[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 9.11.2007

COM(2007) 691 végleges

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE

Az Izraellel közös légtér kialakításáról

1. BEVEZETÉS

A „Közösség légi közlekedéssel kapcsolatos külpolitikája cselekvési programjának kidolgozásáról”[1] című közleményben a Bizottság kiemelte a keleti és déli szomszédokkal létrehozandó közös légtér fontosságát. A végső cél az Európai Unió és déli valamint keleti határai mentén található partnereinek összefogása azzal a szándékkal, hogy a piaci műveletekre vonatkozó közös szabályokat fogadjanak el. Az Európai Unió Tanácsa 2005. június 27-én tartott ülésén a Közösség légi közlekedéssel kapcsolatos külpolitikája cselekvési programjának kidolgozásával kapcsolatos következtetéseiben támogatta ezt a célkitűzést, és üdvözölte az EU-val szomszédos országokkal alkotott tágabb közös légtér 2010-ig történő kialakítása irányában tett eddigi lépéseket.

Az EU szomszédjaival folytatott légiközlekedési kapcsolatok fejlesztése, amelynek végső célja egy közös légtér létrehozása, az európai légiközlekedési ágazat további gazdasági fejlesztésének egyik fontos lépése. Az EU határain túlnyúló nemzetközi forgalom 19%-át teszik ki az Unió szomszédos országaiban található célállomásokba irányuló járatok, ami csak kevéssel marad el az észak-amerikai piacokra irányuló forgalomtól. Az Európai Unió már integrálta Svájc, Norvégia és Izland légiközlekedési piacát, ezután 2006 júniusában a Közösség és tagállamai a nyugat-balkáni országokkal közös európai légiközlekedési megállapodást kötöttek, amelyet a Marokkóval létrejött első euro-mediterrán légiközlekedési megállapodás követett 2006 decemberében.

Izrael kulcsfontosságú partner az EU számára a Közel-Keleten, illetve az európai szomszédságpolitika összefüggésében. Az Unió és Izrael kapcsolatait az EU és Izrael közötti társulási megállapodás keretében létrejött euro-mediterrán partnerség és a barcelonai folyamat regionális vetülete szabályozza. A társulási megállapodás kiemeli az együttműködés megerősítését a közlekedés terén (53. cikk), és a felek számára előírja a szabályozási együttműködést, különösen a légi közlekedés biztonsága és védelme területén, valamint ösztönzi a technológiai és kutatási együttműködést a közlekedési ágazatban, beleértve a légi közlekedést is.

Ezen túlmenően 2004 decemberében mindkét fél megerősítette a közös EU–Izrael európai szomszédságpolitikai cselekvési tervet, ami támogatja Izraelnek az európai politikai és gazdasági szerkezetbe történő további integrációját. A cselekvési terv 2005 áprilisában lépett hatályba. A cselekvési tervben felvázolt konkrét prioritások a következők: fokozott együttműködés a polgári légi közlekedés terén, beleértve a légiforgalmi szolgáltatást (az egységes európai égbolt kezdeményezésben való részvétel); az együttműködés erősítése védelmi és biztonsági kérdésekben; a légialkalmasság kölcsönös elismerésére vonatkozó megállapodás; egy átfogó légiközlekedési megállapodás lehetőségének felmérése.

Izrael, az Európai Unióval szorosabb együttműködésre törekedve, nyitottnak mutatkozott tárgyalóasztalhoz ülni az EU-val egy átfogó légiközlekedési megállapodásra vonatkozóan, illetve célként tűzte ki a nemzetközi légi közlekedés kereteinek EU-val közös átszervezését. Izraeli minisztériumok közötti bizottság jött létre az EU-val folytatott légiközlekedési kapcsolatok elmélyítési lehetőségének vizsgálatára, amely 2007 áprilisában az EU-val folytatandó átfogó légiközlekedési tárgyalások késedelem nélküli megkezdésre irányuló ajánlást fogadott el Izrael számára.

