– tekintettel a Bizottság által 2005. szeptember 8-án el őterjesztett, az Európai Unió 2005-ös pénzügyi
évre vonatkozó, 7/2005. sz. költségvetés-módosítási el őzetes tervezetére (SEC(2005)1083),
– tekintettel a Tanács által 2005. november 7-én megállapított, 7/2005. sz. költségvetés-módosítási terve-
zetre (13489/2005 –C6-0358/2005),
– tekintettel eljárási szabályzata 69. cikkére és IV. mellékletére,
– tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A6-0321/2005),
A. mivel az Európai Uniónak ki kell mutatnia a tagállamok természeti katasztrófák által érintett régióinak
lakossága iránti szolidaritását, amely katasztrófáknak súlyos kihatásai voltak az életkörülményekre, atermészeti környezetre, illetve a gazdaságra;
B. mivel az Európai Unió pénzügyi támogatásához szükséges megfelel őköltségvetési forrásokat felszabadí-
tották az Európai Unió Szolidaritási Alapjának és a 2002. november 7-i intézményközi megállapodás –
az Alap finanszírozásával kapcsolatos –rendelkezéseivel összhangban;
C. mivel a 7/2005. sz. költségvetés-módosítási tervezet célja, hogy ezeket a költségvetési forrásokat hiva-
talosan feltüntesse a 2005-ös költségvetésben;
1. üdvözli a 7/2005 sz. költségvetés-módosítási tervezetet, amelynek célja, hogy haladéktalanul feltüntesse
a 2005-ös költségvetésben az Európai Unió Szolidaritási Alapjának részeként felszabadított költségvetésiforrásokat;
2. módosítás nélkül jóváhagyja a 7/2005. sz. költségvetés-módosítási tervezetet;
3. utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezen állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.
P6_TA(2005)0439
Tömegpusztító fegyverek
Az Európai Parlament állásfoglalása a tömegpusztító fegyverek elterjedésének megakadályozásáról:
az Európai Parlament szerepe (2005/2139(INI))
Az Európai Parlament ,
– tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsa 1540 (2004) sz. határozatára, amely a nemzetközi béke és
biztonság elleni fenyegetésnek min ősíti a tömegpusztító fegyverek és az azok célba juttatására szolgáló
eszközök elterjedését,
– tekintettel az európai biztonsági stratégiára, amely kimondja, hogy a tömegpusztító fegyverek elterjedése
a legnagyobb potenciális fenyegetés a biztonságunkra nézve,
– tekintettel az európai biztonsági stratégia, és különösen az Európai Uniónak a tömegpusztító fegyverek
elterjedése elleni stratégiája (a továbbiakban: az EU tömegpusztító fegyverek elleni stratégiája) végrehaj-
tására, amit 2003. december 12-én fogadott el az Európai Tanács,
– tekintettel arra, hogy az Európai Unió valamennyi tagállama tagja a leszerelési rendszert alkotó fontos
többoldalú megállapodásoknak, nevezetesen az 1968. évi atomsorompó-szerz ődésnek (NPT), az 1972.
évi Biológiai és Toxinfegyver Tilalmi Egyezménynek (BTWC), az 1993. évi Kémiai Fegyvertilalmi Egyez-ménynek (CWC) és az 1996. évi Átfogó Atomcsend Szerz ődésnek (CTBT), és hogy két tagállam, az
Egyesült Királyság és Franciaország, az atomsorompó-szerz ődés meghatározása szerint nukleáris fegy-
verrel rendelkezik, és hogy az Egyesült Államok több tagállam –Németország, Olaszország, Egyesült
Királyság, Görögország, Hollandia és Belgium, valamint a felvételt kér őállamok közül különösen Török-
ország –területén állomásoztat taktikai fegyvereket,2006.11.18. HU C 280 E/453 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2005. november 17., csütörtök
– tekintettel a tagállamok elkötelezettségére az említett többoldalú megállapodások egyetemessé alakítása
mellett és különös tekintettel a Tanács 2003. november 17-i 2003/805/CFSP számú közös álláspont-jára (
1),
– tekintettel az ENSZ f őtitkára által felállított, veszélyekkel, kihívásokkal és a biztonsággal foglalkozó
magas szint űmunkacsoport jelentésére, amely kimondja, hogy „közeledik az a pont, ahol a leszerelési
rendszer eróziója visszafordíthatatlanná válik, és fegyverkezési hullámot vált ki ”,
– tekintettel az ENSZ f őtitkárának a „Nagyobb szabadság: a mindenkire kiterjed őfejlődés, biztonság és
emberi jogok ”címűjelentésben adott válaszára, amelyben aláhúzza a többoldalú megállapodások fon-
tosságát a nemzetközi béke és biztonság fenntartásában a nukleáris, biológiai és kémiai fegyverek terén,valamint a hiányosságok pótlására irányuló legutóbbi er őfeszítéseket, például az ENSZ Biztonsági
Tanácsának 1540 (2004) sz. határozatát,
– tekintettel a tömegpusztító fegyverek, valamint a hozzájuk kapcsolódó anyagok és technológiák elterje-
dése miatti aggodalmát kifejez őállásfoglalásaira, különösen a biológiai és toxinfegyverekr ől szóló, 2001.
