HU ECB -PUBLIC 
 
 
AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK VÉLEMÉNYE  
2012. június 28. 
a Magyar Nemzeti Bankról  
(CON/2012/ 49) 
 
Bevezetés és jogalap  
2012. június 20- án a magyar Nemzetgazdasági Minisztérium felkérte az Európai Központi Bankot (EKB), 
hogy alkosson véleményt a Magyar Nemzeti Bankról szóló 2011. évi CCVIII. törvénybe (a továbbiakban: 
az MNB -törvény)1 módosításokat beiktató, új törvényjavaslatról. A korábbi EKB -vélemények a 
törvényjavas lat korábbi – a parlamentből most már visszavont – változatára vonatkoztak2.  
Az EKB -nak a vélemény meghozatalára szolgáló hatásköre az Európai Unió működéséről szóló szerződés 
127. cikkének (4) bekezdésén és a 282. cikkének (5) bekezdésén, valamint a nemz eti hatóságoknak az 
Európai Központi Bankkal a jogszabálytervezetekről folytatott konzultációjáról szóló, 1998. június 29- i 
98/415/EK tanácsi határozat3 2. cikke (1) bekezdésének harmadik francia bekezdésén alapul, mivel a 
törvénytervezet a Magyar Nemzeti Bankkal („MNB”) kapcsolatos rendelkezéseket tartalmaz.  Az Európai 
Központi Bank eljárási szabályzatának 17.5. cikke első mondatával összhangban a Kormányzótanács 
fogadta el ezt a véleményt.  
 
1.  A törvényjavaslat célja  
A törvényjavaslat a korábbi jogszabál ytervezethez képest -  melyet az EKB a CON/2012/43 véleményben 
észrevételezett -  további módosításokat vezet be az MNB -törvénybe. 
A törvényjavaslat módosítja az MNB -törvény 46. szakaszának (1) bekezdését annak érdekében, hogy 
megfelelőbben elhatárolja a szi gorúan csak politikaformálásra és a kapcsolódó fel vigyázás i 
tevékenységekre összpontosító Monetáris Tanács és a politika- végrehajtásért kizárólagos felelősséget 
viselő Igazgatóság feladatköreinek felosztását.  
A törvényjavaslat korlátozza a Monetáris Tanács összetételében az ügyvezető és nem ügyvezető tagok 
számában lehetséges változatokat a 46. szakasz  (3) bekezdésében annak előírásával, hogy a nem 
ügyvezető tagok számának meg kell haladnia az ügyvezető tagok számát, de arányuk nem érheti el a 2:1 
arányt.   
                                                 
