[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 1.8.2006

COM(2006) 434 végleges

2003/210 (COD)

A BIZOTTSÁG VÉLEMÉNYE az EK-Szerződés 251. cikke (2) bekezdése harmadik albekezdésének c) pontja alapján az Európai Parlament által

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS IRÁNYELVE a felszín alatti vizek szennyezés elleni védelméről című javaslatra vonatkozó tanácsi közös álláspontra irányuló európai parlamenti módosításokról

A BIZOTTSÁG JAVASLATÁNAK MÓDOSÍTÁSÁRÓL az EK-Szerződés 250. cikkének (2) bekezdése alapján

2003/210 (COD)

A BIZOTTSÁG VÉLEMÉNYE az EK-Szerződés 251. cikke (2) bekezdése harmadik albekezdésének c) pontja alapján az Európai Parlament által

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS IRÁNYELVE a felszín alatti vizek szennyezés elleni védelméről című javaslatra vonatkozó tanácsi közös álláspontra irányuló európai parlamenti módosításokról

L1. ELőZMÉNYEK

ELJÁRÁS

A COM(2003) 550 végleges javaslatot az EK-Szerződés 175. cikkének (1) bekezdésében előírt együttdöntési eljárásnak megfelelően továbbították az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2004. március 31-én nyilvánított véleményt.

A Régiók Bizottsága 2004. február 12-én nyilvánította ki véleményét.

Az Európai Parlament 2005. április 28-án adta ki az első olvasat során kialakított véleményét.

Az Európai Parlament véleményének kikérését követően és az EK-Szerződés 250. cikkének (2) bekezdése alapján a Bizottság 2005. június 22-én elfogadta a COM (2005) 282 végleges módosított javaslatot.

Az Európai Parlament véleményének kikérését követően és az EK-Szerződés 250. cikkének (2) bekezdése alapján a Tanács 2006. január 23-án hivatalosan elfogadta a közös álláspontot. A Bizottság 2006. február 10-én elfogadta a közös állásponttal kapcsolatos közleményét, és 2006. június 13-án az Európai Parlament második olvasatban állást foglalt.

BIZOTTSÁG JAVASLATÁNAK CÉLJA

A javasolt irányelv célja a 2000/60/EK irányelv, vagyis a vízügyi keretirányelv 17. cikke követelményeinek megfelelően a felszín alatti vizek szennyezésének megakadályozására és szabályozására szolgáló rendszer kialakítása. Ez a következők révén valósul meg:

1. a felszín alatti vizek kémiai állapotának felmérésére vonatkozó kritériumok megállapítása környezetminőségi előírások alapján, amelyeket a felszín alatti vizek természeti feltételeinek változásai, az ismert terhelések és a kapcsolódó kémiai anyagok figyelembevételével a megfelelő szinten (nemzeti szinten, vízgyűjtő területre vagy felszín alatti víztestre) a tagállamoknak kell megállapítaniuk;

2. a felszín alatti vizek szennyezőanyag-koncentrációiban bekövetkező jelentős emelkedő tendenciák azonosítására szolgáló kritériumok meghatározása, és az e tendenciák megfordítására vonatkozó kezdőpontok megállapítása.

Ezeket a kritériumokat olyan intézkedések egészítik ki, amelyekkel megelőzhető a szennyezőanyagoknak a közvetlen vagy közvetett talajvízbe jutása. A javaslat olyan egyértelmű előírásokat tartalmaz, amelyek garantálják, hogy a vízügyi keretirányelv környezetvédelmi célkitűzései teljesülnek a felszín alatti vizek tekintetében. A javaslatnak szintén célja megfelelő egyensúlyt teremteni olyan kérdések között, amelyekkel közösségi szinten kell foglalkozni, illetve amelyek intézését célszerűbb a tagállamokra bízni.

2. A BIZOTTSÁG MEGJEGYZÉSEI

2.1. Általánosságban

2006. június 13-án az Európai Parlament az előterjesztett 47 módosításból 41-et elfogadott. A 41 elfogadott módosításból a Bizottság 8-at talál teljes mértékben, 6-ot részlegesen, és 12-t pedig elvben elfogadhatónak. 15 elfogadott módosítást a Bizottság nem tart elfogadhatónak.

