A korrupció megelőzésére és megfékezésére szolgáló intézményi keret több hatóság között oszlik meg. Elsősorban az Igazságügyi Minisztérium az a hatóság, amely a szakpolitikai koordinációért és általában a korrupciós ügyekért felel. A minisztériumon belül a Korrupciómegelőzési Bizottság mint kormányközi bizottság tölti be a konzultációs fórum szerepét és támogatja a korrupció megfékezésére irányuló általános nemzeti politikát. Noha nincsen korrupcióellenes bűnüldöző szakhatóság, az ügyészség gazdasági és pénzügyi szekciójának van különös hatásköre a gazdasági és pénzügyi jellegű bűncselekmények – különösen a korrupciós ügyek – kivizsgálására.

Folyamatban van az igazságszolgáltatási rendszer digitalizációja. Továbbra is van még tennivaló az igazságszolgáltatási rendszer digitalizációja terén. Különösen a nagyközönség igazságszolgáltatási rendszerre vonatkozó online tájékoztatása és az ügyek benyújtására, az idézések továbbítására és a bírósági eljárások nyomon követésére szolgáló elektronikus rendszerek rendelkezésre állása alacsony jelenleg . Bár a legtöbb bíróság ítéletei online hozzáférhetők, általában csak a mérföldkőnek számító ügyek közzététele történik meg . Az igazságszolgáltatási rendszer digitalizációjának támogatása érdekében a „papírmentes igazságszolgáltatás” (JUPAL) projekt célja a nyilvánosság igazságszolgáltatási rendszerről szóló tájékoztatásának bővítése az állampolgárok ügyvédekkel, bírákkal és jegyzőkkel való kapcsolatfelvételét lehetővé tevő portál létrehozásával és a bírósági ítéletek online közzétételi arányának növelésével. A projekt várhatóan 2026-ban fejeződik be.

Az Alkotmány tervezett felülvizsgálata új elemeket vezetne be az igazságszolgáltatás függetlenségének további erősítése érdekében. Az igazságszolgáltatási rendszerben jelenleg nincsen igazságszolgáltatási tanács. 2020. május 5-én ilyen tanács létrehozására irányuló alkotmányos felülvizsgálati javaslatra került sor, és ennek a tanácsnak lenne hatásköre arra, hogy bírójelölteket jelöljön minden álláshelyre azelőtt, hogy a végrehajtó hatalom hivatalosan is kinevezné őket . A tanácsnak ezenfelül jogköre lenne fegyelmi ügyek kezdeményezésére a bírók vonatkozásában, tanácsot megfogalmazni az igazságszolgáltatási rendszerrel összefüggő ügyekben és kidolgozni a bírói karra vonatkozó etikai normákat . A tanács kilenc tagból állna: a legfelsőbb bíróság elnöke, a közigazgatási fellebbviteli bíróság elnöke, az államügyész, a bírák által maguk közül választott három bíró, a civil társadalom és a tudományos élet képviselői , valamint egy ügyvéd . Az alkotmányos felülvizsgálati javaslatról tovább folyik majd a vita a Parlamentben. Fontos, hogy a tervezett reform végleges formája figyelemmel legyen az Európa Tanács vonatkozó normáira . Az alkotmányos felülvizsgálati javaslat kifejezetten rögzítené a bírói kar függetlenségét az Alkotmányban. Bár az eredeti felülvizsgálat-tervezet rendelkezett a bírói kar és az ügyészi kar függetlenségének rögzítéséről , a legutóbbi változat csak a bírói kar függetlenségét említi, ami kiváltotta bizonyos érdekelt felek aggodalmát . A felülvizsgálatról szintén folytatódni fog a vita a Parlamentben.

A jogalkotási folyamat magában foglalja a hatásvizsgálatot, az érdekelt felekkel folytatott konzultációt, a független hatóságoknak pedig fontos szerepe van a fékek és ellensúlyok rendszerében. A 2020. május 15-én elfogadott külön alkotmányreform megerősítette az Alkotmánybíróság szerepét, és orvosolta azt a helyzetet, amikor is valamely alkotmányellenesnek nyilvánított jogszabályi rendelkezés továbbra is joghatást vált ki. A Parlamentben egyelőre még folyik a vita egy másik reformjavaslatról, amely beemelné az Alkotmányba az ombudsman intézményét, ami tovább erősítené ezt az intézményt. Ezen túlmenően Luxemburg civil társadalma nyitottnak tekinthető, és a közelmúlt kezdeményezései ennek a környezetnek a további erősítését célozzák.

