A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK ÉS A SZÁMVEVŐSZÉKNEK A 8., 9. ÉS 10. EURÓPAI FEJLESZTÉSI ALAP 2011-ES ÉVRE SZÓLÓ VÉGELSZÁMOLÁSÁRÓL /* COM/2012/0435 final */





TARTALOMJEGYZÉK A BESZÁMOLÓ HITELESÍTÉSE.. 2 AZ EFA-FORRÁSOK VÉGREHAJTÁSA ÉS A VELÜK VALÓ ELSZÁMOLÁS.. 3 I. RÉSZ – ÉVES EFA-BESZÁMOLÓ: AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG ÁLTAL KEZELT PÉNZESZKÖZÖK.. 9 1............... A 8., 9. ÉS 10. EURÓPAI FEJLESZTÉSI ALAP PÉNZÜGYI KIMUTATÁSAI. 10 1.1.......... 8., 9. ÉS 10. EFA: ÖSSZEVONT MÉRLEG, GAZDASÁGI EREDMÉNYKIMUTATÁS, CASH FLOW-KIMUTATÁS ÉS A NETTÓ ESZKÖZÁLLOMÁNY VÁLTOZÁSAIRÓL SZÓLÓ KIMUTATÁS.. 10 1.2.......... 8. EFA: MÉRLEG, GAZDASÁGI EREDMÉNYKIMUTATÁS ÉS A NETTÓ ESZKÖZÁLLOMÁNY VÁLTOZÁSAIRÓL SZÓLÓ KIMUTATÁS.. 14 1.3.......... 9. EFA: MÉRLEG, GAZDASÁGI EREDMÉNYKIMUTATÁS ÉS A NETTÓ ESZKÖZÁLLOMÁNY VÁLTOZÁSAIRÓL SZÓLÓ KIMUTATÁS.. 17 1.4.......... 10. EFA: MÉRLEG, GAZDASÁGI EREDMÉNYKIMUTATÁS ÉS A NETTÓ ESZKÖZÁLLOMÁNY VÁLTOZÁSAIRÓL SZÓLÓ KIMUTATÁS.. 20 1.5.......... MEGJEGYZÉSEK A 8., 9. ÉS 10. EFA PÉNZÜGYI KIMUTATÁSAIHOZ.. 23 2. A PÉNZÜGYI VÉGREHAJTÁSRÓL SZÓLÓ JELENTÉS.. 48 2.1.......... ALLOKÁCIÓK.. 52 2.2. ÖSSZEVONT KIMUTATÁS.. 55 2.3.......... IGAZGATÁSSAL KAPCSOLATOS EGYÉB INFORMÁCIÓK.. 60 II. RÉSZ – ÉVES EFA-BESZÁMOLÓ: A BERUHÁZÁSI KERET PÉNZÜGYI KIMUTATÁSAI. 61 3............... A BERUHÁZÁSI KERET PÉNZÜGYI KIMUTATÁSAI. 63 3.1.......... AZ ÁTFOGÓ JÖVEDELEMRE VONATKOZÓ KIMUTATÁS A 2011. DECEMBER 31-ÉN VÉGZŐDŐ ÉV VONATKOZÁSÁBAN.. 63 3.2.......... A 2011. DECEMBER 31-I PÉNZÜGYI HELYZETRE VONATKOZÓ KIMUTATÁS.. 64 3.3.......... KIMUTATÁS A HOZZÁJÁRULÁST FIZETŐK FORRÁSAINAK VÁLTOZÁSAIRÓL. 65 3.4.......... CASH FLOW-KIMUTATÁS A 2011. DECEMBER 31-ÉN VÉGZŐDŐ ÉV VONATKOZÁSÁBAN 66 3.5.......... MEGJEGYZÉSEK A PÉNZÜGYI KIMUTATÁSOKHOZ.. 67 MELLÉKLET AZ I. RÉSZ 2. FEJEZETÉHEZ (A PÉNZÜGYI VÉGREHAJTÁSRÓL SZÓLÓ JELENTÉS): HELYZETKÉP ORSZÁGOK ÉS ESZKÖZÖK SZERINTI BONTÁSBAN.. 100 A BESZÁMOLÓ HITELESÍTÉSE A 8., 9. és 10. Európai Fejlesztési Alap 2011. évről szóló éves beszámolója a 10. Európai Fejlesztési Alap pénzügyi szabályzatának VIII. címével és a pénzügyi kimutatások mellékletében ismertetett számviteli elvekkel, szabályokkal és módszerekkel összhangban készült. A 10. Európai Fejlesztési Alap pénzügyi szabályzatának 125. cikkével összhangban felelősséget vállalok a 8., 9. és 10. Európai Fejlesztési Alap éves beszámolójának elkészítéséért és bemutatásáért. Az engedélyezésre jogosult tisztviselő és az EBB valamennyi olyan adatot rendelkezésemre bocsátott – és garantálta azok megbízhatóságát –, amelyek az Európai Fejlesztési Alapok eszközeit és kötelezettségeit, valamint költségvetésének végrehajtását bemutató beszámolók összeállításához szükségesek. Kijelentem, hogy ezen adatok, valamint a beszámoló ellenjegyzéséhez általam szükségesnek ítélt ellenőrzések alapján megalapozott bizonyossággal rendelkezem arról, hogy a beszámoló minden lényegi szempontból megbízható és valós képet ad az Európai Fejlesztési Alapok pénzügyi helyzetéről. [aláírás] Philippe Taverne Számvitelért felelős tisztviselő AZ EFA-FORRÁSOK VÉGREHAJTÁSA ÉS A VELÜK VALÓ ELSZÁMOLÁS 1. HÁTTÉR Az Európai Unió számos fejlődő országgal ápol fejlesztési együttműködési kapcsolatot, amelynek fő célja az, hogy a kedvezményezett országoknak történő fejlesztési és technikai segítségnyújtás révén segítse a gazdasági és társadalmi fejlődést, hosszú távon pedig csökkentse és enyhítse a szegénységet. E cél megvalósítása érdekében az Unió a partnerországokkal közösen együttműködési stratégiát állít össze, és rendelkezésre bocsátja a stratégia megvalósításához szükséges pénzügyi forrásokat. Az uniós fejlesztési források három helyről származnak: – az Európai Unió költségvetéséből, – az Európai Fejlesztési Alapból, – és az Európai Beruházási Banktól. Az Európai Fejlesztési Alap (EFA) az Unió fő eszköze az afrikai, karibi és csendes-óceáni (AKCS) államokkal és a tengerentúli országokkal és területekkel (TOT) folytatott fejlesztési együttműködés támogatására. Az 1957-es Római Szerződés hozta létre ezt a támogatást, eredetileg annak érdekében, hogy az Unió az akkor még kolonizált – és bizonyos tagállamokhoz történelmi kapoccsal kötődő – afrikai országok számára technikai és pénzügyi segítséget nyújtson. Az EFA nem kap uniós költségvetési forrást. Az alapot a tagállamok finanszírozzák, külön pénzügyi szabályzat vonatkozik rá, és különbizottság irányítja. Az EFA-forrásokból finanszírozott műveletek pénzügyi végrehajtásáért az Európai Bizottság felelős, a beruházási keretet viszont az Európai Beruházási Bank (EBB) kezeli. Az AKCS-államoknak és a TOT-nak nyújtott földrajzi alapú segítséget a 2008–2013-as időszakban továbbra is főleg az EFA keretében finanszírozzák. Az EFA általában megközelítőleg öt évre szól. Az első partnerségi egyezmény 1964-es megkötése óta az EFA programozási ciklusok általában a partnerségi megállapodások/egyezmények ciklusának felelnek meg. Minden EFA-ra külön pénzügyi szabályzat vonatkozik, amely minden egyes EFA esetében előírja pénzügyi kimutatások összeállítását. Ennek megfelelően minden EFA esetében külön pénzügyi kimutatás készül a források Európai Bizottság által kezelt részéről. E pénzügyi kimutatásokat aggregált formában is elkészítik, hogy átfogó képet nyújtsanak az Európai Bizottság hatáskörébe tartozó források pénzügyi helyzetéről. A beruházási keretet a Cotonoui Megállapodás keretében hozták létre. A beruházási keretet az Európai Beruházási Bank kezeli. A keret arra szolgál, hogy elsősorban – de nem kizárólag – magánberuházások finanszírozása révén támogassa a magánszektor fejlesztéseit az AKCS-államokban. A keret megújuló alap, így a hiteltörlesztéseket más műveletekre fordíthatják, azaz a keret önmegújító és pénzügyileg független. Mivel a beruházási keretet nem az Európai Bizottság kezeli, a keret nem szerepel az éves beszámoló első részében, amely a 8., 9. és 10. EFA pénzügyi kimutatásait és a pénzügyi végrehajtásról szóló jelentést tartalmazza. A beruházási keret pénzügyi kimutatásai az éves beszámoló különálló 2. részében szerepelnek annak érdekében, hogy teljes képet nyújtsunk az EFA keretében finanszírozott fejlesztési segélyekről. A 10. EFA a 2008-tól 2013-ig tartó időszakra szól, teljes költségvetése 22 682 millió EUR. Ebből az összegből az AKCS-országok 21 966 millió EUR-t, a TOT-ok 286 millió EUR-t, a Bizottság pedig 430 millió EUR-t kap (az EFA programozásával és végrehajtásával kapcsolatos támogatási kiadás céljára)[1]. 2. AZ EFA FINANSZÍROZÁSA Az Európai Tanács 2005. december 15–16-i ülésén fogadta el a 2007–2013-ra szóló pénzügyi keretet. Ekkor úgy határoztak, hogy az AKCS-országokkal való földrajzi együttműködést nem integrálják az Európai Unió költségvetésébe, hanem a 2008–2013-as időszakban továbbra is a kormányközi EFA keretében finanszírozzák. Az Európai Unió költségvetése éves jellegű, és az évenkéntiség elve alapján a kiadásokat és a bevételeket egy évre tervezik és hagyják jóvá. Az EFA az Európai Uniótól eltérően többéves alapon működő alapot képez. Valamennyi EFA a tagállamok közötti partnerségi megállapodás megkötésével jön létre, amelyhez egy rendszerint ötéves időszakra szóló pénzösszeget rendelnek a fejlesztési együttműködés megvalósításának céljával. Mivel a forrásokat többéves alapon bocsátják rendelkezésre, az EFA teljes időszakán keresztül felhasználható. A költségvetési évenkéntiség elvétől való eltérést jelzik a költségvetési beszámolóban, ahol az EFA végrehajtását a teljes pénzösszeghez viszonyítják. Az EFA forrásait az uniós tagállamok ad hoc hozzájárulásai jelentik. A tagállami képviselők megközelítőleg ötévente kormányközi konferencián találkoznak, ahol döntenek az Alap teljes összegéről, és megvizsgálják a végrehajtást. Ezt követően a Bizottság kezeli a pénzösszeget. Mivel a tagállamok az uniós szakpolitikán kívül saját fejlesztési és segélypolitikát is folytatnak, e politikákat egyeztetniük kell az EU-val annak érdekében, hogy azok kiegészítsék egymást. 2010-ig a 15 addig részt vevő tagállamtól hívtak le hozzájárulást. 2011-ben első ízben került sor a 10. EFA 27 tagállamtól származó hozzájárulásainak lehívására. Bár a 10. EFA egy részét elkülönítették az előre nem látható szükségletekre, a nagyobb részét többéves indikatív keretben programozzák, elsősorban földrajzilag, de tematikailag is elkülönítve. A jelenlegi keret 2008–2013-ra szól. A Bizottság ennek megfelelően fogadja el az ország-, a regionális, illetve az AKCS-közi stratégiai dokumentumokat. E dokumentumok végrehajtását évente ellenőrzik, a stratégiákat pedig az időszak felénél (2010-ben, jelenleg folyamatban), valamint az időszak végén (2012-ben) felülvizsgálják. A félidős és az időszak végi felülvizsgálat eredményeként a Bizottság az Európai Unió nevében a jelenlegi szükségletektől és az érintett AKCS-államok, illetve régiók teljesítményétől függően módosíthatja a stratégiákat és a forráselosztást. Az említett hozzájáruláson felül a tagállamok társfinanszírozási megállapodást is köthetnek az EFA-val, valamint önkéntes alapon egyéb pénzügyi hozzájárulást is fizethetnek az Alapnak. 3. HOGYAN KEZELIK ÉS MIRE KÖLTIK AZ EFA-FORRÁSOKAT? 3.1. Operatív kiadások Az összegek kifizetésének és kezelésének módjától függően többféle operatív EFA-kiadás létezik. A pénzügyi szabályzattal összefüggésben a Bizottság a következő módszerek alkalmazásával használja fel az EFA-forrásokat: Decentralizált irányítás: ebben az esetben a Bizottság – a kedvezményezett helyzetétől függően kisebb vagy nagyobb mértékben – egyes végrehajtási feladatokat a harmadik országra bíz. Központi irányítás: ebben az esetben a költségvetést a bizottsági szolgálatok hajtják végre közvetlenül, illetve közvetve, ha a Bizottság a költségvetés végrehajtásával kapcsolatos feladatokat európai uniós vagy nemzeti szervekre ruházza, például közszolgálati feladatokkal megbízott vagy közjogi uniós ügynökségekre. Nemzetközi szervezetekkel közös irányítás: ennél a módszernél a Bizottság nemzetközi szervezetekre bízza a végrehajtási feladatok egy részét. 3.2. A különböző pénzügyi szereplők A felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő felelős a teljes igazgatásért a szakpolitikai célkitűzések eléréséhez szükséges feladatok meghatározásától kezdve a tevékenységek operatív és költségvetési szempontból történő irányításáig, ideértve a jogi kötelezettségvállalások aláírását, a teljesítmény monitorozását, a kifizetéseket, valamint adott esetben a visszafizettetéseket is. Az Európai Unió küldöttségének vezetője közvetít a Bizottság, valamint a nemzeti, illetve regionális AKCS/TOT-hatóságok között. A küldöttségvezető szorosan együttműködik az engedélyezésre jogosult nemzeti vagy regionális tisztviselőkkel a végrehajtási stratégia és az ágazati politikák kidolgozása, valamint az EFA-programok és -projektek előkészítése, tanulmányozása és felülvizsgálata során. A fogadó ország engedélyezésre jogosult nemzeti tisztviselője az AKCS-állam/TOT kormánya által kinevezett magas rangú tisztviselő. Ez a tisztviselő képviseli az adott ország hatóságait az Alapból finanszírozott és a Bizottság, illetve az EBB által kezelt tevékenységekkel kapcsolatban. E funkciót a legtöbb esetben valamelyik kormánytag tölti be, általában a tervezési vagy a pénzügyminiszter. Az engedélyezésre jogosult nemzeti tisztviselő végzi az EFA-programok és -projektek kezelésével kapcsolatos igazgatási, technikai és pénzügyi teendőket. A számvitelért felelős tisztviselő hajtja végre az engedélyezésre jogosult tisztviselő által kibocsátott fizetési és visszafizetési utalványokat, ő a felelős a pénzgazdálkodásért, a számviteli szabályok és módszerek meghatározásáért, a számviteli rendszerek jóváhagyásáért, a számlavezetésért és az éves beszámoló összeállításáért. Emellett alá kell írnia a beszámolót, amelyben kijelenti, hogy az megbízható és valós képet ad a pénzügyi helyzetről. 