HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 9/65

A Régiók Bizottsága véleménye – A 2011–2015 közötti időszakra szóló európai elektronikus kormányzati cselekvési terv

2012/C 9/12

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

— kedvezően fogadja a 2011–2015-ös időszakra szóló európai elektronikus kormányzati cselekvési terv kidolgozását. A tervben foglalt prioritások – határokon átnyúló szolgáltatások, a felhasználók bevonása, a közérdekű adatok (PSI) további felhasználása, elektronikus részvétel, online egységes piac, zöld kormányzat és interoperabilitás – mind olyan területek, amelyeken a települések és régiók érdekeltek, szolgáltatók és haszonélvezők is egyben;

— örömmel fogadja az európai közigazgatási szervek arra irányuló törekvéseit, hogy elektronikus kormányzati szolgáltatások révén eszközöket adjon a polgárok és a vállalkozások kezébe, megkönnyítse a hozzáférést a közérdekű információkhoz, és növelje az átláthatóságot. Az RB örömmel fogad minden kísérletet, amelynek célja a politikai folyamatban való polgári részvétel növelése, az egységes piacon belüli mobilitás fokozása, illetve a lakosságot érintő bürokrácia csökkentése;

— hangsúlyozza, hogy az európai elektronikus kormányzati cselekvési terv nagy segítséget jelenthet a digitális szakadék áthidalásában és az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek megvalósításában, és egyúttal elősegítheti az európai lakosság jó néhány fontos társadalmi, kulturális és gazdasági igényének kielégítését;

— rámutat, hogy míg a nyílt forráskódú szoftvereket a piac egyre inkább elfogadja, a nyílt szabványok és a nyílt interfészek is a szervezetek, rendszerek és eszközök közötti adatátvitel és -felhasználás, valamint az interoperabilitás kulcsai.

Előadó Ján ORAVEC (SK/EPP), Párkány polgármestere Referenciaszöveg A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának a 2011–2015 időszakra szóló európai elektronikus kormányzati cselekvési tervről – Az IKT az intelligens, fenntartható és innovatív kormányzat szolgálatában COM(2010) 743 végleges

I. POLITIKAI AJÁNLÁSOK

Az információs társadalom óriási mértékben felgyorsította a gazdasági és társadalmi haladást. Ezt felismerve a világ minden országa és régiója beépíti fejlesztési terveibe az információs társadalom fejlesztését, és állami beavatkozással igyekszik gyorsítani az információs és kommunikációs technológiák (IKT) infrastruktúráinak kiépítését, támogatni a tartalom létrejöttét, felgyorsítani a kínált szolgáltatásokat és támogatni a polgárokat abban, hogy nagyobb mértékben használják ezeknek a fejlesztéseknek az eredményeit. Európa ebben világszerte úttörő szerepet tölt be, és ezzel kapcsolatos menetrendjét a helyi és regionális önkormányzatok részvételével lehetne megerősíteni.

A 2011–2015-ös időszakra szóló európai elektronikus kormányzati cselekvési tervet az európai digitális menetrend célkitűzéseinek gyakorlati megtestesüléseként kell szemlélni. Európában mindenki számára egyértelműek azok az akadályok, amelyek útját állják az IKT-kben rejlő potenciál dinamikusabb elterjedésének. A cselekvési terv kezdeményezései is ezek indíttatására születtek meg. Különösen fontos azon munkálkodni, hogy a helyi és regionális önkormányzatok minél jobban hozzáférhessenek az innovatív technológiákhoz, mivel ők állnak a legközelebb a polgárokhoz, és szolgáltatásokat nyújtanak helyi szinten. Le kell vonni a tanulságot azokból a múltbeli projektekből, amelyeknek nem sikerült meghozniuk a várt eredményt.