A jogi keretek tekintetében és az Európai Bíróság által 2002. november 5-én az úgynevezett „nyitott égbolt”-ügyekben meghozott ítéletek következtében a tagállamok és Izrael között létrejött kétoldalú megállapodásokat módosítani kellett, különösen azon rendelkezések tekintetében, amelyek bizonyos közösségi jogba ütköző módon nem engedélyezték a közösségi légi fuvarozók számára, hogy származási országuktól eltérő helyről indítsanak járatokat Izraelbe. A Bizottság „horizontális” megbízást kapott arra, hogy harmadik országokkal ennek megfelelően tárgyaljon a kétoldalú megállapodások szükséges kiigazításáról. A Bizottság 2005 óta hatékonyan élt horizontális felhatalmazásával, és igen jelentős számú kétoldalú megállapodást hozott összhangba a közösségi joggal.

Az Európai Bizottság felkérte Izraelt horizontális tárgyalások megkezdésére azzal a céllal, hogy feloldja az Európai Bíróság által a „nyitott égbolt” ügyekben felvetett jogi problémákat, és biztos alapot teremtsen az EU és Izrael közötti légiközlekedési kapcsolatok további fejlesztésére. Az izraeli oldal előnyben részesítené, ha a horizontális tárgyalások az átfogó légiközlekedési megállapodásról szóló tárgyalásokkal párhuzamosan folynának. Meg kell jegyezni, hogy ehhez hasonló megközelítést alkalmaztak sikeresen a Marokkóval folytatott légiközlekedési tárgyalások során, ahol a horizontális megállapodást röviddel az átfogó légiközlekedési tárgyalások megkezdése után parafálták.

E közleményben a Bizottság tehát azt ajánlja a Tanácsnak, hogy engedélyezze a Bizottság számára egy közös légtérről szóló átfogó megállapodás létrehozását Izraellel, a piac megnyitását egyidejűleg kombinálva a szabályozási együttműködéssel és/vagy konvergenciával főként az olyan kiemelt területeken, mint például a légi közlekedés biztonsága és védelme, a környezetvédelem, valamint az egyenlő esélyeket, tisztességes és azonos versenyfeltételeket biztosító állami támogatás és versenyszabályok alkalmazása.

2. A JELENLEGI SZABÁLYOZÁSI KERET

Az Európai Unió Izrael legnagyobb kereskedelmi partnere, amely ugyanakkor az Unió egyik legnagyobb kereskedelmi partnere az Euromed térségben, ahol teljes kereskedelme közel 23 milliárd eurót tett ki 2005-ben. Az EU Izrael legnagyobb importforrása és exportjának második legjelentősebb célállomása. Az EU-val folytatott kereskedelem a gyémántkereskedelmet nem számítva Izrael teljes kereskedelmének 35%-át tette ki. Az euro-mediterrán társulási megállapodás keretében az EU és Izrael megegyezett az ipari termékek kereskedelmének liberalizálásáról.

Izrael volt az első nem európai ország, amely az Európai Közösség kutatási és technológiai fejlesztési keretprogramjának társult tagjává vált. Izrael különleges helyzete magas szintű tudományos és kutatási képességének, illetve Izrael és az EU közötti tudományos és műszaki együttműködés terén hosszú idő óta fennálló kapcsolati hálózat eredménye.

Az EU és Izrael ugyancsak parafálta Izraelnek a Galileoban, Európa műholdas rádiónavigációs programjában való részvételére vonatkozó megállapodást. Ez világosan mutatja Izrael abbéli elkötelezettségét, hogy jobban integrálódjon az uniós programokba és tevékenységekbe.

A közlekedési ágazati együttműködés tekintetében Izrael sikeres megbeszéléseket folytatott az EU-val egy közös izraeli-palesztin közlekedési hivatal létrehozásáról, amely a közös közlekedési ágazat gyakorlati megvalósításához nyújtana segítséget.

A légi közlekedés kapcsán megállapítható, hogy az EU és Izrael piacai szorosan összekapcsolódnak. Izrael a tagállamok többségével kétoldalú légiszolgáltatási megállapodást kötött, amely hangsúlyozza az Európai Unió e kulcsfontosságú szomszédjához fűződő légiközlekedési kapcsolatainak fontosságát. Az Európai Unió az Izraelből induló és oda tartó nemzetközi légiutas-forgalom legfontosabb piaca, mivel a 8,59 milliós összutasszámból 4,54 milliós (vagy 54%-os) szegmens köthető ide. Hasonlóképpen az Európai Unió számára Izrael az a legfontosabb olyan légiközlekedési piac a Közel-Keleten, amely komoly növekedési potenciállal rendelkezik. Az EU és Izrael között utasforgalom a biztonsági problémák ellenére 1995 és 2005 között átlagosan 2,7%-kal nőtt. Ez az érték várhatóan tovább nő az IATA által a 2005–2009 közötti időszakra az Európa és a Közel-Kelet utasforgalma tekintetében előre jelzett átlagos 6,6%-os növekedéssel összhangban. Jelenleg a legnagyobb egyedi kétirányú légiközlekedési piac Franciaország (661 000 utas), az Egyesült Királyság (651 000 utas), Németország (626 000 utas), Olaszország (579 000 utas), Spanyolország (364 000 utas) és Hollandia (266 000 utas).

