HU    HU  
 EURÓPAI BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 2011.6.14. 
SEC(2011) 804 végleges/2 
  
Annule et remplace le SEC( 2011) 804 final du 7 juin 2011. 
Concerne toutes les versions SAUF : FR - EN - DE - ET  
Ajánlás 
A TANÁCS AJÁNLÁSA 
Észtország 2011. évi nem zeti reformprogramjáról 
  
és az Észtország 2011–2015 közötti id őszakra vonatkozó stabilitási programjáról szóló 
tanácsi véleményr ől 
{SEC(2011) 715 végleges} 
 
 
HU 2   HU Ajánlás 
A TANÁCS AJÁNLÁSA 
Észtország 2011. évi nemzeti reformprogramjáról 
  
és az Észtország 2011–2015 közötti id őszakra vonatkozó stabilitási programjáról szóló 
tanácsi véleményr ől 
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, 
tekintettel az Európai Unió m űködéséről szóló szerz ődésre és különösen annak 121. cikke (2) 
bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére, 
tekintettel a költségvetési e gyenleg felügyeletének meger ősítéséről és a gazdaságpolitikák 
felügyeletér ől és összehangolásáról szóló, 1997. jú lius 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre
1 és 
különösen annak 5. cikk e (3) bekezdésére, 
tekintettel az Európai Bizottság ajánlására2, 
tekintettel az Európai Tanács következtetéseire, 
tekintettel a Foglalkoztatá si Bizottság véleményére, 
a Gazdasági és Pénzügyi Bizottságga l folytatott konzultációt követ ően, 
mivel: 
(1) Az Európai Tanács 2010. március 26-án jó váhagyta az Európai Bizottság „Európa 
2020” elnevezés ű, a foglalkoztatást és növekedést célz ó új stratégia elindításáról szóló 
javaslatát, amely stratégia a gazdaságpolit ikák fokozott összehangolása révén azokra a 
kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken fellépésre van szükség annak 
érdekében, hogy Európa növelhesse a fennt artható növekedés és a versenyképesség 
területén rejl ő lehetőségeit. 
(2) A Tanács 2010. július 13-án elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira 
vonatkozó átfogó iránymutatásokról szól ó ajánlást (2010–2014), 2010. október 21-én 
pedig elfogadta a tagállamok foglalkoztatá spolitikáira vonatkozó iránymutatásokról 
szóló határozatot3, amelyek együtt alkotják az „integrált iránymutatásokat”. A 
tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti g azdaság- és foglalkoz tatáspolitikájukban 
vegyék figyelembe az integr ált iránymutatásokat. 
                                                 
1 HL L 209., 1997.8.2., 1. o. 
2 HL C [...]., [...], [...]. o. 
3 A 2011. évre érvényben tartotta a Tanács 2011. május 19-i 2011/308/EU határozata. 
 