A Régiók Bizottsága támogatja

1. az elektronikus kormányzati cselekvési tervnek azokat a javaslatait, amelyek szorosan kötődnek a helyi és regionális hatóságokhoz, akiknek az IKT-kat a terv megvalósítása alapvető elemének kell tekinteniük. Az új stratégia helyi és regionális szintre vonatkozó prioritásai javíthatják az életminőséget, támogathatják a polgárok társadalmi és gazdasági tevékenységét, valamint elősegíthetik, hogy a közszolgáltatások és a helyi vállalkozások hatékonyabbak és személyre szabottabbak legyenek. A régiók és városok számos különböző módon járulhatnak hozzá ennek a potenciálnak a teljes kiaknázásához;

2. a cselekvési terv egyik fő célját, a digitális társadalmi befogadás népszerűsítését. Ez a fogalom a befogadó, területi és szociális szempontból igazságos információs társadalmat jelenti, amely az IKT segítségével növeli a versenyképességet és javítja a közszolgáltatásokat;

3. a helyi és regionális önkormányzatoknak egy széles körű együttműködésbe való bevonását a kormányzati rendszerek interoperabilitásának javítása és a közszolgáltatások nyújtásának hatékonyabbá tétele érdekében. (1)

A Régiók Bizottsága kedvezően fogadja

4. a 2011–2015-ös időszakra szóló európai elektronikus kormányzati cselekvési terv kidolgozását. A tervben foglalt prioritások – határokon átnyúló szolgáltatások, a felhasználók bevonása, a közérdekű adatok (PSI) további felhasználása, elektronikus részvétel, online egységes piac, zöld kormányzat és interoperabilitás – mind olyan területek, amelyeken a települések és régiók érdekeltek, szolgáltatók és haszonélvezők is egyben;

5. az európai közigazgatási szervek arra irányuló törekvéseit, hogy elektronikus kormányzati szolgáltatások révén eszközöket adjon a polgárok és a vállalkozások kezébe, megkönnyítse a hozzáférést a közérdekű információkhoz, és növelje az átláthatóságot. Az RB örömmel fogad minden kísérletet, amelynek célja a politikai folyamatban való polgári részvétel növelése, az egységes piacon belüli mobilitás fokozása, illetve a lakosságot érintő bürokrácia csökkentése;

6. az „egyablakos” megközelítést, amely már több tagállamban bevezetésre került. Az ilyen közigazgatási szolgáltatási központok EU-szerte történő létrehozása a tagállamokban mind a lakosság, mind pedig az ott működő vállalkozások számára kiemelten fontos lenne. Szükséges azonban, hogy először megteremtsük az elektronikus kormányzati szolgáltatások megfelelő előfeltételeit, és ezzel egyidejűleg, átfogó módon értékeljük az EU szolgáltatási irányelvének végrehajtását;

7. a közegészségügy támogatásával és megfigyelésével kapcsolatos érdemi munkát, különösen a távoli és a nehezen megközelíthető területeken. A tagállami egészségügyi ellátás digitalizálására irányuló nemzeti programok kidolgozása és végrehajtása nagymértékben előmozdítaná az egészségügyi szolgáltatásokat a helyi, regionális és határokon átnyúló szinten.

