10.

A termékleírás 5. szakaszának h) pontjában (Betakarítás utáni műveletek) a következő szöveg: „Ezt napjainkban is alkalmazzák, és jelentősen hozzájárul a burgonya magas minőségéhez. A burgonya érlelését követően minden termelő nyilatkozatot tesz a betakarításról a szövetkezetnek, majd a betakarítási nyilvántartások függvényében sorrendben kiosztják a zsákokat. A halmok burgonyaföldön történő első átválogatását követően a burgonyát zsákokba csomagolják, és a helyi agronómus első minőség-ellenőrzést végez. A megfelelőnek ítélt tételt a csomagolóüzembe viszik, ahol második minőség-ellenőrzésre kerül sor, és a hibás gumókat eltávolítják, hogy az ellenőrzött burgonyát ismét zsákokba csomagolhassák.” az alábbiak szerint módosul: „Ezt napjainkban is alkalmazzák, és jelentősen hozzájárul a vetőburgonyának szánt burgonya magas minőségéhez, míg a fogyasztásra szánt burgonya esetében ez a gyakorlat mára opcionális. Alternatívaként a helyi termelők a betakarítást és az első átválogatást követően – amelyet el kell végezni, mihelyt a burgonyát kiszedték – a fogyasztásra szánt burgonyát korszerű hűtőházakba szállíthatják, amelyek korábban nem léteztek, ma azonban már a sziget csomagolólétesítményeinek részét képezik, és ott a fogyasztásra szánt burgonya hónapokig megtartja egyedi minőségi jellemzőit, amíg Görögország-szerte elszállítják a végső fogyasztókhoz. A szalmával letakarva történő érlelés a fogyasztásra szánt burgonya esetében már nem kötelező, mivel: a) ha a fogyasztásra szánt burgonyát közvetlenül betakarítás után zsákokban vagy rekeszekben megfelelő tárolólétesítményekbe szállítják és a megfelelő körülmények (hőmérséklet és páratartalom) között tartják, kevésbé hajlamosak a burgonyamollyal való fertőződésre, amelynek fejlődése – amint azt helyi agronómusok megfigyelték – a mai hűtőházakban lelassul; és b) ha a fogyasztásra szánt burgonyát közvetlenül betakarítás után hűtőházakba szállítják, minőség-ellenőrzésük elvégezhető a tételekbe történő csomagolás előtt, mivel a burgonyavész kórokozójának életciklusa a hidegben felgyorsul, és az esetlegesen érintett gumók értékesítés előtt eltávolíthatók. A burgonyaföldön történő első átválogatást követően a burgonyát zsákokba teszik, és a helyi agronómus első minőség-ellenőrzést végez. A megfelelőnek ítélt tételeket a csomagolóüzembe viszik, ahol második minőség-ellenőrzésre kerül sor, és a hibás gumókat eltávolítják, hogy az ellenőrzött burgonyát ismét zsákokba csomagolhassák.” Ennek megfelelően az egységes dokumentum 3.4. pontjában [a korábbi 3.5. pontban] a következő szöveg: „E műveleteket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni, mivel a helyi burgonyatermesztők tettek szert arra a szakértelemre, amelynek alapján a korai betakarításhoz maximális mértékben hasznosíthatók a helyi környezeti adottságok (az esőzések függvényében megválasztott vetési időszak), és a gumókat kiszedésük után megfelelő eljárás keretében szalmával betakarják, hogy a burgonya héja megvastagodjon, ezáltal jobban bírja a szállítást, miközben felszínén behegednek a különféle sérülések is.” az alábbiak szerint módosul: „Ezeket a lépéseket a meghatározott területen kell elvégezni, mivel a helyi burgonyatermesztők rendelkeznek az ahhoz szükséges szaktudással, hogy a helyi környezeti viszonyok kihasználása (az ültetés idejének a csapadékhoz viszonyított meghatározása) révén biztosítható legyen a korai betakarítás. Emellett miután a burgonyát kiszedték, egy egyedi lépésre kerül sor, amelynek során a burgonyát szalmával betakarják, hogy a héja megvastagodjon, ezáltal jobban bírja a szállítást, miközben felszínén behegednek a különféle sérülések is. Ez a