HU ECB-PUBLIC  
 
AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK VÉLEMÉNYE 
(2021. március 19.) 
a Magyar Nemzeti Bank környezeti fenntarthatósággal kapcsolatos  megbízatásáról és feladatairól 
(CON/2021/12) 
 
Bevezetés és jogalap 
2020. december 18-án az Európai Központi Bank (EKB) felkérést k apott a magyar 
Pénzügyminisztériumtól, hogy hozzon véleményt a Magyar Nemzeti Bankról szóló törvény1 
módosításáról szóló törvényjavaslatról (a továbbiakban: törvény javaslat). 
Az EKB véleményalkotásra szolgáló hatásköre az Európai Unió műk ödéséről szóló szerződés (EUMSZ) 
127. cikkének (4) bekezdésén és 282. cikkének (5) bekezdésén, v alamint a 98/415/EK tanácsi határozat2 
2. cikke (1) bekezdésének harmadik francia bekezdésén alapul, m i v e l  a  t ö r v é n y j a v a s l a t  a  M a g y a r  
Nemzeti Bankkal (MNB) kapcsolatos. Az Európai Központi Bank elj árási szabályzata 17.5. cikkének első 
mondatával összhangban a Kormányzótanács fogadta el ezt a vélem ényt. 
 
1. A törvényjavaslat célja 
1.1 Az MNB által a magyar Pénzügyminisztérium részére elkészíte tt, törvényjavaslatot kísérő 
indokolás szerint az MNB a zöld központi bankra vonatkozó elkép zelésével összhangban 
fogalmazta meg a tö rvényjavaslatot.  
1.2 A törvényjavaslat három szempontból módosítja az MNB-ről sz óló törvényt. 
1.3 Először, a törvényjavaslat arról rendelkezik, hogy az ársta bilitás elérésére és fenntartására irányuló 
elsődleges céljának veszélyeztetése nélkül, másodlagos célkitűz ésként az MNB a rendelkezésére 
álló eszközökkel támogatja a kormány gazdaság-, valamint a körn yezeti fenntarthatósággal 
kapcsolatos politikáját.  
1.4 Az indokolás hangsúlyozza, hogy a környezeti fenntarthatósá ggal összefüggő problémák 
várhatóan alapvető mértékben hatással lesznek az ár- és pénzügy i stabilitásra, és ezért a központi 
bankoknak nagyobb hangsúlyt kell helyezniük ezekre a kérdésekre . Az indokolás megjegyzi, hogy 
a környezeti fenntarthatósággal kapcsolatos megfontolások egyre  több központi banki tevékenység 
részévé válnak, ideértve az éghajlatváltozásból fakadó kockázat ok beillesztését a pénzügyi 
stabilitás különböző szempontjai közé, figyelembe véve a pénzüg y i  p i a c i  s z e r e p l ő k  
éghajlatváltozással összefüggésben azonosított kockázatoknak va ló kitettségét, valamint a 
                                                 
1  A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény. 
2  A Tanács 98/415/EK határozata (1998. június 29.) a nemzeti ha tóságoknak az Európai Központi Bankkal a 
jogszabálytervezetekről folytatott konzultációjáról (HL L 189.,  1998.7.3., 42. o.). 
ECB-PUBLIC 
2 központi banki műveletek ökológiai lábnyomának minimalizálását.  A környezeti fenntarthatóság 
hatással van a monetáris politikára is: a környezeti és időjárá si folyamatok következtében 
fokozódhat az élelmiszerárak ingadozása, és a gazdaság struktur ális átalakulása hosszabb távon 
hatással lehet az inflációra. Ezzel összefüggésben hivatkozik a z éghajlatváltozás és a monetáris 
politika közötti kapcsolatnak az EKB stratégiai felülvizsgálatá nak részét képező értékelésére. Az 
indokolás szerint a hatályos jogszabályok nem hatalmazzák fel k ifejezetten az MNB-t arra, hogy a 
monetáris politikával összefüggés ben lépéseket tegyen a környez eti fenntarthatósággal 
kapcsolatban. A magyar jogalkotó ezért szükségesnek tartja anna k előírását az MNB-ről szóló 
törvényben, hogy az árstabilitás e lérésére és fenntartására irá nyuló elsődleges céljának 
veszélyeztetése nélkül az MNB a rendelkezésére álló eszközökkel  támogatja a környezeti 
fenntarthatóságot.  
1.5 Másodszor, a törvényjavaslat lehetővé teszi az MNB számára azt, hogy a felügyeleti díjakból, az 
MNB által kiszabott bírságokból és az igazgatási-szolgáltatási díjakból származó bevételét a 
tevékenysége környezetre gyakorolt hatásainak enyhítése céljábó l környezetvédelmi célok 
elősegítésére, támogatására fordíthatja. Az indokolás e tekinte tben egyértelművé teszi, hogy az 
MNB a környezetvédelem területén pozitív példát kíván mutatni a  felügyelete alatt álló intézmények 
és más belföldi szervezetek számára.  
1.6 Harmadszor, a törvénytervezet előírja, hogy monetáris polit ikájának eszközeként az MNB 
energiahatékonysági célokat szolgáló hitelt nyújt fogyasztók ré szére, és e feladattal 
összefüggésben az MNB magyar forint pénznemben bankszámlát veze t a fogyasztók részére. Az 
indokolás kifejti, hogy Magyarországon a lakóépületek felelősek  az elsődleges nemzeti 
energiafogyasztás közel 25 %-áért, és a háztartásonkénti energi afogyasztás az európai uniós 
átlaghoz képest magas. A lakásállomány megújulási aránya tovább á alacsonyabb a régiós 
átlagnál. Az MNB 2019-ben bemutatta a Zöld Tőkekövetelmény-kedv ezmény Programot3. A 
program biztosítja, hogy a hitelintézetek kedvezményt kapnak a 2. pillér szerinti tőkekövetelmény 
tekintetében a fogyasztók részére nyújtott energiahatékony laká scélú hitelek esetében, ha a 
fogyasztók kamattámogatásban részesülnek. Mindazonáltal a banko k eddig még nem ültették át 
hitelezési szabályaik és árképzésük körébe a zöld jelzáloghitel ezés előnyös jellemzőit. Az 
indokolás szerint tekintettel arra, hogy a bankok jelenlegi üzl etmodellje nem foglalja magában az 
energiahatékony jelzálog pozitív externáliáit, olyan központi b anki programra van szükség, amely 
lehetővé teszi a lakossági ügyfeleknek való közvetlen hitelezés t. Ez ösztönzi a zöld lakóingatlan-
építést és -felújítást, segít me gújítani a belföldi lakóingatla n-állományt, és ezáltal támogatja az 
üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentését. A program a pi aci résztvevőket is ösztönzi új 
zöld lakáscélú hitelek nyújtására.  
 2. A környezeti fenntarthatóság támogatására való kifejezett hi vatkozás az MNB céljai között  
2.1 Az EKB üdvözli az MNB megbízatásának javasolt módosítását, amely előírja, hogy az árstabilitás 
elérésére és fenntartására irányuló elsődleges céljának veszély eztetése nélkül, másodlagos 
                                                 
