HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 274/1

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK VÉGLEGES ÉVES BESZÁMOLÓJA

2006-OS KÖLTSÉGVETÉSI ÉV

I. kötet

ÖSSZEVONT PÉNZÜGYI KIMUTATÁSOK ÉS A KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSÁRÓL SZÓLÓ ÖSSZEVONT JELENTÉSEK

(2007/C 274/01)

TARTALOMJEGYZÉK

Az összevont beszámolót kísérő megjegyzés

Fő események és lényeges pontok

I. rész: Az Európai Közösségek összevont pénzügyi kimutatásai és magyarázó megjegyzések

A. Mérleg

B. Gazdasági eredménykimutatás (szegmensek szerinti jelentés is)

C. Cash flow-kimutatás

D. Kimutatás a nettó eszközállomány változásairól

E. Megjegyzések a pénzügyi kimutatásokhoz

II. rész: Az Európai Közösségek költségvetésének végrehajtásáról szóló összevont jelentések és magyarázó megjegyzések

A. A költségvetés végrehajtásáról szóló összevont jelentések

B. Magyarázó megjegyzések a költségvetés végrehajtásáról szóló összevont jelentésekhez

AZ ÖSSZEVONT BESZÁMOLÓT KÍSÉRŐ MEGJEGYZÉS

Az Európai Közösségek 2006. évi összevont éves beszámolója a más intézmények és szervek által a költségvetési rendelet 129. cikkének (2) bekezdése értelmében bemutatott adatok alapján került összeállításra. Kijelentem, hogy a beszámoló az EK költségvetési rendeletének VII. címével, valamint a pénzügyi kimutatások mellékletében rögzített számviteli alapelvekkel, szabályokkal és módszerekkel összhangban készült.

Ezen intézmények és szervek számvitelért felelős tisztviselői valamennyi olyan adatot rendelkezésemre bocsátottak – és igazolták azok megbízhatóságát –, amelyek az Európai Közösségek eszközeit és forrásait, valamint költségvetésének végrehajtását bemutató beszámolók összeállításához szükségesek.

Kijelentem, hogy ezen adatok, valamint az Európai Bizottság beszámolójának ellenjegyzéséhez általam szükségesnek ítélt ellenőrzések alapján megalapozott bizonyossággal rendelkezem arról, hogy a beszámoló minden lényegi szempontból megbízható és valós képet ad az Európai Közösségek pénzügyi helyzetéről.

Brian Gray az Európai Bizottság számvitelért felelős tisztviselője

FŐ ESEMÉNYEK ÉS LÉNYEGES PONTOK

Az Európai Közösségek 2006. évi éves beszámolója a második, amelyet az Európai Közösségek által 2005-ben bevezetett eredményelszámolás-szemléletű szabályok szellemében kell összeállítani. Mint minden beszámoló esetében, a Bizottság ezúttal is a korábban közzétettek javítására törekedett, különösen arra, hogy érthetőbb és hasznosabb információkkal szolgáljon az olvasók számára.

A 2006. évi beszámoló bemutatására tekintettel az alábbi változásokat kell kiemelni:

— A költségvetési rendelet aktualizálását követően (amely 2007. május 1-jén lépett hatályba) a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője első ízben csatolta e beszámolóhoz megjegyzését, amelyben kijelenti, hogy megalapozott bizonyosságot szerzett arról, hogy a beszámoló minden lényegi szempontból megbízható és valós képet ad az Európai Közösségek pénzügyi helyzetéről.

— Az e beszámolóban konszolidált valamennyi szerv számvitelért felelős tisztviselője hitelesítette saját beszámolóját, kijelentve, hogy a beszámoló minden lényegi szempontból megbízható és valós képet ad az adott intézmény vagy ügynökség pénzügyi helyzetéről.

— A pénzügyi kimutatások összegei millió euróban szerepelnek, ami könnyebben olvashatóvá teszi őket

— Egyszerűsítették a költségvetés végrehajtásáról szóló táblázatokat, hogy érthetőbbé váljanak

— További adatokat nyújtottak a bizottsági kiadások visszatérítéséről

Végül meg kell jegyezni, hogy 2005 óta kiszélesítették a konszolidáció hatókörét: a 2005-ös 16-hoz képest már 24 ügynökség vesz részt benne.

A 2006-OS ÉVES BESZÁMOLÓVAL KAPCSOLATOS FŐBB MEGJEGYZÉSEK

— A költségvetési többlet továbbra is csökkent, 2,41 milliárd EUR-ról 1,85 milliárd EUR-ra.

— A tárgyévi gazdasági eredmény a 2005-ös 7 812 millió eurós veszteségről 2006-ban 197 millió eurós többletre változott.

— Az eszközök összértéke a 2005. évi 58,7 milliárd euróról 67,3 milliárd euróra, míg az összes kötelezettség értéke 120,9 milliárd euróról 131,6 milliárd euróra nőtt. A különbözetet rövid távon a már megszavazott, vagy hosszabb távon a tagállamok által biztosítékkal fedezett költségvetési forrásokból finanszírozzák.

I. RÉSZ

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK ÖSSZEVONT PÉNZÜGYI KIMUTATÁSAI ÉS MAGYARÁZÓ MEGJEGYZÉSEK

TARTALOMJEGYZÉK

A. Mérleg

B. Gazdasági eredménykimutatás (szegmensek szerinti jelentés is)

C. Cash flow-kimutatás

D. Kimutatás a nettó eszközállomány változásairól

E. Megjegyzések a pénzügyi kimutatásokhoz

1. Számviteli politikák

2. Megjegyzések a mérleghez

3. Megjegyzések a gazdasági eredménykimutatáshoz

4. Megjegyzések a cash flow-kimutatáshoz

5. Mérlegen kívüli tételek és megjegyzések

6. Pénzügyi kockázatkezelés

7. Kapcsolt felekre vonatkozó közzétételek

8. Mérlegfordulónap utáni események

9. A konszolidálásba bevont gazdálkodó egységek

10. A konszolidálásba be nem vont gazdálkodó egységek

A. MÉRLEG

millió EUR Megjegyzés 2006.12.31. 2005.12.31. I. BEFEKTETETT ESZKÖZÖK: 31 556 31 415 Immateriális javak 2.1 37 27 Tárgyi eszközök 2.2 4 586 4141 Beruházások 2.3 2 157 1 874 Kölcsönök 2.4 2 023 2 397 Hosszú lejáratú előfinanszírozás 2.5 22 425 22 732 Hosszú lejáratú követelések 2.6 328 244 II. FORGÓESZKÖZÖK: 35 776 27 291 Készletek 2.7 115 126 Rövid távú befektetések 2.8 1 426 1 440 Rövid lejáratú előfinanszírozás 2.9 8 055 6 633 Rövid lejáratú követelések 2.10 9 796 7 238 Pénzeszközök és azzal egyenértékű eszközök 2.11 16 384 11 854 Eszközök összesen 67 332 58 706 III. HOSSZÚ LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK: 37 071 38 026 Munkavállalói juttatások 2.12 32 200 33 156 Kockázatokra és költségekre képzett céltartalékok 2.13 989 1 097 Pénzügyi kötelezettségek 2.14 1 862 1 920 Egyéb hosszú lejáratú kötelezettségek 2.15 2 020 1 853 IV. RÖVID LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK: 94 479 82 825 Kockázatokra és költségekre képzett céltartalékok 2.16 379 275 Pénzügyi kötelezettségek 2.17 20 22 Szállítók 2.18 94 080 82 528 Kötelezettségek összesen 131 550 120 851 NETTÓ ESZKÖZÖK (64 218) (62 145) Tartalékok 2.19 2 855 2 808 Tagállamoktól lehívandó összegek: 2.20 (67 073) (64 953) Munkavállalói juttatások (hosszú távú) (1) (32 200) (33 156) Egyéb összegek (2) (34 873) (31 797) V. NETTÓ ESZKÖZÖK (3) (64 218) (62 145)

B. GAZDASÁGI EREDMÉNYKIMUTATÁS (szegmensek szerinti jelentés is)

millió EUR Megjegyzés 2006 2005 MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK 3.1 113 486 107 890 Bevételek a saját forrásokból és a hozzájárulásokból: 105 118 103 964 GNI- alapú források 70 134 70 861 HÉA- alapú források 17 207 16 018 Hagyományos saját források 15 247 14 265 Költségvetési kiigazítások 2 395 2 606 Harmadik országok hozzájárulásai (beleértve az EFTA-országokat) 135 214 Működési bevételek: 8 368 3 926 Pénzbírságok 2 217 719 Mezőgazdasági illetékek 1 695 447 Kiadások visszanyerése 1 296 939 Igazgatási tevékenységekből származó bevételek 982 895 Egyéb működési bevételek 2 178 926 MŰKÖDÉSI KIADÁSOK 113 422 107 597 Igazgatási kiadások: 3.2 6 619 6 127 Személyzeti kiadások 3 998 3 613 Befektetett eszközökkel kapcsolatos kiadások 348 320 Egyéb igazgatási kiadások 2 273 2 194 Működési kiadások: 3.3 106 803 101 470 Közvetlen centralizált irányítás 12 273 11 281 Közvetett centralizált irányítás 677 351 Decentralizált irányítás 1 809 1 733 Megosztott irányítás 90 828 86 925 Közös irányítás 34 248 Egyéb működési kiadások 3.4 1 182 932 TÖBBLET A MŰKÖDÉSI TEVÉKENYSÉGEKBŐL 64 293 Pénzügyi műveletek bevételei 3.5 621 399 Pénzügyi műveletek kiadásai 3.6 (331) (369) Változások a hosszú távú munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségekben 2.12 108 (8 044) TÖBBLET/(HIÁNY) A NEM MŰKÖDÉSI TEVÉKENYSÉGEKBŐL 398 (8 014) EBBŐL A TÁRSULT ÉS KÖZÖS VÁLLALKOZÁSOK NETTÓ (HIÁNYA) 3.7 (265) (91) TÖBBLET/(HIÁNY) A SZOKÁSOS TEVÉKENYSÉGEKBŐL 197 (7 812) A KÖLTSÉGVETÉSI ÉV GAZDASÁGI EREDMÉNYE 197 (7 812)

SZEGMENSEK SZERINTI JELENTÉS

E jelentés a tevékenységalapú költségvetési struktúra alapján szakpolitikai területek szerinti bontásban részletezi a Bizottságon belüli működési bevételeket és kiadásokat. E szakpolitikai területek három nagyobb megnevezés alá sorolhatók: „Tevékenységek az Európai Unión belül”, „Tevékenységek az Európai Unión kívül”, valamint „Szolgáltatások és egyebek”.

E megnevezések közül a „Tevékenységek az Európai Unión belül” a legnagyobb, ehhez tartoznak ugyanis az Európai Unió szakpolitikai területei. A „Tevékenységek az Európai Unión kívül” megnevezés az Unión kívül folytatott szakpolitikákra – mint például kereskedelem- és támogatáspolitika – vonatkozik. A „Szolgáltatások és egyebek” a közösségi intézmények és szervek működéséhez szükséges belső és horizontális tevékenységeket öleli fel.

A konszolidálásba bevont ügynökségeket a különböző szakpolitikai területekbe integrálták. A Bizottságon kívüli egyéb intézményeket egy meghatározott szakpolitikai területhez rendelik. A különböző szakpolitikai területeknél a konszolidációs kiszűrések előtti bruttó számadatok szerepelnek, a konszolidációs kiszűréseket egyetlen külön oszlop összesíti.

Megemlítendő, hogy a saját források és a hozzájárulások nem kerülnek megosztásra a különféle tevékenységek között, számításukért, beszedésükért és kezelésükért ugyanis a Bizottság központi szolgálatai felelnek. Itt azért kerülnek bemutatásra, hogy lehetővé váljon a gazdasági eredménykimutatás nettó eredményével való összevetés.

SZEGMENSEK SZERINTI JELENTÉS – ÖSSZEFOGLALÁS

millió EUR Tevékenységek az EU-n belül Tevékenységek az EU-n kívül Szolgáltatások és egyebek Felszámolás alatt álló ESZAK Egyéb intézmények Konszolidációval kapcsolatos kiszűrések ÖSSZESEN MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK: Pénzbírságok 2 217 0 0 0 0 0 2 217 Mezőgazdasági illetékek 1 695 0 0 0 0 0 1 695 Kiadások visszanyerése 1 248 58 1 0 0 (11) 1 296 Igazgatási tevékenységekből származó bevételek 44 48 702 0 275 (87) 982 Egyéb működési bevételek 2 401 332 110 0 1 (666) 2 178 MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK ÖSSZESEN 7 605 438 813 0 276 (764) 8 368 Igazgatási kiadások: 1 985 899 1 576 0 2 280 (121) 6 619 Személyzeti kiadások 1 505 655 745 0 1 100 (7) 3 998 Befektetett eszközökkel kapcsolatos kiadások 62 55 102 0 129 0 348 Egyéb igazgatási kiadások 418 189 729 0 1 051 (114) 2 273 Működési kiadások: 99 016 6 928 1 449 53 0 (643) 106 803 Közvetlen centralizált irányítás 6 474 4 879 1 249 0 0 (329) 12 273 Közvetett centralizált irányítás 611 308 1 0 0 (243) 677 Decentralizált irányítás 362 1 447 0 0 0 0 1 809 Megosztott irányítás 90 828 0 0 0 0 0 90 828 Közös irányítás 7 27 0 0 0 0 34 Egyéb működési kiadások 734 267 199 53 0 (71) 1 182 MŰKÖDÉSI KIADÁSOK ÖSSZESEN 101 001 7 827 3 025 53 2 280 (764) 113 422 NETTÓ MŰKÖDÉSI KIADÁSOK (93 396) (7 389) (2 212) (53) (2 004) 0 (105 054) Bevételek a saját forrásokból és a hozzájárulásokból 105 118 Többlet a működési tevékenységekből 64 Nettó pénzügyi bevételek 290 Változások a munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségekben 108 Ebből a társult és közös vállalkozások eredménye (265) A költségvetési év gazdasági eredménye 197





