c) közvetítő szerepet töltsön be és megoldást segítsen elő a nemzeti hatóságok közötti határon átnyúló viták vagy munkaerőpiaci zavarok esetében.

Először is, a Bizottság javasolja az Európai Munkaügyi Hatóság létrehozását, kiegészítve ezáltal a munkavállalók kiküldetésére és a szociális biztonsági rendszerek koordinációjára vonatkozó szabályok hatékonyabbá tételét célzó korábbi kezdeményezéseket. A belső piac egyik leginkább féltve őrzött szabadsága a szabad mozgás, amely az egyének, a gazdaságok és a társadalmak egészének előnyét szolgálja. Ma kiterjedt uniós joganyaggal rendelkezünk a méltányos mobilitás biztosítása céljából, de igazán az számít, hogy e szabályokat a gyakorlatban is hatékonyan alkalmazzuk. Ebben az összefüggésben a Hatóság szerepe és hozzáadott értéke az lesz, hogy

A Hatóság előkészítésének és létrehozásának támogatása céljából a Bizottság kulcsfontosságú érdekelt feleket tömörítő tanácsadó csoportot hoz létre. Másodszor, a Bizottság javaslatot terjeszt elő a munkavállalók és önálló vállalkozók szociális védelemhez való hozzáféréséről szóló tanácsi ajánlásra, amely az uniós szociális partnerekkel folytatott konzultációra épül, és annak biztosítására kívánja ösztönözni a tagállamokat, hogy mindenki, aki dolgozik, hozzájárulhasson és megfelelően hozzáférhessen a szociális védelemhez, mint például az álláskeresési járadékhoz vagy betegségi ellátáshoz. Ma az emberek 60 %-át alkalmazzák teljes munkaidős, határozatlan időre szóló szerződéssel. Ugyanakkor viszont az emberek egyre növekvő hányada önálló vállalkozó, vagy másféle szerződéssel, többek között részmunkaidőben vagy ideiglenes szerződéssel áll alkalmazásban. E tendencia egyenlőtlenségeket és társadalmi kockázatokat okozhat, ha e munkavállalók nem rendelkeznek megfelelő hozzáféréssel a szociális védelemhez. A Bizottság megvizsgálta annak lehetőségét, hogy e kérdés kezelésére irányelvjavaslatot terjeszt elő, ám a helyzetek sokféleségéből és az uniós fellépést lehetővé tevő jogi keret korlátozásaiból fakadóan úgy véli, hogy tanácsi ajánlás lenne leginkább helyénvaló a nemzeti szintű előrelépés irányításához, egyenlő versenyfeltételek biztosításához és a felfelé irányuló konvergencia támogatásához. Végül pedig a Bizottság jelenleg dolgozza ki az európai társadalombiztosítási azonosító jelet, azaz egy olyan tervezett digitális azonosítót, amely átjárhatóságot segítene elő a jelenlegi rendszerek között. Több millió turista és más uniós országban élő és dolgozó személy ezáltal könnyebben igazolhatná, hogy otthon jogosultsággal rendelkezik, így gyorsabban és könnyebben részesülhetne az őt megillető ellátásban, mindeközben pedig biztos lehetne afelől, hogy személyes adatait maximálisan védik. Ez megkönnyítené a jogok határon átnyúló hordozhatóságát, lehetővé tenné a jogosultság valós idejű azonosítását és ellenőrzését, valamint csökkentené a papíralapú okmányok alkalmazásával járó hibakockázat és csalás lehetőségét. Minden szinten egyszerűsítené a közigazgatási szervek munkáját. Ez a kezdeményezés a Bizottság 2018. évi munkaprogramjának része: a minőségi jogalkotás elveinek megfelelően a Bizottság együttműködik a tagállamokkal és érdekelt felekkel, és még idén később kezdeményezést terjeszt elő.

A pillér további uniós szintű megvalósítása érdekében a Bizottság továbbra is maximálisan kiaknázza a rendelkezésére álló eszközök összességét. Ezen eszközök felhasználása a szakpolitikai területtől és a pillér elveitől, valamint az uniós szintű hatáskörök természetétől és mértékétől függően eltérő lehet. Magában foglalhatja a meglévő jogszabályok naprakésszé tételét és kiegészítését, az uniós jog tagállami végrehajtásának javítását, valamint Unió-szerte a szociális párbeszéd támogatását, az európai szemeszter keretében tett előrelépés nyomon követése mellett.

