HU ECB -PUBLIC  
 
 
AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK VÉLEMÉNYE  
(2013. június 3.) 
a Magyar Nemzeti Bank új felügyeleti feladatairól  
(CON/2013/ 40) 
 
Bevezetés és jogalap  
2013. május 16 -án az Európai Központi Bank („EKB”) felkérést kapott a magyar Nemzetgazdasági 
Minisztériumtól (a továb biakban: a konzultáló hatóság), hogy alkosson véleményt az egyes pénzügyi 
tárgyú törvények módosításáról szóló törvényjavaslatról (a továbbiakban: a törvényjavaslat).  
Az EKB véleményalkotásra szolgáló hatásköre az Európai Unió működéséről szóló szerződés 
127. cikkének (4) bekezdésén és 282. cikkének (5) bekezdésén, valamint a nemzeti hatóságoknak az 
Európai Központi Bankkal a jogszabálytervezetekről folytatott konzultációjáról  szóló, 1998. június 29 -i 
98/415/EK tanácsi határozat1, 2. cikke (1) bekezdésének harmadik és ötödik francia bekezdésein alapul, 
mivel a törvényjavaslat a Magyar Nemzeti Bankkal („MNB”), valamint a fizetési és elszámolási 
rendszerekkel kapcsolatos rendelke zéseket tartalmaz.  Az Európai Központi Bank eljárási szabályzatának 
17.5. cikke első mondatával összhangban a Kormányzótanács fogadta el ezt a véleményt.  
 
1.  A törvényjavaslat célja  
1.1. A konzultációs kérelemben foglaltak szerint az MNB -ről szóló törvény módosítására a mag yar 
jogszabályoknak a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a 
kereskedési adattárakról szóló 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben2 (a 
továbbiakban: EMIR), valamint az euroátutalások és -beszedések techni kai és üzleti 
követelményeinek megállapításáról szóló, 2012. március 14 -i 260/2012/EU európai parlamenti és 
tanácsi rendeletben3 (a továbbiakban: SEPA) foglaltakkal összhangban történő harmonizációja 
érdekében van szükség.4 Ennek érdekében a törvényjavasla t számos magyar jogszabályt módosít, 
továbbmenve, a törvényjavaslat a nemzeti jogszabályoknak a harmonizáción túlmutató 
módosítására vonatkozó rendelkezéseket is tartalmaz, az alábbiak szerint.  
                                                           
1  HL L 189., 1998.7.3., 42. o. 
2  HL L 201., 2012.7.27., 1. o. 
3  HL L 94., 2012.3.30. , 22. o.  
4  Az EMIR 14. cikkének (1) bekezdése, 15. cikkének (1) bekezdése,, 18. cikke, 20. cikke, 20. cikkének (1) bekezdése, 
35. cikke , 41. cikkének (1) bekezdése, 49. cikkének (1) bekezdése, és az 54. cik kének (1) bekezdése, valamint a SEPA 
10. cikke. 
ECB -PUBLIC  
2 1.2. A törvényjavaslat módosítja a hitelintézetekről és pénzü gyi vállalkozásokról szóló törvény t5, 
többek között a törvényes fizetőeszköznek nem minősülő forgatható utalványok (a továbbiakban: 
forgatható utalványok) kibocsátásának, visszaváltásának és piacának, valamint a kibocsátásukban 
részt vevő jogalanyok és azo k tevékenysége felügyeletének a szabályozása  érdekében , valamint 
rendelkezéseket tartalmaz az MNB, mint a forgatható utalványokat kibocsátó jogalanyokat 
regisztráló és felügyelő illetékes hatóság szerepére nézve is.  
1.3. A törvényjavaslat módosít számos, a  pénzügyi piac számos szektorát szabályzó jogszabályt, 
ideértve többek között a tőkepiacról szóló törvényt6, a fizetési, illetve értékpapír -elszámolási 
rendszerekben történő teljesítés véglegességéről szóló törvényt7, a befektetési vállalkozásokról és 
az á rutőzsdei szolgáltatókról, valamint az általuk végzett tevékenységek szabályairól szóló 
törvényt8, a fogyasztóknak nyújtott hitelről szóló törvényt9, a Pénzügyi Szervezetek Állami 
Felügyeletéről szóló törvényt10, a Magyarország gazdasági stabilitásáról szól ó törvényt11, és az 
MNB -ről szóló törvényt .12 
1.4. A jogszabálytervezet az MNB törvényt az alábbi vonatkozások tekintetében módosítja: i. a 
forgatható utalványok kibocsátóinak  a központi bank által történő ellenőrzése; ii. az MNB által 
abban az esetben alkal mazható szankciók köre, amikor az az irányadó szabályok megsértését 
állapítja meg a jegybanki ellenőrzés során; iii. az MNB által végzett egyes szakhatósági eljárások 
ügyintézési határideje; és iv. az MNB elnökének rendeletalkotási jogköre.  
 
