EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2021.6.21. COM(2021) 339 final 2021/0163(NLE) Javaslat A TANÁCS VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA Szlovákia helyreállítási és rezilienciaépítési terve értékelésének jóváhagyásáról {SWD(2021) 161 final}



2021/0163 (NLE) Javaslat A TANÁCS VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA Szlovákia helyreállítási és rezilienciaépítési terve értékelésének jóváhagyásáról AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, tekintettel a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz létrehozásáról szóló, 2021. február 12-i (EU) 2021/241 európai parlamenti és tanácsi rendeletre és különösen annak 20. cikkére, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, mivel: (1)A Covid19-járvány rendkívül káros hatást gyakorolt Szlovákia gazdaságára. 2019-ben Szlovákia egy főre jutó bruttó hazai terméke (GDP) az uniós átlag 55 %-ának felelt meg. A Bizottság 2021. tavaszi előrejelzése szerint Szlovákia reál-GDP-je 4,8 %-kal csökkent 2020-ban, 2020-ban és 2021-ben kumulatívan pedig várhatóan 0,2 %-kal esik vissza. A középtávú gazdasági teljesítményre régebb óta hatást gyakorló tényezők közé tartozik különösen, hogy a gazdasági aktivitás a hagyományos feldolgozóiparban koncentrálódik, ahol a szakemberhiány közepette alacsony az innováció szintje és a hozzáadott érték; emellett a súlyos szabályozási terhek, valamint a közigazgatási és az igazságszolgáltatási rendszer hiányosságai pedig nehezítik a magánberuházásokat. (2)A Tanács 2019. július 9-én és 2020. július 20-án az európai szemeszter keretében ajánlásokat intézett Szlovákiához. A Tanács különösen azt ajánlotta, hogy – a költségvetés hosszú távú fenntarthatóságának megőrzése mellett – hozzon intézkedéseket a gazdasági helyreállítás támogatására; erősítse meg egészségügyi rendszerének rezilienciáját; minden szinten javítsa az oktatás minőségét és inkluzív jellegét, és támogassa a készségek fejlesztését; a regionális egyenlőtlenségek figyelembevételével összpontosítsa a gazdaságpolitikát a digitális és zöld átállás területén és más területeken végrehajtandó beruházásokra; javítsa az igazságszolgáltatási rendszer hatékonyságát és integritását, továbbá a korrupció és a pénzmosás elleni küzdelmet, valamint biztosítson minőségi közszolgáltatásokat és kedvező üzleti környezetet. Az említett országspecifikus ajánlások végrehajtása terén a helyreállítási és rezilienciaépítési terv benyújtásakor elért eredmények vizsgálata alapján a Bizottság megállapítja, hogy jelentős előrelépés történt azon ajánlás kapcsán, miszerint az ország tegyen meg minden szükséges intézkedést a világjárvány hatékony kezelése és a megfelelő jövedelempótlás biztosítása érdekében. (3)[Az euróövezethez tartozó tagállamok gazdaságpolitikájára vonatkozó ajánlásában a Tanács egyebek mellett azt ajánlotta az euróövezeti tagállamoknak, hogy – többek között a helyreállítási és rezilienciaépítési terveik révén – biztosítsanak a gazdaság helyreállítását támogató szakpolitikai irányvonalat, és javítsák tovább a konvergenciát, a rezilienciát, valamint a fenntartható és inkluzív növekedést. A tanácsi ajánlás azt is tartalmazta, hogy erősítsék meg a nemzeti intézményi kereteket, biztosítsák a makroszintű pénzügyi stabilitást, valamint teljesítsék ki a gazdasági és monetáris uniót és erősítsék meg az euró nemzetközi szerepét.] [Ha a tanácsi ajánlás elfogadására a tanácsi végrehajtási határozat elfogadásáig nem kerül sor, a preambulumbekezdés törlésre kerül]. (4)2021. április 29-én Szlovákia az (EU) 2021/241 rendelet 18. cikke (1) bekezdésének megfelelően benyújtotta a Bizottságnak nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervét. A terv benyújtását a helyi és regionális önkormányzatok, a szociális partnerek, a civil társadalmi szervezetek, az ifjúsági szervezetek és más érdekelt felek bevonásával a nemzeti jogi kerettel összhangban lefolytatott konzultációs folyamat előzte meg. A helyreállítási és rezilienciaépítési tervek sikeres végrehajtását és nemzeti szintű tartós hatását, valamint európai szintű hitelességét az alapozza meg, hogy a tervekért maguk a tagállamok felelősek. Az említett rendelet 19. cikkének megfelelően a Bizottság a rendelet V. mellékletében foglalt értékelési iránymutatásokkal összhangban értékelte a helyreállítási és rezilienciaépítési terv relevanciáját, eredményességét, hatékonyságát és következetességét. (5)A helyreállítási és rezilienciaépítési terveknek az (EU) 2021/241 rendelettel létrehozott Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz, valamint az (EU) 2020/2094 tanácsi rendelettel létrehozott Európai Uniós Helyreállítási Eszköz általános célkitűzéseit kell követniük a Covid19-válságot követő helyreállítás támogatása, valamint az (EU) 2021/241 rendelet 3. cikkében említett hat pillérhez való hozzájárulással az Unió gazdasági, társadalmi és területi kohéziójának előmozdítása érdekében. (6)A tagállamok helyreállítási és rezilienciaépítési terveinek végrehajtása Unió-szerte összehangolt beruházási és reformtörekvést fog jelenteni. A reformok és beruházások összehangolt és egyidejű megvalósításával, valamint a határokon átnyúló projektek végrehajtásával ezek a reformok és beruházások kölcsönösen erősíteni fogják egymást, és pozitív továbbgyűrűző hatásokat fognak eredményezni az egész Unióban. Ezért az eszköz által a tagállamok növekedésére és munkahelyteremtésére gyakorolt hatás körülbelül harmada más tagállamokból származó tovagyűrűző hatásokra lesz majd visszavezethető. A hat pillérhez hozzájáruló kiegyensúlyozott válasz (7)Az (EU) 2021/241 rendelet 19. cikke (3) bekezdésének a) pontjával és V. mellékletének 2.1. pontjával összhangban a helyreállítási és rezilienciaépítési terv nagymértékben („A” minősítés) átfogó és kellően kiegyensúlyozott választ jelent a gazdasági és társadalmi helyzetre, ezáltal megfelelően hozzájárul az (EU) 2021/241 rendelet 3. cikkében említett hat pillér mindegyikéhez, és figyelembe veszi a konkrét kihívásokat és az érintett tagállam pénzügyi allokációját.