Az audiovizuális médiahatóság függetlenül működik, habár vannak aggodalmak az eredményességével kapcsolatban, főként az emberi erőforrások korlátozottsága és az ország által kiadott engedéllyel rendelkező külföldi szolgáltatók nagy száma miatt. A luxemburgi cégnyilvántartásba bejegyzett minden gazdálkodó egységnek, beleértve a médiavállalkozásokat is, részletes adatokat kell szolgáltatnia a tényleges tulajdonosukról, valamint nyilvánosan hozzáférhetővé is kell tenniük ezen adatokat. A véleménynyilvánítás szabadságának a médiában való érvényesüléséről szóló jogszabály védi az újságírókat, és az újságírók védelmének kerete általánosságban erősnek mondható. Az elmúlt években nem voltak beszámolók újságírók ellen irányuló fenyegetésről. Némiképp aggályos a közigazgatási szerveknél lévő iratokhoz való hozzáférésre irányuló kérelmek kezelésében mutatkozó késlekedés.

A luxemburgi igazságszolgáltatási rendszerre jellemző a bíróság érzékelt függetlenségének magas szintje és az általánosan jó hatékonyság. A Parlamentben alkotmányreformról folyik a vita a bírói függetlenség Alkotmányban való rögzítéssel és igazságszolgáltatási tanács létrehozásával való további erősítése érdekében. Az igazságszolgáltatási rendszer minőségéről elmondható, hogy folyamatban vannak az igazságügy – jelenleg még fejlesztésre szoruló – digitalizációját támogató intézkedések. Különösen az ügyek online benyújtásához, az idézések online továbbításához és a bírósági eljárások online nyomon követéséhez szükséges eszközök rendelkezésre állásán lehetne javítani. Ezen túlmenően vita folyik a költségmentesség rendszerének reformjáról is, amelynek célja bizonyos eljárások egyszerűsítése és a költségmentesség rendszerének az állampolgárok szélesebb köre számára való hozzáférhetőbbé tétele. A polgári igazságszolgáltatás következetesen nagy hatékonyságú, azonban továbbra sem áll rendelkezésre elegendő adat a közigazgatási bíráskodásról.

A Transparency International legutóbbi korrupcióérzékelési indexe szerint Luxemburg 80/100 értékelést kapott és az Európai Unióban az 5. helyet, világszinten pedig a 9. helyet érte el . Noha a válaszadók 42 %-a szerint a korrupció széles körben elterjedt (az Európai Unió átlagában 71 % érzékeli így), csak 6 % nyilatkozott úgy, hogy a korrupció hatással van a mindennapi életére (az Európai Unió átlagában 26 % érzékeli így) . A vállalkozások esetében 26 % szerint széles körben elterjedt a korrupció (uniós átlag: 63 %), és 41 %-uk szerint jelent problémát a korrupció az üzleti tevékenység során (uniós átlag: 37 %). Az emberek 25 %-a szerint elegendő sikeres büntetőeljárás van ahhoz, hogy elrettentse az embereket a korrupt gyakorlattól (uniós átlag: 36 %), míg a vállalkozások 57 %-a szerint a vezető tisztviselő megvesztegetése miatt elfogott embereket és vállalkozásokat megfelelően büntetik (uniós átlag: 31 %) .

Nincs nemzeti korrupcióellenes stratégia. Az Igazságügyi Minisztérium felel a korrupció elleni általános szakpolitikai koordinációért. Az Igazságügyi Minisztériumon belül a Korrupciómegelőzési Bizottság (COPRECO) konzultációs fórum szerepét tölti be és intézkedéseket javasol az eredményes nemzeti és nemzetközi szintű korrupcióellenes küzdelem vonatkozásában. A COPRECO tevékenységének két különböző féle folyománya lehet: jogalkotási vagy tudatosságnövelő. A 2011. évi bejelentővédelmi jogszabály a COPRECO-val folytatott egyeztetésekből eredt. A bizottság évente legalább kétszer ülésezik. Üléseiről és/vagy éves jelentéseiről azonban nem állnak rendelkezésre nyilvánosan hozzáférhető adatok.

