ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
41.

úgy véli, hogy mind a C-ITS bevezetésének, mind pedig annak érdekében, hogy megvalósíthassuk a végső célokat, azaz bevezethessük a fenntartható automatizált közlekedést, a mobilitást mint szolgáltatást és a háztól házig szállítást, európai szinten nemcsak a szabályozás nélkülözhetetlen, hanem az alábbi intézkedések is: — koordináció: több koordinációra van szükség a különböző összefüggő európai munkacsomagok között, illetve az Európai Bizottság és a helyi és regionális önkormányzatok között, — a megvalósítás és kísérletezés lehetővé tétele: a C-ITS irányába mutató jelenlegi fejlesztések motorja jórészt a piac és a technológia, de kiegészítő intézkedésekre is szükség van minden kormányzati szinten, hogy különböző közlekedési környezetekben és közlekedési módok keretében meg lehessen valósítani C-ITS-eket, — kutatás: meg kell vizsgálni például, hogy milyen kiigazításokra van szükség a fizikai infrastruktúrában, és forgatókönyveket kell készíteni, hogy a jelentős bizonytalanságok ellenére is ki lehessen alakítani hosszú távú elképzeléseket, — nyomon követés és értékelés: a 2019 utáni irányok kitűzése érdekében már most meg kell határozni, hogy miként kövessük nyomon és értékeljük az első és második szakaszhoz tartozó intézkedések végrehajtását, a piac és a nagyközönség általi elfogadottságot, a műszaki fejlődést, a különböző típusú (városi és vidéki) régiókban kialakult helyzetet, a különféle típusú infrastruktúrákat (nemzetközi, országos, regionális és helyi) és közlekedési módokat (közúti, vasúti, légi közlekedés) az árufuvarozásban és a személyszállításban egyaránt, — folyamatos nyomon követésre van szükség, mert csak így lehet megállapítani, hogy az elképzelhető forgatókönyvek közül melyik válik valóra, — kommunikáció: visszajelzési lehetőségeket is kínáló, célirányos kommunikációra van szükség egyfelől a helyi és regionális önkormányzatok felé, hogy létrejöhessen a régiók közötti interoperabilitás, másfelől (az önkormányzatok segítségével) a nagyközönség felé, a közvélemény támogatásának megszerzése érdekében;
27.

hangsúlyozza, hogy exportorientált gazdaságként az EU számára előnyös lehet, ha bevonja a közbeszerzést a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokba. Az EU ezen a területen, mivel érvényesíti a WTO Kormányzati Közbeszerzési Megállapodását, már ma is a világ egyik legnyitottabb gazdasága. A közbeszerzési piacok további, aszimmetrikus megnyitása nem lenne célravezető. Mivel azonban az EU közbeszerzési piacainak nyitottsága és a fő kereskedelmi partnerek korlátozó gyakorlata közötti eltérések túlságosan nagyok, és a nyitottság kölcsönösségét nem garantálják, meg kell fontolni az EU-n belül egy önkéntes, nem kötelező erejű kezdeményezést, a „Vásároljon az európai régiókból charta” mintájára, amely támogatja a kiváló minőségű helyi és regionális termékeket Európában. Egy ilyen kezdeményezés többek között tisztázhatná, hogyan ösztönözhető a „Made in European Regions” termékek vásárlása. Az RB megismétli az Európai Bizottság felé régóta fennálló felhívását, hogy nyújtson be jogalkotási javaslatot a földrajzi jelzések oltalmának a nem mezőgazdasági termékekre történő kiterjesztéséről;
36.

sajnálja, hogy az egészségügyi ellátásról szóló irányelv ellenére továbbra is fennállnak gyakorlati nehézségek a határokon átnyúló egészségügyi ellátás terén. A határokon átnyúló egészségügyi együttműködés javasolt feltérképezése üdvözlendő, azonban ki is egészítendő bizonyos megoldási javaslatokkal, mivel a tagállamok között különbségek állnak fenn az egészségügyi ellátások fedezése (elismerés és visszatérítés) terén, az európai egészségbiztosítási kártyával rendelkező betegek esetében is. Sajnálja továbbá, hogy elégtelenek a jogi eszközök a határokon átnyúló (elsődleges és másodlagos) betegszállításra vonatkozóan;
12.