(8)A terv kiegyensúlyozott reform- és beruházáscsomagot javasol, amely kezeli mind a Covid19-világjárvány következményeit, mind a Szlovákiát érintő fő strukturális társadalmi-gazdasági és környezeti kihívásokat, miközben törekszik a kohéziós célkitűzések elérésére, és hozzájárul az (EU) 2021/241 rendelet 3. cikkében említett hat pillér mindegyikéhez. Az innovatív gazdaságra irányuló intézkedések széles körét mutatja be, amelyek támogatják a gazdasági növekedést, különösen a zöld és digitális kettős átállásba – és ezen belül az oktatásba és a készségekbe – való beruházások révén. Az átfogó cél a fenntartható növekedés megvalósítása, valamint a szlovák gazdaság és társadalom előremutató átalakítása, és ezáltal az életminőség javítása. A terv öt fő szakpolitikai területre összpontosít: zöld gazdaság, oktatás, tudomány és innováció, egészségügy, közigazgatás és digitalizáció. A terv mind az öt kulcsterület esetében egyértelmű és koherens magyarázatot ad arra vonatkozóan, hogy ezek hogyan járulnak hozzá a hat pillérhez. Ez a megközelítés hozzájárul annak biztosításához, hogy az egyes pillérekkel átfogó módon foglalkozzanak. (9)A terv kialakításának középpontjában a zöld átállás és a gazdaság digitális átalakítása áll. A tervben szereplő zöld reformok és beruházások célja a megújuló energiaforrásoknak és azok hálózatban való integrációjának növelése, az épületek energetikai és környezetvédelmi teljesítményének javítása, a fenntartható közlekedési módok arányának növelése és az ipari folyamatok dekarbonizációja, hozzájárulva ezzel az éghajlatváltozás mérséklésével és a légszennyezés csökkentésével kapcsolatos célkitűzésekhez. Fontos reformok és beruházások vannak tervbe véve a táj és az ökoszisztémák éghajlatváltozással szembeni rezilienciájának növelése érdekében, különös tekintettel a vízfolyások revitalizációjára. A digitális reformok és beruházások – a legnagyobb beruházási hiánytól szenvedő területeket támogatva – minden bizonnyal elősegítik Szlovákia modernizálását. Ezek közé tartozik különösen a közszolgáltatások és az iskolák digitalizálása, a digitális készségek fejlesztése és az innováció támogatása. (10)A terv az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés szempontjából releváns, jól célzott szakpolitikai intézkedéseket mutat be. Az innovációs potenciált és a termelékenység növekedését várhatóan fokozni fogják azok az intézkedések, amelyek a kutatási-fejlesztési és innovációs ökoszisztémának, az üzleti környezetnek, a felsőoktatás minőségének és relevanciájának, valamint az oktatási eredményeknek – többek között az iskolai tantervek reformjának és a tanárok jobb felkészítésének – a javítására irányulnak. A terv által támogatott beruházások által kiváltott erős keresleti impulzusból, valamint az innovációhoz és a digitalizációhoz nyújtott célzott segítségből előreláthatólag a kis- és középvállalkozások is részesülni fognak. A társadalmi és területi kohéziót tekintve a terv a megfelelő társadalmi-gazdasági kihívásokat határozza meg, és megfelelő intézkedéseket tartalmaz kezelésükre. Különösen törekszik a sajátos nevelési igényű és a hátrányos társadalmi-gazdasági hátterű gyermekek – köztük a roma népesség – oktatásba való bevonásának erősítése. A kohéziós aggályokat és a regionális egyenlőtlenségeket a kórházi ellátás ambiciózus reformja, valamint a közigazgatás digitalizálására irányuló intézkedések kezelik. A terv várhatóan javítja majd az egészségügyi, továbbá a gazdasági, társadalmi és intézményi rezilienciát is. Az egészségügy területén a terv egy átfogó reform- és beruházáscsomagot mutat be, amelynek célja a szlovák egészségügyi rendszer rezilienciájának, hatékonyságának, hozzáférhetőségének és minőségének javítása. A beruházások elsősorban a kórházi ellátásra, a tartós ápolásra, a mentális egészségre és az alapellátásra összpontosulnak. Az előrejelző rendszerekbe és infrastruktúrába történő beruházások várhatóan javítják a válsághelyzetekre való reagálási képességet. A nyugdíjreformmal Szlovákia várhatóan kevésbé lesz kiszolgáltatott a fenntarthatósági kockázatoknak. A következő generációra vonatkozó szakpolitikákkal elsősorban az oktatás minden szinten – a kisgyermekkori neveléstől és gondozástól a felsőoktatásig – történő javítását célzó átfogó intézkedéscsomag foglalkozik. Az országspecifikus ajánlásokban azonosított kihívások összességének vagy jelentős részének kezelése (11)Az (EU) 2021/241 rendelet 19. cikke (3) bekezdésének b) pontjával és V. mellékletének 2.2. pontjával összhangban a helyreállítási és rezilienciaépítési terv várhatóan hozzájárul az érintett tagállamnak címzett, releváns országspecifikus ajánlásokban, illetve a Bizottság által az európai szemeszter keretében hivatalosan elfogadott más releváns dokumentumokban azonosított kihívások összességének vagy jelentős részének eredményes kezeléséhez („A” minősítés), beleértve azok költségvetési vonatkozásait is. (12)Megállapítható, hogy a világjárványra adott azonnali költségvetés-politikai válasszal kapcsolatos ajánlásokkal a szlovák helyreállítási és rezilienciaépítési terv nem foglalkozik, mindazonáltal Szlovákia az általános mentesítési rendelkezéssel