A korrupció megelőzésére és megfékezésére szolgáló intézményi keret több hatóság között oszlik meg. Ilyen hatóság az Igazságügyi Minisztérium, a Számvevőszék, az ügyészség és a rendőrség. Az ügyészség gazdasági és pénzügyi szekciója inkább általában a gazdasági bűnözés megfékezésére és nem konkrétan a korrupcióra összpontosít. A pénzügyi információs egység a gazdasági és pénzügyi osztállyal közösen vizsgálja a gazdasági bűnözésből eredő, korrupcióhoz kapcsolódó bűncselekményeket. Ami az ügyészség erőforrásait illeti, az elmúlt évben hiányról érkezett jelentés . Az elégtelen erőforrásokkal kapcsolatos problémákat súlyosbítja a pénzügyi bűncselekmények fokozódó összetettsége. E tekintetben folyamatban van a felvételi eljárás és az erőforrás-elosztás felülvizsgálata .

A Számvevőszék ellenőrzi az állami szervek, közigazgatási szervek és szolgálatok pénzgazdálkodását. Ezen túlmenően jogosult ellenőrizni a közjogi jogi személyeket, feltéve, hogy ezen személyek nem tartoznak jogszabály által előírt egyéb pénzügyi ellenőrzés hatálya alá. A Számvevőszék minden közjogi jogi személynél és valamely konkrét célra állami pénzügyi támogatásban részesülő minden természetes személynél és magánjogi jogi személynél ellenőrizheti ezen állami pénzeszközök célszerű felhasználását. A Számvevőszéknek a politikai pártok finanszírozása tekintetében is hatásköre van .

Jogszabály elfogadására került sor a kormánytagokra és köztisztviselőkre vonatkozó összeférhetetlenségről és vagyonnyilatkozatról. A miniszterek vonatkozásában hatályban van a magatartási kódex, a vagyonnyilatkozatokról, vezetői vagy igazgatósági pozíciók betöltéséről, ajándékok elfogadásáról és érdekeltségi nyilatkozatokról szóló szabályzat. A magatartási kódexet a GRECO is kedvezően értékelte és kiemelte, hogy továbbra is lehetne még javítani a felügyeleti mechanizmusokon, hiszen a kódex főként önszabályozó . 2018 során etikai bizottság jött létre. Az etikai bizottságnak tanácsadó szerepe van és véleményezi a magatartási kódex értelmezését. Létrehozása óta hat ügyet terjesztettek a bizottság elé. Az ügyeket a bizottsághoz utaló levelek közzétételre kerülnek a kormány weboldalán, ahol szintén külön rész van az etikai bizottság által megfogalmazott – és így közzétett – véleménynek . A pénzügyi érdekeltségek és az összeférhetetlenség terén 2014. óta van hatályban a parlamenti képviselőkre vonatkozó magatartási kódex . A szabálytalanságok kivizsgálására a képviselőház elnökének kérelmére vagy állampolgári bejelentés esetén kerülhet sor, ha a talált szabálytalanság összefügg a parlamenti képviselők nyilvánosan hozzáférhetővé tett vagyonnyilatkozatával. A luxemburgi képviselőház tagjaira vonatkozó etikai kódex további részletezése érdekében 2018 során végrehajtási eszköz elfogadására került sor . Luxemburg a rendőrsége vonatkozásában is fogadott el etikai kódexet 2019 decemberében . A rendőrség szintén erősítette a tagjainak szóló etikai képzését.