3 „Zöld tőkekövetelmény-kedvezmény programot vezet be az MNB”, 2 019. évi sajtóközlemények, elérhető az MNB 
honlapján: www.mnb.hu . 
ECB-PUBLIC 
3 célkitűzésként az MNB támogatja a kormány környezeti fenntartha tósággal kapcsolatos politikáját. 
Az EKB tudomásul veszi, hogy a törvényjavaslat célja a környeze ti fenntarthatóság szerepének 
hangsúlyozása az MNB másodlagos célkitűzései között. 
2.2 Az EKB megjegyzi, hogy az MNB megbízatásának már részét kép ezi a kormány általános 
gazdaságpolitikájának az árstabilitás elérésére és fenntartásár a irányuló elsődleges cél 
veszélyeztetése nélküli támogatása. A magas színvonalú környeze tvédelemhez hozzájáruló 
politikák, amelyek gazdasági dimenzióval rendelkeznek vagy a ko rmány általános 
gazdaságpolitikájához tartozónak minősülnek, bennefoglaltan már  részét képezik az MNB jelenlegi 
megbízatásának. Az EKB tudomásul veszi, hogy a törvénytervezetn e k  n e m  c é l j a  a z  M N B  
megbízatásának alapvető megújítása, sokkal inkább az MNB meglév ő megbízatásának 
egyértelműsítése annak kifejezett pontosításával, hogy a környe zeti fenntarthatóság az MNB 
másodlagos célja.  
2.3 Az MNB megbízatásának törvényjavaslatban szereplő javasolt módosítása összhangban van a 
Szerződésekkel. Az EUMSZ 119. cikke (2) bekezdésének, 127. cikk e (1) bekezdésének és 282. 
cikke (2) bekezdésének megfelelően a Központi Bankok Európai Re ndszerének (KBER) 
elsődleges célja az árstabilitá s fenntartása. Az árstabilitási cél veszélyeztetése nélkül a KBER 
támogatja az Unión belüli általános gazdaságpolitikát azzal a c éllal, hogy hozzájáruljon az Európai 
Unióról szóló szerződés (EUSZ) 3.  cikkében megállapított uniós célkitűzések megvalósításához. A 
KBER a szabad versenyen alapuló nyitott piacgazdaság elvével ös szhangban tevékenykedik, 
ezáltal elősegítve az erőforrások hatékony elosztását és tiszte letben tartva az EUMSZ 119. 
cikkében meghatározott alapelveket. Az EUSZ 3. cikkének (3) bek ezdése pedig arról rendelkezik, 
hogy az Unió többek között Európa fenntartható fejlődéséért mun kálkodik, amely olyan 
kiegyensúlyozott gazdasági növekedésen, árstabilitáson és magas  versenyképességű, teljes 
foglalkoztatottságot és társadalmi haladást célul kitűző szociá lis piacgazdaságon alapul, amely a 
környezet minőségének magas fokú védelmével és javításával páro sul. Az EUMSZ 11. cikke 
továbbá elrendeli, hogy a környezetvédelmi követelményeket — kü lönösen a fenntartható fejlődés 
előmozdítására tekintettel — be kell illeszteni az uniós politi kák és tevékenységek 
meghatározásába és végrehajtásába. Az Európai Unió Alapjogi Cha rtájának 37. cikke ugyanígy 
kimondja, hogy a magas színvonalú környezetvédelmet és a környe zet minőségének javítását be 
kell építeni az uniós politikákba, és a fenntartható fejlődés e lvével összhangban biztosítani kell 
megvalósításukat.  
2.4 Az éghajlatváltozás kifejezetten hatással lehet a központi bankokra és megbízatásuk teljesítésének 
módjára. Az éghajlatváltozással együtt járó fizikai kockázatok és átállási kockázatok okozhatnak 
hirtelen árváltozásokat, veszélyeztetve ezáltal az árstabilitás t4. Jóllehet továbbra is kidolgozás alatt 
állnak azok a módszertanok, amelyekkel értékelhető a bankokat é s pénzügyi stabilitást 
veszélyeztető, éghajlattal kapcsolatos kockázatok mértéke, a re ndelkezésre álló becslések arra 
                                                 
