42. várja a Bizottság megbízásából készítendő, az EU-ban tőzsdén jegyzett társaságokban lévő tulajdonrész
és ellenőrzés közötti arányosságról szóló külső tanulmány eredményeit, feltéve, hogy a tanulmány nemcsak
tárgyilagosan elemzi a gazdasági hatékonyságra, a társaságok tulajdonosi ellenőrzésére, a határokon átnyúlótranzakciók lehetőségeire vonatkozó különböző tagállami tulajdonosi modellek hatásaival kapcsolatos
tapasztalati és elméleti eredményeket, hanem tartalmaz egy, a tagállamok tágabb gazdasági és jogi összefüg-géseit és a vállalatirányítás különböző modelljeit érintő megfelelő társasági jogi elemzést; hangsúlyozza, hogy
kellően figyelembe kell venni az ellenőrzési jogok struktúrája átláthatóságának szükségességét;
43. arra számít, hogy a Bizottság adott esetben a nyilvános vételi ajánlatról szóló, 2004. április 21-i
európai parlamenti és tanácsi 2004/25/EK irányelv (
1)–az irányelv 20. cikkében előírt –felülvizsgálatának
eredménye és az irányelv értékelése után jogalkotási javaslatot fog készíteni az „egy részvény egy szavazat”
elvről;
44. felkéri a Bizottságot, hogy az intézményi befektetők tekintetében javasoljon intézkedéseket az átlátha-
tóság fokozására; emlékeztet arra, hogy átláthatóságra van szükség a befektetési politika, a szavazati politikaés a részvénytulajdon tekintetében illetve, hogy ezen átláthatóság nem korlátozódhat a források és az egyesbefektetők közötti viszonyra; emlékeztet arra, hogy például szándékaik és kapcsolatuk javasolt időtartamatekintetében szükség van az intézményi befektetőket terhelő bizonyos mértékű közzétételi kötelezettségekre
azon cégek felé, amelyekkel szemben kötelezettségeket vállalnak;
45. felhívja a Bizottságot, hogy tájékoztassa a Parlamentet a 2003-as cselekvési tervről a Bizottság által
2005. decemberében kezdeményezett konzultáció eredményeiről, és részletesen mutassa be, hogy milyen ha-tározatokat hozott e konzultáció eredményei alapján;
46. felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a hatályos jogszabályok végrehajtásával kapcsolatos problé-
mákat, hogy a vizsgálat eredményét figyelembe lehessen venni új jogalkotási javaslatok mérlegelése során;
47. felhívja Jogi Bizottságát, illetve Gazdasági és Monetáris Bizottságát, hogy kísérjék figyelemmel a
Bizottság munkáját;
*
* *
48. utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.
(1) HL L 142., 2004.4.30., 12. o.
P6_TA(2006)0296
A repülés éghajlatváltozásra gyakorolt hatásának csökkentése
Az Európai Parlament állásfoglalása a repülés éghajlatváltozásra gyakorolt hatásának csökkentéséről
(2005/2249(INI))
Az Európai Parlament,
–tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz, az Európai Parlamenthez, az Európai Gazdasági és Szociális Bizott-
sághoz és a Régiók Bizottságához intézett, a repülés éghajlatváltozásra gyakorlat hatásának csökkentésérőlszóló közleményére (COM(2005)0459),
–tekintettel a 2005. november 16-i, a „Nyerjük meg a csatát a globális éghajlatváltozás ellen” című bizott-
sági közleményről szóló állásfoglalására (
1),2006.12.13. C 303 E/119 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2006. július 4., keddHU
(1) Elfogadott szövegek, P6_TA(2005)0433.