június 14-i (
2), a nukleáris leszerelésr ől szóló, 2004. február 26-i (3), és az atomsorompó-szerz ődés
2005. évi felülvizsgálati konferenciájáról szóló, 2005. március 10-i (4) állásfoglalásaira,
– tekintettel a Nemzetközi Bíróság 1996. július 8-i, a nukleáris fegyverek általi fenyegetés vagy azok
használatának jogszer űségér ől szóló tanácsadói véleményére,
– tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére,
– tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A6-0297/2005),
A. mivel a nukleáris fegyverek elterjedése megakadályozásának kérdése mindig fontos szerepet játszott az
Európai Unióban, mióta a Római Szerz ődés létrehozta az Európai Atomenergia-közösséget;
B. mivel a non-proliferációs politikák korlátozottak maradtak és csak nemrégiben kezdett velük komolyan
foglalkozni az európai biztonsági stratégia és különösen a tagállamok az EU tömegpusztító fegyverekelleni stratégiáján keresztül, valamint a Bizottság sz űkös költségvetés keretében végzett munkája révén
és a 2007 és 2013 közötti pénzügyi terv el őkészítése kapcsán;
C. mivel az Európai Unió Tanácsa megfogalmazott egy (41 különálló intézkedést tartalmazó) közös állás-
foglalást, amit bemutatott az atomsorompó-szerz ődés 2005. évi felülvizsgálati konferenciáján, az atom-
sorompó-szerz ődés többi tagját azonban nem sikerült meggy őznie arról, hogy a megállapított közös
állásfoglalásnak megfelel őközös stratégiát kövessenek, annak ellenére sem, hogy a tömegpusztító fegy-
verek a legnagyobb fenyegetést jelentik a globális biztonságra nézve;
D. mivel ez nyilvánvalóvá teszi, hogy az Európai Uniónak mennyire sürg ősen kell új lendületet adnia
érdekei védelmének, meger ősítve a közös állásfoglalásban szerepl őintézkedéseket és a tömegpusztító
fegyverek elleni stratégiát a fegyverkezés elleni rendszer megszilárdítása érdekében;
E. mivel az egyezményben részes államok 2006-ban találkoznak a BTWC felülvizsgálati konferenciáján,
hogy ellen őrizzék az egyezmény végrehajtásának folyamatát, ezért alapvet őfontosságú a BTWC végre-
hajtásának ellen őrzésére szolgáló módszerek kidolgozása és a biológiai fegyverek elleni normák meg-
erősítése, beleértve a biológiai fegyverek kifejlesztésének és birtoklásának a nemzeti jogalkotás révén
történ őkriminalizálását is;
(1) HL L 302., 2003.11.20., 34. o.
(2) HL C 53. E, 2002.2.28., 400. o.
(3) HL C 98. E, 2004.4.23., 152. o.
(4) Elfogadott szövegek, P6_TA(2005)0075.C 280 E/454 HU 2006.11.18. Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2005. november 17., csütörtök
F. mivel az Európai Parlament továbbra is aggódik, hogy az EU tömegpusztító fegyverek elleni stratégiáját
jelenleg gyengíti a Személyes Képvisel őHivatala által készített el őrehaladási jelentéshez mellékelt prio-
ritáslistán szerepl őfőcélkit űzések végrehajtására szánt források elégtelensége (1), valamint a Bizottság
által a 2004. évi, „Az EU kooperatív fenyegetéscsökkent őprogramjai: közösségi intézkedések az EU
tömegpusztító fegyverek elleni stratégiájának támogatásához ”elnevezés űkísérleti projekt keretében
készített tanulmányok várható eredményei;
G. mivel az EU tömegpusztító fegyverek elleni stratégiája felszólít a fenyegetések csökkentésére irányuló
együttm űködéshez való európai hozzájárulás növelésére a 2006. utáni pénzügyi terv fényében, és
külön költségvetési jogcímcsoport bevezetését tervezi a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni küz-delem és a leszerelés céljaira;
A tömegpusztító fegyverek elterjedésének kockázata
1. elismeri, hogy a fegyverzetkorlátozási rendszert alkotó többoldalú megállapodások sikeresen lelassítot-
ták a tömegpusztító fegyverek és célba juttatási eszközeik terjedését, hogy ezek a megállapodások érdemesekaj ö v őbeni folyamatos és teljes támogatásra, de egyben osztja az európai biztonsági stratégia azon álláspont-
ját, miszerint olyan új és veszélyes id őszak következik, amelyben megn őa tömegpusztító fegyverek birtok-
lására irányuló verseny kialakulásának esélye, f őként a Közel-Keleten és Északkelet-Ázsiában és Dél-Ázsiában;
2. úgy véli, hogy a nukleáris fegyverek elterjedése komolyan növeli a nukleáris háború veszélyét, és figye-
lembe véve, hogy egy esetleges ilyen háború milyen katasztrofális hatással lenne valamennyi emberre, fel-szólítja az összes államot, hogy tegyenek meg mindent egy valódi, hatékony és méltányos rendszer létreho-zása érdekében, amely fokozatosan megszünteti a nukleáris fenyegetést;
3. elutasítja az új generációs nukleáris fegyverek (úgynevezett miniatombombák vagy bunkerbontó bom-
bák) kifejlesztését és a nukleáris doktrínák módosítását, mivel ezek növelik a nukleáris fegyverek katonaialkalmazhatóságát, ahelyett hogy csökkentenék ezek jelent őségét, és így aláaknázzák az olyan pozitív fejle-
ményeket, mint az USA és Oroszország közötti megállapodás a stratégiai nukleáris fegyverek leszerelésér ől;
ismételten felhívja az Egyesült Államok vezetését, hogy véglegesen állítsa le az ilyen fejlesztéseket; ezértüdvözli, hogy az Egyesült Államok Szenátusa és Kongresszusa kész arra, hogy ne bocsásson rendelkezésretovábbi pénzügyi forrásokat miniatomfegyverek kifejlesztésére;
4. azonnali fellépést sürget a nagyobb hatótávolságú és találati pontosságú ballisztikus rakéták további
terjedése ellen, például a rakétatechnológiai ellen őrzési rendszerhez vagy a hágai magatartási kódexhez
hasonló fegyverzetellen őrzési mechanizmusok fejlesztésével és tagságuk kiterjesztésével;
5. kiemeli, hogy most, a terrorizmusra és a hazai biztonsági fenyegetésekre irányuló nagyfokú figyelem
idején egyre nagyobb fontosságot nyer a polgári nukleáris, biológiai és kémiai anyagok, épületek és kutató-laboratóriumok biztonsága úgy Európában, mint szerte a világon;
6. határozottan úgy véli, hogy a nukleáris leszerelési folyamat jelent ős mértékben hozzájárul a nemzet-
közi biztonsághoz, és csökkenti annak kockázatát, hogy terroristák plutóniumot lopjanak;
7. hangsúlyozza annak fontosságát, hogy csökkenteni kell a tömegpusztító fegyverekhez kapcsolódó
anyagok, felszerelések és/vagy technológiák rossz kezekbe kerülésének esélyeit a hatékony export- és tranzit-ellen őrzések kidolgozása és bevezetése révén, valamint a határ őrizeti irányítás meger ősítésével;
8. hangsúlyozza, hogy a biológiai tudományokban végbemen őgyors technológiai fejl ődés, valamint a
megsemmisítés hiánya és a biológiai fegyverek helytelen tárolása a közeli jöv őben további aggodalmak for-
rása lehet ezen fegyverek tekintetében;
