EURÓPAI BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 2011.6.7. 
SEC(2011) 812 végleges 
  
Ajánlás 
A TANÁCS AJÁNLÁSA 
Málta 2011. évi reformprogramjáról 
  
és Málta 2011–2014 közötti id őszakra vonatkozó 
aktualizált stabilitási programjáról szóló tanácsi véleményr ől 
{SEC(2011) 726 végleges} 
 
 
HU 2   HU Ajánlás 
A TANÁCS AJÁNLÁSA 
Málta 2011. évi reformprogramjáról 
  
és Málta 2011–2014 közötti id őszakra vonatkozó 
aktualizált stabilitási progra mjáról szóló tanácsi véleményr ől 
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, 
tekintettel az Európai Unió m űködéséről szóló szerz ődésre és különösen annak 121. cikke (2) 
bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére, 
tekintettel a költségvetési e gyenleg felügyeletének meger ősítéséről és a gazdaságpolitikák 
felügyeletér ől és összehangolásáról szóló, 1997. jú lius 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre
1 és 
különösen annak 5. cikk e (3) bekezdésére, 
tekintettel az Európai Bizottság ajánlására2, 
tekintettel az Európai Tanács következtetéseire, 
tekintettel a Foglalkoztatá si Bizottság véleményére, 
a Gazdasági és Pénzügyi Bizottságga l folytatott konzultációt követ ően, 
mivel: 
(1) Az Európai Tanács 2010. március 26-án jóváhagyta az Európai Bizottság „Európa 
2020” elnevezés ű, a foglalkoztatást és növekedést célz ó új stratégia elindításáról szóló 
javaslatát, amely stratégia a gazdaságpolit ikák fokozott összehangolása révén azokra a 
kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken fellépésre van szükség annak 
érdekében, hogy Európa növelhesse a fennt artható növekedés és a versenyképesség 
területén rejl ő lehetőségeit. 
(2) A Tanács 2010. július 13-án elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira 
vonatkozó átfogó iránymutatásokról szól ó ajánlást (2010–2014), 2010. október 21-én 
pedig elfogadta a tagállamok foglalkoztatá spolitikáira vonatkozó iránymutatásokról 
szóló határozatot3, amelyek együtt alkotják az „integrált iránymutatásokat”. A 
tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti g azdaság- és foglalkoz tatáspolitikájukban 
vegyék figyelembe az integr ált iránymutatásokat. 
                                                 
1 HL L 209., 1997.8.2., 1. o. 
2 HL C [...]., [...], [...]. o. 
3 A 2011. évre érvényben tartotta a Tanács 2011. május 19-i 2011/308/EU határozata. 
 