ezzel kapcsolatban rámutat, hogy a hivatalos statisztikai adatoknak a helyi önkormányzatok reformja keretében történő, állami hatóságok általi gyűjtése, feldolgozása és rendelkezésre bocsátása jelentős gazdasági lehetőséget kínál, egyrészről arra, hogy a helyi és regionális önkormányzatok hatékonyan felmérhessék a saját önkormányzatukban rejlő gazdasági potenciált, másrészről arra is, hogy a kis- és középvállalkozások (kkv-k) megtalálhassák saját piaci résüket, és helyi és regionális szinten hozzájáruljanak a fenntartható gazdasági növekedéshez. Ezenfelül rendkívül értékes és megbízható adatokkal hozzájárulnak a korrupció megelőzéséhez és a korrupció elleni hatékony küzdelemre szolgáló mechanizmusok kidolgozásához is. Ráadásul az összegyűjtött adatok a gazdasági intézmények által végzett számos elemzés kiindulópontjaként szolgálnak, ami a keleti partnerországokon belüli kutatást is erősíti;
37.

sürgeti, hogy specifikus mechanizmusokat vezessenek be helyi és regionális szinten, amelyek az ESZA és az egyéb esb-alapok és eszközök közötti koordinációt szolgálják. Ezeknek komplementaritásokat kellene lehetővé tenniük operatív szinten, ideértve azt a lehetőséget is, hogy egy projekten belül többféle finanszírozási forrásból is támogatást nyújthassanak;
hangsúlyozza az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap alapvető szerepét a globalizáció hatására a világkereskedelemben bekövetkezett strukturális változások miatt munkahelyüket elvesztő emberek támogatásában; ugyanakkor ismételten kijelenti ( 1 ) , hogy meg kell reformálni a működési mechanizmusokat az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap jóváhagyási eljárásának egyszerűsítésével, az alap aktiválási küszöbének csökkentésével ( 2 ) , valamint költségvetésének évi 500 millió euróval történő növelésével, továbbá a többéves pénzügyi keretben történő szerepeltetésével, hogy figyelembe vehető legyen, hogy 2014 óta az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap hatáskörét kiterjesztették a NEET-fiatalokra is, és elképzelhető, hogy azt a preventív intézkedésekre is ki kell majd terjeszteni; hangsúlyozza az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap és az európai strukturális és beruházási alapok (esb-alapok) részeként működő Európai Szociális Alap közötti komplementeritást, hiszen az ESZA rövid távú segítséget nyújtó mechanizmus, míg a hosszú távú intézkedéseket az esb-alapok támogatják, melyek az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap területein hozott nyomonkövetési intézkedésekként is felfoghatók;
34.

úgy véli, hogy a kábeles csatlakoztatás mellett az elszórtan elhelyezkedő településeken és a nehezen megközelíthető helyeken érdemes lenne mérlegelni és megvizsgálni, hogy milyen lehetőségeket kínálhatnak a mobil szélessávú szolgáltatások, a műholdas szélessáv és a nyilvános WIFI-hálózatok kiépítése a nyilvános helyeken és közintézményekben, amiről a WiFi4EU kezdeményezés is szól. Az alternatív megoldások révén felgyorsul a hálózatépítés, és egyidejűleg pénzt is megtakarítunk, ugyanakkor megfontoltan és szisztematikusan kell eljárni, hogy a megoldások megfeleljenek az igényeknek, és az alkalmazott technológiák hosszú távon is használhatók legyenek;
11.

aggodalmának ad hangot amiatt, hogy az innovációs teljesítmény tág határok között változó, és amellett, hogy területileg továbbra is az Unió északnyugati részében található, legfejlettebb régiókban koncentrálódik, ezek a különbségek még növekednek is, vagyis a vezető régiók javítják teljesítményüket, míg a peremterületek, valamint a kevésbé fejlett és átmeneti régiók teljesítménye csökken. Ez is alátámasztja, hogy a régiók innovációs kapacitásának támogatásában fontos az alulról építkező, helyalapú megközelítés, melyet az intelligens szakosodási stratégiák képviselnek;
38.