–tekintettel eljárási szabályzatának 45. cikkére,
–tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére és a Közle-
kedési és Idegenforgalmi Bizottság véleményére (A6-0201/2006),
A. mivel az EU elkötelezett az éghajlatváltozás kezelése mellett, és globális célt tett közzé a globális hőmér-
sékletemelkedés 2 °C-ra történő korlátozására az iparosítás előtti korszakhoz képest,
B. mivel a fent említett 2005. november 16-i állásfoglalásában az Európai Parlament megállapította, hogy a
fejlett országoknak vállalniuk kell a kibocsátás nagymértékű csökkentését –30 %-kal 2020-ra és
60-80 %-kal 2050-re,
C. mivel a repülés hatása az éghajlatváltozásra jelentős és gyorsan növekszik,
D. mivel a nemzetközi repülésre nem vonatkozik sem az Egyesült Nemzetek Szervezete éghajlat változási
keretegyezményéből és annak kiotói jegyzőkönyvéből származó, sem egyéb éghajlatváltozással kapcsola-
tos nemzetközi kötelezettségvállalás,
E. mivel az EU-nak vezető szerepet kell játszania az éghajlatváltozás elleni küzdelemben, valamint regionális
szintű és időben kivitelezett cselekvésekkel példát kell mutatnia a repülés éghajlatot érintő hatása kezelé-
sének módjára;
1. üdvözli a Bizottság közleményét, és annak elismerését, hogy a repülés valamennyi éghajlatra gyakorolt
hatását érintő, átfogó, szabályozási, gazdasági, technológiai és operatív eszközöket magába foglaló intézke-déscsomagra van szükség, alkalmazva a „szennyező fizet” elvét és biztosítva az összesített költségek
internalizálását;
2. hangsúlyozza, hogy a kiválasztott politikai eszközök általános céljának a repülés éghajlatváltozásra
gyakorolt hatása költséghatékony módon való csökkentésének kell lennie; úgy ítéli meg, hogy e politikaieszközöket oly módon kell megválasztani, hogy az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásnak csökkentése alehető legnagyobb mértékű legyen, miközben az európai légitársaságok és az EU-n kívüli légitársaságok
közötti verseny torzulása minimális maradjon, illetve a légi közlekedési ágazat és az egyéb közlekedési
ágazatok közötti tisztességtelen verseny csökkenjen az EU-n belül;
3. hangsúlyozza, hogy e tekintetben mindennemű szükségtelen bürokratikus terhet ki kell küszöbölni,
különösen a piacon létező kis légitársaságok szempontjából;
4. teljes mértékben egyetért a Bizottság azon szándékával, hogy igyekszik bevezetni a kerozinadót, és
sürgeti ennek mihamarabbi megkezdését, a belföldi és EU-n belüli járatok megadóztatásával (a kivétel lehető-ségének fenntartásával az összes olyan útvonalon közlekedő szállítót illetően, amely útvonalakon Unión
kívüli szállítók működnek); kéri a Bizottságot, hogy vázolja a kerozinadó egész világon történő bevezeté-
sének lehetőségeit;
5. hangsúlyozza az eredmények elérésének sürgősségét a folyamatban lévő légi közlekedési szolgáltatá-
sokról szóló megállapodások újratárgyalása során –különösen az USA-val fennálló megállapodás esetében –
hogy feltétel nélkül legyen lehetőség az EU-s és az EU-n kívüli szállítóknak szolgáltatott üzemanyag egyenlőalapú megadóztatására;
6. hangsúlyozza, hogy a légi szállítás adómentessége és egyéb kiegyensúlyozatlanságok nagyon tisztesség-
telen versenyhez vezetnek a légi közlekedés és egyéb közlekedési ágazatok között;
7. hangsúlyozza, hogy ez különösen nagy teher a vasúti ágazat számára, mivel azt nemcsak adók terhelik,
hanem az EU Kibocsátás-kereskedelmi Rendszere is, amely jelentősen növeli ennek a környezetbarát szállításirendszernek a költségeit;
8. hangsúlyozza, hogy a közlekedési ágazat ilyen jellegű versenytorzulása az idegenforgalmi régiók közötti
verseny torzulásához vezet, az olyan régiók hátrányára, amelyeket főként autóval, busszal, illetve vasúttallehet megközelíteni;
9. hangsúlyozza, hogy a légi közlekedés által okozott környezeti problémák megoldására tisztességes
megoldást kell keresni,2006.12.13. C 303 E/120 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2006. július 4., keddHU
10. ösztönzi a díjak bevezetését, mint az összesített költségek internalizációja felé tett lépést, olyan módon,
hogy szerepük és mértékük tükrözze azt a mértéket, amellyel az adott kibocsátás-kereskedelmi rendszer
alatta marad az alábbiakban vázolt követelményeknek;
11. kéri, hogy fordítsanak különös figyelmet a légi közlekedési szolgáltatásoktól különösen függő legelszi-
geteltebb területek helyzetére, különösen a szigetekre és a legkülső régiókra, ahol korlátozottak, vagy egyál-
talán nem léteznek alternatív megoldások;
12. üdvözli Wolfgang Schüssel, az Európai Tanács akkor hivatalban lévő elnöke, osztrák kancellár 2006.
