[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 5.11.2008

COM(2008) 712 végleges

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK

A Bizottság 2009-re szóló jogalkotási és munkaprogramja Cselekedjünk egy jobb Európáért 1. KÖTET

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK

A Bizottság 2009-re szóló jogalkotási és munkaprogramja Cselekedjünk egy jobb Európáért

1. Kihívásokkal teli időszak európa számára

Válságok idején különösen szükség van a tagállamok, illetve az intézmények közötti cselekvő szolidaritásra. Az EU ilyenkor képes igazán megmutatni, hogy milyen valódi hozzáadott értékel képvisel az európai polgárok számára. A jelenlegi pénzügyi válság és a gazdasági növekedés lelassulása olyan súlyú kihívások, melyekkel Európa régóta nem szembesült, és amelyek máris olyan készségek felmutatását követelték meg az Uniótól, mint gyorsaság, határozottság és szolidaritás. A pénzügyi piacokon hirtelen jelentkező bizalmi válságot érzékelve az Unió mindenekelőtt szakértelmet és képzelőerőt volt képes mozgósítani. Most ugyanezen kvalitásokat kell tanúsítania a pénzügyi szektor reformja, valamint a recessziónak a reálgazdaságra és a polgárok mindennapjaira gyakorolt hatásainak enyhítésében.

A gazdasági mizéria ráadásul követte azokat az egyéb kihívásokat, amelyek az EU-t 2008-ban érték. Az elmúlt évben bekövetkezett élelmiszer- és energiaár-emelkedés kettős nyomást gyakorolt az európai háztartásokra. A Lisszaboni Szerződés ratifikálási folyamata az ír népszavazási „nem”-en akadt el. A grúziai konfliktus rákényszerítette Európát, hogy kiemelt szerepet játsszon a megoldáskeresésben és a segítség felajánlásában. Az EU ezen kihívások láttán megmutatta, hogy képes a rugalmas cselekvésre. bizonyítékkal szolgált arra, hogy képes alkalmazkodni a változásokhoz, és fellépésében határozottságot és koncentrált megközelítést felmutatni.

A jelenlegi Bizottság megbízatása kezdete óta törekszik rá, hogy a rendelkezésére álló eszközöket a legnagyobb fokú hatékonysággal alkalmazza. Az Európai architektúrán belül a Bizottságra sokféle feladat hárul: a politikai intézkedések irányának és koherenciájának biztosítása, az EU-jogra vonatkozó indítványozási jogkör, az alapvető politikák és programok irányítása, az EU-jog és a méltányos verseny európai szavatolója. Különösen nagy munkát végez az EU munkáját alakító és a gyakorlatban megvalósító többi fontos partnerrel, az Európai Parlamenttel, a Tanáccsal, a tagállamokkal, a civil társadalommal és a polgárokkal együttműködésben, az együttműködés valamennyi szintjén. Ezen együttműködés kiemelkedő példája az Európai Parlamenttel és a Tanáccsal az éves politikai stratégiáról folytatott párbeszéd, amely a nemzeti parlamentek munkája mellett információkat és hozzájárulást biztosított e munkaprogram előkészítéséhez.

2008-ban az EU intézményei késznek és képesnek mutatkoztak az új körülményekhez és a megváltozott határidőkhöz való alkalmazkodásra. E rugalmasság szükségszerűen szerves részét fogja képezni a Bizottság 2009. évi munkájának. A Bizottság az idei évet megelőző néhány évben számos hosszú távú politikai kezdeményezést is elindított olyan területeken mint az energiaügy, az éghajlatváltozás, a migráció és a szociálpolitika. A Bizottság megbízatásának utolsó évében arra fog összpontosítani, hogy a Parlamenttel és a Tanáccsal szorosan együttműködve befejezze a megkezdett munkát. A jelenlegi Bizottság prioritásként kezeli, hogy a polgárok közvetlen előnyöket élvezhessenek. Ezért mindent elkövet annak biztosítása érdekében, hogy legfontosabb kezdeményezései jogszabályokká érjenek és gyakorlati alkalmazást nyerjenek, és e célból szoros együttműködésre vállalt kötelezettséget a többi uniós intézménnyel.