A Régiók Bizottsága hangsúlyozza,

8. hogy ebben a folyamatban kiemelt szerepet játszik a regionális és helyi szint, emiatt — az Európai Bizottságnak és a tagállamoknak meg kellene tenniük a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a helyi és regionális önkormányzatokat teljes mértékben, hatékonyan vonják be az IKT-val kapcsolatos kezdeményezések irányításába; (2) — teljes körűen ki kellene használni Európában az állami és a magánszférában történő IKT-fejlesztésre kínálkozó lehetőségeket, ennélfogva az IKT-t a helyi és regionális önkormányzatok olyan területeken nyújtott szolgáltatásainak javítására kellene felhasználni, mint az egészségügy, az oktatás, a közbeszerzések, a biztonság és a szociális szolgáltatások. A helyi és regionális önkormányzatok és az IKT-fejlesztéssel foglalkozó kkv-k között az információs és kommunikációs technológiai közszolgáltatások terén kialakított, az EU által támogatott köz- és magánszféra közötti partnerségek Unió-szerte kiváló sarokkövei lehetnek a helyi kompetenciák és ismeretek kifejlesztésének; (3) — Az elektronikus kormányzati cselekvési tervbe tartozó infrastruktúrák és szolgáltatások továbbfejlesztésekor mindenképpen garantálni kell, hogy minden szinten mindenfajta, elsősorban a bizalmas kezelésre, a rendelkezésre állásra és az integritásra vonatkozó biztonsági követelmény teljesüljön, hogy ezáltal biztosítva legyen a magánélet és a személyes adatok védelmének optimális szintje, és törvényi engedély nélkül ne lehessen nyomon követni semmilyen személyhez kötődő adatot, (4) például vásárlási szokásokat, egészségi állapotot, orvosi adatokat stb., illetve azokból profilt alkotni, valamint hogy semmilyen ismert módon ne lehessen megtámadni az információt feldolgozó és tároló rendszert; — a határokon átnyúló közigazgatási szolgáltatások fejlesztése azt jelenti, hogy az ezzel járó informatikai projekteknek ki kell terjedniük az átjárhatósággal, a polgárok elektronikus azonosításával (Stork), az elektronikus aláírással, a dokumentumok elektronikus közzétételével kapcsolatos szempontokra és egyéb elektronikus kormányzati alkotóelemekre is, hogy ezeket a szolgáltatásokat európai kontextusban lehessen kezelni. Ez az uniós polgárok személyes mobilitásának növeléséhez is alapfeltétel. Az átjárhatóság alapvető része a határokon átnyúló közigazgatási szolgáltatásoknak, amely a helyi önkormányzatok hatáskörén túlmutató, nemzetközi megközelítést igényel; — A regionális és helyi önkormányzatokkal módszeresen konzultálni kell az egész Európán átívelő elektronikus kormányzati szolgáltatások megvalósítására irányuló intézkedések kidolgozásával, megvalósításával és irányításával kapcsolatban. El kellene ismerni, hogy a tagállamok mellett a régiók és települések is kiemelt szerepet töltenek be abban, hogy a különböző kormányzati és közigazgatási szektorokban az innovatív informatikai megoldások előállítói és felhasználói közötti szorosabb együttműködés alakuljon ki; (5)

9. a racionalizációs, korszerűsítési és bürokráciacsökkentési intézkedések kiemelt költségcsökkentési lépésként történő meghozatalát, valamint az közigazgatási eljárások és szolgáltatások ésszerűsítését és egyszerűsítését, amely hozzájárul majd a gazdasági tevékenység dinamikusabbá válásához, a bürokratikus eljárások és költségek csökkentéséhez, emellett gördülékenyebbé teszi a polgárok és a közigazgatás közötti kapcsolatokat, hozzájárulva a vállalkozói tevékenységek közigazgatási költségeinek csökkentéséhez, javítva a vállalkozások versenyképességét és ösztönözve fejlődésüket;

10. hogy a cselekvési terv alapelvei – a nyitottság, a rugalmasság, valamint az európai közigazgatás és a lakosság közötti kapcsolatok terén való együttműködés – a sikeres végrehajtás szempontjából rendkívül fontosak;

11. hogy az átláthatóság itt különösen fontos, mivel ezáltal a tagállamok elektronikus hozzáférést tesznek lehetővé a polgárok számára elektronikus formában tárolt személyes adataikhoz. (6) Ezeket az adatokat a polgárok már jelenleg is megtekinthetik. A Régiók Bizottságának azonban fenntartásai vannak az Európai Bizottság arra irányuló javaslatát illetően, hogy a polgárok 2014-től elektronikus úton automatikus értesítést kapjanak arról, ha adataik automatikus feldolgozásra kerülnek. Az ilyen jellegű tájékoztatásra csak akkor kellene sort keríteni, ha az a polgár számára célszerű, és arányban áll a felmerülő költségekkel;

12. hogy a helyi és regionális önkormányzatok szorosabb bevonásával lehetővé válna a közérdekű adatok további felhasználásában rejlő lehetőségek teljes körű kiaknázása, mivel a helyi és regionális önkormányzatok jelentős szerepet tölthetnek be abban, hogy ezeknek az adatoknak a versenyképesség növelése és új munkahelyek létrehozása céljából való felhasználását támogassák; (7)

13. hogy az európai elektronikus kormányzati cselekvési terv nagy segítséget jelenthet a digitális szakadék áthidalásában és az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek megvalósításában, és egyúttal elősegítheti az európai lakosság jó néhány fontos társadalmi, kulturális és gazdasági igényének kielégítését; (8)