4  Lásd: Christine Lagarde, „Az éghajlatváltozás és a központi b anki feladatok”. ILF konferencia a zöld bankokról és a 
zöld központi bankokról, Frankfurt am Main, 2021. január 25., e lérhető az EKB honlapján: www.ecb.europa.eu.  
ECB-PUBLIC 
4 utalnak, hogy e kockázatok hatása várhatóan jelentős5. Ez pedig hátrányosan befolyásolhatja a 
monetáris politika transzmissziós mechanizmusát. A pénzügyi ren dszer zölddé tételén dolgozó 
központi bankok és felügyeletek hálózata (Network of Central Ba nks and Supervisors for Greening 
the Financial System; NGFS), amely a KBER legtöbb központi bank ját is ideértve 87 központi 
bankot és felügyeleti hatóságot tömörítő nemzetközi csoport, az t javasolja ezért, hogy a központi 
bankok vegyék figyelembe az éghajlatváltozás gazdaságra gyakoro lt lehetséges hatásait. Az 
NGFS azzal érvel, hogy ezek a hatások akkor is relevánsak lehet nek a monetáris politikával 
összefüggésben, ha csupán a megszokott 3-5 évre tervező politik ai időhorizonton túl 
érvényesülnek6 .  
 
3. Az MNB szén-dioxid-lábnyomának enyhítése Az EKB üdvözli az MNB arra irányuló kezdeményezését, hogy egyéb  intézményi környezeti 
célkitűzéseinek megvalósítása mellett kiegészítő intézkedésként  enyhítse szén-dioxid-lábnyomát. 
Miközben a helyes szervezetirányítás részeként a KBER számos kö zponti bankja törekszik szén-dioxid-
lábnyomának enyhítésére, az viszonylag ritka, hogy a központi b anki tevékenységek ezen a területen 
kifejezetten jogszabályi felhatalmazással rendelkezzenek. Ezzel  összefüggésben az EKB tudomásul 
veszi, hogy a törvénytervezet e konkrét rendelkezése azért kerü l bevezetésre, hogy átláthatóvá tegye az 
MNB szén-dioxid-lábnyomának enyhítését célzó kiadásait, valamin t hogy a törvénytervezet nem arra 
hatalmazza fel az MNB-t, hogy bevételeit általánosságban környe zetvédelmi célok elősegítésére és 
támogatására fordítsa, sokkal inkább csupán arra, hogy azokkal elkerülje, csökkentse és enyhítse az 
MNB saját tevékenységeinek környezetre gyakorolt hatását. 
 
4. Az MNB energiahatékonysági célokat szolgáló hitelek fogyaszt ók részére történő nyújtására 
irányuló új feladata 
4.1 A törvénytervezet új feladatot határoz meg az MNB részére e lőírva az MNB számára, hogy 
monetáris politikájának eszközeként közvetlenül fogyasztók rész ére nyújtson 
energiahatékonyságsági célokat szolgáló hitelt annak érdekében,  hogy támogassa a zöld 
lakóingatlan-fejlesztéseket.  
4.2 A KBER Alapokmánya 42.2. cikkével összhangban az eltéréssel  rendelkező tagállamok — 
közöttük Magyarország — központi bankjai a nemzeti jognak megfe lelően megőrzik hatáskörüket a 
monetáris politika területén. Ennek nem ellentmondva, a törvény tervezet indokolása azzal érvel, 
hogy a bankok jelenlegi üzletmodellje nem foglalja magában az e nergiahatékony jelzálog pozitív 
externáliáit, ezért olyan központi banki programra van szükség,  amely lehetővé teszi a lakossági 
ügyfeleknek való közvetlen hitelezést. Az indokolás ebben a tek intetben nem érvel meggyőzően 
amellett, hogy az ilyen hitelezés kapcsolódik a monetáris polit ika árstabilitás fenntartására irányuló 
                                                 
