A Bizottság fontosnak tartja a nemzeti parlamentekkel fenntartott kapcsolatait, amit Jean-Claude Juncker elnök hangsúlyozott a Bizottság összes tagjának címzett megbízólevelekben, és az Európai Parlamentnek 2016. szeptember 14-én megtartott, az Unió helyzetét értékelő beszédében kiemelte, hogy „Európa csak a tagállamokkal együtt épülhet, és soha azokkal szemben.” Jean-Claude Juncker elnök kiemelte a Bizottság tagjai és a nemzeti parlamentek közötti, a mandátum kezdete óta megtartott számos találkozót, melyek célja, hogy Európát közelebb hozzák a polgáraihoz és a nemzeti képviselőikhez. Azt is bejelentette, hogy a Bizottság ennek a kapcsolatnak azáltal kíván új lendületet adni, hogy biztosokkal ismerteti a nemzeti parlamentek előtt az Unió helyzetének értékelését. Ennek eredményeként az Unió helyzetének értékelését szinte mindegyik nemzeti parlamentben bemutatták és megvitatták.

A politikai iránymutatásban tett vállalásnak megfelelően, mely szerint azokra a területekre kell összpontosítani, ahol az Európai Unió tényleges változást érhet el, a 2016. évi munkaprogram a Jean-Claude Juncker elnök által a mandátuma kezdetén meghatározott tíz prioritás köré épülő néhány új kezdeményezést tartalmazott. Az előző évhez hasonlóan a 2016. évi munkaprogram is tartalmazott egy listát a visszavonásra váró jogalkotási javaslatokról, valamint egy másik listát, mely a célravezető és hatásos szabályozás program (REFIT) keretében felülvizsgálandó jogalkotási aktusokat tartalmazta.

A munkavállalók kiküldetéséről szóló irányelvre vonatkozó javaslattal kapcsolatban 14 indokolt véleményt nyújtottak be és – hatályba lépése óta csupán harmadik alkalommal – működésbe léptette a Szerződések (2.) jegyzőkönyve 7. cikkének (2) bekezdésében meghatározott mechanizmust, mely „sárga lapos eljárásként” vált ismertté. A harmadik országbeli állampolgárok, illetve hontalan személyek által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló rendeletre (átdolgozás) vonatkozó javaslattal kapcsolatban nyolc indokolt vélemény érkezett. A szubszidiaritásról és arányosságról szóló éves jelentés részletesebb leírást tartalmaz.

c. A politikai párbeszéd főbb témái

Válaszában a Bizottság előadta, hogy a menedékkérőnkénti szolidaritási hozzájárulás összege a menekültek befogadásának többéves költségeit fedezi. A Bizottság utalt a hozzájárulás visszatartó jellegére is, mivel a javaslat célja, hogy a tagállamok teljes körűen vegyenek részt a korrekciós mechanizmusban.

E javaslattal kapcsolatban 2016-ban tizennégy vélemény érkezett, közülük nyolc indokolt vélemény volt. Az indokolt vélemények tartalma és a Bizottság nemzeti parlamentek szubszidiaritással kapcsolatos észrevételeire adott válasza részletesen a szubszidiaritásról és az arányosságról szóló 2016. évi éves jelentésben olvasható. Ami a szubszidiaritással nem kapcsolatos véleményekben foglalt érveket illeti, több kamara is rámutatott arra, hogy a 250 000 EUR összegű pénzügyi hozzájárulás aránytalan és az összeg nem indokolt. Több nemzeti parlament ahhoz is ragaszkodott, hogy a kísérő nélküli kiskorúakra vonatkozó rendelkezéseket módosítani kell a gyermek mindenek felett álló érdekének és a vonatkozó biztosítékoknak megfelelően. Végezetül, néhány kamara aggályokat fogalmazott meg a javaslat jogalapjával kapcsolatban.

2016. május 4-én a Bizottság három javaslatot terjesztett elő a közös európai menekültügyi rendszer reformjáról. A Dublini Rendeletre vonatkozó javaslat új „korrekciós célú elosztási mechanizmust” vezetett be annak biztosítása érdekében, hogy egyetlen tagállam menekültügyi rendszerére se nehezedjen aránytalan nyomás. E mechanizmus szerint azokban az esetekben, amikor aránytalanul nagy migrációs nyomás nehezedik egy tagállamra, működésbe lépne egy automatikus mechanizmus, mely szerint a menedékkérőket más európai uniós országokba helyeznék át. A tagállamok ideiglenesen felfüggeszthetik a mechanizmusban való részvételüket, ebben az esetben 250 000 EUR összegű pénzügyi hozzájárulást kellene fizetniük minden egyes, általuk be nem fogadott menedékkérő után.

