EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2018.9.12. COM(2018) 631 final 2018/0330(COD) Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE az Európai Határ- és Parti Őrségről

és a 98/700/IB együttes tanácsi fellépés, az 1052/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet, valamint az (EU) 2016/1624 európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről









FMT:ItalicAz Európai Bizottság hozzájárulása a vezetők 2018. szeptember 19-20-án

FMT:ItalicSalzburgban megrendezésre kerülő üléséhez





INDOKOLÁS 1.A JAVASLAT HÁTTERE •A javaslat indokai és céljai 2016. október 6-án hatályba lépett az Európai Határ- és Parti Őrségről szóló rendelet, amelynek elfogadására a 2015-ös migrációs válság után rekordidő alatt került sor. A migrációra vonatkozó átfogó megközelítés jegyében azonban még mindig sokat kell tenni az uniós külső határok hatékony ellenőrzésének biztosítása, illetve az irreguláris migránsok sikeres visszaküldésének felgyorsítása érdekében. A Európai Határ- és Parti Őrség jelenlegi formájában javuláshoz vezetett ebben a tekintetben, elengedhetetlen azonban, hogy az Európai Unió ambíciószintjének és igényeinek maradéktalanul eleget téve hatékonyan védje a külső határokat, és kezelje a migráció területén a jövőben keletkező nehézségeket. Az Európai Határ- és Parti Őrségnek az európai szolidaritás élő példájának kell lennie, amely szükség esetén a gyakorlatban is bevethető, és az Unió közös külső határainak védelmét erősít. Az Unió biztonságát és védelmét féltő polgárok megnyugtatása érdekében a Bizottság már felvázolta a megerősített és teljes mértékben működőképes Európai Határ- és Parti Őrségre vonatkozó elképzelését. A megnövekedett migrációs, mobilitási és biztonsági problémákra adott célzott válasz érdekében a 2021–2027 közötti következő többéves pénzügyi keretre vonatkozóan a Bizottság egy 10 000 határőrből álló készenléti alakulat létrehozására, valamint a jelenlegi időszakra érvényes csaknem 13 milliárd euróhoz képest a migrációkezelésre és határigazgatásra fordított keretösszeg majdnem háromszorosára, 34,9 milliárd euróra történő emelésére tett javaslatot. Ennek köszönhetően javulhat majd az Unióban az Európai Határ- és Parti Őrség ellátott határigazgatás, másfelől hatékonyabb lehet a migrációs politika. Ezenkívül a Bizottság javaslatot tett műveleti képességeik fejlesztése céljából a tagállamokban az Európai Határ- és Parti Őrség nemzeti szerveinek felszerelésére és képzésére nyújtott pénzügyi támogatásra, a meglévő eszközök erősítésére, illetve egy uniós szintű határigazgatási, migrációkezelési és biztonsági információs rendszer kifejlesztésére. Ezzel kapcsolatban 2018. június 12-én a Bizottság összesen 20,9 milliárd euró összegben javaslatot tett a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap, a Határigazgatási Eszköz, valamint a Belső Biztonsági Alap létrehozására. 2018. júniusi következtetéseiben az Európai Tanács megerősítette, hogy az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség támogatási szerepét erőforrásainak növelésével és – a harmadik országokkal megvalósuló együttműködést is ideértve – felhatalmazásának kiterjesztésével megerősítve még hatékonyabban kell őrizni az Unió külső határait. Az Európai Tanács következtetéseiben elfogadott legfontosabb elveket támogatták továbbá különböző fórumokon a tagállamok is, amikor kiemelték, hogy az európai szolidaritás eszközeit meg kell erősíteni, ideértve azt is, hogy egy erősebb Európai Határ- és Parti Őrség révén biztosítani kell a külső határok hatékonyabb igazgatását, valamint meg kell határozni a több szolidaritásra és a kölcsönös bizalomra épülő hatékonyabb és egységesebb európai visszaküldési politikát. Ezenkívül a schengeni térség működéséről szóló éves jelentésről elfogadott 2018. május 30-i állásfoglalásában az Európai Parlament kitartott amellett, hogy késedelem nélkül be kell vezetni a teljes körű európai integrált határigazgatási stratégiát – az intézmények közötti megállapodásnak megfelelően –, az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség technikai és operatív stratégiáját, illetve ezt követően a tagállamok nemzeti stratégiáit. Az Európai Parlament kifejezte továbbá az integrált határigazgatási stratégia végrehajtásával kapcsolatban a tagállamokban tapasztalható következetlenségekkel kapcsolatos aggodalmát, és hangsúlyozta, hogy az integrált határigazgatási stratégia tagállamok általi teljes körű végrehajtása létfontosságú a schengeni térség megfelelő működése szempontjából. E felhívásokra, valamint az Európai Tanács egyik legutóbbi felhívására adott válaszként a Bizottság javaslatot terjeszt elő az Európai Határ- és Parti Őrséggel kapcsolatos különböző változtatásokra, elsősorban arra, hogy az ügynökségnek legyen egy saját operatív szárnya: az Európai Határ- és Parti Őrség 10 000 fős operatív személyzetből álló készenléti alakulata, amely minden tevékenységére kiterjedő végrehajtási jogkörökkel rendelkezik annak érdekében, hogy a helyszínen hatékonyan segítséget nyújthasson a tagállamoknak. Az Európai Határ- és Parti Őrség készenléti alakulata nemcsak számszerű változást jelent majd, hanem minőségi változást is biztosítani fog, mivel könnyen elérhető és megbízható megoldást garantál. Biztosítani fogja, hogy az Unió együttesen rendelkezzen azokkal a képességekkel, amelyek szükségesek az Unió külső határainak védelméhez, a másodlagos mozgások megakadályozásához, valamint az irreguláris migránsok visszaküldésének hatékony lebonyolításához. A rendelkezésére álló technikai eszközök jelentősen kibővülnek, hivatásos állománya végrehajtási jogköröket is kap, valamint tovább erősítik a harmadik országokban történő fellépési képességét, ezáltal az Európai Határ- és Parti Őrség készenléti alakulata minőségi és hatékonysági szempontból is gyökeres változást fog hozni az Unió közös határainak védelme, illetve a migrációs áramlatok kezelése terén. Az új standardok kialakításával, illetve a határőrök körében az európai kultúra terjesztésével az Európai Határ- és Parti Őrség mintát fog mutatni az uniós határigazgatás megvalósításához. Az Európai Határ- és Parti Őrség működését, de leginkább az európai integrált határigazgatási stratégia prioritásainak meghatározási módját ennek megfelelően át kell alakítani. A javaslatnak ezért az a célja, hogy az európai és nemzeti integrált határigazgatási stratégiák szakpolitikai ciklusának meghatározásával megszabja az európai integrált határigazgatás szakpolitikai irányításának kereteit. Javulni fog az európai integrált határigazgatás tervezési folyamatának összehangolása annak érdekében, hogy jobban előkészítsék a határokon folyó műveleteket, meghatározzák a magasabb hatásszintekre adott válaszokat, különösen pedig az Ügynökség készenléti alakulatának lehetséges beavatkozásait és a tagállamokat támogató egyéb képességeit. A képzés és az oktatás, az eszközök rövid és hosszú távú beszerzésének összehangolásával javítani fogja továbbá az Európai Határ- és Parti Őrség képességeinek előkészítését, ideértve a kutatást és a fejlesztést. A javaslat javítani fogja továbbá a tagállamok információcsere-képességét, és támogatni fogja őket a visszaküldések területén. Ezenkívül a visszatérési irányelv felülvizsgálatával együtt kerül előterjesztésre, amely a visszaküldések hatékonyságának fokozásában, valamint az eredményesebb és egységesebb európai visszaküldési politika megvalósításában kívánja támogatni a tagállamokat. Az átdolgozott visszatérési irányelv javaslatot tesz a kiutasítási határozatok kiadására és a fellebbezések elbírálására vonatkozó világosabb és eredményesebb eljárásokra, a menekültügyi és a visszaküldési eljárások közötti következetesség és szinergia biztosítására, illetve a visszaküldést megkönnyítő őrizet hatékonyabb alkalmazására. Ezzel kapcsolatban az Európai Határ- és Parti Őrségről szóló rendelet változtatási javaslatai tovább szélesítik az ügynökség által a tagállamoknak nyújtandó operatív segítségnyújtás körét. Ezek a változtatások tovább szilárdítják és erősítik a migrációkezelést támogató csapatok bevetése terén az ügynökség és az Európai Unió Menekültügyi Ügynöksége között folyó együttműködést is, különösen az uniós fogadóállomásokon és az ellenőrzött központokban. A Bizottság a menekültügyi és a visszaküldési eljárások között szükséges szinergia biztosítását az illetékes nemzeti hatóságok és az érintett uniós ügynökségek közötti koordinációban, ezenkívül pedig a fenntartható migrációkezelés kulcsfontosságú elemét jelentő közös visszaküldési politika hatékonyságának növelésében látja. Az európai integrált határigazgatás másik kulcsfontosságú eleme a harmadik országokkal való együttműködés. Ezek a javaslatok tovább szilárdítják az ügynökség harmadik országokkal megvalósított együttműködését, amelynek célja az európai határigazgatási és visszaküldési normák érvényesülése, az információk és kockázatelemzések cseréje, hatékonyságuk javítása érdekében a visszaküldések végrehajtásának előmozdítása, illetve harmadik országok támogatása a határigazgatás és migráció területén. Idetartozik az Európai Határ- és Parti Őrség készenléti alakulatának bevetése, amikor a külső határok védelméhez támogatásra van szükség, illetve az Unió migrációs politikájának hatékony felügyelete. A teljes mértékben működőképes Európai Határ- és Parti Őrségnek korszerűsítenie és alkalmaznia kell a már meglévő műveleti eszközöket is. A Bizottság javasolja az európai határőrizeti rendszer (EUROSUR) bevételét az európai határőrizeti rendszerről szóló javaslatba, az EUROSUR működésének javítását és tevékenységi körének kiszélesítését úgy, hogy kiterjedjen az integrált határigazgatás legtöbb elemére. Ez azt jelenti, hogy javul az Unió külső határain és harmadik országokban jelentkező válsághelyzetek felderítése, előrejelzése és megválaszolása. A fent említett elemek tovább szilárdítják az integrált határigazgatást, mivel az Európai Határ- és Parti Őrségnek valódi határrendészként fellépve lehetősége lesz, hogy gondoskodjon az Unió külső határainak védelméről, hatékonyan kezelje a migrációs áramlatokat, továbbá hozzájáruljon az Unió területén a magas szintű biztonság garantálásához – ami a schengeni térség megőrzésének kulcsfontosságú feltétele. Miért kell javítani az Európai Határ- és Parti Őrség működését? A 2016. évi rendelet egyik újdonsága volt az 1500 határőrből álló, kötelezően előírt gyorsreagálású állomány. Bár sikeresen létrejött, az állományt csak szükséghelyzetek kezelésénél alkalmazott nagyon speciális beavatkozási típusoknál, gyorsreagálási határvédelmi műveletek esetén lehet bevetni. A rendszeres közös műveletek keretében az uniós frontországoknak nyújtott operatív támogatások esetén – amelyek a leggyakoribb típusnak számítanak – az ügynökség továbbra is kizárólag a tagállamok emberi és műszaki erőforrásainak önkéntes összevonására hagyatkozik.