14. hogy Európa-szerte annak az elvnek az elterjesztése, hogy az emberek és tárgyak adatait csak egyszer rögzítsék, és ne kelljen újra és újra űrlapok kitöltésével bajlódni, nagyban elősegíti a lakosságot érintő felesleges bürokrácia csökkentését, illetve általánosságban az adminisztratív költségek mérséklését. Ennek során gondoskodni kell az adatvédelmi jogi szempontoknak való megfelelésről;

15. hogy alapkövetelmény, hogy az IKT-k minél jobb kihasználása érdekében számolják fel az egyes polgárok hozzáférési lehetősége, illetve felszereltségi szintje között az Európai Unió különböző részeiben, különösen a legkülső régiókban továbbra is tapasztalható egyenlőtlenségeket. Ez különösen igaz a helyi és regionális önkormányzatokra, amelyek esetében nemcsak az országokon belüli különböző régiók között vannak jól látható különbségek, de méretüktől függően a helyi önkormányzatok között is. Az informatikai technológiák kiterjesztett használatához szükséges technikai, szervezési és személyzeti kapacitások előteremtését illetően a kisvárosok és a falvak általában messze elmaradnak. Emiatt kezdeti lépésként egységes platformokat kell kínálni, hogy a települési és városi önkormányzati szolgáltatások hálózati szolgáltatásként elérhető szoftverként működhessenek. Ehhez olyan új keletű informatikai fejlesztések kiaknázására is szükség lesz, mint a virtualizáció és a számítási felhő, amelyekkel csökkenthető a projektek kivitelezésének költsége és időtartama; ennek a fejlesztésnek alapvetően már meglévő platformokból kiindulva, nyílt forráskódok felhasználásával kellene végbemennie;

16. hogy a dokumentumnak külön ki kellene emelnie, hogy át kell hidalni a régiók között tátongó szakadékot, vagy legalábbis meg kell akadályozni, hogy tovább mélyülhessen. Tisztában vagyunk annak kockázatával, hogy elektronikus kormányzati projekteket esetleg csak bizonyos régiókban fogadnak el és valósítanak meg;

17. hogy az olyan zökkenőmentes határokon átnyúló szolgáltatások, amelyek lehetővé teszik, hogy a vállalkozások EU-szerte kínálhassanak szolgáltatásokat és termékeket (SPOCS – egyszerűsített online eljárások határokon átnyúló szolgáltatásokhoz) egyszerű elektronikus közbeszerzés útján (PEPPOL – páneurópai online közbeszerzés), jelentősen előrelendítik majd a további vállalkozásfejlesztést az EU-ban;

18. hogy míg a nyílt forráskódú szoftvereket a piac egyre inkább elfogadja, a nyílt szabványok és a nyílt interfészek is a szervezetek, rendszerek és eszközök közötti adatátvitel és -felhasználás, valamint az interoperabilitás kulcsai;

19. hogy a helyi és regionális önkormányzatoknak központi szerepük és nagy felelősségük van a szélessávú hozzáféréssel kapcsolatos fejlesztések terén az olyan területeken, ahol a piaci mechanizmusok nem bizonyulnak elégségesnek; (9)

20. Támogatja az Európai Parlament „Szélessávú hozzáférés Európában: beruházás a digitális technológia által vezérelt növekedésbe” (10) témában készült 2011. július 6-i állásfoglalását, és különösen azt a nézetet, hogy az egyetemes szolgáltatási kötelezettség jelentősen hozzájárulna a szélessávú hírközlés kiépítéséhez vidéki térségekben.

21. hogy a jó minőségű és megfizethető szélessávú szolgáltatásokhoz való hozzáférés javíthatja a helyi és regionális önkormányzatok által nyújtott szolgáltatások rendelkezésre állását és minőségét, és egyben megkönnyítheti – a mikro-, kis- és középvállalkozások számára – a termékek értékesítését. A távoli régiók és közösségek, különösen a legkülső régiók számára várhatóan jelentős előnnyel jár majd a szélessávú szolgáltatásokhoz való szélesebb körű és gyorsabb hozzáférés; (11)

22. hogy a szélessávhoz való hozzáférés ezáltal lehetővé tenné a vidéki területek távoli fekvéséből eredő hátrányok kiegyensúlyozását a közigazgatás és a felhasználók (magánszemélyek és vállalkozások) közötti jobb kommunikáció révén; (12)