összhangban 2020-ban és 2021-ben megfelelő és kielégítő intézkedéseket hozott a gazdaság költségvetési eszközökkel történő azonnali támogatása érdekében. Ezenfelül az az ajánlás, hogy az ország 2020-ban érje el a középtávú költségvetési célkitűzést, már nem releváns, egyrészt a kapcsolódó költségvetési időszak lejárta, másrészt a Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési rendelkezésének a világjárvány okozta válsággal összefüggő, 2020. márciusi aktiválása miatt. (13)A terv egymást kölcsönösen erősítő reformok és beruházások széles körét foglalja magában, amelyek hozzájárulnak a Tanács által az európai szemeszter keretében 2019-ben és 2020-ban Szlovákiának címzett, országspecifikus ajánlásokban felvázolt gazdasági és társadalmi kihívások összességének vagy jelentős részének hatékony kezeléséhez, különösen a következő területeken: inkluzív oktatás, közigazgatás, a zöld és digitális átállásba történő termelékenységnövelő beruházások, valamint ezek hozzájárulása a regionális különbségek csökkentéséhez. (14)Szlovákia helyreállítási és rezilienciaépítési tervének intézkedései segítik a zöld és digitális átállás felgyorsítását. Az oktatás, a gyermekgondozás, az egészségügy, valamint a kutatás, a fejlesztés és az innováció területén régóta fennálló kihívásokkal is átfogó intézkedések foglalkoznak, amelyek várhatóan kezelni fogják a legsúlyosabb hiányosságokat, például az oktatás alacsony színvonalát és hiányos inkluzivitását, a kutatási-fejlesztési és innovációs politika széttagolt koordinációját, a köz- és magánszféra elégtelen együttműködését, valamint a gyenge kutatási, fejlesztési és innovációs teljesítményt. Az igazságszolgáltatási rendszer, a közbeszerzés és a pénzmosás elleni küzdelem javítására a tervben javasolt további intézkedések hozzájárulhatnak a mögöttes kihívások nagy részének eredményes kezeléséhez. Emellett több reform várhatóan javítani fogja az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát. A növekedési potenciálhoz, a munkahelyteremtéshez, valamint a gazdasági, társadalmi és intézményi rezilienciához való hozzájárulás (15)Az (EU) 2021/241 rendelet 19. cikke (3) bekezdésének c) pontjával és V. mellékletének 2.3. pontjával összhangban a helyreállítási és rezilienciaépítési terv várhatóan jelentős hatást gyakorol („A” minősítés) a szlovákiai növekedési potenciál, munkahelyteremtés, valamint gazdasági, társadalmi és intézményi reziliencia megerősítésére, hozzájárulva a szociális jogok európai pillérének végrehajtásához, többek között a gyermekekre és fiatalokra vonatkozó szakpolitikák előmozdítása révén, valamint a Covid19-válság gazdasági és társadalmi hatásának enyhítéséhez, ezáltal fokozva az Unión belüli gazdasági, társadalmi és területi kohéziót és konvergenciát; (16)A Bizottság által készített szimulációkból kiderül, hogy a terv alkalmas arra, hogy Szlovákia GDP-jét a 2021–2026-ig tartó időszakban átlagosan 1,3 % és 1,8 % közötti mértékben növelje. A helyreállítási és rezilienciaépítési terv végrehajtása várhatóan jelentősen hozzá fog járulni a szlovák gazdasági növekedéshez és a munkahelyteremtéshez. A tervben szereplő beruházások rövid és középtávon előreláthatólag ösztönözni fogják az aggregált keresletet, javítva a szlovák gazdaság ciklikus helyzetét, és ezáltal enyhítve a Covid19-válság kedvezőtlen gazdasági hatásait. E tekintetben különösen előnyös a beruházásoknak az építési és felújítási projektekre való összpontosítása, teljesen megfelelve a jelentős károkozás elkerülését célzó elvnek, tekintettel arra, hogy a világjárvány milyen keményen sújtotta a szlovák építőipart. (17)Közép- és hosszú távon a beruházások és a tervezett reformok várhatóan hozzájárulnak a növekedési potenciál jelenlegi kihívásainak kezeléséhez, és megkönnyítik az ország átállását egy diverzifikáltabb gazdasági modellre, nagyobb hangsúlyt helyezve a magasabb hozzáadott értéket képviselő tevékenységekre. Ez előreláthatólag segíteni fogja a szlovák gazdaságot abban, hogy versenyképes és reziliens maradjon, és alkalmazkodjék az automatizálás és a digitális átalakulás ipari tendenciáihoz. A helyreállítási és rezilienciaépítési terv végrehajtása ezért várhatóan növeli a potenciális kibocsátást, és tartós hatással lesz Szlovákia gazdasági teljesítményére. E hosszú távú hatás túlnyomó része a kutatási, fejlesztési és innovációs tevékenységeket ösztönző intézkedésekből, például az ilyen tevékenységek koordinációját és finanszírozását is javító irányítási reformból származik. Származik továbbá – az iskola előtti nevelés kiterjesztése, az iskolai tanterv reformja, és a felsőoktatás minőségének és relevanciájának javítása révén – a humántőke fejlesztéséből és a munkaerő méretének és készségösszetételének javításából, amelynek célja a termelékenység növelése Szlovákiában. (18)A terv várhatóan csökkenteni fogja az országon belüli társadalmi és területi egyenlőtlenségeket. Az ország nyugati részénél Kelet- és Közép-Szlovákia általában jelentősen rosszabbul teljesít egy sor olyan, egymással összefüggő munkaerőpiaci és a szociális mutató terén, mint például a magasan képzett munkavállalók aránya, a tartós és ifjúsági munkanélküliség, továbbá a