2.  Általános észrevételek  
2.1. Az EKB -val folytatott konzultáció megfelelő időpontja  
A konzultáló hatóság a sürgősségi kérelmet azzal támasztotta alá, hogy a magyar Országgyűlés 
május során kívánta elfogadni a törvényjavaslatot . 
A 98/415/EK határozat 4. cikkében foglal tak szerint az EKB -val „megfelelő időpontban” kell 
konzultálni a jogalkotási folyamat során.  Ez azt jelenti, hogy a konzultációnak a jogalkotási 
folyamat egy olyan pontján kell történnie, amely elegendő időt biztosít az EKB számára arra, hogy 
megvizsgálja a jogszabálytervezetet és elfogadja a véleményét, valamint a nemzeti hatóságok 
számára arra, hogy a 98/415/EK határozatban foglaltaknak megfelelően figyelembe vegyék az 
EKB álláspontját.  Az EKB erre tekintettel méltányolná, ha a konzultáló hatóság a jövőbe n eleget 
tenne az EKB -val kellő időben történő konzultációra vonatkozó kötelezettségének.  
                                                           
5  1996. évi CXII . törvény. 
6  2001. évi CXX. törvény.  
7  2003. évi XXIII. törvény. 
8  2007. évi CXXXVIII. törvény. 
9  2009. évi CLXII. törvény. 
10  2010. évi CLVIII. törvény. 
11  2011. évi CXCIV. törvény. 
12  2011. évi CLVIII. törvény. 
ECB -PUBLIC  
3  
2.2. A konzultáció terjedelme  
A 98/415/EK határozat 2. cikkének (1) bekezdése rendelkezik arról, hogy a tagállamok hatóságai 
konzultálnak az EKB -val valamennyi olyan  jogszabálytervezettel kapcsolatban, amely a Szerződés 
alapján a hatáskörébe tartozik. A 98/415/EK határozat 2. cikkének (1) bekezdése az  EKB 
hatáskörébe tartozó ügyek nem kimerítő jellegű felsorolását tartalmazza, amelyekkel kapcsolatban 
a tagállamok hatóságainak konzultálniuk kell az EKB -val. 
Bár a törvényjavaslat 111 szakaszból áll, a konzultáló hatóság  csak a törvényjavaslat  
99-105. szakaszaival kapcsolatban kérte az EKB véleményét.13 A konzultáló hatóság felhívást kap 
annak alapos megfontolására, hogy a törvényjavaslat egyéb további rendelkezései az EKB -val való 
konzultációs kötelezettség körébe esnek -e. 
A konzultációs kérelem sürgős je llegére tekintettel az EKB kizárólag azon rendelkezéseket 
vizsgálta meg, amelyekkel kapcsolatban a véleményét kérték .14 
 