SZEGMENSEK SZERINTI JELENTÉS – TEVÉKENYSÉGEK AZ EU-N BELÜL

millió EUR Gazdasági és pénzügyek Vállalkozás- és iparpolitika Versenypolitika Foglalkoztatás Mezőgazdaság Közlekedés- és energiapolitika Környezetvédelem Kutatás Információs társadalom MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK: Pénzbírságok 0 1 2 158 0 0 0 0 0 0 Mezőgazdasági illetékek 0 0 0 0 1 695 0 0 0 0 Kiadások visszanyerése 0 1 0 89 686 1 0 3 5 Igazgatási tevékenységekből származó bevételek 0 8 0 1 0 2 1 0 0 Egyéb működési bevételek 1 146 0 34 436 194 39 382 23 MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK ÖSSZESEN 1 156 2 158 124 2 817 197 40 385 28 Igazgatási kiadások: 48 162 69 95 111 163 89 172 115 Személyzeti kiadások 42 120 65 77 97 130 66 134 92 Befektetett eszközökkel kapcsolatos kiadások 0 6 0 1 0 1 1 0 0 Egyéb igazgatási kiadások 6 36 4 17 14 32 22 38 23 Működési kiadások: 51 253 269 10 003 52 212 882 209 2 860 1 841 Közvetlen centralizált irányítás 51 191 1 147 35 749 182 2 807 1 796 Közvetett centralizált irányítás 0 0 0 (2) 0 58 12 0 0 Decentralizált irányítás 0 0 0 0 275 (1) 0 0 0 Megosztott irányítás 0 0 0 9 842 51 868 0 0 0 0 Közös irányítás 0 0 0 0 0 (23) 0 0 0 Egyéb működési kiadások 0 62 268 16 34 99 15 53 45 MŰKÖDÉSI KIADÁSOK ÖSSZESEN 99 415 338 10 098 52 323 1 045 298 3 032 1 956 NETTÓ MŰKÖDÉSI KIADÁSOK (98) (259) 1 820 (9 974) (49 506) (848) (258) (2 647) (1 928) Közös Kutatóközpont Halászat Belső piac Regionális politika Adó- és vámpolitika Oktatás- és kulturális politika Egészségügyi és fogyasztóvédelmi politika Jogérvényesülés, szabadság és biztonság Tevékenységek az EU-n belül összesen MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK: Pénzbírságok 0 58 0 0 0 0 0 0 2 217 Mezőgazdasági illetékek 0 0 0 0 0 0 0 0 1 695 Kiadások visszanyerése 0 10 0 460 0 (11) 3 1 1 248 Igazgatási tevékenységekből származó bevételek 33 0 0 0 (3) (1) 0 3 44 Egyéb működési bevételek 8 0 184 0 1 182 64 707 2 401 MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK ÖSSZESEN 41 68 184 460 (2) 170 67 711 7 605 Igazgatási kiadások: 339 32 134 65 46 145 131 69 1 985 Személyzeti kiadások 214 28 98 52 42 94 97 57 1 505 Befektetett eszközökkel kapcsolatos kiadások 47 0 4 0 (2) 1 2 1 62 Egyéb igazgatási kiadások 78 4 32 13 6 50 32 11 418 Működési kiadások: 73 652 47 28 095 35 347 275 912 99 016 Közvetlen centralizált irányítás 67 197 10 26 35 (156) 252 84 6 474 Közvetett centralizált irányítás 0 0 0 95 0 448 0 0 611 Decentralizált irányítás 0 0 0 88 0 0 0 0 362 Megosztott irányítás 0 454 0 27 856 0 0 0 808 90 828 Közös irányítás 0 0 0 30 0 0 0 0 7 Egyéb működési kiadások 6 1 37 0 0 55 23 20 734 MŰKÖDÉSI KIADÁSOK ÖSSZESEN 412 684 181 28 160 81 492 406 981 101 001 NETTÓ MŰKÖDÉSI KIADÁSOK (371) (616) 3 (27 700) (83) (322) (339) (270) (93 396)





SZEGMENSEK SZERINTI JELENTÉS – TEVÉKENYSÉGEK AZ EU-N KÍVÜL

millió EUR Külkapcsolatok Kereskedelem Fejlesztés Bővítés Humanitárius segítségnyújtás Tevékenységek az EU-n kívül összesen MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK: Kiadások visszanyerése 35 0 1 21 1 58 Igazgatási tevékenységekből származó bevételek 48 0 0 0 0 48 Egyéb működési bevételek 69 0 13 250 0 332 MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK ÖSSZESEN 152 0 14 271 1 438 Igazgatási kiadások: 632 51 125 71 20 899 Személyzeti kiadások 427 46 118 50 14 655 Befektetett eszközökkel kapcsolatos kiadások 54 0 0 1 0 55 Egyéb igazgatási kiadások 151 5 7 20 6 189 Működési kiadások: 3 449 8 737 2 131 603 6 928 Közvetlen centralizált irányítás 3 131 7 684 456 601 4 879 Közvetett centralizált irányítás 48 0 29 231 0 308 Decentralizált irányítás 203 0 78 1 166 0 1 447 Közös irányítás 59 1 (62) 29 0 27 Egyéb működési kiadások 8 0 8 249 2 267 MŰKÖDÉSI KIADÁSOK ÖSSZESEN 4 081 59 862 2 202 623 7 827 NETTÓ MŰKÖDÉSI KIADÁSOK (3 929) (59) (848) (1 931) (622) (7 389)





SZEGMENSEK SZERINTI JELENTÉS – SZOLGÁLTATÁSOK ÉS EGYEBEK

Sajtó- és tájékoztatás Csalás Elleni Hivatal Koordináció Személyzeti ügyek és igazgatás Eurostat Költségvetés Audit Egyéb Szolgáltatások és egyebek összesen MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK: Kiadások visszanyerése 0 0 0 0 1 0 0 0 1 Igazgatási tevékenységekből származó bevételek 0 5 0 658 0 38 0 1 702 Egyéb működési bevételek 0 0 35 5 0 0 0 70 110 MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK ÖSSZESEN 0 5 35 663 1 38 0 71 813 Igazgatási kiadások: 92 43 157 1 161 65 50 8 0 1 576 Személyzeti kiadások 63 30 135 410 58 42 7 0 745 Befektetett eszközökkel kapcsolatos kiadások 0 0 0 102 0 0 0 0 102 Egyéb igazgatási kiadások 29 13 22 649 7 8 1 0 729 Működési kiadások: 58 14 2 48 67 1 139 0 121 1 449 Közvetlen centralizált irányítás 57 14 0 33 66 1 083 0 (4) 1 249 Közvetett centralizált irányítás 1 0 0 0 0 0 0 0 1 Egyéb működési kiadások 0 0 2 15 1 56 0 125 199 MŰKÖDÉSI KIADÁSOK ÖSSZESEN 150 57 159 1 209 132 1 189 8 121 3 025 NETTÓ MŰKÖDÉSI KIADÁSOK (150) (52) (124) (546) (131) (1 151) (8) (50) (2 212)

C. CASH FLOW-KIMUTATÁS

millió EUR Megjegyzés 2006 2005 SZOKÁSOS TEVÉKENYSÉGEK CASH FLOW-JA Többlet/(Hiány) a szokásos tevékenységekből: 197 (7 812) Működési tevékenységek: 4.2 Értékcsökkenési leírás 11 7 Értékcsökkenés 306 278 Befektetések értékvesztése (3) (12) Kölcsönök (növekedése)/csökkenése 374 (99) A hosszú lejáratú előfinanszírozás (növekedése)/csökkenése 307 (1 447) A hosszú lejáratú követelések (növekedése)/csökkenése (84) 64 Készletek (növekedése)/csökkenése 11 (63) A rövid lejáratú előfinanszírozás (növekedése)/csökkenése (1 422) 94 A rövid lejáratú követelések (növekedése)/csökkenése (2 558) (99) Hosszú lejáratú céltartalékok növekedése/(csökkenése) (108) 84 Hosszú lejáratú pénzügyi kötelezettségek növekedése/(csökkenése) (58) 233 Az egyéb hosszú lejáratú kötelezettségek növekedése/(csökkenése) 167 9 Rövid lejáratú céltartalékok növekedése/(csökkenése) 104 35 Rövid lejáratú pénzügyi kötelezettségek növekedése/(csökkenése) (2) (130) Szállítók növekedése/(csökkenése) 11 552 8 287 A 2005. évi költségvetési többlet elszámolása nem készpénzes bevételként 2006-ban (2 410) (2 737) Egyéb nem készpénzes mozgások 140 2 Befektetési tevékenységek: 4.3 Immateriális javak és tárgyi eszközök állományának (növekedése)/csökkenése (772) (351) Befektetések (növekedése)/csökkenése (4) (156) 13 A rövid lejáratú befektetések (növekedése)/csökkenése 14 3 Változások a hosszú távú munkavállalói juttatásokban: 2.12 (956) 7 144 SZOKÁSOS TEVÉKENYSÉGEK NETTÓ CASH FLOW-JA 4 654 3 503 A PÉNZ ÉS AZZAL EGYENÉRTÉKŰ ESZKÖZÖK ÁLLOMÁNYÁNAK NETTÓ NÖVEKEDÉSE/(CSÖKKENÉSE) (5) 4 654 3 503 A PÉNZ ÉS AZZAL EGYENÉRTÉKŰ ESZKÖZÖK ÁLLOMÁNYA AZ ÉV ELEJÉN (5) 2.11 12 170 8 667 A PÉNZ ÉS AZZAL EGYENÉRTÉKŰ ESZKÖZÖK ÁLLOMÁNYA AZ ÉV VÉGÉN (5) 2.11 16 824 12 170

D. KIMUTATÁS A NETTÓ ESZKÖZÁLLOMÁNY VÁLTOZÁSAIRÓL

millió EUR Tartalékok (7)Felhalmozott többlet/(hiány) A költségvetési év gazdasági eredménye (7) Összesen Valós érték tartalék Egyéb tartalékok 2004. DECEMBER 31-I (újra bemutatott) EGYENLEG 88 2 479 (58 359) 4 194 (6) (51 598) A Garanciaalap tartalékának változása 145 (145) 0 Valós érték változások (7) (7) Egyéb 9 9 A 2004. évi gazdasági eredmény allokációja 103 1 354 (1 457) 0 Tagállami hozzájárulásként elszámolt, 2004. évi költségvetési eredmény (2 737) (2 737) A költségvetési év gazdasági eredménye (7 812) (7 812) 2005. DECEMBER 31-I EGYENLEG 81 2 727 (57 141) (7 812) (62 145) A Garanciaalap tartalékának változása 22 (22) 0 Valós érték változások (77) (77) Egyéb 72 145 217 A 2005. évi gazdasági eredmény allokációja 30 (7 842) 7 812 0 Tagállami hozzájárulásként elszámolt, 2005. évi költségvetési eredmény (2 410) (2 410) A költségvetési év gazdasági eredménye 197 197 2006. DECEMBER 31-I EGYENLEG 4 2 851 (67 270) 197 (64 218)

E. MEGJEGYZÉSEK A PÉNZÜGYI KIMUTATÁSOKHOZ

1. Számviteli politikák

2. Megjegyzések a mérleghez

3. Megjegyzések a gazdasági eredménykimutatáshoz

4. Megjegyzések a cash flow-kimutatáshoz

5. Mérlegen kívüli tételek és megjegyzések

6. Pénzügyi kockázatkezelés

7. Kapcsolt felekre vonatkozó közzétételek

8. Mérlegfordulónap utáni események

9. A konszolidálásba bevont gazdálkodó egységek

10. A konszolidálásba be nem vont gazdálkodó egységek

1. SZÁMVITELI POLITIKÁK

1.1 JOGSZABÁLYI RENDELKEZÉSEK ÉS A KÖLTSÉGVETÉSI RENDELET

A számlák vezetése a legutóbb a 2006. december 13-i 1995/2006/EK, Euratom tanácsi rendelettel (HL L 390., 2006.12.30., 1. o.) módosított, az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelettel (HL L 248., 2002.9.16.), valamint a legutóbb 2007. március 28-án módosított, az e költségvetési rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelettel összhangban történik.

A költségvetési rendelet 133. cikke értelmében a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője elfogadja azokat a számviteli szabályokat és módszereket, amelyeket valamennyi intézménynél és szervnél alkalmazni kell. Ennek megfelelően 2004. december 28-án elfogadta a Közösségek jelenlegi számviteli szabályait. Ezek az eredményszemléletű számviteli politikák a Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standardokon (IPSAS), vagy azok hiányában a Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardokon (IFRS) alapulnak, amelyeket a Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standard Testület (IPSASB) illetve a Nemzetközi Számviteli Standard Testület (IASB) bocsát ki. Ezeket a szabályokat a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője fogadta el a szakmai iránymutatást nyújtó „számviteli standardok szakértői tanácsadó csoport” állásfoglalásának kikérése után. A számviteli szabályokat rendszeresen felülvizsgálják és szükség esetén aktualizálják, erre legutóbb 2006. október 18-án került sor.

A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott értékelési és elszámolási szabályokat a konszolidációs körbe jelenleg bevont összes európai intézménynél és szervnél alkalmazzák, hogy a pénzügyi kimutatások összeállítását és a konszolidáció menetének összehangolását illetően az elszámolásra, az értékelésre és a beszámoló bemutatására vonatkozóan egységes szabálykészlet kerüljön kidolgozásra.

A Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének a követő év március 31-ig kell benyújtania az előzetes összevont éves beszámolót a Számvevőszéknek ellenőrzésre. A Bizottságnak július 31-ig kell elfogadnia a végleges összevont beszámolót, amelyet ezután a Számvevőszék megbízhatósági nyilatkozatával együtt november 15-ig közzétesznek a Hivatalos Lapban. A 2006. évi előzetes és végleges éves beszámolók egyaránt az alábbiak szerint épülnek fel: az I. kötet tartalmazza az összevont beszámolókat, a II. kötet a Bizottság beszámolóit.

1.2 SZÁMVITELI ALAPELVEK

A pénzügyi kimutatások célja, hogy valamely gazdálkodó egység pénzügyi helyzetéről, teljesítményéről és cash flow-járól a felhasználók széles köre számára hasznos információt nyújtsanak. A közszférában tevékeny gazdálkodó egységek esetében, mint például az Európai Közösségek, a cél konkrétabban a döntéshozatalhoz jól felhasználható információk nyújtása, valamint annak igazolása, hogy az adott szervezet a rábízott eszközökkel hatékonyan és felelősségteljesen gazdálkodott.

A megbízható és valós kép bemutatása érdekében nem elég, hogy a pénzügyi kimutatások lényeges információkat nyújtanak az adott intézmény, illetve ügynökség tevékenységeinek természetéről és köréről, finanszírozásának módjáról, működéséről; a pénzügyi kimutatásoknak világosnak és érthetőnek kell lenniük, lehetővé téve a költségvetési évek közötti összehasonlítást. E dokumentum a fenti célok szellemében készült.

Az európai intézmények és ügynökségek számviteli rendszere költségvetési számvitelre és általános (pénzügyi) számvitelre tagolódik. Mindkét rendszer számláit euróban vezetik, az elszámolási időszak a naptári év. A költségvetési számlák részletes képet nyújtanak a költségvetés végrehajtásáról. E számlák vezetése a módosított pénzforgalmi szemlélet alapján történik (8). Az általános számlák lehetővé teszik a pénzügyi kimutatások elkészítését, mivel az adott költségvetési év valamennyi kiadását és bevételét tartalmazzák, rendeltetésük a pénzügyi helyzetet bemutató, december 31. fordulónapú mérleg összeállítása.