kiemeli azt a sajátos szerepet, amelyet a fenti területeken a helyi és regionális önkormányzatok tölthetnek be, és amelyet be is kell tölteniük. A helyi és regionális önkormányzatok kezelik a migrációs és menekülthullámokkal kapcsolatos összes feladatot helyi szinten, ezért pedig létkérdés, hogy megkapják az ezeknek a kihívásoknak a kezeléséhez szükséges pénzügyi forrásokat. Ehhez olyan uniós költségvetésre van szükség, amely arányos az Unió külső határainak védelme és a migráció kezelése iránti uniós felelősség miatt megnövekedett szükségletekkel, és amely az érintett szervek között az általuk ténylegesen végzett tevékenységek szerint kerül elosztásra. A szubnacionális hatóságok és szervek szoros bevonása elősegítené egy olyan irányítási rendszer kiépítését, amely képes a különböző szintek közötti koherens és összehangolt politikák kidolgozására és végrehajtására. Ezért a helyi és regionális önkormányzatoknak részben át kellene venniük a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap kezelését;
15.

ismételten támogatásáról biztosítja a 7 éves programozási időszakot, ahogy azt a kohéziós politika jövőjéről szóló véleményben is kifejezte. Látja ugyanakkor a meghosszabbított, kötelező, teljes körű félidős felülvizsgálatot alkalmazó tízéves (5+5) programozási időszak előnyeit is. Ezért azt javasolja, hogy hogy a kormányzati ciklusokhoz való hozzáigazítás előtt még egyszer utoljára támogassuk a 7 éves időszakot. Ezek a forgatókönyvek megteremtik a megfelelő stabilitást és kiszámíthatóságot, és jobban megfelelnek a stratégiai tervezés elvárásainak is. Ezenfelül egy teljes körű félidős felülvizsgálatnál a végrehajtás első éveinek eredményei már elérhetőek lennének, és ezekre támaszkodva az uniós költségvetés felhasználását megbízhatóbbá és pontosabbá tehetnénk. Fontos, hogy lehetőség legyen egy költségvetési rugalmassági kritérium alkalmazására is, hogy súlyos válsághelyzetekben vagy a prioritások módosulása esetén fel lehessen lépni;
20.

megállapítja, hogy a helyi és regionális képviselők megválasztásuk előtt nem feltétlenül részesültek a feladataik ellátásához szükséges képzésekben, és hogy a folyamatos képzésre vonatkozó rendelkezések hasznosan támogatják a helyi és regionális képviselőket megbízatásuk hatékony teljesítésében. Hangsúlyozza, hogy ez a fajta képzés nem merülhet ki abban, hogy csupán a megfelelő technikai ismereteket osztják meg velük, hanem azt is lehetővé kellene tennie számukra, hogy megértsék az európai integráció szellemiségét és azt, hogy miért is van szükség magára az integrációra, hogy így maguk is el tudják magyarázni szavazóiknak, hogy az európai integráció miért és hogyan lehet előnyös nekik;
13.

hangsúlyozza, hogy az adattárolás és -hozzáférés során jelentkező biztonsági sebezhetőségek, valamint a fontos városi infrastruktúrák és városi irányítási rendszerek ellen elkövetett kibertámadások szaporodása miatt szélesebb körű rendszerszintű és összehangolt fellépésekre van szükség, melyek kitérnek a hatások mérséklésére és a megelőzésre is, és biztosítják a piacvezérelt kezdeményezéseken és hatósági szabályozáson és jogérvényesítésen keresztüli végrehajtást. A helyi és regionális önkormányzatok szintjén is magas szintű biztonsági képzési programokat kellene kidolgozni és megvalósítani, ideértve az intelligens városok technológiáinak e-közbeszerzésében, kiépítésében és napi működésében részt vevő önkormányzatokat is;
9.

hangsúlyozza, hogy a „végső fogyasztó” fogalma problémákat okozhat az alkalmazásban. A héa keretében a „végső fogyasztó” lehet magánszemély, nem adóköteles jogi személy vagy olyan adóköteles személy, aki adólevonásra nem jogosító adómentes tevékenységet folytat. Eközben az indokolásban az szerepel, hogy a végső fogyasztó az a személy, aki személyes használatra szerez be árukat vagy vesz igénybe szolgáltatásokat. Mivel jogi személyek is lehetnek végső fogyasztók, annak értelmezése szerint ezek a jogi személyek is az említett tényállásba tartozhatnak;
29.

