A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK ÉS A SZÁMVEVŐSZÉKNEK

Az Európai Unió összevont éves beszámolója 2021. pénzügyi év

(2022/C 399/01)

TARTALOMJEGYZÉK

ELŐSZÓ 2

AZ ÉV PÉNZÜGYI SAROKSZÁMAI 3

AZ ÖSSZEVONT BESZÁMOLÓT KÍSÉRŐ MEGJEGYZÉS 31

ÖSSZEVONT PÉNZÜGYI BESZÁMOLÓ ÉS MAGYARÁZÓ MEGJEGYZÉSEK 32

MÉRLEG 33

EREDMÉNYKIMUTATÁS 34

CASH FLOW KIMUTATÁS 35

KIMUTATÁS A NETTÓ ESZKÖZÁLLOMÁNY VÁLTOZÁSAIRÓL 37

MEGJEGYZÉSEK A PÉNZÜGYI KIMUTATÁSOKHOZ 38

A KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSÁRÓL SZÓLÓ JELENTÉSEK ÉS MAGYARÁZÓ MEGJEGYZÉSEK 146

FOGALOMTÁR 232

RÖVIDÍTÉSEK JEGYZÉKE 236

ELŐSZÓ

2021-ben Európa szembeszállt a jelenlegi világjárvánnyal. A szolidaritás kulcsfontosságú volt a Covid19 jelentette kihívás megfékezéséhez és gazdasági és társadalmi hatásainak enyhítéséhez. Az európai költségvetés minden rendelkezésre álló eszközt mozgósított a polgárok, a vállalkozások és a tagállamok támogatására, miközben Európát fel kívánta készíteni a zöldebb, digitálisabb és reziliensebb jövőre.

Az Európai Unió elindította a NextGeneration EU elnevezésű célzott helyreállítási eszközt, amelynek célja az európai helyreállítás támogatása, valamint a jelenlegi és jövőbeli kihívások kezelése. A 2021 júniusától a pénzügyi piacokon előteremtett rendkívüli összegekkel az uniós költségvetés ismét az Unió rendelkezésére álló fontos eszköznek bizonyult a válsághelyzetek kezelésében és abban, hogy egyértelmű hozzáadott értéket biztosít az emberek életéhez.

Emellett a SURE program (a szükséghelyzeti munkanélküliségi kockázatokat mérséklő ideiglenes támogatást nyújtó európai eszköz) továbbra is támogatta a tagállamokat mind az emberek foglalkoztatásában, mind a világjárvány által érintett munkahelyek megsegítésében.

A válság gyors reagálással, valamint a politikai és pénzügyi helyzet folyamatos kiigazításával történő kezelése mellett az Európai Unió betartotta ígéretét, és teljesítette szakpolitikai célkitűzéseit. Ezért a lehető legjobban kihasználta a 2021. évi költségvetést, amely a jelenlegi többéves pénzügyi keret közül az első, a költségvetés végrehajtása ugyanis 268,3 milliárd EUR összegű volt megtett kötelezettségvállalásokban kifejezve.

Megtiszteltetés számomra, hogy előterjeszthetem az Európai Unió 2021-es éves beszámolóját. A beszámoló teljes körű áttekintést nyújt az uniós pénzügyekről és az uniós költségvetés múlt évi végrehajtásáról, többek között információkat tartalmaz az Unió függő kötelezettségeiről, valamint az Unió által vállalt pénzügyi kötelezettségekről és egyéb kötelmekről. Az Európai Unió összevont éves beszámolója a Bizottság integrált pénzügyi és elszámoltathatósági beszámolócsomagjának része, és alapvető részét képezi kifinomult fiskális átláthatósági és elszámoltathatósági rendszerünknek.

Johannes HAHN a költségvetésért és az emberi erőforrásokért felelős biztos

AZ ÉV PÉNZÜGYI SAROKSZÁMAI

Az IPSASB ajánlott gyakorlatra vonatkozó 2. iránymutatásában („A pénzügyi beszámoló tárgyalása és elemzése”) felvázolt elvek alapján elkészített, az év pénzügyi sarokszámaira vonatkozó e szakasszal segíteni kívánjuk az olvasókat annak megértésében, hogy az EU operatív, pénzügyi és beruházási tevékenységei miként jelennek meg az EU összevont pénzügyi beszámolójának különböző elemeiben. Az itt szereplő információk nem képezték ellenőrzés tárgyát. Meg kell jegyezni, hogy a számadatok millió euróra való kerekítése miatt a következő táblázatok néhány pénzügyi adata pontatlannak tűnhet.

TARTALOMJEGYZÉK

1. AZ ÉV LEGFONTOSABB SZÁMADATAI ÉS SAROKSZÁMAI 4

2. A 2021–2027-ES IDŐSZAKRA VONATKOZÓ TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET ÉS A NextGeneration EU 6

2.1. A 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret és a NextGeneration EU – főbb számadatok 6

2.2. NextGeneration EU – áttekintés 7

2.3. Az NGEU pénzügyi helyzete 2021. december 31-én 8

3. A KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSÁNAK ÖSSZEFOGLALÁSA 13

3.1. Bevételek 13

3.2. Kiadások 15

4. PÉNZÜGYI ESZKÖZÖK ÉS KÖLTSÉGVETÉSI BIZTOSÍTÉKOK 16

4.1. A költségvetésből támogatott pénzügyi eszközök 16

4.2. Költségvetési biztosítékok: garanciaalapokban tartott pénzügyi eszközök 17

4.3. Pénzügyi támogatási programokra vonatkozó hitelek és kapcsolódó hitelfelvételek 17

4.4. A PÉNZÜGYI TÁMOGATÁSI PROGRAMOKRA VONATKOZÓ KÖLTSÉGVETÉSI FÜGGŐ KÖTELEZETTSÉGEK 21

5. A PÉNZÜGYI KIMUTATÁSOK ELEMZÉSE 21

5.1. BEVÉTELEK 21

5.2. KIADÁSOK 23

5.3. ESZKÖZÖK 23

5.4. KÖTELEZETTSÉGEK 26

6. EURÓPAI UNIÓS POLITIKAI ÉS PÉNZÜGYI KERET, IRÁNYÍTÁS ÉS ELSZÁMOLTATHATÓSÁG 27

6.1. POLITIKAI ÉS PÉNZÜGYI KERET 27

6.2. IRÁNYÍTÁS ÉS ELSZÁMOLTATHATÓSÁG 29

1. AZ ÉV LEGFONTOSABB SZÁMADATAI ÉS SAROKSZÁMAI

Összevont pénzügyi beszámoló

Az EU összevont pénzügyi beszámolója több mint 50 szervezetet fog át (köztük az Európai Parlamentet, a Tanácsot, a Bizottságot és az uniós ügynökségeket), és a rendelkezésre álló legszigorúbb standardok, a nemzetközi költségvetési számviteli standardok (IPSAS) szerint készül.

A 2021-es év, amely az EU 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretének első éve volt, számos szempontból kivételesnek tekinthető. Amint az az alábbi mérlegből látható, és A pénzügyi kimutatások elemzése (5. pont) részletesebben kifejti, az EU 2021. évi összevont pénzügyi beszámolóját különösen érintette a NextGeneration EU 2021. évi sikeres elindítása (71,6 milliárd EUR-t folyósítottak a tagállamoknak) és a SURE eszköz keretében végzett további forrásbevonási és hitelezési tevékenységek (50 milliárd EUR):

milliárd EUR 2021 2020 ESZKÖZÖK Pénzügyi eszközök 188,6 113,1 Előfinanszírozás 93,4 62,7 Követelések 72,4 74,5 Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek 44,9 16,7 Ingatlanok, gépek és berendezések, valamint egyéb eszközök 14,7 13,0 Összesen 414,1 280,0 KÖTELEZETTSÉGEK Munkaviszony megszűnése utáni juttatások 122,5 116,0 Pénzügyi kötelezettségek 246,1 95,0 Szállítói kötelezettségek 46,4 32,4 Elhatárolások 78,1 64,6 Egyéb kötelezettségek 3,3 5,4 Összesen 496,4 313,5 NETTÓ ESZKÖZÖK Tartalékok 1,3 5,1 Tagállamoktól lehívandó összegek (83,6 ) (38,5 ) Összesen (82,3 ) (33,4 ) ⇨ lásd a pénzügyi kimutatások elemzését az 5. pontban

A NextGeneration EU sikeres elindítása

Kifizetések a NextGeneration EU keretében – 71,6 milliárd EUR megosztva az alábbiak között:

⇨ lásd: Az NGEU 2021. december 31-i pénzügyi helyzete, 2.3. pont.

2. A 2021–2027-ES IDŐSZAKRA VONATKOZÓ TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET ÉS A NextGeneration EU

2.1. A 2021–2027-ES IDŐSZAKRA VONATKOZÓ TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET ÉS A NextGeneration EU – FŐBB SZÁMADATOK

Az EU 2021–2027-es időszakra vonatkozó hosszú távú költségvetése a NextGeneration EU (a továbbiakban: NGEU) helyreállítási eszközzel együtt folyó árakon 2 018 billió EUR-t tesz ki (2018-as árakon 1,8 billió EUR). Ez a válságra adott, példa nélküli pénzügyi válasz segíteni fog a koronavírus-járvány által okozott gazdasági és társadalmi károk helyreállításában, és támogatni fogja a zöldebb, digitálisabb és fenntarthatóbb Európára való átállást.

A csomag egyrészt a hosszú távú költségvetésből, azaz a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretből áll, amely folyó árakon 1 211 billió EUR-t (2018-as árakon 1 074 billió EUR) tesz ki, másrészt az NGEU ideiglenes helyreállítási eszközből, amely folyó árakon legfeljebb 806,9 milliárd EUR-nak (2018-as árakon 750 milliárd EUR) felel meg.

Hogy mitől igazán korszerű ez a költségvetés?

— A következő hosszú távú költségvetés és az NGEU teljes összegének több mint 50 %-a az Európai Unió korszerűsítését fogja támogatni kutatás és innováció, méltányos éghajlatvédelmi és digitális átállás, felkészültség, valamint helyreállítási és rezilienciaépítési intézkedések révén,

— az uniós költségvetés 30 %-a az éghajlatváltozás elleni küzdelmet finanszírozza, amely az eddigi legnagyobb európai költségvetés minden eddiginél jelentősebb hányadát teszi ki,

— az NGEU 90 %-át kitevő Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz (RRF) 20 %-át a digitális transzformációra kell fordítani,

— 2026-ban és 2027-ben a hosszú távú költségvetés éves kiadásainak 10 %-a járul majd hozzá a biológiai sokféleség csökkenésének megállításához és visszafordításához, és

— ez az első alkalom, hogy a hosszú távú költségvetésen belül az új és megerősített prioritások aránya a legmagasabb, 32 %.

A 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret alapjául szolgáló politikai prioritások

A Bizottság politikai prioritásait a Bizottság elnöke által meghatározott politikai iránymutatások rögzítik. Az Ursula von der Leyen elnök vezetésével 2019. december 1-jén hivatalba lépett Bizottság a következő hat fő célra összpontosít:

6 FŐ CÉL

Európai zöld megállapodás

— Célunk az első klímasemleges kontinens megteremtése.

A digitális korra felkészült Európa

— Az emberek új generációs technológiákkal való felvértezése.

Emberközpontú gazdaság

— A szociális méltányosság és a jólét szolgálatában.

Európa globális szerepének erősítése

— Európa ambiciózusabb szerepre törekedjen, megerősítve egyedülálló védjegyünket, a felelős globális vezetést.

Az európai életmód előmozdítása

— Olyan egyenlőségközpontú Unió kialakítása, amely egyforma lehetőségeket biztosít mindannyiunk számára.

Az európai demokrácia megerősítése

— Demokráciánk ösztönzése, védelme és megerősítése.

2.2. NextGeneration EU – ÁTTEKINTÉS

A 806,9 milliárd EUR-s költségvetéssel rendelkező NGEU célja, hogy segítse a koronavírus-járvány okozta közvetlen gazdasági és társadalmi károk helyreállítását, és ezáltal egy zöldebb, digitálisabb, reziliensebb, a jelenlegi és jövőbeli kihívásoknak jobban megfelelő Európát építsen ki a Covid19 után.

A pénzeszközök egy részét, legfeljebb 338,0 milliárd EUR-t nem visszafizetendő támogatási formában vagy vissza nem térítendő támogatás formájában nyújtják. A források másik része – 385,8 milliárd EUR – az Unió által az egyes tagállamoknak nyújtott hiteleket finanszírozza. Ezeket a hiteleket e tagállamok csak a jelenlegi többéves pénzügyi keret időszakát követően fizetik vissza, és hosszú időszakra szólnak, például a jelenlegi hitelek csak 2051-ben járnak le (lásd a 2.3.3. pontot).

Emellett az NGEU több meglévő uniós programot és szakpolitikát is megerősít, az alábbiak szerint:

— kohéziós politika – a kohéziós célú és az európai területeknek nyújtott helyreállítási támogatás (REACT-EU) keretében, annak érdekben, hogy segítséget nyújtson a Covid19 gazdasági következményeinek kezeléséhez a helyreállítás első éveiben,

— Igazságos Átmenet Alap – annak biztosítékaként, hogy a klímasemlegességre való átállás mindenki számára elérhető legyen,

— Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap – a mezőgazdasági termelők további támogatása érdekében,

— InvestEU – vállalkozásaink beruházási erőfeszítéseinek támogatása céljából,

— Horizont Európa – hogy az EU képes legyen több kiválóságot finanszírozni a kutatás területén, és

— rescEU – annak érdekében, hogy az uniós polgári védelmi mechanizmus képes legyen reagálni a nagyszabású veszélyhelyzetekre.

2.3. AZ NGEU PÉNZÜGYI HELYZETE 2021. DECEMBER 31-ÉN

2.3.1. Áttekintés

Az NGEU finanszírozási műveleteinek 2021. június 15-i elindításától 2021 végéig a Bizottság 71,0 milliárd EUR hosszú távú finanszírozást mozgósított, elsősorban konzorciális ügyletek keretében kibocsátott kötvények révén. Emellett 2021 decembere óta a Bizottságnak 20 milliárd EUR összegű rövid lejáratú uniós kincstárjegye van forgalomban. A Bizottság 2021 végéig összesen 71,6 milliárd EUR összegű pénzügyi támogatást folyósított. Ennek az összegnek a nagyobb részét, 64,3 milliárd EUR-t 20 tagállamnak folyósították a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében (ebből 46,4 milliárd EUR-t nem visszafizetendő támogatás formájában, 18,0 milliárd EUR-t pedig hitelként). További 7,2 milliárd EUR-t folyósítottak a többéves pénzügyi keret meglévő programok keretében teljesített kifizetéseiként. A fennmaradó 19,4 milliárd EUR likviditást az NGEU EKB-nál vezetett bankszámláján és a Bizottság központi pénztári számláján tartják, a többéves pénzügyi keret programjai számára a költségvetésbe történő folyósításáig.