A költségvetési rendelet 124. cikke meghatározza a pénzügyi kimutatások elkészítése során alkalmazandó számviteli alapelveket:

— folyamatosság;

— óvatosság;

— a számviteli módszerek stabilitása;

— összehasonlíthatóság;

— részletesség;

— bruttó elszámolás;

— valódiság;

— eredményelszámolás.

1.3 KONSZOLIDÁLÁS

Az Európai Közösségek konszolidációs körébe 34 ellenőrzött gazdálkodó egység, egy társult és egy közös vállalkozás tartozik. A konszolidált gazdálkodó egységek teljes jegyzékét az. megjegyzés tartalmazza. 2005-höz képest a konszolidálásba bevont egységek köre nyolc ügynökséggel bővült.

Ellenőrzött gazdálkodó egységek

Az ellenőrzött gazdálkodó egységek olyan gazdálkodó egységek, amelyek pénzügyi és működési politikáinak irányítására az Európai Közösségek jogosult, hogy előnye származhasson e gazdálkodó egységek tevékenységeiből. E hatáskörnek azonnal gyakorolhatónak kell lennie. A szavazati jogok többségének birtoklása, mint az ellenőrzés leginkább elterjedt mutatója, a legtöbb esetben nem alkalmazható az Európai Közösségek esetében, mivel a gazdálkodó egységeket rendszerint nem fűzik egymáshoz gazdasági szálak.

A konszolidáció körébe tartozó európai intézményeket a megfelelő alapszerződésekkel hozták létre. Ezek az intézményezik képezik az Európai Közösségek szervezeti felépítését, és vitathatatlanul hozzájárulnak az Európai Közösségek célkitűzéseihez. Emiatt úgy tekinthető, hogy ezek az intézmények az Európai Közösségek kizárólagos ellenőrzése alatt állnak.

Ugyanezen megfontolás szerint úgy lehet tekinteni, hogy a másodlagos jogi aktussal létrehozott közösségi szervek és végrehajtó ügynökségek az Európai Közösségek kizárólagos ellenőrzése alatt állnak, emiatt bekerülnek a konszolidációs körbe. 2006-ban hat újonnan létrehozott ügynökség első ízben került konszolidálásra. Ezenfelül a 2006-os beszámolóba első ízben integrálták a Belső Piaci Harmonizációs Hivatalt (Alicante) és a Közösségi Növényfajta-hivatalt (Angers), amelyek nem kapnak támogatást a Közösségek általános költségvetéséből. E nyolc ügynökség első alkalommal történő konszolidációjának hatása a 2006. évi beszámolóra az alábbi:

Befektetett eszközök : 32 millió EUR Forgóeszközök : 413 millió EUR Kötelezettségek : 168 millió EUR Nettó eszközök : 277 millió EUR

Ezenkívül a felszámolás alatt álló Európai Szén- és Acélközösség (ESZAK) szintén ellenőrzött gazdálkodó egységnek tekintendő.

Az ellenőrzött gazdálkodó egységek konszolidációja a teljes konszolidáció módszerével történik. Az Európai Közösségek által ellenőrzött gazdálkodó egységek egymással szemben fennálló egyenlegei, valamint a közöttük létrejött tranzakciók kiszűrésre kerültek. A gazdálkodó egységeken belüli tranzakciók nem realizált nyeresége/vesztesége nem jelentős, ezért nem került kiszűrésre.

Társult vállalkozások

A társult vállalkozások felett az Európai Közösségek jelentős befolyással bír, de nem ellenőrzéssel, a szavazati jogok általában 20–50 %-át birtokolja. A társult vállalkozásokban lévő befektetéseket a tőkemódszerrel veszik figyelembe a konszolidáció során, kezdeti elszámolásuk bekerülési értéken történik.

Az Európai Közösségeknek a társult vállalkozások akvizíció utáni nyereségéből vagy veszteségéből való részesedését a gazdasági eredménykimutatás mutatja be, míg a tartalékok akvizíciót követő változásaiból való részesedése a tartalékokban kerül kimutatásra. A befektetés könyv szerinti értékét az akvizíció utáni halmozott változásokkal módosítják. A társult vállalkozástól kapott osztalék csökkenti a befektetés könyv szerinti értékét.

Az Európai Közösségek és társult vállalkozása közötti tranzakciók nem realizált nyeresége/vesztesége nem jelentős, ezért az nem került kiszűrésre.

A társult vállalkozások számviteli politikái eltérhetnek az Európai Közösségek által a hasonló tranzakciókra és hasonló körülményekkel jellemezhető eseményekre vonatkozóan elfogadott számviteli politikáktól. A társult vállalkozások tőkemódszer alkalmazásakor felhasznált pénzügyi kimutatásait gyakorlati okok miatt nem korrigálták.

Amennyiben az Európai Közösségek 20 %-kal, vagy többel részesedik egy kockázati tőkealapból, nem törekszik jelentős befolyás gyakorlására. Az ilyen alapokat emiatt értékesíthető eszközökként kezelik, a tőkemódszer pedig nem kerül alkalmazásra.

Közös vállalkozások

A közös vállalkozás olyan szerződéses megállapodás, amellyel az Európai Közösségek és egy vagy több fél („vállalkozók”) közös ellenőrzés alatt álló gazdasági tevékenységbe kezd. A közös ellenőrzés a gazdasági tevékenység feletti ellenőrzés szerződésben rögzített megosztása. A közös ellenőrzésű gazdálkodó egységekben lévő érdekeltségeket a tőkemódszerrel veszik figyelembe a konszolidáció során, kezdeti elszámolásuk bekerülési értéken történik.

Az Európai Közösségeknek a közös ellenőrzésű gazdálkodó egységeik nyereségéből vagy veszteségéből való részesedését a gazdasági eredménykimutatás mutatja be, míg a tartalékok változásaiból való részesedése a tartalékokban kerül kimutatásra. A befektetés könyv szerinti értékét a halmozott változásokkal módosítják.

Az Európai Közösségek és közös irányítású gazdálkodó egysége közötti tranzakciók nem realizált nyeresége/vesztesége nem jelentős, ezért az nem került kiszűrésre.

A közös vállalkozások számviteli politikái eltérhetnek az Európai Közösségek által a hasonló tranzakciókra és hasonló körülményekkel jellemezhető eseményekre vonatkozóan elfogadott számviteli politikáktól. A közös vállalkozások tőkemódszer alkalmazásakor felhasznált pénzügyi kimutatásait gyakorlati okok miatt nem korrigálták.

A konszolidálásba be nem vont gazdálkodó egységek

Az Európai Közösségek beszámolójába nem vonták be azokat az alapokat, amelyeket a Közösségek az Európai Közösségek személyzetének közös betegbiztosítási rendszere, valamint az Európai Fejlesztési Alap megbízásából kezel. 2006. december 31-én e kettő összes eszközállománya 279 millió EUR, illetve 3,3 milliárd EUR volt – lásd az E 10. megjegyzést.

1.4 PÉNZNEM ÉS ÁRFOLYAMOK

Funkcionális és beszámolási pénznem

Az összevont pénzügyi kimutatások euróban kerülnek bemutatásra, amely az Európai Közösségek funkcionális és beszámolási pénzneme.

Tranzakciók és egyenlegek

A külföldi pénznemen alapuló ügyletek elszámolása az ügylet napján érvényes árfolyamok felhasználásával euróban történik.

A külföldi pénznemen alapuló ügyletek kiegyenlítéséből származó árfolyamnyereségeket és -veszteségeket, valamint a külföldi pénznemben meghatározott monetáris eszközök és kötelezettségek év végi árfolyamokon történő átszámításából adódó árfolyamnyereségeket és -veszteségeket a gazdasági eredménykimutatás mutatja be.

A pénzügyi eszközök és kötelezettségek külföldi pénznemben meghatározott év végi egyenlegeit a 2006. december 31-én érvényes árfolyamon számítják át euróra.

2006. december 31-i EURO-árfolyam CYP 0,5782 LTL 3,4528 CZK 27,4850 MTL 0,4293 DKK 7,4560 PLN 3,8310 EEK 15,6466 SKK 34,4350 GBP 0,6715 SIT 239,6400 HUF 251,7700 SEK 9,0404 LVL 0,6972 USD 1,3170

Az alábbi tételekre eltérő átváltási módszerek vonatkoznak:

— az immateriális javak és tárgyi eszközök értékelése a beszerzésük napján érvényes euro-árfolyamon történik; valamint

— az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalap Garanciarészlege keretében fizetett előfinanszírozások euróra való átváltása a kifizetés hónapját követő hónap 10. napján érvényes árfolyamon történik.

A külföldi pénznemben meghatározott és értékesíthetőként besorolt monetáris értékpapírok valós értékének változásai aszerint kerülnek megbontásra, hogy azok az értékpapír amortizált bekerülési értékének változásaiból eredő átváltási különbözetek vagy az értékpapír könyv szerinti értékének egyéb változásai. Az átváltási különbözeteket a gazdasági eredménykimutatásban, a könyv szerinti érték egyéb változásait pedig a valós érték tartalékban mutatják ki. A nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken nyilvántartott nem monetáris pénzügyi eszközök és kötelezettségek átváltási különbözeteit a gazdasági eredménykimutatásban mutatják ki. Az értékesíthetőként besorolt nem monetáris pénzügyi eszközök átváltási különbözetei a valós érték tartalékban szerepelnek.

1.5 MÉRLEG

1.5.1 Immateriális javak

A vásárolt számítógépes szoftverlicencek aktiválása a beszerzési költségek, valamint az adott szoftver üzembe helyezési költségeinek alapján történik. E költségek értékcsökkenési leírása a becsült hasznos élettartam (4 év) során történik. A saját előállítású immateriális javak ráfordításként való elszámolása a gazdasági eredménykimutatásban történik.

A számítógépes szoftverek fejlesztését és karbantartását kiadásként számolják el felmerülésükkor.

1.5.2 Tárgyi eszközök

Ingatlanok, üzemek és berendezések

Valamennyi ingatlan, üzem és berendezés kimutatása az értékcsökkenéssel és értékvesztéssel csökkentett eredeti bekerülési értéken történik (kivéve a földterületeket, a műalkotásokat és a befejezetlen beruházásokat). Az eredeti bekerülési érték az eszközök beszerzéséhez közvetlenül hozzárendelhető kiadásokat foglalja magában.

A később felmerülő költségek az eszköz könyv szerinti értékében, vagy adott esetben külön eszközként kerülnek aktiválásra, de csak akkor, ha az eszközzel kapcsolatos jövőbeni gazdasági előnyöket valószínűsíthetően az Európai Közösségek élvezi, és az eszköz költségét megbízhatóan lehet mérni. Minden egyéb javítási és karbantartási költség a gazdasági eredménykimutatásban kerül elszámolásra abban a költségvetési időszakban, amelyben azok felmerültek.

A földterületekre, a műalkotásokra és a befejezetlen beruházásokra nem számolnak el értékcsökkenési leírást. A többi eszköz értékcsökkenési leírása a becsült hasznos élettartam során lineáris módszerrel történik, a következők szerint:

Értékcsökkenési kulcsok Eszköztípus Lineáris értékcsökkenési kulcsok Immateriális javak 25 % Épületek 4 % Üzemek, gépek és berendezések 10 % – 25 % Bútorok 10 % – 25 % Beépített és mozdítható berendezési tárgyak 10 % – 33 % Közlekedési eszközök 25 % Számítástechnikai berendezések 25 % Egyéb tárgyi eszközök 10 % – 33 %

Az eszközök maradványértékét és hasznos élettartamát mindegyik mérlegfordulónapon felülvizsgálják, és szükség esetén módosítják. Az eszköz könyv szerinti értékét azonnal a megtérülő értékére írják le, ha az eszköz könyv szerinti értéke meghaladja annak becsült megtérülő értékét.

Az eszközök elidegenítésének nyeresége, illetve vesztesége a bevétel és a könyv szerinti érték különbözetéből adódik. Ez a gazdasági eredménykimutatásban szerepel.

Lízingek

Pénzügyi lízingként kerülnek besorolásra azok a tárgyi eszköz lízingek, amelyeknél a tulajdonjoggal járó valamennyi kockázatot és előnyt alapvetően az Európai Közösségek viseli. A pénzügyi lízingek aktiválása a lízing kezdő időpontjában a lízingbe vett eszköz valós értéke és a minimális lízingfizetések jelenértéke közül az alacsonyabbik értéken történik. Minden egyes lízingfizetést úgy osztanak meg a kötelezettség és a finanszírozási költségek között, hogy a még rendezetlen finanszírozási egyenleg kamatlába állandó legyen. A bérleti kötelezettségek (a finanszírozási költségek nélkül) az egyéb (hosszú és rövid lejáratú) kötelezettségek között szerepelnek. A finanszírozási költség kamattartalmát a lízingidőszak során a gazdasági eredménykimutatásban számolják el, hogy a kötelezettség fennmaradó összegére nézve mindegyik időszakban állandó időszaki kamatláb adódjon. A pénzügyi lízing keretében beszerzett eszközök értékcsökkenési leírását az eszköz hasznos élettartama és a lízing időtartama közül a rövidebbik időszak során számolják el.

Operatív lízingnek minősülnek azok a lízingek, amelyeknél a tulajdonjogban rejlő kockázatok és előnyök jelentős hányada a lízingbeadónál marad. Az operatív lízing keretében tett kifizetéseket a lízing időtartama alatt lineáris módszerrel számolják a gazdasági eredménykimutatásban.

1.5.3 Nem pénzügyi eszközök értékvesztése

A határozatlan hasznos élettartammal rendelkező eszközökre nem számolnak el értékcsökkenési leírást, az értékvesztés szükségességét pedig évente vizsgálják meg. Az értékcsökkenési leírás tárgyát képező eszközöknél minden esetben sor kerül az értékvesztés szükségességének vizsgálatára, amikor bizonyos események vagy a körülmények változásai azt jelzik, hogy a könyv szerinti érték esetleg már nem térül meg. Az értékvesztés miatti veszteség az az összeg, amennyivel az eszköz könyv szerinti értéke magasabb, mint annak megtérülő értéke. A megtérülő érték az eszköz értékesítési költségekkel csökkentett valós értéke és használati értéke közül a magasabbik.

1.5.4 Beruházások

Társult vállalkozásokban lévő befektetések és közös vállalkozásokban lévő érdekeltségek

A társult vállalkozásokban lévő befektetések és közös vállalkozásokban lévő érdekeltségek elszámolása a tőkemódszer használatával történik.