bölcsődébe, illetve óvodába járó gyermekek aránya. Az oktatási egyenlőtlenségekkel kapcsolatos kihívásokat várhatóan kezelni fogja az iskolai tantervek kulcskompetenciákat és digitális készségeket előmozdító reformja, valamint az oktatási támogató intézkedések rendszerének létrehozása. Mivel a diákok oktatási eredményeit erősen meghatározza társadalmi-gazdasági hátterük, a tervben a kisgyermekkori nevelés és gondozás hozzáférhetőségének és minőségének javítását, a tanácsadási szolgáltatások fejlesztését, a szegregáció csökkentését és a két műszakos iskolai oktatás megszüntetését célzó reformok is szerepelnek. Ezek a reformok – különösen a hátrányos helyzetű tanulók körében – várhatóan csökkentik a korai iskolaelhagyást, és ezáltal hozzájárulnak a társadalmi mobilitás és az esélyegyenlőség fokozásához. Az átfogó felsőoktatási reformok és beruházások az irányítási, finanszírozási, akkreditációs és tudományos értékelési rendszerek megváltoztatása révén várhatóan javítják a felsőoktatás minőségét és relevanciáját. A hivatalos tartós ápolási-gondozási szolgáltatások és az óvodák fejlesztése valószínűleg enyhíteni fogja a családokra, különösen az eltartottakat gondozó nőkre nehezedő aránytalan terheket, és lehetővé teszi számukra a munkaerőpiaci részvételt. Ezek a politikák összhangban vannak a szociális jogok európai pillérének elveivel. (19)A mentális egészségügyi ellátás szélesebb körű elérhetősége összhangban van az intézményesítettség csökkentésére irányuló stratégiával. Emellett a tartós ápolási-gondozási szolgáltatások otthoni és közösségi alapú nyújtásának hangsúlyozása, a palliatív ellátás megerősítése és az ágazat széttöredezett irányításának kezelése fontos lépések a megfizethető és minőségi tartós ápolási-gondozási szolgáltatásokhoz való hozzáférés előmozdítása terén. A kórházhálózat modernizálása előreláthatólag hozzájárul az egészségügyi szolgáltatások minőségének és költséghatékonyságának javulásához, egyúttal a kevésbé fejlett régiókban is javítja az elérhetőségüket. Ezt olyan beruházásokkal is segíteni kell, amelyek célja a rosszul ellátott régiókban az alapellátáshoz való hozzáférés javítása. A zöld átálláshoz kapcsolódó infrastrukturális beruházások, különösen az épületfelújítási program előreláthatólag Szlovákia-szerte új munkalehetőségeket fog teremteni az építőiparban, az alacsony iskolai végzettségű munkavállalóknak is. A jelentős károkozás elkerülése (20)Az (EU) 2021/241 rendelet 19. cikke (3) bekezdésének d) pontjával és V. mellékletének 2.4. pontjával összhangban a helyreállítási és rezilienciaépítési terv várhatóan biztosítja, hogy a helyreállítási és rezilienciaépítési tervben foglalt reformok és beruházási projektek végrehajtására irányuló egyetlen intézkedés se okozzon jelentős kárt („A” minősítés) a környezeti célkitűzések tekintetében az (EU) 2020/852 európai parlamenti és tanácsi rendelet 17. cikke értelmében (a jelentős károkozás elkerülését célzó elv). (21)Szlovákia az Európai Bizottság jelentős károkozás elkerülését célzó elv alkalmazásáról szóló technikai iránymutatását (2021/C 58/01) követve teljes mértékben értékelte a terv valamennyi intézkedését. Az összes vonatkozó intézkedés potenciális káros környezeti hatását megfelelő biztosítékok és mérséklési intézkedések kezelik, amelyeket nyomonkövetési intézkedések szavatolnak. Ezek a mérséklési intézkedések tükröződnek az ipar dekarbonizációjára, az épületfelújításokra (többek között a kazáncserére), a vízenergiára, a biomassza-felhasználásra, a K+F+I beruházási programokra és az innovációt támogató pénzügyi eszközökre vonatkozó mérföldkövekben és célokban. A zöld átálláshoz, többek között a biológiai sokféleség előmozdításához való hozzájárulás (22)Az (EU) 2021/241 rendelet 19. cikke (3) bekezdésének e) pontjával és V. mellékletének 2.5. pontjával összhangban a helyreállítási és rezilienciaépítési terv olyan intézkedéseket tartalmaz, amelyek nagymértékben („A” minősítés) hozzájárulnak a biológiai sokféleségre is kiterjedő zöld átálláshoz vagy az abból fakadó kihívások kezeléséhez. Az éghajlat-politikai célokat támogató intézkedések összege az (EU) 2021/241 rendelet VI. mellékletében foglalt módszertannak megfelelő számítás szerint a terv teljes allokációjának 43 %-át teszi ki. Az (EU) 2021/241 rendelet 17. cikkének megfelelően a helyreállítási és rezilienciaépítési terv összhangban van a 2030-ig szóló nemzeti energia- és klímatervben foglalt információkkal. (23)A megújuló energiaforrásokra irányuló reformok és beruházások, amelyek elsősorban a megújuló energiaforrások hálózatba kapcsolásának javítására irányulnak, valamint a magas szintű energiahatékonysági előírásokon és az ipar dekarbonizációs programján alapuló ambiciózus épületfelújítási program várhatóan segíteni fogják Szlovákiát a 2030-as dekarbonizációs célkitűzéseinek elérésében, és támogatni fogják a körforgásos gazdaságra való átállást. Az átfogó közlekedési reform- és beruházáscsomag előreláthatólag támogatni fogja az elektromos közlekedést, a tömegközlekedést és az intermodális áruszállítást. Ez várhatóan fellendíti az általános mobilitási ökoszisztémát, ami vélhetően a szlovák gazdaság javára szolgál.