A teljes EU-Izrael piacon jelenlévő szolgáltatáskapacitás viszonylag egyenletesen oszlik meg a közösségi és az izraeli légi fuvarozók között. Ez részben vélhetőleg a tagállamok és Izrael közötti kétoldalú légiszolgáltatási megállapodásoknak köszönhető, amelyek általában a megállapodás felei számára csak egyetlen légi fuvarozó kijelölését engedélyezik, illetve a légi fuvarozók követelményei szerint különféle kapacitási rendelkezéseket írnak elő. Ezek alapján úgy tűnik, hogy az uniós piacokon áthaladó izraeli utasforgalom jelentős része a hatodik forgalmi szabadságjog keretében megvalósuló, az USA-ba tartó átmenő utasforgalom.

Izrael Európa számára egyben növekvő idegenforgalmi piacot is jelent. 2004 során több mint 1,5 millió külföldi turista látogatta meg Izraelt, ebből 89% (1,34 millió) érkezett repülővel. Ez 2003-hoz képest 42%-os növekedést jelent, de a 2000. évi szintnek továbbra is csak az 56%-át éri el. Még ez a kis emelkedés is azt mutatja, hogy Izrael a politikai helyzettől is függő, jelentős növekedési potenciált rejt. Mivel a turisták túlnyomó többsége repülővel érkezik, az idegenforgalom növekedése a légi szolgáltatások iránti keresletet is növelni fogja. Az Izraelből kiinduló légi forgalom tekintetében elmondható, hogy 2000 óta a külföldi országokba utazó helyi lakosok száma nagymértékben meghaladja az Izraelbe látogató külföldiek számát.

Az izraeli légiközlekedési ágazat

Az izraeli légiközlekedési piacot az El Al Israeli Airlines légitársaság dominanciája jellemzi. Az El Al az egyetelen olyan izraeli légi fuvarozó, amely Izraelből induló és oda érkező menetrendszerű szolgáltatást nyújt, bár az Arkia, az Israair és a Sun D’Or nevű charter légi társaságok üzemeltetnek rövid és közép távú járatokat. A Sun D’Or az El Al százszázalékos tulajdonában lévő leányvállalat. Az izraeli légi társaságok főleg közvetlen helyközi légi szolgáltatást nyújtottak.

A közösségi légi fuvarozók számára – akik globális szolgáltatók és számos interkontinentális rendeltetési helyre bonyolítanak forgalmat – Izrael a hatodik forgalmi szabadságjog keretében megvalósuló, illetve jelentős kiindulási és célállomási piac lehet. A kisebb és/vagy újabb légi fuvarozók, azaz az alacsony költséggel dolgozó fuvarozók új válfaja számára Izrael szelektív helyközi piaci lehetőségeket biztosít.

Izrael 21 uniós tagállammal és jelentős számú egyéb nemzetközi partnerrel kötött kétoldalú légiszolgáltatási megállapodást. Izrael régóta tagja a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezetnek (ICAO) és egyéb kiemelkedő fontosságú többoldalú légiközlekedési megállapodást is aláírt. Mindezek ellenére az izraeli légiközlekedési politika óvatos és konzervatív maradt, és egyelőre nem mutat semmilyen szándékot a légi közlekedés területén a tagállamokkal kötött régóta fennálló megállapodások liberalizálására. Az izraeli kormány felhívása a közösségi szintű légiközlekedési tárgyalások megkezdésére egyértelműen mutatja az EU és Izrael közötti légiközlekedési piacok megnyitása felé tett lépést.