Kockázati tőkealapokban lévő befektetések

Besorolás és értékelés

A kockázati tőkealapokban lévő befektetéseket értékesíthető eszközökként sorolják be, ennek megfelelően valós értéken kell őket nyilvántartani, a valós érték változásaiból eredő nyereségeket és veszteségeket (az átváltási különbözeteket is) pedig a valós érték tartalékban kell megjeleníteni.

A valós értékkel kapcsolatos megfontolások

Mivel a kockázati tőkealapokban lévő befektetéseknek nincsen aktív piacon jegyzett piaci ára, és hiányoznak a megbízható értékelési technikák, értékelésük egyenként, a következő két érték közül a kisebbiken történik: bekerülési érték vagy az alapkezelő által a mérleg fordulónapjáig jelentett elszámolható nettó eszközérték (net asset value, NAV), kizárva így azt az esetleges nem realizált hozzárendelhető nyereséget, amely a mögöttes befektetési portfólióban megjelenhet. A mérleg fordulónapján kevesebb mint két éve fennálló kockázati tőkealapokban lévő befektetések értékelése ugyanezen elvek alapján történik, kivéve azt az esetet, amikor a nem realizált veszteségeket csak az igazgatási kiadások okozzák, ekkor ugyanis a mögöttes befektetési portfólió korai életszakaszára tekintettel nem veszik figyelembe ezeket a nem realizált veszteségeket.

Meg kell említeni, hogy az Európai Beruházási Alap az IAS 39-cel összhangban kidolgozta a „valós érték módszert”, amelyet 2005 végén alkalmaztak az Európai Bizottság kockázati tőkealapokban lévő befektetéseire. A jelenlegi értékelési módszerről az említett „valós érték módszerre” való áttérés 2006. január 1-jétől érvényes a Bizottság elszámolásaiban, az ezzel kapcsolatos kiigazítás kimutatása a valós érték tartalékban történik.

A kockázati tőkealapokban lévő befektetések valós értékét e módszer szerint az aggregált nettó eszközérték módszer alkalmazásával kapják meg, amely magában foglalja azt a feltételezést, hogy amennyiben az egyes alapok nettó eszközértéke az IAS 39-cel összhangban levőnek tekinthető, úgy az összes alap aggregált nettó eszközértéke is összhangban van az IAS 39-cel.

E módszerrel összhangban az alapok három kategóriába sorolhatók:

— I. kategória – alapok, amelyek már alkalmazzák az IAS 39 valós értékkel kapcsolatos előírásait.

— II. kategória – alapok, amelyek az IAS 39-cel összhangban levőnek tekinthető egyéb értékelési iránymutatásokat (pl. AFIC, BVCA és EVCA értékelési iránymutatások) vagy standardokat alkalmaznak.

— III. kategória – alapok, amelyek nem az IAS 39 valós értékkel kapcsolatos előírásait vagy az IAS 39-cel összhangban lévő egyéb értékelési iránymutatást alkalmaznak.

Az I. és II. kategóriánál a valós értéken történő értékelésből eredő nem realizált nyereségeket a tartalékokban számolják el, a nem realizált veszteségeket pedig értékvesztési szempontból megvizsgálják annak meghatározására, hogy a gazdasági eredménykimutatásban értékvesztésként, vagy a valós érték tartalék változásaiként számolják-e el őket.

A valós értéken kifejezett elszámolható nettó eszközérték meghatározása vagy az Európai Közösségek alapban meglévő tulajdonjoga százalékos arányának és a legfrissebb beszámolóban szereplő nettó eszközérték szorzataként, vagy pedig – amennyiben az rendelkezésre áll – a részesedés ugyanazon időpontban érvényes (az adott alapkezelő által ismertetett) pontos értékének alkalmazásával történik.

A III. kategóriába tartozó befektetések értékelése az értékvesztéssel csökkentett bekerülési értéken történik (bár jelenleg nincs ilyen befektetés).

Egyéb befektetések

Osztályozás

Az Európai Közösségek a következő kategóriákba sorolja be befektetéseit: a nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök; kölcsönök és követelések; lejáratig tartandó befektetések; valamint értékesíthető pénzügyi eszközök. A befektetések besorolását a kezdeti megjelenítéskor határozzák meg, és minden egyes mérlegfordulónapkor felülvizsgálják.

i. A nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök

E kategória két alkategóriára oszlik: kereskedési céllal tartott pénzügyi eszközök és a keletkezésükkor a nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékeltként megjelölt pénzügyi eszközök. Ebbe a kategóriába kerül a pénzügyi eszköz, ha alapvetően rövid távú értékesítési célzattal szerezték be, vagy ha az Európai Közösségek akként jelöli meg. A származékos termékek is kereskedési céllal tartottnak minősülnek, amennyiben nem jönnek szóba fedezeti elszámolásra. Az e kategóriába tartozó eszközök forgóeszközöknek minősülnek, ha a mérleg fordulónapját követő 12 hónapon belül várhatóan értékesítik őket.

ii. Kölcsönök és követelések

A kölcsönök és követelések aktív piacon nem jegyzett nem származékos pénzügyi eszközök, amelyeknél a fizetési összegek rögzítettek vagy meghatározhatók. Keletkezésükre akkor kerül sor, amikor a Közösségek az adósnak közvetlenül pénzeszközt, árukat vagy szolgáltatásokat biztosít anélkül, hogy szándékában állna a követeléssel kereskedni. A mérleg fordulónapját követő 12 hónapon belüli lejárattal rendelkezők kivételével ezek az eszközök a befektetett eszközök között szerepelnek.

iii. Lejáratig tartandó befektetések

A lejáratig tartandó befektetések rögzített fizetési összegű vagy meghatározható fizetési összegű és rögzített lejáratú nem származékos pénzügyi eszközök, amelyeket az Európai Közösségek határozottan a lejáratig kíván és képes is megtartani. E költségvetési évben az Európai Közösségek nem rendelkezett ebbe a kategóriába tartozó befektetésekkel.

iv. Értékesíthető pénzügyi eszközök

Az értékesíthető pénzügyi eszközök olyan nem származékos eszközök, amelyeket ebbe a kategóriába tartozóként jelöltek meg, vagy amelyeket a többi kategória egyikébe sem soroltak be. Azon befektetések kivételével, amelyeket a Közösségek a mérleg fordulónapját követő 12 hónapon belül elidegeníteni szándékozik, ezek az eszközök a befektetett eszközök között szerepelnek.

Kezdeti megjelenítés és értékelés

A nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök, a lejáratig tartandó és az értékesíthető eszközök beszerzésének és értékesítésének megjelenítése az üzletkötés időpontjában történik, tehát azon a napon, amikor az Európai Közösségek kötelezettséget vállal az adott eszköz megvásárlására vagy értékesítésére. A kölcsönök megjelenítése abban az időpontban történik, amikor a kölcsönvevőnek a pénzt megelőlegezik. A befektetések kezdeti megjelenítése az ügylet költségekkel növelt valós értéken történik minden olyan pénzügyi eszköz esetében, amelynek nyilvántartása nem a nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékelt összegen történik. A nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékeltként nyilvántartott pénzügyi eszközök kezdeti megjelenítése valós értéken történik, az ügyleti költségeket pedig a gazdasági eredménykimutatásban ráfordításként számolják el.

A pénzügyi eszköz kezdeti megjelenítéskori valós értéke rendszerint az ügyleti ár (azaz a kapott ellenérték valós értéke). Amikor azonban a hosszú lejáratú kölcsön után nem számítanak fel kamatot, vagy a kamat a piaci feltételeknél kedvezőbb, a pénzügyi eszköz valós értéke megbecsülhető mint az összes jövőbeni pénzbevétel jelenértéke, ahol az alkalmazott diszkont-kamatláb egy hasonló hitelminősítésű kibocsátó hasonló instrumentumára vonatkozó piaci kamatláb.

A felszámolás alatt álló ESZAK által tisztviselőknek nyújtott kölcsönök esetében a keletkezéskori valós értékként – gyakorlati okok miatt és lényegességi megfontolások alapján – az ügyleti árat alkalmazzák, függetlenül az esetlegesen biztosított kedvezményes kamatlábtól.

A befektetések kivezetésre kerülnek, ha a befektetések pénzáramaihoz való jogok lejártak vagy azokat átadták, és az Európai Közösségek a tulajdonjoggal járó valamennyi kockázatot és előnyt alapvetően átadta.

Későbbi értékelés

Az értékesíthető pénzügyi eszközöket és a nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközöket a későbbiekben valós értéken mutatják ki.

A „nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök” kategória valós értéke változásaiból eredő nyereségek és veszteségek a gazdasági eredménykimutatásban szerepelnek abban az időszakban, amelyben felmerültek.

A külföldi pénznemben meghatározott és értékesíthetőként besorolt monetáris pénzügyi eszközök valós értékének változásai aszerint kerülnek megbontásra, hogy azok az eszköz amortizált bekerülési értékének változásaiból eredő átváltási különbözetek, vagy az eszköz könyv szerinti értéke egyéb változásai. Az átváltási különbözeteket a gazdasági eredménykimutatásban, a könyv szerinti érték egyéb változásait pedig a valós érték tartalékban mutatják ki. Az értékesíthető besorolású nem monetáris pénzügyi eszközök valós értékének változásait a valós érték tartalékban mutatják ki.

Az értékesíthetőként besorolt pénzügyi eszközök értékesítésekor vagy értékvesztésekor a korábban a valós érték tartalékban megjelenített valós érték kiigazítások kumulált összegét a gazdasági eredménykimutatásban kell megjeleníteni.

Az értékesíthető pénzügyi eszközök tényleges kamatláb-módszerrel számított kamatát a gazdasági eredménykimutatásban jelenítik meg. Az értékesíthető tőkeinstrumentumok utáni osztalék megjelenítésére akkor kerül sor, amikor megállapítják az Európai Közösségek osztalékfizetéshez való jogát.

Az aktív piacokon jegyzett befektetések valós értékei az aktuális vételi áron alapulnak. Az Európai Közösségek a nem aktív piacú pénzügyi eszközök (és a tőzsdén nem jegyzett értékpapírok) esetében értékelési technika alkalmazásával állapítja meg a valós értéket. Ilyen technika a szokásos piaci feltételek szerint lebonyolított legutóbbi ügyletek felhasználása, a lényegében megegyező egyéb instrumentumok alapul vétele, a diszkontált cash flow-elemzés, az opciós árazási modellek és a piaci résztvevők által általában alkalmazott egyéb értékelési technikák.

Azokban az esetekben, amikor az aktív piacon jegyzett piaci árral nem rendelkező tőkeinstrumentumokban lévő befektetések valós értékét nem lehet megbízhatóan mérni, akkor e befektetéseket az értékvesztéssel csökkentett bekerülési értéken értékelik.

A kölcsönök és követelések, valamint a lejáratig tartandó befektetések kimutatása amortizált bekerülési értéken történik a tényleges kamatláb-módszer alkalmazásával. Lényegességi megfontolások alapján a felvett hitelekre nyújtott kölcsönök esetén előfordulhat, hogy a tényleges kamatláb-módszert nem lehet a kölcsönökre és felvett hitelekre külön alkalmazni. Az Európai Közösségeknél felmerülő, majd a kölcsön kedvezményezettjére továbbterhelt ügyleti költségeket közvetlenül a gazdasági eredménykimutatásban jelenítik meg.

Pénzügyi eszközök értékvesztése

Az Európai Közösségek minden egyes mérlegfordulónapkor megvizsgálja, hogy egy adott pénzügyi eszköz értékvesztését indokolják-e objektív tények. A pénzügyi eszközre nézve akkor és csak akkor merül fel, illetve számolandó el értékvesztési veszteség, ha objektív bizonyítékai vannak az eszköz kezdeti megjelenítését követően bekövetkezett egy vagy több esemény által eredményezett értékvesztésnek, és a veszteséggel járó esemény(ek) hatással van(nak) a pénzügyi eszköz becsült jövőbeli pénzáramaira, amelyeket megbízhatóan lehet becsülni.

i. Amortizált bekerülési értéken nyilvántartott eszközök

Ha a kölcsönök és követelések vagy az amortizált bekerülési értéken nyilvántartott lejáratig tartandó befektetések értékvesztésének bekövetkeztére nézve objektív bizonyítékok vannak, a veszteség összege az eszköz könyv szerinti értéke és a pénzügyi eszköz eredeti tényleges kamatlábával diszkontált becsült jövőbeni pénzáramok (amelyek nem foglalják magukban a jövőbeni hitelveszteségeket) jelenértéke közötti különbségnek felel meg. Az eszköz könyv szerinti értékét csökkentik, a veszteség összegét pedig a gazdasági eredménykimutatásban jelenítik meg. Ha a kölcsön vagy a lejáratig tartandó befektetés változó kamatlábú, az esetleges értékvesztések értékelésének diszkont kamatlába a szerződés szerint meghatározott folyó tényleges kamatlábnak felel meg.

A biztosítékkal fedezett pénzügyi eszköz becsült jövőbeni pénzáramai jelenértékének számítása a biztosíték érvényesítéséből keletkezhető, a biztosíték megszerzésével és értékesítésével kapcsolatos költségekkel csökkentett pénzáramokat veszi figyelembe, függetlenül attól, hogy valószínű-e vagy sem a biztosíték érvényesítése.

Ha az értékvesztés összege egy későbbi időszakban csökken, és a csökkenést objektíven olyan eseményhez lehet kötni, amely az értékvesztés megjelenítése után következett be, a korábban elszámolt értékvesztést a gazdasági eredménykimutatásban visszaírják.

ii. Valós értéken nyilvántartott eszközök

Az értékesíthetőként besorolt, tulajdonviszonyt megtestesítő értékpapírok esetén az értékvesztés megállapításakor azt vizsgálják, hogy az értékpapír valós értéke jelentős mértékben, illetve tartósan a bekerülési értéke alá csökkent-e. Ha az értékesíthető pénzügyi eszközöknél bizonyíték van ez utóbbira nézve, a halmozott veszteséget – amely a beszerzési költség és a (gazdasági eredménykimutatásban az adott pénzügyi eszközzel kapcsolatban korábban megjelenített értékvesztéssel csökkentett) aktuális valós érték különbségének felel meg – kivezetik a tartalékokból és a gazdasági eredménykimutatásban jelenítik meg. A gazdasági eredménykimutatásban a tulajdonviszonyt megtestesítő értékpapírokkal kapcsolatban megjelenített értékvesztések sztornírozása nem a gazdasági eredménykimutatáson keresztül történik. Ha egy későbbi időszakban az értékesíthetőként besorolt adósságinstrumentum valós értéke emelkedik, és a növekedést objektíven olyan eseményhez lehet kötni, amely az értékvesztés megjelenítése után következett be, az értékvesztést a gazdasági eredménykimutatáson keresztül sztornírozzák.