A lobbitevékenység és a „forgóajtó-jelenség” nincsen szabályozva. A miniszterekre vonatkozó magatartási kódexben szerepelnek összeférhetetlenségre, másodállásra, vállalati igazgatósági tagságra vagy vezetői pozíció betöltésére vonatkozó szabályok, amelyek viszont nem szabályozzák a lobbitevékenységet . A parlamenti képviselőkre vonatkozó lobbizási szabályok tekintetében a parlamenti képviselőkre vonatkozó magatartási kódex előírja, hogy a köz érdekében kell eljárniuk, és az interjúk lefolytatására a luxemburgi képviselőház szabályzatának rendelkezései az irányadók, amelyek szabályozzák a helyszíni látogatásokat, de a nemhivatalos kapcsolatokat vagy a kormányzati kérdésekről, vizsgálóbizottsági munkáról vagy egyéb tevékenységekről szóló beszámolást nem . Számos szabályzat van hatályban a köztisztviselőknek az ajándékok elfogadásából és másodállásból eredő összeférhetetlenségének megakadályozása érdekében. Ezen szabályokat az 1979. évi köztisztviselői törvény 5. fejezete állapítja meg. A köztisztviselői jogállás megszűnése utáni munkaviszonyt és a harmadik felekkel fennálló kapcsolatokat viszont egyetlen rendelkezés sem kezeli. A „forgóajtó-jelenség” tekintetében egyetlen rendelkezés sem kezeli a „forgóajtó-jelenséget” a köztisztviselők vonatkozásában. Egyes rendelkezések azonban a kormány tagjaira vonatkozó etikai kódexben előírt formában alkalmazandók. A GRECO ötödik értékelési körének végrehajtása keretében a kormány jelenleg a miniszterek és vezető beosztású köztisztviselők szolgálati jogviszony megszűnése utáni új keresőtevékenységére vonatkozó új etikai szabályokon dolgozik. Ezen szabályok jövőbeli formája még nem lett meghatározva.

Elfogadásra került az információkhoz való hozzáférésről szóló jogi szabályozás fejlesztését célzó, 2019–2021-es időtartamra vonatkozó nemzeti cselekvési terv. Ezen cselekvési terv célja, hogy folytassa a nyílt kormányzás elveinek megvalósítását, különösen az információkhoz való hozzáférés javításával, a civil részvétel támogatásával és a kétségen kívüli feddhetetlenség közszolgálatban való általános érvényesítésével. Ezen cselekvési terv egyik eredménye volt az átlátható és nyílt közigazgatásról szóló 2018. szeptember 14-i törvény végrehajtása, amely sokkal szélesebb jogkört ad a nyilvánosságnak a dokumentumokhoz való hozzáférésre, valamint létrehozott egy független bizottságot ezen jog tiszteletben tartásának nyomon követésére. A törvény közelmúltban történt elfogadására és széles hatókörére tekintettel a bizottság jövőbeli határozatai fogják várhatóan tisztázni az olyan kérdéseket mint az elvárások hatóköre vagy a bizonyos dokumentumokhoz való hozzáférés.

III.Médiapluralizmus

A médiapluralizmusra vonatkozó jogi keret alkotmányos és jogszabályi biztosítékokon alapul. Az Alkotmány kifejezetten elismeri, a nemzeti jog pedig védi a véleménynyilvánítás szabadságát. Az elektronikus médiáról szóló törvény garantálja az audiovizuális médiahatóság pénzügyi és adminisztratív függetlenségét .

Az audiovizuális médiaszolgáltatásokért felelős szabályozó hatóság független közjogi szerv saját jogi személyiséggel. Az Autorité Luxembourgeoise Indépendante de l’Audiovisuel (ALIA) feladata az audiovizuális szolgáltatásokkal és a médiával kapcsolatos szabályozási követelmények alkalmazásának nyomon követése. Felügyeleti tevékenysége kiterjed a hagyományos televízióra, a nem lineáris audiovizuális médiaszolgáltatásokra (online videotéka szolgáltatásra) és a nemzeti, regionális és helyi rádióállomásokra . A hatóság függetlenségét hivatalosan elismeri az elektronikus médiáról szóló törvény , különösen rögzítve, hogy a hatóság pénzügyileg és igazgatásilag független . A szabályozó hatóság teljes függetlenségével – különösen a jelölési eljárással – kapcsolatban aggályok merültek fel, mivel végső soron a kormány feladata az igazgatótanács tagjainak és (a tanáccsal történő egyeztetés után) az igazgató jelölése és visszahívása . Ebben az összefüggésben szükséges emlékeztetni arra, hogy az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló felülvizsgált irányelv (AVMSD) konkrét garanciákat határoz meg a nemzeti médiahatóságok függetlensége és eredményessége vonatkozásában. Az irányelvet átültető jogszabály 2020 nyarán került a Parlament elé. Az ALIA új intézmény, amelyet 2013 decemberében hoztak létre. A szabályozó hatóság korlátozott erőforrásai– tekintve az országban engedélyezett audiovizuális médiaszolgáltatások nagy számát – problémának tekinthetők . Az ALIA döntései és véleményei online hozzáférhetők .

