[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |

Brüsszel, 2010.7.2.

COM(2010)354 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE

A BIZOTTSÁGOK 2009. ÉVI MUNKÁJÁRÓL

SEC(2010)806

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE

A BIZOTTSÁGOK 2009. ÉVI MUNKÁJÁRÓL

A Bizottság az 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozat (a továbbiakban: komitológiai határozat) 7. cikkének (4) bekezdésével összhangban ezúton közzéteszi a bizottságok 2009. évi munkájáról szóló éves jelentést. Ez a jelentés áttekintést nyújt a komitológia rendszerének előrehaladásáról, összegzi a bizottságok tevékenységét, valamint kísérő dokumentuma részletes statisztikát tartalmaz az egyes bizottságok munkájáról[1].

1. A komitológiai rendszer legújabb fejleményeinek áttekintése

1.1. A komitológiai eljárás reformjának végrehajtása (az 1999/468/EK tanácsi határozatot módosító 2006/512/EK tanácsi határozat)

1.1.1. Összehangolás

Az összehangolás, amelynek célja, hogy a meglévő alap-jogiaktusokat hozzáigazítsa a 2006/512/EK tanácsi határozattal bevezetett új, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljáráshoz, 2009-ben is folytatódott[2] azzal, hogy az Európai Parlament és a Tanács két „omnibus” rendeletet fogadott el. Az „omnibus 2. rész” elfogadására 2009. március 11-én került sor, míg az „omnibus 4. részét” 2009. június 18-án fogadták el. Ezek a rendeletek rendre 47, illetve 46 alap-jogiaktust egységesítenek, illetve módosítanak. Ezen túlmenően az Európai Parlament 2008. szeptember 23-i állásfoglalásában arra kérte a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot további 14 alap-jogiaktus összehangolására. A Bizottság részletesen megvizsgálta ezeket a jogi eszközöket, de nem találta helytállónak, hogy valamennyi vonatkozásában javaslatot tegyen, mivel többek közt néhányat már más jogi eszközök összehangoltak, vagy mivel a Bizottság véleménye szerint a bennük foglalt végrehajtási hatáskörök nem tartoztak ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás alá. E vizsgálat eredményeképpen a Bizottság 2009. március 30-án egy utolsó, ötödik omnibus rendeletre vonatkozó javaslatot fogadott el, amely két alap-jogiaktusra vonatkozik[3]. Azonban e javaslat a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésével elavulttá vált.

1.1.2. A komitológia és az átláthatóság: a komitológiai dokumentumok nyilvántartása és adattára

Mióta az új komitológiai nyilvántartás 2008. április 1-jén megkezdte működését[4], további javítások végrehajtására került sor. Ezek lehetővé tették a rendszer hatékonyabb belső működését, és növelték a nyilvános adattár átláthatóságát. Az átláthatóság érdekében 2009-ben történt legfontosabb előrelépések közé sorolható a végrehajtási intézkedéstervezet eljárási szakaszainak további pontosítása. Mostanra lehetővé vált annak azonosítása, hogy a Bizottság mely végrehajtási intézkedéstervezetet vonta vissza, mielőtt a komitológiai bizottság hivatalos szavazásra bocsátotta volna azt.

1.2. komitológia és a Lisszaboni szerződés

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSz.) két olyan rendelkezést tartalmaz, amely a komitológiai eljárások fontos módosításait vonja maga után. Ezek egyrészt a „kvázi jogalkotási intézkedéseket” érintik, amelyekre „felhatalmazáson alapuló jogi aktusokként” hivatkozik a szerződés (290. cikk), másrészt az egységes végrehajtási intézkedéseket, amelyekre „végrehajtási aktusokként” hivatkoznak (291. cikk).