NGEU – Kinnlévő hitelfelvételek és kifizetések 2021. december 31-én

2.3.2. Hitelfelvételek

Az NGEU finanszírozási igényeinek kielégítése érdekében a Bizottság értékpapírokat bocsát ki a nemzetközi tőkepiacokon. A diverzifikált finanszírozási stratégia különböző finanszírozási eszközök és finanszírozási technikák alkalmazásán alapul, de hangsúlyt fektet a piaci szereplőkkel folytatott nyílt és átlátható kommunikációra is.

Az éves forrásbevonási határozat (1) értelmében a Bizottság 2021-ben 125 milliárd EUR összegben bocsáthatott ki kötvényeket, a kinnlévő kincstárjegy-állomány felső korlátja 60 milliárd EUR volt.

Hosszú távú finanszírozás – Konzorciális ügyletek és uniós kötvények aukciója

2021. december 31-ig a Bizottság 66,0 milliárd EUR-t vett fel öt, konzorciális ügyletek útján megvalósított kötvénykibocsátáson keresztül (beleértve egy két ügyletrészsorozatos ügyletet), valamint 5,0 milliárd EUR-t uniós kötvények aukcióján keresztül:

milliárd EUR Hosszú távú finanszírozási ügyletek (beleértve a folyamatos kibocsátásokat is) Lejárat Kibocsátott/Bevont Teljes visszafizetett összeg az év végén Fennálló egyenleg az év végén NGEU 1. 2031.7.4. 20,0 0,0 20,0 NGEU 2a. (beleértve a folyamatos kibocsátásokat is) 2026.7.6. 11,5 0,0 11,5 NGEU 2b. 2051.7.6. 6,0 0,0 6,0 NGEU 3. 2041.7.4. 10,0 0,0 10,0 NGEU 4. (beleértve a folyamatos kibocsátásokat is) 2028.10.4. 11,5 0,0 11,5 NGEU zöldkötvény 1. 2037.2.4. 12,0 0,0 12,0 Összesen 71,0 0,0 71,0

Az első konzorciális ügylettel 2021 júniusában 20,0 milliárd EUR-t vontak be. Ez az eddigi legnagyobb intézményi kötvénykibocsátás Európában, egyben a valaha volt legnagyobb intézményi egy ügyletrészsorozatos ügylet, és az EU által egyetlen ügylet keretében bevont eddigi legnagyobb összeg.

2021 októberében kibocsátotta az első zöldkötvényt, 12,0 milliárd EUR-t mozgósítva, amelyet kizárólag zöld és fenntartható beruházásokra lehet fordítani szerte az EU-ban. Ez a kibocsátás, amely a világ legnagyobb zöldkötvény-kibocsátását jelentette, láthatóvá tette a zöldkötvények által finanszírozott zöld politikákat, és támogatta az európai zöld megállapodást és a zöld átállást. A zöldkötvények kibocsátása szükségessé teszi a zöldkötvényekből származó bevételek pontos felhasználására és a zöldkötvényeken keresztül finanszírozott beruházások hatására vonatkozó jelentéstétel végrehajtását.

Rövid távú finanszírozás – Uniós kincstárjegyek aukciója

2021. december 31-én a három vagy hat hónapos futamidejű uniós kincstárjegyek aukciójából származó rövid távú finanszírozás kinnlévő összege 20,0 milliárd EUR-t tett ki:

milliárd EUR Uniós kincstárjegyek aukciója Fennálló egyenleg az év végén 3 hónapos futamidő 8,5 6 hónapos futamidő 11,5 Összesen 20,0

Míg a konzorciális ügyletek – legalábbis a kezdeti szakaszokban – továbbra is az NGEU kibocsátási programjának fő alapjai maradnak, az aukció útján történő gyors és olcsó forrásbevonás lehetősége jelentősen növeli a Bizottság azon képességét, hogy az uniós költségvetés és/vagy a kedvezményezett tagállamok számára legkedvezőbb feltételek mellett tudja kielégíteni az NGEU-val kapcsolatos kifizetési szükségleteit.

Ezenkívül 16 milliárd EUR rövid távú finanszírozás gyűlt össze pénzpiaci ügyletek révén, amelyek mindegyikét az év végén visszafizették.

2.3.3. Kifizetések

2021 végéig a Bizottság 26 tagállam (Belgium, Horvátország, Ciprus, Csehország, Dánia, Németország, Görögország, Spanyolország, Portugália, Franciaország, Írország, Olaszország, Lettország, Luxemburg, Ausztria, Szlovákia, Litvánia, Málta, Szlovénia, Románia, Észtország és Finnország) helyreállítási és rezilienciaépítési tervét kapta meg, amelyek közül 22-t pozitív értékelést követően a Tanács jóváhagyott. Négy további tagállam (Bulgária, Magyarország, Lengyelország és Svédország) nyújtott be terveket, amelyek értékelése az év végén még folyamatban volt. Egy további terv (Hollandia) benyújtása függőben volt. A 22 jóváhagyott terv keretében jóváhagyott pénzügyi támogatás teljes összege 291,2 milliárd EUR vissza nem térítendő támogatást (ebből az év végéig aláírt finanszírozási megállapodások 195,4 milliárd EUR-t) és 153,9 milliárd EUR pénzügyihitel-támogatást (ebből az év végéig aláírt hitelmegállapodások 153,2 milliárd EUR-t) tett ki.

Vissza nem térítendő támogatás

2021-ben a Bizottság összesen 46,4 milliárd EUR összegű vissza nem térítendő támogatást folyósított a benyújtott és jóváhagyott helyreállítási és rezilienciaépítési tervvel rendelkező 22 tagállam közül 20-nak. Ebből az összegből 36,4 milliárd EUR-t fizettek ki előfinanszírozásként. Miután Spanyolország teljesítette a mérföldköveket, az év vége előtt további 10 milliárd EUR-t fizettek ki, és 1,5 milliárd EUR-t elszámoltak az eredeti előfinanszírozásból. A Finnországnak nyújtott vissza nem térítendő támogatáshoz kapcsolódóan az év végéig még nem folyósítottak további 0,3 milliárd EUR összegű előfinanszírozást. Írország esetében 1,0 milliárd EUR összegű vissza nem térítendő támogatást hagytak jóvá, de év végéig nem írtak alá finanszírozási megállapodást.

milliárd EUR Tagállam Maximum vissza nem térítendő támogatás (2) Összes aláírva 2021.12.31-én Költségvetési kötelezettségvállalások 2021-ben Összes folyósítva 2021.12.31. Ausztria 3,5 2,2 1,1 0,4 Belgium 5,9 3,6 1,8 0,8 Horvátország 6,3 4,6 2,3 0,8 Ciprus 1,0 0,8 0,4 0,1 Csehország 7,0 3,5 1,8 0,9 Dánia 1,6 1,3 0,6 0,2 Észtország 1,0 0,8 0,4 0,1 Finnország 2,1 — (†) 0,8 — (†) Franciaország 39,4 24,3 12,0 5,1 Németország 25,6 16,3 8,1 2,3 Görögország 17,8 13,5 6,7 2,3 Írország 1,0 — (‡) 0,5 — Olaszország 68,9 47,9 23,7 9,0 Lettország 1,8 1,6 0,8 0,2 Litvánia 2,2 2,1 1,0 0,3 Luxemburg 0,1 0,1 0,0 0,0 Málta 0,3 0,2 0,1 0,0 Portugália 13,9 9,8 4,8 1,8 Románia 14,2 10,2 5,1 1,9 Szlovákia 6,3 4,6 2,3 0,8 Szlovénia 1,8 1,3 0,6 0,2 Spanyolország 69,5 46,6 23,1 19,0 Jóváhagyott 291,2 195,4 98,0 46,4 Bulgária 6,3 — — — Magyarország 7,2 — — — Hollandia 6,0 — — — Lengyelország 23,9 — — — Svédország 3,3 — — — Még nem hagyták jóvá 46,6 — — — Összesen 338,0 195,4 98,0 46,4

Hitelek

2021-ben a Bizottság összesen 18,0 milliárd EUR-t folyósított négy tagállamnak (Ciprus, Görögország, Olaszország és Portugália) előfinanszírozás formájában, ami a vonatkozó hitelallokációik 13 %-ának felel meg. A Romániának nyújtott pénzügyihitel-támogatáshoz kapcsolódó további 1,9 milliárd EUR összegű előfinanszírozást az év végéig még nem folyósították. Szlovénia esetében 0,7 milliárd EUR összegű pénzügyihitel-támogatást hagytak jóvá, de év végéig nem írtak alá finanszírozási megállapodást:

milliárd EUR Tagállam Maximum pénzügyihitel-támogatás Összesen aláírva 2021.12.31. Összesen folyósítva 2021.12.31-én Összesen visszafizetve 2021.12.31-én Összes kintlévőségek 2021.12.31-én Ciprus 0,2 0,2 0,0 — 0,0 Görögország 12,7 12,7 1,7 — 1,7 Olaszország 122,6 122,6 15,9 — 15,9 Portugália 2,7 2,7 0,4 — 0,4 Románia 14,9 14,9 — (1) — — Szlovénia 0,7 — (†) — — — Jóváhagyott 153,9 153,2 18,0 — 18,0 Tartalék 231,9 — — — — Összesen 385,8 153,2 18,0 — 18,0

A hitelmegállapodások szerint a tagállamok a folyósítás időpontja után tíz évvel kezdődően a folyósított összegek 5 %-ának megfelelő éves visszafizetéseket teljesítenek. Így Portugália, Görögország, Olaszország és Ciprus 2032-től kezdi visszafizetni a hiteleket; a hitelek futamidejének vége 2051. Az év végén fennálló névleges összegek visszafizetési ütemterve a következő:

millió EUR Tagállam Visszafizetési időszak Éves visszafizetés Összes visszafizetés Ciprus 2032–2051 1 26 Görögország 2032–2051 83 1 655 Olaszország 2032–2051 797 15 938 Portugália 2032–2051 18 351 Összesen 899 17 970

Az NGEU hozzájárulása az uniós költségvetés más programjaihoz

2021 végéig a Bizottság összesen 7,2 milliárd EUR-t folyósított a többéves pénzügyi keret más programjainak nyújtott kifizetésként, főként az Európai Regionális Fejlesztési Alapot (ERFA) és az Európai Szociális Alapot (ESZA) finanszírozó REACT-EU-hoz kapcsolódóan:

milliárd EUR MFF-program Összes jóváhagyott MFF-hozzájárulás Költségvetési kötelezettségvállalások 2021-ben Összesen folyósítva 2021.12.31. REACT-EU 50,6 39,5 7,0 — ebből ERFA 31,5 24,0 4,9 — ebből ESZA 19,2 15,4 2,1 Igazságos Átmenet Alap 10,9 0,0 0,0 Vidékfejlesztés (EMVA) 8,1 2,4 0,1 InvestEU 6,1 1,7 0,2 Horizont Európa 5,4 1,8 0,0 RescEU 2,1 0,1 0,0 Összesen 83,1 45,5 7,2

2.3.4. Likviditás

Az NGEU keretében nyújtott hitelek nem követik az egyéb pénzügyi támogatási eszközök szigorú „back-to-back” elvét. Ehelyett diverzifikált és összevont finanszírozási stratégiát dolgoztak ki az NGEU számára, amely hatékony likviditáskezelés végrehajtását tette szükségessé. Az NGEU likviditáskezelésének célja annak biztosítása, hogy az NGEU bankszámláján tartott összegek elegendőek legyenek az összes soron következő folyósítási igény kielégítéséhez és egy meghatározott biztonsági puffer fenntartásához, elkerülve ugyanakkor a mérlegtöbbletet. A likviditáskezeléshez a Bizottság kifejlesztett egy olyan informatikai eszközt, amely lehetővé teszi az NGEU-számla napi szintű nyomon követését. 2021 végén az NGEU költségvetésen kívüli számláján tartott források teljes összege 18,0 milliárd EUR-t tett ki. Továbbá 1,4 milliárd EUR pénzügyi eszközt tartottak a Bizottság központi pénztári számláján a többéves pénzügyi keret programjai számára a költségvetésbe történő folyósításukig.

3. A KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSÁNAK ÖSSZEFOGLALÁSA

3.1. BEVÉTELEK

Az Európai Parlament elnöke által 2020. december 18-án aláírt, eredeti elfogadott költségvetésben a 2021-re szóló kifizetési előirányzatok teljes összegét 166 060 millió EUR-ban rögzítették, a saját forrásokból finanszírozandó teljes összeg pedig 156 867 millió EUR volt. Az eredeti költségvetésben szereplő bevételi és kiadási becsléseket a költségvetési év során jellemzően kiigazítják, és az ilyen jellegű módosításokat a költségvetés-módosítások tartalmazzák. A GNI-alapú saját források kiigazításai biztosítják, hogy a költségvetésbe bevitt bevételek pontosan egyezzenek a költségvetésbe bevitt kiadásokkal. Ezáltal tiszteletben tartják a költségvetési egyensúly elvét, és a költségvetési bevételek és kiadások (kifizetési előirányzatok) összege megegyezik.

2021 során hat költségvetés-módosítást fogadtak el. Ezeket figyelembe véve a 2021-re vonatkozó végleges elfogadott bevétel 168 011 millió EUR-t tett ki, a saját forrásokból finanszírozandó teljes összeg pedig 156 993 millió EUR volt. A tagállami hozzájárulások 2021-ben állandóak maradtak. A kifizetési előirányzatok növekedését (1 950 millió EUR) főként az előző évi többletből finanszírozták.

A bevételek hat forrásból származnak (címek):

1. cím: Saját források

A tradicionális saját források beszedése (158 632 millió EUR) 1,0 %-kal haladta meg a költségvetésben szereplő összegeket (156 993 millió EUR). Ennek oka elsősorban az volt, hogy az év utolsó két hónapjában a vártnál nagyobb összeget szedtek be.

A tagállamok végleges héa-, GNI-alapú és műanyag csomagolási hulladékon alapuló befizetései is majdnem pontosan megfeleltek a végleges költségvetési becsléseknek. Az előre jelzett összegek és a ténylegesen befizetett összegek közötti különbségek a költségvetési célokra használt euróárfolyam és az euróövezeten kívüli tagállamok által tett befizetések időpontjában érvényes árfolyam közötti különbségekkel magyarázhatók.

2. cím: Többletek, egyenlegek és kiigazítások

Az előző pénzügyi év többlete 1 769 millió EUR-t tett ki. Ezt az összeget költségvetés-módosítás útján vitték be a 2021. évi költségvetésbe, és ennek megfelelően csökkentették a tagállamok sajátforrás-hozzájárulását.