A légiközlekedési piacok regionális integrációja tekintetében Izrael eddig kétoldalú megoldási erőfeszítéseket tett a szomszédos és a régióban elhelyezkedő államokkal fennálló kapcsolatainak szelektív kiterjesztésére és fokozására. Ezeket a lépéseket súlyosan hátráltatta a régió terhelt politikai helyzete. Az EU közös légtér létrehozására irányuló kezdeményezése Izrael számára új lehetőségeket biztosítana a regionális együttműködés terén, beleértve a szabályozás összehangolását a szigorú közös euro-mediterrán követelményrendszer révén.

A szabályozás területén Izrael igen komolyan veszi az ICAO keretében vállalt kötelezettségeit, és aktívan részt vesz a légiközlekedési szabályozás egységességének és minőségének alakításában. Az izraeli légi közlekedés igen jó biztonsági teljesítményi adatokkal rendelkezik, és légiközlekedési védelme valószínűleg a legszigorúbb a világon. A környezetvédelmi területen mutatott érdekeltsége és teljesítménye igen pozitív példa mások számára. Az izraeli légiközlekedési alkalmazottak magas társadalombiztosítási színvonalat élvezhetnek és komoly szakmai hozzáértésről tesznek tanúbizonyságot. A légitársaságok engedélyezése szigorú körülmények között folyik. A légi közlekedés versenyszabályok alóli mentességének fenntartása jelenleg vita tárgyát képezi.

Izrael magas követelményeket állít a légiközlekedési szolgáltatás és szabályozás elé, amely szilárd alapot biztosít az EU légi közlekedéssel kapcsolatos vívmányaival való, a kölcsönös elismerés révén megvalósuló szabályozási konvergencia számára. Az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség és Izrael munkamegállapodást kötött a légialkalmassági tanúsítványok vonatkozásában.

3. A KULCSFONTOSSÁGÚ SZOMSZÉDDAL FOLYTATOTT KAPCSOLATOK TOVÁBBI MEGERőSÍTÉSE

Az izraeli minisztériumok közi bizottság ajánlását követően 2007 májusában az izraeli kormány hivatalosan is ajánlatot tett a Bizottság számára az átfogó légiközlekedési tárgyalások megkezdésére.

Izrael valóban liberálisabb megközelítést alkalmaz az uniós tagállamok és Izrael közötti légi szolgáltatások tekintetében, továbbá jobb hozzáférést biztosít az ország piacához. A heti járatsűrűség növelése mellett Izrael néhány esetben ahhoz is hozzájárult, hogy kölcsönösen növeljék az adott tagállam és Izrael közötti légiszolgáltatás nyújtására feljogosított közösségi légi fuvarozók számát. Ez is mutatja Izrael komoly elkötelezettségét amellett, hogy a piacok további integrációját eredményező légiközlekedési tárgyalásokat kezdjen a Közösséggel.

4. A KÖZÖSSÉGI MEGKÖZELÍTÉS ELőNYEI ÉS HOZZÁADOTT ÉRTÉKE

A polgári légiközlekedési ágazat (beleértve az infrastruktúrát, fuvarozókat és más iparági szereplőket) az európai gazdaság jelentős összetevője. A légi fuvarozók az európai hozzáadott érték mintegy 0,6%-ért felelősek és több mint 400 000 embert foglalkoztatnak (a nem pénzügyi üzletgazdaságban foglalkoztatottak összlétszámának 0,4%-a),[2] míg a teljes ágazat az EU egészében mintegy 3 millió főt foglalkoztat. Az egységes légiközlekedési piac a 90-es évek eleje óta jelentősen hozzájárult az ágazat dinamikájához és hatékonyságához, ami nagymértékű gazdasági és társadalmi előnyökkel járt. 1992 és 2003 között a közösségen belüli járatok száma több mint 40%-kal növekedett. A főbb közösségi fuvarozók hatékonysága 1990 és 2002 között 87%-kal nőtt.[3] A belső piacban rejlő lehetőségek azonban nem aknázhatók ki teljes mértékben mindaddig, amíg a Közösség nem egyetlen, összehangolt egységként lép fel a harmadik országokkal fenntartott légiközlekedési kapcsolataiban minden olyan esetben, amikor az ilyen összehangolt fellépés az európai légiközlekedési ágazat és az utasok érdekeit szolgálhatja. Ezenkívül az EU e tekintetben szerzett tapasztalatai igen értékesek a harmadik országok számára. Ez különösen igaz Izraelre, amely országgal az EU különösen szoros kapcsolatot kíván kialakítani.