2016. március 8-án a Bizottság javaslatot fogadott el a munkavállalók kiküldetéséről szóló, 1996. évi irányelv célirányos felülvizsgálatáról . A felülvizsgálat alapvető célja annak biztosítása, hogy a szolgáltatásnyújtás szabadsága olyan feltételek mellett valósuljon meg az Unióban, amelyek egyenlő versenyfeltételeket garantálnak a vállalkozások számára és tiszteletben tartják a munkavállalók jogait. A javaslat a következő három fő területen vezet be változtatásokat: a kiküldött munkavállalók javadalmazásában, ideértve az alvállalkozói szerződéseket; a kölcsönmunkaerőre vonatkozó szabályokban, valamint a hosszú távú kiküldetésekben. A javaslat előírja, hogy a javadalmazásra vonatkozó, a fogadó tagállamban hatályos valamennyi kógens szabályt alkalmazni kell az adott tagállamban dolgozó kiküldött munkavállalókra.

A Bizottság a beérkezett véleményekre adott válaszaiban üdvözölte a nemzeti parlamentek munkaprogram iránti érdeklődését, és azt, hogy továbbra is támogatják a Bizottság megközelítését, mely szerint a Bizottság európai szinten hozzáadott értéket biztosító, kevesebb kezdeményezésre összpontosít. A Bizottság üdvözölte továbbá a munkaprogramban biztosított azon lehetőséget is, hogy korai véleménycsere folytatható a nemzeti parlamentekkel a prioritásaikról.

Válaszaiban a Bizottság hangsúlyozta, hogy meg kell szüntetni a nemzeti fogyasztói szerződési jogszabályok közötti különbségeket olyan kulcsterületeken, mint pl. a jótállási időszak hossza és a bizonyítási teher megfordulása. A Bizottság kiemelte annak fontosságát is, hogy az EU-ban koherens jogi keretet kell biztosítani az áruk internetes vagy távértékesítésére és a személyes értékesítésére vonatkozóan. A Bizottság jelezte továbbá, hogy célravezetőségi vizsgálatot indított az uniós fogyasztóvédelmi és marketingjog területén. A vizsgálat hat irányelvre terjed ki, ideértve a fogyasztási cikkek adásvételéről és a kapcsolódó jótállásról szóló irányelvet. Végezetül, a Bizottság hangsúlyozta, hogy általában véve a fogyasztóvédelem szintje továbbra is nagyon magas maradna az összes tagállamban, mivel néhány tagállamban a fogyasztóvédelem nemzeti szintjének néhány meghatározott területet érintő esetleges csökkenését bizonyos mértékben kompenzálnák a javaslat más, magasabb szintű fogyasztóvédelmet előirányzó szabályai, például a bizonyítási teher megfordulásának meghosszabbítása a jelenlegi hat hónapról két évre.

A nemzeti parlamentektől beérkezett vélemények többsége szerint Unió-szerte szükség van megfelelő szintű fogyasztóvédelemre a digitálistartalom-szolgáltatás terén. A digitálistartalom-szolgáltatásra irányuló szerződések egyes vonatkozásairól szóló irányelvre vonatkozó javaslattal kapcsolatban több nemzeti parlament tett észrevételt a javaslat más uniós fogyasztóvédelmi, szellemitulajdonjog-védelmi vagy adatvédelmi jogszabályokkal való összeegyeztethetőségével kapcsolatban. Észrevételeket tettek arra a lehetőségre vonatkozóan is, hogy a szolgáltatók elkerülhetik a meg nem felelés miatti felelősségvállalást, valamint a javaslat hatályának a digitális tartalomért cserébe adott információra való kiterjesztésével kapcsolatban.

d. A politikai párbeszéd eredményei

A nemzeti parlamentek által 2016 folyamán leginkább észrevételezett két bizottsági javaslat elfogadásához vezető jogalkotási folyamat még ugyanabban az évben lezárult. Ezért ebben a jelentésben összehasonlíthatók a Bizottság eredeti javaslatai az elfogadott végleges szövegekkel. Tekintettel az érintett szereplők nagy számára, nem lehet közvetlenül összefüggésbe hozni valamely nemzeti parlament egyéni álláspontját a jogalkotási folyamat eredményével. Mindazonáltal a nemzeti parlamentek véleményei felbecsülhetetlen értékű forrást és elemzéseket nyújtottak a Bizottság számára a más intézményekkel folytatott együttműködéshez.

·Javaslat – Az Európai Parlament és a Tanács rendelete az Európai Határ- és Parti Őrségről és a 2007/2004/EK rendelet, a 863/2007/EK rendelet, valamint a 2005/267/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről

2015. december 15-én a Bizottság javaslatot fogadott el az Európai Határ- és Parti Őrség létrehozásáról, a külső határok szigorú és közös igazgatásának biztosítása érdekében tett erőfeszítések részeként. Az Európai Határ- és Parti Őrség, mely az európai migrációs stratégiában javasolt intézkedések egyike, létre fogja hozni a Frontexből és a tagállamok határigazgatásért felelős hatóságaiból álló Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökséget, mely átveszi a külső határigazgatással kapcsolatos feladatokat.

