[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |

Brüsszel, 2010.3.31.

COM(2010) 119 végleges

2010/0074 (COD)

Javaslat:

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE

a polgári kezdeményezésről

{SEC(2010) 370}

INDOKOLÁS

1. A JAVASLAT HÁTTERE

Az Európai Unióról szóló szerződés az Unió alapját képező képviseleti demokrácia mellett a részvételi demokrácia új dimenziójával gazdagítja az Unió demokratikus életét. A Szerződés megerősíti az uniós polgári státust, és elismeri minden polgár arra vonatkozó jogát, hogy részt vegyen az Unió demokratikus folyamataiban. Megállapítja a civil párbeszéd legfontosabb, az uniós intézmények által követendő normáit, és kodifikálja a széles körű konzultációk lefolytatásának a Bizottság által eddig is követett gyakorlatát. Mindenekelőtt azonban a Szerződés az Unió demokratikus működését érintő fontos újításként bevezeti a polgári kezdeményezés intézményét, amely szerint egymillió polgár kezdeményezheti, hogy az Európai Bizottság jogalkotási javaslatokat terjesszen elő.

Ez az új rendelkezés jelentős előrelépés az Unió demokratikus életében. Egyedülálló lehetőséget jelent arra, hogy közelebb hozzuk az Uniót polgáraihoz, és élénkebb, határokon átnyúló vitákat generáljunk egyes uniós szakpolitikai kérdésekről, számos ország polgárát egy-egy közös ügy mögé felsorakoztatva.

Fontos azonban kiemelnünk, hogy a polgári kezdeményezés olyan eszköz, amely a kérdések napirendre tűzését segíti elő. Nem érinti a Bizottság kezdeményezési jogkörét, viszont kötelezi a Bizottságot – mint a biztosok testületét –, hogy komoly megfontolás tárgyává tegye a polgári kezdeményezésben felvetett kérdéseket.

A polgári kezdeményezés legfontosabb jellemzőit a Szerződés rögzíti. Kimondja, hogy a polgári kezdeményezéshez legalább egymillió polgár aláírása szükséges, és e polgároknak jelentős számú tagállamot kell képviselniük. A kezdeményezésnek a Bizottság hatáskörén belül kell maradnia, és olyan ügyekre kell vonatkoznia, amelyben a polgárok megítélése szerint a Szerződések végrehajtásához uniós jogi aktus elfogadására van szükség.

A Szerződés mindamellett az Európai Parlamentet és a Tanácsot bízza meg azzal, hogy – rendes jogalkotási eljárás keretében eljárva – rendeletben határozza meg azokat az eljárásokat és feltételeket, amelyek szerint a polgári kezdeményezés a gyakorlatban működik majd.

Annak érdekében, hogy megragadjuk, és a lehető legteljesebb mértékben kiaknázzuk ezen új rendelkezés kínálta lehetőségeket, a polgári kezdeményezésre vonatkozó eljárásoknak és feltételeknek elő kell segíteniük a polgári kezdeményezés használatát, és biztosítaniuk kell a Szerződés szellemének tiszteletben tartását.

A jelen javaslat ezért a következő vezérelvekre támaszkodik:

- A feltételeknek biztosítaniuk kell, hogy a polgári kezdeményezés uniós érdeket képviseljen, és olyan eszköz legyen, amelynek használata nem ütközik nehézségekbe.

- Az eljárásoknak egyszerűeknek és felhasználóbarátoknak kell lenniük, ugyanakkor elejét kell venniük a csalás vagy a rendszerrel való visszaélés lehetőségének, és nem róhatnak szükségtelen adminisztratív terheket a tagállamokra.

2. AZ ÉRDEKELTEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK EREDMÉNYEI

Tekintettel a Szerződés ezen új rendelkezésének a polgárok, a civil társadalom és az érdekelt felek számára képviselt jelentőségére Európa-szerte, és szem előtt tartva egyes megoldandó kérdések összetett mivoltát, a Bizottság 2009. november 11-én zöld könyvet[1] fogadott el, és ezzel széles körű nyilvános konzultációt kezdeményezett a polgári kezdeményezésről. A konzultációs során több mint 300 hozzászólás érkezett az érdekelt felek széles körétől, köztük polgároktól, szervezetektől és állami hatóságoktól. A hozzászólók 2010. február 22-én Brüsszelben nyilvános meghallgatáson is részt vehettek.

2.1. Általános észrevételek

A zöld könyvre érkezett reagálások megerősítették azt az igényt, hogy a polgári kezdeményezésre vonatkozó eljárásoknak és feltételeknek egyszerűeknek, felhasználóbarátoknak, és minden uniós polgár számára hozzáférhetőknek kell lenniük, továbbá arányban kell állniuk a polgári kezdeményezés jellegével.

A hozzászólások azt is egyértelművé tették, hogy számos követelményre van szükség az eszköz hitelességének és visszaélésektől való megóvásának biztosítása érdekében, és hogy ezeknek a követelményeknek Európa-szerte egységes feltételeket kell biztosítaniuk a polgári kezdeményezés támogatása tekintetében.

2.2. Az uniós érdek képviseletének biztosítása

Számos hozzászóló egyetértett azzal, hogy a tagállamok egyharmada megfelelő küszöbérték a tekintetben, hogy legalább hány tagállam állampolgárainak kell támogatniuk egy adott polgári kezdeményezést. Elsősorban szervezetek támogatták jelentős mértékben azt az elképzelést, hogy ennél alacsonyabban, leginkább a tagállamok egynegyedénél állapítsuk meg ezt a küszöbértéket.

A hozzászólások megerősítették azt az igényt is, hogy határozzunk meg küszöbértéket az egyes tagállamok polgári kezdeményezést aláíró állampolgárainak minimális számára vonatkozóan. Számos hozzászóló a népesség 0,2 %-ában határozná meg ezt az értéket. Mások, akik alacsonyabban állapítanák meg a küszöböt, azzal érveltek, hogy a visszaélések megelőzése mellett az is fontos, hogy a küszöbérték ne váljon a kezdeményezés benyújtásának gátjává. Végül számos hozzászóló egészen mást megközelítést javasolt: szerintük, ha azonos százalékos küszöböt határozunk meg minden tagállam számára, akkor előnyben részesítjük a kisebb tagállamokat, mert sokkal könnyebb 1000 polgár (a lakosság 0,2 %-a) támogatását megnyerni Luxemburgban, mint 160 000-ét Németországban.

2.3. A támogatási nyilatkozatok összegyűjtése és ellenőrzése

A hozzászólók alapvetően támogatták azt az elképzelést, hogy közös eljárási követelményeket állapítsunk meg a polgári kezdeményezés támogatásáról szóló nyilatkozatok összegyűjtésére és ellenőrzésére annak érdekében, hogy egységes uniós eljárást biztosítsunk, és elkerüljük, hogy a szervezőknek tagállamonként eltérő szabályoknak kelljen megfelelniük.

A legtöbb hozzászóló továbbá nem korlátozná a támogatási nyilatkozatok összegyűjtésének módját, és azt tartja kívánatosnak, hogy az Unió polgárai bárhol – például a nyílt utcán – aláírhassák a kezdeményezést támogató nyilatkozatot, függetlenül attól, hogy hol élnek, vagy honnan származnak.

A hozzászólók csaknem egyhangúlag lehetőséget biztosítanának a polgároknak arra, hogy az interneten keresztül is leadhassák támogató nyilatkozatukat.