1.2.1. Felhatalmazáson alapuló jogi aktusok

2009. decemberében a Bizottság az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak szóló közleményt fogadott el az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének végrehajtásáról[5]. E közlemény célja a Bizottság alábbiakkal kapcsolatos elképzeléseinek bemutatása: a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok alkalmazási köre, a hatáskör-átruházás kerete, a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadásának előkészítése során a Bizottság által alkalmazni kívánt munkamódszer, végül azok a feltételek, amelyek mellett a jogalkotó ellenőrizheti a Bizottságra átruházott hatáskörök gyakorlását.

1.2.2. Végrehajtási aktusok

Az EUMSz. 291. cikke egyértelműen kimondja, hogy valamely kötelező erejű jogi aktus végrehajtásának egységes feltételek szerint kell történnie, az ilyen jogi aktus végrehajtási hatásköröket ruház a Bizottságra, illetve különleges és kellően indokolt esetekben a Tanácsra. Az Európai Parlament és a Tanács rendes jogalkotási eljárás keretében elfogadott rendeletekben előre meghatározza a Bizottság végrehajtási hatáskörének gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályait és általános elveit.

2010. elején a Bizottság javaslatot tett egy „komitológiai rendeletre”, amely megállapítja a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályait és általános elveit[6]. Ez a rendelet hatályon kívül helyezi majd a Tanács által 1999-ben elfogadott, és 2006-ban módosított „komitológiai határozatot”.

2. A tevékenységek áttekintése

2.1 A bizottságok és ülések száma

A komitológiai bizottságok nem tévesztendők össze más szervekkel, különösen a Bizottság által létrehozott „szakértői csoportokkal”. Az utóbbiak szakértelmet biztosítanak a Bizottság részére a szakpolitikák előkészítése és végrehajtása során, míg a komitológiai bizottságok az alap-jogiaktusok által ráruházott végrehajtási jogköreinek gyakorlásában segítik a Bizottságot. E jelentés kizárólag a komitológiai bizottságokkal foglalkozik. A komitológiai bizottságok számát a 2009. december 31-i állapotnak megfelelően, tevékenységi területenként határoztuk meg (lásd az I. táblázatot ). Összehasonlítás céljából megadtuk az előző évre vonatkozó számadatokat (2008. december 31-i állapot) is.

I. TÁBLÁZAT – A bizottságok száma összesen

Szakpolitikai terület | 2008 | 2009 |

Mezőgazdaság és vidékfejlesztés (AGRI) | 28 | 15 |

Csaláselleni Hivatal (OLAF) | 1 | 1 |

Költségvetés (BUDG) | 2 | 2 |

Oktatás és kultúra (EAC) | 7 | 6 |

Foglalkoztatási, szociális ügyek és esélyegyenlőség (EMPL) | 5 | 5 |

Bővítés (ELARG) | 3 | 3 |

Vállalkozáspolitika és ipar (ENTR) | 34 | 39 |

Környezetvédelem (ENV) | 35 | 36 |

EuropeAid (AIDCO) | 8 | 7 |

Külkapcsolatok (RELEX) | 3 | 4 |

Tengerügyi és halászati politika (MARE) | 4 | 4 |

Egészség- és fogyasztóügy (SANCO) | 17 | 16 |

Humanitárius segélyek (ECHO) | 1 | 1 |

Informatika (DIGIT) | 1 | 2 |

Információs társadalom és média (INFSO) | 9 | 8 |

Belső piac (MARKT) | 13 | 14 |

Jogérvényesülés, szabadság és biztonság (JLS) | 24 | 24 |

Regionális politika (REGIO) | 1 | 1 |

Kutatás (RTD) | 6 | 7 |

Statisztika (ESTAT) | 9 | 10 |

Adóügy és vámunió (TAXUD) | 10 | 12 |

Kereskedelem (TRADE) | 12 | 10 |

Közlekedés és energiaügy (TREN) | 36 | 39 |

ÖSSZESEN: | 269 | 266 |

A komitológiai bizottságok általában azon eljárástípus alá sorolhatók be, amelynek megfelelően működnek (tanácsadó bizottsági eljárás, irányítóbizottsági eljárás, szabályozási bizottsági eljárás, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás és védintézkedési eljárás – lásd a II. táblázatot). Mivel egyes bizottságok többféle eljárást alkalmaznak (a tanácsadó bizottsági eljárástól kezdve a szabályozási bizottsági eljárásig, valamint a védintézkedési eljárást), e bizottságokat különválasztották azoktól, amelyek egyetlen eljárás szerint működnek.