Hivatali ideje alatt a Bizottság mindvégig arra törekedett, hogy felkészítse Európai Uniót a globalizációs kihívások hatékony megválaszolására. Európa élvezi a nyílt társadalmak és nyitott piacok által biztosított előnyöket, azonban mindkettő esetében szabályokra van szükség. Az EU büszke arra a tradícióra, melyet a gazdasági, társadalmi és környezeti szabályozás jelent, és amely számos pozitív hozadékot jelent polgárai számára. A Bizottság munkája hosszabb ideje e tapasztalatok tanulságainak levonására, továbbá e tanulságoknak a globalizáció alakításában történő hasznosítására irányul, hogy az általa biztosított lehetőségeket maximálisan élvezhessük. A pénzügyi válság megmutatta, hogy a globalizáció milyen mértékben felerősítette a globális együttműködés és szabályozás szükségességét. A Bizottság úgy véli, kezdeményezéseivel – mint a növekedést és a foglalkoztatást célzó lisszaboni stratégia végrehajtása, az Európa mai igényeihez igazodó új szociális menetrend elfogadása, az éghajlatváltozás elleni küzdelem, az energiaellátás biztonságának előmozdítása, továbbá a migráció, az elöregedő társadalom és a kontinens egészét érintő hasonló problémák kezelése – számos hasznot biztosíthat az Uniónak. Ezekből áll össze az a gyakorlati program, amely a soron következő évtizedekre érvényes.

A Bizottság hivatalba lépése alkalmával nagyívű programot vázolt fel, amelynek súlypontjai az európai gazdaságélénkítés, biztonság és szociális igazságosság. Az elmúlt négy évben a nehézségek ellenére sokmindent sikerült elérni. A Bizottság tevékenysége arra irányul, hogy fenntartsa az Unió által az utóbbi ötven évben elért eredmények legjavát, továbbá hogy kezdeményezéseket javasoljon ezen nagyívű program előrevitele érdekében. A Bizottság 2009 tavaszán közleményt fog kiadni az általa a 21. század Európai Uniójának megteremtése terén elért eredményekről, melyeket az Európai Parlamenttel és a Tanáccsal szoros együttműködésben valósított meg. 2009 azonban mindenekelőtt az európai választások éve, így a 2009. júniusi európai parlamenti választások alkalmával a szavazóknak Európa-szerte módjuk lesz véleményt nyilvánítani az Unió jövőjének irányáról. A Bizottság 2009-re szóló munkaprogramjának válaszokat kell tartalmaznia e nehéz időszak kihívásaira és meg kell fogalmaznia az EU jövőjére vonatkozó napirend pontjait.

A jövő évre javasolt költségvetési felülvizsgálat lehetőséget biztosít majd a Bizottságnak az előretekintésre, valamint hogy megtervezze, hogy miként használhatók leghatékonyabban az EU költségvetési eszközei a korszerű szakpolitikai célkitűzések megvalósítására.

2009-ben egyszerre több évforduló is lesz: a 2004-es bővítés ötödik, illetve a berlini fal leomlásának huszadik évfordulója. Ez alkalom lesz arra, hogy megünnepeljük a bővítés sikerét, és arra is, hogy az Európai Unió újra megmutathassa a béke, a gazdasági fejlődés és a szolidaritás Európájának építési munkája terén betöltött vezető szerepét.

2. 2009-es Prioritások

2.1. Növekedés és foglalkoztatás

A pénzügyi válság és a gazdasági visszaesés ismét rávilágított arra, hogy az EU központi szerepet tölt be az európai polgárok gazdasági és szociális jó közérzetének biztosításában. Igaz ugyan, hogy a pénzügyi válság gyökerei elsősorban az EU-n kívül találhatók, de az egységes piac realitásai ráirányították a figyelmet az európai gazdaságok kölcsönös függésére, valamint a közös megközelítés és az egyeztetett cselekvés iránti alapvető igényre. A válságos időszakokban kiemelt stabilitási pontot képviselt az euró és az Európai Központi Bank, melyeket a stabilitási és növekedési paktum által megszabott intézkedések tovább erősítettek.

A növekedés lassulásának a foglalkoztatásra és a vállalkozásokra gyakorolt hatását illető aggodalmak újra ráirányították a figyelmet az EU-ra. Az európai dimenziót alapvetőnek kell tekinteni abban a munkában, amely a recesszió hatásainak korlátozására, az Európát érintő hatások mérséklésére, valamint az európai gazdaság fenntartható növekedési pályára történő visszaállítására irányul.

A Bizottság az Európai Unió gazdaságában egyszerre többféle feladatot is ellát. Az a feladatköre, amelyet a belső piac egyenlő versenypiaci feltételeinek biztosításával és az EU vámunió szerepének fenntartásával kapcsolatos napi munka jelent, biztosítékot nyújt a piaci szereplőknek és a tagállamoknak a méltányos versenyt, valamint a kis és a nagy tagállamokra nézve egységes szabályalkalmazást illetően. Jogalkotási javaslattevő feladatköre mellett egyik általánosabb feladata az EU közös munkáját elősegítő koordinációs és pártatlan közvetítői munka. Ez a feladat alapvető volt a pénzügyi válságra adandó azonnali válaszlépések alkalmával: ezek célja olyan európai keret létrehozása volt, amely iránymutatást ad a tagállamoknak olyan stabilizációs tervek elkészítésére nézve, amelyek összeegyeztethetők az egységes piaccal és az állami támogatási szabályokkal, és amelyek valamennyi fél érdekeit figyelembe veszik. A Bizottság továbbra is körültekintéssel és kezdeményezőleg lép majd fel, ameddig véget nem ér a pénzügyi piacok bizalmának újjáépítésére irányuló munka. Kiemelt szerepet fog játszani abban, hogy a gazdasági válságra adott nemzetközi válaszintézkedések alkalmazása során megjelenítse az egységes európai megközelítést.