A migrációs válság idején az ügynökség operatív igényei az uniós frontországok támogatása tekintetében megnégyszereződtek: 2014-ben még napi 52 359 fő bevetését, 2017-ben már napi 189 705 fő bevetését igényelték a műveletek. Azzal együtt, hogy 2015-höz képest csökkent a külső határokra nehezedő nyomás, mivel a közép- és kelet-mediterrán útvonalon jóval kevesebben érkeztek illegálisan, az ügynökség fokozottabb operatív szerepvállalása továbbra is jelentős mértékben hozzájárul ezekhez a pozitív eredményekhez. Az ügynökség által megállapított operatív emberi és műszaki erőforrásigényeket azonban gyakran nem elégítik ki teljesen a tagállamok önkéntes felajánlásai. A külső határok megfelelő és tartós védelmének biztosításához folyamatosan magas szintű szerepvállalásra van szükség. A világ egyes stratégiai területein tapasztalható geopolitikai fejleményekre, valamint a nemzetközi demográfiai tendenciákra tekintettel az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökségtől azt várják majd el, hogy egyre több uniós tagállamnak nyújtson segítséget a migrációs nyomás kezelésében, például a hatékony visszaküldések támogatása és a harmadik országokkal megvalósuló együttműködés révén. Bár a tagállamok nagyjából erre a tendenciára számítottak, ezért további határőröket és szakértőket biztosítottak az ügynökség számára, a 2015–2018 közötti időszakban az ügynökség közös műveleteinek többségét még mindig súlyosan érintették az állandó hiányok, ami gyakran részben eredménytelenné tette az ügynökség támogatását, ahogy arra a Bizottság többször is felhívta a figyelmet. Az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség és a tagállamok közötti 2018. évi felajánlási akció eredményeként a szárazföldi határon végzett műveleti igényeihez képest az Ügynökség a határőröknek 49 %-át, az eszközöknek pedig csak 45 %-át tudta fedezni. Ami a tengeri határon végzett műveleteket illeti, a határőrök 96 %-át ugyan fedezte, de a műszaki eszközöknek csak a 60 %-ra volt meg a fedezet. A jelenlegi összevonási mechanizmus állandó gyengesége befolyásolja az Unió azon képességét, hogy biztonságosan őrizze a külső határait, ezért ezen javítani kell, ahogyan azt az IB Tanács számos alkalommal megerősítette. Továbbá a jelenlegi összevonási mechanizmus értelmében a tagállamok csak konkrét helyekre és konkrét időre szokták felajánlani a hozzájárulásaikat, ami behatárolja az ügynökség mozgásterét, hogy szükség esetén gyorsan áthelyezhesse a szakértőket és/vagy a műszaki eszközöket más műveleti területekre. Ezenkívül a legforgalmasabb hónapokban felajánlási hiánnyal, szezonon kívüli hónapokban pedig többletfelajánlásokkal küzd az ügynökség. Mindez azért problémás, mert az ügynökség nem tudja a megállapított igények szerint áttelepíteni az operatív személyzetet. Az ügynökség a tagállamok hiányzó hozzájárulásait, illetve a szűkös áthelyezési mozgásteret saját képességek kifejlesztésével és felhasználásával, különösen „kirendelt csapattagok” (sTM-ek) összevonásával és bevetésével kénytelen pótolni a saját operatív tevékenységeihez való hozzájárulásként. Ez az önkéntes és kiegészítő rendszer azonban meglehetősen hatástalannak bizonyult ahhoz, hogy az ügynökség kihasználhassa legfőbb előnyeit, nevezetesen a szerepvállalás hosszú távú tervezhetőségét és az áthelyezéssel kapcsolatos mozgásterét. Jóllehet az sTM-eket akár egy évre vagy annál hosszabb időre is az ügynökség rendelkezésére lehetne bocsátani, többségüket csak a rendelet által megkövetelt legrövidebb időre, három hónapra rendelik ki. Az ügynökség műveletei során szerzett tapasztalatok azt mutatják, hogy az ügynökségnek egyértelműen szüksége van egy állandó, tökéletesen kiképzett állományra, amely bármikor, bárhol bevethető. Az is bebizonyosodott továbbá, hogy egyenlőtlenségek vannak a tagállamok bevetései között; nincs közös képzés, megfelelő nyelvi tudás, illetve közös műveleti kultúra, mindez pedig együtt akadályozza a helyszíni együttműködést. Egy azonos szakmai nyelvet beszélő, tökéletesen kiképzett állomány valódi hozzáadott értéket jelentene. Végezetül, hasonlóan az emberi erőforrások összevonásában tapasztalható állandó hiányokra, az Ügynökség rendszeresen szembesül komoly hiányosságokkal a tagállamok műszaki eszközökre vonatkozó hozzájárulásainál is. Mivel egy kötelező, a tagállamok egyforma részvételére épülő összevonási mechanizmus létrehozása nehéznek tűnik, az egyetlen járható megoldás az ügynökség saját műszaki képességeinek továbbfejlesztése a szükséges eszközök beszerzésével, figyelembe véve a következő többéves pénzügyi keretre vonatkozóan a Bizottság javaslatában e célból előirányzott bő keretet. Ez a folyamat további igényt fog teremteni a személyzet tagjaként e műszaki eszközök karbantartását és működtetését végző operatív személyzetre vonatkozóan, ezt az igényt pedig a hosszú távú megoldásnak is tükröznie kell. Tovább kell erősíteni a visszaküldések területén az Unió által a tagállamok támogatásában betöltött szerepét, mivel ez az uniós tagállamok előtt álló migrációs helyzet megoldásának legfontosabb eleme. Ahogy az Unióban az elmúlt évek visszaküldési arányaiból is látható, a visszaküldések eredményes végrehajtása tekintetében vannak még megoldandó feladatok. 2017-ben az Eurostat statisztikái azt mutatják, hogy a visszaküldési arány az Unió egész területén 2016-ban 45,8 %-ról mindössze 36,6 %-ra csökkent. A kiutasítási határozatok kiadására és a fellebbezések elbírálására vonatkozó világosabb és eredményesebb eljárásokra, illetve a visszaküldést megkönnyítő őrizet hatékonyabb alkalmazására javaslatot tevő visszaküldési irányelvre tett átdolgozott javaslattal együtt e javaslat célja a visszaküldési politika jelenlegi kereteinek további erősítése. Tekintettel arra, hogy az ügynökség által a tagállamoknak nyújtott támogatást tovább kell fokozni, valamint a visszaküldések terén új tevékenységeket kell kialakítani, akár harmadik országok irányában is, nyilvánvaló, hogy ezzel kapcsolatos munkájának támogatása érdekében nagyobb operatív személyzetet kell az ügynökség rendelkezésre bocsátani, különös tekintettel az ügynökség által végzendő visszaküldési tevékenységek fedezésére előirányzott jelentős költségvetésre. A visszaküldésekre vonatkozóan kiszélesített felhatalmazáshoz megfelelő képességeket és emberi erőforrásokat kell rendelni, ugyancsak figyelembe véve az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség által operatívan támogatott visszaküldési műveletek máris emelkedő számát: 2018. augusztus 3-ig 192 műveletet szervezett meg vagy hangolt össze az ügynökség, ezzel szemben 2016 ugyanezen időszakában 90-et, 2017-ben pedig 194-et. Az elmúlt két év tapasztalatai minden eddiginél jobban bebizonyították, hogy milyen fontos a harmadik országokban történő fellépés, ideértve az operatív és műszaki támogatás biztosítását. Az Unió nevében jogállásra vonatkozó tárgyalásokat folytat a Bizottság egyes szomszédos országokkal annak érdekében, hogy az ügynökség operatív bevetéseket tudjon végrehajtani ezekben az országokban. A tárgyalások már befejeződtek, vagy befejezéshez közelednek a nyugat-balkáni országokkal, mely megállapodások a jövőben a szomszédos országokon és a területi korlátokon túlra is kiterjedhetnek, amennyiben a harmadik országoknak nyújtott támogatás hozzájárul az Unió külső határainak védelméhez. A készenléti alakulat részéről jóval nagyobb operatív személyzetre lesz szükség ezekhez a harmadik országokban megvalósított operatív bevetésekhez, illetve e tevékenységek helyszíni támogatásához, ideértve a visszaküldést is. Az Európai Határ- és Parti Őrség célkitűzései Valamennyi fent említett elem azt igazolja, hogy alapvető szükség van egy állandó és megbízható megoldásra annak biztosítása érdekében, hogy az ügynökség rendelkezzen az Unió külső határainak védelméhez, valamint a visszaküldések hatékony támogatásához szükséges képességekkel. Az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökségről szóló, 2016-ban elfogadott rendelet megállapítja az európai integrált határigazgatás alapelveit, és meghatározza az Európai Határ- és Parti Őrséget, de elsősorban csak az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség szerepével foglalkozik. A 2013-ban elfogadott EUROSUR-rendelet megállapította a tagállamok és az ügynökség közötti együttműködés és információcsere keretelveit, ezek a keretelvek azonban jelenleg csak a tengeri és szárazföldi határok ellenőrzésére szorítkoznak. A két rendelet összevonásával a javaslat összefogja egyfelől az ügynökség feladatait, másfelől pedig azt, hogy a tagállami hatóságok milyen szerepet töltsenek be az Európai Határ- és Parti Őrség működésében. Éppen ezért a Bizottság javasolja, hogy az ügynökség saját hatékony és eredményes operatív szárnyának biztosítása érdekében 2020-ig jöjjön létre az Európai Határ- és Parti Őrség 10 000 főből álló operatív állománya. E javaslat célja, hogy orvosolja az eddig megállapított hiányosságokat, eleget tegyen a jelenlegi igényeknek, és biztosítsa, hogy az Unió stratégiai készültsége megfeleljen a jövő kihívásainak. Különösen nagyon fontos biztosítani, hogy a készenléti alakulat 2020-ra gyorsan elérje a 10 000 főből álló teljes személyi kapacitását, hogy az ügynökség megfelelhessen a mindenkori helyzetnek. Ezzel kapcsolatban a javaslatra vonatkozó politikai megállapodás megszületése után azonnal sort kell keríteni az előkészítő intézkedésekre, így például a felvételekre és kirendelésekre vonatkozó összes logisztikai és igazgatási előkészítésre. A készenléti alakulat létrehozását egy jól működő Európai Határ- és Parti Őrséghez kell telepíteni, ahol a tagállamok, az Unió és az uniós ügynökségek, különösen az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség feladatait megfelelően összehangolják, és mindenki az általános és közös politikai célkitűzésekért dolgozik. Ez az összehangoltság biztosítja az információk és elemzések megosztásának lehetőségét, a reakcióképesség összehangolását, illetve a külső határokon rövid, közép és hosszú távon jelentkező válsághelyzetek előrejelzésének lehetőségét, valamint a szükséges reakcióképességek közös kifejlesztését. Az Európai Határ- és Parti Őrség mérete elsősorban a jelenlegi összevonási mechanizmusok keretében folyó szerepvállalás aktuális mutatóitól függ, mely mechanizmusok azonban a gyorsreagálású állomány kivételével önkéntes jellegűek. Az igazgatótanács döntésének megfelelően az operatív tevékenységek esetében az ügynökség teljes határőrlétszáma 5 000 fő. Az európai határ- és partvédelmi csapat tagjainak az ügynökség OPERA rendszerében nyilvántartott tényleges létszáma azonban több mint 7 000 fő. Ezeket a képességeket 1500 határőr egészíti ki, akiket a gyorsreagálású állomány jelöl ki. Ezenkívül a visszaküldések terén jelenleg három állomány áll az ügynökség rendelkezésére, ezeknek az igazgatótanács döntésének megfelelően 600 fő kitoloncolást végrehajtó hatósági kísérőből, 50 fő visszaküldési szakértőből, illetve 40 fő, a kitoloncolás végrehajtásának felügyeletét ellátó személyből kell állniuk. Ezzel kapcsolatban a készenléti alakulat 10 000 főből álló javasolt mérete lehetővé kívánja tenni az ügynökség számára, hogy a jelenlegi hiányosságok puszta megszüntetésén túl a tagállamoknak kritikus műveleti területeken nyújtott támogatását is fokozni tudja, illetve az uniós tagállamok nagyobb területét és harmadik országokat is le tudjon fedni, továbbá jelentősen fokozni tudja a visszaküldések számát. Az Európai Határ- és Parti Őrség készenléti alakulatának az operatív személyzet három típusából kell állnia: 1) az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség által alkalmazott dolgozók (1. kategória), 2) a tagállamok által az ügynökséghez hosszú tartózkodásra kötelezően kirendelt állomány (2. kategória), valamint 3) a tagállamok által rövid távú bevetésre küldött állomány (3. kategória). Az új megközelítés alapvető jellemzője, hogy az ügynökség hivatásos állománya az Európai Határ- és Parti Őrség készenléti alakulatához tartozik, amely a határellenőrzési és a visszaküldési feladatok ellátásához rendelkezik minden szükséges felhatalmazással, ideértve a végrehajtási jogköröket igénylő feladatokat is. Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 77. cikke (2) bekezdésének d) pontja úgy rendelkezik, hogy a külső határok integrált határőrizeti rendszerének fokozatos bevezetéséhez szükséges valamennyi intézkedést el kell fogadnia az Uniónak. Ez biztosítja a jogalapot ahhoz, hogy bűnüldözői jogkörökkel ruházzák fel az Unió nevében eljáró alkalmazottakat, amikor a külső határok integrált határőrizeti rendszerének bevezetésével kapcsolatos feladataikat végzik. Ezeket a jogköröket és feladatokat azonban világosan meg kell határozni úgy, hogy megfeleljenek a külső határok integrált határőrizeti rendszerének fokozatos bevezetésével kapcsolatos célkitűzésnek. Ezeknek a feladatoknak a felsorolása ezért a javaslat részét képezi. Az ügynökség 1. kategóriába tartozó dolgozói az Unió új típusú munkatársai lesznek az ügynökségnél, akiket végrehajtói jogkörökkel is felruháznak, ideértve a kényszerintézkedés alkalmazását, amikor az Európai Határ- és Parti Őrség készenléti alakulatától bevetett csoport tagjaiként fellépnek. A Bizottság felülvizsgált javaslatának kulcselemeként tekint erre a megoldásra, amelynek komoly hatása lesz arra, hogy megerősített felhatalmazásával az ügynökség garantálni tudja az Unió külső határainak hatékony ellenőrzését.

