3. FEJEZET

Az uniós költségvetés révén elért eredmények

TARTALOMJEGYZÉK

Bevezetés 3.1.

1. rész. A Bizottság megfelelően felhasználja a teljesítményinformációkat a döntéshozatala során? 3.2–3.36.

A. szakasz. A teljesítményinformációk Bizottság általi felhasználhatóságának vannak bizonyos korlátai 3.6–3.13.

B. szakasz. A Bizottság teljesítménymérési rendszerei nagy mennyiségű adatot szolgáltatnak, de nem mindig időben 3.14–3.18.

C. szakasz. A Bizottság felhasználja a teljesítményinformációkat a programok és szakpolitikák irányításában, bár a célértékek nem teljesülése esetén nem mindig teszi meg a megfelelő intézkedéseket 3.19–3.26.

D. szakasz. Teljesítményjelentéseiben a Bizottság általában nem fejti ki, hogyan használja fel a teljesítményinformációkat 3.27–3.31.

E. szakasz. A teljesítménykultúra folyamatos fejlődésétől további előrelépés várható 3.32–3.36.

2. rész. A Számvevőszék teljesítmény-ellenőrzéseinek eredményei: a legnagyobb hatással bíró következtetések és ajánlások 3.37–3.67.

Bevezetés 3.37.

1a. fejezet: „Versenyképesség a növekedésért és a foglalkoztatásért”, illetve 1b. fejezet: „Gazdasági, társadalmi és területi kohézió” 3.38–3.44.

2. fejezet: „Fenntartható növekedés és természeti erőforrások” 3.45–3.48.

3. fejezet: „Biztonság és uniós polgárság”, illetve 4. fejezet: „Globális Európa” 3.49–3.58.

5. fejezet: „Igazgatás”, valamint a „Működő egységes piac és fenntartható monetáris unió” témájában készült jelentések 3.59–3.67.

3. rész: Az ajánlások hasznosulása 3.68–3.78.

Következtetések és ajánlások 3.79–3.85.

Következtetések 3.79–3.83.

Ajánlások 3.84–3.85.

3.1. melléklet. Az ajánlások végrehajtási állapota, jelentések szerinti részletes bontásban

3.2. melléklet. Főbb javulások és megoldatlan hiányosságok jelentések szerinti bontásban