3.3. Az EFA-források végrehajtása Az EFA-n keresztül az AKCS-államoknak és TOT-oknak juttatott pénzügyi hozzájárulás döntő többsége vissza nem térítendő támogatás. Az EFA végrehajtásának megkezdésekor az Európai Unió tájékoztatja az AKCS-államokat és a TOT-okat az időszak során rendelkezésükre bocsátandó támogatások összértékéről. A forrásokat az országok konkrét szükségleteinek függvényében, a fogadó ország saját politikáinak és fejlesztési erőfeszítéseinek figyelembevételével osztják szét. A kedvezményezett ország a fejlesztési partnerekkel (donorokkal) való konzultáció közben vagy azt követően együttműködési stratégiát dolgoz ki. Az Európai Unióval közösen kidolgozott stratégia tartalmazza az ország saját középtávú fejlesztési stratégiáját, a politikai és a társadalmi-gazdasági helyzet elemzését, valamint az Európai Unió által adott értékelést. Az Európai Bizottság személyzete technikai segítséget nyújt a nemzeti hatóságoknak az együttműködési stratégiai dokumentumok összeállításában. Az együttműködési stratégia végrehajtásához nemzeti indikatív program (NIP) készül. A NIP határozza meg a támogatandó ágazatokat és területeket, kifejti, hogyan segíti a támogatás a célkitűzések elérését, meghatározza a végrehajtási szakaszok határidejét, és megadja, hogy adott esetben hogyan járulnak hozzá más szereplők – például nemzetközi szervezetek vagy nem kormányzati szervezetek – a programhoz. Az átfogó indikatív programot évente, félidőben és az EFA-időszak végén felülvizsgálják, szükség esetén pedig a végrehajtási időszak során módosítják. 3.4. Az EFA-források lekötése Semmilyen EFA-forrást nem költenek el addig, amíg a Bizottság és az EFA-pénzösszeg lehetséges kedvezményezettje nem kötött írásos megállapodást. A harmadik féllel szembeni jogi kötelezettség vállalása (például szerződés vagy támogatási megállapodás megkötése) előtt meg kell győződni arról, hogy a költségvetésben létezik olyan tétel, amelyen elegendő összeg található az adott tevékenység finanszírozásához. Ha ez a feltétel teljesült, akkor a számviteli rendszerbe bevitt költségvetési kötelezettségvállalás révén el kell különíteni a szükséges összeget a költségvetésben. Ez azonban nincs hatással az általános számlára (azaz a főkönyvre), mivel még nem történt kiadás, és mivel az EFA számviteli rendszere két különálló, de kapcsolt számlából áll: (a) a költségvetési számlából, amely a költségvetés végrehajtásának részletes nyilvántartására szolgál; valamint (b) az általános számlából, amelyet a mérleg és a gazdasági eredménykimutatás készítéséhez használnak. A költségvetési számla mutatja a kötelezettségvállalásokat és a folyósított kifizetéseket. A számla a pénzforgalmi elv alapján készül, vagyis a kiadást vagy bevételt csak akkor rögzítik a számlán, ha készpénzt kötöttek le, fizettek ki vagy szedtek be. Ez a fajta számvitel jellemző az állami szektorra, amely történetileg a költségvetésre és annak végrehajtására összpontosít. Az eredményelszámolás elvén alapuló általános számla a pénzügyi év valamennyi kiadását és bevételét – azaz a gazdasági eredményt – mutatja, valamint az eszközöket és kötelezettségeket tartalmazó, az adott év december 31-ére vonatkozó mérleg formájában bemutatja az EFA pénzügyi helyzetét. 3.5. A kifizetés folyamata Az engedélyezésre jogosult tisztviselő hozzájárulásával megállapított költségvetési kötelezettségvállalás nélkül nem folyósítható kifizetés. Az előfinanszírozás olyan kifizetés, amelynek célja, hogy pénzelőleget (pénztárkészletet) biztosítson a kedvezményezettnek. Az előfinanszírozást az egyedi előfinanszírozási megállapodásban meghatározott időszak során több kifizetésre is fel lehet osztani. A pénztárkészletet, illetve az előleget vagy felhasználják a megállapodásban meghatározott határidőn belül és célra, vagy visszafizetik. Ha a kedvezményezettnél nem merül fel elszámolható kiadás, akkor vissza kell térítenie az előfinanszírozást. Az előfinanszírozás tehát csak akkor válik tényleges kiadássá, ha teljesülnek a vonatkozó szerződéses feltételek, vagyis az első kifizetés teljesítésekor eszközként rögzítik a mérlegben. Az előfinanszírozás összegét (teljes egészében vagy részben) csökkentik az elfogadott elszámolható költségek (amelyeket a gazdasági eredménykimutatásban kiadásként tüntetnek fel) és a visszatérített összegek. Az év végén meg kell vizsgálni az EFA-források kedvezményezettjeinél felmerült, de az EFA-nak még nem jelentett elszámolható kiadásokat. Az elhatárolási számítások elvégzését követően az elszámolható kiadások becsült összegét elhatárolt kiadásként rögzítik, a várhatóan el nem számolható kiadásokat pedig „elszámolhatóság ellenőrzésére váró tételek” megjegyzéssel külön számlán tartják nyilván. Ezeket az összegeket a rövid lejáratú kötelezettségek között tartják nyilván annak érdekében, hogy nehogy túlbecsüljék az eszközöket és a kötelezettségeket. 3.6. A jogosulatlan kifizetések visszafizettetése Az EFA-ra terhelt kiadások elszámolhatóságát az alkalmazandó szabályokban vagy a támogatási feltételekben meghatározott igazoló dokumentumok alapján ellenőrzik. A kontrollrendszerek költséghatékonyságának optimalizálása érdekében az egyenlegkifizetés iránti kérelmekhez mellékelt igazoló dokumentumokat alaposabban ellenőrzik, mint az időközi kifizetésekhez mellékelteket. Előfordulhat tehát, hogy ekkor állapítanak meg az időközi kifizetésben történt hibát, amelyet az egyenlegkifizetés módosításával korrigálnak. A Bizottságnak ezenfelül joga van arra, hogy a finanszírozott intézkedés végrehajtása során, illetve utána a kifizetést kérelmezőnél a helyszínen ellenőrizze az igazoló dokumentumok valódiságát. A végrehajtási időszak során talált hibákat az azt követő kifizetések módosításával korrigálhatják. Az utólagosan talált hibák esetében visszafizetési felszólítást bocsátanak ki. 4. IDŐSZAK VÉGI JELENTÉSTÉTEL 4.1. Éves beszámoló A számvitelért felelős tisztviselő felelőssége, hogy elkészítse az éves beszámolót, és gondoskodjon arról, hogy az megbízható és valós képet adjon az EFA pénzügyi helyzetéről. Az éves beszámoló az alábbiak szerint kerül bemutatásra: I. rész: Az Európai Bizottság által kezelt pénzösszegek – A 8., 9. és 10. Európai Fejlesztési Alap pénzügyi kimutatásai – Jelentés a 8., 9. és 10. Európai Fejlesztési Alap pénzügyi végrehajtásáról II. rész: Az Európai Beruházási Bank által kezelt pénzösszegek – A beruházási keret pénzügyi kimutatásai A beruházási keret pénzügyi kimutatásai az éves beszámoló különálló részében szerepelnek annak érdekében, hogy teljes képet nyújtsunk az EFA keretében finanszírozott fejlesztési segélyekről. Az éves beszámolót a Bizottság a Számvevőszék általi ellenőrzést követően a következő év július 31-én fogadja el, majd mentesítés céljából bemutatja a Tanácsnak és a Parlamentnek. 4.2. Éves tevékenységi jelentés Az engedélyezésre jogosult tisztviselőnek éves tevékenységi jelentést kell készítenie a felelősségi körébe tartozó tevékenységekről. Ebben a jelentésben beszámol a szakpolitikai eredményekről, és arról, hogy megalapozott bizonyossággal rendelkezik-e azzal kapcsolatban, hogy a jelentésben szereplő tevékenységekre elkülönített forrásokat eredeti céljuk, illetve a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvei szerint használták-e fel, valamint hogy az ellenőrzési eljárások kellőképpen biztosítják-e az alapul szolgáló tranzakciók jog- és szabályszerűségét. 5. ELLENŐRZÉS ÉS MENTESÍTÉS 5.1. Ellenőrzés Az EFA éves beszámolóját és forrásgazdálkodását az Európai Számvevőszék ellenőrzi külső ellenőrként. A Számvevőszék éves jelentést készít a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek. A Számvevőszék fő feladata, hogy elvégezze az EFA éves beszámolójának független külső ellenőrzését. Tevékenységei részeként a Számvevőszék: (1) éves jelentést készít, amelyben részletesen kifejti az éves beszámolóval és az alapjául szolgáló tranzakciókkal kapcsolatos észrevételeit; (2) a végzett ellenőrzések alapján, az éves jelentésben megbízhatósági nyilatkozat formájában véleményt formál i. a beszámoló megbízhatóságáról, valamint ii. az alapjául szolgáló tranzakciók jog- és szabályszerűségéről; (3) különjelentéseket készít a konkrét irányítási területekre vonatkozóan végzett ellenőrzések során tett észrevételeiről. A Számvevőszéknek az ellenőrzés során jogában áll valamennyi szükséges dokumentumba betekinteni. A Számvevőszék az EFA valamennyi tevékenységi területét ellenőrzi, és megvizsgálja az egyes tranzakciók és kifizetések jog- és szabályszerűségét. Az éves beszámolót is ellenőrzi, átnézi az egyes mérlegeket és a gazdasági eredménykimutatás elemeit, valamint a bemutatott pénzügyi kimutatásokat. A Számvevőszék tehát nemcsak a bemutatott számokkal, hanem az alkalmazott rendszerekkel és ellenőrzésekkel kapcsolatban is kifejtheti a véleményét. 5.2. Mentesítés A záró ellenőrzést az EFA-források pénzügyi végrehajtása alól az adott pénzügyi évre adott mentesítés jelenti. Az EFA esetében a mentesítésért felelős hatóság az Európai Parlament. Az éves beszámoló ellenőrzését és véglegesítését követően a Tanács tesz ajánlást a Parlamentnek, a Parlament pedig dönt arról, hogy elfogadja-e a Bizottság beszámolóját az EFA-források előző pénzügyi évben történt végrehajtásáról. A döntés alapjául a számlák vizsgálata, a Számvevőszék éves jelentése (amely tartalmazza a hivatalos megbízhatósági nyilatkozatot), a Bizottság erre adott válaszai, valamint a Bizottsághoz intézett kérdések és tájékoztatási kérelmek szolgálnak. A mentesítés a pénzügyi végrehajtás külső ellenőrzésének politikai aspektusa, amelynek során a Parlament a Tanács ajánlásának megfelelően felmenti a Bizottságot az adott pénzügyi évre vonatkozó végrehajtás felelőssége alól. A mentesítési eljárás eredményeként vagy megadják, vagy elhalasztják a mentesítést. A mentesítés megadásakor a Parlament hangsúlyozhatja az általa fontosnak tartott észrevételeket, amelyek kapcsán gyakran intézkedéseket is ajánl a Bizottság számára. A Bizottság ezt követően nyomonkövetési jelentésben határozza meg az intézkedéseket és a cselekvési tervet, amelyet megküld a Parlamentnek és a Tanácsnak. I. RÉSZ – ÉVES EFA-BESZÁMOLÓ: AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG ÁLTAL KEZELT PÉNZESZKÖZÖK[2] 1. A 8., 9. ÉS 10. EURÓPAI FEJLESZTÉSI ALAP PÉNZÜGYI KIMUTATÁSAI 1.1. 8., 9. ÉS 10. EFA: ÖSSZEVONT MÉRLEG, GAZDASÁGI EREDMÉNYKIMUTATÁS, CASH FLOW-KIMUTATÁS ÉS A NETTÓ ESZKÖZÁLLOMÁNY VÁLTOZÁSAIRÓL SZÓLÓ KIMUTATÁS A 8., 9. és 10. EFA ÖSSZEVONT MÉRLEGE || || || || millió EUR || Megjegyzés || 2011.12.31. || 2010.12.31. || BEFEKTETETT ESZKÖZÖK || || || || Hosszú lejáratú előfinanszírozás || 2.1 || 380 || 353 || || || || || FORGÓESZKÖZÖK || || || || Rövid lejáratú előfinanszírozás || 2.2 || 1 175 || 1 096 || Rövid lejáratú követelések || 2.3 || 111 || 247 || Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek || 2.5 || 1 224 || 808 || || || || || ESZKÖZÖK ÖSSZESEN || || 2 891 || 2 503 || || || || || RÖVID LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK || || || || Rövid lejáratú kötelezettségek || 2.6 || (1 033) || (1 045) || || || || || KÖTELEZETTSÉGEK ÖSSZESEN || || (1 033) || (1 045) || || || || || NETTÓ ESZKÖZÖK || || 1 858 || 1 458 || || || || || FORRÁSOK ÉS TARTALÉKOK || || || || Lehívott tőke || 2.7 || 26 979 || 23 879 || Egyéb tartalékok || 2.8 || 2 252 || 2 252 || Előző évek áthozott gazdasági eredménye || || (24 674) || (21 909) || Éves gazdasági eredmény || || (2 700) || (2 765) || NETTÓ ESZKÖZÖK || || 1 858 || 1 458 A 8., 9. ÉS 10. EFA ÖSSZEVONT GAZDASÁGI EREDMÉNYKIMUTATÁSA || || millió EUR || Megjegyzés || 2011 || 2010 || || || MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK || 3.1 || 99 || 140 || || || MŰKÖDÉSI KIADÁSOK || || || Működési kiadások || 3.2 || (2 702) || (2 914) Igazgatási kiadások || 3.3 || (75) || (86) || || || A MŰKÖDÉSI TEVÉKENYSÉGEKBŐL SZÁRMAZÓ NYERESÉG/(VESZTESÉG) || || (2 679) || (2 860) || || || Pénzügyi bevételek || 3.4 || (20) || 95 A PÉNZÜGYI TEVÉKENYSÉGEKBŐL SZÁRMAZÓ NYERESÉG/(VESZTESÉG) || || (21) || 95 || || || ÉVES GAZDASÁGI EREDMÉNY || || (2 700) || (2 765) A 8, 9. ÉS 10. EFA ÖSSZEVONT CASH FLOW-KIMUTATÁSA || || millió EUR || Megjegyzés || 2011 || 2010 || || || Éves gazdasági eredmény || || (2 700) || (2 765) || || || MŰKÖDÉSI TEVÉKENYSÉGEK || 4.2 || || A tagállamok általános hozzájárulásai || || 3 238 || 3 420 A tagállamok társfinanszírozási hozzájárulásai || || 7 || 65 A követelések értékvesztési leírása (visszaírása) || || 6 || 2 || || || Hosszú lejáratú előfinanszírozás állományának (növekedése)/csökkenése || || (28) || (157) Rövid lejáratú előfinanszírozás állományának (növekedése)/csökkenése || || (79) || (296) Rövid lejáratú követelések állományának (növekedése)/csökkenése || || 14 || (62) Rövid lejáratú kötelezettségek állományának növekedése/(csökkenése) || || (42) || 78 || || || NETTÓ CASH FLOW || || 417 || 285 || || || PÉNZESZKÖZÖK ÉS PÉNZESZKÖZ-EGYENÉRTÉKESEK NETTÓ NÖVEKEDÉSE/(CSÖKKENÉSE) || || 417 || 285 Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek év eleji állománya || 2.5 || 808 || 523 Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek év végi állománya || 2.5 || 1 224 || 808 A 8., 9. és 10. EFA NETTÓ ESZKÖZÁLLOMÁNY-VÁLTOZÁSAIRÓL SZÓLÓ ÖSSZEVONT KIMUTATÁS || || || || || || || millió EUR || Az Alap tőkéje (a) || Le nem hívott források (b) || Lehívott tőke (c)=(a)–(b) || Eredménytartalék (d) || Egyéb tartalékok (e) || Összes nettó eszköz (c)+(d)+(e) 2009. DECEMBER 31-I EGYENLEG || 45 761 || 25 381 || 20 381 || (21 909) || 2 252 || 724 || || || || || || Tőkenövekedés – általános hozzájárulások || - || (3 500) || 3 500 || - || - || 3 500 A társfinanszírozási hozzájárulások átsorolása[3] || (70) || (69) || (2) || - || - || (2) Éves gazdasági eredmény || - || - || - || (2 765) || - || (2 765) 2010. DECEMBER 31-I EGYENLEG || 45 691 || 21 812 || 23 879 || (24 674) || 2 252 || 1 458 || || || || || || Tőkenövekedés – általános hozzájárulások || - || (3 100) || 3 100 || - || - || 3 100 Éves gazdasági eredmény || - || - || - || (2 700) || - || (2 700) 2011. DECEMBER 31-I EGYENLEG || 45 691 || 18 712 || 26 979 || (27 374) || 2 252 || 1 858 1.2. 