[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 12.12.2007

SEC(2007) 1662

A BIZOTTSÁG SZERVEZETI EGYSÉGEINEK MUNKADOKUMENTUMA Az EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATJAVASLATA a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai évéről (2010)

A HATÁSVIZSGÁLATösszefoglalója{COM(2007) 797 final}{SEC(2007) 1661}

A BIZOTTSÁG SZERVEZETI EGYSÉGEINEK MUNKADOKUMENTUMA

Az EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATJAVASLATA a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai évéről (2010)

1. KÖRÜLMÉNYEK ÉS KONZULTÁCIÓ AZ ÉRINTETTEKEL

Az Európai Unióban 78 millió embert fenyeget az elszegényedés veszélye. A szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem az EU és a tagállamok egyik legfontosabb célkitűzése. A lisszaboni stratégia 2000. márciusi elindításakor az Európai Tanács arra szólította fel a tagállamokat és a Bizottságot, hogy tegyenek lépéseket annak érdekében, hogy 2010-re sikerüljön „jelentős mértékben felszámolni a szegénységet”. Ezt a célkitűzést az Európai Tanács későbbi ülésein is megerősítették.

A szociális védelemre és társadalmi integrációra irányuló nyitott koordinációs módszer[1] kezdettől fogva fontos eszköze volt e politikai kötelezettségvállalás támogatásának, valamint növelte az EU azon képességét, hogy segítse a tagállamokat az erősebb európai társadalmi kohézió megteremtésében.

Mindezen eredmények ellenére mindegyik tagállamban a lakosság számottevő részének nélkülöznie kell, az alapvető szolgáltatásokhoz korlátozottan fér hozzá, illetve kirekesztve érzi magát a társadalomból.

Ez az állapot szöges ellentétben áll az Európai Unió alapvető közös értékeivel. A Bizottság ezért a 2005–2010-re vonatkozó szociális menetrendjében azt javasolta, hogy 2010 a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai éve legyen.

A korábbi európai évek értékelései azt mutatják, hogy az európai évek:

sokat segítettek abban, hogy egy-egy európai politikai téma az EU-s napirend élére kerüljön. A nagy arányú részvétel adott határidőn belül segített a politikai támogatás megerősítésében, és megteremtette a szélesebb körű politikai kötelezettségvállalás lehetőségét.

Az európai évek célja, hogy az eseményekbe az érdekelt felek széles körét bevonja, hogy az adott témával kapcsolatban kifejtsék véleményüket, megvitassák álláspontjukat, és lehetőségük legyen az eszmecserére. Az európai évek ennélfogva a figyelemfelkeltés hatásos eszközei.

Emellett eredményesek a különböző területeken és különböző (EU-s, tagállami és regionális/helyi) szinten megvalósuló beavatkozások szinergiájának megteremtésében.

Az európai év általában nagyobb hozzáadott értéket képvisel, mint az önálló, tagállami szintű beavatkozások. Fontos szerepet játszik a politikai aktivitás megteremtésében is, és segít a szakpolitikák megváltoztatásában.

2007 első felében a Bizottság kikérte az érdekelt felek véleményét az európai év irányvonaláról és annak megvalósításáról. Az EU-s, nemzeti és regionális szinten érintett legfontosabb szereplőktől 58 válasz érkezett. Ezek tartalmaztak olyan hasznos mutatókat is, amelyek segítettek az értékelés és a később elfogadásra kerülő határozattervezet előkészítésében.

2. A PROBLÉMA MEGHATÁROZÁSA

2.1 Problémaelemzés

Az érintettek köre és az érintettség mértéke

A szegénység és a társadalmi kirekesztés összetett és többdimenziós jelenség. A „szegénység” jelenségének elemzésekor a legnyilvánvalóbb szempont a szegénység és a jövedelem közti összefüggés. A földrajzi különbségek nem csak a különböző országok között, de az egyes országokon belül is fontosak (a város és vidéki térségek és/vagy az elmaradott/hátrányos helyzetű térségek közti különbségek). A tagállamokban a különböző társadalmi-gazdasági rétegek egészségi állapotában továbbra is eltérések tapasztalhatók, továbbá az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférés is egyenlőtlen. Az elszegényedés és a társadalmi kirekesztés ellen továbbra is a foglalkoztatottság véd a leginkább, ezért a tartós munkanélküliség és a rossz szociális helyzet között egyértelmű az összefüggés.

Az alábbi társadalmi csoportok különösen veszélyeztettek: bevándorlók, etnikai kisebbségek, nők, idősek, gyerekek és fiatalok, fogyatékkal élők.

A legfőbb kihívások

A szociális védelemről és társadalmi integrációról szóló nemrégiben megjelent 2007. évi közös jelentés szerint a legnagyobb kihívás a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemben a szegénység generációk közti átörökítésének megakadályozása, amelyet a gyermekszegénység kezelésével és a társadalmi integráció elősegítésével lehet elérni.