II. TÁBLÁZAT – A BIZOTTSÁGOK SZÁMA ELJÁRÁSONKÉNT (2009)

Eljárás típusa | ÖSSZESEN |

Tanácsadó bizottsági | Irányítóbizottsági | Szabályozási bizottsági | Ellenőrzéssel történő szabályozási/ellenőrzési bizottsági | Több eljárás alapján működő |

AGRI | 5 | 5 | 5 | 15 |

AIDCO | 5 | 2 | 7 |

BUDG | 1 | 1 | 2 |

DIGIT | 2 | 2 |

EAC | 1 | 1 | 4 | 6 |

ECHO | 1 | 1 |

ELARG | 3 | 3 |

EMPL | 2 | 1 | 2 | 5 |

ENTR | 6 | 3 | 10 | 2 | 18 | 39 |

ENV | 1 | 5 | 3 | 27 | 36 |

ESTAT | 2 | 1 | 7 | 10 |

INFSO | 2 | 6 | 8 |

JLS | 4 | 1 | 1 | 3 | 15 | 24 |

MARE | 1 | 3 | 4 |

MARKT | 1 | 3 | 2 | 8 | 14 |

OLAF | 1 | 1 |

REGIO | 1 | 1 |

RELEX | 2 | 1 | 1 | 4 |

RTD | 3 | 4 | 7 |

SANCO | 1 | 7 | 8 | 16 |

TAXUD | 2 | 3 | 6 | 1 | 12 |

TRADE | 2 | 2 | 3 | 3 | 10 |

TREN | 3 | 1 | 6 | 1 | 28 | 39 |

ÖSSZESEN: | 22 | 38 | 51 | 11 | 143 | 266 |

A számadatok azt mutatják, hogy a bizottságok mintegy 19%-a (266-ból 51) kizárólag a szabályozási bizottsági eljárásnak megfelelően végzi munkáját, ezeket lényegesen kevesebb (37) olyan bizottság követi, amelyek kizárólag irányítóbizottsági eljárás szerint működnek. Ugyanakkor a legtöbb bizottság (55%) több eljárás alapján működik (266-ból 143). A szakpolitikai területek szerinti felosztás azt mutatja, hogy a különböző eljárástípusok alkalmazása szakpolitikai területenként váltakozik. Azonban a Vállalkozáspolitika és ipar szakpolitikai területen például számos bizottság a szabályozási bizottsági eljárásnak megfelelően végzi munkáját.

A komitológiai szintű tevékenységet nem csupán a bizottságok száma jellemzi. A 2009-ben megtartott ülések száma tükrözi a munka intenzitását általában véve, a szakpolitikai területek szintjén és az egyes bizottságokban ( III. táblázat ).

III. TÁBLÁZAT – ÜLÉSEK SZÁMA

2008 | 2009 | 2008 | 2009 |

AGRI | 226 | 165 | JLS | 37 | 40 |

AIDCO | 38 | 40 | MARE | 15 | 15 |

BUDG | 5 | 5 | MARKT | 42 | 32 |

DIGIT | 3 | 3 | OLAF | 3 | 3 |

EAC | 14 | 13 | REGIO | 9 | 10 |

ECHO | 6 | 4 | RELEX | 4 | 3 |

ELARG | 6 | 5 | RTD | 62 | 62 |

EMPL | 4 | 5 | SANCO | 123 | 124 |

ENTR | 57 | 48 | TAXUD | 114 | 107 |

ENV | 57 | 67 | TRADE | 24 | 17 |

ESTAT | 16 | 19 | TREN | 60 | 83 |

INFSO | 28 | 24 | ÖSSZESEN: | 953 | 894 |

A 2008-as évhez hasonlóan a mezőgazdaság (AGRI) vezeti a mezőnyt 165 üléssel, annak ellenére, hogy a 2008-as évhez képest jelentősen (közel 50 %-kal) csökkent a bizottságok száma. Ezek a számadatok a különféle mezőgazdasági piacok irányításának intenzitásáról tanúskodnak. A mezőgazdaságot (AGRI) az egészség- és fogyasztóügy (SANCO) követi 124 üléssel, majd az adóügy és vámunió (TAXUD) következik 107 üléssel.