HU 3   HU (3) A Bizottság 2011. január 12-én elfogadta az els ő éves növekedési jelentést, amely az 
Európa 2020 stratégiára épülve az EU-ban követett gazdasági kormányzás új ciklusának kezdetét jele nti, és elindítja az el őzetes és integrált gazdaságpolitikai 
koordináció els ő európai szemeszterét. 
(4) Az Európai Tanács 2011. március 25-én (a Tanács 2011. február 15-i és március 7-i 
következtetéseivel összhangban és a Bizottság  éves növekedési jelentésének fényében) 
jóváhagyta a költségvetési kons zolidáció és a strukturális  reformok prioritásait. 
Hangsúlyozta, hogy els őbbséget élvez majd a költségvetések megszilárdítása, a 
költségvetési fenntarthatóság helyreál lítása és a munkanélküliség munkaer ő-piaci 
reformokkal való csökkentése, valamint az, hogy az Unió újabb er őfeszítéseket tegyen 
a növekedés felgyorsítása érdekében. Fels zólította a tagállamokat, hogy ezeket a 
prioritásokat konkrét intézkedések formáj ában építsék majd be stabilitási vagy 
konvergenciaprogramjukba, valamint nemzeti reformprogramjukba. 
(5) Az Európai Tanács 2011. március 25-én arra is felkérte az Euró Plusz Paktumban részt 
vevő tagállamokat, hogy vállalásaikat kell ő időben nyújtsák be ahhoz, hogy azokat 
stabilitási vagy konvergenciaprogramjukba, valamint nemzeti reformprogramjukba 
beépíthessék. 
(6) Észtország 2011. április 29-én benyújtotta a 2011–2015 közötti id őszakra vonatkozó, 
2011. évi stabilitási programját, valamint  2011. évi nemzeti reformprogramját. A 
kapcsolódási pontok figyelembevétele ér dekében a két program értékelésére 
egyidejűleg került sor. 
(7) Észtországot különösen keményen sújtotta a globális pénzügyi válság, ami feler ősítette 
a hazai ingatlanpiac és a fogyasztás élénkülésének megtorpanása által kiváltott hatást. A GDP kumulatív vesztesége 2008–09-ben elérte  a 19 %-ot és a munkanélküliségi ráta 
2010-re majdnem négyszeresére, 16,8 %-ra emelkedett. A gazdaságnak azonban sikerült gyorsan er őre kapnia és a következ ő években a reál-GDP növekedésének 
gyorsulása várható. Az élénkülést f őként az export irányítja, de  a hazai kereslet is újra 
erősödni kezdett, f őleg a jelent ős beruházási tevékenység miatt. A javuló növekedési 
kilátások pozitív lökést adtak a munkaer őpiacnak. A foglalkoztatá si ráta az utóbbi 
időben jelent ősen emelkedett, bár a tartós munka nélküliség továbbra is magas. 
Miközben az infláció a múlt évihez képest  felgyorsult, a globális nyersanyagárak 
alakulásával párhuzamosan várhatóan mérsékl ődni fog. 
(8) Az 1466/97/EK tanácsi rendeletnek megfelel ően a stabilitási program értékelése 
alapján a Tanács véleménye szerint a költségvetési el őrejelzéseket alátámasztó 
makrogazdasági forgatókönyv megalapozott. A program középtávú költségvetési 
stratégiája szerint a strukturális eg yenlegben meghatározott középtávú célkit űzést 
2013-ig el kell érni és a programid őszak végéig fenn kell tart ani, a cél a strukturális 
többlet megvalósítása 2013-ban majd azt követ ően. Az el őrejelzés szerint az 
államháztartás általános költségvetési egye nlege 2013-ra többletet ér el, míg rövid 
távon az államháztartási hiány várhatóan né mileg romlik a szén-dioxid-kibocsátási 
egységekhez kapcsolódó környezetvédelmi beruházások egyszeri hatása következtében. A programban lev ő költségvetési kiigazítás az állami fogyasztási 
kiadások növekedésének visszafogásán alapul. A program ad némi tájékoztatást a célul 
kitűzött egyenleg eléréséhez tervezett intézkedésekr ől, és mivel a költségvetési célokat 
korábban mindig betartották, kevés a kockázata annak, hogy a következ ő években nem 
így lesz. A tervezett re formok célja mindenekel őtt a hatékonyság javítása számos 
 
