A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK a tudományos és technológiai statisztikákról szóló 1608/2003/EK európai parlamenti és tanácsi határozat végrehajtásáról /* COM/2014/0211 final */





A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK a tudományos és technológiai statisztikákról szóló 1608/2003/EK európai parlamenti és tanácsi határozat végrehajtásáról ÖSSZEFOGLALÓ A hivatalos tudományos, technológiai és innovációs (STI) statisztikák jórészt a közösségi tudományos és technológiai statisztikák előállításáról és kidolgozásáról szóló 2003. július 22-i 1608/2003/EK európai parlamenti és tanácsi határozaton[1] alapulnak. E határozatot a Bizottság a tagállamokkal szorosan együttműködve szabályozási intézkedések, önkéntes adatgyűjtések és az Unió statisztikai hatóságának (Eurostat) saját statisztikái révén hajtja végre. Ez a jelentés a határozat 2. cikkében felsorolt önálló statisztikai intézkedések végrehajtását értékeli. Ezek célja az STI-statisztikák rendszerének a létrehozása az uniós szakpolitikák támogatása és ellenőrzése céljából. A jelentés elsősorban a 2011-ben közzétett előző jelentés óta történt fejleményekre összpontosít. Az 1608/2003/EK határozat végrehajtásáról szóló 753/2004/EK, valamint 1450/2004/EK bizottsági rendelet azzal a két adatgyűjtéssel kapcsolatos, amelyet a tagállamok statisztikai hatóságai rendszeresen elvégeznek az európai statisztikai rendszeren (ESS) belül. A két rendelet alapján előállított K+F és innovációs statisztikák, valamint a tudományos és technológiai ágazat, a csúcstechnológiai ipar és a tudásalapú szolgáltatások emberi erőforrásaival és a szabadalmakkal foglalkozó statisztikák az uniós tudomány-, technológia- és innovációpolitika nyomon követésének elismert és széles körben hivatkozott referenciaadataivá váltak. A 2012-es referenciaévtől kezdve a tudományos, technológiai és innovációs adatgyűjtések fokozatosan a 995/2012/EU új bizottsági végrehajtási rendelet hatálya alá kerültek, a 2013. októberi adatszolgáltatással kezdődően. A 753/2004/EK és 1450/2004/EK bizottsági rendeletet ezért hatályon kívül helyezték. A szakpolitika kidolgozása és nyomon követése által támasztott követelmények miatt, valamint különösen annak következtében, hogy a szakpolitikai célokat statisztikai információk alapján határozzák meg, egyre fontosabbá válik a statisztikai adatok minősége. Az Európa 2020 stratégia konkrét célként tűzte ki, hogy a K+F az ágazatban a köz- és a magánszféra beruházásainak együttes mértéke elérje a GDP 3%-át. Elengedhetetlen ezért, hogy a mérések minősége magas színvonalú legyen, illetve maradjon. A 1608/2003/EK határozat végrehajtásáról szóló, említett bizottsági rendeletek elfogadása javította a tudományos, technológiai és innovációs adatok minőségét. Ezt a minőség fokozatos és folyamatos javulása és szoros figyelemmel kísérése követte. A nemzetközi szabványokról és módszerekről való megállapodás és azok végrehajtása, valamint a relevanciájukról egy dinamikus mérési keretben folytatott folyamatos eszmecsere mind azt szolgálja, hogy a statisztikák naprakészek legyenek, és minőségük első osztályú maradjon. Az STI-statisztika továbbfejlesztésére irányuló erőfeszítések figyelembe fogják venni a politikai prioritásokat és az európai statisztikai rendszer egészének fejlődését. Tekintettel az Európa 2020 stratégiában meghatározott prioritásokra és az azokat támogató intézkedésekre, a Bizottság arra törekszik, hogy egyensúlyt találjon az újszerű megoldások és a meglévő STI-statisztikák tökéletesítését célzó intézkedések között. A vállalkozási statisztikák egyéb területeivel való kapcsolat megerősítése érdekében az európai statisztikai rendszerben előkészítés alatt álló, a vállalkozási statisztikák integrálására vonatkozó keretrendelet kiterjed majd a K+F és innovációs statisztikákra is. A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK a tudományos és technológiai statisztikákról szóló 1608/2003/EK európai parlamenti és tanácsi határozat végrehajtásáról 1. BEVEZETÉS Ez a harmadik végrehajtási jelentés, melyet a Bizottság az 1608/2003/EK határozat (a továbbiakban: a határozat) 5. cikke alapján nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. Az első jelentést 2007. december[2]14-én, a másodikat 2011. április 11-én fogadták[3]el. Ebben az összefüggésben érdemes emlékeztetni egyes közelmúltbeli szakpolitikai kezdeményezésekre. 