2.2 A vélemények és a végrehajtási intézkedések száma

Az előző jelentésekhez hasonlóan ez a jelentés is átfogó számadatokat közöl a bizottságok által kiadott hivatalos véleményekről , valamint az ezek nyomán a Bizottság által elfogadott végrehajtási intézkedésekről (jogi aktusok vagy igazgatási és finanszírozási határozatok)[7]. Ezen adatok számszerűsítik a bizottságok konkrét „teljesítményét” (lásd a IV. táblázatot ). A bizottságok 2009-ben összesen 2 091 véleményt adtak ki (a 2008. évi 2 185-tel szemben); a Bizottság pedig 1 808 végrehajtási intézkedést fogadott el (a 2008. évi 2 022-vel szemben).

IV. TÁBLÁZAT – A vélemények és az elfogadott végrehajtási intézkedések száma (2009)

Vélemények | Nem az együttdöntés hatálya alá tartozó intézkedések | Az együttdöntés hatálya alá tartozó intézkedések | Vélemények | Nem az együttdöntés hatálya alá tartozó intézkedések | Az együttdöntés hatálya alá tartozó intézkedések |

AGRI | 460 | 459 | 1 | JLS | 57 | 8 | 46 |

AIDCO | 224 | 103 | 118 | MARE | 37 | 39 | 0 |

BUDG | 5 | 0 | 0 | MARKT | 28 | 2 | 25 |

DIGIT | 1 | 0 | 1 | OLAF | 0 | 0 | 0 |

EAC | 40 | 0 | 39 | REGIO | 5 | 2 | 0 |

ECHO | 51 | 0 | 46 | RELEX | 1 | 1 | 0 |

ELARG | 58 | 56 | 0 | RTD | 202 | 190 | 1 |

EMPL | 14 | 0 | 14 | SANCO | 278 | 96 | 153 |

ENTR | 207 | 0 | 108 | TAXUD | 147 | 49 | 2 |

ENV | 88 | 3 | 77 | TRADE | 6 | 4 | 0 |

ESTAT | 30 | 0 | 24 | TREN | 86 | 2 | 74 |

INFSO | 66 | 15 | 50 | ÖSSZESEN: | 2 091 | 1 029 | 779 |

Az egyes szakpolitikai területeken elfogadott nagyszámú végrehajtási intézkedés – mezőgazdaság (460), egészség- és fogyasztóügy (249), Europe Aid (221), kutatás (191), továbbá vállalkozáspolitika (108), – azt jelzi, hogy e területeken intenzív munka folyik a Bizottságra ruházott feladatok terén a komitológiai eljárások révén[8]. Az előző évvel összehasonlítva növekedés tapasztalható, különösen a mezőgazdasággal és a EuropeAiddel kapcsolatban (az előbbinél a 2008. évi 439-cel szemben 2009-ben 460, az utóbbinál a 2008. évi 110-zel szemben 2009-ben 221 végrehajtási intézkedés áll). Az oktatással és kultúrával (EAC) kapcsolatban elfogadott végrehajtási intézkedések száma jelentősen csökkent (2009-ben 39 volt a 2008.évi 69-hez képest).

2.3 Az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás használata

Az elfogadott végrehajtási intézkedések számáról szóló IV. táblázat adatai tartalmazzák az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással elfogadott intézkedések számát is. Ez a szám 2009-ben 131 volt, és az eljárást a környezetvédelem területén használták legtöbbször (33 intézkedés), amit a közlekedés és energiaügy követett (29) (lásd az V. táblázatot ).