1.5.5 Készletek

A készleteket a bekerülési érték és a nettó realizálható érték közül az alacsonyabbikon mutatják ki. A bekerülési érték meghatározása a FIFO módszerrel történik. Különleges esetekben a súlyozott átlagköltség (WAC) képletet lehet alkalmazni. A késztermékek, valamint a befejezetlen termelés és félkész termékek bekerülési értéke a tervezési költségeket, a nyersanyag-ráfordítást, a közvetlen munkaerőköltségeket, az egyéb közvetlen költségeket és a termeléshez kapcsolódó (a szokásos működési kapacitáson alapuló) általános költségeket foglalja magába. A nettó realizálható érték a befejezéssel és értékesítéssel kapcsolatos kiadásokkal csökkentett becsült értékesítési ár (szokásos üzletmenet során).

Amennyiben a készleteket azzal a céllal tartják, hogy azokhoz a nagyközönség díjmentesen vagy jelképes díj ellenében juthasson, értékelésük a bekerülési érték és a folyóáras pótlási költség közül a kisebbiken történik. A folyóáras pótlási költség az a költség, amely az Európai Közösségek számára merülne fel az eszköz beszámolókészítési időpontban való beszerzésekor.

1.5.6 Előfinanszírozási összegek

Az előfinanszírozás olyan kifizetés, amely pénzelőleget (pénztárkészletet) szándékozik biztosítani a kedvezményezettnek. Az előfinanszírozást az egyedi előfinanszírozási megállapodásban meghatározott időszak során több kifizetésre is fel lehet osztani. A pénztárkészlet vagy az előleg visszafizetésére, illetve felhasználására (arra a célra, amelyre azt biztosították) a megállapodásban meghatározott időszakban kerül sor. Amennyiben a kedvezményezettnél nem merülnek fel támogatható kiadások, köteles az előfinanszírozási előleget visszafizetni az Európai Közösségeknek. Az előfinanszírozás összegét (teljes egészében vagy részben) csökkentik az elfogadott támogatható költségek és a visszatérített összegek.

Az év végén fennálló előfinanszírozási összegek értéke a kifizetett eredeti összeg(ek) mínusz: visszafizetett összegek, elszámolt támogatható összeg, az év végéig el nem számolt, becsült támogatható összegek és az értékcsökkenések.

Az előfinanszírozás utáni kamat megjelenítése a megfelelő megállapodás rendelkezéseivel összhangban a kamat realizálásakor történik. Év végén a legmegbízhatóbb információra alapozva becslést készítenek a halmozott kamatbevételről és azt szerepeltetik a mérlegben. Az előfinanszírozási összegekhez kapcsolódó garanciák a mérlegen kívüli tételek között szerepelnek függő követelésként.

1.5.7 Követelések

A követeléseket az értékvesztési leírásokkal csökkentett eredeti összegen tartják nyilván. A követelések értékvesztési leírására akkor kerül sor, ha objektív bizonyítékok vannak arra nézve, hogy az Európai Közösségek nem fogja tudni beszedni a követelések eredeti feltételei szerint esedékes valamennyi összeget. A leírás összege az eszköz könyv szerinti értéke és a visszanyerhető összeg közötti különbözetnek felel meg, amely utóbbi a jövőbeni várható pénzáramoknak a hasonló hitelfelvevőkre vonatkozó piaci kamatlábbal diszkontált jelenértéke. A leírás összegét a gazdasági eredménykimutatásban jelenítik meg. Az egyedi leírásban még nem részesített kinnlevő beszedési megbízások után évente 20 %-os általános leírás megjelenítésére is sor kerül.

Lásd a későbbiekben az 1.5.13. megjegyzést, amely az év végén elszámolt elhatárolt jövedelem kezelésére vonatkozik.

1.5.8 Pénzeszközök és azzal egyenértékű eszközök

A pénzeszközök és az azzal egyenértékű eszközök rövid lejáratú aktíváknak minősülnek. Idetartoznak a készpénz, a bankoknál elhelyezett látra szóló betétek, a három hónap vagy annál rövidebb eredeti lejárattal rendelkező rövid lejáratú, magas likviditású egyéb befektetések és a folyószámlahitelek. A folyószámlahitelek a folyó kötelezettségek alatti pénzügyi kötelezettségek között szerepelnek a mérlegben.

1.5.9 Munkavállalói juttatások

Nyugdíjkötelezettségek

Az Európai Közösségek meghatározott nyugdíjjuttatási programokat működtet. A meghatározott juttatási program olyan nyugdíjprogram, amely általában meghatározza a nyugdíjjuttatás azon összegét, amelyet a munkavállaló nyugdíjba vonulás után kap, és amely rendszerint olyan tényezőktől függ, mint az életkor, a munkaviszonyban eltöltött évek száma, valamint a fizetés. A munkavállalók fizetéséből levont hozzájárulás e juttatások becsült költségeinek egyharmadát teszi ki – a kötelezettséget azonban nem finanszírozzák.

A meghatározott nyugdíjjuttatási programokkal kapcsolatos kötelezettség mérlegben kimutatott értéke a meghatározott juttatási kötelem mérlegfordulónapi – a programeszközök valós értékével csökkentett – jelenértékével egyenlő. A meghatározott juttatási kötelem értékét független biztosítási matematikusok számítják ki a halmozott jogosultságok módszer alkalmazásával. A meghatározott juttatási kötelem jelenértékét a becsült jövőbeli pénzkiáramlások diszkontálásával határozzák meg, ahol a diszkont tényező a juttatások kifizetésére használt pénznemben meghatározott, jó minőségű vállalati kötvények kamatlábainak felel meg, amely kötvények lejárati feltételei közelítik a szóban forgó nyugdíjkötelezettség feltételeit.

A tapasztalati módosításokból és a biztosításmatematikai feltételezések változásaiból adódó biztosításmatematikai nyereségeket és veszteségeket közvetlenül a gazdasági eredménykimutatásban jelenítik meg.

A múltbeli szolgálat költségeit közvetlenül a bevételek között mutatják ki, kivéve, ha a nyugdíjprogram változtatásait ahhoz kötik, hogy az alkalmazottak egy meghatározott ideig szolgálatban maradjanak (megszolgálási időszak). Ebben az esetben a múltbeli szolgálat költségeinek amortizációja a megszolgálási időszakban lineárisan történik.

A nyugdíjazást követő betegbiztosítási juttatások

Az Európai Közösségek munkavállalóinak az egészségügyi kiadások visszatérítése révén nyújt egészségügyi juttatásokat. A napi igazgatás ellátására különálló alapot (közös betegségbiztosítási rendszer, RCAM) hoztak létre. A rendszer által nyújtott szolgáltatások igénybevételére a jelenlegi és a már nyugdíjazott munkavállalók, az özvegyek, valamint azok kedvezményezettjei jogosultak. A jelenlegi munkavállalóknak nyújtott juttatásokat a „Személyzeti költségek” közé sorolják, a beszámolási időszakban befizetett összegek pedig kiadásként jelennek meg a gazdasági eredménykimutatásban.

Az „inaktív” személyeknek (nyugdíjasok, árvák stb.) nyújtott juttatásokat a „Foglalkoztatás utáni munkavállalói juttatások” közé sorolják. Tekintve e juttatások jellegét, biztosítás-matematikai számításokra volt szükség. A mérlegben szereplő kötelezettség meghatározásának alapja a nyugdíjfizetési kötelezettség számításához használthoz hasonló (lásd fentebb).

1.5.10 Kockázatokra és költségekre képzett céltartalékok

Kockázatokra és költségekre képzett céltartalékok kimutatására akkor kerül sor, ha múltbeli események eredményeként az Európai Közösségeknek meglévő jogi vagy vélelmezett kötelme áll fenn, és erősen valószínű, hogy a kötelem kiegyenlítéséhez forráskiáramlásra lesz szükség, és ennek összegét megbízhatóan meg lehet becsülni. A jövőbeli működési veszteségekre nem képeznek céltartalékot.

A céltartalék összege a meglévő kötelem kiegyenlítéséhez szükséges várható kiadások beszámolókészítési időpontban tett legjobb becslésével egyenlő. Ha a céltartalék nagyszámú tételt érint, akkor a kötelem becslése az összes lehetséges kimenetelnek a kapcsolódó valószínűségekkel történő súlyozásával történik („várható érték” módszer).

Amennyiben a pénz időértékének hatása jelentős, úgy a céltartalék összege a kötelezettség rendezéséhez várhatóan szükséges kiadások jelenértékével egyenlő. Az alkalmazott diszkontráta az a ráta, amely tükrözi a pénz időértékének folyó piaci értékeléseit és a kötelezettségre jellemző kockázatokat, de nem tükrözi azokat a kockázatokat, amelyekre nézve a jövőbeni pénzáramokra vonatkozó becsléseket kiigazították.

1.5.11 Pénzügyi kötelezettségek

A pénzügyi kötelezettségek magukban foglalják a felvett hiteleket és a kereskedési céllal tartott kötelezettségeket.

A felvett hitelek a hitelintézetektől felvett hitelekből és igazolásokkal alátámasztott adósságokból állnak. A felvett hitelek kezdeti megjelenítése valós értéken történik, amely a felmerült ügyleti költségekkel csökkentett kibocsátásból származó bevételnek (a kapott ellenérték valós értéke) felel meg, a későbbi nyilvántartás pedig amortizált bekerülési értéken a tényleges kamatláb-módszer használatával történik; az ügyleti költségekkel csökkentett bevételek és a visszafizetési érték közötti esetleges különbözeteket a felvett hitelek futamideje alatt a gazdasági eredménykimutatásban jelenítik meg a tényleges kamatláb-módszer használatával. A mérleg fordulónapját követő 12 hónapon belüli lejárattal rendelkezők kivételével ezek a kötelezettségek a hosszú lejáratú kötelezettségek között szerepelnek.

Lényegességi megfontolások alapján a felvett hitelekre nyújtott kölcsönök esetén előfordulhat, hogy a tényleges kamatláb-módszert nem lehet a kölcsönökre és felvett hitelekre külön alkalmazni. Az Európai Közösségeknél felmerülő, majd a kölcsön kedvezményezettjére továbbterhelt ügyleti költségeket közvetlenül a gazdasági eredménykimutatásban jelenítik meg.

A kereskedési céllal tartott kötelezettségek magukban foglalják azokat a származékos termékeket, amelyek nem jönnek szóba fedezeti elszámolásra akkor, amikor valós értékük negatív. Számviteli elszámolásuk ugyanúgy történik, mint a kereskedési céllal tartott eszközök elszámolása, lásd az 1.5.4. megjegyzést.

1.5.12 „Szállítói” kötelezettségek

A Közösségek „szállítói” kötelezettségeinek jelentős összege nem áru- illetve szolgáltatás-beszerzéssel, hanem a támogatások, illetve egyéb közösségi finanszírozás kedvezményezettjeinek kifizetetlen költségtérítési igénylésével kapcsolatos. A költségtérítési igénylés beérkezésekor az igényelt összeget „szállítói” kötelezettségként számolják el, majd az ellenőrzést követően az illetékes pénzügyi meghatalmazottak támogathatóként fogadják el. Értékelésük ebben a szakaszban az elfogadott és támogatható összegen történik.

Az áru- és szolgáltatás-beszerzésből keletkező „szállítói” kötelezettségek megjelenítése az eredeti összegről szóló számla beérkezésekor történik, a megfelelő kiadásokat a készletek leszállításakor és Európai Közösségek általi átvételekor könyvelik rá a számlákra.

1.5.13 Az elszámolási időszakok elkülönítése – elhatárolt és halasztott bevételek és kiadások

Az eredményszemléletű elszámolásra való áttérés részeként fontos biztosítani az elhatárolást, azt, hogy az év során lebonyolított ügyleteket a megfelelő számviteli évben rögzítsék: az ügyleteket tehát abban az időszakban kell elszámolni, amelyikhez kapcsolódnak.

Vizsgálatra van szükség különösen a közösségi alapok kedvezményezettjeinél felmerült, de a Közösségeknek még nem jelentett támogatható kiadásokat (elhatárolt kiadások) illetően. A tevékenységtípusok és a rendelkezésre álló információk függvényében különböző módszereket használnak annak érdekében, hogy a lehető legjobban meg lehessen becsülni ezeket az összegeket. Egyes összegeket ugyanakkor a folyó évben számolnak el, holott azok későbbi időszakokhoz kapcsolódnak (halasztott kiadások): ezeket azonosítani kell, és a megfelelő időszakban kell feltüntetni.

A számviteli szabályok szerint a gazdasági eseményeket és ügyleteket abban az időszakban rögzítik a számviteli rendszerekben és jelenítik meg a pénzügyi kimutatásokban, amelyhez kapcsolódnak. Ha a pénzügyi kimutatások elkészítéséhez szükséges időszakban nem lehetséges megjeleníteni az adott összeget, a pénzügyi kimutatások lezárása előtt elfogadható bizonyossággal ismert összegeket elhatárolt kiadásként kell megjeleníteni. A kimutatási kritériumok értelmében az Európai Közösségek az adott időszakban esedékes átutalási kötelezettség becsült összegével egyenlő összegű kiadást jelenít meg. Az elhatárolt kiadások legjobb becslésének kiszámítása érdekében a Közösségek megvizsgálta a közigazgatási intézményeknél történő elhatárolás valamennyi szempontját. A Közösségek áttekintette az összes alkalmazandó szabályt, és megvizsgálta a pénzügyi kimutatásokban történő bemutatás kérdését. A végső cél annak biztosítása, hogy a javasolt módszertan csökkentse annak kockázatát, hogy a pénzügyi kimutatások nem valós és megbízható képet nyújtanak. A Közösségek ezt követően a működési és gyakorlati utasítások szintjére (amihez hozzátartozik az ajánlott módszertan és a lehetséges technikák témák szerinti ismertetése) fordította le az általa kialakított elhatárolási stratégiát.

A bevételeket szintén abban az időszakban kell elszámolni, amelyikhez kapcsolódnak. Az év végén, ha egy számlát még nem küldtek ki, de a szolgáltatásnyújtásra, illetve a készletek leszállítására már sor került, vagy egy (EK-Szerződés szerinti) szerződéses megállapodás van érvényben, a szóban forgó összegre becslést kell tenni, és azt elhatárolt bevételként kell feltüntetni a pénzügyi kimutatásokban.

Ezen kívül, ha év végén egy számlát kiküldtek, noha az nem a beszámolási időszakhoz kapcsolódik, az összegeket halasztott bevételként kell feltüntetni, és ki kell vezetni a folyó évi bevételek közül. A folyó évi bevételeket a halasztott bevétel összegével kell csökkenteni.

