkitűzéseinek eléréséhez.

Mivel az elhízás főként a hátrányos helyzetű társadalmi csoportokban jelentkezik halmozottan, az iskolagyümölcs-program az egészségügyi egyenlőtlenségek csökkentése révén is pozitív társadalmi hatást fejtene ki.

A gyümölcs- és zöldségfogyasztásnak az egészséges étrendben betöltött fontos szerepét „A táplálkozással, túlsúllyal és elhízással kapcsolatos egészségügyi kérdésekre vonatkozó európai stratégiáról” szóló bizottsági Fehér Könyv is kiemeli, hangsúlyozva az európai szintű egységes fellépés szükségességét, és ráirányítva a figyelmet a KAP lehetséges szerepére az európai étrend alakításában, és különösen az elhízás és a túlsúly elleni küzdelemben. E dokumentum szerint „ az iskolai gyümölcsfogyasztást célzó projekt [...] nagy előrelépést jelentene ”. Ezzel összefüggésben a Szerződés 152. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy „valamennyi közösségi politika […] meghatározása és végrehajtása során biztosítani kell az emberi egészségvédelem magas szintjét”.

A gyümölcs- és zöldségpiac közös szervezése reformjának jóváhagyásakor a Tanács a következő nyilatkozatot tette: „Tekintettel az iskolás gyermekek körében tapasztalt elhízás drámai növekedésére, amelyre a nemrégiben megjelent »Táplálkozással, túlsúllyal és elhízással kapcsolatos egészségügyi kérdésekre vonatkozó európai stratégia« c. bizottsági fehér könyv hívta fel a figyelmet, a Tanács az iskolagyümölcs-rendszerre irányuló olyan javaslat lehető leggyorsabb előterjesztésére kéri fel a Bizottságot, amely az előnyök, a kivitelezhetőség és az adminisztratív költségek hatásvizsgálatán alapul.”

Az Európai Unió 2008. évi általános költségvetési tervezetéről szóló legújabb jelentésében az Európai Parlament „ismételten megerősíti elkötelezettségét az iskolai zöldség és gyümölcs [...] megfelelő költségvetési támogatása mellett; [...] megdöbbenését fejezi ki amiatt, hogy a Tanács nem tett eleget [...] politikai elkötelezettségének, és – a jogalap meghatározásának függvényében – nem hozott létre e célból új költségvetési tételt és előirányzatot; felkéri a Bizottságot, hogy [...] a 2007. júniusi Mezőgazdasági Tanács következtetéseivel összhangban nyújtson be jogalkotási javaslatot”.

A jobb szabályozás iránti kötelezettségvállalással összhangban a Bizottság négy lehetséges megoldás hatásait vizsgálta az iskolagyümölcs-programmal kapcsolatosan: a „status quo” nem kíván további intézkedést a Közösség részéről; a „hálózatba szervezés” a tapasztalat és a know-how cseréjéből, tájékoztatási és kommunikációs intézkedésekből áll; a „kezdeményezések támogatása” az iskolai gyümölcs- és zöldségfogyasztást előmozdító kezdeményezésekből áll, a termékekkel való ellátásnak az uniós finanszírozásból való kizárásával; a „kezdeményezések ösztönzése” létrehozza a diákok termékekkel történő ellátására, a nyomon követésre és értékelésre, valamint a kísérő intézkedésekre vonatkozó egységes, rugalmas EU-keretrendszert. A hatásvizsgálat azt állapította meg, hogy a kitűzött célok elérése leginkább a „kezdeményezések ösztönzése” (4. megoldás) révén lehetséges. Eredményességét és hatványozó hatását növeli, ha „hálózatba szervezéssel” és a „kezdeményezések támogatása” megoldás egyes elemeivel egészül ki.

Ennek kapcsán a Bizottság – minél nagyobb hatásra törekedve – olyan iskolagyümölcs-program létrehozását javasolja, amelyben a három megoldás egyetlen csomagot alkotva, egymást kölcsönösen támogatva fejti ki hatását. E csomag a következő elemekből áll:

- ingyenes gyümölcs- és zöldségosztás az iskolákban (a „kezdeményezések ösztönzése” megoldás részeként). A közösségi támogatást az oktatási intézményekben (iskolákban) tanuló, a 6–10 éves célkorosztályba tartozó diákok gyümölccsel és zöldséggel történő ellátásának, a kapcsolódó logisztikának, továbbá a nyomon követésnek és értékelésnek a társfinanszírozásához kell nyújtani. E célra ajánlott a költségvetésből összesen 90 millió EUR összeget elkülöníteni a 1234/2007/EK rendelet I. címe szerint. Ez lehetővé tenné a néhány tagállamban már meglévő iskolagyümölcs-program bővítését, és a programnak olyan tagállamokban történő meghonosítását, amelyek – gyakran a költségvetési eszközök szűkössége miatt – még nem indítottak ilyen programot. A közösségi társfinanszírozás mértéke 50 %, a konvergenciarégiókban azonban 75 % lenne.