A munka következő szakaszát azok a gyakorlati intézkedések jelentik, amelyek az EU pénzügyi rendszerének szabályozási keretét hivatottak módosítani. A Bizottság szintén megbízást kapott a belső piac megfelelő szabályozási rendjére vonatkozó javaslatok kidolgozására, ideértve a pénzügyi szolgáltatások területét. A Bizottság 2008 őszén felgyorsította a munkát, és több részletes javaslatot terjesztett elő többek között a tőkekövetelmények, a betétbiztosítás és a hitelminősítő intézetek, valamint az új számviteli szabályok tárgyában. A 2009. évre vonatkozó főbb célkitűzések közé tartozik a reformok ütemének fenntartása, valamint annak előmozdítása, hogy az Európai Parlament és a Tanács mihamarabb elfogadja ezeket az intézkedéseket, amelyek a polgárok, a befektetők és a vállalatok bizalmának visszanyeréséhez szükségesek.

E munka második szakaszának előkészítése most van folyamatban, végrehajtása pedig 2009-ben kezdődik. E pénzügyi intézkedéscsomag azon széles körű felülvizsgálatra támaszkodik, amely már folyamatban van, és amelynek során vizsgálják a szabályozás, a felügyelet és az átláthatóság megfelelőségének szintjét valamennyi pénzügyi szereplő és valamennyi fontosabb tőkepiaci befektető – így a fedezeti és a magántőke-alapok – vonatkozásában, és amelynek nyomán meg kell születniük az azonosított joghézagokat megszüntető intézkedéseknek. A felülvizsgálat kiterjed majd a vezetői javadalmazásra és a származtatott termékek piacára is. Sor kerül majd azon következtetések levonására is, amelyekre a Bizottság által létrehozott, az EU pénzügyi felülvizsgálattal foglalkozó magas szintű munkacsoportja jutott. A munkacsoport első eredményei a Bizottság rendelkezésére fognak állni, hogy még a tavaszi Európai Tanács előtt javaslatot tehessen az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

Mivel a hitelválság a reálgazdaságra is hatást gyakorol, a Bizottság stratégiát dolgoz ki a növekedésre gyakorolt negatív hatások korlátozására, a munkanélkülivé válók támogatására, valamint az EU gazdaságának megfelelő állapotba hozására a ciklus kedvező fordulata esetére. Ez azt jelenti, hogy haladást kell elérni a növekedést és foglalkoztatást célzó lisszaboni stratégia számos alapcélkitűzésében, azaz a kkv-k terheinek az üzleti tevékenységeik bővítését lehetővé tevő csökkentésében, a jövő gazdasága által igényelt megfelelő készségek elsajátítását célzó képzésben, illetve átképzésben, valamint a K+F ráfordítások növelésében. Biztosítani kell, hogy az ipari szektornak nyújtott támogatás intelligens támogatás legyen, azaz a vállalkozások ezáltal hozzájárulást kapjanak hosszú távú szükségleteik, pl. az energiahatékonyság és az innovatív tiszta technológiák iránt igények kielégítéséhez. Ez azt jelenti, hogy együtt kell működni a tagállamokkal abban, hogy felgyorsuljon a 2007–2013-ra vonatkozó kohéziós politikai programok forrásainak felhasználása, aminek célja a közösségi beruházások támogatása. Európa hosszú távú növekedési kilátásai szempontjából továbbra is hangsúlyosak az egészséges közpénzügyek és a nyílt piacok szilárd alapjai.

Más területeken a Bizottság a belső piac általa végzett felülvizsgálatára támaszkodó intézkedéseket hoz. Számos kezdeményezés indul egyebek mellett a fogyasztói jogok kibővítésére, az egységes piacon folytatott üzleti tevékenység és az igénybe vehető jogorvoslat kedvezőbb adózási szabályok révén történő előmozdítására, valamint a vállalkozási keretszabályozás korszerűsítésére. Külön piacfigyelés indul a kiskereskedelmi piacok, az elektronikai cikkek és a gyógyszerek piaca esetében, melyek célja az említett ágazatok működési zavarainak azonosítása és az egységes belső piac által biztosított előnyök kézzelfoghatóvá tétele a polgárok számára. A belső piac egyik nyilvánvaló hiányossága továbbra is a költséghatékony egységes szabadalmak hiánya.