8. EFA: MÉRLEG, GAZDASÁGI EREDMÉNYKIMUTATÁS ÉS A NETTÓ ESZKÖZÁLLOMÁNY VÁLTOZÁSAIRÓL SZÓLÓ KIMUTATÁS A 8. EFA MÉRLEGE || || || || millió EUR || Megjegyzés || 2011.12.31. || 2010.12.31. || FORGÓESZKÖZÖK || || || || Rövid lejáratú előfinanszírozás || 2.2 || 70 || 100 || Rövid lejáratú követelések || 2.3 || 4 || 9 || Átvezetési számlák || 2.4 || 387 || 497 || || || || || ESZKÖZÖK ÖSSZESEN || || 461 || 605 || || || || || RÖVID LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK || || || || Rövid lejáratú kötelezettségek || 2.6 || (29) || (45) || || || || || KÖTELEZETTSÉGEK ÖSSZESEN || || (29) || (45) || || || || || NETTÓ ESZKÖZÖK || || 432 || 560 || || || || || FORRÁSOK ÉS TARTALÉKOK || || || || Lehívott tőke || 2.7 || 12 840 || 12 840 || Egyéb tartalékok || 2.8 || (2 276) || (2 237) || Előző évek áthozott gazdasági eredménye || || (10 042) || (9 985) || Éves gazdasági eredmény || || (90) || (58) || NETTÓ ESZKÖZÖK || || 432 || 560 A 8. EFA GAZDASÁGI EREDMÉNYKIMUTATÁSA || || millió EUR || Megjegyzés || 2011 || 2010 || || || MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK || 3.1 || 40 || 54 || || || MŰKÖDÉSI KIADÁSOK || 3.2 || (128) || (116) || || || || || || A MŰKÖDÉSI TEVÉKENYSÉGEKBŐL SZÁRMAZÓ NYERESÉG/(VESZTESÉG) || || (88) || (61) || || || Pénzügyi bevételek || 3.4 || (1) || 4 A PÉNZÜGYI TEVÉKENYSÉGEKBŐL SZÁRMAZÓ NYERESÉG/(VESZTESÉG) || || (2) || 4 || || || ÉVES GAZDASÁGI EREDMÉNY || || (90) || (58) A 8. EFA NETTÓ ESZKÖZÁLLOMÁNY-VÁLTOZÁSAIRÓL SZÓLÓ KIMUTATÁS || || || || || || || millió EUR || Az Alap tőkéje (a) || Le nem hívott források (b) || Lehívott tőke (c)=(a)–(b) || Eredménytartalék (d) || Egyéb tartalékok (e) || Összes nettó eszköz (c)+(d)+(e) 2009. DECEMBER 31-I EGYENLEG || 12 840 || - || 12 840 || (9 985) || (2 153) || 703 || || || || || || Tőkenövekedés – általános hozzájárulások || - || - || - || - || - || - Átvezetés a 10. EFA-ba || - || - || - || - || (85) || (85) Éves gazdasági eredmény || - || - || - || (58) || - || (58) 2010. DECEMBER 31-I EGYENLEG || 12 840 || - || 12 840 || (10 042) || (2 237) || 560 || || || || || || Tőkenövekedés – általános hozzájárulások || - || - || - || - || - || - Átvezetés a 10. EFA-ba || - || - || - || - || (38) || (38) Éves gazdasági eredmény || - || - || - || (90) || - || (90) 2011. DECEMBER 31-I EGYENLEG || 12 840 || - || 12 840 || (10 132) || (2 276) || 432 1.3. 9. EFA: MÉRLEG, GAZDASÁGI EREDMÉNYKIMUTATÁS ÉS A NETTÓ ESZKÖZÁLLOMÁNY VÁLTOZÁSAIRÓL SZÓLÓ KIMUTATÁS A 9. EFA MÉRLEGE || || || || millió EUR || Megjegyzés || 2011.12.31. || 2010.12.31. || BEFEKTETETT ESZKÖZÖK || || || || Hosszú lejáratú előfinanszírozás || 2.1 || 191 || 158 || || || || || FORGÓESZKÖZÖK || || || || Rövid lejáratú előfinanszírozás || 2.2 || 569 || 742 || Rövid lejáratú követelések || 2.3 || 87 || 233 || Átvezetési számlák || 2.4 || 2 557 || 2 516 || Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek || 2.5 || 6 || 7 || || || || || ESZKÖZÖK ÖSSZESEN || || 3 410 || 3 655 || || || || || RÖVID LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK || || || || Rövid lejáratú kötelezettségek || 2.6 || (315) || (392) || || || || || KÖTELEZETTSÉGEK ÖSSZESEN || || (315) || (392) || || || || || NETTÓ ESZKÖZÖK || || 3 096 || 3 263 || || || || || FORRÁSOK ÉS TARTALÉKOK || || || || Lehívott tőke || 2.7 || 11 699 || 11 039 || Egyéb tartalékok || 2.8 || 4 227 || 4 157 || Előző évek áthozott gazdasági eredménye || || (11 932) || (10 854) || Éves gazdasági eredmény || || (898) || (1 078) || NETTÓ ESZKÖZÖK || || 3 096 || 3 263 A 9. EFA GAZDASÁGI EREDMÉNYKIMUTATÁSA || || millió EUR || Megjegyzés || 2011 || 2010 || || || MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK || 3.1 || 49 || 82 || || || MŰKÖDÉSI KIADÁSOK || || || Működési kiadások || 3.2 || (924) || (1 230) Igazgatási kiadások || 3.3 || (3) || (6) || || || || || || A MŰKÖDÉSI TEVÉKENYSÉGEKBŐL SZÁRMAZÓ NYERESÉG/(VESZTESÉG) || || (879) || (1 155) || || || Pénzügyi bevételek || 3.4 || (19) || 77 A PÉNZÜGYI TEVÉKENYSÉGEKBŐL SZÁRMAZÓ NYERESÉG/(VESZTESÉG) || || (19) || 77 || || || ÉVES GAZDASÁGI EREDMÉNY || || (898) || (1 078) A 9. EFA NETTÓ ESZKÖZÁLLOMÁNY-VÁLTOZÁSAIRÓL SZÓLÓ KIMUTATÁS || || || || || || || millió EUR || Az Alap tőkéje (a) || Le nem hívott források (b) || Lehívott tőke (c)=(a)–(b) || Eredménytartalék (d) || Egyéb tartalékok (e) || Összes nettó eszköz (c)+(d)+(e) 2009. DECEMBER 31-I EGYENLEG || 11 699 || 4 160 || 7 539 || (10 854) || 4 308 || 993 || || || || || || Tőkenövekedés – általános hozzájárulások || - || (3 500) || 3 500 || - || - || 3 500 Átvezetés a 10. EFA-ba || - || - || - || - || (151) || (151) Éves gazdasági eredmény || - || - || - || (1 078) || - || (1 078) 2010. DECEMBER 31-I EGYENLEG || 11 699 || 660 || 11 039 || (11 932) || 4 157 || 3 263 || || || || || || Tőkenövekedés – általános hozzájárulások || - || (660) || 660 || - || - || 660 Átvezetés a 10. EFA-ba/EFA-ból || - || - || - || - || 70 || 70 Éves gazdasági eredmény || - || - || - || (898) || - || (898) 2011. DECEMBER 31-I EGYENLEG || 11 699 || 0 || 11 699 || (12 830) || 4 227 || 3 096 1.4. 10. EFA: MÉRLEG, GAZDASÁGI EREDMÉNYKIMUTATÁS ÉS A NETTÓ ESZKÖZÁLLOMÁNY VÁLTOZÁSAIRÓL SZÓLÓ KIMUTATÁS A 10. EFA MÉRLEGE || || || || millió EUR || Megjegyzés || 2011.12.31. || 2010.12.31. || BEFEKTETETT ESZKÖZÖK || || || || Hosszú lejáratú előfinanszírozás || 2.1 || 189 || 195 || || || || || FORGÓESZKÖZÖK || || || || Rövid lejáratú előfinanszírozás || 2.2 || 536 || 255 || Rövid lejáratú követelések || 2.3 || 20 || 5 || Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek || 2.5 || 1 218 || 801 || || || || || ESZKÖZÖK ÖSSZESEN || || 1 963 || 1 255 || || || || || RÖVID LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK || || || || Rövid lejáratú kötelezettségek || 2.6 || (689) || (608) || Átvezetési számlák || 2.4 || (2 944) || (3 013) || || || || || KÖTELEZETTSÉGEK ÖSSZESEN || || (3 633) || (3 621) || || || || || NETTÓ ESZKÖZÖK || || (1 670) || (2 366) || || || || || FORRÁSOK ÉS TARTALÉKOK || || || || Lehívott tőke || 2.7 || 2 440 || - || Egyéb tartalékok || 2.8 || 301 || 333 || Előző évek áthozott gazdasági eredménye || || (2 699) || (1 070) || Éves gazdasági eredmény || || (1 712) || (1 629) || NETTÓ ESZKÖZÖK[4] || || (1 670) || (2 366) A 10. EFA GAZDASÁGI EREDMÉNYKIMUTATÁSA || || millió EUR || Megjegyzés || 2011 || 2010 || || || MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK || 3.1 || 10 || 4 || || || MŰKÖDÉSI KIADÁSOK || || || Működési kiadások || 3.2 || (1 650) || (1 567) Igazgatási kiadások || 3.3 || (72) || (80) || || || || || || A MŰKÖDÉSI TEVÉKENYSÉGEKBŐL SZÁRMAZÓ NYERESÉG/(VESZTESÉG) || || (1 712) || (1 643) || || || Pénzügyi bevételek || 3.4 || 0 || 14 A PÉNZÜGYI TEVÉKENYSÉGEKBŐL SZÁRMAZÓ NYERESÉG/(VESZTESÉG) || || (1) || 14 || || || ÉVES GAZDASÁGI EREDMÉNY || || (1 712) || (1 629) A 10. EFA NETTÓ ESZKÖZÁLLOMÁNY-VÁLTOZÁSAIRÓL SZÓLÓ KIMUTATÁS || || || || || || || millió EUR || Az Alap tőkéje (a) || Le nem hívott források (b) || Lehívott tőke (c)=(a)–(b) || Eredménytartalék (d) || Egyéb tartalékok (e) || Összes nettó eszköz (c)+(d)+(e) 2009. DECEMBER 31-I EGYENLEG || 21 222 || 21 221 || 2 || (1 070) || 97 || (971) || || || || || || Tőkenövekedés – általános hozzájárulások || - || - || - || - || - || - A társfinanszírozási hozzájárulások átsorolása[5] || (70) || (69) || (2) || - || - || (2) Átvezetés a 8. és 9. EFA-ból || - || - || - || - || 236 || 236 Éves gazdasági eredmény || - || - || - || (1 629) || - || (1 629) 2010. DECEMBER 31-I EGYENLEG || 21 152 || 21 152 || - || (2 699) || 333 || (2 366) || || || || || || Tőkenövekedés – általános hozzájárulások || - || (2 440) || 2 440 || - || - || 2 440 Átvezetés a 8. és 9. EFA-ból/ EFA-ba || - || - || - || - || (32) || (32) Éves gazdasági eredmény || - || - || - || (1 712) || - || (1 712) 2011. DECEMBER 31-I EGYENLEG || 21 152 || 18 712 || 2 440 || (4 411) || 301 || (1 670) 1.5. MEGJEGYZÉSEK A 8., 9. ÉS 10. EFA PÉNZÜGYI KIMUTATÁSAIHOZ 1. LÉNYEGES SZÁMVITELI POLITIKÁK 1.1. JOGSZABÁLYI RENDELKEZÉSEK ÉS A PÉNZÜGYI SZABÁLYZAT A pénzügyi kimutatások a 10. EFA-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzattal összhangban készültek. A pénzügyi szabályzat 121. cikkének rendelkezéseivel összhangban a pénzügyi kimutatásokat az eredményelszámolás elvét tiszteletben tartva készítik. Ezeket a pénzügyi kimutatásokat az EFA számviteli szabályainak és módszereinek megfelelően készítették el, amely szabályok és módszerek a nemzetközi költségvetési számviteli standardokon (IPSAS), vagy azok hiányában a nemzetközi pénzügyi beszámolási standardokon (IFRS) alapulnak, amelyeket a Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standard Testület (IPSASB), illetve a Nemzetközi Számviteli Standard Testület (IASB) bocsátott ki. Az EFA számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott értékelési szabályok és számviteli módszerek az EFA-források azon részére vonatkozóan kerültek alkalmazásra, melynek pénzgazdálkodásáért az Európai Bizottság felelős. Az EFA számvitelért felelős tisztviselőjének a következő év március 31-ig kell benyújtania az előzetes beszámolót a Számvevőszékhez ellenőrzésre. A Számvevőszék ezt követően június 15-ig megteszi észrevételeit a Bizottság előzetes beszámolójára vonatkozóan (125. cikk). Ezen észrevételek alapján a Bizottság július 31-ig elfogadja a végleges beszámolót, és megküldi az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Számvevőszéknek. A beszámolót, valamint a Számvevőszéknek az EFA-források azon részét illető megbízhatósági nyilatkozatát, amelynek pénzgazdálkodásáért a Bizottság felelős, november 15-ig teszik közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában. 1.2. SZÁMVITELI ALAPELVEK A pénzügyi kimutatások célja, hogy valamely gazdálkodó egység pénzügyi helyzetéről, teljesítményéről és cash flow-járól a felhasználók széles köre számára hasznos információt nyújtsanak. Az EFA-hoz hasonló, közszektorbeli gazdálkodó egységek esetében a célkitűzés konkrétabban a döntéshozatalhoz hasznos információk nyújtása, valamint annak szemléltetése, hogy a gazdálkodó egység el tud számolni a rábízott forrásokkal. Ha a pénzügyi kimutatások megbízható és valósághű képet kívánnak nyújtani, akkor – azon felül, hogy lényeges adatokat tartalmaznak a gazdálkodó egység tevékenységének jellegére és hatókörére vonatkozóan, bemutatják finanszírozásának módját, és pontos információkat szolgáltatnak a működéséről – ezt olyan világos és érthető módon kell tenniük, amely lehetővé teszi az egyes pénzügyi évek összehasonlítását. E dokumentum a fenti célok szellemében készült. Az EFA számviteli rendszere általános számvitelre és költségvetési számvitelre tagolódik. A költségvetési számlák részletes képet nyújtanak a költségvetés végrehajtásáról. E számlák vezetése a pénzforgalmi szemlélet alapján történik. Az általános számlák lehetővé teszik a pénzügyi kimutatások összeállítását, mivel az eredményszemléletű számviteli szabályoknak megfelelően tartalmazzák a költségvetési év valamennyi bevételét és kiadását, és úgy kerültek kialakításra, hogy december 31-vel mérleg formájában megállapítható legyen belőlük a pénzügyi helyzet. A 10. EFA-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzat 120. cikke rögzíti a pénzügyi kimutatások elkészítése során alkalmazandó számviteli alapelveket: – folyamatosság; – óvatosság, – a számviteli módszerek stabilitása; – összehasonlíthatóság, – lényegesség; – bruttó elszámolás, – a tartalom elsődlegessége a formával szemben; – eredményelszámolás. 1.3. A BESZÁMOLÓKÉSZÍTÉS ALAPJA 1.3.1. Funkcionális és beszámolókészítési pénznem Az EFA funkcionális és beszámolókészítési pénzneme az euró, a pénzügyi kimutatások millió euróra kerekített adatokat tartalmaznak. 