Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye Szinergiák létrehozása a körforgásos gazdaság különböző ütemtervei között

(saját kezdeményezésű vélemény)

(2020/C 14/03)

Előadó: Cillian LOHAN

Közgyűlési határozat: 2019.1.24. Jogalap: az eljárási szabályzat 32. cikkének (2) bekezdése saját kezdeményezésű vélemény Illetékes szekció: „Mezőgazdaság, vidékfejlesztés és környezetvédelem” szekció Elfogadás a szekcióülésen: 2019.9.4. Elfogadás a plenáris ülésen: 2019.9.26. Plenáris ülés száma: 546. A szavazás eredménye: (mellette/ellene/tartózkodott) 144/2/8

1. Következtetések és ajánlások

1.1. A körforgásos gazdaság első szakasza nagyon sikeres lett. Az elgondolás mindenekelőtt az üzleti szférában nyert teret: a magáncégek a politikai döntéshozókat megelőzve látták meg a lehetőségeket a körforgásos gazdaság modelljén alapuló munkában. Mindezt uniós kezdeményezések indították el és ösztönözték. A körforgásos gazdaság már túllépett a puszta újrafeldolgozáson és hulladékgazdálkodáson, és egy új, nagyobb jelentőségű szakaszba lépett. Az EGSZB arra buzdítja a 2019-ben hivatalba lépő új Európai Bizottságot, hogy gondoskodjon arról, hogy a koncepciónak ez a kiszélesedése a körforgásos gazdaságra vonatkozó leendő új csomagokban is tükröződjön.

1.2. A körforgásos gazdaság az olyan széles körű nemzetközi politikai célok gyakorlati megvalósításának egyik eszköze, mint például az ENSZ fenntartható fejlődési céljai és a Párizsi Megállapodás éghajlati célkitűzései. A vélemény hozzájárulhat továbbá a globális éghajlatvédelmi menetrend megvalósításához a nem állami szereplők – például a helyi és regionális önkormányzatok és az EGSZB három csoportja által képviselt civil társadalmi szervezetek – aktív részvételén keresztül.

1.3. A körforgásos gazdaság érdekelt feleinek európai platformjára (ECESP) és annak koordinációs csoportjára döntő szerep hárul a következő szakaszok kidolgozásában és a körforgásos gazdaságra való átállás megvalósításában. Ezt a szerepet az ECESP a weboldalán keresztül az információcsere központjaként működve töltheti be. A platform emellett jó lehetőségeket kínál hálózatok kialakítására és ösztönzi a szinergiákat, továbbá nagyon alkalmas arra, hogy kidolgozza a körforgásos gazdaság ütemtervének egy modelljét, amelyet szabadon hozzáférhetővé lehetne tenni.

1.4. Az ECESP titkársága, amelyet az EGSZB irányít, a civil társadalmat és az érdekelteket helyezte a platform döntéshozatali folyamatainak középpontjába. Az EGSZB támogatja, hogy jöjjön létre egy, az érdekelt felek által vezetett kezdeményezés, és arra ösztönzi az érdekelteket, hogy tárják fel és jelezzék azokat a gyakorlati jellegű akadályokat, amelyekkel a civil társadalom a körforgásos gazdaság ütemtervének folyamatos megvalósítása során szembekerül. Az ECESP ideális helyzetben van ehhez, és a titkársággal együttműködve megoldásokat javasolhatna az ilyen jellegű akadályokra.

1.5. Az ütemtervekhez és a szinergiák létrehozásához nyújtott támogatást kutatásnak és fejlesztésnek, megfelelő szabályozási környezetnek, valamennyi érdekelt fél képzésének, továbbá a körforgásra való átállást szolgáló pénzügyi támogatásra vonatkozó információknak kell kiegészíteniük.