2.2. Részletes megjegyzések

2.2.1. Teljes egészében elfogadott módosítások

Az 5. , 17. és 27. módosítás javítja a szöveg összhangját a vízügyi keretirányelvvel. A 8. módosítás olyan új preambulumbekezdést illeszt a szövegbe, amely megköveteli, hogy a tagállamokban a felszín alatti vizekre vonatkozó határértékek által a környezetvédelemre és a belső piacra gyakorolt hatást elemezzék. A nitrátokról szóló irányelvre (a 91/676/EK irányelvre) való hivatkozásokat törlő 36. és 43. módosítások elfogadhatóak, mivel a javaslat előzményei, a vízügyi keretirányelv és a nitrátokról szóló irányelv jogilag kötelező jellegükben, az elérendő cél tekintetében, valamint a szükséges intézkedések és határidők kitűzésében semmiben sem különböznek. A 43. módosítás esetében különösen igaz, hogy az említett intézkedések és programok a nitrátokról szóló irányelvben már szerepelnek, és nincsen szükség megismétlésükre. A 38. módosítás pontosítja az érintett növényvédő szerekre való utalást, összhangban a 98/83/EK irányelvvel, amely megadja az ellenőrizendő növényvédő szereket, említve ezek metabolitjait, bomlási és reakciótermékeit is. A 40. módosítás rendelkezik a szennyező anyagoknak a felszín alatti vizekre gyakorolt hatásával kapcsolatban, megkövetelve a felszín alatti vizeknek a vízügyi keretirányelv követelményei szerinti védelmét.

2.2.2. Részben elfogadott módosítások

A 2. módosítás az első preambulumbekezdést érinti, utalást tesz a vizek állapotának romlására, kiemelve, hogy a vizeket a kémiai szennyezések összefüggésben kell védeni. A Bizottság ez utóbbit elfogadja, de az állapotromlás említését nem, tekintettel a 2. cikk (4) bekezdésében szereplő meghatározásra, és mert ez a vízügyi keretirányelv ismétlését jelentené. A 3. módosítás új preambulumbekezdés beillesztésére vonatkozik, amely szerint a talajvíznek a felszíni vizekéhez hasonló szintű védelmet kell biztosítani. Azonban az a tagmondat, amelyben a felszín alatti vizekre, mint az ivóvíz fő forrására történik utalás, nem elfogadható, mivel nem pontos. A 11. módosítás a 2. cikk (3) bekezdésére vonatkozik, ebbe beilleszti a „környezet(védelm)i szempontból” szavakat a „jelentős” jelző elé. Ez nem elfogadható, mert jogbizonytalansághoz vezethet; azonban elfogadható a „felszín alatti vízben” beszúrása.

A 19. módosítás a 4. cikk (2) bekezdését egészíti ki a felszín alatti vizek minőségére vonatkozó megfelelési kritériumokkal, ami teljesen helyénvaló. Azonban nem fogadható el az a javaslat, hogy a kedvezőtlen megfigyelési eredményeket szakemberek esetleg invalidálhatnák. A 21. módosítás az alapkoncentráció értékére való utalást illeszt az 5. cikk (2) bekezdésébe, ez elfogadható, azonban az állapotromlás elkerülésére való utalás nem fogadható el, mivel nincsen összhangban a vízügyi keretirányelvvel. A 22. módosítás a 6. cikkben foglalt kötelezettségek alátámasztására törekszik, mely szerint a veszélyes anyagok talajvízbe jutását el kell kerülni, és pontosítja a veszélyes anyagok besorolására vonatkozó előírásokat. A Bizottság elfogadja a módosítás első részét, bár el kell ismerni, hogy a megelőző intézkedések megvalósításának vannak gyakorlati akadályai; azonban a második részt nem tudja elfogadni, mert a vízügyi keretirányelv már egyértelműen rendelkezett a veszélyes anyagok meghatározásáról.

2.2.3. Elvben elfogadott módosítások

Az 1. módosítás kiegészíti a címet az „és állapotromlás” szavakkal, ami összhangban van a vízügyi keretirányelv rendelkezéseivel, ezért elvben elfogadható. A 6. módosítás új preambulumbekezdéssel egészíti ki a szöveget, utalva arra, hogy a felszín alatti vizek védelme szükségessé teheti a mezőgazdasági és az erdészeti gyakorlat megváltoztatását, amit figyelembe kell venni a KAP keretében a vidékfejlesztési programok végrehajtásakor. Ez elfogadható a Bizottság számára, amennyiben leszögezik, hogy a prioritásokkal és projektekkel kapcsolatos döntéseket továbbra is a tagállamok hozzák meg. A 7. módosítás szintén preambulumbekezdést módosít, a mentességek feltételeiről és indoklásáról tesz említést. A 9. módosítás a kutatómunkáról szóló új preambulumbekezdést illeszt a szövegbe, ez összhangban van a vízügyi keretirányelv tudományos fejlődésről szóló 20. cikkével. A 10. módosítás is új preambulumbekezdésről rendelkezik a felszín alatti vizek tározása és kezelése témakörében, ami elfogadható, de át kell fogalmazni a vízügyi keretirányelv 11. cikkének (3) bekezdése f) pontjával való összhang érdekében. Elfogadhatóak a 13. és a 14. módosításokban javasolt új meghatározások a „háttérkoncentráció” és „alapkoncentráció” tekintetében (a 2. cikk (4) bekezdésének b) és c) pontja), azonban a „koncentráció” helyett a „szint” szót célszerű használni a II. melléklet A.1. részének d) pontjával való összhang érdekében.