HU 4   HU területen, így az oktatás és az aktív munkaer ő-piaci intézkedések terén. Ezért úgy 
tűnik, hogy a költségveté si célokkal összefügg ő kockázatok nagyjából 
kiegyensúlyozottak. Mindazonáltal a következ ő költségvetések kido lgozásakor fontos 
lesz az állami kiadások hatékonyságának további javítását célzó intézkedések 
részletezése, így alátámasztva a stabilitási program végrehajtását. 
(9) A tartós munkanélküliség továbbra is magas, és az egyes régiókra er ősen eltérő és 
változatlan munkanélküliségi ráta jellemz ő. Annak ellenére, hogy 2009 óta jelent ős 
növekedés következett be, az aktív munkaer ő-piaci intézkedések  finanszírozása 
továbbra is az egyik legalacsonyabb az EU-b an, és ennek következtében csekély az 
aktív támogatásban részesül ő munkanélküliek aránya. Az észt munkaer őpiac 
viszonylag rugalmas, amit az a döntés is er ősít, hogy 2013-ig elhalasztották a 
munkanélküli-biztosításon alapuló ellá tás körének növelését a munkajogi 
törvénycsomag keretében. A rugalmasság ellenére Észtországban viszonylag magas a munka adóterhe, ami hátrányosan befolyásolhatja a munkaer ő-kínálatot és -keresletet. 
Ez a probléma különösen éget ő, tekintettel a fiatalok és  az alacsony képzettség űek 
csoportjára jellemz ő magas munkanélküliségi rátára, akik így ki vannak téve az 
elszegényedés veszélyének. A társadalombizt osítási járulékok csökkentésére irányuló 
tervezett reformok megfelel ő problémákat kezelnek, de ezeknek a költségvetési 
pozíció er ősítésével egyidej űleg kell megvalósulniuk. Az egyéb juttatások 
célirányultságának er ősítéséhez szigorúbban kell vizsgá lni a rászorultságot, ezáltal 
javítható a hatékonyság. 
(10) Észtország er őforrás-intenzitása a legmagasabbak között van az EU-ban. Ez részben az 
energiaintenzív ágazatokra és vállalko zásokra koncentrálódó termelési struktúra 
következménye. Egy másik meghatározó tényez ő az ágazati szinten alacsony 
energiahatékonyság. Észtország nemze ti reformprogramjában 2016-ra 9 %-os 
energiamegtakarítást t űz ki célul az el őrejelzéshez képest ( 2020-ig 16 % a nemzeti 
reformprogram szerint). Ez azonban nem terjed ki a f ő ágazatokra és a megtakarítási 
potenciált jelent ő területekre, például az épületekre és a közlekedésre. Emellett keveset 
lehet tudni arról, hogy mikor és hogyan kerüln ek végrehajtásra ezek az intézkedések és 
milyen eredmények várhatók. Így az energi ahatékonyság javítá sa terén még van 
tennivaló. A növekv ő energiahatékonyságnak valószín űleg pozitív hatása lesz a 
környezetre és az energiaellátás biztonságár a, továbbá csökkenti az inflációs nyomást 
és javítja a költségek versenyképességét. 
(11) A felsőoktatásban részt vev ők nagy aránya ellenére az okta tási rendszer minden szintre 
kiterjedő további reformja segíthet a készsé gbeli hiányosságok kezelésében, az iskolák 
és a felsőoktatási intézmények számának csökkentésében, valamint a szakképzésre 
helyezett hangsúly hiányának megszüntet ésében, aminek következtében jelent ős 
mértékű a szakképzettség nélküliek aránya ( 2009-ben 32 %). Tekintettel a jelenlegi 
demográfiai trendre, a humán t őke minőségének javítása fontos ahhoz, hogy 
középtávon er ősíteni lehessen a potenciá lis növekedést. Mindenekel őtt annak 
biztosítása, hogy a fels őoktatás a gazdasági szempontból  kulcsfontosságú területekre 
(például mérnökképzés) irányuljon, hozzáj árulhat az exportképes ágazatok felé 
történő, jelenleg zajló elmozduláshoz. Az oktat ási reform végrehajtása segítheti az 
állami szektor hatékonyságának javítását is , mivel az oktatás irán yításának jelenlegi 
rendszere helyi szinten túls ágosan szétaprózott, ami ke véssé hatékony támogatásokhoz 
és a szolgáltatások alacsony színvonalához vezet. 
 