A héa- és GNI-egyenlegeket illetően a szabályokat a rendelkezésre bocsátásról szóló rendelet (609/2014/EU, Euratom tanácsi rendelet (3)) 10b. cikke rögzíti. E szabályok szerint az egyenlegek teljes összegét úgy számítják ki, hogy az uniós költségvetésre gyakorolt hatás nulla legyen („nettósítási rendszer”), és az eljárás nem von maga után költségvetés-módosítást. A Bizottság ezért közvetlenül kéri fel a tagállamokat, hogy a nettó összegeket fizessék ki.

3. cím: Igazgatási bevételek

Ez a cím a személyzet javadalmazását terhelő adókból és illetékekből származó, 2 230 millió EUR összegű bevételt tartalmazza.

4. cím: Pénzügyi bevételek, késedelmi kamatok és pénzbírságok

A 4. címben a költségvetésben szereplő összeg (515 millió EUR) és a költségvetési eredmény (1 633 millió EUR) közötti különbség főként a versenypolitika területén kiszabott pénzbírságokra utal.

5. cím: Költségvetési biztosítékok, forrásbevonási és hitelezési műveletek

Ez a cím az NGEU megjelenésével jelentősen nőtt. Az e cím alá tartozó NGEU-pénzeszközök címzett bevételnek minősülnek. Az 5. cím a garanciákkal, kamatokkal és a nyújtott kölcsönök visszafizetésével kapcsolatos bevételeket tartalmazza. Emellett pénzeszközöket is átirányít (az NGEU-nak a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében nyújtott vissza nem térítendő támogatásához és a többéves pénzügyi keret programjainak megerősítéséhez) olyan célhoz kötött bevételekből, amelyeket a tagállamok az Európai Uniós Helyreállítási Eszköz (EURI) keretében kapnak. Az NGEU átfogó áttekintését lásd: Az év pénzügyi sarokszámai, 2.2. és 2.3. pont.

6. cím: Az uniós szakpolitikákhoz kapcsolódó bevételek, hozzájárulások és visszatérítések

Ez a cím elsősorban a strukturális és mezőgazdasági alapokkal (esb-alapok, EMGA és EMVA) kapcsolatos pénzügyi korrekciókból származó bevételekre vonatkozik. Magában foglalja továbbá a harmadik országoknak a kutatási programokban való részvételét, a mezőgazdasági alapok záróelszámolását, valamint az uniós programokhoz/tevékenységekhez való egyéb hozzájárulásokat és visszatérítéseket. A teljes összeg jelentős részét a címzett bevételek teszik ki, amelyek lehetővé teszik további előirányzatoknak a kiadási oldalra való bevezetését.

A 2021. évi költségvetési bevétel összesen 239 596 millió EUR-t tett ki.

3.2. KIADÁSOK

3.2.1. A költségvetés végrehajtása

A 2021-ben, a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret első évében a végleges elfogadott költségvetés kötelezettségvállalási előirányzatokban összesen 166,8 milliárd EUR-t, kifizetési előirányzatokban pedig összesen 168,0 milliárd EUR-t tett ki. Az NGEU további 421,1 milliárd EUR összegű kötelezettségvállalási előirányzattal és 55,5 milliárd EUR összegű kifizetési előirányzattal erősítette meg a kulcsfontosságú programokat, az uniós költségvetésbe bevitt külső címzett bevételként (4).

A 2021. évi költségvetés végrehajtását jelentős mértékben befolyásolta az új jogalapok és a strukturális alapokra vonatkozó új szabályok késedelmes elfogadása. A strukturális alapoknak szóló 2021. évi kötelezettségvállalási előirányzatok többségét (nettó értéken 49 milliárd EUR) a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet 7. cikkének megfelelően 2022–2025-re programozták át. A költségvetési rendelet és/vagy az új jogalapok által engedélyezett esetekben a végre nem hajtott előirányzatokat átvitték 2022-re: 4,1 milliárd EUR kötelezettségvállalási és 4,2 milliárd EUR kifizetési előirányzatot. 2021-ben a Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköz – Globális Európa (NDICI – Globális Európa) élt első alkalommal azzal a lehetőséggel, hogy a fel nem használt elfogadott költségvetési előirányzatokat átvigyék a következő évre (5), (6). Hasonló rendelkezések vonatkoznak a brexit miatti kiigazításokra képzett tartalékra és a szolidaritási és sürgősségisegély-tartalékra (SEAR), és ezeket alkalmazták is.

A végrehajtott kötelezettségvállalási előirányzatok együttes összege 2021-ben 268,3 milliárd EUR-t tett ki:

— 113,4 milliárd EUR a végleges elfogadott költségvetésből,

— 0,6 milliárd EUR a 2020-ról áthozott előirányzatokból,

— 154,3 milliárd EUR a címzett bevételekből származó előirányzatokból, — amelyből 143,5 milliárd EUR az NGEU-ból érkezett.

A 2021-ben teljesített kifizetések összesen 228,0 milliárd EUR-t tettek ki:

— 163,6 milliárd EUR a végleges elfogadott költségvetésből,

— 1,8 milliárd EUR a 2020-ról áthozott előirányzatokból,

— 62,6 milliárd EUR a címzett bevételekből származó előirányzatokból, — amelyből 53,6 milliárd EUR az NGEU-ból érkezett.

A 2021. évi kötelezettségvállalási előirányzatok végrehajtása összesen, uniós szakpolitikai célkitűzések szerinti bontásban

A 2021. évi végrehajtás valamennyi típusú előirányzat tekintetében (költségvetés, előző évről áthozott összegek és címzett bevételek) 44 % volt a kötelezettségvállalások és 92 % a kifizetések esetében. A címzett bevételeket nem tartalmazó végrehajtási arány 2021-ben 68 %-os végrehajtást mutatott a kötelezettségvállalási előirányzatok és 97 %-ost a kifizetési előirányzatok tekintetében. A 2021-ben teljesített kifizetések jelentős része a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret lezárásához kapcsolódott.

Figyelembe véve továbbá az átviteleket és a megosztott irányítás alá tartozó, a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet 7. cikkével összhangban átprogramozott kötelezettségvállalásokat, a megszavazott költségvetés végrehajtása közel 100 %-ot ért volna el mind a kötelezettségvállalási, mind a kifizetési előirányzatok tekintetében.

Az NGEU-előirányzatok végrehajtása az uniós költségvetésben szereplő összes kötelezettségvállalási előirányzat tekintetében 34 %-ot, az összes kifizetési előirányzat tekintetében pedig 97 %-ot ért el. Az NGEU tekintetében előirányzott összeg a 2021-ben kötelezettségvállalásra engedélyezett (7) összeg 87 %-át jelentette, amely 164,6 milliárd EUR-t tett ki.

3.2.2. Fennálló kötelezettségvállalások

A fennálló kötelezettségvállalások – még ki nem fizetett összegek, amelyekre kötelezettséget vállaltak („Reste à liquider”, RAL) – 2021 végén 341,6 milliárd EUR-t tettek ki. A fennálló kötelezettségvállalások 2020-hoz képest növekedtek (38,4 milliárd EUR-val), de ez a növekedés kisebb volt az eredetileg előrejelzettnél, mivel a megosztott irányítás alá tartozó programokra vonatkozó, 2021-re tervezett kötelezettségvállalások többségét (nettó értéken 49 milliárd EUR) 2022-re és az azt követő évekre halasztották, a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet 7. cikkének megfelelően. A megosztott irányítás végrehajtásának átprogramozása miatt a fennálló kötelezettségvállalások további növekedése várható az elkövetkező években.

A fennálló kötelezettségvállalások 2021. évi növekedése mögött álló elsődleges ok az NGEU (vissza nem térítendő rész) végrehajtásának kezdete volt, amely 2021 végén 89,9 milliárd EUR-val (26 %) vette ki részét a teljes fennálló kötelezettségvállalásból. Az NGEU címzett bevételei az elkövetkező években a fennálló kötelezettségvállalások növekedését eredményezik, mivel az EURI-rendelet (8) 3. cikkének (4) és (9) bekezdésével összhangban 2023. december 31-ig valamennyi kötelezettségvállalást meg kell tenni, és azokat 2026. december 31-ig kifizetésekkel kell teljesíteni.

3.2.3. Költségvetési eredmény

A költségvetési eredmény (többlet) a 2020. évi 1,8 milliárd EUR-ról 2021-ben 3,2 milliárd EUR-ra nőtt a vámokból és pénzbírságokból származó, vártnál magasabb bevételek miatt.

4. PÉNZÜGYI ESZKÖZÖK ÉS KÖLTSÉGVETÉSI BIZTOSÍTÉKOK

4.1. A KÖLTSÉGVETÉSBŐL TÁMOGATOTT PÉNZÜGYI ESZKÖZÖK

Az uniós költségvetésből támogatott pénzügyi eszközök formája lehet garanciaeszköz, tőkeinstrumentum és hiteleszköz. A 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretben a költségvetési biztosítékok felhasználása várhatóan növekedni fog a teljes mértékben az uniós költségvetésből finanszírozott vagy feltöltött pénzügyi eszközök felhasználásához képest. Ennek részeként az InvestEU program keretében 26,2 milliárd EUR összegű uniós garancia áll majd az EBB csoport és más pénzügyi intézmények rendelkezésére, amelynek segítségével finanszírozási és befektetési műveletek révén támogathatják az Unió különböző szakpolitikai célkitűzéseit. A hagyományos költségvetés-végrehajtási módhoz képest – amely vissza nem térítendő és más támogatások nyújtására terjed ki – az e megközelítés mögött álló alapvető koncepció az, hogy a költségvetésből pénzügyi eszközök révén felhasznált minden egyes euróból a tőkeáttételi hatásnak köszönhetően a végső kedvezményezett több mint 1 eurót kap pénzügyi támogatásként.

Az ilyen típusú költségvetési végrehajtás keretében a pénzeszközöket vagy már folyósították a megbízott szervezetek által kezelt vagyonkezelői számlákra, és rendelkezésre állnak (pénzeszközként és pénzeszköz-egyenértékesként, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírként, illetve pénzpiaci alapokba történő befektetésként vagy összevont eszközportfólióként), hogy fedezzék a jövőbeli garancialehívásokat, vagy befektetésre kerültek a saját tőkébe. Az uniós költségvetésből támogatott, közvetlen és közvetett irányítás alá tartozó pénzügyi eszközök jelentősége és volumene az elmúlt években nőtt.

4.2. KÖLTSÉGVETÉSI BIZTOSÍTÉKOK: GARANCIAALAPOKBAN TARTOTT PÉNZÜGYI ESZKÖZÖK

Az ilyen típusú költségvetési végrehajtás keretében az EU olyan garanciákat nyújt partnerek számára, amelyek finanszírozása csak részben történik a Bizottság által létrehozott garanciaalapokon keresztül, így függő kötelezettségeket keletkeztetnek az uniós költségvetés számára, amennyiben a feltöltés nem elegendő a lehívások fedezésére. Az EU az EU-n kívül – az EBB úgynevezett külső hitelezési megbízatása keretében – nyújtott hitelekre, és az ESBA-garanciával fedezett hitel- és tőkeműveletekre nyújtott garanciát az EBB csoportnak, emellett garanciákat nyújtott az EFFA-garanciával és az NDICI külső tevékenységi garanciával fedezett műveletekre vonatkozóan az EBB csoportnak és más pénzügyi intézményeknek.

2021-től a garanciaalapokba teljesített tartalékfeltöltést a közös tartalékalapban (CPF) tartják. A közös tartalékalapot a költségvetési rendelet (9) hozta létre azzal a céllal, hogy a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi kerettől kezdve tartsa a pénzügyi eszközökből, költségvetési garanciákból és pénzügyi támogatási hitelekből származó pénzügyi kötelezettségek fedezetére képzett tartalékokat (azaz a tartott pénzeszközöket). A tartalékalap magában foglal néhány, a korábbi többéves pénzügyi keretből származó pénzügyi kötelezettségeket fedező tartalékfeltöltési eszközt is.

A közös tartalékalapot egyetlen portfólióként hozzák létre, és egyetlen portfólióként működik, jelenleg a különböző uniós költségvetési biztosítékokra és pénzügyi támogatási programokra képzett tartalékokat ötvözi. A közös tartalékalap forrásait komponensekhez allokálják a közös tartalékalap különböző hozzájáruló eszközeihez (költségvetési biztosítékok és pénzügyi támogatási programok) kapcsolódó összegek nyomon követése céljából.

A 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret hatálybalépését követően az ESBA-garanciaalap nettó eszközeit 2021. január 1-jétől átcsoportosították a közös tartalékalapba. Az EFFA-garanciaalap és a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap eszközei 2021 folyamán kerültek átcsoportosításra a közös tartalékalapba.

2021. december 31-én a Bizottság a következő komponensek tekintetében tart pénzügyi eszközöket a közös tartalékalapban:

— a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap, 2,7 milliárd EUR,

— az ESBA-garanciaalap, 8,5 milliárd EUR,

— az EFFA-garanciaalap, 0,8 milliárd EUR, és

— az InvestEU garanciaalap, 0,3 milliárd EUR.

Emellett 92 millió EUR-t tartanak a Bizottság központi pénztárában likviditási pufferként az azonnali garancialehívások fedezésére.

4.3. PÉNZÜGYI TÁMOGATÁSI PROGRAMOKRA VONATKOZÓ HITELEK ÉS KAPCSOLÓDÓ HITELFELVÉTELEK

Az EU pénzügyi támogatási programokra vonatkozó forrásbevonási és hitelezési műveletei nem költségvetési műveletek. A forrásokat általánosságban és az NGEU-t kivéve„back-to-back” alapon, vagyis azonos kamattal, futamidővel és összegben veszik fel és kölcsönzik tovább a kedvezményezett tagállamnak. A „back-to-back” módszertől függetlenül a pénzügyi eszközök adósságszolgálatával kapcsolatos jogi kötelezettség az Uniót terheli, ami garantálja az időben és teljes mértékben történő törlesztést. A Bizottság eljárásokat alakított ki annak biztosítására, hogy a hitelfelvételt nemteljesítés esetén is visszafizessék.

A Bizottság az Európai Parlament és a Tanács határozatai alapján pénzügyi támogatást nyújt a tagállamoknak és harmadik országoknak a tőkepiacokról finanszírozott kétoldalú hitelek formájában, az uniós költségvetés garanciájával. 2021-ben a Bizottság az EU nevében öt fő programot működtetett, amelyek keretében hitelt nyújthat:

— fizetésimérleg-támogatás,

— az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM) keretében nyújtott támogatás,

— makroszintű pénzügyi támogatás,

— a SURE keretében nyújtott támogatás, és

— NGEU – az NGEU-val kapcsolatos további információk tekintetében lásd a 2. pontot.