HU 3   HU (3) A Bizottság 2011. január 12-én elfogadta az els ő éves növekedési jelentést, amely az 
Európa 2020 stratégiára épülve az EU-ban követett gazdasági kormányzás új ciklusának kezdetét jele nti, és elindítja az el őzetes és integrált gazdaságpolitikai 
koordináció els ő európai szemeszterét.  
(4) Az Európai Tanács 2011. március 25-én (a Tanács 2011. február 15-i és március 7-i 
következtetéseivel összhangban és a Bizottság  éves növekedési jelentésének fényében) 
jóváhagyta a költségvetési kons zolidáció és a strukturális  reformok prioritásait. 
Hangsúlyozta, hogy els őbbséget élvez majd a költségvetések megszilárdítása, a 
költségvetési fenntarthatóság helyreál lítása és a munkanélküliség munkaer ő-piaci 
reformokkal való csökkentése, valamint az, hogy az Unió újabb er őfeszítéseket tegyen 
a növekedés felgyorsítása érdekében. Fels zólította a tagállamokat, hogy ezeket a 
prioritásokat konkrét intézkedések formáj ában építsék majd be stabilitási vagy 
konvergenciaprogramjukba, valamint nemzeti reformprogramjukba. 
(5) Az Európai Tanács 2011. március 25-én arra is felkérte az Euró Plusz Paktumban részt 
vevő tagállamokat, hogy vállalásaikat kell ő időben nyújtsák be ahhoz, hogy azokat 
stabilitási vagy konvergenciaprogramjukba, valamint nemzeti reformprogramjukba 
beépíthessék. 
(6) Málta 2011. április 28-án benyújtotta 2011. évi nemzeti reformprogramját, 
2011. április 29-én pedig a 2011-2014 közötti id őszakra vonatkozó, 2011. évi 
aktualizált stabilitási programját. A kapc solódási pontok figyelemb evétele érdekében a 
két program értékelésére egyidej űleg került sor.  
(7) A gazdasági válság bekövetkeztekor az e xport és a beruházások meredeken zuhantak, 
a reál GDP 3,4 %-kal csökkent 2009-ben.  A kormányzat által is támogatott 
foglalkoztatás csak mérsékelt visszaesést mutatott. Az e xport és az üzleti beruházások 
2010-es er ős megugrásának köszönhet ően Máltán a gazdasági aktivitás érzékelhet ően 
fellendült 2010-ben, és lassú ütemben a munka nélküliség is csökke nt. Tekintettel az 
államadósság magas szintjére (a GDP  61,5 %-a 2008-ban), a kormány nem 
folyamodott jelent ős nagyságrend ű költségvetési ösztönz őkhöz, és így a 2009-es 
költségvetési hiány (a GDP 3,7 %-a) alatta maradt az euróövezet egészére értelmezett 
hiánymutatónak. A költségvetési hiány és az adósságráta mutatói 2010-ben jórészt 
stabilak maradtak. 
(8) Az 1466/97/EK tanácsi rendelet szerinti ak tualizált stabilitás i program elemzése 
alapján a Tanács úgy véli,  hogy a költségvetési el
őrejelzéseket alátámasztó 
makrogazdasági pálya némileg optimista, különösen a programid őszak kés őbbi 
éveiben. A 2010-ben a GDP 3,6 %-ának megfelel ő hiány a stabilitás i program szerint 
2011-re a Szerz ődés szerinti referenc iaérték alá kerül. A strukturális szint ű 
egyensúlyként meghatározott középtávú cél fokozatos elérését fenntartható, 
alapvetően kiadásoldali konszolidációt megfogalm azó vállalással kell alátámasztani. A 
stabilitási program viszont nem s zámol a középtávú célnak a programid őszak alatt 
történő elérésével. A tervek szerint az adósságráta a GDP 68 %-ának megfelel ő 2010-
es csúcsáról 63,7 %-ra csökken 2014-ig, ami az er ősödő és pozitív els ődleges 
egyenlegnek köszönhet ő. A Bizottság számításai szerint a strukturális kiigazítás éves 
átlagos mértéke a 2012-2014 közötti id őszakban nagyjából összhangban van a 
Stabilitási és Növekedési Paktummal. A költségvetési mutatók azonban a tervezettnél 
rosszabbul is alakulhatnak az esetleges tú lköltekezések és a 2011 utáni konszolidációs 
erőfeszítéseket alátámasztó intézkedések re vonatkozó informáci ók hiánya miatt. 
 
