[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 26.6.2009

COM(2009) 302 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK

A GNSS-PROGRAMOK VÉGREHAJTÁSÁRÓL ÉS A JÖVŐBENI KIHÍVÁSOKRÓL a 683/2008/EK rendelet 22. cikke alapján

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK

A GNSS-PROGRAMOK VÉGREHAJTÁSÁRÓL ÉS A JÖVŐBENI KIHÍVÁSOKRÓLa 683/2008/EK rendelet 22. cikke alapján

1. Bevezetés

Az európai műholdas navigációs programok (EGNOS és Galileo) végrehajtásának folytatásáról szóló 683/2008/EK rendelet (a továbbiakban: a „GNSS-rendelet”) [1] 22. cikkével összhangban, hivatkozva továbbá a 2008-ban elfogadott GNSS-munkaprogramra, a Bizottság ismerteti a programok végrehajtásáról és az előttünk álló legfontosabb kihívásokról szóló első éves jelentést.

A GNSS-rendelet a 2008–2013 közötti időszakra vonatkozó jogi és pénzügyi keretrendszer meghatározásával újragondolja az európai GNSS-programokat. A rendeletet az Európai Parlament és a Tanács az Európai Bizottság által 2007 szeptemberében előterjesztett javaslat alapján, a 876/2002/EK tanácsi rendelet szerint a magánszférával létrejövő koncessziós szerződés megkötéséről folytatott tárgyalások lezárásáról szóló határozatot követően [2], továbbá a Tanács 2007. novemberi, az Európai Globális Navigációs Rendszer Programjai átalakításának szükségességéről szóló következtetéseivel összhangban fogadta el.

2. A programok végrehajtása

2.1. Fő mérföldkövek:

A Bizottság programvezetőként betöltött új feladatkörében fontos kezdeményezéseket indított el a programok célkitűzéseinek eléréséhez szükséges mérföldkövek teljesítése érdekében, és sikeresen teljesítette is ezeket a mérföldköveket. A Bizottság ezzel biztosította a programok végrehajtásának következő feladataival történő továbblépéshez szükséges keretrendszert.

Az EGNOS esetében ez azt jelenti, hogy a Bizottság az alábbiakkal biztosította, hogy a rendszer működése az Európai Űrügynökség (a továbbiakban: ESA) általi, 2009. április 1-jei átadását követően is zökkenőmentesen folytatódjon:

- az EGNOS rendszer tulajdonjogának átvétele az ESA-tól a Közösség nevében (az ESA-val és az EOIG-gal, az EGNOS üzemeltető és infrastrukturális csoportjával kötött megállapodások útján)[3]

- üzemeltetési szerződés kötése az ESSP SaS-szel (az EGNOS műholdas szolgáltatója), amely 2009 októberéig garantálja az üzemeltetést, azt követően pedig a 2013-ig terjedő időszakra hosszú távú szerződés lép életbe

- megállapodás az ESA-val, miszerint az ESA elvállal egyes, az EGNOS-berendezések tervezésével és beszerzésével, valamint szoftverfrissítéssel kapcsolatos feladatokat (a 2009. március 31-én aláírt, a költségvetési rendelet 54. cikke (2) bekezdésén[4] alapuló hatáskör-átruházási megállapodás keretében)

- a főbb irányítási interfészek létrehozása az EGNOS program tevékenységeinek irányítása és végrehajtása területén a hatáskör-átruházási megállapodásnak megfelelően, az ESA által kidolgozott programirányítási terv keretében

- egy új távközlési műholdhoz szükséges különleges műholdnavigációs radarberendezés szállításának kiszervezése.

A GALILEO esetében ez azt jelenti, hogy a Bizottság megtett minden olyan intézkedést, amely a Galileo-rendszer beszerzéséhez szükséges, továbbá:

- az ESA-ra ruházta a Galileo-infrastruktúra beszerzésének feladatát – a GNSS-rendeletnek és az EU beszerzési szabályainak megfelelően (a hatáskör-átruházási megállapodást 2008. december 19-én írták alá)

- létrehozta a főbb irányítási interfészeket a Galileo program tevékenységeinek irányítása és végrehajtása területén a hatáskör-átruházási megállapodásnak megfelelően, az ESA-val együtt kidolgozott programirányítási terv keretében

- 2008 júliusában elindította a versenyeljárást a Galileo-infrastruktúra beszerzése tárgyában, amelyet hat munkacsomagra osztott.