Az Európai Határ- és Parti Őrség készenléti alakulatának második kulcseleme az, hogy a tagállamoknak rövid és hosszú távon is kötelező jelleggel kell hozzájárulniuk az Európai Határ- és Parti Őrség készenléti alakulatához, mivel ez az egyetlen megoldás, amely garantálja, hogy a szolidaritás és a jól működő schengeni térségért vállalt felelősség szellemében rendelkezésre álljanak az ügynökség tevékenységeihez szükséges hozzájárulások. A tagállamok egyéni hozzájárulásait a gyorsreagálású állományról 2016-ban folytatott tárgyalások során elfogadott és az (EU) 2016/1624 rendelet I. mellékletében meghatározott elosztási kulcs alapján állapították meg. Ez a kötelező hozzájárulás valódi megerőltetés lehet a tagállamok számára abban az esetben, ha a nemzeti lehetőségeket túlfeszítik a nemzeti feladatok. Éppen ezért a javaslat az emberi erőforrások hosszú távú támogatását és biztosítását célzó pénzügyi támogatási rendszerről rendelkezik, amikor lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy további munkatársakat felvéve és kiképezve biztosítsák a szükséges mozgásteret ahhoz, hogy eleget tehessenek az Európai Határ- és Parti Őrség készenléti alakulatának keretében megállapított kötelező összevonásnak, miközben elegendő nemzeti kapacitást is fenntarthatnak maguknak. Az Európai Határ- és Parti Őrség készenléti alakulatának az operatív személyzet három kategóriáját tartalmazó moduláris összetétele biztosítani fogja azt a rugalmasságot, amely a műveleti igényeknek megfelelően ösztönzi az ügynökség szerepvállalását. Jóllehet a készenléti alakulat bevetéseinek alapköve mindig az ügynökség hivatásos operatív állománya (1. kategória) lesz, a 2. kategória, különösen pedig a 3. kategória operatív személyzetének szerepvállalása a jelenlegi mechanizmusok keretei között is alakítható. Végezetül az Európai Határ- és Parti Őrség készenléti alakulata és operatív személyzete integrált megoldást biztosít az ügynökség bevetéseinek teljes körére: határigazgatási csapatok; végrehajtási hatáskörökkel rendelkező visszaküldési csapatok; illetve vegyes összetételű, migrációkezelést támogató csapatok. Éppen ezért a javaslat magába foglalja az összes létező összevonási mechanizmust: a külső határokon végzett tevékenységekre vonatkozó jelenlegi éves felajánlási mechanizmust, a gyorsreagálású határvédelmi intervencióra vonatkozóan kötelezően előírt gyorsreagálású állományt, a visszaküldési szakértőkből álló két állományt és a kitoloncolás végrehajtásának felügyeletét ellátó személyeket. Feladataik és szakértelmük különleges volta, továbbá a felügyeleti feladatok ellátása során a függetlenség igénye miatt a kitoloncolás végrehajtásának felügyeletét ellátó személyek kivételt képeznek, akiket külön alakulatban kell megtartani. A javaslatnak az a célja, hogy az európai és nemzeti integrált határigazgatási stratégiák szakpolitikai ciklusának meghatározásával megszabja az európai integrált határigazgatás szakpolitikai irányításának kereteit. Válsághelyzet előfordulása esetén a válaszadási képesség fokozása, de a schengeni térség működésére esetlegesen veszélyt jelentő helyzetek jobb kezelése érdekében is a javaslat tovább erősíti az Európai Határ- és Parti Őrség gyors információs rendszereit. E folyamatok kulcseleme lesz az előrejelzés. A javaslatnak az a célja, hogy javítsa az európai integrált határigazgatás tervezési folyamatának összehangolását annak érdekében, hogy jobban előkészítsék a határokon folyó műveleteket, meghatározzák a magasabb hatásszintekre adott válaszokat, különösen pedig az ügynökség készenléti alakulatának lehetséges beavatkozásait és a tagállamokat támogató egyéb képességeit. A képzés és az oktatás, az eszközök rövid és hosszú távú beszerzésének összehangolásával javítani fogja továbbá az Európai Határ- és Parti Őrség képességeinek előkészítését, ideértve a kutatást és a fejlesztést. A javaslat javítani fogja továbbá a tagállamok információcsere-képességét, és támogatni fogja őket a visszaküldések területén. A tagállamok támogatásának javítása érdekében ezzel a javaslattal szélesebbé válnak az ügynökség feladatai, és magukba foglalják a visszaküldési eljárások lebonyolításában a technikai és operatív segítségnyújtást, ideértve a kiutasítási határozatok előkészítését és a visszaküldéseket megelőző egyéb tevékenységeket, illetve a visszaküldés-kezelési rendszerek, valamint az információcsere-rendszerek kifejlesztését és működtetését. A javaslat pontosítja majd a tagállamok, illetve az ügynökség által az Európai Határ- és Parti Őrség működésében betöltött szerepet, ideértve az együttműködést harmadik felekkel és harmadik országokkal. A visszaküldések terén az ügynökség képes lesz segítséget nyújtani harmadik országok visszaküldési tevékenységéhez, egyebek mellett egy vagy több tagállam részvételével szervezett vegyes visszatérési műveletek révén. Különösen tovább fog javulni az EUROSUR működése, mivel javulni fog a kicserélt adatok minősége, a rendszerek biztonsága és reakcióképessége. Az integrált határigazgatás különböző elemeinek jobb támogatása érdekében az EUROSUR tevékenységi köre határőrizetből határellenőrzéssé alakul át, beleértve a másodlagos mozgásokra, illetve a légi határokra vonatkozó jelentéseket. Az EUROSUR igénybevételére a határokon folyó műveleteknél és az integrált tervezésnél kerül sor. Az EUROSUR javítani fogja továbbá a harmadik országokkal és harmadik felekkel megvalósuló operatív együttműködést és információcserét. •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel Ez a javaslat kiegészíti a következő többéves pénzügyi keret értelmében az Integrált Határigazgatási Alap és a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap létrehozásáról szóló 2018. június 12-i bizottsági javaslatokat annak érdekében, hogy megerősítse az Európai Határ- és Parti Őrség nemzeti elemeinek finanszírozását. Mindezek a bizottsági javaslatok egy erős és teljes mértékben működőképes, az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökségből és a tagállamokban a határigazgatásért és a visszaküldésekért felelős nemzeti hatóságokból álló Európai Határ- és Parti Őrség által megvalósított, tökéletesen integrált uniós határigazgatási rendszer együttes biztosítását célozzák. Annak érdekében, hogy az Európai Határ- és Parti Őrség készenléti alakulata 2020. január 1-jétől hatékony bevetéseket tudjon végrehajtani, bizonyos határozatokat és végrehajtási intézkedéseket mielőbb meg kell hozni, illetve be kell vezetni. Először is, a rendeletben meghatározott rendes határidőtől eltérve, az igazgatótanácsnak az ügynökség készenléti alakulatának profiljaira vonatkozó döntést a rendelet hatálybalépését követő 6 héten belül meg kell hoznia, az Európai Határ- és Parti Őrség készenléti alakulatának operatív állományát pedig a tagállamoknak a rendelet hatálybalépését követő 12 héten belül ki kell nevezniük. Annak érdekében ugyanakkor, hogy biztosított legyen az ügynökség által szervezett operatív tevékenységek támogatásának folyamatossága, 2019. december 31-ig az (EU) 2016/1624 rendelet 20., 30. és 31. cikkének, valamint a 2018-as évenkénti kétoldalú tárgyalásoknak megfelelően minden bevetést meg kell tervezni és végre kell hajtani, ideértve a gyorsreagálású állomány által végrehajtottakat is. Ezeket a rendelkezéseket csak 2020. január 1-jétől lehet hatályon kívül helyezni. Ez a javaslat alapul veszi a jelenlegi határigazgatási politikát és eszköztárat, különösen a 2016/1624/EU rendelettel létrehozott Európai Határ- és Parti Őrséget. Az elmúlt két évben az Európai Határ- és Parti Őrség működőképessé tétele a sebezhetőségi értékelések első sorozatát, illetve a szükséghelyzetekre válaszoló gyorsreagálású állományok létrehozását eredményezte. Az Európai Határ- és Parti Őrség 10 000 fős operatív személyzetből álló készenléti alakulata révén tovább bővülnek az ügynökség, ezáltal pedig az Unió azon képességei, hogy hatékonyan reagáljon a most vagy a jövőben jelentkező fenyegetésekre és kihívásokra, mivel előrelátó módon erősíti, értékeli és koordinálja a tagállamok külső határokon és harmadik országokkal közösen folytatott fellépéseit, illetve felgyorsítja a visszaküldéseket. Azzal, hogy az európai határőrizeti rendszert (Eurosur) beépíti az Európai Határ- és Parti Őrséget létrehozó jogalkotási eszközbe, konkrét és kötelező érvényű kötelezettségvállalások révén a javaslat tovább ösztönzi az együttműködési szellemet, az információcserét, illetve a tagállamok és az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség között, valamint a nemzeti hatóságok és az uniós ügynökségek között folyó munka koordinálását. A javaslat alapját képezi a külső tengeri határok őrizetére vonatkozó szabályokat a Frontex által koordinált operatív együttműködés keretében megállapító 656/2014/EU rendeletet is. A javaslat pontosítja az Ügynökség által végzett sebezhetőségi értékelések, illetve az 1053/2013/EU rendelet által megállapított schengeni értékelési mechanizmus közötti kapcsolatot annak érdekében, hogy maximalizálja a schengeni térség működésére vonatkozó európai minőség-ellenőrzés szempontjából alapvető két mechanizmus közötti szinergiát. A javaslat alapul veszi és továbbfejleszti, illetve az Európai Határ- és Parti Őrség keretében egyesíti a meglévő szakpolitikai rendelkezéseket, ezzel pedig a külső határok igazgatására egy uniós szintű, integrált határigazgatási rendszert hoz létre az Európai Unió működéséről szóló szerződés 77. cikke (2) bekezdése d) pontjának megfelelően. •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival Ez a javaslat összhangban áll a migráció jobb kezelésére vonatkozó, a Bizottság által az európai migrációs stratégiában meghatározott átfogó hosszú távú politikával, amely Juncker elnök politikai iránymutatásait következetes és egymást kölcsönösen megerősítő kezdeményezések négy pilléren alapuló együttesévé alakította. Ezek a pillérek a következők: az irreguláris migráció ösztönzőinek visszaszorítása, a külső határok biztosítása és az életmentés, egy erős menekültügyi politika és a legális migrációra vonatkozó új politika. A javaslat folytatja az európai migrációs stratégia végrehajtását, konkrétabban a külső határok biztosításával kapcsolatos célkitűzés vonatkozásában, mivel az Európai Határ- és Parti Őrség fogja megvalósítani az európai integrált határigazgatást. Ezenkívül megfelel az Európai Tanács azon kérésének, hogy az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség támogatási szerepét – a harmadik országokkal megvalósuló együttműködést is ideértve – az erőforrások növelésével és felhatalmazásának kiterjesztésével tovább kell erősíteni annak érdekében, hogy biztosított legyen az Unió külső határainak hatékony ellenőrzése, és jelentős mértékben felgyorsuljon az irreguláris migránsok tényleges visszaküldése. 2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