2021. december 31-én a pénzügyi támogatásként nyújtott hitelek nominális összege az NGEU-t ide nem számítva (lásd a 2. pontot) az alábbiak szerint alakult:

milliárd EUR Összes nyújtott Teljes kifizetett összeg az év végén Teljes visszafizetett összeg az év végén Fennálló egyenleg az év végén SURE Belgium 8,2 8,2 — 8,2 Bulgária 0,5 0,5 — 0,5 Horvátország 1,0 1,0 — 1,0 Ciprus 0,6 0,6 — 0,6 Csehország 2,0 2,0 — 2,0 Észtország 0,2 0,2 — 0,2 Görögország 5,3 5,3 — 5,3 Magyarország 0,5 0,5 — 0,5 Írország 2,5 2,5 — 2,5 Olaszország 27,4 27,4 — 27,4 Lettország 0,3 0,3 — 0,3 Litvánia 1,0 1,0 — 1,0 Málta 0,4 0,4 — 0,4 Lengyelország 11,2 8,2 — 8,2 Portugália 5,9 5,4 — 5,4 Románia 4,1 3,0 — 3,0 Szlovákia 0,6 0,6 — 0,6 Szlovénia 1,1 1,1 — 1,1 Spanyolország 21,3 21,3 — 21,3 94,3 89,6 — 89,6 EFSM Írország 22,5 22,5 — 22,5 Portugália 24,3 24,3 — 24,3 46,8 46,8 — 46,8 MFA Ukrajna 5,0 5,0 (0,6 ) 4,4 Tunézia 1,4 1,1 — 1,1 Jordánia 1,1 0,9 — 0,9 Egyéb 1,5 1,2 (0,2 ) 1,0 9,0 8,2 (0,8 ) 7,4 BOP Lettország 2,9 2,9 (2,7 ) 0,2 2,9 2,9 (2,7 ) 0,2 Összesen 153,0 147,5 (3,5 ) 144,0

Az év végén fennálló összegek visszafizetési ütemterve a következő:

milliárd EUR SURE EFSM MFA BOP ÖSSZESEN 2022 — 2,7 — — 2,7 2023 — 3,5 0,1 — 3,6 2024 — 2,6 0,6 — 3,2 2025 8,0 2,4 — 0,2 10,6 2026 8,0 4,0 0,1 12,1 2027 — 3,0 0,2 3,2 2028 10,0 2,3 0,2 12,5 2029 8,1 1,4 0,9 10,4 2030 10,0 — 0,1 10,1 2031 — 7,3 1,2 8,5 2032 — 3,0 0,1 3,1 2033 — 2,1 0,5 2,6 2034 — — 0,1 0,1 2035 8,5 2,0 2,0 12,5 2036 9,0 5,7 1,3 16,0 2037 — — — — 2038 — 1,8 — 1,8 2039 — 2040 7,0 — — 7,0 2041 — 2042 — 3,0 — 3,0 2043 — 2044 — 2045 — 2046 5,0 5,0 2047 6,0 6,0 2048 — 2049 — 2050 10,0 — 10,0 2051 — — Összesen 89,6 46,8 7,4 0,2 144,0

SURE

A SURE 2020-ban jött létre azzal a céllal, hogy pénzügyi támogatást nyújtson azoknak a tagállamoknak, amelyek a Covid19-világjárvány által a területükön okozott súlyos gazdasági zavarokkal küzdenek, vagy ahol ilyen zavarok komoly veszélye áll fenn. Az eszköz az érintett tagállamok által hozott nemzeti intézkedéseket egészíti ki. A pénzügyi támogatás maximális összege az összes tagállamra vonatkozóan nem haladhatja meg a 100 milliárd EUR-t.

2021 végén a tagállamok összesen 94,3 milliárd EUR összegről írtak alá hitelkeret-megállapodást, amelyből 89,6 milliárd EUR folyósítása történt meg az említett év végéig. A 2021-ben folyósított új hitelek összege 50,1 milliárd EUR volt. A hitelek futamideje 5, 10, 15, 20 és 30 év között változik.

Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM)

Az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmust (EFSM) azért hozták létre, hogy pénzügyi támogatást nyújtson minden olyan tagállamnak, amely általa nem befolyásolható rendkívüli körülmények folytán súlyos gazdasági-pénzügyi zavarral küzd, vagy annak komoly veszélye áll fenn. Az EFSM 2011 és 2014 között a reformok végrehajtásától függő pénzügyi támogatást nyújtott Írországnak és Portugáliának. A program lejárt, és további hitel nem hívható le, jóllehet továbbra is igénybe lehet venni olyan konkrét feladatokra, mint például az Írországnak és Portugáliának nyújtott hitelek futamidejének meghosszabbítása és áthidaló hitelek nyújtása. 2021-ben az év során lejáró 9,8 milliárd EUR-t hosszabbítottak meg 2036-ig (3 milliárd EUR Írország és 1,8 milliárd EUR Portugália esetében) és 2031-ig (5 milliárd EUR Portugália esetében).

A Portugáliának nyújtott összeg 26 milliárd EUR-ról 24,3 milliárd EUR-ra csökkent, mivel 1,7 milliárd EUR hatályát vesztette, és további folyósításokra nem volt lehetőség. 2021 decemberében Portugália a 2022 áprilisában esedékes 2,7 milliárd EUR összegű teljes hitelből 2,2 milliárd EUR tekintetében futamidő-meghosszabbítást kért. 2022 februárjában a Bizottság 2,2 milliárd EUR összegű hitelt vett fel a hitelek megújítására, amelyek futamideje 4,5 évvel hosszabbodott meg.

Makroszintű pénzügyi támogatás (MFA)

A makroszintű pénzügyi támogatás (MFA) az EU által az EU-n kívüli, fizetésimérleg-válsággal küzdő partnerországok részére nyújtott pénzügyi segítségnyújtást jelent (ideértve 4,4 milliárd EUR fennálló összeget Ukrajna számára). Közép- és hosszú távú hitelek vagy támogatások, vagy ezek kombinációja formájában valósul meg, és csak olyan országok számára áll rendelkezésre, amelyek folyósítással járó IMF-program kedvezményezettjei.

2020-ban a Bizottság 3 milliárd EUR összegű makroszintű pénzügyi támogatási csomagra irányuló javaslatot fogadott el tíz bővítési és szomszédságpolitikai partner javára, hogy segítse őket a koronavírus-járvány által okozott gazdasági károk mérséklésében. A határozatot az Európai Parlament és a Tanács 2020. május 25-én fogadta el. E határozat értelmében a Bizottság 2021-ben 10 új, összesen 1,7 milliárd EUR névértékű hitelt folyósított 9 MFA-kedvezményezettnek. Az új hitelek futamideje 10 és 15 év között változik.

BOP

A fizetésimérleg-eszköz olyan támogatási program, amelyet a fizetési mérlegükkel kapcsolatban nehézségekkel küzdő vagy nehézségekkel fenyegetett, euróövezeten kívüli országok számára alakítottak ki. A fizetésimérleg-támogatás a mögöttes gazdasági problémák kezelésére kidolgozott szakpolitikák végrehajtásától függő középtávú hitelek formájában valósul meg. Az EU által nyújtott fizetésimérleg-támogatás jellemzően a Nemzetközi Valutaalappal (IMF) és más nemzetközi intézményekkel vagy országokkal együttműködésben valósul meg.

A Lettországnak a fizetésimérleg-támogatás keretében nyújtott összeget 3,1 milliárd EUR-ról 2,9 milliárd EUR-ra csökkentették, mivel a rendelkezésre álló 0,2 milliárd EUR összeg megszűnt, és már nem volt folyósítható. 2021-ben nem került sor új műveletre vagy hiteltörlesztésre.

4.4. A PÉNZÜGYI TÁMOGATÁSI PROGRAMOKRA VONATKOZÓ KÖLTSÉGVETÉSI FÜGGŐ KÖTELEZETTSÉGEK

Az uniós hitelfelvétel az EU közvetlen és feltétel nélküli kötelezettsége, amelyet az uniós tagállamok garantálnak (költségvetési függő kötelezettségek). Az EU-n kívüli országoknak nyújtott hitelek finanszírozására felvett hiteleket a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap fedezi. A kedvezményezett tagállam nemteljesítése esetén az adósságszolgálat teljesítése lehetőség szerint a Bizottság rendelkezésre álló pénztáregyenlegéből történik. Amennyiben az adott időpontban ez nem lehetséges, a Bizottság a szükséges forrásokat a tagállamoktól hívja le. Az EU saját forrásairól szóló jogszabály szerint (a 609/2014/EU, Euratom tanácsi rendelet 14. cikke) az uniós tagállamok az uniós kötelezettségek teljesítése érdekében jogilag kötelesek elegendő pénzeszközt rendelkezésre bocsátani. A hitelezők így csak az EU, és nem a finanszírozott hitelek kedvezményezettjei hitelkockázatának vannak kitéve. A „back-to-back” hitelezés garantálja, hogy az EU költségvetését nem terheli kamat- vagy devizaárfolyam-kockázat.

A SURE keretében a tagállamoknak nyújtott hitelekhez a tagállamok által nyújtott önkéntes garanciák rendszere kapcsolódik, amely a pénzügyi támogatás maximális összegének 25 %-át teszi ki. Az egyes tagállamoknak a garancia teljes összegéhez való hozzájárulása megfelel az Európai Unió teljes bruttó nemzeti jövedelmén (GNI) belüli, a 2020. évi uniós költségvetésen alapuló részarányuknak.

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság az egyes tagállamok hitelcsomagjaira vonatkozóan határozatban rögzíti a teljes nyújtott összeget, a folyósítandó részletek számát és a hitelcsomag (átlagos) futamidejének maximumát. A Bizottság és az érintett tagállam ezt követően megállapodik a hitel/finanszírozás paramétereiről, különösen a részletek futamidejéről. Ezenfelül a hitel első részletének kivételével valamennyi részlet a szakpolitikai feltételek teljesítésétől függ, az EU/IMF közös pénzügyi segítségével összefüggésben, ami a finanszírozási műveletek ütemezését befolyásoló újabb tényező. Ez azt jelenti, hogy a kibocsátások ütemezése és futamideje a kapcsolódó uniós hitelezési tevékenységtől függ. A finanszírozás kizárólag euróban denominált, a futamidő pedig 3–30 év közötti.

5. A PÉNZÜGYI KIMUTATÁSOK ELEMZÉSE

5.1. BEVÉTELEK

Az EU összevont bevétele magában foglalja a visszterhes ügyletekhez és a nem visszterhes ügyletekhez kapcsolódó összegeket, amelyek közül az utóbbi összegek a legjelentősebbek. A fő nem visszterhes bevételi kategóriák (amelyek magukban foglalják a GNI-alapú saját forrásokat, a tradicionális saját forrásokat, a héa-forrásokat, az új, műanyag csomagolási hulladékon alapuló saját forrásokat, a pénzbírságokat és a kiadások behajtását) ötéves tendenciája a következő:

A főbb nem visszterhes ügyletekből származó bevételek ötéves tendenciája (10)

Mivel a költségvetési bevételeknek meg kell egyezniük a költségvetési kiadásokkal (vagy meg kell azokat haladniuk), a fentiekben bemutatott bevételi tendencia fő hajtóereje az évente teljesített kifizetésekben rejlik.

Konszolidált bevétel – főbb fejlemények 2021-ben

2021-ben az összes bevételi kategóriát magában foglaló konszolidált bevétel 178,9 milliárd EUR-t tett ki, szemben az előző évi 224,0 milliárd EUR-val. A 45,1 milliárd EUR-nak megfelelő, azaz 20,1 %-os csökkenés fő oka az Egyesült Királyság Európai Unióból való kilépésének csökkentő hatása volt, amely a 2020. évi bevételeket 47,5 milliárd EUR-val növelte, de csak 1,1 milliárd EUR-val járult hozzá a 2021. évi bevételekhez. E konkrét bevétel nélkül a 2021. évi konszolidált bevétel 177,8 milliárd EUR-t tesz ki, ami hasonló az előző évi kiigazított konszolidált bevételhez (176,5 milliárd EUR).

A fennmaradó bevételi kategóriákat illetően a fő fejlemények az új, műanyag csomagolási hulladékon alapuló saját források bevezetése, a pénzbírságokból származó bevételek növekedése és a GNI-ből származó bevételek csökkenése volt:

— a 2021-ben az új (EU, Euratom) 2020/2053 sajátforrásról szóló tanácsi határozat (11) hatálybalépésével bevezetett új, műanyag csomagolási hulladékon alapuló saját forrásból származó bevétel 5,8 milliárd EUR-t tett ki. Az egyes tagállamokban keletkező, nem újrafeldolgozott műanyag csomagolási hulladék tömegére kilogrammonként 0,80 EUR egységes lehívási mérték alkalmazandó. Az egy adott évben nem újrafeldolgozott műanyag csomagolási hulladékot az adott évben valamely tagállamban keletkezett műanyag csomagolási hulladék és újrafeldolgozott műanyag csomagolási hulladék különbségeként számítják ki. Bulgária, Csehország, Észtország, Görögország, Spanyolország, Horvátország, Olaszország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Portugália, Románia, Szlovénia és Szlovákia jogosult egyedi éves egyösszegű csökkentésre a műanyag csomagolási hulladékon alapuló sajátforrás-hozzájárulásaik tekintetében,

— a pénzbírságokból származó bevételek a 2020. évi 0,5 milliárd EUR-ról 2021-ben 2,0 milliárd EUR-ra növekedtek. Az 1,5 milliárd EUR összegű növekedés a 2021-ben kiszabott pénzbírságok magasabb számának és összegének tudható be. 2021-ben a főbb kiszabott pénzbírságok a következők voltak: 875 millió EUR-t szabtak ki a BMW-re és a Volkswagen-csoportra (Volkswagen, Audi és Porsche) a nitrogén-oxid-tisztítás műszaki fejlesztése terén történő összejátszásért, és 371 millió EUR-t a Nomurára, a UBS-re és a UniCreditre egy kereskedői csoportnak az európai államkötvények elsődleges és másodlagos piacán kartellben való részvételéért,

— a GNI-ből (bruttó nemzeti jövedelem), az EU működési bevételének elsődleges eleméből származó bevételek a 2020. évi 125,4 milliárd EUR-ról 2021-ben 116,0 milliárd EUR-ra csökkentek. A 9,4 milliárd EUR, azaz 7,5 %-os csökkenés az egyéb bevételi kategóriák növekedéséhez (és a műanyag csomagolási hulladékon alapuló új saját forrásokból származó bevételekhez) kapcsolódik, mivel a GNI-ből származó bevétel a költségvetésnek azt a részét finanszírozza, amelyet más bevételi források nem fedeznek.