A gazdaság gyengélkedése és szociális problémák idején még fontosabb, hogy haladást érjünk el a lehetőségek, a hozzáférés és a szolidaritás megújított szociális menetrendjének célkitűzéseiben. A Bizottság új ifjúsági stratégiát fog kidolgozni az ifjúság problémáinak – aránytalanul magas munkanélküliség, iskolai lemorzsolódás, stb. – hatékonyabb kezelése érdekében. A lehetőségek bővítését célzó ezen munka egyik fontos eleme az “Új készségek – új munkahelyek” kezdeményezés, amely a fiatalok munkaerőpiaci integrációját kívánja támogatni. A Bizottság külön is hozzá fog járulni az Európai Parlament és a Tanács munkájához, hogy azok elfogadják a megkülönböztetéstől való mentességre, az üzemi tanácsokra, valamint a magán- és családi élet összeegyeztethetőségére vonatkozó javaslatait.

A kreativitás és az innováció európai éve középpontba állítja a képességfejlesztés jelentőségét, és az innováció ösztönzését az EU növekedési és foglalkoztatási stratégiájához igazodva; fontos további összekötő elem az a kezdeményezés, amely az egyetemek és a vállalatok közötti kapcsolatok javítását tűzte ki célul. Miután az Európai Technológiai Intézet már működik, hamarosan megkezdi működését az első tudományos és innovációs társulás is.

A növekedést és foglalkoztatást célzó lisszaboni stratégia konszenzust teremtett abban, hogy Európát fel kell készíteni a jövő versenyképességi és szociális kihívásainak kezelésére, és hogy az európai gazdaságot a társadalmi igazságosság és a fenntarthatóság európai alapértékeiből kiindulva kell fejleszteni. A gazdasági nehézségekre természetesen tekintettel kell lenni, azonban ez nem szabad hogy eltérítse az EU-t azon hosszú távú célkitűzésétől, hogy a jövő Európáját versenyképes, tudásalapú és fenntartható Európaként építse fel. Szlovákia euro-övezethez történt csatlakozása fontos jelzése annak, hogy az euró fokozatosan jelentős stabilizációs tényezővé válik a világgazdaságban; ezzel egyidejűleg kerül sor annak elemzésére, hogy a bővítés az elmúlt öt év során milyen hatást gyakorolt az EU gazdaságára.

A Bizottság 2009 folyamán azon fog dogozni, hogy a lisszaboni stratégia miként igazítható hozzá a 2010-et követő időszakhoz, és jelentős kihívás lesz a rövid, illetve hosszabb távú prioritások közötti helyes egyensúly megtalálása. Ahhoz, hogy rövid távon megerősödjön a fogyasztói és a befektetői bizalom, és hosszú távon fokozzuk gazdaságaink rugalmasságát és dinamizmusát, szükséges a strukturális reformok végrehajtása iránti szilárd elkötelezettség.

2.2. Éghajlatváltozás és fenntartható Európa

2009 kritikus év lesz az éghajlatváltozás elleni küzdelem szempontjából. Az ENSZ éghajlatváltozásról szóló egyezményét aláíró felek koppenhágai konferenciája fontos jelzést fog adni arra nézve, hogy mennyire erős a világ országainak történelmi változás végrehajtása melletti eltökéltsége: jelezni fogja, hogy képesek-e erőfeszítéseiket arra összpontosítani, hogy az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának 2012 utáni csökkentése terén áttörést jelentő lépésekben egyezzenek meg.

A Bizottság elkötelezett aziránt, hogy az ambiciózus célok fenntartása érdekében az EU kezdeményezőleg is fellépjen. Az EU által vezetett megbeszélések három, 2020-ig teljesítendő célszám meghatározásához vezettek el: az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának 20 %-os csökkentése, a megújuló energia arányának 20 %-ra emelése, valamint az energiahatékonyság 20 %-os javítása. Az e célok elérésére hozott intézkedéscsomag elsőrendű prioritás marad, amely bizonyítja Európa mint az éghajlatváltozás elleni globális fellépés első számú ösztönzője hitelességét. A jelenlegi gazdasági visszaesés sem támasztott kétséget érdemben azon hosszú távú céllal kapcsolatban, hogy folytatni kell az Európát az alacsony szénkibocsátásású gazdaságok közé emelő politikai intézkedéseket: a leghatékonyabban a keresletélénkítő intézkedések mozdíthatják elő a zöld technológiákat és az energiahatékonyságot. A leglényegesebb az, hogy ezeket az intézkedéseket még az európai parlamenti választások előtt teljes egészében elfogadják.

