Az éves allokációt kifejezetten rögzíteni kell a határozatban annak érdekében, hogy biztosítani lehessen a források kiszámítható mértékű áramlását ahhoz, hogy továbbra is folytatódhasson az acél- és szénágazatban folyó, együttműködésen alapuló kutatáshoz szükséges támogatás.

A befektetett eszközök hozama következetesen felülmúlta a referenciaértéket, és az elmúlt években negatívvá vált kockázatmentes irányadó kamatlábak mellett történő befektetések jobb alternatívájának bizonyult. Valójában a portfólió élettartama során korábban soha nem mutatott negatív éves teljesítményt, és kezdettől fogva 80 %-os kumulált hozamot ért el. A jövőben azonban a kötvényhozamok jelenleg alacsony (és gyakran negatív) szintje rövid- és középtávon alacsonyabb várható hozamokat jelez előre, és még a pozitív hozamok elérése is kihívást jelent.

2003 óta és a közelmúltig a felszámolás alatt álló ESZAK eszközei pozitív hozamot eredményeztek, ami a kiegyenlítő mechanizmus révén rendelkezésre álló forrásokkal együtt évi 50 millió EUR támogatást tett lehetővé a kutatási projektek számára. 2017 végétől a 2008/750/EK tanácsi határozattal módosított 2003/77/EK tanácsi határozat elfogadása óta a portfólió teljesítménye pozitív volt: az összegeket a kért módon és időben folyósították, továbbá a piaci környezetre és az általában véve korlátozó iránymutatásokra tekintettel is kielégítő volt a portfólió hozama. A 2012. július 1-jétől 2017. december 31-éig terjedő időszakban a portfólió +8,5 %-os összesített pozitív hozamot ért el.

A felszámolás alatt álló ESZAK eszközeiből származó források felhasználásának és befektetésének módját illetően változásokat tesz szükségessé a [111 millió EUR] összegű rendszeres éves allokációk 2027-ig történő biztosítása. A hatályos határozat javasolt módosításai lehetővé teszik az acélágazatban a kutatási együttműködésen alapuló projektek és az áttörést jelentő kutatási projektek, valamint a szénágazat méltányos átállásának kezelését célzó kutatási projektek ilyen szintű támogatását. Bár ezek az éves allokációk fokozatosan csökkenteni fogják a befektetett eszközök teljes összegét, a 2027 utáni időszakban azonban továbbra is észszerű mennyiségű befektethető eszköz marad.

Az Európai Bizottság a felszámolás alatt álló ESZAK hozamait az acél- és szénágazat kutatási projektjeinek támogatására használja fel. A pénzügyi piaci hozamok tartós csökkenése miatt azonban az elmúlt években a portfólió egyre kevésbé volt képes elegendő hozamot termelni egy érdemi kutatási program finanszírozásához. A pénzügyi válság után jellemzővé vált alacsonyabb kamatkörnyezet miatt a portfólió már a Covid19-világjárvány által okozott közelmúltbeli piaci hanyatlás előtt is alacsonyabb hozamot eredményezett. A Covid19-válság tovább súlyosbította a várt hozam hosszú távú strukturális csökkenését. Az ESZAK portfóliója meglehetősen konzervatív összetétele miatt a hasonló alapokhoz képest viszonylag jól átvészelte a Covid19-válságot követő akut piaci visszaesést. Mindazonáltal ez a válság tartós hatással lesz a várható hozamra, és megerősíti, hogy alternatív eszközöket kell keresni arra, hogy az alap eszközeit az uniós szakpolitikák támogatására használhassák fel.

Tekintettel a fennálló kölcsöntartozások hiányára és az ESZAK kötelezettségvállalásainak csökkenésére, a felszámolás alatt álló ESZAK egyre inkább a kutatás finanszírozására irányuló jövedelemtermelést célzó befektetési tevékenységet helyezi a középpontba. A 2003/77/EK tanácsi határozat értelmében a Bizottság úgy fekteti be a felszámolás alatt álló ESZAK eszközeit, hogy „a megfelelő pénzeszközök szükség szerint időben rendelkezésre álljanak, és hogy a lehető legnagyobb hozamot biztosítsák, hosszú távon a nagy fokú biztonság és stabilitás fenntartásával” (a 2003/77/EK tanácsi határozat mellékletének 3. pontja).