- kísérő intézkedések. A tagállamok azon kötelezettsége, hogy nemzeti vagy regionális szinten stratégiát dolgozzanak ki a népegészségügyi és közoktatási hatóságokkal, az iparággal és az érdekelt felekkel. A stratégiában szerepelnie kell, hogy az iskolagyümölcs-program miként hajtható végre legjobban és illeszthető a tanrendbe. Célszerű a végrehajtáson belül előírni az Európai Unió részvételének kiemelését. A kísérő intézkedéseket elsősorban nemzetileg kell finanszírozni;

- hálózatba szervezési tevékenységek , az iskolagyümölcs-program szereplői közötti információ- és ismeretcsere ösztönzésére, és a lakossági tudatosság élénkítésére (ahogy a „hálózatba szervezés” című 2. megoldásban szerepel). A költségvetési előirányzat ebben az esetben 1,3 millió EUR lenne;

- a mezőgazdasági termékek promóciója , amelyet a mezőgazdasági termékek európai uniós promóciójának keretében lehetne támogatni (a „kezdeményezések támogatása” című 3. megoldás). A tagállamok különösen arra használhatnák ezt a keretrendszert, hogy végrehajtsák a gyümölcs- és zöldségfogyasztás jótékony hatásaival kapcsolatos tudatosság növelésére irányuló, szükséges kísérő intézkedéseket. A legutóbbi gyümölcs- és zöldségreform 6 millió euróval növelte az e termékek promóciójára szánt indikatív költségvetést.

- nyomon követés és értékelés. Az iskolagyümölcsprogram-változatok eredményességének további kutatására és a legjobb gyakorlatok megosztására alkalmas adathalmaz kialakítása céljából a nyomon követést és az értékelést az európai uniós program szerves részévé kell tenni.

Következésképpen valamennyi program tartalmazná a következő három elemet:

- ingyenes gyümölcsosztás (és/vagy zöldségosztás) az oktatási intézményekben (iskolákban),

- kísérő intézkedések,

- nyomon követés és értékelés.

A vonatkozó közösségi politikák közötti összeegyeztethetőség biztosítása érdekében a javaslatot egy szolgálatközi csoport által készített hatásvizsgálat kíséri.

2008/xxx (CNS)

Javaslat

A TANÁCS RENDELETE

a közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló 1290/2005/EK rendeletnek és a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló 1234/2007/EK rendeletnek („az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet”) az iskolagyümölcs-program létrehozása érdekében történő módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 36. és 37. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Parlament véleményére,[1]

mivel:

1. Az 1182/2007/EK tanácsi rendelet[2], amely különleges szabályokat állapít meg a gyümölcs- és zöldségágazat tekintetében, ezen ágazat széleskörű reformjáról rendelkezett az ágazat versenyképességének és piacorientáltságának előmozdítására, valamint a megreformált Közös Agrárpolitika (KAP) többi részéhez való teljesebb felzárkóztatására. A megreformált rendszer egyik fő célja a gyümölcs- és zöldségfogyasztás csökkenésének visszafordítása.

2. A KAP-nak a Szerződés 33. cikkében kifejtett célkitűzései között szerepel a piacok stabilizálása, az ellátás hozzáférhetőségének biztosítása és a fogyasztók elfogadható ár ellenében történő ellátásának biztosítása. Az iskolagyümölcs-program keretében nyújtott közösségi támogatás, amelynek célja az oktatási intézmények diákjainak gyümölccsel, zöldséggel és banánnal történő ellátása, megfelelne ezeknek a célkitűzéseknek. Ezenfelül a program várhatóan arra fogja indítani a fiatal fogyasztókat, hogy értékeljék a gyümölcsöt és zöldséget, ezért fokozni fogja a jövőbeni fogyasztást, növelve ezáltal a mezőgazdasági jövedelmeket, ami szintén a KAP célkitűzése. Ezenfelül a Szerződés 35. cikkének b) pontja szerint a közös agrárpolitika keretében olyan közös intézkedésekről lehet rendelkezni bizonyos termékek fogyasztásának előmozdítására, mint amilyen az iskolagyümölcs-program.