január 18-i európai parlamenti felszólalását, melyben felveti a kérdést és kéri a Tanács soros elnökségét, hogydolgozzon a kérdés kezelésére irányuló konkrét javaslatokon;
13. hangsúlyozza, hogy sürgősen szükség van a légi közlekedés jobb irányítására a szén-dioxid kibocsátá-
sának, a kondenzcsíkok és pehelyfelhők képződésének csökkentése és annak érdekében, hogy ez az intéz-kedés költséghatékony legyen;
14. kéri, hogy tegyenek további erőfeszítéseket a kutatás terén annak érdekében, hogy érthetőbbé váljon a
légi közlekedésnek a klímaváltozásra gyakorolt teljes hatása; úgy véli, hogy különösen fontos a repülőgépkondenzcsíkok (vízpára) hatásainak egyértelművé tétele, valamint annak tisztázása, hogy az alacsonyabbmagasságokon történő repülés milyen mértékben csökkentheti a kibocsátást, és ezáltal az éghajlatra gyako-
rolt hatást, továbbá a sztratoszférába kibocsátott aerozolok hőmérsékletet növelő hatásának felbecslése;
15. sürgeti a Bizottságot, hogy segítse elő a bio-üzemanyagok felhasználását a légi közlekedésben, ami
hozzájárulna az éghajlatváltozásra gyakorolt hatás csökkentéséhez;
16. hangsúlyozza, hogy a kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységek hetedik kutatási
keretprogramjában is elsődleges szerepet kell biztosítani a tiszta motortechnológiákra és alternatív üzem-anyagokra irányuló kutatás és fejlesztés számára; úgy véli, hogy integrált szemléletre van szükség, amelyösszekapcsolja a kibocsátás-kereskedelmet és a tisztább motorok és üzemanyagok fejlesztését, hogy a szén-dioxidtól eltérő gázok kibocsátását is csökkentsék a légi közlekedésben;
17. szükségesnek véli a tudományos és technikai erőfeszítések további folytatását a légi járművek és heli-
kopterek energiahatékonyságának javításának érdekében;
18. hangsúlyozza, hogy a hetedik kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs keretprogramnak a légi
közlekedési ágazatban a technológiai innovációt elősegítő intézkedései, valamint az egységes európai
égboltról szóló jogszabályokból eredő jobb légi közlekedési szolgáltatás döntő fontosságú a kibocsátás csök-
kentése szempontjából;
19. felszólítja a Bizottságot, hogy haladéktalanul tegyen lépéseket a SESAR (egységes európai égbolt ATM
kutatás) projekt, valamint az egységes európai égbolt jogszabályi keretébe tartozó légi közlekedési ellenőrzésés légiforgalmi szolgáltatás javítása céljából a járatok energiahatékonyságának növelése, valamint a kondenz-csíkok csökkentése, illetve elkerülése érdekében;
20. felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a hetedik kutatási, technológiafejlesztési és demonst-
rációs keretprogram előirányzatait a kutatási együttműködéssel összefüggésben a légi járművek és helikop-terek motorjai környezetvédelmi és energia hatékonysága javításának céljából különítsék el;
A repülés bevonása az EU kibocsátás-kereskedelmi rendszerébe (EU ETS)
21. elismeri, hogy a kibocsátás-kereskedelem fontos szerepet játszhat egy olyan, megfelelően kialakított,
átfogó intézkedéscsomag részeként, amely a repülés éghajlatra gyakorolt hatására irányul;
22. hangsúlyozza, hogy azon múlik a kibocsátás-kereskedelmi rendszer környezetvédelmi hatékonysága,
hogy elég széles-e a rendszer földrajzi kiterjedése, szigorúak-e a határértékek, teljes körű árverésre kerül-e az
eredeti kibocsátás elosztás, tekintetbe veszik-e a kibocsátás elosztásnál a technológiai színvonalat és a korábbi
intézkedéseket, továbbá hogy a rendszer megcélozza-e az éghajlatra gyakorolt hatások összességét;2006.12.13. C 303 E/121 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2006. július 4., keddHU