•Jogalap A jogalkotási javaslat alapját az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 77. cikke (2) bekezdésének b) és d) pontja, illetve 79. cikke (2) bekezdésének c) pontja képezi. A 77. cikk (1) bekezdésének b) és d) pontja úgy rendelkezik, hogy az Unió olyan politikát alakít ki, amelynek célja a személyek ellenőrzésének és a határátlépések eredményes felügyeletének biztosítása a külső határokon, valamint a külső határok integrált határőrizeti rendszerének fokozatos bevezetése. E célból – a 77. cikk (2) bekezdése b) és d) pontjának megfelelően – az Európai Parlament és a Tanács rendes jogalkotási eljárás keretében intézkedéseket fogad el azokra az ellenőrzésekre vonatkozóan, amelyeknek a külső határokat átlépő személyeket alá kell vetni, valamint a külső határok integrált határigazgatási rendszerének fokozatos bevezetéséhez szükséges valamennyi intézkedésre vonatkozóan. A 79. cikk (2) bekezdésének c) pontja felhatalmazza az Európai Parlamentet és a Tanácsot, hogy intézkedéseket fogadjon el az irreguláris bevándorlás és a jogellenes tartózkodás vonatkozásában, ideértve a jogellenesen tartózkodó személyek kitoloncolását és repatriálását is. •Szubszidiaritás E javaslat célja az integrált határigazgatás biztosítása az Európai Unió külső határainál a migráció eredményes kezelése és az Unión belüli magas szintű biztonság garantálása, valamint ugyanakkor a személyek Unión belüli szabad mozgásának megőrzése érdekében. Egy ilyen, belső határok nélküli térségben egy tagállam külső határain keresztül érkező irreguláris migráció a schengeni térség összes többi tagállamát is érinti. Egy belső határok nélküli térség csak akkor tartható fenn, ha a külső határok biztonsága és eredményes védelme garantált. Mivel az Unió külső határainak ellenőrzése közös érdek, melyet magas színvonalú és egységes uniós normák szerint kell érvényesíteni, e javaslat céljait a tagállamok önmagukban nem valósíthatják meg kellő mértékben, hanem azokat uniós szinten kell elérni, az Unió ezért az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvének megfelelően intézkedéseket fogadhat el. •Arányosság A javaslat célja, hogy választ adjon a migrációkezelés és a belső biztonság terén az Unió előtt álló új kihívásokra és politikai realitásokra. Megerősíti az Európai Határ- és Parti Őrség rendelkezésére álló képességbeli eszköztárat, mégpedig az Európai Határ- és Parti Őrség 10 000 fős operatív személyzetből álló készenléti alakulatának létrehozásával, hogy átfogóan kezelje az Unió határainak igazgatása és a visszaküldések során jelentkező nehézségeket. Biztosítja, hogy a tagállamok az egységes többéves stratégiai szakpolitikai ciklussal összhangban teljes mértékben és megfelelően végrehajtsák az integrált határigazgatásra vonatkozó szabályokat; megfelelő lépéseket tegyenek a válsághelyzetek megelőzése és a külső határoknál a korai szakaszban történő hatékony válaszadás érdekében, ha ilyen helyzetek adódnak; illetve csak akkor tegyenek sürgős, uniós szintű lépéseket a közvetlen helyszíni beavatkozásra, ha a helyzet még kritikusabbá válik. Figyelembe véve a céljait, összhangban az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében meghatározott arányosság elvével, ez a rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket. •A jogi aktus típusának megválasztása Az 1. fejezetben foglaltak szerint az Európai Határ- és Parti Őrség készenléti alakulatának létrehozása, valamint a szükséges kísérő intézkedések meghatározása olyan új és lényeges elemet jelent, amely komolyan befolyásolja az Európai Határ- és Parti Őrség működését. E változások jelentőségére tekintettel az Európai Határ- és Parti Őrségről szóló (EU) 2016/1624 rendeletet módosítani kell. Egyben ez egy lehetőség is arra, hogy a módosított EUROSUR az Európai Határ- és Parti Őrség szervesebb részévé váljon azáltal, hogy az európai határőrizeti rendszer létrehozásáról szóló 1052/2013/EU rendelet módosított elemei az EUROSUR-rendelet értékelésekor elfogadottak szerint bekerülnek az új rendeletbe. A külső határok integrált igazgatásának biztosításához, valamint az ügynökségnek a visszaküldésekben betöltött hatékony szerepének biztosításához szükséges mértékű egységesség valóban csak rendelettel garantálható. Tekintettel arra a továbbá, hogy az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség és az EUROSUR rendelettel jött létre, ugyanez a jogi aktus a megfelelő típus e javaslat esetében is, amely módosítja és összevonja a két rendeletet. •Alapjogok Ez a javaslat tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és betartja különösen az Európai Unió Alapjogi Chartája által elismert elveket. Legyen szó az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökségről vagy a határigazgatásért és a visszaküldésekért felelős tagállami hatóságokról, az Európai Határ- és Parti Őrségnek minden tevékenységét a Chartában foglalt alapvető jogok, így például a menedékjog (a Charta 18. cikke), a kitoloncolással szembeni védelem (a Charta 19. cikke), a magán- és a családi élet tiszteletben tartásához való jog (a Charta 7. cikke), a személyes adatok védelméhez való jog (a Charta 8. cikke), valamint a hatékony jogorvoslathoz való jog (a Charta 47. cikke) maradéktalan tiszteletben tartásával kell végeznie. A javaslat maradéktalanul figyelembe veszi a gyermekek jogait és a kiszolgáltatott helyzetben lévő személyek speciális igényeit. Ezért a javaslat összhangban van az Európai Unióról szóló Szerződés 2. és 6. cikkével, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartájával. 3.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK Az Európai Határ- és Parti Őrség létrehozásáról szóló bizottsági rendeletjavaslatot kísérő pénzügyi kimutatás alapján az Unió költségvetésében már szerepel az Unió hozzájárulása az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökséghez. Ezenkívül az ETIAS-ra és az interoperabilitási csomagra vonatkozó bizottsági javaslatot kísérő pénzügyi kimutatás bizonyos további erőforrásokat is meghatározott az ügynökség részére. Az Európai Határ- és Parti Őrség készenléti alakulatának létrehozásához és az Ügynökség saját eszközeinek beszerzéséhez, valamint a javaslatban előirányzott új vagy kibővített feladatok megfelelő ellátásához a folyó többéves pénzügyi keretben már szereplő 2019. és 2020. évi uniós hozzájárulást 577,5 millió euróval ki kell egészíteni, amihez az TPK-rendeletben előirányzott speciális eszközök felhasználására lehet szükség. A 2021–2027 közötti időszakban összesen 11 270 millió eurós uniós hozzájárulásra lesz szükség az Ügynökség kibővített feladatainak és működésének fedezéséhez, amelyek főleg az Európai Határ- és Parti Őrség készenléti alakulatának létrehozásával, valamint az Ügynökség saját eszközeinek beszerzésével kapcsolatosak. Ezeket az összegeket a schengeni társult országok megfelelő hozzájárulásai fogják kiegészíteni. A 2021–2027 közötti időszakra igényelt uniós hozzájárulás a 2018. május 2-i TPK-javaslatban meghatározott plafonok keretei között finanszírozható. Ami az emberi erőforrásokat illeti, várhatóan 2020-ra az ügynökség eléri az 1000 fős állományi létszámot. Az Európai Határ- és Parti Őrség készenléti alakulatának létrehozása érdekében az ügynökség további álláshelyeket kap: 2019-ben 750 álláshellyel indul, 2025-re pedig eléri a 3000 álláshelyet. Ezek a további álláshelyek egyenlő mértékben kerülnek felosztásra az ideiglenes alkalmazottak és a szerződéses alkalmazottak között. Az új álláshelyek felhasználására elsősorban az Európai Határ- és Parti Őrség készenléti alakulatánál az 1. kategóriába tartozó operatív személyzet tagjainak felvételénél és kiképzésénél kerül sor. Ebbe a kategóriába fognak tartozni azonban az EITAS központi egységének létrehozásánál és működtetésénél tervezett állományi dolgozók is.

Ezenkívül a fent említett 3000 álláshelyet jelentő keretből az Ügynökség a készenléti alakulat összlétszámának legfeljebb 4 %-át felhasználhatja az Európai Határ- és Parti Őrség készenléti alakulatának létrehozását (felvételt, napi ügyintézést, operatív tervezést stb.) támogató állományi dolgozók felvételéhez, az operatív képviseleti helyek betöltéséhez, az Ügynökség eszközeinek beszerzéséhez, az Európai Határ- és Parti Őrség működésével kapcsolatos egyéb új feladatokhoz is, ideértve az EUROSUR-t, a visszaküldésekre vonatkozó megerősített felhatalmazást és a FADO átvételét. Az ügynökség költségvetésén felül a migráció és a határigazgatás területén működő alapokból a kibővített EUROSUR tagállami oldali megvalósításához 2020-ban a külső határok és a vízumügy pénzügyi támogatására szolgáló eszköz meglévő erőforrásain (52,5 millió euró), a 2021–2027 közötti időszakban pedig a jövőbeli Integrált Határigazgatási Alapon keresztül (647,5 millió euró) támogatás áll rendelkezésre, amely erőforrások 10 %-át az EUROSOR fogja megkapni. A vonatkozó fellépések megvalósítására megosztott vagy közvetlen irányítással fog sor kerülni. Az e javaslatban szereplő szabályokat a decentralizált ügynökségekre vonatkozó felülvizsgált költségvetési keretrendelet fogja kiegészíteni, ideértve a csalás, a szabálytalanságok, az összeférhetetlenségi szabályok és a belső ellenőrzés területén az ügynökségek irányítására vonatkozó megerősített szabályokat. 4.Előkészítő folyamat és az érdekelt felekkel folytatott konzultációk 2017-ben a Bizottság öt eredményjelentést intézett az Európai Tanácshoz, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz, amelyekben beszámolt az Európai Határ- és Parti Őrség működőképessé tételében elért eredményekről, illetve elemezte a tapasztalt hiányosságokat. Ezeket a jelentéseket sok esetben a Tanácsban folyó tárgyalások, illetve az Európai Parlament illetékes bizottságaiban tartott prezentációk követték. Februári közleményében a Bizottság az Unió következő többéves pénzügyi keretére vonatkozóan prioritásokat és több változatot is meghatározott, ahol a tökéletesen integrált európai integrált határigazgatási rendszer alapját egy erős és teljes mértékben működőképes Európai Határ- és Parti Őrség jelenti. A következő többéves pénzügyi keretre vonatkozó javaslatot kísérő 2018. május 2-i közleményében a Bizottság megismételte, hogy elkötelezett a cél érdekében folyó munka mellett, továbbá javaslatot tett arra, hogy hozzanak létre egy mintegy 10 000 határőrből álló készenléti alakulatot. Július 5-én az ügynökség igazgatótanácsa nem hivatalos munkaértekezletet tartott, hogy megtárgyalja az ügynökség jövőbeli jogi kereteit, majd nyolc tagállam külön állásfoglalásával együtt a Bizottság elé terjesztette az értekezlet írásbeli jegyzőkönyvét. Július 9-én az ügynökség új felhatalmazását megtárgyalták továbbá a Bevándorlással, Határokkal és Menekültüggyel Foglalkozó Stratégiai Bizottság ülésén is, ahol a tagállamok képviselői előzetes véleményt nyilvánítottak a TPK-javaslatban szereplő elképzelésekről. Ami az EUROSUR-t illeti, a Bizottság az 1052/2013 rendelet 22. cikkének (3) bekezdésével összhangban elvégezte az EUROSUR átfogó értékelését. Az értékelésről készült jelentést a javaslat melléklete tartalmazza. Az értékelő jelentés megállapította, hogy az EUROSUR kerete teljesítette a céljait, de az EUROSUR működése javítható lenne akkor, ha a technikai információs rendszert az információcserét és az együttműködést irányító keretrendszerévé alakítanák át. Ezt követően konzultációkra került sor az ügynökség által az EUROSUR megvalósításának támogatására létrehozott és irányított EUROSUR szakértői csoporttal, valamint a Bizottság által külön azzal a céllal létrehozott EUROSUR szakértői csoporttal, hogy megtárgyalják és nyomon kövessék az értékelési folyamatot, illetve a meglévő rendelet esetleges módosításairól tárgyaljanak. 2018. február 6-án és 7-én a Bizottság külön munkaértekezletet tartott, hogy a tagállamok, az uniós intézmények és ügynökségek szakmai képviselőivel, kutatóival és kormányzati szakértőivel megtárgyalja az EUROSUR technológiai és szakmai vonatkozásait. A javaslatban tervezett különböző változtatások költség-haszon szempontú értékelése érdekében a Bizottság megrendelt egy tanulmányt, amely értékeli az európai határőrizeti rendszer (Eurosur) lehetséges átalakításával kapcsolatos különböző megoldási lehetőségek hatásait. Tekintettel egyrészt az Európai Tanács 2018. június 28-i felkérésére, miszerint kibővített felhatalmazás révén tovább kell erősíteni az ügynökség támogató szerepét, másrészt pedig annak szükségességére, hogy a felhívásra megfelelő határidőben válaszolni kell, a Bizottság úgy határozott, hogy nem végez hatásvizsgálatot. 5.A javaslat egyes rendelkezéseinek részletes magyarázata A javaslat (8. cikke) az Európai Határ- és Parti Őrség számára az európai integrált határigazgatás hatékony megvalósítását biztosító eszközként bevezeti az európai integrált határigazgatásra vonatkozó többéves stratégiai szakpolitikai ciklus fogalmát. A többéves ciklus létrehoz majd egy interoperábilis, egységes és állandó folyamatot annak érdekében, hogy az Unió valamennyi szintjén, valamint a tagállamokban a határigazgatás és a visszaküldések területén minden érintett szereplő számára stratégiai iránymutatások biztosításával egységesen, integrált módon és módszeres eszközökkel megvalósuljon az európai integrált határigazgatás. A ciklus az európai integrált határigazgatásra vonatkozó, bizottsági felhatalmazáson alapuló jogi aktus formájában biztosított szakpolitikai irányítással veszi kezdetét, amelyet aztán az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség által készített technikai és műveleti stratégián, valamint a tagállamok által készített nemzeti stratégiákon keresztül fognak megvalósítani. A következő ciklusra való felkészülés érdekében a három szakasz megvalósítását értékelő felmérésre kerül majd sor. Az Európai Határ- és Parti Őrség készenléti alakulatának létrehozására vonatkozó javaslat főbb elemei, egyéb alapvető képességek velejáró javulásai (lásd különösen az 5. cikk (2) bekezdését, az 55–60. cikket, a 63. és 64. cikket). –Az Európai Határ- és Parti Őrség készenléti alakulatával kapcsolatos legfontosabb elemeket az előző 1. fejezet ismerteti, különösen az összetétel, létszám, tevékenységi kör, kötelező jelleg és a végrehajtási jogkörök alkalmazása tekintetében. –A készenléti alakulat összetett jellegének megfelelően a javaslat bevezeti az Európai Határ- és Parti Őrség készenléti alakulatánál az operatív személyzet fogalmát, amelynek határőrök, a kitoloncolás végrehajtásának felügyeletét ellátó személyek, visszaküldési szakértők és egyéb illetékes dolgozók a tagjai. Őket háromféle csapat keretében lehet majd bevetni: határigazgatási, visszaküldési és migrációkezelést támogató. –A tagállamoknak az Európai Határ- és Parti Őrséghez való egyéni hozzájárulása a IV. és V. melléklet szerint kerül meghatározásra. Az egyéni hozzájárulások bontása a gyorsreagálású állományra vonatkozóan elfogadott elosztási kulcs alapján az Európai Határ- és Parti Őrségről szóló rendelet I. mellékletében foglaltak szerint történik. –Az Európai Határ- és Parti Őrség készenléti alakulatának működése és összetétele a Bizottság által elvégzett félidős felülvizsgálat tárgyát fogja képezni. A félidős felülvizsgálat alapján a Bizottság megvizsgálhatja a vonatkozó mellékletek módosítását. –A közös szakmai kultúra megteremtése érdekében az Európai Határ- és Parti Őrség készenléti alakulatától bevetett csapatok számára speciális képzést és egyenruhát kell biztosítani. –Az Európai Határ- és Parti Őrség készenléti alakulatától érkező csapatok harmadik országok területén történő bevetése céljából az ügynökségnek ki kell dolgoznia saját vezetési és irányítási képességeit és irányítási struktúráit. –A tagállamok technikai eszközeinek önkéntes alapú összevonásában, különösen a nagy volumenű eszközök tekintetében tapasztalható állandó hiányosságok megszüntetése érdekében az Ügynökségnek saját eszközökkel kell rendelkeznie, amelyeket közös műveletek vagy gyorsreagálású határvédelmi intervenciók vagy bármilyen egyéb operatív tevékenységek során bevethet. Bár az ügynökség már 2011 óta törvényesen szerezhet be vagy bérelhet magának technikai eszközöket, a költségvetési erőforrások hiánya nagyban akadályozta ezt a lehetőséget. A 2016. évi rendelet elfogadásával az ügynökség 40 millió euró összegben külön keretet kapott arra, hogy kis- és közepes méretű eszközöket szerezzen be, és az ügynökség előrehaladást ért el ezen lehetőségek kihasználásában. E fejlemények természetes következményeként, illetve az Európai Határ- és Parti Őrség készenléti alakulata létrehozásának alapjául szolgáló ambíciószintnek megfelelően a 2021–2027-re vonatkozó többéves pénzügyi keretből a Bizottság jelentős összeget különített el azért, hogy műveleti igényeinek megfelelően az ügynökség beszerezhesse, fenntarthassa és működtethesse a szükséges légi, tengeri és szárazföldi eszközöket.