Ezen intézkedések nyomán az EU vezető szerephez jut az ENSZ tárgyalásokon, azonban továbbra is eltökélten, állhatatosan és képzelőerőre támaszkodva kell fellépni. A Bizottság 2009 elején javaslatokat fog előterjeszteni egy nagyívű és átfogó globális megállapodásra vonatkozó uniós álláspont kidolgozására.

A csomag másik fő célkitűzése az európai energiaellátás/-termelés biztonságossá és fenntarthatóvá tétele, illetve versenyképességének biztosítása. Az energiaárak 2008-as erős kilengései ismét rávilágítottak Európa energiapolitikai sebezhetőségére, valamint az energiabiztonság előmozdításának sürgető igényére. A Bizottság energiaügyi stratégiai felülvizsgálatának feladata az energiaellátás biztonságát javító általános stratégia kidolgozása, ami a 2009. év egyik központi témája. A konkrét intézkedések közé tartozik majd az energiahatékonysági intézkedések valós végrehajtása, az összekapcsolhatóság és a hatékony készletgazdálkodás közös célkitűzésének megvalósítása különösen a tekintetben, hogy az új tagállamok rácsatlakozhassanak az európai gerinchálózatra, továbbá az Unión kívüli ellátás javítására és diverzifikálására vonatkozó koordinált stratégia kidolgozása. Hangsúlyt kapnak majd a gáz és a villamos áram belső piacára vonatkozó javaslatok elfogadását biztosító intézkedések, ezen belül különösen azok, amelyek biztosítják a versenyképesség-javulást és a méltányos árakat, valamint a szabályozó hatóságok együttműködését.

A fenntarthatóság az EU politikájának egyik központi eleme. 2009-ben önálló vitafolyamat indul a fenntartható fejlődési stratégia jövőjéről, és a célkitűzései megvalósításához elvezető hatékony módszerekről. Az EU Balti-tengeri térségre vonatkozó stratégiájának konkrét intézkedései egy környezetileg fenntartható, prosperáló, megközelíthető és biztonságos régió kialakításának előmozdítására irányulnak. Folytatódik az EU közlekedési politikájának zöldebbé tétele: a Bizottság közzéteszi az elkövetkező 20–40 évre vonatkozó közlekedéspolitikai forgatókönyvekről szóló közleményt és a transzeurópai közlekedési hálózatokról szóló zöld könyvet. A környezeti, a mezőgazdasági és a halászati politika mind azonos célt követ: a napi irányítási és ellenőrzési struktúrák, illetve azon hosszú távú elképzelések összeegyeztetését, amelyek Európa természeti forrásainak fenntartható felhasználására vonatkoznak. Szintén 2009-ben a Bizottság – az EU integrált tengerpolitikájának keretében – széles körű konzultációt kezd a közös halászati politika reformjáról, melynek fontos tematikai eleme lesz a biológiai sokféleség. Emellett 2009-ben sor kerül még a KHP állapotfelmérésének végrehajtására, ideértve a közvetlen kifizetésekhez rendelt források vidékfejlesztésre történő átcsoportosítását, amely az olyan újabb kihívások kezelését biztosítja, mint az éghajlatváltozás, megújuló energiák, vízgazdálkodás és biológiai sokféleség.

2.3. Polgárközeli Európa

A jelenlegi Bizottság az Európa-projekt középpontjába állította az európai polgárt: a polgárokhoz közel álló olyan területeken dolgozott ki politikákat, mint az alapvető jogok és állampolgárság, migráció, igazságszolgáltatás, biztonság és védelem, fogyasztóvédelem és egészségügy.

Az uniós polgárok erősen hangoztatott igényeire válaszul a Bizottság számos, a polgárok számára közvetlen jelentőséggel bíró területen indított kezdeményezéseket. Konkrét intézkedésekkel fogjuk előmozdítani a fogyasztóvédelmi szabályok európai szintén történő hatékony érvényesítését is. Folyamatosan figyelemmel kísérik majd az élelmiszer-biztonság, állat-egészségügy és állat-jólét területét, a Bizottság pedig folytatja az EU egészségügyi stratégiája keretében végzett munkát, hogy hozzájárulást biztosítson a tagállamoknak a közegészségügyi színvonal emelésére irányuló munkájához. A Bizottság egyebek mellett azt vizsgálja, hogy az EU milyen szerepet vállalhat az európai egészségügyi egyenlőtlenségek csökkentéséhez való hozzájárulásban.

A jövőre való felkészülés jegyében 2009-ben is folytatódik majd a demográfiai kérdésekkel kapcsolatban a cseh és a svéd elnökséggel szoros együttműködésben folytatott munka: a tavaszi Európai Tanács elé terjesztik majd az EU demográfiai változásokra való felkészültségének értékelését.