3.3. melléklet. A tagállamoknak tett ajánlások

3.4. melléklet. A teljesítménnyel kapcsolatos korábbi ajánlások hasznosulása

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI A BIZOTTSÁG VÁLASZAI BEVEZETÉS 3.1. E fejezetben minden évben a teljesítménnyel kapcsolatos szempontokat elemzünk, azaz a Bizottság által a tagállamokkal együttműködve végrehajtott (1) uniós költségvetés által elért eredményeket. Az idei évben különösen a következőket vizsgáltuk: i) a teljesítményinformációk felhasználása a bizottsági döntéshozatalban, ii) a 2017. évben a teljesítmény kérdéseinek szentelt különjelentéseinkben tárgyalt kiválasztott eredmények, iii) a 2014-ben közzétett különjelentéseinkben foglalt ajánlásaink Bizottság általi végrehajtása. 3.1. A Bizottság megjegyzi, hogy az uniós költségvetéssel kapcsolatos legtöbb kulcsfontosságú döntést a költségvetési és jogalkotó hatóság, vagyis az Európai Parlament és a Tanács hozza a Bizottság javaslatai alapján. Ez egyaránt vonatkozik az éves költségvetési eljárással kapcsolatos döntésekre, illetve a többéves pénzügyi keret és az ágazati pénzügyi programok kidolgozásával és felülvizsgálatával kapcsolatos döntésekre. 1. RÉSZ. A BIZOTTSÁG MEGFELELŐEN FELHASZNÁLJA A TELJESÍTMÉNYINFORMÁCIÓKAT A DÖNTÉSHOZATALA SORÁN? 3.2. Tavalyi áttekintésünk keretében összevetettük a teljesítménnyel kapcsolatos beszámolás bizottsági megközelítését az e téren bevált gyakorlatokkal. Amennyire lényeges, hogy valamely szervezet jó eljárásokat alkalmazzon a teljesítménnyel kapcsolatos beszámolás terén és azokat folyamatosan tökéletesítse, az is éppoly fontos, hogy az ebből a beszámolásból eredő információkat felhasználják a tevékenységek irányítására, az eredmények optimalizálására, illetve az irányítási rendszerek és a stratégiai tervezési folyamatok kiigazítására. Az információk felhasználásának módja befolyásolja, hogy a szervezet hosszú távon mennyire lesz sikeres a teljesítménymenedzsment végrehajtásában. 3.3. A Bizottság szerint a teljesítménymenedzsment folyamatos szisztematikus megközelítést jelent, amelynek során a jobb tervezésnek, a rendszeres nyomon követésnek és a bizonyítékokon alapuló döntéshozatalnak köszönhetően nő az eredményesség és a hatékonyság, és javulnak a működési eredmények (2). A Bizottság 2015-ben elindított „Eredményközpontú uniós költségvetés” kezdeményezése különböző munkafolyamatokat és célkitűzéseket foglal magában: ezek egyike az, hogy a teljesítményre vonatkozó érdemi információkkal támogassa a döntéshozatalt (3). A minőségi jogalkotásra vonatkozó, 2015-ben közzétett és 2017 júliusában aktualizált iránymutatások (4) előírják, hogy minden rendelkezésre álló bizonyítékot fel kell használni a céljaikat nyílt, átlátható és költséghatékony módon megvalósító uniós szakpolitikák és jogszabályok kialakításakor. A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI 3.4. Annak megítéléséhez, hogy a Bizottság megfelelően használja-e fel a teljesítményinformációkat a döntéshozatala során, a következő lépéseket tettük. i) Dokumentációs áttekintést végeztünk a teljesítményinformációknak a döntéshozatalban történő felhasználásáról, beleértve legfőbb ellenőrzési intézmények (5), az OECD, kormányok, valamint Unión belüli és kívüli szakemberek jelentéseit. ii) Áttekintettük hat főigazgatóság (6) legfrissebb teljesítményjelentéseit, köztük tíz nemrég közzétett hatásvizsgálatot és értékelést. Azért ezeket a főigazgatóságokat választottuk ki, mert észszerűen reprezentatívnak tekinthetőek a Bizottság egészére nézve, jellemzőik (irányítási módjuk, ügynökségekkel folytatott együttműködésük, tevékenységük típusa stb.) sokfélesége miatt. iii) E hat főigazgatóságon belül interjút készítettünk harminc egységvezetővel és igazgatóval, hogy további információkat szerezzünk a teljesítményinformációknak a főigazgatóság döntéshozatalában történő felhasználásáról, iv) emellett ugyanezen hat főigazgatóságon felmérést is végeztünk a teljesítményinformációknak a döntéshozatalban történő felhasználásáról. A felmérés e főigazgatóságok olyan vezetőire (egységvezetők, igazgatók, főigazgató-helyettesek és főigazgatók) irányult, akik részt vesznek szakpolitikák, programok vagy projektek irányításában. A válaszadók végleges aránya 57 % volt a 240 fős célpopulációból. Hatókör 3.5. Áttekintésünk kiterjedt arra, hogy a Bizottságnál hogyan használják fel a teljesítményinformációkat a kiadási programokkal kapcsolatban, valamint a szakpolitikák kidolgozása, végrehajtása és értékelése tekintetében. Ellenőrzésünk köréből kizártuk a következő szempontokat: i) A teljesítményinformációknak a Bizottság személyzetének és egyéb erőforrásainak adminisztratív irányításával kapcsolatos felhasználása (hogy a szakpolitikák és programok terén elért eredményekre lehessen összpontosítani). ii) A teljesítményinformációknak a költségvetési hatóság (7) általi felhasználása; az OECD (8) és más kutatók (9) már végeztek munkát ezen a területen. A. szakasz. A teljesítményinformációk Bizottság általi felhasználhatóságának vannak bizonyos korlátai Az Unió többéves pénzügyi kerete nem elég rugalmas a teljesítményinformációk felhasználásához 3.6. Nemzeti költségvetések esetében szokás, hogy évente, sőt akár gyakrabban is átcsoportosítják a forrásokat. Az uniós környezetben azonban más a helyzet. A 2014–2020-as többéves pénzügyi keret (TPK) félidős felülvizsgálatában (10) a Bizottság megjegyezte, hogy meg kell találni a megfelelő egyensúlyt egyrészről a középtávú kiszámíthatóság, másrészről az előre nem látható körülményekre adott rugalmas reagálási képesség között. A 2014–2020-as többéves pénzügyi keretben az uniós költségvetés körülbelül 80 %-a előirányzott; a Bizottság szerint ez „korlátozza a költségvetést abban, hogy reagáljon a változó igényekre”. A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI A BIZOTTSÁG VÁLASZAI 3.7. Az Unió költségvetése főként beruházási költségvetés. A hét évre szóló többéves pénzügyi keretben szereplő különböző költségvetési sorokra éves felső határokat határoznak meg, és különböző összegeket irányoznak elő a tagállamoknak. A vonatkozó ágazati jogszabályokban ugyan szerepelnek egyes teljesítményhez kapcsolódó rugalmassági mechanizmusok, például az eredményességi tartalék és az előzetes feltételrendszerek, ám ezeknek megvannak a korlátaik (11). Noha az alacsony teljesítményű tevékenységeket ugyanazon a területen és tagállamon belül ki lehet váltani megfelelőbbekkel, a kiadási prioritások költségvetési sorok közötti átcsoportosítása csak korlátozottan lehetséges. A forrásoknak a teljesítményinformációk figyelembevételével történő elosztására elsősorban az új többéves pénzügyi keretre vonatkozó rendelet és a kapcsolódó ágazati programok kidolgozása és tárgyalása során nyílik lehetőség. 3.8. A többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálata szintén alkalmat kínál a teljesítményinformációk figyelembevételére. A legutóbbi ilyen felülvizsgálat (12) eredményeként 12 798 millió euró átcsoportosítására került sor, ami a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret kötelezettségvállalási előirányzatainak 1,18 %-át tette ki: ez viszonylag szerény arány. Ezen átcsoportosítás fő mozgatórugói nem teljesítményszempontok voltak, hanem a menekültválság és más biztonsági fenyegetések kezelésének, illetve a pénzügyi és gazdasági válságból eredő beruházási rések megszüntetésének szükségessége. 3.8. A költségvetés elosztásáról való döntéshozatal során számos tényező figyelembevételére kerül sor. Például a menekültügyi válságra és a biztonsági fenyegetésekre válaszképpen a források újraelosztása jelentős, előre nem látott geopolitikai és társadalmi fejlemények következménye volt. A teljesítmény csak akkor vehető figyelembe, ha megbízható és időben szolgáltatott információk állnak rendelkezésre, ami nem mindig valósul meg, különösen válsághelyzetben. Különböző stratégiai keretek léteznek párhuzamosan 3.9. Annak mérése, hogy az uniós költségvetés, illetve a Bizottság mennyivel járul hozzá a magas szintű célkitűzésekhez, összetett feladat, mivel ezekre párhuzamosan több politikai stratégiai keret is vonatkozik (13) (lásd: 3.1. háttérmagyarázat ): 3.9. A Bizottság szerint a Juncker-bizottság politikai prioritásai teljes mértékben összeegyeztethetők az Európai Tanács stratégiai menetrendjével és az Európa 2020 stratégiával, és megfelelnek azoknak. A többéves pénzügyi keret az uniós prioritások végrehajtásának egyik eszköze. A jelenlegi többéves pénzügyi keret úgy került kialakításra, hogy hozzájáruljon az Európa 2020 stratégia megvalósításához, és megbízhatóan támogatja a többi újonnan megjelenő prioritást (14). 3.1. háttérmagyarázat. Az Európai Unió négy (párhuzamosan alkalmazható) stratégiai kerete Forrás: Európai Számvevőszék. A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI 3.10. Ezenkívül különböző ágazati szakpolitikai dokumentumokban további célokat is meghatároztak, az Unió működéséről szóló szerződésből eredő uniós hatáskörökkel összhangban. Az Unió elkötelezett az ENSZ által meghatározott fenntartható fejlesztési célok megvalósítása iránt is. Az Unió igyekszik minden évben beszámolni az e célok elérése terén elért haladásról. 3.11. Megvizsgáltuk, hogy a főigazgatóságok hogyan kezelték a különböző stratégiák együttes meglétét. Két megközelítés volt a leggyakoribb. i) Egyes főigazgatóságok a különböző stratégiai beszámolási kötelezettségeik teljesítésére olyan informatikai eszközöket fejlesztettek ki, amelyek különböző konfigurációkban képesek tárolni, nyomon követni és összesíteni az adatokat, valamint beszámolni azokról (lásd még: 3.16. bekezdés). ii) Egyes főigazgatóságok úgy igazították ki teljesítménymérési kereteiket, hogy azok meg tudjanak felelni a stratégiai igények sokféleségének. Az Oktatási és Kulturális Főigazgatóság (DG EAC) például háromszintű teljesítménymérési keretet működtet. a) Uniós szinten a DG EAC az Európa 2020 stratégia, valamint az Oktatás és képzés 2020 (ET2020) stratégiai keret releváns célkitűzéseit és mutatóit kíséri figyelemmel, a tagállamokkal együttműködésben, az Eurostat, az OECD és más források adatai alapján. A főigazgatóság éves felülvizsgálat révén győződik meg arról, hogy helyes-e a haladás iránya (15). b) A Bizottság szintjén a DG EAC közvetlenebb módon járul hozzá programozási és szakpolitikai munkája révén az európai beruházási terv tíz célkitűzése közül kettőnek a megvalósításához. Az előrehaladás nyomon követésére az éves tevékenységi jelentés és a programnyilatkozatok szolgálnak. c) Ha végül a DG EAC szintjét tekintjük, itt a beszámolás és a döntéshozatal hét szakpolitika-terület köré szerveződik, amelyek mindegyikének saját külön célkitűzései vannak. Az egyes területeken zajló jogalkotási munka nyomon követése a Bizottság munkaprogramjában történik. A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI A BIZOTTSÁG VÁLASZAI 3.12. A sokféle stratégia együttes megléte miatt az érdekeltek hajlamosak azokat külön-külön megközelítésekként szemlélni, amint azt az Unió ifjúsági stratégiájának bizottsági értékelése is mutatja (16). 3.12. Az EU ifjúsági stratégiájának értékelése megállapította, hogy (3.2.1. szakasz) „az EU ifjúsági stratégiája általános érvényesítési dimenziót adott az EU ifjúsági politikájának az oktatással, a foglalkoztatással és a társadalmi befogadással kapcsolatos európai stratégiákkal való összekapcsolását illetően” és (3.2.2. szakasz) „az EU ifjúsági stratégiájának számos kiemelt területe jól illeszkedik az Európa 2020 stratégia célkitűzései közé”. 3.13. Felmérésünkben a „célok egyértelműségéről” is szerepeltek kérdések, amelyekkel arra kívántunk fényt deríteni, hogy a bizottsági vezetők milyen mélységben értették meg főigazgatóságuk és általában véve a Bizottság küldetését és célkitűzéseit (lásd: 3.2. háttérmagyarázat ). Összességében a felmérésre kapott válaszok pozitívak voltak, és magas szintű megértésről tanúskodtak. A hat főigazgatóság közül kettőnél a megkérdezett vezetők ugyanakkor utaltak arra is, hogy a különböző uniós stratégiai keretek között, illetve e keretek és a főigazgatóságok szintjén meghatározott célok között fennálló kölcsönhatások bonyolultak. 3.2. háttérmagyarázat. A felmérés eredményei. A célok egyértelműsége Forrás: Az Európai Számvevőszék felmérése. A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI B. szakasz. A Bizottság teljesítménymérési rendszerei nagy mennyiségű adatot szolgáltatnak, de nem mindig időben A vezetők nagy mennyiségű teljesítményinformációval rendelkeznek 3.14. A Bizottság főigazgatóságai sokféle formátumban, különböző forrásokból gyűjtenek teljesítményinformációt, s ennek eredményeképp számos, a teljesítményre nézve releváns információ áll rendelkezésre. A Bizottság a teljesítményinformációt nem csak jelentéskészítésre használja fel, hanem folyamatban lévő tevékenységeinek nyomon követésére is, különösen annak értékelésére, hogy sikerül-e elérni a kiadási programok céljait, valamint ezek az adatok a „Minőségi jogalkotás” folyamat inputjaként a jogalkotási javaslatok előkészítését is segítik. 