HU    HU HU 
 
HU 1   HU  EURÓPAI BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 30.6.2010 
SEC(2010) 797 végleges 
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA,  
 
 
amely a következ ő dokumentumot kíséri: 
  
Javaslat: 
 
  
A TANÁCS RENDELETE 
  
az európai uniós szabadal mak fordítási szabályairól 
  
{COM(2010) 350 végleges} 
{SEC(2010) 796}  
 
HU 2   HU A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA 
A hatásvizsgálat egy, az uniós szabadalom fordítási szabálya iról szóló tanácsi rendeletre 
vonatkozó javaslatot kísér. 
1. P ROBLÉMAMEGHATÁROZÁS  
Az Európai Unióban a találmányokat az Európai Szabadalmi Hivatal (EPO) vagy a nemzeti 
szabadalmi hivatalok által megadott nemzeti szabadalmak is oltalom alá vehetik. Nem létezik az EU egész területén oltalmat nyújtó, egys éges szabadalom, ami széttagolt szabadalmi 
rendszerhez vezet. 
A széttagoltságot az európai szab adalmak egyes tagállamokban történ ő hitelesítésének 
bonyolultsága és magas költségei okozzák, mely költségek a szabadalmaztatás 
összköltségének akár 40%-át is kitehetik Euró pában. Egy 13 országban hitelesített európai 
szabadalom például több mint tízszer annyiba  kerül, mint egy szabadalom az USA-ban vagy 
Japánban. A szabadalom jogosultjai ezért csak néhány uniós tagállamra korlátozzák az oltalom hatályát.  
A magas hitelesítési költség ek azon nemzeti követelményekb ől erednek, amelyek 
megkövetelik a fordításoknak azon országok hivatalos nyelvein történ ő elkészítését is, 
amelyekben az oltalom iránti kérelem benyújtásra került.  
– A költségeket szakosodott szabadalmi ford ítók számára kell fize tni. Egy 20 oldalas 
átlaghosszúságú szabadalom egy lefordított ol daláért átlagosan 85 EUR-t számolnak fel. 
– A fordítással kapcsolatos szolgá ltatásokért, például a szabadalom jogosultja és a nemzeti 
szabadalmi hivatalok közötti közvetít ői szerepért, a fordítások kezeléséért és 
ellenőrzéséért, valamint a nemzeti törvényeknek való megfelelés biztosításáért is díjat 
számítanak fel a szabadalmi ügynökök. Ezek a díjak hitelesítésenként 150–600 EUR körül 
mozognak. 
– Egyes nemzeti szabadalmi hivatalok 25 és 400 EUR közötti összeg ű hivatalos díjakat 
számítanak fel a fordítások közzétételéért.  
Egy 20 oldalas, német nyelven megadott európai szabadalom esetében a következ ő tipikus 
hitelesítési költségek említhet ők példaként: 
– Németország, Franciaország és az Egyesült Királyság vonatkozásában nem merülnek fel 
költségek, mivel rájuk nem vonatkozna k a hitelesítési követelmények; 
– 6 európai uniós tagállam eset ében több mint 4 500 EUR; 
– 13 európai uniós tagállam esetében több mint 12 000 EUR. 
A hitelesítés magas díja és a bonyolultság miatt egy európai szabadalmat átlagosan öt 
tagállamban hitelesítenek. A hitelesítések átlagos száma csökkent az elmúlt 15 évben, 
miközben az Európai Szabadalmi Egyezmény (EPC) szerz ődő államainak száma 17-r ől 37-re 
emelkedett. A hitelesítési arány nagyon magas a három legnagyobb EU-tagállamban. 2003-
ban az EPO által megadott összes szabadalom 95%-át hitelesítették Németországban; 80%-át 
 