2010 júniusában az Európai Tanács elfogadta a munkahelyteremtést és az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést célzó Európa 2020 stratégiát[4]. Az Európai Tanács egyúttal megerősítette az öt kiemelt uniós célt, amelyek közül az egyik célja az innováció, valamint a kutatás és fejlesztés feltételeinek javítása, különösen azzal a céllal, hogy a K+F az ágazatban a köz- és a magánszféra beruházásainak együttes mértéke a GDP 3%-a legyen. Az Innovatív Unió kiemelt kezdeményezésről szóló 2010 október 6-i közleményében[5] a Bizottság új mutatót javasolt a K+F és az innováció intenzitásának mérésére, valamint javaslatot tett az innovációs teljesítmény általános helyzetének nyomon követését szolgáló, éves kutatási és innovációs eredménytábla bevezetésére. 2012. július 17-én a Bizottság közleményt fogadott el az európai kutatási térségben a kiválóság és a növekedés támogatására irányuló megerősített partnerségről[6]. Ebben a dokumentumban a Bizottság olyan, a tagállamok, az érdekeltek szervezetei és a Bizottság által alkotott partnerség keretei között Európa-szerte sürgősen végrehajtandó strukturális reformokra szólított fel, amelyek biztosítják az európai közfinanszírozású kutatási rendszer kiválóságának növeléséhez szükséges konkrét intézkedések időben történő bevezetését. E kezdeményezés részeként az európai kutatási térséggel kapcsolatos szakpolitikai reformintézkedések és végrehajtásuk nyomon követésére szolgáló, hathatós, indikátoralapú mechanizmus (EMM) került kialakításra, amely biztosítja az átláthatóságot a Tanács, az Európai Parlament és a tudományos közösség számára, és amely a Bizottság jövőbeli döntéseinek egyik alapját képezi. Mindezen kezdeményezések mellett, legutóbb 2013. szeptember 13-i közleményében[7] a Bizottság az innovációs teljesítmény mérésére szolgáló mutató bevezetését kezdeményezte. A mutató az ötleteikből piacképes termékeket és szolgáltatásokat létrehozni kívánó innovátorok munkáját akadályozó tényezők kiküszöbölésére irányuló új, illetve megerősített intézkedéseket hivatott támogatni. Ez a jelentés a határozat által előírt és a vonatkozó uniós szakpolitikák támogatásához és nyomon követéséhez kiterjedten használt tudományos, technológiai és innovációs statisztikai információs rendszer végrehajtásával kapcsolatos fejleményeket tekinti át. A jelentés elsősorban a 2011-ben közzétett előző jelentés óta tapasztalt fejleményekre összpontosít. Az első részben a határozat 2. cikke alapján elfogadott intézkedéseket tekintjük át. Ezt az adatminőséggel, a költségekkel, valamint a statisztikai terhekkel foglalkozó fejezetek követik. Az utolsó fejezetben a jövőben várható fellépéseket vesszük szemügyre. 2. A HATÁROZAT VÉGREHAJTÁSA 2.1. Szabályozási intézkedések A Bizottság a határozatot szabályozási intézkedések, a tagállamokban végzett önkéntes adatgyűjtések és az Eurostat saját statisztikái révén hajtotta végre. Kiemelten fontos a 2004-ben hatályba lépett két végrehajtási rendelet: • a 753/2004/EK bizottsági rendelet[8], amelynek hatálya a K+F-statisztikák mellett kiterjed a tudományos és technológiai emberi erőforrásokkal kapcsolatos statisztikákra, a szabadalmakkal kapcsolatos statisztikákra, a csúcstechnológiát képviselő iparágakkal és tudásalapú szolgáltatásokkal kapcsolatos statisztikákra, valamint egyéb tudományos és technológiai statisztikákra (anélkül, hogy közvetlenül a tagállamokhoz vagy általában az európai statisztikai