–Bár a szükséges eszközök, különösen a terjedelmes eszközök beszerzése hosszadalmas folyamat lehet, az operatív bevetések gerincét végül is az Ügynökség saját eszközeinek kell képezniük, amihez rendkívüli körülmények között a tagállamok további hozzájárulásait is igénybe kell venni. Az Ügynökség eszközeit alapvetően az Ügynökség műszaki személyzetének kell működtetnie az Európai Határ- és Parti Őrség készenléti alakulatának keretében. A javasolt pénzügyi erőforrásoknak az Ügynökség saját eszközeire történő hatékony felhasználásának biztosítása érdekében a folyamat alapját egy többéves stratégia jelenti, amelyet az igazgatótanácsnak egy cselekvési terv keretében mielőbb el kell fogadnia. –Az ügynökség által a külső határokon műveleti tevékenységeket befogadó tagállamokban végzett, illetve a visszaküldésekkel kapcsolatos munka megkönnyítése érdekében az ügynökség ezekben a tagállamokban található képviseleti irodákat hozhat létre arra az időre, amíg ott operatív tevékenységeket folytat. E képviseleti irodáknak az lesz a szerepe, hogy tartsák a kapcsolatot az ügynökség és a befogadó tagállam között, biztosítsák a koordinációt, kommunikációt és logisztikai támogatást, illetve garantálják a műveleti tevékenységekkel kapcsolatos összes folyamat zökkenőmentes lebonyolítását. Olyan helyeken lesznek felállítva, amelyek földrajzilag közel vannak azokhoz a területekhez, ahol operatív tevékenységek folynak. A javaslat (9. és 67. cikke) megállapítja az Európai Határ- és Parti Őrség integrált tervezésének kereteit. A tervezés magába fogja foglalni a határőrök és a tagállamok visszaküldésért felelős hatóságai, illetve az ügynökség különböző rövid, közép és hosszú távú tervezési folyamatait. Az integrált tervezés az európai integrált határigazgatás többéves stratégiai szakpolitikai ciklusát fogja követni. –A javaslat meghatározza az ügynökség által megállapított „forgatókönyv alapú tervezés” egységes módszertanát. Ezek a kockázatelemzésre épülő forgatókönyvek figyelembe veszik majd a geopolitikai összefüggéseket, és az ügynökség igazgatótanácsa fogja őket jóváhagyni. –A javaslat bevezeti az Európai Határ- és Parti Őrségre vonatkozó képességfejlesztés-tervezés fogalmát. Az e javaslatban meghatározott képességfejlesztés-tervezés egy olyan mechanizmus, amelynek célja a tagállamok és az Ügynökség hosszú távú terveinek ütköztetése és egymáshoz közelítése azzal a céllal, hogy meghatározzák a lehetőségeket a képzés és az oktatás, a műszaki és a műveleti szabványosítás, az eszközök közös közbeszerzése, valamint a kutatás és fejlesztés terén. A tagállamok egyedi igényeinek támogatása érdekében az ügynökség új képességekre fog szert tenni, továbbá kulcsszerepet fog játszani az egész Európai Határ- és Parti Őrséget érintő képességfejlesztés összehangolásában. –A képességfejlesztés-tervezési folyamatok eredményeként megszületik az Európai Határ- és Parti Őrség kapacitási ütemterve, amelyet az ügynökség igazgatótanácsa hagy majd jóvá, és mellékeli a technikai és operatív integrált határigazgatási stratégiához. Ez a kapacitási ütemterv az Európai Határ- és Parti Őrség képességfejlesztésére vonatkozó stratégiai iránytűt biztosítja. A kapacitási ütemterv után következik a beszerzési tervek és a technológiai menetrend meghatározása. E beszerzési tervek segítik a tagállamokat és az ügynökséget a műszaki eszközök beszerzésénél és bérlésénél, a technológiai menetrendek pedig támogatják az ügynökséget a kulcsfontosságú kutatási témák azonosításában, és figyelembe veszik őket az integrált határigazgatás és a visszaküldések terén az operatív és a kutatási tevékenységeket egyformán támogató uniós eszközök programozásának megtervezésénél. –A javaslat megerősíti az integrált tervezés általános folyamatának keretében a tagállamok szintjén folyó készenléti tervezés jelenleg érvényes előírásait. A készenléti tervezésnél ki kell térni minden szükséges intézkedésre és erőforrásra, ami a logisztikát és a támogatást ideértve megteremti a képességek megerősítésének lehetőségét, amikor a külső határokon magasabb hatásszintek mutatkoznak, ideértve a további képességek Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség koordinálása mellett folyó bevetésének támogatásához szükséges kapacitásokat. Ezeket a terveket a sebezhetőségi értékelési mechanizmus keretében továbbra is minőség-ellenőrzési mechanizmusnak kell alávetni. –Rövid távon a tagállamok egymás között és az ügynökséggel az EUROSUR keretében fogják koordinálni a műveleti tervezést az ügynökség által megállapított közös határműveletek tervezési folyamataival összhangban. A javaslat (18. és azt követő cikke) az EUROSUR-t beépíti az Európai Határ- és Parti Őrségről szóló rendeletbe, mint az Európai Határ- és Parti Őrség működéséhez szükséges elemet. –Az EUROSUR átalakul a tagállamokban a határigazgatásért felelős nemzeti hatóságok és az ügynökség között folyó információcserét és az együttműködést irányító keretrendszerré, amely épít a tagállamok és az ügynökség által használt különböző információs rendszerekre, illetve fokozza és kibővíti a nemzeti koordinációs központok szerepét és hatáskörét. –A javaslat egyszerűsíti az EUROSUR-rendelet meglévő elemeit, és javítja az EUROSUR reakcióképességét. A világosabb technikai megvalósítás, a nagyobb mozgástér és az operatív aktualizálások lehetőségének biztosítása, ugyanakkor a kötelező jelleg garantálása érdekében a jelenlegi EUROSUR-rendelet egyes technikai részei végrehajtási jogi aktusokba kerülnek át. A külső határokon az alapos helyzetismeret biztosítása, illetve a válaszadási kapacitások körének szélesítése érdekében a javaslat a szárazföldi és tengeri határőrizetről kibővíti a határellenőrzés területére az EUROSUR jelenlegi tevékenységi körét (kiegészíti a határátkelőhelyeken végzett ellenőrzésekkel és a légi határellenőrzéssel, amelyekről idáig a tagállamok számoltak be önkéntes alapon). A repülőgépek és a drónok miatt keletkező új veszélyek jobb felderítése és megválaszolása érdekében a légiközlekedési ágazat hatóságaival együttműködve az ügynökség ki fogja dolgozni az intézményközi együttműködés új formáit. A javaslat az Európai Határ- és Parti Őrség helyzetismeretét, kockázatelemzését, megelőzését és reagálóképességét erősíti a következő területeken: –Az Európai Határ- és Parti Őrség kockázatelemzési feladatának megerősítése érdekében össze kell hangolni a különböző információs forrásokat és módszereket, az EUROSUR határszakaszait és hatásszintjeit, illetve a Frontex Kockázatelemzési Hálózatán az ügynökség és a tagállamok által a közös integrált kockázatelemzési modellen keresztül használt eszközöket, továbbá a sebezhetőségi értékeléseket (31. cikk). –A javaslat az EUROSUR-ra építve javítja az Európai Határ- és Parti Őrség helyzetismeretét (29. cikk). A határok előtti területekről alkotott közös hírszerzési képet – amely jelenleg a határok előtti területekről gyűjti az információkat – összevonja az európai helyzetképpel, amely a jelenlegi rendeletben a schengeni térségen belüli információgyűjtésnek felel meg. A másodlagos mozgások is most már a helyzetkép részét képezik annak érdekében, hogy az Unió külső határainak migrációs helyzetét stratégiai és taktikai szinten is értékelni lehessen. A tagállamok és az ügynökség a nemzeti koordinációs központokon keresztül közvetlenül az EUROSUR-ból felhasználhatják, illetve kiegészíthetik ezeket az információkat. –Hivatalosan megállapításra kerül az EUROSUR fúziós szolgáltatásainak mechanizmusa (29. cikk), hogy felváltsa a jelenlegi EUROSUR-rendeletben hivatkozott „megfigyelési eszközök közös alkalmazását”. Az EUROSUR fúziós szolgáltatásain keresztül az ügynökség ellátja a nemzeti koordinációs központokat és saját magát a külső határokkal kapcsolatos megfelelő információkkal. Az EUROSUR fúziós szolgáltatásainak nyújtása továbbra is az ügynökség és harmadik személyek közötti együttműködés révén történik. A határok előtti terület megfigyelésére az ügynökség a Kopernikusz űrprogram keretében továbbra is igénybe veszi majd a földmegfigyelő műholdas szolgáltatásokat, de más uniós ügynökségekkel és nemzetközi partnerekkel együtt az EUROSUR új tevékenységi körének megfelelő új EUROSUR fúziós szolgáltatásokat fog kifejleszteni. Ezt az ügynökségek közötti együttműködést meg kell teremteni például a légi határellenőrzés terén az ügynökség, az Európai Légiforgalmi Szolgáltatási Hálózat hálózatirányítója (EUROCONTROL), valamint az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség (EASA) között. –A javaslat (30. cikke) az európai integrált határigazgatásra vonatkozóan bevezeti a stratégiai kockázatelemzés követelményét. Ezt az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökségnek kétévente kell elkészítenie, amelyben bemutatja néhány hosszú távú elképzelését, illetve a következő évekre vonatkozó elemzését. Az elemzés kiindulópontot jelentene a Bizottság számára ahhoz, hogy elindítsa az európai integrált határigazgatás többéves stratégiai szakpolitikai ciklusát. A stratégiai kockázatelemzés az integrált tervezés alapját jelentő magasabb szintű forgatókönyveket fogja támogatni. –Tekintettel arra, hogy a sebezhetőségi értékelések, illetve az 1053/2013/EU rendelettel létrehozott schengeni értékelési mechanizmus két egymást kiegészítő mechanizmus, amelyek garantálják a schengeni térség megfelelő működésének európai minőség-ellenőrzését, a mechanizmusok közötti szinergia maximalizálása érdekében a Bizottság és az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség közötti, ezek eredményére vonatkozó rendszeres információcserére világos szabályokat kell megállapítani (34. cikk). –Azon válsághelyzetek jobb megoldása érdekében, amikor valamely határszakasz szintjén a helyzet olyan, hogy már a schengeni térség működését veszélyezteti, az EUROSUR megállapít egy új negyedik „kritikus” hatásszintet. A „kritikus’ hatásszint automatikusan megindítja az Unió határán a készenléti alakulat és a partvédelmi ügynökség válaszlépését (35., 36. és 42. cikk). –Ami a migrációkezelést támogató csapatokat illeti, a Bizottság új rendelkezéseket javasol (a 41. cikkben) annak biztosítása érdekében, hogy biztosítsa az összhangot az Európai Unió Menekültügyi Ügynökségéről szóló rendeletre vonatkozó módosított javaslatával, amelyet e javaslattal együtt terjeszt elő. A Bizottság a migrációkezelést támogató csapatok igénybevételét kiváltó körülmények körének kiterjesztését javasolja – ezek bevetésének feltétele az érintett tagállamok kérésétől függ, de már nem korlátozódik az aránytalan migrációs kihívásokat jelentő körülményekre. A Bizottság lesz a felelős a helyszíni koordinációért, ahogy az a jelenlegi rendeletben is szerepel, illetve a tagállamoktól érkező kérések koordinálásáért, valamint az igények értékeléséért. Ez biztosíthatja az összhangot az illetékes uniós ügynökségek különböző fellépései között, illetve az ügynökségek és a tagállamok erőforrásainak szinergiáját.