1.6. Az eddig elért sikerek ellenére nyilvánvaló akadályok állnak a körforgásos gazdaság megvalósítása előtt. Ezek között vannak politikai, a nagyközönség szempontjaival összefüggő, infrastrukturális irányítási és pénzügyi jellegű akadályok. Amikor az ECESP megoldásokat javasol a politikai döntéshozók számára, minden egyéb akadályt is azonosítania és jeleznie kell.

2. Bevezetés

2.1. Miután az Európai Bizottság elfogadta a körforgásos gazdaságra vonatkozó uniós cselekvési tervet, az EGSZB folytatja arra irányuló erőfeszítéseit, hogy támogassa a körforgásos gazdaság felé történő átmenetet Európában, a civil társadalom határozott kötelezettségvállalása révén biztosítva, hogy az átmenet eredményes, méltányos és igazságos módon valósuljon meg.

2.2. Ez a saját kezdeményezésű vélemény az EGSZB által az európai körforgásos gazdasági stratégiák és ütemtervek megvizsgálására megrendelt tanulmányon alapul, amelynek célja a szinergiák, valamint az együttműködés és a szövetségépítés lehetőségeinek azonosítása. Ilyen lehetőségek bármely szinten, minden szereplő – politikaalkotók, vállalkozások, munkavállalók, fogyasztók és a nagyközönség tagjai – között felmerülhetnek.

2.3. A körforgásos gazdaság az olyan széles körű nemzetközi politikai célok gyakorlati megvalósításának egyik eszköze, mint például az ENSZ fenntartható fejlődési céljai és a Párizsi Megállapodás éghajlati célkitűzései. A vélemény hozzájárulhat továbbá a globális éghajlatvédelmi menetrend megvalósításához a nem állami szereplők – például a helyi és regionális önkormányzatok és az EGSZB három csoportja által képviselt civil társadalmi szervezetek – aktív részvételén keresztül.

2.4. A körforgásos gazdaság kiépítésének első szakasza nagyon eredményesen zajlott. Az elgondolás mindenekelőtt az üzleti szférában nyert teret: a magáncégek a politikai döntéshozókat megelőzve látták meg a lehetőségeket a körforgásos gazdaság modelljén alapuló munkában. Mindezt uniós kezdeményezések indították el és ösztönözték. A körforgásos gazdaság már túllépett a puszta újrafeldolgozáson és hulladékgazdálkodáson, és egy új, nagyobb jelentőségű szakaszba lépett. Az EGSZB arra buzdítja a 2019-ben hivatalba lépő új Európai Bizottságot, hogy gondoskodjon arról, hogy a koncepciónak ez a kiszélesedése a körforgásos gazdaságra vonatkozó leendő új csomagokban is tükröződjön.

3. Az ütemtervek jellemzői

3.1. A körforgásos gazdaságra vonatkozó ütemtervek és stratégiák segítenek abban, hogy felvázolják és meghatározzák, mit kíván elérni egy ország, régió vagy város, és milyen lépéseket kell tenni ennek érdekében. Gyakran olyan átfogó dokumentumokról van szó, amelyek kezelik a lineáris modellről a körforgásosra történő átállást az értékláncok egyes fázisaiban: például a termelés, a fogyasztás, a hulladékgazdálkodás, a másodlagos nyersanyagok, az innováció és a beruházások terén.

3.2. E dokumentumok gyakran olyan nemzetközi célok elérésére irányuló tevékenységekkel kapcsolatosak, mint az éghajlatváltozásról szóló Párizsi Megállapodás célkitűzései vagy az ENSZ fenntartható fejlődési céljai, illetve az olyan globális kihívások kezelése, mint az erőforrások szűkössége vagy az erőforrások környezeti és társadalmi szempontból fenntartható kezelésére vonatkozó jelenlegi gazdasági modell korlátai.

3.3. A körforgásos gazdaságra vonatkozó ütemtervek és stratégiák jellemzően egy adott település, régió vagy tagállam területi szempontjaihoz kapcsolódnak. Például a spanyolországi Extremadurában a legelőterületek megőrzését a régió hosszú távú gazdasági teljesítménye alapvető elemének tekintik, a finn nemzeti stratégiában pedig erőteljes hangsúlyt helyeznek az erdőgazdálkodásra.