HU 4   HU (9) A középtávú célkit űzés elérésére irányuló költségveté si konszolidáció végrehajtása 
kulcsfontosságú kihívás Málta számára. Jó llehet a 2011-es költségvetés tartalmazott a 
túlzott hiány 2011-es korrekció jára irányuló intézkedéseket , az esetleg megcsúszások 
esetén további lépésekre lenne szüks ég. A konkrét intézkedésekkel még nem 
alátámasztott középtávú konszoli dációs stratégia hitelességé t javítaná egy szilárdabb 
többéves költségvetési keret. A többéves célkit űzések egyik legf őbb gyengesége a nem 
kötelező jellegükb ől fakad, ami mögött a költségvetési tervezés relatíve rövid távú 
szemlélete húzódik meg. A stabilitási pr ogramban szerepel egy kiadási szabály 
bevezetésének mérlegelése is. 
(10) A népesség elöregedésének a nyugdíjrendszert is magába foglaló hosszú távú 
költségvetési hatásai Máltán sokkal jelent ősebbek, mint az EU átlagát tekintve. Az 
idősebb munkavállalók munkaer ő-piaci részvétele nagyon alacsony, ami a még mindig 
relatíve alacsony nyugdíjkorhatárra, a kore ngedményes nyugdíjazás igénybevételének 
elterjedtségére és az id ősebb nők munkaer ő-piaci részvételéne k rendkívül alacsony 
szintjére vezethet ő vissza. A 2006-os nyugdíjreform nagyon lassú lépésekben ugyan, 
de növeli a nyugdíjkorhatárt, és nagyvonalú bb indexálási megállapodásokon és a 
garantált állami minimumnyugdíj be vezetésén keresz tül kezeli a jöv őbeli nyugdíjak 
megfelelőségének kérdését. A nemzeti reformpr ogram ismerteti a folyamatban lév ő 
konzultációkat a nyugdíj-munkacsoport további nyugdíjreformra vonatkozó 
javaslatairól, így például a nyugdíjkorhatár és  a várható élettartam közötti explicit 
kapcsolat megteremtésér ől, és nyugdíjrendszer kötelez ő második, és önkéntes 
harmadik pillérének bevezetésér ől. A nemzeti reformprogram nem tartalmaz viszont 
átfogó stratégi át az aktív id őskorra vonatkozóan, amely ki egészíthetné a folyamatban 
lévő és tervezett jogszabályi változásokat. A feketemunka viszonylag magas aránya 
hosszú távon kockázatot jelent az államháztar tás fenntarthatóságára nézve. E probléma 
kezelésére a kormány felvázol néhány intézk edést a nemzeti reformprogramban, de 
hiányoznak a javaslatok az adókedvezmé nyek rendszerének olyan irányú 
felülvizsgálatára, amivel kifizet ődővé lehetne tenni a legá lis munkavégzést. Málta 
számára egy másik meghatározó kihívás a n ők munkaer ő-piaci részvéte lének növelése, 
hiszen a n ők foglalkoztatási rátája az egész EU-ban Máltán a legalacsonyabb. A 
nemzeti reformprogramban a kormány a n ői munkavállalókat célzó kezdeményezések 
sorát fogalmazta meg. Végrehajtásukra és  hatásuk értékelésére 2012-ben fog sor 
kerülni. 
(11) Az elmúlt években Máltán intenzív ipari s zerkezetátalakítás zajlott le: a munkaigényes 
gyártási folyamatok helyébe új, nagy hozzáadott érték ű tevékenységek léptek. Ez a 
képesítések munkaer ő-piaci kereslete és kínálata köz ötti eltolódásokhoz vezetett, ami 
rávilágított az új ágazatok ál tal igényelt készségek – els ősorban a fels őoktatáson 
keresztül történ ő – biztosításának szükségességére, ami egyben Málta gazdasági 
alapjának további diverzif ikációját is szolgálja.  
(12) Az EU-n belül Máltán a legmagasabb a korai iskolaelhagyók aránya: a mutató 2009-
ben 36,8%-on állt, szemben a 14,4%-os uniós átla ggal. Málta tartja a negatív rekordot 
a felsőfokú vagy annak megfelel ő végzettséggel rendelkez ők arányát tekintve is a 30–
34 év közötti korcsoportban (2009-ben 21,1% -kal, szemben az 32,3%-nak megfelel ő 
uniós átlaggal). Málta 2020-ra a korai is kolaelhagyók arányát 29%-ra akarja szorítani, 
a 30–34 éves korosztályban a fels őfokú vagy annak megfelel ő végzettséggel 
rendelkez ők arányát pedig 33%-ra szeretné növelni. 2011-ben Málta intézkedéseket 
vezetett be annak érdekében, hog y az iskolából esetlegesen id ő előtt kikerül őket 
 