–A javaslat a jelenlegi rendelkezésekre építve (42. cikk) megerősíti az ügyvezető igazgató szerepét úgy, hogy az érintett tagállamoknak az ügynökség konkrét műveleti tevékenységeire vonatkozó javaslatokat tehet, ha a sebezhetőségi értékelés vagy a kockázatértékelés eredményei indokolják, vagy amikor egy vagy több határszakaszt kritikus hatásúnak minősítenek. Abban az esetben, ha az így javasolt fellépésekhez nincs meg az együttműködés, a Bizottságot értesíteni kell annak érdekében, hogy felmérje és eldöntse, a 43. cikknek megfelelően szükség lehet-e valamilyen további fellépésre azért, hogy az Unió külső határán sürgős intézkedést igénylő helyzetet rendezzék. A javaslat javítja az Európai Határ- és Parti Őrségen belül az információcserét és az együttműködést (lásd általában a 12. cikket): –A végrehajtási jogi aktusok fogják részletesebben meghatározni az EUROSUR keretében szolgáltatandó információk típusát, és ugyanígy az adott információk gyűjtéséért, kezeléséért, archiválásáért és továbbításáért felelős szervezeteket, a jelentések maximális csúszását, az adatbiztonsági és adatvédelmi elveket (lásd pl. 25. cikk). –Az ügynökség valós időben fogja figyelni egyfelől a hálózatok és rendszerek műszaki állapotát, illetve a tagállamok által közölt információk minőségét, és ezeket megosztja a felhasználókkal, ami az EUROSUR-keret megbízhatóságának lényeges eleme(24. cikk). –A kommunikációs hálózatot a jelenlegi EUROSUR-rendelet keretében fejlesztették ki, amely képes arra, hogy a tagállamok és az ügynökség kicseréljék egymás között az EU-minősített adatokat. Ezt a kommunikációs hálózatot használják már (14. és 15. cikk) az Európai Határ- és Parti Őrség különböző egységei között minden információcseréhez, az információbiztonság, illetve a szereplők közötti bizalom javítása érdekében a minősítése pedig RESTREINT UE/EU RESTRICTED (EU KORLÁTOZOTT) szintről CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL szintre emelkedett. –Az információcsere javítása érdekében az ügynökség ki fogja dolgozni a műszaki szabványokat, míg az információvédelem erősítése a nemzeti koordinációs központokon keresztül történik (16. cikk). A javaslat javítja a visszaküldések terén az Unió reakcióját figyelemmel a következő területekre (lásd a 49. és azt követő cikkeket). –Ez a javaslat tovább szélesíti az ügynökség felhatalmazását oly módon, hogy a visszaküldési eljárások során technikai és operatív támogatást nyújthat a tagállamoknak anélkül, hogy – a kiutasítási határozatok előkészítést is ideértve – sértené utóbbiaknak a kiutasítási határozatok meghozatalával vagy a tagállamoknak a harmadik országbeli állampolgárok azonosítása és egyéb, visszaküldést megelőző, illetve visszaküldéssel kapcsolatos tevékenységek vonatkozásában fennálló felelősségét. –A tagállamok további támogatása érdekében az ügynökség feladatai közé tartozik még: –a visszaküldési ügyviteli rendszer referenciamodelljének kidolgozása, amely leírja a nemzeti visszaküldés-kezelési rendszerek felépítését; –a nemzeti rendszerek kifejlesztésének támogatása vagy a modellhez történő igazítása; –egy központi rendszer és a nemzeti visszaküldés-kezelési rendszerekkel/a rendszerek, illetve a központi rendszer között egy kommunikációs infrastruktúra létrehozása az összes információ és adat feldolgozásához, ami ahhoz szükséges, hogy a rendeletnek megfelelően az ügynökség technikai és operatív segítségnyújtást tudjon biztosítani. –Harmadik országokkal folytatott szorosabb együttműködés: segítségnyújtás harmadik országok által végzett vagy ott folyó visszaküldési tevékenységekhez, ideértve az Európai Határ- és Parti Őrség készenléti alakulatának bevetését harmadik országokban, illetve a harmadik országok hatóságaival visszaküldési ügyekben folytatott szorosabb együttműködést, ideértve az úti okmányok beszerzését. –Az ügynökség személyes adatok kezelésére vonatkozó felhatalmazásának megerősítése a visszaküldések területén folyó tevékenységeivel kapcsolatban, illetve a visszaküldési tevékenységek vonatkozásában harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel megvalósuló információcserében. A javaslat javítja az Európai Határ- és Parti Őrség külső dimenzióját (lásd 72–79. cikk): –Az Európai Határ- és Parti Őrség a szomszédos országokra korlátozás nélkül jogosult lesz fellépni harmadik országokban, ideértve a visszaküldések területét a fent megjelöltek szerint. –A javaslat leírja, hogy milyen körülmények között ajánlhat fel az ügynökség harmadik országoknak technikai és operatív segítségnyújtást. Az ügynökség műveleteire sor kerülhet az érintett harmadik ország bármely határán, adott esetben a műveleti területtel határos tagállam(ok) hozzájárulásával. –A javaslat javítja a harmadik országokkal az EUROSUR keretében a nemzeti koordinációs központokon keresztül megvalósuló információcserét, miközben megtartja a tagállamok és a harmadik országok között a múltban kialakult kapcsolatokat., A rendelkezések részletesen meg fogják határozni, hogy milyen feltételek mellett lehet az adatokat harmadik országok hatóságaival kicserélni, illetve az EUROSUR fúziós szolgáltatásait az ő rendelkezésükre bocsátani. –A bevándorlási összekötő tisztviselők európai hálózatának létrehozására vonatkozó (átdolgozott) bizottsági javaslattal összhangban a javaslat elismeri a bevándorlási összekötő tisztviselő szerepét az információcserében és az együttműködésben. A bevándorlási összekötő tisztviselők európai hálózata mellett a javaslat hivatalosan megteremti a kapcsolatokat a nemzeti koordinációs központok és az ügynökség között. –A javaslat tisztázza a Bizottság szerepét a harmadik országokkal megvalósuló együttműködés vonatkozásában: a Bizottság támogatja a tagállamokat és az ügynökséget a harmadik országokkal megvalósuló együttműködés terén oly módon, hogy típusrendelkezéseket készít, és ellenőrzi, hogy a kétoldalú és többoldalú megállapodások, illetve a munka-megállapodások vonatkozó rendelkezései megfelelnek-e a rendeletnek.

Végezetül a Tanács 2017. március 27-i következtetései alapján a Bizottság javasolja, hogy a hamis és eredeti okmányok online (FADO) rendszere épüljön be az Európai Határ- és Parti Őrség keretébe. A FADO egy európai képarchiváló rendszer, amelyet az eredeti és hamis dokumentumokra vonatkozó, tagállamok közötti információcseréhez terveztek, és amelyet jelenleg a Tanács Főtitkársága kezel. Ez a közös és megosztott uniós képarchiváló rendszer az okmányokkal való visszaélés elleni küzdelem nagyon hasznos eszköze, mivel megkönnyíti a hamis okmányok felderítését. A FADO beillesztése az Európai Határ- és Parti Őrség kereteibe lehetővé fogja tenni, hogy az ügynökség átvegye és felügyelje a rendszert. A FADO bevonása a következő eredményeket fogja biztosítani (80. cikk): –A dokumentumok határon végzett hitelességének ellenőrzésében a tagállamoknak nyújtott támogatás érdekében a javaslat azzal bízza meg az ügynökséget, hogy a hamis és eredeti okmányok online (FADO) rendszerét vegye át, és az aktuális és jövőbeli követelményeknek megfelelően alakítsa át. A Tanács 1998. december 3-i 98/700/IB együttes fellépését teljes egészében hatályon kívül kell helyezni, és helyébe kell léptetni az Európai Határ- és Parti Őrségről szóló rendeletben szereplő jogalapot, amely lehetővé teszi, hogy az ügynökség átvegye a jelenlegi rendszert. A végrehajtási rendelkezéseket végrehajtási jogi aktusok fogják meghatározni. Ez biztosítja a tagállami szakértők bevonását (a 6. cikk szerinti jelenlegi bizottságon keresztül), lehetővé teszi továbbá, hogy a rendszert a jövőbeli igényekhez igazítsák. –A FADO-rendszerek többszintű felépítését meg kell tartani, mivel ez szükséges ahhoz, hogy a dokumentumokról különböző szintű információkat szolgáltathassanak a különböző érdekelt felek számára, ideértve a nagy nyilvánosságot is. Ami az átmeneti időszakot illeti, biztosítani kell, hogy a jelenlegi FADO-rendszer tovább működjön addig, amíg az új rendszer működőképessé nem válik, illetve, hogy a jelenlegi adatokat a tagállamok hozzájárulásával átvigyék az új rendszerbe, mivel ők az adatgazdák. Végezetül a javaslat kitér az ügynökség irányítási és igazgatási ügyeinek több területére is: –tekintettel az Európai Határ- és Parti Őrség készenléti alakulatának létrehozására, illetve az ügynökség felhatalmazásának általános kibővítésére – különösen a visszaküldések területén –, a jelenlegi rendeletben előirányzott egy helyett három ügyvezetőigazgató-helyettest kell kinevezni (105. cikk). Mind a három ügyvezetőigazgató-helyettes számára konkrét felelősségi területet kell kijelölni. –Az Európai Határ- és Parti Őrség részeként a külső határok integrált igazgatásáért felelős ügynökség, valamint az európai integrált határigazgatás többéves stratégiai szakpolitikai ciklusában a Bizottság által betöltött szerep (lásd a 8. cikket) különös jelentőségére tekintettel, a Bizottságnak az Ügynökség irányításával kapcsolatos felelősségét össze kell hangolni az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság által 2012. július 12-én elfogadott, a decentralizált uniós ügynökségekre vonatkozó közös megközelítés elveivel (pl. az ügyvezetőigazgató-helyettesek kinevezése vonatkozásában, 105. cikk). –A javaslat létrehoz egy bizottságot, hogy támogassa a Bizottságot a rendeletben előirányzott számos végrehajtási jogi aktus előkészítésében. Ami viszont a FADO-t illeti, a 6. cikk szerinti jelenlegi bizottságot kell igénybe venni (117. cikk). A javaslat átveszi a jelenlegi rendelet Írországgal és az Egyesült Királysággal kapcsolatos rendelkezéseit. A Bizottság véleménye szerint a fent említett változtatások nélkülözhetetlenek az Unió külső határainak védelme érdekében a tagállamok számára hatékony támogatást biztosító Európai Határ- és Parti Őrség megfelelő felszereltségének, hatékonyságának és teljes működőképességének garantálásához.



2018/0330 (COD) Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE az Európai Határ- és Parti Őrségről

és a 98/700/IB együttes tanácsi fellépés, az 1052/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet, valamint az (EU) 2016/1624 európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről









Az Európai Bizottság hozzájárulása a vezetők 2018. szeptember 19-20-án

Salzburgban megrendezésre kerülő üléséhez

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 77. cikke (2) bekezdésének b) és d) pontjára, valamint 79. cikke (2) bekezdésének c) pontjára, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamentek számára való megküldését követően, tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére,

