[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |

Brüsszel, 2010.8.19.

COM(2010) 439 végleges

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK

A Görögországnak a költségvetési felügyelet megerősítésére és elmélyítésére, valamint Görögországnak a túlzott hiány helyzetének orvoslásához szükségesnek ítélt mértékű hiánycsökkentésre irányuló intézkedések meghozatalára való felszólításáról szóló, 2010. május 10-i tanácsi határozat nyomon követéséről

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK

A Görögországnak a költségvetési felügyelet megerősítésére és elmélyítésére, valamint Görögországnak a túlzott hiány helyzetének orvoslásához szükségesnek ítélt mértékű hiánycsökkentésre irányuló intézkedések meghozatalára való felszólításáról szóló, 2010. május 10-i tanácsi határozat nyomon követéséről

1. Bevezetés

A közlemény[1] a Görögország által 2010. augusztus 6-án a Tanácsnak és a Bizottságnak benyújtott jelentés alapján értékeli az ország által 2010. június végéig végrehajtott intézkedéseket, amelyek célja a 2010. május 10-i 2010/320/EU tanácsi határozatnak[2] való megfelelés. A Görögország által benyújtott jelentés nemcsak az államháztartási hiány mértékének 2010. évi csökkentését célzó költségvetési intézkedéseket részletezi, hanem a görög kormány által elfogadott és végrehajtott széles körű strukturális reformokat is[3].

2. A Tanács 2010. május 10-i határozata

Az ECOFIN-Tanács 2010. május 10-én az EUMSz. 126. cikke (9) bekezdésének és a 136. cikknek megfelelően elfogadta a Görögországnak a költségvetési felügyelet megerősítésére és elmélyítésére, valamint a túlzott hiány helyzetének orvoslásához szükségesnek ítélt mértékű hiánycsökkentésre irányuló intézkedések meghozatalára való felszólításáról szóló 2010/320/EU határozatot[4].

A tanácsi határozat előírja Görögországnak, hogy a 2010. június végi, 2010. szeptember végi, 2010. december végi és 2011. március végi határidő előtt fogadjon el számos intézkedést. Ezen intézkedések végrehajtásának célja, hogy az államháztartási hiány ne haladja meg:

- 2010-ben a 18 508 millió EUR-t (a májusban előre jelzett nominális GDP alapján a GDP 8,0 %-a);

- 2011-ben a 17 065 millió EUR-t (a GDP 7,6%-a);

- 2012-ben a 14 916 millió EUR-t (a GDP 6,5%-a);

- 2013-ban a 11 399 millió EUR-t (a GDP 4,9 %-a) és

- 2014-ben a 6 385 millió EUR-t (a GDP 2,6%-a)[5].

3. A Görögország által a Tanács 2010. február 16-i határozatára válaszul 2010. június végéig hozott intézkedések

2010-ben Görögország négy költségvetési intézkedéscsomagot fogadott el:

- januárban a stabilitási program keretében;

- februárban, közvetlenül a stabilitási program Bizottság általi értékelése előtt;

- márciusban a 126. cikk (9) bekezdése szerinti 2010. február 16-i tanácsi határozatra[6] adott válaszként, és

- májusban a 2010. május 10-i tanácsi határozatra és a gazdasági és pénzügyi politikákról szóló tájékoztatóba és az egyedi gazdaságpolitikai feltételekről szóló egyetértési megállapodásba foglalt feltételekre adott válaszként[7].

Ez a közlemény a 2010. májustól tett intézkedéseket értékeli[8].

Görögország 2010. május 6-án elfogadta az euroövezet/IMF által nyújtott finanszírozási csomag feltételeihez kapcsolódó szakpolitikai intézkedésekről szóló 3845/2010 számú törvényt. A törvénybe foglalt költségvetési és strukturális intézkedések túlnyomó többségét azonnali hatállyal végrehajtották. A bevételoldali intézkedések közé tartozott a héakulcsok emelése, az üzemanyagra, a szeszesitalokra és a dohánytermékekre kivetett jövedéki adó emelése, valamint a reklámokra kivetett adó. A kiadási oldalon tovább csökkentették a közszféra béreit, és csökkentek a társadalombiztosítási alap által a köz- és magánszférabeli nyugdíjasoknak fizetett nyugdíjak.

A Görögország által 2010. május 6-án elfogadott intézkedések 2010. évi költségvetési hatását a GDP 2,5 %-ára becsülik. Ezek az intézkedések tartós bevételnövelő intézkedéseket (a GDP 0,5 %-a vagy 1,25 milliárd EUR) és tartós kiadáscsökkentő intézkedéseket (a GDP 1,9 %-a vagy 4,55 milliárd EUR) tartalmaztak. Emellett ezen intézkedések áthúzódó hatása 2011-ben a GDP 1,1 %-át kitevő hiánycsökkenést okoz.

A Görögország által elfogadott négy költségvetési csomag összege hozzáadódik az eredeti 2010. évi költségvetéshez, amelyet a kormány 2009 októberében terjesztett elő és a görög parlament 2009. december végén fogadott el. Ez a négy intézkedéscsomag számszerűen a GDP körülbelül 8 %-át teszi ki (a 2011-re áthúzódó hiánycsökkenés nélkül) és a tervek szerint az államháztartási hiányt a GDP 2009. évi 13,6 %-áról 2010-ben 8 %-ra csökkenti[9].

Az I. melléklet összefoglalja a 2010. május 10-i tanácsi határozat által előírt, 2010. június végéig elfogadandó konkrét intézkedéseket. A II. melléklet azokat az intézkedéseket részletezi, amelyekre vonatkozóan a tanácsi határozat 2010. szeptemberi határidőt tűzött ki[10].