az egészség előmozdítása a testmozgáson keresztül – amint az a tartui felhívásban is szerepel –, többek között a munkahelyeken is. Meg lehetne fontolni, hogy a munkáltatók, ezen belül az európai kkv-k is ösztönzőket kapjanak ehhez a munkavállalók teljesítményének és a globális termelékenységnek a javítása, és egyúttal a gyakori hiányzások csökkentése és a betegségek megelőzése érdekében;
hangsúlyozza azonban, hogy az SKKSZ „a végrehajtással kapcsolatos tapasztalatok értékelése alapján” határozza meg ezt a beemelést, és az Európai Bizottság láthatólag nem végezte el kimerítően ezt az értékelést és azt nem tette közzé. Egy ilyen értékelésnek rá kellett volna világítania arra, hogy a közberuházás helyzete aggasztó az Unióban. Az Eurostat szerint az összes közberuházás GDP-hez viszonyított aránya a 2008. évi 3,4 %-ról 2016-ban 2,7 %-ra csökkent az Unióban. Ugyanakkor a helyi önkormányzatok beruházásainak GDP-hez viszonyított mértéke is csökkent, a 2008-as 1,5 %-ról 2016-ban 1,1 %-ra esett vissza, és egyes tagállamokban a helyzet még ennél is sokkal súlyosabb ( 6 ) ; ezért sajnálattal állapítja meg, hogy a költségvetési megszorító politikák az esetek többségében leginkább a közberuházásokat érintik, a helyi és regionális önkormányzatok szintjén is, miközben az Unióban ezek az önkormányzatok felelnek a közberuházások több mint feléért, és beruházásaik közvetlen hatást gyakorolnak a helyi gazdaságokra, valamint az európai polgárok mindennapi életére; ezzel kapcsolatban aggodalmát fejezi ki továbbá a közberuházás egyre nagyobb mértékű központosítása miatt, tekintve, hogy az önkormányzatok által megvalósított beruházások aránya jelentősen csökkent az 1990-es évekbeli 60 %-os szintjükhöz képest ( 7 ) . Emellett az értékelésben ki kellett volna térni arra is, hogy a válság és a fiskális konszolidációs politika számos országban milyen hatást gyakorolt a szociális kiadásokra és az állam jóléti szolgáltatásaira;
18.

meggyőződése, hogy a kulturális örökség hozzájárul a társadalmi kohézióhoz és az életminőséghez. Ez az örökség történelmi helyszínein keresztül, amelyek nemcsak a jelenleg frekventált, gyakran látogatott helyeken találhatók, hanem olyan helyszíneken és régiókban is, amelyekre most különleges kihívások várnak, fejlődési lehetőséget kínálhat, többek között jelentős munkahelyteremtési potenciálja miatt is. Ez különösen igaz a demográfiai átalakuláson áteső és a népességcsökkenés által sújtott régiókra, a legkülső régiókra, valamint a sajátos integrációs kihívásokkal szembesülő agglomerációkra;
32.

nagy várakozással tekint a bolgár elnökség elé, remélve, hogy sikerül abba az irányba elmozdítaniuk valamennyi bosznia-hercegovinai politikai erőt, hogy a 2018. októberi választásokig gyorsan közös megoldást találjanak egy alkotmánnyal összhangban lévő választójogi reformra. Ennek során figyelembe kell venni azokat rendelkezéseket, amelyek abból adódnak, hogy Bosznia-Hercegovina három népcsoportja államalkotó és egyenrangú nép. Ez azt is jelenti, hogy az Emberi Jogok Európai Bírósága által a Sejdić-Finci, Zornić és Pilav ügyekben hozott határozatokat végre kell hajtani, hogy a zsidók, a romák és más nemzeti kisebbségek képviselői is jelöltethessék magukat az elnöki választásokon és a szövetségi nemzetgyűlési választásokon, továbbá hogy több mint hét év után Mostarban is helyi választásokat lehessen tartani;
23.