1.3.2. Egyéb pénznemek – az átváltás szabályai Az egyéb pénznemben lebonyolított műveleteket az adott művelet napján érvényes árfolyamon számítják át euróra. Az egyéb pénznemen alapuló ügyletek kiegyenlítéséből származó árfolyamnyereségeket és -veszteségeket, valamint az egyéb pénznemben meghatározott monetáris eszközök és kötelezettségek év végi árfolyamokon történő átszámításából adódó árfolyamnyereségeket és -veszteségeket a gazdasági eredménykimutatás mutatja be. Az egyéb pénznemben meghatározott monetáris eszközök és kötelezettségek év végi egyenlegeit az alábbi, december 31-én érvényes árfolyamokon számítják át euróra. Pénznem || 2011.12.31. || 2010.12.31. || Pénznem || 2011.12.31. || 2010.12.31. BGN || 1.9558 || 1.9558 || LTL || 3.4528 || 3.4528 CZK || 25.7870 || 25.0610 || PLN || 4.4580 || 3.9750 DKK || 7.4342 || 7.4535 || RON || 4.3233 || 4.2620 EEK || N/A || 15.6466 || SEK || 8.9120 || 8.9655 GBP || 0.8353 || 0.8607 || CHF || 1.2156 || 1.2504 HUF || 314.5800 || 277.9500 || JPY || 100.2000 || 108.6500 LVL || 0.6995 || 0.7094 || USD || 1.2939 || 1.3362 1.3.3. Becslések alkalmazása Az IPSAS-sal és az általánosan elfogadott számviteli elvekkel összhangban a pénzügyi kimutatások szükségszerűen magukba foglalnak olyan becsléseken és feltételezéseken alapuló összegeket, amelyeket a vezetés a rendelkezésre álló legmegbízhatóbb információk alapján állít fel. A jelentősebb becsült tételek a következők (a felsorolás nem kizárólagos): céltartalék, a követelések értékvesztése, passzív időbeli elhatárolások. A tényleges eredmények eltérhetnek ezektől a becslésektől. A becslésekben bekövetkező változásokat abban az időszakban veszik figyelembe, amelyben ismertté válnak. 1.4. MÉRLEG 1.4.1. Előfinanszírozási összegek Az előfinanszírozás olyan kifizetés, amelynek célja, hogy pénzelőleget (pénztárkészletet) biztosítson a kedvezményezettnek. Az előfinanszírozást az egyedi előfinanszírozási megállapodásban meghatározott időszak során több kifizetésre is fel lehet osztani. Az előleget vagy pénztárkészletet a megállapodásban rögzített időszak során fel kell használni arra a célra, amire nyújtották, vagy vissza kell fizetni. Ha a kedvezményezett nem jelent le elszámolható kiadást, akkor vissza kell térítenie az előfinanszírozást. Az előfinanszírozás összegét (teljes egészében vagy részben) csökkentik az elfogadott elszámolható költségek és a visszatérített összegek. Az év végén kinnlevő előfinanszírozási összegek értéke megfelel a kifizetett eredeti összeg(ek)nek, csökkentve a következőkkel: visszafizetett összegek, elszámolt támogatható összegek, az év végéig el nem számolt, becsült támogatható összegek, valamint az értékcsökkenés. Az előfinanszírozási összegek kamata a vonatkozó megállapodás értelmében beszedett nyereségnek számít. Az elhatárolt kamatból származó bevételek összegét a legmegbízhatóbb információ alapján év végén becslik meg. 1.4.2. Követelések A követeléseket az értékvesztési leírásokkal csökkentett eredeti összegen tartják nyilván. A követelések értékvesztési leírására akkor kerül sor, ha objektív bizonyítékok vannak arra nézve, hogy a követelések eredeti feltételei szerint nem szedhető be valamennyi esedékes összeg. A leírás összege az eszköz könyv szerinti értéke és a visszanyerhető összeg közötti különbözetnek felel meg, amely utóbbi a jövőbeni várható cash flow-nak a hasonló hitelfelvevőkre vonatkozó piaci kamatlábbal diszkontált jelenértéke. A kinnlevő, de egyedi leírással még nem érintett visszafizetési felszólítások esetében általános leírás megjelenítésére kerül sor. Az általános leírás a múltbeli veszteségadatok arányában történik, összegét a gazdasági eredménykimutatásban jelenítik meg. 1.4.3. Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek A pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek rövid lejáratú pénzügyi eszközök. Ide tartoznak: a készpénz, a bankoknál elhelyezett látra szóló betétek, valamint a három hónapos vagy annál rövidebb eredeti lejárattal rendelkező rövid lejáratú, magas likviditású egyéb befektetések. 1.4.4. Kötelezettségek Az EFA kötelezettségeinek jelentős összege nem áru- illetve szolgáltatásbeszerzéssel, hanem a támogatások, illetve egyéb finanszírozás kedvezményezettjeinek kifizetetlen költségtérítési igényeivel kapcsolatos. A költségtérítési igény beérkezésekor az igényelt összeget kötelezettségként számolják el, majd az ellenőrzést követően az illetékes pénzügyi meghatalmazottak támogathatóként fogadják el. Értékelésük ebben a szakaszban az elfogadott és elszámolható összegen történik. Az áru- és szolgáltatásbeszerzéssel kapcsolatos kötelezettségeket a számla beérkezésekor az eredeti összegen tüntetik fel, a kapcsolódó kiadásokat pedig az adott áru vagy szolgáltatás átvételekor vezetik be a számlára. 1.4.5. Céltartalékok Céltartalékot akkor képeznek, ha az EFA-nak múltbeli eseményből adódóan jogi vagy vélelmezett kötelme áll fenn harmadik fél felé; ebben az esetben nagyon valószínű, hogy a kötelem forráskiáramlást von maga után, amelynek összege megbízhatóan becsülhető. A céltartalék összege az adott kötelem rendezéséhez szükséges kiadás beszámolókészítéskor megbecsült összege. 1.4.6. Elhatárolt és halasztott bevételek és kiadások Az eredményszemléletű elszámolás egyik központi eleme, hogy az ügyleteket abban a számviteli évben számolják el, amelyikhez kapcsolódnak. Ezt nevezik elhatárolásnak. Különösen az EFA-források kedvezményezettjeinél felmerült, de az EFA-nak még nem jelentett elszámolható kiadásokra (elhatárolt kiadásokra) kell figyelmet fordítani. Néhány, az adott évben történt kifizetés viszont egy következő időszakhoz kapcsolódik (halasztott kiadás), így ezeket is azonosítani kell, és a következő időszak(ok)ban kell feltüntetni. Az EFA számviteli szabályai szerint a gazdasági eseményeket és ügyleteket abban az időszakban jelenítik meg a pénzügyi kimutatásokban, amelyhez kapcsolódnak. A számviteli időszak végén az elhatárolt kiadásokat az adott időszakban esedékes átutalási kötelezettség becsült összege alapján jelenítik meg. Az elhatárolt kiadások kiszámítását a Bizottság által kiadott részletes operatív és gyakorlati iránymutatással összhangban végzik el, amelynek célja annak biztosítása, hogy a pénzügyi kimutatások valós és megbízható képet nyújtsanak. A bevételeket szintén abban az időszakban számolják el, amelyikhez kapcsolódnak. Az év végén, ha egy számlát még nem küldtek ki, de a szolgáltatásnyújtásra sor került, illetve az EDF már leszállította a készleteket, vagy érvényben van egy (szerződés szerinti) szerződéses megállapodás, az összeg elhatárolt bevételként jelenik meg a pénzügyi kimutatásokban. Az év végén továbbá, ha egy számlát kiküldtek, de a szolgáltatásnyújtásra vagy a készletek szállítására még nem került sor, a bevételt elkülönítik és a következő számviteli időszakban jelenítik meg. 1.5. GAZDASÁGI EREDMÉNYKIMUTATÁS 1.5.1. Bevételek Az Európai Fejlesztési Alapnak nincsenek bevételei. Az általános tagállami hozzájárulásokat tőkeként kezelik. A bevételek a kiadások visszafizettetéséből és kamatbevételből tevődnek össze. Kiadások visszafizettetése A korábban az EFA által a végső kedvezményezett vagy harmadik ország felé kifizetett kiadások visszafizettetésére okot adó műveletek kapcsán visszafizetési felszólításokat bocsátanak ki, illetve a következő kifizetés terhére elszámolt levonásokat állapítanak meg és vezetnek be a könyvekbe a következők szerint: – Kiadások visszafizettetése: a kibocsátott visszafizetési felszólítás alapján követelés keletkezik, amelyet az adott évre vonatkozó gazdasági eredménykimutatásban bevételként rögzítenek; illetve – Az előfinanszírozás visszafizettetéséből származó összegek: ebben az esetben az összeg a mérleg előfinanszírozási tételében kerül kimutatásra. Kamatbevétel A kamatbevételeket a ténylegeskamatláb-módszer használatával a gazdasági eredménykimutatásban jelenítik meg. A kamatbevételt a kereskedelmi bankokban tartott készpénzállomány és látra szóló betétek után és az EFA követeléseinek késedelmes befizetése után járó kamat képezi. A kamatbevételt a jóváíráskor tüntetik fel. 1.5.2. Kiadások Az áru- és szolgáltatásvásárlásból származó, ellenszolgáltatáshoz kötött adásvételi kiadások kimutatására a készletek leszállításakor és átvételekor kerül sor. Értékelésük az eredeti számla szerinti értéken történik. Az EFA kiadásainak többsége ellenszolgáltatás nélküli, a kedvezményezetteknek való átutalásokkal kapcsolatos kiadás, és három típusba sorolható: jogosultságok, megállapodás szerinti transzferek, valamint diszkrecionális támogatások, hozzájárulások és adományok. A transzfereket abban az időszakban számolják el kiadásként, amelyben a transzfert keletkeztető események bekövetkeztek, amennyiben az ilyen jellegű transzfert rendelet (pénzügyi szabályzat vagy egyéb rendelet) engedélyezi, vagy a transzfer engedélyezéséről szerződést írtak alá; a kedvezményezett teljesíti az esetleges jogosultsági kritériumokat; és amennyiben az összegre ésszerű becslés adható. Amennyiben kifizetési kérelem, illetve költségigénylés érkezik be, és az megfelel az elszámolási kritériumoknak, úgy azt kiadásként számolják el az elszámolható összegre nézve. Év végén megbecsülik és elhatárolt kiadásként számolják el azokat a felmerült elszámolható kiadásokat, amelyek a kedvezményezettek részére már esedékesek, de amelyeket még nem jelentettek. Kamatkiadások A kamatkiadásokat a ténylegeskamatláb-módszer használatával a gazdasági eredménykimutatásban jelenítik meg. A kamatkiadások a kifizetett vagy kifizetendő kamatokból állnak, és felmerülésükkor rögzítik őket. 1.6. FÜGGŐ KÖVETELÉSEK ÉS KÖTELEZETTSÉGEK 1.6.1. Függő követelések A függő követelés olyan, múltbeli eseményekből keletkező lehetséges eszköz, amelynek meglétét csak egy vagy több, nem teljesen az EFA ellenőrzése alatt álló, bizonytalan jövőbeli esemény bekövetkezése vagy be nem következése fogja megerősíteni. Függő követelés bevezetésére kerül sor akkor, amikor gazdasági hasznok vagy ún. szolgáltatáspotenciál beáramlása valószínűsíthető. A függő követeléseket minden egyes mérlegfordulónapkor értékelni kell, hogy a pénzügyi kimutatások megfelelően tükrözzék a fejleményeket. Amennyiben gyakorlatilag biztossá vált, hogy a gazdasági hasznok, illetve a szolgáltatáspotenciál beáramlására sor kerül, és az eszköz értékét megbízhatóan mérni lehet, úgy az eszközt és a kapcsolódó bevételeket azon időszak pénzügyi kimutatásaiban kell elszámolni, amelyben a változásra sor kerül. A garanciák olyan múltbeli eseményekből keletkező lehetséges követelések, amelyek meglétét csak a garancia tárgyát képező esemény bekövetkezése vagy be nem következése fogja megerősíteni. A garanciák így függő követelésnek minősülnek. A garancia megszűnik, ha tárgya már nem áll fenn. Követeléssé akkor válik, ha a kezes a lehívási feltételek teljesülése miatt fizetésre kötelezhető. 1.6.2. Függő kötelezettségek A függő kötelezettség olyan, múltbeli eseményekből keletkező lehetséges kötelezettség, amelynek meglétét csak egy vagy több, nem teljesen az EFA ellenőrzése alatt álló, bizonytalan jövőbeli esemény bekövetkezése vagy be nem következése fogja megerősíteni; vagy olyan meglévő kötelem, amely múltbeli eseményekből származik, de nem mutatják ki, mert: nem valószínű, hogy gazdasági hasznokat megtestesítő forráskiáramlásra vagy potenciális szolgáltatásra lesz szükség a kötelezettség rendezéséhez, vagy mert olyan ritka körülmények álltak elő, amelyek mellett a kötelezettség összegét nem lehet elegendő megbízhatósággal értékelni. A függő kötelezettségeket közzéteszik, kivéve ha csekély a gazdasági hasznot megtestesítő forrás vagy szolgáltatáspotenciál kiáramlásának valószínűsége. A függő kötelezettségeket minden egyes mérlegfordulónapkor értékelik annak megállapítására, hogy valószínűvé vált-e a gazdasági hasznot vagy szolgáltatáspotenciált megtestesítő erőforrások kiáramlása. Amennyiben egy adott időszakban valószínűvé válik, hogy egy függő kötelezettségként kezelt tétel esetében gazdasági hasznot vagy szolgáltatáspotenciált megtestesítő erőforrások kiáramlására lesz szükség, úgy ezen időszak pénzügyi kimutatásaiban céltartalékot jelenítenek meg. 2. MEGJEGYZÉSEK A MÉRLEGHEZ BEFEKTETETT ESZKÖZÖK 2.1. HOSSZÚ LEJÁRATÚ ELŐFINANSZÍROZÁS || || || || millió EUR || 8. EFA || 9. EFA || 10. EFA || ÖSSZESEN 2011.12.31-én || ÖSSZESEN 2010.12.31-én Hosszú lejáratú előfinanszírozás || - || 191 || 189 || 380 || 353 ÖSSZESEN || - || 191 || 189 || 380 || 353 Számos szerződés rendelkezik az elvégzendő munkálatok, az áruszállítás, illetve a szolgáltatásnyújtás megkezdése előtti előlegfizetésről. Némely esetben előrehaladási jelentéseken alapuló ütemes kifizetéseket írnak elő. Az előfinanszírozást általában a projekt végrehajtásának színhelyéül szolgáló ország vagy terület pénznemében folyósítják. Az előfinanszírozás összege nem tartalmazza az előlegekhez kapcsolódó, teljesítetlen visszafizetési felszólításokat és az év végéig el nem számolt becsült