A növekedés, a munkahelyteremtés és az innováció jelentős forrásának számító közvetlen külföldi befektetések mindig is kulcsfontosságúak voltak az Európai Unió gazdasági és társadalmi fejlődése szempontjából. Lényeges előnyöket nyújtanak az Unió és az uniós polgárok számára, előmozdítják a Bizottság európai beruházási tervének célkitűzéseit, valamint további uniós projektekhez és programokhoz is hozzájárulnak. Az EU éppen ezért egy nyitott befektetési környezet fenntartására törekszik, és üdvözli a külföldi befektetéseket.

A javasolt rendelet kiegészíti a következő területekre vonatkozó uniós szakpolitikákat: elektronikus hírközlés, kiberbiztonság, kritikus infrastruktúrák védelme, valamint kiberbiztonsági termékek és szolgáltatások ipari versenyképessége. A Bizottság és az EU külügyi és biztonságpolitikai főképviselője az Európai Unió biztonsági stratégiájáról szóló közös közleményükben felvázolták a nyílt, megbízható és biztonságos kibertérre vonatkozó elképzeléseiket. Ezt követte a 283/2014/EU rendelet, amely azonosítja a közös érdekű projekteket a transzeurópai távközlési hálózatok területén. Ezen túlmenően az (EU) 2016/1148 irányelv kötelezettségeket ír elő a tagállamok számára a kiberbiztonsági felkészültséget illetően, valamint felkészültségi és tájékoztatási követelményeket vezet be az alapvető szolgáltatást nyújtó szereplőkre és a digitális szolgáltatókra nézve. 2016 júliusában a Bizottság bejelentette, hogy elindít egy kiberbiztonsággal foglalkozó köz-magán társulást, és további piacközpontú szakpolitikai intézkedéseket hajt végre az európai ipari kapacitások javítása érdekében. Az említett célokra a Horizont 2020 kezdeményezés és az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz keretében elérhető uniós források is felhasználhatók. 2017 szeptemberében a Bizottság közleményt terjesztett elő, amely ismerteti az EU kiberbiztonságra vonatkozó megközelítését, a globális szintet is beleértve, továbbá javaslatot tett egy uniós kiberbiztonsági tanúsítási keretrendszer létrehozásáról szóló rendeletre, amely kiküszöbölné a piaci széttagoltságot, a felhasználók számára pedig megkönnyítené az arról való tájékozódást, hogy az informatikai termékek és szolgáltatások – köztük az összekapcsolt eszközök – kiberbiztonsági szempontból biztonságosak-e.

A kritikus fontosságú nyersanyagok jegyzéke elősegíti a kritikus fontosságú nyersanyagok európai termelésének ösztönzését, és megkönnyíti az új bányászati és újrafeldolgozási tevékenységek indítását. A Bizottság az utóbbi években a kereskedelem, a nemzetközi kapcsolatok, a kutatás és innováció, valamint a tudásalapú és körforgásos gazdaság területére irányuló számos fellépésében is figyelembe vette a kritikus fontosságú nyersanyagok jegyzékét. Az EU támogatja a tagállamok kiegészítő szakpolitikai kezdeményezéseit, és a kritikus fontosságú nyersanyagok jegyzékének összeállításában a tagállamok is részt vesznek.

A gyorsan változó gazdasági realitásokra, valamint a polgárok és a tagállamok fokozódó aggályaira való tekintettel a javaslat kivételesen kapcsolódó hatásvizsgálat nélkül kerül előterjesztésre. A javaslat arányos módon a jelen szakaszban azonosított fő problémákat célozza. Az egyéb elemek további értékelésére a rendeletet kísérő közleményben bejelentett tanulmány keretében kerül sor. A Bizottság rendeletjavaslatát addig is egy bizottsági szolgálati munkadokumentum kíséri, amely a rendelkezésre álló adatok alapján tényekkel alátámasztva mutatja be az EU-ban megvalósult külföldi felvásárlásokat, és rövid elemzést tartalmaz a szóban forgó témáról.