- támogatási megállapodás útján az ESA rendelkezésére bocsátotta a pályára állítási és tesztelési szakasz (IOV) során az ESA-nál keletkezett költségtúllépés fedezéséhez szükséges összeget.

2.2. Jogi keret

A GNSS-rendelet biztosítja a jogi és pénzügyi keretrendszert a programok bevezetéséhez, és – új szerepet adva a különböző érintett szervezeteknek – meghatározza az irányítási struktúrát, amely két fő elven alapszik:

- a hatáskörök szigorú megosztása az Európai Bizottság, az Európai Űrügynökség, valamint az európai műholdas rádiónavigációs programokat üzemeltető struktúrák létrehozásáról szóló, 2004. július 12-i 1321/2004/EK tanácsi rendelettel (a továbbiakban: a GSA-rendelet) [5] létrehozott GNSS Ellenőrzési Hatóság között azzal, hogy a Bizottság viseli az általános felelősséget a program irányításáért – a biztonsággal kapcsolatos kérdéseket is beleértve;

- a Galileo kiépítési szakaszának (teljes műveleti képesség – Full Operational Capability, FOC) teljes finanszírozása 2008-tól 2013-ig a közösségi költségvetésből történik.

A közösségi finanszírozás a Galileo IOV szakaszának lezárásával kapcsolatos tevékenységekre, valamint az EGNOS üzemeltetésének költségeire és a programok hasznosításával kapcsolatos előkészítő tevékenységek költségeire is vonatkozik.

Az ezekre a tevékenységekre előirányzott teljes összeg 3405 millió EUR, amely a 2007–2013 közötti időszakra az EU legfontosabb európai kutatás-finanszírozási eszközének minősülő kutatási és technológiafejlesztési hetedik keretprogramra rendelkezésre bocsátott 400 millió eurót is tartalmazza.

A rendelet szabályokat állapít meg a biztonsági kérdések szabályozásával és a biztonsági szabályozások alkalmazásával kapcsolatban. Ismerteti továbbá a Galileo kiépítési szakaszában zajló beszerzésre vonatkozó, a nyílt hozzáférést és a tisztességes versenyt célul kitűző alapelveket, amelyek egyenlő versenyfeltételeket biztosítanak a lehetséges ajánlattevők számára. A beszerzést hat fő munkacsomagra osztották fel, fővállalkozóként minden ajánlattevő legfeljebb két munkacsomagra tehet ajánlatot, ugyanakkor a tevékenységek összértékének legalább 40%-át versenyeljárással ki kell adni a fővállalkozótól különálló jogalanyoknak.

A GNSS-rendelet előírja, hogy a tulajdon-átruházásról szóló jogszerű szerződések megkötésével az Európai Közösség lesz a GNSS-rendszerek és a program keretében létrehozott eszközök tulajdonosa. A rendelet előírja továbbá, hogy a teljes Galileo-konstelláció kiépítésének az EU közbeszerzési szabályainak és a költségvetési rendeletnek megfelelően kell történnie.

A Bizottság adott esetben – a rendeletnek megfelelően – előkészíti, és 2010-ben ismerteti a 2014-ben kezdődő pénzügyi programozási időszakra szükséges közfinanszírozásokra és kötelezettségvállalásokra vonatkozó javaslatát, és ismerteti a Galileo-rendszer kihasználására vonatkozó forgatókönyveket.

Az alábbiakban bemutatott tevékenységek fontos lépések voltak a GNSS-rendelet célkitűzései elérésének előmozdítása, valamint a GNSS-programoknak az elkövetkező években történő teljesüléséhez szükséges struktúrák megvalósítása során.