összegeket. Azt, hogy az előfinanszírozás rövid vagy hosszú lejáratú előfinanszírozásként kerül-e kimutatásra, a visszafizettetés vagy a felhasználás ütemezése határozza meg. A felhasználást a projektre vonatkozó megállapodás rögzíti. Az éves beszámoló dátumától számított tizenkét hónapnál rövidebb esedékességű, visszafizetendő és felhasználandó összegeket rövid lejáratú előfinanszírozásként tartják nyilván, azaz a forgóeszközök között. Mivel az EFA-projektek közül sok hosszú lejáratú, a hozzájuk kapcsolódó előlegeknek egy évnél tovább kell rendelkezésre állniuk. Ezért ezek az előfinanszírozási összegek a befektetett eszközök között kerülnek kimutatásra. A hosszú lejáratú előfinanszírozás összege 2010. december 31-hez képest 28 millió EUR-val nőtt, ami elsősorban az AKCS-n belüli projektekhez (49 millió EUR) és az igazgatási kiadásokhoz (14 millió EUR) kapcsolódó hosszú lejáratú előfinanszírozási összegek növekedésével magyarázható, amellyel szemben csak az ágazati politikákhoz és a programozható segélyhez kapcsolódó hosszú lejáratú előfinanszírozás csökkenése (17 és 15 millió EUR) áll. FORGÓESZKÖZÖK 2.2 RÖVID LEJÁRATÚ ELŐFINANSZÍROZÁS || || || || millió EUR || 8. EFA || 9. EFA || 10. EFA || ÖSSZESEN 2011.12.31-én || Összesen 2010.12.31-én Rövid lejáratú előfinanszírozás (bruttó) || 148 || 1 659 || 1 608 || 3 415 || 3 115 Az elszámolt előfinanszírozás becsült összege (levonás) || (78) || (1 090) || (1 072) || (2 240) || (2 019) ÖSSZESEN || 70 || 569 || 536 || 1 175 || 1 096 A rövid lejáratú előfinanszírozás nettó összege 79 millió EUR-val nőtt, ami főként az igazgatási kiadásokhoz (77 millió EUR), a programozható segélyhez (29 millió EUR), az intézményi támogatáshoz (44 millió EUR) és az ágazati politikákhoz (25 millió EUR) kapcsolódó rövid lejáratú előfinanszírozás nettó összegének növekedésével magyarázható. A növekedést az AKCS-n belüli projektekkel, a korábbi EFA-khoz kapcsolódó egyéb támogatási programokkal és a sürgősségi segéllyel kapcsolatos előfinanszírozás csökkenése (68, 20 illetve 7 millió EUR) ellensúlyozta. 2.2.1. Az előfinanszírozással kapcsolatban kapott garanciák A garanciák az előfinanszírozás biztosítására szolgálnak, megszűnésükre az adott projekthez kapcsolódó végső igény kifizetésekor kerül sor. A garanciák nominális és tényleges értékkel rendelkeznek. A nominális érték a garancia nyújtásakor meghatározott névleges érték. A tényleges érték az előfinanszírozás tényleges folyósítását és/vagy elszámolását is figyelembe veszi. 2011. december 31-én az EFA által az előfinanszírozási összegekre kapott garanciák nominális értéke 637 millió EUR, tényleges értéke pedig 394 millió EUR volt. 2010. december 31-én ezek az értékek 674 millió EUR-t, illetve 363 millió EUR-t tettek ki. 2.3. RÖVID LEJÁRATÚ KÖVETELÉSEK || || || || millió EUR || 8. EFA || 9. EFA || 10. EFA || ÖSSZESEN 2011.12.31-én || ÖSSZESEN 2010.12.31-én Ügyfelekkel szembeni követelések || 2 || 10 || 1 || 13 || 10 Tagállamokkal szembeni követelések || - || - || 9 || 9 || 125 Aktív időbeli elhatárolások || 2 || 77 || 10 || 89 || 112 ÖSSZESEN || 4 || 87 || 20 || 111 || 247 2.3.1. Ügyfelekkel szembeni követelések || || || || millió EUR || 8. EFA || 9. EFA || 10. EFA || ÖSSZESEN 2011.12.31-én || ÖSSZESEN 2010.12.31-én Ügyfelekkel szembeni követelések || 6 || 18 || 2 || 27 || 18 Ügyfelekkel szembeni követelések értékvesztési leírása || (4) || (8) || (1) || (13) || (8) ÖSSZESEN || 2 || 10 || 1 || 13 || 10 Ide azon visszafizetési felszólítások tartoznak, amelyeket 2011. december 31-ével behajtandó, és a mérleg eszközoldalán más megnevezés alatt még nem szereplő, megállapított kintlévőségként könyveltek le. A visszafizetési felszólítások záróegyenlege a kibocsátott, de az év végéig ki nem egyenlített visszafizetési felszólítások értékét mutatja. Meg kell becsülni továbbá a kedvezményezettekkel szemben felmerült olyan követelések leírására képzendő céltartalék összegét, amelyek visszafizetése nem valószínű. E céltartaléknak két összetevője van: – Egyedi eseteknél a becslés alapja a behajthatatlanság kockázata. – Általános eseteknél, vagyis az egyedi esetek körén kívül eső követeléseknél a múltbeli veszteségek arányában képeznek céltartalékot. Az értékvesztési leírás nem jelenti az érintett összegek jövőbeni behajtásáról való lemondást. A teljesítetlen visszafizetési felszólításokban az időszak során bekövetkezett változásokat az alábbi táblázat részletezi. || || || || millió EUR || 8. EFA || 9. EFA || 10. EFA || 2011-BEN ÖSSZESEN || 2010-BEN ÖSSZESEN Teljesítetlen visszafizetési felszólítások az év elején || 7 || 11 || 0 || 18 || 20 Kibocsátott visszafizetési felszólítások || 11 || 63 || 55 || 130 || 164 Lezárt visszafizetési felszólítások || (12) || (56) || (55) || (123) || (166) Kifizetett || (9) || (46) || (53) || (108) || (143) Olyan visszafizetési felszólítások, amelyekről lemondtak (ktgvetési rendelet 73. cikke) || 0 || (1) || 0 || (1) || (1) Törölt || (1) || (1) || 0 || (2) || (5) Kiegyenlített || (3) || (8) || (1) || (13) || (17) Teljesítetlen visszafizetési felszólítások az év végén || 6 || 19 || 1 || 25 || 18 2.3.2. Tagállamokkal szembeni követelések A 10. EFA tagállamokkal szembeni 9 millió EUR-s követelése Magyarországgal és Portugáliával szemben állt fenn – ezen országok hozzájárulása 2012 januárjában, illetve februárjában érkezett be –, valamint Dánia egy társfinanszírozási hozzájárulásából, amely még nem esedékes. 2.3.3. Aktív időbeli elhatárolások Az aktív időbeli elhatárolások elsősorban az előfinanszírozási összegek után felszámított kamatból állnak. Ez a megnevezés tartalmazza a hozzájárulások késedelmesen befizetése után elhatárolt kamatjövedelmet is. Az aktív időbeli elhatárolásokban bekövetkezett 23 millió EUR-s csökkenés az előfinanszírozások után felszámított alacsonyabb késedelmi kamatnak (23 millió EUR) tulajdonítható (lásd a 3.4.2. megjegyzést). 2.4. ÁTVEZETÉSI SZÁMLÁK || || || || millió EUR || 8. EFA || 9. EFA || 10. EFA || ÖSSZESEN 2011.12.31-én || ÖSSZESEN 2010.12.31-én EFA-hoz/-tól || (2 065) || (214) || - || (2 279) || (2 279) 7. EFA-hoz/-tól || - || 2 279 || - || 2 279 || 2 279 8. EFA-hoz/tól || - || (3 037) || 584 || (2 453) || (2 563) 9. EFA-hoz/-tól || 3 037 || - || (3 529) || (491) || (450) 10. EFA-hoz/-tól || (584) || 3 529 || - || 2 944 || 3 013 ÖSSZESEN || 387 || 2 557 || (2 944) || 0 || 0 Gazdaságossági szempontból az EFA egyetlen pénztárkészletével a 10. EFA rendelkezik. Ennek eredményeként a különböző EFA-k közötti műveleteket a különböző EFA-mérlegek közötti átvezetési számlákon egyenlítik ki. 2011-ben az átvezetési számlákon a következő fő változások történtek: a 10. EFA kifizetéseket eszközölt a 8. és 9. EFA végrehajtásával kapcsolatban, illetve a 9. EFA keretében lehívott hozzájárulás következtében készpénz érkezett a 10. EFA-hoz. 2.5. PÉNZESZKÖZÖK ÉS PÉNZESZKÖZ-EGYENÉRTÉKESEK[6] || || || || millió EUR || 8. EFA || 9. EFA || 10. EFA || ÖSSZESEN 2011.12.31-én || ÖSSZESEN 2010.12.31-én Bankszámlán lévő pénzeszközök || - || - || 1 211 || 1 211 || 781 STABEX biztonsági számlák || - || - || 5 || 5 || 17 Társfinanszírozási bankszámlák || - || 6 || 2 || 8 || 10 Kongói Demokratikus Köztársaság speciális alap[7] || - || - || 1 || 1 || 0 ÖSSZESEN || - || 6 || 1 218 || 1 224 || 808 2.5.1. Bankszámlán lévő pénzeszközök || || || || millió EUR || 8. EFA || 9. EFA || 10. EFA || ÖSSZESEN 2011.12.31-én || ÖSSZESEN 2010.12.31-én Elkülönített számlák – tagállami pénzintézetek || - || - || 1 129 || 1 129 || 599 Folyószámlák – kereskedelmi bankok || - || - || 80 || 80 || 180 Helyi kifizetőhelyek || - || - || 2 || 2 || 1 ÖSSZESEN || - || - || 1 211 || 1 211 || 781 A bankszámlán lévő pénzeszközökben bekövetkezett növekedés elsődleges oka az, hogy 2011-ben a megállapított költségvetési összeghez képest kevesebbet költöttek. A helyi kifizetőhelyek számláin az AKCS-államokban és a TOT-okban vezetett bankszámlákon nyilvántartott összegek szerepelnek, amelyeket a kedvezményezett országon belüli, helyi pénznemben denominált kifizetések végrehajtására használnak. A számlákat euróban vagy valamely uniós tagállam pénznemében vezetik. A kifizetések fokozottabb központosítása érdekében 2011 folyamán a 8 fennmaradó helyi kifizetőhelyből 2 számláit szüntették meg. 2.5.2. STABEX biztonsági számlák || millió EUR || Egyenleg 2011.12.31-én || Egyenleg 2010.12.31-én Saint Lucia || 0 || 7 Saint Vincent és Grenadine-szigetek || 0 || 4 Elefántcsontpart || 2 || 2 Malawi || 1 || 1 Egyéb ország || 2 || 3 ÖSSZESEN || 5 || 17 A STABEX betűszó az Európai Unió által az AKCS-államok exportbevételeinek stabilizálása céljából működtetett kompenzációs finanszírozási rendszert jelöli. A rendszert a Loméi Egyezmény (1975) vezette be azzal a céllal, hogy ellensúlyozza a mezőgazdasági termékekből származó exportbevételek instabilitásából eredő káros hatásokat. A STABEX biztonsági számlák egyenlege a rendelkezésre álló STABEX-források teljes összegét mutatja, amelyet a jövőben átutalnak a kedvezményezett AKCS-államnak. Ezt az egyenleget a 10. EFA-hoz allokálják. A STABEX támogatási eszköz felszámolását követően 2011-ben két STABEX biztonsági számlát szüntettek meg. E forrásokon kívül más STABEX-pénzeszközök is a kedvezményezett AKCS-államok rendelkezésére állnak. Amint a Bizottság és a kedvezményezett (AKCS-) állam megállapodásra jut a STABEX-pénzeszközök felhasználási módjáról, a két fél transzferegyezményt ír alá. A (módosított) 4. Loméi Egyezmény[8] 211. cikkének rendelkezéseivel összhangban a forrásokat olyan, az AKCS-állam nevében nyitott kamatozó számlára utalják át, amely kettős ellenjegyzést igényel (az Európai Bizottságét és a kedvezményezett államét). A pénzeszközök mindaddig a kettős ellenjegyzést igénylő számlán maradnak, amíg a kölcsönös kötelezettségvállalási egyezmény (kke) értelmében azokat át nem kell utalni egy projekt számára. A számlával kapcsolatos aláírási jogkör a Bizottság engedélyezésre jogosult tisztviselőjénél marad annak biztosítása érdekében, hogy a forrásokat a szándékoknak megfelelően használják fel. A kettős ellenjegyzést igénylő számlán lévő pénzeszközök az AKCS-állam tulajdonában vannak, következésképpen nem jelennek meg eszközként az EFA beszámolójában. Az e számlákra történő átutalásokat STABEX-kifizetésként tartják nyilván. 2011-ben a 10. EFA-ra alkalmazandó belső megállapodás[9] 1. cikke (4) bekezdésének megfelelően az AKCS-államok kettős ellenjegyzést igénylő számláiról 26 millió EUR-t utaltak vissza az EFA-nak. E pénzeszközöket főként Saint Luciából (9 millió EUR), Kenyából (7 millió EUR) és Togóból (4 millió EUR) utalták vissza. Ezeket a bevételeket a 8. EFA gazdasági eredménykimutatásában működési bevételként (STABEX támogatási eszköz) tüntetik fel. 2.5.3. Társfinanszírozási bankszámlák || || || || millió EUR || 8. EFA || 9. EFA || 10. EFA || ÖSSZESEN 2011.12.31-én || ÖSSZESEN 2010.12.31-én Társfinanszírozási bankszámlák || - || 6 || 2 || 8 || 10 ÖSSZESEN || - || 6 || 2 || 8 || 10 Ezek a bankszámlák 2007-es vagy annál korábbi társfinanszírozási megállapodásokhoz kapcsolódó összegeket tartalmaznak. A társfinanszírozási pénzeszközök az érintett tagállamok tulajdonát képezik, ezért a kapcsolódó összeget kötelezettségként tartják nyilván. Ez az összeg tehát nincs hatással a nettó eszközökre. Szomáliában még mindig folyamatban van a 9. EFA keretében folyó olasz társfinanszírozás. A 10. EFA társfinanszírozási bankszámlái lezárásra váró, régi társfinanszírozási projektekhez kapcsolódnak. Ezeket a pénzeszközöket az engedélyezésre jogosult tisztviselő utasítását követően visszaadják a tagállamoknak. RÖVID LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK 2.6. RÖVID LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK || || || || millió EUR || 8. EFA || 9. EFA || 10. EFA || ÖSSZESEN 2011.12.31-én || ÖSSZESEN 2010.12.31-én Folyó kötelezettségek || 9 || 146 || 243 || 399 || 487 Elhatárolt költségek || 20 || 168 || 151 || 339 || 286 Elhatárolt tőke-hozzájárulás || - || - || 295 || 295 || 272 ÖSSZESEN || 29 || 315 || 689 || 1 033 || 1 045 A rövid lejáratú kötelezettségek közé az EFA által a támogatási és közbeszerzési tevékenységek keretében kapott költségkimutatások tartoznak. Ezeket az igény beérkezése pillanatában lekönyvelik az igényelt összeggel. Ugyanezt az eljárást alkalmazzák a közbeszerzési eljárás keretében kapott számlák és jóváírási értesítések esetében. Az érintett költségtérítési igényeket teljes egészében figyelembe vették az év végi elhatárolási eljárás során. Az elhatárolás bejegyzését követően a támogatható költségek becsült összegét elhatárolt költségként könyvelték. 