2009-ben az Európai Parlament csak egyetlen esetben élt vétójogával az intézkedéstervezetek tekintetében. Ez azt jelenti, hogy a két jogalkotó mindössze az esetek 0,8%-ban élt vétójogával.

- 2009. májusában az Európai Parlament elutasította az energiafogyasztás címkézéséről szóló irányelvvel kapcsolatos intézkedéstervezetet a televíziókészülékek címkézése vonatkozásában. Az intézkedéstervezet ennek következtében nem került elfogadásra. 2010-ben egy felülvizsgált intézkedés felhatalmazáson alapuló jogi aktus formájában történő elfogadására kerül majd sor, miután a Parlament és a Tanács elfogadja az energiával kapcsolatos termékek energia- és egyéb erőforrás-fogyasztásának címkézéssel és szabványos termékismertetővel történő jelöléséről szóló irányelvre vonatkozó javaslatot[9].

Összehasonlításképpen 2008-ban a Tanács és a Parlament az esetek 10 %-ban használta vétójogát (7 végrehajtási intézkedés esetében).

V. TÁBLÁZAT – Az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással elfogadott végrehajtási intézkedések száma (2009)

Az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással elfogadott intézkedések | Az EP által elutasított, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással elfogadott intézkedéstervezetek | A Tanács által elutasított, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással elfogadott intézkedéstervezetek | Az EP/a Tanács által elutasított, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással elfogadott intézkedéstervezetek | Összes elutasítás |

AGRI | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

AIDCO | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

BUDG | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

DIGIT | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

ECHO | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

ELARG | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

EMPL | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |

ENTR | 16 | 0 | 0 | 0 | 0 |

ENV | 33 | 0 | 0 | 0 | 0 |

ESTAT | 7 | 0 | 0 | 0 | 0 |

INFSO | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |

JLS | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

MARE | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

MARKT | 20 | 0 | 0 | 0 | 0 |

OLAF | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

REGIO | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

RELEX | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

RTD | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

SANCO | 24 | 0 | 0 | 0 | 0 |

TAXUD | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

TRADE | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

TREN | 29 | 1 | 0 | 0 | 1 |

Összesen: | 131 | 1 | 0 | 0 | 1 |

3. A BIZOTTSÁGOK TEVÉKENYSÉGÉRE VONATKOZÓ RÉSZLETES INFORMÁCIÓK

Az e jelentéshez csatolt bizottsági szolgálati munkadokumentum részletes információkat tartalmaz az egyes bizottságok 2009. évi munkájáról, a Bizottság érintett szervezeti egységei szerint osztályozva. Információkat tartalmaz továbbá a bizottságok számában bekövetkezett változásokról is, valamint bizonyos olyan intézkedéstervezetekhez kapcsolódó speciális helyzetekről, mint például a kedvezőtlen vélemények, a Tanács számára készített előterjesztések, illetve a Tanács vagy a Parlament elutasítása az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás keretében.

[1] A kísérő dokumentumot különálló bizottsági szolgálati munkadokumentumként nyújtják be.

[2] Az összehangolási folyamat, valamint az ezzel kapcsolatban 2008-ban folytatott tevékenységek hátteréről a bizottságok 2008. évi munkájáról szóló bizottsági jelentés (COM(2009)335 végleges) tartalmaz további információkat.

[3] COM(2009)142.

[4] http://ec.europa.eu/transparency/regcomitology/index_en.htm.

[5] COM(2009) 673 végleges, 2009.12.9.

[6] COM(2010) 83 végleges, 2010.3.9.

[7] Megjegyzendő, hogy adott évben eltérés mutatkozhat a vélemények száma és a végrehajtási intézkedések száma között. Ennek okait a bizottsági szolgálati munkadokumentum bevezetése fejti ki.

[8] Természetesen az elfogadott intézkedések száma önmagában nem jelzi a határozatok politikai, gazdasági vagy pénzügyi jelentőségét.

[9] COM(2008) 778 (2008.11.13.).