1 Magyar Közlöny , 2011/166., 2011. 12.30., 41648. o.  
2  A CON/2012/26 és a CON/2012/43 vélemény. Az EKB valamennyi véleménye és konvergenciajelentése közzétételre 
kerül az EKB honlapján: www.ecb.europa.eu.  
3 HL L 189., 1998.7.3., 42. o.  
ECB -PUBLIC  
2 A Monetáris Tanács tagjaira vonatkozó felmentési szabályokkal kapcsolatban a törvényjavaslat szó 
szerint átveszi az előző jogszabálytervezetben4 az MNB -törvény 46. szakaszának (10) bekezdéséhez, 
46. szakaszának (12) bekezdéséhez, 47. szakaszának (5) bekezd éséhez, 47. szakaszának (6) 
bekezdéséhez, 77. szakaszának (1) bekezdéséhez és 77. szakaszának (2) bekezdéséhez tett módosításokat.  
Ezek a módosítások pontosítják a Monetáris Tanács tagjaira irányadó felmentési eljárást és hozzáigazítják azt a Központi Bank ok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányának (a 
továbbiakban: a KBER Alapokmánya) 14.2 cikkéhez.  A törvényjavaslat tovább javítja a 47. szakasz  (6) 
bekezdésének szóhasznál atát annak előírásával, hogy az MNB elnökének felmentésére irányuló 
javaslathoz elsőként a Munkaügyi Bíróság azt megállapító határozata szükséges, hogy a KBER 
Alapokmány 14.2 cikkében meghatározott felmentési feltételek teljesülnek.  Ezen túlmenően a 
törvén yjavaslat hozzáigazítja a – Monetáris Tanács tagjainak hivatalból történő felmentésére alapot adó 
körülményeket szabályozó – 46. szakasz  (13) bekezdésének szóhasználatát a 47. szakasz  (6) 
bekezdésének új megfogalmazásához.  
A törvényjavaslat átveszi a koráb bi jogszabálytervezetből – melyet az EKB a CON/2012/43 véleményben 
észrevételezett – az MNB -törvény 34. szakaszának és 46. szakasza (17) bekezdésének hatályon kívül 
helyezését.  Ezek a módosítások megszüntet ik az MNB azon kötelezettségét, hogy be kell nyújt ania a 
Monetáris Tanács üléseinek napirendjét a kormánynak, illetve a kormány képviselőjének a Monetáris Tanács ülésein való jelenléti jogát, továbbá a Monetáris Tanácsnak az euro magyarországi bevezetésekor 
való megszűnését.  
Végezetül a jogszabálytervezet  az MNB -törvény 36. szakaszába egy új (5) bekezdést iktat be annak 
érdekében, hogy legfeljebb 10 év re korlátozza  az arany - és devizatartalékok kezelésével összefüggő, nem 
minősített adatok  nyilvánosságra hozatalát . Ezen az időtartamon belül az MNB elnöke d önt az ilyen 
adatok nyilvánosságra hozataláról.  
A 2012/43/EK vélemény elfogadása óta az Alaptörvény egy módosítása hatályon kívül helyezte 
Magyarország Alaptörvénye Átmeneti Rendelkezései 30. szakaszát, mely lehetőséget biztosított az MNB 
és a Pénzügyi Sze rvezetek Állami Felügyelete összevonására.  
 
2.  Általános észrevételek  
A törvényjavaslat rendezi az MNB függetlenségével kapcsolatban megmaradt, legfontosabb aggályokat.  
Az EKB megemlíti, hogy ezúttal a törvényjavaslatról az MNB -vel is folyt egyeztetés, a nemzeti jogban 
előírtak szerint
5. A tervezett módosítások – a jelenlegi MNB -elnök hivatali ideje alatt a Monetáris Tanács 
tagjai létszáma emelésének mellőzésére vonatkozó kötelezettségvállalással együtt6 – arra utalnak , hogy a 
magyar kormány most készen ál l az MNB intézményi függetlenségének tiszteletben tartására.  Az EKB 
                                                 
4  A CON/2012/43 vélemény.  
5  Az MNB -törvény 32. cikke  szerint az MNB -vel egyeztetni kell a feladataival kapcsolatos jogszabályok tervezeteivel 
kapcsolatban.  
6  A kötelezettségvállalásra az Orbán Viktor miniszterelnök által a Bizottság elnökének, Manu el Barrosónak írt – az  
EKB -t konzultációra felkérő levélben említett –  levélben, illetve Rogán Antal, az Országgyűlés Gazdasági és 
Informatikai Bizottsága elnökének a Bizottság alelnökéhez, Olli Rehnhez küldött levelében került sor.  
ECB -PUBLIC  
3 szoros figyelemmel fogja kísérni a központi banki függetlenség gyakorlati betartását, és a továbbiakban is 
kapcsolatban marad a magyar kormánnyal a fennmaradt és a konzultációs levélben is elismert nyitott 
kérdések megoldása végett.  
 