rendszerhez delegálna feladatokat); valamint • az 1450/2004/EK bizottsági rendelet[9] az innovációs statisztikákról. Mind a K+F-fel, mind az innovációval kapcsolatos, e két végrehajtási rendelet hatálya alapján gyűjtött statisztikák elismert és széles körben hivatkozott referenciaadatok lettek az uniós szakpolitikák nyomon követése terén. A 2004. évi rendeleteket 2012-ben a 995/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelet[10] váltotta fel, amely egyúttal módosította a K+F és más STI-statisztikák részletes követelményeit. Az új végrehajtási rendeletre elsősorban az Európa 2020 stratégia és kiemelt kezdeményezéseinek elfogadása miatt volt szükség, valamint azért, mert az európai kutatási térséggel kapcsolatos fejlemények nyomon követése szükségessé tette a megfelelő uniós szakpolitikák statisztikai nyomon követésének kereteivel kapcsolatos megállapodást. Az STI-statisztikák felhasználói relevanciájának maximalizálása céljából elengedhetetlen, hogy a használt mutatók olyan statisztikákra és változókra alapuljanak, amelyeket a tagállamok rendszeresen előállítanak, és amelyekre lehetőség szerint kiterjed a statisztikai jogszabályok hatálya. A szükséges statisztikai egység és az egységes minőségű adatszolgáltatás meghatározása révén a rendelet újabb lépést tett a K+F és innovációs statisztika harmonizálása és az általános vállalkozási statisztikával való kapcsolatának megerősítése felé. 2.2. Főbb eredmények A jelentés által lefedett időszak főbb eredményei a következők voltak: • Folyamatosan nőtt a Frascati-kézikönyv (OECD 2002) alapján megállapított különböző dimenziók és bontások szerint összeállított K+F költség- és személyzetadatok volumene; • Megegyezés született a „külföldről finanszírozott K+F” egy további felbontásáról; • Kidolgozásra került a transznacionális keretek között koordinált európai kutatások mérésére szolgáló módszertan (a kormányzati költségvetési előirányzatokkal, illetve kutatási és fejlesztési kiadásokkal (GBAORD) kapcsolatos statisztikák részeként); • Kezdeményezés indult az üzleti vállalkozási szektor IKT K+F tevékenységének állami finanszírozására vonatkozó átfogóbb adatgyűjtés érdekében; • Az Oslói kézikönyv (OECD, Eurostat 2005) alapján elkészült a 2012-es közösségi innovációs felmérés, amely harmonizált felmérési módszertan és kérdőív alapján a vállalkozások innovációs teljesítményének mérésére volt hivatott. A felmérés eseti modult is tartalmazott, amely a vállalkozások céljainak elérésére irányuló stratégiákkal és azok megvalósításának akadályaival foglalkozott (forgalom, piaci részesedés, haszonkulcs növelése; költségek csökkentése); • Az Eurostat SAFE központja és a külső kutatók számára készül CD-ROM kiadványok révén gyorsabban hozzáférhetők lett a közösségi innovációs felmérés vállalkozási szintű (mikro)adatai; ma már a 2010-es adatállomány is hozzáférhető; • A minőségi jelentéstétel és új minőségi intézkedések bevezetése révén javult a tudományos, technológiai és innovációs adatok minősége és harmonizálása; • A hatékonyabb és standardizáltabb adatszolgáltatást támogató közös ESS-eszközök használatának előmozdításával megkezdődött a nemzeti adatok és metaadatok átadásának ésszerűsítését célzó munka; • Az európai statisztikai rendszer jobb adatelőállítási folyamatainak és az alaposabb nyomonkövetési eljárásoknak köszönhetően javult az előzetes és végleges adatközlések időszerűsége; • A tudásintenzív tevékenységek osztályozására vonatkozó közös módszertan használatával kialakításra került az e tevékenységek körében megvalósuló foglalkoztatásra vonatkozó rendszeres adatszolgáltatás; • 2013-ban megkezdődött a közösségi védjegyekkel és közösségi formatervezési mintákkal kapcsolatos statisztikák adatainak rendszeres feldolgozása; • Adott esetben a K+F statisztikák és a tudomány és technológia területén foglalkoztatott emberi erőforrásokra vonatkozó (HRST) statisztikák nemek szerinti