A konzultáció során megerősítést nyert továbbá az is, hogy célszerű időkorlátot meghatározni a támogatási nyilatkozatok összegyűjtése tekintetében. A legtöbb hozzászóló egyetértett azzal, hogy egy év megfelelő hosszú időszak, bár számos hozzászóló ennél hosszabb (18 hónapos) vagy rövidebb (6 hónapos) időszakot tartana megfelelőnek.

A hozzászólók általában támogatták azt az elképzelést, amelynek értelmében a javasolt kezdeményezéseket a támogatási nyilatkozatok összegyűjtésének megkezdését megelőzően kötelezően nyilvántartásba kellene vetetni az Európai Bizottság erre a célra létrehozott weboldalán. Úgy vélik, hogy a nyilvántartásba vétel elősegítené a folyamatban lévő kezdeményezések követését, a kommunikációt és az átláthatóságot.

Végül a hozzászólók általában egyetértettek azzal, hogy a polgári kezdeményezés támogatásának lehetőségét kössük minimális életkor betöltéséhez; sokan tartanák helyénvalónak azt, ha ez az európai parlamenti választásokon való részvételi jogosultság alsó korhatárával esne egybe. Egyes hozzászólók mindazonáltal egységesen 16 éves korban állapítanák meg az részvétel alsó korhatárát, hangsúlyozva, hogy a polgári kezdeményezés nem választás, hanem csupán egyes kérdések napirendre tűzését elősegítő kezdeményezés, és hogy az egységes 16 éves korhatár hozzájárulna ahhoz, hogy a fiatalok nagyobb érdeklődéssel forduljanak az európai kérdések felé, és több vitát folytassanak azokról.

2.4. A polgári kezdeményezések bizottsági vizsgálata

A hozzászólók általában egyetértettek azzal, hogy hat hónap megfelelő időszak arra, hogy a Bizottság megvizsgálja az egyes kezdeményezéseket, és döntsön róluk.

A javasolt kezdeményezések elfogadhatóságának kérdésével kapcsolatban azonban eltérőek voltak a vélemények.

Számos hozzászóló szerint a polgári kezdeményezések elfogadhatóságát a támogatási nyilatkozatok összegyűjtése előtt meg kell vizsgálni részint az erőforrások pazarlásának, részint a végül elfogadhatatlannak nyilvánított kezdeményezéseket aláíró polgárok kiábrándításának elkerülése érdekében. Egyes hatóságok aggályuknak adtak hangot azzal kapcsolatban, hogy adott esetben állami forrásokat kell felhasználniuk olyan kezdeményezések ellenőrzésére, amelyekről végül kiderül, hogy nem elfogadhatók.

Más hozzászólók ellenben az előzetes elfogadhatósági vizsgálattal szemben foglaltak állást, mondván, hogy a kezdeményezés révén létrejövő összeurópai vita fontosabb, mint a végeredmény. Úgy vélik, nem lenne helyénvaló, ha a Bizottság elejét vehetné egy polgári kezdeményezéssel kapcsolatos közvitának és kampánynak, még akkor sem, ha a szóban forgó kezdeményezés kívül esik a hatáskörén.

3. A JAVASLAT FŐBB ELEMEI

3.1. A tagállamok minimális száma (7 . cikk)

A javaslat a tagállamok egyharmadában rögzíti a tagállamok minimális számát. Ennek a Szerződés más rendelkezései képezik alapját, amelyek szerint az uniós érdek képviseletéhez elegendő kilenc tagállam vagy a tagállamok egyharmada. Ez a küszöbérték szerepel a „megerősített együttműködésről” szóló rendelkezésekben, amelyek szerint a megerősített együttműködéshez „legalább kilenc tagállam” részvételére van szükség [2]. A Szerződéshez csatolt, a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló jegyzőkönyv 7. cikkének (2) bekezdése is az egyharmados küszöbértéket alkalmazza a szubszidiaritás elvén alapuló felülvizsgálat elindításához.

Ez a küszöbérték a nyilvános konzultáció eredményét is tükrözi.

3.2. A polgárok minimális száma tagállamonként (7. cikk és I. melléklet)

Arra a konzultáció során elhangzott érvelésre támaszkodva, miszerint nem lenne igazságos egységes százalékos arányszámot megállapítani, a javaslat minden egyes tagállam tekintetében külön küszöbértéket határoz meg, amely – minimum- és maximumérték mellett – degresszíven arányos az egyes tagállamok népességével.

Annak érdekében, hogy e küszöbértékek objektív kritériumokon alapuljanak, a Bizottság az egyes tagállamok számára biztosított európai parlamenti képviselői helyek számának meghatározott többszöröse alapján állapította meg a küszöbértékeket[3]. A választott szorzószám a 750, amely egyrészt tükrözi számos érdekelt fél azon kívánságát, hogy a küszöbértéket a népességszám 0,2 %-a alatt határozzuk meg, másrészt szem előtt tartja azt az elvárást, hogy a küszöbérték ne legyen túl alacsony a kisebb tagállamok tekintetében. A 750-es szorzó alkalmazásával a küszöbérték a tagállamok több mint fele tekintetében alacsonyabb vagy jelentősen alacsonyabb lesz, mint a népességszám 0,2 %-a, ugyanakkor a kisebb tagállamok esetében annál magasabb lesz.

A rendszer így lehetővé teszi, hogy a nagyobb országokban arányosan kevesebb, a kisebbekben arányosan több aláíróra legyen szükség.

3.3. Alsó korhatár (a 3. cikk (2) bekezdése)

A konzultáció eredményeinek fényében a javaslat szerint a polgári kezdeményezésben való részvétel alsó korhatára megegyezik az európai parlamenti választásokon való részvétel korhatárával.

3.4. A javasolt kezdeményezések nyilvántartásba vétele (4. cikk)

A javaslat a Bizottság által működtetett, kötelező online nyilvántartási rendszert hoz létre a javasolt kezdeményezések számára. Ez a döntés tükrözi a konzultáció során e lehetőség tekintetében kifejezett széles körű támogatást. A nyilvántartásba vétel nem jelenti azt, hogy a Bizottság elfogadta a javasolt polgári kezdeményezést.

3.5. A támogatási nyilatkozatok összegyűjtésére vonatkozó eljárások és feltételek (5. és 6. cikk)

A javaslat nem korlátozza a támogatási nyilatkozatok összegyűjtésének módját. Ez összhangban van a legtöbb érdekelt fél által kinyilvánított azon véleménnyel, hogy az aláírásgyűjtés folyamatának szabadnak kell lennie.

A konzultációra érkezett hozzászólások fényében a javaslat továbbá a támogatási nyilatkozatok online gyűjtését is lehetővé teszi. Biztosítandó ugyanakkor azt, hogy az interneten keresztül gyűjtött támogatási nyilatkozatok hitelessége megfeleljen a papírformátumban gyűjtöttekének, és hogy a tagállamok hasonló módon ellenőrizhessék azokat, a javaslat előírja, hogy az online gyűjtési rendszereknek megfelelő biztonsági tulajdonságokkal kell rendelkezniük, és hogy a tagállamoknak igazolniuk kell, hogy e rendszerek megfelelnek az előírt biztonsági követelményeknek anélkül, hogy sértenék a szervezőknek a személyes adatok védelme iránt viselt felelősségét. Mivel e rendelkezés végrehajtása céljából részletes technikai előírásokat kell kidolgozni, javasoljuk, hogy az előírásokat végrehajtási intézkedések keretében határozza meg a Bizottság. Mindazonáltal az online gyűjtést kezdettől fogva lehetővé kell tenni.