3. Ezenfelül a Szerződés 152. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy „valamennyi közösségi politika […] meghatározása és végrehajtása során biztosítani kell az emberi egészségvédelem magas szintjét”. Az iskolagyümölcs-program egyértelmű egészségügyi előnyei olyan szempontok, amelyeket a KAP végrehajtásába is indokolt belefoglalni.

4. Ezzel összefüggésben a gyümölcs- és zöldségfogyasztásnak az egészséges étrendben betöltött fontos szerepét „A táplálkozással, túlsúllyal és elhízással kapcsolatos egészségügyi kérdésekre vonatkozó európai stratégiáról” szóló bizottsági fehér könyv is kiemeli, hangsúlyozva az európai szintű egységes fellépés szükségességét, és ráirányítva a figyelmet a KAP lehetséges szerepére az európai étrend kialakításában, és különösen az elhízás és a túlsúly elleni küzdelemben. E dokumentum szerint „az iskolai gyümölcsfogyasztást célzó projekt [...] nagy előrelépést jelentene”.

5. Az 1182/2007/EK rendelet jóváhagyásakor a Tanács a következő nyilatkozatot tette: „Tekintettel az iskolás gyermekek körében tapasztalt elhízás drámai növekedésére, amelyre a nemrégiben megjelent »Táplálkozással, túlsúllyal és elhízással kapcsolatos egészségügyi kérdésekre vonatkozó európai stratégia« c. bizottsági fehér könyv hívta fel a figyelmet, a Tanács az iskolagyümölcs-rendszerre irányuló olyan javaslat lehető leggyorsabb előterjesztésére kéri fel a Bizottságot, amely az előnyök, a kivitelezhetőség és az adminisztratív költségek hatásvizsgálatán alapul.”

6. Ezért rendelkezni kell olyan közösségi támogatásról, amely társfinanszírozás keretében támogatja az oktatási intézmények diákjainak a gyümölcs- és zöldségágazat, a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazat, valamint a banánágazat egyes termékeivel történő ellátását, és egyes kapcsolódó logisztikai, elosztási, berendezésekkel kapcsolatos, kommunikációs, nyomon követési és értékelési költségeket is. A program feltételeit a Bizottság állapítja meg.

7. Az iskolagyümölcs-program szabályszerű végrehajtásának biztosítására a programot hasznosítani kívánó tagállamoknak előzetes stratégiát indokolt kidolgozniuk nemzeti vagy regionális szinten. Indokolt továbbá rendelkezniük a program hatékonnyá tételéhez szükséges kísérő intézkedésekről is.

8. Az ehhez hasonló nemzeti intézkedésekkel elért általános hatás behatárolásának elkerülésére indokolt, hogy a tagállamok kiegészítő nemzeti támogatást nyújthassanak a termékekkel való ellátáshoz, a kapcsolódó költségekhez és a kísérő intézkedésekhez, és hogy a közösségi iskolagyümölcs-program ne érintsen olyan különálló nemzeti iskolagyümölcs-programokat, amelyek eleget tesznek a közösségi jog rendelkezéseinek. Ahhoz azonban, hogy a közösségi program gyakorlati hatással legyen, nem léphet a meglévő nemzeti iskolagyümölcs-programoknak vagy gyümölcsre is kiterjedő egyéb iskolai termékosztási programoknak nyújtott jelenlegi finanszírozás helyébe.

9. A hatékony és eredményes költségvetési gazdálkodás biztosítása érdekében indokolt rögzíteni a közösségi támogatás felső határát és a maximális társfinanszírozási arányokat, és felvenni a programhoz adott közösségi pénzügyi hozzájárulást az EMGA-ból finanszírozható – a közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló, 2005. június 21-i 1290/2005/EK tanácsi rendelet[3] 3. cikkének (1) bekezdésében felsorolt – intézkedések közé.

10. A zökkenőmentes végrehajtáshoz szükséges idő biztosítására indokolt a program alkalmazását a 2009/2010-es tanévtől előírni. E végrehajtásról célszerű három év elteltével jelentést tenni.

11. A program eredményesebbé tétele érdekében indokolt, hogy a Közösség finanszírozhasson az iskolagyümölcs-programmal és célkitűzéseivel kapcsolatos tudatosságnövelésre irányuló tájékoztatási, nyomonkövetési és értékelési intézkedéseket és a programhoz kapcsolódó hálózatba szervezési intézkedéseket, azon hatáskörének sérelme nélkül, hogy a mezőgazdasági termékek belső piacon és harmadik országokban történő megismertetésével és promóciójával kapcsolatos intézkedésekről szóló, 2007. december 17-i 3/2008/EK rendelet[4] keretében társfinanszírozást nyújtson a gyümölcs- és zöldségfogyasztás jótékony egészségügyi hatásairól szóló tudatosságnöveléshez szükséges kísérő intézkedésekhez.