3.4. A nagymértékben inkluzív stratégiák és ütemtervek figyelembe veszik az értéklánc szempontjait egy adott ágazatban, például a gyártás, a mezőgazdaság, az élelmiszer- vagy a vízgazdálkodás terén. Az érdekeltek megfelelő bevonása fontos ahhoz, hogy meghatározzuk a körforgásos gazdaságra történő átállás kulcsfontosságú szereplőit. Számos stratégia és ütemterv olyan horizontális témákon keresztül közelíti meg az inkluzivitást, amelyeket az alapján lehet csoportosítani, hogy technikai jellegűek, termékközpontúak vagy hálózatközpontúak, illetve területfejlesztésen alapulnak-e.

3.5. Az, hogy mennyire vonja be az érdekelt feleket egy adott stratégia vagy ütemterv, abból is látszik, hogy mennyire építik be a tematikus és ágazati megközelítéseket. Egyes stratégiák a körforgás koncepciójának bevezetésére törekszenek, így nagy figyelmet fordítanak a különböző érdekcsoportokra, hogy ösztönözzék az átmenetben való részvételüket és szerepvállalásukat. Más stratégiák inkább ágazatközpontúak, és az érdekeltek azon, szűkebb körére koncentrálnak, amely jobban illeszkedik a megcélzott ágazati körfolyamatokhoz. A stratégia legelterjedtebb formája mindeddig az, amely teljes mértékben átfogó: több ágazati kört foglal magában, és ösztönzi a partnerségeket.

4. A körforgásos gazdaság érdekelt feleinek európai platformja

4.1. Az ECESP-t az EGSZB és az Európai Bizottság közös kezdeményezésére 2016-ban hozták létre az EGSZB véleményében ( 1 ) megfogalmazott javaslatát követően. Ez a hálózatok európai szintű hálózata, amely az EU egész területéről egybegyűjti az érdekelt feleket, megkönnyítve a párbeszédet, a bevált gyakorlatok megosztását és a szakpolitikai hiányosságok azonosítását. A platform része egy koordinációs csoport, amely a tudományos élet, a civil társadalom, a helyi önkormányzatok, valamint a meglévő nemzeti és ágazati hálózatok képviselőit tömöríti.

4.2. Az ECESP az európai körforgásos gazdasággal összefüggő kezdeményezések terén az információk és a hálózatépítés fontos központjává vált. Dinamikus koordinációs csoportja 24 tagszervezetből áll, és nagy forgalmú honlapja havonta átlagosan 7 000 látogatót vonz. Emellett minden évben szervez egy kétnapos konferenciát is, amelyre rendszerint többen jelentkeznek, mint amennyi résztvevőt fogadni tud.

4.3. A platform titkársági teendőit az EGSZB látja el, ami hozzáadott értéket jelent a platform szempontjából. Az EGSZB, az uniós civil társadalom otthonaként, széles körű tapasztalatokra tett szert annak terén, hogy a legkülönbözőbb csoportokat összekötve hogyan adhat ezeknek erőteljes, közös hangot. Jogalkotási munkáján keresztül az EGSZB konszenzust tud építeni a különféle körökhöz tartozó tagjai között. Ezek az alapvető sajátosságok hozzásegítik a platform tagjait ahhoz, hogy teljes mértékben kifejezésre juttathassák nézeteiket, és bekapcsolódhassanak az itt folyó munkába anélkül, hogy ez a folyamat túlságosan intézményesített lenne.