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére, rendes jogalkotási eljárás keretében, mivel: (1)Az Unió külső határaira irányuló uniós politika célja az európai integrált határigazgatás kialakítása és nemzeti és uniós szintű végrehajtása, amely a személyek Unión belüli szabad mozgásának elengedhetetlen velejárója, és amely a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség alapvető alkotóeleme. Az európai integrált határigazgatás központi szerepet tölt be a migrációkezelés javításában. A cél a külső határok átlépésének hatékony igazgatása, továbbá a migrációs kihívások és az e határokat érő jövőbeli fenyegetések kezelése, ezáltal hozzájárulva a határokon átnyúló dimenzióval rendelkező, súlyos bűncselekmények elleni fellépéshez, valamint az Unión belüli magas szintű belső biztonság biztosításához. Ezzel egy időben az alapvető jogok teljes tiszteletben tartása mellett oly módon kell eljárni, hogy garantált legyen a személyek szabad mozgása az Unión belül. (2)Az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség a 2007/2004/EK tanácsi rendelettel jött létre. Tevékenységének 2005. május 1-jei megkezdése óta sikeresen segítette a tagállamokat a külső határok igazgatásával összefüggő operatív vonatkozások végrehajtásában közös műveletek és gyorsreagálású határvédelmi intervenciók révén, valamint segítséget nyújtott a kockázatelemzés, az információcsere, a harmadik országokkal fenntartott kapcsolatok és a visszatérésre kötelezett személyek visszaküldése terén. (3)Az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség új neve Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség lett (az „Ügynökség”), a feladatai pedig a tevékenységeinek és eljárásainak teljes folytonossága mellett kibővültek. Az Ügynökség kulcsfontosságú feladatai közé kell tartozzon a többéves stratégiai szakpolitikai ciklus keretében az európai integrált határigazgatás uniós szintű végrehajtására vonatkozó technikai és műveleti stratégia létrehozása; a határellenőrzés eredményes működésének felügyelete a külső határoknál; kockázatértékelések és sebezhetőségi értékelések elvégzése; fokozott technikai és műveleti segítségnyújtás a tagállamoknak és harmadik országoknak közös műveletek és gyorsreagálású határvédelmi intervenciók révén; az intézkedések gyakorlati végrehajtásának biztosítása a külső határoknál jelentkező, sürgős beavatkozást igénylő helyzetekben; technikai és műveleti segítségnyújtás a tengeren bajba jutott személyeket segítő kutatási és mentési műveletekkel összefüggésben; visszaküldési műveletek és visszaküldési intervenciók szervezése, koordinálása és lefolytatása; valamint technikai és operatív segítségnyújtás harmadik országok visszaküldési tevékenységeihez. (4)A migrációs válság 2015-ös kezdete óta a Bizottság fontos kezdeményezéseket vállalt fel az Unió határvédelmének megerősítésére. Az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség felhatalmazásának jelentős erősítésére vonatkozó javaslatát 2015 decemberében terjesztette elő, amelynek tárgyalása 2016-ban rekordidő alatt megtörtént. Az Európai Határ- és Parti Őrségről szóló rendelet 2016. október 6-án lépett hatályba. (5)A külső határok ellenőrzése, a visszaküldések és a menedékügy területén azonban még javítani kell az Unió kereteit. Ennek érdekében, valamint a jelenlegi és a jövőben tervezett operatív erőfeszítések támogatása céljából az Európai Határ- és Parti Őrséget át kell alakítani úgy, hogy az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökségnek nagyobb felhatalmazást kell adni, különösen az Európai Határ- és Parti Őrségen belül 10 000 fős operatív személyzetből álló, végrehajtási jogkörökkel is felruházott készenléti alakulat formájában biztosítani kell számára a szükséges képességeket, hogy a külső határok védelme, a másodlagos mozgások elleni küzdelem, illetve az irreguláris migránsok tényleges visszaküldésének fokozása érdekében kifejtett munkájukban hatékonyan tudja támogatni a helyszínen a tagállamokat. (6)Az Európai Tanács 2018. június 28-i következtetéseiben arra szólított fel, hogy az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség támogatási szerepét – a harmadik országokkal megvalósuló együttműködést is ideértve – az erőforrások növelésével és felhatalmazásának kiterjesztésével tovább kell erősíteni annak érdekében, hogy biztosított legyen a külső határok hatékony ellenőrzése, és jelentős mértékben felgyorsuljon az irreguláris migránsok tényleges visszaküldése. (7)Hatékonyan ellenőrizni kell a külső határok átlépését, kezelni kell a külső határokon jelentkező migrációs kihívásokat és lehetséges jövőbeli fenyegetéseket, garantálni kell az Unión belüli magas szintű belső biztonságot, meg kell őrizni a schengeni térség működését és tiszteletben kell tartani a szolidaritás átfogó elvét. Ehhez kell párosulnia a migráció proaktív kezelésének, ideértve a harmadik országokban szükséges intézkedéseket is. A már megkezdett munkára tekintettel az Európai Határ- és Parti Őrség megerősítése, valamint az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség felhatalmazásának további szélesítése szükséges. Az ügynökségnek alapvetően az Európai Határ- és Parti Őrség készenléti alakulatának 10 000 fős operatív személyzetéből kell állnia. (8)Felhatalmazásának különösen egy saját operatív szárny biztosításával történő további minőségbeli erősítésének kifejezése érdekében az Európai Határ- és Parti Őrség 10 000 fős operatív személyzetből álló készenléti alakulatát, a korábban Frontex néven ismert ügynökséget mostantól kizárólag „az Európai Határ- és Partvédelmi (EBCG) Ügynökség” néven lehet említeni és működtetni. Ezt a változást minden vonatkozó esetben tükrözni kell, ideértve a külső kommunikációs anyagokban történő megjelenéseket. (9)Az európai integrált határigazgatás végrehajtása során biztosítani kell az egyéb szakpolitikai célkitűzésekkel való összhangot, beleértve a határokon átnyúló közlekedés megfelelő működését. (10)Az európai integrált határigazgatás az Ügynökség és a határigazgatásért felelős nemzeti hatóságok, közöttük – tengeri határellenőrzési műveleteiknek és egyéb határellenőrzési feladataiknak megfelelő mértékben – a parti őrségek, valamint a visszaküldésekért felelős egyéb szervek megosztott felelőssége. Míg a tagállami külső határok – a tagállamok saját érdekében és valamennyi tagállam érdekében történő – igazgatása továbbra is elsődlegesen a tagállamok felelőssége marad, és a kiutasítási határozatok meghozataláért is felelősek, addig az Ügynökség feladata a külső határok igazgatására és a visszaküldésekre vonatkozó uniós intézkedések alkalmazásának támogatása, az említett intézkedéseket végrehajtó tagállamok intézkedéseinek megerősítése, értékelése és koordinálása révén. (11)Az európai integrált határigazgatás eredményes végrehajtása, valamint a közös visszaküldési politika hatékonyságának növelése érdekében létre kell hozni az Európai Határ- és Parti Őrséget. Az Őrséget el kell látni a szükséges pénzügyi és emberi erőforrásokkal, valamint eszközökkel. Az Európai Határ- és Parti Őrségnek az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökségből és a határigazgatásért felelős nemzeti hatóságokból – ideértve a parti őrségeket is, amennyiben határellenőrzési feladatokat látnak el –, illetve a visszaküldésekért felelős hatóságokból kell állnia. Az Őrség nemzeti szinten az információk, a kapacitások és rendszerek közös használatára, uniós szinten pedig az Ügynökség válaszára támaszkodik. (12)Az európai integrált határigazgatás nem változtatja meg a Bizottságnak és a tagállamoknak a vámügyek területén – különösen az ellenőrzések, a kockázatkezelés és az információcsere tekintetében – fennálló hatásköreit. (13)A külső határok ellenőrzésére és a visszaküldésre vonatkozó politikák és jogszabályok – köztük az európai integrált határigazgatásra vonatkozó stratégia – kidolgozása az uniós intézmények felelőssége marad. Biztosítani kell az Ügynökség és az említett intézmények közötti szoros együttműködést. (14)Az Európai Határ- és Parti Őrség az európai integrált határigazgatás hatékony megvalósítását az európai integrált határigazgatás többéves stratégiai szakpolitikai ciklusa révén biztosítja. A többéves ciklusnak meg kell határoznia egy integrált, egységes és állandó folyamatot annak érdekében, hogy az Unió, valamint a tagállamok szintjén a határigazgatás és a visszaküldések területén érintett minden szereplő stratégiai iránymutatásokat kapjon annak érdekében, hogy egységes módon valósíthassák meg az európai integrált határigazgatást. Ki kell terjednie továbbá az Európai Határ- és Parti Őrség minden kapcsolódó interakciójára a Bizottsággal, más intézményekkel és testületekkel, illetve az együttműködésére más illetékes partnerekkel, ideértve a harmadik országokat és adott esetben a harmadik feleket. (15)Az európai integrált határigazgatáshoz a határokat és a visszaküldéseket érintő műveleteknél a tagállamok és az Ügynökség között integrált tervezésre, a készenléti tervezésnél a külső határokon jelentkező magasabb hatásszintű eseményekre való felkészülésre, valamint a képességek hosszú távú tervezésére van szükség úgy a felvétel, mint a képzés, de az eszközök beszerzése és fejlesztése esetében is. (16)E rendelet végrehajtása nem érinti az Unió és a tagállamok közti hatáskörmegosztást, és a tagállamok azon kötelezettségeit, amelyek az ENSZ Tengerjogi Egyezményén, az „Életbiztonság a tengeren” tárgyú nemzetközi egyezményen, a tengeri felkutatásról és mentésről szóló nemzetközi egyezményen, az ENSZ nemzetközi szervezett bűnözés elleni egyezményén és annak a migránsok szárazföldön, légi úton és tengeren történő csempészete elleni fellépésről szóló jegyzőkönyvén, a menekültek jogállásáról szóló egyezményen, az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezményen és más vonatkozó nemzetközi jogi eszközökön alapulnak. (17)E rendelet végrehajtása nem érinti a 656/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet.

(18)Az Ügynökségnek a közrend fenntartásával, illetve a belső biztonság megőrzésével kapcsolatos tagállami hatáskörök sérelme nélkül kell ellátnia feladatait. (19)Az Ügynökségnek a védelemmel kapcsolatos tagállami hatáskörök sérelme nélkül kell ellátnia feladatait. (20)Az Ügynökség kibővített feladatkörét és hatáskörét az alapvető jogok biztosítékainak megerősítésével és a fokozottabb elszámoltathatósággal kell ellensúlyozni. (21)Feladatainak eredményes elvégzése érdekében az Ügynökség a tagállamok együttműködésére támaszkodik. E tekintetben fontos, hogy az Ügynökség és a tagállamok jóhiszeműen járjanak el, továbbá hogy egymás között gyorsan cseréljenek pontos információkat. Egyik tagállam sem köteles olyan információt szolgáltatni, amelynek közlését ellentétesnek tartja alapvető biztonsági érdekeivel. (22)A tagállamok kötelesek ezenfelül a saját és a többi tagállam érdekében megfelelő, az Ügynökség által végzett tevékenységekhez szükséges adatokat szolgáltatni, így például helyzetismeret, kockázatelemzés, sebezhetőségi értékelés és integrált tervezés céljából. Mindemellett a tagállamoknak biztosítaniuk kell az adatok pontosságát, naprakész jellegét, továbbá ezen adatok beszerzésének és bevitelének jogszerűségét. (23)Az európai határőrizeti rendszer (EUROSUR) azért szükséges az Európai Határ- és Parti Őrség működéséhez, hogy megszabja a tagállamok nemzeti hatóságai, illetve az Ügynökség között folyó információcsere és operatív együttműködés kereteit. Az EUROSUR biztosítja e hatóságok és az Ügynökség számára azon infrastruktúrát és eszközöket, amelyekre szükségük van a helyzetismeretük és reagálási képességük javításához a külső határokon az illegális bevándorlás és a határokon átnyúló bűnözés felderítése, megelőzése és az ellene való küzdelem, valamint a migránsok megmentése és életének védelme biztosításához való hozzájárulás érdekében. (24)A tagállamoknak nemzeti koordinációs központokat kell létrehozniuk az egymás között és az Ügynökséggel a határőrizet, valamint a határátkelőhelyeken végzett ellenőrzések végzése terén folytatott információcsere és együttműködés javítása érdekében. Az EUROSUR megfelelő működése érdekében alapvetően fontos, hogy a nemzeti jog alapján a külső határőrizetért felelős valamennyi nemzeti hatóság a nemzeti koordinációs központokon keresztül folytasson együttműködést. (25)E rendelet nem akadályozhatja a tagállamokat abban, hogy az általuk létrehozott nemzeti koordinációs központok feladatkörébe utalják az információcsere koordinálását és az együttműködést az integrált határigazgatás egyéb elemeivel, például a visszaküldésekkel kapcsolatban. (26)Az integrált határigazgatás megfelelő működésének előfeltétele a tagállamok és az Ügynökség között kicserélt információk megfelelő minősége. Az EUROSUR sikerére építve, ezt a minőséget a hálózatokon és rendszereken folyó információcsere szabványosításával, automatizálásával, információvédelemmel, valamint a továbbított adatok és információk minőség-ellenőrzésével kell biztosítani. (27)Az Ügynökségnek biztosítania kell az EUROSUR fejlesztéséhez és működéséhez szükséges segítséget – beleértve a rendszerek interoperabilitásának elősegítését is –, különösen az EUROSUR keretének létrehozása, fenntartása és koordinálása révén. (28)Az EUROSUR-nak tiszta helyzetképet kell biztosítania a külső határokról, de ugyanígy a schengeni térségről és a határok előtti területekről. Ki kell terjednie a szárazföldi, tengeri és légi határőrizetre, de ugyanígy a határátkelőhelyeken végzett ellenőrzésekre is. (29)A határigazgatás egyik elemének kell lennie a légi határőrizetnek, mivel a kereskedelmi és a magán repülőjáratokat, de a távirányítású légijármű-rendszereket is felhasználják a bevándorlással és a határokon átnyúló bűncselekményekkel kapcsolatos illegális tevékenységekhez. (30)Az Ügynökség által nyújtott EUROSUR fúziós szolgáltatásokat a megfigyelési eszközök közös alkalmazására, valamint az uniós szintű intézményközi együttműködésre kell építeni, ideértve a biztonsági szolgáltatásokat. Az integrált határigazgatással kapcsolatos értéknövelt információs szolgáltatásokat kell nyújtaniuk a tagállamok és az Ügynökség számára. Bővíteni kell az EUROSUR fúziós szolgáltatásait, hogy támogassák a határátkelőhelyeken végzett ellenőrzéseket, a légi határőrizetet és a migrációs áramlás nyomon követését. (31)A tengeri hajózásra alkalmatlan, kisméretű hajók használata drámaian megnövelte a déli tengeri külső határokon életüket vesztő migránsok számát. Az EUROSUR-nak jelentős mértékben javítania kell az Ügynökség és a tagállamok operatív és technikai képességét az ilyen kisméretű hajók felfedésére, és javítania kell a tagállamok reagálási képességét, ezáltal hozzájárulva a migránsok körében bekövetkezett halálesetek számának csökkentéséhez. (32)E rendeletben elismerésre kerül, hogy a migrációs útvonalakat nemzetközi védelemre szoruló személyek is igénybe veszik. (33)Az Ügynökségnek közös kockázatelemzési modellen alapuló, általános és specifikus kockázatelemzéseket kell készítenie, amelyeket maga az Ügynökség és a tagállamok is alkalmaznak. Az Ügynökségnek egyebek mellett a tagállamoktól kapott információk alapján megfelelő információt kell nyújtania az európai integrált határigazgatás szempontjából lényeges valamennyi szempontra kiterjedően, különös tekintettel a határellenőrzésre, a visszaküldésre, a harmadik országbeli állampolgárok Unión belüli szabálytalan másodlagos mozgásaira, a határokon átnyúló bűncselekmények – többek között a jogellenes határátlépések, az emberkereskedelem, a terrorizmus és a hibrid jellegű fenyegetések – megelőzésére, valamint az érintett harmadik országokban fennálló helyzet kérdésére, hogy lehetővé tegye a megfelelő intézkedések meghozatalát, illetve az azonosított fenyegetések vagy kockázatok kezelését a külső határok integrált igazgatásának javítása céljából. (34)Tekintettel a külső határokon folytatott tevékenységére, az Ügynökségnek hozzá kell járulnia a határokon átnyúló dimenziójú súlyos bűncselekmények – mint pl. a migránsok csempészése, az emberkereskedelem és a terrorizmus – megelőzéséhez és felderítéséhez, amennyiben megalapozott az ez irányú fellépés, és tevékenysége során releváns információra tett szert. Tevékenységét egyeztetnie kell az Europollal, amely a két vagy több tagállamot érintő súlyos bűncselekmények megelőzése és az azok ellen folytatott küzdelem terén a tagállami fellépések támogatásáért és erősítéséért, valamint a tagállamok közötti együttműködésért felelős ügynökség. A határokon átnyúló bűncselekmények szükségszerűen határokon átnyúló dimenzióval bírnak. A határokon átnyúló dimenziót a külső határok jogellenes átlépésével közvetlenül összefüggő bűncselekmények – többek között az emberkereskedelem és a migránsok csempészése – jellemzik. Mindemellett a 2002/90/EK tanácsi irányelv 1. cikkének (2) bekezdése lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy ne vessenek ki szankciókat azokban az esetekben, amelyekben a magatartás célja a migránsok humanitárius segítése. (35)A megosztott felelősségvállalás szellemében a külső határok igazgatásának rendszeres nyomon követése az Ügynökség szerepkörébe kell, hogy tartozzon. Az ügynökségnek biztosítania kell a megfelelő és eredményes nyomon követést, nem csupán helyzetismeret és kockázatelemzés révén, hanem a saját személyzetéhez tartozó szakértők tagállamokban való jelenlétével is. Az Ügynökségnek ezért képesnek kell lennie arra, hogy a tagállamokba egy adott időszakra összekötő tisztviselőket küldjön, akik ez alatt az időszak alatt jelentést tesznek az ügyvezető igazgatónak. Az összekötő tisztviselők jelentésének a sebezhetőségi értékelés részét kell képeznie. (36)Az Ügynökségnek objektív kritériumokon alapuló sebezhetőségi értékelést kell végrehajtania, értékelve, hogy a tagállamok milyen mértékben képesek és készek szembenézni a külső határaiknál jelentkező kihívásokkal, hozzájárulva továbbá az Európai Határ- és Parti Őrség készenléti alakulatának műszaki és eszközparkjához. A sebezhetőségi elemzés keretében fel kell mérni, hogy a tagállamok milyen eszközökkel, infrastruktúrával, személyzettel, pénzügyi forrásokkal és vészhelyzeti tervekkel rendelkeznek a külső határoknál fellépő esetleges válságok kezelésére. A tagállamoknak intézkedéseket kell hozniuk az említett értékelés során feltárt esetleges hiányosságok orvoslására. Az ügyvezető igazgatónak azonosítania kell a szükséges intézkedéseket, és azokat ajánlania kell az érintett tagállam részére. Az ügyvezető igazgatónak határidőt is kell szabnia az ezen intézkedések meghozatalára, és szoros figyelemmel kell kísérnie határidőre történő végrehajtásukat. Amennyiben a tagállam a megadott határidőn belül nem teszi meg a szükséges intézkedéseket, az ügyet az igazgatótanács elé kell terjeszteni további határozathozatal céljából. (37)Ha az Ügynökség számára nem szolgáltatnak pontosan és időben információkat a sebezhetőségi értékeléshez, ezt a tényt figyelembe kell tudnia venni a sebezhetőségi értékelés elkészítésénél, kivéve, ha megfelelően alátámasztott indokot szolgáltattak az adatok visszatartására vonatkozóan.