A Bizottsághoz a javaslattal kapcsolatban tíz vélemény érkezett. Sok kamara támogatta az Európai Határ- és Parti Őrség létrehozását. Több kamara aggályosnak tartotta azokat a rendelkezéseket, melyek szerint a Bizottság hatáskörei esetleg ütközhetnek a tagállamok hatásköreivel a határaik védelmét, a belső biztonság és a közrend fenntartását illetően. Sok kamara aggályosnak tartotta a bizottsági javaslat 18. cikkét, mely szerint a külső határokon gyors intézkedéseket szükségessé tevő helyzetekben (például aránytalan migrációs nyomás esetén) a Bizottság az ügynökséggel való egyeztetést követően határozatot fogadhat el, amelyben meghatározza az ügynökség által végrehajtandó intézkedéseket, és felszólítja az érintett tagállamot, hogy működjön együtt az ügynökséggel az említett intézkedések végrehajtásában. A kamarák véleménye szerint a Tanácsnak kellene elfogadnia az ilyen intézkedéseket a tagállamok beleegyezésével, nem pedig a Bizottságnak és az ügynökségnek.

Az Európai Parlamenttel és a Tanáccsal folytatott megbeszéléseket követően a javasolt rendeletet 2016. szeptember 14-én elfogadták, szemléltetve ezáltal, hogy az európai intézmények képesek gyors választ adni sürgető kihívásokra. A rendelet szerint az Európai Határ- és Parti Őrség a Frontex által lefektetett alapokra épülő új, megerősített ügynökség lesz, mely a feladatai ellátásához kötelezően felállítandó, gyorsreagálású határőrállományt vesz igénybe. A rendelet kimondja, hogy továbbra is a tagállamok elsődleges felelőssége az Unió külső határa rájuk eső szakaszának igazgatása. A tagállamok továbbra is megőrzik hatásköreiket és szuverenitásukat a határaik felett és a továbbiakban is ellátják a külső határaik igazgatásával kapcsolatos napi szintű feladatokat. A rendelet szerint a külső határokon gyors intézkedéseket szükségessé tevő helyzetekben a szükséges határozatokat a Tanács fogadja el a Bizottság javaslata alapján és az ügynökséggel való konzultációt követően. Az ilyen határozatok előirányozhatnak kockázatcsökkentő intézkedéseket a tagállam határain, melyeket az ügynökség hajt végre az érintett tagállamokkal egy közösen elfogadott operatív terv alapján.

·Javaslat – A Tanács irányelve a belső piac működését közvetlenül érintő adókikerülési gyakorlatok elleni szabályok megállapításáról

2016. január 28-án a Bizottság előterjesztette az adókikerülés elleni irányelvre vonatkozó javaslatát az adókikerülés elleni kezdeményezéscsomag részeként. 2016. június 20-án a Tanács elfogadta a belső piac működését közvetlenül érintő adókikerülési gyakorlatok elleni szabályok megállapításáról szóló (EU) 2016/1164 irányelvet. Annak érdekében, hogy átfogó keretet biztosítson a hibrid struktúrák számára, ideértve a harmadik országokat érintőeket is, a Bizottság 2016. október 25-én javaslatot terjesztett elő a hibrid struktúrákra vonatkozó meglévő szabályozás kiegészítésére vonatkozóan {COM(2016) 687 final}. A hibrid struktúrákra vonatkozó szabályok célja annak megakadályozása, hogy a vállalkozások adókikerülés végett kihasználják a nemzeti jogszabályok közötti eltéréseket.

Az adókikerülés elleni irányelv öt jogilag kötelező, a visszaélések megakadályozását célzó intézkedést tartalmaz, melyeket valamennyi tagállamnak alkalmaznia kell az agresszív adótervezés elterjedt formáival szemben. Az öt intézkedés olyan szabályokat tartalmaz, melyek célja az alacsony adókulcsot alkalmazó/adómentességet kínáló országokba történő nyereségátcsoportosítástól való visszatartás, bizonyos jövedelmek adóztatása kettős elmaradásának megelőzése, vállalkozások általi adókikerülés megelőzése eszközök áthelyezésekor, az adóminimalizálást szolgáló mesterséges adósságrendezési megállapodások visszaszorítása és az agresszív adótervezés elleni fellépés, amennyiben más szabályok nem alkalmazandók.

Az adókikerülés elleni irányelvre vonatkozó javaslattal kapcsolatban a nemzeti parlamentektől összesen hét vélemény érkezett a Bizottsághoz, köztük két indokolt vélemény a máltai Kamra tad-Deputati és a svéd Riksdag részéről. A Kamra tad-Deputati véleménye szerint az adókikerülés elleni küzdelemnek rugalmasságot biztosító, egységes közös szabályokra kellene épülnie. A Riksdag egyfelől támogatta a javaslat célkitűzéseit, másfelől bírálta a Bizottságot azért, mert a javaslatot sietve szövegezte meg anélkül, hogy hatásvizsgálatot végzett volna.