4.4. Az ECESP kétféleképpen játszhat szerepet a körforgásos gazdaságra vonatkozó új stratégiák kifejlesztésének előmozdításában: egyrészt azzal, hogy fórumot biztosít a stratégiák és ütemtervek közzététele számára, hogy ezek a dokumentumok könnyen megtalálhatóak legyenek és hivatkozni lehessen rájuk, másrészt pedig azzal, hogy megkönnyíti az érdekeltek hálózatépítését mind az egyes területi egységeken belül, mind azok között. A titkárságon keresztül a platform maximálisan kihasználhatja a helyi és tagállami szinten a végrehajtással megbízott szereplők, valamint az uniós szinten tevékenykedő politikai döntéshozók közötti kapcsolatban rejlő lehetőségeket.

4.5. E hálózatépítési munka révén a platform emellett ösztönözheti, hogy a civil társadalmi érdekeltek széles körét vonják be a körforgásos gazdaság felé történő átmenetbe, valamint hogy erre az ütemterv megtervezésének és kialakításának korai szakaszában kerüljön sor.

4.6. Az ECESP egyedülálló infrastruktúrát biztosít, amelynek keretében az EU-ban következetes és összehangolt megközelítés valósítható meg az új gazdasági modellek megtervezése és megvalósítása terén. A platform – melyben a civil társadalmi szervezetek működtetik a titkárságot, és az érdekelt felek felváltva töltik be a koordinációs csoport elnöki pozícióját – modellként szolgál más platformok számára.

4.7. Az EGSZB hangsúlyozza, hogy minden érdekelt féllel konzultálni kell a stratégia és az ütemterv kialakításának minden egyes szakaszában – a tervezéstől a megvalósításon át az előrehaladás nyomon követéséig.

4.8. Az EGSZB a platform partnereként betöltött és a platform titkárságát biztosító egyedülálló szerepében tovább ösztönözheti ezt az inkluzív megközelítést azzal, hogy átvehető és a konkrét helyzetekhez igazítható stratégiamodellt bocsát rendelkezésre, amely kiindulópontul szolgálhat a körforgásos gazdaságra vonatkozó stratégiák és ütemtervek fejlesztői számára. Ezt a stratégiamodellt egy, az EGSZB megbízásából készített tanulmány részeként fejlesztették ki és tették közzé ( 2 )

4.9. Az erős stratégiák kidolgozásához a döntéshozatalt megalapozó szilárd tudományos és kutatási alapok szükségesek. Ez az innováció egyik alapja, amelynek eléréséhez a köz- és magánberuházások hatékony kombinációjára van szükség.

5. A tanulmány legfontosabb tanulságai

5.1. A körforgásos gazdaság egy tág fogalom, amely az anyagok használatával, a üzleti és termelési modellekkel, a biogazdasággal, a készletek áramlásával, a másodlagos nyersanyagok piacával és a fogyasztók szerepével kapcsolatos változásokkal jár együtt.

5.2. Habár a stratégiáknak tükrözniük kell az érintett területeknek ezt a sokféleségét, hatékonyabban működnek, ha csak egy – a stratégia által lefedett földrajzi térség szempontjából jelentős – témakörre koncentrálnak. Például egy mezőgazdasági régióban a körforgásos gazdasági stratégia a biogazdaságra, valamint a mezőgazdaság és a természetes ökoszisztémák körforgásban betöltött szerepére fog összpontosítani. Egy olyan régióban viszont, ahol jelentős a hulladéktermelés, a stratégia elsősorban azzal foglalkozik majd, hogy hogyan lehetne a lehető legjobban átalakítani a hulladékot értékes másodlagos nyersanyaggá.

5.3. Egy uniós szintű cselekvési terv ösztönzőleg hat a nemzeti szintű tervek kidolgozására. Egyes régiókban jelentős stratégiaklaszterek léteznek. Azokon a helyeken, ahol léteznek nemzeti stratégiák, nagyobb eséllyel dolgoznak ki helyi és regionális stratégiákat. Az EGSZB arra ösztönzi a tagállamokat, hogy hozzanak létre és valósítsanak meg az EU körforgásos gazdaságra vonatkozó kezdeményezéseivel összhangban álló nemzeti stratégiákat.