3. A költségvetés végrehajtása 2010. június végéig

Az állami költségvetés alakulása 2010 első felében pozitív volt, a hiány a tervezettnél gyorsabban csökkent[11]. Azonban számos – lejjebb részletezett – kockázatot figyelembe kell venni.

A költségvetési hivatal által június végén közzétett pénzforgalmi adatok szerint az állam pénzforgalmi hiánya mintegy 46 %-kal csökkent 2009 azonos időszakával összehasonlítva. Az említett hiány tervezett éves csökkenése 40 % (lásd az 1. táblázatot). A hiány terven felüli csökkenése főként a vártnál alacsonyabb kiadások eredménye, ami ellensúlyozta a bevételek vártnál kevésbé dinamikus beszedését.

A teljes állami készpénzkiáramlás 2009 első feléhez képest 16,9 %-kal csökkent. (A kiadáscsökkentésre kitűzött hivatalos cél összességében 5,3 %). Az elsődleges állami kiadások 5,6 milliárd EUR összeggel elmaradtak a 2010. májusi tervektől. Ez a csökkenés főleg az elsődleges kiadások (többek között a közszféra bérei) visszafogását tükrözi, de a tőkekiadások is csökkentek. Meg kell azonban jegyezni, hogy a májusban eldöntött kiadásmegtakarítás néhány tétele (például a köztisztviselőknek és a nyugdíjasoknak fizetett karácsonyi bónusz csökkentése) nem jelenik meg teljes mértékben a rendelkezésre álló adatokban. A (pénzforgalmi szemlélet alapján elszámolt) kamatkiadások a kamatfizetések ütemének idei évi sajátosságai miatt a költségvetésbe állított célok alatt maradnak, és a következő hónapokban várhatóan visszatérnek a rendes kerékvágásba.

Az összes pénzforgalmi bevétel az év első felében 5,9 %-kal növekedett, míg az évre kitűzött cél 15,6 %-os éves növekedés. Az év második felében a bevételek tekintélyes emelkedése várható, ahogy a héa és a jövedéki adó emelésének hatása teljes mértékben érvényesül. A legutóbbi – 2010 július 1-jétől hatályos – héaemelés még nem tükröződik a rendelkezésre álló adatokban. Mindazonáltal – még e tényezők figyelembevétele mellett is – az adóbevételek valószínűleg elmaradnak az euroövezeti/IMF finanszírozással összefüggő gazdasági kiigazítási program keretében tett, 2010. májusi előrejelzésektől. A bevételek visszaesése nincs némileg ellentmond a vártnál magasabb infláció[12] hatására az előre jelzettnél magasabb nominális GDP-növekedésnek és a növekedés viszonylag adóintenzív összetételének. Ez arra utal, hogy az adóbeszedés hatékonyságának növelését, az adóelkerülés elleni küzdelmet és az adóigazgatás javítását célzó intézkedések némelyike még nem hozott kézzelfogható eredményt és erősítésükre lehet szükség.

1. táblázat: az állami költségvetés végrehajtása

2009 | 2010 | 2009 | 2010 |

pénzforgalmi szemléletben (millió EUR) | Január–június | Január–június | %-os változás | Eredmény | Hivatalos becslés | %-os változás |

Összes bevétel | 22831 | 24180 | 5.9% | 50509 | 58382 | 15,6% |

Bevételek a visszatérítések előtt | 24639 | 26062 | 5.8% | 53420 | 60224 | 12,7% |

Adó-visszatérítések | 2450 | 2266 | -7.5% | 4952 | 5100 | 3,0% |

Tőkebevétel | 642 | 384 | -40.2% | 2041 | 3258 | 59,6% |

Összes kiadás | 40697 | 33824 | -16.9% | 81390 | 77073 | -5,3% |

Elsődleges kiadások | 27945 | 24398 | -12.7% | 57975 | 54611 | -5,8% |

Kamatok | 6612 | 5731 | -13.3% | 12325 | 13017 | 5,6% |

Tőkekiadások | 6140 | 3695 | -39.8% | 9588 | 9200 | -4,0% |

Egyéb | 0 | 0 | 1502 | 245 | -83,7% |

Az állami költségvetés egyenlege | -17866 | -9644 | -46.0% | -30881 | -18691 | -39,5% |

Forrás: Költségvetési hivatal – Görögország

Az államháztartás (rendelkezésre álló) pénzforgalmi egyenlege – ez magában foglalja az állami, a helyi önkormányzati és a társadalombiztosítási alapokat, beleértve az állami kórházakat – általánosságban eddig megfelelő, az állami szintű pénzforgalmi szemléletű célok túlteljesítésének köszönhetően. A Görög Nemzeti Bank által az év első felére vonatkozóan adott monetáris statisztikai adatok szerint i. a helyi önkormányzatok pénzforgalmi egyenlege a vártnál némileg kisebb többletet (183 millió EUR) mutat; miközben ii. a társadalombiztosítási alapok pénzforgalmi egyenlege többlet helyett hiányban van (239 millió EUR).

A (rendelkezésre álló) államháztartási pénzforgalmi egyenleget év közben nem feleltetik meg valós időben az ESA-számláknak. Az ehhez szükséges kiigazítás hiánynövelő tételeket, például a kifizetésre váró kiadásokat, a lehívott garanciákat és a költségvetési körön kívüli alapok hiányát, valamint számos hiánycsökkentő tételt, például a késve befizetett adókat és az EU-költségvetésből átfutási idővel érkező, strukturális alapokkal kapcsolatos összegeket tartalmaz. Az összes kiigazítás az év egészére nézve várhatóan hiánynövelő és körülbelül 1 300 millió EUR összeget tesz ki.