bontására támaszkodva 2012-ben She Figures címmel megjelent a nők tudományban játszott szerepét elemző bizottsági jelentés; valamint • Az egyes nómenklatúrák felülvizsgált verzióinak való megfelelés érdekében aktualizálásra kerültek a tudományos, technológiai és innovációs statisztikák esetében használt osztályozások (gazdasági tevékenység – NACE, kereskedelmi áruosztályozás – SITC, oktatás – ISCED, foglalkozások – ISCO, területi osztályozás – NUTS). A tudományos, technológiai és innovációs statisztikák és a kapcsolódó dokumentumok terjesztésének fő forrása az Eurostat online adatbázisa (Eurobase). Emellett a Bizottság szakpolitikai jelentésekben (például az Európa 2020 stratégiával és az Európai Kutatási Térséggel foglalkozó jelentésekben) is közöl tudományos, technológiai és innovációs adatokat. 2.3. Az STI-adatgyűjtés megvalósítása a tagállamokban Megkezdődött és a jövőben is folytatódni fog a nemzeti adatgyűjtések hozzáigazítása a 995/2012/EU végrehajtási rendelet felülvizsgált adatszolgáltatási követelményeihez. Új adatokat első ízben 2013 decemberében kért a Bizottság, éspedig a kormányzati költségvetési előirányzatokkal, illetve kutatási és fejlesztési kiadásokkal (GBAORD) kapcsolatban; ezt követi majd a 2014. júniusi innovációs és a 2015. júniusi K+F adatszolgáltatás. E tevékenységek részben már az új vagy felülvizsgált adatgyűjtések kísérleti szakaszában megkezdődtek. A tagállamok nagyon jól megfeleltek a kötelező adatszolgáltatási követelményeknek, és évente két hivatalos beszámolási fordulót teljesítettek. 2013-ban például már csak egyetlen tagállam nem nyújtott be ideiglenes K+F adatokat (2011–2012-ben kettő és három ilyen tagállam volt). A helyzet javulása lehetővé tette, hogy 2012-ben és 2013-ban az uniós K+F mutatót a kötelező adatszolgáltatási határidőt (október 31.) követően 16 és 14 nappal közzétegye a Bizottság. Korábban erre csak 30–40 napos késéssel volt lehetőség. A lefedettség problémái és az adatszolgáltatásban mutatkozó késedelmek leginkább csak elszigetelten fordultak elő a nemzeti adat-előállítási rendszerekben (pl. ideiglenes forráshiány, az adatszolgáltatás jelentős átalakítása). 3. ADATMINŐSÉG Az STI-statisztikák adatminőségére vonatkozó kereteket az európai statisztika gyakorlati kódexe[11] állapítja meg. A kódex 15 alapelvet tartalmaz, amelyek közül több az európai statisztikák általános minőségéhez hozzájáruló tagállami hatóságok és szervezetek általános intézményi feltételeire (szakmai függetlenség, források megfelelősége stb.) vonatkozik. Más elveket, pl. a kézikönyvekre alapuló megbízható módszertani megalapozás elvét nemzetközileg határozták meg az STI-statisztikák céljaira, és ezeket a tagállamokkal közösen gyakran értékelik. Az STI-statisztikákra közvetlenül vonatkozó több minőségi alapelv (többek között a pontosságra, a koherenciára és az összehasonlíthatóságra vonatkozó elv) érvényesülését rendszeres minőségi jelentések útján ellenőrzi és kíséri figyelemmel a Bizottság. A K+F- és GBAORD-statisztikákról 2007 óta, a közösségi innovációs felmérés kétéves ciklusaira vonatkozóan pedig 2004 óta kér be nemzeti minőségi jelentéseket az Eurostat. Jelentős hiányosságokra eddig nem derült fény. A K+F statisztikák tekintetében mindazonáltal nemzeti minőségjavítási cselekvési tervek formájában további tennivalókra hívták fel a figyelmet (2011-ben), különösen ami az ismerten vagy feltételezetten K+F tevékenységet végző vállalkozások jobb azonosítását és az általuk alkotott keretsokaság rendszeres frissítését illeti. Az innovációs felmérés kihívásai leginkább mérési kérdésekkel kapcsolatosak. Folyamatos erőfeszítéseket igényel tömören, de pontosan a válaszadó vállalkozások tudtára adni, mit kérnek tőlük (új vagy jelentős mértékben továbbfejlesztett termékek és folyamatok), és a kívánt információk feldolgozására ösztönözni őket. Ehhez hasonlóan továbbra is kihívást jelent az innovatív termékekből származó bevétel és az innovációs kiadások mérése. Az innovációs felmérés minőségi jelentéseinek összefoglalóját a Bizottság online adatbázisban az adatokkal együtt publikálja. A 995/2012/EU rendelet alapján 2013-tól a minőségi jelentések a kötelező adatszolgáltatás részét képezik. 