3.6. A támogatási nyilatkozatok összegyűjtésére vonatkozó határidő (5. cikk (4 ) bekezdése)

A javaslat 12 hónapban határozza meg a támogatási nyilatkozatok összegyűjtésére rendelkezésre álló határidőt. Ez tükrözi azt – a zöld könyvre érkezett hozzászólások által megerősített – igényt, hogy egyrészt a polgári kezdeményezés ne veszítse el aktualitását, másrészt a gyűjtési időszak – tekintetbe véve az egész Unióra kiterjedő tevékenység összetett mivol tát – elegendően hosszú legyen.

3.7. Döntés a javasolt polgári kezdeményezés elfogadhatóságáról (8. cikk)

A javaslat szerint azt követően, hogy legalább három tagállam 300 000 polgára aláírta a kezdeményezést, a kezdeményezés szervezőinek kérniük kell, hogy a Bizottság hozzon határozatot a kezdeményezés elfogadhatóságáról.

Az elfogadhatóság ellenőrzéséhez választott küszöb nagyjából megfelel a kezdeményezés Bizottsághoz történő végső benyújtására vonatkozó küszöbérték – legalább három tagállam legalább egymillió polgára – egyharmadának. Úgy véljük, hogy a végső küszöb harmada elegendően reprezentatív mintát képez az elfogadhatóság ellenőrzésének megkezdéséhez.

A Bizottságnak két hónap áll majd rendelkezésre ahhoz, hogy megvizsgálja, hatáskörébe tartozik-e a kezdeményezés, és olyan ügyet érint-e, amelyben a Szerződések végrehajtásához uniós jogi aktus elfogadására lehet szükség.

Ez a megközelítés a konzultáció során kifejezett azon igényt tükrözi, hogy idejekorán, az összes támogatási nyilatkozat összegyűjtését és azok tagállami ellenőrzését megelőzően ellenőrizze a Bizottság, hogy a kezdeményezés jogilag elfogadható-e. Nem javasoljuk ellenben, hogy az elfogadhatóság ellenőrzésére még az aláírásgyűjtés megkezdését és a kezdeményezés nyilvántartásba vételét megelőzően kerüljön sor; ennek oka, hogy az egyik fő cél az európai kérdésekről folytatott nyilvános viták kialakulásának elősegítése, még akkor is, ha a kezdeményezést a Bizottság végül nem ítéli hatáskörébe tartozónak. A választott megközelítés emellett segít elkerülni azt a látszatot, mintha a Bizottság eleve, még a támogatási nyilatkozatok összegyűjtését megelőzően kedvező véleményt fogalmazna meg egy kezdeményezésről. Ez az eljárás a tagállamokra sem ró szükségtelen adminisztratív terhet, hiszen nem kell ellenőrizniük olyan támogatási nyilatkozatokat, amelyekkel később esetleg elfogadhatatlannak nyilvánított kezdeményezéseket támogatnak.

3.8. A támogatási nyilatkozatok ellenőrzésére és igazolására vonatkozó követelmények (9. cikk)

Annak érdekében, hogy korlátozza a tagállamokra háruló adminisztratív terhet, a javaslat a tagállamokra bízza, milyen módon ellenőrzik az elfogadhatónak ítélt kezdeményezések céljára összegyűjtött támogatási nyilatkozatok érvényességét. Az ellenőrzésnek mindazonáltal megfelelően kell igazolnia a kérdéses tagállam polgáraitól összegyűjtött támogatási nyilatkozatok számát, és azt három hónapon belül el kell végezni. Ez a megközelítés lehetővé teszi például a tagállamok számára, hogy véletlen mintavétel alapján végezzék el az ellenőrzést, azaz olyan módon, ahogy az a legtöbb, a polgári kezdeményezés intézményét alkalmazó tagállamban jelenleg is történik.

3.9. A polgári kezdeményezés Bizottság által történő vizsgálata (11. cikk)

A javaslat értelmében a Bizottságnak 4 hónap áll rendelkezésére arra, hogy megvizsgálja a rendelet szabályainak megfelelő, hivatalosan benyújtott polgári kezdeményezéseket. Ezt a megoldást a konzultáció résztvevőinek nagy része támogatta. A Bizottságnak ezt követően a szervezők, az Európai Parlament és a Tanács számára továbbított, a nyilvánosság számára is elérhetővé tett közleményben kell vázolnia a kezdeményezéssel kapcsolatos következtetéseit és cselekvési szándékát.

3.10. A személyes adatok védelme (12. cikk)

A javaslat igyekszik biztosítani, hogy a polgári kezdeményezések szervezése és az azt követő eljárások lefolytatása során minden érintett szereplő – a szervezők, a tagállamok és a Bizottság – a lehető legteljesebb mértékben gondoskodjon az adatok védelméről. A személyes adatok e rendelet alkalmazása céljából történő feldolgozása tekintetében a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[4] és a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[5] követelményeit kell alkalmazni. Mindazonáltal a Bizottság a kétségek elkerülése céljából szükségesnek tartotta a 95/46/EK irányelv értelmében vett adatkezelőnek minősíteni a polgári kezdeményezések szervezőjét, és meghatározni azt a maximális időtartamot, amelyen belül a polgári kezdeményezések céljából gyűjtött személyes adatokat tárolni lehet. Továbbá, jóllehet a rendelet alkalmazása céljából végrehajtott adatfeldolgozás tekintetében teljes mértékben alkalmazandók a 95/46/EK irányelv III. fejezetének bírósági jogorvoslatra, felelősségre és szankciókra vonatkozó rendelkezései, a Bizottság szükségesnek tartotta rendelkezni arról is, hogy a tagállamok biztosítsák, a polgári kezdeményezés szervezőit az adott ország polgári vagy büntetőjogi szabályai szerint felelősség terheli a rendelet megsértéséért.

3.11. A mellékletek felülvizsgálata és a felülvizsgálatra vonatkozó rendelkezés (16. és 21. cikk)

Tekintve, hogy a részvételi demokrácia ezen eszközének alkalmazása tekintetében hiányoznak az uniós szintű tapasztalatok, a javaslat felülvizsgálatra vonatkozó rendelkezést is tartalmaz, amely szerint a Bizottságnak öt év elteltével jelentésben kell beszámolnia a rendelet végrehajtásával kapcsolatos tapasztalatokról.

Figyelembe véve továbbá, hogy a későbbiekben – különösen a tapasztalatok fényében – szükség lehet a rendelet mellékleteinek technikai jellegű kiigazítására, a javaslat lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén módosítsa a rendelet mellékleteit. Ennek oka, hogy a Bizottság úgy véli, e kiigazítások nem teszik szükségessé teljes jogalkotási javaslat elkészítését, ezért a felhatalmazáson alapuló hatáskör alkalmazása indokolt.