3.  Különös megjegyzések  
3.1 A végrehajtási hatáskörök felosztása az MNB döntéshozó testületei között  
 A törvényjavaslat teljes mértékben rendezi az EKB/20 12/43 véleményben szereplő aggályokat. 
3.2 A Monetáris Tanács tagjai létszámának változtatási lehetősége; a harmadik alelnök kinevezése  
Az MNB irányítási struktúrája változik a nem ügyvezető tagok számának az ügyvezető tagok 
számához viszonyított – nem nag ymértékű - emelésével.  Ennek célja az MNB függetlenségének 
garantálása és az, hogy a gyakorlatban korlátozza a kormányt a Monetáris Tanács tagjai számának 
változtatásában.  Ezen túlmenően az a kötelezettségvállalás, hogy a jelenlegi MNB -elnök hivatali 
ideje  alatt a Monetáris Tanács tagjai létszámának növelésére nem kerül sor7, rendezi az EKB azzal 
kapcsolatos azonnali aggályát, hogy a kérdésről az MNB -vel nem egyeztettek.  Mindazonáltal 
ajánlható e területen további fékek és egyensúlyok beiktatása.  Egy ilyen lehetőség a Monetáris 
Tanács új tagjainak kinevezése előtt a hivatalban lévő elnökkel való egyeztetési eljárás bevezetése.  
Ez biztosítaná a kinevező testület és a központi bank közötti szükséges párbeszédet és az MNB 
szükségleteinek figyelembe vételét.  Egy másik lehetőség a Monetáris Tanács tagjai hivatali 
idejének átfedése, ami biztosítaná a politikai folytonosságot és kevésbé valószínűvé tenné azt, hogy a Monetáris Tanács valamennyi tagját ugyanaz a kormány nevezze  ki. 
3.3 A Monetáris Tanács tagjainak fel mentésére vonatkozó szabályok  
A törvényjavaslat kielégítő módon rendezi az MNB döntéshozó szervei tagjainak felmentése 
vonatkozásában a személyes függetlenséggel kapcsolatban a CON/2012/26 és CON/2012/43 
véleményben felvetett kérdéseket. A törvényjavaslat 46. szakaszának (13) bekezdése pontosítja, 
hogy az MNB -törvényben előírt kétlépcsős felmentési eljárásban
8 a nemzeti bíróság megvizsgálja, 
hogy a felmentés KBER Alapokmány 14.2 cikkében meghatározott feltételei teljesülnek -e, és a 
felmentési javaslat megtételére vonatkozó döntést a Mon etáris Tanács külső tagjai vonatkozásában 
az Országgyűlés illetékes bizottsága, az MNB elnöke és a Monetáris Tanács más tagjai tekintetében 
pedig a miniszterelnök csak akkor hozhatja meg, ha a bíróság e feltételek fennállását megállapítja. 
                                                 