kéri, hogy a strukturális átalakulást európai szinten is támogassák. Elsősorban az Európai Regionális Fejlesztési Alap az, amely már most is fontos eszköze a régiók támogatásának. Az Európai Szociális Alap, a Horizont 2020 és az Európai Beruházási Bank forrásai is fontos hozzájárulást nyújtanak a regionális fejlesztéshez. Az RB azonban felhívja a figyelmet arra, hogy az ezek keretében biztosított források nem közvetlenül a széntermelő régiókat célozzák meg, ráadásul a széntermelő régiók előtt álló kihívásokat tekintve túl csekély méretűek, és más régiók is felhasználják őket. Az RB ezért kéri további, a széntermelő régiók szükségleteire szabott források rendelkezésre bocsátását;
14.

támogatja, hogy az Atlanti-óceán medencéjére vonatkozó stratégiában jelenleg részt vevő atlanti régiók és államok egy olyan makroregionális stratégia létrehozásán gondolkodnak, amely az atlanti államok között évtizedek óta tartó együttműködésre épül. Az atlanti térségre vonatkozó makroregionális stratégia kiegészítené a jelenlegi tengeri stratégiát azáltal, hogy politikai dimenziót és többszintű kormányzást biztosít számára. Mindez kiterjedhet arra is, hogy harmadik országokat és régiókat is bevonnak, és így kiterjesztik a stratégia hatályát területi kérdésekre is, valamint nagyobb koherenciát biztosítanak a tematikus prioritások és a meglévő finanszírozási eszközök között. A makroregionális stratégia középpontjában egyrészt a tengeri terület állna – például az óceáni energiák, amelyeket prioritásként határoztak meg az atlanti térségben érdekelt felek számára –, másrészt pedig olyan fontos területek, mint a foglalkoztatás vagy a képzés;
1.

felhívja a figyelmet arra, hogy nemcsak az európai tengerhasznosítási ágazatok fejlődési lehetőségeit, hanem az azokat fenyegető veszélyeket is figyelembe kell venni. Ezeknek az ágazatoknak lépéseket kell tenniük annak érdekében, hogy az európai, nemzeti és regionális közigazgatási szervek segítségével sikeresen megvalósítsák az ökológiai, energetikai és digitális átállást és az ipari forradalmat, valamint hogy szakmáik újra vonzóvá váljanak. Ezekkel a kihívásokkal pont akkor kell megküzdeni, amikor a tengerhasznosítási ágazatokat újabb ázsiai verseny fenyegeti a nagy hozzáadott értékkel bíró hajók szegmenseiben, ahol Európa vezető szerepet tölt be. Ez a verseny, amelynek során megkísérlik megkaparintani az európai technológiákat, tisztességtelen versenyt jelent, amelyet szociális és ökológiai dömping jellemez, és amelyet a nemzetközi kereskedelem szabályaival ellentétesen nagyrészt állami támogatásokból finanszíroznak; ez ellen pedig az európai szerveknek az egyenlő versenyfeltételek biztosítása érdekében fel kell lépniük. Megjegyzendő, hogy ez a tisztességtelen verseny immár a halászat terén is megjelent;
23.

úgy véli, hogy megfelelőbb koordinációra van szükség a meglévő nemzeti és regionális kezdeményezések között a genomikai adatok és az egyéb egészségügyi adatok egyesítése érdekében a kutatás és a személyre szabott orvoslás területén, és arra ösztönzi a tagállamokat, hogy csatlakozzanak a „Towards access to at least 1 million sequenced genomes in the European Union by 2022” együttműködésről szóló közös nyilatkozathoz;
21.

ugyanakkor emlékeztet arra is, hogy a dezinformáció többféleképpen is károsítja a közösségeket: nemcsak azzal, hogy hamis információn alapuló politikai döntések meghozatalához vezet, hanem azzal is, hogy gyűlöletet és agressziót válthat ki, illetve (anyagi) veszteséget okozhat a polgároknak, és akár az egészségüket és az életüket is veszélyeztetheti. A dezinformáció hosszú távon a polgároknak az információforrásokba, illetve az intézményekbe, hatóságokba és a demokráciába vetett bizalmát is aláássa;
40.