23. kéri a Bizottságot, hogy haladéktalanul végezzen hatásvizsgálatot tervezett javaslatainak sajátos para-
métereire –például a repülésre vonatkozó határértékek szintjére, a megfelelésre, a részt vevő felek (a repülő-
gépek üzemeltető i, légitársaságok vagy repülőterek) kiválasztására –vonatkozóan, és mutasson be javasla-
tokat annak biztosítására, hogy az EU ETS az Európai Unión kívüli légitársaságokra is vonatkozzon;
24. azonban a repülésből eredő kibocsátásokra külön rendszer bevezetését javasolja, felismerve, hogy
mivel az Egyesült Nemzetek Szervezete éghajlat változási keretegyezménye és a kiotói jegyzőkönyv nem
tartalmaz kötelezettségvállalást a nemzetközi repülésből eredő kibocsátásokra, a repülési ágazat valójában
nem tudna eladni az EU ETS-ben;
25. megállapítja, hogy az elszámolás lényegesen egyszerűbb lenne egy elkülönült, zárt rendszerben; úgy
ítéli meg, hogy ha a légitársaságok lehetőséget kapnának arra az EU ETS-ben való vásárlásra, ez csak
gondosan behatárolt alapon történhet;
26. hangsúlyozza, hogy a repülésnek a szélesebb EU ETS-be történő esetleges bevonása esetén szükség
lenne legalább egy, az elkülönült rendszert érintő kísérleti szakaszra a 2008-2012 időszakban;
27. megállapítja, hogy a külső kreditek bevonását az elkülönült rendszerbe (pl. tiszta fejlesztési mecha-
nizmus és az együttes megvalósítás, vagy olyan országok regionális „korlátozd és kereskedj” (cap and trade)
rendszeréből származó kreditek, amelyek nem részesei a kiotói jegyzőkönyvnek) olyan minimális szintre kellszorítani, amely garantálja, hogy az ágazat hozzájárul az éghajlatváltozás megállítása általános céljánakmegvalósításához, továbbá minimalizálja a bürokráciát és növeli az átláthatóságot;
28. javasolja, hogy a repülésnek a szélesebb EU ETS-be történő esetleges bevonása esetén speciális feltéte-
leket alkalmazzanak annak érdekében, hogy ne torzuljon a piac a kevésbé védett ágazatok hátrányára: korlá-tozzák a piacon vásárolható kibocsátási jogok mennyiségét és az engedélyek megvásárlásának lehetőségétahhoz a feltételhez kössék, hogy már a kereskedés előtt el kell érni a kibocsátás szükséges csökkentésének
egy részét;
29. felszólítja a Bizottságot, hogy terjesszen elő egyéb politikai eszközöket a repülés nem CO
2által
okozott hatásaira vonatkozóan párhuzamosan az EU ETS-szel; úgy véli, hogy ha valamely hatással kapcso-latban bizonytalanság áll fenn, a politikának az elővigyázatosság elvén kell alapulnia; úgy ítéli meg, hogy az
éghajlatra gyakorolt hatások mellett külön figyelmet kell fordítani a levegő- és zajszennyezésre a repülőgépek
fel- és leszállása során; felszólítja a Bizottságot, hogy bátorítsa a légi közlekedés nem szén-dioxid általokozott hatásairól szóló tudományos ismeretek növelésére irányuló kutatási programokat és támogassa aNemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) tevékenységét a nitrogén-oxidokra vonatkozó szabványokkialakításában;
30. nem zárja ki azt, hogy a jövőben további helyi intézkedéseket is kell hozni;
A repülési rendszer hatóköre
31. úgy véli, hogy a repülési rendszernek első lépésként valamennyi EU-s repülőtérről induló és oda
leszálló járatra ki kell terjednie (lehetőség szerint az EU légterét átmenő forgalomra használó interkontinen-
tális járatokra is) függetlenül az adott légi közlekedési vállalat származási országától annak érdekében, hogya különböző útvonalprofilokkal rendelkező piaci szereplőkre egyenlő feltételek vonatkozzanak, hogy elkerül-