3. Különös észrevételek  
3.1. Az MNB -re vonatkozó jogi keretrendszer változásai  
A törvényjavaslat a közelmúltban elfogadott MNB törvény t ovábbi módosítására tesz javaslatot .15 
Az MNB törvény gyakori módosításaival kapcsolatban a korábbi EKB vélemények16 kritikát 
fogalmaztak meg, mivel az nem teremti meg a központi bank működéséhez szükséges szilárd jogi 
keretet.  
Az EKB ismételten hangsúlyozza , hogy előnyben részesíti azt, hogy az MNB függetlenségének 
megerősítésével kapcsolatos, rendezést igénylő fennmaradt kérdések17 az MNB törvény 
módosítására vonatkozó jelen parlamenti eljárás keretében kerüljenek rendezésre, annak elkerülése 
érdekében, hogy  a későbbiekben további módosításokra legyen szükség.  
3.2. A nemzeti jogszabályok harmonizációja, valamint egyéb rendelkezések  
3.2.1.  A 98/415/EK határozattal összhangban ez a vélemény kizárólag a törvényjavaslat azon 
rendelkezéseire tér ki, amelyek az MN B-vel kapcsolatosak, és amelyek túlmutatnak a nemzeti 
jogszabályoknak az EMIR -el és a SEPA -val kapcsolatos harmonizációján.  
3.2.2.  Míg az EKB általánosságban üdvözli azt, hogy a törvényjavaslat értelmében az MNB kerül 
kijelölésre a SEPA rendelkezéseinek tö rténő megfelelést biztosító illetékes hatóságként, megjegyzi, 
                                                           
13  A 106. szakasz, amely szintén nem volt a konzultációs kérelem része, szintén az MNB törvény módosítására tesz 
javaslatot. A törvényjavaslat 2., 3., 12., 49. és 73. szakasza szintén az MNB szerepével kapcsolatos rendelkezéseket  
tartalmaz. 
14  Azaz a törvényjavaslat 99 -105. szakaszai. 
15  Az új MNB törvény 2012. január 1 -én lépett hatályba. 
16  Lásd például a CON/2010/91, CON/2011/104 és CON/2012/43 EKB véleményt. Az EKB valamennyi véleménye 
közzétételre kerül az EKB honlapján: www. ecb.europa.eu. 
17  Lásd a CON/2011/104, CON/2011/106 és a CON/2012/43 véleményt, valamint az EKB 2012 májusi 
Konvergenciajelentésének 6.5. szakaszát, valamint az EKB 2010 májusi Konvergenciajelentésének 6.6. szakaszát. 
ECB -PUBLIC  
4 hogy a SEPA 10. cikke alapján a tagállamoknak 2013. február 1 -ig kellett kijelölniük az illetékes 
hatóságokat.   
3.2.3.  Az EKB üdvözli azt a tényt, hogy a forgatható utalványok magyarországi piac a szabályozásra 
kerül, és értelmezése szerint: a) a forgatható utalványok nem tartoznak a belső piaci pénzforgalmi 
szolgáltatásokról szóló, 2007. november 13 -i 2007/64/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv18 
hatálya alá; és b) ennek a területnek a szabá lyozása egyértelműen meg fogja határozni az MNB 
szerepét azáltal, hogy rendelkezik arról, hogy az MNB felelős a forgatható utalványok 
kibocsátásában érintett jogalanyok regisztrációjáért, ezáltal biztosítva a fogyasztóvédelmet ezen a 
területen.  
3.2.4 . Ami az MNB elnökének a jogalkotási jogkörében bekövetkezett módosítást illeti, az EKB a 
2.2. pontban foglaltakkal összhangban ki kívánja emelni azt, hogy az MNB elnöke által elfogadásra 
előkészített nemzeti jogszabálytervezetek az EKB hatáskörébe, és így a ko nzultációs kötelezettség 
körébe tartoznak a 98/415/EK határozatban foglaltaknak megfelelően.  
 
Ezt a véleményt közzéteszik az EKB honlapján.  
 
 
Kelt Fran kfurt am Mainban, 2013. j únius 3 -án 
 
[aláírás]  
 
az EKB elnöke  
Mario  DRAGHI  
                                                           
18  HL L 319., 2007.12.5., 1. o.