HU 3   HU Franciaországban és 75%-át az Egyesült Ki rályságban. Ezzel szemben az európai 
szabadalmak kevesebb mint 40%-á t hitelesítik más tagállamokban. 
A hitelesítések alacsony száma a szabadalmi o ltalom széttagolt rendszerét vonja maga után az 
EU-ban, ami negatív hatást fejt ki a bels ő piac működésére. Az egyes tagállamok körül 
kezdenek kirajzolódni a szabadalmi jogok „hat árai”, ami a szabadal maztatott találmányok 
kereskedelmi értékének csökkené sével, a határokon átnyúló te vékenységek akadályozásával 
és az üzleti lehet őségek kiaknázatlanul maradásával jár. Ezzel szemben az uniós szabadalom 
oltalmat nyújtana az EU egész területén. 
Néhány reformlépésre már sor került a fordítá si költségek csökkentés e érdekében. A londoni 
egyezmény 2008. május 1-jén lépett  hatályba az EPC 14 szerz ődő állama számára, amelyek 
megegyeztek abban, hogy teljes mértékben va gy részben eltekintenek a fordítási 
követelményekt ől. Négy uniós tagállamban (Németor szág, Franciaország, Luxemburg és az 
Egyesült Királyság) teljes mértékben eltörölték a hitelesítés költségeit. Hat további tagállamban (Dánia, Lettország, Litvánia , Hollandia, Svédország, Szlovénia) a kérelmeket  kell 
lefordítani. A londoni egyezményt 17 tagállam nem írta alá, és ők továbbra is megkövetelik, 
hogy a szabadalom teljes fordítása hivatalos nyelvükön is elkészüljön. Jóllehet a londoni 
egyezmény csökkentette a költségeket, a különböz ő hitelesítési gyakorlatokkal az is együtt 
jár, hogy a szabadalom jogosultjai is eltér ő gyakorlatokat folytatnak. Ez kedvez őtlen hatást 
fejt ki a bels ő piac működésére: 
• A szabadalmi oltalomnak néhány tagállamra történ ő korlátozódása azzal  a kockázattal jár, 
hogy a K+F beruházások és a technológiatranszf er csak ezen országokra koncentrálódik. A 
szabadalmaztatás alacsony aránya a többi tagállamban valószín űleg hatást gyakorol a K+F-
tevékenységre és az innov ációra, különösen a kkv-k esetében. Emiatt még jobban 
felerősödnek az EU-n belüli strukturális különbs égek, amelyek károsan befolyásolják az 
általános versenyképességet. 
• Ami a szabadalmi jog érvényesítését illeti , ha az áruk az EU-ba egy olyan tagállamon 
keresztül érkeznek, ahol valamely szabadalom nincs hatályban, a szabadalom jogosultja 
nem hagyatkozhat az EU Vámkódexére a vélelmezhet ően szabadalombitorlással 
összefüggésbe hozható áruk feltartóztatása cé ljából. Ezek az áruk azután forgalomban 
lehetnek a bels ő piacon. 
2. S
ZUBSZIDIARITÁS  
Az EUMSz. 118. cikke el őírja az Európai Unió területén egységes oltalmat nyújtó, európai 
szellemi tulajdonjogok létrehozását és a kapc solódó nyelvi szabályozás okat. Kizárólag az EU 
jogosult lépéseket tenni az egységes uniós szabadalomnak és fordítási rendszerének 
kialakítása ügyében. 
3. C ÉLKITŰZÉSEK 2010.  MÁRCIUS 3-ÁN A BIZOTTSÁG ELFOGADTA AZ EURÓPA 2020  
STRATÉGIÁT , AMELY HÁROM , EGYMÁST KÖLCSÖNÖSEN MEGER ŐSÍTŐ PRIORITÁST 
TART SZEM EL ŐTT: INTELLIGENS , FENNTARTHATÓ ÉS INKLUZÍV NÖVEKEDÉS . AZ 
INTELLIGENS NÖVEKEDÉ S MEGKÖVETELI A JÖV ŐBELI NÖVEKEDÉSÜNK ALAPJAIT 
KÉPEZŐ TÉNYEZ ŐK, A TUDÁS ÉS AZ INNOVÁCIÓ ER ŐSÍTÉSÉT . A VÁLLALKOZÁSOK 
KERETFELTÉTELEINEK JAVÍTÁSA KULCSFONTOSSÁGÚ AZ INNOVÁCIÓHOZ , 
BELEÉRTVE AZ EGYSÉGES UNIÓS SZABADALOM ÉS EGY SZAKOSODOTT SZABADALMI 
 