úgy véli, hogy a tudományos élet és a vállalkozások – ezen belül kis- és középvállalkozások – képviselői mellett a helyi és regionális önkormányzatokat is be kell vonni az Európai Innovációs Tanács munkájába annak érdekében, hogy a tanács munkája egyértelműen a társadalom számára fontos kérdésekre összpontosuljon, és hogy tevékenységei a helyi és regionális szereplőkre is kiterjedjenek;
E rendelet következetes alkalmazásának, valamint annak biztosítása érdekében, hogy az ebben a rendeletben meghatározott közzétételi kötelezettségeket a pénzügyi piaci szereplők egyértelműen és következetesen alkalmazzák, meg kell határoznia a „fenntartható befektetés” fogalmát.

E rendelet következetes alkalmazásának, valamint annak biztosítása érdekében, hogy az ebben a rendeletben meghatározott közzétételi kötelezettségeket a pénzügyi piaci szereplők egyértelműen és következetesen alkalmazzák, világosan és harmonizált módon meg kell határoznia a „fenntartható befektetés” és a „fenntarthatósági kockázatok” fogalmát , kerülve a szabályozási átfedéseket, amelyek nincsenek összhangban a minőségi jogalkotás és az arányosság elvével . A „fenntartható befektetés” meghatározása biztosítja a pénzügyi termékek és szolgáltatások alapvető összhangját, és arról is gondoskodik, hogy a befektetések nettó hatása a fenntarthatósági teljesítmény szempontjából pozitív legyen. A fenntarthatóság sokrétűsége miatt – gondolva itt a környezeti, társadalmi és irányítási fenntarthatóság jelentette három dimenzióra – az egyik dimenzióban jelentkező pozitív hatás nem feltétlenül jár pozitív hatással a másik dimenzióban is. Fontos azonban, hogy a harmonizált fenntarthatósági mutatók segítségével mért nettó fenntarthatósági teljesítmény mindig egyértelműen pozitív tartományban legyen. A „fenntarthatósági kockázatok” meghatározására a szabályozási eredmények összhangjának biztosítása érdekében van szükség, de egy olyan, kialakulóban lévő és dinamikus eszközt is jelent, amely integrálni képes a felmerülő kockázatokat. A meghatározás magában foglalja a környezeti, társadalmi és irányítási kockázatok figyelmen kívül hagyásának pénzügyi és nem pénzügyi hatásait. A fenntarthatósági teljesítményt harmonizált fenntarthatósági mutatók segítségével kell mérni, melyeket a Bizottságnak kell sürgősséggel és a meglévő európai és nemzetközi kezdeményezések felhasználásával kidolgoznia.
46.

hangsúlyozza, mennyire fontos, hogy a fiatalok is elkötelezzék magukat. A regionális és helyi ifjúsági tanácsokat és ifjúsági mozgalmakat is be kell vonni az éghajlat-politikák és fenntartható fejlődési politikák kidolgozásába és végrehajtásába;
41.

megjegyzi, hogy miközben az egyes esb-alapok konkrét, a Szerződésben rögzített és továbbra is aktuális feladatokat látnak el, közösen arra is képesek, hogy megvalósítsák a kohéziós politikai célokat, ráadásul minden egyes alap elősegíti a többi alap feladatának teljesítését is;
2.

úgy véli, hogy az Európai Unió polgárai megérdemlik a jó minőségű, egyértelmű és európai hozzáadott értékkel rendelkező jogszabályokat, melyek céljairól megfelelően tájékoztatják az érintetteket, és amelyek hatásait nyomon követik. Az uniós joganyag mintegy 70 %-át a helyi és regionális önkormányzatok ültetik át és hajtják végre, és ez a szint áll a legközelebb a polgárokhoz, ezért az önkormányzatokat közvetlenül be kell vonni a minőségi uniós jogalkotás folyamatába, csakúgy mint a jogszabályok hatékonyságának értékelésébe. Mivel az uniós jog végrehajtása és betartása, illetve az EU megítélése szempontjából alapvetően fontos, hogy a polgárok értsék, milyen célt szolgálnak és milyen előnyökkel járnak a jogszabályok, a helyi és regionális önkormányzatokat – mint a polgárok szemében megbízható testületeket – teljeskörűen be kell kapcsolni ebbe a kommunikációs folyamatba, azaz a jól érthető helyi szintű tájékoztatásba és a jogszabályok céljának elmagyarázásába. Ebben alapvetően fontos az a hídszerep, melyet a Régiók Bizottsága hivatalosan is betölt az uniós intézmények és a helyi és regionális önkormányzatok között;