A közvélemény aggodalmai és elvárásai

2007-ben közzétett két Eurobarometer felmérés[2] szerint a szegénység és a társadalmi kirekesztés az EU polgárainak jelentős részét érinti. Az európaiak szerint az elszegényedés legfőbb oka a munkanélküliség.

2.2 EU-beavatkozás

Az EU és az Európai Bizottság feladata az, hogy a szegénység és a társadalmi kirekesztés kezelésére vonatkozó közös stratégiai megközelítés kialakítását felgyorsítsa, nem pedig az, hogy a nemzeti kormányok, a regionális és helyi önkormányzatok helyett megtervezze és végrehajtsa a szakpolitikai intézkedéseket.

A felülvizsgált nyitott koordinációs módszer keretében a tagállamok 2006-ban nemzeti jelentést készítettek, amelyben ismertették stratégiájukat, amellyel a közösen megállapított célkitűzéseket stratégiai programjukba átültetik. Az előrehaladás mérésére kétszintű, közös mutatórendszert dolgoztak ki. A tagállamok jelentését a társadalmi integrációról és szociális védelemről szóló 2007. évi közös jelentésben a Bizottság és a Tanács közösen értékelte. 2008-ban a tagállamok a szociális védelem és a társadalmi integráció megvalósításáról teljes körű nemzeti jelentést nyújtanak be, míg 2007-hez hasonlóan 2009-ben és 2010-ben meghatározott témákra összpontosítanak.

2.3 Az EU-szintű előrelépés szükségessége

EU-s és nemzeti szinten is további erőfeszítésekre van szükség, hogy a nyitott koordinációs módszerben rejlő lehetőséget teljes mértékben ki lehessen használni. A nemzeti és az annál szűkebb területi hatályú szakpolitikák összehangolása sokszor nem egyértelmű. A társadalomból kirekesztettek részvétele a stratégiák végrehajtásában, ellenőrzésében, valamint a szakpolitikák fejlesztési irányának meghatározásában fontos a valódi párbeszéd megteremtéséhez és a megfelelő, hatékony intézkedések biztosításához. A nyitott koordinációs módszert gyakran EU-s szintű gyakorlatnak tekintik, nem pedig az együttműködés minden szinten történő kölcsönös megerősítésének, amellyel közelebb lehet kerülni a közös célkitűzések megvalósításához.

A társadalmi integráció más szakpolitikákban történő érvényesítése továbbra is kihívást jelent. Noha a társadalmi integráció és az egészségügyi politikák megvalósítása, valamint a strukturális alapok, azok közül is különösen az Európai Szociális Alap felhasználása közti összhang jobb lett, ez utóbbi hatása nem nyilvánvaló, ezért ezen javítani kell. Annak ellenére, hogy gyakrabban használják a mutatókat és a célokat, a Bizottság és a tagállamok még nem állapodtak meg egy olyan rendszerezett és átlátható keretben, amely a nemzeti cselekvési tervek végrehajtásáról és azok hatásáról nyújtana információt. Több tagállamban is hiányoznak a nemzeti tervekben meghatározott prioritások ellenőrzéséhez és értékeléséhez szükséges megfelelő mechanizmusok.

Ezeknek a terveknek a korábbiaknál célirányosabbnak kell lenniük. Ideális esetben ez azt jelenti, hogy a szegénység és társadalmi kirekesztés alapos elmezését követően meghatároznak néhány kulcsfontosságú, egyértelmű és mérhető célkitűzést, és pontosan megfogalmazzák, hogy milyen fellépésekkel lehet ezeket a célkitűzéseket elérni.

2.4 Az EU-s fellépés hatékony végrehajtásának fenntartása

A szociális védelemről és a társadalmi integrációról szóló jelentésben elvégzett elemzéssel, valamint a meghatározott prioritásokkal összhangban, az európai év a következő témákra összpontosít: gyermekszegénység és a szegénység generációk közti átörökítése, befogadó munkaerőpiac, hátrányok az oktatásban és a képzésben, hozzáférés az alapvető szolgáltatásokhoz, beleértve a tisztességes lakhatási körülményeket, a megkülönböztetés megszüntetése, a bevándorlók integrációjának elősegítése, az etnikai kisebbségek társadalmi és munkaerő-piaci integrációja, a fogyatékkal élők és más veszélyeztetett csoportok igényeinek figyelembe vétele.