4. A 2010. évi hiánycél kockázatainak értékelése

Bár úgy tűnik, a költségvetési konszolidáció 2010 első felében visszatért a helyes útra, számos olyan problémás pont van, amelyet az elkövetkező hónapokban figyelembe kell venni a költségvetés végrehajtásakor.

Különösen:

- Állami bevételek: az adóbevételek az év első felében a célul kitűzöttnél alacsonyabbak voltak, bár intenzívebbé váltak az adózási morál javítására és az adóelkerülés megakadályozására irányuló erőfeszítések. Az év második felében az adóbevételek várhatóan megerősödnek a már jogszabályba foglalt bevételnövelő intézkedések – például a július 1-jétől bevezetett héakulcs-emelés – teljes végrehajtásának eredményeként. Mindazonáltal az év második felében mélyülő recesszió miatt előfordulhat, hogy az előre jelzett erősödés nem lesz elég ahhoz, hogy az állami bevételek elérjék a 2010 májusában tervezett szintet[13].

- Fizetési kötelezettségek és hátralékok: az elmúlt hónapokban az államháztartás pénzforgalmi egyenlege túlteljesítést mutat, ezt torzíthatják a kifizetésre váró kiadások (többek között a lejárt esedékességű kiadások: a hátralékok). A korábbiakhoz hasonlóan a hátralékok felhalmozódásának kockázata főként az egészségügyhöz kapcsolódó kiadásokat érinti. Emellett a különböző költségvetési alrendszerek (központi költségvetés, társadalombiztosítási alapok, helyi önkormányzatok és az elkülönített állami pénzalapok) relatív teljesítményét a kormányzati szervek közötti transzferek késedelme is torzíthatja.

- Lehívott garanciák: 2009-ben a lehívott (és így hiánynövelőként beállított) garanciák összege 700 millió EUR-t tett ki. Ezek a garanciák főként állami vállalatok adósságaihoz kapcsolódtak. A gazdasági recesszió elmélyülésével és azáltal, hogy számos állami vállalatnak (például a súlyosan eladósodott vasúttársaságnak) nehézségei lehetnek kötelezettségei újrafinanszírozásával, a lehívott garanciák összege jelentősen növekedhet. Miközben a június végéig lehívott garanciák 300 millió EUR-t tesznek ki, ez az összeg az év végéig várhatóan 1 500 millió EUR-ra növekszik.

- Helyi önkormányzatok, társadalombiztosítási alapok és elkülönített állami pénzalapok: A helyi önkormányzatok pénzügyi teljesítménye eddig elmaradt a programban előre jelzettől. Ugyanez jellemző a társadalombiztosítási alapokra is. A küszöbön álló választások és a mélyülő recesszió további csúszásokat eredményezhet. Meg kell jegyezni azonban, hogy a rendelkezésre álló adatok a helyi önkormányzatok és a társadalombiztosítás egyenlegére vonatkoznak és nem azok bevételeire és kiadásaira, mivel az egyenleg a Görög Nemzeti Bank monetáris statisztikájából származik[14]. Ezért részletesebb elemzés pillanatnyilag nem lehetséges. Emellett az említett szervek rosszabb teljesítményének egy része az állami költségvetés által fizetendő transzferek késedelméhez köthető. Az elkülönített állami pénzalapok költségvetésének végrehajtásáról még nincsenek adatok.

- Pótlólagos kiadások : Az év második felében pótlólagos kiadások várhatók az év első felében jellemző kiadáscsökkenés és a kifizetések késedelme miatt. Miközben a havi kiadások a kormány kiadásmegszorító erőfeszítéseinek és a pénzügyminisztérium további ellenőrzéseinek következtében jóval alacsonyabbak a 2010 első felében tervezettnél, vannak olyan kötelezettségek, amelyek az év második felében pénzkiáramláshoz vezetnek. Az év második felében kihívást fog jelenteni a kiadások visszafogásának fenntartása, mivel a minisztériumok várhatóan behozzák éves költségvetési előirányzataikkal kapcsolatos lemaradásukat.

- Állami vállalatok: A kormánynak fel kell gyorsítania az állami vállalatok gazdaságos működtetésével kapcsolatos erőfeszítéseket, hogy csökkentse a támogatások vagy egyéb, negatív fiskális hatással járó transzferek növekedésének kockázatát[15].

5. Előrelépés a strukturális reformok terén

A strukturális költségvetési reformok, mint például az új egységes költségvetési törvény előkészítése, az adóelkerülés elleni intézkedések, a köztisztviselők összeírása[16]és a közszférabeli béreket kezelő kifizetési hatóság felállítására tett lépések terén jelentős előrelépést sikerült elérni. A nyugdíjreform és a helyi szintű közigazgatás reformja terén a tervezettnél előbb értek el előrelépést. A nyugdíjtörvény további kiigazítását 2011-re tervezik[17]. A különböző kormányzati szintek kiadásokkal kapcsolatos kötelezettségvállalásainak nyomon követését és ellenőrzését szolgáló rendszer végrehajtásának előkészítése kevésbé haladt előre. Erősíteni kell a költségvetési ellenőrzés szempontjából lényeges adatok összegyűjtésének és feldolgozásának javítására irányuló erőfeszítéseket.