2.3. Az új irányítási struktúra létrehozása

A Bizottságnak a GNSS-programok vezetőjeként betöltött új feladatkörében, egyik prioritása a GNSS-rendeletben meghatározott irányítási struktúrának megfelelő döntéshozó struktúrák létrehozása volt. Ez a következőket eredményezte:

- a GNSS-rendelet 19. cikkében előirányzott Európai GNSS-programok Bizottsága létrehozása, amelynek célja a Bizottság munkájának segítése a programok irányítása területén, és a tagállamok biztosítása arról, hogy a programokat megfelelően irányítják. A bizottság 2008. szeptember 10-i első ülésén kedvezően véleményezte a 2008. évi GNSS-munkaprogramot és a GNSS stratégiai keretet, és elfogadott két kulcsfontosságú dokumentumot a Galileo és az EGNOS tervezéséről, végrehajtásáról és üzemeltetéséről. Az Európai Parlament (stratégiai keretre vonatkozó) ellenőrzési joga alapján a Bizottság mindkét dokumentumot elfogadta, ami lehetővé tette a 2008. évi tevékenységek és az azokhoz tartozó előirányzatok lekötését;

- a Galileo intézményközi panel (Galileo Inter-institutional Panel; GIP) létrehozása az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság a GNSS-rendelethez csatolt közös nyilatkozatával összhangban. A GIP 2009 februárjában tartotta első ülését;

- a GNSS biztonsági tanácsának létrehozása (az európai GNSS-rendszerek biztonságával foglalkozó szakértői csoport létrehozásáról szóló, 2009. április 20-i 2009/334/EK bizottsági határozat[6]). a Galileo Közös Vállalkozás létrehozásáról szóló, 2002. május 21-i 876/2002/EK tanácsi rendelet[7] 7. cikkével létrehozott, jelenleg is létező Galileo biztonsági tanácsot a tevékenységének befejezését vagy átruházását követően megszüntetik. Ezzel kapcsolatban a GNSS-rendelet 23. cikke úgy rendelkezik, hogy a 876/2002/EK rendelet fent említett 7. cikke 2009. július 25-től hatályát veszti;

- az Európai Űrügynökség (ESA) feladatainak és kötelezettségeinek pontosítása, különösen a fent említett többéves hatáskör-átruházási megállapodással (a költségvetési rendelet 54. cikkének (2) bekezdése alapján), amely megállapodás rendelkezik a Galileo program, és különösen annak kiépítési szakasza végrehajtásához kapcsolódó átruházott feladatokról és a költségvetés végrehajtásáról. Ez lehetővé tette, hogy az ESA – az Európai Közösség helyett és nevében, továbbá az EU közbeszerzési szabályainak és eljárásainak teljes körű tiszteletben tartásával – gyorsan megkezdje a FOC-infrastruktúra hat munkacsomagra osztott beszerzését. Különálló hatáskör-átruházási megállapodás aláírására került sor az ESA-val, ez utóbbinak az EGNOS üzemeltetése során 2013-ig tervezési megbízottként betöltött feladatkörére vonatkozóan. A tevékenységek közé tartozik a tervek megállapodás szerinti módosításainak végrehajtása és minősítése, valamint az elavulás kezelésével kapcsolatos tevékenységsorozat;

- javaslat elfogadása az Európai GNSS Ellenőrzési Hatóság (GSA) megbízatásának felülvizsgálatára vonatkozóan, amely a GSA-rendeletnek a GNSS-rendelettel való összehangolásával történik; a javaslat két alaptevékenységet határoz meg a GSA számára: egyrészt a Galileo biztonsági központ biztonsági domain akkreditációjának és kihasználásának területén, másrészt pedig a rendszerek kereskedelmi célú használatának előkészítése területén, a szükséges piacelemzést is beleértve;

- a Bizottság saját projekt- és programirányítási kapacitásának erősítése, nevezetesen a Galileo-munkacsoportnak az Európai GNSS Ellenőrzési Hatóság munkatársaival való erősítésével, valamint az erőforrások belső átcsoportosításával;

- független projektirányítási szakértői csoport szerződtetése a programok végrehajtásának felülvizsgálatára, valamint rendszeres javaslattétel. A független külső tanácsadók 2009 márciusában kezdték meg munkájukat.