4. KÖLTSÉGEK ÉS TERHEK 4.1. Az STI-statisztika az európai statisztikai rendszerben Az STI-statisztikák tagállami költségeinek és terheinek legutóbbi, 2010-ben indított átfogó elemzése során az Eurostat azt állapította meg, hogy a STI-statisztikák (K+F és innováció) előállítási költségei „közepesek”, míg a válaszadási teher „közepes/nagy”. Az értékelés arra is rámutatott, hogy az STI-statisztika jelentette költségek és terhek hasonlóak legtöbb más, az elemzés során vizsgált statisztikai terület okozta költségekhez és terhekhez, és az STI-statisztika az általános vállalkozási statisztikához képest némileg alacsonyabb előállítási költségekkel és magasabb válaszadói terhekkel jár. 4.2. A költségekkel és terhekkel kapcsolatos részletes információgyűjtés A Bizottság rendszeresen gyűjt adatokat az STI-statisztika jelentette költségekről és terhekről. A minőségi jelentésekben a tagállamoknak pontos adatokat kell szolgáltatniuk, ám az összehasonlítást vagy a költségek átfogó értékelését lehetővé tevő, konzisztens adatokat nehéz beszerezni. Sok tagállam rámutatott arra, hogy nem lesz lehetőség az egyéb vállalkozási vagy kapcsolódó statisztikákból vagy a csupán nemzeti igényeken alapuló hasonló tevékenységekből kiszűrni a K+F és innovációs felmérések és adatgyűjtések költségeit. Ha rendelkezésre is állnak adatok, a tagállamok – és a tagállamokon belül az egyes intézmények – eltérő adatszolgáltatási módszertanai lehetetlenné teszik az értelmes összehasonlítást vagy egyedi költségbecslések közzétételét. Figyelemmel a fenti fenntartásokra, az átlagos teher, amelyet a vállalkozási ágazatban a K+F-kérdőív kitöltésével eltöltött idővel mértek a 2009-es referencia-időszakban 0,3 óra és 6 óra között mozgott 13 tagállamban azon 15 közül, ahol az adat rendelkezésre áll. Két tagállam rendkívüli, 11 órás terhet jelentett. Az egyéb gazdasági ágazatokról sokkal kevesebb adat áll rendelkezésre, bár a K+F-kérdőívek kitöltésével eltöltött idő a kormányzati szektorban és a felsőoktatásban – jóllehet egymáshoz viszonylag hasonló – hosszabbnak tűnik, mint a vállalkozási ágazatban. Ami a közösségi innovációs felmérést illeti, a 2008. és 2010. évi felméréshez kapcsolódó minőségi jelentések tanúsága szerint a kérdőív kitöltéséhez szükséges idő az innovatív vállalkozások körében 0,48 óra és több mint 3 óra között ingadozott. Csak két tagállam számolt be arról, hogy 2010-ben több időt vett igénybe a kérdőív kitöltése, mint 2008-ban. A nem innovatív vállalkozásoknak 0,24–1,85 órára volt szükségük a kérdőív kitöltéséhez 2010-ben. Tíz országból négy számolt be a 2008. évinél magasabb költségekről, öt alacsonyabbakról, egy pedig változatlan költségszintet jelentett mindkét év esetében. 4.3. A tagállami STI-adatgyűjtések Eurostat általi társfinanszírozása A 2006-os és 2009-es támogatási pályázatot a 2011-es bizottsági költségvetés alapján több újabb követte, amelyek a K+F vagy innovációs adatgyűjtések nem kötelező részeinek társfinanszírozására, új mutatók kidolgozásának megvalósíthatóságával kapcsolatos tanulmányok elvégzésére és a doktori fokozattal rendelkezők karrierjének alakulására vonatkozó felmérések (CDH) finanszírozására irányultak. 2011-ben az STI-statisztikákkal kapcsolatos teljes pénzügyi kötelezettségvállalások 1 019 974 EUR-t tettek ki 13 tagállam és Norvégia vonatkozásában. A Phare több kedvezményezettre irányuló statisztikai együttműködési programja, a több kedvezményezettre irányuló statisztikai integrációs átmeneti támogatási program és az előcsatlakozási támogatási eszköz (2004 és 2011 közötti programok keretében) összesen 1 518 105 EUR társfinanszírozást nyújtott a K+F-, innovációs és CDH-felmérések végrehajtásához a társult harmadik országokban és a 2004-ben vagy azt követően az Unióhoz csatlakozott tagállamokban. 