1.6 GAZDASÁGI EREDMÉNYKIMUTATÁS

1.6.1 Bevételek

Értékesítési bevételek

Az áruértékesítésekből származó bevételek megjelenítésére akkor kerül sor, amikor az áruk tulajdonjogával járó lényeges kockázatok és hasznok átszállnak a vásárlóra.

A szolgáltatásnyújtással járó ügyletek bevételeit az ügylet (beszámolókészítési időpontban való) lebonyolítottsága fokának függvényében jelenítik meg.

Nem értékesítésből származó bevételek

Ez alkotja a Közösségek bevételeinek túlnyomó részét, elsősorban a közvetlen és követett adókat, valamint a saját forrásokat foglalja magában. Az Európai Közösségek az adókon kívül más felektől származó fizetéseket is kaphat, ilyenek például a vámok, a pénzbírságok és az adományok.

HÉA- és GNI-alapú saját források

A követelések és a kapcsolódó bevételek kimutatása akkor történik, amikor az Európai Közösségek felszólítja a tagállamokat hozzájárulásuk megtételére. Értékelésük „lehívott összegen” történik. Mivel a HÉA- és a GNI-források az érintett költségvetési év adatainak becslésén alapulnak, e források korrekciók tárgyát képezhetik, ugyanis a végső adatok tagállamok általi közzétételéig változásokra kerülhet sor. A változás becslésben okozott hatását azon időszak nettó többletének/hiányának megállapításakor veszik figyelembe, amelyben a változásra sor került.

Hagyományos saját források

A követelések és a kapcsolódó bevételek kimutatása akkor történik, amikor a megfelelő havi „A” kimutatások (ideértve a beszedett vámokat, valamint a garantált és nem vitatott esedékes összegeket is) megérkeznek a tagállamoktól. A beszámolókészítés időpontjában az időszak vonatkozásában a tagállamok által beszedett, de az Európai Közösségeknek még meg nem fizetett bevételeket meg kell becsülni, és elhatárolt bevételekként kell kimutatni. A tagállamoktól kapott negyedéves „B” kimutatásokat (ideértve a be nem szedett és nem is garantált vámokat, valamint az adós által vitatott garantált összegeket is) azon beszedési költségekkel (25 %) csökkentett bevételekként jelenítik meg, amelyekre a tagállamok jogosultak. A be nem szedett becsült összegre nézve emellett értékcsökkenést is elszámolnak a gazdasági eredménykimutatásban.

Pénzbírságok

A követelések és a kapcsolódó bevételek kimutatása akkor történik, amikor meghozták a pénzbírságot előíró közösségi határozatot, és arról hivatalosan értesítették a címzettet. Amennyiben a vállalkozás fizetőképességét illetően kételyek merülnek fel, értékcsökkenést kell elszámolni a követelés után.

A pénzbírságot előíró határozatot követően az adósnak az értesítés napjától számítva két hónapja van az alábbiak egyikére:

— elfogadja a határozatot, ebben az esetben az előírt határidőn belül ki kell fizetnie a pénzbírságot, és az összeget a Közösségek véglegesen behajtja;

— vagy nem fogadja el a határozatot, amely esetben a közösségi jognak megfelelően fellebbezést nyújt be.

Mindazonáltal a bírság tőkerészét az előírt háromhónapos határidőn belül meg kell fizetni, mivel a fellebbezésnek nincs halasztó hatálya (az EK-Szerződés 242. cikke). Az adós két lehetőség közül választhat; vagy bankgaranciát biztosít, vagy átmenetileg kifizeti a bírságot.

Ha a vállalkozás megfellebbezi a határozatot, és átmenetileg már kifizette a pénzbírságot, az összeget függő kötelezettségként számolják el. Mivel azonban a címzett közösségi határozattal szembeni fellebbezése nem halasztó hatályú, a beérkezett pénzeszközt a követeléssel szemben számolják el. Amennyiben fizetés helyett a címzett garanciát biztosít, a bírságot továbbra is a követelések között tartják nyilván, míg a garanciát függő követelésként számolják el.

Ha fennáll a kockázata annak, hogy az Elsőfokú Bíróság nem a Közösségek javára dönt, akkor e kockázat fedezésére céltartalékot számolnak el azokban az esetekben, amikor az átmeneti fizetés már beérkezett. Ha ehelyett garanciát adtak, a fennálló követelés a szükséges mértékben leírásra kerül. A beérkezett fizetések elhelyezésére szolgáló bankszámlák után az Európai Közösségek kamatot kap: ezt a felhalmozott kamatot bevételként számolják el, és az esetleges függő kötelezettség értékét ennek megfelelően növelik.

Kamatbevételek és kamatkiadások

A kamatbevételeket és kamatkiadásokat a tényleges kamatláb-módszer használatával a gazdasági eredménykimutatásban jelenítik meg. Ezzel a módszerrel számítják ki a pénzügyi eszköz, illetve pénzügyi kötelezettség amortizált bekerülési értékét, valamint ezzel a módszerrel osztják fel a kamatbevételeket, illetve kamatkiadásokat a megfelelő időszakban. A tényleges kamatláb az a kamatláb, amellyel ha a becsült jövőbeli pénzbeli fizetéseket vagy pénzbevételeket a pénzügyi eszköz várható élettartamára (vagy szükség esetén egy rövidebb időszakra) vetítve diszkontáljuk, pontosan a pénzügyi eszköz vagy pénzügyi kötelezettség nettó könyv szerinti értékét kapjuk. A tényleges kamatláb számításakor az Európai Közösségek megbecsüli a pénzáramokat, ami során figyelembe veszi a pénzügyi eszköz (például fizetési opciók) valamennyi szerződéses feltételét, de nem veszi figyelembe a jövőbeli várható hitelveszteségeket. A számítás figyelembe veszi a szerződéses felek közötti, a tényleges kamatláb szerves részét képező valamennyi fizetett, illetve kapott díjat és kamatot, az ügyleti költségeket, valamint minden egyéb kedvezményt és felárat.

Lényegességi megfontolások alapján a felvett hitelekre nyújtott kölcsönök esetén előfordulhat, hogy a tényleges kamatláb-módszert nem lehet a kölcsönökre és felvett hitelekre külön alkalmazni. Az Európai Közösségeknél felmerülő, majd a kölcsön kedvezményezettjére továbbterhelt ügyleti költségeket közvetlenül a gazdasági eredménykimutatásban jelenítik meg.

Amint megtörtént a pénzügyi eszköz vagy a hasonló pénzügyi eszközök csoportjának értékvesztés miatti leírása, a kamatbevételek megjelenítése az értékvesztés mérése céljából a jövőbeli pénzáramok diszkontálására használt kamatláb alkalmazásával történik.

Osztalékbevételek

Az osztalékok elszámolása akkor történik, amikor a kifizetéshez való jog keletkezik.

1.6.2 Kiadások

Az áruvásárlásból származó adásvételi kiadások (exchange expenses) kimutatására a készletek leszállításakor és Európai Közösségek általi átvételekor kerül sor. Értékelésük az eredeti számla szerinti értéken történik.

A nem áruvásárlással kapcsolatos kiadások az Európai Közösségekre jellemző kiadások, kiadásainak többsége ezekből áll. A kedvezményezetteknek való átutalásokkal kapcsolatosak és három típusba sorolhatók: jogosultságok; megállapodás szerinti transzferek; valamint diszkrecionális támogatások, hozzájárulások és adományok.

A transzfereket abban az időszakban számolják el kiadásként, amelyben a transzfert keletkeztető események bekövetkeztek, amennyiben a transzfer természetét rendelet engedélyezi (költségvetési rendelet, személyzeti szabályzat vagy egyéb rendelet), vagy a transzfer engedélyezéséről szerződést írtak alá; a kedvezményezett teljesíti az esetleges jogosultsági kritériumokat; és amennyiben az összegre ésszerű becslés adható.

Amennyiben kifizetési kérelem, illetve költségigénylés érkezik be, és az teljesíti az elszámolási kritériumokat, úgy azt kiadásként számolják el a támogatható összegre nézve. Év végén megbecsülik, és elhatárolt kiadásként számolják el azokat a felmerült támogatható kiadásokat, amelyek a kedvezményezettek részére már esedékesek, de amelyeket még nem jelentettek.

1.7 FÜGGŐ KÖVETELÉSEK ÉS KÖTELEZETTSÉGEK

Függő követelések

A függő követelés olyan múltbeli eseményekből keletkező lehetséges eszköz, amelynek meglétét csak egy vagy több, nem teljesen az Európai Közösségek ellenőrzése alatt álló, bizonytalan jövőbeli esemény bekövetkezése vagy be nem következése fogja megerősíteni. Függő követelés közzétételére kerül sor akkor, amikor valószínűsíthető a gazdasági hasznok beáramlása vagy egy potenciális szolgáltatás.

A függő követeléseket folyamatosan értékelni kell, hogy a pénzügyi kimutatások megfelelően tükrözzék a fejleményeket. Amennyiben gyakorlatilag biztossá vált, hogy a gazdasági hasznok beáramlanak, illetve a potenciális szolgáltatásokra sor kerül, és az eszköz értékét megbízhatóan mérni lehet, úgy az eszközt és a kapcsolódó bevételeket azon időszak pénzügyi kimutatásaiban kell elszámolni, amelyben a változásra sor kerül.

Függő kötelezettségek

A függő kötelezettség olyan múltbeli eseményekből keletkező lehetséges kötelezettség, amelynek meglétét csak egy vagy több, nem teljesen az Európai Közösségek ellenőrzése alatt álló, bizonytalan jövőbeli esemény bekövetkezése vagy be nem következése fogja megerősíteni; vagy olyan meglévő kötelem, amely múltbeli eseményekből származik, de nem mutatják ki, mert: nem valószínű, hogy gazdasági hasznokat megtestesítő forráskiáramlásra vagy potenciális szolgáltatásra lesz szükség a kötelezettség rendezéséhez, vagy mert olyan rendkívül ritka körülmények álltak elő, amelyek mellett a kötelezettség összegét nem lehet elegendő megbízhatósággal értékelni.

A függő kötelezettségeket közzéteszik, kivéve akkor, amikor csekély a valószínűsége a gazdasági hasznokat megtestesítő forráskiáramlásnak vagy a potenciális szolgáltatásnak.

A függő kötelezettségeket folyamatosan értékelik annak megállapítására, hogy valószínűvé vált-e a gazdasági hasznokat megtestesítő erőforrások kiáramlása vagy a potenciális szolgáltatás. Ha valószínűvé válik, hogy egy függő kötelezettségként kezelt tétel esetében gazdasági hasznokat megtestesítő erőforrások kiáramlására vagy potenciális szolgáltatásra lesz szükség, céltartalék képzésére kerül sor azon időszak pénzügyi kimutatásaiban, amelyben a valószínűség változása bekövetkezik.

Kötelezettségvállalás jövőbeli finanszírozásra

A jövőbeli finanszírozásra irányuló kötelezettségvállalás olyan jogi vagy vélelmezett – rendszerint szerződéses – kötelezettségvállalás, amelyet az Európai Közösségek vállalt, és amely források jövőbeli kiáramlását igényelheti.

Garanciák

A garanciák olyan múltbeli eseményekből keletkező lehetséges követelések vagy kötelezettségek, amelyek meglétét csak a garancia tárgyát képező esemény bekövetkezése vagy be nem következése fogja megerősíteni. A garanciák így függő követelésnek, illetve kötelezettségnek minősülnek. A garancia rendeződik, ha annak tárgya már nem áll fenn. Ez akkor kristályosodik ki, amikor a kezes általi fizetés lehívásának feltételei teljesülnek.

1.8 BECSLÉSEK ALKALMAZÁSA

Az általánosan elfogadott számviteli elvekkel összhangban a pénzügyi kimutatások szükségszerűen magukba foglalnak olyan becsléseken és feltételezéseken alapuló összegeket, amelyeket a menedzsment a rendelkezésre álló legmegbízhatóbb információk alapján állít fel. A jelentős becsült összegek közé tartoznak például – a teljesség igénye nélkül – a következők: a nyugdíjakkal kapcsolatos összegek, a jövőbeli költségekre képzett céltartalékok, a raktáron lévő kiadványok értékelése, a leltárkészletekkel és a követelésekkel kapcsolatos pénzügyi kockázat, az elhatárolt bevételek és kiadások, a függő követelések és kötelezettségek, valamint az állóeszközök értékvesztésének mértéke. A tényleges értékek eltérhetnek ezektől a becslésektől. A becslésekben bekövetkező változásokat abban az időszakban veszik figyelembe, amelyben ismertté válnak.

2. MEGJEGYZÉSEK A MÉRLEGHEZ

I. BEFEKTETETT ESZKÖZÖK

2.1 IMMATERIÁLIS JAVAK

Az immateriális javak azonosítható, nem tárgyiasult nem pénzügyi eszközök. Ahhoz, hogy a mérleg eszközoldalán való feltüntetésük jogos legyen, az intézmények tulajdonában kell lenniük és az Európai Közösségek számára jövőbeni gazdasági hasznot kell megtestesíteniük.

Immateriális javak

millió EUR Összeg Bruttó könyv szerinti érték 2005. december 31-én 65 Növekedés az év során 15 Értékesítés (3) Mérlegtételek közötti átsorolás (5) Egyéb változások 10 Bruttó könyv szerinti érték 2006. december 31-én 82 Kumulált értékvesztés 2005. december 31-én 38 Éves értékcsökkenési leírás 11 Értékesítés 0 Mérlegtételek közötti átsorolás (2) Egyéb változások (2) Kumulált értékvesztés 2006. december 31-én 45 NETTÓ KÖNYV SZERINTI ÉRTÉK 2006. DECEMBER 31-ÉN 37

2.2 TÁRGYI ESZKÖZÖK

2.2.1 Ingatlanok

Néhány országban, ahol az Európai Unió küldöttséget működtet, nem lehet szétválasztani a telek és az épület értékét. A Bizottság a telkek értékének meghatározása érdekében országonként értékelni szeretné e vagyontárgyakat, mivel a telekkel kapcsolatban nem lehet értékcsökkenést elszámolni.

A Bizottság szempontjából a legjelentősebb gyarapodást a Brüsszelben vásárolt, összesen 201 millió EUR értékű két épület (ezen belül a telek értéke 47 millió EUR), valamint a Tokióban vásárolt 34 millió EUR értékű telek jelenti. Négy darab, összesen 300 millió EUR bekerülési értékű bizottsági épületet erre a mérlegsorra vezettek át (a pénzügyi lízing sorról), mivel a Bizottság ezek esetében élt vételi opciós jogával, így ezt követően az épületek már nem tartoznak a lízingbe vett eszközök közé. Ezenkívül a Parlament 2006-ban 143 millió EUR értékben három épületet vásárolt Strasbourgban.