Az Európai Unió tömegpusztító fegyverek elleni stratégiája
9. felhívja az Európai Uniót és tagállamait, hogy használják ki a jelenlegi ellen őrzési rendszereket, és
szükség esetén tegyenek javaslatokat olyan új ellen őrzőeszközök bevezetésére;
(1) Az Európai Unió Tanácsa, OPR, „A tömegpusztító fegyverek elleni stratégia végrehajtása: 6 havi el őrehaladási jelentés/
Prioritások listája ”, 2004. december 3: http://ue.eu.int/uedocs/cmsUpload/st15246.en04.doc.2006.11.18. HU C 280 E/455 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2005. november 17., csütörtök
10. felhívja az Európai Uniót és tagállamait, hogy továbbra is maradéktalanul támogassák a Nemzetközi
Atomenergia-ügynökségnek (NAÜ) a nukleáris fegyverek terjedését megakadályozó rendszer meger ősítésére
irányuló er őfeszítéseit, nevezetesen azt, hogy az átfogó biztosítékok kiegészít őjegyz őkönyvét fokozatosan új
ellen őrzési normájává alakítsák át;
11. ösztönzi az Európai Uniót, hogy folytassa a hidegháború idejér ől fennmaradt kémiai és nukleáris
fegyverkészletek, tömegpusztító eszközök, biológiai anyagok és kutatási felszerelések illetéktelen kézbe kerü-lése elleni küzdelmet;
12. felhívja az Európai Uniót és tagállamait, hogy folytassák a NAÜ égisze alatt a f űtőanyagokhoz való
hozzájutás biztosítására irányuló kezdeményezések terén végzett munkát egy olyan elképzelés felvázolásarévén, amely megvetheti egy új nemzetközi konszenzus alapját a nukleáris f űtőanyagokhoz való hozzáférés
kérdésében;
13. úgy véli, hogy az Európai Uniónak aktívabb szerepet kellene játszania a tömegpusztító fegyverek
terjedése elleni és a leszerelési politikákban, különösen a terrorizmus elleni küzdelem keretrendszerében;
14. felhívja az EU-t, hogy alakítsa ki a szükséges koordinációs mechanizmusokat (az EU Helyzetelemz ő
Központjához kapcsolódó, tömegpusztító fegyvereket ellen őrzőegységet) annak biztosítása érdekében, hogy
az információkat a tömegpusztító fegyverek elleni intézkedések keretében a tagállamok közötti szolidaritásés bizalom er ősítésére használják fel;
15. továbbra is meggy őződése, hogy a tömegpusztító fegyverek elleni stratégia megvalósítása keretében az
Európai Uniónak jelent őséget kell tulajdonítania a konkrét leszerelési kezdeményezéseknek, és mindenekel őtt
a terjedés elleni fellépésnek, rábírva ezáltal az Európai Unión kívüli államokat a kölcsönös biztonságotgarantáló közös stratégiához való csatlakozásra;
16. elismeri az Európai Unió tömegpusztító fegyverek elleni stratégiájának végrehajtása terén az elmúlt
másfél évben végzett munkát, különösen a személyes képvisel őés a Bizottság által elért eredményeket, és
hangsúlyozza, hogy az Európai Uniónak mindenekel őtt:
a) fenn kell tartania a nemzetközi téren felvállalt politikai elkötelezettségét az EU tömegpusztító fegyverek
elleni stratégiájának el őmozdítása érdekében;
b) a leszerelési kezdeményezésekre és a terjedés megakadályozásával kapcsolatos kérdésekre kell helyeznie
a hangsúlyt;
c) meg kell er ősítenie a terjedés elleni rendszert alkotó többoldalú megállapodásokat;
d) hangsúlyoznia kell a tömegpusztító fegyverek terjedésének megakadályozását és terroristák általi felhasz-
nálásának kockázatait;
e) biztosítania kell a szükséges pénzügyi forrásokat az EU tömegpusztító fegyverek elleni stratégiája meg-
valósításához;
17. felkéri a Bizottságot és a Tanácsot, hogy a 2007 –2013. közötti id őszakra szóló pénzügyi tervet oly
módon készítse el ő, hogy felállítja a prioritást élvez őfellépések és a hozzájuk kapcsolódó költségek listáját,
hogy ezáltal biztosítani tudja a G8 csoport által a tömegpusztító fegyverek terjedése ellen létrehozott globá-
lis partnerség keretében vállalt kötelezettségek teljesítését, és hogy a világszint űigények kielégítése érdekében
tevékenységét a FÁK-on túlra is kiterjeszthesse;
18. felhívja az Európai Uniót és a tagállamait, hogy világszerte vállaljanak aktívabb szerepet a demokrácia
előmozdításában és az állandósult konfliktusok megoldásában, mivel e tevékenység a tömegpusztító fegyve-
rek terjedése ellen indított sikeres politika szerves részét képezi, és jelent ős mértékben hozzájárulhat a
tömegpusztító fegyverek birtoklására irányuló verseny hátterében rejl őokok kezeléséhez;
19. felkéri az EU kül- és biztonságpolitikai f őképvisel ő
jét, hogy vizsgálja meg azt a kérdést, hogy miként
lehet a Nemzetközi Bíróság 1996. évi, „a nukleáris fegyverek általi fenyegetésr ől vagy azok használatának
jogszer űségér ől”szóló tanácsadói véleményét az EU tömegpusztító fegyverek elleni stratégiájába beilleszteni;
Az EU tevékenysége a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni záradékok terén
20. üdvözli, hogy az Európai Unió és a harmadik államok között legutóbb létrejött megállapodások a
tömegpusztító fegyverek terjedése elleni záradékokat tartalmaznak; rámutat ugyanakkor, hogy az ilyen intéz-kedéseket az Unió valamennyi partnerének, kivétel nélkül, szigorúan végre kell hajtania; ezért felszólít azonhatályos megállapodások és cselekvési tervek miel őbbi felülvizsgálatára, amelyekben ilyen záradék nem sze-
repel;C 280 E/456 HU 2006.11.18. Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2005. november 17., csütörtök
21. felhív minden olyan államot, amely az EU-val együttm űködési megállapodást kötött, és különösen a
nukleáris fegyverekkel rendelkez őállamokat, hogy ne nyújtsanak segítséget és ösztönzést a nukleáris fegyve-
rek vagy egyéb nukleáris eszközök beszerzésére törekv őállamoknak, különösen az atomsorompó-szerz ődés-
ben nem részes államoknak;
22. ennek érdekében azt javasolja, hogy a Tanáccsal, a Bizottsággal és a Parlamenttel szoros együttm űkö-
désben kerüljön kidolgozásra egy olyan eszközrendszer, amely az e téren támogatást kér őbármely harmadik
ország segítségére lehet;
23. felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy adjanak technikai segítségnyújtási tervet bármely harmadik
országnak, amely a záradék betartása végett az Unió segítségét kéri nemzeti export-ellen őrzési rendszere
kidolgozásához, illetve hogy eleget tegyen az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1540 (2004). sz. határozataszerinti jelentési kötelezettségének;
24. kéri a Tanácsot és a Bizottságot, hogy készítsenek becsléseket a harmadik országoknak a tömegpusz-
tító fegyverek elleni szabályozás fejlesztése és az export-ellen őrzési rendszer kidolgozása terén nyújtott
támogatása költségeir ől;
25. felkéri a Tanácsot és a Bizottságot, hogy számoljanak be a harmadik országoknak a tömegpusztító