HU 5   HU szakképzéssel és második es élyt kínáló tanulási lehet őségekkel vonzó 
karrierlehet őségek felé terelje.  
(13) Málta egyike azon kevés uniós tagállam oknak, ahol általános bérindexálási 
mechanizmus m űködik. A béremelések a megélhet ési költségek alakulásának 
megfelelő kötelező kiigazításokhoz kapcsolódnak, am i az infláció alakulásának 
megfelelő béremeléseket eredményez, de arányos an magasabb emelésekkel a bérskála 
alsó végén. A minimálbér mellett ez a fajta kiigazítás még tovább gyengítheti a 
versenyképességet a munkaigényes ágazatokban. A kérdéskör különösen fontos az energiaárak közelmúltbeli növekedésének fényében, hiszen ez ár-bér spirálhoz 
vezethet. 
(14) Az energia tekintetében Málta szinte teljes  egészében az importá lt olajra van utalva, 
ami miatt a gazdaság ki van szolgáltatva az olajár változásának. Ez és a máltai 
energiahálózat hiányosságai problémákat okoz hatnak a vállalkozói  környezet és a kkv-
k versenyképessége szempontjából. Az energi ának a megújuló ener giaforrásokból való 
előállítása terén kínálkozó lehet őségek kihasználása eg yrészt javítaná a 
versenyképességet, másrészt hozzájárulna az en ergiapolitikai és az éghajlatváltozással 
kapcsolatban kit űzött célok eléréséhez. Mindazonáltal a nemzeti reformprogram kevés 
információt tartalmaz az energiapolitikai intézkedésekr ől, így nehéz megítélni azok 
megvalósíthatóságát és költséghatékonyságát. 
(15) Málta egy sor vállalást tett az Euró Plusz Paktum keretében
4. Ezek a vállalások a 
Paktum két területéhez kapcsolódnak: a versenyképességhez és az államháztartás 
fenntarthatóságához. A fiskális politikával kapcsolatban tett vállalások az elszámoltathatóságot és a költségvetési kere t átláthatóságát érintik, amit kiegészítenek 
a költségvetési fegyelem növelését szolgáló  mechanizmusok bevezetésére vonatkozó 
elképzelések. A termelékenységgel kapcsola tos intézkedések az üzleti környezet és a 
vállalkozások finanszírozási feltételeinek ja vítására, valamint a szolgáltatási piacon, 
különösen a telekommunikációs ágazatban fo lyó verseny fokozására irányulnak. Noha 
szerepelnek a nemzeti reformprogramban, az Euró Plusz Paktumhoz kapcsolódó 
kötelezettségvállalások nem érintik a fogl alkoztatást és a pénzügyi stabilitást. 
Miközben a hatóságok a termelékenység növe lésére összpontosítanak, nem ismerik el 
azt, hogy bérindexálás mostani rendszere ki hat Málta versenyképességére. Az Euró 
Plusz Paktumhoz kapcsolódó vállalásokat a Bi zottság értékelte és figyelembe vette az 
ajánlások kidolgozásakor. 
(16) A Bizottság értékelte Málta stabilitási programját és nemzeti reformprogramját, 
valamint az Euró Plusz Pakt um keretében tett vállalásait
5. Figyelembe vette nemcsak a 
programok Málta fenntartható költségveté si és társadalmi-gazdasági politikája 
szempontjából mutatott jelent őségét, hanem azt is, hogy  megfelelnek-e az uniós 
szabályoknak és iránymutatás oknak, tekintve, hogy a jöv őbeli nemzeti döntéseknél az 
uniós szempontok beépítésével kell meger ősíteni az Európai Unió átfogó gazdasági 
kormányzását. Ennek fényében a Bizottság úgy véli, hogy bár a középtávú célkit űzés 
eléréséhez megcélzott út helyes, de a konszolidációs stratégiát jelent ős kockázatok 
övezik, mivel az nincs konkrét intézkedése kkel alátámasztva, és fennáll a korábban 
                                                 
4 Az Euró Plusz Paktumban tett vállalásokkal kapcsolatos további részletek a SEC(2011) 726 
dokumentumban találhatók. 
5 SEC(2011) 726. 
 