3.15. Az, hogy milyen információkat választanak ki felhasználásra, a döntéshozatal típusától függ. Az alábbi 3.3. háttérmagyarázat áttekintést ad azokról a főbb döntéshozatali folyamatokról, amelyek során teljesítményinformációt használnak fel. 3.3. háttérmagyarázat. A Bizottság fő döntéshozatali folyamatai A döntés típusa A Bizottság döntéshozatali folyamatában felhasznált teljesítményinformáció Kiadási programok A TPK költségvetésére vonatkozó, 7 éves időszakra szóló javaslat — A programra vonatkozó monitoringinformáció (többek közt output-, eredmény- és hatásmutatók) — Értékelések és hatásvizsgálatok — Kiadás-felülvizsgálatok A kiadási programok jogalapjára vonatkozó javaslat a TPK időszakára nézve — A programra vonatkozó monitoringinformáció (többek közt output-, eredmény- és hatásmutatók) — Értékelések és hatásvizsgálatok — Nyilvános konzultációk Az éves költségvetésre vonatkozó javaslat — A programra vonatkozó monitoringinformáció (többek közt output-, eredmény- és hatásmutatók) — Értékelések és hatásvizsgálatok A program költségvetésének végrehajtása — Az egyes projektek projektadatai, output-, eredmény- és hatásmutatókban összesítve — Éves monitoringjelentések — Tanulmányok, értékelések — Tagállami beszámolás (megosztott) — Partnerektől származó beszámolás (közvetett) Nem a kiadási szakpolitikákkal kapcsolatos munka Uniós jogszabályokra tett javaslat (rendes jogalkotási eljárás) — Háttér-információk (Eurostat és egyéb statisztikák, szakértői hálózatok, az érdekeltekkel folytatott párbeszéd, országértékelések stb.) — Tanulmányok, értékelések, hatásvizsgálatok — Nyilvános konzultáció A szakpolitika végrehajtása és figyelemmel kísérése — Visszajelzés a szakpolitika szakértőitől, az egyetemek és más érdekeltek részéről — Tanulmányok, értékelések, Eurobarométer felmérések Forrás: Európai Számvevőszék. A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI A BIZOTTSÁG VÁLASZAI 3.16. A közelmúltban több bizottsági főigazgatóság a vezetett be új eszközöket és folyamatokat a teljesítményadatok felhasználására. Sok esetben olyan új informatikai alkalmazásokról volt szó, amelyek célhoz szabott és naprakész jelentéseket generálva könnyítik a döntéshozatalt. Ezeknek az új eszközöknek a kifejlesztése is tanúsítja, hogy a Bizottság komolyan törekszik a teljesítményadatok jobb kezelésére (17). Az alábbi példákból is látható, hogy milyen széles az új fejlesztések köre. 3.16. i) A DG AGRI új 2. Vidékfejlesztési Információs Rendszere olyan informatikai rendszer, amely segít kezelni a programok munkafolyamatát, és ezen belül a programértékelést. Segítségével elő lehet állítani olyan jelentéseket, amelyek révén az uniós programok egyes tagállamokban történő végrehajtását össze lehet vetni az Unió átlagával. ii) A Nemzetközi Együttműködés és a Fejlesztés Főigazgatósága (DG DEVCO) jelenleg olyan új informatikai eszköz kifejlesztésén dolgozik, amelynek részei az eredmények nyomon követésére és az azokról való beszámolásra szolgáló, valamint az intézkedések értékelését és a finanszírozási döntéshozatali folyamatokat támogató modulok. A rendszer feladata, hogy az egyes projekteket összekösse a stratégiai tervezéssel. iii) A DG EAC által kifejlesztett Erasmus+ Dashboard olyan informatikai rendszer, amelyet az Erasmus+ nemzeti ügynökségei Európa-szerte használnak. A rendszer mind az 57 ügynökségről valós idejű teljesítményinformációt szolgáltat, többek között az Erasmus+ eredményeiről a résztvevők elégedettségét mérő felmérési eszköz segítségével adott visszajelzéseket. E funkcióknak köszönhetően a DG EAC bármely programfejlesztésről gyors visszajelzést tud kapni és azokra gyorsan tud reagálni. iii) A Dashboard emellett valós idejű teljesítményadatokat tartalmaz a közvetett irányítás alatt álló támogatási eljárásokról, a 2017-ben az Oktatásügyi, Ifjúságpolitikai, Sportügyi és Kulturális Főigazgatóság valamennyi programjában a támogatások tekintetében a teljesítménymenedzsmentre vonatkozóan meghatározott keretnek megfelelően. Tovább lehetne fejleszteni a teljesítménymérési rendszereket 3.17. Tavalyi éves jelentésünkben (18) rámutattunk a közszféra teljesítményével kapcsolatos beszámolás világszerte, kormányok és nemzetközi szervezetek gyakorlatában bevált egyes követendő példáira. Javasoltuk, hogy a Bizottság vegye fontolóra e követendő példák bevezetését saját gyakorlatába. Javasoltuk azt is, hogy a Bizottság optimalizálja a teljesítménnyel kapcsolatos beszámolását, tegye azt kiegyensúlyozottabbá, felhasználóbarátabbá és hozzáférhetőbbé. Javasoltuk továbbá, hogy a Bizottság értékelje a bemutatott információk minőségét. Ajánlásainkra reagálva a Bizottság beépítette azokat a 2017. évi éves tevékenységi jelentésére vonatkozó utasításokba. 3.18. Idei felmérésünk arra összpontosított, hogy milyen teljesítményinformáció áll a vezetők rendelkezésére (lásd: 3.4. háttérmagyarázat ). A felmérés tanúsága szerint a teljesítménymérési rendszerek továbbfejlesztésre szorulnak. A felmérés konkrétan megerősítette, hogy problémát okoz a teljesítményinformációk időben történő szolgáltatása (19). Noha a Bizottság központi részlegei már részletes utasításokat, sablonokat, képzést és tapasztalatcserét dolgoztak ki a teljesítményjelentések elkészítéséhez (például a 2017. évi éves tevékenységi jelentésekre nézve 2017 novemberében kiadott utasításokat), a felmérés eredményei szerint a főigazgatóságok jelezték, hogy a jelentések elkészítéséhez további útmutatásra van szükségük. Észrevételeztük azt is, hogy az ezekre a kérdésekre negatív válaszokat adók rendszerint ritkábban használták a teljesítményinformációkat. 3.18. A Bizottság elismeri, hogy a pénzügyi programok és egyéb szakpolitikai tevékenységek eredményeivel és hatásaival kapcsolatos megbízható és átfogó információk csak jelentős késedelemmel férhetők hozzá. A Bizottság ezt a lehető legnagyobb mértékben figyelembe veszi a tervezés során. Például a Bizottság valamennyi főigazgatósága (minimum) ötéves gördülő programnak megfelelően tervezi meg az értékelési tevékenységét, hogy időben szolgáltatott teljesítményinformációkat biztosítson a jelentéstételhez. A tervet évente aktualizálni kell. A jelentések elkészítésével kapcsolatos iránymutatás tekintetében a Bizottság központi szolgálatai részletes iránymutatást adnak a főigazgatóságok által készített valamennyi fő teljesítményjelentés elkészítésére vonatkozóan, figyelembe véve az évek során elért előrehaladást. Idetartoznak a bizottsági szolgálatok éves tevékenységi jelentései és a költségvetési tervezetet kísérő programindokolások. Az értékelések vonatkozásában iránymutatás áll továbbá rendelkezésre a jogalkotás minőségének javítására vonatkozó iránymutatásban és eszköztárban. Egyéb típusú ellenőrzések is ismertetésre kerülnek. Iránymutatás központilag is elérhető a megfelelő teljesítményjelentési rendszerek eredményes és időszerű kialakításához, hogy hatékonyan lehessen adatokat gyűjteni a programok végrehajtásának és eredményeinek nyomon követéséhez. A formális iránymutatás képzésekkel és a bevált gyakorlatok szolgálatok közötti cseréjével egészül ki. 3.4. háttérmagyarázat. A felmérés eredményei. A teljesítményinformációk kerete Forrás: Az Európai Számvevőszék felmérése. A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI C. szakasz. A Bizottság felhasználja a teljesítményinformációkat a programok és szakpolitikák irányításában, bár a célértékek nem teljesülése esetén nem mindig teszi meg a megfelelő intézkedéseket A Bizottság felhasználja a rendelkezésére álló teljesítményinformációkat a tevékenységeinek irányítására 3.19. A megkérdezettek 56 %-a nyilatkozott úgy, hogy gyakran vagy nagyon gyakran használ fel teljesítményinformációkat a döntéshozatali folyamatban. A teljesítményinformációk felhasználásának négy leggyakoribb célja ez volt: stratégiák kidolgozása, jobb döntések meghozatala, a célok teljesülésének értékelése, illetve adott esetben korrekciós intézkedés megtétele (20). A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI A BIZOTTSÁG VÁLASZAI 3.20. A vezetők számára nehéz a teljesítményinformációkat annak értékelésére felhasználni, hogy a programok és a szakpolitikák hogyan járulnak hozzá a magas szintű célkitűzések teljesüléséhez. Figyelembe kell venni azt is, hogy a teljesítmény nemcsak a vezetők felelőssége, hiszen az eredmények megvalósításában és a tényleges hatás elérésében fontos szerepet játszanak a társjogalkotók és más érdekelt felek, különösen a tagállamok is. Az elmúlt években megfigyeltük (21), hogy számos program- és szakpolitikai célkitűzés közvetlenül szakpolitikai vagy jogalkotási dokumentumokból származik, vagyis a meghatározásuk annál magasabb szinten történt, mintsem hogy irányítási eszközként hasznosak lehetnének. E probléma Bizottság általi kezelésére is fogalmaztunk meg ajánlásokat (22). A Bizottság elismerte, hogy nehéz kapcsolatot találni a projektekről operatív szinten rendelkezésre álló bőséges információk, illetve a magas szintű szakpolitikák és a politikai szintű döntéshozatal között. 3.20. A Bizottság szerint fontos egyértelmű különbséget tenni a bizottsági szolgálatokra vonatkozó belső teljesítménymérési keret és a pénzügyi programokhoz kapcsolódó teljesítménymérési keret között. A pénzügyi programokban szereplő célkitűzések és mutatók a jogalkotási folyamat termékei. A programok, nem pedig a bizottsági szolgálatok teljesítményéhez kapcsolódnak. A Bizottság a jövőbeli többéves pénzügyi keretre vonatkozó javaslatok részeként javaslatokat tett a teljesítménymérési keret megerősítésére a pénzügyi programokban. A Horizont 2020 keretprogram vonatkozásában, lásd az Európai Számvevőszék 2015. évi jelentésében szereplő 1. ajánlásra adott bizottsági választ. A Bizottságnak az Európa 2020 keretprogram vonatkozásában való nyomon követésre és jelentéstételre vonatkozó képességét illetően lásd az Európai Számvevőszék 2014. évi jelentésének 3.97. bekezdésére adott bizottsági választ. A programindokolások tartalmazzák a célkitűzések és a kapcsolódó mutatók közötti, a tágabb szakpolitika szempontjából való összefüggést. 3.21. A Bizottság minden évben három fő beszámolási eszköz – az éves tevékenységi jelentések, a programnyilatkozatok és az éves irányítási és teljesítményjelentés – révén számol be a működési teljesítményéről, illetve az uniós programok és szakpolitikák teljesítményéről. Amint az alábbi 3.5. háttérmagyarázatban látható, e három fő jelentéstípus több tervezési dokumentum információira épül (23). 3.21. A Bizottság megjegyzi, hogy az itt említett három jelentés, amely a vonatkozó jogi kötelezettségeknek megfelelően készül, csak egy alcsoportja az uniós szakpolitikák teljesítményéről és a politikai prioritások megvalósulásáról szóló számos bizottsági jelentésnek. Az éves irányítási és teljesítményjelentés, valamint a programindokolások elsősorban az uniós költségvetés teljesítményéhez és irányításához kapcsolódnak. 3.5. háttérmagyarázat. A Bizottság és a bizottsági főigazgatóságok által készített fő teljesítményjelentések (24) Forrás: Európai Számvevőszék. A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI A BIZOTTSÁG VÁLASZAI 3.22. A három jelentéstípus az Unió teljes költségvetésére és valamennyi szakpolitikai tevékenységére kiterjed. A 3.6. háttérmagyarázat összefoglalót ad a jelentések célközönségéről és felhasználásáról. 3.22. Lásd a Bizottságnak a 3.23. bekezdésre adott válaszát. 3.6. háttérmagyarázat. A fő teljesítményjelentések célközönsége és felhasználása Kicsoda a célközönség? Hogyan használják fel a jelentést? Programnyilatkozat A dokumentumot az általános költségvetés tervezetének kiegészítéseként a költségvetési hatóságnak (az Európai Parlament és a Tanács) nyújtják be. A programnyilatkozat szerepe az, hogy a programok teljesítményéről, az uniós hozzáadott értékről, valamint a (jelenlegi és jövőbeli) felhasználási arányról való beszámolással igazolja a kiadási programokhoz igényelt költségvetési juttatásokat. Éves tevékenységi jelentés A biztosok testülete Az éves tevékenységi jelentés a főigazgatóságok főigazgatói által a biztosok testületének benyújtott irányítási jelentés. „A Bizottságon belül az éves tevékenységi jelentések a vezetői elszámoltathatóság fő eszközei” (lásd: a 2017. évi éves tevékenységi jelentésre vonatkozó utasítások). Éves irányítási és teljesítményjelentés A jelentést az EUMSZ 318. cikkével és a költségvetési rendelet 66. cikkének (9) bekezdésével összhangban az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak nyújtják be. Az éves irányítási és teljesítményjelentés (61) a zárszámadás elfogadásáért felelős hatóság elszámoltathatósági eszköze a zárszámadási eljárás során: elfogadása által a biztosok testülete általános politikai felelősséget vállal az uniós költségvetés irányításáért. Forrás: Európai Számvevőszék. A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI A BIZOTTSÁG VÁLASZAI 3.23. A fő teljesítményjelentések inkább beszámolási eszközként szolgálnak, mintsem hogy a bizottsági főigazgatóságok felhasználhatnák őket a saját teljesítményüknek, illetve a Bizottság egésze teljesítményének kezelésére, mivel a jelentések nem elég részletesek és átfogóak, csak évente egyszer készülnek, és elsősorban a főigazgatóságon kívüli olvasók számára készülnek. 3.23. Az uniós költségvetésre vonatkozó éves irányítási és teljesítményjelentés az éves költségvetési mentesítési eljárásban való bizottsági közreműködés része. Figyelembe vesz valamennyi idevágó információt, illetve nemcsak az éves eredményeket, hanem például a félidős értékeléseket is figyelembe veszi. Az éves tevékenységi jelentés a főigazgatók és a szolgálatok vezetői által a biztosi testület részére készített irányítási jelentés. Ez a részletes és átfogó jelentés az irányítási elszámoltathatóság fő eszköze a Bizottságon belül. Kitér a bizottsági szolgálatok által a 2016–2020 közötti időszak vonatkozásában a stratégiai terveikben választott valamennyi mutatóra, ami kulcsfontosságú szerepet játszik a bizottsági szolgálatok teljesítményének és annak mérésében, milyen mértékben járulnak hozzá a Juncker-bizottság politikai prioritásainak megvalósításához. Az éves tevékenységi jelentés ezért egyrészt a külső közönségnek szól, másrészt irányítással kapcsolatos információforrásként szolgál a bizottsági vezetők számára. A Bizottság azt is megjegyzi, hogy sok alapvető mutató rendszeresebb aktualizálás és jelentések tárgyát képezi, például azok, amelyek az Európa 2020 keretprogram kiemelt célkitűzéseihez kapcsolódnak. A bizottsági szolgálatokat arra ösztönözzük, hogy rendszeresen kövessék nyomon a célkitűzéseik megvalósítása terén elért haladást, például az irányítási tervek féléves felülvizsgálatának vonatkozásában. 3.24. Egyes esetekben a fő teljesítményjelentések (elsősorban az éves tevékenységi jelentések) mégis felhasználhatóak a teljesítmény irányítására. i) A DG DEVCO az éves tevékenységi jelentés nyilvános jellegével élve ösztönzi a szervezeti változásokat. A főigazgatóság a partnerországokban működő uniós külképviseletek teljesítményével kapcsolatos összehasonlító információk (25) közzétételével motiválja a külképviseleteket a teljesítményük javítására. ii) Noha az éves tevékenységi jelentés kinyilvánított célja az elszámoltathatóság biztosítása, a Tartalmak, Technológiák és Kommunikációs Hálózatok Főigazgatósága (DG CNECT) és a Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatósága (DG EMPL) olyan eszközként is alkalmazta, amely lehetővé teszi, hogy a felső vezetés figyelemmel kísérje a munkaprogram megvalósulását (26). A DG EMPL az éves tevékenységi jelentés elkészítését olyan alkalomnak tekinti, amikor ellenőrizni lehet, hogy minden terv szerint haladt-e, ha pedig nem, akkor feltárni ennek okait és megvitatni a kiigazítás lehetőségeit. 