HU 5   HU (12) Észtország számos kötelezettséget vállalt az Euró Plusz Paktum keretében4. Ezek közé 
tartoznak az államháztartás fenntarthat óságára, a foglalkoztatásra és a 
versenyképességre irányuló intézkedések. A költségvetési oldalon a Paktum szerinti 
vállalások az alábbiak: 2013-ig költségveté si egyensúly, majd 2014-ben többlet 
elérése; az állami szektor költségveté si egyensúlyának bi ztosítására vonatkozó 
követelmény belefoglalása az állami költségvetésr ől szóló alaptörvénybe; valamint a 
speciális nyugdíjrendszerek reformját szolgáló els ő lépések megtétele. A 
foglalkoztatás el őmozdítása érdekében adóösztönz őket irányoztak el ő. A 
versenyképesség terén az intézkedések az innovációra, a fels őoktatásra és a 
közszolgáltatások reformjára összpontosul nak. A Paktum kötelezettségvállalásai 
tükrözik a nemzeti reformprogramban bemutatott ütemtervet. A Paktumban 
megállapított célkit űzésekhez hozzájárulnának a munkaer ő-piaci politikák er ősítését 
szolgáló további intézkedések, valamint az er őforrás-hatékonyság és az energiapiac 
problémáinak kezelése. Az Euró Plusz Pakt um kötelezettségvállalásait értékelték és 
figyelembe vették az ajánlásokban. 
(13) A Bizottság értékelte a stabil itási programot és a nemzeti reformprogramot, valamint 
az Euró Plusz Paktum keretében tett vállalásokat5. Figyelembe vette nemcsak a 
programok Észtország fenntartható költségve tési és társadalmi-gazdasági politikája 
szempontjából mutatott jelent őségét, hanem azt is, hogy  megfelelnek-e az uniós 
szabályoknak és iránymutatás oknak, tekintve, hogy a jöv őbeli nemzeti döntéseknél az 
uniós szempontok beépítésével kell meger ősíteni az Európai Unió átfogó gazdasági 
kormányzását. Megállapítja, hogy miközben a célul kit űzött költségvetési egyenleg 
elérését szolgáló in tézkedéseket a következ ő költségvetésekben részletezni kell, az 
észt hatóságok eddigi jó eredményei cs ökkentik a költségvetési célok be nem 
tartásának kockázatát. További lépésekre van szükség a munkaer ő-piaci intézkedések 
erősítéséhez és a munkavállalásra való jobb ösztönzéshez, nagylépték ű oktatási reform 
révén a humán t őke fejlesztéséhez, valamint az er őforrás-hatékonyság és az 
energiapiac problémáinak kezeléséhez. 
(14) Ezen értékelés fényében a Tanács megvi zsgálta Észtország 2011. évi stabilitási 
programját, és arról alkotott véleményét6 az alábbi ajánlás, és különösen annak (1) 
pontja tükrözi. Figyelembe véve az Európai Tanács 2011. március 25-i következtetéseit, a Tanács megvizsgálta Észtország nemzeti reformprogramját, 
AJÁNLJA, HOGY Észtország a 2011–2012-es id őszakon belül tegyen intézkedéseket a 
következők érdekében: 
(1) Legkésőbb 2013-ig érjen el strukturális több letet, miközben 2012-ben a hiányt a 
2012. évi GDP legfeljebb 2,1 %-ára korlátozza, szigorúan ellen őrizve a kiadásokat és 
erősítve az állami kiad ások hatékonyságát. 
(2) Az adó- és társadalombi ztosítási terhek költségvetési szempontból semleges 
csökkentésével tegyen lépéseket a munkaer ő iránti kereslet er ősítése érdekében, 
különös tekintettel az alacsony és közepes kereset űekre. A fiatalokra és a tartósan 
munkanélküliekre irányuló intézk edésekkel javítsa az aktív munkaer ő-piaci politikák 
                                                
 
4 Az Euró Plusz Paktum keretében tett kötelezettsé gvállalások további részletei a SEC(2011) 715 számú 
dokumentumban) találhatók. 
5 SEC(2011) 715. 
6 Az 1466/97/EK tanácsi rendelet 5. cikkének (3) bekezdésében el őírtaknak megfelel ően. 
 
HU 6   HU hatékonyságát, különösen azokon a területeken,  ahol kirívó a munkanélküliség, a 
szegénység veszélyéne k csökkentése érdekében. 
(3) Biztosítsa az épületekre és közl ekedésre irányul ó, tervezett ösztönz ők végrehajtását 
az energiaintenzitás csökkentése és a gazd aság energiahatékonyságának javítása 
érdekében, többek között a piac jobb m űködésének biztosításával. 
(4) Az oktatási rendszer reformjának végrehajtá sa során kezelje kiemelten az iskolára 
felkészítő intézmények és a szakképzés min őségét és elérhet őségét javító 
intézkedéseket és er ősítse a szakmai képesítések rendszerét. Az oktatást igazítsa 
jobban a munkaer őpiac igényeihez és teremtsen lehet őséget az alacsony képzettség ű 
munkavállalóknak az egész életen át ta rtó tanulásban való részvételre. 
Kelt Brüsszelben,  
 a Tanács részér ől 
 az elnök