5.2. KIADÁSOK

Az összevont pénzügyi beszámolóban megjelenített fő kiadási tételek a megosztott irányítás alá tartozó kiadások, amelyek a következő alapokat érintik: i. Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA), ii. Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) és egyéb vidékfejlesztési eszközök, iii. Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) és Kohéziós Alap (KA) és iv. Európai Szociális Alap (ESZA). Ezek az alapok együttesen 119,9 milliárd EUR-t, azaz a 2021-ben felmerült 221,0 milliárd EUR összegű összes kiadás 54,3 %-át tették ki (2020-ban összegük 109,7 milliárd EUR, a kiadásokon belüli arányuk 65,9 % volt). A megosztott irányítás alá tartozó kiadások megoszlását és relatív súlyát az alábbiak ismertetik:

A 2021-es pénzügyi évre vonatkozó, megosztott irányítás alá tartozó fő kiadások

A megosztott irányítás alá tartozó kiadások növekedése főként az ERFA-val és a Kohéziós Alappal, valamint az ESZA-val kapcsolatos kiadások növekedésének (5,8 milliárd EUR, illetve 3,0 milliárd EUR) tudható be. Ebben a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret programozási időszakának vége felé történő fokozott végrehajtás, valamint a társfinanszírozási aránynak a CRII+ intézkedések végrehajtását követő ideiglenes növekedése jelenik meg. Az EMVA-val és más vidékfejlesztési eszközökkel, valamint az EMGA-val kapcsolatos kiadások 1,0 milliárd EUR-val, illetve 0,3 milliárd EUR-val növekedtek.

Az NGEU sikeres elindítását követően (lásd a 2. pontot) a Bizottság, a végrehajtó ügynökségek és a vagyonkezelői alapok általi költségvetés-végrehajtást jelentő közvetlen irányítási mód kiadásai a 2020. évi 22,1 milliárd EUR-ról 2021-re 63,0 milliárd EUR-ra nőttek. A 40,9 milliárd EUR összegű növekedés elsősorban az NGEU Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköze keretében nyújtott vissza nem térítendő támogatásnak tudható be, amely 42,9 milliárd EUR-t tett ki. A Covid19 elleni vakcinázási programokkal összefüggő, közvetlen irányítási kiadások a 2020. évi 1,6 milliárd EUR-ról 2021-ben 0,7 milliárd EUR-ra csökkentek.

A közvetett irányítás alá tartozó kiadások az uniós ügynökségek, az uniós szervek, harmadik országok, nemzetközi szervezetek és egyéb jogalanyok költségvetés-végrehajtását jelentik. 2021-ben a közvetett irányítás alá tartozó kiadások összege 10,9 milliárd EUR volt, hasonlóan az előző évi 11,0 milliárd EUR-hoz.

5.3. ESZKÖZÖK

2021. december 31-én az eszközállomány összesen 414,1 milliárd EUR-t tett ki (2020: 280,0 milliárd EUR) – a jelentős növekedés a SURE eszközből nyújtott további hitelezésnek, valamint az új NGEU eszköz keretében folyósított hiteleknek és előlegeknek tudható be. A legjelentősebb tételek a pénzeszközökön és pénzeszköz-egyenértékeseken kívüli pénzügyi eszközök (188,6 milliárd EUR), az előfinanszírozás (93,4 milliárd EUR), a követelések és behajtható követelések (72,4 milliárd EUR), valamint a pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek (44,9 milliárd EUR) voltak. Az egyéb eszközök, amelyek 14,7 milliárd EUR-t tettek ki, főként ingatlanok, gépek és berendezések, valamint immateriális javak voltak.

Az eszközök összetétele 2021. december 31-én

Az összes eszközállomány előző évhez viszonyítva jelentős, 134,0 milliárd EUR-nak megfelelő, azaz 47,9 %-os növekedése főként a következő hatásoknak tudható be:

— A kinnlévő hitelállomány a 2020. évi 93,3 milliárd EUR-ról 2021-ben 163,6 milliárd EUR-ra bővült. A 70,3 milliárd EUR-nak megfelelő, azaz 75,3 %-os növekedés főként a SURE eszköz keretében nyújtott pénzügyi támogatáshoz adott további hitelek (50,1 milliárd EUR) és az új Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében történő hitelnyújtás (18,0 milliárd EUR) következménye.

— A teljes előfinanszírozás a 2020. évi 62,7 milliárd EUR-ról 2021-ben 93,4 milliárd EUR-ra nőtt. A 30,7 milliárd EUR összegű (49,0 %-os) növekedés a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében nyújtott vissza nem térítendő pénzügyi támogatásból (30,8 milliárd EUR) adódik.

— A pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek a 2020. évi 16,7 milliárd EUR-ról 2021-ben 44,9 milliárd EUR-ra nőttek. A 28,2 milliárd EUR összegű növekedés elsősorban az NGEU-hoz kapcsolódó likviditásnak tudható be (18,0 milliárd EUR az NGEU számláján, valamint a Bizottság központi pénztári számláján a többéves pénzügyi keret programjai számára a költségvetésbe történő folyósításáig tartott 1,4 milliárd EUR). A fennmaradó növekedés oka a 2021-ben végre nem hajtott kifizetési előirányzatok magasabb összege volt, továbbá az év végén jogerőssé vált pénzbírságok, valamint az év végén beszedett, de a költségvetésbe még be nem vitt kiegészítő tradicionális saját források.

Az Egyesült Királyság kilépése az EU-ból

2020. január 31-én az Egyesült Királyság kilépett az Európai Unióból. A kilépés feltételeit az Egyesült Királyságnak az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodás, más néven a kilépésről rendelkező megállapodás határozza meg. E megállapodás részeként az Egyesült Királyság vállalta, hogy eleget tesz az EU tagjaként vállalt valamennyi pénzügyi kötelezettségének. A megállapodás 2020. január 31-én lépett hatályba. Az Egyesült Királyság továbbra is hozzájárul az uniós költségvetéshez, és továbbra is úgy részesül majd a 2021 előtti uniós programokból és kiadásokból, mintha tagállam lenne. Az Egyesült Királyság visszakap meghatározott pénzösszegeket, amelyeket az uniós költségvetésbe befizetett, vagy amelyekhez az uniós költségvetés az Egyesült Királyság tagsági időszakához kapcsolódóan jutott. Az EU évente kétszer jelentést tesz az Egyesült Királyságnak az esedékes összegekről, amelyeket az Egyesült Királyság havonta fizet ki. Az adatközlés évente frissül a tényleges adatok alapján.

A kilépésről rendelkező megállapodás szerinti kötelmek olyan kötelezettségeket és követeléseket keletkeztetnek az EU számára, amelyeket ki kell számítani és meg kell jeleníteni az EU éves beszámolójában, és amelyek különösen a következő területekre terjednek ki:

— Saját források (136. cikk)

— Fennálló kötelezettségvállalások (140. cikk)

— Versenyügyi pénzbírságok (141. cikk)

— Uniós kötelezettségek (142. cikk)

— Függő pénzügyi kötelezettségek és pénzügyi eszközök (143. és 144. cikk)

— Az Európai Szén- és Acélközösség nettó eszközei (145. cikk)

— Uniós befektetés az Európai Beruházási Alapban (EBA) (146. cikk)

— Jogi ügyekhez kapcsolódó függő kötelezettségek (147. cikk).

millió EUR 140. cikk 142. cikk Egyéb 2021.12.31. 2020.12.31. Követelés az Egyesült Királysággal szemben 28 620 14 751 610 43 982 49 579 Tartozás az Egyesült Királysággal szemben — — (2 229 ) (2 229 ) (2 122 ) Összesen 28 620 14 751 (1 618 ) 41 753 47 456 Hosszú lejáratú 17 064 14 486 (711) 30 839 40 629 Rövid lejáratú 11 556 265 (908) 10 913 6 827

Előfinanszírozás

2021-ben az előfinanszírozás (amely nem tartalmazza a tagállamok részére fizetett egyéb előlegeket, valamint a Bêkou és az Afrika vagyonkezelői alapokhoz való hozzájárulásokat) 86,2 milliárd EUR-t tett ki (2020: 55,5 milliárd EUR), amelynek szinte az egésze bizottsági tevékenységekhez kapcsolódik. A 30,7 milliárd EUR-nak megfelelő, azaz 55,3 %-os növekedés szinte teljes egészében a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében nyújtott vissza nem térítendő támogatáshoz kapcsolódik, amely a közvetlen irányítással összefüggő előfinanszírozásnak a 2020. évi 14,3 milliárd EUR-ról 2021-re 43,7 milliárd EUR-ra történő növekedését eredményezte:

Bizottság általi előfinanszírozás irányítási mód szerinti bontásban

A többéves pénzügyi keret programjai szerinti előfinanszírozás szintjét jelentősen befolyásolja az adott többéves pénzügyi keret ciklusa – például a többéves pénzügyi keret időszakának elején várhatóan nagy előlegeket kell kifizetni a tagállamok részére a kohéziós politika keretében, és ezek az összegek a programok lezárásáig a tagállamok rendelkezésére állnak. Éves előfinanszírozást is kifizetnek, amelyet az adott éven belül fel kell használni, vagy az éves zárási ciklus részeként a következő évben vissza kell téríttetni. A Bizottság minden erőfeszítést megtesz annak érdekében, hogy az előfinanszírozást megfelelő szinten tartsa. Egyensúlyt kell teremteni a projektek elegendő finanszírozásának biztosítása és a kiadások kellő időben történő elszámolása között.

5.4. KÖTELEZETTSÉGEK

2021. december 31-én a kötelezettségek teljes összege 496,4 milliárd EUR volt (2020: 313,5 milliárd EUR) – a hatalmas növekedést a SURE és az NGEU eszköz keretében 2021-ben felvett hitelek okozzák. A legjelentősebb tételek az NGEU és a pénzügyi támogatás tekintetében felvett hitelek (236,7 milliárd EUR), a nyugdíjkötelezettségek és a munkaviszony megszűnése utáni juttatásokra vonatkozó egyéb kötelezettségek (122,5 milliárd EUR), a passzív időbeli elhatárolások (78,1 milliárd EUR), valamint a harmadik felek felé fennálló szállítói kötelezettségek (46,4 milliárd EUR):

A kötelezettségek összetétele 2021. december 31-én

Az előző évhez viszonyítva jelentős, 82,9 milliárd EUR-nak megfelelő, azaz 58,3 %-os növekedése főként a következő hatásoknak volt betudható:

— A felvett hitelek állománya a 2020. évi 93,2 milliárd EUR-ról 2021-ben 236,7 milliárd EUR-ra nőtt. A 143,5 milliárd EUR összegű növekedés főként a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközhöz (91,0 milliárd EUR) és a SURE keretében felvett további hitelekhez (50,1 milliárd EUR) kapcsolódik.

— A passzív időbeli elhatárolások a 2020. évi 64,6 milliárd EUR-ról 2021-ben 78,1 milliárd EUR-ra nőttek. A 13,5 milliárd EUR-nak megfelelő, azaz 20,9 %-os növekedés főként az új Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközhöz (8,2 milliárd EUR), valamint a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret ERFA és Kohéziós Alap keretében történő végrehajtásához (1,9 milliárd EUR) kapcsolódik.

— A szállítói kötelezettségek állománya a 2020. évi 32,4 milliárd EUR-ról 2021-ben 46,4 milliárd EUR-ra bővült. A 14,0 milliárd EUR-nak megfelelő, azaz 43,2 %-os növekedés elsősorban a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköznek (19,1 milliárd EUR) és a kohézió területén fizetendő összegek csökkenésének tudható be, ahol az év vége előtt beérkezett költségtérítési igények összege alacsonyabb volt, mint az előző évben (5,3 milliárd EUR).

Összes beérkezett és a mérleg „szállítói kötelezettség” megnevezésében elszámolt költségtérítési igény és számla

Nettó eszközök

Az eszközöket meghaladó kötelezettségállomány 2021. december 31-én82,3 milliárd EUR-t tett ki (2020-ban 33,4 milliárd EUR-t). A 48,9 milliárd EUR összegű jelentős növekedés főként az NGEU keretében 2021-ben felvett, vissza nem térítendő támogatással kapcsolatos hiteleknek tudható be (ez a közvetlen irányítási kiadások 42,9 milliárd EUR-val történő növekedését eredményezte). Meg kell jegyezni, hogy az eszközöket meghaladó kötelezettségállomány nem jelenti azt, hogy az uniós intézmények és szervek pénzügyi nehézségekkel küzdenének, hanem inkább azt, hogy bizonyos kötelezettségeket jövőbeli éves költségvetésekből kell majd finanszírozni. Az eredményszemléletű elszámolás szabályai értelmében igen sok kiadást a folyó évben jelenítenek meg, holott tényleges kifizetésükre esetleg csak a következő években, jövőbeni költségvetésekből kerül sor; a kapcsolódó bevételeket csak a jövőbeni időszakokban számolják el. A 2028 és 2051 között visszafizetendő, NGEU tekintetében történő hitelfelvételeken, valamint a több évtizeden keresztül fizetendő munkavállalói juttatási kötelezettségen kívül a legjelentősebb kiemelendő összegek az EMGA-hoz kapcsolódó tevékenységek, amelyek nagy részét általában a következő év első negyedévében fizetik ki.

6. EURÓPAI UNIÓS POLITIKAI ÉS PÉNZÜGYI KERET, IRÁNYÍTÁS ÉS ELSZÁMOLTATHATÓSÁG

Az Európai Unió (EU) egy olyan unió, amelyre a tagállamok közös célkitűzéseik elérése érdekében hatásköröket ruháznak. Az Unió az emberi méltóság tiszteletben tartása, a szabadság, a demokrácia, az egyenlőség, a jogállamiság, valamint az emberi jogok – ideértve a kisebbségekhez tartozó személyek jogait – tiszteletben tartásának értékein alapul. Ezek az értékek közösek a tagállamokban, a pluralizmus, a megkülönböztetés tilalma, a tolerancia, az igazságosság, a szolidaritás, valamint a nők és a férfiak közötti egyenlőség társadalmában.

6.1. POLITIKAI ÉS PÉNZÜGYI KERET

Uniós szerződések

Az Uniót és az európai intézményeket vezérlő átfogó célkitűzéseket és elveket a Szerződések határozzák meg. Az Unió és az uniós intézmények kizárólag a Szerződésekben rájuk ruházott hatáskörök határain belül járhatnak el a Szerződésekben foglalt célkitűzések megvalósítása érdekében, és ennek során be kell tartaniuk a szubszidiaritás és az arányosság elvét (12). Célkitűzései megvalósítása és szakpolitikái végrehajtása érdekében az Unió gondoskodik a számára szükséges pénzügyi eszközökről. A Bizottság feladata az Unió általános érdekeinek előmozdítása, amely magában foglalja a költségvetés végrehajtását és a programok irányítását a tagállamokkal együttműködésben és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével összhangban.

Az EU a Szerződésben foglalt célkitűzéseket számos eszközzel valósítja meg, ezek egyike az uniós költségvetés. További eszköz például a közös jogi keret vagy a közös szakpolitikai stratégiák.