3.24. Lásd a Bizottságnak a 3.23. bekezdésre adott válaszát. 3.25. Az éves tevékenységi jelentések nyilvánosan hozzáférhető dokumentumok, azt azonban a Bizottság nem mérte fel, hogy mennyire sikeresen célozzák meg a polgárokat. Az Europa honlapot (27) látogató személyek száma azonban arra utal, hogy a polgárok érdeklődése csekély. 3.25. Lásd a Bizottságnak a 3.23. bekezdésre adott válaszát. Amikor a célok nem teljesülnek, nem mindig kerül sor korrekciós intézkedésre 3.26. A teljesítményinformáció felhasználásának egyik fő célja a célok elérése felé történt előrehaladás mérése, korrekciós intézkedések megtétele és végső soron az eredmények elérése érdekében. Annak tudata, hogy a gyenge teljesítmény nem marad következmény nélkül, a teljesítményinformáció felhasználására kellene, hogy ösztönözze a vezetőket. A vezetők körében végzett felmérésünkben feltettük azt a kérdést, hogy a válaszadók tapasztalatai szerint mi történik, ha a kiadási programokhoz vagy szakpolitikákhoz kötődő teljesítménycélok teljesülnek (lásd: 3.7. háttérmagyarázat ), illetve nem teljesülnek (lásd 3.8. háttérmagyarázat ). A felmérés tanúsága szerint a gyenge teljesítmény nem minden esetben vezet korrekciós intézkedéshez: a válaszadók egyötöde arról számolt be, hogy nem történt változás a célok nem teljesítése esetén. A leggyakoribb döntéstípus cselekvési tervek kidolgozása. A második leggyakoribb döntés a további elemzés, akár fokozott monitoring, akár további értékelés formájában. Ezek az intézkedések önmagukban azonban nem orvosolják a megállapított problémákat. Megfigyelésünk szerint valamely cél nem teljesülése nagyobb valószínűséggel járt következményekkel az olyan főigazgatóságokon, ahol gyakran használják fel a teljesítményinformációkat. 3.26. A teljesítményinformációk felhasználásának célja a teljesítmény nyomon követése, a tervezett cél és a valóság közötti eltérés mérése, és a szükséges módosítások elvégzése. Ez jellemzően az a mögött meghúzódó okok szélesebb körű értékelésén alapulna, hogy miért nem felel meg a teljesítmény a célkitűzésnek. Ahogy az Európai Számvevőszék rámutat, a válaszadók több mint 70 %-a jelezte, hogy ha nem valósulnak meg a célkitűzések, cselekvési tervek kidolgozására, illetve intenzívebb nyomon követésre kerül sor, továbbá a válaszadók 60 %-a szerint ilyenkor értékelést végeznek. A Bizottság azt is megjegyzi, hogy az uniós költségvetés irányításának vonatkozásában a Bizottság számos korlátozást tapasztal, amely a többéves pénzügyi keretből, illetve a költségvetési hatóság által az éves költségvetéssel kapcsolatban hozott döntésekből fakad. 3.7. háttérmagyarázat. Mi történik, ha a célok teljesülnek, illetve ha túlteljesítik őket? Forrás: Az Európai Számvevőszék felmérése. 3.8. háttérmagyarázat. Mi történik, ha a célok nem teljesülnek? Forrás: Az Európai Számvevőszék felmérése. A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI A BIZOTTSÁG VÁLASZAI D. szakasz. Teljesítményjelentéseiben a Bizottság általában nem fejti ki, hogyan használja fel a teljesítményinformációkat 3.27. Az átláthatóság és az elszámoltathatóság érdekében az érdekelt felek számára láthatónak kell lennie a fő teljesítményjelentésekben, hogy a Bizottság hogyan használja fel a rendelkezésére álló teljesítményinformációkat (28). Teljesítményjelentéseiben a Bizottság célja a teljesítmény olyan koherens ismertetése (29), amely az eredmények elérése terén elért haladásról számol be. Ezek az ismertetések sokkal hitelesebbek, ha érdemi bizonyítékokon alapulnak. Nemcsak a meghozott döntéseket kell tudniuk indokolni, hanem azt is, hogy ezek a döntések hogyan tükrözik a rendelkezésre álló teljesítményinformációkat. 3.27. A Bizottság egyetért abban, hogy a teljesítményről szóló beszámolónak érdemi bizonyítékon kell alapulnia, és belefoglalja ezt a bizonyítékot a teljesítményjelentésekbe. 3.28. A Bizottság központi részlegei útmutatást nyújtanak a főigazgatóságoknak a stratégiai tervek, irányítási tervek és éves tevékenységi jelentések elkészítéséhez. Az utasítások azt előírják a főigazgatóságoknak, hogy a tevékenységeikről szóló beszámolás során mutassanak be teljesítményinformációkat, ám a főigazgatóságoknak azt nem kell kifejteniük, hogy miként használják fel az információkat e tevékenységek javítására. 3.28. A stratégiai tervekben meghatározott többéves célkitűzésekkel a többéves célokhoz való hozzájárulás révén az éves tevékenységi jelentésekben szereplő információk a nyomon követés egy szakaszát jelentik, majd ez alapján kerül sor a következő évre vonatkozó output ismertetésére az irányítási tervekben, ettől a szakasztól kezdve hozzájárulva a konkrét célok eléréséhez. 3.29. A főigazgatóságok megemlítik, hogy jelentéseikben felhasználnak teljesítményinformációkat, de további magyarázattal nem szolgálnak. 3.29. i) A DG AGRI teljesítményjelentései (30) általános alapelveket írnak le arról, hogy miként használják fel a teljesítményinformációkat a döntéshozatal támogatására (31). Ennek gyakorlati működését a jelentések azonban ritkán szemléltetik konkrét esetekkel. i) A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság 2016. évi tevékenységi jelentése számos olyan konkrét esetet tartalmaz, amely bemutatja, hogyan támogatják a teljesítményinformációk a döntéshozatalt. A 2016. évi tevékenységi jelentésében a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság meghatározza, hogy a KAP első fő teljesítménymutatója a mezőgazdasági tényezőjövedelem (lásd a 15. oldalt). Beszámol továbbá a tejágazatot érintő árnyomásról és az erre válaszképpen elfogadott két támogatási csomagról (lásd a 21–22. oldalt). Ugyanez az éves tevékenységi jelentés a 25–26. oldalon bemutatja a vidéki területekre jellemző szélessávú szakadékot, és az erre adott választ, a szélessáv-szakértői szolgálat felállítását. Az ökologizálás végrehajtását illetően a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság felülvizsgálta, hogyan alkalmazták a rendszert az első évben. Ennek során olyan gyengeségeket talált, amelyek akadályozták, hogy a rendszerben rejlő lehetőségek teljes mértékben megvalósuljanak. A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság javasolta a vonatkozó rendelet javítását (lásd a 2016. évi tevékenységi jelentés 32–33. oldalát). ii) A 2016. évi éves tevékenységi jelentésében a DG CNECT leszögezte, hogy a 2016–2020-as időszakra vonatkozó e-kormányzati cselekvési terv előkészítése „nagymértékben támaszkodott az előző, 2011–2015-ös cselekvési terv értékelésének eredményeire” (32). Arra nem tér ki a jelentés, hogy ezek az eredmények hogyan befolyásolták az új cselekvési tervet. ii) Az éves tevékenységi jelentés összefoglalja az év során végrehajtott tevékenységeket. Ebben a jelentésben nem lenne célszerű részletesen ismertetni, hogyan fejlődtek az egyes szakpolitikai döntések. A szolgálatokat arra ösztönözzük, hogy adjanak meg hivatkozásokat olyan oldalakra, ahol részletesebb információk találhatók ezzel kapcsolatban, és jelen esetben ez az idevágó értékelést jelenti. 3.30. A kiadási programokról szóló éves bizottsági jelentés (33) egy szakasza a „programfrissítésekről” szól, ebben egy alszakasz pedig a „jövőbeli végrehajtásról” (34). Az ebben a szakaszban leírt tervek alkalmanként tartalmaznak indokolásként a teljesítményről szóló általános kijelentéseket is. Azt azonban nem részletezik, hogy a tervek kidolgozásakor hogyan használtak fel a meglévő helyzetre vonatkozó konkrét visszajelzéseket. Például a Horizont 2020 jövőbeli megvalósításának tervezését „tényeken alapuló folyamatnak” (35) nevezik, mivel „ennek keretében kiterjedt konzultációra került sor az érdekelt felekkel”. Arról azonban nem tájékoztatnak, hogy a konzultáció milyen változásokat eredményezett. 3.30. A jövőbeli végrehajtásról szóló szakasz célja a jövőben végrehajtandó tevékenységek és a várható outputok/eredmények ismertetése. Képet kíván adni a várható fejleményekről, és önmagában nem tervezési eszköz. 3.31. A teljesítményjelentések áttekintése során találkoztunk azért követendő példákkal is. A DG EAC például egyértelműen felvette stratégiájába, hogy a szakpolitikai döntéshozatal és a beruházási stratégiák kialakításához teljesítményinformációt is felhasznál (36). A 2016–2020-as stratégiai tervében szakpolitikai stratégiájának alátámasztásaként a DG EAC kiemeli a mutatók és az értékelési eredmények közötti kapcsolatot, és jelzi a 2020-ig felhasználni tervezett uniós finanszírozás összegét (37). Az elvégezni tervezett értékelések leírása során a DG EAC azt is említi, hogyan kerülnek majd felhasználásra ezek az értékelések a 2016–2020-as stratégiai terv nyolc tervezett értékelése közül négynél. E szakasz. A teljesítménykultúra folyamatos fejlődésétől további előrelépés várható 3.32. A Bizottság több lehetőséget is megragad, hogy teljesítményorientáltabbá váljon. 3.32. i) Javaslatot tett a további egyszerűsítés alapját megvető, felülvizsgált költségvetési rendeletre, amelynek értelmében a kifizetések közvetlenebb módon függenének az eredményektől (38). ii) Első ízben hajtotta végre a kiadások átfogó felülvizsgálatát az uniós hozzáadott érték figyelembevételével (39). iii) A Bizottság elismerte, hogy túl sok a teljesítménymutató (40), és ezek közül néhány nem értelmezhető, ezért megkezdte teljesítménymutatóinak felülvizsgálatát. Az eredménymutatókat különösen azt szem előtt tartva vizsgálják felül, hogy azok a főigazgatóság által befolyásolható eredményeket mérjék. iii) Lásd a Bizottságnak a 3.20. bekezdésre adott válaszát. A Bizottság a stratégiai és irányítási tervek reformjának részeként átfogó felülvizsgálatot végzett a bizottsági szolgálatok által használt célkitűzésekkel és mutatókkal kapcsolatban. iv) Egyes főigazgatóságok, például a DG DEVCO, igyekeznek átállni arra, hogy a befejezett projektek eredményei helyett a folyamatban lévő projektek eredményeiről számoljanak be. v) A Bizottságra és a költségvetési hatóságra potenciálisan kedvező hatással lesz az „Eredményközpontú uniós költségvetés” kezdeményezés. 3.33. A főigazgatóságokkal tartott találkozóink során interjúalanyaink felhívták a figyelmet a különféle nehézségekre ( 3.9. háttérmagyarázat ), amelyek közül többet az OECD és a Bizottság jelentései is említenek (41) (42). 3.9. háttérmagyarázat. A teljesítményinformációk felhasználásának a megkérdezett hat főigazgatóság által említett nehézségei Forrás: Európai Számvevőszék. A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI 3.34. Felmérésünkben szerepeltek a teljesítményhez való hozzáállásra vonatkozó kérdések is (lásd: 3.10. háttérmagyarázat ). Az eredmények általában véve ugyan kedvezőek voltak, de a válaszadók véleménye erősen eltért. A negatív válaszokat adók rendszerint ritkábban használtak fel teljesítményinformációkat. Megjegyeztük azt is, hogy a felső vezetők nem használtak fel gyakrabban teljesítményinformációkat, mint az egységvezetők. 3.35. Felmérésünk eredményei arra is utaltak, hogy nagy szükség van még több, a teljesítményinformációk felhasználásáról szóló képzésre és a követendő példák szélesebb körben történő megismertetésére. A megkérdezett főigazgatóságok több követendő példáról számoltak be. Véleményünk szerint ezeket meg lehetne osztani más főigazgatóságokkal is. Észleltünk néhány megítélésbeli különbséget is. Megkérdeztük interjúalanyainkat, hogy szerintük a vezetők, illetve az egyéb munkatársak jelentős szerepet játszanak-e a teljesítményre irányuló intézkedések kidolgozásában. A megkérdezett felső vezetők 80 %-a szerint a vezetőknek, 84 %-uk szerint pedig az egyéb munkatársaknak van ilyen szerepük. Amikor ugyanezt a kérdést egységvezetőknek tettük fel, csak 52 %-uktól kaptunk olyan választ, hogy a vezetők jelentős szerepet játszanak ebben, míg 53 %-uk nyilatkozott így az egyéb munkatársakról. Ez arra utal, hogy a Bizottság felső vezetői a középvezetőknél pozitívabb véleménnyel vannak a teljesítményhez való bizottsági hozzáállásról. 3.10. háttérmagyarázat. A felmérés eredményei. Teljesítménykultúra Forrás: Az Európai Számvevőszék felmérése. A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI A BIZOTTSÁG VÁLASZAI 3.36. A felmérésünkre adott válaszok több előrelépési lehetőséget említettek a teljesítményinformációk felhasználására nézve (lásd: 3.11. háttérmagyarázat ). A válaszadók leggyakrabban azt hangsúlyozták, hogy a Bizottságnak változtatnia kell a kultúráján, hogy teljesítményorientáltabb legyen. Szerintük a Bizottságnak kevésbé kellene a források felhasználásának figyelemmel kísérésére és a kiadások szabályszerűségének értékelésére összpontosítania (mivel az Unió költségvetésére vonatkozó általános hibaarány évről évre csökken). Ehelyett szélesebb körben kellene teljesítménymenedzsment-technikákat alkalmaznia, különös tekintettel a tervezett eredmények és hatások elérésére (43). 3.36. A kulturális változással kapcsolatban a Bizottság úgy véli, hogy a szolgálatokban már nagyon jól meghonosodott a teljesítménykultúra: 2017-ben az OECD megállapította, hogy „A teljesítményalapú uniós költségvetési rendszer és az eredmények fejlettek és nagyon konkrétak, és bármely más OECD-országnál sokkal jobb pontszámot érnek el a teljesítményalapú költségvetési keret standard indexe tekintetében. […] Az uniós költségvetési gyakorlat sok eredményes és innovatív elemet tartalmaz, ami tanulsággal szolgálhat a nemzeti kormányok számára a teljesítményalapú költségvetési reformmal kapcsolatos saját terveiket illetően.” Azt is megállapította, hogy „Általánosabban nézve a Bizottság jelentős mértékben növelte a jelentéstételi hatékonyságát az elmúlt években, és egyértelműbb betekintést ad a teljesítménybe és az eredményekbe, többek között az éves irányítási és teljesítményjelentések révén ….” ( 44 ) A Bizottság emellett rámutat az olyan lépéseknek a fenti 3.32. bekezdésben kiemelt példáira, amelyeket a Bizottság a teljesítménykultúra megerősítésére tett. 3.11. háttérmagyarázat. A felmérés utolsó kérdése: „Min változtatna annak érdekében, hogy főigazgatóságán hatékonyabban használják fel a teljesítményinformációkat?” Forrás: Az Európai Számvevőszék felmérése. A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI 2. RÉSZ. A SZÁMVEVŐSZÉK TELJESÍTMÉNY-ELLENŐRZÉSEINEK EREDMÉNYEI: A LEGNAGYOBB HATÁSSAL BÍRÓ KÖVETKEZTETÉSEK ÉS AJÁNLÁSOK Bevezetés 3.37. Minden évben számos különjelentésben vizsgáljuk, hogy az uniós költségvetés végrehajtása során mennyire jól alkalmazzák a gondos pénzgazdálkodás elveit. 