2.6.1. Folyó kötelezettségek || || || || millió EUR || 8. EFA || 9. EFA || 10. EFA || ÖSSZESEN 2011.12.31-én || ÖSSZESEN 2010.12.31-én Szállítók és egyéb || 9 || 140 || 159 || 308 || 400 A tagállamok felé társfinanszírozás miatt fennálló kötelezettségek || - || 6 || 75 || 81 || 75 Egyéb kötelezettségek || - || - || 10 || 10 || 12 ÖSSZESEN || 9 || 146 || 243 || 399 || 487 2.6.1.1. Szállítók és egyéb E tétel tartalmazza a beszállítók, illetve az állami szervek és harmadik államok felé fennálló tartozásokat. Az előző beszámolási időszakhoz viszonyított 92 millió EUR-s növekedés elsősorban a harmadik államok felé fennálló kötelezettségek 62 millió EUR-s növekedésével magyarázható. 2.6.1.2. A tagállamok felé társfinanszírozás miatt fennálló kötelezettségek A beérkezett társfinanszírozási hozzájárulások a tagállamok felé fennálló kötelezettségként szerepelnek, mivel teljesítik a feltételes nem visszterhes ügyletből származó bevétel feltételeit. Az EFA-nak a hozzájárulásokat arra kell használnia, hogy harmadik feleknek szolgáltatásokat nyújtson, eltérő esetben pedig vissza kell térítenie az eszközöket (azaz a kapott hozzájárulásokat) a tagállamoknak. A társfinanszírozási megállapodás következtében fennálló kötelezettségek a beérkezett társfinanszírozási hozzájárulások és a projektnél felmerült költségek különbségét jelentik. A nettó eszközök értékét nem befolyásolják. A tagállamok felé társfinanszírozás miatt fennálló kötelezettségekből 8 millió EUR kapcsolódik 2007-es vagy annál korábbi megállapodásokhoz. Ezeket a pénzeszközöket külön erre a célra szolgáló bankszámlán – társfinanszírozási bankszámlán, lásd a 2.5.3. megjegyzést – tartják. 2011-ben 7 millió EUR értékű új társfinanszírozási hozzájárulás érkezett be (Belgium – 3 millió EUR, Egyesült Királyság – 2 millió EUR, Svédország – 1 millió EUR és Svájc – 1 millió EUR). A 2008-ban vagy azt követően aláírt társfinanszírozási megállapodásokhoz kapcsolódó pénzeszközöket nem tartják külön számlán. A társfinanszírozás miatt fennálló kötelezettség 2 millió EUR-val csökkent, a társfinanszírozási projektekhez kapcsolódó bevételek megjelenítése miatt (lásd a 3.1.4. és a 3.2.2. megjegyzést). 2.6.1.3. Egyéb kötelezettségek Az egyéb kötelezettségek többnyire allokálatlan készpénzbevételek és visszafizetett összegek. 2.6.2. Elhatárolt költségek || || || || millió EUR || 8. EFA || 9. EFA || 10. EFA || ÖSSZESEN 2011.12.31-én || ÖSSZESEN 2010.12.31-én Elhatárolt költségek || 20 || 168 || 151 || 339 || 286 ÖSSZESEN || 20 || 168 || 151 || 339 || 286 Az év végén megvizsgálják az EFA-források kedvezményezettjeinél felmerült, de az EFA-nak még nem jelentett elszámolható kiadásokat. Az elhatárolás kiszámítását követően az elszámolható költségek becsült összegét elhatárolt költségként könyvelik. Az előfinanszírozási összeg becsült felhasználását az elszámolt előfinanszírozás becsült összege megnevezés alatt tüntetik fel (lásd a 2.2. megjegyzést). 2.6.3. Elhatárolt tőke-hozzájárulás || || || millió EUR || 8. EFA || 9. EFA || 10. EFA || ÖSSZESEN 2011.12.31-én || ÖSSZESEN 2010.12.31-én Egyesült Királyság || - || - || 289 || 289 || 269 Írország || - || - || 5 || 5 || 3 Litvánia || - || - || 1 || 1 || - ÖSSZESEN || - || - || 295 || 295 || 272 Ez a megnevezés a tagállamok által korábban kifizetett hozzájárulásokat tartalmazza. NETTÓ ESZKÖZÖK 2.7. LEHÍVOTT TŐKE || || millió EUR || 8. EFA || 9. EFA || 10. EFA || ÖSSZESEN Az alap tőkéje || 12 840 || 11 699 || 21 152 || 45 691 Lehívatlan tőke || - || (660) || (21 152) || (21 812) Lehívott tőke 2010.12.31-én || 12 840 || 11 039 || - || 23 879 || || || || Az alap tőkéje || 12 840 || 11 699 || 21 152 || 45 691 Lehívatlan tőke || - || - || (18 712) || (18 712) Lehívott tőke 2011.12.31-én || 12 840 || 11 699 || 2 440 || 26 979 Az alap tőkéje az egyes belső megállapodásokban meghatározott módon a vonatkozó EFA-alapba a tagállamok által befizetendő teljes összeg. A le nem hívott források a tagállamoktól még le nem hívott eredeti hozzájárulást jelentik. A lehívott tőke az eredeti hozzájárulások azon összegét jelenti, amelyet a 10. EFA-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzat 16. cikkével összhangban a tagállamok kincstári számláira történő átutalásra lehívtak. A 8. és a 9. EFA tőkéjét lehívták és teljes egészében megkapták. A 10. EFA-ra alkalmazandó belső megállapodásnak megfelelően a 10. EFA 2008-ban 21 152 millió EUR tőke birtokában lépett hatályba. Az Alap tőkéje || || || || millió EUR Hozzájárulások || % || Le nem hívott (9. EFA) 2010.12.31. || 2011-ben lehívott || Le nem hívott (9. EFA) 2011.12.31. Ausztria || 2.65 || (19) || 19 || - Belgium || 3.92 || (27) || 27 || - Dánia || 2.14 || (15) || 15 || - Finnország || 1.48 || (10) || 10 || - Franciaország || 24.30 || (170) || 170 || - Németország || 23.36 || (164) || 164 || - Görögország || 1.25 || (9) || 9 || - Írország || 0.62 || (4) || 4 || - Olaszország || 12.54 || (88) || 88 || - Luxemburg || 0.29 || (2) || 2 || - Hollandia || 5.22 || (37) || 37 || - Portugália || 0.97 || (7) || 7 || - Spanyolország || 5.84 || (41) || 41 || - Svédország || 2.73 || (19) || 19 || - Egyesült Királyság || 12.69 || (89) || 89 || - EBB || N.A. || 40 || (40) || - ÖSSZESEN || 100,00 || (660) || 660 || - || || || || millió EUR Hozzájárulások || % || Le nem hívott (10. EFA) 2010.12.31. || 2011-ben lehívott || Le nem hívott (10. EFA) 2011.12.31. Ausztria || 2.41 || (510) || 59 || 451 Belgium || 3.53 || (747) || 86 || 661 Dánia || 2.00 || (423) || 49 || 374 Finnország || 1.47 || (311) || 36 || 275 Franciaország || 19.55 || (4 135) || 477 || 3 658 Németország || 20.50 || (4 336) || 500 || 3 836 Görögország || 1.47 || (311) || 36 || 275 Írország || 0.91 || (192) || 22 || 170 Olaszország || 12.86 || (2 720) || 314 || 2 406 Luxemburg || 0.27 || (57) || 7 || 51 Hollandia || 4.85 || (1 026) || 118 || 908 Portugália || 1.15 || (243) || 28 || 215 Spanyolország || 7.85 || (1 660) || 192 || 1 469 Svédország || 2.74 || (580) || 67 || 513 Egyesült Királyság || 14.82 || (3 135) || 362 || 2 773 Ciprus || 0.09 || (19) || 2 || 17 Cseh Köztársaság || 0.51 || (108) || 12 || 95 Észtország || 0.05 || (11) || 1 || 9 Magyarország || 0.55 || (116) || 13 || 103 Litvánia || 0.12 || (25) || 3 || 22 Lettország || 0.07 || (15) || 2 || 13 Málta || 0.03 || (6) || 1 || 6 Lengyelország || 1.3 || (275) || 32 || 243 Szlovénia || 0.18 || (38) || 4 || 34 Szlovákia || 0.21 || (44) || 5 || 39 Bulgária || 0.14 || (30) || 3 || 26 Románia || 0.37 || (78) || 9 || 69 ÖSSZESEN || 100,00 || (21 152) || 2 440 || 18 712 2011-ben került sor a 9. EFA-ból történő utolsó lehívásra, és első ízben került sor a 10. EFA 27 tagállamtól származó hozzájárulásainak lehívására. 2.8. EGYÉB TARTALÉKOK || || || || millió EUR || 8. EFA || 9. EFA || 10. EFA || ÖSSZESEN 2011.12.31-én || ÖSSZESEN 2010.12.31-én EFA-hoz/-tól || 94 || 490 || - || 584 || 584 7. EFA-hoz/-tól || 533 || 1 135 || - || 1 668 || 1 668 8. EFA-hoz/tól || - || 2 762 || 141 || 2 903 || 2 864 9. EFA-hoz/-tól || (2 762) || - || 161 || (2 601) || (2 531) 10. EFA-hoz/-tól || (141) || (161) || - || (302) || (333) ÖSSZESEN || (2 276) || 4 227 || 301 || 2 252 || 2 252 A 10. EFA 2008-as hatálybalépése óta a korábbi EFA-kban szereplő valamennyi visszavont összeget a 10. EFA tartalékába vezetnek át. Ez a tartalék csak a 10. EFA-ra alkalmazandó belső megállapodás 1. cikkének (4) bekezdésében meghatározott feltételek teljesülése esetén használható fel. 2011-ben a 8. EFA-ból 38 millió EUR, a 9. EFA-ból pedig 80 millió EUR visszavont összeget csoportosítottak át a 10. EFA-ba, a 10. EFA teljesítménytartalékából pedig 150 millió EUR-t csoportosítottak át a 9. EFA-ba[10]. 2011. május 23-án a Tanács olyan határozatot hozott[11], amely szerint a 9. EFA és a korábbi EFA-k projektjeitől elvont pénzeszközökből 200 millió EUR-t Dél-Szudán javára kell elkülöníteni. 2011 végén ezek az összegek még mindig a 10. EFA teljesítménytartalékában voltak, de felszabadításukra várhatóan 2012 folyamán sor kerül. 3. MEGJEGYZÉSEK AZ EREDMÉNYKIMUTATÁSHOZ 3.1. MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK millió EUR || 8. EFA || 9. EFA || 10. EFA || 2011-BEN ÖSSZESEN || 2010-BEN ÖSSZESEN Kiadások visszafizettetése || 3 || 11 || 2 || 16 || 29 STABEX-pénzeszközök visszafizettetése 2010-ben a 10. || 26 || - || - || 26 || 32 Árfolyamnyereség || 11 || 37 || 7 || 54 || 78 Társfinanszírozási működési bevétel || - || - || 2 || 2 || 1 ÖSSZESEN || 40 || 49 || 10 || 99 || 140 3.1.1. Kiadások visszafizettetése Ez a megnevezés az EFA által kibocsátott visszafizetési felszólításokat, illetve a korábban kifizetett kiadások ellenőrzése és jogosultsági vizsgálata alapján visszafizetendőnek ítélt, a következő kifizetésekből levont és az EFA számviteli rendszerében könyvelt összegeket tartalmazza. Meg kell jegyezni, hogy a visszafizetett előfinanszírozási összegeket nem bevételként, hanem a mérleg „előfinanszírozás” megnevezésében tartják nyilván. 3.1.1.1. A jogosulatlan kifizetések visszatérítése 2011-ben 12 millió EUR értékben állítottak ki jogosulatlan kifizetések visszafizetésére való felszólítást (2010-ben ez a szám 11 millió EUR volt). Ebből 8 millió kiadások visszafizetéséhez kapcsolódott, tehát működési bevételként könyvelték. 4 millió EUR előfinanszírozási összegek visszafizetéséhez kapcsolódott, ezt a mérleg „előfinanszírozás” megnevezéséhez könyvelték. A jogosulatlan kifizetések visszafizettetése a következő okokra vezethető vissza: millió EUR || || Bevételek || Előfinanszírozás || 2011-BEN ÖSSZESEN || Bevételek || Előfinanszírozás || 2010-BEN ÖSSZESEN Hiba || 2 || 1 || 3 || 1 || 1 || 2 Szabálytalanság || 6 || 3 || 8 || 5 || 3 || 8 OLAF által bejelentett || 1 || - || 1 || 1 || - || 1 ÖSSZESEN || 8 || 4 || 12 || 7 || 4 || 11 3.1.2. STABEX-pénzeszközök visszafizettetése 2011-ben a 10. EFA-ra alkalmazandó belső megállapodás[12] 1. cikke (4) bekezdésének megfelelően az AKCS-államok kettős ellenjegyzést igénylő számláiról 26 millió EUR-t utaltak vissza az EFA-nak. E pénzeszközöket főként Saint Luciából (9 millió EUR), Kenyából (7 millió EUR) és Togóból (4 millió EUR) utalták vissza. Ezeket a bevételeket a 8. EFA gazdasági eredménykimutatásában működési bevételként (STABEX támogatási eszköz) tüntetik fel. 3.1.3. Árfolyamnyereség Árfolyamnyereség az eurótól eltérő pénznemben lebonyolított mindennapi tevékenységeken és azokhoz kapcsolódó tranzakciókon, valamint az éves beszámolókészítéshez szükséges év végi átértékelésen keletkezik, lehet realizált és nem realizált is. 3.1.4. Társfinanszírozási működési bevétel A társfinanszírozási működési bevétel a felhasznált hozzájárulásokat jelenti (lásd a 3.2.2. megjegyzést). Mivel ezek a hozzájárulások bizonyos feltételek mellett teljesítik a nem visszterhes ügyletből származó bevétel kritériumait, a hozzájárulásokat a társfinanszírozási projekt végrehajtásának megfelelően számolják el. 3.2. MŰKÖDÉSI KIADÁSOK millió EUR || 8. EFA || 9. EFA || 10. EFA || 2011-BEN ÖSSZESEN || 2010-BEN ÖSSZESEN Működési kiadások – támogatási eszközök || 114 || 879 || 1 640 || 2 633 || 2 852 Társfinanszírozási működési kiadások || - || - || 2 || 2 || 1 Árfolyamveszteség || 11 || 41 || 8 || 61 || 58 A követelések értékvesztési leírása || 3 || 4 || - || 7 || 3 ÖSSZESEN || 128 || 924 || 1 650 || 2 702 || 2 914 3.2.1. Működési kiadások – támogatási eszközök || || || || millió EUR || 8. EFA || 9. EFA || 10. EFA || 2011-BEN ÖSSZESEN || 2010-BEN ÖSZESEN Programozható segély || 58 || 56 || 1 136 || 1 251 || 1 127 Makrogazdasági támogatás || - || 51 || - || 51 || 35 Ágazati szakpolitika || 0 || 372 || 0 || 371 || 765 Kamattámogatás || 0 || - || - || 0 || AKCS-n belüli projektek || - || 301 || 349 || 650 || 336 Sürgősségi segély || - || 63 || 149 || 212 || 442 Menekültek segélyezése || 0 || - || - || 0 || (1) Kockázati tőke || 19 || - || - || 19 || STABEX || 12 || - || - || 12 || 46 Sysmin[13] || (8) || - || - || (8) || 10 Korábbi EFA-khoz kapcsolódó egyéb támogatási programok || - || 24 || - || 24 || (17) Adósságenyhítés – Súlyosan eladósodott szegény országok és Világbank || - || - || - || - || 14 Intézményi támogatás || - || 2 || 6 || 8 || 44 Exportbevétel-kompenzáció || 32 || 10 || - || 42 || 37 Kongói Demokratikus Köztársaság Alap || - || 0 || - || 0 || 15 Összesen || 114 || 879 || 1 640 || 2 633 || 2 852 Az összegek kifizetésének és kezelésének módjától függően többféle működési EFA-kiadás létezik, amelyek magukban foglalják az összes támogatási eszközt. 3.2.2. Társfinanszírozási működési kiadások Ebbe a sorba a társfinanszírozott projektek 2011-es kiadásai tartoznak. Mivel a beérkezett társfinanszírozási hozzájárulások bizonyos feltételek mellett teljesítik a nem visszterhes ügyletből származó bevétel kritériumait, a megfelelő hozzájárulási összeget a működési bevételek (3.1.4. megjegyzés) között szerepeltetik. 