lépés a vetőburgonyának szánt burgonya esetében kötelező, a fogyasztásra szánt burgonya esetében pedig opcionális.” Ennek megfelelően az egységes dokumentum 5.1. pontjának C. alpontjában a következő szöveg: „A naxoszi gazdák másik sajátos termesztési eljárása a vetőburgonyának szánt betakarított gumók lefedve történő tárolása a burgonyaföldön.” az alábbiak szerint módosul: „A naxoszi gazdák másik sajátos termesztési eljárása a vetőburgonyának szánt betakarított gumók szalmával lefedve történő érlelése a burgonyaföldön. A fogyasztásra szánt burgonya esetében ez a lépés fakultatív.” Ennek megfelelően az egységes dokumentum 5.3. pontjában (A földrajzi terület és a termék különleges minősége, hírneve vagy egyéb jellemzője közötti okozati kapcsolat) a következő szöveg: „A naxoszi burgonyatermesztők kiszedés után kerítenek sort a gumók első átválogatására, hogy eltávolítsák az idegen anyagokat és a sérült darabokat, majd a gumókat halmokba rakják, egy réteg szalmával betakarják, amelyre egy réteg burgonyaszárat terítenek, és így védik a napsütéstől. A burgonyaföldön való tárolás ideje alatt egyrészt javul a termék eltarthatósága, mivel héja megkeményedik, megvastagodik, és ezáltal jobban bírja a szállítást, miközben felszínén behegednek a különféle sérülések, másrészt csökken a gumók toxikus glüko-alkaloid-tartalma. A fogyasztásra szánt burgonyát közvetlenül betakarítás után a »Patata Naxou« burgonyát osztályozó, tároló, csomagoló és forgalmazó vállalatokhoz szállítják, ahol megfelelő körülmények (hőmérséklet és páratartalom) között tartják.” az alábbiak szerint módosul: „A naxoszi burgonyatermesztők kiszedés után kerítenek sort a gumók első átválogatására, hogy eltávolítsák az idegen anyagokat és a sérült darabokat, majd a vetőburgonyának szánt gumókat halmokba rakják, egy réteg szalmával betakarják, amelyre egy réteg burgonyaszárat terítenek, és így védik a napsütéstől. A fogyasztásra szánt burgonya esetében ez a lépés fakultatív. A burgonyaföldön való érlelés ideje alatt egyrészt javul a termék eltarthatósága, mivel héja megkeményedik, megvastagodik, és ezáltal jobban bírja a szállítást, miközben felszínén behegednek a különféle sérülések, másrészt csökken a gumók toxikus glüko-alkaloid-tartalma. Ennek alternatívájaként a fogyasztásra szánt burgonyát közvetlenül betakarítás után a »Patata Naxou« burgonyát osztályozó, tároló, csomagoló és forgalmazó vállalatokhoz szállíthatják, ahol megfelelő körülmények (hőmérséklet és páratartalom) között tartják.” Ennek megfelelően a termékleírás 6.c.Ι. szakaszában („A termék minősége és a földrajzi terület közötti kapcsolat) a következő szöveg: „Egy másik – a vetőburgonyának szánt helyi burgonya magas minőségéhez jelentős mértékben hozzájáruló – egyedi termesztési gyakorlat Naxoszon az, hogy a betakarított gumókat lefedve tárolják a burgonyaföldön. A héja megkeményedik, ami csökkenti a másodlagos fertőződések kockázatát, és védi a burgonyát a szállítás során (23. melléklet). Az eljárásnak köszönhetően csökken annak a valószínűsége is, hogy a forgalmazás későbbi szakaszaiban növekszik a gumók glüko-alkaloid-tartalma (toxinok) (24. melléklet).” az alábbiak szerint módosul: „Egy másik – a vetőburgonyának szánt helyi burgonya magas minőségéhez jelentős mértékben hozzájáruló – egyedi termesztési gyakorlat Naxoszon az, hogy a betakarított gumókat lefedve tárolják a burgonyaföldön. A héja megkeményedik, ami csökkenti a másodlagos fertőződések kockázatát, és védi a burgonyát a szállítás során (23. melléklet). Az eljárásnak köszönhetően csökken annak a valószínűsége is, hogy a forgalmazás későbbi szakaszaiban növekszik a gumók glüko-alkaloid-tartalma (toxinok) (24. melléklet). A burgonyaföldön történő lefedve érlelés a vetőburgonyának szánt burgonya esetében kötelező művelet a betakarítás után, a fogyasztásra szánt burgonya esetében pedig opcionális betakarítás utáni művelet. Alternatívaként a helyi termelők a betakarítást és az első átválogatást követően – amelyet el kell végezni, mihelyt a burgonyát kiszedték – a fogyasztásra szánt burgonyát korszerű hűtőházakba szállíthatják, amelyek korábban nem léteztek, ma azonban már a sziget csomagoló létesítményeinek részét képezik, és ott a fogyasztásra szánt burgonya hónapokig megtartja egyedi minőségi jellemzőit, amíg Görögország-szerte elszállítják a végső fogyasztókhoz.” A módosítások oka, hogy amikor 2011 márciusában jóváhagyták a „Patata Naxou” bejegyzésére irányuló kérelmet, a megtermelt burgonya nagy részét vetőburgonyának szánták, míg az elmúlt hat évben a megtermelt „Patata Naxou” túlnyomó részét fogyasztási célra termesztették, és csupán kis részét szánták vetőburgonyának. Ezért a szalmával letakarva történő érlelésnek a fogyasztásra szánt burgonya esetében már nem kell kötelezőnek lennie. A vetőburgonya iránti kereslet visszaesése elsősorban abból adódik, hogy az utóbbi években kemény verseny alakult ki a ciprusi vetőburgonyával, amelyet korábban takarítanak be, mint a naxoszit, és ezért megfelel a Görögország különböző részein felmerülő, korai ültetéssel kapcsolatos igényeknek. A szalmával letakarva történő érlelés a vetőburgonyának szánt burgonya esetében az eddigiekhez hasonlóan kötelező, mivel a letakart állapotban a „Patata Naxou” érik, héja megkeményedik és megvastagszik, ezáltal jobban bírja a szállítást, és a felszínén be tudnak hegedni a sérülések. Ezek a jellemzők kívánatosak, mivel a vetőburgonyát a következő termesztési időszakban történő felhasználás céljából hosszú ideig tárolják, és nagy távolságokra szállítják szerte Görögországban. Az eljárásnak köszönhetően csökken annak a valószínűsége is, hogy a forgalmazás későbbi szakaszaiban növekszik a vetőburgonya glüko-alkaloid-tartalma (toxinok). A szalmával letakarva történő érlelés a fogyasztásra szánt burgonya esetében már nem kötelező, mivel: a) ha a fogyasztásra szánt burgonyát közvetlenül betakarítás után zsákokban vagy rekeszekben megfelelő tárolólétesítményekbe szállítják és a megfelelő körülmények (hőmérséklet és páratartalom) között tartják, kevésbé hajlamosak a burgonyamollyal való fertőződésre, amelynek fejlődése – amint azt helyi agronómusok megfigyelték – a mai hűtőházakban lelassul; és b) tekintve, hogy a fogyasztásra szánt burgonyát közvetlenül betakarítás után hűtőházakba szállítják, minőség-ellenőrzésük elvégezhető a tételekbe történő csomagolás előtt, mivel a burgonyavész kórokozójának életciklusa a hidegben felgyorsul, és az esetlegesen érintett gumók értékesítés előtt eltávolíthatók. Ezáltal az, hogy a terméket a betakarítás után korszerű hűtőházakba szállítják és a burgonyaföldön előzetesen átválogatják, segít javítani a „Patata Naxou” (fogyasztásra szánt burgonya) minőségi jellemzőit. Az a szövegrész, amely szerint „a burgonya érlelését követően minden termelő nyilatkozatot tesz a betakarításról a szövetkezetnek, majd a betakarítási nyilvántartások függvényében sorrendben kiosztják a zsákokat” a származás igazolásával kapcsolatos módosítások miatt törlésre került. Végezetül, a szállításhoz és a tároláshoz használt zsákok alternatívájaként azért kerültek bele a szövegbe a rekeszek, mivel így a burgonya kevésbé sérül, és ezáltal minősége kevésbé károsodik, tekintve, hogy a rekeszekben kevésbé ütődnek össze, és a tárolás során jobban lélegeznek és ennek következtében hosszabban eltarthatóak.