2010/0074 (COD)

Javaslat:

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE

a polgári kezdeményezésről

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 24. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[6],

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére[7],

az európai adatvédelmi biztossal folytatott konzultációt követően[8],

rendes jogalkotási eljárás keretében,

mivel:

(1) Az Európai Unióról szóló szerződés megerősíti az uniós polgárságot, és továbbfejleszti az Unió demokratikus működését többek között azáltal, hogy kimondja, minden polgárnak joga van ahhoz, hogy részt vegyen az Unió demokratikus életében, és legalább egymillió uniós polgár, akik egyben a tagállamok egy jelentős számának állampolgárai, kezdeményezheti, hogy az Európai Bizottság – hatáskörén belül – terjesszen elő megfelelő javaslatot azokban az ügyekben, amelyekben a polgárok megítélése szerint a Szerződések végrehajtásához uniós jogi aktus elfogadására van szükség.

(2) Az Európai Unió működéséről szóló szerződés úgy rendelkezik, hogy a polgári kezdeményezésekre alkalmazandó eljárásokra és feltételekre vonatkozó rendelkezéseket az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak kell elfogadnia.

(3) Ezen eljárásoknak és feltételeknek világosaknak, egyszerűeknek, felhasználóbarátoknak és a polgári kezdeményezés jellegével arányosaknak kell lenniük.

(4) Az eljárásoknak és feltételeknek biztosítaniuk kell azt is, hogy a polgári kezdeményezések támogatása tekintetében hasonló feltételek vonatkozzanak az Unió polgáraira, függetlenül attól, melyik tagállamból származnak.

(5) Meg kell állapítani, hogy legalább hány tagállamból kell származniuk a polgároknak. Biztosítandó, hogy a polgári kezdeményezések uniós érdeket képviseljenek, ezt a számot a tagállamok egyharmadában kell meghatározni.

(6) Ebből a célból ugyancsak helyénvaló meghatározni az egyes tagállamokból származó polgárok legalacsonyabb számát. Biztosítandó, hogy a polgári kezdeményezések támogatása tekintetében hasonló feltételek vonatkozzanak az Unió polgáraira, e számoknak degresszíven arányosaknak kell lenniük a tagállamok népességének számával. A világosság céljából az egyes tagállamokra vonatkozó számokat fel kell tüntetni e rendelet mellékleteiben.

(7) Helyénvaló meghatározni a polgári kezdeményezésben való részvétel alsó korhatárát. Ennek meg kell felelnie az európai parlamenti választásokon való részvétel korhatárának.

(8) Biztosítandó a javasolt polgári kezdeményezések koherenciáját és átláthatóságát, a kezdeményezéseket a Bizottság által rendelkezésre bocsátott weboldalon a szükséges számú támogatási nyilatkozat polgároktól történő összegyűjtését megelőzően nyilvántartásba kell venni. A visszaélésszerű vagy komolytalan javaslatokat nem lehet nyilvántartásba venni, és a Bizottságnak el kell utasítania azon kezdeményezések nyilvántartásba vételét, amelyek nyilvánvalóan ellentétesek az Unió értékeivel. A nyilvántartásba vétel tekintetében a Bizottságnak a megfelelő ügyintézés általános elvei szerint kell eljárnia.

(9) A polgároktól származó, szükséges támogatási nyilatkozatok összegyűjtéséért a javasolt polgári kezdeményezés szervezője felel.

(10) Helyénvaló, hogy a támogatási nyilatkozatokat papírformátumban és az interneten is gyűjteni lehessen. Az online gyűjtési rendszereknek olyan megfelelő biztonsági tulajdonságokkal kell rendelkezniük, amelyek biztosítják egyebek mellett a személyek azonosíthatóságát és az adatok biztonságos tárolását. E célból a Bizottságnak részletes technikai előírásokat kell meghatároznia az online gyűjtési rendszerek tekintetében.

(11) Helyénvaló, hogy a tagállamok ellenőrizzék, hogy az online gyűjtési rendszerek megfelelnek-e az e rendeletben foglalt követelményeknek.

(12) Helyénvaló biztosítani, hogy a polgári kezdeményezést támogató nyilatkozatokat megadott időtartamon belül gyűjtsék össze. Biztosítandó, hogy a polgári kezdeményezések ne veszítsék el aktualitásukat, és szem előtt tartva az Európai Unió egészére kiterjedő támogatásgyűjtés összetett mivoltát, ez az időtartam nem lehet hosszabb a javasolt kezdeményezés nyilvántartásba vételétől számított 12 hónapnál.

(13) Helyénvaló, hogy a Bizottság elegendően korai szakaszban határozzon a javasolt kezdeményezések elfogadhatóságáról. A szervezőknek ezért legalább három tagállamból származó 300 000 aláíró támogatási nyilatkozatának összegyűjtését követően kérniük kell ilyen határozat meghozatalát.

(14) A Bizottságnak a szervezők kérésének kézhezvételétől számított két hónapon belül határoznia kell a kezdeményezés elfogadhatóságáról. A javasolt polgári kezdeményezést elfogadhatónak kell tekinteni, ha az a Bizottság hatáskörébe tartozik, és olyan ügyre vonatkozik, amelyben a Szerződések végrehajtásához uniós jogi aktust lehet elfogadni.

(15) Helyénvaló rendelkezni arról, hogy a szükséges támogatási nyilatkozatok összegyűjtését és a kezdeményezés elfogadhatóságának megállapítását követően az egyes tagállamok feleljenek a polgáraiktól gyűjtött támogatási nyilatkozatok ellenőrzéséért és igazolásáért. Figyelembe véve a tagállamokra háruló adminisztratív terhek korlátozásának igényét, a tagállamoknak az ellenőrzéseket megfelelő eljárások alapján három hónapon belül el kell elvégezniük, és az érvényes támogatási nyilatkozatok számát igazoló dokumentumot kell kibocsátaniuk.

(16) A szervezőknek a polgári kezdeményezés Bizottsághoz történő benyújtását megelőzően biztosítaniuk kell az ebben a rendeletben meghatározott valamennyi vonatkozó feltétel teljesülését.

(17) A Bizottságnak meg kell vizsgálnia a polgári kezdeményezést, és négy hónapon belül meg kell határoznia következtetéseit, és azt, hogyan kíván eljárni az ügyben.

(18) A személyes adatok e rendelet alkalmazása céljából történő feldolgozása tekintetében maradéktalanul alkalmazni kell a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet[9]. E tekintetben helyénvaló világossá tenni, hogy a polgári kezdeményezés szervezői és a tagállamok illetékes hatóságai a 95/46/EK irányelv értelmében vett adatkezelőnek minősülnek, és helyénvaló meghatározni azt a maximális időtartamot, amelyen belül a polgári kezdeményezések céljából gyűjtött személyes adatokat tárolni lehet. Adatkezelői minőségükben a szervezőknek minden megfelelő intézkedést meg kell tenniük a 95/46/EK irányelv által meghatározott kötelezettségek teljesítése érdekében, különös tekintettel azokra a kötelezettségekre, amelyek a feldolgozás jogszerűségére, a feldolgozási tevékenységek és az adatközlés biztonságára, az érintettek személyes adataikhoz való hozzáférésére, valamint azok helyesbítésére és törlésére vonatkozó jogára vonatkoznak.

(19) Az e rendelet alkalmazásában végrehajtott adatfeldolgozás tekintetében teljes mértékben alkalmazandók a 95/46/EK irányelv III. fejezetének bírósági jogorvoslatra, felelősségre és szankciókra vonatkozó rendelkezései. A tagállamoknak továbbá biztosítaniuk kell, hogy a polgári kezdeményezés szervezői az adott tagállam polgári vagy büntetőjogi szabályaik szerint felelősséget viseljenek e rendelet megsértéséért és a vonatkozó ügyekért.

