Az elemzés szerint az elmúlt években a legtöbb tagállam jelentős eredményeket ért el a közös programozási kezdeményezésekben való részvétel tekintetében. A korábbi tendenciákra, illetve a végrehajtott és/vagy a nemzeti cselekvési programokban tervezett intézkedésekre utalva feltételezhető, hogy a közös programozás mértéke, minősége és hatása továbbra is jelentős növekedést fog mutatni. Különösen ez fog történni, amikor valamely uniós szakpolitikai keret és az uniós költségvetésből származó további finanszírozási eszközök továbbra is katalizátorként szolgálnak a tagállami fellépések szempontjából.

A kutatási és innovációs finanszírozás azonban továbbra is problémát jelent, ahogy az a korábbi eredményjelentésben (2014) olvasható. A finanszírozási eljárások további hatékonyabbá tétele segítene a töredezettség csökkentésében és a kutatásfinanszírozás fokozott megtérülésében, miközben lehetővé tenné a határokon és ágazatokon átnyúló együttműködést. A finanszírozási mechanizmusokkal kapcsolatos kritériumok és folyamatok szempontjából hasznos lenne azok további finomítása. A nemzeti kutatási és innovációs finanszírozási kötelezettségvállalások legyenek egyértelműek és explicitek, és hosszú távra szóljanak. Ez meg fogja teremteni az állami és a magánszektor által is igényelt kiszámítható környezetet.

A második problémát illetően úgy tűnik, hogy a legtöbb országban felszámolták a munkaerő-felvétel jogi akadályait. Az elismert külföldi kutatók alkalmazásával kapcsolatban továbbra is fennálló fő probléma a nemzeti nyelven történő oktatás követelménye.

Sok EKT-val kapcsolatos nemzeti cselekvési program az EURAXESS támogatására összpontosít a határokon és ágazatokon átnyúló kutatói mobilitás fokozása érdekében. A „Humánerőforrás-stratégia a kutatókért” előmozdítása és a tervezhető karrierlehetőségekre fordított nagyobb hangsúly is ezt a célt szolgálja. Az EKT-val kapcsolatos nemzeti cselekvési programok továbbá kiemelik a nyílt, átlátható és érdemeken alapuló munkaerő-felvételi eljárások fontosságát és az utazó kutatók esetében a társadalombiztosítással kapcsolatos kihívásokat.

Általános következtetés Az eredmények alapján jelenleg nagyobb figyelmet fordítanak a nyílt, átlátható és érdemeken alapuló munkaerő-felvételi eljárásokra nemzeti szinten. Az EURAXESS-portál mint a kutatók jogait tartalmazó adattár használatának további előmozdítása kulcsfontosságú ebben a tekintetben. A kutatók nemzetközi mobilitásának további elősegítésére irányuló potenciális intézkedések közé tartozik a külföldi kutatóknak a nemzeti kutatásfinanszírozási programokhoz való egyenlő hozzáférése és a kutatási ösztöndíjak fokozott hordozhatósága. A további intézkedések közé tartozik a humánerőforrás-eljárások további fejlesztése a kutatási intézményekben. A nyugdíjjogosultság átadhatósága és az oktatási követelményekhez kapcsolódó nyelvi képesség folyamatosan fejlődő téma.

2.4.A nemek közötti egyenlőség és a nemekkel kapcsolatos dimenzió érvényesítése a kutatásban

Célkitűzés: A tudományos kiválóság támogatása a nemi sokféleség és a nemek közötti egyenlőség teljes körű biztosításával, valamint a tehetség tarthatatlan elpazarlásának elkerülése. Eredmények: A nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos szakpolitikák kidolgozása, különös figyelem fordítása azokra a területekre, amelyeken a nők alulreprezentáltak, a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítésével kapcsolatos megközelítések előmozdítása, valamint a nemi perspektívák beépítése a kutatásba.

A jelentés szerint a felsőoktatási szektor vezető pozícióiban dolgozó nők aránya 2007–2014 között az EU-28 átlagát tekintve évi 3,4%-kal nőtt. Az EU-28 átlagát tekintve így 2014-ben elérte a 23,5%-ot. Szinte valamennyi tagállamban eredmények figyelhetők meg.

Az elemzésből az is kiderül, hogy az országok számára továbbra is az üvegplafon az egyik legnagyobb kihívás, amely megakadályozza, hogy a nők magasabb pozíciókat töltsenek be. Ez tükrözi, hogy a kutatók egyharmada nő, míg a nők aránya a magasabb pozíciókban kevesebb mint 25%. Az adatok tanúsága szerint javul a helyzet, de a változás üteme továbbra is lassú.

Az EKT-val kapcsolatos nemzeti cselekvési programok azt mutatják, hogy az EKT eredményeiről szóló 2014. évi jelentésben szereplő helyzethez képest jelentős fejlődés figyelhető meg a nemek közötti egyenlőség előmozdítását illetően a kutatás és innováció terén. A nemek közötti egyenlőség megvalósításának nyomon követése folyamatban vagy tervben van. Ez jelzi, hogy nő a nemzeti szintű érdeklődés és elkötelezettség a nemek közötti egyenlőség megvalósítása iránt a nemzeti kutatási és felsőoktatási rendszerekben. A nemek közötti egyenlőség érdekében történt fellépések mértéke és minősége tagállamonként eltér. A nemi dimenzió kutatási programokba való integrálása sok tagállamban továbbra is kihívást jelent.

Általános következtetés Az elemzés szerint a legtöbb tagállam eredményeket ért el a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos, a kutatás és innováció terén megfigyelhető szisztematikusabb stratégiák létrehozásában vagy megtervezésében. Az EKT-val kapcsolatos nemzeti cselekvési programokban szereplő intézkedések továbbra is támogatni fogják az intézményi változásokat a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó tervek révén, hogy katalizátorként szolgáljanak a tagállami fellépés érdekében. A tervezett intézkedések magas száma alapján az elkövetkező években jelentős eredmények várhatók. A tényleges fejlődés attól függ, mennyire képesek a tagállamok hosszú távon fenntartani és megerősíteni az intézményi változásokkal kapcsolatban eddig elfogadott stratégiákat.

2.5.A tudományos ismeretek áramlásának, hozzáférhetőségének és transzferjének optimalizálása, a digitális EKT igénybevételével is