A többéves pénzügyi keret és a kiadási programok

Az uniós költségvetés által támogatott szakpolitikákat a többéves pénzügyi keretnek (MFF) és a kiadási programokat és eszközöket meghatározó releváns ágazati jogszabályoknak megfelelően hajtják végre. Ezek az EU politikai prioritásait fogalmazzák meg pénzügyi értelemben elegendően hosszú időszakra ahhoz, hogy eredményesen meg lehessen azokat valósítani, és koherens hosszú távú jövőképet lehessen nyújtani az uniós források kedvezményezettjei és a társfinanszírozó nemzeti hatóságok számára. A többéves pénzügyi keret maximális éves összegeket (felső határokat) határoz meg az uniós kiadások egészére és a főbb kiadási kategóriákra (fejezetekre) vonatkozóan. Az összes fejezet felső határainak összege adja a kötelezettségvállalási előirányzatok teljes felső határát. A többéves pénzügyi keretet a Tanács valamennyi tagállam egyhangú szavazatával, az Európai Parlament egyetértésével fogadja el. A 2021–2027-es időszakra vonatkozó új többéves pénzügyi keretet 2020. december 17-én fogadták el. A 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretet a NextGeneration EU ideiglenes helyreállítási eszköz egészíti ki.

Éves költségvetés

Az éves költségvetést a Bizottság készíti el. Az Európai Parlament és a Tanács (általában december közepéig) az EUMSZ 314. cikke szerinti eljárás alapján fogadja el a következő évi költségvetést. A költségvetési egyensúly elvének megfelelően egy adott pénzügyi évre vonatkozóan a teljes bevételnek egyensúlyban kell lennie a teljes kiadással.

Az EU fő finanszírozási forrása a saját forrásokból származó bevétel, amelyet egyéb bevételek egészítenek ki. A saját forrásoknak négy fajtája van: a tradicionális saját források (elsősorban vámok), a hozzáadottérték-adón alapuló (héaalapú) saját forrás, a műanyag csomagolási hulladékon alapuló saját forrás (amelyet 2021-ben vezettek be) és a bruttó nemzeti jövedelmen (GNI) alapuló saját forrás. Az EU tevékenységeiből származó egyéb bevételek (például a versenyügyi bírságok) általában az összbevétel kevesebb mint 10 %-át teszik ki.

Irányítási módok

Az uniós költségvetés végrehajtásának három irányítási módja van, amelyek meghatározzák a pénz kifizetésének és kezelésének módját:

— Megosztott irányítás: A költségvetés nagy részét (mintegy 3/4-ét) a Bizottság a tagállamokkal együttműködve megosztott irányításban hajtja végre, különösen a strukturális alapok és a mezőgazdaság területén.

— Közvetlen irányítás: A Bizottság maga is irányít programokat, valamint egyedi programok végrehajtásával végrehajtó ügynökségeket is megbízhat.

— Közvetett irányítás: A kiadásokra vonatkozó döntések közvetve, más uniós vagy EU-n kívüli szerveken keresztül is meghozhatók. Ilyen esetekben, vagyis ha a költségvetés végrehajtásával kapcsolatos feladatokat nemzeti ügynökségekre, az Európai Beruházási Bank Csoportra, harmadik országokra, nemzetközi szervezetekre (pl. a Világbankra vagy az ENSZ-re) és más szervezetekre (pl. uniós decentralizált ügynökségekre, közös vállalkozásokra) bízzák, az e szervezetek által végzett szükséges ellenőrzési és jelentéstételi mechanizmusokat, valamint a Bizottság általi felügyeletet a költségvetési rendelet és/vagy a vonatkozó hozzájárulási megállapodások határozzák meg.

Költségvetési rendelet

Az általános költségvetésre alkalmazandó költségvetési rendelet (13) az EU pénzügyei szabályozási architektúrájának központi jogszabálya. Részletesen meghatározza az uniós költségvetés végrehajtására alkalmazandó pénzügyi szabályokat, valamint a pénz hatékony és eredményes felhasználásának és a kitűzött célok e pénzből való megvalósításának biztosításában részt vevő különböző szereplők szerepét.

6.2. IRÁNYÍTÁS ÉS ELSZÁMOLTATHATÓSÁG

6.2.1. Intézményi struktúra

Az Unió olyan intézményi kerettel rendelkezik, amelynek célja az Unió értékeinek érvényesítése, célkitűzéseinek előmozdítása, az Unió, valamint polgárai és a tagállamok érdekeinek szolgálata, továbbá az Unió politikái és intézkedései egységességének, eredményességének és folyamatosságának a biztosítása. Szervezeti felépítése szerint az Unió intézményekből, ügynökségekből és más uniós szervekből áll. A költségvetési rendelet az alkalmazandó számviteli szabályokkal együtt meghatározza, hogy e szervezetek közül melyik szerepel az EU összevont beszámolójában (a konszolidáció körébe tartozó szervezetek listáját lásd az EU összevont éves beszámolójához fűzött 9. megjegyzésben).

Az Európai Parlament, a Tanáccsal közösen, jogalkotási és költségvetési feladatokat lát el. A Bizottság politikailag az Európai Parlamentnek tartozik elszámolással. A Tanács szakpolitikai döntéshozatali és koordinációs feladatokat is ellát az Uniónak az Európai Tanács által meghatározott általános politikai irányvonalán és prioritásain belül.

Az Európai Bizottság az Európai Unió végrehajtó szerve. Előmozdítja az Unió általános érdekeit, és ennek érdekében megteszi a megfelelő kezdeményezéseket. Biztosítja a Szerződések alkalmazását, és felügyeli az uniós jog tagállamok általi alkalmazását az Európai Unió Bíróságának ellenőrzése mellett. Koordinációs, végrehajtási és irányítási feladatokat lát el, végrehajtja a költségvetést és irányítja a programokat.

A Bizottság hajtja végre a költségvetést, nagyrészt a tagállamokkal együttműködve (14). Együtt biztosítják, hogy az előirányzatok felhasználása a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elveinek megfelelően történjen. Rendeletek határozzák meg a költségvetés megosztott végrehajtása során a tagállamokat terhelő kontroll- és ellenőrzési kötelezettségeket és az ezekkel járó felelősséget. A rendeletek továbbá valamennyi uniós intézmény számára megállapítják a saját kiadásaik végrehajtásában betöltött felelősségükre és szerepükre vonatkozó részletes szabályokat.

6.2.2. A Bizottság irányítási struktúrája

A Bizottság irányítási rendszerét és azt, hogy az miként biztosítja a Bizottság korszerű, elszámoltatható és teljesítményorientált intézményként való működését, az Európai Bizottság irányításáról szóló közlemény (15) ismerteti.

A Bizottság ezeket a feladatokat a biztosi testület irányítása alatt látja el, amely prioritásokat határoz meg, és általános politikai felelősséget vállal a Bizottság munkájáért. Biztosi testületként a Bizottság az elnöke politikai irányítása alatt működik, aki az Európai Parlamentbe történő kinevezésének részeként politikai iránymutatások formájában ismerteti az általa elérni kívánt célkitűzéseket. A Bizottság belső szervezetéről az elnök dönt, biztosítva, hogy az következetesen, hatékonyan és testületi szellemben tevékenykedjen.

A biztosi testület a költségvetés operatív végrehajtását a főigazgatókra és a szolgálatvezetőkre ruházza, akik a Bizottság igazgatási struktúrájának vezetői. E decentralizált megközelítés olyan igazgatási kultúrát alakít ki, amely arra ösztönzi a köztisztviselőket, hogy vállaljanak felelősséget az ellenőrzésük alá tartozó tevékenységekért, továbbá megköveteli, hogy biztosítsák azon tevékenységek megbízhatóságát, amelyek tekintetében elszámoltathatók.

A szervezetirányító tanács az elnök felügyelete alatt, a Bizottság költségvetésért, emberi erőforrásokért és igazgatásért felelős tagjával szoros együttműködésben, valamint az elnöki és a központi szolgálatok bevonásával biztosítja a koordinációt, a felügyeletet, a tanácsadást és a stratégiai orientációt.

A belső szabályok szilárd ellenőrzési és irányítási eszközökből álló struktúrát hoznak létre, amely lehetővé teszi a biztosi testület számára, hogy politikai felelősséget vállaljon a Bizottság munkájáért (16).

6.2.3. A Bizottság pénzügyi irányítása

A Bizottságon belül egyértelműen meghatározzák (például a költségvetési rendeletben és a belső szabályokban (17)) és megfelelően alkalmazzák a pénzügyi irányításban betöltött szerepeket és az abban viselt felelősségi köröket. A Bizottság főigazgatói és szolgálatvezetői megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselőként felelősek az uniós erőforrásokkal való hatékony és eredményes pénzgazdálkodásért, a költségvetési rendelet rendelkezéseinek betartásáért, a kockázatkezelésért, valamint megfelelő belső ellenőrzési keretrendszer kialakításáért.

Az engedélyezésre jogosult tisztviselő felelőssége a teljes irányítási folyamatot magában foglalja, az intézmény által meghatározott szakpolitikai célkitűzések elérése érdekében végzendő teendőktől a tevékenységek működési, valamint hatékony és eredményes pénzgazdálkodási szempontokat egyaránt szem előtt tartó irányításáig. A feladatokat tovább lehet ruházni az igazgatókra, az egységvezetőkre és másokra, akik így közvetve megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselőkké válnak. Minden megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselő megbízhat egy vagy két kockázatkezelésért és belső kontrollért felelős igazgatót a belső kontrollrendszerek végrehajtásának felügyeletével és nyomon követésével.

A Bizottság központi szolgálatai iránymutatást és tanácsokat adnak, valamint előmozdítják a bevált gyakorlatokat, többek között a szervezetirányító tanács munkája révén.

A költségvetési rendelet előírja, hogy minden engedélyezésre jogosult tisztviselőnek éves tevékenységi jelentést kell készítenie az elért eredményekről, valamint az év során végzett belső kontrollról és pénzgazdálkodási tevékenységekről. Ebben a jelentésben az engedélyezésre jogosult tisztviselő kijelenti, hogy a forrásokat a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás alapelveivel összhangban használták fel, továbbá hogy működnek olyan kontrolleljárások, amelyek megfelelőképpen biztosítják az alapul szolgáló műveletek jogszerűségét és szabályszerűségét. Az uniós költségvetésre vonatkozó éves irányítási és teljesítményjelentés (18) az a fő eszköz, amelyen keresztül a biztosi testület politikai felelősséget vállal a költségvetés pénzügyi irányításáért.

A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője központilag felel a pénzgazdálkodásért, a beszedési eljárásokért, a nemzetközi költségvetési számviteli standardok (IPSAS) alapján a számviteli szabályok megállapításáért, a számviteli rendszerek validálásáért, valamint a Bizottság és az EU összevont éves beszámolójának elkészítéséért. A számvitelért felelős tisztviselő továbbá aláírásával látja el a beszámolót, kijelentve ezzel, hogy a beszámoló minden lényegi szempontból valós képet ad az Unió pénzügyi helyzetéről, műveleteinek eredményéről és cash flow-iról. Az éves beszámolót a biztosok testülete fogadja el. A számvitelért felelős tisztviselő független, és nagy felelősséget visel a Bizottságban a pénzügyi jelentéstétel tekintetében.

A Bizottság belső ellenőre ehhez hasonlóan központosított és független szerepet tölt be, amelynek keretében független tanácsadást nyújt, illetve véleményeket és ajánlásokat ad ki a Bizottság, az uniós ügynökségek és más autonóm szervek belső kontrollrendszereinek minőségéről és működéséről.

Az Ellenőrzésfelügyeleti Bizottság biztosítja a belső ellenőr függetlenségét, és nyomon követi a belső ellenőrzési munka minőségét, valamint azt, hogy a bizottsági szolgálatok mennyiben felelnek meg a belső és külső ellenőrzési ajánlásoknak, továbbá az Európai Számvevőszék mentesítéssel kapcsolatos megállapításainak és az uniós éves összevont beszámoló megbízhatóságára vonatkozó ajánlásainak. Az Ellenőrzésfelügyeleti Bizottság tanácsadó munkája elősegíti, hogy a Bizottság eredményesebben és hatékonyabban érje el céljait, és hozzájárul ahhoz, hogy a biztosi testület felügyelni tudja az Európai Bizottság irányítását, kockázatkezelését és belsőkontroll-gyakorlatait.

6.2.4. Külső ellenőrzés és mentesítési eljárás

A hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével összhangban a pénzeszközöket eredményes, hatékony és gazdaságos módon kell kezelni. Átfogó beszámoláson, külső ellenőrzésen és politikai ellenőrzésen alapuló elszámoltathatósági keret van érvényben, amelynek révén megalapozott bizonyosság nyerhető az uniós pénzeszközök megfelelő felhasználásáról.

Az Európai Parlament a Tanács ajánlása nyomán határoz arról, hogy véglegesen jóváhagyja-e annak módját, ahogyan a Bizottság az adott évben végrehajtotta az uniós költségvetést, vagyis „mentesítést” ad-e arra vonatkozóan. Az éves mentesítési eljárás biztosítja, hogy a Bizottság politikailag elszámoltatható legyen az uniós költségvetés végrehajtásáért.

Az Európai Számvevőszék minden évben megvizsgálja a beszámoló megbízhatóságát, a kapott bevételek és a felmerült kiadások jogszerűségét és szabályszerűségét, valamint a pénzgazdálkodásnak és a költségvetés-tervezéshez felhasznált minőségi szempontoknak – többek között a teljesítménydimenziónak – a megbízhatóságát. Az Európai Számvevőszék éves jelentésének közzététele a mentesítési eljárás kiindulópontja. Az ellenőrök emellett egyes kiadásokra vagy szakpolitikai területekre, illetve költségvetési vagy irányítási kérdésekre vonatkozó különjelentéseket is készítenek.

A mentesítésről szóló határozat emellett a Bizottság integrált pénzügyi és elszámoltathatósági jelentéscsomagján, a biztosok európai parlamenti meghallgatásán és a Bizottsághoz intézett írásbeli kérdésekre adott válaszokon alapul.

AZ ÖSSZEVONT BESZÁMOLÓT KÍSÉRŐ MEGJEGYZÉS

Az Európai Unió 2021. évi összevont éves beszámolója az intézmények és szervek által az Európai Unió általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendelet 246. cikkének (2) bekezdése értelmében bemutatott adatok alapján került összeállításra. Kijelentem, hogy a beszámoló e költségvetési rendelet XIII. címének, valamint a pénzügyi kimutatások megjegyzéseiben rögzített számviteli alapelveknek, szabályoknak és módszereknek megfelelően készült.

Ezen intézmények és szervek számvitelért felelős tisztviselői valamennyi olyan adatot rendelkezésemre bocsátottak – és igazolták azok megbízhatóságát –, amelyek az Európai Unió eszközeit és forrásait, valamint költségvetésének végrehajtását bemutató beszámolók összeállításához szükségesek.