3.2.3. Árfolyamveszteség Árfolyamveszteség az eurótól eltérő valutában lebonyolított mindennapi tevékenységeken és azokhoz kapcsolódó tranzakciókon, valamint az éves beszámolókészítéshez szükséges év végi átértékelésen keletkezik, lehet realizált és nem realizált is. A nettó eredményt tekintve az évben 6 millió EUR nettó árfolyamveszteség keletkezett (a 61 millió EUR-s árfolyamveszteségből levonva az 54 millió EUR-s árfolyamnyereséget). 3.2.4. A követelések értékvesztési leírása Ez a megnevezés főként előfinanszírozási korrekciókat, valamint a követeléseken leírt összegeket/veszteségeket tartalmaz. 3.3. IGAZGATÁSI KIADÁSOK millió EUR || 8. EFA || 9. EFA || 10. EFA || 2011-BEN ÖSSZESEN || 2010-BEN ÖSSZESEN Igazgatási kiadások || 0 || 3 || 72 || 75 || 86 ÖSSZESEN || 0 || 3 || 72 || 75 || 86 Ez a megnevezés a támogatási kiadásokat, azaz az EFA programozásához és végrehajtásához kapcsolódó igazgatási költségeket tartalmazza. Ide tartoznak a projektek előkészítésének, nyomon követésének, ellenőrzésének és értékelésének költségei, valamint a számítógépes hálózatok, technikai segítségnyújtás stb. költségei. 3.4. PÉNZÜGYI BEVÉTELEK millió EUR || 8. EFA || 9. EFA || 10. EFA || 2011-BEN ÖSSZESEN || 2010-BEN ÖSSZESEN Kamatbevétel – európai bankok || - || 0 || 1 || 1 || 1 Kamatbevétel – STABEX || 0 || - || - || 0 || 0 Visszafizetési felszólításokon realizált késedelmi kamatbevételek || 0 || 0 || 0 || 0 || 3 Előfinanszírozási kamat || (1) || (19) || (1) || (21) || 91 ÖSSZESEN || (1) || (19) || 0 || (20) || 95 2011-ben a tartósan alacsony kamatlábak miatt alacsony maradt a kamatbevétel. 3.4.1. Visszafizetési felszólításokon realizált késedelmi kamatbevételek Ide tartoznak a visszafizetési felszólítások adósok általi késedelmes fizetése – beleértve a tagállami hozzájárulások késedelmes befizetését is – után realizált kamatok. Ezek a pénzek a 10. EFA-ra alkalmazandó belső megállapodás 1. és 6. cikke értelmében felhasználhatók projektfinanszírozásra. 3.4.2. Előfinanszírozási kamat Az előfinanszírozási kamat megjelenítése a 10. EFA-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzat 7. cikkének (3) bekezdésében és 8. cikkében foglalt rendelkezésekkel összhangban a kamat realizálásakor történik. A 2011-re elhatárolt kamat alacsonyabb a 2010. évinél, a 2010. évi elhatárolás visszavezetésével a kamatbevétel gyakorlatilag negatívvá vált. Ennek oka, hogy 2011-ben több, korábban támogatási szerződésként számon tartott szerződést nemzetközi szervezetekkel közös irányítású szerződéssé minősítettek át. A pénzügyi szabályzat fent említett rendelkezéseivel összhangban az előbbi típusú szerződések lehetővé teszik elhatárolt kamat felszámítását az előfinanszírozás után, az utóbbi típusúak viszont nem. 4. MEGJEGYZÉSEK A CASH FLOW-KIMUTATÁSHOZ 4.1. A CASH FLOW-KIMUTATÁS CÉLJA ÉS ÖSSZEÁLLÍTÁSA Az EFA pénzeszköz- és pénzeszközegyenértékes-teremtésre irányuló képessége, valamint e cash flow felhasználása iránti igénye a cash flow-adatok alapján értékelhető. A cash flow-kimutatás az indirekt módszer alkalmazásával készül. Ez azt jelenti, hogy a pénzügyi év nettó nyereségét vagy veszteségét módosítják a nem készpénzjellegű tranzakciók hatásaival, valamint a múltbeli vagy jövőbeli működési pénzbevételek vagy -kifizetések aktív vagy passzív időbeli elhatárolásaival. Az eurótól eltérő pénznemben lebonyolított tranzakciókból származó cash flow-t is az EFA beszámolási pénznemében (euró) kell elszámolni, az eurótól eltérő pénznemben lévő összegre az eurónak és e pénznemnek a cash flow időpontjában érvényes átváltási árfolyamát alkalmazva. 4.2. MŰKÖDÉSI TEVÉKENYSÉGEK Az EFA cash flow-kimutatása csak működési tevékenységekből származó cash flow-t tartalmaz, mivel az EFA-nak nincsenek befektetési és finanszírozási tevékenységei. A működési tevékenységek célkitűzése a szakpolitikához kötött eredmények elérésében való részvétel. 5. FÜGGŐ KÖVETELÉSEK ÉS KÖTELEZETTSÉGEK ÉS EGYÉB KÖZZÉTÉTELEK 5.1. FÜGGŐ KÖVETELÉSEK millió EUR || 8. EFA || 9. EFA || 10. EFA || ÖSSZESEN 2011.12.31-én || ÖSSZESEN 2010.12.31-én Teljesítési garanciák || 16 || 221 || 88 || 325 || 360 Visszatartási garanciák || 5 || 151 || 40 || 197 || 227 Jogvita tárgyát képező függő követelések || - || 1 || - || 1 || 1 ÖSSZESEN || 21 || 373 || 128 || 523 || 587 5.1.1. Teljesítési garanciák Esetenként előírnak teljesítési garanciát annak biztosítása érdekében, hogy az EFA-források kedvezményezettjei teljesítsék az EFA-val kötött szerződésükben foglalt kötelezettségeket. A teljesítési garanciák összegének 35 millió EUR-s csökkenése a megszüntetett garanciák és az újonnan kapott garanciák különbözetéből adódik. A megszüntetett garanciák többsége a 8. EFA-hoz (23 millió EUR, elsősorban a programozható támogatással kapcsolatban), illetve a 9. EFA-hoz (90 millió EUR, főleg az ágazati szakpolitikai támogatással kapcsolatban) kötődik. 5.1.2. Visszatartási garanciák A visszatartási garancia csak építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződésekre vonatkozik. Általában a kedvezményezettnek esedékes időközi kifizetés 10 %-át tartják vissza annak biztosítása érdekében, hogy a vállalkozó teljesítse kötelezettségeit. A visszatartott összegeket kötelezettségként tüntetik fel. A szerződéskötő hatóság jóváhagyásával a vállalkozó az időközi kifizetésből visszatartott összeg helyett visszatartási garanciát is adhat biztosítékul. Az így kapott biztosítékot függő követelésként tüntetik fel. A visszatartási garanciák összegének 30 millió EUR-s csökkenése a megszüntetett garanciák és az újonnan kapott garanciák különbözetéből adódik. A megszüntetett garanciák többsége a 9. EFA-hoz (63 millió EUR, főleg az ágazati szakpolitikai támogatással kapcsolatban) kötődik. Az új garanciák főként a 9. EFA-hoz (31 millió EUR, elsősorban az ágazati szakpolitikai támogatással kapcsolatban), illetve a 10. EFA-hoz (22 millió EUR) kötődnek. 5.2. FÜGGŐ KÖTELEZETTSÉGEK millió EUR || 8. EFA || 9. EFA || 10. EFA || ÖSSZESEN 2011.12.31-én || ÖSSZESEN 2010.12.31-én Jogvita tárgyát képező összegek || - || 0 || - || 0 || 6 ÖSSZESEN || - || 0 || - || 0 || 6 A fenti összegek az EFA-val szembeni jelenlegi kártérítési keresetekhez, egyéb jogvitákhoz és a becsült jogi költségekhez kapcsolódnak. A függő kötelezettségeket és kötelezettségvállalásokat – ha később esetleg esedékessé válnak – az EFA fogja finanszírozni. 5.3. EGYÉB KÖZZÉTÉTELEK 5.3.1. Költségvetési kötelezettségvállalások millió EUR || 8. EFA || 9. EFA || 10. EFA || ÖSSZESEN 2011.12.31-én || ÖSSZESEN 2010.12.31-én Még kifizetetlen, fennálló költségvetési kötelezettségvállalások || 157 || 1 643 || 3 794 || 5 594 || 5 991 A gazdasági eredménykimutatásban szereplő kapcsolódó összegek || (29) || (308) || (309) || (646) || (714) ÖSSZESEN || 128 || 1 335 || 3 485 || 4 948 || 5 277 A fennálló költségvetési kötelezettségvállalások azokat a nyitva álló kötelezettségvállalásokat jelentik, amelyekre még nem történt kifizetés, illetve amelyeket nem vontak vissza. A fennálló kötelezettségvállalások a többéves programok létezésének rendes következményei. 2011. december 31-én a fennálló költségvetési kötelezettségvállalások összege 5 594 millió EUR-t tett ki. A finanszírozandó jövőbeli kötelezettségvállalásként szerepeltetett összeg megegyezik a fennálló költségvetési kötelezettségvállalásnak a 2011. évi gazdasági eredménykimutatásban kiadásként feltüntetett, kapcsolódó összegekkel csökkentett értékével, és összesen 4 948 millió EUR-t tesz ki. 6. PÉNZÜGYI KOCKÁZATKEZELÉS Az Európai Fejlesztési Alap pénzügyi kockázatkezelésével kapcsolatos információk az Európai Bizottság által az Európai Fejlesztési Alap nevében az EFA-források felhasználása érdekében végrehajtott pénztári műveletekre vonatkoznak. 6.1. KOCKÁZATKEZELÉSI POLITIKÁK ÉS FEDEZETI MŰVELETEK Az EFA pénztári műveleteire vonatkozó szabályokat és elveket a 10. Európai Fejlesztési Alapra alkalmazandó pénzügyi szabályzatról szóló 215/2008/EK tanácsi rendelet és a belső megállapodás határozza meg. A fenti rendelet eredményeképpen a következő főbb alapelvek alkalmazandók: – Az EFA-hozzájárulásokat a tagállamok az adott tagállam jegybankjánál – vagy a jegybank által kijelölt pénzintézetnél – vezetett, elkülönített számlára fizetik be. A hozzájárulás összege az EFA általi kifizetésig az elkülönített számlán marad. – Az EFA-hozzájárulásokat a tagállamok euróban fizetik, az EFA azonban euróban és más – kevéssé ismert – pénznemekben is folyósít kifizetéseket. – A Bizottság által az EFA nevében nyitott bankszámlák esetében nem engedélyezett a fedezet túllépése. A Bizottság a 215/2008/EK tanácsi rendelet 44. cikke alapján az elkülönített számlákon felül más bankszámlákat is nyit pénzügyi intézményeknél (központi bankoknál és kereskedelmi bankoknál) az EFA nevében azzal a céllal, hogy a tagállami hozzájárulásokon kívüli forrásból fedezett kifizetéseket teljesítse, és nyilvántartsa az ilyen forrásból származó bevételeket (lásd a 6.4. megjegyzést). A Bizottság pályázati eljárás útján választja ki azokat a kereskedelmi bankokat, amelyek a fent említett elkülönített számlákon kívüli számlákat vezetik az EFA számára. A pénztári és kifizetési műveletek nagymértékben automatizáltak és modern informatikai rendszereken alapulnak. A költségvetési rendelettel, a Bizottság belső ellenőrzési normáival és az ellenőrzési alapelvekkel összhangban a rendszerbiztonság garantálása és a feladatok szétválasztása érdekében egyedi eljárásokat alkalmaznak. A pénztári és a kifizetési műveletek kezelését írásos iránymutatások és eljárások szabályozzák azzal a céllal, hogy korlátozzák a működési és pénzügyi kockázatokat, valamint megfelelő szintű ellenőrzést biztosítsanak. Ezen iránymutatások és eljárások különböző működési területeket fednek le, az ezeknek való megfelelést pedig rendszeresen ellenőrzik. 6.2. PIACI KOCKÁZAT 6.2.1. Devizakockázat Valamennyi hozzájárulás euróban van a számlán; egyéb devizát csak akkor vásárolnak, ha abban teljesítik a kifizetést. Ennek eredményeként az EFA pénztári műveleteit nem érinti a devizakockázat. 6.2.2. Kamatkockázat Az EFA nem hitelez, ezért nincs kamatkockázata. A különböző bankszámlákon tartott összegek után azonban kamat keletkezik. A Bizottság ezért az EFA nevében intézkedéseket tett annak érdekében, hogy a kapott kamatot a piaci kamatlábnak megfelelő és annak ingadozásait követő kamatlábbal számítsák. A kereskedelmi bankszámlákon a napi egyenleg alapján számolják a kamatot. Az ilyen számlaegyenleg utáni kamatszámítás változó – szerződésben megállapított pozitív vagy negatív különbözettel számolt – piaci kamaton történik. A legtöbb számla esetében a kamatszámítás az egynapos euró indexátlagon (EONIA) alapul, és e kamat bármilyen ingadozása esetén kiigazítják. Más számlák esetében a kamatszámítás az EKB refinanszírozási műveletei esetében alkalmazott határkamatlábon alapul. Ily módon nem áll fenn annak kockázata, hogy az EFA-egyenlegek után a piacinál alacsonyabb kamatot számolnának. 6.3. HITELKOCKÁZAT (PARTNERKOCKÁZAT) A 215/2008/EK tanácsi rendelettel összhangban az EFA pénztári forrásainak többségét a tagállamok által saját hozzájárulásuk befizetésére nyitott, elkülönített számlákon vezetik. E számlák többségét a tagállamok államkincstáránál vagy központi bankjánál vezetik. Ezek az intézmények jelentik az EFA számára a legkisebb partnerkockázatot (a kockázati kitettség a tagállamoknál jelentkezik). Ami az EFA pénztári forrásainak a kifizetések végrehajtására szánt, kereskedelmi bankokban tartott részét illeti, az erre szánt számlákat szükség szerint töltik fel, amit a Bizottság pénztárkezelési rendszere automatikusan végez. Minden számlán a napi kifizetések átlagos összegének megfelelő minimumösszeg áll rendelkezésre. Ebből következően a számlákon tartott napi összegek folyamatosan nagyon alacsonyak, így az EFA kockázati kitettsége alacsony. Emellett az EFA partnerkockázatának további minimalizálása érdekében a kereskedelmi bankokat egyedi iránymutatások alkalmazásával választják ki. Minden kereskedelmi bankot pályázati felhívás útján választanak ki. A pályázati eljárásban való részvételhez szükséges minimum rövid távú hitelkockázati besorolás Moody's P-1 vagy azzal egyenértékű (S&P A-1 vagy Fitch F1). Egyedi, kellően indokolt körülmények esetén ennél alacsonyabb szint is megfelelő lehet. 