5.4. Az esetek 80 %-ában nem konzultálnak a civil társadalommal a stratégiák keretmeghatározási és tervezési szakaszában. A körforgásos gazdaság érdekelt feleinek európai platformja és az EGSZB felhívja a figyelmet a civil társadalmi szervezetek e területen végzett munkájára, valamint a rendelkezésre álló szakértelemre. Az EGSZB azt javasolja, hogy összehangolt megközelítés alapján dolgozzanak ki egy eljárást annak érdekében, hogy valamennyi érdekelt felet a stratégia megtervezésének lehető legkorábbi szakaszában bevonják a folyamatba. Ezt az eljárást a körforgásos gazdaság érdekelt feleinek európai platformja vagy egyedül dolgozná ki, vagy a Régiók Bizottságával, a Parlamenttel, a Tanáccsal és az Európai Bizottsággal közös projekt részeként.

5.5. A stratégiák hatókörének meghatározására a legkorábbi fázisban kerül sor. Alapvető fontossággal bír annak biztosítása, hogy a hatókör meghatározásának szakaszában tekintettel legyenek a körforgásos gazdaság különböző aspektusainak egymással összefüggő jellegére, valamint a hatékony megvalósításhoz szükséges, ágazatokon átívelő követelményekre. A körforgásos gazdaság már túllépett az újrafeldolgozáson, és a stratégiáknak ezt tükrözniük kell.

5.6. A stratégiákat a skálázhatóságot és az adaptálhatóságot szem előtt tartva kell kidolgozni. Úgy tűnik, hogy a korai stratégiák figyelmen kívül hagyják ezeket az elemeket. Ezen kritériumok elérését minden bizonnyal segítené az új stratégiák kidolgozásának vagy a meglévők felülvizsgálatának összehangoltabb megközelítése.

5.7. Fontos a jó irányítás. Az ütemtervekben gondoskodni kell arról, hogy legyen egy felelős: egy adott szervezet már meglévő vagy újonnan létrehozott osztálya. Ez az osztály elősegítené a hálózatépítést, kutatómunkát végezne, kommunikálna, nyomon követné az előrehaladást, és gondoskodna a stratégia rendszeres frissítéséről. Egy ilyenfajta megközelítés segítené, hogy az ütemtervek olyan élő dokumentumok legyenek, amelyeket figyelembe vesznek.

5.8. A körforgásos gazdaságnak fontos szerepe van a mezőgazdaságban. A hagyományos, családi tulajdonban lévő és a családok által működtetett gazdaságok modellként szolgáltak (és egyes esetekben még ma is szolgálnak) arra, hogy hogyan lehet a forrásokat a természettel összhangban hatékonyan felhasználni. Az EGSZB uniós finanszírozást sürget a körforgásos jelleg támogatására a mezőgazdasági ágazatban, minden szinten és léptékben. A biogazdaság a körforgás egyik alszektora. A biológiai áramlások és az anyagáramlások összeadódnak, és együtt alkotják a körforgásos gazdaság egymásba kapcsolódó kerekeit. A mezőgazdasági területek számára kidolgozott ütemtervek segíthetik ezeket a területeket a különféle lépések összehangolásában, és abban, hogy a körforgásos jellegből származó versenyelőnyt teljes mértékben kihasználják.

5.9. Az ütemtervek emellett foglalkozhatnának az újragyártással és a javítással is. Az új üzleti és tulajdonosi modellek a nagymértékben környezettudatos tervezéssel párosulva munkaalkalmakat biztosíthatnak és lehetőséget adhatnak a régiószintű prosperitásra az árucikkek újragyártása kapcsán.

5.10. Egy hatékony ütemterv lényeges eleme, hogy a fogyasztóknak pontos és világos információkat közvetítsen. Azokat a kulturális akadályokat, amelyek a körforgásos javak vagy a másodlagos anyagok használatára való átállás útjában állnak, megfelelő kommunikáció révén kell áthidalni. A fogyasztók szempontjából az újragyártott javak gyakran ugyanolyan jól használhatóak, de fenntarthatóbbak, mint azok, amelyeket érintetlen nyersanyagokból állítanak elő. Az ütemtervek csak úgy lehetnek eredményesek, ha a minőséggel és a fogyasztók jogaival kapcsolatos aggályokkal is foglalkoznak.