HU 6   HU már tapasztalt túlköltekezés veszélye. Ezen felül a középtávú költs égvetési keret nem 
kötelező jellege nem feltétlenül fogja el ősegíteni a költségvetési fegyelmet. Az 
elöregedő népesség relatíve magas hossz ú távú költségei, és különösen a 
nyugdíjkiadások miatt a máltai államházt artás hosszú távú fenntarthatóságát 
kockázatok övezik. A nemzeti reformprogram  megjeleníti ugyan a máltai gazdaság 
előtt álló főbb strukturális kihívásokat, de bizonyos kérdéseket, így különösen a 
gazdaságban meglév ő munkaer ő-potenciál jobb kihasználását, a bérezési 
mechanizmusnak a bérek és a termelékenység jobb összehangolását szolgáló reformját, vagy az energiadiverzifikációt indokolt lenne alaposabban megvizsgálni.  
(17) Ezen értékelés fényében és figyelembe vé ve a 2010. február 16-i, az Európai Unió 
működéséről szóló szerz ődés 126. cikkének (7) bekezdése szerinti tanácsi ajánlást, a 
Tanács megvizsgálta Málta 2011. évi aktualizál t stabilitási programjá t, arról alkotott 
véleményét
6 az alábbi ajánlás és különösen annak (1) és (2) pontja tükrözi. Figyelembe 
véve az Európai Tanács 2011. március 25-i köv etkeztetéseit, a Tanács megvizsgálta 
Málta nemzeti reformprogramját.  
AJÁNLJA, HOGY Málta a 2011-2012 közötti id őszakon belül tegyen intézkedéseket a 
következők érdekében:  
(1) Biztosítsa, hogy a túlzott hiány 2011-ben kor rigálásra kerül, vala mint álljon készen 
az esetleges megcsúszások megel őzésére szolgáló kiegészít ő intézkedések 
megtételére, továbbá hozzon konkrét inté zkedéseket a 2012-re vonatkozó hiánycélok 
alátámasztására. A középtávú konszolidációs stratégia hitelességének meger ősítése 
céljából határozza meg az átfogó in tézkedéseket, és egy kötelez ő erejű, szabályalapú, 
többéves költségvetési keretb en rögzítse a fiskális cé lokat, továbbá javítsa a 
költségvetés végrehajtásának monitoringját. 
(2) A nyugdíjkorhatár fokozatos emelésének  felgyorsításán, illetve a várható 
élettartammal való összekapcsolásán  keresztül hozzon intézkedéseket a 
nyugdíjrendszer fenntarthatóságának biztosítására. A magasabb kötelez ő 
nyugdíjkorhatár mellé dolgozzon ki  átfogó stratégi át az aktív id őskorra vonatkozóan, 
tegye kevésbé vonzóvá a kore ngedményes nyugdíjazás lehet őségét és ösztönözze a 
nyugdíjcélú magánmegtakarításokat.  
(3) A felsőoktatásba való bejutás javítására szol gáló intézkedéseken és a szakképzési 
rendszer hatékonyságának meger ősítésén keresztül hangolja össze az oktatási 
rendszerben szerezhet ő végzettségeket a munkaer őpiac szükségleteivel. A korai 
iskolaelhagyás okainak feltárásán, elemzés én és mérésén keresztül 2012-ig tegyen 
intézkedéseket a jelenség visszaszorítása érdekében, az intézkedések eredményességének vizsgálatához pedig dol gozzon ki rendszeres monitoring- és 
jelentési mechanizmust. 
(4) A szociális partnerekkel  egyeztetve és a nem zeti gyakorlatnak megfelel ően 
reformálja meg a automatikus bérindexá lás rendszerét, hogy a bérek növekedése 
jobban tükrözze a munkaer ő termelékenységének és versenyképességének alakulását.  
                                                
 
6 Az 1466/97/EK tanácsi rendelet 5. cikkének (3) bekezdése alapján. 
 
HU 7   HU (5) A megújuló energiaforrásokba való beruházások el őbbre hozásán, illetve az 
infrastruktúrafejlesztésre és az energiahatékonyság el ősegítésére rendelkezésre álló 
uniós források teljes kör ű kihasználásán keresztül fokozza a Málta importolaj-
függőségének csökkentésére irányuló er őfeszítéseket. 
Kelt Brüsszelben, […]-án/-én. 
 a Tanács részér ől 
 az elnök