A luxemburgi sajtótanács jogszabály által létrehozott önszabályozó szerv . Egyenlő számú kiadó és újságíró alkotja. A tagokat nagyhercegi rendelet nevezi ki az érintett egyesületek javaslata alapján. A sajtótanács hatáskörébe tartozik az újságírói igazolványok kiállítása és a szakma önszabályozása. A sajtótanács magatartási kódexet adott ki az újságírók és szerkesztők jogairól és kötelezettségeiről . A sajtótanács panaszbizottsága foglalkozik a szerkesztői tartalommal kapcsolatos panaszokkal. Ezenfelül kiadhat a médiában érvényesülő véleménynyilvánítási szabadsággal vagy az újságírók és szerkesztők munkájával összefüggő ügyekre vonatkozó ajánlásokat és iránymutatásokat. Függetlenségét az elektronikus médiáról szóló törvény hivatalosan elismeri. A panaszbizottság határozatai a tanács weboldalán kerülnek közzétételre.

Létrejött a médián belüli tulajdonviszonyok átláthatóságának jogi kerete. A luxemburgi cégnyilvántartásban szereplő összes luxemburgi gazdálkodó egységet – beleértve a médiavállalkozásokat is – arra kötelezi a 2019. évi törvény , hogy szolgáltassanak részletes információkat a tényleges tulajdonosukról. A törvény előírja, hogy ezen információnak nyilvánosan hozzáférhetőnek kell lennie. A nyomtatottmédia-ágazatra nézve a törvény arra kötelezi az érintett vállalatokat, hogy akkor tegyék közzé tulajdonosi szerkezetüket, ha az egyik tulajdonos a tőke több mint 25 %-át birtokolja, ami korlátozza a tulajdonviszonyok átláthatóságát az ágazatban. Az audiovizuális médiaszolgáltatások vonatkozásában az ALIA éves jelentésében közzéteszi a Luxemburgban engedélyezett szolgáltatások jegyzékét, de nem tesz említést a tulajdonosukról. Ebben a tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló felülvizsgált irányelv ösztönzi a tagállamokat, hogy fogadjanak el a joghatóságuk alá tartozó médiaszolgáltatók számára a tulajdonosi szerkezetre – beleértve a tényleges tulajdonosokra – vonatkozó információk hozzáférhetővé tételét előíró jogalkotási intézkedéseket.

A kormány aktívan hozzájárul a hírmédia támogatásához. Nincsen jogszabály az állami hirdetések médiaorgánumok közötti elosztására vonatkozóan, valamint szintén nem áll rendelkezésre teljes körű információ a közvetett támogatásokról. A Médiapluralizmus Monitor (MPM) 2020 jelzi azonban, hogy ezek fontos bevételi forrást jelentenek számos kiadónak. Luxemburgban a nyomtatott sajtót állami támogatási rendszer támogatja , amely egy – minden arra jogosult újság számára azonos – alapösszegből és egy – oldalmennyiség alapján számított – arányos összegből tevődik össze. A szükséges kritériumokat teljesítő online média számára 100 000 EUR fix összeg juttatására kerül sor . A szétosztott támogatás teljes összege évente közzétételre kerül. 2019 során 7,8 millió EUR juttatásban részesültek a lapkiadók. 2020 májusában a kormány bejelentette a médiának járó rendkívüli kártérítés létesítést a Covid19-világjárvánnyal összefüggésben . Ezenfelül a Kormánytanács 2020 júliusában fogadta el a sajtótámogatási program reformját, amely jelenleg a jogalkotási folyamatban van. Az új rendszer technológiailag semleges lenne, és egyenlő arányban lenne alkalmazható a nyomtatott és online hírmédiára.