A felszín alatti vizek minőségére vonatkozó előírásoknak való megfelelés kritériumaival kapcsolatos 16. módosítás jobb fogalmazás mellett elfogadható. A felszín alatti víz minőségére vonatkozó előírások és küszöbértékek felülvizsgálata, amelyet a 20. módosítás javasol, szintén elfogadható, amennyiben a felülvizsgálatok időzítése összhangban van a végrehajtás tekintetében meghatározott ütemtervvel. A 30. módosítás is elfogadható, amennyiben a szöveget átszerkesztik a vízügyi keretirányelv ismétlésének elkerülése érdekében. A 9. és a 31. módosítás (a kutatási eredmények terjesztése) elvben elfogadható, de célszerű a két módosítást egyetlen preambulumbekezdésbe foglalni. A 37. módosítás értelmében az ivóvízben található növényvédő szerekre szigorúbb követelmények vonatkoznak, ezt a Bizottság elvben elfogadja.

2.2.4. Elutasított módosítások

A 4. módosítás (A felszín alatti vizet oly módon kell védeni, hogy egyszerű tisztítással jó minőségű ivóvizet nyerhessünk) a vízügyi keretirányelv 7. cikkének ismétlése, ezen felül nincsen összhangban a jelenlegi irányelv céljaival, amely a természetes vizek kémiai állapotára vonatkozik. A 15. módosítás, amely szerint a felszín alatti víz minőségére vonatkozó előírások alapjául humán és ökotoxikológiai kritériumokat kell venni, szintén nincs összhangban a vízügyi keretirányelvvel.

A 12. módosítás, amelyik az „állapotromlás” meghatározását vezeti be, valamint a 18. , amelyik pedig a szennyező anyagok természetes jelenlétére és a küszöbértékekre vonatkozik, ellentétes a vízügyi keretirányelv azon elvével, hogy meg kell akadályozni a vizek állapotának további romlását, valamint a javaslat azon elemével, hogy a szennyezőanyag-koncentráció bármilyen jelentős és tartós emelkedését vissza kell fordítani, tehát nem fogadható el. Következésképp a 23. módosítás sem fogadható el. A tagállamok által végrehajtandó intézkedésekkel kapcsolatos 25. módosítás, valamint a megfigyelési kötelezettség alóli mentesség feltételeire vonatkozó 28. módosítás nem fogadható el, mivel ezekkel a kérdésekkel a vízügyi keretirányelv kielégítő mértékben foglalkozik. A gyógyfürdőket és gyógyforrásokat tápláló vízbázisok védelmét célzó 32. módosítás azért nem elfogadható, mert nem ésszerű ezen irányelv keretében kezelni valamennyi ilyen esetet. A 33. módosítás szükségtelen korlátokat emel az irányelv tudományos és műszaki fejlődéshez történő hozzáigazítása elé. A 34. módosítás a víztartó rétegek nyilvántartásba vételét célozza, erre azonban a vízügyi keretirányelv értelmében fennálló jelentéstételi kötelezettségek fényében nincs szükség.

A szennyezés indikátoraival kapcsolatos 39. módosítás nincs összhangban a vízügyi keretirányelvvel. A 41. és a 42. módosítás, amelyek a szennyezési tendenciák visszafordítását célzó tagállami intézkedések megkezdésével foglalkoznak, nem elfogadhatók, mert nincsenek összhangban a javaslat 5. cikkének (2) bekezdésével. A 44. módosítás arra vonatkozik, hogy a tagállamok szigorúbb védelmi intézkedéseket is elfogadhatnak, ezt nem szükséges belefoglalni az irányelvbe, mivel a Szerződés rendelkezik erről. Végül nem elfogadható a jelentéstétellel és a felülvizsgálattal foglalkozó 46. módosítás, mivel ezekkel a kérdésekkel a vízügyi keretirányelv már foglalkozott.

2.3. Módosított javaslat

Az EK-Szerződés 250. cikkének (2) bekezdése értelmében a Bizottság a fentiekben meghatározottaknak megfelelően módosítja javaslatát.