HU    HU HU 
 
HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 25.7.2008 
SEC(2008) 2279  
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
Kísérő dokumentum az európai kutatási infr astruktúra (EKI) közösségi jogi keretér ől 
szóló tanácsi rendeletre vonatkozó javaslathoz 
  
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA 
 
 
{COM(2008) 467 végleges} 
{SEC(2008) 2278} 
 
HU 2   HU A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA  
 
E hatásvizsgálat az európai kutatási infr astruktúra (EKI) közösségi jogi keretér ől” szóló 
tanácsi RENDELETRE vonatkozó javaslatot  kíséri, amely a Bizottság 2008. évi 
jogalkotási és munkaprogramjának egyik kiemelt kezdeményezése.  
Az Európai Bizottság Az európai kutatási térség felé cím ű 2000. januári közleménye óta a 
közös Európai Kutatási Térség (EKT) gondolata volt az összes közösségi K+F intézkedés 
vezérelve, egyben a növekedést, a foglalkoztatá st és a dinamikus és tudásalapú európai 
gazdaságot célzó lisszaboni stratégia megva lósításának központi pillére. Az Európai 
Kutatási Térségr ől (EKT) szóló, 2007-ben közzétett Európai Kutatási Térség: új 
perspektívák cím ű zöld könyvben több olyan kulcsfontossá gú területet sike rült kijelölni, 
amelyekben a tagállamok által közösen végrehajtott hatékony fellépés jelent ősen javítaná 
az európai kutatási rendszert, és el ősegítené egy „ötödik szabadság”, a tudás szabad 
mozgásának létrejöttét. Ebben az összefüggésb en a „világszínvonalú kutatási infrastruktúra 
kifejlesztését” az EKT- ra vonatkozó nagyra tör ő elképzelés egyik pill éreként jelenítik meg. 
A kutatási infrastruktúrák eg yre fontosabb szerepet töltenek be az ismeretek és a 
technológia fejlesztésében. Például a besugárzást végz ő létesítmények, a genomikai és 
társadalomtudományi adatbankok, a környezettudományi megfigyel őállomások, a 
nanoelektronikában használatos képalkotó rendszerek vagy tisztaszobák a kutatási és 
innovációs folyamatok közé ppontjában állnak. A különböz ő országok felhasználóinak 
nyújtott egyedi kutatási szolgáltat ásokkal, a fiatalok tudományos érdekl ődésének 
felkeltésével és a létesítmények hálózatba szer vezésével a kutatási infrastruktúrák segítik a 
tudományos közösség szervez ődését, és ezzel központi szerepet töltenek be a hatékony 
kutatási és innovációs kör nyezetben. Alkalmasak arra, hogy „kritikus mennyiség ű” 
személyt és befektetést gy űjtsenek egybe, ezálta l hozzájárulnak a ne mzeti, területi és 
európai gazdasági fejl ődéshez. Ily módon a kutatás, az oktatás és az innováció 
tudásháromszögének középpontjában állnak.  
Ahogy szélesednek a kutat ás határai és fejl ődnek technológiáink, úgy válnak egyre 
bonyolultabbá és költségesebbé a kutatási in frastruktúrák, gyakran meghaladva egy-egy 
kutatócsoport, régió, ország vagy akár földrész erejét. Az Európán belüli széttöredezettség 
nem segít ezen kihívások leküzdésében.  
Ez a tény elismerést nyert a Versenyké pességi Tanács 2004. július 1–3-i és 2004. 
november 25-26-i ülésein: a minisztere k egyetértettek abban, hogy az EKT további 
fejlesztésének keretein belül meg kell er ősíteni a versenyképes kutat ást, elejét kell venni a 
széttöredezettségnek és együtt kell m űködni a kutatási infrastruktúrákat illet ően. A 
miniszterek hangsúlyozták, hogy a ku tatási infrastruktúrák terüle tén olyan európai stratégia 
kidolgozására van szükség, amely európai szin ten fokozottabb összehangolással, valamint 
az érintett kutatási létesítmények mérete és hatásköre szerint más-más megközelítéssel jár. 
A miniszterek az ESFRI-t, az Kutatási In frastruktúrák Európai Stratégiai Fórumát 
megbízták a kutatási infrastruktúrák következ ő generációjára vonatkoz ó európai stratégiai 
menetrend kidolgozásával.  
Az ESFRI-útiterv 2006. októberi közzétételét követ ően több versenyképességi tanács, 
valamint az Európai Tanács felkérte a tagállamokat a páneurópai érdekeltség ű kutatási 
infrastruktúrák kialakításában való tevéke ny részvételre, egyúttal elismerve az Európai 
Bizottságnak a folyamatban betöltött fontos szerepét. 
 