A 2003. február 1-jei 2003/77/EK tanácsi határozat melléklete szerint „a) a felszámolás alatt álló ESZAK [Európai Szén- és Acélközösség] eszközeit, beleértve annak kölcsönállományát és befektetéseit, szükség szerint fel kell használni az ESZAK fennmaradt, a fennálló kölcsöntartozásokból, a korábbi működési költségvetésből eredő és az előre nem látott kötelezettségből álló kötelezettségeinek teljesítésére. b) A felszámolás alatt álló ESZAK azon eszközeinek az a) pont szerinti kötelezettségek teljesítéséhez nem szükséges részét úgy kell befektetni, hogy az azokból származó bevételt a szén- és acéliparral kapcsolatos ágazatokban a kutatások további finanszírozására lehessen fordítani. c) A Szén- és Acélipari Kutatási Alap eszközeit úgy kell befektetni, hogy az azokból származó bevételt a szén- és acéliparral kapcsolatos ágazatokban a kutatások további finanszírozására lehessen fordítani.”

A határozat nem vonná maga után ezen eszközök vagy pénzügyi instrumentumok automatikus igénybevételét. Ehelyett a határozat csupán felhatalmazná a Bizottságot arra, hogy ilyen befektetéseket hajtson végre, ha a piaci feltételek kedvezőek, és ha az ilyen befektetések összhangban vannak a befektetések befektetési időtávjával, figyelembe véve az éves allokációhoz kapcsolódó kifizetéseket 2027-ig. A Bizottság körültekintően és kellő gondossággal fogja kihasználni ezeket a kibővített befektetési lehetőségeket, hogy maximalizálja a pozitív eredmények valószínűségét. A Bizottság éves jelentéseiben be fog számolni arról a döntésről, hogy éljen ezekkel a hatáskörökkel, kifejtve a befektetési eszközállomány bővítésének és a megfigyelt eredményekről való jelentéstételnek az okait, amint a teljesítményadatok ezt lehetővé teszik.

Hangsúlyozni kell, hogy a portfóliódiverzifikálás olyan új piaci volatilitási forrásoknak való kitettséget von maga után, amelyek rövid és középtávon ronthatják a teljesítményt. Tekintettel azonban az eszközök jelentős részének hosszabb befektetési időtávjára, az ESZAK-portfólió alkalmas arra, hogy egyik vagy másik eszközosztályban elnyelje a rövid idejű, rosszabb teljesítményű időszakokat, és hosszú távon kihasználja a fokozott kockázattal kiigazított megtérülési lehetőségeket. Azt is meg kell érteni, hogy a diverzifikáció nem jelent garanciát arra, hogy egy bizonyos időszakban nem következhet be negatív teljesítmény, mivel az alapvető eszközosztályban (állami és szupranacionális kötvények) tapasztalható alulteljesítés meghaladhatja a diverzifikáció előnyeit. Ezek az általános elővigyázatossági szempontok a vagyonkezelés szerves részét képezik, és itt azért kerülnek bemutatásra, hogy kiegyensúlyozott képet adjanak a lehetséges eredményekről. Összességében a Bizottság az uniós alapok felelős kezelőjeként úgy véli, hogy a támogatható befektetési eszközállomány bővítése révén megfelelő módon javítható a befektetett ESZAK-eszközök hosszabb távú teljesítménye.

Hosszabb befektetési időtávja miatt a portfólió nagyobb kapacitással rendelkezik az eszközök tartására, amennyiben ez az értékek megtérüléséhez szükséges. Erre való tekintettel a Bizottság a pénzügyi iránymutatások befektetési eszközállományának kibővítését javasolja annak érdekében, hogy a lehető legnagyobb mértékben enyhítsék az alacsony vagy negatív hozamokból eredő hatásokat, és fokozzák a portfólió diverzifikálását és ellenálló képességét, ugyanakkor olyan konzervatív befektetési politikát folytassanak, amely nagy fokú bizalom mellett biztosítja a tőkemegőrzést, és lehetőség szerint fokozza a hozamot, amennyiben az összhangban áll ezzel a céllal. Az elfogadható eszközosztályok kibővítése hosszú távon elősegíti a portfólió stabil és kiszámítható kezelését – beleértve az eszközökből származó és az éves allokációhoz kapcsolódó kiszámítható kifizetéseket is –, és csökkenti az alapul szolgáló források éves részletek kifizetésével történő csökkentésének mértékét.