2.4. A teljes Galileo-konstelláció beszerzésének megkezdése

A Galileo újraindítása szempontjából kulcsfontosságú, hogy 2008 júliusában megkezdődtek a teljes Galileo-konstelláció kiépítéséhez szükséges beszerzések.

Míg a pályára állítási és tesztelési szakasz az első négy műhold elindítását és a földi egységek első részének kifejlesztését eredményezi, a Galileo teljes műveleti képességéhez történő beszerzések 30 műhold teljes konstellációját és az ezekhez tartozó műholdkilövőket, földi infrastruktúrát és a kezdeti üzemeltetést jelentik. A beszerzéshez összesen hat munkacsomagot alakítottak ki, amelyekre az ajánlattevők pályázhattak (rendszertámogatás, földi szolgáltatórendszer, földi irányítórendszer, műholdak, műholdkilövők és üzemeltetés).

Az előválogatási szakasz a pályázati tájékoztató csomag (Tender Information Package – TIP) kibocsátásával kezdődött 2008. július 1-jén, amelyet július 17-én Brüsszelben tájékoztató nap követett. A pályázati tájékoztató csomag tartalmazta a tendereljárás leírását, a magas szintű követelmények meghatározását és feladatleírást minden munkacsomaghoz, valamint a szerződési útmutatót.

A tenderértékelő tanácsot (Tender Evaluation Board – TEB) azért hozták létre, hogy a tenderdokumentáció felülvizsgálatával és a gazdasági ajánlatok értékelésével támogassa a teljes műveleti képességre vonatkozó beszerzési eljárást. A tenderértékelő tanács elnökségét a Bizottság és az ESA közösen biztosítja; a tanács a Bizottság, a GSA és az ESA munkatársaiból áll. A tanácsot az egyes munkacsomagok irányítási, jogi és szerződési, műszaki és pénzügyi vonatkozásaival foglalkozó szakértők és testületek támogatják.

Az alkalmas jelöltek előválogatáson történő kiválasztását és az adatcsomag előkészítését követően 2008 novemberében minden jelölt előzetes ajánlatot nyújtott be. Számos megbeszélést folytattak, és kérésre a továbbiakban is folytatnak a jelöltekkel a versenypárbeszéd keretében, amelyek célja az ajánlatok megtárgyalása és egyértelmű meghatározása, valamint a követelmények pontosítása.

Minden munkacsomaghoz részletes előírásokat állapítottak meg egy ütemtervnek megfelelően, amelyeket a részletes pályázati felhívással együtt kiküldtek a jelölteknek. Ezt követően várják a jelöltek pontosított ajánlatát.

A versenypárbeszéd-eljárás 2009 folyamán zárul le; az eljárás célja a legjobb végső ajánlatok kiválasztása, és a legtöbb szerződés megkötése az év vége előtt.

2.5. EGNOS

2009. április 1-jén a Bizottság átvette az EGNOS-eszközök tulajdonjogát az ESA-tól, és felelősséget vállalt a rendszer üzemeltetéséért. E célból megállapodást is kötött az EOIG-vel (az EGNOS üzemeltető és infrastrukturális csoportjával). Ettől a naptól kezdve az EGNOS-t az ESSP SaS üzemelteti a Bizottsággal kötött rövid távú üzemeltetési szerződés alapján, amelynek helyébe 2009 októberében egy hosszú távú üzemeltetési szerződés lép.

Ezzel a Bizottság a rendszernek az ESA általi átadását követő időszakra is biztosította az EGNOS zökkenőmentes működését.

A Bizottság szerződést kötött továbbá az egyik GEO radarkészülék 2011 végéig történő lecserélésére, míg a második készülék cseréje várhatóan 2009 első félévében befejeződik.