HU 4   HU BÍRÓSÁG LÉTREHOZÁSÁT . A BELSŐ PIACON A SZABADALMI JOGOK EGYSÉGES 
OLTALMÁNAK BIZTOSÍTÁSA ÁLTAL AZ UNIÓS SZABADALOM JAVÍTANI FOGJA A 
K+F- BERUHÁZÁSOK FELTÉTELEIT , KÜLÖNÖSEN AZ ÁTLAGOSTÓL ELMARADÓ 
INTENZITÁSÚ INNOVÁCIÓS TEVÉKENYSÉGET FOLYTATÓ RÉGIÓKBAN . EZ 
VÁRHATÓAN EL Ő FOGJA MOZDÍTANI ANNAK AZ EURÓPA 2020  STRATÉGIÁBAN 
RÖGZÍTETT CÉLKIT ŰZÉSNEK AZ ELÉRÉSÉT , AMELY A GDP  3%- ÁNAK A K+F- BE 
TÖRTÉN Ő BERUHÁZÁSÁRA VONATKOZIK . 
Az érdekelt felekkel kezdemény ezett konzultációk, különösen a jöv ő Európájának szabadalmi 
politikájáról szóló, 2006-ban sz éles körben folytatott konzult ációk azt mutatták, hogy az uniós 
szabadalom létrehozása hasznosan egészítené ki a nemzeti és európai szabadalmi rendszereket. A szabadalmi oltalomnak hozzáférhet őbbnek kellene lenni minden európai 
vállalkozás számára, beleértve a kkv-kat is . A fordítási szabályoknak ezért az alábbi 
kritériumoknak kell megfelelniük: 
i. költséghatékonyság (a világ többi jelent ős gazdaságának szabadalmi rendszereivel 
való versenyképesség biztosítása),  
ii. egyszer űsítés (az innovatív vállalkozás ok technológiai információk iránti 
szükségletei és a költségek közöt ti egyensúly megteremtése),  
iii. jogbiztonság (a joghatással bíró fordításokból ered ő bizonytalanság elkerülése). 
4. S
ZAKPOLITIKAI LEHET ŐSÉGEK ÉS HATÁSELEMZÉS  
4.1. Bevezetés 
Minden megvizsgált lehet őség a következ ő elveken alapul: 
1) A fordítások központilag történ ő benyújtása és elektronik us úton való közzététele. A 
szabadalom megadásakor bármely kért fordít ást központilag kellene az EPO-hoz benyújtani, 
amely az uniós szabadalomnak és a kérelmek fo rdításainak elektronikus közzétételéért felel. 
Ez önmagában jelent ős költségcsökkentést és egyszer űsítést eredményez a jelenlegi 
helyzethez képest. 
2) Automatikus gépi fordítások. A szabadalmi dokumentumok automatikus gépi fordítási 
programjai kiegészítik majd a szabadalom mega dásakor benyújtott nem gépi fordításokat. Ez 
a technológiai információknak a kutatók felé történ ő elterjesztését is javítani fogja, és 
többnyelv ű jelleget ad az uniós szabadalomnak. Az automatikus gépi fordítás révén a 
felhasználók akkor férhetnek hozzá a szabadal makra vonatkozó bejelentésekhez, amikor az 
EPO közzéteszi azokat. Az automatikus gépi fordítások ingyenesek lennének, csupán információs célokat szolgálnának, és nem lenne joghatásuk.  
3) Teljes fordítás  jogvita esetén.  Uniós szabadalom kapcsán kezdeményezett jogvita esetén a 
szabadalom jogosultja saját költségén és a feltételezett szabadalombitorló kérésére 
rendelkezésre bocsátja az uniós szabadalomnak azon tagállam hivatalos nyelvén készített, 
teljes fordítását, amelyben a feltételezett szab adalombitorlásra sor került, illetve amelyben a 
feltételezett szabadalombitorló székhelye ta lálható. A becslések alapján a szabadalmak 
kevesebb mint 1%-ából lesz peres ügy. 
 