5  Lásd: Isabel Schnabel, „Sose vesztegessük el a válságban rejl ő lehetőséget: Covid19, éghajlatváltozás és monetáris 
politika”, „A válságra adott fenntartható válaszok Európában” v irtuális kerekasztal-beszélgetés, INSPIRE kutatói 
hálózat, 2020. július 17., elérhető az EKB honlapján: www.ecb.e uropa.eu. 
6 Lásd „Éghajlatváltozás és Monetáris Politika Első tanulságok T echnikai dokumentum”, 2020. június, elérhető a 
pénzügyi rendszer zölddé tételére létrehozott hálózat honlapján : www.ngfs.net.  
ECB-PUBLIC 
5 elsődleges célkitűzéséhez, ami monetáris politikai intézkedésne k minősítené a beavatkozást. Ezen 
túlmenően a lakóingatlan céljára szolgáló hitelek közvetlenül f ogyasztók részére való nyújtása nem 
tartozik kifejezetten azon monetáris politikai eszközök közé, a m e l y e k e t  a z  E U M S Z  é s  a  K B E R  
Alapokmánya az EKB és az NKB-k tekintetében előirányoz. A KBER- en belül a monetáris 
műveleteket tipikusan a banki ágazat végzi a hitelnyújtási vagy  kölcsönfelvételi feltételek 
meghatározásával, amelyeket közvetítenek a fogyasztók és a váll alkozások felé, vagy a nyíltpiaci 
műveletekkel, amelyek a finanszírozási feltételeket érintik. Az  ilyen műveletek monetáris politikai 
célokat követnek, eltérően az energiahatékony hitelek közvetlen ül fogyasztók részére való 
nyújtásától, amely kormányzati szervek vagy hitelintézetek álta l jobban megvalósítható célkitűzést 
követ. Mindezek alapján az EKB hangsúlyozza, hogy a KBER-ben ré szt vevő nemzeti központi 
bankok (NKB-k), ideértve az MNB-t is, új feladatokkal való megb ízására irányuló javaslatokat az 
EUMSZ 123. cikkének (1) bekezdésében meghatározott monetáris fi nanszírozás tilalmával 
összefüggésben kell vizsgálni. A 3603/93/EK tanácsi rendelet7 1. cikke (1) bekezdése b) pontjának 
ii. alpontja pontosítja, hogy a tilalom alkalmazásában a „hitel  egy típusának minősül” többek között 
„a közszektor harmadik féllel szemben fennálló kötelezettségein ek finanszírozása”. 
4.3 A stabil tagállami költségvetési politika fenntartásának bi ztosítása egyike a monetáris finanszírozás 
tilalma azon kulcsfontosságú célkitűzéseinek, amelyeket nem leh et megkerülni. Nem szabad ezért 
NKB-kat megbízni olyan finanszírozási intézkedésekre vonatkozó feladattal, amelyek rendszerint a 
tagállamok felelősségi körébe tartoznak, és amelyeket inkább kö ltségvetési forrásaikból fedeznek, 
nem pedig az NKB-k útján. Annak eldöntéséhez, hogy mi minősül a  közszektor harmadik féllel 
szemben fennálló kötelezettségei finanszírozásának – amely lefo rdítható központi banki 
finanszírozás központi banki feladatokon kívül eső nyújtásaként  –, minden egyedi esetben értékelni 
kell azt, hogy az NKB által ellátandó feladat központi banki fe ladat-e vagy kormányzati, vagyis 
olyan feladat, amely a tagállamok hatáskörébe tartozik. Másként  kifejezve, megfelelő 
biztosítékoknak kell fennállniuk annak biztosítására, hogy ne k erüljön sor a monetáris finanszírozás 
tilalma célkitűzésének, azaz a s tabil költségvetési politika ta gállamok általi fenntartásának 
megkerülésére. 
4.4 Az EUMSZ 271. cikkének d) bekezdése és a Központi Bankok Eu rópai Rendszere és az Európai 
Központi Bank Alapokmányának (a KBER Alapokmánya) 35.6. cikke a lapján fennálló azon feladata 
ellátása során rendelkezésére álló mérlegelési mozgástere része ként, hogy biztosítsa, hogy az 
NKB-k tiszteletben tartják az EUMSZ-ben lefektetett kötelezetts égeket, a Kormányzótanács az 
alábbi kritériumok formájában biztosítékokat vezetett be annak meghatározásához, hogy mi 
tekinthető a 3603/93/EK tanácsi rendelet 1. cikke (1) bekezdése  b) pontjának ii. alpontja szerinti, „a 
közszektor harmadik féllel szemben fennálló kötelezettségeinek finanszírozása” körébe tartozónak, 
vagyis másképpen fogalmazva, annak meghatározásához, hogy mi mi nősül kormányzati 
feladatnak: 
                                                 