fegyverek elleni szabályozás fejlesztése és az export-ellen őrzési rendszer kidolgozása terén történ ősegítség-
nyújtása keretében végzett tevékenységr ől;
A tömegpusztító fegyverek világ űrbe való telepítésének elutasítása
26. emlékeztet rá, hogy a világ űrről szóló, 1967. évi szerz ődés IV. cikke értelmében a részes államok
vállalják, hogy a Föld és más égitestek köré nem helyeznek pályára semmilyen nukleáris fegyvert, vagy azthordozó objektumot, hogy nem telepítenek ilyen fegyvert az égitestekre, hogy ilyen fegyvert semmilyen
módon sem telepítenek a földi atmoszférán kívüli világ űrbe, hogy a Holdon, illetve az égitesteken nem
hoznak létre katonai bázisokat és létesítményeket, nem hajtanak végre semmilyen fegyverkísérletet és had-műveletet;
27. felhívja az Európai Uniót és tagállamait, hogy vizsgálják meg a világ űrről szóló további szerz ődések
megtárgyalásának lehet őségét a világ űr békés megismerésének és felhasználásának garantálása és az űrfegy-
verkezési verseny elkerülése érdekében;
Reagálás az ENSZ-rendszer megsértésére
28. felhívja az EU elnökségét és a Tanácsot, hogy nagyobb mértékben járuljon hozzá az EU tömegpusz-
tító fegyverek elleni stratégiájában megfogalmazott célkit űzések teljesítéséhez, nevezetesen az ENSZ Bizton-
sága Tanácsa szerepének el őtérbe helyezéséhez és a kihívással való szembenézéshez szükséges különleges
ismeretek kifejlesztéséhez;
29. felhívja az Európai Uniót és a tagállamokat, hogy ennek érdekében biztosítsák a szükséges forrásokat
az ENSZ ellen őrzéssel és betartatással megbízott technikai támogató egységének felállításához;
30. felkéri az Európai Uniót, hogy nyújtson m űszaki segítséget az arra igényt tartó államok számára,
hogy be tudják tartani értesítési kötelezettségüket az ENSZ Biztonsági Tanácsa által hozott 1540 (2004) sz.határozatnak megfelel ően;
31. kéri a fent említett 1540 (2004) sz. határozat címén megkezdett tevékenységek folytatását, hogy
létrejöhessenek azok az értékel őcsoportok, amelyek ellen őrzik a benyújtott jelentések valódiságát és az
ENSZ tagállamai által az említett határozat alapján felvállalt kötelezettségek betartását;
32. felszólít arra, hogy dolgozzanak ki a tömegpusztító fegyverek terjedése tekintetében az ENSZ Bizton-
sági Tanácsának 1540 (2004) sz. határozata szerint vállalt kötelezettségeiket nem teljesít ő
államok ellen
célzott és megfelel őszankciórendszert bevezet őalapelveket;
33. kéri a szükséges források rendelkezésre bocsátását annak érdekében, hogy az Európai Unió jelent ős
mértékben járulhasson hozzá az ENSZ által a jöv őben elfogadásra kerül ővalamennyi ellen őrzési rendszer-
hez;2006.11.18. HU C 280 E/457 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2005. november 17., csütörtök
A tényleges multilateralizmus er ősítése
34. megjegyzi, miként azt Dr. Hans Blix megállapította, hogy az er őalkalmazásával való hihet őfenyege-
tés fontos szerepet játszik az UNSCOM és az UNMOVIC által végzett leszerelési munkálatok megköny-nyítésében;
35. elengedhetetlennek tartja, hogy a katonai stratégiák kapcsolódjanak az egy adott válságra vonatkozó
leszerelési stratégiákhoz, elkerülve így a legfontosabb ellen őrzési eszközök, a nemzetközi ellen őrzőcsopor-
tok korai kiutasítását;
36. alapvet őfontosságúnak tartja, hogy a hatékony multilateralizmus érdekében a diplomáciai és politikai
eszközök kell őidőben kerüljenek felhasználásra, még a katonai er őENSZ-charta szerinti legitim alkalmazása
előtt annak biztosítása érdekében, hogy a tömegpusztító fegyverek elterjedésének megakadályozására vonat-
kozó nemzetközi jogi el őírásokat maradéktalanul végrehajtsák az ENSZ-chartának megfelel ően;
37. aláhúzza, hogy a nukleáris fegyverek az elrettentés céljára szolgálnak; támogatja a nukleáris fegyve-
rekkel rendelkez őállamok olyan politikai kötelezettségvállalásait, amelyek értelmében nem használnak nuk-
leáris fegyvert az ilyennel nem rendelkez őállamokkal szemben ( „negatív biztonsági biztosíték ”), és megis-
métli, hogy egy nukleáris konfliktusban nincsenek gy őztesek;
38. hangsúlyozza annak fontosságát, hogy olyan intézkedések szülessenek, amelyek eltántoríthatják az
államokat az atomsorompó-szerz ődésb ől való kilépést ől; támogatja a szerz ődésben részes egyes EU-tagálla-
mok által tett er őfeszítéseket a tagok kilépésér ől szóló, 10. cikk vizsgálata és kilépés esetén az ENSZ Bizton-
sági Tanácsa általi fellépés megkönnyítése érdekében;
Hagyományos és új nukleáris hatalmak
39. felhívja az atomsorompó-szerz ődés értelmében nukleáris fegyverrel rendelkez őállamokat –különö-
sen a NATO-tag Egyesült Királyságot, Franciaországot és az USA-t –hogy kell őidőben tegyenek fokozatos
és határozott lépéseket nukleáris arzenáljuk megszüntetésére, a jogilag kötelez őerejűszerz ődésekben és
megállapodásokban vállaltaknak megfelel ően, és ezáltal er ősítsék meg erkölcsi befolyásukat és hitelüket;
40. ismételten felhívja Izraelt, Indiát és Pakisztánt, hogy csatlakozzanak az atomsorompó-szerz ődéshez;
41. aláhúzza a határozottabb regionális és többoldalú rendelkezések meghozásának fontosságát bizton-
sági kérdésekben a Közel-Keleten, az indiai szubkontinensen és Ázsia észak-keleti részén, hogy csökkentenilehessen a nukleáris fegyverek elterjedésének nyomását és el lehessen érni az ehhez kapcsolódó programokleállítását;
42. felhívja az Európai Uniót, hogy m űködjön együtt nemzetközi partnereivel a tömegpusztító fegyverek-
től mentes közel-keleti térség létrehozása és el őmozdítása érdekében; e célból támogatja a barcelonai folya-
mat keretében ezzel kapcsolatban folytatott munkát;
43. javasolja az Európai Uniónak, hogy tulajdonítsa a legnagyobb jelent őséget a tömegpusztító fegyverek
elterjedését a mediterrán térségben megakadályozó rendszer hatékony m űködtetésének, hiszen Európa biz-
tonsága elválaszthatatlanul köt ődik e térség biztonságához;
44. emlékezteti az összes jöv őbeni tagállamot arra a kötelességére, hogy szigorúan be kell tartania nem-
zetközi kötelezettségeit, amelyek tiltják a tömegpusztító fegyverek és anyagok beszerzését és kifejlesztését,
valamint az ilyen fegyverek, anyagok vagy technológiák továbbadását harmadik államoknak vagy nem állami
szerepl őknek;
45. emlékeztet korábbi állásfoglalásaira, különösen az Iránról szóló, 2005. október 13-i állásfoglalására (1),
valamint az ugyancsak Iránról szóló, 2004. október 28-i (2) és 2005. január 13-i (3) állásfoglalásaira;
(1) Elfogadott szövegek, P6_TA(2005)0382.