Több tagállam is alkalmaz olyan nemzeti mechanizmusokat, amelyek lehetővé teszik többek között a tagállamok és harmadik országok közötti tőkemozgások közrendi vagy közbiztonsági okokból történő korlátozását. A közvetlen külföldi befektetés ugyanakkor a közös kereskedelempolitika részét képezi, és az EUMSZ 3. cikke (1) bekezdésének e) pontja értelmében a közös kereskedelempolitika az Unió kizárólagos hatáskörébe tartozik. A jogbiztonság garantálása érdekében a 3. cikk (1) bekezdése megerősíti, hogy a tagállamok a továbbiakban is fenntarthatják és módosíthatják a befektetések biztonsági vagy közrendi okokból történő átvilágítására irányuló hatályos intézkedéseiket, vagy erre irányuló új intézkedéseket fogadhatnak el, figyelembe véve sajátos nemzeti körülményeiket és összhangban a javasolt rendelettel.

rendes jogalkotási eljárás keretében,

mivel:

(1)A közvetlen külföldi befektetések hozzájárulnak az Unió növekedéséhez azáltal, hogy javítják versenyképességét, munkahelyeket teremtenek, méretgazdaságosságot eredményeznek, tőkét, technológiát, innovációt és szakértelmet vonzanak, valamint új piacokat nyitnak meg az uniós export számára. Előmozdítják a Bizottság európai beruházási tervének célkitűzéseit, valamint további uniós projektekhez és programokhoz is hozzájárulnak.

(2)A Unió és a tagállamok befektetési környezetének nyitottságát az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) rögzíti, továbbá az Unió és a tagállamok által a közvetlen külföldi befektetésekkel kapcsolatban tett nemzetközi kötelezettségvállalások is előirányozzák azt.

(3)A Kereskedelmi Világszervezet, a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet, valamint a harmadik országokkal kötött kereskedelmi és beruházási megállapodások keretében tett nemzetközi kötelezettségvállalások alapján az Unió és a tagállamok a közvetlen külföldi befektetéseket korlátozó intézkedéseket fogadhatnak el a biztonsággal vagy a közrenddel kapcsolatos indokok alapján, bizonyos előírások betartása mellett.

(4)Több tagállam is hozott olyan intézkedéseket, amelyek alapján közrendi vagy közbiztonsági okokból korlátozhatják a tagállamok közötti, valamint a tagállamok és harmadik országok közötti tőkemozgásokat. Ezek az intézkedések a tagállamoknak a közvetlen külföldi befektetésekkel kapcsolatos célkitűzéseit és aggályait tükrözik, és számos, hatókörüket és az alkalmazott eljárásokat tekintve különböző intézkedést eredményeznek. Más tagállamok nem alkalmaznak ilyen mechanizmust.

(5)Jelenleg nem létezik uniós szintű átfogó keret a közvetlen külföldi befektetések közrendi vagy közbiztonsági okokból történő átvilágítására.

(6)A közvetlen külföldi befektetések a közös kereskedelempolitika részét képezik. Az EUMSZ 3. cikke (1) bekezdésének e) pontja értelmében a közös kereskedelempolitika az Európai Unió kizárólagos hatáskörébe tartozik.

(7)Fontos a jogbiztonság garantálása, valamint az uniós szintű koordináció és együttműködés biztosítása egy olyan keret létrehozása útján, amely az Unióba irányuló közvetlen külföldi befektetések közrendi vagy biztonsági okokból történő átvilágítására szolgál. Ez nem sérti a tagállamoknak a nemzetbiztonság fenntartására vonatkozó kizárólagos felelősségét.

(8)A közvetlen külföldi befektetések átvilágítására szolgáló keret célja, hogy eszközt adjon a tagállamok és a Bizottság kezébe a biztonságot és a közrendet veszélyeztető kockázatok átfogó módon történő kezeléséhez, valamint a változó körülményekhez való alkalmazkodáshoz, miközben megőrzi az ahhoz szükséges rugalmasságot, hogy a tagállamok egyedi helyzetüket és nemzeti körülményeiket figyelembe véve hajtsák végre a közvetlen külföldi befektetések biztonsági vagy közrendi okokból történő átvilágítását.