(24)A tájtervezési, a természetvédelmi és a vízgazdálkodási reformok és beruházások várhatóan segítik majd azon kihívások kezelését, amelyekkel Szlovákia az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás, valamint a vízforrások, a természet és a biológiai sokféleség védelme terén szembenéz. A digitális átálláshoz való hozzájárulás (25)Az (EU) 2021/241 rendelet 19. cikke (3) bekezdésének f) pontjával és V. mellékletének 2.6. pontjával összhangban a helyreállítási és rezilienciaépítési terv olyan intézkedéseket tartalmaz, amelyek nagymértékben („A” minősítés) hozzájárulnak a digitális átálláshoz vagy az abból fakadó kihívások kezeléséhez. A digitális célkitűzéseket támogató intézkedések összege az (EU) 2021/241 rendelet VII. mellékletében foglalt módszertannak megfelelő számítás szerint a terv teljes allokációjának 21 %-át teszi ki. (26)A terv ambiciózus intézkedéscsomagot terjeszt elő, amely átfogja a szlovák gazdaság és társadalom digitális átalakulását. Az oktatási intézkedések a digitális készségeket helyezik a középpontba, ötvözve a tantervek felülvizsgálatát, a tanárok képzését és az iskolai digitális eszközökbe történő beruházásokat, valamint a felsőoktatás digitalizálását. Ezzel párhuzamosan a terv egy digitális készségekre vonatkozó, korosztálytól független felnőttképzési stratégia kidolgozását is magában foglalja, hogy a felnőttek lépést tartsanak a társadalom digitalizáció miatti változásaival. A terv emellett a digitális átállás eredményes irányítási modelljének kialakítása érdekében is bevezet intézkedéseket. Ez előreláthatólag elősegíti a digitális ökoszisztéma fejlesztését, és végső soron a gazdaság egészének javát szolgálhatja. A vállalkozások – különösen a kkv-k – digitalizálásához nyújtott támogatás előreláthatólag lehetővé teszi, hogy a vállalkozások versenyképesek maradjanak azáltal, hogy egyszerűsítik a termelési folyamatokat és innovatív technológiákat alkalmaznak. (27)A felhasználóközpontú közszolgáltatásokat nyújtó új digitális platformnak, valamint a közigazgatásban az informatikai erőforrásokkal való hatékonyabb gazdálkodásnak köszönhetően előreláthatólag javulni fog az e-kormányzati megoldások minősége és elérhetősége. A digitális közszolgáltatások fejlesztésének kiegészítéseként Szlovákia a közigazgatás valamennyi ágazatában törekszik a kiberbiztonság megerősítésére és szabványosítására. A terv digitális hozzájárulását erősíti továbbá, hogy Szlovákia részt vesz négy, több országra kiterjedő digitális projektben – többek között a digitális innovációs központok kiépítésében – és az európai nagy teljesítményű számítástechnikai közös vállalkozásban. Tartós hatás (28)Az (EU) 2021/241 rendelet 19. cikke (3) bekezdésének g) pontjával és V. mellékletének 2.7. pontjával összhangban a helyreállítási és rezilienciaépítési terv várhatóan nagymértékben („A” minősítés) tartós hatást gyakorol Szlovákiára. (29)Szlovákia terve jelentős számú strukturális reformot foglal magában, amelyek várhatóan tartós hatást gyakorolnak majd számos szakpolitikai területre, valamint a közigazgatásra és az intézményekre. Különösen az igazságügyi reformoknak, valamint a korrupció és a pénzmosás elleni küzdelem reformjainak várhatóan tartós hatásuk lesz, ezért fontos, hogy ezek a reformok és végrehajtásuk összhangban legyenek az igazságszolgáltatás függetlenségére vonatkozó uniós jogi követelményekkel. Különösen fontos az igazságszolgáltatás, az érdekelt felek és a civil társadalom megfelelő bevonása a reformfolyamatba. Emellett az intézmények és a közigazgatás széles körét érintő digitalizációs erőfeszítések strukturálisan is növelni fogják a hatékonyságot, és javítani fogják a közszolgáltatások minőségét. Az oktatás valamennyi szintjére kiterjedő átfogó reformcsomag előreláthatólag javítani fogja a lakosság készségbázisát. Az egészségügyi és szociális ellátás reformja várhatóan javítani fogja az egészségügyi rendszer eredményességét és hatékonyságát, ami előreláthatólag javítani fogja a népesség egészségi állapotát, és csökkenteni fogja a társadalmi-gazdasági csoportok egészségügyi eredményei közötti egyenlőtlenségeket. (30)A beruházási intézkedések várhatóan támogatják és fokozzák a strukturális reformok pozitív hatását Szlovákia helyreállítási és rezilienciaépítési tervében. A vasúti rendszer korszerűsítésére irányuló méretes beruházások előreláthatólag több utast fognak ehhez a fenntartható közlekedési módhoz vonzani, elősegítve a zöld átmenetet és támogatva a regionális kohéziót. Az iparba, többek között az energiatermelésbe történő zöld beruházások előreláthatólag Szlovákia-szerte hozzájárulnak az ágazat dekarbonizációjához és a tisztább levegőhöz. Az ambiciózus energiahatékonysági program, valamint az építőipari hulladékgazdálkodásra vonatkozó reform lehetővé teszi az épületállomány felújítását, amely tartós hatást gyakorolhat e kulcsfontosságú ágazat kibocsátásának csökkentésére és körforgásos jellegének javítására. Az egészségügyi reformokat támogatják a kórházi és más ellátó létesítményekbe történő beruházások. A beruházások az oktatási reformokat is fellendítik, például digitális berendezések biztosításával, tanárok képzésével, a középiskolai és egyetemi épületek akadálymentesítésével vagy új óvodák építésével. Az ösztöndíj- és fejlesztési programok célja a felsőoktatáshoz való hozzáférésnek és a felsőoktatás nemzetközivé válásának javítása. A nagyszabású beruházási program előreláthatólag a megreformált kutatási és innovációs rendszert is forrásokhoz fogja juttatni, ezáltal is növelve Szlovákia vonzerejét mind a vállalatok, mind a szakképzett munkavállalók számára, és jó eséllyel a magasabb hozzáadott értéket képviselő tevékenységek irányába fogja elmozdítani a gazdaságot. A terv tartós hatása a terv és más programok – többek között a kohéziós politikai alapokból finanszírozott egyéb programok – közötti szinergiákkal is fokozható, különösen a mélyen gyökerező területi kihívások érdemi kezelésével és a kiegyensúlyozott fejlődés előmozdításával. Nyomon követés és végrehajtás (31)Az (EU) 2021/241 rendelet 19. cikke (3) bekezdésének h) pontjával és V. mellékletének 2.8. pontjával összhangban a helyreállítási és rezilienciaépítési tervben javasolt intézkedések várhatóan megfelelő módon („A” minősítés) biztosítják a terv eredményes nyomon követését és végrehajtását, a tervezett ütemtervre, mérföldkövekre és célokra, valamint a kapcsolódó mutatókra is kiterjedően. (32)Szlovákia átfogó végrehajtási rendszert hoz létre, amelyben vezető szerepet játszik a mérföldkövek és célok teljesüléséért és a kifizetések igényléséért felelős nemzeti végrehajtási és koordinációs hatóság. E célból a nemzeti végrehajtási és koordinációs hatóság jogosult lesz valamennyi érintett szervezettől – végrehajtóktól, közvetítőktől, kedvezményezettektől és más érintettektől – tájékoztatást kérni a reformok és beruházások végrehajtásának állásáról, beleértve a megfelelő mérföldköveket és célokat is. A mérföldkövek és célok hatóköre és jellege általában átfogó és koherens. Időkeretük észszerű: előreütemezi a reformokat, amelyek a beruházások alapjául szolgálnak. A mérföldkövek és a célok jól megtervezettnek tekinthetők, olyan robusztus mutatókkal, amelyek biztosítják a végrehajtás során a megfelelő nyomon követést és értékelést. (33)A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az eszköz keretében nyújtott pénzügyi támogatást a kedvezményezettek az (EU) 2021/241 rendelet 34. cikkével összhangban kommunikálják és elismerjék. A technikai támogatási eszköz keretében a tagállamok technikai támogatást kérhetnek tervük végrehajtásához. Költségszámítás (34)Az (EU) 2021/241 rendelet 19. cikke (3) bekezdésének i) pontjával és V. mellékletének 2.9. pontjával összhangban a helyreállítási és rezilienciaépítési terv becsült összköltségére vonatkozó, a tervben közölt indokolás közepes mértékben („B” minősítés) megfelel a következőknek: észszerű és valószerű, összhangban van a költséghatékonyság elvével és arányos a gazdaságra és a társadalomra gyakorolt várható hatással. (35)Szlovákia szilárd indoklással, bizonyítékokkal és módszertannal támasztja alá a terv keretében várhatóan felmerülő költségei többségét. Viszonylag nagy mértékben rendelkezésre állnak a költségbecslések, az információk és az alátámasztó dokumentumok. Az alkalmazott módszertanok gyakran hivatkoznak a közelmúltban Szlovákiában – többek között uniós finanszírozásból – megvalósított hasonló projektekre. Ahol ez nem volt lehetséges, ott – néhány korlátozott kivételtől eltekintve – megbízható számításokkal észszerű és valószerű becslések készültek, gyakran más tagállamoktól vagy hitelesített és független intézményektől származó adatok alapján. A különböző költségbecsléseknél a referenciaértékek a rendelkezésre álló piaci árakon alapulnak. Szlovákia csak korlátozott mértékben érvényesíttette független szervekkel a költségbecsléseket, bár a Pénzügyminisztérium keretében működő „Ár-érték” egységet független hitelesítőként jelölték meg különböző komponenseknél. Az egység függetlenségét biztosítékok támasztják alá. (36)Néhány intézkedésnél a célok vagy költségmutatók kevésbé egyértelműek, meglehetősen általánosan vannak megfogalmazva, vagy kevéssé összehasonlítható, illetve nehezebben ellenőrizhető megbízhatóságú információkon alapulnak. Néhány költségbecslés – gyakran a beruházások újszerűsége miatt (például a megújuló energia, a kutatás-fejlesztés és innováció, vagy a digitalizáció területén) – nem rendelkezik összehasonlítható költségszámítási referenciaértékekkel. Ugyanakkor, mivel összehasonlítható előzmények nincsenek, az alulról felfelé építkező módszertanok pedig alaposan ki vannak fejtve, Szlovákia megfelelő mértékű magyarázattal és indokolással szolgált ezen intézkedésekhez. (37)A 2021–2027-es kohéziós politikai programozási időszakra vonatkozó partnerségi megállapodás és program folyamatban lévő véglegesítése miatt nem mindig egyértelmű a hasonló területeken, de más finanszírozási forrásokból megvalósuló projektek elhatárolása. Szlovákia azonban vállalta, hogy szigorú védintézkedések bevezetésével stratégiai és projektszinten is biztosítani fogja, hogy ne kerülhessen sor kettős finanszírozásra, például az intézkedés különböző típusú költségeinek különböző forrásokból való finanszírozására. Végül, a helyreállítási és rezilienciaépítési terv becsült összköltsége összhangban van a költséghatékonyság elvével és arányos a gazdaságra és a társadalomra gyakorolt várható hatással. Az Unió pénzügyi érdekeinek védelme (38)Az (EU) 2021/241 rendelet 19. cikke (3) bekezdésének j) pontjával és V. mellékletének 2.10. pontjával összhangban a helyreállítási és rezilienciaépítési tervben javasolt intézkedések és az ebben a határozatban foglalt kiegészítő intézkedések megfelelőek („A” minősítés) ahhoz, hogy megelőzzék, feltárják és korrigálják a korrupciót, a csalást és az összeférhetetlenséget az említett rendelet alapján biztosított források felhasználása során, és az intézkedések várhatóan eredményesen biztosítják az említett rendelet alapján nyújtott és más uniós programokból származó finanszírozás kettősségének elkerülését. Ez nem érinti az uniós jognak való megfelelés előmozdítására és érvényesítésére szolgáló egyéb instrumentumok és eszközök alkalmazását, többek között a korrupció, a csalás és az összeférhetetlenségek megelőzése, feltárása és korrekciója, valamint az Unió pénzügyeinek az (EU, Euratom) 2020/2092 európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban történő védelme tekintetében.

(39)A terv összességében megfelelően azonosítja az ellenőrzésért és a kontrollért felelős szlovák szereplőket, és egyértelműen bemutatja az ellenőrző hatóság függetlenségét és feladatköreinek elkülönítését, beleértve azt is, hogy ezt a szlovák jogszabályok hogyan rögzítik. A nemzeti végrehajtási és koordinációs hatóság felelős a pénzügyi támogatás kifizetése iránti kérelmek, a vezetői nyilatkozat és az ellenőrzési összefoglaló elkészítéséért és továbbításáért. A terv ismerteti az ellenőrzés résztvevőit, kapcsolataikat és adminisztratív kapacitásukat is. Átfogóan tájékoztat a súlyos szabálytalanságok kezelése érdekében hozott intézkedésekről és az intézkedésekért felelős szereplőkről. A felelősök képzésben részesülnek, a visszaélést bejelentő személyek védelmét jogszabály rögzíti, a visszaélések bejelentését fogadó hivatal pedig várhatóan 2021 szeptemberére teljesen működőképes lesz. A végrehajtó minisztériumok/szervek által végzett irányítási ellenőrzések nemcsak a súlyos szabálytalanságok meglétére, hanem a mérföldkövek és célok teljesülésére is ki fognak terjedni. A terv ismerteti a végső kedvezményezettekre vonatkozó adatok gyűjtésére, tárolására és rendelkezésre bocsátására vonatkozó rendelkezéseket és mechanizmusokat; az (EU) 2021/241 rendelet 22. cikke (2) bekezdésének d) pontjában előírt nyilvántartási kötelezettség pedig a végrehajtó szervekre és a kedvezményezettekre hárul. Az Eszköz végrehajtásának figyelemmel kísérésére szolgáló adattárrendszert az első kifizetési kérelem időpontjáig létre kell hozni és üzembe kell helyezni. A rendszernek legalább a következő funkciókat kell tartalmaznia: a) biztosítja az adatgyűjtést, valamint a mérföldkövek és célok elérésének nyomon követését; és b) összegyűjti, tárolja és elérhetővé teszi a rendelet 22. cikke (2) bekezdése d) pontjának i–iii. alpontjában előírt adatokat. E célból be kell illeszteni egy mérföldkövet. (40)A kettős finanszírozás felderítésére és elkerülésére irányuló intézkedések átfogóan szerepelnek a tervben. Az Eszköz végrehajtásában részt vevő szereplők munkáját a nemzeti végrehajtási és koordinációs hatóság fogja koordinálni. A tervből egyértelműen kiderül, hogy az eszközért és a kohéziós politikai alapokért felelős koordináló szervek kapcsolatban fognak állni érdekében, hogy a programozási és végrehajtási szakaszban elkerüljék a kettős finanszírozást. Szlovákia nem igazán részletezte a kettős finanszírozás elkerülése érdekében a végrehajtási szakaszban végzett ellenőrzésekre vonatkozó intézkedéseket, de vállalta, hogy szigorú védintézkedések bevezetésével stratégiai és projektszinten is biztosítani fogja, hogy ne kerülhessen sor kettős finanszírozásra. A terv bőségesen tájékoztat a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz szlovákiai végrehajtásához és ellenőrzéséhez szükséges igazgatási kapacitásáról. Emellett széles körű tájékoztatást ad a terv végrehajtásának ellenőrzését végző különböző szervek jogi felhatalmazásáról is. A jogalap nagy része azonban a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló törvényen alapul, amely még mindig tervezet. Ez azt jelenti, hogy a koordináló szerv és az összes többi végrehajtó szerv pontos megbízatása és hatásköre valószínűleg csak a terv elfogadása után lesz ismert. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló törvény az első kifizetési kérelem benyújtásának időpontjáig hatályba fog lépni, és abban az időpontban nem fog lényegesen elérni a tervben leírtaktól. E célból be kell illeszteni egy mérföldkövet. Ennek, valamint a fenti preambulumbekezdésben említett mérföldkőnek a teljesülése előfeltétele az eszköz keretében történő kifizetéseknek (az előfinanszírozás kivételével). A terv koherenciája (41)Az (EU) 2021/241 rendelet 19. cikke (3) bekezdésének k) pontjával és V. mellékletének 2.11. pontjával összhangban a terv nagymértékben („A” minősítés) olyan intézkedéseket tartalmaz a reformok és a közberuházási projektek végrehajtására vonatkozóan, amelyek koherens intézkedéseket jelentenek. (42)A szlovák helyreállítási és rezilienciaépítési terv olyan reformok és beruházások átfogó csomagját mutatja be, amelyek kölcsönösen erősítik egymást, és erőteljes reformösztönző erővel rendelkeznek. A terv középpontjában az innovatív, fenntartható és egészséges ország egymással összefüggő három pillére, valamint öt kulcsfontosságú szakpolitikai terület áll, amelyek végrehajtása 18 komponenssel történik. A szinergiák biztosítva vannak a tematikus (például az oktatási) komponensekben, valamint komponenseken átívelő módon is, például a középületek felújítására vonatkozó energiahatékonysági követelmények alkalmazásával vagy a közigazgatás digitális átállásával. A tervben szisztematikusan szerepelnek az új információs rendszerekbe és adateszközökbe történő beruházások. A reformok és a beruházások jól láthatóan minden komponensben egyensúlyban vannak. Egyes reformok – például a közbeszerzési jogszabályok felülvizsgálata vagy az üzleti környezet és az igazságszolgáltatási rendszer javítása – várhatóan átfogó hatással lesznek a kiadások hatékonyságára. Az eredményes beruházások feltételeinek megteremtése érdekében a reformok általában az első évekre koncentrálódnak (például a kórházi hálózat optimalizálása, valamint a kutatás-fejlesztés és innováció irányítási reformja). A kohéziós politikai alapokból nyújtott támogatással való kiegészítő jelleg nyilvánvaló, szerepel a komponensekben, és az e szakaszban lehetséges mértékig össze van foglalva a terv szintjén is. A partnerségi megállapodás és a program folyamatban lévő véglegesítése miatt az elhatárolások nem mindig teljesen egyértelműek. Egyenlőség (43)A terv egy sor olyan intézkedést tartalmaz, amelyek várhatóan kezelni fogják az ország előtt álló kihívásokat a nemek közötti egyenlőség és a mindenki számára biztosítandó esélyegyenlőség terén. A nemek közötti egyenlőséget illetően a terv egy előrejelző rendszerrel kívánja megelőzni a korai iskolaelhagyást, amely aránytalanul sújtja a hátrányos helyzetű nőket. Ez a rendszer mentorálási és iskolán kívüli egyéni oktatási (tutorálási) lehetőségeket tartalmaz. Az óvodai létesítmények kapacitáshiányának, illetve az e kapacitáshiány által a nők munkaerőpiaci részvételére és a gyermekek későbbi iskolai teljesítményére gyakorolt hatásnak a kezelése érdekében biztosítani kell a három éven felüli gyermekek óvodai elhelyezésének jogát. A tervnek az oktatás inkluzivitásával foglalkozó része reformokat és beruházásokat tartalmaz a sajátos nevelési igényű tanulók oktatási támogatási rendszerének létrehozására, a tanárképzési programok korszerűsítésére, az oktatási szegregáció csökkentésére és a korai gondozási szolgáltatások előmozdítására a marginalizált roma közösségekben, valamint a hátrányos helyzetű tanulók felsőoktatáshoz való hozzáférésének javítására. A fogyatékossággal élők helyzetével és szükségleteivel a terv több része foglalkozik, többek között az épületek felújításával és jobb akadálymentességével, a fenntartható közlekedéssel, a digitalizációval, valamint a szociális és mentális egészségügyi ellátással kapcsolatban. A terv az idősek előtti kihívásokkal is foglalkozik, különösen digitális készségeik fejlesztésének támogatásával, valamint a tartós szociális és egészségügyi ellátást nyújtó rendszerek minőségének és hozzáférhetőségének javításával. A terv tartalmaz egy horizontális mechanizmust is, amely a végrehajtási szakaszban figyelembe veszi a nemek közötti egyenlőséget és a mindenkinek biztosítandó esélyegyenlőséget. Biztonsági önértékelés (44)Szlovákia helyreállítási és rezilienciaépítési terve megerősíti, hogy az (EU) 2021/241 rendelet szerinti digitális képességekbe történő beruházások biztonsági önértékelése – az új IT-rendszerek kifejlesztéséhez kapcsolódó elemzés és tervezés részeként – várhatóan szerves része lesz a végrehajtási szakasznak. A digitális konnektivitással kapcsolatos beruházásokat Szlovákia más forrásokból kívánja finanszírozni. Határokon átnyúló és több országot átfogó projektek (45)A terv több határokon átnyúló projektet javasol, főként a digitális átállás megkönnyítése érdekében. Ezzel előreláthatólag a kis- és középvállalkozások is igénybe vehetik az európai digitális innovációs központok hálózatának szolgáltatásait. Az egyéb projektek közé tartozik többek között az európai nagy teljesítményű számítástechnika közös vállalkozás (EuroHPC projekt) részét képező, nagy teljesítményű számítógépre irányuló beruházás, valamint az uniós kvantumkommunikációhoz és blokklánc-infrastruktúrához való esetleges hozzájárulás, amely határokon átnyúló összeköttetéseket készít elő valamennyi szomszédos tagállammal. A terv egyik intézkedése megerősíti a Magyarországgal való villamosenergia-összeköttetést, lehetővé téve több hazai megújuló energiaforrás bekapcsolását a hazai hálózatba. A terv támogatja a szlovák szervezetek szélesebb körű részvételét az EU kutatási és innovációs keretprogramjának projektjeiben, ami előreláthatólag ösztönözni fogja a vállalatokat a kiemelkedően innovatív projektek megvalósítására, a kutatókat és cégeket pedig a nemzetközi konzorciumokhoz való csatlakozásra, ezáltal előmozdítva a nemzetköziesedést. Konzultációs folyamat (46)A terv összefoglalja az előkészítés és a végrehajtás érdekében folytatott konzultációs folyamatot. Az előkészületek 2020 nyarán kezdődtek. A tervhez a 2020 októberében közzétett és az érdekelt felek bevonásával elkészített nemzeti integrált reformterv szolgált elemzési alapként. 2020 ősze óta az előkészületek tükrözték az érdekelt felek szélesebb körével és a nyilvánossággal folytatott konzultációkat is. A minisztériumok közötti szabványosított konzultációs eljárás során közel 2 500 észrevétel érkezett. A hatóságok erőfeszítéseket tettek a nyilvánosság és az érdekelt felek javaslatainak átgondolására, amelyek gyakran környezetvédelmi és éghajlati kérdésekre irányultak. A Covid19-világjárvány miatt a nyilvános rendezvényeket nagyrészt online módon tartották meg. (47)A terv végrehajtási szakaszához tanácsadó testületként várhatóan fel fog állni egy a tervvel foglalkozó kormánytanács, amely biztosítja a legfontosabb érdekelt felekkel folytatott strukturált párbeszédet. Az érintett szereplők felelősségvállalásának biztosítása érdekében elengedhetetlen valamennyi helyi hatóság és érdekelt fél – köztük a szociális partnerek – bevonása a tervben foglalt beruházások és reformok végrehajtásába. Pozitív értékelés (48)Miután a Bizottság pozitív értékelést adott a szlovák helyreállítási és rezilienciaépítési tervről, amelyben megállapította, hogy a terv kielégítő mértékben megfelel az (EU) 2021/241 rendeletben meghatározott értékelési kritériumoknak, az említett rendelet 20. cikkének (2) bekezdésével összhangban ebben a határozatban meg kell határozni a terv végrehajtásához szükséges reformokat és beruházási projekteket, a releváns mérföldköveket, célokat és mutatókat, valamint az Unió által a terv végrehajtásához vissza nem térítendő pénzügyi támogatás formájában rendelkezésre bocsátott összeget. Pénzügyi hozzájárulás (49)Szlovákia helyreállítási és rezilienciaépítési tervének becsült összköltsége 6 575 000 000 EUR. Mivel a helyreállítási és rezilienciaépítési terv kielégítő módon megfelel az (EU) 2021/241 rendeletben meghatározott értékelési kritériumoknak, továbbá mivel a helyreállítási és rezilienciaépítési terv becsült összköltsége magasabb a Szlovákia számára rendelkezésre álló maximális pénzügyi hozzájárulással, a Szlovákia helyreállítási és rezilienciaépítési tervéhez allokált pénzügyi hozzájárulásnak a Szlovákia helyreállítási és rezilienciaépítési tervéhez rendelkezésre álló pénzügyi hozzájárulás teljes összegével kell egyenlőnek lennie. (50)Az (EU) 2021/241 rendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Szlovákiára vonatkozó maximális pénzügyi hozzájárulás kiszámítását 2022. június 30-ig aktualizálni kell. Ezért az említett rendelet 23. cikkének (1) bekezdésével összhangban Szlovákia számára rendelkezésre kell bocsátani egy összeget, amely 2022. december 31-ig jogi kötelezettségvállalással terhelhető. Amennyiben a maximális pénzügyi hozzájárulás aktualizálása nyomán szükséges, a Tanácsnak a Bizottság javaslata alapján indokolatlan késedelem nélkül módosítania kell ezt a határozatot az aktualizált maximális pénzügyi hozzájárulás beillesztése érdekében. (51)A nyújtandó támogatást a Bizottság által az (EU, Euratom) 2020/2053 tanácsi határozat 5. cikke alapján az Unió nevében felvett kölcsönből kell finanszírozni. A támogatást részletekben kell kifizetni, mihelyt Szlovákia kielégítő módon teljesítette a helyreállítási és rezilienciaépítési terv végrehajtásához kapcsolódóan azonosított releváns mérföldköveket és célokat.