(2) HL C 174. E, 2005.7.14., 190. o.
(3) HL C 247. E, 2005.10.6., 159. o.C 280 E/458 HU 2006.11.18. Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2005. november 17., csütörtök
46. tekintettel arra, hogy –amint azt 2005. szeptember 24-én elfogadott állásfoglalásában megállapította
aN A Ü –az iráni tevékenységek több mint 17 éven át folyamatosan bizalmatlanságot váltottak ki, felszólítja
Iránt, hogy tegyen meg minden szükséges lépést a nemzetközi közösség bizalmának helyreállítása érdeké-ben, és bízik abban, hogy Irán képes felel ősségteljesen és átláthatóan kidolgozni egy polgári atomenergia-
programot oly módon, hogy:
– jogai mellett teljes mértékben betartja az atomsorompó-szerz ődés szerinti valamennyi kötelezettségét,
– maradéktalanul együttm űködik a NAÜ-vel,
– továbbra is együttm űködik a NAÜ ellen őreivel, amint azt 2003 óta teszi,
– haladéktalanul ratifikálja a NAÜ kiegészít őjegyz őkönyvét,
– visszatér a Párizsi Megállapodás szerinti kötelezettségvállalásaihoz,
– újra teljes mértékben és tartósan felfüggeszti az urándúsítással kapcsolatos tevékenységeinek minden
formáját, beleértve a kísérleteket és az iszfaháni uránátalakító létesítményben folytatott termelést,
– valamint a fentiek fenntartásával visszatér a kereskedelmi és együttm űködési megállapodás sikeres meg-
kötését célzó, az EU-val folytatott tárgyalásokhoz;
47. súlyos aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy Észak-Korea 2005. február 10-én bejelentette, hogy rendel-
kezik nukleáris fegyverekkel; üdvözli a hatoldalú tárgyalásokon a közelmúltban elért áttörést, és különösen
azt, hogy Észak-Korea elkötelezte magát a nukleáris fegyvereir ől való lemondás és az atomsorompó-szerz ő-
déshez való csatlakozás mellett; támogatja a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség igazgatójának, El Baradeiúrnak a 2005. szeptember 19-én tett, a NAÜ ellen őreinek Észak-Koreába való visszatérésér ől szóló nyilatko-
zatát; ismételten hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az Európai Unió is részt vehessen a jelenleg is zajlótárgyalási folyamatban, és tényleges szerepet kapjon az új megállapodás végrehajtásában;
48. ösztönzi ezért Észak-Koreát, hogy csatlakozzon az atomsorompó-szerz ődéshez, hogy vizsgálja felül a
hatoldalú tárgyalások felfüggesztésére vonatkozó álláspontját, és tegye lehet ővé a tárgyalások folytatását,
ezáltal a jelenlegi válság békés rendezését;
49. ugyanígy kéri Észak-Koreát és az Egyesült Államokat, hogy rövid id őn belül találjanak megoldást a
jelenlegi válságra, els őlépésként az Egyesült Államok felajánlotta, hogy a yongbyon-i er őműellen őrzött
leállításáért cserébe újra szállít nehézolajat;
50. emlékezteti a Tanácsot arra, hogy a Koreai félsziget energiafejlesztési szervezete (KPEDO) kezdemé-
nyezése a közelmúltban jelent ős szerepet játszott és a jöv őben is hasznos eszköze lehet a hagyományos
energiaforrásokkal történ őellátás biztosítására;
Az atomsorompó-szerz ődés 2005. évi felülvizsgálati konferenciájának eredményei és fejleményei
51. emlékeztet rá, hogy az atomsorompó-szerz ődés továbbra is a többoldalú fegyverkorlátozási rendszer
sarokköve, amit teljes egészében meg kell őrizni, és hogy el őírásainak be nem tartása esetén eljárást kell
indítani az ENSZ Biztonsági Tanácsán keresztül; emlékeztet arra, hogy tekintettel az atomsorompó-szerz ődés
érvényességére nem szabad kett ős normákat alkalmazni;
52. csalódottságának ad hangot amiatt, hogy nem sikerült közös megállapodásra jutni az atomsorompó-
szerz
ődés következ őfelülvizsgálati konferenciájához intézend őhasznos javaslatokat illet ően, és sajnálatát
fejezi ki amiatt, hogy az Európai Unió nem csatlakozott Hirosima polgármesterének a nukleáris fegyverekt ől
mentes világ 2020-re történ őmegteremtésére irányuló kezdeményezéséhez;
53. csalódott a atomsorompó-szerz ődés 2005. évi felülvizsgálati konferenciájának kimenetele és a tagál-
lamok e kérdésben játszott szerepe miatt; felhívja ugyanakkor a tagállamokat, a Tanácsot és a Bizottságot,hogy jóhiszem űen alkalmazzák a közös állásfoglalásban szerepl ő41 intézkedést; ezzel összefüggésben fel-
hívja az USA-t, hogy hagyjon fel az atomsorompó-szerz ődéssel kapcsolatos elutasító magatartásával;
54. felhívja különösen Franciaországot és az Egyesült Királyságot, hogy adjanak új lendületet a leszerelés
13 lépésének megvalósításához, és hogy kötelezzék el magukat az Egyesült Államok, Oroszország és Kínairányában, amely államok szintén csatlakoztak e folyamathoz a atomsorompó-szerz ődés 2000. évi felülvizs-
gálati konferenciáján;2006.11.18. HU C 280 E/459 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2005. november 17., csütörtök
55. felhívja a Tanácsot és a tagállamokat, hogy ténylegesen hajtsák végre az atomsorompó-szerz ődés
2000. évi felülvizsgálati konferenciája záródokumentumában szerepl őrendelkezéseket, amelyek célja egy, a
hasadóanyagokat felhasználó fegyverek gyártását ténylegesen tiltó szerz ődés megkötése; hangsúlyozza, hogy
mivel a 2005. évi felülvizsgálati konferencián nem készült záródokumentum, e rendelkezések hatálybanmaradnak, és az atomsorompó-szerz ődés részes államaira politikailag és jogilag egyaránt kötelez őérvé-
nyűek;