Az ESZAK eszközeit hagyományosan elsősorban euróban denominált állampapírokba és szupranacionális adósságinstrumentumokba fektették be. Ez a befektetésállomány stabilan pozitív hozamot tudott elérni, miközben a portfóliókockázatot csökkentett szinten tudta tartani. Az elmúlt években a gazdasági és piaci feltételek oly módon változtak, hogy tartósan csökkentek az állampapírokba és szupranacionális adósságinstrumentumokba történő befektetések megtérülésének lehetőségei. A jövőre nézve általában a pénzügyi piacok és különösen az eurókötvény-piacok továbbra is nagy kihívást jelentenek a rendkívül alacsony/negatív hozamok (különösen a legmagasabb hitelminősítésű kibocsátók által kibocsátott értékpapírok) és többek között az EKB laza monetáris politikája és kötvényvásárlási programjai miatt kialakult, csökkent likviditás miatt. A kamatlábaknak erről az alacsony alapról történő bármilyen emelkedése a meglévő eszközök lefelé történő átértékeléséhez vezet, ami azzal a kockázattal jár, hogy nagyon alacsony vagy negatív hozamok jelentkeznek mindaddig, amíg a magasabb hozamú újrabefektetések fokozatosan ellensúlyozzák a kezdeti átértékelési hatást.

2014-ben a Világbank szakértői értékelést folytatott a Bizottság által végzett vagyonkezelési műveletekről (beleértve a felszámolás alatt álló ESZAK portfólióját is). Az iránymutatások keretére vonatkozó szakértői értékelés eredményeit figyelembe vették e felülvizsgálatra irányuló javaslat kidolgozásakor.

2014-ben a Világbank szakemberei elvégezték a Bizottság kincstári és vagyonkezelési tevékenységeinek értékelését. A Világbank részletesen áttekintette a Bizottság által alkalmazott folyamatokat, és arra a következtetésre jutott, hogy a Bizottság a felelősségi körébe tartozó portfóliók kezelésében a megfelelő ágazati előírásoknak megfelelően éri el célkitűzéseit. A Világbank emellett néhány ajánlást is megfogalmazott a befektetési folyamatok és hozamok további fejlesztése érdekében.

C. A kollektív befektetési formák hatókörének kiterjesztése

Különösen az említett szervezetek által kibocsátott, USA-dollárban denominált, nagymértékben likvid kötvényekbe történő (részbeni) befektetés tenné lehetővé az amerikai állampapírpiachoz hasonló nagy és likvid piacokhoz való hozzáférést. Ez hasznos lehet az eurókötvény-piacok fent említett likviditási korlátai miatt. Továbbá lehetővé tenné különböző hozamgörbe-kitettségek elérését, esetleg jobb carry/roll down (átviteli/leépítési) lehetőségekkel.

A kockázati toleranciát tágabb értelemben is meg lehet határozni (például az elfogadható eszközkategóriák és az olyan egyedi kockázati paraméterek felsorolásával, mint a kockáztatott érték). A befektetési határértékeket a névleges érték helyett jobban kifejezésre lehetne juttatni a piaci értéken, továbbá azokat a teljes portfólió piaci értékének maximális százalékos kitettségével kellene definiálni. Ez pontosabban határozza meg a kitettségeket, mivel az alacsony vagy negatív hozamkörnyezet miatt sok értékpapír ára jelentősen meghaladja a névértéket (100 %), és a névleges értékek esetleg már nem tükrözik az ilyen kitettségek valós gazdasági értékét. A piaci értéken, százalékos arányon alapuló határértékre vonatkozó megközelítés jelentőségteljesebbé válásának másik oka a teljes portfólió piaci értéke változásának esetében merül fel, függetlenül attól, hogy az piaci értékelés, vagy kiáramlások következménye.

A 2008. évi pénzügyi válságot követően a rögzített hozamú eszközök kezelőinek piaci feltételei nehezebbé váltak az alacsony és gyakran negatív kamatkörnyezet miatt, különösen az alacsonyabb hitelkockázatú befektetések esetében. Ebben az összefüggésben a rögzített hozamú eszközök kezelői számára nagy kihívást jelent, hogy pozitív teljesítményt érjenek el, különösen a közép- és hosszú távú befektetési időtávok tekintetében. 2020-ban a helyzet a koronavírus-válság miatt tovább romlott, ami a távolabbi jövőre is kiterjesztheti az alacsony/negatív rátákkal jellemezhető környezetet.