Ez az uniós alapokon – nevezetesen az európai strukturális és beruházási alapokon, az Erasmus+ és más kapcsolódó programokon – keresztül nyújtott pénzügyi támogatásra is vonatkozik. „Az Európai Unió új, korszerű többéves pénzügyi kerete a 2020 utáni prioritások megvalósításának hatékony szolgálatában” című, nemrégiben közzétett közleményében a Bizottság szorgalmazza, hogy az uniós költségvetés váltsa valóra az uniós vezetők göteborgi szociális csúcstalálkozó alkalmával tett ígéreteit és fejlessze tovább az Unió szociális dimenzióját, többek között a szociális jogok európai pillérének teljes körű megvalósítása révén. A Bizottság hangsúlyozta, hogy megfelelő erőforrásokra lesz szükség a foglalkoztatási lehetőségek javítása és a – többek között digitális – készségek terén tapasztalt kihívások kezelése érdekében. A 2020 utáni uniós többéves pénzügyi keretre vonatkozóan részletesebb javaslatok előterjesztésére 2018 tavaszán kerül sor,

4. A pillér végrehajtása nemzeti szinten

A szociális jogok európai pillérének végrehajtásával kapcsolatos hatáskörök és eszközök többsége a helyi, regionális és nemzeti hatóságok, szociális partnerek és a civil társadalom kezében van. Jóllehet az EU fontos szerepet játszik a tagállamok támogatásában, a pillér végrehajtásért – számottevő mértékben – a tagállamok felelősek, a kormány és a közigazgatás különböző szintjein. Továbbá, a szociális partnerek minden szinten kulcsfontosságú szerepet játszanak a pillér végrehajtásában, tárgyalások folytatására és megállapodások megkötésére vonatkozó autonómiájuk tiszteletben tartása mellett. Az EUMSZ kifejezetten elismeri a nemzeti munkaügyi kapcsolatrendszerek sokféleségének és a szociális partnerek autonómiájának tiszteletben tartását. Az évek során a Bizottság felkérte a tagállamokat, hogy a foglalkoztatás és szociális kérdések területén biztosítsanak nagyobb szerepet a szociális partnerek számára, mivel bevonásuk kulcsfontosságú a reformok felvállalása szempontjából. A nem kormányzati szervezetek, különösen akkor, amikor szociális szolgáltatásokat nyújtanak, ugyancsak kulcsfontosságúak a pillér mozgósítása és végrehajtása tekintetében.

Az alapvető fontosságú elvek és jogok kifejezésre juttatásával a pillér iránymutatásként szolgál a hatékony foglalkoztatási és szociális eredmények eléréséhez. Nincs egyetlen univerzális megoldás: a szociális jogok európai pillére érzékeli a nemzeti helyzetek sokféleségét. Jóllehet a tagállamok gyakran találják szembe magukat közös kihívásokkal és hasonló problémákkal, az általuk kidolgozandó megoldások szükségszerűen eltérőek lesznek. Ez nemzeti rendszereik, hagyományaik sokszínűségéből, valamint a különböző kiindulópontokból és sajátos társadalmi-gazdasági helyzetükből fakad.

A jelenlegi gazdasági helyzet lehetőséget kínál az inkluzív növekedés előmozdítására, az uniós szociális piacgazdaság modernizálására, valamint az emberekbe történő befektetésre, a szociális jogok európai pillérével összhangban. Az EU gazdasága továbbra is rohamos ütemben növekszik. 2014 ősze, azaz az új Bizottság hivatalba lépése óta több mint 9 millió új munkahely jött létre. A munkanélküliségi ráta stabilan csökken, és 2008 óta most a legalacsonyabb. Az EU-ban 236,3 millió fővel rekordszintet ért el az alkalmazottak számra. Ugyanakkor viszont az EU-ban még továbbra is 18 millióan vannak munka nélkül, a háztartások jövedelme számos tagállamban még mindig a 2008-as szint alatt van, és továbbra is számos társadalmi kihívással kell számolni, különösen a folyamatban lévő fejlemények – a digitalizációtól az elöregedésig – ütemére és hatókörére tekintettel. Továbbra is jelentős eltérések mutatkoznak a tagállamok között, illetve a tagállamokon belül.

A prioritások szükségszerűen eltérőek lesznek, és az európai szemeszter lehetőséget nyújt a tagállamok számára ahhoz, hogy előrelépjenek és jelentést tegyenek a pillér megvalósítását illetően. Az európai szemeszter 2018. évi ciklusának összefüggésében nemrégiben közzétett országjelentések felvázolják, hogy az egyes tagállamok nemzeti szinten milyen jellegű és nagyságrendű kihívásokba ütköznek a jobb munka- és életkörülmények, tisztességesebb és hatékonyabban működő munkaerőpiacok, az embereket megfelelő és releváns készségekkel felvértezni hivatott, jobb oktatási és képzési rendszerek, valamint egyszerre fenntartható és megfelelő szociális jóléti rendszerek előmozdítása terén. A tagállamok részéről áprilisra várt nemzeti reformprogramok megújult prioritásokat és tovább konkrét fellépéseket határoznak majd meg nemzeti szinten. A Bizottság a fenti programok alapján állítja majd össze a 2018 tavaszán később előterjesztendő országspecifikus ajánlásokat. Ezzel párhuzamosan a Bizottság továbbra is együttműködik a tagállamokkal annak biztosítása érdekében, hogy a rendelkezésre álló uniós forrásokat hatékonyan használják fel a strukturális reformok támogatására vagy az emberekbe irányuló befektetésre, az országjelentésekben és az országspecifikus ajánlásokban azonosított prioritásoknak megfelelően.