2017-ben 27 különjelentést (45) fogadtunk el (lásd: 3.12. háttérmagyarázat ). E különjelentések a többéves pénzügyi keret valamennyi fejezetét (46) felölelték és összesen 238 különböző témájú ajánlást tartalmaztak (3.13. háttérmagyarázat ). Négy különjelentést tettünk közzé a „Működő egységes piac és fenntartható monetáris unió” témájában. A jelentéseinkre adott, közzétett válaszokból az derül ki, hogy az ellenőrzött szervezetek – rendszerint a Bizottság – ajánlásaink közel kétharmadát maradéktalanul elfogadták ( 3.14. háttérmagyarázat ). A 2017. évi különjelentéseinkben a tagállamokhoz intézett ajánlásokat 3.3. melléklet foglalja össze. 3.12. háttérmagyarázat. Számos különjelentésünk értékeli a gondos pénzgazdálkodás elveinek érvényesülését Forrás: Európai Számvevőszék. 3.13. háttérmagyarázat. Az ajánlások a témák széles körét ölelik fel Forrás: Európai Számvevőszék. 3.14. háttérmagyarázat. Az ellenőrzött szervezetek ajánlásaink nagy többségét elfogadják Forrás: Európai Számvevőszék. A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI A BIZOTTSÁG VÁLASZAI 1a. fejezet: „Versenyképesség a növekedésért és a foglalkoztatásért”, illetve 1b. fejezet: „Gazdasági, társadalmi és területi kohézió” 3.38. 2017-ben hét különjelentést fogadtunk el a többéves pénzügyi keret ezen fejezeteire vonatkozóan (47). E jelentések közül háromnak a fő következtetéseire és ajánlásaira szeretnénk felhívni a figyelmet. i) 2/2017. sz. különjelentés: A Bizottság tárgyalásai a 2014–2020-as partnerségi megállapodásokról és kohéziós programokról 3.39. Megállapításunk szerint a partnerségi megállapodások eredményesen összpontosítottak az EU 2020 stratégia finanszírozására, és az operatív programok megbízható „beavatkozási logikával” rendelkeztek, azonban mind az outputokra, mind az eredményekre nézve programspecifikus és közös mutatókat is meghatároztak. Így túlságosan sok mutató jött létre, ami a nagyobb adminisztratív terhelés kockázatával járt és megnehezítette a nemzeti és uniós szinten történő összesítést. 3.39. A Bizottság megjegyzi, hogy nem tervezi a programspecifikus eredménymutatók uniós összesítését. Ezek a specifikus mutatók a célok meghatározására és a célokhoz kapcsolódó teljesítményről szóló jelentéstételre szolgálnak, míg a közös mutatók az Európai Unió-szerte gyakran használt beruházásokat tükröző előre meghatározott kategóriákon alapuló eredményekről szóló jelentéstételt teszik lehetővé. A programspecifikus teljesítménymutatók olyan fizikai termékekre utalnak, amelyek lehetővé teszik az uniós finanszírozású beavatkozások révén a programokban elért változások megértését. Ezek a beavatkozások az adott helyhez kapcsolódó fejlesztési problémák megoldása érdekében személyre szabottak. A fogalommeghatározás szerint figyelembe kell venniük az adott térség és a tervezett cselekvés jellemzőit. 3.40. Ajánlásaink a következők voltak: 3.40. — a tagállamok ne alkalmazzanak tovább felesleges programspecifikus mutatókat; — a Bizottság adjon közös meghatározást az „outputok” és az „eredmények” fogalmára és javasolja azok bevezetését a költségvetési rendeletbe, határozza meg, hogy melyek a teljesítmény mérését illetően a legfontosabb output- és eredménymutatók, és alkalmazzon teljesítményalapú költségvetés-tervezést. — Az átdolgozott pénzügyi szabályozás egységes terminológiát tartalmaz a teljesítménnyel kapcsolatban. Az output- és eredménymutatók fogalommeghatározása tükröződik a 2020 utáni programozási időszak tekintetében a közös rendelkezésekről szóló rendeletre vonatkozó bizottsági javaslatban (COM(2018) 375 final). Az Európai Regionális Fejlesztési Alapról és a Kohéziós Alapról szóló, a 2020 utáni programozási időszakra vonatkozó rendeletre vonatkozó bizottsági javaslat (COM(2018) 372 final) tartalmazza a közös output- és eredménymutatók felsorolását. A közös mutatóknak ez a jegyzéke részletesebb, mint a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó lista, és várhatóan segít csökkenteni a programspecifikus mutatók számát. A teljesítményalapú költségvetés koncepcióját illetően a Bizottság megjegyzi, hogy az uniós költségvetés már teljesítményalapú költségvetés, amely lehetővé teszi a költségvetési hatóság számára a teljesítményinformációk figyelembevételét a költségvetési folyamat során, mert információkkal szolgál a programok célkitűzéseivel és az ezek megvalósítása terén elért előrehaladással kapcsolatban a költségvetési tervezethez csatolt programindokolásokban. ii) 5/2017. sz. különjelentés: Ifjúsági munkanélküliség 3.41. Megállapításunk szerint történt ugyan valamelyes előrehaladás az ifjúsági garancia végrehajtása terén, és születtek bizonyos eredmények, ám mindez elmaradt az ifjúsági garancia bevezetésekor támasztott kezdeti várakozásoktól, amely garancia célja az volt, hogy minden nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatal az iskolai tanulmányai befejezését vagy a munkanélkülivé válását követő négy hónapon belül színvonalas állásajánlatot kapjon, illetve továbbképzésben, tanulószerződéses gyakorlati képzésben vagy gyakornoki képzésben részesüljön. Megállapítottuk továbbá, hogy az ellenőrzés időpontjáig az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés igen korlátozott mértékben járult hozzá az ifjúsági garancia céljainak megvalósulásához. 3.41. 2014 óta, amikor megkezdődött a gyakorlati végrehajtás, évente több mint 5 millió főt vettek nyilvántartásba az ifjúsági garancia vonatkozásában, és 2014 óta évente több mint 3,5 millió fő kapott állásajánlatot, illetve vett részt oktatásban, gyakornoki képzésben vagy tanulószerződéses gyakorlati képzésben (forrás: A Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatóságának ifjúsági garanciával kapcsolatos adatbázisa). Jelenleg 2,2 millióval kevesebb a munkanélküli fiatal, és 1,4 millióval csökkent a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatalok száma (forrás: Eurostat). Az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés által finanszírozott fellépések legalább 2023-ig folytatódnak, és több nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatalt támogatnak. Annak biztosítása érdekében, hogy a tagállamokban élő, ifjúsági munkanélküliséggel küzdő fiatalok továbbra is részesülhessenek támogatásban, a 2021–2027 között időszak vonatkozásában az Európai Szociális Alap Pluszra (ESF+) vonatkozó bizottsági javaslat előírja, hogy azok a tagállamok, amelyekben magas a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatalok aránya, az ESF+ forrásaik legalább 10 %-át az ifjúsági foglalkoztatással kapcsolatos fellépésekre különítsék el. A javaslat levonja a 2014–2020 közötti időszak tanulságait, és emellett egyszerűsít néhány követelményt, hogy lehetővé tegye az ifjúsági garancia alkalmazása terén központi szerepet játszó intézkedések bevezetését. 3.42. Konkrétan a következő ajánlásokat tettük a tagállamoknak: 3.42. — készítsenek teljes áttekintést az ifjúsági garancia végrehajtásának költségeiről a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatalok teljes sokaságára nézve, és a rendelkezésre álló finanszírozás alapján alakítsanak ki sorrendet a végrehajtandó intézkedések között; — A Bizottság megjegyzi, hogy ezen ajánlás címzettjei elsősorban a tagállamok. A Bizottság jobban örülne az ifjúsági garancia alkalmazása tekintetében tervezett valamennyi intézkedés becsült költségei jobb áttekintésének, és amikor csak lehetséges, illetve a tagállamok kérésére, támogatni fogja a tagállamokat ebben a folyamatban. — biztosítsák, hogy az ajánlatokat csak akkor tekintsék színvonalasnak, ha azok megfelelnek a résztvevő profiljának és a munkaerő-piaci keresletnek, valamint ha azok tartós munkaerő-piaci integrációt tesznek lehetővé. — A Bizottság megjegyzi, hogy ezen ajánlás címzettjei a tagállamok. A Bizottság meg fogja vizsgálni a minőségi kritériumokkal kapcsolatos standardok megvitatásának lehetőségét az ifjúsági garancia nyomon követésével kapcsolatban a Foglalkoztatási Bizottságban folytatott munka vonatkozásában. iii) 15/2017. sz. különjelentés: A Kohéziós Alap keretében alkalmazandó előzetes feltételrendszer és eredményességi tartalék 3.43. Ebben a különjelentésben azt állapítottuk meg, hogy az előzetes feltételek egységes keretrendszerrel szolgáltak annak értékeléséhez, hogy a tagállamok a 2014–2020-as programozási időszak kezdetén készen álltak-e az uniós alapok végrehajtására. Az viszont nem volt egyértelmű, hogy ez ténylegesen mennyiben vezetett változásokhoz helyi szinten. Következtetésünk szerint nem valószínű, hogy a 2014–2020-as időszakban a kohéziós kiadásokat az eredményességmérési keretnek és az eredményességi tartaléknak köszönhetően jelentős mértékben jobb teljesítményű programokhoz csoportosítsák át. 3.43. A Bizottság szerint az előzetes feltételrendszer által okozott gyakorlati változások vonatkozásában a kiadások hatékonyságát és eredményességét javítani fogja az a puszta tény, hogy olyan minimumfeltételek kerülnek meghatározásra, amelyek egyetlen korábbi kohéziós politikai keretben sem léteztek. A Bizottság a projektprogramok végrehajtását követően értékelni tudja majd az előzetes feltételrendszer végső hatását. A teljesítménymérési keret továbbá csak egy az eredményorientáltság számos eleme közül. A teljesítménymérési keret és az eredményességi tartalék azért jött létre, hogy támogassa a teljesítményre, illetve az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésre vonatkozó uniós stratégia célkitűzéseinek elérésére való összpontosítást. Nem céljuk a kohéziós kiadások jelentős újraelosztása. Ugyanakkor, ha a programok nem érik el a teljesítménymérési keretben meghatározott mérföldköveket, az eredményességi tartalék újraelosztható egyéb, jobban teljesítő programok között. 3.44. A következő ajánlásokat tettük a Bizottságnak: 3.44. — fejlessze tovább az előzetes feltételrendszereket mint annak értékelésére szolgáló eszközt, hogy a tagállamok mennyire állnak készen az uniós alapok végrehajtására; — A Bizottság elfogadta az ajánlást azzal a feltétellel, hogy az előzetes feltételrendszer fennmarad a 2020 utáni időszak vonatkozásában. — a 2020-at követő időszakra nézve az eredményességi tartalékot alakítsa át eredményorientáltabb, a forrásokat a jó eredményeket elért programokhoz rendelő eszközzé. — A Bizottság elfogadta az ajánlást azzal a feltétellel, hogy a teljesítménymérési keret és az eredményességi tartalék fennmarad a 2020 utáni időszak vonatkozásában. A 2020 utáni programozási időszakra vonatkozóan a közös rendelkezésekről szóló rendeletre vonatkozó bizottsági javaslat (COM(2018) 375 final) meghatározza a teljesítménymérési kerettel kapcsolatos rendelkezéseket, amely teljesítménymérési keret olyan output- és eredménymutatókat tartalmaz, amelyek tekintetében mérföldköveket és célokat kell meghatározni. A teljesítményértékelést félidős értékelés váltja fel, amely többek között a teljesítménymérési keret mérföldköveinek – 2024 végéig történő – elérése terén történő előrehaladásra épül. 2. fejezet: „Fenntartható növekedés és természeti erőforrások” 3.45. 2017-ben hat különjelentést fogadtunk el a többéves pénzügyi keret 2. fejezetére vonatkozóan (48). Ezek közül három vizsgálta a közös agrárpolitika teljesítményének bizonyos szempontjait. E jelentések következtetései különösen relevánsak a közös agrárpolitika folyamatban lévő reformját, illetve a mezőgazdaság és az élelmezés jövőjéről szóló bizottsági közleményben bejelentett új teljesítményalapú teljesítési modellt illetően. i) 16/2017. sz. különjelentés: Vidékfejlesztési programozás 3.46. Ebben a különjelentésben észrevételeztük, hogy a vidékfejlesztési kiadásoknak a jelenlegi időszakban is eredményorientáltabbaknak kellett volna lenniük, de a releváns teljesítményinformációk hiánya miatt ezt nem sikerült elérni. Javasoltuk egy sor közös, eredményorientált mutató kidolgozását, és hogy ezek legyenek alkalmasabbak a vidékfejlesztési intézkedések eredményeinek és hatásának értékelésére. 3.46. A 16/2017. sz. különjelentés 4. ajánlására válaszolva a Bizottság elkötelezte magát amellett, hogy elemzi a KAP egésze teljesítménymérésének hatékonyabbá tételére szolgáló lehetőségeket. 2018. június 1-jén a Bizottság elfogadott egy rendeletjavaslatot (COM(2018) 392 final) (KAP stratégiai tervek): Az új végrehajtási modell keretében közös eredményorientált mutatók kidolgozására került sor: A rendelet VII. címe bevezeti a teljesítmény nyomon követésére és értékelésére szolgáló keretet, amely meghatározza az azzal kapcsolatos szabályokat, hogy minek vonatkozásában és mikor kell jelentést tenniük a tagállamoknak a KAP stratégiai terveikkel kapcsolatos előrehaladás tekintetében, illetve meghatározza annak szabályait, hogyan kell ezt az előrehaladást nyomon követni és értékelni. ii) 10/2017. sz. különjelentés: Generációs megújulás 3.47. Következtetésünk szerint a fiatal gazdálkodóknak nyújtott uniós támogatás célkitűzései és várt eredményei nem voltak pontosan meghatározva. Javasoltuk a beavatkozási logika tökéletesítését. E célból javasoltuk, hogy a Bizottság javítsa az igényfelmérés folyamatát, válassza azokat a támogatási formákat, amelyek a leginkább megfelelnek az azonosított igényeknek, és határozzon meg konkrét és számszerű eredménycélokat. 3.47. A 10/2017. sz. különjelentés 1. ajánlására válaszolva a Bizottság elkötelezte magát amellett, hogy elemzi és megvizsgálja a lehetséges szakpolitikai eszközöket a fiatal gazdálkodók és a beavatkozási logika támogatása érdekében a jövőbeli jogalkotási javaslatok előkészítésének összefüggésében. 