(9)A keretnek ki kell terjednie mindazon befektetések széles körére, amelyek tartós és közvetlen kapcsolatot hoznak létre vagy tartanak fenn harmadik országbeli befektetők és a tagállamokban gazdasági tevékenységet végző vállalkozások között.

(10)A tagállamoknak abban a helyzetben kell lenniük, hogy az uniós joggal összhangban meghozhassanak minden szükséges intézkedést átvilágítási mechanizmusuk, valamint a biztonság vagy a közrend védelmében hozott határozataik kijátszásának megelőzésére. A keretnek ki kell terjednie az Unión belüli olyan beruházásokra, melyeket a gazdasági realitásokat nem tükröző mesterséges manőverek útján eszközöltek, amelyek kijátsszák az átvizsgálási mechanizmusokat és az átvilágítási határozatokat, és amelyek esetében a befektető végső soron egy harmadik országbeli természetes személy vagy vállalkozás tulajdonában vagy irányítása alatt áll. Ez nem sérti a letelepedés és a tőkemozgás EUMSZ-ben rögzített szabadságát.

(11)Helyénvaló a rendelet tagállami és bizottsági alkalmazását segítő útmutatásként meghatározni azon tényezők jegyzékét, amelyek figyelembe vehetők a közvetlen külföldi befektetések biztonsági vagy közrendi okokból történő átvilágítása során. Ez a jegyzék egyúttal javítja az átvilágítási folyamat átláthatóságát azon befektetők számára, akik az Unióba irányuló közvetlen külföldi befektetést terveznek vagy valósítanak meg. A biztonságra vagy a közrendre esetlegesen hatást gyakorló tényezők listájának nem kimerítő jellegűnek kell maradni.

(12)Egy adott közvetlen külföldi befektetés esetleges biztonsági vagy közrendi hatásainak felmérésekor a tagállamok és a Bizottság számára lehetővé kell tenni minden releváns tényező figyelembevételét, beleértve a kritikus infrastruktúrákra és technológiákra – köztük a kulcsfontosságú alaptechnológiákra –, valamint a biztonság vagy a közrend fenntartása szempontjából nélkülözhetetlen inputokra gyakorolt hatásokat, amely inputok zavara, elvesztése vagy megsemmisülése jelentős hatást váltana ki egy tagállamban vagy az Unióban. E tekintetben a tagállamok és a Bizottság számára szintén lehetővé kell tenni annak figyelembevételét, hogy egy adott külföldi befektető közvetlenül vagy közvetetten egy harmadik ország kormányának ellenőrzése alatt áll-e (például jelentős pénzügyi támogatás, akár állami támogatás eredményeként).

(13)Helyénvaló rögzíteni a közvetlen külföldi befektetések tagállamok általi átvilágítására vonatkozó eljárási keret lényeges elemeit, hogy a befektetők, a Bizottság és a többi tagállam megérthessék a befektetések átvilágításának várható módját, valamint biztosított legyen az érintett befektetések átlátható módon történő átvilágítása és a különböző harmadik országok megkülönböztetésmentes kezelése. Ezen elemeknek magukban kell foglalniuk legalább az átvilágítás időkeretének meghatározását és a külföldi befektetők számára az átvilágítási határozatokkal szembeni jogorvoslat igénybevételének lehetőségét.