(38)A sebezhetőségi értékelések, illetve az1053/2013/EU tanácsi rendelettel létrehozott schengeni értékelési mechanizmus két egymást kiegészítő mechanizmus, amelyek garantálják a schengeni térség megfelelő működésének európai minőség-ellenőrzését, és uniós, illetve nemzeti szinten biztosítják az állandó felkészültséget a válaszadásra, ha a külső határokon bármilyen feszültség keletkezik. A schengeni térség működéséről kapott jobb helyzetkép, a tagállamok részéről az erőfeszítések megkettőzésének lehetőségekhez mért elkerülése, valamint a külső határok igazgatását támogató megfelelő uniós pénzügyi eszközök összehangoltabb felhasználásának biztosítása céljából fokozni kell a szinergiát a mechanizmusok között. E célból meg kell teremteni az Ügynökség és a Bizottság között a két mechanizmus eredményeiről folyó rendszeres információcsere lehetőségét. (39)Mivel a tagállamok határszakaszokat állapítanak meg, amelyeket az Ügynökség hatásszintekkel minősít, a tagállamok és az Ügynökség reakcióképességét pedig össze kell kapcsolni ezekkel a hatásszintekkel, ezért egy negyedik hatásszintet is meg kell állapítani, amely egy olyan helyzetnek felel meg, amely a schengeni térséget veszélyezteti, ezért az Ügynökségnek be kell avatkoznia. (40)Az Ügynökségnek meg kell szerveznie a megfelelő technikai és műveleti segítségnyújtást a tagállamok részére a külső határok ellenőrzésére vonatkozó kötelezettségeik végrehajtására szolgáló kapacitásaik megerősítése érdekében, valamint azért, hogy jobban szembe tudjanak nézni az illegális bevándorlás vagy a határokon átnyúló bűncselekmények okozta, külső határoknál jelentkező kihívásokkal. E segítségnyújtás nem sértheti az érintett nemzeti hatóságoknak a bűnügyi nyomozások kezdeményezésére vonatkozó hatáskörét. E tekintetben az Ügynökségnek – egy tagállam kérésére vagy saját kezdeményezésére – közös műveleteket kell szerveznie és koordinálnia egy vagy több tagállam vonatkozásában, valamint be kell vetnie az Európai Határ- és Parti Őrség készenléti alakulatának csapatait, illetve biztosítania kell a szükséges műszaki eszközöket. (41)A külső határoknál jelentkező sajátos és aránytalan kihívás esetén az Ügynökségnek egy tagállam kérésére vagy saját kezdeményezésére gyorsreagálású határvédelmi intervenciókat kell szerveznie és koordinálnia, valamint be kell vetnie mind a gyorsreagálású állomány tagjaiból álló európai határ- és partvédelem készenléti alakulatának csapatait és a műszaki eszközöket, ideértve a gyorsreagálású eszközállományba tartozókat is. A gyorsreagálású határvédelmi intervencióknak meghatározott ideig megerősítést kell biztosítaniuk az azonnali reakciót igénylő olyan helyzetekben, amikor az ilyen intervenciók eredményes választ jelentenének. Az említett intervenciók eredményes végrehajtásának biztosítása érdekében a tagállamoknak az Európai Határ- és Parti Őrség készenléti alakulatának operatív személyzetét kell rendelkezésre bocsátaniuk a megfelelő csapatok összeállításához, valamint gondoskodniuk kell a szükséges műszaki eszközökről. Az Ügynökségnek és az érintett tagállamnak közösen műveleti tervet kell elfogadniuk. (42)Amennyiben egy tagállam a külső határainak bizonyos területein nagymértékű vegyes migrációs beáramlások által jellemzett, sajátos és aránytalan migrációs kihívással szembesül, a tagállam számára lehetővé kell tenni, hogy technikai és műveleti megerősítésre támaszkodhasson. Ezt a megerősítést a migrációs csomópontokon a migrációkezelést támogató csapatok nyújtják. Ezeknek a csapatoknak az Európai Határ- és Parti Őrség készenléti alakulatából bevetett operatív személyzetből, valamint az EASO, az Europol vagy más illetékes uniós ügynökség által bevetett tagállami szakértőkből kell állniuk. Az Ügynökségnek segítenie kell a Bizottságot a különböző ügynökségek tevékenységének helyszíni koordinációjában. (43)A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az olyan hatóságok, amelyekhez valószínűsíthetően nemzetközi védelem iránti kérelmekkel fordulnak – mint például a rendőrség, a határőrség, a bevándorlási hatóságok és az idegenrendészeti fogdák személyzete – a megfelelő információk birtokában legyenek. A tagállamok gondoskodnak arról is, hogy e hatóságok személyzete a feladat- és hatásköre ellátásához szükséges szintű képzésben részesüljön, valamint utasítást kapjon arra, hogy tájékoztassa a kérelmezőket arról, hogy hová és hogyan lehet benyújtani a nemzetközi védelem iránti kérelmet. (44)2018 júniusában az Európai Tanács megerősítette, hogy a migrációval kapcsolatban fontos egy átfogó megközelítésre támaszkodni, továbbá azon a véleményen volt, hogy a migráció nemcsak a tagállamok, hanem Európa egésze számára is kihívást jelent. Ezzel kapcsolatban rámutatott annak fontosságára, hogy a migrációs áramlások megfelelő kezelésének biztosítása érdekében az Uniónak teljes körű támogatást kell nyújtania. A támogatás történhet ellenőrzött központok létrehozásával, ahol az Unióban partra szálló, harmadik országbeli állampolgárok ügyét gyorsan el lehet bírálni annak érdekében, hogy védelmet kaphassanak azok, akik rászorulnak, és gyorsan vissza lehessen küldeni azokat, akik nem. Noha az ellenőrzött központokat önkéntes alapon kell létrehozni, lehetővé kell tenni, hogy az uniós ügynökségeken, például az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökségen keresztül az Unió minden pénzügyi és operatív támogatást megadjon a szóban forgó tagállamoknak. (45)Az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökségnek és az [Európai Unió Menekültügyi Ügynökségének] szorosan együtt kell működnie annak érdekében, hogy hatékonyan kezeljék a migrációs kihívásokat, különösen a külső határokon, ahol jellemző a nagymértékű vegyes migrációs beáramlás. A két ügynökségnek különösen a tevékenységeik összehangolásával és a tagállamok támogatásával meg kell könnyítenie a nemzetközi védelmi eljárást és a visszaküldési eljárást, figyelemmel azokra a harmadik országbeli állampolgárokra, akiknek a nemzetközi védelem iránti kérelmét elutasították. Az Ügynökségnek és az [Európai Unió Menekültügyi Ügynökségének] más közös operatív tevékenységekben is együtt kell működnie, ilyen például a megosztott kockázatelemzés, a statisztikai adatok gyűjtése, a képzés és a tagállamok támogatása a készenléti tervezés során. (46)A tagállamok számára biztosítani kell, hogy igénybe vehessék a migrációkezelést támogató csapatok nyújtotta operatív és technikai erősítést, különösen a migrációs csomópontokon vagy az ellenőrzött központokban. A migrációkezelést támogató csapatoknak az Ügynökség állományához tartozó szakértőkből és a tagállamoktól kirendelt szakértőkből, valamint az [Európai Unió Menekültügyi Ügynöksége], az Europol vagy egyéb illetékes uniós ügynökségek saját állományának vagy a tagállamok általuk telepített szakértőiből kell állniuk. A Bizottságnak biztosítania kell a szükséges koordinációt az igényfelmérésnél és a helyszíni műveleteknél, tekintettel arra, hogy különböző uniós ügynökségek is érintettek. (47)A migrációs csomópontokon a tagállamoknak együtt kell működniük az illetékes uniós ügynökségekkel, amelyeknek a saját felhatalmazásukon és jogköreiken belül, és a Bizottság koordinációja alatt kell eljárniuk. A Bizottságnak az érintett ügynökségekkel együttműködve biztosítania kell, hogy a migrációs csomópontokon folyó tevékenységek megfeleljenek a vonatkozó uniós jognak. (48)Az ellenőrzött központokban az uniós ügynökségeknek az e központokat befogadó tagállamok kérésére, továbbá a Bizottság koordinálása alatt a tagállamok támogatása érdekében fellépve a nemzetközi védelemre és/vagy a visszaküldésre vonatkozó gyorsított eljárásokat kell alkalmazniuk. Ezekben a központokban gyorsan meg kell tudni különböztetni a nemzetközi védelemre szoruló, harmadik országbeli állampolgárokat azoktól, akik nem szorulnak ilyen védelemre, el kell végezni a biztonsági ellenőrzéseket, illetve teljes egészében vagy részben le kell folytatni a nemzetközi védelemre és/vagy visszaküldésre vonatkozó eljárásokat. (49)Ha a sebezhetőségi értékelés, a kockázatelemzés eredményei indokolják, vagy amikor egy vagy több határszakaszt kritikus hatásúnak minősítenek, az Ügynökség ügyvezető igazgatójának az érintett tagállamok számára közös műveletek vagy gyorsreagálású határvédelmi intervenciók kezdeményezésére és végrehajtására vonatkozó javaslatot kell tennie. (50)Amennyiben a külső határok ellenőrzése olyan mértékben veszíti el haték