12. Az 1182/2007/EK rendelet rendelkezései a 361/2008/EK rendelettel[5] 2008. július 1-jei hatállyal beépültek az 1234/2007/EK rendeletbe[6].

13. Az 1290/2005/EK és az 1234/2007/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk Az 1290/2005/EK rendelet módosítása

Az 1290/2005/EK rendelet 3. cikkének (1) bekezdése az alábbi f) ponttal egészül ki:

„f) az 1234/2007/EK rendelet („az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet”)(*) 103ga. cikkének (1) bekezdésében említett iskolagyümölcs-programhoz nyújtott közösségi pénzügyi hozzájárulás.

(*) HL L 299., 2007.11.16., 1. o.”

2. cikk Az 1234/2007/EK rendelet módosítása

Az 1234/2007/EK rendelet a következőképpen módosul:

1. A II. rész I. címe IV. fejezetének IVa. szakasza a következőképpen módosul:

a) a szöveg a 103g. cikk után a következő IIa. alszakasszal egészül ki:

„II a. ALSZAKASZ ISKOLAGYÜMÖLCS-PROGRAM

103GA. CIKK A diákok gyümölcs-, zöldség- és banántermékekkel való ellátásához nyújtott támogatás

1. A Bizottság által meghatározandó feltételek mellett a Közösség a 2009/10-es tanévtől támogatást nyújt az oktatási intézmények diákjainak a gyümölcs- és zöldségágazat, a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazat, valamint a banánágazat egyes, a Bizottság által meghatározandó termékeivel történő ellátásához, továbbá támogatást nyújthat egyes logisztikai, elosztási, berendezéssel kapcsolatos, kommunikációs, nyomonkövetési és értékelési kapcsolódó költségekhez.

2. A programban részt venni kívánó tagállamoknak előzetes nemzeti stratégiát kell kidolgozniuk – nemzeti vagy regionális szinten – a program végrehajtására. Rendelkezniük kell a program eredményessé tételéhez szükséges kísérő intézkedésekről is.

3. Az (1) bekezdésben említett közösségi támogatás:

a) tanévenként nem haladhatja meg a 90 millió EUR összeget,

b) nem haladhatja meg a termékellátási költségek és az (1) bekezdésben említett kapcsolódó költségek 50%-át, illetőleg a konvergencia-célkitűzés alapján támogatható régiókban e költségek 75%-át,

c) nem terjed ki a termékellátási költségeken és az (1) bekezdésben említett kapcsolódó költségeken kívüli költségekre, és

d) nem használható fel a meglévő nemzeti iskolagyümölcs-programokhoz vagy gyümölcsre is kiterjedő egyéb iskolai termékosztási programokhoz nyújtott jelenlegi finanszírozás kiváltására.

Konvergencia-célkitűzésen azon fellépés célkitűzése értendő, amely az Európai Regionális Fejlesztési Alap, az Európai Szociális Alap és a Kohéziós Alap közösségi szabályozás szerint a legkevésbé fejlett tagállamokra és régiókra vonatkozik a 2007. január 1-jétől 2013. december 31-ig tartó időszakban.

4. A tagállamok a közösségi támogatáson felül nemzeti támogatást is nyújthatnak a termékekkel történő ellátáshoz és az (1) bekezdésben említett kapcsolódó költségekhez. A tagállamok a (2) bekezdésben említett kísérő intézkedések finanszírozásához is nyújthatnak állami támogatást.

5. A közösségi iskolagyümölcs-program nem érinti azokat a különálló nemzeti iskolagyümölcs-programokat, amelyek eleget tesznek a közösségi jog rendelkezéseinek.

6. A Közösség ezenkívül – az 1290/2005/EK rendelet 5. cikke alapján – finanszírozhat az iskolagyümölcs-programhoz kapcsolódó tájékoztatási, nyomon követési és értékelési intézkedéseket, beleértve a program iránti tudatosság növelését és a kapcsolódó hálózatba szervezési intézkedéseket is.”;

b) A rendelet a 103h. cikk után a következő címsorral egészül ki:

„III. ALSZAKASZ ELJÁRÁSI RENDELKEZÉSEK”

C) A 103h. cikk a következő ponttal egészül ki:

„f) a 103ga. cikkben említett iskolagyümölcs-programra vonatkozó rendelkezéseket, beleértve az érintett termékek jegyzékét, a támogatásnak a tagállamok közötti elosztását, a pénzügyi és költségvetési gazdálkodást, valamint a kapcsolódó költségeket, nemzeti stratégiákat, kísérő intézkedéseket, továbbá a tájékoztatási, nyomon követési, értékelési és hálózatba szervezési intézkedéseket is.”