A Bizottság 2009-ben javaslatokat fog készíteni az EU azon dimenziójának továbbfejlesztésére, amelyet a szabadság, biztonság és jogérvényesülés térsége képvisel. E javaslatok lesznek az alapjai a tagállamokkal folytatott megbeszéléseknek, amelyek célja a jelenlegi hágai program aktualizálásának elfogadása.

Továbbra is prioritásként kezeljük a közös bevándorlási politika megteremtésének célkitűzését. A Bizottság a nemrégiben kiadott „Közös bevándorláspolitika Európa számára: elvek, fellépések és eszközök”[1] című közleményében elkötelezte magát, hogy bizonyos célkitűzések és alapelvek vonatkozásában – a tagállamokkal és a többi intézménnyel együttműködésben – előrelépést érjen el. 2009-re ez jelent majd iránymutatást a Bizottságnak a fellépések tekintetében, melyek főleg arra irányulnak, hogy a bevándorlást teljes körűen integrálják a gazdasági növekedést, versenyképességet és társadalmi integrációt előmozdítani hivatott általánosabb uniós politikákba. Ezzel összefüggésben szerepet kapnak a külső politikák is: meg kell erősíteni a harmadik országokkal a migráció kezelésére létrehozott partnerségeket, és szorosabb kapcsolatokat kell teremteni a fejlesztési és a kereskedelmi politikákkal.

2009-ben működésbe lép az Európai Migrációs Hálózat és azok az elemek, amelyek biztosítják a közös európai menekültügyi rendszer (ECAS) 2010-ig történő befejezését, ideértve az európai menekültügyi támogató hivatal létrehozását. A Bizottság különös súlyt fektet arra, hogy a migráció és a menekültügy területén elfogadják és végrehajtsák a legutóbbi időszakban született javaslatokat. Az integrált határigazgatást gyakoribb együttműködési műveletek és az új schengeni együttműködési mechanizmus elindítása révén valósítják meg. A visszatérési politika területén is támogatást kap majd a tagállamok közötti, illetve a tagállamok és a FRONTEX közötti együttműködés.

Mivel a polgárok immár szabadon mozoghatnak az EU-n belül, egyenlő hozzáféréssel kell rendelkezzenek az igazságszolgáltatáshoz, hogy részesülhessenek a jogállamiság által biztosított jogvédelmében. A jogsértőknek számolniuk kell a velük szembeni eljárásokkal és ítéletekkel. Az EU 2009-ben közelebb kerül ahhoz, hogy valódi igazságügyi térséggé váljon: a büntető és a polgári ügyekben a határozatok kölcsönös elismerése elvének alkalmazása egy sor új területtel bővül (bírói határozatok, eljárásjog, öröklés és végrendeletek). Az uniós polgárok biztonságának megerősítése érdekében a Bizottság olyan javaslatokat is előterjeszt majd, amelyek a bűnözés egyes speciális vagy új formáival foglalkoznak: a gyermekek elleni visszaélések és a gyerekkereskedelem hatékonyabb megelőzése; fokozott nemzetközi együttműködés az internetes támadások elleni küzdelem és azok megelőzése terén; továbbá a vegyi, biológiai, nukleáris, radiológiai és egyéb fenyegetések formájában megvalósított terrortámadások kockázatának mérséklése.

2.4. Európa mint globális partner

A globalizáció körülményei között a fent említett célkitűzések és kihívások nem kezelhetők úgy, mintha Európa légüres térben helyezkedne el. Ezeket az EU külső politikáján keresztül kell vizsgálni és megválaszolni, ami mindig egyet jelent azzal, hogy ötvözni kell a hosszú távú stratégiai megközelítést a külpolitika azonnali igényeire adott válaszokkal.

A Bizottság 2009-ben is folytatja a stratégiai partnerekkel fenntartott kapcsolatok továbbépítését. Az utóbbi évek is bizonyítják, hogy a nagy nehézségekkel járó időkben milyen fontosak az Egyesült Államokkal közösen kimunkált víziók, mint ahogy kölcsönösen fontos az Oroszországgal fenntartott jó viszony és a hatásos politikai intézkedések kidolgozása olyan területeken, mint az energiaügy, a migráció, a kereskedelem és a beruházások. A pénzügyi válság ugyanakkor arra is rávilágított, hogy mennyire sürgető az ázsiai stratégiai partnerekkel – Kínával, Indiával és Japánnal –, valamint egyéb felemelkedőben lévő gazdaságokkal, pl. Brazíliával fenntartott kapcsolatok elmélyítése.

A 2008 nyári grúziai válság az EU külső fellépéseinek két vetületét tette hangsúlyossá. Először is azt bizonyította, hogy az Európai Uniót a konfliktusmegelőzés és -rendezés területén pozitív szereplőként fogják fel, amely a legfeszültebb helyzetekben is képes közvetítőként fellépni. Másodsorban e konfliktus ismét gyors és határozott cselekvést követelt az EU részéről, a diplomáciai csatornák igénybe vételén túl a rászorulók közvetlen humanitárius célú segélyezése révén is.

