XXXIV. Célunk, hogy észszerű bizonyosságot szerezzünk arról, hogy az Unió konszolidált beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat, és hogy az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek, valamint hogy ellenőrzésünk alapján megbízhatósági nyilatkozatot nyújtsunk be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a beszámoló megbízhatóságára, valamint az alapul szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. Az észszerű bizonyosság a bizonyosság magas szintjének felel meg ugyan, de nem garancia arra, hogy az ellenőrzés feltétlenül kiszűri az esetlegesen fennálló lényeges hibákat vagy lényeges meg nem felelést. Ezek eredhetnek csalásból vagy tévedésből, és akkor tekintendők lényegesnek, ha észszerűen feltételezhető, hogy külön-külön vagy együttesen befolyásolják az e konszolidált beszámoló alapján hozott gazdasági döntéseket. XXXV. A bevételek tekintetében a hozzáadottérték-adón (héa) és a bruttó nemzeti jövedelmen (GNI) alapuló saját források számvevőszéki ellenőrzésének kiindulópontját az e források kiszámításának alapját képező makrogazdasági összesítő adatok jelentik. Az ellenőrzés a tagállami hozzájárulások beérkezéséig, illetve az adatoknak a konszolidált beszámolóba való bekerüléséig vizsgálja, hogy a Bizottság milyen rendszereket alkalmaz az adatok feldolgozására. A hagyományos saját források esetében a vámhatóságok számláit és a vámkötelezettségek mozgását egészen addig vizsgáljuk, amíg az összegek beérkeznek a Bizottsághoz és megjelennek a könyvelésben. Fennáll annak a veszélye, hogy az importőrök nem vagy helytelenül jelentik be a nemzeti vámhatóságoknak a vámokat. A ténylegesen beszedett behozatali vámok ezért nem érik el az elméletileg beszedendő összeget. A kettő közötti különbséget vámbevétel-kiesésnek nevezzük. Ezeket a kieső összegeket nem rögzíti a tagállamok hagyományos saját forrásainak számviteli rendszere, így ezekre a bevételekről szóló ellenőri véleményünk nem terjed ki. XXXVI. A kiadások tekintetében akkor vizsgáljuk meg a kifizetéseket, miután a kiadás felmerült, azt lekönyvelték és elfogadták. Ez a vizsgálat minden kifizetési kategóriára kiterjed, és – az előlegfizetésektől eltekintve – azon a ponton történik, ahol a kifizetést teljesítik. Az előlegfizetéseket akkor vizsgáljuk meg, amikor a pénzeszközök címzettje igazolást ad a pénzeszközök helyes felhasználásáról, és az intézmény vagy szerv az előlegfizetés elszámolásával elfogadja az igazolást; előfordulhat, hogy erre csak egy későbbi évben kerül sor. XXXVII. Ez évben első alkalommal megvizsgáltuk az RRF kiadásait. Más költségvetési kiadásoktól eltérően – amelyek költségvisszatérítésen, illetve bizonyos feltételek teljesítésén alapulnak – az RRF értelmében a kifizetés feltétele az előre meghatározott mérföldkövek és célok kielégítő teljesítése. Ezért megvizsgáltuk, hogy a Bizottság elegendő és megfelelő bizonyítékot gyűjtött-e az e feltétel teljesítéséről adott értékelésének alátámasztására. Az egyéb uniós és nemzeti szabályoknak való megfelelés nem képezi ezen értékelés részét. XXXVIII. Az ellenőrzés egésze során szakmai megítélésünk szerint és kellő szakmai szkepticizmussal járunk el. Továbbá: a) Azonosítjuk és értékeljük annak kockázatát, hogy – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba fordulhat elő a konszolidált beszámolóban, illetve az Unió jogszabályi keretének való lényeges meg nem felelés az alapul szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatokra reagáló ellenőrzési eljárásokat tervezünk és végzünk el, továbbá olyan ellenőrzési bizonyítékokat szerzünk, amelyek elégséges és megfelelő alapot nyújtanak véleményünk kialakításához. Egy lényeges hibát vagy meg nem felelést nehezebb feltárni akkor, ha az nem tévedésből, hanem csalásból ered, hiszen a csalás során többek között összejátszás, hamisítás, szándékos mulasztás, hamis nyilatkozattétel, illetve a belső kontrollok kijátszása történhet, ezért nagyobb a kockázata, hogy az ilyen esetek feltáratlanul maradnak. b) Megismerjük az ellenőrzés szempontjából releváns belső kontrollokat: ezzel a megfelelő ellenőrzési eljárások megtervezése a célunk, a belső kontroll eredményességével kapcsolatos véleményt nem szándékozunk megfogalmazni. c) Felmérjük, hogy a vezetőség által alkalmazott számviteli politikák megfelelőek-e, és észszerűek-e a vezetőség számviteli becslései, illetve az általa közölt adatok. d) Megállapítjuk, hogy helytálló-e a vezetőség részéről a tevékenység folytatásának feltételezése, valamint hogy a kapott bizonyítékok alapján egyes eseményekből vagy körülményekből adódóan áll-e fenn olyan lényeges bizonytalanság, amely súlyos kétségeket ébresztene azt illetően, hogy a jogalany képes-e tevékenységének folytatására. Ha lényeges bizonytalanság fennállását állapítjuk meg, akkor ellenőri jelentésünkben fel kell hívnunk a figyelmet a konszolidált beszámolóban szereplő, ezzel kapcsolatosan közölt adatokra, vagy amennyiben a közölt adatok nem megfelelőek, módosítanunk kell véleményünket. Következtetéseink a jelentésünk elkészültének napjáig kapott ellenőrzési bizonyítékokon alapulnak. Megeshet azonban, hogy egy ellenőrzött szervezet később bekövetkező események, illetve később felmerülő körülmények miatt hagy fel tevékenységével. e) Értékeljük a konszolidált beszámoló általános bemutatását, felépítését és tartalmát, beleértve valamennyi közölt adatot is, valamint azt, hogy a konszolidált beszámoló híven mutatja-e be az alapjául szolgáló tranzakciókat és eseményeket. f) Ahhoz, hogy véleményt alakítsunk ki a konszolidált beszámolóról és az alapjául szolgáló tranzakciókról, elegendő és megfelelő ellenőrzési bizonyítékot szerzünk az Európai Unió konszolidációs körébe tartozó intézmények pénzügyi információi tekintetében. Feladatunk az ellenőrzés irányítása, felügyelete és elvégzése, és kizárólagos felelősséget viselünk ellenőri véleményünkért. XXXIX. A vezetőséggel közöljük többek között az ellenőrzés tervezett hatókörét, ütemezését és a jelentősebb ellenőrzési megállapításokat, beleértve a belső kontrollrendszerben megállapított jelentős hiányosságokat is. XL. Meghatározzuk, hogy a Bizottsággal és más ellenőrzött szervezetekkel megvitatott témák közül melyek voltak a konszolidált beszámoló ellenőrzése során a legjelentősebbek, és minősülnek ezáltal a tárgyidőszak tekintetében fontosabb ellenőrzési témáknak. Ezek a témák jelentésünkben bemutatásra kerülnek, kivéve, ha törvény vagy rendelet kizárja azok nyilvános közzétételét, vagy abban a rendkívül ritka esetben, ha mi határozunk úgy, hogy eltekintünk egy adott téma jelentésünkben való közzétételétől, mert észszerűen feltételezhető, hogy a közzététel kedvezőtlen következményei meghaladják az abból származó közérdekű hasznot.