hető legyen a piac torzulása az EU-n kívüli célpontokba irányuló járatok javára, biztosítható legyen a környe-
zetvédelmi hatékonyság, megelőzhetők legyenek a kereszttámogatások és befolyásolni lehessen a repülőgép-tervezést; hangsúlyozza, hogy mihamarabb világméretű kibocsátás-kereskedelmi rendszer bevezetésére van
szükség;
32. tudomásul veszi, hogy a Bizottság, miután alaposan megvizsgálta a kérdést, azt a véleményt képviseli,
hogy az ilyen széles hatókör kompatibilis a nemzetközi megállapodásokkal, például a WTO-szabályokkal;kéri a Bizottságot és a Tanácsot, hogy védje meg ezt az álláspontot harmadik országok esetleges támadásaitóla nemzetközi szervezetekben;
Kezdeti kibocsátás-elosztás
33. hangsúlyozza, hogy a teljes kezdeti kibocsátás-elosztást a kiotói kötelezettségvállalásnak megfelelően
kell meghatározni és ennek megfelelően nem szabad lehetővé tenni a kibocsátás növelését a bázis évhez
viszonyítva;2006.12.13. C 303 E/122 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2006. július 4., keddHU
34. úgy véli, hogy a kezdeti kibocsátás mennyiségét EU szinten kell meghatározni, mivel a tagállami szintű
meghatározás magában hordozza annak kockázatát, hogy a kezdeti mennyiséget túlzottan nagyvonalúan
állapítják meg, ami torzítaná a piacot és aláásná a rendszer környezetvédelmi hatékonyságát;
35. hangsúlyozza, hogy az elosztás módszere sem közvetett, sem közvetlen módon nem büntetheti azon
vállalatokat, amelyek már hatékony repülőgépeket vezettek be, így tehát a korai intézkedést el kell ismerni
minden körülmények között, és azokra a légitársaságokra kell nyomást gyakorolni a változás érdekében,
amelyeknek alacsony az üzemanyag-hatékonysága;
Az elosztás módszere
36. úgy véli, hogy az árverés a legjobb módja a kibocsátási egységek elosztásának, mivel az felel meg az
ágazat dinamikus természetének, és nem jelent sérelmet az új belépők és azon régiók számára, amelyeknek
még fejlődniük kell az ágazat tekintetében;
37. megállapítja, hogy az árverés megfelel a „szennyező fizet” elvnek további kedvező környezetvédelmi
hatásokkal, amennyiben a bevételeket megfelelően elkülönítik, valamint hogy automatikusan jutalmazza apiaci szereplők múltbeli és jövendőbeli jó teljesítményét;
38. hangsúlyozza, hogy az engedélyek esetleges részben ingyenes elosztása, akár leszármaztatás, akár telje-
sítményértékelés alapján, ne diszkriminálja azon piaci szereplőket, akik a kezdeti elosztás időpontja utánlépnek be a rendszerbe; úgy véli ezért, hogy külön rendelkezésekre van szükség az új belépők befogadására;
39. megállapítja, hogy az engedélyek ingyenes elosztása akár leszármaztatás, akár teljesítményértékelés
alapján, valószínűsíthetően a kibocsátási egységek piaci árán alapuló, határköltségi árazásnak köszönhetőenvalószínűleg váratlan, a fogyasztó költségére megvalósuló nyereséghez vezetne az ágazatban; hangsúlyozza,hogy nem ez a politika célja;
40. úgy ítéli meg, hogy a leszármaztatott engedélyek ingyenes kiosztása a legrosszabb megoldás, mivel
bünteti a légitársaságok korai intézkedéseit, valamint hogy a teljesítményértékelés alapján történő ingyenes
kiosztás, miközben megfelelő ösztönzést csak elméleti síkon nyújt, azzal a kockázattal jár, hogy túlságosan
bonyolult és bürokratikus lesz, a valóban legjobb teljesítmény meghatározása kiszámítási módszereineknehézségei folytán;
*
* *
41. utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagál-
lamok kormányainak és parlamentjeinek.2006.12.13. C 303 E/123 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2006. július 4., keddHU