(20) Az e rendelet alkalmazásában a Bizottság által végrehajtott adatfeldolgozás tekintetében teljes mértékben alkalmazandó a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[10].

(21) A Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el e rendelet mellékleteinek módosítása céljából.

(22) Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket az Európai Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozatnak[11] megfelelően kell elfogadni.

(23) A rendelet hatálybalépését követően öt évvel a Bizottság jelentésben számol be a rendelet végrehajtásáról.

(24) Ez a rendelet tiszteletben tartja az alapvető jogokat és az Európai Unió Alapjogi Chartájában foglalt elveket, különös tekintettel az Alapjogi Charta 8. cikkére, amely szerint mindenkinek joga van a rá vonatkozó személyes adatok védelméhez,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk Tárgy

Ez a rendelet a polgári kezdeményezésre alkalmazandó eljárásokat és feltételeket állapítja meg az Európai Unióról szóló szerződés 11. cikkében és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 24. ci kkében meghatározottak szerint.

2. cikk Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

1. „polgári kezdeményezés”: e rendeletnek megfelelően a Bizottsághoz benyújtott kezdeményezés, amelyben felkérik a Bizottságot, hogy hatáskörén belül terjesszen elő megfelelő javaslatot azokban az ügyekben, amelyekben a polgárok megítélése szerint a Szerződések végrehajtásához uniós jogi aktus elfogadására van szükség, és amelyet legalább egymillió jogosult aláíró támogat, akik egyben a tagállamok legalább egyharmadának állampolgárai;

2. „aláíró”: polgári kezdeményezést a kezdeményezés támogatási nyilatkozatának kitöltésével támogató uniós polgár;

3. „szervező”: polgári kezdeményezés előkészítéséért és Bizottsághoz való benyújtásáért felelős természetes vagy jogi személy vagy szervezet.

3. cikk A szervezőkre és az aláírókra vonatkozó követelmények

1. Szervező csak olyan természetes személy lehet, aki az Unió polgára, és elérte az európai parlamenti választásokon való részvételre jogosító korhatárt.

Szervező csak olyan jogi személy vagy szervezet lehet, amely a tagállamok egyikében telepedett le. Az alkalmazandó nemzeti jog szerint jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet csak abban az esetben lehet szervező, ha rendelkezik olyan képviselőkkel, amelyek a nevében jogi kötelezettségeket viselhetnek, és felelősséget vállalhatnak.

2. Polgári kezdeményezés támogatására csak olyan aláíró jogosult, aki az Unió polgára, és elérte az európai parlamenti választásokon való részvételre jogosító korhatárt.

4. cikk A javasolt polgári kezdeményezés nyilvántartásba vétele

1. A javasolt polgári kezdeményezés aláíróitól származó támogatási nyilatkozatok összegyűjtésének megkezdését megelőzően a szervezőnek a II. mellékletben meghatározott információk rendelkezésre bocsátása révén nyilvántartásba kell vetetnie a polgári kezdeményezést a Bizottsággal, különös tekintettel a javasolt polgári kezdeményezés tárgyára és céljaira, valamint finanszírozási és támogatási forrásaira.

Az információkat az Unió hivatalos nyelveinek egyikén kell eljuttatni a Bizottsághoz, a Bizottság által erre a célra rendelkezésre bocsátott online nyilvántartás (a továbbiakban: a nyilvántartás) útján.

2. A (3) és (4) bekezdésben megállapított esetek kivételével a Bizottság késedelem nélkül, egyedi nyilvántartási szám alatt nyilvántartásba veszi a javasolt kezdeményezést, és erről megerősítést küld a szervezőnek.

3. A Bizottság nem veszi nyilvántartásba azokat a javasolt polgári kezdeményezéseket, amelyek visszaélésszerűségük vagy komolytalanságuk okán indokoltan nem tekinthetők megfelelőnek.

4. A Bizottság elutasítja azon javasolt polgári kezdeményezések nyilvántartásba vételét, amelyek nyilvánvalóan ellentétesek az Unió értékeivel.

5. A Bizottság a nyilvántartásban közzéteszi azokat a javasolt polgári kezdeményezéseket, amelyeket nyilvántartásba vett.

5. cikk A támogatási nyilatkozatok összegyűjtésére vonatkozó eljárások és feltételek

1. A 4. cikknek megfelelően nyilvántartásba vett, javasolt polgári kezdeményezést támogató, aláíróktól származó szükséges nyilatkozatok öss zegyűjtéséért a szervező felel.

Erre a célra csak a III. mellékletben meghatározott mintának megfelelő támogatási nyilatkozat használható. A szervező a III. mellékletben feltüntetett módon a támogatási nyilatkozatok összegyűjtésének megkezdése előtt kitölti az űrlapokat. Az űrlapokon megadott információknak meg kell felelniük a nyilvántartásban rögzített információknak.

2. A szervező a támogatási nyilatkozatokat papírformátumban vagy elektronikusan gyűjtheti. Amennyiben a támogatási nyilatkozatokat elektronikusan gyűjti, a 6. cikk rendelkezései alkalmazandók.

3. Az aláíróknak ki kell tölteniük a szervező által rendelkezésre bocsátott támogatási nyilatkozatokat.

Az aláírók egy adott polgári kezdeményezést csak egyszer támogathatnak.

4. A támogatási nyilatkozatokat a javasolt polgári kezdeményezés nyilvántartásba vételétől számított 12 hónapot meg nem haladó időtartamon keresztül lehet gyűjteni.

6. cikk Online gyűjtési rendszerek

1. Amennyiben a támogatási nyilatkozatokat elektronikusan gyűjtik, az online gyűjtési rendszerben gyűjtött adatokat a tagállamok egyikének területén kell tárolni. A támogatási nyilatkozatminta az elektronikus gyűjtés céljára kiigazítható.

2. A szervező a támogatási nyilatkozatok összegyűjtésének megkezdése előtt biztosítja, hogy az e célra használt online gyűjtési rendszer megfelel a (4) bekezdés rendelkezéseinek. A szervező bármikor felkérheti az összegyűjtött adatok tárolásának vagy majdani tárolásának helyéül szolgáló tagállam erre illetékes hatóságát annak igazolására, hogy az online gyűjtési rendszer megfelel e rendelkezéseknek. Az igazolást minden esetben azt megelőzően kell a szervezőnek kérnie, hogy a 9. cikknek megfelelően ellenőrzésre benyújtja a támogatási nyilatkozatokat.

3. Amennyiben az online gyűjtési rendszer megfelel a (4) bekezdésben említett rendelkezéseknek, az illetékes hatóság egy hónapon belül a IV. mellékletben meghatározott mintának megfelelő igazolást állít ki. Az (5) bekezdésben említett technikai előírások elfogadásáig az illetékes hatóság a megfelelő nemzeti technikai előírásokat alkalmazza annak vizsgálata során, hogy az online gyűjtési rendszerek megfelelnek-e a (4) bekezdésben meghatározott feltételeknek.

A tagállamok elismerik a más tagállamok illetékes hatóságai által kibocsátott igazolásokat.