A Bizottság által az ESA-val kötött hatáskör-átruházási megállapodás az elkövetkezendő néhány évre meghatározza az ESA tervezési és beszerzési megbízotti feladatkörét a berendezésekkel és a szoftverfrissítésekkel kapcsolatban.

2.6. Galileo-alkalmazások

Fokozott erőfeszítéseket tettek az EGNOS-alkalmazások és végfelhasználói szolgáltatások piacának bővítésére. E törekvések célja azon európai vállalatok egyre bővülő ökoszisztémájának fenntartása, amelyek egyre több piaci szegmens számára képesek innovatív EGNOS-alapú termékeket és szolgáltatási megoldásokat előállítani, amelyek ugródeszkaként szolgálnak a Galileo kapacitásának – lehetőség szerinti – teljes kihasználásához. Két fő tevékenységsorozatot folytattak:

i. az innováció előmozdítása a hetedik keretprogramon belüli kutatási és technológiafejlesztési tevékenységen keresztül. A 2007-ben meghirdetett első ajánlattételi felhívás eredményeképpen már harminc, az árupiacokra és a szakosodott piacokra szánt igen sokféle alkalmazásra vonatkozó projekt elindult. Ezek mellé társul majd a projektek egy második köre, amelyeket a 2008 decemberében indított második ajánlattételi felhívást követően választanak majd ki. Összehangolt munka van folyamatban a hatodik keretprogram projekteredményeinek lehető legjobb kihasználása érdekében (ezen alkalmazásokkal kapcsolatos projektek – négy projekt a szolgáltatások prototípusaira, tizenhat pedig a felhasználói közösségekre irányul a 2004-2008 közötti időszakban – közös célkitűzése az EGNOS és a Galileo hozzáadott értékének bemutatása, segítségnyújtás a Galileo küldetésének meghatározásához, valamint a felhasználói közösségek számára legfontosabb olyan területek azonosítása volt, amelyekre az EGNOS-/Galileo-alkalmazások hatással lennének).

ii. új GNSS-alkalmazások és -szolgáltatások fejlesztésének előmozdítására vonatkozó bizottsági cselekvési terv előkészítő munkálatainak folytatása, különös tekintettel az EGNOS-on és a Galileón alapuló alkalmazások és szolgáltatások fejlesztésére. A cselekvési tervnek sokrétű ösztönző és támogató intézkedésekből álló stratégiai keret létrehozására kell irányulnia, számos szabályozó és pénzügyi eszközt is beleértve, amelyek célja a piacra kerülési idő felgyorsítása és az európai GNSS-alapú termékek és szolgáltatások piacra lépési arányának növelése. A stratégiai cél az európai ipar versenyhelyzetének és reagálási képességének javítása, a piaci részesedésének emeléséhez szükséges feltételek megteremtése mind a már kialakult, mind pedig – és ez még fontosabb – a GNSS-termékek nagy értékű feltörekvő piacain.

Mivel a GNSS-alkalmazások fejlesztése az EGNOS és a Galileo működtetéséhez fontos, a hetedik keretprogram forrásait e kutatási tevékenység folyamatos támogatására kell felhasználni. A program középtávú felülvizsgálata, amelyet a Bizottság a GNSS-rendelet 22. cikkének megfelelően 2010-ben végez el, biztosíthatja ezt a lehetőséget.

2.7. Nemzetközi tevékenységek

A Bizottság a GNSS-programok nemzetközi dimenziójának felülvizsgálata részeként újrafogalmazta nemzetközi stratégiáját, hiszen a Galileo-hoz és az EGNOS-hoz az Európai Unión kívüli országok részvételével és hozzájárulásával működő nemzetközi hálózat szükséges.

GNSS-rendszerszolgáltatói minőségű, más kulcsfontosságú szereplők: az Egyesült Államok, Kína és Oroszország.

2008-ban a Bizottság a kétoldalú megállapodás részeként számos munkacsoport-értekezletet tartott az Egyesült Államokkal. Egy plenáris ülésnek az amerikai külügyminisztérium adott otthont, amely vállalta, hogy intézkedik az EU és az USA harmadik rendszerekkel szembeni álláspontjának összehangolása és további munkacsoportok kezdeményezése érdekében.