A költségvetéshez kapcsolódó témák mellett fontos lépések történtek az ambiciózus átfogó strukturális reformterv végrehajtása terén is. Jó úton haladnak az üzleti környezettel kapcsolatos reformok, a strukturális és kohéziós alapok felhasználásának felgyorsítására irányuló intézkedések és a szolgáltatásokról szóló irányelv végrehajtását célzó horizontális jogszabályok megalkotása; ambiciózus munkaerő-piaci törvényeket fogadtak el még a határidő előtt, bár későbbi szakaszban további lépésekre lesz szükség. Fel kell gyorsítani az állami tulajdonú vállalatok privatizációját és szerkezetátalakítását, különösen a vasút és az energiaügy területén.

A pénzügyi ágazat strukturális reformjaival összefüggésben létrehozták a pénzügyi stabilitási alapot és a Görög Nemzeti Bank jelenleg dolgozik a banki felügyelet megerősítésén.

6. az előírt információk teljessége

A Görögország által benyújtott jelentés a tanácsi határozat által előírt információk és adatok többségét tartalmazza. A jelentés mindenekelőtt részletes információt tartalmaz a határozatnak való megfelelés céljából végrehajtott (és végrehajtandó) konkrét intézkedésekre és azok költségvetési hatására vonatkozóan. A költségvetési hivatal időben benyújtotta az állami költségvetés havi végrehajtására vonatkozó adatokat. A jelentés tartalmazza az adósságkibocsátással és –visszafizetéssel kapcsolatosan előírt adatokat és a legnagyobb állami vállalatok pénzügyi helyzetére vonatkozó információkat is. Mindazonáltal még mindig nem teljesek a társadalombiztosítási alapok, a helyi önkormányzatok és az elkülönített állami pénzalapok költségvetésének évközi végrehajtásával, a közszférában foglalkoztatottak számával, valamint a kifizetésre váró kiadásokkal (többek között a hátralékokkal) kapcsolatos adatok.

Emellett a jelentés számos információt tartalmaz a 2010. február 16-i tanácsi ajánlásra[18] választ jelentő és a gazdasági és pénzügyi politikákról szóló tájékoztatónak és az egyedi gazdaságpolitikai feltételekről szóló egyetértési megállapodásnak megfelelő strukturális reformok végrehajtásáról.

7. Következtetés

Görögország kielégítően teljesíti a 2010. május 10-i tanácsi határozatban foglaltakat és megfelel a 2010. február 16-i tanácsi ajánlásnak, valamint végrehajtja a 2010. május 3-i gazdasági és pénzügyi politikákról szóló tájékoztatóban, illetve egyedi gazdaságpolitikai feltételekről szóló egyetértési megállapodásban meghatározott intézkedéseket.

A tanácsi határozat szerint (4. cikk (3) bekezdés) „a Bizottság jelezheti az e határozatban előírt, kiigazítási pálya betartása és a túlzott hiány orvoslása céljából szükséges intézkedéseket.” A rendelkezésre álló információk alapján úgy tűnik, hogy a görög hatóságok által elfogadott költségvetési intézkedések elegendőek a 2010. május 10-i tanácsi határozatban előírt 2010. évi költségvetési hiánycélok eléréséhez, feltéve, hogy a kiadások ellenőrzése szigorú marad és ahhoz vezet, hogy a teljes állami kiadások 4 milliárd EUR összeggel a tervezett alatt maradnak, hogy ellensúlyozzák más kormányzati szektorok bevételkiesését és kiadási csúszásait. Az állami költségvetési kiadások tervezettől alacsonyabb szintjére a jelenlegi adatok szerinti pénzforgalmi hiány és az ESA95-alapú egyenleg közötti eltérés fedezéséhez is szükség van.

Feltéve, hogy a tervezett intézkedéseket megfelelő időben és jól végrehajtják, és a makrogazdasági forgatókönyv a várakozásoknak megfelelően alakul, a rendelkezésre álló előrejelzések szerint a 2011–2014-re megállapított, államháztartási hiányra és adósságállományra vonatkozó célok a túlzott hiány 2014-ig történő megszüntetése mellett megvalósíthatók.

I. MELLÉKLET: A TANÁCSI HATÁROZAT ÁLTAL ELŐÍRT, 2010. JÚNIUS VÉGÉIG ELFOGADANDÓ INTÉZKEDÉSEK

Intézkedések (a tanácsi határozat 2. cikkének (1) bekezdésében előírtaknak megfelelően) | Előrelépés |

„Görögország 2010. június végéig elfogadja az alábbi intézkedéseket: |

a) valamennyi jövedelemforrásra vonatkozó, progresszív adósávot, valamint a bér- és tőkejövedelem horizontálisan egységes kezelését bevezető törvény; | Teljesítve. A parlament 2010 áprilisában elfogadta a 3842/2010 számú törvényt. |

b) az adózási rendszerben levő mentességeket és autonóm adózási rendelkezéseket – beleértve a köztisztviselőknek fizetett különleges juttatásokból származó jövedelemre vonatkozóakat – megszüntető törvény; |

c) a rendkívüli tartalékalapban levő költségvetési előirányzatok törlése, a cél 700 millió EUR összegű megtakarítás elérése; | Teljesítve. Miniszteri határozat. |

d) a szolidaritási juttatásra vonatkozó költségvetési előirányzatok nagy részének törlése (kivéve a szegénység enyhítésére irányuló részt), amelynek célja 400 millió EUR összegű megtakarítás elérése; | Teljesítve. A parlament 2010 májusában elfogadta a 3845/2010 számú törvényt. |

e) a legmagasabb nyugdíjak csökkentése, amelynek célja egy teljes évre vetítve 500 millió EUR (2010-ben 350 millió EUR) összegű megtakarítás elérése; | Teljesítve. A parlament 2010 májusában elfogadta a 3863/2010. és a 3865/2010. számú törvényt. |