HU 5   HU 4) Költségek megtérítése.  Egy uniós szabadalom bármely nyelven bejelenthet ő. Amennyiben 
ez a nyelv nem az EPO egyik hiva talos nyelve, egy bizonyos id őtartamon belül el kell 
készíteni a fordítást a bejelentés fe ldolgozásának érdekében. Azon bejelent ők esetében, 
amelyek valamely, az EPO hivatalos nyelveit ől eltérő nyelvű tagállamban rendelkeznek 
lakhellyel vagy folytatják f ő üzleti tevékenységüket, a fordítás i költségek a rendszert terhelik. 
A hatásvizsgálati jelentés a következ ő lehetőségekre tér ki: 
Alapforgatókönyv  – nincs javaslat az uniós szab adalom fordítási szabályairól. 
1. lehetőség – az uniós szabadalmak feldolgozása, megadása és közzété tele angol nyelven 
történik. 
2. lehetőség – az uniós szabadalmak feldolgozása, megadása és közzététele az EPO 3 
munkanyelvének egyikén történik; a kérelmek et lefordítják a másik két munkanyelvre. 
3. lehetőség – az uniós szabadalmak feldolgozása, megadása és közzététele az EPO 3 
munkanyelvének egyikén történik; a kérelmeket  lefordítják az EU másik négy leggyakrabban 
beszélt hivatalos nyelvére. 
4. lehetőség – az uniós szabadalmak feldolgozása, megadása és közzététele az EPO 3 
munkanyelvének egyikén történik; a kérelmeket lefordítják az EU  összes hivatalos nyelvére. 
A szakpolitikai lehet őségek elemzése az uniós szabadalmak fordítási szabályainak f őbb 
gazdasági hatásaira összpontosít. Kitér a szabad almi rendszer felhasználóira (összességében 
és a kkv-ket is érintve), általánosságban a feltalá lókra, a szabadalmi in formáció felhasználóira 
és a fordításokhoz kapcsolódó szakmai szolgáltatásokra is.  
4.2. Alapforgatókönyv 
Ha a Bizottság nem tesz javaslatot egy, az un iós szabadalom fordítási szabályairól szóló 
rendeletre, akkor az sohasem születik meg. Ez a megközelítés pedig ellentétes lenne a 2009. 
december 4-i tanácsi következtetésekkel és az  Európa 2020 stratégiával. A fordítási és 
hitelesítési követelmények által el őidézett magas költségek problémájára ez nem kínálna 
megfelelő választ a jelenlegi európai szabadalmi rendszerben. Emiatt fennmaradna a rendszer 
széttagoltsága, akadályozva ezzel a bels ő piac működését. 
Az alacsonyabb fordítási költségek abból adódha tnak, hogy egyre több tagállam csatlakozik a 
londoni egyezményhez. Még ha minden tagállam  csatlakozna is a londoni egyezményhez, 
akkor is érvényben lennének az uniós szabadal om költséges fordítási szabályai, mivel a 
nemzeti törvények el őírják a szabadalom iránti kérelmek fordítását. 
4.3. 1. lehet őség 
E lehetőség az angolt használná eljárá si nyelvként az uniós sz abadalomra, és nem tenne 
kötelezővé további fordítást. Ez az európai s zabadalmi rendszer felhasználóinak jelent ős 
részére pozitív hatással lenne. Azoknak, akik angolul nyújtanak be európai szabadalmakra 
vonatkozó bejelentéseket, többé nem kellene ezeket franciára és németre lefordítani a 
szabadalom megadásakor. Az 1. lehet őségnek azonban negatív hatása lenne azon 
bejelentőkre, akik jelenleg franciául és németül nyújtják be az európai szabadalom iránti 
kérelmüket. Az összes, Európából származó be jelentés mintegy 48%-a franciául vagy németül 
kerül benyújtásra az EPO-hoz. 
 