HU 3   HU Az európai kutatási infrastr uktúrák kialakításában a f ő nehézséget – a források sz űkössége 
és a technikai és szervezési kérdések összet ettsége mellett – az je lenti, hogy nincs olyan 
jogi keret, amely megfelel ő partnerség kialakítását tenné lehet ővé különböz ő országokból 
való partnerekkel. Az ESFRI védnöksége al att nemrég elvégzett munka rámutat a 
rendelkezésre álló jogi eszközök korlátaira és arra, hogy a különböz ő tagállamokat érint ő 
európai kutatási infrastruktúra kidolgozásához új, sajátos közösségi j ogi keret kialakítására 
van szükség.  
Ezzel összefüggésben a Bizottság 2008. évi j ogalkotási és munkaprogramjában kiemelked ő 
kezdeményezésként javaslatot tett egy, az eu rópai kutatási infrastruktúra (EKI) közösségi 
jogi keretér ől szóló RENDELET kidolgozására.  
Az érdekelt felekkel széles kör ű konzultációra került sor a kezdeményezés el őkészítése 
céljából. A hatásvizsgálat különböz ő források figyelembe vételével készült: i. szakért ők 
által végzett elemzések; ii. az ér dekeltekkel folytatott konzultáci ó és iii. egy szolgálatközi 
csoport és egy külön erre a kezdem ényezésre létrehozott véleményez ő testület független 
hozzászólása.  
Négy szakpolitikai lehet őséget mérlegeltek:  
• 1. lehetőség: A „célirányos uniós fellépés mell őzésének” lehet őség megfelel a jelenlegi 
helyzetnek, amelyben minden konzorcium ad hoc  eljárással kísérli meg kiválasztani a 
vonatkozó jogi formák közül a projektjéhez legmegfelel őbbet.  
• A 2. lehet őség az Európai Bizottság „könny ű” beavatkozási módjának felel meg: 
eszerint az európai infrastrukt úrák kiépítésében részt vev ők segítséget kapnának a 
problémák és az igények azonosításához, a problémák leküzdéséhez és a legjobb 
gyakorlatok alkalmazásához.  
• A 3. lehet őség azt jelenti, hogy a Közösség az EK Szerz ődés 171. cikke szerinti közös 
vállalkozásokat hoz létre eseti elbírálás al apján, vagyis minden olyan esetben, amikor 
igény merül fel a létrehozásra.  
• A 4. lehet őség közvetlenebb válasz a szóban for gó problémára. Eszerint az európai 
kutatási infrastruktúrák ig ényeire szabott megfelel ő jogi eszközt olyan jogalkotási 
kezdeményezéssel érdemes biztosítani, amel y kiegészíti a nemzeti és európai szint ű 
vonatkozó formákat; ezenkívül e lehet őség szerint a jogalkotónak célszer ű 
felhatalmaznia az Európai Bizottságot az „euró pai kutatási infrastruktúra” jogállásának 
odaítélésére.  
A különböz ő politikai lehet őségek összehasonlító értékelései egyértelm űen a 4. lehet őséget 
nyilvánítják a javaslat politikai célkit űzései megvalósításához vezet ő legeredményesebb és 
leghatékonyabb útnak.   
 
HU 4   HU  
Politikai célkit űzések  1. 
lehetőség 2. 
lehetőség 3. 
lehetőség 4. 
lehetőség 
Az európai kutatási infrastruktúrák 
létrehozására irányuló eljárás 
megkönnyítése és felgyorsítása   Általában 
alacsony  Általában 
alacsony  Mérsékelt  Magas  
Az európai kutatási infrastruktúrák 
számának növelése  Nagyon 
alacsony  Mérsékelt  Mérsékelt  Magas  
A kutatási infrastruktúrák európai 
politikájának továbbfejlesztéséhez való 
hozzájárulás  Nagyon 
alacsony  Mérsékelt  Mérsékelt  Magas  
Költséghatékony eljárás biztosítása az új 
európai kutatási infrastruktúrák 
létrehozásához  Általában 
alacsony  Általában 
alacsony  Alacsony  Magas  
Az európai kutatási infrastruktúrának 
megtestesítésére alkalmas jogi forma 
összes jellemz őjének megléte  Rendszert ől 
függ Rendszert ől 
függ Mérsékelt  Magas  
Az EKT meger ősítése révén az EU pozitív 
nemzetközi megítélésének er ősítése  Nagyon 
alacsony  Mérsékelt  Mérsékelt  Magas  
A társadalmi-gazdasági, környezeti és 
társadalmi hatások megvalósításához való 
hozzájárulás  Általában 
alacsony  Mérsékelt  Mérsékelt  Magas