23. hogy a kifejlesztésre váró elektronikus kormányzati szolgáltatásoknak olyan területekre is ki kell terjedniük, mint a felhasználók és a közigazgatás kapcsolata; a közigazgatás hozzájárulása a nyilvános vita élénkítéséhez (az alapvető közérdekű adatok közzététele, nyilvános fórumok létrehozása, online konzultáció, és szélesebb értelemben a polgárokkal folytatott konzultáció új mechanizmusai); a vállalkozások közigazgatási ügyeinek intézése (pl. szociális adatok bejelentése, a munkaerő-felvétel bejelentése, az adóügyi és könyvelési adatok továbbítása); az elektronikus kereskedelmi technikák alkalmazása a közbeszerzések során (e-közbeszerzés); valamint az új munka- és szervezési módszerek a közigazgatásban (a szakmák átalakítása, kooperatív munka, távmunka);

24. hogy minél hamarabb be kell vezetni azokat az intézkedéseket, amelyek arra irányulnak, hogy – összhangban az EU-nak az európai digitális menetrend keretében tett kötelezettségvállalásával – 2013-ig minden európai polgárnak legyen hozzáférése alapszintű szélessávú internetkapcsolathoz, és 2020-ig gyors és szupergyors szélessávú internetkapcsolathoz;

25. hogy az elektronikus kormányzati eszközökben ott rejlik a szén-dioxid-kibocsátás csökkentésének lehetősége, és ennek kiaknázása érdekében a régiók és városok vezető szerepet tölthetnének be a helyi fellépést elősegítő informatikai lehetőségek feltérképezésében, a technológiákkal kapcsolatos legjobb gyakorlatok megosztásában, a projektpartnerek megtalálásában, az informatikai eszközökre szánt források elosztásában, az elért haladás felmérésében, valamint az eredmények kommunikálásában.

A Régiók Bizottsága rámutat,

26. hogy a szolgáltatási ágazat kiemelt jelentőséggel bír az IKT-k által kínált előnyök kiaknázásában, mivel az olyan ágazatok, mint a nagy- és kiskereskedelem, illetve a pénzügyi és üzleti szolgáltatások, az IKT-kba beruházó legfontosabb szektorok közé tartoznak; (13)

27. hogy ha a digitális szakadék továbbra is megmarad, az súlyosbítja a társadalmi kirekesztést és a gazdasági egyenlőtlenségeket. Ezért digitális téren is létfontosságú az esélyegyenlőség megteremtése, mind társadalmi, mind pedig gazdasági okokból. A digitális társadalmi befogadás tehát döntő jelentőséggel bír a 2011–2015-ös időszakra szóló európai elektronikus kormányzati cselekvési terv célkitűzéseinek, ennélfogva pedig az Európa 2020 stratégia (14) társadalmi és gazdasági fejlesztési célkitűzéseinek megvalósításában;

28. hogy a magánélet védelmének biztosítása bizonyos tényezőktől függ: ilyen a közigazgatási szervek szervezése (amelyek zöme helyi szintű); az uniós szabályozás konvergenciája; az innovatív kultúra terjesztése a közigazgatási szervek dolgozói körében – többek között egységes etikai kódex révén – és a polgárok körében – annak elősegítése révén, hogy tisztában legyenek digitális fogyasztói jogaikkal –; illetve az IKT-alapú alkalmazások kezelése; (15)

29. hogy az internet-infrastruktúra kiépítése és a kapcsolódó szolgáltatások kifejlesztése során a biztonsági követelmények betartását minden szinten biztosítani kell. Ezzel biztosítható a magánélet és a személyes adatok lehető legmagasabb fokú védelme, továbbá megakadályozható a személyes adatok bármilyen illetéktelen megfigyelése és a profilalkotás, ideértve a vásárlási szokásokat, az egészségi állapotot, az orvosi aktákat stb.; (16)

30. hogy a helyi és regionális önkormányzatoknak kulcsszerepük van a számítógépes bűnözés elleni küzdelemben és az adatbiztonság védelmében. Be kellene őket vonni a számítógépes bűnözési statisztikákat szolgáló adatok összegyűjtésébe és az ezzel foglalkozó személyek képzésébe;