Az „Egyéb változások” sor tartalmazza két nemrégiben összevont ügynökség, a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal és a Közösségi Növényfajta-hivatal eszközeit.

2.2.2 Üzemek és berendezések

A küldöttségek tranzakcióinak közvetlenül a központi számviteli rendszerbe történő integrálása keretében 2006. december 31-ig mind a 132 küldöttség feltöltötte a befektetett eszközökre vonatkozó adatokat a Bizottság központi számviteli rendszerébe. A 2007-es év során végrehajtott további IT-fejlesztések várhatóan hozzájárulnak majd ezen adatok minőségének és teljességének hatékonyabb felügyeletéhez.

A közvetlenül az ABAC Assets projektből eredő kiigazítások, valamint a küldöttségek eszközeinek e projekttel kapcsolatos leltári értékelése a táblázat „Egyéb változások” során szerepel. Ugyanezen sor tartalmazza továbbá két, a konszolidációba nemrégiben bevont ügynökség, a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal és a Közösségi Növényfajta-hivatal eszközeit.

2.2.3 Pénzügyi lízing (és hasonló jogosultságok)

A Kiadóhivatal által használt fő épület nem szerepel a mérlegben, mivel az operatív lízingnek minősül. Bár a Hivatal a piaci értéken alapuló értékű vételi opcióval rendelkezik (melynek érvényessége 2006 októberétől 2010-ig terjed), nem tekinthető úgy, hogy a tulajdonjoggal járó kockázatok és előnyök messzemenőkig a Hivatalra szálltak volna át. Elkészült a vételi ajánlat elemzése, melynek mérlegelése még folyamatban van.

A Parlament 2006 során Brüsszelben egy új lízingelt épületet vett használatba, melynek értéke 34 millió EUR.

2.2.4 Befejezetlen beruházások

2003 márciusában a Tanács szerződést írt alá a brüsszeli LEX épület pénzügyi lízing keretében történő építésére és megvásárlására. 2003-tól 2006-ig a Tanács több részletben bankgaranciával fedezett előlegfizetéseket teljesített, melyek tőkésített értéke 2006. december 31-én 224 millió EUR volt (2005-ben 123 millió EUR). 2007. február 1-jén a Tanács szerződést írt alá a LEX épület 262 millió EUR előzetes szerződéses vételi áron történő megvásárlásáról. A Tanács e napon folyósította az ezen előzetes szerződéses vételi ár, illetve a fizetett előlegek tőkésített értéke közötti különbözetet. A végleges bekerülési értéket 2007-ben fogják megállapítani.

2004 októberében a Parlament pénzügyi lízingszerződést kötött vételi opcióval egy brüsszeli épületkomplexumra, amelynek építési munkálatai 2004-ben kezdődtek meg. 2004 novemberében került sor az első, 40 millió EUR összegű előleg kifizetésre. Az előzetes jóváhagyási jelentés aláírásáig a Parlamentnek joga van pótlólagos előlegfizetésre, amely a következőképpen alakult: 2006. december 31-ig az addigi munkák elvégzésének megfelelően 253 millió EUR került kifizetésre (2005. december 31-ig 196 millió EUR).

Tárgyi eszközök

millió EUR Telek és épületek Gépek és berendezések Egyéb berendezések és járművek Számítástechnikai berendezések Egyéb tárgyi eszközök Pénzügyi lízing és hasonló jogosultságok Befejezetlen beruházások Összesen Bruttó könyv szerinti érték 2005. december 31-én 2 823 317 136 367 105 2 189 343 6 280 Növekedés az év során 423 32 13 56 14 37 156 731 Értékesítés (2) (14) (7) (35) (2) 0 0 (60) Mérlegtételek közötti átsorolás 300 (2) 1 4 3 (300) (1) 5 Egyéb változások 36 (2) 38 35 (10) 0 (15) 82 Bruttó könyv szerinti érték 2006. december 31-én 3 580 331 181 427 110 1 926 483 7 038 Kumulált értékvesztés 2005. december 31-én 1 150 256 92 258 64 319 2 139 Éves értékcsökkenési leírás 124 26 14 62 13 70 309 Visszaírt értékcsökkenés 0 (1) 0 (2) 0 0 (3) Értékesítés (2) (13) (7) (31) (2) 0 (55) Értékvesztés 0 0 0 0 0 0 0 Visszaírt értékvesztés 0 0 0 0 0 0 0 Mérlegtételek közötti átsorolás 77 (2) 1 1 2 (77) 2 Egyéb változások 5 (1) 30 26 0 0 60 Kumulált értékvesztés 2006. december 31-én 1 354 265 130 314 77 312 2 452 NETTÓ KÖNYV SZERINTI ÉRTÉK 2006. DECEMBER 31-ÉN 2 226 66 51 113 33 1 614 483 4 586

A pénzügyi lízingek és hasonló jogosultságok kapcsán még fizetendő összegek a mérlegben a hosszú lejáratú és rövid lejáratú kötelezettségek között kerülnek kimutatásra. Ezek a következőképpen oszlanak meg:

Pénzügyi lízingek és hasonló jogosultságok

millió EUR Leírás Kumulált díjak (A) A jövőben fizetendő összegek Érték összesen Az építési munkálatok beszerzési értéke Eszközérték Értékcsökkenés Nettó könyv szerinti érték =A+B+C+E 1 éven belül 1 éven túl 5 éven túl Összes kötelezettség (B) A+B (C) A+B+C (E) Ingatlanok 304 28 142 1 391 1 561 1 865 60 1 925 (312) 1 613 Egyéb tárgyi eszközök 0 0 1 0 1 1 0 1 0 1 Összesen 2006.12.31-én 304 28 143 1 391 1 562 1 866 60 1 926 (312) 1 614

2.3 BEFEKTETETT ESZKÖZÖK

A befektetett eszközök között olyan befektetések szerepelnek, amelyek célja tartós kapcsolatok kiépítése és/vagy az Európai Közösségek tevékenységeinek elősegítése. Tartalmazza a garanciaalap nettó eszközeit is.

Beruházások

millió EUR Egyenleg 2006. december 31-én Egyenleg 2005. december 31-én Befektetések társult vállalkozásokban: EBA 208 186 Érdekeltségek közös vállalkozásokban: Galileo 62 141 Garanciaalap 1 371 1 309 Értékesíthető eszközök 495 211 Kereskedési céllal tartott eszközök 21 27 Befektetések összesen 2 157 1 874

2.3.1 Befektetések társult vállalkozásokban és érdekeltségek közös vállalkozásokban

Társult és közös vállalkozások

millió EUR Befektetések társult vállalkozásokban: EBA Érdekeltségek közös vállalkozásokban: Galileo Összeg 2005. december 31-én 186 141 Beszerzések 0 212 Értékesítés és csökkenés 0 (12) Részesedés a nyereségből/(veszteségből) 14 (279) Az EBA IFRS-re történt átállásához kapcsolódó kiigazításoknak a visszatartott nyereségben kimutatott hányada 7 0 A saját tőkében kimutatott valósérték-változások 6 0 Egyéb tőkemozgások (osztalék) (5) 0 Összeg 2006. december 31-én 208 62

Európai Beruházási Alap (EBA)

Az EBA az Európai Unió kockázati tőkére, valamint a KKV-knak nyújtott garanciákra specializálódott pénzügyi intézménye. Az 1994. június 6-i tanácsi határozatnak megfelelően – a Bizottság által képviselt – Európai Közösségek 600 millió eurót jegyeztek az EBA tőkéjéből, ami 600 részvényt jelent. Ez az EBA tőkéjének 30 %-át teszi ki. A Bizottság befizette a teljes lehívott tőkét, ami 20 %-ot tesz ki. A le nem hívott tőkéhez kapcsolódó fennálló fizetési kötelezettség (80 %) összege 480 millió EUR.

A Bizottság és az Európai Beruházási Bank (EBB) között 2005-ben aláírt megállapodás értelmében a Bizottságnak bármikor jogában áll eladnia részvényeit az EBB-nek, az EBA értékelésének megfelelő, a kibocsátott részvények teljes számával osztott áron. Az eladási opció értéke nullához közelít, mivel a részvények eladási árának meghatározásához használt képlet hasonlít az EBA nettó saját tőkéjének meghatározásához használtra.

A számviteli szabályokkal összhangban a Közösségek EBA-részesedésének értékeléséhez az equity-módszert használják. A részesedés értéke ennek megfelelően az EBA saját tőkéjének 30 %-a, amely 2006. december 31-én 208 millió eurót tesz ki (2005-ben 186 millió eurót), melyből a 2006-os eredményre 14 millió EUR van hatással. 2006-ben 5 millió eurónyi, a 2005-ös költségvetési évhez kapcsolódó osztalék került kifizetésre.

Az EBB első alkalommal készített IFRS-standard szerinti beszámolót, amelyben a 2005. január 1-jei nyitómérleg szerepelt. Az EBB az áttérés hatását a nyitómérlegben a fel nem osztott (visszatartott) nyereség soron szerepeltette. A Közösségek ezen összegen belüli saját részesedésüket (7 millió EUR) a 2006. december 31-i zárómérleg fel nem osztott nyereség tételében tüntették fel. A saját tőkében kimutatott valósérték-változások az EBB értékesíthető eszközeinek (AFS) portfóliójával vannak összefüggésben. Megvizsgálták az EK számviteli szabályai és az EBB jelenleg alkalmazott számviteli standardjai közötti eltéréseket. Ezek hatását nem ítélték lényegesnek.

Galileo program

A Galileo program fejlesztési szakaszának végrehajtására a 876/2002/EK tanácsi rendelettel négyéves időtartamra (2002 és 2006 között) közös vállalkozást hoztak létre az EK-Szerződés 171. cikke értelmében. E jogi személyiség célja a Galileo-program fejlesztése során az igazgatás és a pénzügyi ellenőrzés egységességének biztosítása, valamint a programhoz rendelt pénzügyi eszközök mobilizálása ennek érdekében. Az alapító tagok a Bizottság által képviselt Európai Közösségek, valamint az Európai Űrügynökség (ESA). A Bizottság a transzeurópai hálózatok (TEN) költségvetéséből nyújtott támogatásokkal a Galileo közös vállalkozás (GJU) számára elérhetővé teszi a fejlesztési szakaszhoz kapcsolódó tevékenységekhez szükséges pénzügyi eszközöket.

A Bizottság a 2006. december 31-i zárómérleg szerint e vállalkozás alaptőkéjéből 650 millió EUR összeget jegyzett és fizetett be. A befizetett alaptőkéből az év vége előtt nem sokkal 12 millió EUR összegű visszafizetést eszközöltek az Európai Közösségek felé. Ezen összeg a GNSS ügynökségnek teljesített 70 millió EUR összegű készpénzátutalás része volt, amely viszont a GJU és az említett GNSS ügynökség közötti tevékenységátadás részét képezte. 2007. január 1-jén a Galileo közös vállalkozást (GJU) felszámolási eljárás alá helyezték. A GJU eszközeit és forrásait 2007 folyamán átadják a GNSS ügynökségnek, amely folytatja majd a projektet.

A Galileo vállalkozás értékelését a tőkemódszerrel hajtják végre. 2006-ban a Bizottság részesedése a közös vállalkozás veszteségéből 279 millió EUR volt. Így a befektetés értéke 2006. december 31-én 62 millió EUR volt, ami a 637 millió eurós befektetésből és a halmozott veszteségben való 575 millió eurós részesedésből adódik össze.

2.3.2 Garanciaalap

Az 1994. október 31-i 2728/1994/EK, Euratom tanácsi rendelet létrehozta a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalapot, amelynek feladata, hogy a Közösségek által nyújtott vagy garantált hitelek kedvezményezettjeinek fizetésképtelensége esetén teljesítse a Közösségek hitelezőivel szemben fennálló fizetési kötelezettségeket. Ez az eszköz magában foglalja a tanácsi határozat eredményeként a Közösségek által garantált hiteleket, különösen az Európai Beruházási Bank (EBB) Európai Unión kívüli hitelnyújtási műveleteit, a makroszintű pénzügyi támogatások keretében nyújtott hiteleket, valamint az Európai Unión kívüli Euratom-hiteleket.

A rendelet 6. cikkével összhangban a Bizottság – az 1994. november 23-án Brüsszelben, és 1994. november 25-én Luxembourgban a Közösségek és az EBB által kötött megállapodásban – az alap pénzügyi irányításával az EBB-t bízta meg.

Az 1999. május 25-i 1149/1999/EK, Euratom rendelettel módosított, garanciaalapról szóló 2728/1994/EK, Euratom rendelet előírja, hogy 2000. január 1-jétől a Közösségek általános költségvetéséből az alap számára előirányzott összeg a műveletek tőkeértékének, az alap eszközeiből végrehajtott beruházások kamatbevételének, valamint azon fizetésképtelen adósoktól beszedett összegeknek a 9 %-a, akik érdekében az alap igénybe vette a garanciákat. A rendelet 9 %-ban határozza meg az előirányzott összeget. A rendelet értelmében: „ha év végére az előirányzott összeget túllépik, úgy a többletet vissza kell fizetni egy külön tételbe az Európai Közösségek általános költségvetésében kimutatott bevételek között”.

Az 1999. május 6-i, a költségvetési fegyelemről és a költségvetési eljárás javításáról szóló intézményközi megállapodás előírja, hogy az Európai Közösségek általános költségvetésének a harmadik országoknak nyújtott hitelekre tartalmaznia kell a hitelgaranciához kapcsolódó tartalékot. E tartalék a garanciaalap szükségleteinek, és – amennyiben szükséges – az alapban rendelkezésre álló összeget meghaladó lehívott garanciák fedezésére szolgál, amelyek így könyvelésre kerülhetnek a költségvetésben.

Az 1 253 millió eurós céltartalék megfelel a garanciaalap 2006. december 31-i kintlévőségei alapján számított előirányzott összegnek (9). A Bizottság mérlegének eszközoldalán az MFA-kötvények kiszűrését megelőzően szereplő 1 379 millió eurós összeg az alap 2006. december 31-i nettó eszközállományának értéke. Az alap eszközoldali összege és a céltartalék összege közötti különbözet a költségvetésbe visszafizetendő többlet, vagyis 126 millió EUR.