7  Lásd az 5. lábjegyzetet.  
8  A CON/2012/43 vélemény 6.1 pontjában meghatározott ak szerint az első lépés az érintett személynek a felmentésére 
vonatkozó javaslatról való értesítése. A felmentési javaslat ellen a nemzeti jog szerinti bírósági felülvizsgálatnak van 
helye . A második lépésben a felmentési javaslat csak akkor nyújtható be az Országgyűléshez, illetve az elnök és az 
alelnökök esetében Magyarország köztársasági elnökéhez, ha a belföldi bírósági felülvizsgálat iránt keresetet nem 
indítottak, vagy pedig a munkaügyi bíróság jogerős döntését követően. A törvényjavaslat kielégítő m ódon rendezi az 
MNB döntéshozó szervei tagjainak felmentése vonatkozásában a személyes függetlenséggel kapcsolatban az 
EKB/2012/26 és EKB/2012/43 véleményben felvetett kérdéseket. A törvényjavaslat 46. szakaszának (13) bekezdése pontosítja, hogy az MNB -törvényben előírt kétlépcsős felmentési eljárásban  a nemzeti bíróság megvizsgálja, hogy a 
felmentés KBER Alapokmány 14.2 cikkében meghatározott feltételei teljesülnek -e, és a felmentési javaslat megtételére 
vonatkozó döntést a Monetáris Tanács külső tagjai vo natkozásában az Országgyűlés illetékes bizottsága, az MNB elnöke 
és a Monetáris Tanács más tagjai tekintetében pedig a miniszterelnök csak akkor hozhatja meg, ha a bíróság e feltételek fennállását megállapítja.  
ECB -PUBLIC  
4 Az EKB értelmezése szerint az MNB -törvény 47. szakaszának (5) bekezdésében a KBER 
Alapokmányának 14.2 cikkére való kifejezett hivatkozás pontosítja azt, hogy az MNB elnökének 
felmentése esetében az elnök a döntést attól függetlenül a Bíróság elé viheti, hogy a felmentési 
javaslat ellen a nemzeti bíróságnál jogorvoslattal élt.  
3.4 Az MNB döntéshozó testületeinek javadalmazása  
Az EKB továbbra is nyugtalanítónak tartja az MNB döntéshozó testületei tagjai javadalmazásának 
gyakori változtatásait. A korábbi ilyen változásokat a z MNB -vel való előzetes egyeztetés nélkül és 
álláspontjának figyelmen kívül hagyásával hajtották végre9. Az EKB megismétli azon álláspontját, 
hogy az MNB -törvény 51. szakaszának – jelenlegi formájában – csak a jövőben kinevezettekre 
szabad vonatkoznia, az MNB álláspontjának előzetes mérlegelése mellett.  
3.5 Az MNB elnökének felhatalmazása az arany-  és devizatartalékok kezelésével kapcsolatos adatok 
nyilvánosságra hozatalának korlátozására  
Az euro Magyarországon történő bevezetésekor biztosítékokat kell felv enni a 36. szakasz újonnan 
beiktatott, a devizatartalékok kezelése új titoktartási rendjéről szóló (5) bekezdésébe, megelőzendő, hogy az EKB -val és a Központi Bankok Európai Rendszerével szemben a devizatartalék 
kezelésével kapcsolatban fennálló, külön tit oktartási kötelezettségek sérüljenek.  
 
4. Az MNB -törvényhez kapcsolódó más rendezetlen kérdések  
Az EKB megismétli a CON/2010/91 véleményben az MNB elnökének helyettesítése vonatkozásában tett 
észrevételeit.  A törvény 47. szakaszának (8) bekezdése szerint az elnököt távollétében a Monetáris Tanács 
elnökhelyettese helyettesíti.  Az MNB -törvénynek – a külső eseti befolyás megelőzése, és egyidejűleg a 
Monetáris Tanács zavartalan és folyamatos működésének biztosítása érdekében – egyértelműen 
rendelkeznie kell az MNB elnöke megbízatásának a hivatali idő lejárata, lemondás, felmentés vagy halál 
esetében történő megszűnése esetére az új elnök kinevezésének eljárásáról
10.  
A további rendezetlen kérdések körébe tartozik többek között az MNB elnöke és alelnökei által teendő 
eskü és több magyar jogi aktusban az euro egységes írásmódja.  A korábbi EKB -vélemények és 
konvergenciajelentések is rámutattak az MB eurorendszerbe való jogi integrálódásának követelményére11, 
valamint arra, hogy az MNB -törvény átdolgozása lehetőséget k ínált a magyar hatóságok számára az 
ennek biztosításához szükséges módosítások elvégzésére.  
 
                                                 
9 Lásd például a CON/2010/56 vélemény 3.3. pontját, a CON/2011/104 vélemény 8. pontját és a CON/2011/106 
vélemény  4.3. pontját . 
10  Lásd a CON/2010/91 vélemény 3.2. pontját.  
11  Lásd például az EKB 2012. évi konvergenciajelentését, 58. oldal.   
ECB -PUBLIC  
5 Ezt a véleményt közzéteszik az EKB honlapján.   
 
 
Kelt Frankfurt am Mainban, 2012. június  28. 
 
[aláírás]  
 
Az EKB al elnöke  
Vítor CONSTÂNCIO