Az EU tagállamai és Izrael korábban korlátozó feltételeket szabó kétoldalú légiszolgáltatási megállapodásokat kötöttek, amelyek alacsony szintű piacnyitást és szigorú feltételeket tartalmaztak a szolgáltatók számára. A megállapodások többsége a mai napig lehetővé teszi a felek számára, hogy egyetlen légi fuvarozót jelöljenek ki, ami gyakorlatilag két fuvarozóra szűkíti a piacra jutás lehetőségét. Ezen túlmenően számos esetben a fuvarozók kijelölését és a járatsűrűséget két adott város viszonylatában határozzák meg, ami tovább korlátozza a piacra jutás lehetőségét. Az EU tagállamai és Izrael közötti kétoldalú légiszolgáltatási megállapodások jelenlegi rendszere ezért torzítja a közlekedés szerkezetét, és hátrányos helyzetbe hozhat számos közösségi fuvarozót, valamint egyes tagállamok fogyasztóit. Egy közösségi szintű légiközlekedési megállapodás a lehető legmagasabb szinten egyenlő feltételeket biztosítana minden közösségi fuvarozó számára, és lehetővé tenné minden tagállam utasainak, hogy az EU és Izrael közötti megnövekedett forgalom és a hasonló feltételek előnyeit élvezzék.

Egy az EU és Izrael közötti közös légtér jelentős gazdasági előnyökkel járna. A piac megnyitása és a légiközlekedési szabványok kölcsönös elismerése kedvező hatással lenne a légiközlekedési piacokra, azok földrajzi elhelyezkedése és az Izraellel folytatott hagyományosan szoros gazdasági és kereskedelmi kapcsolatok folytán.

A piacnyitás következtében jelentősen növekednének az EU tagállamok és Izrael fogyasztóinak utazási lehetőségei. Az EU és Izrael közötti követlen csatlakozások számának, valamint a járatok általánosságban vett számának növekedése jelentősen növelné az EU és Izrael közötti kereskedelmi és turisztikai forgalmat. A gazdasági előnyök jelentős részét várhatóan az európai légiközlekedési ágazat és a tágabb értelemben vett európai gazdaság fogja élvezni. A közös légtér jelentős új piaci lehetőségeket jelentene az EU azon légi fuvarozói számára, akik Izraelben kívánnak tevékenységet folytatni, de jelenleg nem rendelkeznek a szükséges forgalmi jogokkal. Ugyanakkor elősegítené az izraeli fuvarozók integrációját a közösségi fuvarozók meglévő szövetségeibe, lehetővé téve az integrált termékek és jobb szolgáltatások kialakítását az utasok részére, illetve a méretgazdaságosság révén megvalósuló jobb hatékonyságot.

Természetesen kiemelt fontosságú annak biztosítása, hogy a piacok megnyitása és integrációja kiegyensúlyozott módon, a többi fontos politikai célkitűzés figyelembe vételével és a lehetséges hátrányos hatások enyhítésével történjen. Fontos gondoskodni arról, hogy a piac megnyitásával párhuzamosan szabályozási együttműködés és/vagy konvergencia valósuljon meg a védelem, a biztonság, a környezetvédelmi, az állami támogatási és a versenyjog terén, így biztosítva az esélyegyenlőségen alapuló egyenlő feltételeket és tisztességes versenyt. A nyitott piacok olyan szabályozási keretet igényelnek, amely biztosítja a tisztességes versenyt és a magas szintű védelmet és biztonságot. A környezet védelmére tekintettel a megállapodásnak összhangban kell lennie a Közösség fenntartható fejlődés iránti elkötelezettségével. Fontos kiemelni, hogy a megállapodás nem korlátozza az EU lehetőségeit a légi forgalom várható növekedése következtében előálló, elsősorban a levegőminőségre, a repülőterek környezetének zajszintjére, valamint a globális éghajlatváltozásra vonatkozó nemkívánatos mellékhatások enyhítésére szolgáló szabályozási vagy gazdasági eszközök alkalmazása terén.

