Az InvestEU Alap a kereslethez igazodva von be magánberuházást. Előmozdítja mindenekelőtt az innovációra, digitalizációra és fenntartható infrastruktúrára irányuló beruházásokat, de a szociális szektor és a kkv-k igényeit is figyelembe fogja venni. Fontos szempont lesz emellett a kisebb és helyi projektek elérése.

A beruházásnövekedés feltételei 2014 óta javultak, köszönhetően a jobb gazdasági feltételeknek és az olyan uniós beavatkozásoknak is, mint az ESBA. Ugyanakkor jelentős beruházási rések maradnak különböző szakpolitikai területeken, amelyeket gyakran a tartós piaci hiányosságok okoznak. Az Unió ambiciózus szakpolitikai célkitűzéseinek megvalósítása érdekében továbbra is alapvetően fontos a magántőke beruházásfinanszírozási célú bevonása, és ezzel egyidejűleg a megközelítés szakpolitikai relevanciájának növelése. Az InvestEU program hozzájárul az Unió szakpolitikai célkitűzéseinek teljesítéséhez, beleértve különösen a COSME és a Horizont Európa szerinti célokat, minden esetben, amikor a visszafizetendő beruházási támogatás alkalmazása megfelelő. Az Európa számára modern költségvetésre irányuló bizottsági javaslat szerint a Horizont Európa keretéből 3,5 milliárd EUR az InvestEU Alap keretében kerül felosztásra a kutatás, innováció és digitalizáció szakpolitikai kerethez való hozzájárulás érdekében, amihez összesen 11,25 milliárd EUR összegű uniós garancia indikatív allokációja társul.

A költségvetési garancia az EU költségvetése szempontjából is költséghatékonyabbnak bizonyult, mivel korlátozza a végrehajtó partnereknek fizetendő irányítási díjakat. Az ESBA esetében az EU még díjazásban is részesül az infrastruktúra és innováció keret alapján nyújtott uniós garanciáért.

Ami a hatékonyságot illeti, az uniós garancia rendelkezésre állása hatékony eszköznek bizonyult ahhoz, hogy jelentősen növelje az Európai Beruházási Bank kockázatosabb műveleteinek volumenét. Az uniós garancia mindenekelőtt kevesebb költségvetési forrást fagyaszt be a finanszírozási eszközökhöz képest, mivel a pénzügyi szerepvállalás szintjéhez képest prudens, de korlátozott tartalékképzést igényel. Függő kötelezettséget jelent, és következésképpen várhatóan méretgazdaságosságot ér el, amely egy elköltött euróra jutó nagyobb mozgósított beruházást eredményez. A 2018. évi független értékelés részeként elemzett bizonyítékok egyértelműen jelezték, hogy az ESBA keretében nyújtott uniós garancia mérete megfelelő. Az értékelés azt is megállapította, hogy az ESBA célrátájának modellezéséhez használt megközelítés nagy vonalakban megfelelő és összhangban van az ágazati standardokkal, de némi továbbfejlesztés javasolt.

Az InvestEU Alapra irányuló javaslat emellett a két évtizedet átfogó előző finanszírozási eszközök (Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz, Horizont 2020, COSME, stb.), és a korábbi pénzügyi keretek alapján indított eszközök, például a Versenyképességi és innovációs keretprogram értékeléséből levont tanulságokra is épít. Ezek az értékelések általánosságban megerősítik, hogy továbbra is vannak finanszírozási rések Európában az uniós finanszírozási eszközök által lefedett ágazatokban és szakpolitikai területeken, és hogy az uniós szintű beruházási támogatás továbbra is releváns és szükséges az EU szakpolitikai célkitűzéseinek teljesítéséhez. Azonban azt is hangsúlyozzák, hogy meg kell erősíteni a különböző uniós szintű finanszírozási eszközök és egyéb uniós kezdeményezések közötti koherenciát, jobban ki kell aknázni a nemzeti és regionális kezdeményezésekkel való szinergiákat, és hogy átfedések vannak a jelenlegi eszközök között. Rámutatnak arra, hogy a lehetséges átfedések minimalizálása érdekében a beruházási támogatási eszközök jobb koordinációjára és kialakítására van szükség. A tevékenységek kiterjesztése szükségessé tette az intézkedések átfogó koordinációjára irányuló mechanizmusok megerősítését, elkerülve a szükségtelen proliferációt és nagyobb szinergiákat teremtve.