5.11. A körforgásos gazdaság sikeres megvalósításának fontos eleme lesz, hogy a nagyközönség oktatásába – gondolva itt az iskolás gyerekektől a fogyasztókig mindenkire – beépítsenek egy összehangolt megközelítést a körforgás elveinek előnyeiről. Az érdekelt felek körében végzett ismeretterjesztés elengedhetetlen része a sikeres és inkluzív átalakulásnak.

5.12. Az egymástól való tanuláshoz az Európai Bizottság által biztosított erőforrások lehetővé teszik, hogy megerősítsük a képzést, a kommunikációt és az ismeretek megosztását.

6. Mi akadályozhatja az ütemtervek sikerét?

6.1. Az ütemtervek önmagukban nem elegendőek ahhoz, hogy közelebb kerüljünk a körforgásos gazdasághoz. Ehhez még számos akadályt kell legyőzni.

6.2. Politikai: a politikai támogatás hiánya. — A stratégiák politikai szempontból légüres térben léteznek – nem kapcsolódnak más szakpolitikákhoz, és nem részei a körforgásos gazdaságra vonatkozó koherens, szélesebb körű stratégiának.

6.3. A nyilvánossággal kapcsolatos: a nagyközönség nem tud a körforgásos gazdaságról, és nem ismeri a mögötte álló elgondolást. Az érintett felek – a termelőktől és gyártóktól a végfelhasználókig és fogyasztókig – tartanak az átalakulás következményeitől. — E félelem leküzdésének az egyik módja, ha összehozzuk az embereket, hogy megosszák egymással ismereteiket és tapasztalataikat. A körforgásos gazdaság érdekelt feleit tömörítő európai platformnak éppen ez a feladata. A tevékenységet a platformon belüli koordinációs csoport tagjainak – például a körforgásos gazdasággal foglalkozó francia nemzeti intézetnek (INEC) – a munkája és a körforgásos gazdaság európai hálózatainak feltérképezését célzó tevékenységük segíti.

6.4. Infrastrukturális irányítási keret: a skálázhatóságra és átvihetőségre vonatkozó rendelkezések hiánya. — Az ütemterveket egy-egy adott területre kell szabni. Életbe kell léptetni és végre kell hajtani a megfelelő szabályozást.

6.5. Pénzügyi: előfordulhat, hogy hiányoznak a gazdasági ösztönzők egyrészt a vállalkozások számára az átálláshoz, másrészt a felhasználók számára ahhoz, hogy váltsanak a körforgásosság elvének megfelelő termékekre és szolgáltatásokra. Végül a körforgásos fogyasztói opciók gazdaságilag versenyképesebbé válnak majd, de a kezdeti, átállási szakaszban külön ösztönzőkre lehet szükség. Az e célra rendelkezésre álló finanszírozáshoz való hozzáférés lehetőségeit világos formában közzé kell tenni, a kérelmezési eljárást pedig egyszerűvé és könnyen érthetővé kell tenni.

6.6. Az EGSZB arra kéri az ECESP-t, hogy számolja fel ezeket az alapvető akadályokat, tárja fel, mi jelent további akadályt, és javasoljon konkrét megoldásokat a politikai döntéshozók számára arra vonatkozóan, hogy miként lehetne a legjobban kezelni a legfontosabb kérdéseket.

Kelt Brüsszelben, 2019. szeptember 26-án. az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke Luca JAHIER

(1) EGSZB vélemény: „A körforgásos gazdaságra vonatkozó csomag” (HL C 264., 2016.7.20., 98. o.).

(2) Circular economy strategies and roadmaps in Europe: Identifying synergies and the potential for cooperation and alliance building.