3. CÉLKITűZÉSEK

3.1 Általános célkitűzések

A 2010-et a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai évévé nyilvánító javaslat célja, hogy újból megerősítse a lisszaboni stratégia indításakor megfogalmazott, a „szegénység jelentős mértékű felszámolására” irányuló EU-s politikai kötelezettségvállalást. Az európai év rámutathat arra, hogy a szegénység a társadalmi és gazdasági fejlődésben is törést okoz, amelynek következményei az egyénre, a társadalomra és a gazdaság egészére nézve is súlyosak. Ez segíthet abban, hogy az európai év megdöntse azt a nézetet, hogy a szegénység elleni küzdelem a társadalom számára csupán teher, illetve hozzájárulhat a kollektív felelősségvállalás megerősítéséhez, hiszen a szegénység elleni küzdelem a döntéshozókon kívül a magán- és közszféra szereplőinek, az EU polgárainak és az EU területén élőknek a felelőssége is.

Hosszabb távon az európai év segíthet javítani a nyitott koordinációs módszer helyi hatékonyságán, és megerősítheti a kötődést az EU szociális értékeihez.

3.2 Kulcsfontosságú üzenetek és meghatározott célkitűzések

A meghatározott célkitűzések a kulcsfontosságú üzenetek köré csoportosulnak. E célkitűzések célja nem csak az, hogy felhívják a figyelmet a szegénység jelenlétére, hanem hogy bemutassák, hogy léteznek megoldások, és cselekvésre ösztönözzenek:

Elismerés — A szegénységben és társadalmi kirekesztettségben élők méltóságteljes élethez és a teljes körű társadalmi szerepvállaláshoz való jogának elismerése.

Szerepvállalás — Nagyobb társadalmi szerepvállalás a társadalmi integrációt elősegítő politikák és fellépések kidolgozásakor, a közös felelősség hangsúlyozása a szegénység és a marginalizálódás elleni küzdelemben. Az európai év segít a probléma tudatosításában, erősíti az elkötelezettséget és a részvételt, illetve új lehetőségeket teremtve biztosítja, hogy mindehhez az állampolgárok is hozzá tudjanak járulni.

Összetartás — Az összetartóbb társadalom megteremtésének elősegítése annak tudatosításával, hogy mindenki javát szolgálja, ha sikerül leküzdeni a szegénységet, és senki sem szorul a társadalom peremére.

Kötelezettségvállalás — A szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni határozott EU-s kötelezettségvállalás újbóli megerősítése, és ennek előmozdítása minden döntési szinten.

4. POLITIKAI LEHETőSÉGEK

Négy lehetőség merült fel: a jelenlegi állapot fenntartása, a Bizottság által koordinált és irányított európai év, teljes mértékben decentralizált európai év; egyszerre koordinált és decentralizált európai év.

Ez utóbbi változat minden szinten a politikai kötelezettségvállalás hatásosabb megvalósulását és a nyitott koordinációs rendszer hatékony támogatását eredményezi. abból a szempontból is ez a megközelítés tűnik a leghatékonyabbnak, hogy közvetlenül kapcsolódik a szereplőkhöz és a szakpolitikákhoz, és szoros kapcsolatot teremt a fellépések és a különböző szintű beavatkozások között.

A különböző fellépések hatékony koordinációjáról a Bizottság gondoskodik, amely biztosítja az gyakorlat egészének láthatóságát, és azt, hogy a szinergiában rejlő lehetőségeket kihasználják.

Ez hatékony fellépést biztosít az európai év által meghatározott összes prioritási területen, mint például: a sztereotípiák és a megbélyegzés elleni küzdelemben, a szegénységben élők döntéshozatalban történő részvételét leginkább biztosító megoldás megvitatásában, és a hatékony tanulás és képzés keretének biztosításában.

5. A KIVÁLASZTOTT LEHETőSÉG KERETÉBEN VÉGREHAJTANDÓ FELLÉPÉSEK

5.1 A tevékenységek koordinációja és irányítása

A koordináló rendszerek szerepe és működése kulcsfontosságú az európai év sikeressége szempontjából.

EU-s szinten tagállami képviselőkből álló szakbizottságot hoznak létre, amelynek az lesz a feladata, hogy segítse a Bizottságot az európai év tevékenységeinek megvalósításában. A szakbizottság a Bizottság által kidolgozott közös iránymutatások, a stratégiai keretdokumentum alapján figyelemmel kíséri a tevékenységek végrehajtását, hogy biztosítsa az összhangot a társadalmi integrációról szóló közös jelentéssel. A stratégiai keretdokumentum a tagállamok számára viszonyítási pontként szolgál, és az adott év célkitűzései mellett meghatározza az európai év fő prioritásait is.