2. A 180. cikk második bekezdésében a szöveg az „a 103e.” szövegrész után az „a 103ga.” szövegrésszel egészül ki.

3. A 184. cikk az alábbi 6. ponttal egészül ki:

„6. 2012. augusztus 31. előtt az Európai Parlament és a Tanács részére a 103ga. cikkben előírt iskolagyümölcs-program alkalmazásáról, szükség esetén a megfelelő javaslatok csatolásával. A jelentésben különösen ki kell térni arra, hogy a program mennyiben járult hozzá egy jól működő iskolagyümölcs-program létrejöttéhez a tagállamokban, és hogy a program milyen hatással volt a gyermekek étkezési szokásainak javulását illetően.”

3. cikk Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben,

a Tanács részéről

az elnök

PÉNZÜGYI KIMUTATÁS |

1. | KÖLTSÉGVETÉSI MEGNEVEZÉS: 05 02 08 12 (létrehozandó sor) 05 08 09 | ELŐIRÁNYZATOK: – p.m. (2008) 2 millió EUR (előzetes költségvetés-tervezet – 2009) |

2. | CÍM: A Tanács rendelete a közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló 1290/2005/EK rendeletnek és a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló 1234/2007/EK rendeletnek („az egységes közös piacszervezésről szóló rendeletnek”) az iskolagyümölcs-program létrehozása érdekében történő módosításáról |

3. | JOGALAP: A Szerződés 36. és 37. cikke |

4. | CÉLKITŰZÉSEK: Az oktatási intézmények diákjainak gyümölccsel, zöldséggel és banánnal történő ellátása, ezáltal növelve a jövőbeni fogyasztást és elősegítve a piacok stabilizálását. |

5. | PÉNZÜGYI KIHATÁSOK | 12 HÓNAPOS IDŐSZAK (millió EUR) | FOLYÓ PÉNZÜGYI ÉV 2008 (millió EUR) | KÖVETKEZŐ PÉNZÜGYI ÉV 2009 (millió EUR) |

5.0 | KIADÁSOK – AZ EK KÖLTSÉGVETÉS TERHÉRE (VISSZATÉRÍTÉSEK/BEAVATKOZÁSOK) – A NEMZETI HATÓSÁGOK TERHÉRE – EGYÉB | +91,3 | – | – |

5.1 | BEVÉTELEK – AZ EK SAJÁT FORRÁSAI (LEFÖLÖZÉSEK/VÁMOK) – NEMZETI SZINTŰ BEVÉTELEK | – | – | – |

2010 | 2011 | 2012 | 2013 |

5.0.1 | KIADÁSI ELŐIRÁNYZAT | +91,3 | +91,3 | +91,3 | +90,3 |

5.1.1 | BEVÉTELI ELŐIRÁNYZAT | – | – | – | – |

5.2 | SZÁMÍTÁS MÓDJA: – |

6.0 | FINANSZÍROZHATÓ-E A PROJEKT A FOLYÓ KÖLTSÉGVETÉS VONATKOZÓ ALCÍMÉBEN SZEREPLŐ ELŐIRÁNYZATOKBÓL? | IGEN NEM |

6.1 | FINANSZÍROZHATÓ-E A PROJEKT A FOLYÓ KÖLTSÉGVETÉS ALCÍMEI KÖZÖTTI ÁTCSOPORTOSÍTÁSSAL? | IGEN NEM |

6.2 | SZÜKSÉG LESZ-E PÓTKÖLTSÉGVETÉSRE? | IGEN NEM |

6.3 | SZÜKSÉG LESZ-E ELŐIRÁNYZATOK BEVEZETÉSÉRE A JÖVŐBENI KÖLTSÉGVETÉSEKBE? | IGEN NEM |

ÉSZREVÉTELEK: 1) Termékek beszállítása 90 millió EUR 2) Hálózatba szervezés 2010 – 2011 – 2012 = 1 millió EUR + éves konferencia (évente) = 0,3 millió EUR |

[1] HL C…,…,… o.

[2] HL L 273., 2007.10.17., 1. o.

[3] HL L 209., 2005.8.11., 1. o. A legutóbb az 1437/2007/EK rendelettel (HL L 322., 2007.12.7., 1. o.) módosított rendelet.

[4] HL L 3., 2008.1.5., 1. o.

[5] HL L 121., 2008.5.7., 1. o.

[6] HL L 299., 2007.11.16., 1. o. A legutóbb a …/2008/EK rendelettel (HL L …, 2008…, …. o.) módosított rendelet.