A garanciaalap nettó eszközei

millió EUR Egyenleg 2006.12.31-én Egyenleg 2005.12.31-én Forgóeszközök 1 380 1 325 Kiszűrés után 1 372 1 310 Rövidtávú befektetések: Értékesíthető pénzügyi eszközök 940 1 009 Kiszűrés után 932 994 Pénzeszközök és azzal egyenértékű eszközök 440 316 Rövid lejáratú kötelezettségek (1) (1) Nettó eszközök 1 379 1 324 Kiszűrés után 1 371 1 309

A garanciaalap 2006. december 31-én kettő, a halmozott kamatokkal együtt 8 millió EUR összegű, az Európai Közösségek által kibocsátott változó kamatozású kötvényt birtokol (2005: 15 millió EUR), e kötvényeket az MFA nem költségvetési eszköz bocsátotta ki. Számviteli szempontból közösségi szinten mind az eszközöket (garanciaalap), mind a kötelezettségeket (MFA, makroszintű pénzügyi támogatás) ki kell szűrni. A hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokból álló AFS-portfolió valós értékének változását a 2006. évi saját tőkében 32 millió EUR összegben számolták el. 2005-ben ez az összeg 11 millió EUR volt.

A garanciaalap kockázatkezelési politikáit az E 6. szakasz mutatja be.

2.3.3 Egyéb befektetések

2.3.3.1 Értékesíthető pénzügyi eszközök

Itt azok a befektetések és részesedések jelennek meg, amelyek megvásárlásával a cél a kedvezményezettek gazdasági tevékenységei fejlesztésének elősegítése volt.

Hosszú lejáratú értékesíthető eszközök

millió EUR EBRD Kockázati tőkeműveletek ETF Startup eszköz EFSE Egyéb Összesen Összeg 2005. december 31-én 157 0 48 0 6 211 Átcsoportosítások 0 224 0 0 0 224 Részesedésszerzés 0 15 24 46 1 86 Értékesítés és csökkenés 0 (17) (8) 0 (2) (27) Újraértékelési tőketöbblet/(hiány) 0 (4) 11 3 0 10 Értékvesztés miatti veszteség 0 (7) (1) 0 (1) (9) Összeg 2006. december 31-én 157 211 74 49 4 495

Befektetés az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bankba (EBRD)

Az EBRD indulótőkéje 10 milliárd eurót tett ki, ebből az Európai Közösségek 3 %-ot jegyzett. A jegyzett tőke 30 %-át hívták le és fizették be. 1996. április 15-i éves ülésén a Bank igazgatósága az engedélyezett tőkeösszeg megduplázásáról határozott. A határozat értelmében a Közösségek további 30 000 darab, egyenként 10 000 EUR névértékű részvényt jegyzett. Ez a művelet az alábbi megoszlásban tartalmaz lehívott és lehívható részvényeket: a jegyzett részvények 22,5 %-a lehívott, a fennmaradó rész pedig lehívható részvény.

A mérlegkészítés napján a Bizottság részesedése az EBRD tőkéjéből 157 millió EUR, ennek lehívott és részben befizetett része 151 millió EUR. A lehívott tőkével kapcsolatos fennálló kifizetések (6 millió EUR) a hosszú lejáratú kötelezettségek között szerepelnek, amortizált bekerülési értéken. A még le nem hívott tőkéhez kapcsolódó fennálló fizetési kötelezettség 443 millió eurót tesz ki, és a mérlegen kívüli tételek között, a függő kötelezettségeknél szerepel.

Mivel az EBRD egyetlen tőzsdén sem jegyzett, valamint tekintettel az EBRD alapító okiratában rögzített, többek között az egyéb részesedések eladására vonatkozó, azt a beszerzési költségen maximáló és kizárólag a meglévő részvénytulajdonosoknak engedélyező szerződéses korlátozásokra, az Európai Közösségek 3 %-os EBRD-részesedését az értékvesztéssel csökkentett bekerülési értéken értékelik.

Kockázati tőkeműveletek

A kockázati tőkeműveletek keretében tőkebefektetések finanszírozásához nyújtanak összegeket a pénzügyi közvetítőknek. E finanszírozási szerződések nem rendelkeznek a kölcsönök alapvető és lényegi jellemzőivel, mivel sem fix visszafizetési ütemterv, sem megállapodott kamatláb nincsen a nyújtott tőkeösszegre, így közvetett tőkebefektetésként kezelik őket. Ennek megfelelően a 2006-os és a későbbi beszámolók vonatkozásában az a döntés szültetett, hogy mint befektetést e mérlegtételen mutassák ki e műveleteket, melyek korábban a kölcsönök között szerepeltek (lásd az E 2.4.1 megjegyzést).

Értékvesztésre képzett céltartalékkal csökkentett történeti értéken tartják nyilván őket, mivel nem állnak rendelkezésre valamely aktív piacon jegyzett piaci árak és valós értékük nem mérhető megbízható módon. A mérlegfordulónapi, értékvesztésre képzett céltartalék a pénzügyi partner által közölt előzetes vagy végleges leírásokon alapul.

ETF Startup eszköz

Az EBA vagyonkezelésében lévő két eszköz, a vállalkozási tevékenység megkezdésének megkönnyítését szolgáló program (Growth & Employment) és a MAP-program a KKV-k létrehozásának és finanszírozásának kezdeti szakaszát támogatja a megfelelő specializált kockázati tőketársaságokba való befektetés révén.

Az ETF Startup eszköz befektetéseinek értékelésére 2006 során először alkalmazták a valós érték módszert. Ha 2005. december 31-én is ezt a módszert alkalmazták volna, az egyenleg 70 millió EUR lett volna (48 millió EUR helyett). Az újraértékelési tőketöbblet/(hiány) miatti 2006-os műveletek között szerepel mind az értékelési tartalékra vonatkozó értékhelyesbítés, mind az azzal kapcsolatos átváltási műveletek.

A Délkelet-Európáért Európai Alap (EFSE)

A Délkelet-Európáért Európai Alapot 2005-ben hozták létre 147 millió EUR kezdeti alaptőkével. Szerkezetileg változó alaptőkéjű vállalkozásként (SICAV) hozták létre. Az EFSE általános célja a gazdasági fejlődés és növekedés előmozdítása Délkelet-Európában pótlólagos fejlesztési források folyamatos rendelkezésre bocsátása révén, közelebbről is a kis- és mikrovállalkozások, valamint a háztartások támogatása helyi pénzügyi közvetítőkön keresztül.

Az Európai Közösségek (szavazati jogban kifejezve) 17,9 %-os részesedéssel rendelkezik az EFSE-alapban.

2.3.3.2 Kereskedési céllal tartott eszközök

Az Európai Közösségek deviza- és kamat-swap formájában, vagy fedezeti célra használnak derivatív eszközöket. A deviza- és kamat-swap ügyletek kötelezettségvállalások egy pénzáram egy másikra történő kicserélésére. A swap-ügylet eredményeként devizák vagy kamatlábak (például fix kamatozás változó kamatozásra), vagy ezek kombinációjának gazdasági cseréjére (azaz keresztdevizás kamatswap) kerül sor. A swap-ügyleteket, mint az az alábbi részletes leírásból látszik, arra használják, hogy a kölcsönök pénzáramlását a kapcsolódó hitelfelvételek pénzáramlásának megfeleltessék.

E derivatív eszközök a lejáratuk szempontjából releváns piaci kamatlábak vagy devizaárfolyamok fluktuációjának eredményeként kedvezővé (eszközök) vagy kedvezőtlenné (kötelezettségek) válnak. Annak mértéke, hogy az eszközök mennyire kedvezőek vagy kedvezőtlenek, és ezzel együtt a derivatív pénzügyi eszközök és kötelezettségek valós értéke időről időre jelentősen ingadozhat.

A felszámolás alatt álló ESZAK (ESZAK) az alábbi swap-megállapodásokat kötötte: egy kamatswap megállapodást, valamint egy kamatswap és egy keresztdevizás kamatswap-ügylet kombinációját tartalmazó megállapodást. E kamatswap ügyletek valós értékét a nettó fix pénzáramlások mérlegfordulónapi nem kamatozó swap-rátákkal történő leszámítolásával kapták meg. A mérlegfordulónap utáni egy évnél hosszabb végső lejáratú swapügyletek valós értékét (a halmozott kamatokkal együtt) az alábbi táblázat tartalmazza:

Kereskedési céllal tartott eszközök

millió EUR Derivatívok Egyenleg 2006.12.31-én Egyenleg 2005.12.31-én A felszámolás alatt álló ESZAK swap-ügyletei 21 27

2.4 KÖLCSÖNÖK

Ez a fejezet az Európai Közösségek egy éven túli lejáratú követeléseit tartalmazza.

2.4.1 Az Európai Közösségek költségvetéséből, valamint a felszámolás alatt álló ESZAK által nyújtott kölcsönök

Ide a tagsággal nem rendelkező országokkal való együttműködés részeként, különleges feltételekkel nyújtott kölcsönök, továbbá a felszámolás alatt álló ESZAK által saját költségvetéséből nyújtott lakáshitelek tartoznak. Ezen összegek mindegyikének esedékessége meghaladja az év végét követő 12 hónapot.

Az Európai Közösségek költségvetéséből, valamint a felszámolás alatt álló ESZAK által nyújtott kölcsönök

millió EUR Különleges feltételek mellett nyújtott hitelek Kockázati tőkeműveletek Felszámolás alatt álló ESZAK Összesen Összesen 2005.12.31-én 170 224 44 438 Átcsoportosítások 0 (224) 0 (224) Új kölcsönök 0 0 0 0 Visszafizetések (26) 0 (8) (34) Árfolyamkülönbözetek 0 0 0 0 A könyv szerinti érték változásai 17 0 3 20 Értékvesztés miatti veszteségek 0 0 0 0 Összesen 2006.12.31-én 161 0 39 200

Különleges feltételekkel nyújtott hitelek

A különleges feltételekkel nyújtott hitelek kedvezményes kamatozású hitelek. E hitelek tényleges kamatlába 7,39 % és 12,36 % között mozog.

Kockázati tőkeműveletek

Ezen összegek átvitelre kerültek az értékesíthető befektetett eszközök tételre (lásd fentebb az E 2.3.3.1 megjegyzést).

A felszámolás alatt álló ESZAK lakáshitelei

A lakáshitelek az ESZAK által az ESZAK-Szerződés 54. és 54.2. cikkével összhangban saját forrásaiból nyújtott kölcsönök. E kölcsönöket 1 %-os fix kamattal nyújtják, ezért azok kedvezményes kölcsönnek minősülnek. E hitelek tényleges kamatlába 2,806 % és 22,643 % között mozog.

2.4.2 Felvett hitelből nyújtott hitelek

A Közösségek szerződései értelmében a Tanács – amennyiben az a Közösség célkitűzéseinek eléréséhez szükségesnek tűnik – egyhangúlag eljárva garancia-, vagy hitelnyújtási programokat engedélyezhet. A közösségi kölcsönök a Közösségek közvetlen kötelezettségvállalásai, nem az egyes tagállamokéi. Ide tartoznak a makroszintű pénzügyi támogatás (MFA), az Euratom és a felszámolás alatt álló ESZAK által nyújtott kölcsönök.

Az E 1.5.4. megjegyzésben leírt számviteli politikával összhangban a kölcsönöket eredetileg valós értéken könyvelik le, majd később értékcsökkenéssel csökkentett könyv szerinti értéken tartják nyilván. A pénzügyi eszközök eredeti könyv szerinti valós értéke rendesen a tranzakciós ár. Ha azonban az adott vagy kapott ellenszolgáltatás egy része nem a pénzügyi eszközhöz kapcsolódik, a pénzügyi eszköz valós értékét értékelési technika segítségével becslik meg.

Felvett hitelből nyújtott hitelek

millió EUR Makroszintű pénzügyi támogatás (MFA) Euratom-kölcsönök Felszámolás alatt álló ESZAK Összesen Összesen 2005.12.31-én 1 086 389 508 1 983 Új kölcsönök 19 51 0 70 Visszafizetések (130) 0 (2) (132) Árfolyamkülönbözetek 0 0 (4) (4) A könyv szerinti érték változásai 2 2 (3) 1 Értékvesztés miatti veszteségek 0 0 0 0 Összesen 2006.12.31-én 977 442 499 1 918 1 éven belül esedékes összeg 20 0 75 95 1 éven túl esedékes összeg 957 442 424 1 823

Makroszintű pénzügyi támogatás (MFA) keretében nyújtott kölcsönök

Az MFA szakpolitikai alapú pénzügyi eszköz, amelynek keretében feltétel nélküli és célhoz nem rendelt fizetésimérleg- és/vagy költségvetési támogatást nyújtanak harmadik partnerországoknak, amelyek az EU területéhez földrajzilag közel fekszenek. A támogatás közép- vagy hosszú lejáratú kölcsönök vagy támogatások, illetve ezek megfelelő kombinációja formáját ölti, és általában valamely IMF által támogatott kiigazítási és reformprogram keretében nyújtott finanszírozást egészíti ki.

Lényegességi megfontolásból a tényleges kamatláb-módszert nem alkalmazzák külön a kölcsönnyújtásra és a hitelfelvételre. A tranzakciós költségeket közvetlenül kiadásként szerepeltetik az eredménykimutatásban.

Euratom-kölcsönök

Az Euratom az Európai Bizottság által képviselt Európai Unió különálló jogi személyisége. Ezen intézmény pénzügyi célkitűzése a tagállamoknak és tagsággal nem rendelkező országoknak történő kölcsönnyújtás az alábbiak szerint:

— A tagállamoknak nyújtott Euratom-kölcsönök célja a villamosenergia atomerőművekben történő ipari előállításához és az üzemanyagciklussal kapcsolatos ipari létesítményekhez kapcsolódó beruházási projektek finanszírozása.

— A tagsággal nem rendelkező országoknak nyújtott Euratom-kölcsönök az üzemelő vagy épülő atomerőművek és nukleáris üzemanyag-ciklussal kapcsolatos létesítmények biztonsági szintjének és hatékonyságának javítását szolgálják.

Lényegességi megfontolásból a tényleges kamatláb-módszert nem alkalmazzák külön a kölcsönnyújtásra és a hitelfelvételre. A tranzakciós költségeket közvetlenül kiadásként szerepeltetik az eredménykimutatásban.

A felszámolás alatt álló ESZAK kölcsönei

Ide elsősorban a felszámolás alatt álló ESZAK által az ESZAK-Szerződés 54. és 56. cikkével összhangban a hitelfelvételből nyújtott kölcsönök, valamint két, az Európai Beruházási Bank (EBB) által egy fizetésképtelenné vált adós helyettesítéseként kibocsátott, nem jegyzett hitelviszonyt megtestesítő értékpapír tartozik. E hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokat végső lejáratukig (2017 és 2019) tartják, a kapcsolódó hitelfelvétel szolgáltatásainak fedezése érdekében.

A könyv szerinti érték változása megfelel a felhalmozott kamatokban bekövetkezett változásnak, valamint a prémiumfizetési év értékcsökkenésének és a felmerült, a tényleges kamatláb módszernek megfelelően számított kezdet