Nemzeti szinten a tagállamok felelnek az országos, regionális és helyi tevékenységek végrehajtásáért és koordinációjáért. A tagállamoknak az európai év végrehajtására vonatkozóan nemzeti programot kell benyújtaniuk a Bizottságnak. Minden programot az európai évben részt vevő országok által kijelölt nemzeti végrehajtó testületekkel szoros együttműködésben és azok felügyelete alatt kell megtervezni, elfogadni és végrehajtani. A nemzeti stratégiák megtervezéséthez és végrehajtásához a nemzeti végrehajtó testületeknek konzultálniuk kell és szorosan együtt kell működniük a nemzeti tanácsadó csoportokkal , amelyek az érdekelt felek széles körét, a nemzeti parlamentek képviselőit, szociális partnereket, valamint regionális és helyi hatóságokat foglalnak magukban.

5.2 Kiegészítés és együttműködés

A Bizottság gondoskodik arról, hogy az európai év tevékenységei és a más területeken megvalósuló közösségi fellépések és kezdeményezések összhangban legyenek egymással. Különösen az alábbi ágazatok programjairól van szó: foglalkoztatás, társadalmi szolidaritás (beleértve a nemek közötti szolidaritást), fogyatékosság és megkülönböztetés elleni küzdelem (PROGRESS program), strukturális alapok (beleértve az Európai Szociális Alapot), oktatás és képzés, polgárság, ifjúság, bevándorlás és kutatás.

5.3. Közösségi szintű fellépések

A következő közösségi szintű fellépések vannak tervbe véve: különböző szolidaritási kezdeményezések szevezése a szegénység és a társadalmi kirekesztés visszaszorítása érdekében, hogy lehetőséget teremtsen a polgároknak arra, hogy közvetlenül vagy szervezeteiken keresztül, bármilyen formában, akár csak minimális mértékben is részt vegyenek benne; médiakampányok, amelyek a pénzügyi támogatások gyűjtésében is segítenek; olyan közösségi szintű találkozók és események szervezése, amelyek célja, hogy felhívják a figyelmet az európai évhez kapcsolódó témákra, a szegénységre és a társadalmi kirekesztésre, valamint lehetőséget biztosítsanak az eszmecserére; az európai év logójának és jelmondatának kidolgozása.

5.4. Közösségi szintű fellépések társfinanszírozása

Néhány eseményt közösségi szinten szerveznek majd, ezek közé tartozik az európai év nyitó- és zárórendezvénye.

5.5. A nemzeti szintű fellépések társfinanszírozása

Ezeknek a fellépéseknek figyelembe kell venniük, hogy olyan finanszírozási lehetőségeket kell teremteni, amelyek a területen működő szervezetek és a leginkább a társadalom peremére szorult csoportokkal foglalkozó projektek számára elérhetők. A helyi, regionális vagy nemzeti szinten megvalósuló fellépések esetében a részt vevő országok a teljes költség legfeljebb 50 %-áig jogosultak közösségi költségvetési finanszírozásra.

A társfinanszírozásban részesülő fellépések lehetnek találkozók, rendezvények, nemzeti, regionális és helyi szintű kölcsönös tanulási szemináriumok, tájékoztatási, oktatási és népszerűsítő kampányok, felmérések és tanulmányok, képzési lehetőségek, illetve magukba foglalhatják a médiával történő együttműködést, illetve a társadalmi integrációra vonatkozó regionális és helyi kísérleti cselekvési tervek kidolgozását.

5.6. A fellépések költségvonzata: 17 millió euro

Millió euro

Fellépések | Teljesítések típusa | 2009 | 2010 | ÖSSZESEN |

Teljesítések száma | Összköltség | Teljesítések száma | Összköltség | Összköltség |

Közösségi szint (100%) | Találkozók és események: | 1 | 0,400 | 0,400 |

Technikai segítségnyújtás | 1 | 0,600 | 0,600 |

Tájékoztató és népszerűsítő kampányok | 1 | 6,150 | 6,150 |

Értékelő tevékenységek | 1 | 0,150 | 0,150 |

A közösségi szintű fellépések társfinanszírozása (80%) | Európai szintű jelképes fellépések (nyitó- és zárórendezvények) | 1 | 0,350 | 1 | 0,350 | 0,700 |

A fellépések nemzeti szintű társfinanszírozása (50%) | A nemzeti végrehajtó testületeknek folyósított támogatás | 30 | 9,000 | 9,000 |

Összköltség | 5 | 7,650 | 31 | 9,350 | 17,000 |

6. ELLENőRZÉS ÉS ÉRTÉKELÉS

Ellenőrző adatok gyűjtése céljából 2009-ben külső értékelésre is sor kerül, így figyelemmel kísérhető az európai év fellépéseinek végrehajtási menete, és szükség esetén időközi eredmények is elérhetők. Az értékelés végső eredményei 2011 közepére készülnek el.

[1] További információ az Europa honlapon: http://ec.europa.eu/employment_social/index_en.html .

[2] Az Eurobarometer felmérések a következő helyeken érhetők el: http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/ebs/ebs_273_en.pdf és http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/ebs/ebs_279_en.pdf