f) a köztisztviselőknek fizetett húsvéti, nyári és karácsonyi prémiumok és juttatások csökkentése, amelynek célja egy teljes évre vetítve 1500 millió EUR (2010-ben 1100 millió EUR) összegű megtakarítás elérése; | Teljesítve. A parlament 2010 májusában elfogadta a 3845/2010 számú törvényt. |

g) a nyugdíjasoknak fizetett húsvéti, nyári és karácsonyi juttatások csökkentése, az alacsony összegű nyugdíjban részesülők védelme mellett, amelynek célja egy teljes évre vetítve 1900 millió EUR (2010-ben 1500 millió EUR) összegű megtakarítás elérése; |

h) a héakulcsok növelése, amelynek célja egy teljes évre vetítve legalább 1800 millió EUR (2010-ben 800 millió EUR) összegű bevétel elérése;[19] | Teljesítve. A parlament 2010 májusában elfogadta a 3845/2010 számú törvényt. Az új héakulcsok július 1-jétől hatályosak; az új jövedékiadó-kulcsok május 3-tól hatályosak. |

i) az üzemanyagokra, dohánytermékekre és szeszesitalokra kivetett jövedéki adó emelése, amelynek célja egy teljes évre vetítve legalább 1050 millió EUR (2010-ben 450 millió EUR) összegű bevétel elérése; |

j) a szolgáltatásokra vonatkozó irányelvet végrehajtó jogszabályok megalkotása; | Teljesítve. Elfogadták a horizontális jogszabályt (3844/2010 számú törvény); jelenleg folyik az egyablakos ügyintézéssel kapcsolatos munka. |

k) a helyi szintű közigazgatás reformjára és egyszerűsítésére vonatkozó törvény, amelynek a célja a működési költségek csökkentése; | Teljesítve. A parlament 2010. május 27-én elfogadta a 3852/2010 számú törvényt. Egy sor végrehajtási rendelet elfogadásra vár. |

l) a strukturális és kohéziós alapok felhasználásának javításával foglalkozó munkacsoport felállítása; | Folyamatban. Folyamatban van annak a munkacsoportnak a hivatalos megalakítása és tagjainak kijelölése, amely a miniszterelnök-helyettes elnökletével fog működni. A görög kormány 2010. június 30-án miniszteri határozatot fogadott el a projektek kidolgozásának meggyorsítására. |

m) az új vállalkozások elindításának egyszerűsítését célzó törvény; | Teljesítve. A parlament 2010. június 17-én elfogadta a 3853/2010 számú törvényt. |

n) az állami beruházások csökkentése a tervekhez képest 500 millió EUR összeggel; | Folyamatban (24687/DE2947 számú miniszteri határozat). Az év vége előtt teljes értékelés nem végezhető. |

o) a strukturális és kohéziós alapokhoz kapcsolódó társfinanszírozásra vonatkozó költségvetési előirányzatok átirányítása egy speciális központi számlára, amely más célra nem használható fel. | Teljesítve. A bankszámlát 2010. június 30-án megnyitották a Görög Nemzeti Banknál. |

p) egy független pénzügyi stabilitási alap létrehozása az esetleges tőkehiány rendezésére és a pénzügyi ágazatok megbízhatóságának megőrzésére, a bankoknak nyújtott szükség szerinti tőketámogatás nyújtásával; | Határidő után teljesítve. A parlament 2010. július 12-én elfogadta a 3864/2010 számú törvényt. |

q) a bankok megerősített felügyelete, az emberi erőforrások erősítésével, gyakoribb jelentéstételi kötelezettséggel és negyedévenkénti stresszteszttel.” | Folyamatban. A Görög Nemzeti Bank felgyorsította a banki felügyelettel kapcsolatos munkát. Rendszeres találkozókra kerül sor a bankok könyvvizsgálóival és a vezető bankok fontos belső bizottságaival (kockázatkezelés, belső ellenőrzés, stb.) A bankok számára most már előírás, hogy gyakrabban szolgáltassanak egyes felügyeleti adatokat. |

II. Melléklet: A TANÁCSI HATÁROZAT ÁLTAL ELŐÍRT, 2010. SZEPTEMBER VÉGÉIG ELFOGADANDÓ INTÉZKEDÉSEK

Intézkedések (a tanácsi határozat 2. cikkének (2) bekezdésében előírtaknak megfelelően) | Előrelépés |