Az Unió jövőbeli versenyképessége szempontjából létfontosságú kkv-k számára támogatást kínáló COSME-eszközök tekintetében az értékelések rámutatnak, hogy ezeket az eszközöket jelentős piaci hiányosságok indokolják, és a kkv-k finanszírozáshoz való hozzáférésének korlátai mozgatják. Különösen az induló vállalkozások, a kisebb kkv-k és a megfelelő biztosítékokkal nem rendelkezők szembesülnek tartós és strukturális piaci hiányosságokkal az egész EU-ban elterjedt adósságfinanszírozás terén. A Számvevőszék egy különjelentésében megállapította, hogy a kkv-garanciakeret pozitív hatással volt a támogatott kkv-k növekedésére. A Számvevőszék ajánlásaival összhangban a kedvezményezettek célzottabb kiválasztására és a tagállami programokkal való jobb koordinációra van szükség.

Az értékelések különösen a Horizont 2020 alá tartozó InnovFin finanszírozási eszközök tekintetében mutattak rá arra, hogy a finanszírozáshoz való hozzáférés továbbra is alapvető kérdés Európa innovációs teljesítményének javítása érdekében. Megerősítik, hogy az InnovFin finanszírozási eszközök jól teljesítettek a kutatás és innováció terén jelentkező növekvő kockázatfinanszírozási igény közepette, és lehetővé tették az EBB csoport számára, hogy új, kockázatosabb szegmenseket is lefedjenek. Mindazonáltal itt is kiemelték a más uniós finanszírozási programokkal való szinergiák megerősítésének szükségességét, csakúgy, mint a fennmaradó akadályok kezelésének igényét, hogy így segítsék elő az innovatív vállalkozások korai szakaszból a terjeszkedésig való növekedését. Az értékelések azt is kiemelték, hogy a Horizont 2020 keretében vissza nem térítendő támogatásban részesülő vállalkozások viszonylag kis száma részesült a Horizont 2020 keretében nyújtott finanszírozási eszközökből, ami akadályozhatja az innovatív vállalkozások terjeszkedését.

Az InvestEU Alap ezekre a tapasztalatokra épít és kutatási és innovációs kedvezményezetteket céloz meg (többek között innovatív kkv-kat és közepes piaci tőkeértékű vállalatokat) annak érdekében, hogy fejlődésük minden szakaszában jobb finanszírozáshoz jutást biztosítson számukra. A vegyesfinanszírozás elősegítésével kihasználja a vissza nem térítendő támogatás és a piaci alapú finanszírozás közötti szinergiákat. Az Európai Számvevőszék garanciakerettel kapcsolatos auditja azt ajánlotta továbbá, hogy célzottabban válasszák ki az innovatívabb vállalkozások köréből a kedvezményezetteket. A szakértelem és a források összevonásával az InvestEU Alap egyre inkább olyan vállalkozásokra összpontosítja a támogatást, amelyek nagyobb kockázattal járó innovációs tevékenységeket folytatnak.

A szociális területen, valamint a foglalkoztatás és szociális innováció programja (EaSI) tekintetében empirikus bizonyítékok állnak rendelkezésre arra vonatkozóan, hogy a szociális infrastruktúrába, a javakat előállító szociális vállalkozásokba („tárgyi eszközökbe”), valamint szociális szolgáltatásokba, ötletekbe és emberekbe („immateriális javakba”) történő beruházások alapvetően hiányoznak az Unióban, pedig létfontosságúak ahhoz, hogy tagállamai méltányos, befogadó és tudásalapú társadalommá váljanak.

A mikrofinanszírozás és a szociális vállalkozások Európában még mindig új keletű fejlemények, és egy olyan kialakulóban lévő piac részét képezik, amely még nem teljesen fejlődött ki. Amint azt az EaSI 2017-ben végzett félidős értékelése kiemelte, az EaSI finanszírozási eszközei támogatták a kiszolgáltatott helyzetben lévő személyeket és a mikrovállalkozásokat, és megkönnyítették a finanszírozáshoz való hozzáférést a szociális vállalkozások számára, így jelentős társadalmi hatást értek el. Az értékelés arra a következtetésre jutott, hogy az eddig elért eredmények által mutatott teljes potenciál kihasználása indokolja a szociális téren nyújtott beruházási támogatás folytatását, és további pénzügyi kapacitásra van szükség az InvestEU program keretében.

Az InvestEU programra vonatkozó hatásvizsgálati jelentés részletesen összefoglalja az említett értékelések eredményeit.

•Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk

A hatásvizsgálat a beruházások, a kutatás és innováció, a kkv-k és az egységes piac területén működő uniós alapokról szóló nyilvános konzultációra, és különösen az uniós beruházástámogatással kapcsolatos válaszokra támaszkodott .