Két hónappal később a pénzügyi válság rávilágított arra, hogy az EU milyen mértékben nélkülözhetetlen szereplővé vált, ha igazán globális megközelítésre van szükség. A Bizottság a nemzetközi csúcstalálkozók folytatódásával párhuzamosan továbbra is kulcsszereplő marad, melynek fő célkitűzései közé tartozik a nemzetközi pénzügyi rendszerrel szembeni bizalom helyreállítása, valamint a globális gazdasági szabályozás reformjára irányuló hosszabb távú eszmecsere kialakítása.

A Bizottság kiemelten az alábbiakra koncentrál:

- A bővítési folyamat továbbvitele, különösen hogy a Horvátországgal folytatott tárgyalások döntő szakaszba érnek. A Nyugat-Balkán többi országa számára felvázolják az európai jövőképet, a Törökországgal folytatott csatlakozási tárgyalások pedig az ország belső reformjainak előrehaladásával összhangban alakulnak majd. A Bizottság továbbra is kiemelt figyelemmel kíséri a koszovói gazdasági és politikai fejleményeket.

- A barcelonai folyamat továbbfejlesztése: a mediterrán unió és a keleti partnerség kialakítására irányuló munka ugyancsak bizonyítja, milyen jelentőséget tulajdonítunk az EU szomszédaival fenntartott célorientált és széles körű kapcsolatoknak. Az Európa szomszédaival kialakított korrekt viszony elősegíti az energiabiztonság, a migráció, az éghajlatváltozás és a hasonló kihívások eredményesebb kezelését. Az európai szomszédságpolitika keretébe illeszkedve a Bizottság olyan ötleteket fog kidolgozni, amelyek révén az EU elmozdulhat abba az irányba, hogy megtalálja a helyes egyensúlyt egyfelől a szomszédaival fenntartott általános gazdasági-politikai kapcsolatok javítása, másfelől az egyes régiók illetve partnerek sajátos igényeihez igazodó kapcsolatokra való törekvés szükségessége között.

- Hatékony munkakapcsolatok kialakítása az új amerikai adminisztrációval, ami elengedhetetlen az olyan fajsúlyos globális kihívások kezelése terén, mint az éghajlatváltozás, továbbá a biztonság és stabilitás előmozdításában vagy a gazdasági és közigazgatási együttműködés fejlesztésében.

- A dohai fejlesztési forduló befejezése továbbra is elsőrendű cél, mivel az az uniós vállalkozások piaci lehetőségeinek bővítése, a fejlődés ösztönzése és a protekcionizmus globális korlátozása szempontjából a leginkább hatékony módozatok egyikeként jelenik meg. Az EU párhuzamosan folytatja majd a folyamatban lévő kétoldalú kereskedelmi tárgyalások továbbvitelét, illetve lehetőség szerint azok lezárását.

- Szilárd kapcsolatok kialakítása a fejlődő országokkal a millenniumi fejlesztési célok megvalósításából kiindulva, valamint szövetségek létrehozása az őket legsúlyosabban érintő globális kérdésekben, úgymint az energia- és élelmiszer-ellátás biztonsága, az éghajlatváltozás és a migráció. A Bizottság a továbbiakban is törekedni fog arra, hogy a fejlődő országokkal fenntartott meglévő kapcsolatokat továbbfejlessze.

3. Jobb szabályozás – Ígéretek teljesítése és a szabályozási kultúra reformja

Figyelemmel a pénzügyi válságra és az aktuális gazdasági helyzetre minden eddiginél fontosabbá vált a piaci versenyképesség érdekében folytatandó jobb szabályozás. Ennek megfelelően 2009-ben továbbra is a Bizottság jogalkotási munkájának legfontosabb elemei közé fog tartozni a felesleges adminisztrációs terheket felszámoló, egyszerűbb és hatékonyabb szabályozási környezet előmozdítása. A munka középpontjában az új javaslatok minőségének javítása, a meglévő jogi aktusok egyszerűsítése és az adminisztratív terhek csökkentése áll majd. Ahogyan korábban is, ezen erőfeszítések sikere a többi intézménnyel és a tagállamokkal folytatott jó együttműködésen múlik majd. Az EU tovább folytatja a nemzetközi stratégiai partnerekkel folytatott vitákat a szabályozási együttműködés, a szabványok közelítése és a szabályok egyenértékűsítése terén.