„Görögország 2010. szeptember végéig elfogadja az alábbi intézkedéseket: |

a) legalább a GDP 3 %-át kitevő költségvetési konszolidációs intézkedések beépítése a 2011. évi költségvetés-tervezetbe (a 2010-ben végrehajtott intézkedésekből való átvitel figyelembevételével a GDP 4,1 %-a). A költségvetés mindenekelőtt a következő (vagy rendkívüli körülmények esetén hasonló megtakarítást eredményező) intézkedéseket tartalmazza: az állam folyó termelőfelhasználásának csökkentése legalább 300 millió EUR összeggel a 2010. évi szinthez képest (a közigazgatás és a helyi önkormányzatok reformjából származó, e bekezdésben említett megtakarítások mellett); a nyugdíjak indexálásának befagyasztása (a cél 100 millió EUR összegű megtakarítás elérése); a nagy profitot termelő vállalatokra kivetett átmeneti válságadó (amely 2011-ben, 2012-ben és 2013-ban legalább 600 millió EUR további bevételt jelent); vélelmezett jövedelemre épülő adózás bevezetése az önfoglalkoztatókra vonatkozóan (amely 2011-ben legalább 400 millió EUR bevételt, majd 2012-ben és 2013-ban is tovább növekvő bevételeket jelent); a héaalap szélesítése egyes, jelenleg adómentes szolgáltatások bevonásával és az áruk és szolgáltatások 30 %-ának a kedvezményes adósávból a fő adósávba történő áthelyezésével (1 milliárd EUR bevétel); a szén-dioxid-kibocsátás megadóztatása fokozatosan bevezetett környezetvédelmi adóval (2011-ben legalább 300 millió EUR bevétel); a közigazgatási reformra és a helyi önkormányzatok átszervezésére vonatkozó jogszabályok görög kormány általi végrehajtása (cél a költségek csökkentése 2011-ben legalább 500 millió EUR összeggel, majd 2012-ben és 2013-ban további 500–500 millió EUR összeggel); hazai finanszírozású beruházások visszafogása (legalább 1 milliárd EUR összeggel) elsőbbséget adva az EU strukturális alapjaiból finanszírozott beruházási projekteknek; a földterület-használattal kapcsolatos szabálysértések rendezését célzó kezdeményezések (2011-től 2013-ig legalább 1500 millió EUR bevétel, amelyből legalább 500 millió EUR 2011-ben várható); a szerencsejátékok engedélyeztetéséből származó bevételek beszedése (legalább 500 millió EUR az engedélyek értékesítéséből és 200 millió EUR a jogdíjakból); z ingatlanadó adóalapjának szélesítése az eszközértékek aktualizálásával (legalább 500 millió EUR további bevétel); a természetbeni juttatások fokozottabb megadóztatása, többek között a gépjármű lízingdíjának megadóztatásával (legalább 150 millió EUR); a luxuscikkek adójának növelése (legalább 100 millió EUR összeggel); engedély nélküli épületekre kivetett különadó (legalább évi 800 millió EUR összegű bevétel); a közalkalmazottak számának csökkentése azzal, hogy öt fő nyugdíjazására egy fő felvétele jut (központi kormányzat, helyhatóságok, állami vállalatok, helyi önkormányzatok, állami ügynökségek és más állami intézmények); | Tervezett. A tervek szerint a 2011. évi költségvetés október első hetében kerül a parlament elé. Határidő előtt részben teljesítve. A tanácsi határozat által előírt, a 2011. évi költségvetésben elfogadandó intézkedések közül már többet jogszabályba foglaltak. Ezek közé tartoznak különösen a következők: i. a nagy profitot termelő vállalatokra kivetett átmeneti válságadó (évente 600 millió EUR; 3845/2010. sz. törvény); ii. luxuscikkek adójának növelése (2010. május 3-tól hatályos; évente 100 millió EUR; idem)[20]; iii. vélelmezett jövedelemre épülő adózás bevezetése az önfoglalkoztatókra vonatkozóan (2011-ben legalább 400 millió EUR bevétel, majd 2012-ben és 2013-ban tovább növekvő bevételek); 3842/2010. sz. törvény); iv. a természetbeni juttatások fokozottabb megadóztatása, többek között a gépjárművek lízingdíjának megadóztatásával (150 millió EUR; idem). |

b) a nyugdíjrendszer reformjára vonatkozó törvény, amelynek a célja a rendszer közép- és hosszú távú fenntarthatóságának biztosítása. A törvény mindenekelőtt az alábbiakat írja elő: egységes, a nőkre is vonatkozó törvényes nyugdíjkorhatár (65 év); a jelenlegi nyugdíjalapok három alapba történő összevonása és egységesített új nyugdíjrendszer bevezetése valamennyi jelenlegi és jövőbeli munkavállalóra (2013. január 1-jétől hatályos); a nyugdíjak felső határának csökkentése; a teljes nyugdíjra való jogosultsághoz szükséges minimális járulékfizetési időszak fokozatos növelése 37 évről 40 évre (2015-ig); az alsó nyugdíjkorhatár (60 év) bevezetése 2011. január 1-jétől (beleértve a nehéz fizikai munkát végzőket vagy különösen nehéz munkakörülmények között dolgozókat és a 40 éves járulékfizetéssel rendelkezőket); az 1993 előtt nyugdíjbiztosítottakra vonatkozó speciális szabályok eltörlése (a megszerzett jogok megtartása mellett); a nehéz és különösen nehéz szakmák listájának lényeges szűkítése; a nyugdíjellátás csökkentése (évi 6 %-kal) azok esetében, akik 60 és 65 éves kor között mennek nyugdíjba és kevesebb mint 40 évig fizettek nyugdíjjárulékot; automatikus kiigazítási mechanizmus létrehozása, amely összekapcsolja a nyugdíjkorhatárt a várható élettartam növekedésével (2020-tól); rászorultságon alapuló garantált minimális nyugdíjösszeg megállapítása azon idős emberek számára, akiknek életkora a kötelező nyugdíjkorhatár fölött van; a rokkantsági nyugdíjakra vonatkozóan szigorúbb feltételek bevezetése és a jogosultság rendszeres vizsgálata; a nyugdíjszámítási módszer módosítása a járulékalapú rendszerben, hogy a kapott ellátások jobban kapcsolódjanak a befizetett járulékokhoz (a nyugdíjösszeg növekedése évente átlagosan 1,2 %-ra korlátozódjon); és a nyugdíjra jogosító jövedelem kiszámításánál az egész élet során megszerzett jövedelem figyelembevétele (a megszerzett jogok megtartásával). E törvény végrehajtásával a nyugdíjkiadások GDP-hez viszonyított arányában bekövetkező előre jelzett növekedésnek a következő évtizedekben az euroövezet átlaga alá kell csökkennie, és a 2010–2060 közötti időszakban az állami szférában a nyugdíjkiadások növekedésének a GDP 2,5 %-a alá kell kerülnie; | Határidő előtt részben teljesítve. A nyugdíjreform terén komoly előrelépésre került sor a 2010. szeptemberi határidő előtt. A parlament 2010. július 8-án és 16-án elfogadta a 3863/2010. számú és a 3865/2010. számú törvényt (a magánszektorra és a közszférára vonatkozóan), amelyek számos, a tanácsi határozatban előírt egyedi reformparamétert tartalmaznak. Teljes hosszú távú előrejelzés hiányában egyelőre nincs lehetőség a reform teljes körű értékelésére. A nyugdíjreformról szóló törvényt ki kell igazítani annak biztosításához, hogy a nyugdíjkiadások hosszú távú alakulása (2009–60) GDP-arányosan ne haladja meg a 2,5 százalékpontot. Ez a kiigazítás a nemzeti pénztárfelügyelet által nyújtandó és az EU Gazdaságpolitikai Bizottsága által érvényesített hosszú távú előrejelzéseken fog alapulni. |