(14)Létre kell hozni egy olyan mechanizmust, amely lehetővé teszi a tagállamok közti együttműködést és az egymásnak nyújtott támogatást olyan esetekben, amikor az egyik tagállamban eszközölt közvetlen külföldi befektetés hatással lehet egy másik tagállam biztonságára és közrendjére. A tagállamok számára lehetőséget kell biztosítani arra, hogy észrevételeket tegyenek egy másik tagállamban tervezett vagy megvalósult közvetlen külföldi befektetéssel kapcsolatban akkor is, ha az észrevételt tevő tagállam vagy a tervezett, illetve megvalósult közvetlen külföldi befektetés célországának számító tagállam nem alkalmaz átvilágítási mechanizmust vagy nem végez átvilágítást az adott befektetésre vonatkozóan. A tagállamok által tett észrevételeket továbbítani kell a Bizottságnak is. A Bizottság számára lehetővé kell tenni azt is, hogy adott esetben véleményt intézzen a tervezett, illetve megvalósult közvetlen külföldi befektetés célországának számító tagállamhoz, akkor is, ha ez a tagállam nem alkalmaz átvilágítási mechanizmust vagy nem végez átvilágítást, és akkor is, ha más tagállamok nem tettek észrevételt.

(15)Ezenkívül a Bizottság számára lehetővé kell tenni az uniós érdekű projektekre vagy programokra valószínűleg hatást gyakorló közvetlen külföldi befektetések biztonsági és közrendi okokból történő átvilágítását. Ez eszközt adna a Bizottságnak az olyan projektek és programok védelméhez, amelyek az Unió egészét szolgálják és jelentős mértékben hozzájárulnak az uniós gazdasági növekedéshez, munkahelyteremtéshez és versenyképességhez. Ilyennek tekintendők különösen a jelentős uniós finanszírozásban részesülő, valamint a kritikus infrastruktúrákkal, a kritikus technológiákkal vagy a kritikus inputokkal kapcsolatos uniós jogszabályok által létrehozott projektek és programok. A nagyobb egyértelműség kedvéért a mellékletnek tartalmaznia kell azon uniós érdekű projektek és programok indikatív listáját, amelyekkel kapcsolatban egy közvetlen külföldi befektetés bizottsági átvilágítás tárgyát képezheti.

(16)Amennyiben a Bizottság úgy véli, hogy egy közvetlen külföldi befektetés biztonsági vagy közrendi okok miatt valószínűleg hatással lesz uniós érdekű projektekre vagy programokra, biztosítani kell számára annak lehetőségét, hogy észszerű időkereten belül véleményt intézzen azokhoz a tagállamokhoz, amelyekben az ilyen beruházást tervezik vagy megvalósították. A tagállamoknak a legmesszemenőbben figyelembe kell venniük a véleményt, és az EUSZ 4. cikkének (3) bekezdése szerinti lojális együttműködés elvének megfelelően magyarázatot kell adniuk a Bizottságnak abban az esetben, ha nem követik annak véleményét. A Bizottság számára lehetővé kell tenni azt is, hogy ezektől a tagállamoktól bekérje az ilyen befektetések átvilágításához szükséges információkat.

(17)A többi tagállammal való együttműködés, valamint a közvetlen külföldi befektetések Bizottság általi átvilágításának elősegítése érdekében a tagállamok bejelentést tesznek a Bizottságnak átvilágítási mechanizmusukról és annak valamennyi módosításról, valamint rendszeresen jelentést tesznek átvilágítási mechanizmusuk alkalmazásáról. Hasonló okokból az átvilágítási mechanizmust nem alkalmazó tagállamoknak a rendelkezésükre álló információk alapján szintén jelentést kell készíteniük a területükön megvalósult közvetlen külföldi befektetésekről.

(18)E célból fontos az is, hogy valamennyi tagállamban biztosítsák a tájékoztatás és a koordináció minimális szintjét a jelen rendelet hatálya alá tartozó közvetlen külföldi befektetések tekintetében. A tagállamok vagy a Bizottság kérésére az a tagállam, amelyben a közvetlen külföldi befektetést tervezik vagy megvalósították, rendelkezésre bocsátja ezeket az információkat. Releváns információnak számít például a külföldi befektető tulajdonosi szerkezete és a tervezett vagy megvalósult befektetés finanszírozása, beleértve a harmadik országok által nyújtott támogatásokra vonatkozó információkat is, amennyiben azok rendelkezésre állnak.