56. ismételten kifejezi, hogy támogatja egy, a hasadóanyagokat felhasználó fegyverek gyártását tiltó, nem
diszkriminatív, többoldalú, nemzetközileg ténylegesen ellen őrizhet őszerz ődés megkötését;
57. felhívja a CTBT aláírására és ratifikálására az összes olyan államot, amely ezt még nem tette meg;
kiemeli, hogy egyetlen államnak sem szabad kísérleti célú nukleáris robbantást kezdenie vagy folytatnia;ismételten hangot ad abbéli meggy őződésének, hogy az EU-nak és a NATO-nak minden lehet őséget meg
kell ragadnia az Egyesült Államok vezetésének meggy őzésére, hogy hagyjon fel az e kérdésben tanúsított
ellenállással;
58. felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy nyújtsanak be kiegészít őjavaslatokat annak érdekében,
hogy meg lehessen gy őzni a harmadik országokat a NAÜ kiegészít őjegyz őkönyveinek aláírására és ratifiká-
lására, amennyiben ezt még nem tették meg;
Az USA és az EU közös fellépése a transzatlanti kapcsolatok keretein belül
59. bátorítja az Európai Uniót és az Egyesült Államokat, hogy folytassák pozitív párbeszédüket a terro-
rizmus elleni harc és a fegyverzetkorlátozás terén, összhangban az Európai Unió és az Egyesült Államok általa 2004. június 26-i EU –USA csúcson tett, majd 2005. június 20-án meger ősített, a fegyverzetkorlátozásról
és a terrorizmus elleni küzdelemr ől szóló nyilatkozatokkal;
60. újra meger ősíti az Egyesült Államokkal való szorosabb együttm űködés fontosságát a tömegpusztító
fegyverek elterjedése elleni szerz ődések és eszközök nemzetközi rendszerének meger ősítése, valamint szigorú
végrehajtása és betartása, a szúrópróbaszer űellen őrzések támogatása érdekében, és annak elismerésére, hogy
a nemzetközi jognak megfelel őtovábbi intézkedések meghozására lehet szükség a fegyverzetkorlátozás meg-
valósítására;
61. aláhúzza, hogy sürg ősen alá kell írni, és ratifikálni kell a CTBT-t, méghozzá feltétel nélkül és az
intézményi eljárásoknak megfelel ően, így garantálva annak mihamarabbi hatálybalépését;
62. felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy az Egyesült Államokkal és minden más, a CTBT-t és/vagy az
atomsorompó-szerz ődést még alá nem írt partnerállammal folytatott párbeszéd keretében ragaszkodjanak az
aláírás és a ratifikáció sürg ősségéhez;
63. felhívja az Egyesült Államokat, hogy tegye világossá az európai bázisokra telepített taktikai nukleáris
arzenálja mennyiségét és stratégiai céljait;
Nem állami szerepl ők
64. felhívja az Európai Uniót, hogy m űködjön együtt nemzetközi partnereivel, az ENSZ-szel, a NAÜ-vel,
az EBESZ-szel és a NATO-val az olyan mechanizmusok kialakítása és el őmozdítása érdekében, amelyek
megakadályozzák a terroristáknak és bújtatóiknak a tömegpusztító fegyverekhez és anyagokhoz való hozzá-
férését;
65. úgy véli, hogy mindent meg kell tenni annak megakadályozására, hogy az állami és nem állami
szerepl ők tömegpusztító fegyvereket vagy anyagokat szerezhessenek be, fejleszthessenek ki, téríthessenek el
vagy használhassanak fel;
66. úgy véli, hogy a tömegpusztító fegyverek terjedése elleni biztonsági kezdeményezés fontos eszköz a
tömegpusztító fegyverek terjedésének megfékezésében, amelynek ki kell egészítenie az ENSZ BT 1540(2004) sz. határozatát és a jelenlegi non-proliferációs rendszert;C 280 E/460 HU 2006.11.18. Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2005. november 17., csütörtök
A G8 globális partnersége
67. kiemeli a tömegpusztító fegyverekhez kapcsolódó programok jelent őségét (a fegyvergyártásban hasz-
nált alapanyagok biztonsága és kezelése, a felszerelések és laboratóriumok fizikai biztonsága, a tömegpusz-tító fegyverek gyártásához használt anyagok tiltott kereskedelmének felderítése és visszaszorítása) és az
exportellen őrzés meger ősítését, valamint a fegyveriparra specializálódott tudósok bevonását a G8 globális
partnerségében meghatározottak szerint;
68. ösztönzi, hogy bizalomépít őlépésként hozzanak létre közös nemzetközi nukleáris kutatási és ipari
projekteket;
69. bátorítja a tömegpusztító fegyverek és az azokhoz kapcsolódó anyagok terjedése ellen a G8 által
indított globális partnerség melletti további pénzügyi kötelezettségvállalást a 2007 –2013. közötti pénzügyi
terv keretében. Ennek többek között további hatékony és végleges leszerelési intézkedéseket kell magábanfoglalnia az oroszországi vegyi fegyverek és plutónium megsemmisítésére szolgáló többoldalú alaphoz valóhozzájárulás révén; felhívja Oroszországot, hogy mindkét programhoz adjon nagyobb pénzügyi hozzájáru-lást;
70. felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy évente terjesszen el őaz elért haladásról szóló jelentést az
EU által 2002-ben, Kananaskisban a G8 globális partnersége mellett vállalt elkötelezettséggel kapcsolatban;
71. rámutat, hogy a történelem tanúsága szerint túl sok állam, köztük több uniós tagállam exportált
felelőtlenül olyan anyagokat és technológiákat, amelyekb ől nukleáris fegyvereket lehet el őállítani, és hogy
ez jelent ősen hozzájárult az ellen őrizetlen terjedésükkel kapcsolatos jelenlegi problémákhoz; hangsúlyozza
tehát, hogy a nemzeti és többoldalú ellen őrzési rendszereknek összehangoltan kell m űködniük a tömegpusz-
tító fegyverek nem kívánt terjedésének megakadályozása érdekében;
A nukleáris anyagok exportjának ellen őrzése