7  A Tanács 3603/93/EK rendelete (1993. december 13.) a Szerződé s 104. cikkében és a 104b. cikke (1) 
bekezdésében említett tilalmak alkalmazásához szükséges fogalma k meghatározásáról (HL L 332., 1993.12.31., 
1. o.). 
ECB-PUBLIC 
6 Először, központi banki feladat különösen az, amely kapcsolódik  a z  E U M S Z  é s  a  K B E R  
Alapokmánya által az EKB-ra és az NKB-kra ruházott feladatokhoz . Ezeket a feladatokat főleg az 
EUMSZ 127. cikkének (2), (5) és (6) bekezdése és 128. cikkének (1) bekezdése tartalmazza, 
valamint a KBER Alapokmányának 22. cikke. 
Másodszor, mivel a KBER Alapokmányának 14.4. cikke lehetővé tes zi az NKB-k számára, hogy 
„[az Alapokmányban] meghatározott feladatokon kívül más feladat okat” is ellássanak, az új, vagyis 
olyan feladatok, amelyek nem kapcsolódnak az EKB-ra és az NKB-k ra ruházott feladatokhoz, nem 
eleve kizártak. Mindazonáltal a valamely NKB által vállalt olya n új feladatok, amelyek nem tipikus 
NKB-feladatok vagy amelyeket egyértelműen a kormányzat vagy más  közszektorbeli intézmény 
nevében és kizárólagos érdekében látnak el, kormányzati feladat oknak tekintendőek. 
Harmadszor, annak, hogy valamely új feladat olyannak minősüljön , amely nem tipikus NKB-feladat 
vagy amelyet egyértelműen a kormányzat vagy más közszektorbeli intézmény nevében és 
kizárólagos érdekében látnak el, fontos kritériuma az, hogy a f eladat milyen hatással van az NKB 
intézményi, pénzügyi és személyi függetlenségére. 
Különösen a következő szempontokat kell figyelembe venni: 
a) azt, ha az új feladat ellátása érdekellentétet okoz meglévő központi banki feladatokkal, 
amelyek teljesítésére nem megfelelően kerül sor, és annak ellát ása nem szükségszerűen 
egészíti ki e meglévő központi banki feladatokat. Amennyiben ér dekellentét keletkezik a 
meglévő és az új feladatok között, megfelelő biztosítékokat kel l bevezetni ezen ellentét 
csökkentésére. Az új feladat és a meglévő központi banki felada tok egymást kiegészítő 
jellege nem értelmezhető tágan úgy, hogy másodlagos feladatok v égtelen láncolatának 
kialakulásához vezessen. Ezt a kiegészítő jelleget a szóban for gó feladatok 
finanszírozásának tekintetében kell vizsgálni;  
b) azt, ha új pénzügyi források nélkül az új feladat teljesítés e aránytalan az NKB pénzügyi vagy 
szervezeti kapacitásához képest, és negatív hatással lehet a me glévő központi banki 
feladatok megfelelő ellátásának képességére;  
c) azt, ha az új feladat teljesí tése beleillik az NKB intézmény i felépítésébe, a központi bankok 
függetlenségére és elszámoltathatóságára vonatkozó megfontoláso k figyelembe vételével;  
d) azt, ha az új feladat teljesítése alapvető pénzügyi kockázat okat rejt magában;  
e) azt, ha az új feladat teljesítése az NKB döntéshozó testület einek tagjait aránytalan politikai 
kockázatnak teszi ki és hatással lehet személyi függetlenségükr e, és különösen a hivatali idő 
KBER Alapokmánya 14.2. cikkében meghatározott biztosítására. 
4.5 Az EUMSZ és a KBER Alapokmánya által az EKB-ra és az NKB-kra ruházott feladatokhoz 
kapcsolódó feladatok 
Amint azt az EKB korábban megjegyezte, a lakóingatlan céljára s zolgáló hitelek közvetlenül 
fogyasztók részére való nyújtása nem tartozik kifejezetten azon  monetáris politikai eszközök közé, 
amelyeket az EUMSZ és a KBER Alapokmánya az EKB és az NKB-k tek intetében előirányoz. Az 
indokolásból továbbá nem derül ki egyértelműen az, hogy az ilye n hitelezés kapcsolódik a 
monetáris politika árstabilitás fenntartására irányuló elsődleg es célkitűzéséhez. 
4.6 Az atipikus központi banki feladatok 
ECB-PUBLIC 
7 A lakóingatlan céljára szolgáló hitelek közvetlenül fogyasztókn ak való nyújtása nem tipikus 
központi banki feladat. A néhány KBER központi bank által a sze mélyzetük részére nyújtott 
hitelezés kivételével jelenleg a  KBER-ben részt vevő egyetlen k özponti bank sem foglalkozik 
közvetlenül fogyasztóknak szánt hitelezéssel. Néhány tagállamba n a zöld lakóingatlan-fejlesztés 
elősegítését célzó energiahatékony, fogyasztók részére nyújtott  hitelek támogatásához biztosított 
pénzügyi támogatást közvetlenül az állam8 nyújtja, vagy állami tulajdonban lévő szereplők, mint 
például fejlesztési bankok9, alapok10 vagy alapítványok11, közös finanszírozású uniós 
konstrukciókkal12 is. Amint azt az EKB korábban megjegyezte, a KBER-en belül a m onetáris 
műveleteket tipikusan a banki ágazat végzi a hitelnyújtási vagy  kölcsönfelvételi feltételek 
meghatározásával, amelyeket közvetítenek a fogyasztók és a váll alkozások felé, vagy a nyíltpiaci 
műveletekkel, amelyek a finanszírozási feltételeket érintik. Az  ilyen műveletek monetáris politikai 
célokat követnek, eltérően az energiahatékony hitelek közvetlen ül fogyasztók részére való 
nyújtásától, amely kormányzati s zervek vagy hitelintézetek álta l jobban megvalósítható célkitűzést 
követ. 
4.7 Az egyértelm űen a kormányzat nevében és kizárólagos érdekében ellátott feladatok 
Ahogyan a fentiekben szerepel, azokban a tagállamokban, ahol pé nzügyi támogatást biztosítanak 
a zöld lakóingatlan-fejlesztés elősegítését célzó energiahatéko ny, fogyasztók részére nyújtott 
hitelek támogatásához, ezt a támogatást közvetlenül az állam ny újtja, vagy állami tulajdonban lévő 
szereplők, mint például fejlesztési bankok, alapok vagy alapítv ányok.  
4.8 Az a mérték, amennyiben az új feladat ellátása érdekellentétet okoz meglév ő központi banki 
feladatokkal 
Ahogyan a fentiekben szerepel, a KBER-ben a központi banki műve leteket hitelintézetekkel és 
más piaci szereplőkkel végzik az árstabilitásra irányuló elsődl eges cél fenntartására tekintettel. 
Jóllehet az árstabilitási cél veszélyeztetése nélkül a KBER fel adata támogatni az Unión belüli 
általános gazdaságpolitikát azza l a céllal, hogy hozzájáruljon az uniós célkitűzések 
megvalósításához, ideértve a környezet minőségének magas fokú v édelmét és javítását, az 
megkérdőjelezhető, hogy a zöld lakóingatlan-fejlesztések támoga tása érdekében közvetlenül 
                                                 