31. hogy – a közszférabeli információk piacán uralkodó verseny elvét illetően – garantálni kell, hogy a magánszolgáltatók ugyanazon feltételek mellett működhessenek, mint a közintézmények; lehetővé kell tenni, hogy a közszférabeli adatokhoz magánszemélyek is hozzáférhessenek; és világosan meg kell fogalmazni, hogy ezeket az adatokat milyen feltételek mellett lehet kereskedelmi célokra felhasználni; (17)

32. hogy az elektronikus kormányzati cselekvési terv és a hozzá kapcsolódó közpolitikák alapját képező folyamatok irányításában rendkívüli jelentőséggel bír az Európai Unió, a tagállamok, illetve a helyi és regionális önkormányzatok összehangolt és a szubszidiaritás elvének teljes körű betartásával történő fellépése, amint azt az RB a többszintű kormányzásról szóló fehér könyvében is hangsúlyozta; (18)

A Régiók Bizottsága megjegyzi,

33. hogy a szociális partnereknek, a helyi és regionális önkormányzatoknak és a kormányoknak együtt kell működniük, hogy beinduljon az emberi erőforrások fejlesztésének, a szervezeti átalakításoknak, az IKT-knak és a termelékenységnek a kedvező körforgása, és hogy az IKT-kat hatékonyan fejlesszék és használják fel. Az IKT-kkal kapcsolatos alapszintű ismeretek terjesztését, magas szintű képességek kialakítását, egész életen át tartó tanulás ösztönzését, valamint az IKT-k eredményes alkalmazásához szükséges irányítási és hálózatépítési képességek növelését célzó politikák különösen fontosak, (19) és a helyi és regionális önkormányzatok alapvető kompetenciái közé tartoznak;

34. hogy a szóban forgó közleményben az Európai Bizottság nem kis számú cselekvést sorol fel, amelyeket az elektronikus kormányzati cselekvési terv keretében kíván véghezvinni;

35. hogy úgy tűnik, hogy a közleményben előirányzott intézkedések és cselekvések a jelenlegi formájukban nem sértik az arányosság elvét, mivel nem lépnek túl a kitűzött célok eléréséhez szükséges mértéken. A tagállamoknak az intézkedések okozta többletterheit a lehető legalacsonyabb szintre kell csökkenteni, és gazdaságossági szempontból meg kell vizsgálni;

36. hogy a javasolt cselekvési forma („puha” politikai intézkedések) a kívánt célkitűzések eléréséhez a lehető legegyszerűbb, és a lehető legnagyobb mozgásteret hagyja meg a tagállami (és egyben regionális) döntéshozatal számára;

37. hogy a végrehajtandó konkrét intézkedéseket szorosan nyomon kell követni és ki kell értékelni, hogy azok biztosan ne haladják meg a kitűzött célok eléréséhez szükséges mértéket, a tagállamok továbbra is a lehető legnagyobb mozgástérrel rendelkezzenek a döntéshozatalhoz, és a vállalkozásokra ne háruljon felesleges teher. Ennek érdekében be kell vezetni egy rendszert a folyamatok nyomon követésére;

38. hogy a biztonság sérelme veszélyt jelent a közműszolgáltatókra (vízművek, energiaszolgáltatók, környezetbarát áramszolgáltatók stb.);

39. hogy az éghajlatváltozás hatásainak kezelése az egyik legfontosabb politikai kihívás, amellyel a helyi és regionális önkormányzatoknak az elkövetkező években szembe kell nézniük; továbbá hogy a 2020-ra kitűzött nagyra törő célok eléréséhez biztosítani kell az IKT-alapú megoldások megfelelő rendelkezésre állását és azok egész Európában való elterjesztését;

40. hogy a régiók – a településekhez hasonlóan – kulcsfontosságú szerepet játszanak a fenntartható növekedést szolgáló IKT területén, hiszen számos, a tervezéshez, engedélyezéshez, beruházáshoz, beszerzéshez, termeléshez és fogyasztáshoz kapcsolódó tevékenységért felelősek. A közlekedés, a lakó- és középületek, valamint a közvilágítási infrastruktúra – amelyek tervezése és biztosítása a helyi és regionális önkormányzatok feladata – területén jelentős CO2-kibocsátás-csökkentés és energiamegtakarítás érhető el. Ezenkívül pedig az IKT-kban rejlő hatalmas energiahatékonyság-növelési potenciál javítja az Európai Unió versenyképességét és a helyi és regionális szintű üzleti lehetőségeket;