Különösen a hosszú távú alapok tekintetében javasolta a Világbank, hogy lehetőleg kollektív befektetési alapokon keresztül részvényekbe kell fektetni az ilyen pénzeszközök bizonyos százalékát. Ezen eszközök gondos válogatást követően lehetővé tehetik, hogy a portfólió jól diverzifikált részvénykitettséget érjen el. Mivel a részvények viszonylag alacsonyabb korrelációt mutatnak a fix hozamú befektetésekkel, hosszú távon növelnék a portfólió kockázat/nyereség profilját. Másrészt pedig a részvényekbe való befektetés rövid és középtávon növelheti a portfólió hozamainak volatilitását.

Kollektív befektetési formák ugyan a jelenlegi iránymutatásokban már szerepelnek, azonban azok legalább AA hitelminősítési követelményhez kapcsolódnak, ami de facto többnyire csak rövid távú, rögzített hozamú kollektív befektetési formákat jelent, és kizárja azon rögzített hozamú és részvényalapok többségét, amelyek nem rendelkeznek hitelminősítéssel.

Következésképpen javasolt az elfogadható eszközosztályok és kollektív befektetési eszközök körének tisztázása annak érdekében, hogy megengedettek legyenek az értékpapírok, illetve szélesebb körben is elérhetővé váljanak az ilyen jól diverzifikált eszközöket is magukba foglaló fix hozamú befektetési formák.

Összefoglalóan tehát valamennyi kollektív befektetési forma (például pénzpiaci alapok, tőzsdén kereskedett alapok vagy kölcsönös befektetési alapok) választhatóvá tétele javasolt. Ezek különböző mértékben kínálhatnak diverzifikált kitettséget szélesebb piaci indexeknek, bizonyos földrajzi szektoroknak és/vagy meghatározott eszközosztályoknak, például a rögzített hozamúaknak és/vagy részvényeknek.

D. Más fedezeti eszközök engedélyezése a kamatkockázat kezelésére

A származtatott kamatügyletek hatékony kamatkockázat-kezelési eszközök, és állami pénzintézetek napjainkban is gyakran használják azokat. Ezek a piacok jellemzően likvidek is – a pénzügyi válság idején például a határidős ügyletek piaca a készpénzes államkötvények piacával ellentétben továbbra is nagyon likvid maradt. Az ilyen eszközök igénybevétele fejlett kockázatkezelési eljárásokkal és informatikai rendszerekkel valósítható meg annak érdekében, hogy figyelemmel kísérjék és kezeljék a kapcsolódó működési munkafolyamatokat, illetve az e piacban rejlő kockázatokat.

A fent kifejtettek szerint a határozat nem vonná maga után ezen eszközök vagy pénzügyi instrumentumok automatikus igénybevételét. Ehelyett a határozat csupán felhatalmazná a Bizottságot arra, hogy ilyen befektetéseket hajtson végre, ha a piaci feltételek kedvezőek. A Bizottság körültekintően és kellő gondossággal fogja kihasználni ezeket a kibővített befektetési hatásköröket, hogy maximalizálja a pozitív eredmények valószínűségét. A Bizottság éves jelentéseiben be fog számolni arról a döntésről, hogy éljen ezekkel a hatáskörökkel, kifejtve a befektetési eszközállomány bővítésének és a megfigyelt eredményekről való jelentéstételnek az okait, amint a teljesítményadatok ezt lehetővé teszik.

E. Környezeti, társadalmi és irányítási szempontok beépítése

Mivel egy adott befektetés környezeti, társadalmi és irányítási (ESG) szempontokkal kapcsolatos gyakorlatai egyre nagyobb jelentőséggel bírnak, és a Bizottságnak példát kell mutatnia ezen a területen, a határozat kiemelné, hogy e gyakorlatok milyen fontos szerepet töltenek be az eszközkiválasztási folyamatban. Ez magában foglalná mind a pozitív szűrést (a környezeti, társadalmi és irányítási szempontok befektetések kiválasztásába való integrálásának elősegítése érdekében), mind a negatív szűrést (a pénzpiaci befektetések céljából etikai vagy erkölcsi okokból kizárt tevékenységek listája).

2020/0143 (NLE)

Javaslat

A TANÁCS HATÁROZATA

a felszámolás alatt álló ESZAK, valamint a felszámolást követően a Szén- és Acélipari Kutatási Alap eszközeinek kezelésére vonatkozó többéves pénzügyi iránymutatások megállapításáról szóló 2003/77/EK tanácsi határozat módosításáról





AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az ESZAK-Szerződés lejártának pénzügyi következményeiről és a Szén- és Acélipari Kutatási Alapról szóló 37. jegyzőkönyvre és különösen annak 2. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Parlament véleményére,