2018. június 1-jén a Bizottság elfogadott egy rendeletjavaslatot (COM(2018) 392 final) (KAP stratégiai tervek): A javaslat új végrehajtási modellje szerint a tagállamok megtervezik KAP stratégiai terveiket, beleértve a szükségletek előzetes értékelését. Ennek alapján a tervek ismertetik a személyre szabott beavatkozásokat, melyek az azonosított szükségletekre vonatkoznak, illetve a szakpolitikai célkitűzések megvalósítására irányulnak. A rendelet 6. cikkének g) pontja többek között az alábbi konkrét célkitűzést tartalmazza: A fiatal gazdálkodók odavonzása és a vállalkozások fejlesztésének elősegítése a vidéki térségekben. Ezzel a célkitűzéssel összefüggésben konkrét eredménymutató alkalmazására fog sor kerülni az előzetes célérték és a ténylegesen megvalósult érték számszerűsítése érdekében. Az eljárás tekintetében a Bizottság értékelni fogja ezeket a KAP stratégiai terveket, és jóváhagyja őket. iii) 21/2017. sz. különjelentés: Zöldítési intézkedések 3.48. Következtetésünk szerint a Bizottság nem pontosította, hogy mi várható el a zöldítési intézkedésektől. Azt is megállapítottuk, hogy jelentős mértékű „talált pénz” hatás nyilvánult meg, és hogy a követelmények szerények voltak. Megállapítottuk azt is, hogy ezekből az okokból a zöldítéstől valószínűen nem várható jelentős haszon a környezetvédelem és az éghajlat szempontjából. Javasoltuk, hogy a Bizottság dolgozzon ki teljes körű beavatkozási logikát a környezet- és éghajlatvédelemre irányuló uniós mezőgazdasági intézkedésekre nézve. Javasoltuk, hogy a beavatkozási logika alapuljon naprakész tudományos ismereteken, és tartalmazzon konkrét célértékeket. Javasoltuk továbbá, hogy minden létező környezetvédelmi előírást építsenek be egy közös új, a KAP valamennyi kedvezményezettjére vonatkozó környezeti alapminimumba, és hogy a programozott intézkedések ezen az alapminimumon túllépve összpontosítsanak a teljesítménycélok elérésére. 3.48. A Bizottság érdemben elfogadta a 21/2017. sz. különjelentés ajánlásait. 2018. június 1-jén a Bizottság elfogadott egy rendeletjavaslatot (COM(2018) 392 final) (KAP stratégiai tervek), amely kifejti a KAP környezetvédelemmel és éghajlattal kapcsolatos új eszközeinek beavatkozási logikáját. Ez az új zöld architektúra magában foglal egy megerősített feltételrendszert, amely a KAP-támogatás teljes összegének folyósítását a környezettel, az éghajlatváltozással, a közegészséggel, az állategészségüggyel és a növényegészségüggyel, valamint az állatjóléttel kapcsolatos alapvető előírások kedvezményezettek általi betartásához köti, beleértve a korábban az ökologizálás keretében érintett ügyeket. A feltételesség valamennyi KAP-kedvezményezettre vonatkozik, és ez a legfőbb környezetvédelmi és éghajlat-politikai kiindulópont, s ezen túlmenően a tagállamok a különféle irányítási elkötelezettségeket támogató beavatkozások szélesebb körének részeként meghatároznak olyan önkéntes rendszereket, mint például egy új, 1. pillérnek számító ökorendszer, illetve az agrár-környezetvédelmi és az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó, a 2. pillérhez tartozó kötelezettségvállalások. Minden ilyen intézkedés a teljesítménnyel kapcsolatos célkitűzések elérésére összpontosító programozott megközelítés részét fogja képezni. 3. fejezet: „Biztonság és uniós polgárság”, illetve 4. fejezet: „Globális Európa” 3.49. Öt különjelentést fogadtunk el a többéves pénzügyi keret ezen fejezeteire vonatkozóan (49). E jelentések közül négynek a fő következtetéseire és ajánlásaira szeretnénk felhívni a figyelmet. i) 3/2017. sz. különjelentés: Tunézia 3.50. Megállapítottuk, hogy a Tunéziának nyújtott uniós támogatást összességében megfelelően költötték el, mivel az jelentős mértékben elősegítette az ország demokratikus átmenetét és gazdasági stabilizálódását a 2010–2011-es forradalom után. Megállapításunk szerint azonban a Bizottság általában túl ambiciózus volt, mivel túl sok prioritást kívánt viszonylag rövid időn belül kezelni. Ebből adódóan a támogatás Bizottság általi kezelését több hiányosság jellemezte. 3.50. A jelentés elismeri, hogy a Tunéziának nyújtott uniós támogatást összességében megfelelően költötték el. Az EU támogatása valójában nagymértékben hozzájárult az ország gazdasági és politikai stabilitásához a forradalmat követően azáltal, hogy jelentős társadalmi-gazdasági és politikai reformokat kísért. A Bizottság ambíciójának szintjét illetően a Bizottság megjegyzi, hogy számos területtel kellett foglalkozni azok miatt a társadalmi-gazdasági kihívások miatt, amelyekkel Tunéziának a forradalom után szembe kellett néznie. Az eddigi eredmények jók, mert az uniós támogatás nagymértékben hozzájárult az ország társadalmi-gazdasági és politikai stabilitásának növekedéséhez a forradalmat követően. A Bizottság hangsúlyozza, hogy a saját szakpolitikáját követve összpontosította a támogatást. Annak ellenére, hogy különféle tevékenységekre került sor a felülvizsgálat tárgyát képező időszakban, ezek összhangban voltak a 2014–2016 közötti időszakra vonatkozó egységes támogatási keretben meghatározott három fő ágazattal. A bizottsági támogatás eredményessége és fenntarthatósága mindig a figyelembe vett fő elemek közé tartozott a relevanciával, a hatékonysággal és a hatással együtt. A Bizottság emellett támogatta a belső és külső nyomonkövetési mechanizmusok felállítását és a közigazgatási szervek elszámoltathatóságának megerősítését. 3.51. Javasoltuk, hogy a Bizottság és adott esetben az Európai Külügyi Szolgálat: 3.51. — tökéletesítse az uniós támogatás programozását és célirányosságát — A Bizottság elfogadta az ajánlást, és már megkezdte a végrehajtását (2017 augusztusában elfogadta a 2017–2020 közötti időszakra vonatkozó új egységes támogatási keretdokumentumot, amely a beavatkozás három területére összpontosít; folyamatos szakpolitikai és politikai párbeszéd, a regionális programokkal való koordináció; folyamatban lévő közös programozás). — tökéletesítse az uniós költségvetés-támogatási programok végrehajtását — A Bizottság elfogadta az ajánlást. Napjainkban stabilabb a politikai helyzet Tunéziában, és szoros a koordináció más donorokkal, így a Bizottság egyetért abban, hogy a teljesítménymutatók már nagyobb mértékben a jövőbeli műveletekre irányulhatnak. Ugyanakkor a költségvetés-támogatásról szóló iránymutatásra vonatkozó rendelkezésekkel összhangban a dinamikus megközelítés továbbra is kiterjed a támogathatósági kritériumokra. — tegyen javaslatokat a makroszintű pénzügyi támogatás jóváhagyási folyamatának felgyorsítására — A Bizottság elfogadta az ajánlást. A Bizottság megjegyzi, hogy bár jelentős előrelépés történt a makroszintű pénzügyi támogatásról szóló határozatok parlamenti és tanácsi elfogadásának gyorsasága terén, van még min javítani. Az elfogadás még inkább felgyorsítható lenne, ha például csökkenne az Európai Parlament Nemzetközi Kereskedelmi Bizottsága üléseinek száma a bizottsági szavazásokat megelőzően, a parlamenti jóváhagyásra következetesen közvetlenül a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság szavazását követően a plenáris ülésen (beleértve a mini plenáris üléseket) kerülne sor, a mini plenáris üléseken kerülhetne sor a Parlament és a Tanács elnöke általi aláírásra, és szükség esetén a Tanács is írásbeli eljárást alkalmazna az elfogadás vonatkozásában. A Bizottság azt is megjegyzi, hogy az Európai Számvevőszék korábbi ajánlásait és egy makroszintű pénzügyi támogatásról szóló 2003. évi parlamenti állásfoglalást követően 2011-ben javaslatot tett egy makroszintű pénzügyi támogatásra vonatkozó keretrendeletre, amelynek célja többek között a döntéshozatal felgyorsítása a jogalkotási határozatok végrehajtási jogi aktusokkal való felváltásával. Mivel azonban a társjogalkotók a jogalkotási aktusok és a rendes jogalkotási eljárás további alkalmazása mellett döntöttek, a Bizottság 2013-ban visszavonta ezt a javaslatot. — javítsa a projektek tervezését. — A Bizottság elfogadta az ajánlást. ii) 6/2017. sz. különjelentés: A hotspot-rendszer 3.52. Összességében azt állapítottuk meg, hogy a hotspot-rendszer segített a két leginkább érintett tagállamnak, Görögországnak és Olaszországnak a migrációmenedzsment javításában azáltal, hogy növelte azok fogadókapacitását, fejlesztette a regisztrációs eljárásaikat, és megerősítette a támogatás koordinációját. 3.53. A Számvevőszék a következő ajánlásokat tette a Bizottságnak és az érintett ügynökségeknek: 3.53. — segítse a tagállamokat a hotspotokon alapuló koncepció jobb alkalmazásában, különös tekintettel a következőkre: a hotspotok kapacitása, a kísérő nélküli kiskorúakkal való bánásmód, a szakértők kirendelése, valamint a hotspot-rendszerrel összefüggő szerepkörök és felelősségek; — A Bizottság egyetért. — a migrációmenedzsmenthez nyújtott uniós támogatás optimalizálása érdekében a jövőben is értékelje és fejlessze tovább a hotspot-rendszert. — A Bizottság egyetért. iii) 11/2017. sz. különjelentés: A Bêkou vagyonkezelői alap 3.54. Ebben a különjelentésben azt állapítottuk meg, hogy bizonyos hiányosságok ellenére az adott körülmények között megfelelő volt mind a Bêkou alap létrehozásáról szóló döntés, mind az alap kidolgozása. Megállapítottuk, hogy az alap irányítása még nem érte el teljes potenciálját, mégpedig e három szempontból: a felek közötti koordináció; az eljárások átláthatósága, gyorsasága és költséghatékonysága; a nyomonkövetési és értékelési mechanizmusok. 3.54. A „Bêkou” vagyonkezelői alap új lehetőséget teremtett az uniós és a tagállami fellépések koordinálására, de ebben a szakaszban nem került sor a benne rejlő előnyök maradéktalan kihasználására. A Bizottság szerint a projektciklus teljes hosszának figyelembevételével a „Bêkou” összességében gyorsabban alkalmazható, mint egyéb uniós eszközök válsághelyzetekben. Ugyanakkor a Bizottság egyetért abban, hogy meg fogja vizsgálni a kiválasztási eljárások gyorsaságának a belső szabályozás által jelenleg lehetővé tett mértéket meghaladó további növelésének módjait, miközben igyekszik megteremteni az egyensúlyt a sebesség és az átláthatóság között. A nyomonkövetési és értékelési mechanizmusok kidolgozása projektszinten történik, és fokozatosan sor kerül a fejlesztésükre az alapok szintjén. 3.55. Általában véve a Bêkou vagyonkezelői alap – ellenőrzésünk időpontjáig – pozitív eredményeket könyvelhet el. Támogatást sikerült vonzania, ám újabb adományozókat csak keveset; projektjei javarészt megvalósították a várt outputokat. Az alap révén nőtt az Unió ismertsége. 3.56. A következő ajánlásokat tettük a Bizottságnak: 3.56. — dolgozzon ki további útmutatást a támogatás eszközeinek megválasztásához és a vagyonkezelői alapok beavatkozási hatókörének meghatározását segítő szükségletelemzésekhez; — A Bizottság elfogadta az ajánlást, amelynek végrehajtására az alábbiak szerint fog sor kerülni: A Bizottság kidolgozta a vagyonkezelői alapra vonatkozó iránymutatást, amelynek egyik szakasza a vagyonkezelői alapok alapítására vonatkozó feltételekkel foglalkozik. A Bizottság kész az említett iránymutatás hatályának felülvizsgálatára, hogy az iránymutatás részletesebben ismertesse a pénzügyi szabályzatban az uniós vagyonkezelői alapok alapítására vonatkozó feltételek értékelése érdekében meghatározott kritériumokat. Ebben a tekintetben a Bizottság úgy véli, hogy az uniós vagyonkezelői alapok alapítására vonatkozó feltételek értékelésével megvitatásra kerülnek egyéb támogatási eszközök komparatív előnyei. A Bizottság szerint az iránymutatás nem lehet túlságosan előíró jellegű, különösen a szükséghelyzeti alapok vonatkozásában. — javítsa az adományozók koordinációját, a kiválasztási eljárásokat és a teljesítménymérést, valamint optimalizálja az adminisztratív költségeket. — A Bizottság elfogadta ezt az ajánlást, de kiemelte, hogy egyéb szereplők szerepet játszanak az utánkövetésben. A „Bêkou” vagyonkezelői alap már összehangolja a tevékenységeit más donorokkal és szereplőkkel. A Bizottság ugyanakkor egyért abban, hogy jobban formalizálni lehetne a koordinációt, és a „Bêkou” vagyonkezelői alapban érintett valamennyi résztvevőnek ki kellene használnia a koordinációban rejlő lehetőségeket. A Bizottság a szokásos szabályait és eljárásait, valamint a belső szabályait alkalmazza, amelyek bizonyos körülmények között lehetővé teszik az ezektől a szokásos szabályoktól való eltéréseket az uniós vagyonkezelői alapok irányítói számára (a válsághelyzetekre vonatkozó belső iránymutatás és az uniós vagyonkezelői alapokra vonatkozó iránymutatás). Például a válsághelyzetekre vonatkozó iránymutatás elismeri a projektekkel kapcsolatos szerződéskötés és a végrehajtás korlátait válsághelyzetben, és lehetővé teszi a „rugalmas eljárások” alkalmazását, amikor egy országban válsághelyzetet jelentenek be. iv) 22/2017. sz. különjelentés: Választási megfigyelő missziók 3.57. Ebben a különjelentésben azt állapítottuk meg, hogy az Európai Külügyi Szolgálat és a Bizottság észszerű erőfeszítéseket tett annak érdekében, hogy a rendelkezésükre álló eszközökkel támogassák az uniós választási megfigyelő missziók ajánlásainak végrehajtását. Következtetésünk szerint az elmúlt évek során javult az uniós választási megfigyelő missziók által tett ajánlások megjelenítése, de több helyszíni konzultációra lenne szükség. Az Európai Külügyi Szolgálat és a Bizottság politikai párbeszéddel és választási segítségnyújtással támogatta az ajánlások végrehajtását, azonban gyakrabban is érdemes lett volna választási utánkövető missziókat küldeni az érintett országokba. Végül: hiányzott az ajánlások központi áttekintése, és nem értékelték módszeresen azok végrehajtásának állapotát. 3.58. Javasoltuk, hogy az Európai Külügyi Szolgálat: 3.58. — módszeresen, még a jelentés elfogadása előtt konzultáljon az érdekeltekkel a választási megfigyelő missziók ajánlásairól; — Következetesen ki fogják kérni az érdekelt felek véleményét az ajánlások általános tartalmával kapcsolatban (nem az ajánlások konkrét megfogalmazását illetően, hogy ne veszélyeztessék a jelentés függetlenségét). — szervezzen gyakrabban választási utánkövető missziókat; — Az EKSZ és a Bizottság elkötelezte magát az uniós választási megfigyelő missziók ajánlásaival kapcsolatos utánkövetés megerősítésére számos eszköz – többek között a választási utánkövető missziók, a választási segítségnyújtás és a politikai párbeszéd – együttes alkalmazásával. — hozzon létre központi nyilvántartást az uniós választási megfigyelő missziók ajánlásairól és rendszeresen kövesse nyomon a végrehajtásuk terén elért haladást. — A Bizottság törekedni fog arra, hogy biztosítsa a pénzügyi eszközöket az uniós választási megfigyelő missziók ajánlásainak tárolására szolgáló központosított tárház létrehozásához. 