Kijelentem, hogy ezen adatok, valamint az Európai Bizottság beszámolójának ellenjegyzéséhez általam szükségesnek ítélt ellenőrzések alapján megalapozott bizonyossággal rendelkezem arról, hogy a beszámoló minden lényegi szempontból valós képet ad az Európai Unió pénzügyi helyzetéről, műveleteinek eredményéről és cash flow-iról.

Rosa ALDEA BUSQUETS a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője 2022. június 17.

ÖSSZEVONT PÉNZÜGYI BESZÁMOLÓ ÉS MAGYARÁZÓ MEGJEGYZÉSEK (2)

TARTALOMJEGYZÉK

MÉRLEG 33

EREDMÉNYKIMUTATÁS 34

CASH FLOW KIMUTATÁS 35

KIMUTATÁS A NETTÓ ESZKÖZÁLLOMÁNY VÁLTOZÁSAIRÓL 37

MEGJEGYZÉSEK A PÉNZÜGYI KIMUTATÁSOKHOZ 38

1. LÉNYEGES SZÁMVITELI POLITIKÁK 38

2. MEGJEGYZÉSEK A MÉRLEGHEZ 57

3. MEGJEGYZÉSEK AZ EREDMÉNYKIMUTATÁSHOZ 99

4. FÜGGŐ KÖTELEZETTSÉGEK ÉS ESZKÖZÖK 109

5. KÖLTSÉGVETÉSI ÉS JOGI KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK 116

6. PÉNZÜGYI KOCKÁZATKEZELÉS 120

7. KAPCSOLT FELEKRE VONATKOZÓ KÖZZÉTÉTELEK 141

8. A MÉRLEGFORDULÓNAP UTÁNI ESEMÉNYEK 143

9. A KONSZOLIDÁLÁS ALKALMAZÁSI KÖRE 143

MÉRLEG

millió EUR Megjegyzés 2021.12.31. 2020.12.31. BEFEKTETETT ESZKÖZÖK Immateriális javak 2.1 769 620 Ingatlanok, gépek és berendezések 2.2 12 669 11 682 Tőkemódszerrel elszámolt befektetések 2.3 1 192 588 Pénzügyi eszközök 2.4 181 874 99 214 Előfinanszírozás 2.5 60 792 34 519 Visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések 2.6 40 642 45 813 297 938 192 434 FORGÓESZKÖZÖK Pénzügyi eszközök 2.4 6 744 13 881 Előfinanszírozás 2.5 32 656 28 229 Visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések 2.6 31 796 28 681 Készletek 2.7 84 80 Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek 2.8 44 860 16 742 116 141 87 613 ESZKÖZÖK ÖSSZESEN 414 078 280 047 HOSSZÚ LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK Nyugdíj és egyéb munkavállalói juttatások 2.9 (122 466 ) (116 020 ) Céltartalékok 2.10 (2 950 ) (3 878 ) Pénzügyi kötelezettségek 2.11 (214 974 ) (84 399 ) (340 391 ) (204 297 ) RÖVID LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK Céltartalékok 2.10 (398) (1 527 ) Pénzügyi kötelezettségek 2.11 (31 149 ) (10 649 ) Szállítói kötelezettségek 2.12 (46 372 ) (32 408 ) Passzív időbeli elhatárolások 2.13 (78 068 ) (64 584 ) (155 987 ) (109 167 ) KÖTELEZETTSÉGEK ÖSSZESEN (496 377 ) (313 464 ) NETTÓ ESZKÖZÖK (82 299 ) (33 418 ) Tartalékok 2.14 1 325 5 062 Tagállamoktól lehívandó összegek (3) 2.15 (83 624 ) (38 480 ) NETTÓ ESZKÖZÖK (82 299 ) (33 418 )

EREDMÉNYKIMUTATÁS

millió EUR Megjegyzés 2021 2020 BEVÉTELEK Nem visszterhes ügyletekből származó bevétel GNI-alapú források 3.1 115 955 125 393 Tradicionális saját források 3.2 20 590 19 559 Héaalapú források 3.3 18 340 17 858 Műanyag csomagolási hulladékon alapuló saját forrás 3.4 5 831 — Pénzbírságok 3.5 1 990 452 Kiadások visszafizettetése 3.6 1 794 1 355 Az Egyesült Királyság kilépéséről rendelkező megállapodás 3.7 1 122 47 456 Egyéb 3.8 6 737 7 116 172 357 219 190 Visszterhes ügyletekből származó bevétel Pénzügyi bevételek 3.9 5 092 3 434 Egyéb 3.10 1 497 1 404 6 589 4 838 Összes bevétel 178 946 224 028 KIADÁSOK Tagállamok által végrehajtott 3.11 Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (40 829 ) (40 461 ) Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap és egyéb vidékfejlesztési eszközök (15 451 ) (14 467 ) Európai Regionális Fejlesztési Alap és Kohéziós Alap (46 932 ) (41 118 ) Európai Szociális Alap (16 727 ) (13 677 ) Egyéb (4 835 ) (2 701 ) A Bizottság, végrehajtó ügynökségek és vagyonkezelői alapok által végrehajtott 3.12 (63 000 ) (22 094 ) Egyéb uniós ügynökségek és szervek által végrehajtott 3.13 (3 154 ) (3 530 ) Harmadik országok és nemzetközi szervezetek által végrehajtott 3.13 (4 512 ) (4 178 ) Egyéb jogalanyok által végrehajtott 3.13 (3 225 ) (3 257 ) Személyzeti és nyugdíjköltségek 3.14 (12 417 ) (11 995 ) Finanszírozási költségek 3.15 (4 201 ) (2 188 ) Egyéb kiadások 3.16 (5 762 ) (6 946 ) Összes kiadás (221 046 ) (166 612 ) AZ ÉV GAZDASÁGI EREDMÉNYE (42 100 ) 57 416

CASH FLOW KIMUTATÁS

millió EUR 2021 2020 Az év gazdasági eredménye (42 100 ) 57 416 Működési tevékenységek Amortizáció 116 113 Értékcsökkenés 1 054 1 047 A befektetések értékvesztése miatti veszteségek (visszaírása) — — Hitelek (növekedése)/csökkenése (70 259 ) (40 624 ) Előfinanszírozás állományának (növekedése)/csökkenése (30 699 ) (11 301 ) Visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések (növekedése)/csökkenése 2 055 (50 519 ) Készletek (növekedése)/csökkenése (4) (12) A nyugdíjak és az egyéb munkavállalói juttatások növekedése/(csökkenése) 6 447 18 360 Céltartalékok növekedése/(csökkenése) (2 057 ) 581 Pénzügyi kötelezettségek növekedése/(csökkenése) (az NGEU-hitelfelvételek kivételével) 60 075 40 531 Szállítói kötelezettségek növekedése/(csökkenése) 13 964 5 166 Passzív időbeli elhatárolások növekedése/(csökkenése) 13 484 (2 645 ) Nem készpénzes bevételként vett előző évi költségvetési többlet (1 769 ) (3 218 ) A munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségek újraértékelése (az eredménykimutatásban nem szereplő nem készpénzes mozgás) (3 257 ) (15 155 ) Egyéb nem készpénzes mozgások (1 757 ) 63 Beruházási tevékenységek Az immateriális javak és az ingatlanok, gépek és berendezések (növekedése)/csökkenése (2 307 ) (1 566 ) Tőkemódszerrel elszámolt befektetések (növekedése)/csökkenése (604) 3 Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt, nem származtatott pénzügyi eszközök (növekedése)/csökkenése (19) (4 636 ) (1 180 ) Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt, származtatott pénzügyi eszközök (növekedése)/csökkenése (629) (62) Finanszírozási tevékenységek Az NGEU-hoz kapcsolódó hitelfelvételek növekedése/(csökkenése) 91 000 NETTÓ CASH FLOW 28 118 (3 004 ) Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek nettó növekedése/(csökkenése) 28 118 (3 004 ) Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek év eleji állománya 16 742 19 745 Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek év végi állománya 44 860 16 742

KIMUTATÁS A NETTÓ ESZKÖZÁLLOMÁNY VÁLTOZÁSAIRÓL

millió EUR Tagállamoktól lehívandó összegek Felhalmozott többlet/(hiány) Egyéb tartalékok Valós értékelés értékelési tartaléka Nettó eszközök EGYENLEG 2019.12.31-ÉN (77 560 ) 4 646 391 (72 523 ) A garanciaalap-tartalék változása (173) 173 — — Valósérték-változások — — 105 105 A munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségek újraértékelése (15 155 ) — — (15 155 ) Egyéb 210 (252) — (42) Tagállami hozzájárulásként elszámolt, 2019. évi költségvetési eredmény (3 218 ) — — (3 218 ) Az év gazdasági eredménye 57 416 — — 57 416 EGYENLEG 2020.12.31-ÉN (38 480 ) 4 566 496 (33 418 ) A felülvizsgált EAR 11 hatása (lásd az 1. megjegyzést) 1 719 (3 043 ) (496) (1 820 ) EGYENLEG 2021.1.1-JÉN (36 761 ) 1 523 — (35 238 ) A garanciaalap-tartalék változása — — — — Valósérték-változások — — — — A munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségek újraértékelése (3 257 ) — — (3 257 ) Egyéb 262 (198) — 63 Tagállami hozzájárulásként elszámolt, 2020. évi költségvetési eredmény (1 769 ) — — (1 769 ) Az év gazdasági eredménye (42 100 ) — — (42 100 ) EGYENLEG 2021.12.31-ÉN (83 624 ) 1 325 — (82 299 )

MEGJEGYZÉSEK A PÉNZÜGYI KIMUTATÁSOKHOZ

Megjegyzendő, hogy az alábbi táblázatokban az Egyesült Királyságot a 2020 végéig terjedő időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretekkel kapcsolatban érintő összegek továbbra is a „tagállamok” megnevezés alatt szerepelnek, mivel bár az Egyesült Királyság 2020. február 1-jén kilépett az Unióból, a kilépésről rendelkező megállapodás értelmében ezen időszakok tekintetében továbbra is a tagállamokéval egyenértékű pénzügyi kapcsolatban áll az Unióval.

1. LÉNYEGES SZÁMVITELI POLITIKÁK

1.1. JOGALAP ÉS SZÁMVITELI SZABÁLYOK

Az Unió beszámolója az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. július 18-i (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (a továbbiakban: a költségvetési rendelet) összhangban készült.

A költségvetési rendelet 80. cikkének megfelelően az EU a Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standardokon (IPSAS) alapuló eredményszemléletű számviteli szabályok alapján készíti el pénzügyi kimutatásait. A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott e számviteli szabályokat az uniós összevont beszámoló belső következetességének biztosítása érdekében a konszolidációs körbe bevont valamennyi európai intézménynél és szervnél alkalmazni kell.

Új és módosított uniós számviteli szabályok (EAR) alkalmazása

2021. december 31-ig elfogadott, de még nem alkalmazandó új uniós számviteli szabály

2021. december 31-ig elfogadott, de még nem alkalmazandó új uniós számviteli szabály nincsen.

Módosított uniós számviteli szabály, amely a 2021. január 1-jén vagy azt követően kezdődő éves időszakokra alkalmazandó

2020. december 17-én a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője elfogadta a felülvizsgált 11. sz. uniós számviteli szabályt (EAR 11, „Pénzügyi eszközök”), amely meghatározza a pénzügyi eszközökre és pénzügyi kötelezettségekre vonatkozó pénzügyi beszámolási elveket, és alapját a következők képezik: az új, 41. sz. IPSAS „Pénzügyi eszközök”, a módosított, 28. sz. IPSAS „Pénzügyi eszközök: Bemutatás” és a módosított, 30. sz. IPSAS „Pénzügyi eszközök: Közzétételek” (2018. augusztusban tették közzé).

A felülvizsgált EAR 11 2021. január 1-jétől kötelezően hatályos, és az első alkalmazáshoz képest bekövetkezett változásokat ebben az időpontban számolták el, így nem szükséges a korábbi időszak összegeinek újramegállapítása. Ennek eredményeként az e beszámolóban bemutatott, 2020. december 31-i állapot szerinti pénzügyi eszközök, pénzügyi kötelezettségek, visszterhes követelések és kamatbevételek/-ráfordítások elszámolása a 2020. évi uniós pénzügyi beszámoló 1.5.5., 1.5.8. (kizárólag a visszterhes ügyletek esetében), 1.5.12. és 1.6.1. megjegyzésében (kizárólag a visszterhes ügyletek esetében) szereplő számviteli politikákkal összhangban történt.

A főbb változások és azoknak az EU 2021. évi beszámolójára gyakorolt hatásai a következők:

A pénzügyi eszközök új osztályozási és értékelési elvei

A felülvizsgált EAR 11 bevezeti a pénzügyi eszközök besorolásának elveken alapuló megközelítését, és két kritérium alkalmazását írja elő: a gazdálkodó egység által a pénzügyi eszközei kezelésekor alkalmazott modellét, valamint ezen eszközök szerződéses cash flow jellemzőit. E kritériumoktól függően a pénzügyi eszközök az amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi eszközök (AC), a nettó eszközökkel/saját tőkével szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök (FVNA) vagy az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök (FVSD) kategóriájába tartoznak.

2021. január 1-jén az új kritériumok alkalmazásának eredményeként az értékesíthetőként besorolt, tulajdonviszonyt megtestesítő befektetés és hitelviszonyt megtestesítő értékpapír az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök közé kerül átsorolásra. A valós értékelés kapcsolódó értékelési tartalékát – a nettó eszközökön belül – a felhalmozott többletbe vagy hiányba sorolták át.

Új értékvesztési modell

Míg a korábbi értékvesztési modell a felmerült veszteségeken alapult, a felülvizsgált EAR 11 egy előretekintő értékvesztési modellt vezetett be, amely a pénzügyi eszköz élettartama során várható hitelezési veszteségeken (ECL) alapul. A várható hitelezési veszteség figyelembe veszi az esetleges nemteljesítési eseményeket és a pénzügyi eszközök hitelminőségének alakulását. Az új értékvesztési modell az amortizált bekerülési értéken értékelt, illetve a nettó eszközökkel/saját tőkével szemben valós értéken értékelt valamennyi pénzügyi eszközre, a hitelnyújtási kötelezettségekre és a pénzügyigarancia-szerződésekre vonatkozik.

Az új értékvesztési modellnek az amortizált bekerülési értéken értékelt kategóriába sorolt pénzügyi eszközökre való alkalmazása 2021. január 1-jén különösen a makroszintű pénzügyi támogatás és az Euratom programjai keretében a partnerországoknak adott pénzügyi támogatáshoz nyújtott hitelek értékvesztésének megjelenítéséhez vezetett.