8  Ausztriában például a lakásprojektekhez a pénzügyi támogatást  a regionális kormányzatok illetékes részlegei 
nyújtják és kezelik. Franciaországban a Pénzügyminisztérium és a Környezetvédelmi és Energiaügyi Ügynökség 
(ADEME) együttműködése olyan ökohitelt népszerűsít az energiame gújulás ösztönzésére, amelyet kereskedelmi 
bankok nyújtanak felső finanszírozási határt megállapítva, de a  jövedelmi viszonyokra tekintet nélkül. 
9  Németországban például a választott pénzügyi támogatástól füg gően vagy az állami tulajdonban lévő KfW bank 
nyújt kedvező feltételek mellett támogatott hitelt, vagy a Gazd asági és Exportellenőrzési Szövetségi Hivatal  
(Bundesamt für Ausfuhrkontrolle BAFA) fizet állami támogatást. Görögországban a Görög Fejlesztési Ban k (HDB) 
nyújtja az energiahatékony lakásprojektekkel összefüggő ilyen p énzügyi támogatást. Lettországban az ALTUM, egy 
állami tulajdonban álló pénzügyi fejlesztési intézmény kapott m egbízást arra, hogy pénzügyi segítséget nyújtson az 
energiahatékonyságot fejlesztő intézkedésekhez. 
10  Horvátországban például a Környezetvédelmi és Energiahatékony sági Alapról szóló 2003. évi törvény hatósági 
jogalanyként létrehozta a Környezetvédelmi és Energiahatékonysá gi Alapot, amely külön költségvetési forrásokat 
gyűjt és fektet be olyan programokkal és projektekkel összefügg ésben, amelyek a környezetvédelmet és a 
természetvédelmet, az energiahatékonyságot és a megújuló energi aforrások használatát támogatják. 
11 Észtországban például a Gazdasági és Kommunikációs Minisztériu m létrehozta a KredEx alapítványt, amelynek 
célja többek között az észtországi lakóépületek energiateljesít ményének javítása. 
12  Írországban például az Írországi Fenntartható Energia Hatóság  (Sustainable Energy Authority of Ireland, SEAI) 
működteti a Jobb Energia Melegebb Otthonok Rendszert (Better En ergy Warmer Homes Scheme, BEWHS), 
amelyet az ír kormány és az Unió közösen finanszíroz az Európai  Regionális Fejleszté si Alapon keresztül. 
ECB-PUBLIC 
8 fogyasztóknak szánt lakáscélú hitel nyújtása összhangban van-e a szabad versenyen alapuló 
nyitott piacgazdaság elvével, elősegítve az erőforrások hatékon y elosztását, vagy hogy az ezzel az 
elvvel való bármely összeütközést igazolhatja-e a központi bank  az arányossághoz kapcsolódó 
normákkal összhangban. A fogyasztói jelzáloghitelezést tipikusa n hitelintézetek végzik a nyitott 
piacgazdaság keretében, ahol a hitelintézetek versengenek a jel záloghitelezési üzletágban, az a 
hitelintézetek prudenciális felügyeletéért felelős hatóságok (M agyarországon az MNB) és a 
fogyasztóvédelmi hatóságok felügyelete alatt. Főszabály szerint  a központi bank e piacra való 
belépése megzavarja a piacot és azzal kapcsolatos kérdéseket ve t fel, hogy hogyan lehet 
felvigyázni vagy felügyelni a központi bank tevékenységét. Úgy tűnik, hogy a hitelintézetek a 
központi bankoknál jobb helyzetben vannak a jelzáloghitelek ára zásakor. Továbbá, mivel nem a 
központi bankok az elsődleges szereplők a gazdasági vagy környe zeti politikák tekintetében, ha a 
magyar hatóságok úgy látják, hogy állami beavatkozás szükséges a jelzáloghitel-piacon a zöld 
lakóingatlan-fejlesztések érdekében, akkor a hatóságokra hárul a közvetlenül fogyasztóknak szánt 
hitelek központi bank általi nyújtásától eltérő olyan más lehet őségek felkutatása, mint például a 
kormányzati támogatások vagy a fejlesztési vagy más állami tula jdonban álló bankok által 
finanszírozott megfelelő hitelezési megállapodások. Ellenkező e setben nem nyilvánvaló, hogy a 
központi bank a nyitott piacgazdaság elvétől való eltávolodást igazolhatja az arányossághoz 
kapcsolódó normákkal összhangban. Azt is meg kell jegyezni, hog y az olyan megállapodás, amely 
szerint a központi bankot jogszabály bízza meg bizonyos nem meg szokott feladatok ellátásával, 