A kétoldalú megállapodás részeként Kínával is több magas szintű találkozóra került sor, többek között az irányítóbizottság részéről. A kiépítés alatt álló kínai rendszer, a Compass és a Galileo közötti kompatibilitás és interoperabilitás fontos kérdés volt a megbeszélések során, amelyeket 2009-ben tovább folytatnak.

Oroszországgal is rendeztek néhány találkozót; létrejött egy egyedi munkacsoport a vonatkozó rendszerek keresési és mentési kapacitásának területén történő együttműködés témájában (SAR).

3. Fő kihívások 2009-ben

Ahogyan a GNSS munkaprogram 2009. évi felülvizsgálata is kiemelte, 2009-ben a tevékenységek középpontjában a teljes műveleti képességre vonatkozó beszerzések, az EGNOS-ra vonatkozó szolgáltatási szerződés aláírása, a Galileo 2013 utáni szakaszára vonatkozó előkészítő tanulmányok beindítása és a Galileo-alkalmazások cselekvési tervének közzététele áll. További kulcsfontosságú tevékenységek 2009-ben: a GSA-rendelet felülvizsgálata, a nemzetközi együttműködési stratégia és számos általános intézkedés felülvizsgálata, beleértve a kockázatkezelést, műszaki szaktanácsadást és a kommunikációt.

Ezek közül számos tevékenység a Galileo és az EGNOS számára egyaránt igen fontos, ezért az alábbi területek kihívásaira fel kell készülni.

3.1. A pályára állítási és tesztelési szakasz költségtúllépése

Amikor az ESA 2008 szeptemberében ismertette a tagállamokkal a GalileoSat program pénzügyi helyzetét, egyértelművé vált, hogy a pályára állítási és tesztelési szakasz költségei jelentősen megnövekedtek a pénzügyi keretösszeghez képest. Az ESA-tagállamokkal ezt követően folytatott megbeszéléseken nem sikerült megoldást találni a mintegy 376 millió euróra becsült költségtúllépés kérdésében.

Mivel a pályára állítási és tesztelési szakasz és a teljes műveleti képességre irányuló szakasz, amiért a Bizottság most már felelős, kölcsönösen feltételezi egymást, a Bizottság vállalta, hogy az uniós tagállamokkal egyetértésben megtalálja a finanszírozási megoldást a közösségi költségvetésből. Ezért javasolta, hogy használják fel a teljes műveleti képesség irányítására vonatkozó tartalékot a pályára állítással kapcsolatos többletköltségek egy részének fedezésére, amelynek feltétele a felmerült többletköltségek támogathatóságának független vizsgálata; ezt a vizsgálatot 2009. április elejéig le kell folytatni. Míg a teljes műveleti képességre vonatkozó tartaléknak a pályára állítási és tesztelési szakasz többletköltségei fedezésére történő felhasználása egyfelől megoldott egy olyan sürgető problémát, amely veszélyeztette a Galileo kiépítésének ütemtervét és költségvetését, másfelől nyilvánvalóan korlátozza magának a kiépítési szakasznak a végrehajtását. Most már rendkívül kevés a költségvetési tartalék a Galileo végrehajtása tekintetében – a köz- és magánszférában működő érdekelt felek esetében egyaránt. Fokozni kell a költségvetés betartására irányuló erőfeszítéseket. A Bizottság továbbra is figyelemmel kíséri a helyzetet, és szükség esetén jelenti, ha a kivitelezők olyan váratlan műszaki vagy más jellegű végrehajtási problémába ütköznek, amely veszélyezteti az ütemtervet és a költségvetést.