Az EU politikai és gazdasági érdeke, hogy gondoskodjon a mediterrán partnerországokkal folytatott gazdasági kapcsolatok során az európai előírásokkal összhangban álló közös követelményrendszer betartásáról (lásd még az EU és Izrael közötti társulási megállapodás 47. cikkét). Ez csak olyan közösségi szinten tárgyalt átfogó megállapodással érhető el, amely előírja a légiközlekedési szabványok és eljárások kölcsönös elismerését. A megállapodás végső célja az izraeli légiközlekedési ágazat integrációja az Európai Unióval alkotott közös légtérbe, és a jogszabályok harmonizációja az EU légiközlekedési joga kulcsfontosságú területeinek kölcsönös elismerése révén.

Az Izraellel folytatandó tárgyalásokra vonatkozó átfogó meghatalmazás bizonyítaná az EU elkötelezettségét a piacok megnyitása, a biztonsági és a védelmi előírások szabályozási konvergenciájának előmozdítása, illetve a szomszédos országok fenntartható fejlődése mellett. Az EU és Izrael közötti légiközlekedési megállapodás tágabb értelemben vett gazdasági hatásokkal is járna az EU és a déli határai mentén szomszédos országok közötti légi közlekedésre vonatkozóan, valamint fokozná a regionális együttműködést.

E közlemény azt mutatja, hogy Izrael kinyilvánította készségét arra, hogy megkezdje integrálódását az EU-val alkotott közös légtérbe. Ez feltételezi, hogy Izrael légiközlekedési előírásait – kölcsönös elismerés révén – összhangba hozza az uniós szabályozással, így gondoskodva a légiközlekedési kapcsolatok szilárd jogi kereteiről.

5. KÖVETKEZTETÉSEK

A Bizottság a felsorolt okokból fontosnak tartja, hogy Izrael számára átfogó lehetőséget adjon a szorosabb együttműködésre a polgári légi közlekedés terén. Az Izraellel kötött megállapodás olyan tágabb értelemben vett légiközlekedési kérdéseket integráló ambiciózus keretet határozna meg, amely magában foglalja a légiközlekedési védelem és biztonság, a légiforgalmi szolgáltatás, a technológiai és kutatási, valamint az üzleti ügyek és a háttéripari együttműködés terén történő szabályozási együttműködést.

A polgári légiközlekedési ágazat Izrael és az EU számára a légiközlekedési együttműködés további erősítését elősegítő jelentős új lehetőségeket, valamint kölcsönös előnyöket kínál. Ezért erőfeszítéseket kell tenni, hogy a légi közlekedés az EU és Izrael közötti szorosabb együttműködés kulcsfontosságú területe legyen, és ezáltal Izrael számára további példával szolgáljon az európai struktúrákba és piacokba történő integráció tekintetében. A megállapodás fontos lépés lesz az Európai Unió és a földközi-tengeri szomszédai közötti közös légtér megvalósítása felé, ami az EU külső légiközlekedési politikájának egyik fő célkitűzése, és az EU külpolitikájának fontos eleme.

Egy közösségi szintű légiközlekedési megállapodás megvalósítja Izrael integrációs törekvését az európai légiközlekedési struktúrákba, és ötvözi a piac megnyitásának előnyeit a szabályozási, technikai és ipari ágazatokban folytatott együttműködéssel annak érdekében, hogy a szolgáltatók számára egyenlő feltételeket, a fogyasztók számára pedig bizonyos előnyöket biztosítson.

Az Izraellel kötött légiközlekedési megállapodás számottevő politikai és gazdasági hozzáadott értéke – hosszú távon – mintaként szolgálhat a régió más országai számára, és elősegítheti a közel-keleti regionális együttműködést.

A fentiek fényében a Bizottság javasolja az átfogó nyílt légiközlekedési megállapodásra irányuló tárgyalások megkezdését és a megállapodás megkötését Izraellel, és felkéri a Tanácsot, hogy hatalmazza fel a Bizottságot az említett megállapodás megkötésére vonatkozó tárgyalások folytatására.

A Bizottság szorosan együttműködik a tagállamokkal és az összes érdekelt féllel a javasolt tanácsi határozatban meghatározott célkitűzések továbbfejlesztése és teljesítése érdekében.

[1] COM(2005) 79 végleges, 2005.3.11.

[2] EUROSTAT Statistics in focus (Fókuszban a statisztikák), 37/2005, ISSN 1561-4840

[3] A Bizottság “A Közösség légi közlekedéssel kapcsolatos külpolitikája cselekvési programjának kidolgozásáról” (COM(2005) 79 végleges) című közleményének melléklete.