4. Az online gyűjtési rendszereknek megfelelő biztonsági és műszaki jellemzőkkel kell rendelkezniük, amelyek biztosítják, hogy:

a) csak természetes személyes nyújthatnak be online támogatási nyilatkozatot;

b) a személy azonossága ellenőrizhető;

c) az online megadott információkat biztonságosan tárolják, többek között annak érdekében, hogy azokat ne lehessen módosítani vagy az adott polgári kezdeményezés megjelölt támogatásához képest más célra felhasználni, és hogy megvédjék azokat a véletlen vagy jogellenes megsemmisüléstől vagy véletlen elvesztéstől, megváltoztatástól, jogosulatlan nyilvánosságra hozataltól vagy hozzáféréstől;

d) a rendszer a III. mellékletben meghatározott mintának megfelelő formátumú egyéni támogatási nyilatkozatokat képes előállítani a tagállamok által a 9. cikk (2) bekezdésének megfelelően elvégzendő ellenőrzés céljából.

5. A (4) bekezdés végrehajtása céljából a Bizottság az e rendelet hatálybalépését követő 12 hónapon belül technikai előírásokat fogad el a 19. cikk (2) bekezdésében megállapított szabályozási eljárásnak megfelelően.

7. cikk A tagállamonkénti aláírók minimális száma

1. A polgári kezdeményezés aláíróinak legalább a tagállamok egyharmadából kell származniuk.

2. A tagállamok egyharmadában az aláírók számának el kell érnie az I. mellékletben meghatározott értékeket.

3. Az aláírót abból a tagállamból származónak kell tekinteni, amelyik kibocsátotta a támogatási nyilatkozaton feltüntetett személyi azonosító okmányt.

8. cikk Határozat a javasolt polgári kezdeményezés elfogadhatóságáról

1. Miután a szervező az 5. cikknek megfelelően összegyűjtött 300 000 támogatási nyilatkozatot legalább három tagállamból származó aláíróktól, kérelmezi a Bizottságnál, hogy az hozzon határozatot a javasolt polgári kezdeményezés elfogadhatóságáról. Erre a célra a szervező az V. mellékletben meghatározott formanyomtatványt használja.

2. A Bizottság az (1) bekezdésben említett kérelem kézhezvételétől számított két hónapon belül határoz az elfogadhatóságról. A javasolt polgári kezdeményezést elfogadhatónak kell tekinteni, ha az teljesíti a következő feltételeket:

a) olyan ügyre vonatkozik, amelyben a Szerződések végrehajtásához uniós jogi aktust lehet elfogadni; valamint

b) a javaslattétel a Bizottság hatáskörébe tartozik.

3. A (2) bekezdésben említett határozatról értesíteni kell a javasolt polgári kezdeményezés szervezőjét, és azt nyilvánosságra kell hozni.

9. cikk A támogatási nyilatkozatok tagállami ellenőrzésére és igazolására vonatkozó rendelkezések

1. Miután a szervező az 5. és 7. cikknek megfelelően összegyűjtötte a szükséges támogatási nyilatkozatokat, és amennyiben a Bizottság úgy határozott, hogy a javasolt polgári kezdeményezés a 8. cikk rendelkezéseinek megfelelően elfogadható, a szervező papír- vagy elektronikus formátumban ellenőrzés és igazolás céljából benyújtja a támogatási nyilatkozatokat a 14. cikkben meghatározott illetékes hatóságoknak. Erre a célra a szervező az VI. mellékletben meghatározott formanyomtatványt használja.

A szervező a támogatási nyilatkozatokat az azokon feltüntetett személyi azonosító okmányt kibocsátó tagállamnak nyújtja be.

2. Az illetékes hatóságok három hónapot meg nem haladó időtartamon belül megfelelő ellenőrzések alapján ellenőrzik a benyújtott támogatási nyilatkozatokat, és a VII. mellékletben meghatározott mintának megfelelő igazolást állítanak ki a szervező számára, amelyben igazolják az adott tagállamból származó érvényes támogatási nyilatkozatok számát.

3. A (2) bekezdésben említett igazolás kiállítása térítésmentes.

10. cikk A polgári kezdeményezés benyújtása a Bizottsághoz

A 9. cikk (2) bekezdésében meghatározott igazolás beszerzését követően, és az ebben a rendeletben meghatározott minden vonatkozó eljárás és feltétel teljesítése esetén a szervező benyújthatja a polgári kezdeményezést a Bizottságnak.

E cikk alkalmazásában a szervező a VIII. mellékletben meghatározott formanyomtatványt használja, és azt kitöltve, a fenti első bekezdésben meghatározott igazolások papír- vagy elektronikus formátumú másolataival együtt nyújtja be.

A Bizottság az igazolások eredeti példányát is bekérheti.

11. cikk A polgári kezdeményezések bizottsági vizsgálatára vonatkozó eljárás

1. A polgári kezdeményezés 10. cikknek megfelelő benyújtását követően a Bizottság:

a) honlapján haladéktalanul közzéteszi a polgári kezdeményezést;

b) megvizsgálja a polgári kezdeményezést, és 4 hónapon belül közleményben foglalja össze a kezdeményezésről alkotott következtetéseit, az esetlegesen megtenni kívánt lépéseit, és ezek okait.

2. Az (1) bekezdés b) pontjában említett közleményről értesítést kap a polgári kezdeményezés szervezője, valamint az Európai Parlament és a Tanács, és azt a Bizottság közzéteszi.

12. cikk A személyes adatok védelme

A személyes adatok e rendeletnek megfelelő feldolgozása során a polgári kezdeményezés szervezője és a tagállam illetékes hatóságai tiszteletben tartják a 95/46/EK irányelvet és az annak végrehajtása céljából elfogadott nemzeti rendelkezéseket.

Adatfeldolgozási tevékenységeik céljából a polgári kezdeményezés szervezőjét és a 14. cikk (2) bekezdésének megfelelően kijelölt illetékes hatóságokat adatkezelőnek kell tekinteni a 95/46/EK irányelv 2. cikkének d) pontja értelmében.

A szervező legkésőbb egy hónappal a kezdeményezés Bizottsághoz történő, a 10. cikknek megfelelő benyújtása után vagy – amennyiben utóbbi időpont a korábbi – legkésőbb 18 hónappal a javasolt polgári kezdeményezés nyilvántartásba vételének időpontját követően megsemmisíti az adott polgári kezdeményezéssel kapcsolatban összegyűjtött támogatási nyilatkozatokat és azok másolatait.

Az illetékes hatóság a 9. cikk (2) bekezdésében megállapított ellenőrzés végrehajtásának céljából kapott támogatási nyilatkozatokat és azok másolatait legkésőbb az ott említett igazolás kiállítását követően egy hónappal megsemmisíti.

A szervező megfelelő technikai és szervezési intézkedéseket tesz a személyes adatok véletlen vagy jogellenes megsemmisülése, véletlen elvesztése, megváltoztatása, jogosulatlan nyilvánosságra hozatala vagy hozzáférése elleni védelme érdekében, különösen, ha a feldolgozás közben az adatokat hálózaton keresztül továbbítják, továbbá a feldolgozás minden más jogellenes formája ellen.

13. cikk Felelősség

A tagállamok biztosítják, hogy a területükön honos vagy letelepedett szervezők polgári vagy büntetőjogi felelősséggel tartoznak e rendelet megsértéséért, különös tekintettel a következőkre:

a) a szervezők által tett hamis nyilatkozatok;

b) az online gyűjtési rendszerekkel szemben támasztott követelmények be nem tartása;

c) adatok csalárd felhasználása.