3.2. Teljes körű műveleti képesség beszerzése

A versenypárbeszéd szakaszában folytatódik az előírásokra, a finomított ajánlatokra irányuló intenzív munka, és folytatódnak a további pontosító megbeszélések, melyek következtében sor kerül a legjobb végső ajánlatokra, az értékelésre és a szerződések odaítélésére. A lehető legnagyobb mértékben törekedni kell az érdemi versenyre. Ugyanez érvényes a beszerzési eljárás ütemtervének és a különböző munkacsomagok egyes lépéseinek betartására. A munkacsomagok költségének a költségvetési keretek között tartása kihívást jelent– csakúgy, mint az, hogy az ipar képes legyen határidőre elvégezni a munkát. A Bizottság és az ESA biztosítékokat kér arra, hogy az ipar a legmegfelelőbb módon és költséghatékonyan, az ütemtervre gyakorolt lehető legcsekélyebb kihatással kezelni tudja majd az esetleges előre nem látható műszaki problémákat és kockázatokat.

A kiépítési szakasszal jelentős ideig párhuzamosan futó pályára állítási és tesztelési szakasz, valamint a pályára állítás és tesztelés eredményeinek a teljes körű műveleti képesség kiépítésére irányuló tevékenységekbe történő beillesztése olyan érzékeny feladat, amelyet a pályára állítás és tesztelés további késedelme nagyon megnehezítene. Ugyanakkor a pályára állítási és tesztelési szakaszban elvégzett szükséges technológia-fejlesztések javítják a teljes körű műveleti képesség kiépítésére vonatkozó kockázati profilt, és hozzájárulnak az ütemterv fegyelmezett betartásához.

A teljes körű műveleti képesség kiépítésének költségvetési helyzete – a pályára állítás és tesztelés költségtúllépésének fedezését követően – nem biztosít nagyfokú rugalmasságot a teljes körű műveleti képesség kiépítésének teljes költsége tekintetében. Ezért a Bizottság gondosan figyelemmel kíséri és irányítja a folyamatot, és jelentést tesz a Tanácsnak és a Parlamentnek, ha a teljes körű műveleti képességgel kapcsolatos szerződések költsége túllépi az előirányzott mértéket. Ilyen esetben a Bizottság javaslatokat terjeszt elő a helyzet orvoslására.

3.3 EGNOS

Fontos mérföldkövek teljesültek és teljesülnek 2009-ben, különös tekintettel a Közösség felelősségi körében történő üzemeltetés 2009. április 1-jei megindítására. Bár az említett naptól kezdődően rövid távú szerződés van életben egy üzemeltetővel az EGNOS-szolgáltatásra, tovább kell dolgozni azon, hogy 2009 őszének végére állandó megoldás jöjjön létre, és megtörténjen az EGNOS légi fuvarozás tekintetében történő tanúsítása. Ezt 2010 első negyedévéig el kell végezni, figyelemmel az egységes európai égboltról szóló rendeletben foglalt követelményekre[8]. Biztosítani kell továbbá a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) teljesítményi követelményeinek betartását.

Ahogyan a 2009. évi munkaprogram is utalt rá, jelentős marketingtevékenységet kell kifejteni az EGNOS-szal kapcsolatban, annak elősegítése érdekében, hogy a légiközlekedési ágazat és más területek, mint például a közúti és vasúti közlekedés, a tengerészet és a mezőgazdaság elfogadja és használja az EGNOS-t. Ugyanez érvényes a kereskedelmi adatterjesztési szolgáltatások (Commercial Data Distribution Services – CDDS) népszerűsítésére is[9].

A teljes európai EGNOS-lefedettségre, valamint az EGNOS Európán túli – nevezetesen Afrikára történő – kiterjesztésére irányuló munka 2009-ben is fontos tevékenység marad.

3.4 A teljes műveleti képesség elérését követő vizsgálatok

A Bizottság átfogó megvalósíthatósági elemzést kezd 2009-ben, hogy feltárja és kidolgozza a legjobb megoldást a Galileo-rendszer üzemeltetésére és hasznosítására. Az elemzés eredményei alapján és a GNSS-rendelettel összhangban a Bizottság a jövő évben javaslatot nyújt be a Tanácsnak és a Parlamentnek.