72. kiemeli, hogy az Európai Uniónak el őkell mozdítania az export-ellen őrzési rendszerek terén meg-
valósuló együttm űködést, ahogyan azt az EU tömegpusztító fegyverek elleni stratégiája is aláhúzza, meg-
erősítve az exportellen őrzés hatékonyságát az EU-n belül, a „kettős felhasználású ”rendeletnek (
1) megfe-
lelően, az államok számára az exportellen őrzés terén technikai segítségnyújtást biztosító program
létrehozásával;
73. a megel őzésre nagyobb hangsúlyt fektet őpolitikát kér az EU és a tagállamok részér ől a kett ős fel-
használású termékek exportját illet ően, elkerülve ezáltal annak kockázatát, hogy terroristák és egyéb végfel-
használók hozzájuthassanak ilyen anyagokhoz a harmadik országokban;
74. üdvözli, hogy a Bizottság a hosszabb távú export-ellen őrzési együttm űködési kezdeményezés lehetsé-
ges felállítását támogató intézkedéssorozat els őlépéseként TACIS-projektet dolgozott ki Oroszországban, a
2004-es évre kísérleti projektet dolgozott ki a Balkánon és a 2005-ös évre pedig kísérleti projektet dolgozott
ki további négy ország, illetve régió számára;
75. felhívja a Tanácsot, hogy terjesszen el őjelentést a partnerekkel az exportellen őrzésr ől folytatott poli-
tikai párbeszédr ől, felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen el őjelentést a fent említett kett ős felhasználású
termékek exportjára vonatkozó projektek végrehajtásában tett el őrelépésekr ől; kéri továbbá a Tanácstól és a
Bizottságtól is egy költségbecsléseket tartalmazó elemzés elkészítését a 2007 –2013. közötti pénzügyi terv
keretében arról, hogy az ilyen projekteket miként lehet más régiókra és országokra kiterjeszteni;
Kémiai és biológiai fegyverek
76. kéri a CWT megfelel őalkalmazását és a Vegyifegyver Tilalmi Szervezet (OPCW) megfelel őfinanszí-
rozását; úgy véli, hogy szúrópróbaszer űellen őrzéseket kellene végezni a szerz ődés rendelkezéseinek meg-
sértésével vádolt országokban;
77. bátorítja a tagállamokat, a Tanácsot és a Bizottságot, hogy az EU részér ől világos és meggy őzőállás-
pontot képviseljenek a BTWC részes államainak 2005. december 5 –9-i találkozóján, hogy általános közös
álláspontot tudjanak bemutatni a BTWC 2006. évi felülvizsgálati konferenciáján;
(1) A kett ős felhasználású termékek és technológia kivitelére vonatkozó közösségi ellen őrzési rendszer kialakításáról
szóló, 1334/2000/EK tanácsi rendelet (HL L 159., 2000.6.30., 1. o.). Legutóbb az 1504/2004/EK rendelet által
módosított rendelet (HL L 281., 2004.8.31., 1. o.).2006.11.18. HU C 280 E/461 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2005. november 17., csütörtök
78. felhívja az Európai Uniót, hogy nyújtson m űszaki segítséget a fejl ődőországok számára a betegségek
felügyelete tekintetében (a BTWC 10. cikkének megfelel ően);
79. bátorítja az érintett tagállamokat, hogy vonják vissza az 1925. évi genfi jegyz őkönyvvel kapcsolatos
fenntartásaikat, hiszen a kémiai és biológiai fegyverek megtorlásként való felhasználására irányuló politikaellentétes a BTWC-ben vállalt kötelezettségekkel;
80. felhívja a Bizottságot, hogy a következ őpénzügyi terv keretében vizsgálja meg a harmadik államokkal
egyeztetett támogatási programok megvalósíthatóságát, a biológiai anyagok, laboratóriumok és felszerelésekbiztonságának er ősítése végett;
Az Európai Parlament szerepe
81. emlékeztet arra a pozitív hozzájárulására, amit az Európai Parlament mint költségvetési hatóság tehet
a fegyverzetkorlátozással és a leszereléssel kapcsolatos biztonsági kérdések terén, amint azt a nukleáris biz-
tonság és a TACIS keretében futó programok tekintetében is tette;
82. megismétli felhívását arra, hogy –a teljes tilalmat kilátásba helyezve –függesszék fel az ún. „szegé-
nyített urántartalmú lövedékek ”használatát;
83. emlékeztet továbbá arra a pozitív hozzájárulásra, amelyet az Európai Parlament nyújt a második
kísérleti projekt (2005) keretében, 1,5 millió eurót biztosítva az EU export-ellen őrzési együttm űködéssel
kapcsolatos kezdeményezésének elindítására; emlékeztet azon határozatára, hogy folytatja az ilyen intézke-dések támogatását azzal, hogy 2006-ban egy harmadik el őkészít őintézkedést finanszíroz, amely lehet ővé
teszi a Bizottság számára, hogy a 2007 –2013. közötti új pénzügyi terv keretében további el őkészületeket
tegyen a jöv őbeni, Közösség által finanszírozott programokra;
84. emlékeztet arra a szerepre, amelyet a Parlament az együttdöntési eljárás keretében jogalkotó min ősé-
gében és költségvetési hatóságként tölt be olyan területeken, mint a javasolt stabilitási eszköz, amelynek ki
kell terjednie az exportellen őrzésekre és a határ őrizetre, támogatnia kell a kémiai fegyverek és a hasadóa-
nyagok megsemmisítését, a radioaktív és nukleáris anyagok kezelését és ellen őrzését, a biológiai biztonságot,
a fegyverek terén szerzett tapasztalatok konvertálását stb., összhangban a Nukleáris Biztonsági Eszközzel;
85. emlékeztet továbbá arra, hogy a hozzájárulási eljárás keretében beleszólása van az Unió harmadik
országokkal kötött legfontosabb megállapodásaiba, különösen a non-proliferációs záradékot tartalmazómegállapodásokba; ennélfogva emlékeztet arra, hogy a Parlament támogatására minden olyan, a tömegpusz-tító fegyverek terjedése ellen indított kezdeményezés esetében szükség van, amely véleménycserét, együttm ű-