A jobb szabályozás harmadik stratégiai felülvizsgálata a jobb szabályozásra vonatkozó menetrend három alapelemét vizsgálja: a hatásvizsgálatot, valamint az adminisztratív terhek egyszerűsítését és csökkentését. Vizsgálják majd, hogy a Bizottság miként fejleszti tovább hatásvizsgálati rendszerét, egyebek mellett az átdolgozott iránymutatás alkalmazása révén, illetve a 2005. novemberi egységes hatásvizsgálati módszertan felülvizsgálatával. Korszerűsítik a szabályozási környezet egyszerűsítésére vonatkozó stratégiát, és ehhez hasonlóan a kodifikációs programot. A Bizottság ezzel egyidejűleg felülvizsgálja az adminisztratív terhek csökkentésére irányuló cselekvési program végrehajtását, és értékeli a 2012-re kitűzött, 25 %-os csökkentés teljesítésének eredményeit. A Bizottság ennek alapján, valamint az intenzív intézményen belüli munkára és az adminisztratív terhekkel foglalkozó független érdekelt partnerek magas szintű csoportjának véleményére építve fogja megtenni a célkitűzés teljesítésére vonatkozó javaslatait.

A jelenleg működő Bizottság 2004-es hivatalba lépésének kezdetén megvizsgálta, hogy a folyamatban lévő javaslatok összhangban vannak-e a szakpolitikai célokkal és megfelelnek-e a jobb szabályozásra vonatkozó normáknak, és terjedelmes listát állított össze a visszavonandó javaslatokról. A Bizottság javaslatot kíván tenni arra, hogy utódja is kövesse ezen gyakorlatot. A jogalkotási és munkaprogram tartalmazza a Bizottság által visszavonni tervezett további elbírálás alatt álló javaslatokat.

Folytatódik a közösségi jog alkalmazásának javítására irányuló munka. Értékelni fogjuk a Bizottság és a tagállamok által a tájékoztatásról, a problémamegoldásról és a jogsértések orvoslásáról 2008 áprilisában közösen indított kísérleti projektet.

4. Az Európáról szóló kommunikáció

A gazdasági recesszió és az a tény, hogy a lisszaboni szerződés ratifikációja még nem fejeződött be, azt erősítik meg, hogy a tájékoztató munkát az Európai Unió által elért kézzelfogható eredményekre és a polgárok mindennapjait konkrétan befolyásoló kérdésekre kell koncentrálni.

2009 lesz az első év, amikor a Tanács, az Európai Parlament és a Bizottság a „Partnerség az Európáról szóló kommunikációért” című közös nyilatkozat alapján intézményközi prioritásokat állapít meg. A három intézmény által egyeztetett legfontosabb intézményközi kommunikációs prioritás az európai parlamenti választás lesz, amely 375 millió választót kíván megszólítani. A kommunikációs tevékenység elsősorban az EU-témára nem annyira fogékony csoportokat célozza meg, például a fiatalokat, a nőket és a munkanélkülieket.

A 2009. decemberi koppenhágai konferencia, illetve a kelet- és közép-európai demokratikus átmenet 20. évfordulója szempontjából is kiemelendő, hogy az energiaügyi és éghajlatváltozási csomag eredményeinek kommunikálásában milyen fontos szerepe van az Európai Parlamenttel és a tagállamokkal folytatott koordinációnak. A Bizottság e széles tematikán belül a berlini fal/vasfüggöny leomlása 20. évfordulója, illetve a 2004-es bővítés 5. évfordulója megünneplésére összpontosít, hangsúlyozva az európaiak által osztott olyan közös értékeket és kapcsolódási pontokat, mint a demokrácia, a szabadság és a szolidaritás.

Végül, mivel az EU a pénzügyi válsággal és annak a gazdaság egészére gyakorolt hatásaival kell szembenézzen, mindhárom intézmény szempontjából kiemelt prioritásként jelenik meg a növekedés, a foglalkoztatási színvonal és a szolidaritás fenntartását célzó partneri viszony kommunikálása.

A Bizottság további kommunikációs prioritásai az EU által biztosított azon hozzáadott értékek magyarázatára irányulnak, amelyek a polgárok által leginkább problematikusnak vélt területeken jelentkeznek: a biztonsággal általános értelemben és Európa megerősített globális pozíciójával összefüggésben.

A 2009-ra kitűzött intézményközi kommunikációs prioritások

- 2009-es európai parlamenti választások

- Energiaellátás és éghajlatváltozás

- A kelet- és közép-európai demokratikus átmenet 20. évfordulója

- A növekedés, a foglalkoztatás és a szolidaritás előmozdítása

A 2009-re kitűzött egyéb kommunikációs prioritások

- A polgárok Európájának jövője

- Európa a világban

Mivel 2009 a kreativitás és az innováció európai éve lesz, a növekedés, a foglalkoztatás és a szolidaritás előmozdítására vonatkozó kommunikációs prioritás keretében e tematika kiemelt figyelmet kap majd.

[1] COM(2008) 359 és SEC(2008) 2026.