komoly ellentétben áll azzal, amely szerint a központi bank sza badon vállalhatja olyan műveletek 
elvégzését, amelyek a központi banki függetlenséget gyengítőnek  tekinthetőek. Nem sérülhet az 
MNB annak független eldöntésére irányuló hatásköre, hogy a mone táris politika rendes eszközei 
útján olyan műveleteket végezzen pénzügyi partnereivel, amelyek  támogathatják a környezeti 
fenntarthatóságra irányuló magyar kormányzati politikát. 
ECB-PUBLIC 
9 4.9 Az a mérték, amennyiben az új feladatok teljesítése aránytalan az MNB pénzügyi vagy szervezeti 
kapacitásához képest 
A pénzügyi függetlenség elve megköveteli, hogy az NKB-k elegend ő eszközzel rendelkezzenek 
nem csupán a KBER-rel kapcsolatos feladataik, hanem nemzeti fel adataik ellátásához is, 
működési és finanszírozási szempontból egyaránt13. A törvényjavaslat szerinti új feladatának 
ellátáshoz az MNB-nek jelentős további emberi és pénzügyi erőfo rrást kell hozzárendelnie új, 
fogyasztók részére nyújtott hiteleket tartalmazó portfóliója ke zeléséhez. A jelzáloghitelezés sokat 
követelő kereskedelmi banki üzletág, nagymértékű átvilágítási t evékenységet igényel a hitelező 
részéről, ideértve nagyszámú egyéni lakossági hitelfelvevő hite lképességének értékelését, a 
változatos városi és vidéki helyszíneken található ingatlanok é rtékelését, fedezet mozgósítását a 
lakóingatlanhoz kapcsolódó biztosítéki jog formájában, amelyet lehet, hogy a hitelfelvevő 
nemteljesítése esetén végrehajtás alá kell vonni, annak biztosí tását, hogy a hitelfelvevő megfelelő 
élet- és vagyonbiztosítással rendelkezik, bármely vonatkozó fog yasztóvédelmi kérdés rendezését 
stb. A központi bankok e bonyolult üzletág tekintetében nem ren delkeznek specifikus operatív 
szakértelemmel. E számos új fel adat teljesítése ezért aránytala nnak tűnik az MNB meglévő 
pénzügyi és szervezeti kapacitásához képest, az MNB-nek biztosí tott kiegészítő eszközök 
hiányában.  
4.10 Az a mérték, amenny iben az új feladatok teljesítése belei llik az MNB intézményi felépítésébe, a 
központi bankok függetlenségére és elszámoltathatóságára vonatkozó megfontolások figyelembe 
vételével 
A jelzáloghitelezést nagy érdeklődés övezi a széles nyilvánossá g részéről, mivel a jelzáloghitel a 
polgárok által igénybe vett legjelentősebb pénzügyi kötelezetts égvállalások közé tartozik. Az MNB-
nek ezért számításba kell vennie a hírnevével kapcsolatos azon kockázatot, hogy a széles 
nyilvánosság, sőt, a kormányzati intézmények elszámoltatják, ha  bármilyen elmaradásra kerül sor 
az új, fogyasztóknak szánt hitelnyújtással kapcsolatos tevékeny ségének teljesítése során. Ez az új 
feladat ezért nem tűnik zökkenőmentesen beilleszthetőnek az MNB  meglévő intézményi 
felépítésébe. 
4.11 Az a mérték, amennyiben az új feladatok teljesítése alapvet ő pénzügyi kockázatokat rejt magában 
Az MNB javasolt hitelezési tevékenysége azt jelenti, hogy az MN B jelentős hitelkockázatot vállal a 
mérlegében. Az ilyen hitelek jellege alapján a hitelkockázat ho sszabb időre — lehetséges, hogy 
akár évtizedeken át is — részévé válik a központi bank mérlegén ek. Az ingatlanárak változásaira 
és az általános gazdasági történésekre érzékeny bármely jelzálo ghitel-portfólióhoz hasonlóan ez a 
tevékenység esetlegesen jelentős pénzügyi kockázatoknak teszi k i az MNB-t. Ez más, mint amikor 
a központi bankok hitelt nyújtanak monetáris politikai partnere iknek forgalomképes jelzáloghoz 
kacsolódó fedezet ellenében, amely esetben a központi bank pénz ügyi kockázata korlátozott a 
megfelelő kockázatkezelési intézkedések révén, mint például a h itelminőségi 
minimumkövetelmények, a piachoz igazított haircutok, és a fedez etkiegészítési felhívások. 
Hasonló kockázatkezelési intézkedéseket lehetetlen lenne végreh ajtani a közvetlenül a fogyasztók 
                                                 