6.4. LIKVIDITÁSI KOCKÁZAT Az EFA-ra alkalmazott költségvetési elvek biztosítják, hogy folyamatosan elegendő készpénz álljon rendelkezésre a költségvetési időszak alatt valamennyi kapcsolódó kifizetés végrehajtására. A tagállami hozzájárulás teljes összege ennek megfelelően azonos az adott költségvetési időszakra szóló kifizetési előirányzatok összegével. Az EFA-hoz való tagállami hozzájárulásokat azonban három részletben fizetik az év során, míg a kifizetések bizonyos szezonalitást mutatnak. Annak érdekében, hogy mindig elegendő pénztári forrás álljon rendelkezésre az adott hónapban folyósítandó kifizetésekre, a Bizottság kincstára és az illetékes kiadási részlegek között folyamatos az információcsere a pénztári helyzetről. Ily módon biztosítják, hogy az egy adott időszakban végrehajtandó kifizetések összege ne haladja meg a rendelkezésre álló pénztári forrásokat. Ezenfelül az EFA napi pénztári műveleteinél automatikus készpénzkezelő eszközök biztosítják, hogy valamennyi EFA-bankszámlán naponta elegendő készpénz álljon rendelkezésre. 7. KAPCSOLT FELEKRE VONATKOZÓ KÖZZÉTÉTELEK Nem azonosítottunk egy olyan kapcsolt félhez kapcsolódó tranzakciót sem, amelyet e megnevezésben közzé kellene tenni. 8. A MÉRLEGFORDULÓNAP UTÁNI ESEMÉNYEK A beszámoló benyújtásának dátumáig az EFA számvitelért felelős tisztviselőjének nem jutott tudomására olyan egyéb lényeges esemény, amelyet e szakaszban kellene bemutatni, és ilyenről bejelentés sem érkezett. Az éves beszámoló és az ahhoz kapcsolódó megjegyzések a rendelkezésre álló legfrissebb adatok alapján készültek, és a fent bemutatott információk ezt tükrözik. 9. A GAZDASÁGI ÉS A KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNY ÖSSZEEGYEZTETÉSE Az éves gazdasági eredményt az eredményszemléletű elszámolás alapelveinek megfelelően számították ki. A költségvetési eredmény azonban – a költségvetési rendelettel összhangban – a pénzforgalmi elszámolás szabályain alapul. Mivel mindkettő ugyanazoknak az alapul szolgáló műveleteknek az eredménye, egymással történő összeegyeztetésük hasznos ellenőrzési eszköz. Az alábbi táblázat ezt az összeegyeztetést mutatja be, kiemelve a főbb összeegyeztetett összegeket, amelyek a bevételi és kiadási tételek között oszlanak meg. || || millió EUR || 2011 || 2010 || || ÉVES GAZDASÁGI EREDMÉNY || (2 700) || (2 765) || || BEVÉTELEK || || A költségvetési eredményt nem befolyásoló követelések || (52) || (33) A tárgyévben megállapított, de még be nem szedett követelések || (3) || (4) A korábbi években megállapított és a tárgyévben beszedett követelések || 10 || 10 Előfinanszírozás nettó hatása || 46 || 53 Nettó elhatárolt bevétel || (13) || (173) || || KIADÁSOK || || A még ki nem fizetett tárgyévi kiadások || 98 || 178 A korábbi években megállapított, a tárgyévben kifizetett összegek || (249) || (155) Törölt kifizetések || 17 || 39 Előfinanszírozás nettó hatása || (346) || (353) Nettó elhatárolt kiadás || 317 || (31) || || A KÖLTSÉGVETÉSI ÉV KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNYE || (2 874) || (3 233) 9.1. Összeegyeztetett tételek – Bevételek A költségvetési év költségvetési bevétele megfelel az év során megállapított követelésekből befolyt bevételek és a korábbi években megállapított követelésekből befolyt bevételek összegének. A költségvetési eredményt nem befolyásoló követeléseket tartalmazza a gazdasági eredmény, költségvetési szempontból azonban nem tekinthetők bevételnek, mivel a befolyt összeget átcsoportosítják a tartalékba, és csak tanácsi határozat révén köthető le újra. A tárgyévben megállapított, de még be nem szedett követeléseket az összeegyeztetés céljából le kell vonni a gazdasági eredményből, mivel nem képezik a költségvetési bevétel részét. Ezzel szemben a korábbi években megállapított és a tárgyévben beszedett követeléseket az összeegyeztetés céljából hozzá kell adni a gazdasági eredményhez. Az előfinanszírozás nettó hatása a visszafizetett előfinanszírozási összegek elszámolása. Ennek a készpénzbevételnek nincs hatása a gazdasági eredményre. A nettó elhatárolt bevétel elsősorban az év végi elhatárolás céljából elkülönített összegeket tartalmazza. Csak a nettó hatást – vagyis az előző évből származó elhatárolt bevétel visszaírásával csökkentett tárgyévi elhatárolt bevételt – kell figyelembe venni. 9.2. Összeegyeztetett tételek – Kiadások A még ki nem fizetett tárgyévi kiadások az összeegyeztetés céljából beszámítanak a gazdasági eredménybe, noha nem szerepelnek a költségvetési kiadások között. Ezzel szemben a korábbi években megállapított és a tárgyévben kifizetett összegeket az összeegyeztetés céljából le kell vonni a gazdasági eredményből, mivel a tárgyév költségvetési kiadásaihoz tartoznak, de vagy nem befolyásolják a gazdasági eredményt, vagy ha mégis, úgy csökkentik a kiadásokat. A törölt kifizetésekből származó készpénzbevétel nincs hatással a gazdasági eredményre, de hatással van a költségvetési eredményre. Az előfinanszírozás nettó hatása a következők kombinációja: a tárgyévben kifizetett – éves költségvetési kiadásként rögzített – új előfinanszírozási összegek, valamint a tárgyévben vagy a korábbi években az elszámolható költségek elfogadása során kifizetett előfinanszírozás elszámolása. Ez utóbbi elhatárolási szempontból kiadásnak minősül, de a költségvetési számlákon nem akként jelenik meg, mivel a kezdeti előfinanszírozás kifizetését már figyelembe vették költségvetési kiadásként annak kifizetése idején. A nettó elhatárolt kiadások főként az év végi elhatárolási célokra képzett elhatárolásokból állnak, vagyis olyan elszámolható kiadásokból, amelyek az EFA-források kedvezményezettjeinél felmerültek, de amelyeket még nem jelentettek az EFA felé. Csak a nettó hatást – vagyis az előző évből származó elhatárolt kiadás visszaírásával csökkentett tárgyévi elhatárolt kiadást – kell figyelembe venni. 2. A PÉNZÜGYI VÉGREHAJTÁSRÓL SZÓLÓ JELENTÉS BEVEZETÉS Korábbi EFA-k · Az átmeneti intézkedésekről szóló, 2000. július 27-i 1/2000 AKCS-EK tanácsi határozat előírja, hogy a korábbi EFA-k felosztatlan forrásainak egy részét a Cotonoui Megállapodás vonatkozó rendelkezéseivel összhangban, az átmeneti intézkedések alapján előzetesen használják fel. · A 2001. március 16-i 410/2001 bizottsági határozat – amely az AKCS-országok indikatív programjainak javára történő kiutalásokat rögzíti az AKCS-EK partnerségi megállapodásnak megfelelően – előírja, hogy a korábbi EFA-k felosztatlan forrásait a szóban forgó EFA-k szabályainak és eljárásainak megfelelően legfeljebb 1,2 milliárd EUR összegig a végrehajtásra használják fel. Ez a 9. EFA pénzügyi jegyzőkönyvének hatálybalépése előtti időszakra vonatkozik. · A 2001. június 15-i 1033/2001 bizottsági határozat az AKCS-EK partnerségi megállapodás pénzügyi jegyzőkönyvének keretén belül rögzítette a regionális programok és az AKCS-n belüli együttműködés javára elosztott forrásokat. · A 2002. július 11-i 1252/2002 bizottsági határozat egyrészt a 6. és a 7. EFA általános tartalékainak igénybevételével 60 millió EUR-val megnövelte az AKCS-n belüli együttműködésre szánt keretet, másrészt tervbe vette e pótlólagos pénzeszközöknek a 9. EFA pénzügyi jegyzőkönyvének hatálybalépése előtti időszakban való felhasználását a kiindulási EFA esetében alkalmazandó szabályoknak és eljárásoknak megfelelően. · Végül a 2002. december 23-i 3/2002 AKCS-EK minisztertanácsi határozat a 8. EFA felosztatlan forrásaiból (általános tartalék) 25 millió EUR-t az AKCS-EK partnerségi megállapodásban foglalt regionális együttműködéshez csoportosított át. · Mivel a 6. EFA 2006-ban, a 7. EFA pedig 2008-ban lezárult, az éves beszámoló ezen EFA-k esetében már nem tartalmaz végrehajtási táblázatot. Az átvitt egyenlegek végrehajtása azonban megtalálható a 9. EFA-ban. · Akárcsak az elmúlt években, a 2009. évi beszámoló átlátható módon történő bemutatásának biztosítása érdekében az alábbi táblázatok a 8. EFA-n belül elkülönítve szerepeltetik a Loméi Egyezményben előírt programozás alapján, illetve a Cotonoui Megállapodásban előírt programozás alapján felhasznált forrásokat. Ez utóbbinál a számlavezetés és -bemutatás az országok vonatkozásában az AKCS-EK partnerségi megállapodás IV. melléklete 3. cikkének (2) bekezdése alapján történt. Ez a cikk az AKCS-országok vonatkozásában a makrogazdasági támogatás, valamint a programok és projektek támogatásának fedezésére egy „A” keretről rendelkezik, az előre nem látott igények – mint például a sürgősségi segély, az adósságenyhítési kezdeményezések, az exportbevételek ingadozásából eredő hátrányos hatások mérséklését szolgáló támogatás – fedezésére pedig egy „B” keretet vezet be[14]. A régiók vonatkozásában az adatok bemutatása az AKCS-EK partnerségi megállapodás 2. fejezetében (regionális indikatív programok és AKCS-n belüli együttműködés) foglaltaknak megfelelően a regionális programozás alapján történt. · Az AKCS-EK partnerségi megállapodás Ib. mellékletének (a 2008–2013-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret) 4. pontja alapján a 2007. december 31. és a 10. EFA hatálybalépése között fel nem használt egyenlegeket, valamint az alapokra vonatkozóan visszavont összegeket átcsoportosították a 9. EFA-ba annak érdekében, hogy biztosítsák az uniós igazgatás cselekvőképességét, és hogy a 10. EFA hatálybalépéséig fedezzék a folyamatban lévő projektek folytatásához szükséges költségeket. · A 2010/406/EU tanácsi határozat értelmében a 9. és a korábbi Európai Fejlesztési Alapok keretén belüli projektekből visszavont pénzeszközökből 150 millió EUR-t Szudán javára, a leginkább veszélyeztetett népesség szükségleteinek kezelésére fordítanak. Az összeget 2011-ben elkülönítették. · A 2011/315/EU tanácsi határozat értelmében a 9. és a korábbi Európai Fejlesztési Alapok keretén belüli projektekből visszavont pénzeszközökből 200 millió EUR-t Dél-Szudán javára, a dél-szudáni hároméves fejlesztési terv végrehajtásának támogatására fordítanak. Ezt az összeget még nem különítették el a programozás céljaira. 10. EFA Az Európai Közösség tagállamai, valamint az afrikai, karibi és csendes-óceáni (AKCS) államok által Cotonouban 2000. június 23-án aláírt AKCS-EK partnerségi megállapodás 2003. április 1-jén lépett hatályba. A Cotonoui Megállapodást 2005. június 25-én és 2010. június 23-án módosították. Az Európai Unió és a tengerentúli országok és területek (TOT) társulásáról szóló, az Európai Unió Tanácsa által 2001. november 27-én elfogadott 2001/822/EK határozat 2001. december 2-án lépett hatályba. Ezt a határozatot 2007. március 19-én módosította a 2007/249/EK határozat. A módosított Cotonoui Megállapodással összhangban a 2008–2013 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret értelmében nyújtandó közösségi támogatás finanszírozásáról szóló, az Európai Közösség tagállamai kormányainak képviselői által 2006. július 17-én elfogadott belső megállapodás 2008. július 1-jén lépett hatályba. A Cotonoui Megállapodás alapján az AKCS-államoknak és TOT-oknak nyújtott uniós támogatást a második időszakban (2008–2013) a 10. EFA-ból finanszírozzák, összesen 22 682 millió EUR értékben, amelyből: – 21 966 millió EUR jut az AKCS-államoknak a módosított Cotonoui Megállapodás Ib. mellékletében foglalt többéves pénzügyi kerettel összhangban, ebből 20 466 millió EUR-t a Bizottság igazgat; – 286 millió EUR-t a TOT-oknak tartanak fenn, a TOT-ok és az Európai Közösség társulásáról szóló, módosított tanácsi határozat IIAa. mellékletével összhangban, ebből 256 millió EUR-t a Bizottság igazgat; – és 430 millió EUR jut a Bizottságnak a 10. EFA forrásai programozásával és végrehajtásával járó költségek finanszírozására, a belső megállapodás 6. cikkével összhangban. A 10. EFA hatálybalépésének napján a fenti összegek kiegészültek a maradványösszegekkel, valamint a 9. EFA-t megelőző alapok keretében az elsődleges mezőgazdasági termékek exportjából származó bevételek stabilizálását biztosító rendszer (STABEX) visszavont kötelezettségvállalásaival. Ezeket az egyenlegeket és visszavont kötelezettségvállalásokat a módosított Cotonoui Megállapodással és a belső megállapodással összhangban használják fel és kezelik. A 10. EFA fent említett allokációból az Európai Bizottság által kezelt 21 152 millió EUR-s összeg felosztása a következő: – 15 300 millió EUR a nemzeti indikatív programokra, ennek összetétele: · 13 500 millió EUR az „A” keretre, ebből 12 467 millió EUR-t nyitottak meg, amelyből 33 millió EUR-t a regionális allokációkhoz csoportosítottak át (MTR régió–PALOP). Ezenkívül a Stabex visszavont kötelezettségvállalásaiból származó 57 millió EUR-val növelték az „A” keretet; · 1 800 millió EUR a "B" keretre, ebből az eredeti allokáció 601 millió EUR, 1 199 millió EUR pedig az előre nem látható szükségletekre elkülönített tartalék (amelyet az éves FLEX és az ad hoc sebezhetőségi FLEX-mechanizmus, valamint az élelmiszerár-válság megoldásának finanszírozására használnak fel); ebből az összegből 1 624 millió EUR-t nyitottak meg; – 1 783 millió EUR a regionális indikatív programokra, az átcsoportosított 33 millió EU