c) a költségvetési hivatal szerepének és erőforrásainak megerősítése és biztosítékok az adat-előrejelzés és a számvitel esetleges politikai befolyásolásának megakadályozására; | Folyamatban a költségvetési irányításról és felelősségről szóló törvénnyel összefüggésben, amelyet 2010. június 30-án terjesztettek a parlament elé. |

d) a közszféra bérszabályozására vonatkozó reformtervezet kidolgozása, többek között egyetlen kifizetési hatóság létrehozása a bérfizetéshez, egységesített elvek bevezetése és a közszférára (az állami szektorra, a helyi hatóságokra és más szervekre) vonatkozó korszerűsített egységes bértábla kidolgozására vonatkozó ütemterv; | Folyamatban. A kormány határidő előtt előrelépést ért el az egyetlen kifizetési hatóság felállítása tekintetében, ami már a központi kormányzatban dolgozó köztisztviselők közel 80 %-ának a bérfizetését érinti. A közszférában foglalkoztatottak összeírása hozzájárul ahhoz, hogy hatókörét az év végéig a teljes államháztartásra kiterjesszék. |

e) az adóigazgatás és -ellenőrzés hatékonyságának javítását célzó jogszabályok; | Folyamatban. Számos kezdeményezés történt az adóigazgatás hatékonyságának növelése, az adóelkerülés megakadályozása és az adózási morál javítása érdekében. A kormány bevezette az új adótörvényt, amelynek megfelelően szigorodik a jövedelem- és héabevallási és az adófizetési folyamatok érvényesítése, és a kedvezmények és mentességek eltörlésével szélesedik az adóalap, valamint hatályba lép a vélelmezett jövedelmen alapuló adózás. A kormány az érintett szolgálatok átszervezésével megkezdte egy megfelelésikockázat-kezelő keret kidolgozását és egy stratégiai irányítási kapacitás kiépítését az adó- és vámhatóságoknál. Megkezdődött öt, szakértőkből álló munkacsoport felállítása is a pénzügyminisztériumban és az adóigazgatásban. |

f) a közigazgatás és a hatályos szociális programok független felülvizsgálatának bevezetése; | Tervezett. A programindító megbeszéléseket szeptemberre tervezik. |

g) az államháztartás és alegységei tekintetében a bevételekre, kiadásokra, finanszírozásra és kiadási hátralékokra vonatkozó havi (pénzforgalmi) statisztikák közzététele; | Részben teljesítve. Görögország 2010-ben rendszeresen közzétette az állami bevételekre, kiadásokra és finanszírozásra vonatkozó részletes pénzforgalmi adatokat. A kifizetésre váró kiadásokra vonatkozó adatok még nem állnak rendelkezésre. A jogi kötelezettséget beillesztették a költségvetési irányításról és felelősségről szóló törvénytervezetbe, amelyet 2010. június 30-án terjesztettek a parlament elé. A 2010. évi 3861. számú törvény előírja az államháztartás forrásait érintő kötelezettségvállalást jelentő összes döntés interneten való közzétételét. |

h) az államháztartási adatok gyűjtésének és feldolgozásának javítását szolgáló cselekvési terv, különösen a statisztikai hatóságok és a költségvetési hivatal ellenőrzési mechanizmusainak megerősítésével és a téves jelentésekre vonatkozó tényleges személyi felelősségvállalás biztosításával, a 2223/96/EK, a 264/2000/EK, az 1221/2002/EK, az 501/2004/EK, az 1222/2004/EK, az 1161/2005/EK, a 223/2009/EK és a 479/2009/EK rendelet által előírt kiváló minőségű államháztartási adatok időben történő biztosítása érdekében. | Folyamatban. Az Eurostattal egyeztetett cselekvési terv végrehajtása. |

i) információk rendszeres közzététele az állami vállalatok és más – a költségvetésben nem meghatározott – állami szervek pénzügyi helyzetéről (beleértve a részletes eredménykimutatásokat, mérlegeket, a foglalkoztatottakra és a bérekre vonatkozó adatokat).” | Részben teljesítve. Az aug. 6-i jelentés tartalmaz néhány adatot. |

[1] Ez a közlemény és az EKB-val együttműködve készített csatolt bizottsági szolgálati jelentés (Görögország gazdasági kiigazítási programja – első felülvizsgálat, augusztus) hozzájárul ahhoz az értékeléshez is, amely a Görögország és az euroövezeti tagállamok között létrejött kölcsönmegállapodás keretében kötött, a konkrét gazdaságpolitikai feltételekről szóló májusi egyetértési megállapodás betartását vizsgálja.