5. fejezet: „Igazgatás”, valamint a „Működő egységes piac és fenntartható monetáris unió” témájában készült jelentések 3.59. A „Működő egységes piac és fenntartható monetáris unió” kiemelt témakörében 2017-ben négy különjelentést készítettünk (50). 3.60. Ezek közül két jelentés egyes fő következtetéseire és ajánlásaira szeretnénk felhívni a figyelmet. i) 17/2017. sz. különjelentés: „Az Európai Bizottság beavatkozása a görög pénzügyi válságba” 3.61. Ebben a különjelentésben azt állapítottuk meg, hogy a görögországi gazdasági kiigazítási programok a pénzügyi válságot követően rövid távon pénzügyi stabilitást biztosítottak és lehetővé tették a reform bizonyos mértékű előrehaladását, Görögország gazdaságának fellendülését azonban csak korlátozott mértékben segítették elő, és 2017 közepéig nem tudták helyreállítani az országnak azt a képességét, hogy igényeit a piacról finanszírozza. 3.62. Az Európai Központi Bank szerepéről nem tudtunk beszámolni, mivel az EKB megkérdőjelezte erre vonatkozó megbízatásunkat, és nem szolgáltatott kellő mennyiségű ellenőrzési bizonyítékot. 3.63. A következő ajánlásokat tettük a Bizottságnak: 3.63. — hatékonyabban állítson fel prioritásokat, és határozza meg az egyensúlyhiányok kezeléséhez sürgősen szükséges intézkedéseket; — A Bizottság elfogadta az ajánlást. A szakpolitikai intézkedések priorizálása megfelelő volt, nevezetesen az IMF-fel való közösprogram révén. A Bizottság többek között az IMF „előzetes intézkedéseket” és „strukturális referenciaértékeket” alkalmazó jól ismert rendszerét használta, s ezek az intézkedések és értékek olyan fontos reformok, amelyek szükségesek a felülvizsgálat lezárásához és a kifizetések elindításához. Sor került ezek fokozatos finomítására néhány kiegészítő előzetes intézkedéssel a strukturális reformok terén, illetve mérföldkövek használatával. Az Európai Stabilitási Mechanizmus jelenleg folyamatban lévő gazdasági kiigazítási programja is bevezette a „fő eredmények” fogalmát. — gondoskodjon arról, hogy a programok az ország átfogó növekedési stratégiájába integrálódjanak; — A Bizottság elfogadta az ajánlást. A Bizottság megjegyzi, hogy az Európai Stabilitási Mechanizmusról szóló jelenlegi szerződés jobban fókuszált programokat ír elő, például olyanokat, amelyek adott ágazatokban az egyenlőtlenségeket célozzák meg, s ebben az esetben elképzelhető, hogy nem biztosítható az átfogó növekedési stratégia. — törekedjen megállapodásra a programokban közreműködő partnerekkel; — A Bizottság elfogadta az ajánlást, és emlékeztetett arra, hogy nem kötelezhet más intézményeket olyan munkamódszerek elfogadására, amelyeket a fogalommeghatározás szerint elvben és érdemben is közösen kell elfogadni. — módszeresebben becsülje fel a tagállam reformok végrehajtására rendelkezésre álló igazgatási kapacitását; — A Bizottság elfogadta az ajánlást. Az Európai Stabilitási Mechanizmus gazdasági kiigazítási programja keretében különös figyelmet kap a reformok végrehajtása, hogy az állami szektor jobb minőségben és hatékonyabban biztosíthassa az alapvető közjavakat és közszolgáltatásokat (4. pillér). Sor került a technikai támogatás és az Európai Stabilitási Mechanizmus gazdasági kiigazítási programja rendelkezéseinek szoros összehangolására, s ezáltal a 2015. augusztusi egyetértési megállapodás és az azt követő kiegészítő egyetértési megállapodások egyértelműen tartalmazzák több reform támogatását a program keretében. Az Európai Stabilitási Mechanizmus programjának létrehozását követő három hónapon belül a Bizottság megállapodott a görög hatóságokkal a strukturális reformokat támogató technikai együttműködési tervről, amely a Bizottság honlapján is megjelent. A Strukturálisreform-támogató Szolgálat támogatást nyújt a görög hatóságoknak, illetve koordinálja a támogatást a reform szinte valamennyi területén az Európai Stabilitási Mechanizmus programja keretében. — az egymást követő programok esetében végezzen időközi értékeléseket, és azok eredményét használja fel a tervezési és nyomon követési intézkedések értékelésére. — A Bizottság elfogadta az ajánlást. Már elvégezte az utólagos értékeléseket az egyéb olyan euróövezeti országok vonatkozásában, amelyek gazdasági kiigazítási programokkal rendelkeztek. ii) 23/2017. sz. különjelentés: Egységes Szanálási Testület 3.64. E különjelentésünk általános következtetése szerint ebben a viszonylag korai szakaszban, amikor ellenőrzésünkre sor került, hiányosságok merültek fel az Egységes Szanálási Testület által elvégzendő feladatokra való felkészülésben. Elismertük, hogy a hiányosságokat összefüggésükben kell értelmezni: az Egységes Szanálási Testületet újonnan, nagyon rövid idő alatt hozták létre. A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI 3.65. Ilyen hiányosságok voltak többek között: — a személyzetfelvétellel kapcsolatos késedelmek; — az Egységes Szanálási Testület még nem fejezte be a hatáskörébe tartozó bankok szanálástervezését, és az erre vonatkozó szabályok rendszere sem volt teljes; — a szanálási tervek nem tartalmazták a kiválasztott szanálási stratégiák megvalósíthatóságának és hitelességének értékelését; — az operatív feladatok megosztása az Egységes Szanálási Testület és a tagállami szanálási hatóságok között nem egyértelmű; — az Egységes Szanálási Testület és az Európai Központi Bank megbízatása nincsen egyensúlyban. 3.66. Következtetésünk szerint a rendszer javításához több lépést kell megtenni. A következő ajánlásokat tesszük az Egységes Szanálási Testületnek: — fejezze be a bankok szanálástervezését, és véglegesítse az erre vonatkozó szabályok rendszerét; — gyorsítsa fel munkaerő-felvételi tevékenységét, és biztosítson elegendő személyzetet az emberierőforrás-gazdálkodási feladatkör számára; — pontosítsa a feladatok és a felelősségek működési megosztását a tagállami szanálási hatóságokkal; — az Európai Központi Bankkal együttműködve biztosítsa, hogy az valamennyi szükséges információt megkapjon, és kérje fel a jogalkotót, hogy tegye meg a szükséges lépéseket a jelenlegi keret gyakorlati megvalósítása érdekében. 3.67. Közzétettük „Az Európai Unió Bírósága ügykezelésének teljesítményértékelése” c. 14/2017. sz. különjelentésünket is. Ez a különjelentés a Bíróság ügykezelésének további javítására vonatkozó megfontolásokat tartalmazott. A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI A BIZOTTSÁG VÁLASZAI 3. RÉSZ: AZ AJÁNLÁSOK HASZNOSULÁSA 3.68. Ez a rész az arra irányuló éves felülvizsgálatunk eredményeit ismerteti, hogy a Bizottság milyen mértékben tett korrekciós intézkedéseket ajánlásainkhoz kapcsolódóan. Az ellenőrzési jelentéseinkben megfogalmazott ajánlások általunk történő nyomon követése a teljesítmény-ellenőrzési ciklus fontos szakasza. Amellett, hogy visszajelzést nyújt számunkra és más érdekelt felek számára munkánk hatásáról, az ajánlások nyomon követése a Bizottságot és a tagállamokat is segít ösztönözni, hogy végrehajtsák ajánlásainkat. A. Hatókör és megközelítés: új módszer 3.69. Az elmúlt években csak egyes kiválasztott különjelentéseket elemeztünk. 2018–2020-as stratégiánknak megfelelően most bővítjük vizsgálatunk hatókörét. Minden olyan teljesítmény-ellenőrzési ajánlás hasznosulását nyomon fogjuk követni, amelyeket az előző három évben megfogalmaztunk a Bizottság felé. 3.70. 2014-ben közzétett 24 különjelentésünk közül most 17 olyat is elemeztünk, amelyek elemzésére máshol nem került sor (51). Ezek a jelentések összesen 135 ajánlást tartalmaztak. 3.71. Követővizsgálatunkat dokumentumok áttekintése és a Bizottság munkatársaival folytatott interjúk alapján végeztük el. A felülvizsgálat méltányosságát és kiegyensúlyozottságát biztosítandó, megállapításainkat ezután elküldtük a Bizottságnak, és végső elemzésünkben figyelembe vettük a válaszait. 100 ajánlás végrehajtására vonatkozóan vontunk le következtetést. A fennmaradó 35 ajánlásra nézve (ez az összes ajánlás 26 %-a, ami az elmúlt 6 év átlagának (12 %) több mint a kétszerese) nem tudtunk következtetéseket levonni, mert vagy tagállamok, vagy a Bizottságon kívüli uniós intézmények voltak a címzettjeik (52). B. Hogyan kezelte a Bizottság az ajánlásainkat? 3.72. A 100 ajánlás közül 58-ról (58 %) állapítottuk meg, hogy a Bizottság azokat maradéktalanul végrehajtotta. A fennmaradó ajánlások közül 17 (17 %) a legtöbb tekintetben, 19 (19 %) néhány tekintetben, 6 (6 %) pedig egyáltalán nem valósult meg (lásd: 3.15. háttérmagyarázat ). Az ajánlások végrehajtásának állapotát a 3.1. melléklet mutatja be részletesen. 3.72. A Bizottság megjegyzi, hogy az Európai Számvevőszék szerint az értékelt ajánlások háromnegyede vonatkozásában teljes egészében vagy nagyrészt megtörtént az ajánlások végrehajtása. A Bizottság nem fogadta el azt a hat ajánlást, amelynek végrehajtására egyáltalán nem került sor. 3.15. háttérmagyarázat. 2014-es teljesítmény-ellenőrzési ajánlásaink végrehajtása Forrás: Európai Számvevőszék. A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI 3.73. A maradéktalanul végrehajtott ajánlások aránya nagyjából megegyezik a korábbi években szokásossal. A legtöbb tekintetben megvalósult ajánlások aránya azonban 7 %-kal alacsonyabb volt, mint az elmúlt hat év 25 %-os átlagértéke. A csupán néhány tekintetben megvalósult ajánlások aránya 7 %-kal meghaladta hat év 12 %-os átlagát. Ez valószínűleg elemzési módszerünk módosításából adódik (lásd: 3.69. bekezdés). 3.74. Megállapításunk szerint ajánlásaink gyakran vezettek konkrét korrekciós intézkedésekhez. Az 58 maradéktalanul végrehajtott ajánlás jelentős többségét két éven belül hajtották végre (2014-ben ez 45 %, 2015-ben 43 % volt). 3.75. A kizárólag tagállamoknak címzett ajánlások nagy többségének végrehajtását nem tudtuk ellenőrizni (lásd: 3.71. bekezdés). Hat olyan ajánlás végrehajtását ugyanakkor mégis tudtuk elemezni, amelyek vagy a tagállamoknak szóltak, vagy a megosztott irányítás keretében a Bizottságnak és más ellenőrzött szervezeteknek is. Ezek mindegyikét részben vagy maradéktalanul végrehajtották (53). 3.76. Észrevételeztük, hogy a Bizottság egyes területeken különösen hatékonyan hajtotta végre ajánlásainkat. Egy olyan különjelentés esetében, amely a DG DEVCO, illetve a Szomszédságpolitika és a Csatlakozási Tárgyalások Főigazgatósága (DG NEAR) hatáskörébe tartozó külső fellépésekről szólt (16/2014. sz. különjelentés) mind a kilenc javaslat maradéktalanul megvalósult, és egy intézkedés kivételével valamennyi korrekciós intézkedésre egy éven belül sor került. Ennek az ellenőrzésnek a tárgya a regionális beruházási eszközök által nyújtott vissza nem térítendő támogatások és a pénzintézeti hitelek ötvözése volt az Unió külső politikáinak támogatása szempontjából. A Tengerügyi és Halászati Főigazgatóság (DG MARE) az akvakultúrára vonatkozó ellenőrzésünket (10/2014. sz. különjelentés) követően tett valamennyi ajánlást megvalósította. 3.77. A Bizottság eredetileg kilenc ajánlást utasított el. Ezek az ajánlások a következő főigazgatóságokat érintették: DG AGRI, DG REGIO és DG DEVCO. Az ajánlások közül három később néhány tekintetben megvalósult (54). A hasznosulásvizsgálatunk idejéig végre nem hajtott hat ajánlás a borágazatról, illetve az üzleti inkubátorokról szóló különjelentéseinkben szerepelt. 2014-es ellenőrzéseink idején ezeknek az ajánlásoknak mindegyikét elutasították. A legtöbb esetben emögött az állt, hogy a Bizottság megítélése szerint ajánlásainkat a tagállamokhoz kellett volna intéznünk. Egyes esetekben a Bizottság elvben egyetértett megállapításainkkal, a gyakorlatban azonban nem tudta elfogadni a vonatkozó ajánlásunkat (55). Az elutasított vagy részben elfogadott ajánlások aránya hasonló volt a korábbi évekéhez. A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI A BIZOTTSÁG VÁLASZAI 3.78. Összefoglalóan: megfigyelésünk szerint teljesítményellenőrzéseink számos fontos javulást eredményeztek, bár a megállapított hiányosságok egy része továbbra is fennállt. Ez utóbbiakat a 3.2. melléklet mutatja be. KÖVETKEZTETÉSEK ÉS AJÁNLÁSOK Következtetések 3.79. A teljesítményinformációk célja jelzést adni arra nézve, hogy a szakpolitikák és programok, átfogóbban pedig a főigazgatóságok, a Bizottság mint szervezet, illetve az Unió költségvetése hatékonyan és eredményesen valósítják-e meg célkitűzéseiket. Ha tökéletesítésre van szükség, akkor a teljesítményinformációkat fel kell használni a szükséges korrekciós intézkedések kidolgozásához és azok végrehajtásának nyomon követéséhez. 3.80. Az, hogy valamely szervezet hogyan használja fel a döntéshozatalra az általa előállított és összegyűjtött teljesítményinformációkat, kihatással van a szervezet hosszú távú sikerére a teljesítménymenedzsment végrehajtásában és jobb eredmények elérésében. 3.81. Következtetéseink a következőek: 3.81. 1. A teljesítményinformációk Bizottság általi felhasználhatóságának vannak bizonyos korlátai (3.6–3.13. bekezdés) — Az Unió többéves pénzügyi keretén belül csak korlátozott lehetőség van források átcsoportosítására. — A Bizottság javaslatokat tett a költségvetés rugalmasságának fokozására a jövőbeli többéves pénzügyi keret vonatkozásában. — A legutóbbi többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálatából kifolyólag – elsősorban a menekültügyi válságra és a biztonsági fenyegetésekre adandó sürgető válaszként – sor került ugyan átcsoportosításra, de ez nem a teljesítménnyel kapcsolatos megfontolások miatt történt. — Az újraelosztásra vonatkozó döntéseket számos tényező befolyásolja. A Bizottság megjegyzi, hogy a részletes teljesítményinformációk gyakran jelentős késedelemmel érhetők el. — Annak mérése, hogy az uniós költségvetés mennyivel járul hozzá a magas szintű célkitűzésekhez, összetett feladat, mivel ezekre párhuzamosan több stratégiai keret is vonatkozik. — A magas szintű célkitűzések megvalósulásához való hozzájárulás mérése szintén nem egyszerű, mert nehéz egyértelmű és közvetlen ok-okozati kapcsolatot felállítani a bizottsági szolgálatok valamely tevékenysége vagy egy uniós költségvetésből finanszírozott program, illetve a magas szintű politikai célkitűzések megvalósulása terén történt előrehaladás között. Sok egyéb külső tényező befolyásolja az ilyen célkitűzések elérését, és sok szereplő érintett szubnacionális, nemzeti, európai és nemzetközi szinten. Ez az összetettség annak a környezetnek az elidegeníthetetlen tulajdonsága, amelyben a Bizottság és az uniós költségvetés működik; ez önmagában nem a teljesítménymérési keret gyengesége. 