14. cikk A tagállamok illetékes hatóságai

1. A 6. cikk (3) bekezdésének végrehajtása céljából a tagállamok az említett bekezdésben meghatározott igazolás kiállításáért felelős illetékes hatóságokat jelölnek ki.

2. A 9. cikk (2) bekezdésének végrehajtása céljából minden tagállam kijelöl egy illetékes hatóságot, amely felel a támogatási nyilatkozatok ellenőrzésének összehangolásáért és az említett bekezdésben meghatározott igazolás kiállításáért.

3. E rendelet hatálybalépését követően legkésőbb három hónappal a tagállamok továbbítják a Bizottságnak az illetékes hatóságok nevét és címét.

4. A Bizottság közzéteszi az illetékes hatóságok listáját.

15. cikk A mellékletek módosítása

A Bizottság a 16., 17. és 18. cikknek megfelelően, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén módosíthatja e rendelet mellékleteit.

16. cikk A felhatalmazás gyakorlása

1. A 15. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó hatáskört határozatlan időre ruházzák a Bizottságra.

2. A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően arról egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

3. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó, Bizottságra ruházott hatáskör gyakorlásának feltételeit a 17. és 18. cikk határozza meg.

17. cikk A felhatalmazás visszavonása

1. Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 15. cikkben említett felhatalmazást.

2. Az az intézmény, amely belső eljárást indított annak eldöntése érdekében, hogy vissza kívánja-e vonni a felhatalmazást, intézkedik annak érdekében, hogy ésszerű idővel a végső határozat meghozatala előtt tájékoztassa arról a másik intézményt és a Bizottságot, megjelölve az esetleges visszavonás tárgyát képező felhatalmazást, valamint a visszavonás esetleges indokait.

3. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat azonnal vagy az abban megállapított későbbi időponttól hatályos. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényét. A határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

18. cikk A felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal szembeni kifogások

1. Az Európai Parlament vagy a Tanács kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben az értesítés időpontjától kezdődő kéthónapos határidőn belül. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam egy hónappal meghosszabbítható.

2. Amennyiben ezen időtartam végéig sem az Európai Parlament sem a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben, azt az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni, és az az abban megállapított időpontban hatályba lép.

A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok ezen időtartam vége előtt is kihirdethetők az Európai Unió Hivatalos Lapjában , és hatályba léphetnek, ha mind az Európai Parlament, mind a Tanács tájékoztatta a Bizottságot arról, hogy nem kíván kifogást emelni.

3. Ha az Európai Parlament vagy a Tanács kifogásolja a felhatalmazáson alapuló jogi aktust, akkor az nem lép hatályba. A felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben kifogást emelő intézmény megadja kifogásának indokait.

19. cikk A bizottság

1. A 6. cikk (5) bekezdésének végrehajtásában a Bizottságot egy bizottság segíti.

2. Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén az 1999. június 28-i 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkét kell alkalmazni, figyelemmel annak 8. cikke rendelkezéseire.

Az 1999/468/EK határozat 5. cikkének (6) bekezdésében megállapított időtartam három hónap.

20. cikk A tagállami intézkedések bejelentése

Minden tagállam értesíti a Bizottságot az e rendelet végrehajtása céljából általa elfogadott különös rendelkezésekről.

A Bizottság erről tájékoztatja a többi tagállamot.

21. cikk Felülvizsgálatra vonatkozó rendelkezés

E rendelet hatálybalépésétől számított öt éven belül a Bizottság jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelet végrehajtásáról.

22. cikk Hatálybalépés és alkalmazás

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben,

az Európai Parlament részéről a Tanács részéről

az elnök az elnök

I. MELLÉKLET A tagállamonkénti aláírók minimális száma

Ausztria | 14 250 |

Belgium | 16 500 |

Bulgária | 13 500 |

Ciprus | 4 500 |

Cseh Köztársaság | 16 500 |

Dánia | 9 750 |

Észtország | 4 500 |

Finnország | 9 750 |

Franciaország | 55 500 |

Németország | 72 000 |

Görögország | 16 500 |

Magyarország | 16 500 |

Írország | 9 000 |

Olaszország | 54 750 |

Lettország | 6 750 |

Litvánia | 9 000 |

Luxemburg | 4 500 |

Málta | 4 500 |

Hollandia | 19 500 |

Lengyelország | 38 250 |

Portugália | 16 500 |

Románia: | 24 750 |

Szlovákia | 9 750 |

Szlovénia | 6 000 |

Spanyolország | 40 500 |

Svédország | 15 000 |

Egyesült Királyság | 54 750 |

II. MELLÉKLET A javasolt polgári kezdeményezés nyilvántartásba vételéhez benyújtandó információk

A javasolt polgári kezdeményezés bizottsági nyilvántartásba vételéhez a következő információkat kell benyújtani:

1. A javasolt polgári kezdeményezés címe, legfeljebb 100 karakter terjedelemben.

2. A javasolt polgári kezdeményezés tárgya, legfeljebb 200 karakter terjedelemben.

3. A Bizottság által beterjesztendő javaslat céljainak leírása, legfeljebb 500 karakter terjedelemben.

4. A Bizottság fellépését lehetővé tevő szerződéses jogalap.

5. A szervező teljes neve, postacíme és e-mail címe, jogi személy vagy szervezet esetében jogi képviselőjének teljes neve, postacíme és e-mail címe.

6. A javasolt polgári kezdeményezés finanszírozási és támogatási forrásai a nyilvántartásba vétel időpontjában.

A szervezők mellékletben bővebb információkat is megadhatnak a javasolt polgári kezdeményezés tárgyával, céljaival és hátterével kapcsolatban. Ha úgy kívánják, a beadványhoz jogszabálytervezetet is mellékelhetnek.

III. MELLÉKLET Támogatási nyilatkozat

1. rovat: (A szervezőnek kell előre kitöltenie) 1. Európai bizottsági nyilvántartási szám*: 2. A nyilvántartásba vétel időpontja*: 3. A javasolt polgári kezdeményezés internetcíme az Európai Bizottság nyilvántartásában*: |

2. rovat: (A szervezőnek kell előre kitöltenie) 1. A javasolt polgári kezdeményezés címe*: (max. 100 karakter) 2. Tárgy*: (a tárgyat a lehető legvilágosabban kell megadni) (max. 200 karakter) 3. A javasolt polgári kezdeményezés főbb céljai*: (max. 500 karakter) 4. A szervező neve és címe*: 5. A javasolt polgári kezdeményezés weboldala: |

3. rovat: (Az aláíró tölti ki) 1. Az aláíró neve: Családi név*:………………………Utónév*: 2. Címe: Utca: Irányítószám: Település*: Ország*: 3. E-mail címe: 4. Születési helye és ideje*: Születési ideje: Születési helye és országa: 5. Állampolgársága*: 6. Személyi azonosító száma*: Személyi azonosító szám/okmány típusa*: Nemzeti személyazonossági igazolvány: Útlevél: Társadalombiztosítási kártya: A személyi azonosító számot/okmányt kibocsátó tagállam*: 7. Kijelentem, hogy fent megadott adataim a valóságnak megfelelnek, és ezt a javasolt polgári kezdeményezést korábban még nem támogattam*: Dátum és aláírás*(: ……….. |

* kötelező mezők ( elektronikus úton elküldött támogatási nyilatkozatot nem kell aláírni

IV. MELLÉKLET Igazolás az online gyűjtési rendszer xxxx/xxxx rendelet előírásainak való megfeleléséről

[….] (illetékes hatóság neve), [….](tagállam neve), igazolom, hogy a(z) [….] számon nyilvántartásba vett polgári kezdeményezést támogató nyilatkozatok elektronikus gyűjtésére használt online gyűjtési rendszer [….] (weboldal címe) megfelel a(z) xxxx/xxxx rendelet vonatkozó előírásainak.