HU 6   HU Az 1. lehet őség megváltoztatná az EPO által az uniós szabadalomra vonatkozó bejelentések 
tekintetében jelenleg alkalmazott háromnyelv ű rendszert. A szabadalmak megadására és az 
EPO-nál folytatott felszólalási eljárásra vona tkozó minden írásos és szóbeli kommunikáció 
angol nyelven zajlana. Az eur ópai szabadalmakat jelenleg fr anciául vagy németül bejelent ő 
cégeknek jelent ős változásokat kellene megtapasztalniuk az uniós szabadalmi kérelmek 
bejelentése esetén. Azáltal, hogy megsz űnik a számos uniós vállalkozás által kedvez őnek ítélt 
jelenlegi rendszer rugalmassága, az els ő lehetőség hatással lehet az európai ipar, különösen a 
kkv-k globális versenyképességére. Az uniós  szabadalom ezért nem hozná meg a várt 
előnyöket, mivel használata csekély mérték ű lenne azon európai cégek körében, amelyek 
jelenleg nem használják az angol nyelvet az EPO-nál. 
Más érintett csoportokat, beleértve a szabadal mi információkat használók és a fordításokhoz 
kapcsolódó szakmai szolgáltatásokat nyújtók csoportját, negatívan érintene ez a lehet őség. 
Csak az angol anyanyelv ű fordítók húzhatnának hasznot e lehet őségből, mivel minden, az 
uniós szabadalmakkal kapcsolatos bejelent és és eljárási dokumentum angol nyelv ű lenne. 
4.4. 2. lehet őség 
E lehetőség megfelel az EPC szerinti jelenlegi rendszernek; az eljárások a három munkanyelv 
egyikén zajlanának. Az uniós szabadalom megadásakor a szabadalom jogosultja az EPO 
rendelkezésére bocsátaná a kére lmeknek a másik két munkanyelvre fordított változatát. A 
kérelmek fordításai nem bírnának joghatással. 
A szabadalmi rendszer felhasználóira gyakorolt hatás pozitív lenne. A szabadalom megadását 
követő minden fordítási és hitelesítési követelmény megsz űnne, amivel jelent ős 
költségcsökkentés és egyszer űsítés érhet ő el. A fordítás díjai szab adalmanként mintegy 680 
EUR-t tennének ki. Ez megfel el az európai szabadalom megadásakor benyújtott kérelmek 
fordításával járó minimális költségnek. Az 1. lehet őséggel szemben a 2. lehet őség nem lenne 
hatással az EPC nyelvi rendszerére.  
E lehetőség a legtöbb csoport számára el őnyös lenne, beleértve a szabadalmi rendszer 
valamennyi felhasználóját, valamint a kkv-ket, a feltalálókat és a szabadalmi információ 
felhasználóit is. Kizárólag a fordítással kapcso latos szakmai szolgáltatások nyújtóit érintené 
kedvezőtlenül, ha megsz űnnének a szabadalom megadását követ ő fordítási követelmények. 
4.5. 3. lehet őség 
Az uniós szabadalom megadása el őtt e lehet őség az uniós szabadalmak bejelentésének 
jelenlegi rendszerét követi. A szabadalom mega dásakor a kérelmeket lefordítják az EU négy 
leggyakrabban beszélt hivatalos nyelvére (az az a másik két EPO munkanyelvre és az EU 
leginkább használt két másik nyelvére,  konkrétan olaszra és spanyolra). 
A 3. lehet őség a jelent ős egyszer űsítés és költségcsökkentés mia tt pozitívan hatna az európai 
szabadalmi rendszer felhasználóira. Szabadal manként mintegy 1 360 EUR-t tennének ki a 
közvetlen fordítási díjak. 
A 3. lehet őség magasabb költségeket eredményez a bejelent ők részére szabadalmanként, ám 
még mindig megfizethet ő a szabadalmi rendszer felhasználói és általában a feltalálók 
számára. A szabadalmi információ felhasználóira kedvez ően hatna, ha a kérelmek elérhet őek 
lennének az EU leginkább beszélt nyelvein. A szakmai szolgáltatásoka t nyújtókat negatívan, 
de kevésbé rosszul érintené, mint a 2. lehet őség. 
 