A pénzügyi garanciák elszámolása

A korábbi EAR 11 szerint a legtöbb pénzügyi garancia – különösen az ellenszolgáltatás nélkül vagy névleges ellenszolgáltatás fejében nyújtott garanciák – elszámolása az EAR 10 („Céltartalékok, függő kötelezettségek és függő követelések”) elveivel összhangban történt, így a veszteség valószínűségétől függően céltartalékként vagy függő kötelezettségként jelenítették meg őket.

A felülvizsgált EAR 11 előírja, hogy a pénzügyi garancia számviteli követelményeit valamennyi pénzügyigarancia-szerződésre alkalmazni kell. A pénzügyigarancia-kötelezettség értékelése a garancia kezdeti megjelenítéskori valós értékén és a garantált adósságportfólió várható hitelezési veszteségeinek alakulásán alapul. Lásd az 1.5.12. megjegyzést.

Ennek következtében 2021. január 1-jén a meglévő pénzügyigarancia-szerződéseket átsorolták a pénzügyi céltartalékokból a pénzügyigarancia-kötelezettség kategóriájába, és a felülvizsgált EAR 11 követelményeivel összhangban újraértékelték. Ez a változás a pénzügyi kötelezettségek növekedését vonta maga után, különösen az EBB csoportnak a külső hitelezési megbízatás keretében nyújtott garanciákkal összefüggésben. Az elszámolási mód változását és a pénzügyigarancia-szerződéssel kapcsolatos kötelezettség külső hitelezési megbízatás tekintetében történő megjelenítését követően a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap tartalékának – amely 2020. december 31-ig a nettó eszközök között szerepelt – felszabadított összege a felhalmozott többletnél vagy hiánynál jelenik meg.

Az alábbi táblázat az EAR 11 szerinti, a 2020. évi uniós pénzügyi beszámolóra alkalmazott eredeti értékelési kategóriákat, valamint a felülvizsgált EAR 11 szerinti, az Európai Unió 2021. január 1-jei pénzügyi eszközeire és kötelezettségeire alkalmazott új értékelési kategóriákat mutatja be:

millió EUR Értékelési kategória az EAR 11 előtt Könyv szerinti érték 2020.12.31-én Értékelési kategória felülvizsgált EAR 11 Könyv szerinti érték 2021.1.1-jén Pénzügyi eszközök Hitelek Hitelek és követelések 93 309 Amortizált bekerülési érték 93 575 FVSD 2 Adósságbefektetések és tulajdonviszonyt megtestesítő befektetések Értékesíthető 19 587 FVSD 19 587 Származtatott eszközök FVSD 199 FVSD 199 Követelések Hitelek és követelések 3 450 Amortizált bekerülési érték 3 485 FVSD 3 482 Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek Értékesíthető 16 742 Amortizált bekerülési érték 16 742 Pénzügyi kötelezettségek Pénzügyi garanciák Pénzügyigarancia-kötelezettségek (90) Pénzügyigarancia-kötelezettségek (7 889 ) Céltartalékok (EAR10) (2 523 ) Hitelfelvételek Amortizált bekerülési érték (93 192 ) Amortizált bekerülési érték (93 521 ) Egyéb pénzügyi kötelezettségek Amortizált bekerülési érték (1 761 ) Amortizált bekerülési érték (1 761 ) Származtatott kötelezettségek FVSD (4) FVSD (4) Szállítói kötelezettségek Amortizált bekerülési érték (32 408 ) Amortizált bekerülési érték (32 408 )

Az alábbi táblázat a felülvizsgált EAR 11-re való áttérésnek az Európai Unió pénzügyi eszközeire, követeléseire, pénzügyi céltartalékaira és pénzügyi kötelezettségeire gyakorolt hatását elemzi. A 2020. évi uniós pénzügyi beszámolóra alkalmazott EAR 11 szerinti korábbi értékelési kategóriából származó könyv szerinti értékeket egyezteti a 2021. január 1-jei felülvizsgált EAR 11-re való áttéréskori új értékelési kategóriákkal:

millió EUR Egyenleg 2020.12.31-én Átsorolás Újraértékelés Egyenleg 2021.1.1-jén Értékesíthető pénzügyi eszközök A nyitó egyenleg áthozott összege 19 587 Értékesíthetőről FVSD-re való átcsoportosítás (19 587 ) Kiigazított nyitóegyenleg — Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök A nyitó egyenleg áthozott összege 199 Értékesíthetőről FVSD-re való átcsoportosítás 19 587 A hitelektől FVSD-re való átcsoportosítás 2 Kiigazított nyitóegyenleg 19 788 Amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi eszközök (a 2020. évi beszámolóban: Hitelek) A nyitó egyenleg áthozott összege 93 309 Újraértékelés: Effektív kamatláb 329 Újraértékelés: Várható hitelezési veszteség (60) Átsorolás FVSD-re (2) Kiigazított nyitóegyenleg 93 575 Pénzügyi eszközök összesen (2.4. megjegyzés) 113 095 — 269 113 363 Követelések A nyitó egyenleg áthozott összege 3 450 Újraértékelés: Várható hitelezési veszteség 33 Pénzügyigarancia-szerződés követelésoldal: újraértékelés 3 484 Kiigazított nyitóegyenleg 6 967 Összes követelés (2.6.2. megjegyzés) 3 450 — 3 517 6 967 Pénzügyi céltartalékok A nyitó egyenleg áthozott összege (2 523 ) Átcsoportosítás a pénzügyigarancia-kötelezettségekhez 2 522 Kiigazított nyitóegyenleg (1) Pénzügyi céltartalékok összesen (2.10. megjegyzés) (2 523 ) 2 522 — (1) Pénzügyigarancia-kötelezettségek A nyitó egyenleg áthozott összege (90) Átcsoportosítás a pénzügyi céltartalékokból (2 522 ) Pénzügyigarancia-szerződések – kötelezettségoldal: újraértékelés (5 277 ) Kiigazított nyitóegyenleg (7 889 ) Amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek A nyitó egyenleg áthozott összege (94 954 ) Újraértékelés: Effektív kamatláb (329) Kiigazított nyitóegyenleg (95 283 ) Eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek A nyitó egyenleg áthozott összege (4) Kiigazított nyitóegyenleg (4) Pénzügyi kötelezettségek összesen (2.11. megjegyzés) (95 048 ) (2 522 ) (5 606 ) (103 175 ) Az EAR 11 felülvizsgálatának teljes hatása (1 820 )

Az alábbi táblázat a felülvizsgált EAR 11-re való áttérésnek az Európai Unió 2021. január 1-jei állapot szerinti nettó eszközeire gyakorolt hatását elemzi:

millió EUR Egyenleg 2020.12.31-én A tartalékok felszabadítása A nettó eszközökre gyakorolt egyéb hatások Egyenleg 2021.1.1-jén Tartalékok A nyitó egyenleg áthozott összege 5 062 A valós értékelés értékelési tartalékának felszabadítása (496) A garanciaalap-tartalék felszabadítása (3 043 ) Kiigazított nyitóegyenleg 1 523 Felhalmozott többlet/(hiány) A nyitó egyenleg áthozott összege (38 480 ) A valós értékelés értékelési tartalékának felszabadítása 496 A garanciaalap-tartalék felszabadítása 3 043 Eszközök és kötelezettségek újraértékelése (1 820 ) Kiigazított nyitóegyenleg (36 761 ) Összes nettó eszköz (33 418 ) — (1 820 ) (35 238 )

A következő táblázat összeegyezteti a korábbi időszaknak a 2020. évi uniós pénzügyi beszámolókra alkalmazott EAR 11-gyel összhangban értékelt záró értékvesztési tartalékát és az EAR 10 szerint értékelt pénzügyi céltartalékokat a 2021. január 1-jén a felülvizsgált EAR 11 szerint értékelt új értékvesztési tartalékkal:

millió EUR 2020.12.31. 2021.1.1. Értékvesztési tartalék/Pénzügyi céltartalékok 12 havi várható hitelezési veszteség Teljes élettartam alatt várható hitelezési veszteségek Értékvesztési tartalék összesen Amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi eszközök, amelyekből: (739) (49) (25) (73) Engedményezett hitelek (20) (726) — — — Egyéb hitelek (13) (49) (25) (73) Követelések (190) (156) (156) Pénzügyigarancia-szerződések (2 523 ) (859) (5 143 ) (6 002 )

1.2. SZÁMVITELI ALAPELVEK

A pénzügyi kimutatások célja, hogy valamely gazdálkodó egység pénzügyi helyzetéről, teljesítményéről és cash flow-iról a felhasználók széles köre számára hasznos információt nyújtsanak. A közszektorbeli szervezetek esetében, mint például az Európai Unió, a célkitűzés konkrétabban a döntéshozatalhoz hasznos információk nyújtása, valamint annak szemléltetése, hogy a gazdálkodó egység el tud számolni a rábízott forrásokkal. E dokumentum a fenti célok szellemében készült.

A pénzügyi kimutatások elkészítésekor követendő átfogó megfontolások (illetve számviteli alapelvek) az EAR 1 „Pénzügyi kimutatás” uniós számviteli szabályban kerültek meghatározásra és megegyeznek az IPSAS 1 standardban bemutatottakkal, amelyek a következők: valós bemutatás, eredményszemlélet, folyamatosság, a bemutatás következetessége, lényegesség, összesítés, beszámítás és összehasonlító információk.

A pénzügyi jelentéstétel minőségi jellemzői a relevancia, a valósághű bemutatás (a megbízhatóság), az érthetőség, az időbeliség, az összehasonlíthatóság és az ellenőrizhetőség.

1.3. KONSZOLIDÁLÁS

A konszolidálás alkalmazási köre

Az EU összevont pénzügyi beszámolója tartalmazza az összes jelentős ellenőrzött gazdálkodó egységet, közös megállapodást és társult vállalkozást. A konszolidálás alkalmazási körébe tartozó gazdálkodó egységek teljes listája, amelyen jelenleg 55 ellenőrzött gazdálkodó egység és egy társult vállalkozás szerepel (2020-ban 52 ellenőrzött gazdálkodó egység és 1 társult vállalkozás), a 9. megjegyzésben található. Az ellenőrzött gazdálkodó egységek közé tartoznak az uniós intézmények (beleértve a Bizottságot, de az Európai Központi Bankot nem) és az uniós ügynökségek (a közös kül- és biztonságpolitika kivételével). A felszámolás alatt álló Európai Szén- és Acélközösség (ESZAK) szintén ellenőrzött gazdálkodó egységnek tekintendő. Az EU egyetlen társult vállalkozása az Európai Beruházási Alap (EBA).

Az olyan gazdálkodó egységeket, amelyek a konszolidálás alkalmazási körébe tartoznak, de amelyek az EU összevont pénzügyi beszámolójának egésze szempontjából nem lényegesek, nem kell bevonni a konszolidálásba, illetve nem kell tőkemódszerrel elszámolni, amennyiben az túlságosan idő- vagy költségigényes lenne az EU számára. E gazdálkodó egységeket kisebb gazdálkodó egységként említjük, és külön felsorolásukat a 9. megjegyzés tartalmazza. 2021-ben 8 gazdálkodó egységet soroltak be kisebb gazdálkodó egységként (2020: 8 gazdálkodó egység).

Ellenőrzött gazdálkodó egységek

A konszolidálás hatókörének meghatározásához az ellenőrzési elvet alkalmazzák. Az ellenőrzött gazdálkodó egység olyan gazdálkodó egység, amelynek tekintetében az EU a szerepvállalása révén változó hasznokhoz jut vagy ilyen hasznokhoz joga van, és az érintett gazdálkodó egység feletti hatásköre révén befolyásolni tudja e hasznok jellegét és összegét. E hatáskörnek a jelenben gyakorolhatónak kell lennie, és kapcsolódnia kell a gazdálkodó egység releváns tevékenységeihez. Az ellenőrzött gazdálkodó egységek valamennyi tevékenységük tekintetében a konszolidációs körbe tartoznak. Az összevonás az ellenőrzés meglétének első napjától számítandó, és az ellenőrzés megszűnésének napján ér véget.

Az EU-n belül az ellenőrzésre utaló leggyakoribb jelek a következők: a gazdálkodó egység alapszerződések vagy másodlagos jogforrások alapján történő létrehozása, a gazdálkodó egység uniós költségvetésből való finanszírozása, szavazati jogok megléte az irányító testületekben, az Európai Számvevőszék általi pénzügyi ellenőrzés, valamint az Európai Parlament általi mentesítés. Minden egyes gazdálkodó egység tekintetében egyedileg értékelik, hogy a fent felsorolt kritériumok egyike vagy összessége elegendő-e az ellenőrzéshez.

Az Európai Unió által ellenőrzött gazdálkodó egységek egymással szemben fennálló lényeges egyenlegei, valamint a közöttük létrejött lényeges tranzakciók kiszűrésre kerültek, ugyanakkor az ilyen jellegű tranzakciók nem realizált nyeresége/vesztesége nem jelentős, ezért nem került kiszűrésre.

Közös megállapodások

A közös megállapodás olyan megállapodás, amely felett az EU és egy vagy több fél közös ellenőrzéssel rendelkezik. A közös ellenőrzés egy megállapodás felett gyakorolt ellenőrzés szerződésben rögzített megosztása, amely kizárólag akkor áll fenn, ha a lényeges tevékenységekkel kapcsolatos döntésekhez az ellenőrzésben részt vevő felek egyhangú hozzájárulása szükséges. A közös megállapodások vagy közös vállalkozások, vagy közös tevékenységek lehetnek. A közös vállalkozás olyan közös megállapodás, amely külön jogalanyként jön létre, és a megállapodás felett közös ellenőrzést gyakorló felek jogokkal rendelkeznek a megállapodás nettó eszközei felett. A közös vállalkozásokban való részesedés elszámolása a tőkemódszer használatával történik (lásd az 1.5.4. megjegyzést). A közös tevékenység olyan közös megállapodás, amelynek keretében a megállapodás felett közös ellenőrzést gyakorló felek a megállapodással kapcsolatos, eszközökre vonatkozó jogokkal és kötelezettségekre vonatkozó kötelmekkel rendelkeznek. A közös tevékenységekben való részesedéseket úgy számolják el, hogy az EU pénzügyi kimutatásaiban megjelenítik a közös tevékenység eszközeit és kötelezettségeit, bevételeit és kiadásait, valamint a közösen tartott vagy felmerült eszközökből, kötelezettségekből, bevételekből és kiadásokból való részesedését.

Társult vállalkozások

A társult vállalkozások felett az EU jelentős közvetett vagy közvetlen befolyással bír, kizárólagos vagy közös ellenőrzéssel viszont nem rendelkezik. A jelentős befolyást általában akkor tekinthetjük létezőnek, ha az EU közvetlenül vagy közvetve a szavazati jogok több mint 20 %-át birtokolja. A társult vállalkozásokban való részesedés elszámolása a tőkemódszer