2. A Bizottság teljesítménymérési rendszerei nagy mennyiségű adatot szolgáltatnak, de nem mindig időben (3.14–3.18. bekezdés) — A Bizottság főigazgatóságai sokféle formátumban, különböző forrásokból gyűjtenek teljesítményinformációt, s ennek eredményeképp számos, a teljesítményre nézve releváns információ áll rendelkezésre. A közelmúltban több főigazgatóság vezetett be új eszközöket és folyamatokat, hogy a teljesítményadatok jobb kiaknázásával tökéletesítse teljesítményinformációs keretrendszerét. — Előzőleg már rámutattunk arra, hogy a Bizottság milyen jó példákat követhetne a teljesítményről való beszámolás terén. Az általunk végzett felmérés résztvevői megerősítették, hogy további fejlesztésekre van szükség, például a teljesítményinformáció időszerűségével vagy a teljesítményjelentések elkészítésére vonatkozó útmutatással kapcsolatban. 3. A Bizottság felhasználja a teljesítményinformációkat a programok és szakpolitikák irányításában, bár a célértékek nem teljesülése esetén nem mindig tesz korrekciós intézkedéseket (3.19–3.26. bekezdés) — A teljesítményinformációkat elsősorban főigazgatósági szinten használják fel a programok és szakpolitikák irányítására. Mivel a napi irányítási igényeket kielégítő teljesítményinformációk nem igazodnak a főigazgatóságok és a Bizottság külső beszámolási kötelezettségeihez, ezért a főigazgatóságok általában nem használják fel a Bizottság fő teljesítményjelentéseit az uniós költségvetésre irányuló teljesítménymenedzsmentjük céljaira. — A Bizottság jelentést készít az uniós költségvetés teljesítményéről többek között az éves fő teljesítményjelentések révén (beleértve az uniós költségvetésről szóló éves irányítási és teljesítményjelentést, valamint a programindokolásokat), a jogi kötelezettségeknek megfelelően. — A felmérés eredményei azt is jelzik, hogy a gyenge teljesítmény nem minden esetben von maga után korrekciós intézkedést. Az eredmények arra utaltak, hogy valamely cél nem teljesülése nagyobb valószínűséggel járt következményekkel az olyan főigazgatóságokon, ahol gyakran használták fel a teljesítményinformációkat. — Ahogy az Európai Számvevőszék rámutat, a válaszadók több mint 70 %-a jelezte, hogy ha nem valósulnak meg a célkitűzések, cselekvési tervek kidolgozására, illetve intenzívebb nyomon követésre kerül sor, továbbá a válaszadók 60 %-a szerint ilyenkor értékelést végeznek. Az eredmények a felmérésben részt vevők véleményét tükrözik. Esetenkénti értékelésre lenne szükség annak megállapítására, hogy sor került-e megfelelő utánkövetésre a költségvetési keret korlátainak megfelelő figyelembevételével. 4. Teljesítményjelentéseiben a Bizottság általában nem fejti ki, hogyan használja fel a teljesítményinformációkat (3.27–3.31. bekezdés) Nincs olyan előírás, hogy a főigazgatóságoknak vagy a Bizottságnak a teljesítményjelentéseikben ki kellene térniük a teljesítményinformációknak a döntéshozatalban történő felhasználására. A főigazgatóságok teljesítményjelentései, illetve a programnyilatkozatok mégis gyakran adnak némi tájékoztatást ebben a tekintetben. 5. A teljesítménykultúra folyamatos fejlődésétől további előrelépés várható (3.32–3.36. bekezdés) A főigazgatóságok általunk megkérdezett vezetői egy sor olyan nehézségként észlelt tényezőről számoltak be, amelyek meggátolják, hogy a jobb eredmények elérése érdekében jobban kiaknázzák a teljesítményinformációkat. Felmérésünk eredményei megerősítették, hogy nagy szükség van a teljesítményinformációk felhasználásáról szóló képzésre, illetve az ismeretek és a követendő példák szélesebb körben történő megismertetésére. A Bizottság által a teljesítményorientáltság fokozása érdekében tett több intézkedés úgy tekinthető, mint a változás része, a teljesítménykultúra felé tett első lépés. Idővel ez a kulturális változás ahhoz vezethet, hogy mind a Bizottság, mind az uniós költségvetés egyre inkább az eredmények elérésére és a hatásgyakorlásra összpontosít. A Bizottság úgy véli, hogy már jól kialakult teljesítménykultúrával rendelkezik, és az elmúlt években számos intézkedést hozott e kultúra további megerősítésére (56). Lásd még a 3.32. bekezdésben az Európai Számvevőszék példáit azokra a lépésekre, amelyeket a Bizottság tett a teljesítménykultúra megerősítésére, illetve a Bizottság válaszát a 3.36. bekezdésre. 3.82. A 3.37–3.67. bekezdésben egyes kiválasztott, 2017-ben közzétett különjelentéseink fő következtetéseit és ajánlásait mutatjuk be. 3.83. A korábbi ajánlások hasznosulására irányuló idei vizsgálatunk (lásd: 3.68–3.78. bekezdés) megerősíti, hogy az áttekintett ajánlások háromnegyede maradéktalanul vagy legtöbb tekintetben megvalósult. Más szóval: a legtöbb esetben sor került korrekciós intézkedésekre. Az esetek 19 %-ában az ajánlások csak néhány tekintetben valósultak meg, és továbbra is jelentős hiányosságok állnak fenn (részleteket lásd: 3.2. melléklet ). Ez az érték 7 %-kal magasabb volt az elmúlt hat év átlagánál, feltehetően az elemzési módszerünk módosításából kifolyólag. Ajánlások 3.84. A 2014. évi éves jelentésünkben megfogalmazott három ajánlás hasznosulásával kapcsolatos megállapításainkat a 3.4. melléklet mutatja be. Az egyiket nem hajtották végre, míg a másik kettővel kapcsolatos előrelépés elemzéséhez nem állt rendelkezésre elegendő bizonyíték. 3.85. 2017-re vonatkozó következtetéseink alapján javasoljuk, hogy a Bizottság tegye meg a következő intézkedéseket: — 1. ajánlás: A TPK következő időszakában a Bizottság tegyen javaslatokat olyan intézkedésekre, amelyek gördülékenyebbé és egyszerűbbé teszik az uniós költségvetés végrehajtását szabályozó, egymással párhuzamosan fennálló stratégiai kereteket, növelve ezáltal az eredményekkel kapcsolatos elszámoltathatóságot és valamennyi érdekelt fél számára fokozva az egyértelműséget és az átláthatóságot. A Bizottság elfogadja az ajánlást. A Bizottság egyetért abban, hogy az uniós költségvetés végrehajtására vonatkozó megközelítésnek a lehető legegységesebbnek és hatékonyabbnak kell lennie, és az eredmények elérése tekintetében alapvető az egyértelműség és átláthatóság. A Bizottság szerint a jövőbeli többéves pénzügyi keretre és a kapcsolódó ágazati programokra vonatkozó javaslatai egységes keretet biztosítanak a jövőbeli költségvetés számára. Ezek a javaslatok hozzá kívánnak járulni az európai vezetők által Pozsonyban és Rómában elfogadott politikai prioritások megvalósításához. Az európai érdekelt felek széles körének véleményére épülnek. Az ezzel a kerettel kapcsolatos végső döntést a Tanács hozza meg, egyhangúlag eljárva, az Európai Parlament egyetértésével. Az Európai Számvevőszék utal egyéb olyan „stratégiai keretekre”, amelyek befolyásolhatják a költségvetés végrehajtását a 2020 utáni időszakban. Idetartoznak a következő Bizottság politikai prioritásai és az Európai Tanács stratégiai menetrendje. Ezek a keretek a Szerződésnek megfelelően az intézmények intézményi előjogaival összhangban kerülnek kidolgozásra. A Bizottság – más intézményekkel együtt – szerepet fog játszani a jövőbeli többéves pénzügyi keret végrehajtására vonatkozó egységes megközelítés biztosításában. A Bizottság továbbá úgy véli, hogy a jövőbeli költségvetés keretének kellően rugalmasnak kell lennie ahhoz, hogy hatékonyan lehessen reagálni az előre nem látott szükségletekre azok felmerülésekor. Ez annak az összetett környezetnek a természetes és elkerülhetetlen következménye, amelyben sor kerül az uniós költségvetés végrehajtására. Ennek érdekében az érdekelt felekkel együttműködve magas szintű mérhető célkitűzések koherens együttesét kell létrehozni, amelyek kijelölik, hogy a teljes többéves pénzügyi keretre vonatkozóan milyen úton haladva lehet megvalósítani az annak végrehajtási időszakára (57) elérni tervezett eredményeket (58). Végrehajtás időpontja: a 2021–2027-es többéves pénzügyi keret elfogadása. A többéves pénzügyi keretnek megfelelő jövőbeli pénzügyi programokra vonatkozó javaslatok részletes és mérhető célkitűzéseket és mutatókat tartalmaznak, s ezek felhasználásával fog sor kerülni az ilyen programok adott időszakban megfigyelhető teljesítményének nyomon követésére és irányítására. Az ilyen programok kidolgozásával kapcsolatos végső döntést az Európai Parlament és a Tanács fogja meghozni rendes jogalkotási eljárás során. A Bizottság a vonatkozó teljesítményjelentésekben be fog számolni az előrehaladásról. A Bizottság emellett egyéb intézményekkel és érdekelt felekkel együtt meg fogja vizsgálni annak lehetőségét, hogy kiegészítsék ezeket a programszintű célkitűzéseket és mutatókat a politikai prioritásokhoz kapcsolódó magas szintű, mérhető célkitűzésekkel. — 2. ajánlás: A Bizottság a teljesítménnyel kapcsolatos beszámolásában – így az éves irányítási és teljesítményjelentésben is – használjon fel naprakész teljesítményinformációkat a célkitűzések elérése terén elért előrehaladásról, és a célok nem teljesülése esetén mindig tegye meg a megfelelő lépéseket, vagy tegyen javaslatot ilyenekre. Végrehajtás időpontja: 2019 vége. A Bizottság elfogadja az ajánlást. A Bizottság továbbra is be fog számolni az előrehaladásról, és adott esetben javaslatokat fog tenni. Az éves tevékenységi jelentések és a programindokolások minden évben a rendelkezésre álló legfrissebb teljesítményinformációkat tartalmazzák az uniós költségvetéshez kapcsolódó valamennyi teljesítménymutató vonatkozásában. Az uniós költségvetésre vonatkozó éves irányítási és teljesítményjelentés olyan összefoglaló jelentés, amely hivatkozik más, részletesebb teljesítményjelentésekre. Nem célja, hogy részletesen beszámoljon valamennyi teljesítménymutatóról. A Bizottság megjegyzi, hogy a Bizottság által készített teljesítményjelentések részben a tagállamok és egyéb szereplők által nyújtott információk minőségén, elérhetőségén és időben történő benyújtásán alapulnak. Ahogy az Európai Számvevőszék a 3.81. bekezdés 1. pontjában elismeri, korlátozottan hajtható végre utánkövetési tevékenység abban az esetben, ha nem teljesülnek a célkitűzések. A költségvetés teljesítménye és az utánkövetési tevékenység az uniós költségvetés végrehajtásában részt vevő valamennyi szereplő közös felelőssége, így nem áll a Bizottság közvetlen vagy kizárólagos ellenőrzése alatt. — 3. ajánlás: A Bizottság harmonizálja az uniós költségvetés teljesítményére vonatkozó mutatókat, és javítsa a magas szintű általános célkitűzések, illetve a konkrét program- és szakpolitikai célkitűzések közötti összhangot. E célból tegye meg a következő lépéseket: A Bizottság elfogadja az ajánlást. a) kapcsolja össze közvetlenül az egyes kiadási programok jogalapjainak konkrét célkitűzéseit, illetve az általános célkitűzéseket. a) A Bizottság elfogadja az ajánlást, amelynek végrehajtása folyamatban van a jövőbeli többéves pénzügyi keret hatálya alá tartozó pénzügyi programokra tett bizottsági javaslatok révén. Ezek a javaslatok megteremtik a célkitűzéseken és mutatókon alapuló egyértelmű teljesítménymérési keretet. A teljesítménymérési keret végső formája a jogalkotási eljárás eredményétől függ majd. b) Valamennyi szintre nézve vizsgálja felül az uniós költségvetés teljesítményére vonatkozóan alkalmazott mutatókat, rögzítve az olyan adatokat, mint például az egyes mutatók tervezett felhasználója és rendeltetése. Ha ez az nem állapítható meg, akkor fontolja meg a mutató kiküszöbölését. b) A Bizottság elfogadja az ajánlást, amelynek végrehajtása folyamatban van a jövőbeli többéves pénzügyi keretre tett javaslatok révén. Sor került a pénzügyi programok vonatkozásában kidolgozott valamennyi mutató alapos ellenőrzésére a kiadási áttekintés részeként, s az áttekintés alapján készülnek el a jövőbeli többéves pénzügyi keretre vonatkozó bizottsági javaslatok. Ennek eredményeképpen születtek a programok teljesítményére vonatkozó jobb minőségű mutatók számának csökkentésével kapcsolatos javaslatok. Különböző szintű mutatók használatosak különféle célokra, beleértve a teljesítménymenedzsmentet, de az uniós költségvetés révén elért eredményekről szóló kommunikációt is. c) Biztosítsa, hogy a fő teljesítményjelentésekben szereplő összesített teljesítményinformációk össze legyenek hangolva a főigazgatóságok programjai és szakpolitikái napi szintű irányításához szükséges információkkal. Végrehajtás időpontja: a 2021–2027-es többéves pénzügyi keret elfogadása. c) A Bizottság elfogadja az ajánlást, de megjegyzi, hogy különböző típusú és szintű információk lényegesek a költségvetés teljesítményéről szóló összesített jelentéshez, valamint az uniós költségvetéssel való, a Bizottság, a nemzeti hatóságok, a pénzügyi intézmények és egyéb érdekelt felek általi napi gazdálkodáshoz. Ennek az ajánlásnak a végrehajtására a teljesítményjelentések elkészítésére vonatkozóan a szolgálatoknak adott utasítások révén fog sor kerülni. — 4. ajánlás: A Bizottság a fő teljesítményjelentéseiben nyújtson tájékoztatást arról, hogyan használja fel a teljesítményinformációkat, és a lehető legrendszeresebb módon – az ilyen információk beszerzéséhez szükséges időt is tekintetbe véve – mutassa be, hogyan használta fel az uniós költségvetésre vonatkozó teljesítményinformációkat a döntéshozatalában. Végrehajtás időpontja: 2019 vége. A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást. A Bizottság megjegyzi, hogy a pénzügyi programokra vonatkozó részletes teljesítményinformációk összegyűjtése terén megfigyelhető késedelem miatt a tanulságok ilyen információk alapján való levonására szolgáló fő lehetőség a jövőbeli pénzügyi programok jogalkotási keretének kialakításában rejlik. A jövőbeli többéves pénzügyi keretre vonatkozó bizottsági javaslatot kísérő kiadási áttekintés, valamint a jövőbeli pénzügyi programokra vonatkozó java