HU 7   HU 4.6. 4. lehet őség 
A 4. lehet őség megfelel a 2003. március 3-i közös politikai megközelítésnek. Az uniós 
szabadalmak feldolgozása, közzététele és megadása az EPO 3 munkanyelvének egyikén történne. A szabadalom megadásakor a szabad alom jogosultja rendelkezésre bocsátaná a 
kérelmek fordítását az EU hivatalo s nyelveinek mindegyikén, amelyen kérik. 
E lehetőség magas fordítási díjakkal járó uniós s zabadalmat eredményezne, ellensúlyozva az 
egységes uniós jogcím el őnyeit. A kérelmeknek az EU tagállamai által kért, másik 20 nyelvre 
fordított változata szabadalmanként körülbelül 6 800 EUR-ba kerülne. 
Az érdekelt felek egyértelm űen elutasították a közös politikai megközelítést a nem kielégít ő 
fordítási szabályok miatt. A szabadalom felhas ználói, különösen a kkv-k világosan kifejezik, 
hogy ez az uniós szabadalomra vonatkozó lehet őség túl drága lenne. Számos fordítást 
korlátozott id őtartamon belül kellene benyújtaniuk és kezelniük. Ezenfelül az uniós 
szabadalom egységes jellegére kiható döntések et kellene meghozni például olyankor, ha egy 
fordítás az egyik nyelven nem kerül benyújtásra. 
E kellemetlenségek ellenére, ha a fordításo k már korábban rendelkezésre állnának, a 
szabadalomról szóló információ sok európai nyelven hozzáférhet őbb lenne. A fordításokkal 
kapcsolatos szakmai szolgáltatások nyújtói is jó l járnának, feltéve, ha egy ilyen drága uniós 
szabadalom kerül felhasználásra. El őfordulhat, hogy egyes nyelvekb ől nem lesz elegend ő 
számú speciális szabadalmi fordító. 
5. A
 LEHETŐSÉGEK ÖSSZEHASONLÍTÁSA  
Jóllehet az 1. lehet őség leegyszer űsített és költséghatékony megoldásnak t űnik, jelent ős 
változást hozna a jelenlegi, az eljárási nyelv ek tekintetében rugalmasságot biztosító EPO-
rendszerben. A kizárólag angol nyelv ű ügyintézésre történ ő átállás következményeként az 
európai bejelent ők (franciát vagy németet használó ) többsége esetleg nem szívesen 
folyamodna uniós szabadalomért.  
A 2. lehet őség ezért helyénvalóbb lenne, mivel fenntartja az EPO által a szabadalom 
megadása el őtti szakaszban alkalmazott eredményes nyelvi rendszert. Továbbá 
költséghatékony, egyszer űsített és jogilag is biztonságos.  
A 3. lehet őség ötnyelv ű rendszere ugyanúgy egyszer űsített és jogilag bi ztonságos, mint a 2. 
lehetőség, de a fordítási költségek magasabbak, ezáltal kevésbé költséghatékony megoldásról 
lenne szó.  
Azáltal, hogy a kérelmeket lefordítják az EU minden hivatalos nyelvére, a 4. lehet őség 
jelentős pénzügyi költségeket és kockázatot jelent a rendszer használói számára. Továbbá 
nem lenne költséghatékony, egyszer űsített vagy jogilag biztonságos. 
6. N YOMON KÖVETÉS ÉS ÉRTÉKELÉS  
Az uniós szabadalom célja az innováció felt ételeinek javítása Európában. Az innovációs 
tevékenységet az európai i nnovációs eredménytáblából (E IS) és az Eurobarometerb ől álló 
INNO-Metrics méri. Az Európa 2020 stratégi a ezenkívül kilátásba helyezi egy új, az 
innováció nyomon követésére szolgá ló indikátor kidolgozását is. 
 
HU 8   HU Az uniós szabadalomnak az európai és nemzeti szabadalmi rendszerrel párhuzamosan kellene 
léteznie. A szabadalmi hivatalok által közzétett szabadalmaztatási szinteket ezért nyomon kell követni annak biztosítására, hogy e lehet őségek kielégítsék a felta lálók szükségleteit, 
beleértve a fordítási szabályokat is.