Az újságírók védelmének kerete alkotmányos és jogszabályi biztosítékokon alapul. Különösen a médiában érvényesülő véleménynyilvánítási szabadságról szóló törvény védi a Luxemburgban dolgozó újságírókat. Az újságírók jogi védelem alatt állnak szerkesztési változtatás esetén , valamint az újságírói források is komoly védelemben részesülnek. Rágalmazásért szabadságvesztés az előírt büntetés , de ritkák a média ellen rágalmazás miatt indított büntetőeljárások . 2018 során volt egy eset (az úgynevezett „Chamber-Leaks”/„Parliament-Leaks” (parlamenti kiszivárogtatás) incidens kivizsgálása során), amelyben a Hivatásos Újságírók Luxemburgi Egyesülete azt állította, hogy a nyomozás megfélemlítési kísérlet volt. Az utóbbi években nem jelentettek újságírók elleni fenyegetést Luxemburgban sem az Európa Tanácsnak az újságírás és az újságírók biztonságának előmozdítását és védelmét célzó platformján, sem a Mapping Media Freedom platformon.

Rendelkezésre állnak a jogi keretek a tájékoztatáshoz való jog biztosításához. A tájékoztatáshoz való jog 2018 szeptemberében öltött jogszabályi formát . A törvény szavatolja, hogy minden természetes és jogi személynek joga van hozzáférni az állami hatóságok által birtokolt dokumentumokhoz. A törvény eredményessége szempontjából a Luxemburgi Újságírók Uniója (ALJP) megfigyelte azonban, hogy még mindig előfordul, hogy az információkat olyan jelentős késedelemmel bocsátják rendelkezésre, amely összeegyeztethetetlen az újságírói tájékoztatás jellegével .

IV.A fékekkel és ellensúlyokkal kapcsolatos egyéb intézményi kérdések

Luxemburgnak egykamarás parlamentáris kormányzati rendszere van, amelyben a jogalkotási javaslatok származhatnak a kormánytól és a parlamenti képviselőktől is. Az Államtanács tanácsadói véleményt fogalmaz meg a kormány vagy a parlamenti képviselők által javasolt jogszabálytervezetekről. Az Alkotmánybíróság vizsgálja a jogszabályok alkotmányosságát. A független hatóságoknak fontos szerepe van a fékek és ellensúlyok rendszerében.

A jogalkotási folyamatnak részei a hatásvizsgálatok és az érdekelt felekkel folytatott konzultációk. A kormány jogalkotási javaslatai vonatkozásában még azelőtt hatásvizsgálat készül, hogy azok a luxemburgi képviselőház elé kerülnének. Tárgyától függően a jogszabálytervezet a Gazdasági és Szociális Tanácshoz, illetve ha valamelyik kamara hatáskörébe tartozó területet érint, akkor az öt szakosodott szakmai kamara egyikéhez is benyújtásra kerül tanácsadói véleményezésre . A lakosság számára nyilvános konzultációk szervezhetők, amelyeket egyre inkább online bonyolítanak le . Az Államtanács és a szakmai kamarák tanácsadói véleményei, valamint a luxemburgi képviselőházban folyó parlamenti eljárások online és nyomtatott formában egyaránt megtekinthetők .

A Covid19-világjárványra válaszul szükségállapotot hirdettek ki. A szükségállapotot 2020. március 18-án hirdették ki és hat nappal később meghosszabbították. Az Alkotmány szerinti szükségállapot lehetővé tette a kormány számára, hogy korlátozott ideig megfelelő, szükséges és arányos intézkedéseket tegyen. A szükségállapot 2020. június 24-i lezárulta után elfogadott jogszabályok szeptember végéig meghosszabbították a Covid19-világjárvánnyal kapcsolatos egyes intézkedések hatályát .