5. A pillér végrehajtásának nyomon követése

A gazdaságpolitikai koordináció európai szemesztere megfelelő eszközt biztosít a szociális jogok európai pillérében felölelt kulcsfontosságú területeken elért előrehaladás nyomon követéséhez.

Az európai szemeszter az egyes országok sajátos helyzetének mélyreható elemzésén alapszik: elismeri a kihívások sokféleségét, és azt, hogy az intézkedések sorrendjét az országok eltérő kiindulási helyzetének fényében és a rendelkezésükre álló források szerint kell meghatározni. Az európai szemeszter egyben a közös igyekezetek jövőbeli strukturálására is lehetőséget kínál: az év során folytatott – átlátható és minden szereplő előtt nyitott – mélyreható párbeszédre és jelentéstételre épül, és különösen a tagállamok közötti kölcsönös felülvizsgálat és összehasonlító teljesítményértékelés strukturálására használják. Az elmúlt években az európai szemeszter szociális dimenziójának megerősítése terén elért előrelépésre építve a Bizottság elkezdte a meglévő eszközök és munkamódszerek finomhangolását a célból, hogy azok tükrözzék a szociális jogok már kihirdetett európai pillérét. Ez nem követel sem alapvető változásokat, sem új eszközök létrehozását, és adminisztratív többletterhet sem jelent a tagállamokra nézve.

A pillér különböző elveinek alapos lefedéséhez tematikusabb nyomon követésre, valamint a hatékony helyszíni nyomon követés és végrehajtás felülvizsgálatára is szükség lesz. Az egyes kérdések mélyreható tanulmányozásához rendszeres uniós kiadványokat – például az éves közös foglalkoztatási jelentéssel és az európai foglalkoztatási és szociális fejleményekről szóló jelentést – használunk fel. Az e területen tevékenykedő uniós ügynökségeket ugyancsak megbízzuk azzal, hogy készítsenek mélyreható jelentéseket a konkrétabban a felelősségi területük alá tartozó elvekről. Az uniós szintű szociális partnerek és társadalmi szervezetek pedig dönthetnek úgy, hogy jobban koncentrálnak az őket konkrétabban érintő elvekre.

Az európai szemeszter részeként három új elem segíti majd a szociális jogok európai pillére végrehajtásának nyomonkövetését:

‣A pillér prioritásainak általános érvényesítése az európai szemeszter keretében, ugyanakkor pedig a részletes jelentés alá vont témák éves rendszerességű kiválasztása: a pillérben foglalt elveket és jogokat az európai szemeszter folyamán végig figyelembe vesszük az elért eredmények nyomon követésekor, összehasonlításakor és értékelésekor. Ugyanakkor pedig minden évben részletes értékelésre emelünk ki egy-egy, a pillér tekintetében releváns konkrét témát. Ez különösen vonatkozik az uniós szintű gazdasági és szociális prioritásokat meghatározó (novemberben kiadott) éves növekedési jelentésre, valamint a további országspecifikus iránymutatást megalapozó (februárban/márciusban kiadott) országjelentésekre. A témákat az összes szereplővel – és különösen a tagállamokat képviselő releváns bizottságokkal – konzultálva választjuk ki.

‣Technikai segítségnyújtás biztosítása, az összehasonlító teljesítményértékelés előmozdítása, valamint a bevált gyakorlatok cseréje: az európai szemeszter fórumot biztosít az érdekelt felekkel folytatott párbeszédhez, tapasztalatcseréhez, valamint a tagállamok egymástól való tanulásának megerősítéséhez,

a legjobban teljesítőkhöz való felzárkózás elősegítése céljából. Az európai szemeszter keretében foglalkoztatási és szociális kérdésekkel foglalkozó testületek – mint például a Foglalkoztatási Bizottság és a szociális védelemmel foglalkozó bizottság – már elkezdtek dolgozni a szakpolitikai konvergencia összehasonlító teljesítményértékelésén. Továbbá, az európai gazdasági és monetáris unió kiteljesítése felé vezető további lépések ütemtervéről szóló közleményében a Bizottság javasolta a szakpolitikák összehasonlító teljesítményértékelésével kapcsolatban a Tanácson és az eurócsoporton belül folyó munka megerősítését. Továbbá, az európai strukturális és beruházási alapok révén nyújtott pénzügyi támogatás mellett a Bizottság Strukturálisreform-támogató Szolgálata még több testreszabott támogatást biztosít az intézményi, közigazgatási és szakpolitikai reformokhoz.