5. AZ STI-STATISZTIKÁK TOVÁBBFEJLESZTÉSE 5.1. A körülmények változásai Az európai uniós statisztikák előállításának jövőbeli lehetséges módszereit felvázoló bizottsági közlemény[12] egységesebb és intelligensebb statisztikaelőállítási megközelítésekre szólít fel. Ide tartozik a statisztikai eszközök integrálása, az adminisztratív források fokozottabb használata, valamint a statisztikai szabályozási környezet egyszerűsítése és javítása, azzal a céllal, hogy előretekintő jellegű, gazdagabb statisztikai adatokat nyerjünk, javítsuk a termelékenységet és csökkentsük a válaszadással kapcsolatos terheket. Most, hogy az STI-statisztika végrehajtási szabályait a 995/2012/EU rendelet összehangoltabban állapítja meg, a következő lépés a vállalkozási statisztikák egyéb területeivel való kapcsolat megerősítése azáltal, hogy a K+F és innovációs statisztikát beépítjük az európai statisztikai rendszerben előkészítés alatt álló, a vállalkozási statisztikák integrálására vonatkozó keretrendeletbe. Ez lehetőséget ad majd arra is, hogy újraértékeljük a K+F és innovációs adatok kötelező tartalmát. Az elmúlt években a nemzeti statisztikai hatóságok több ízben jelezték, hogy erőforráshiány miatt esetleg nem lesznek képesek a jelenlegi vagy várható ESS-követelmények teljesítésére. A prioritások megállapítása ezért minden eddiginél fontosabb lett, mind a meglévő, mind a tervezett statisztikai műveletek vonatkozásában. 5.2. A létező STI-statisztikák tökéletesítése és értékelése A statisztikákkal szemben alapvető követelmény, hogy megbízhatóak és a célnak megfelelőek legyenek. A meglévő adatgyűjtések – különösen a K+F és az innovációs adatgyűjtések – relevanciáját és minőségét a jövőben is folyamatos ellenőrzés alatt tartjuk a megfelelőség rendszeres ellenőrzése és a minőségi jelentések következetés gyűjtése révén. Ez most annál is fontosabb, mivel az Európa 2020 stratégia megvalósítását többek között különféle STI-mutatókon keresztül kell figyelemmel kísérni. A K+F statisztika terén további erőfeszítéseket teszünk annak érdekében, hogy minden K+F szereplő tekintetében megtörténjen az alapadatok (vagy legalábbis szükség esetén – előzetes ismertségüktől függetlenül – a becsült adatok) szolgáltatása, és hogy ez az adatszolgáltatás minden gazdasági ágazatra, alágazatra és mérettől függetlenül minden működési egységre kiterjedjen, azaz lefedje a K+F kiadások és emberi erőforrások teljességét a gazdaságban egy adott időpontban. Az európai innovációs statisztikák tekintetében fel fogjuk mérni, hogy a lefedettség kiterjesztése (minden gazdasági tevékenységre, a gazdaság egészére) biztosít-e annyi új információt, amely indokolja az ezzel járó többletforrások igénybevételét, és hogy a kiterjesztés módszertanilag megvalósítható-e. Amennyiben kölcsönösen előnyös, az új erőfeszítésekhez hasonlóan a meglévő STI-statisztikák továbbfejlesztésére is az OECD-vel és azokkal az egyéb nemzetközi szervezetekkel szoros együttműködésben kerül sor, amelyekkel már ma is fokozott mértékben összehangoljuk tevékenységünket. Ez magában foglalja a módszertani kézikönyvek felülvizsgálatára irányuló munka folytatását is. 5.3 Új mutatók, új felhasználási területek A jelenlegi európai statisztikai környezetben, elsősorban a szűkösebb költségvetési lehetőségek fényében különösen komoly kihívást jelent az új felhasználói igények kielégítése. A felhasználói közösségek mindamellett gyakran kérnek majd új mutatókat és új adatforrásokat. Az olyan fejlesztésekre, amelyek túlmennek a meglévő források használatán, beleértve az új mutatókat, új adatforrásokat és a meglévő adatok további bontását is (mivel nagyobb méretű mintákat és módszertani munkát foglalhatnak magukban), csak alapos átvilágítás és lehetőség szerint költség-haszon elemzés