A javaslat figyelembe veszi az említett nyilvános konzultáció eredményeit. A legtöbb válaszadó úgy vélte, hogy a beruházások jelenlegi uniós támogatása nem kezeli kellőképpen az olyan szakpolitikai kihívásokat, mint a munkanélküliség csökkentése, a szociális beruházások támogatása, a digitális átállás megkönnyítése, a finanszírozáshoz való hozzáférés megkönnyítése különösen a kkv-k számára, a tiszta és egészséges környezet biztosítása és az ipari fejlődés támogatása.

A válaszadók hangsúlyozták az uniós szintű szakpolitikai kihívások jelentőségét többek között olyan területeken, mint a kutatás, az oktatás és képzés támogatása, a tiszta és egészséges környezet és az alacsony szén-dioxid-kibocsátású és körforgásos gazdaságra való áttérés, valamint a munkanélküliség csökkentése.

A stratégiai infrastruktúrával kapcsolatos nyilvános konzultáció válaszadóinak mintegy 60 %-a vélte úgy, hogy a finanszírozási eszközökhöz való hozzáférés nehézsége olyan akadály, amely meggátolja a szakpolitikai célkitűzések jelenlegi programok keretében történő sikeres megvalósítását.

A résztvevők túlnyomó többsége támogatta azokat az azonosított lépéseket, amelyek elősegíthetik az adminisztratív terhek egyszerűsítését és csökkentését. Ezek közé tartozott mindenekelőtt a kevesebb, egyértelműbb és rövidebb szabály, a szabályok összehangolása az uniós alapok között, valamint a programozási időszakok közötti stabil, de rugalmas keret.

A javaslat célja ezen eredmények figyelembevétele, az InvestEU Alap által nyújtott támogatással összefüggésben az uniós szakpolitikai prioritásokra helyezett hangsúly megerősítése révén. Az InvestEU Alap által létrehozott egységes szabályrendszer várhatóan kezeli a lehetséges átfedések kérdését, és mindenekelőtt megkönnyíti a végső kedvezményezettek számára a támogatás igénylését. Az InvestEU Alap beépített rugalmassággal is rendelkezik, amely lehetővé teszi, hogy alkalmazkodjon a változó piaci helyzetekhez és igényekhez. A jelentéstételi követelményeket szintén harmonizálták.

•Külső szakvélemény

A külső értékelés elvégzésére az Európai Stratégiai Beruházási Alapról, az Európai Beruházási Tanácsadó Platformról és a Beruházási Projektek Európai Portáljáról, valamint az 1291/2013/EU és az 1316/2013/EU rendelet módosításáról szóló, 2015. június 25-i (EU) 2015/1017 európai parlamenti és tanácsi rendelet (az Európai Stratégiai Beruházási Alap) 18. cikkének (6) bekezdésével összhangban került sor, ahogy arra „A jelenleg hatályban lévő jogszabályok visszamenőleges értékelése / célravezetőségi vizsgálata” alfejezet utal. A külső értékelést ezzel a javaslattal párhuzamosan hozzák nyilvánosságra.

•Hatásvizsgálat

A hatásvizsgálat [hivatkozás a hatásvizsgálatra] részletesen megvizsgálja a következő többéves pénzügyi keret főbb kihívásait, különösen a beruházási réseket és az optimálistól elmaradó beruházási helyzeteket az olyan különböző szakpolitikai területeken, mint a kutatás és innováció, a fenntartható infrastruktúra, a kkv-k finanszírozása, valamint a szociális beruházások. A hatásvizsgálat elemzi és elmagyarázza a javasolt InvestEU Alap szerkezetére, irányítására, célkitűzéseire, célzott intézkedéseire, pénzügyi termékeire és végső kedvezményezettjeire vonatkozó választási lehetőségeket. Adott esetben a hatásvizsgálat ismerteti a figyelembe vett alternatív megoldásokat, és elmagyarázza a javasolt megoldások indokait. Ez különösen az egyetlen beruházási támogatási eszköz létrehozása, a végrehajtási mechanizmusok és a végrehajtó partnerek, valamint a javasolt irányítási struktúra mögött meghúzódó logikára vonatkozik.

A hatásvizsgálat hangsúlyozza, hogy az uniós finanszírozási eszközökkel és az ESBA költségvetési garanciával kapcsolatos jelenlegi tapasztalatok azt mutatják, hogy a következő többéves pénzügyi keretben az uniós beruházási támogatási eszközök egyszerűsítésére, észszerűsítésére és jobb koordinációjára van szükség. Az ESBA-val kapcsolatos tapasztalatok jelentős előnyöket és hatékonyságnövekedést is feltártak, ami ahhoz kapcsolódik, hogy a hagyományos finanszírozási eszközök helyett lehetőség szerint költségvetési garancia alkalmazására került sor.

A hatásvizsgálat az InvestEU Alap esetében az alábbi fő jellemzőket állapítja meg: