EURÓPAI BIZOTTSÁG Strasbourg, 5.7.2016 COM(2016) 446 final A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK ÉS A SZÁMVEVŐSZÉKNEK 2015. évi éves gazdálkodási és teljesítményjelentés az uniós költségvetésről



Következtetések a teljesítmény és az eredmények vonatkozásában 2. SZAKASZ – IRÁNYÍTÁSI EREDMÉNYEK



Bevezetés Az uniós költségvetés lehetővé teszi az európaiak számára, hogy együtt legyőzzék a közös európai és nemzetközi szintű kihívásokat. Az EU bruttó nemzeti jövedelmének mintegy 1 %-át, illetve közkiadásainak 2 %-át kitevő uniós költségvetést a nemzeti költségvetésekkel és más – uniós szintű – szakpolitikai és szabályozási eszközökkel összefüggésben használják fel annak elősegítése érdekében, hogy az EU megvalósítsa stratégiai célkitűzéseit. A költségvetés különösen hozzájárul a Jean-Claude Juncker elnök által kitűzött politikai prioritások megvalósításához. E prioritások az európai gazdaság és társadalom előtt álló főbb kihívásokat tükrözik, és a Bizottság valamennyi tevékenysége számára hivatkozási pontot jelentenek. Nagymértékben kiegészítik a 2010-ben elindított Európa 2020 foglalkoztatási és növekedési stratégia céljait, amely stratégia számos, 2020-ig megvalósítandó kiemelt célt állapított meg a foglalkoztatással, a kutatással-fejlesztéssel, az éghajlatváltozással és az energiaüggyel, az oktatással, továbbá a szegénységgel és a társadalmi kirekesztéssel kapcsolatban. Ezek a közös célok cselekvési ütemtervet határoznak meg európai és nemzeti szinten is, és tagállamoknak szánt iránymutatásokként fogalmazódnak meg az európai szemeszter folyamatában.

A 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretet és a kapcsolódó pénzügyi programokat az Európa 2020 stratégia céljai megvalósításának támogatása érdekében alakították ki. A kiadások és a szakpolitikai célkitűzések közötti kapcsolat erősítése érdekében a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret átfogó teljesítménymutatókat foglal magában. E mutatók lehetővé teszik az egyes programokon belüli előrehaladás mérését a kimenetük, valamint a végső eredményekhez való hozzájárulásuk, továbbá a gazdasági növekedésre és az uniós polgárok jólétére gyakorolt hatások tekintetében. Az uniós költségvetésre vonatkozó 2015. évi éves gazdálkodási és teljesítményjelentés két korábbi jelentést fog össze: az Európai Unió működéséről szóló szerződés 318. cikke szerint elkészítendő értékelő jelentést, továbbá a költségvetési rendelet 66. cikkének (9) bekezdésében előírt összefoglaló jelentést. Az uniós költségvetés teljesítményére és irányítására vonatkozó információkat összegyűjtő jelentés átfogó áttekintést ad arról, hogy az uniós költségvetés hogyan támogatja az Unió politikai prioritásait, és hogy a Bizottság milyen szerepet játszik a teljesítmény kultúrájának előmozdításában, valamint a költségvetési gazdálkodás legmagasabb normáinak biztosításában és elősegítésében. A jelentés, amely kiterjed mind a megfelelés, mind az eredmények értékelésére, az éves költségvetési mentesítési eljárásban való bizottsági közreműködés fontos része. Az EU költségvetése 2015-ben – hozzájárulás a szakpolitikák végrehajtásához és válságreagálás 2015-ben a Bizottság jelentős előrelépést tett a Juncker elnök politikai iránymutatásaiban meghatározott tíz politikai prioritást tekintve. A 315 milliárd EUR összegű európai beruházási terv megadja a szükséges lendületet a foglalkoztatást és növekedést szolgáló beruházásokhoz. Emellett a például az energiaunió, a tőkepiaci unió és a digitális tartalmak egységes piaca területén megfogalmazott kulcsfontosságú stratégiai javaslatok kijelölték az utat az integráltabb és nyitottabb belső piac és a nagyobb gazdasági dinamizmus felé. 2015 volt az az év is, amikor a Bizottság gyorsan és átfogóan reagált egy sor, Európa gazdaságát és társadalmát érintő jelentős kihívásra: a folytatódó menekültügyi válságra; a terrorcselekményekre és az Európa szomszédságában tapasztalható instabilitásra; a magas munkanélküliségre és a lassú gazdasági fellendülésre; a görögországi pénzügyi instabilitásra, valamint a mezőgazdasági és feldolgozott élelmiszertermékekkel kapcsolatos orosz exporttilalom gazdasági hatására. E kihívást jelentő körülmények alakították az uniós költségvetés végrehajtásának módját 2015 egészében. E hatalmas kihívások kezeléséhez a politikai vezető szerepnek és az uniós költségvetés stratégiai felhasználásának együttesére volt szükség. A politikai prioritásokkal összhangban az uniós költségvetés a foglalkoztatáshoz, a növekedéshez és a beruházáshoz való hozzájárulás maximalizálására irányult. A Horizont 2020 programjainak sikeres végrehajtása, a források időszak elejére ütemezése a kkv-knak finanszírozást biztosító pénzügyi eszközök fedezése érdekében, az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezést támogató kifizetések felgyorsítása, az Erasmus+ program mobilizálása, valamint az Európai Stratégiai Beruházási Alap és a gazdálkodók helyzetének enyhítésére hivatott szolidaritási csomag létrehozása azt jelzi, hogy a költségvetést miként sikerült gyorsan és hatékonyan mobilizálni a politikai prioritások támogatására. A menekültügyi válság eddig nem tapasztalt kihívások elé állítja az EU-t. Jóllehet egyértelmű, hogy a menekültügyi válságot nem lehet pusztán további pénzügyi források elosztásával megoldani, és ráadásul világos, hogy az EU csak marginálisan tud hozzájárulni e terület globális finanszírozási igényeihez, a finanszírozás stratégiai megközelítésére elengedhetetlenül szükség van, az EU rendelkezésére álló szakpolitikai eszközökkel együtt. A menekültügyi válság uniós kezelése egyértelmű példa arra, hogy az uniós költségvetést miként fordították egy nagyon komoly kihívással összefüggő sokoldalú reagálásra. 2015 során a Bizottság előterjesztette az európai migrációs stratégiát, amelyben átfogó tervet fogalmazott meg az irreguláris migráció ösztönzőinek mérséklése, az életmentés és az EU külső határainak biztosítása céljából. A stratégia továbbá előirányozza a szilárd alapokon álló, közös menekültügyi politika, valamint a legális migrációra vonatkozó új politika kialakítását. A Bizottság emellett előterjesztette az európai biztonsági stratégiát az elkövetkezendő öt évben a biztonság területén folytatandó uniós együttműködés és együttes fellépés alapjaként, azzal a céllal, hogy kialakulhasson egy valódi európai uniós belső biztonsági térség. A menekültügyi válságra fordított finanszírozás 50 %-kal, 3,7 milliárd EUR-ra emelkedett 2015-ben és 10 milliárd EUR fölé a 2015–2016-os időszakot érintően. Ez a további finanszírozás erősítette a Földközi-tenger térségére vonatkozó Tritón és Poszeidón műveletet, továbbá növelte a Frontex, az EASO és az Europol kapacitását. Kiterjed továbbá az Unión belüli szükséghelyzeti intézkedésekre, és támogatja a menekültek EU-n belüli, leginkább érintett tagállamokból történő áthelyezését szolgáló mechanizmusok kialakítását. Az EU háromszorosára növelte a Földközi-tenger középső és keleti térségében húzódó migrációs útvonalakon működő partiőrségeire fordított támogatását, amivel 2015-ben több mint 252 000 emberélet megmentéséhez járult hozzá, amely 2016 közepére további 100 000-rel emelkedik. Emellett az embercsempészek és az emberkereskedelemmel foglalkozó csoportok tevékenységének felszámolását célzó erőfeszítéseit is megkétszerezte. Az uniós költségvetést az érkező áradat kezelésére szolgáló intézkedések mellett a migráció alapvető okainak kezelésére is felhasználták, a Szíriának, Iraknak és más szomszédos országoknak (Törökországnak, Libanonnak és Jordániának) nyújtott azonnali humanitárius segély, két új vagyonkezelő alap és egy finanszírozási eszköz létrehozása révén, amelyek megteremtik a helyszíni fellépések végrehajtásának keretét. A szíriai válság kezelésére szolgáló uniós regionális alaphoz az uniós költségvetés 570 millió EUR támogatást nyújtott; az alap egységes és megerősített segítségnyújtással válaszol a szíriai válságra, regionális léptékben. Kielégíti a szomszédos országokban élő szíriai menekültek és a befogadó közösségek és kormányzatok ellenálló-képességgel és mielőbbi helyreállítással kapcsolatos szükségleteit. Hasonlóan, a Bizottság a stabilitással foglalkozó szükséghelyzeti alapot hozott létre, amely az irreguláris migráció alapvető okaival és a lakóhelyüket elhagyni kényszerült afrikai személyekkel foglalkozik. Ez az alap 1,8 milliárd EUR összegű, amelyet az uniós költségvetés és az Európai Fejlesztési Alap fedez, uniós tagállami hozzájárulásokkal és más adományokkal kiegészítve. A törökországi menekülteket támogató uniós eszköz összesen 3 milliárd EUR-t koordinál, és azzal a céllal hozták létre, hogy támogassa a Törökországban élő menekülteket és a befogadó közösségeiket. E segítségnyújtásból 1 milliárd EUR-t az uniós költségvetés fedez. Az eszköz 2016. január 1-jétől biztosít vissza nem térítendő és más pénzügyi támogatásokat. A végrehajtás szigorú figyelemmel kísérésének, a jelentős átcsoportosítási erőfeszítéseknek és a bevételi oldalon bekövetkezett pozitív fejleményeknek köszönhetően a 2015-ös további kiadásokhoz nem kellett igénybe venni a tagállamok saját forrásait. A 2015. évi költségvetést teljes körűen végrehajtották és fenntartható útra terelték, mivel az Európai Parlamenttel és a Tanáccsal egyeztetett kifizetési tervvel összhangban fokozatosan sikerült felszámolni az elmúlt programozási időszakból maradt kifizetetlen számlák hátralékait. Ugyanakkor, mivel az uniós költségvetést terhelő igények egyre növekednek, lényeges lesz annak biztosítása, hogy megfelelő finanszírozás álljon rendelkezésre a politikai prioritások támogatására az elkövetkezendő években, és hogy a költségvetés kellően rugalmas legyen ahhoz, hogy válaszolni tudjon az előre nem látható eseményekre.

Az éves gazdálkodási és teljesítményjelentés felépítése E jelentés 1. szakasza összefoglalja a költségvetés teljesítményét a rendelkezésre álló, az uniós költségvetéssel 2015 végéig elért eredményekre vonatkozó legújabb bizonyítékok alapján. Ez a jelentéstétel a bizottsági szervezeti egységek által készített éves tevékenységi jelentésekből, a 2017-re szóló költségvetési javaslat részét képező programindokolásokból és más forrásokból, például az uniós programok értékelő és végrehajtási jelentéseiből származó információkat veszi alapul. A jelentés összefoglaló beszámolót tartalmaz, míg a programok célkitűzéseire, továbbá az alapforgatókönyvhöz és a célértékekhez mért mutatók terén tett előrelépésre vonatkozó részletesebb információk az éves tevékenységi jelentésekben és a programindokolásokban szerepelnek. Jóllehet a jelentés a 2015. jelentéstételi évhez kapcsolódik, a legfrissebb rendelkezésre álló adatokra támaszkodik, amelyek néha a korábbi jelentéstételi évekre vonatkoznak. Az egyes fejezetek tekintetében a jelentés végrehajtási információval szolgál a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret programjainak előrehaladásáról, valamint bemutatja a 2007–2013-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret programjainak eredményeire utaló legutóbbi elérhető bizonyítékokat. Az Európai Parlament és az Európai Számvevőszék kérése nyomán a jelentés feltárja az Európa 2020 stratégiával fennálló kapcsolatokat is, és konkrét példákkal szolgál az uniós finanszírozás hozzáadott értékére. A jelentés fontos példákat mutat be a kiadással nem járó szakpolitikai eszközök más típusaira is, amelyeket az Unió általános prioritásait támogató kiadási programokkal együtt alkalmaznak. Ez a szakasz leírja továbbá az „eredményközpontú uniós költségvetés” kapcsán folyamatban lévő bizottsági munkát, amely széleskörű kezdeményezésnek annak garantálása a célja, hogy az uniós költségvetést maximálisan kihasználják, hogy eredményeket hozzon az uniós polgárok számára.



A 2. szakasz az uniós költségvetés 2015. évi, Bizottság általi irányítását ismerteti. A költségvetés irányításával kapcsolatos teljesítményt érintő jelentéstétel a bizottsági szervezeti egységek éves tevékenységi jelentésein alapul, amelyek részletesen ismertetik a belső ellenőrzési környezetet és a kapcsolódó kérdéseket. Ahol problémák merültek fel az év folyamán, a jelentés leírja, hogy a bizottsági szervezeti egységek hogyan birkóztak meg e kihívásokkal. Ez a szakasz összefoglalja a belső kontroll célkitűzéseinek megvalósításával, a jogszerűség és szabályszerűség kockázatainak kezelésével, az ellenőrzések költség-hatékonyságával és a csalás elleni stratégiákkal kapcsolatos információkat. A szakasz végén olvasható következtetés, amelyet a valamennyi szervezeti egységtől beérkezett megbízhatósági nyilatkozatok, továbbá a belső ellenőrzési munka során szerzett bizonyosság alapján vonnak le, lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy e jelentés elfogadásával átfogó politikai felelősséget vállaljon a 2015. évi uniós költségvetés irányításáért.



1. szakasz

Teljesítmény és eredmények 1.1. Teljesítmény a Juncker-Bizottság középpontjában A költségvetési fegyelemmel és az uniós költségvetés iránti versengő igényekkel összefüggésben nélkülözhetetlen a teljesítményre és a helyszíni eredmények elérésére való határozott összpontosítás. 2015 folyamán ehhez a többéves pénzügyi keretben rendelkezésre álló rugalmasság maximális kihasználására volt szükség, ideértve jelentős átcsoportosításokat, hogy a rendelkezésre álló erőforrásokat a leginkább sürgető prioritások felé lehessen irányítani, ugyanakkor stabil hátteret lehessen biztosítani a hosszú távú befektetésekhez. Juncker elnök megbízatásának kezdetén a következőképpen fogalmazott: „Nem elég a pénzt bölcsen elosztani. Többet kell tennünk, de kevesebből. A lehető legtöbbet ki kell hoznunk a költségvetésből, és okosan kell elköltenünk a pénzt. […] Az emberek eredményeket várnak tőlünk. Arra is kíváncsiak, hogy mire megy el az adófizetők pénze.”

Az eredményközpontú uniós költségvetés kezdeményezését 2015-ben Krisztalina Georgieva alelnök indította el azzal a céllal, hogy teljesítse ezt a kötelezettségvállalást. A kezdeményezés a meglévő teljesítményalapú költségvetés-tervezés keretére épít, hogy új egyensúlyt teremtsen a megfelelés és a teljesítmény, az alapok felhasználása és a programok eredményei között. Számos kezdeményezés vezérelve az „Összpontosítás, gyorsaság és eredmények”; e kezdeményezések négy terület köré csoportosíthatók: annak feltárása, hogy az uniós költségvetést mely területekre kellene fordítani a kulcsfontosságú prioritások előmozdítása és az összetett célkitűzések szolgálata érdekében, az agilitás és a rugalmasság iránti igény mellett; annak javítása, hogy az uniós költségvetést miként fektessék be az alapok áttételi hatásának maximalizálása érdekében, a pénzügyi eszközök növekvő felhasználása, az egyszerűsítés, és az arányos, költséghatékony ellenőrzések útján; annak átgondolása, hogy az uniós költségvetés végrehajtását és teljesítményét hogyan értékelik egy racionalizált és reális teljesítményi keret megvalósítása érdekében, ideértve a jogszerűségre és szabályszerűségre, továbbá az eredményekre vonatkozó jelentéstételt; hatékony kommunikáció lehetővé tétele, amely könnyen elérhető és érthető információt biztosít az uniós költségvetéssel elért eredményekről a nagyközönség számára, valamint megteremti az érdekelt felek közötti hatékony párbeszédet, ideértve a teljesítményalapú költségvetés-tervezésről szóló szakértői és politikai tanácskozásokat és az eredményközpontú uniós költségvetéssel foglalkozó éves konferenciát. Az uniós költségvetés által elért eredmények polgárok felé közvetítésére jó példa az EU eredményeit ismertető online eszköz, amelyet Georgieva alelnök indított el 2015 szeptemberében az eredményközpontú uniós költségvetésről szóló konferencián. Itt példák találhatók arra, hogyan használják fel az uniós költségvetést, és láthatók az uniós finanszírozású európai és Európán kívüli, különböző finanszírozási területeket érintő projektek helyi hatásai. Míg az eredményközpontú uniós költségvetés menetrendje a folyamatos előrelépésen alapul, 2015-ben már konkrét javításokat vezettek be a Bizottság stratégiai tervezési és programozási ciklusába, továbbá a költségvetési eljárásba. Ezek a változások javítják a programok teljesítményalapú tervezését, nyomon követését és az azokkal kapcsolatos jelentéstételt, mind a bizottsági tevékenységek, mind a kiadási programok tekintetében. Folyamatban van az uniós költségvetésből finanszírozott programokat érintően megállapított teljesítménymutatók felülvizsgálata. Ez a felülvizsgálat lehetővé teszi, hogy a legmegfelelőbb mutatókat válasszák ki, amelyeket hitelt érdemlő bizonyítékok támasztanak alá, továbbá hogy mérni lehessen az előrelépést a célkitűzések megvalósítása tekintetében, és egyértelműbb és átfogóbb tájékoztatást lehessen adni a teljesítményről az éves uniós költségvetés elkészítése céljával. Más fejlesztések a 2016. évi jelentésben lesznek láthatók. Az egyik példa a Bizottság valamennyi szervezeti egységét érintő többéves stratégiai terv, amely a Juncker-Bizottság tíz politikai prioritását magában foglaló azon közös általános célkitűzéseken alapul, amelyek támogatják az Európa 2020 stratégia céljait és a Szerződésben előírt kötelezettségeket. A hatékony és eredményes pénzgazdálkodás területén előrelépés történt az ellenőrzések költséghatékonyságát és a szakpolitikai területenkénti kockázatok nagyságrendjét szemléltető mutatók mérésében. Ennek során a Bizottság a Belső Ellenőrzési Szolgálat munkájára és ajánlásaira is épít. E módszertannal és a bevált gyakorlatokkal összhangban a Belső Ellenőrzési Szolgálat közvetett módon közelítette meg a teljesítményt, azaz azt értékelte, hogy a vezetés létrehozott-e a tevékenységek teljesítményének (hatékonyságának és eredményességének) mérését szolgáló ellenőrző rendszereket, és ha igen, miként. Annak érdekében, hogy segítse a Bizottságot a módszertana és bevált gyakorlata követésében, a Belső Ellenőrzési Szolgálat számos teljesítmény-ellenőrzést végzett 2015-ben, amelyek arra irányultak, hogy a bizottsági szervezeti egységek hogyan kezelik, követik nyomon és jelentik a hatáskörükbe tartozó, valamint a teljesítményük és fellépésük révén megvalósítható konkrét célkitűzéseket, és hogy hogyan kezelik, követik nyomon és jelentik az uniós szakpolitikák teljesítményét. (A Belső Ellenőrzési Szolgálat teljesítmény-ellenőrzésére vonatkozó további elemek a 3. mellékletben találhatóak.) ---

Ez az új éves gazdálkodási és teljesítményjelentés a teljesítménnyel kapcsolatos jelentéstétel új bizottsági megközelítését tükrözi; egyúttal példával szolgál a költségvetés teljesítményéről szóló jelentéstétel ésszerűsítésére irányuló bizottsági kötelezettségvállalásra. A jelentés fontos része a mentesítési eljárást támogató integrált beszámolási csomagnak. A következő szakaszok az uniós költségvetéssel elért eredményekre vonatkozó legújabb bizonyítékokat mutatják be. A szakasz az Európa 2020 stratégia céljai irányában tett előrehaladás összefoglaló bemutatásával kezdődik, majd kitér a 2014–2020-as programok végrehajtására és a 2007–2013-as programok eredményeire is. 1.2. Az előrelépés összefoglaló bemutatása Annak érdekében, hogy az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés megvalósulhasson, az Európa 2020 stratégia öt kiemelt célra összpontosít: a foglalkoztatásra, a kutatás-fejlesztésre, az éghajlatváltozásra és az energiaügyre, az oktatásra, valamint a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemre. E kiemelt célokat az egyes tagállamok nemzeti célokká alakítják. Jóllehet a tagállamok felelősek elsődlegesen e célok nemzeti szintű eléréséért, az uniós költségvetés hozzájárul a kiemelt célok uniós szintű eléréséhez. Az Európa 2020 stratégia kiemelt céljait a Bizottság kilenc mutatóval követi nyomon. Az e mutatók terén történt előrelépéssel kapcsolatos információt rendszeresen közzéteszik és frissítik az Eurostat honlapján. A következő diagram a kilenc mutatóra vonatkozó legújabb rendelkezésre álló adatokat mutatja be. Feltárja a 2008 óta elért haladást és az Európa 2020 stratégia kiemelt céljaitól való távolságot. A környezetvédelmi célokkal és az oktatással összefüggő mutatók a kiemelt célok felé tett előrelépésről tanúskodnak. Ezzel szemben további erőfeszítésekre van szükség a foglalkoztatás, a kutatás-fejlesztés, valamint a szegénység vagy a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem terén. 1. ábra: Az Európa 2020 stratégia kiemelt célkitűzései Az uniós költségvetés fontos eszköz az átfogó politikai célkitűzések, például az éghajlat-politika és a biodiverzitás elérésének támogatásában is. Az éghajlatváltozással kapcsolatos kihívásokra és a beruházási szükségletekre válaszul az EU úgy döntött, hogy a 2014–2020-ra szóló költségvetésének legalább 20 %-át, az egész időszak tekintetében mintegy 180 milliárd EUR-t az éghajlatváltozással összefüggő fellépésre kell fordítani. Ezen eredmény elérése érdekében az éghajlatváltozás mérséklését és az ahhoz való alkalmazkodást célzó intézkedéseket valamennyi fontosabb uniós kiadási programba beépítik, különösen a kohéziós politikába, a regionális fejlesztésbe, az energiapolitikába, a közlekedésbe, a kutatásba és innovációba, a közös agrárpolitikába, továbbá az EU fejlesztési politikájába. A 2014. évi költségvetési tervezetből kiindulva az éghajlattal összefüggő kiadások becsléseit éves alapon kísérik figyelemmel, összhangban a riói mutatókon alapuló módszertannal. 2015-ben az éghajlati szempontok érvényesítéséhez való összes hozzájárulás körülbelül 17 %-ra becsülhető, és 2016-ban valószínűleg eléri a 22 %-ot. Az éghajlatváltozással kapcsolatos fellépés érvényesítéséhez hasonlóan a biodiverzitással összefüggő kiadások tekintetében alkalmazott nyomonkövetési eljárás azt jelezte előre, hogy a 2015. évi költségvetés 7 %-át és a 2016. évi költségvetés 9 %-át a biodiverzitás EU-beli csökkenésének megfékezéséhez és visszafordításához rendelik hozzá, ami fontos hozzájárulást jelent az Európa 2020 stratégia fenntartható növekedéssel kapcsolatos célkitűzéseihez. A következő szakaszok bemutatják a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret programjainak célkitűzései és az Európa 2020 stratégia közötti kapcsolatot. Az Európa 2020 stratégiával legközvetlenebbül összefüggő fejezetek (1A., 1B. és 2.) tekintetében a 2007–2013 közötti programok eredményeiről szóló jelentéstétel szintén az Európa 2020 prioritásai köré szerveződik, a lehető legnagyobb mértékben bemutatva az uniós költségvetés stratégiai célkitűzésekhez való hozzájárulását. 2. ábra: A 2015. évi uniós költségvetés fejezetenként

Az uniós költségvetés 2015-ben 162,273 milliárd EUR-t tett ki. Ennek mintegy felét (48 %-ot, azaz 78 milliárd EUR-t) az 1. fejezetre, az intelligens és inkluzív növekedésre fordították, amely megoszlott az 1A. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért (10,8 %), illetve az 1B. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió (37,2 %) alfejezet között. A 2. fejezet – Fenntartható növekedés: természeti erőforrások volt a költségvetés második legnagyobb területe, 39,4 %-kal. 1.3. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért (1A. alfejezet) A versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért (1A. alfejezet kötelezettségvállalásai) programjaira 2015-ben 17,55 milliárd EUR-t rendeltek. Ez az összes éves költségvetési kiadás 10,8 %-át jelenti. A Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért alfejezet főbb programjai: a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram, az infrastrukturális nagyprojektek (Galileo, nemzetközi termonukleáris kísérleti reaktor [ITER], és Kopernikusz), az oktatást, képzést, az ifjúságot és a sportot finanszírozó Erasmus+ program, a transzeurópai közlekedési, energetikai és ikt-hálózatok összekapcsolását finanszírozó Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF), valamint az új Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA), az európai beruházási terv részeként.



A Bizottság prioritásai Az e fejezetbe tartozó programok a Juncker-Bizottság következő prioritásaihoz járulnak hozzá elsődlegesen: a „foglalkoztatás, növekedés és beruházás”, a „digitális tartalmak egységes piaca”, az „energiaunió és éghajlat-politika” és a „mélyebb és méltányosabb gazdasági és monetáris unió”. Ezek főként a Horizont 2020 (a hetedik kutatási keretprogram utóda) és az Erasmus+ munkahelyteremtésre és foglalkoztathatóságra gyakorolt hatásain keresztül mozdítják elő az Európa 2020 stratégia intelligens és fenntartható növekedéssel kapcsolatos prioritásait és az inkluzív növekedést.

3. ábra: Balra: az 1A. alfejezet részesedése a 2015. évi teljes költségvetésből. / Jobbra: A 2015-ben az 1A. alfejezetből finanszírozott fő programok. Az „Egyéb programok” magukban foglalják többek között a foglalkoztatás és szociális innováció európai uniós programját (EaSI), a Vámügyi és a Fiscalis programot. Az „Infrastrukturális nagyprojektek” magukban foglalják többek között a Galileót, az európai geostacionárius navigációs lefedési szolgáltatást (EGNOS), a Kopernikuszt és az ITER-t. Valamennyi összeg millió EUR-ban. 1.3.1. A 2014–2020 közötti programok végrehajtása Az új többéves pénzügyi keret óta az 1A. alfejezet szerinti programok végrehajtását sok esetben (végrehajtó vagy nemzeti és néha decentralizált) ügynökségeken, közös vállalkozásokon, a 185. cikk szerinti kezdeményezéseken vagy (a pénzügyi eszközök tekintetében) az Európai Beruházási Bankon keresztül látják el. „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram A „Horizont 2020” keretprogram 2014–2015. évi munkaprogramját teljes körűen végrehajtották. 2015 végéig 198 pályázati felhívást tettek közzé, és 78 268 pályázat érkezett be. E pályázatok közül 10 658 került a fő- vagy a tartaléklistára. A nyertes pályázatok átlagos aránya 14 % volt, ami azt jelenti, hogy továbbra is magas a túljelentkezés és nagy az igény az uniós finanszírozás iránt ezen a területen. Galileo, európai geostacionárius navigációs lefedési szolgáltatás (EGNOS), Kopernikusz

2015-ben felgyorsult a Galileo műholdak telepítése, három sikeres fellövésével és további hat telepítésével. 2015 decemberére a fellőtt műholdak száma megduplázódott és elérte a 12-t, ezek közül kilenc működőképes, ami jelentős telepítési ütemet mutat a műholdas navigációs világban. Az EGNOS kapacitással rendelkező repülőterek száma 2014. évi 150-ről 2015-ben 174-re emelkedett. Az Ukrajnával kötött együttműködési megállapodás végrehajtása folytatódott: a szomszédsági támogatási eszközből az EGNOS ukrajnai kialakítására 5 millió EUR-t bocsátottak rendelkezésre. 2015-ben a Kopernikusz teljesen működőképes Föld-megfigyelési programmá lépett elő a Sentinel–2A 2015. június 22-i sikeres fellövésével, amely optikai képalkotási kapacitással ruházta fel a rendszert. A Kopernikuszból származó műholdas adatok nyomán korai előrejelzést adtak ki például az egyesült királysági és írországi 2015-ös áradások tekintetében, emellett ezek az adatok segítséget nyújtottak az afganisztáni földrengés következményeinek értékelésében. Nemzetközi termonukleáris kísérleti reaktor (ITER) Az ITER szervezete az ITER reaktor megépítésének különböző munkacsomagjai tekintetében a 139 közbeszerzési megállapodásból 104-et írt alá. Ez a projekt természetbeni összértékének 90,5 %-át teszi ki. Ez azt jelenti, hogy az ITER tevékenységének jelentős része most az ITER azon tagjainak kezében van, amelyek az ITER alkotóelemeit szállítják majd le. Az ITER szervezetének uniós hozzájárulását adó ITER Európai Közös Vállalkozás (F4E) a nagy (100 millió EUR-t meghaladó) értékű szerződések többségét immár megkötötte. 2015. december 31-ig az F4E 766 operatív közbeszerzési szerződést kötött és 145 támogatást nyújtott mintegy 2,8 milliárd EUR összegben (2008-as értéken). A projekt ugyanakkor kihívások előtt áll, különösen a késedelmek, a túlköltekezés kockázata és az általános irányítás tekintetében. E kockázatok közül sok a projekt jellegéből ered, mivel a projekt meghaladja a fúziós technológia terén a tudomány jelenlegi állását, továbbá az összetett irányítási szerkezetnek tudható be. Jelenleg folyamatban van egy javításokat célzó cselekvési terv végrehajtása, amely terv foglalkozik az Európai Parlament és a Számvevőszék által a mentesítésről szóló 2013. évi jelentésben felvetett észrevételekkel, és amelyet az F4E irányító testülete hagyott jóvá 2015 márciusában. Erasmus+ 2014 óta az Erasmus+ program hét korábbi programot egyesített, és új intézkedéseket vezetett be a diákcsere terén. 2014–2015-ben több mint egymillióan vettek részt az EU által finanszírozott 18 000 fellépésben, amelyek olyan rugalmasabb feltételeket kínáltak a mobilitás terén, melyek jobban tükrözik a diákok igényeinek és a diplomák szerkezetének (bolognai folyamat) európai alakulását. Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF) 2015-ben 12,8 milliárd EUR-t juttattak 263 közlekedési projektre a 2014-es CEF pályázati felhívások alapján 2015-ben kötött támogatási megállapodásokon keresztül. A CEF finanszírozás 28,3 milliárd EUR befektetést generált, ahol az uniós hozzájáruláshoz regionális és tagállami költségvetés, továbbá az Európai Beruházási Bank (EBB) kölcsönei is társultak. A CEF energetikai programjában 2015-ben közzétett két pályázati felhívás nyomán 366 millió EUR támogatást rendeltek 35 tanulmányi és kivitelezési projekthez. A támogatás javát olyan baltikumi, valamint közép-kelet- és délkelet-európai projektekre fordították, amelyek az Európa e részén jelentkező ellátásbiztonsági kihívásokat kezelték. A kiválasztott projektek mindegyike az energiabiztonságot kívánja fokozni, valamint segít a tagállamok uniós energiahálózatoktól való elszigeteltségének mérséklésében. Céljuk, hogy közreműködjenek az európai energiapiac megvalósításában és a megújuló energiaforrások villamosenergia-hálózatba való integrálásában. Mintegy 2 milliárd EUR-t terveznek felhasználni a CEF pénzügyi eszközeihez a 2014–2020 közötti időszakban. Ebből a célból 2015. július 22-én a CEF hitelfinanszírozási eszköz végrehajtására vonatkozóan az hitelfinanszírozási eszközzel kapcsolatos hatáskör-átruházási megállapodást írtak alá az Európai Beruházási Bankkal. Ez a fontos lépés lehetővé tette, hogy a hitelfinanszírozási eszköz működésbe lépjen, a 2007–2013 közötti időszak eszközeivel, köztük a transzeurópai közlekedési hálózat (TEN-T) projektjeihez nyújtott hitelgarancia-eszközökkel kapcsolatban és a projektkötvény-kezdeményezés kísérleti fázisában szerzett tapasztalatok alapján. A TEN-T rendeletben előírt kilenc törzshálózati folyosó európai koordinátorai által javasolt munkaterveket az érintett tagállamok 2015 májusában jóváhagyták és 2015 júniusában hivatalosan előterjesztették a rigai TEN-T napokon. Ennek alapján prioritásokat állapítottak meg a folyosók mindegyikére, és ennek következményeként intézkedésekről, köztük tanulmányokról, kivitelezési munkákról és irányítási intézkedésekről határoztak.

Növekedési és Munkahely-teremtési Paktum: Miként segített a projektkötvény-kezdeményezés kísérleti fázisa további forrást biztosítani fontos infrastrukturális projektekhez? Annak érdekében, hogy további lendületet adjanak az Európa 2020 stratégia céljainak megvalósításához, az uniós állam- és kormányfők 2012 júniusában elfogadták a Növekedési és Munkahely-teremtési Paktumot. E paktum egyik intézkedése volt a projektkötvény-kezdeményezés elindítása. A projektkötvény-kezdeményezés kísérleti szakaszának 2015 decemberében lezárult külső értékelése számos infrastrukturális projektet értékelt, amelyeket 2012 és 2015 júliusa között a projektkötvények hitelminőség-javításával támogattak; ez az értékelés azt állapította meg, hogy a projektkötvény-kezdeményezés egyértelmű piaci hiányosságra reagált azzal, hogy olyan terméket biztosított, amely enyhítette az infrastrukturális projektekhez az intézményi befektetők által társított főbb kockázatokat. Ennek érdekében a projektkötvény-kezdeményezés kísérleti szakasza elősegítette a magánszektor nagyobb mértékű részvételét a nagy projektek tőkepiac általi hosszú távú finanszírozásában a transzeurópai közlekedési hálózat, a transzeurópai energiahálózat, az ikt és a széles sávú rendszer terén. Ezenfelül az Európai Bizottság és az EBB közötti kockázatmegosztási megállapodás, továbbá a biztosított uniós hozzájárulás döntő volt a kezdeményezés kidolgozásában, valamint lehetővé tette az EBB számára, hogy kockázatosabb és nagyobb tranzakciókat vegyen célba és kiszélesítse a befektetői kört. Ezenfelül az értékelés rámutatott arra, hogy a rendelkezésre álló uniós hozzájárulással lebonyolított, a 2015. július 31-én lezárt (az értékelés határnapja) öt projektkötvény hitelminőség-javítási tranzakcióval elért tőkeáttétel 12,9 volt, a meglévő uniós költségvetési támogatással lebonyolítandó valamennyi projektkötvény hitelminőség-javítási tranzakciótól várható tőkeáttétel pedig 18,6 (4270 millió EUR tőkeköltség osztva az uniós költségvetés 230 millió EUR összegű hozzájárulásával), amely teljesen összhangban áll az elvárásokkal. 2016 első negyedévében két további projektkötvény hitelminőség-javítási tranzakciót írtak alá uniós költségvetési támogatással, így a projektkötvény-kezdeményezés keretében aláírt ügyletek teljes száma (ideértve az EBB saját kockázatú tranzakcióit is) elérte a 10-et. A vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program (COSME) 2015-ben a COSME keretében a hitelgarancia-alap tekintetében bevezetett, időszak elejére ütemezett mechanizmus még jelentősebb hozzájárulást eredményezett a kkv-k kockázatosabb tranzakcióihoz, mint amelyre az ESBA garancia nélkül sor került volna – (18 garanciamegállapodást írtak alá, összesen 163 millió EUR jogi kötelezettségvállalás formájában). A várakozások szerint különösen azok az induló innovatív vállalkozások és kisebb kkv-k tudják igénybe venni a továbbfejlesztett hitelgarancia-alapot, amelyek nehezen jutnak finanszírozáshoz. 2015. szeptember 30-ig már több mint 30 000 kkv részesült finanszírozásban, 700 millió EUR-t meghaladó teljes összegben. A továbbfejlesztett COSME hitelgarancia-alap keretében 2015. december 31-ig már több mint 51 000 kkv részesült finanszírozásban, csaknem 1300 millió EUR összegben. Mintegy 450 000 kkv vehetett igénybe szolgáltatást az Enterprise Europe Networkön keresztül, az uniós ügyekkel kapcsolatos tájékoztatástól a szaktanácsadásig, illetve a kkv-k közötti partnerség vállalati küldetések és kapcsolatteremtő rendezvények útján történő megkönnyítéséig. A célkitűzés, hogy növeljék a kkv-k versenyképességét és fokozzák innovációs kapacitásukat az EU valamennyi régiójában és 35 EU-n kívüli országban jelen lévő 3000 hálózati szakember segítségével. A 625 részt vevő szervezet 60 000 kkv-nak adott szakmai tanácsot a finanszírozási eszközökhöz való hozzáférés, a szellemitulajdon-jog, az üzleti és technológiai beszámolók és az erőforrás-hatékonyság terén. Körülbelül 22 000 kkv vett részt kapcsolatteremtő rendezvényeken. Ezek a tevékenységek 3190 esetben értek el különleges eredményt, amelyekről a vállalkozások számoltak be, továbbá számos sikertörténet kapcsolódik hozzájuk. Az Erasmus fiatal vállalkozóknak program az új vagy feltörekvő vállalkozóknak ad esélyt arra, hogy a más országokban kisvállalkozást működtető tapasztalt vállalkozóktól tanuljanak. Eddig közel 12 000 vállalkozó hozott létre profilt és 3900 kapcsolat jött létre, 7700 vállalkozóval. Az európai beruházási terv A Bizottság legfontosabb 2015-ös prioritásainak egyike volt a 2014-ben indított európai beruházási terv végrehajtásának előkészítése. A finanszírozás mobilizálása A beruházási terv sarokköve az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA), amelyet az EBB csoport kezel. 2016. május végéig az EBB csoport mintegy 100 milliárd EUR befektetési összértékben hagyott jóvá ESBA projekteket, amelyeket az ESBA által támogatott, az infrastrukturális és innovatív beruházásokhoz nyújtott 9,3 milliárd EUR finanszírozás és a kkv-k javára szóló 3,5 milliárd EUR alapozott meg, ami az eszköz sikeres bevezetésének jele. A gazdaságra gyakorolt teljes hatást átfogóan csak a kezdeményezés teljes megvalósulását követően lehet értékelni. 2016 májusában a Bizottság a jogalapban előírtak szerint benyújtotta első jelentését az ESBA garanciaalapjának 2015. évi kezeléséről. A reálgazdaságba irányuló beruházások támogatása 2015-öt jelentős erőfeszítések is jellemezték a projektgazdák beruházási tervhez való hozzáférését megkönnyítő két fontos eszköz beindításának előkészítésében: ezek az eszközök: az Európai Beruházási Tanácsadó Platform (EBTP), amely 2015. szeptember 1-jén kezdte meg működését, és a Beruházási Projektek Európai Portálja, amely 2016. június 1-jétől üzemel.

Az Európai Beruházási Tanácsadó Platform (EBTP) egyetlen belépési pontot biztosít a projektgazdák számára a technikai segítségnyújtáshoz, az iránymutatáshoz és a tanácsadáshoz. 2016. május végéig több mint 160 megkereséssel foglalkozott. Az EBB és az Európai Bizottság szorosan együttműködött a nemzeti fejlesztési bankok fő csoportjával, és egyetértési megállapodást készítettek az EBTP és a nemzeti fejlesztési bankok lehetséges együttműködése tekintetében. Az egyetértési megállapodást 2016. május végéig 16 tagállam 18 nemzeti fejlesztési bankja írta alá. A Bizottság által fejlesztett Beruházási Projektek Európai Portálja (EIPP) nyilvánosan hozzáférhető internetes portál, amely lehetővé teszi az uniós projektgazdák számára, hogy fokozzák projektjeik láthatóságát a lehetséges nemzetközi befektetők előtt. Beruházásbarát környezet megteremtése Az üzleti környezet és a finanszírozási feltételek javítása érdekében a beruházási terv előirányozza a digitális tartalmak egységes piaca, az energiaunió és a tőkepiaci unió felé tett előrelépést. A válság óta a beruházások eltérően alakultak az országokban, mind a magán-, mind a közberuházásokat illetően. A beruházások szabályozási és nem szabályozási akadályai egyaránt megmaradtak. A beruházások e kihívásainak azonosítása és felszámolása azon erőfeszítések része, amelyek javítják a keretfeltételeket és megszüntetik a bürokráciát és a szabályozási szűk keresztmetszeteket. A Bizottság strukturált párbeszédet folytat a tagállamokkal, hogy az európai szemeszterrel összefüggésben segítsen a beruházások e nemzeti akadályainak felszámolásában. Kis- és középvállalkozásoknak (kkv-k) nyújtott támogatás A 649,90 millió EUR összegű költségvetési kötelezettségvállalást jelentő kkv-garanciakeret 20,7 milliárd EUR összegű finanszírozást katalizált 381 592 kkv számára, 463 295 hitelen keresztül. A kkv-garanciakeret tekintetében elért tőkeáttételi hatás 38,6.



A gyorsan növekvő és innovatív kkv-k támogatására létrehozott eszköz (GIF) keretében 555 millió EUR uniós forrást fektettek be kockázati tőkealapokba, ezáltal megközelítőleg összesen 3,12 milliárd EUR finanszírozást tettek lehetővé 437 jogosult befektetést befogadó (kkv) számára. A GIF tekintetében elért tőkeáttételi hatás körülbelül 5,6. E kkv-k nagyobb mértékű növekedést tapasztalnak az értékesítésben, az eszközökben és a foglalkoztatásban, mint a részvényalapból vagy kockázati tőkealapból nem támogatottak, és más vállalatoknál valószínűleg kevesebbszer válnak fizetésképtelenné. 1.3.2. A 2007–2013-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret programjainak eredményei Végrehajtási vonatkozások A hetedik kutatási és technológiafejlesztési keretprogram (hetedik keretprogram) közelmúltban lezárult utólagos értékelése azt mutatja, hogy a program hét éve (2007–2013) során 487 pályázati felhívásra közel 136 000 támogatható pályázat érkezett be. Mintegy 25 000 projektet támogattak, amelyek 170 különböző országból több mint 134 000 résztvevőt érintettek. Összesen körülbelül 29 000 szervezet vett részt, amelyek több mint 70 %-a új szereplő volt. A támogatási megállapodásokban részt vevő valamennyi ágazati szervezet több mint 50 %-a a kkv-k közül került ki. Ezenfelül a hetedik keretprogram jelentősen hozzájárult a Juncker-Bizottság „az EU mint globális szereplő” elnevezésű prioritásához, ugyanis több mint 7800 résztvevő érkezett nem társult harmadik országokból és kapott több mint 700 millió EUR-t az Európai Bizottságtól. A hetedik keretprogram egyszerűsítési intézkedései a hatodik keretprogramhoz képest több mint 550 millió EUR-t takarítottak meg a résztvevők számára. A Horizont 2020 nagy részét irányító Kutatási Végrehajtó Ügynökség (REA) értékelése feltárta, hogy a REA 2012 és 2015 közötti tényleges működési költségei 34,8 millió EUR-val (15 %) alacsonyabbak voltak a kezdeti becslésekhez képest a személyzeti és infrastrukturális kiadásokkal kapcsolatos megtakarításoknak köszönhetően. A programok REA-ra történő átruházásából származó tényleges megtakarítások 24 %-kal haladták meg a kezdeti becsléseket (53,4 millió EUR a 43,1 millió EUR-hoz képest).

A Horizont 2020 Európai Kutatási Tanács (ERC) részét igazgató Európai Kutatási Tanács Végrehajtó Ügynöksége (ERCEA) 2012 és 2015 közötti tényleges költségeinek elemzése azt mutatta, hogy a tényleges költségek 20,6 millió EUR-val (12 %) alacsonyabbak voltak a kezdeti becslésekhez képest az általános költségekkel kapcsolatos megtakarításoknak köszönhetően, míg a személyzettel összefüggő kiadások meghaladták a 2014–2015-re vonatkozó becsléseket. A programok ERCEA-ra történő átruházásából származó tényleges megtakarítások csekély mértékben meghaladták a kezdeti becsléseket (46,5 millió EUR a 44,6 millió EUR-hoz képest). 2014 januárjával a TEN-T Végrehajtó Ügynökségéből Innovációs és Hálózati Projektek Végrehajtó Ügynökség (INEA) lett, amely többek között az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz program egyes részeinek (közlekedés, energiaügy, távközlés), továbbá a Horizont 2020 közlekedés- és energiaspecifikus programjainak végrehajtásáért felel. A 2011–2013-as időszak tekintetében lefolytatott utólagos értékelési vizsgálat azt mutatta, hogy az ügynökség volt a leginkább költséghatékony alternatíva a TEN-T program végrehajtását tekintve. Ez az alternatíva az uniós költségvetésből 8,8 millió EUR megtakarítást tett lehetővé, összevetve azzal, hogy mennyibe került volna a program házon belüli végrehajtása. Hozzájárulás a szakpolitikai eredményekhez Intelligens növekedés 2015-ben a hetedik keretprogram utólagos értékelése beszámolt a hetedik keretprogram keretébe tartozó 12 149 lezárt projekt eredményeiről (ezek a hetedik keretprogram keretébe tartozó összes projekt mintegy 50 %-át képviselték). Jóllehet még túl korai véglegesen értékelni a hetedik keretprogram piaci hatását, az értékelés 500 milliárd EUR közvetett gazdasági hatást becsült 25 évre, vagyis megközelítőleg évi 20 milliárd EUR-t a bruttó hazai termék (GDP) többleteként. A rövid távú tőkeáttételi hatások és a hosszú távú multiplikátorhatás révén a hetedik keretprogram által elköltött minden euró az innováción, az új technológiákon és termékeken keresztül közel 11 EUR-t generált becsült közvetlen és közvetett gazdasági hatásként. A hetedik keretprogram utólagos értékelése 1700 szabadalmi bejelentésről és több mint 7400 kereskedelmi használatról számolt be a hetedik keretprogram keretébe tartozó projektek eredményeként. Mivel a hetedik keretprogram keretébe tartozó projektek több mint fele még folyamatban van, a jelentések szerint a hatások várhatóan fokozódnak az elkövetkezendő években. A hetedik keretprogram keretében támogatott projektek a hatodik keretprogramban részt vevő szervezetekkel összehasonlítva magasabb technológiai érettségi szinttel zártak, amely szintek innovatív erejük értékelését helyettesítik. A közösségi innovációs felmérés egy elemzése szerint a hetedik keretprogram keretében támogatott innovatív vállalatok nagyobb eséllyel vittek piacra új termékeket, eljárásokat vagy szolgáltatásokat, és átlagosan forgalmuk nagyobb részét adta az innováció, mint a hetedik keretprogram keretében nem támogatott vállalatok esetében. Hasonlóképpen, a szabadalmi bejelentések kutatónkénti átlagos számának kontrafaktuális elemzése azt mutatta, hogy a hetedik keretprogramban részt vevő szervezetek kutatói átlagosan több szabadalmi bejelentést nyújtanak be, mint az olyan szervezetek kutatói, amelyek nem vesznek részt az uniós keretprogramokban. A hetedik keretprogram kifejezetten hatékony volt a tudományos kiválóság megerősítése terén. A hetedik keretprogram keretébe tartozó projektek eredményeként eddig 170 000 publikáció született. Ezek 54 %-a nyílt hozzáférésű. A hetedik keretprogramhoz kapcsolódó publikációk a legtöbbször idézett publikációk felső 1 %-ának átlagosan 3,6 %-át adják. Ez az arány 2,8-szor magasabb az uniós, 2-szer az USA- és 3,6-szor a világátlagnál. A legmagasabban jegyzett tudományos folyóiratokban megjelenő, az EKT támogatását elismerő publikációk száma, valamint az, hogy az EKT 11 Nobel-díjast és 5 Fields-érmest támogatott, tanúskodnak az EKT tudományos kiválóságáról. A hetedik keretprogramban több mint 13 000 kkv vett részt, amelyek 6,4 milliárd EUR támogatásban részesültek. Ez jóval meghaladja a hetedik keretprogram kezdetén a Tanács és az Európai Parlament által meghatározott célt, amely szerint a hetedik együttműködési keretprogramon belül a finanszírozás legalább 15 %-át kkv-k számára kell biztosítani. Az ökonometriai elemzések eredményei szerint a hetedik keretprogramban részt vevő kkv-k a foglalkoztatás bővülése és a működési bevételek terén 38 %-kal jobb eredményt értek el, mint a kontrollcsoport. Példa az uniós hozzáadott értékre Az érdekelt felekkel a hetedik keretprogram utólagos értékeléséről szóló online konzultáció válaszadói szerint a tagállami intézkedésekhez viszonyított európai hozzáadott érték három legfontosabb területe között szerepel az egész Európában tapasztalt kihívások európai kutatás révén kezelése (a kutatásban növekvő verseny és a kutatók mobilitásának fokozása mellett). A hetedik keretprogram jogutódja, a Horizont 2020 keretében az Európai Bizottság több „társadalmi kihívási” díjat vezet be. Ezek a Horizont-díjak pénzjutalmat kínálnak annak, aki egy adott kihívásra a leghatékonyabb választ találja meg. E díjak ösztönzik az innovációt. Bemutatják a célt, de nem jelölik meg, hogy ki legyen az újító, vagy hogy a célt hogyan kellene elérni. 2014-ben egy német biológiaigyógyszer-gyártó vállalat, a CureVac GmbH nyerte el az Innovációs díjat, és 2 millió EUR-ban részesült az életmentő oltóanyagok bármilyen környezeti hőmérsékleten történő stabilan tartását célzó új technológia terén tett előrehaladásért, amely révén felszámolta az oltóanyagok fejlődő országokban történő felhasználásának egyik legnagyobb akadályát.

2015-ben a díj további magánbefektetést vonzott be a kutatásba, amikor a Bill and Melinda Gates Foundation a CureVac-ba való befektetést célzó 46 millió EUR kötelezettségvállalást jelentett be, hogy felgyorsítsa az innovatív oltóanyag-technológia kifejlesztését és számos, fertőző betegségekkel szembeni oltóanyag gyártását. A hetedik keretprogram Marie Skłodowska Curie cselekvése (MSCA) keretében több mint 50 000 ösztöndíjat adományoztak kutatók (köztük 10 000 PhD-jelölt) számára. Az ösztöndíjasok világszerte 86 ország 148 különböző nemzetiségét képviselték, ezáltal az MSCA a hetedik keretprogram leginkább nemzetközi részévé válhatott. Az MSCA hozzájárult a legjobb kutatók Európában tartásához, mivel az ösztöndíjasok közel 34 %-a nem uniós országok állampolgára, és az iparosodott országokból az EU-ba érkező kutatók 46 %-a Európában maradt az MSCA ösztöndíja lejártával (jóllehet a program közvetlen hatása nem mérhető). Felmérések eredményei azt mutatják, hogy az MSCA ösztöndíjasainak mintegy 80 %-a vélte úgy, hogy az ösztöndíj révén szerzett tapasztalata javította elhelyezkedési kilátásait, ami annak az elismerését jelzi a pénzügyi támogatás kedvezményezettjei részéről, hogy a program hozzájárult tudományos pályafutásuk fejlesztéséhez. Fenntartható növekedés Az Intelligens energia – Európa (IEE) program kézzelfogható előnyöket hozott: 2007-től az IEE projektek eredményeként 7 millió polgár éves villamosenergia-fogyasztásával egyenértékű megújuló energiát termeltek, több mint 2 millió háztartás éves villamosenergia-fogyasztásával egyenértékű primer energiát takarítottak meg, és várhatóan több mint 4 milliárd EUR befektetést vonzanak be a fenntartható energia terén. A folyamatban lévő IEE projektektől várt éves primerenergia-megtakarítások előzetes becslése szerint ezek mindenképpen meghaladják az évi 312 000 tonna olajegyenértéket. Az IEE több mint 40 millió emberhez jutott el Unió-szerte. Az értékelés kiemelte, hogy az ökoinnovációs projektek várható átlagos tőkeáttételi hatása 20 körül van (1 EUR közberuházás 20-szoros tőkeáttételi hatással jár a bruttó bevételben, a projekt végét követő 2 évvel), emellett projektenként átlagosan nettó 8 (teljes munkaidős) állást biztosít. Ez pénzben kifejezve azt jelenti, hogy a CIP (a versenyképességi és innovációs keretprogram) ökoinnovációs kezdeményezéséből származó összes környezeti és gazdasági haszon globálisan több mint 1,6 milliárd EUR-ra becsülhető öt évre elosztva. A biztonságosabb, megfizethetőbb és fenntarthatóbb energia felé Az EU 2015 elején elkötelezte magát arra, hogy biztonságos és megfizethető energiaellátást nyújtson az uniós polgároknak és vállalkozásoknak, ugyanakkor küzdjön az éghajlatváltozás okai ellen. Februárban elindult az energiaunióra vonatkozó kezdeményezés, amelynek célja, hogy segítsen pénzt és energiát megtakarítani a fogyasztóknak, a környezetet megóvni, versenyképes energiapiacot kialakítani és az ellátás biztonságát megteremteni. Júliusban több olyan kapcsolódó javaslat is napvilágot látott, amely az EU kibocsátáskereskedelmi rendszerének felülvizsgálatát, az energiahatékonysági címke egyértelműbbé tételét, valamint a fogyasztók számára jobb feltételek teremtését irányozta elő. A Bizottság ezenkívül nyilvános konzultációt indított a villamosenergia-piac új szerkezetének kialakításáról. A Bizottság februárban közleményt tett közzé arról, hogy hogyan érhető el 2020-ig minden tagállamban a villamosenergia-hálózatok összekapcsolására vonatkozó 10 %-os cél. 2015 végéig több villamosenergia-összekapcsolási projekt ismertetése is megtörtént; ezek összekötik északon a balti államokat, délen az Ibériai-félszigetet, továbbá Máltát az Unió többi részével. Szeptemberben a Bizottság elfogadta új stratégiai energiatechnológiai tervét (SET-terv), amely a karbonszegény technológiák fejlesztésének és bevezetésének felgyorsítását, továbbá a tagállamok közötti együttműködés fokozását célozza. A Bizottság novemberben közzétette az energiaunió helyzetéről szóló első éves jelentését, amely bemutatta az energiaunióra vonatkozó keretstratégia elfogadása óta elért eredményeket. A stratégia végrehajtásához azonban még további erőfeszítésekre lesz szükség, és 2016 döntő fontosságú év lesz a megvalósítás szempontjából. Az EU emellett központi közvetítő szerepet töltött be az első, jogilag kötelező erejű világszintű éghajlat-változási megállapodás létrejöttében, amelyet decemberben 195 ország fogadott el Párizsban. A megállapodás globális cselekvési tervet határozott meg, amely segít a veszélyes éghajlatváltozás elkerülésében azáltal, hogy a globális felmelegedést jóval 2 °C alatti értékre korlátozza. A megállapodás továbbá egyértelműen jelzi a befektetők, a vállalkozások és a döntéshozók felé, hogy a tiszta energiára történő globális áttérés immár visszafordíthatatlan folyamat, és az erőforrások terén ki kell váltani a szennyező fosszilis tüzelőanyagokat. Inkluzív növekedés A hetedik keretprogram utólagos értékelése azt mutatja, hogy jóllehet a hetedik keretprogramot nem kifejezetten munkahelyteremtés céljából hozták létre, a program közvetlenül 130 000 kutatási munkahelyet hoz majd létre egy 10 éves időszakban és közvetetten 160 000 további munkahelyet 25 év alatt.

A Marie Skłodowska-Curie-cselekvés (MSCA) fokozta a foglalkoztathatóságot, a karrierépítési lehetőségeket és a kutatók mobilitását Európában és Európán kívül. Az MSCA ösztöndíjasok 95 %-a az ösztöndíj lejártát követő két évvel alkalmazásban állt. A hetedik keretprogram hozzájárult a kutatók hosszabb távú toborzásához, mivel a projektekhez felvett, ideiglenesen alkalmazott kutatók jó része (43 %) a kedvezményezett kutatócsoportoknál maradt a projekt lezárultát követően is. Mivel a külföldön tanuló vagy képzésben részt vevő európai diplomások fele az Erasmus programot veszi igénybe, beigazolódott, hogy az Erasmus 45 %-kal növeli a foglalkoztathatóságot a nem mobil diákokéhoz képest. A kelet-európai diákoknál 83 %-kal csökkent annak valószínűsége, hogy tartós munkanélküliséget kelljen megtapasztalniuk, ha Erasmus programban vettek részt. Egy, az Erasmus fiatal vállalkozóknak program keretében végzett felmérésből az derült ki, hogy a részt vevő leendő vállalkozók több mint harmada ténylegesen létesített vállalkozást, és a részt vevő tapasztalt vállalkozók kétharmada kapott új ötleteket vagy szakmai know-how-t, lépett be új piacokra és növelte forgalmát.

1.4. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió (1B. alfejezet) 2015-ben 60,4 milliárd EUR-t fordítottak az 1B. alfejezet programjaira, ami a teljes 2015. évi uniós költségvetés 37,2 %-ának felel meg. 4. ábra: Balra: A 2015-ben az 1 B. alfejezetből finanszírozott fő programok. Az „Egyéb” kategória magában foglalja többek között a „Legkülső és gyéren lakott régiók”-at és a „Leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap”-ot. / Jobbra: az 1 B. alfejezet részesedése a 2015. évi teljes költségvetésből. Valamennyi összeg millió EUR-ban. A többéves pénzügyi keret 1B. alfejezete alá tartozik az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA), a Kohéziós Alap, az Európai Szociális Alap (ESZA) az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés (egyedi kiegészítő allokáció), valamint a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap. Ezen programok mindegyikét megosztott irányítás keretében valósítják meg. A Bizottság prioritásai: Az ERFA, a Kohéziós Alap és az ESZA alkotják az EU kohéziós politikáját, amely 2014 és 2020 között 351,8 milliárd EUR-val gazdálkodik és egyben a legfontosabb uniós beruházási eszköz az Európa 2020 stratégia céljainak megvalósításához, lévén a kohéziós politika támogatja a növekedésre és a munkahelyteremtésre irányuló uniós célkitűzéseket, továbbá a tagállami szintű strukturális reformokat. A kohéziós politika fellépései a Juncker-Bizottság több prioritásának elérésében működnek közre, nevezetesen a „foglalkoztatás, növekedés és beruházás”, „a digitális tartalmak egységes piaca” és „az energiaunió és éghajlat-politika” terén. A kohéziós politika hozzájárul a belső piac fejlesztéséhez is, továbbá a menekültügyi válság kezelésével és a migrációs politikával összefüggő számos intézkedéshez. A megreformált, 2014–2020-as időszakra vonatkozó kohéziós politikát teljes mértékben összehangolták az Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiájával. Számos tagállamban a kohéziós politika keretében nyújtott finanszírozásból származik az állami beruházási költségvetés több mint 60 %-a, a kohéziós források tehát meghatározó szerepet töltenek be a hosszú távú befektetési stratégiák támogatása szempontjából. Hogyan járul hozzá a kohéziós politika az országspecifikus ajánlások végrehajtásához? Az európai strukturális és beruházási alapokat (esb-alapok) szabályozó jogi kerettel összhangban az esb-alapok által a 2014 és 2020 közötti időszakban társfinanszírozott programok valamennyi vonatkozó országspecifikus ajánlással foglalkoznak az európai szemeszterrel összefüggésben. Az operatív programokat fokozottan a korábbi országspecifikus ajánlásokhoz igazították, jóváhagyásukat pedig egy sor reform végrehajtásától tették függővé (előzetes feltételrendszer), hogy megkönnyítsék az esb-alapok felhasználását és hatékonyságát.

A megreformált kohéziós politika e határozott beépítése az EU új gazdasági kormányzásába a 2014–2020-as többéves pénzügyi keretben segít abban, hogy a szakpolitika nagyobb mértékben tudjon alkalmazkodni a változó gazdasági körülményekhez és a felmerülő egyensúlyhiányokhoz. Míg a Bizottság elsődleges erőfeszítései a 2014–2020-as programokra vonatkozó tárgyalások sikeres véglegesítésével függtek össze, 2015-ben a Bizottság célzott intézkedéseket is végrehajtott, amelyek az országspecifikus nehézségek kezelésére, továbbá a 2007–2013 közötti programok hatékony lezárására fordítandó tagállami kapacitás fokozására irányultak. 1.4.1. A 2014–2020 közötti programok végrehajtása 2015 végéig a Bizottság a kohéziós politika 2014–2020 közötti valamennyi operatív programját elfogadta, ezáltal meg lehetett kezdeni a programok helyszíni végrehajtását. A 2014–2020-as időszakra bevezetett javítások biztosítják a programok erőteljesebb eredményorientáltságát, ehhez a beruházási szükségleteket konkrét célkitűzésekhez és prioritásokhoz kell kapcsolni a megfelelő mutatókkal, valamint a kimenetre és az eredményekre vonatkozó célokkal. Minden program teljesítménykerettel rendelkezik, és a teljesítményt ehhez viszonyítva kell értékelni. Ez lehetővé teszi az átlátható jelentéstételt és a program célkitűzései felé való előrehaladás értékelését. 2015 végéig a tagállamok már több mint 100 000 projektet választottak ki. A „Munkahelyteremtést és növekedést támogató beruházások – Az európai strukturális és beruházási alapok hozzájárulásának maximalizálása” című, a Bizottság által 2015 decemberében kiadott közlemény megfelelő áttekintést nyújt az esb-alapok 2014–2020 közötti programozási időszakra tervezett beruházásairól és azok várható kimenetéről. Összességében a becslések szerint az esb-alapok 2014–2020 közötti programjainak végrehajtásától pozitív hatás várható a fennálló helyzethez képest, különösen a GDP-növekedés tekintetében, amely hatás jóval a végrehajtás befejeződése után is érvényesülni fog. A várható hatás különösen jelentős az EU-13 tagállamai számára, amelyek esetében az esb-alapok a közberuházások jelentős hányadát adják. E tagállamok tekintetében várható, hogy a fennálló helyzethez viszonyított különbség +2,7 %-on tetőzik a végrehajtás végén és következetesen 2 % felett marad 2020 után legalább 10 éven át. A végrehajtásról és az eredményekről szóló tájékoztatás közelebbről az ERFA, a Kohéziós Alap és az ESZA programjaira vonatkozó éves végrehajtási jelentések részét képezi, és ezt a Bizottság fokozott figyelemmel kíséri. Az első éves végrehajtási jelentéseket a tagállamoknak 2016 júniusában kell benyújtaniuk. A végrehajtás előfeltételei Az előzetes feltételrendszer a megreformált kohéziós politika egyik kulcsfontosságú új eleme, amely az alapok hatékonyságát hivatott növelni. Olyan keretfeltételeket állapít meg, amelyek révén a befektetések hatékonyak lesznek, és amelyeket előzetesen, legkésőbb a végrehajtás első éveiben teljesíteni kell. Jóllehet az előzetes feltételrendszer nagyjából 75 %-a teljesült a programok jóváhagyásának idejére, mintegy 750 esetben azonban nem (ilyenek például a közlekedési beruházásokat alátámasztó közlekedési főtervek). A Bizottság jóváhagyta a legkésőbb 2016 végéig történő teljesítésükre irányuló cselekvési terveket. E cselekvési tervek megvalósításában némi késedelem állt be: az eredetileg 2015 végéig végrehajtani tervezett 470 cselekvési tervből 142 zárult le 2015-ben, három 2016-ra tervezett cselekvési tervvel együtt. A Bizottság körültekintően figyelemmel kísérte az előzetes feltételrendszer megvalósulásával kapcsolatos cselekvési terveket érintő helyzetet, és ugyanígy jár el 2016-ban. A megreformált kohéziós politika további új eleme a kijelölés, amelynek célja a bizonyosság megerősítése, azáltal, hogy a szubszidiaritás elvével összhangban fokozza a tagállami felelősségvállalást. Ez az a folyamat, amelynek során a tagállamok kijelölik azokat a hatóságokat, amelyek ellátják a programok irányítását és ellenőrzését, biztosítva, hogy a szükséges rendszereket az időszak kezdetétől fogva megfelelően hozzák létre. A folyamat lezárultát követően a programok keretében kifizetési kérelmet lehet benyújtani a Bizottsághoz. Az első hatóságokat a tagállamok 2015-ben jelölték ki. 2015 végén a tagállamok az ESZA, az ERFA és a Kohéziós Alap programjainak 20 %-a tekintetében – az eredeti menetrend szerinti ütemnél lassabban – jelentették be a programhatóságok kijelölését. A Bizottság ugyanakkor támogatást nyújt a tagállamoknak, hogy segítse őket a felmerült nehézségek orvoslásában. Egyedi támogatás Görögországnak

A Görögországot segítő intézkedések részeként a strukturális alapok tekintetében növelték az előfinanszírozást a 2014–2020-as programozási időszakban, emellett az EU 100 %-ban finanszírozta az elszámolható kiadásokat, továbbá megegyeztek a 2007–2013 közötti programok tekintetében a visszatartott 5 % korábbi rendelkezésre bocsátásában. Az összesített hatás 2 milliárd EUR volt (a fele 2015-ben, a másik fele 2016-ban jelentkezett). Ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés (IFK) Ami az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezést (IFK) illeti, a tagállamok 2015 áprilisában (a határidő 2014 vége volt) nyújtották be az ellenőrző adatok első sorát, ezek az adatok összességében 138 000 résztvevőről számolnak be. Komoly problémaként azonosították az állami finanszírozás hiányát az IFK tevékenységek megelőlegezésében. Ebből az okból a Bizottság azt javasolta, hogy 2015-ben 30 %-ra növeli az IFK előfinanszírozását, hogy megkönnyítse az eredeti intézkedések finanszírozását. Ezt az előfinanszírozást a 2015. évi uniós költségvetésből fizették. Egy későbbi felmérés, továbbá az irányító hatóságokkal 2015-ben folytatott interjúk azt mutatták, hogy az IFK végrehajtása a legtöbb jogosult tagállamban megkezdődött. 2015 novemberéig 10 tagállam számolt be arról, hogy az IFK költségvetésük legalább 75 %-át már lekötötték konkrét intézkedésekre. Összességében az IFK-t végrehajtó 20 tagállamban 2015. december végén a támogatásra kiválasztott műveletek összköltsége 3,3 milliárd EUR volt, és a kedvezményezettek 380 millió EUR-t jelentettek be. Ugyanezen felmérés szerint 2015. novemberig a nagyobb tagállamok és/vagy az IFK főbb kedvezményezettjei sikerrel jártak egyenként több ezer fiatal bevonásában – Olaszország (körülbelül 375 000 megkeresett vagy intézkedésbe már bevont fiatal), Portugália (100 000), Görögország (32 000), Franciaország (32 000) és Magyarország (16 000). Kkv-kezdeményezés Megkezdődött a helyszíni végrehajtás a kkv-kezdeményezés esetében is, amely a Bizottság és az EBB csoport (az Európai Beruházási Bank és az Európai Beruházási Alap) közös pénzügyi eszköze, és célja a kkv-k finanszírozásának ösztönzése azáltal, hogy részlegesen fedezi a kibocsátó pénzügyi intézmények kkv-kra vonatkozó hitelportfólióinak kockázatát. A megfelelő termékek, amelyek mind a bankok, mind a kkv-k számára vonzóak, rendkívül hatékonyak lehetnek a reálgazdaságnak történő hitelezés gyors és hatékony növelésében, a munkahelyteremtésben és a gazdasági növekedés ösztönzésében. A végrehajtás már több tagállamban megkezdődött (Bulgária, Spanyolország, Málta), míg több másik (köztük Románia, Olaszország és Finnország) jelentette be szándékát a csatlakozásra. Munkahelyteremtés és a munkaerő-piaci feltételek javítása Az uniós költségvetésből nyújtott támogatás és az erre a célra rendelt programok mellett a Bizottság több kezdeményezéssel is hozzájárult az uniós foglalkoztatási helyzet javításához: -Az új Európai Ifjúsági Paktum azért indult, hogy 10 000 üzleti oktatási partnerséget hozzon létre, továbbá hogy legalább 100 000 új tanulószerződéses gyakorlati képzést, szakmai gyakorlatot és pályakezdő állást alakítson ki 2017 végéig. -A társadalmi párbeszéd újrakezdését a szociális partnerek széles köre támogatta; ennek célja az Európa előtt álló gazdasági és társadalmi kihívások jobb kezelése volt. -A Bizottság javaslatot tett az európai akadálymentesítési intézkedéscsomagra, hogy javítsa a fogyatékossággal élő személyekre szabott, akadálymentesített termékek és szolgáltatások belső piacának működését az ezek szabad mozgása előtti akadályok felszámolásával és megelőzésével. -A munkavállalói mobilitás támogatása és a szociális biztonsági rendszerek jobb koordinációja az európai munkaerőpiac fejlesztését célzó legfőbb bizottsági intézkedések között szerepeltek. A munkavállalók az EURES, az Európai Foglalkoztatási Mobilitás Portálja segítségével könnyen hozzáférhetnek a tagállamok állami foglalkoztatási szolgálatainál nyilvántartott összes állásajánlatot tartalmazó adatbázishoz, és online összevethetik azokat saját álláspályázataikkal. 2015-ben megerősítették és korszerűsítették az EURES-t, amely a legújabb információs technológiákat használó, mindenki számára hozzáférhető, modern mobilitási eszközzé vált. -Előrelépés történt a tisztességes és biztonságos munkafeltételekre vonatkozó uniós jogszabályok értékelésében. A 24 munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi irányelvből álló acquis átfogó értékelése hamarosan lezárul. Ez az értékelés a Bizottság Célravezető és hatásos szabályozás programjának (REFIT) része, amelynek célja a növekedést és foglalkoztatást támogató egyszerűsített, egyértelműbb és stabilabb szabályozási keret kialakítása. 1.4.2. A 2007-2013 közötti programok eredményei

Végrehajtási vonatkozások Összesen 440 operatív program (322 az ERFA/Kohéziós Alap és 118 az ESZA tekintetében) részesült a kohéziós politika összesen 346,5 milliárd EUR összegű költségvetési juttatásnak megfelelő finanszírozásából a 2007–2013 közötti időszakban. A végrehajtás kielégítő szintet ért el a legtöbb tagállamban 2015 végén a kohéziós politika három alapja tekintetében (80,2 %, kivéve a még ki nem fizetett függő követeléseket), és csak Romániában, Olaszországban és Horvátországban tapasztalható némi késedelem. Az ESZA teljes végrehajtási aránya minden tagállamra vetítve elérte a 80,5 %-ot 2015 vége felé. Az ESZA felhasználási aránya a legkevésbé jól teljesítő országokban meghaladta a 65 %-ot, kivéve Horvátországot (52,3 %) és Romániát (51,1 %). Az ERFA és a Kohéziós Alap esetében a teljesítés üteme tovább gyorsult 2015 vége felé, az általános végrehajtási arány (kivéve a még ki nem fizetett függő követeléseket) valamennyi tagállamra vetítve pedig 80 % volt, és csak Romániában, Olaszországban és Horvátországban számoltak be késedelemről. E késedelmek hatása még mindig mérsékelhető, mivel a pénzügyi eszközökhöz köthető kiadásokat még elő lehet terjeszteni, és Horvátország tekintetében a támogathatósági időszak 2016 végéig tart. A projektek kiválasztásával összefüggő elérhető nyomonkövetési információ, továbbá a programhatóságok által 2015 júniusában benyújtott éves végrehajtási jelentésekben található információk elemzése azt mutatja, hogy a kohéziós politika 2007–2013 közötti operatív programjai jó úton haladnak. 2015 őszéig az ERFA és a Kohéziós Alap több mint 760 000 projektet támogatott a tagállamokban. Fokozottabb összpontosítás a teljesítményre Összhangban azzal, hogy a Bizottság nagyobb hangsúlyt fektet a teljesítményre, továbbá a 2014-ben a Bizottság által indított kísérleti program részeként 2015-ben ismét sor került az ERFA/Kohéziós Alap mind a 322 programja teljesítményének felülvizsgálatára. A teljesítményt a programok 91 %-ában jónak vagy elfogadhatónak, 9 %-ában gyengének vagy kritikusnak ítélték. Ez pozitív fejleménynek tekinthető a 2014-es korábbi felülvizsgálat értékelése alapján kialakult képhez viszonyítva (amely szerint a programok 12 %-a kockázatosnak minősül). Közelebbről: a programok teljesítménye a gazdálkodási és ellenőrzési kérdésekre tekintettel javult, a projektek kiválasztása és a pénzügyi eszközök gyorsabb végrehajtást eredményeztek, így az ERFA/Kohéziós Alap átlagos végrehajtási aránya valamennyi tagállamban 87 %-ra emelkedett 2015 végén. A pénzügyi konstrukciók végrehajtása ugyanakkor továbbra is lassabb az eredetileg tervezettnél, mivel az összesen 17,06 milliárd EUR-ból 1,04 milliárd EUR nem folyt be a pénzügyi eszközökbe 2014 végéig. Hozzájárulás a szakpolitikai eredményekhez Míg a GDP-növekedés az uniós kohéziós politikának csupán egy célkitűzése a sok közül, az utólagos értékelés makrogazdasági modellezési szakaszában szereplő becslés szerint a 2007–2013 időszakban a kohéziós politika keretében tett 1 eurónyi beruházás 2023-ig hozzávetőleg 2,7 EUR GDP-növekedést generál. Más szóval, a kohéziós politika közel 1 billió EUR GDP-növekedést eredményez majd. Ezenfelül jelenleg folyik az ERFA-ra/Kohéziós Alapra és az ESZA-ra vonatkozó utólagos értékelések véglegesítése, és a következő évi jelentés a teljesítmény tekintetében sokkal kiterjedtebb megállapításokat fog tartalmazni. A kohéziós politika alábbiakban ismertetett, 2014-ig elért eredményei alapvetően egyrészt azokra a rendelkezésre álló legfrissebb nyomonkövetési információkra épülnek, amelyek a tagállamok által 2015-ben benyújtott éves végrehajtási jelentésekből származnak, másrészt a már lezárult utólagos értékelésekből (például környezet, közlekedés és a vállalkozások támogatása) származó adatokra. Intelligens növekedés (ERFA és ESZA)

Az intelligens növekedés terén elért eredmények mind a pénzforrások mobilizálásának, mind a befektetési feltételek javításában való közreműködésnek köszönhetők. A programok ösztönzik a foglalkoztatást, a növekedést és a befektetést Európában, egyúttal a legkevésbé fejlett térségekre és a növekedési potenciállal rendelkező ágazatokra összpontosítanak. 2014-ig több mint 36 000 projektet részesítettek társfinanszírozásban az egész EU-ban a vállalkozások és a kutatóközpontok közötti együttműködés támogatása érdekében. Egyes tagállamok jól teljesítettek, és nagymértékben túllépték az eredeti célokat (Egyesült Királyság); más tagállamokban (például Lengyelországban, Belgiumban vagy Ausztriában) az állami szektor és a magánszektor közötti együttműködés elmarad a céloktól, de további erőfeszítéseket tesznek annak előmozdítására. Példa az uniós hozzáadott értékre Az ERFA-támogatás hozzáadott értéke abban rejlik, hogy további pénzügyi támogatást nyújt a tagállamoknak az erőteljes költségvetési konszolidációs megszorítások mellett a növekedést előmozdító beruházásokhoz. Az e beruházások által kiváltott gazdasági tevékenység rövid távú hatást gyakorol a GDP-re (az EU-12 országaiban a GDP várhatóan 2,7 %-kal növekszik évente 2007 és 2016 között), egyúttal hosszú távú hatások is jelentkeznek (amelyek csak hosszabb távon valósulnak meg) az EU gazdaságaiban bekövetkezett szerkezeti javulásnak köszönhetően. Az ERFA sikeres beruházására példa a spanyol Extremadura régióban 2013-ban létrehozott közel 16 millió EUR értékű holdingalap, amelyet kevesebb mint két hónapon belül felhasználtak, és amely ennek eredményeként csaknem a duplájára, 30 millió EUR-ra emelkedett. Azzal, hogy hiteleket biztosít a kkv-k számára a növekedéshez és innovációhoz, az alap közreműködött a magánbefektetési piac bővítésében az egyetlen olyan spanyol régióban, amely kevésbé fejlettnek tekinthető (konvergenciarégió). Eddig több mint 600 kkv részesült e támogatásból. A sikeresség kritikus tényezői voltak az Európai Beruházási Alap és a tartományi kormányzat közötti partnerség, továbbá a regionális piac alapos előzetes elemzése, amelynek nyomán az ottani körülményekhez illeszkedő pénzügyi eszközt alakítottak ki. E tapasztalatra építve Extremadura a regionális ERFA-juttatásából 75 millió EUR-val járult hozzá a 2014–2020 közötti spanyol kkv-kezdeményezéshez. Az ERFA-finanszírozás segítségével közel 95 000 kutatási-fejlesztési projektet hajtottak végre. Ezzel több mint 40 000 teljes munkaidős kutatási álláshely jött létre 2014-ig, ami meghaladja a 33 500-as általános célértéket. Határozott előrelépés volt megfigyelhető különösen Lengyelországban, ahol 2014-ig közel 5000 kutatási álláshelyet alakítottak ki. Az ERFA – különösen a kevésbé fejlett régiókban megvalósított – beruházásainak köszönhetően, a széles sávú lefedettség jelentősen növekedett az EU-ban az elmúlt években. Több mint 8 millió további háztartás kapott széles sávú hozzáférést a 2014-ig nyújtott ERFA-támogatás eredményeként. Jelentős eredményekről számoltak be különösen Görögországban, ahol 2014-re a széles sávú internet lefedettsége további 800 000 polgárra terjedt ki, valamint Szlovéniában, ahol további több mint 70 000 polgár rendelkezhet széles sávú hozzáféréssel a 2014-ig megvalósított beruházásoknak köszönhetően. Egyes tagállamoknak továbbra is jelentős kihívásokkal kell megbirkózniuk, hogy felszámolják a különbségeket a korszerű információs és kommunikációs technológiákhoz hozzáférő és azon régiók között, amelyek ilyen hozzáféréssel nem vagy csak korlátozottan rendelkeznek. E kihívásokat a 2014–2020 közötti időszak további beruházásai révén kezelik. 2014-ig több mint 825 000 munkahely jött létre az ERFA kkv-knak nyújtott beruházási támogatásai révén. E beavatkozások kulcsszerepet játszottak a válság hatásainak mérséklésében az elmúlt években. Emellett az ERFA Unió-szerte több mint 120 000 új cég létrehozását támogatta. Az ERFA/Kohéziós Alap 2007–2013-ra vonatkozó, folyamatban lévő utólagos értékelése vállalkozástámogatási (kkv-k, nagyvállalatok, pénzügyi eszközök) munkacsomagjának előzetes eredményei azt mutatják, hogy az ERFA-tól legalább 246 000 kkv kapott támogatást (ide nem számítva a közvetett támogatást); vissza nem térítendő támogatásokban főként mikrovállalkozások részesültek. A támogatás mintegy 47,5 milliárd EUR-t, illetőleg az összes ERFA-juttatás 16 %-át jelentette. Három fontos előnyt azonosítottak: a támogatott jogalanyok gazdasági teljesítményének javulása (az általános gazdasági visszaesés ellenére), fokozott innováció a kutatás-fejlesztési beruházásoknak köszönhetően, továbbá magatartásbeli változások. A támogatás egy lényegesen kisebb része (megközelítőleg 6 milliárd EUR) körülbelül 3700 nagyobb vállalkozáshoz került (ezek közül sok éppen a kkv-küszöb felett volt). A támogatott projektek nagyobb része elérte a például a növekvő magánberuházásban, a cégek fokozott termelékenységében vagy további munkahelyekben megfogalmazott céljait. Ugyanakkor az értékelések azzal érvelnek, hogy a régióknak és tagállamoknak arra kellene összpontosítani támogatásukat, hogy kiaknázzák a például a nagyobb vállalkozások és a helyi ellátási lánc összekapcsolásában jelentkező közvetett előnyöket. Az ilyen támogatás azért is ígéretes, mivel elősegítheti az adott régiókban a beruházások és munkahelyek fenntarthatóságát. Az ESZA esetében az utólagos értékelésének előzetes eredményei azt mutatták, hogy a humántőke területén az ESZA hozzájárult a tudományos és technológiai rendszer fejlesztéséhez és konszolidációjához (a kutatás és innováció terén biztosított pénzügyi támogatás és útmutatás révén). Az ESZA ezenfelül segített a kapacitásépítés növelésében a kutatás terén, emellett további humánerőforrást vont be a kutatásba és előmozdította a foglalkoztathatóságot. A felsőoktatás minőségét illetően az ESZA közreműködött a rendszerszintű változásokban, például a tanulmányi programoknak, a személyzeti képzéseknek és az e-tanulás igénybevételének a javításában.

Fenntartható növekedés (ERFA és Kohéziós Alap) A megújulóenergia-termelésben az ERFA/Kohéziós Alap által támogatott beavatkozások közvetlen eredményeként adódó többletkapacitás a tagállamok beszámolója szerint 2014 végén közel 4000 MW volt, ami 2013-hoz képest több mint 1200 MW-os emelkedést jelent. Emellett számos, a tömbházak és a középületek energiahatékonyságának javítására irányuló projekt végrehajtása folytatódott, különösen az EU-12 országaiban, ahol az épületek mindkét említett típusa jelentős energiafogyasztónak számít. Az üvegházhatású gázok kibocsátásának jelentések szerinti csökkenése e beavatkozások nyomán 475 592 kt CO2-egyenérték volt 2014 végén. Az ERFA/Kohéziós Alap folyamatban lévő utólagos értékelésének a középületek és a lakóépületek energiahatékonyságára vonatkozó lezárt munkacsomagja rámutatott arra, hogy míg eredményeket értek el a 2007–2013-as programozási időszakban, ezeket a programok nyomonkövetési rendszerei csak részben jelenítették meg. A mutatók szabványosított kialakításának hiánya azt eredményezte, hogy a bizonyítékok feltárása változékony és következetlen maradt. Az eredmények programok közötti összehasonlítását azonban el le het végezni a két leggyakrabban alkalmazott eredménymutató, azaz az energiafogyasztás csökkenése és az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkenése tekintetében: 2013-ra (azaz a programok 2015. év végi lezárását megelőző két évvel) a felülvizsgált programok révén évi 2904 GWh energiamegtakarítás jelentkezett, az üvegházhatású gázok kibocsátása pedig évi 1454 kt CO2-egyenértékkel csökkent, többek között az energiahatékonysági beavatkozásoknak köszönhetően. A kockázatmegelőzés területén az ERFA/Kohéziós Alap támogatásának segítségével nagyobb védelmet lehetett biztosítani a természeti kockázatokkal szemben 2014 végéig mintegy 20 millió, árvízveszéllyel fenyegetett embernek és 30 millió, az erdőtűz veszélyének kitett embernek. Míg az ivóvíz- és szennyvízkezelés területén tett előrelépéseket érintő célok elérésnek általános szintje továbbra is 38 %-on van, a tagállamok jelentős javulásról számoltak be: abszolút számokban kifejezve 2014 végén 2013-hoz képest jelentős növekedés volt megfigyelhető azok számában, akik vízellátásban részesültek (több mint 1,7 millió), és akiket bevontak a szennyvízprojektekbe (több mint 1,2 millió). Az ERFA/Kohéziós Alap folyamatban lévő utólagos értékelésének a környezetre vonatkozó munkacsomagjával kapcsolatos előzetes eredmények szerint az EU-13 számos tagállamában és az EU-15 déli tagállamaiban a kohéziós politika jelenti a közfinanszírozás egyik legfontosabb forrását, ezért az nagymértékben hozzájárult az EU vízzel és hulladékkal összefüggő céljaihoz. Ezen országok nagy része jelentős előrelépést tett: a hulladék területén az újrafeldolgozási arány az EU-13 szinte valamennyi tagállamában emelkedett; a víz területén az ERFA és a Kohéziós Alap által finanszírozott projektek javították az ivóvízellátást legalább 4 millió uniós polgár számára és közreműködtek a jobb szennyvízkezelésben több mint 7 millió uniós polgár javára. Az értékelés ezenfelül azt állapította meg, hogy a vizsgált, a vízzel és szennyvízzel kapcsolatos nagy projektek (azaz az 50 millió EUR-t meghaladó beruházások) előkészítésének részeként végzett pénzügyi elemzés szilárd alapot biztosított e környezeti projektek pénzügyi fenntarthatóságához. A tagállamok szintén előrelépésről számoltak be 2014 végén 2013-hoz viszonyítva a közlekedés területén, ahol külön erőfeszítéseket tettek a korábbi években több nehézséggel szembesülő beavatkozások irányában, így új utakat építettek (a TEN-t is ideértve) és vasutakat építettek át. A legjelentősebb fejlődés az újjáépített utak esetében volt megfigyelhető (2014 végén több mint 30 000 km-ről tettek jelentést, a 2013 végi körülbelül 20 000 km-hez képest). Az átépített vasutak hagyományosan lassabban változó területén is jeleztek előrelépést: közel 4000 km volt az eredmény 2014 végén a 2013-as alig több mint 3000 km-hez képest. Az ERFA/Kohéziós Alap folyamatban lévő utólagos értékelésének a közlekedésre vonatkozó munkacsomagjával kapcsolatos előzetes eredmények azt mutatják, hogy a kohéziós politika támogatása azzal, hogy kielégítette azon régiók igényeit, ahol a közlekedési infrastruktúra elmaradott volt, előmozdította mind a tagállamokon belüli, mind a tagállamok közötti jobb összeköttetéseket. Emellett ösztönözte a közlekedési beavatkozások tervezésének (közlekedési stratégiák kialakításával) és kivitelezésének (az 50 millió EUR feletti közlekedési nagyberuházásokhoz nyújtott uniós támogatás iránti kérelmek minőségi javítása révén) módjában bekövetkező javulást, továbbá arra buzdította a tagállamokat, hogy fordítsanak nagyobb figyelmet a fenntartható közlekedésre az uniós stratégiai dokumentumokkal összhangban. Inkluzív növekedés (ERFA és ESZA)

Ezen a területen az ERFA és az ESZA együttműködtek azáltal, hogy mind az infrastruktúrába, mind a humántőkébe befektettek az oktatás és képzés, az aktív munkaerő-piaci intézkedések, valamint a hátrányos helyzetű csoportok munkaerő-piaci integrációja és társadalmi beilleszkedése terén. Az ESZA utólagos értékelésének előzetes eredményei szerint az ESZA munkaerőpiacra való belépés terén nyújtott támogatása 12 %-kal járult hozzá a nemzeti aktív munkaerő-piaci intézkedések finanszírozásához Unió-szerte. Egyes konvergenciarégiókban (EU-12 és déli tagállamok, például Görögország) az aktív munkaerő-piaci intézkedésekben részt vevők jelentős arányban kaptak ESZA-támogatást. Az értékelés azt is megállapította, hogy az ESZA beavatkozásai, az európai szemeszter keretében megfogalmazott országspecifikus ajánlások és az Európa 2020 stratégia nagymértékben összecsengenek. Így például az ESZA számos tagállamban közreműködött az állami foglalkoztatási szolgálatok megreformálásában azáltal, hogy megerősítette a programok tervezésével és megvalósításával kapcsolatos kapacitásukat, illetve növelte készségeiket. Az ESZA humántőkébe történő beruházása olyan beavatkozásokra terjedt ki, amelyek célja a különböző célcsoportok készségeinek fejlesztése, az oktatási és képzési rendszerek minőségének javítása és a vállalkozások alkalmazkodóképességének növelése. A kevésbé fejlett régiók (konvergenciarégiók) szélesebb körű tevékenységeket hajthatnak végre (összehasonlítva a fejlettebb, regionális versenyképességgel jellemzett régiókkal) az egész életen át tartó tanulás, az oktatási és képzési rendszerek reformja, valamint a kutatás és az innováció humánerőforrásának fejlesztése terén. 2013 végéig az ESZA-beruházás jelentős többletforrásokat generált (51 milliárd EUR a nemzeti társfinanszírozást is ideértve), amellyel hozzájárult az Európa 2020 stratégiához és az oktatási és képzési stratégiához, továbbá a kapcsolódó országspecifikus ajánlásokhoz, emellett legalább 21 millió eredményt ért el (az összes részvétel 46 %-a) a képesítések (13 %), munkahelyek (8 %) és jobb készségek vagy kompetenciák megszerzésében, vagy más pozitív eredményekben (25 %) kifejezve. A társadalmi befogadás terén az ESZA-beavatkozás lehetővé tette a tagállamok számára, hogy a meglévő társadalmi befogadási fellépések és támogatás több résztvevőhöz jussanak el, mint ami egyébként lehetséges lett volna, különösen a gazdasági visszaesés mellett. A társadalmi befogadáshoz 11,5 milliárd EUR-t (ideértve a nemzeti társfinanszírozást) rendeltek. 2013 végéig a társadalmi befogadási prioritási tengely legalább 1,3 millió résztvevője szerzett biztos állást, képesítést vagy ért el más pozitív eredményt. Ezek között nem szerepelnek azok a „puha” eredmények (pl. az önbizalom növekedése, az egészségügyi feltételek javulása, aktívabb civil társadalmi részvétel, aktívabb álláskeresési magatartás), amelyeket a tagállamok kevés esetben jegyeztek fel. Az ESZA támogatása lehetővé tette a tagállamok számára azt is, hogy jobban a konkrét célcsoportokra szabott szolgáltatásokat kínáljanak, amely csoportok egyébként csak az általános szolgáltatásokhoz férnének hozzá, amelyek nem igazodnak sajátos, gyakran intenzívebb igényeikhez. Összességében 2014 végéig 98,2 millióan vettek részt az ESZA beavatkozásaiban az ESZA valamennyi szakpolitikai témája vonatkozásában. A kimeneteket tekintve a program elérte azon célkitűzését, hogy legalább annyi résztvevőhöz eljusson, mint az előző programozási időszakban. Eredményekben kifejezve, a 2007–2013-as időszak nyomonkövetési és jelentéstételi rendszereinek korlátai miatt az összesített eredménymutatók csak részleges képet adnak. Legalább 8,9 millió résztvevő kapott állást közvetlenül a beavatkozást követően vagy kicsivel később, míg legalább 8,5 millió résztvevő szerzett képesítést, oklevelet vagy fejezett be sikeresen képzést. További 12,8 millió résztvevő számolt be egyéb pozitív eredményekről, például több készségről és kompetenciáról. Az utólagos értékelés és a tagállamok által végzett értékelések átfogó eredménye pozitívnak tekinthető, jóllehet a nyomonkövetési rendszerek hiányosságainak és a kontrafaktuális hatásértékelések igen korlátozott számának köszönhetően javarészt minőségi bizonyítékokon alapul. Ami az ERFA-t illeti, az oktatási és gyermekgondozási infrastruktúrába történő beruházás továbbra is jelentős előrelépést mutat; több mint 30 000 projekt zárult le, amely az oktatási létesítményekbe ruházott be új iskolák vagy kollégiumok építése, illetve a meglévőek korszerűsítése és újrafelszerelése céljával. E projektekre majdnem csak a kevésbé fejlett (konvergencia-) régiókban került sor, és főként egy tagállam (Olaszország) számolt be azokról. Más tagállamok is végrehajtottak ilyen fellépéseket, de nem alkalmazták a támogatott infrastruktúra kapacitását mérő mutatót, ami kizárta, hogy megbízható összesített beszámolót lehessen készíteni arról, hogy uniós szinten hány személy részesült ezen infrastruktúra előnyeiből.



1.5. Fenntartható növekedés: természeti erőforrások (2. fejezet) 2015-ben 63,9 milliárd EUR-t fordítottak a 2. fejezetre, ami a 2015. évi teljes uniós költségvetés 39,4 %-ának felel meg. A 2. fejezet a közös agrárpolitika (KAP) két pillérére nyújt fedezetet: az I. pillér az Európai Mezőgazdasági Garanciaalapból (EMGA) finanszírozott piactámogatási intézkedésekből és közvetlen kifizetésekből áll, a II. pillér pedig az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) által finanszírozott vidékfejlesztési támogatásokat foglalja magában. Ez a fejezet finanszírozza továbbá az Európai Tengerügyi és Halászati Alapot (ETHA), a közös halászati politika (KHP) nemzetközi dimenzióját (azaz a regionális halászati gazdálkodási szervezeteket és a fenntartható halászati egyezményeket), valamint az éghajlat-politika és a környezetvédelem területéhez tartozó tevékenységeket a környezetvédelmi célú pénzügyi eszközön (LIFE) keresztül. A Bizottság prioritásai: Az e fejezet keretében végrehajtott fellépések a Bizottság következő prioritásainak megvalósulásához járulnak hozzá: „foglalkoztatás, növekedés és beruházás”, az „energiaunió és éghajlati politikája”, és bizonyos mértékig a „digitális tartalmak egységes piaca” prioritás. Ezek az Európa 2020 stratégia céljaihoz is hozzájárulnak, főként a fenntartható növekedés területén, néhány ponton ugyanakkor a munkahelyteremtéshez és az innovációhoz hozzájáruló beruházások által kapcsolódnak az intelligens és inkluzív növekedéshez is. 5. ábra: Balra: A 2015-ben a 2. fejezetből finanszírozott fő programok. / Jobbra: a 2. fejezet részesedése a 2015. évi teljes költségvetésből. Valamennyi összeg millió EUR-ban.





A Bizottság fellépése a mezőgazdasági válság kezelésére A Bizottság kétféle módon lépett fel a szükséges piaci stabilizáció megteremtése érdekében, mivel a tejágazatot és a sertéshús-ágazatot az uniós behozatal Oroszország általi betiltása sújtotta. Először is a piaci kereslet csökkentésére megnyitotta a magántárolás támogatását. A fellépés második ütemében előbbre hozta a közvetlen kifizetések időpontját és a mezőgazdasági termelők pénzforgalmát könnyítendő különféle más intézkedésekből álló „szolidaritási csomagot” vezetett be. 219,3 millió EUR-t kitevő átmeneti egyedi támogatási intézkedések kerültek elfogadásra az orosz gyümölcs- és zöldségtilalommal érintett mezőgazdasági termelőket támogatandó, míg a tejágazat további támogatási intézkedései 54,3 millió EUR-t tettek ki. Emellett a nem uniós országokban a promóciót 2015-ben egy első 3 millió EUR összegű költségvetési kihatású intézkedésekkel fokozták (a további összegek 2016-ot és 2017-et érintik). 2015-ben a mezőgazdasági piacokat támogató és az ellátási láncot fejlesztő kezdeményezések indultak. Ezek közé tartozik: -a piaci információk „piaci jelzőrendszerek” révén történő terjesztése. Ez a piacokat átláthatóbbá teszi és segít a piaci résztvevőknek a tájékozottabb döntéshozatalban; -olyan elemzési fórumok beindítása vagy újraindítása, mint amilyen a mezőgazdasági piacokat vizsgáló munkacsoport (amely például a piaci átláthatóság, a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok, valamint a pénzügyi eszközökhöz és határidős tőzsdei piacokhoz való hozzáférés témakörével foglalkozott) és az élelmiszer-ellátási lánc működésének javításával foglalkozó magas szintű fórum. 1.5.1. A 2014–2020 közötti programok végrehajtási adatai Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) Az EMGA vonatkozásában a mezőgazdasági termelőknek történő közvetlen kifizetések és a piachoz kapcsolódó kiadások, a 2014–2020-as többéves pénzügyi keret induló évei alatti végrehajtás a terveknek megfelelően halad. A közös piacszervezésen (KPSZ) belül az ágazatspecifikus támogatási programok életciklusuk eltérő pontjain működnek. Az egyes uniós mezőgazdasági termékeket érintő orosz importembargóra, valamint a tej- és húságazat piaci esésére reagálva további piaci támogatási intézkedésekre került sor, ilyen egyes tejtermékek vonatkozásában a magántárolás támogatása és a gyümölcs- és zöldségágazatban a kivonási programok. Ezek az intézkedések megadták az érintett tagállami termelők számára az olyannyira szükséges támogatást és segítettek az érintett ágazatok egyensúlyának visszaállításában. A kereskedelmi statisztikák tanúsága szerint az európai mezőgazdaság belföldön és külföldön (különösen Ázsiában) is tudott alternatív piacokat találni: az orosz piac kiesése ellenére az uniós mezőgazdasági termékek teljes exportértéke 6 %-kal nőtt a tilalom 2014 augusztusában történt kivetése utáni 12 hónapban. Az uniós exportőrök egyéb piacok mellett az USA (+19 %) és Kína (+39 %) piacán is jelentős növekedést értek el. Az uniós borkivitel 2015 első kilenc hónapja alatt 660 millió EUR-val (10,3 %-kal) nőtt az előző év azonos időszakához képest. Ezt a sikert a nem uniós országokban folyó promóció, illetve a szőlőültetvényekbe, valamint a feldolgozó és forgalmazó létesítményekbe történő beruházások ágazatspecifikus program szerinti támogatása alapozta meg. A közvetlen kifizetések vonatkozásában a 2015. pénzügyi év során az EMGA továbbra is finanszírozta a reform előtti programokat, de bevezetésre kerültek a közös agrárpolitika (KAP) 2013. évi reformjának sajátos elemei, így a tagállami támogatási szintek konvergenciája is. Igazgatási szinten a Bizottság 2014 óta támogatja a tagállamokat a közvetlen kifizetések előkészítésében és végrehajtásában, pl. útmutatók vagy szakértői találkozókon folyó megbeszélések révén. Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) Az EMVA esetében mind a 118 vidékfejlesztési program elfogadásra került. A Bizottság nem számít arra, hogy a programok jóváhagyásának késedelme (az utolsó programokat 2015 decemberében hagyták jóvá) hatást gyakorolna a programok célkitűzései és a kapcsolódó célszámok megvalósulására. 2015. december 31-én mintegy 23,5 milliárd EUR-ra vállaltak kötelezettséget. Ez a 2014–2020-as teljes EMVA-keret 24 %-ának felel meg. A kifizetéseket illetően a 2015 végéig beérkezett tagállami kérelmek összesen 3,77 milliárd EUR-t tettek ki, amely az összes kötelezettségvállalási előirányzatnak még csak 4 %-a, ami a végrehajtás elkövetkező években történő felgyorsításának szükségességét mutatja.

Jelentős hangsúlyt kap az egyszerűsítés 2015 elején a Bizottság nagyszabású, a teljes mezőgazdasági acquis-t lefedő egyszerűsítési programba kezdett. 2015 végéig számos jogszabály-módosításra került sor, ilyen például: -a támogatási kérelmek benyújtási határidejének meghosszabbítása, -nagyobb rugalmasság a termeléstől függő önkéntes támogatással kapcsolatban, -fiatal mezőgazdasági termelők támogatása, és -a kedvezményezettek és tagállami közigazgatások igazgatási terheinek csökkentése az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer (IIER) egyszerűsítésével, ilyen volt a megelőző jellegű előzetes keresztellenőrzés és az útmutatók különféle továbbfejlesztése, különösen az ökológiai jelentőségű területek végrehajtásával kapcsolatos közvetlen kifizetésekre vonatkozóan. Egyszerűsödtek az IIER közigazgatási szankcionálási szabályai is. Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA) Az ETHA vonatkozásában az ETHA-rendelet kései (2014. májusi) elfogadása elnyújtotta a tagállamokkal bonyolított tárgyalási folyamatot, amely 2015 decemberében fejeződött be. A Bizottság mostanra mind a 27 ETHA operatív programot elfogadta. A végrehajtás zökkenőmentes megkezdése érdekében Bizottság végrehajtási és felhatalmazáson alapuló jogi aktusok sorát fogadta el. A tagállamoknak az ETHA Bizottság ülésein és az ETHA szakértői csoport ülésein is nyújtott útmutatást, külön hangsúlyt fektetve az ETHA új jellemzőire. 2015 végén a nem uniós országokkal kötött fenntartható halászati partnerségi megállapodások összesen 14 jegyzőkönyve volt hatályban, a 2013. évi 10-hez és a 2014. évi 13-hoz képest. 2015-ben sikerrel lezárultak a Grönlanddal és Mauritániával kötött jegyzőkönyv megújítására, illetve a Libériával és a Cook-szigetekkel való új fenntartható halászati partnerségi megállapodás megkötésére irányuló tárgyalások. Ugyanakkor a Mozambikkal és Kiribatival kötött fenntartható halászati partnerségi megállapodás az utolsó jegyzőkönyv lejáratakor megszűnt.



A LIFE környezetvédelmi és éghajlat-politikai program (LIFE) A LIFE-program végrehajtása megfelelően halad. A LIFE-rendelettel bevezetett újfajta támogatások (integrált, technikai segítségnyújtás, kapacitásépítés és előkészítő projektek) bevezetése sikeres volt és a kapcsolódó pályázati felhívásokat is kibocsátották. Az éghajlat-politikára és az integrált projektekre összpontosuló magas szintű projektigény igazolta, hogy a LIFE-programmal bevezetett új jellemzők kedvező fogadtatásra találtak. A 2014. és 2015. évi első két pályázati felhívásra több mint 300, az éghajlat-politikai célkitűzésekre összpontosító projektkérelem érkezett. Az integrált projekteket illetően a LIFE 2015-ben 63,8 millió EUR támogatást nyújtott a LIFE-Környezet program keretében finanszírozott hat integrált projekthez: ezek lehetővé fogják tenni az EMVA, az ERFA, valamint a nemzeti és magánalapok részéről érkező több mint 1,4 milliárd EUR kiegészítő finanszírozás összehangolt felhasználását. A hetedik környezetvédelmi cselekvési program több politikai eredményét a LIFE keretében finanszírozott tudományos, technikai és logisztikai támogatás is segítette, mint például a körforgásos gazdaságra vonatkozó csomag kialakításához és elfogadásához kötődő tevékenységek, illetve az ENSZ éghajlat-változási konferenciájának (COP21) előkészítő munkája és logisztikai támogatása, amely konferencia nyomán megszületett az első univerzális, világszintű, az éghajlatváltozásra vonatkozó és jogilag kötelező erejű megállapodás.

1.5.2. A 2007–2013 közötti programok eredményei Végrehajtási vonatkozások Az EMGA 2013. évi KAP-reformot megelőző korábbi rendszer szerinti közvetlen kifizetéseinek végrehajtása zökkenőmentesen zajlott azáltal, hogy a tagállami közigazgatások a számításokat és a támogatás szétosztását időben elvégezték. A vidékfejlesztés (EMVA) vonatkozásában a 2007–2013 közötti időszakban az egyedi tagállami programok számos korrekciós módosításon estek át. A módosítások olyan kérdéseket érintettek, mint a pénzügyi előirányzatok intézkedések közötti átcsoportosítása, a célzott kedvezményezetti kör kiigazítása és a támogathatósági kritériumok. Ez hozzájárult a végrehajtás első évének alacsony pénzügyi felhasználási rátája, illetve a megváltozott gazdasági és tágabb politikai környezet miatt felmerült néhány, előre nem látott probléma megoldásához. A 2007–2013-as időszak végső felhasználási rátája a jelenlegi becslések szerint 98 %. Az Európai Halászati Alap (EHA, az ETHA elődje) a halászati ágazatnak és a part menti közösségeknek a gazdasági ellenálló képesség és az ökológiai fenntarthatóság érdekében nyújtott finanszírozást. 2015. május 31-ig az EHA 90,8 %-át kötötték le. A tagállami kötelezettségvállalások 2007 és 2015. május 31. között 3,91 milliárd EUR-t tettek ki, 134 689 műveletre vonatkozóan. Ugyanebben az időszakban a halászati és akvakultúra-ágazatban eszközölt beruházások 9,27 milliárd EUR-t tettek ki: ennek 42 %-a az EHA-ból, 26 %-a közpénzből finanszírozott nemzeti hozzájárulásból, 32 %-a pedig magánfinanszírozásból származik. A halászati területek fenntartható fejlesztése terén is előrelépés történt, az EHA összes kötelezettségvállalási előirányzatának több mint 11 %-át elérve. A multiplikátorhatást illetően: az EHA-támogatás minden lekötött EUR-ja 1,37 EUR lekötött nemzeti támogatást generál (2014. május 31-hez képest 2,2 %-os növekedés), amelyből 0,75 EUR magánfinanszírozás és 0,62 EUR nemzeti közfinanszírozás. 2015-ben a fenntartható halászati partnerségi megállapodások teljesítményének értékelésére a közös halászati politika többféle pénzügyi intézkedésére kiterjedő, átfogó értékelés részeként került sor. Az értékelés azt állapította meg, hogy a fenntartható halászati partnerségi megállapodások irányítása a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével összhangban történik. Tekintve a magánmegállapodások alapján nem uniós hajók által fizetett belépési díjak, valamint a hajótulajdonosok által fizetett díjak kirakodott fogás értékéhez viszonyított elemzését, az Unió által letárgyalt belépési díjak a hajótulajdonosok számára előnyösnek és egyben hatékonynak is minősülnek. Az értékelés szerint a tonhal-egyezmények esetében magasabb jövedelmezőség jelentkezik, mint a több fajra vonatkozó egyezmények esetében. A LIFE+ tekintetében a támogatási projektek a program 2,1 milliárd EUR összegű többéves költségvetésének 81 %-át adták. Ez a teljes időszak alatt 1,7 milliárd EUR-t tett ki, és a mozgósított finanszírozás (1,8 milliárd EUR) az uniós finanszírozást több mint megkétszerezte. Hozzájárulás a szakpolitikai eredményekhez Tekintve, hogy a 2007–2013-as vidékfejlesztési programok és az EHA teljesítményének utólagos értékelése még nem zárult le, az alábbiakban ismertetett eredmények főként e programok legutolsó rendelkezésre álló nyomonkövetési információin alapulnak. Intelligens növekedés

A 2007–2013-as időszakban a KAP erőteljes pozitív hatást fejtett ki a mezőgazdasági ágazat életképességére azzal, hogy az ágazatnak célzott finanszírozást kínált teljesítményének javítására. Az Unió mezőgazdasági ágazata 2005 és 2014 között évente 0,7 %-kal emelte teljes tényezőtermelékenységét (és az EU-13 körében évente 1,7 %-kal), ezzel egyértelműen demonstrálva, hogy a termelési tényezőket hatékonyabban hasznosítja. A vidékfejlesztési finanszírozás támogatást nyújtott tudásfejlesztéshez, beruházásokhoz, az együttműködés különböző formáihoz és innovációhoz. A 2007–2013 közötti időszakban az EMVA az alábbiakat támogatta: 430 000 mezőgazdasági üzem korszerűsítési projektje; támogatás 165 000 fiatal mezőgazdasági termelő tevékenységének megkezdéséhez; 385 000 mezőgazdasági termelő minőségbiztosítási rendszerekben való részvétele; 5 milliónál több képzési nap mezőgazdasági termelők számára. A vidékfejlesztési intézkedések továbbá 70 000 (nem mezőgazdasági) mikrovállalkozás létrehozását vagy fejlődését is segítették. Az EMVA-finanszírozás a jobb szélessávú internetelérés, illetve információs és kommunikációs technológiák megvalósítását is támogatta 8 millió vidéki lakos számára. A vidéki területeken az új generációs hozzáférés a 2013-as 20 % alatti értékről 2014 végére 25 %-ot ért el. Noha a 2007–2013-as vidékfejlesztési programokban a pénzügyi eszközök felhasználása még mindig visszafogott volt (364 millió EUR-t tett ki 7 tagállamban 16 vidékfejlesztési program finanszírozásából), egyes eredmények biztatóak voltak. Például 2010 és 2014 között a Romániában működő és a vidékfejlesztési szakpolitikán keresztül finanszírozott garanciaalap 265 millió EUR hitelhez való hozzájutást segített elő 1040 garancia formájában mindössze 116 millió EUR biztosíték nyújtásával. Fenntartható növekedés A 2007–2013-as időszakban az összes KAP-kifizetés 80 %-a kötődött a mezőgazdasági termelők alapvető környezeti (illetőleg élelmiszer-biztonsági, állat- és növény-egészségügyi, és állatjóléti) normáknak való megfeleléséhez. Emellett a mezőgazdasági termelők támogatásával az EMGA lehetővé tette a károsan intenzív művelési gyakorlatok feladását. A mezőgazdasági üvegházhatásúgáz-kibocsátás (a talajt kivéve) állandó ütemben tovább csökkent, 2001 és 2012 között évente 0,7 %-os átlagos csökkenési ütemben, ezzel hozzájárulva a csökkenő szén-dioxid kibocsátás kitűzött tendenciájához. A vidékfejlesztési programok keretében a területalapú kifizetések különféle típusai az olyan gazdálkodási gyakorlatok ösztönzését szolgálták, amelyek a mezőgazdasági és az erdészeti ágazatban egyaránt bizonyítottan kedvező hatást gyakorolnak a biológiai sokféleségre, a talajra, a vízre és a levegőre. Az agrár-környezetvédelmi programok hatálya alá tar