után kerülhet sor. Az Eurostat megvalósíthatósági tanulmányokat és kísérleti felméréseket is fel fog használni ezzel kapcsolatban. A K+F tevékenységek, az innováció és az egyéb vállalkozási tevékenységek nemzetközivé válásának fokozódása összességében ugyancsak további kihívásokat jelent a mai és a jövőbeli STI-statisztika számára. Kihívást jelent egyfelől a nemzetköziesedésre vonatkozó új statisztikai adatok gyűjtése, másfelől a vállalkozási felméréseknek a globalizáltabb világban, azaz összetettebb feltételek között történő lebonyolítása. A nemzeti és regionális számlák európai rendszere (ESA 2010)[13] a gazdaság következetes és részletes leírását biztosító, nemzetközi követelményeknek megfelelő legfrissebb uniós számlarendszer, amelynek bevezetésére 2014 szeptemberétől kerül sor. Az előző verzióhoz (ESA 95) képest jelentős különbség, hogy az új számlarendszer a K+F-et állóeszköz-felhalmozásként, nem pedig folyó termelőfelhasználásként veszi számba. Más szóval, ahelyett, hogy a vállalkozás fő termelő tevékenységéhez nyújtott közvetett inputként értelmeznék, a K+F tevékenység a jövőben a GDP-t növelő, önálló kibocsátáselem lesz. Ez a változás új követelményeket támaszt, és a K+F tevékenység részletesebb és szélesebb körű mérését teszi szükségessé. A Frascati-kézikönyv OECD által irányított felülvizsgálatához kapcsolódva jelenleg vizsgáljuk, hogyan járulhatnának hozzá a K+F felmérések a K+F tőkeellátottságával összefüggő munkához, és milyen módosítások bevezetésére van lehetőség. [1] Az Európai Parlament és a Tanács 2003. július 22-i 1608/2003/EK határozata a közösségi tudományos és technológiai statisztikák előállításáról és kidolgozásáról (HL L 230.,2003.9.16., 1. o.) [2] A Bizottság jelentése a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek az 1608/2003/EK európai parlamenti és tanácsi határozat végrehajtásáról, COM (2007) 801. [3] A Bizottság jelentése az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a tudományos és technológiai statisztikákról szóló 1608/2003/EK európai parlamenti és tanácsi határozat végrehajtásáról, COM (2011) 184. [4] Az Európai Tanács 2010. június 17-i következtetései, CO EUR 9, CONCL 2. [5] A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Az Európa 2020 stratégia kiemelt kezdeményezése: Innovatív Unió, COM (2010) 546. [6] A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Megerősített partnerség az európai kutatási térségben a kiválóság és a növekedés támogatására, COM(2012) 392 final. [7] A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Az innovációs output mérése Európában: egy új mutató felé, COM(2013) 624 final. [8] A Bizottság 2004. április 22-i 753/2004/EK rendelete a 1608/2003/EK európai parlamenti és tanácsi határozatnak a tudományos és technológiai statisztikák tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 118., 2004.4.23., 23. o.). [9] A Bizottság 2004. augusztus 13-i 1450/2004/EK rendelete az innovációs statisztikák előállításáról és kidolgozásáról szóló, 1608/2003/EK európai parlamenti és tanácsi határozat végrehajtásáról (HL L 267., 2004.8.14., 32. o.). [10] A Bizottság 2012. október 26-i 995/2012/EU végrehajtási rendelete a közösségi tudományos és technológiai statisztikák előállításáról és kidolgozásáról szóló 1608/2003/EK európai parlamenti és tanácsi határozat végrehajtására vonatkozó részletes szabályok meghatározásáról (HL L 299., 2012.10.27., 18. o.). [11] A Bizottság ajánlása a nemzeti és közösségi statisztikai hivatalok függetlenségéről, integritásáról és elszámoltathatóságáról, COM (2005) 217. [12] A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az európai uniós statisztikák előállításának módszeréről – kitekintés az elkövetkező évtizedre, COM (2009) 404. [13] Az Európai Parlament és a Tanács 2013. május 21-i 549/2013/EU rendelete az Európai Unió-beli nemzeti és regionális számlák európai rendszeréről (HL L 174., 2013.6.26., 1. o.)