8.A támogatható kedvezményezettek száma 1 096.

Az elbocsátások és az 546/2009/EK rendelet tárgyát képező pénzügyi és gazdasági világválság közötti kapcsolat

9.Az elbocsátások, valamint az 546/2009/EK rendeletben említett globális pénzügyi és gazdasági válság közötti kapcsolat bizonyítása érdekében Hollandia azzal érvel, hogy a kiskereskedelmi ágazat válságban van. Jelentős változások mentek végbe az ágazatban és e változásokból kifolyólag még mindig súlyos nehézségekkel küzd ez a szektor. A nehézségek jelentős negatív hatást gyakoroltak az ágazaton belüli foglalkoztatásra.

10.Az elmúlt néhány évben jelentős változások mentek végbe a fogyasztók viselkedése terén, a közepes árkategóriájú termékek eladása csökkent és egyre népszerűbbek lettek az internetes értékesítések is. A hagyományos kiskereskedelmi ágazat helyzetét negatívan befolyásolta, hogy számos holland város külterületén új bevásárló-körzetek épültek, és csökkent a fogyasztók gazdaságba vetett bizalma is.

11.A holland hatóságok érveik között említik, hogy a hollandi pénzügyi szektort nemzetközi szereplőként a nemzetközi szabványoknak való megfelelés érdekében kötik a nemzetközi szabályok, többek között a pénzügyi tartalékra vonatkozóak. Következésképpen a bankoknak a korábbiakhoz képest kevesebb forrás áll rendelkezésükre a gazdaság finanszírozásához.

12.Hollandia azzal érvel, hogy a bankok kritikusabban állnak hozzá a vállalkozásoknak való hitelezéshez. A kiskereskedelmi ágazatban lezajló csődeseményeket követően nincs lehetőség újabb hitel igénylésére vagy a hitelek átütemezésére. Mindez a pénzügyi válságot követően végrehajtott szigorúbb banki szabályok következménye. Egy, a közelmúltban végzett elemzés tanúsága szerint a fontosabb holland bankok által nyújtott hitel mennyisége csökkenő tendenciát mutat.

13.A legnagyobb áruházak törékeny pénzügyi helyzete nem tette lehetővé az egyéb áruházi modellekbe való befektetést és a versenyképesség visszaszerzéséhez szükséges változások végrehajtását.

14.Eddig a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 47. ágazathoz kapcsolódóan további 6 EGAA-kérelmet nyújtottak be, amelyek mind a globális pénzügyi és gazdasági válsággal kapcsolatosak.

Az elbocsátásokhoz és az önálló vállalkozók tevékenységének megszűnéséhez vezető események

15.Bár a holland munkaerőpiac lassacskán túllendül a válságon, annak hatásai még mindig érzékelhetők bizonyos ágazatokban. Egyes ágazatokban, mint például a kiskereskedelmi ágazatban, csak az elmúlt időszakban lehetett igazán érzékelni a pénzügyi válság hatásait.

16.A kiskereskedelmi ágazatban tapasztalható fent említett negatív helyzet a fogyasztók jövedelme terén jelentkező, a pénzügyi válság és az eladósodás miatt jelentkező negatív fejleményekkel magyarázható. A fogyasztói bizalom a fogyasztók vásárlóerejével párhuzamosan csökken. Kezdetben csak a kisebb boltok szenvedtek a pénzügyi-gazdasági válságtól, de az utóbbi időben már a nagyobb áruházakban is jelentkeztek annak hatásai.

17.A holland kiskereskedelmi ágazatban számos elbocsátás történt az elmúlt hónapokban. Az ágazat legnagyobb áruházai csődbe mentek, amelynek következtében 2011 és 2015 között 27 052 munkavállalót bocsátottak el.

18.A gazdasági válság idején a fogyasztói bizalomra vonatkozó mutató először a 2011–2013 időszakban csökkent. 2014-ben kicsit jobb volt a helyzet, azonban a bizalomra vonatkozó mutató még mindig a negatív tartományban mozgott. 2014-ben a fogyasztói bizalom erősödésének köszönhetően a fogyasztási cikkek kiskereskedelmi értékesítésére vonatkozó mutató +1%-on állt.

19.2016-ban ismételten csökkent a fogyasztói bizalom. Ezt a tendenciát kiskereskedelmi ágazaton belül az értékesítés volumene is tükrözte (2011-ben 2%-kal, 2013-ban 4%-kal csökkent). 2014-ben az internetes értékesítések következtében megfigyelhető volt némi fellendülés, ugyanakkor a vásárlások még mindig 2,7%-kal elmaradnak a 2008-as szinthez képest, amikor a válság kezdődött.

20.A kiskereskedelmi ágazat által értékesített áruk fogyasztása tekintetében – különös tekintettel a közepes árkategóriájú árukra – továbbra is megfigyelhető a gazdasági válság negatív hatása. A legfőbb ok a fogyasztók jövedelmi helyzetének kedvezőtlen alakulása, valamint a fogyasztási cikkek megvásárlására irányuló képességük csökkenése. Ahogy az az előbbiekből is látszik, a dinamikus vásárlóerő alakulására továbbra is rányomja bélyegét a 2008 és 2013 között tapasztalható negatív jövedelemalakulás.

21.A vásárlóerő csökkenésének negatív hatásait felerősíti az átlagos holland háztartások magas adósságállománya. A szóban forgó adósság nagy részét a jelzáloghitelek teszik ki. A háztartások eladósodása és csökkenő hitelképessége jelentős negatív hatást fejt ki a kiskereskedelmi ágazatra.

22.A válság kezdete óta 5 200 kiskereskedelmi üzlet ment csődbe, a nagyobb áruházakat csak az utóbbi időben érintette ez a probléma.

23.2015 végére a legnagyobb áruházak között is akadt olyan, amelyik csődbe ment. Egy elemzés ismerteti az elmúlt évek során a kiskereskedelmi ágazatban bekövetkezett tíz legnagyobb csődesetet, tartalmazza a bezárt kirendeltségek/üzletek és a megszűnt munkahelyek számát. A válság közepén (2011–2013) a csődesetek már tendenciának számítottak, először még csak a kisebb kiskereskedelmi láncoknak, az utóbbi időben (2015–2016) pedig már a nagyobbaknak is szembe kellett nézniük ezzel a problémával.

Az elbocsátások várható hatása a helyi, a regionális és az országos gazdaságra és foglalkoztatásra

24.A kiskereskedelem mindkét tartományban a regionális gazdaság legfőbb ágazatának számít. A 2015. évi számadatok alapján az állapítható meg, hogy a kereskedelmi ágazat (melybe beletartozik a kiskereskedelmi szektor is) 7 800 fiókteleppel és 37 410 munkahellyel Drenthe második legnagyobb és Overijssel legnagyobb ágazata 19 400 fiókteleppel és 104 000 munkahellyel. A 2013-as évtől kezdődően Drenthében a fióktelepek számának csökkenése mutatható ki.