Az érintett tényezők nagy száma és összetettsége miatt fontos a megvalósíthatósági értékeléssel kapcsolatos munka minél korábban történő megkezdése, hogy a lehetséges forgatókönyveket, valamint a 2013 utáni üzemeltetés és hasznosítás módját egyértelműen és időben meghatározhassák. Számos említett tényező hosszú előkészítő időszakot igényel, és jóval a teljes műveleti képesség elérése előtt meg kell oldani ezeket a kérdéseket. A hasznosítás kereskedelmi vonatkozásai, valamint a különböző hasznosítási modellek jogi, szerződési és finanszírozási struktúrái is ide tartoznak.

3.5 Nemzetközi tevékenységek

A GNSS-programok nemzetközi tevékenységeivel kapcsolatos legfontosabb kihívások 2009-ben a következők lesznek: a Galileóval való kompatibilitás és interoperabilitás biztosítása, a GNSS-szel kapcsolatos globális forrásokhoz való hozzáférés és a világszerte használt szabványok meghatározása, az űrszegmens és a földi állomások hálózata biztonságának megteremtése az európai finanszírozással kifejlesztett szenzitív GNSS-technológiák szigorúbb ellenőrzésének biztosítása mellett, valamint csatlakozás az innovatív alkalmazások és régiók feletti érdeket szolgáló szakosodott alkalmazások kifejlesztésére irányuló nemzetközi törekvéshez. Fontos célkitűzés a piaci lehetőségek megteremtése az európai GNSS-technológia és alkalmazások ágazatai számára.

A Kínával való együttműködés főpróbája az irányítóbizottság következő ülésén zajlik majd, amelyet a felek közösen kulcsfontosságú mérföldkőnek tartanak a COMPASS/Galileo kompatibilitás kritikus kérdésében a 2008–2009-ben elért haladás értékelése tekintetében. Az európai oldal pozitív reakciókra számít a szakértők javaslataival kapcsolatban. Amennyiben a problémát nem oldják meg azonnal, nem zárható ki, hogy a Kínával való együttműködést teljesen át kell alakítani.

3.6 Záró megjegyzések

A jelentés kiemeli a Bizottsággal, az Európai Parlamenttel és a Tanáccsal szoros együttműködésben 2008-ban hozott, egyes fontos határozatok végrehajtásának helyzetét. A Bizottság – adott esetben – más intézmények bevonását is kezdeményezi. A programok további végrehajtásához biztosított folyamatos támogatásuk – közös elkötelezettségükkel összhangban – kulcsfontosságú a programok sikere szempontjából.

[1] HL L 196., 2008.7.24., 1. o.

[2] HL L 138., 2002.5.28., 1. o.

[3] Az EOIG számos olyan európai léginavigációs szolgáltatóból áll, amelyek beruháztak az EGNOS programba: Aena, CNES, DFS, DSNA, ENAV, NATS, NAV Portugal, NMA, Skyguide.

[4] A legutóbb a 2007. december 17-i 1525/2007/EK tanácsi rendelettel (HL L 343., 2007.12.27., 9. o.) módosított, az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (HL L 248., 2002.9.16., 1. o.).

[5] HL L 246., 2004.7.20., 1. o. A 2006. december 12-i 1942/2006/EK tanácsi rendelettel módosított rendelet. (HL L 367., 2006.12.22., 18. o.)

[6] HL L 101., 2009.4.21., 22. o.

[7] HL L 138., 2002.5.21., 1. o.; A 2006. december 12-i 1943/2006/EK tanácsi rendelettel módosított rendelet (HL L 367., 2006.12.12., 21. o.)

[8] A léginavigációs szolgálatoknak az egységes európai égbolt keretében történő ellátásáról szóló, 2004. március 10-i 550/2004/EK európai parlamenti és a tanácsi rendelet (HL L 96., 2004.3.31., 10. o.)

[9] A CDDS az EGNOS kiegészítő üzeneteit továbbítja valós időben, valamint nyers adatokról készült méréseket továbbít földi állomásokról valós időben a jogosultsággal rendelkező ügyfelek (például hozzáadott értékkel rendelkező alkalmazások szolgáltatói) részére.