13  Lásd az EKB 2016. évi konvergenciajelentését, 25. o. 
ECB-PUBLIC 
10 részére nyújtott hitelek esetében. Továbbá, míg a központi bank i hitelt a monetáris politikai 
műveletek útján valamennyi partner számára azonos feltételek me llett nyújtják, a közvetlenül a 
fogyasztók részére nyújtott hitelek esetében az egyéni hitelfel vevő hitelképessége befolyásolja a 
jelzáloghitel-felvevő képességét, a hitel kezdeti összegét, és bizonyos esetekben a kamatlábat is. 
4.12 Következtetés 
Az EKB támogatja az energiahatékony hitelek nyújtását, amely má r most megvalósul az egész 
Unióban, és amelyet fokozni kell. Az EKB tudomásul veszi a magy ar hatóságok arra irányuló 
kívánságát is, hogy élénkítsék az ilyen típusú hitelezést Magya rországon. Mindazonáltal az MNB 
arra irányuló javasolt új feladata, hogy közvetlenül fogyasztók  részére nyújtson 
energiahatékonyságsági célokat szolgáló hitelt annak érdekében,  hogy támogassa a zöld 
lakóingatlan-fejlesztéseket, olyan feladat, amelyet a központi bankoknál megfelelőbben látnak el a 
magán- vagy állami tulajdonban álló hitelintézetek vagy fejlesz tési bankok. A KBER keretében a 
lakóingatlan céljára szolgáló hitelek közvetlenül fogyasztók ré szére való nyújtása nem tartozik 
azon monetáris politikai eszközök közé, amelyeket az EUMSZ és a  KBER Alapokmánya az EKB 
és az NKB-k tekintetében kifejezetten előirányoz. Ez a feladat atipikus központi banki feladat. A 
néhány KBER központi bank által a személyzetük részére nyújtott  hitelek kivételével jelenleg a 
KBER-ben részt vevő egyetlen központi bank sem foglalkozik közv etlenül a fogyasztóknak szánt 
hitelezéssel. Néhány tagállamban a zöld lakóingatlan-fejlesztés  támogatását célzó 
energiahatékony, fogyasztók részére nyújtott hitelek támogatásá hoz biztosított pénzügyi 
támogatást közvetlenül az állam nyújtja, vagy állami tulajdonba n lévő bankok vagy fejlesztési 
bankok. Mindezek alapján javasolt, hogy az ilyen feladatot egyé rtelműen a kormányzat nevében és 
kizárólagos érdekében lássák el. A jelzáloghitelezési üzletág j elentős működési kihívásainak 
ismeretében, az MNB-nek biztosított további eszközök hiányában ez a feladat aránytalan az MNB 
pénzügyi és szervezeti kapacitásához képest, és jelentős pénzüg yi kockázatokkal szemben teheti 
sérülékennyé az MNB-t. E feladat teljesítése az MNB számára mag ában hordozza a hírnévvel 
kapcsolatos kockázatot is, és n em illeszthető be zökkenőmentese n az MNB intézményi 
felépítésébe. E feladat teljesítése ezért inkább kormányzati, m intsem központi banki feladatnak 
minősül a monetáris finanszírozás tilalma alkalmazásában, és en nek megfelelően teljes mértékben 
az államnak kell elvégeznie, nem pedig központi banki forrásokb ól teljesíteni. Nem sérülhet 
továbbá az MNB annak független eldöntésére irányuló hatásköre, hogy a monetáris politika rendes 
eszközei útján műveleteket vége zzen pénzügyi partnereivel. Össz efoglalva, az EKB megjegyzi, 
hogy a központi bankok függetlenül dönthetnek arról, hogy a mon etáris politika rendes eszközei 
útján olyan műveleteket végezzenek pénzügyi partnereikkel, amel yek támogathatják a környezeti 
fenntarthatóságra irányuló kormányzati politikát. Mindazonáltal  a fent kifejtett indokok alapján 
erősen javasolt, hogy a magyar hatóságok ne bízzák meg az MNB-t  a z z a l  a  f e l a d a t t a l ,  h o g y  
közvetlenül a fogyasztók részére nyújtson energiahatékonysági c élokat szolgáló hitelt.  
 Ez a vélemény közzétételre kerül az EUR-Lex honlapon.  
 
 
 
ECB-PUBLIC 
11 Kelt Frankfurt am Mainban, 2021. március 19-én. 
 
[aláírás] 
 
az EKB elnöke 
Christine LAGARDE