[2] HL L 145., 2010.6.11., 6. o.

[3] Görögország gazdasági kiigazítási programja – a Tanács határozatával összhangban benyújtott jelentés (2010. július), előterjesztve 2010. augusztus 6-án. A jelentést a görög kormány nyújtotta be; a jelentés tartalmazza a Görög Nemzeti Bank által a banki felügyeletről készített mellékletet.

[4] A túlzotthiány-eljárással és a Stabilitási és Növekedési Paktum végrehajtásával kapcsolatos korábbi lépésekről szóló, Görögországra vonatkozó összefoglaló megtalálható a görög stabilitási programról szóló 2010. januári bizottsági értékelésben (SEC (2010) 94 végleges – 2010. február 3.).

[5] A határozat által megállapított kiigazítási pályának megfelelően a konszolidált bruttó államháztartási adósság éves változása nem haladhatja meg: 2010-ben a 34 058 millió EUR-t (az összes adósság GDP-hez viszonyított aránya 133,2 %); 2011-ben a 17 365 millió EUR-t (az összes adósság GDP-hez viszonyított aránya 145,2 %; 2012-ben a 15 016 millió EUR-t (az összes adósság GDP-hez viszonyított aránya 148,8 %); 2013-ban a 11 599 millió EUR-t (az összes adósság GDP-hez viszonyított aránya 149,6 %; 2014-ben a 7 885 millió EUR-t (az összes adósság GDP-hez viszonyított aránya 148,4%).

[6] HL L 83., 2010.3.30., 13. o.

[7] Ezekre a megállapodásokra az euroövezeti tagállamok által Görögországnak nyújtott – az IMF által biztosított készenléti megállapodáshoz kapcsolódó – pénzügyi támogatásról hozott döntéssel összefüggésben került sor.

[8] A januári, februári és márciusi intézkedések értékelését lásd a 2010. március 9-i bizottsági közleményben (COM (2010) 91 végleges).

[9] Meg kell jegyezni, hogy az Eurostat még nem hitelesítette a Görögország által 2009-re bejelentett államháztartási hiányra és adósságra vonatkozó adatokat. Az Eurostat 2010. április 22-én azt a tájékoztatást adta, hogy az Eurostat által az EL.STAT-tal együttműködve több témában (különösen több állami vállalat ágazati besorolását és a piacon kívüli swap-ügyletek elszámolását, valamint a társadalombiztosítási bevételek és kiadások részletesebb és pontosabb adatainak szükségességét érintően) végzett vizsgálatok befejezését követően a 2009. évi GDP-arányos államháztartási hiányt 0,3–0,5 százalékponttal felfelé módosíthatják, a GDP-arányos adósságrátát pedig 5–7 százalékponttal. Eurostat News Release, 55/2010. sz.

[10] A Görögország által 2010. augusztus 6-án benyújtott jelentés teljesebb listát tartalmaz az elfogadott intézkedésekről.

[11] Ahogy a csatolt jelentés részletezi, a kölcsönmegállapodás (euroövezet) és a készenléti megállapodás (IMF) keretében meghatározott számos költségvetési kritérium teljesült.

[12] Az éves HICP-infláció 2010 júliusában 5,5 % volt.

[13] A jelenleg rendelkezésre álló információk alapján a Bizottság szolgálatai a május elején készített előrejelzésekhez képest az év egészére nézve bevételhiánnyal számolnak, és ez legfeljebb 1 500 millió EUR-t tesz ki (vagy a GDP 0,6 %-át).

[14] Az adatok több társadalombiztosítási alap bevételeire és kiadásaira vonatkozóan is hiányosak.

[15] Lásd a fenti 9. lábjegyzetet az állami vállalatok lehetséges átsorolásáról (mint például az OSE vasúttársaság).

[16] A közszférában foglalkoztatottak összesítésére vonatkozó legutóbb közzétett adatok szerint körülbelül 768 000 köztisztviselő (központi költségvetés, helyi önkormányzat, társadalombiztosítási alap és elkülönített állami pénzalapok). Ez az összes görög foglalkoztatott 17 %-a.

[17] Teljes hosszú távú előrejelzés hiányában egyelőre nincs lehetőség a nyugdíjreform teljes körű értékelésére. A fő nyugdíjparamétereket 2011-ben ki kell igazítani annak biztosításához, hogy a nyugdíjkiadások hosszú távú növekedése (2009–2060) GDP-arányosan ne haladja meg a 2,5 százalékpontot. Ez a kiigazítás a nemzeti pénztárfelügyelet által nyújtott és az EU Gazdaságpolitikai Bizottsága által érvényesített hosszú távú előrejelzéseken fog alapulni.

[18] A Tanács 2010/190/EU ajánlása (2010. február 16.) a görögországi gazdaságpolitika és az átfogó gazdaságpolitikai iránymutatások közötti összeegyeztethetetlenség, valamint a gazdasági és monetáris unió megfelelő működését veszélyeztető kockázatok megszüntetéséről (HL L 83, 2010.3.30., 63.o.).

[19] Az augusztus 6-i jelentés jelzi, hogy ez az intézkedés 2010-ben 800 millió EUR helyett 900 millió EUR további bevételt hozhat.

[20] Az augusztus 6-i jelentés jelzi, hogy ez az intézkedés 2010-ben 100 millió EUR helyett 120 millió EUR további bevételt hozhat.