ködést vagy bármilyen más nemzetközi megállapodást, illetve partnerséget ajánl fel;
86. ezek alapján kéri, hogy az Európai Parlamentet teljes mértékben vonják be az EU tömegpusztító
fegyverek elleni stratégiájának végrehajtásához kapcsolódó valamennyi kezdeményezésbe;
87. javasolja egy hivatalos parlamenti küldöttség részvételét az atomsorompó-szerz ődés következ őfelül-
vizsgálati konferenciáján, valamint a BTWC felülvizsgálati konferenciáján;
88. felhívja a tagállamokat és a Tanácsot, hogy az Európai Parlament képvisel őit integrálják az Unió
küldöttségébe az exportellen őrzés kérdésének felülvizsgálata esetén; felhívja továbbá a Tanácsot és a Bizott-
ságot, hogy rendszeresen tájékoztassák a Parlamentet arról a szerepr ől, amit az EU az Ausztráliai Csoport, az
MTCR, a Wassenaar-i Megállapodás és a Nukleáris Szállítók Csoportja keretében játszik;
89. javasolja, hogy évente fogadjanak el jelentést az Európai Unió non-proliferációs tevékenységeinek
állásáról, amely vonatkozó politikai ajánlásokat is tartalmaz;
Az Európai Unió tömegpusztító fegyverek elleni stratégiájának pénzügyi vonzatai
90. felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsanak megfelel őpénzügyi eszközöket a személyes képvisel ő
hivatalának létrehozásáról szóló jelentésben szerepl őprioritások számára;C 280 E/462 HU 2006.11.18. Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2005. november 17., csütörtök
91. felhívja a Bizottságot, hogy átlátható és világos módon mutassa be a nukleáris biztonságra és a
fegyverzetkorlátozásra szánt forrásokat;
92. felhívja a Bizottságot, hogy átlátható és világos módon mutassa be azokat a forrásokat, amelyek az
EU tömegpusztító fegyverek elleni stratégiája megvalósítására irányuló közösségi hozzájárulásokhoz szüksé-gesek 2006-ban és a 2007 –2013. közötti pénzügyi terv keretében, világosan különválasztva a nukleáris
biztonság és a fegyverzetkorlátozás kategóriáit;
93. ennek érdekében felhívja a Bizottságot, hogy állítsa össze a G8 globális partnersége keretében vállalt
kötelezettségei teljesítéséhez, valamint tevékenységének a világszerte megfogalmazódó igények kielégítése
érdekében a FÁK-on túlra való kiterjesztéséhez szükséges prioritások listáját és költségvonzatát;
94. felhívja a Tanácsot, a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák a többoldalú intézmények,
például az NAÜ és az OPCW által vezetett tudományos programokat, szükség esetén pénzügyi hozzájárulásrévén;
95. felhívja f őképp a tagállamokat, hogy biztosítsanak pénzügyi eszközöket a személyes képvisel őhiva-
tala által összeállított prioritáslista számára az exportellen őrzés és a m űszaki támogatás terén;
96. úgy véli, hogy a konfliktusmegel őzést és a válságkezelést nem a tömegpusztító fegyverek terjedésének
megel őzésére elkülönített költségvetésb ől kellene finanszírozni, és hogy a tömegpusztító fegyverek elleni
stratégiában kifejezett és valamennyi európai intézmény és tagállam által támogatott nagyratör őtörekvések
szükségessé teszik a finanszírozás megfelel őszintjét; emlékeztet e tekintetben arra, hogy a közelmúltban
indított kezdeményezéseknek a közös kül- és biztonságpolitika költségvetéséb ől vagy a közösségi eszközök-
ből történ őfinanszírozása egyre nagyobb nehézségekbe ütközik (különösen a Vegyifegyver-tilalmi Szervezet-
tel történ őegyüttes fellépés megújítása és a BTWC-t támogató új együttes fellépés esetében);
97. a 2007 –2013. közötti pénzügyi tervr ől folyó tárgyalások keretében ezért javasolja, hogy az 1999.
május 6-i intézményközi megállapodást vizsgálják felül, és az Unió költségvetésén belül hozzanak létrekülön költségvetési jogcímet minden, a tömegpusztító fegyverekkel kapcsolatos intézkedés finanszírozására,tekintet nélkül arra, hogy a közösségi vagy a közös kül- és biztonságpolitika keretébe illeszkednek-e, tiszte-letben tartva egyúttal a vonatkozó döntéshozatali eljárásokat, valamint a Tanács, a Bizottság és a személyesképvisel őhatáskörét;
*
**
98. utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezen állásfoglalását a Tanács soros elnökségének, a Tanácsnak, a
Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az ENSZ f őtitkárának, valamint az Egyesült
Államok, Oroszország, Kína, Izrael, India, Pakisztán, Irán, Észak-Korea kormányainak és parlamentjeinek,
valamint az atomsorompó-szerz ődés valamennyi részes állama és a NAÜ valamennyi tagállama kormányá-
nak és parlamentjének.
P6_TA(2005)0440
Zöld könyv a védelemmel kapcsolatos közbeszerzésekr ől
Az Európai Parlament állásfoglalása a védelem terén folytatott közbeszerzésekr ől szóló zöld könyv-
ről (2005/2030(INI))
Az Európai Parlament ,
– tekintettel az Európai Közösséget létrehozó Szerz ődésre különösen annak 95. és 296. cikkére,
– tekintettel az építési beruházásra, az árubeszerzésre és szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szer-
ződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31-i 2004/18/EK európai parla-
menti és tanácsi irányelvre (1)és különösen annak 10. cikkére,
(1) HL L 134., 2004.4.30., 114. o.2006.11.18. HU C 280 E/463 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2005. november 17., csütörtök