A Régiók Bizottsága a következőket ajánlja:

41. az Európai Bizottság és a tagállamok kormányai tevékenyen ösztönözzék a helyi és regionális önkormányzatok bevonását az IKT-innovációk közszférában való felhasználásába, mégpedig a legjobb európai gyakorlatok támogatásával, valamint tanácsadással és módszertani ajánlások megfogalmazásával; (20)

42. a bizalommal és biztonsággal kapcsolatos kérdéseket illetően valamennyi alkalmazottat alapos képzésben kellene részesíteni, különösen a (például a hálózatok, rendszerek, biztonság, adatvédelem terén dolgozó) szaktechnikusokat, a különböző elven működő biztonsági eljárásokkal közvetlenül foglalkozó személyzetet, valamint az innovációs és korszerűsítési folyamatokba általában vagy közvetve bevont személyzetet (például a fogyasztók számára digitális jártasságot oktatókat); (21)

43. az Európai Bizottság dolgozzon ki hatásvizsgálatot az információs rendszerek vonatkozásában, és ez képezze részét a kormányközi kapcsolatok magatartási kódexének, az új politikák és új jogszabályok településekre és régiókra gyakorolt hatásának értékelését célozva. Ehhez változtatásokra van szükség az információk kezelése terén, és új technológiákat kell alkalmazni. Az információs rendszerekre gyakorolt hatás vizsgálatának céljai a következők: — annak megfelelően korai szakaszban történő meghatározása, hogy egy adott jogszabály átültethető-e a gyakorlatba, — annak vizsgálata, hogy az elektronikus kormányzás építőelemei hogyan járulhatnak hozzá a zavartalan végrehajtáshoz, — a szükséges végrehajtási támogatás megfelelő mértékének meghatározása – tekintettel a jelenlegi fejlettségi szintekre és a települések alkalmazkodóképességére;

44. nagyobb hangsúlyt kellene helyezni a helyi és regionális szintű figyelemfelkeltésre, egyrészt azért, mert nincsenek meg a kellő ismeretek, illetve mechanizmusok az újrafelhasználható információk azonosítására, másrészt pedig segíteni kell a közigazgatási szerveknek, hogy átláthatóbban működjenek, és népszerűsíthessék a közszféra információinak további felhasználását; (22)

45. az európai helyi és regionális önkormányzatoknak minél szélesebb körben ki kellene használniuk az IKT nyújtotta lehetőségeket, segítve ezzel a népesség öregedésével járó problémák megoldását és ily módon javítva az idősebb emberek életminőségét, megőrizve kapcsolatukat a helyi közösségekkel, és személyre szabott szolgáltatások nyújtásával elősegítve a helyi és regionális versenyképességet. (23)

Kelt Brüsszelben, 2011. október 12-én. a Régiók Bizottsága elnöke Mercedes BRESSO

(1) CdR 10/2009 fin.

(2) CdR 283/2008 fin.

(3) CdR 156/2009 fin.

(4) CdR 104/2010 fin.

(5) COM(2009) 116 végleges.

(6) COM(2010) 743 végleges.

(7) CdR 247/2009 fin.

(8) CdR 14/2010 fin.

(9) CdR 5/2008 fin.

(10) http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P7-TA-2011-0322+0+DOC+XML+V0//HU.

(11) CdR 252/2005 fin.

(12) CdR 14/2010 fin.

(13) The Economic Impact of ICT Measurement, Evidence and Implications [Az IKT gazdasági hatása – mérések, eredmények, következtetések] – OECD Publishing (2004).

(14) COM(2010) 2020.

(15) CdR 247/2009 fin.

(16) CdR 247/2009 fin.

(17) CdR 247/2009.

(18) CdR 89/2009 fin.

(19) The Economic Impact of ICT Measurement, Evidence and Implications [Az IKT gazdasági hatása – mérések, eredmények, következtetések] – OECD Publishing (2004).

(20) CdR 156/2009 fin.

(21) CdR 104/2010 fin.

(22) CdR 247/2009.

(23) CdR 84/2007 fin.