Keltezés, aláírás és az illetékes hatóság hivatalos bélyegzője:

V. MELLÉKLETA javasolt polgári kezdeményezés elfogadhatóságáról szóló határozat meghozatalára irányuló kérelem

1. A javasolt polgári kezdeményezés címe*:

2. Bizottsági nyilvántartási szám*:

3. A nyilvántartásba vétel időpontja*:

4. Az összegyűjtött támogatási nyilatkozatok száma*:

5. Az aláírók száma tagállamonként*:

A referenciaösszegbe bele nem tartozó igazgatási kiadások[12] |

Személyi és kapcsolódó kiadások (NDE) | 8.2.5 | a | 0,244 | 0,244 | 0,244 | 0,244 | 0,244 |

A referenciaösszegbe bele nem tartozó igazgatási kiadások, a személyi és kapcsolódó költségek kivételével (NDE) | 8.2.6 | b | 0,540 | 0,150 | 0,110 | 0,110 | 0,110 |

A fellépés indikatív összköltsége

TELJES KÖTELE-ZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZAT, bele-értve a személyi költséget | a+b | 0,784 | 0,394 | 0,354 | 0,354 | 0,354 |

TELJES KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZAT, bele-értve a személyi költséget | a+b | 0,784 | 0,394 | 0,354 | 0,354 | 0,354 |

4.1.2. A pénzügyi programozással való összeegyeztethetőség

n.a.

4.1.3. A bevételre gyakorolt pénzügyi hatás

n.a.

4.2 . Emberi erőforrások

n.a.

5. JELLEMZŐK ÉS CÉLKITŰZÉSEK

5.1. Rövid vagy hosszú távon megvalósítandó célkitűzések

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés polgári kezdeményezésről szóló 24. cikkében foglalt rendelkezések végrehajtása.

Az első évben létre kell hozni egy weboldalt és azon egy nyilvántartást a javasolt polgári kezdeményezések nyilvántartásba vételéről szóló 4. cikk végrehajtása céljából. Ezt követően a weboldalt karban kell tartani.

Az első két évben négyszer ülésezik az összes tagállam képviselőjét magában foglaló bizottság annak érdekében, hogy segítse a Bizottságot technikai előírások elfogadásában az online gyűjtési rendszerekről szóló 6. cikk (4) bekezdésének végrehajtása céljából.

5.2 A közösségi részvételből adódó többletérték, valamint a javaslatnak az egyéb pénzügyi eszközökkel való összeegyeztethetősége és esetleges szinergiája

n.a.

5.3 A javaslat céljai, az attól várt eredmények, valamint a kapcsolódó mutatók a tevékenységalapú irányítás keretében

n.a.

5.4. Végrehajtási módszer (indikatív)

Központosított irányítás – közvetlenül a Bizottság által.

6. FELÜGYELET ÉS ÉRTÉKELÉS

6.1. Felügyeleti rendszer

A nyilvántartás napi kezelése a Bizottság munkatársainak állandó felügyeletét igényli. Várhatóan nagyszámú kérés érkezik javasolt kezdeményezések nyilvántartásba vételére. A Bizottság munkatársainak ki kell szűrniük az indokoltan nem megfelelőnek tekinthető kezdeményezéseket.

6.2. Értékelés

A Bizottság zöld könyv formájában nyilvános konzultációt rendezett. A rendelet hatálybalépésétől számított öt éven belül a Bizottság jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelet végrehajtásáról.

7 . CSALÁS ELLENI INTÉZKEDÉSEK

N.A.

8. A FORRÁSOK RÉSZLETEZÉSE

8.1. A javaslat célkitűzéseinek pénzügyi költségei

n.a.

8.2. Igazgatási kiadások

8.2.1. Személyi állomány létszáma és típusa

Álláshely típusa | A fellépés irányítására a meglévő és/vagy pótlólagos állományból kirendelendő létszám (álláshelyek száma/teljes munkaidős egyenérték) |

2010. év | 2011. év | 2012. év | 2013. év | 2014. év | 2015 és későbbi évek |

Tisztviselők vagy ideiglenes alkalmazottak[13] (XX 01 01.) | AD | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |

AST | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |

ÖSSZESEN | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 |

8.2.2. A fellépés keretében felmerülő feladatok leírása

1 AD: A polgári kezdeményezésekhez kapcsolódó tevékenységek összehangolása, a nyilvántartás felügyelete, a szolgálatoktól és polgároktól érkező kérdések kezelése és a rendelet végrehajtásának nyomon követése.

1 AST: A nyilvántartás kezelése – helpdesk-szolgáltatás.

8.2.3. A Személyzeti szabályzat hatálya alá tartozó személyi állomány eredete

Az érintett szolgálat állományán belül átcsoportosítandó álláshelyek ( belső átcsoportosítás )

8.2.4. A referenciaösszegbe beleta rtozó egyéb igazgatási kiadások

n.a.

8.2.5. A referenciaösszegbe bele nem tartozó személyi és kapcsolódó költségek

millió EUR (három tizedesjegyig)

A személyi állomány típusa | 2010 | 2011 | 2012 | 2013. év | 2014. év | 2015 és későbbi évek |

Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak (XX 01 01.) | 0,244 | 0,244 | 0,244 | 0,244 | 0,244 | 0,244 |

A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott személyi állomány (kisegítő alkalmazottak, kihelyezett tagállami szakértők, szerződéses alkalmazottak stb.) (nevezze meg a költségvetési tételt) |

A (referenciaösszegbe bele NEM tartozó) személyi és kapcsolódó költségek összesen | 0,244 | 0,244 | 0,244 | 0,244 | 0,244 | 0,244 |

Számítás – Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak

2 személy, évente 122 000 EUR költséggel

Számítás – A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott személyi állomány

n.a.

8.2.6. A referenciaösszegbe bele nem tartozó egyéb igazgatási kiadások

millió EUR (három tizedesjegyig) |

2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 és később | ÖSSZESEN |

XX 01 02 11 01 – Kiküldetések |

XX 01 02 11 02 – Ülések és konferenciák |

XX 01 02 11 03 – Bizottságok | 0,040 | 0,040 | 0,080 |

XX 01 02 11 04 – Tanulmányok és konzultációk |

XX 01 02 11 05 – Információs rendszerek | 0,500 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 1,050 |

2. Egyéb irányítási kiadások összesen (XX 01 02 11.) |

A (referenciaösszegbe bele NEM tartozó) személyi és kapcsolódó költségeken kívüli igazgatási kiadások összesen | 0,540 | 0,150 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 1,130 |

Számítás – A referenciaösszegbe bele nem tartozó egyéb igazgatási kiadások

Évente két ülés 27 résztvevővel, résztvevőként és ülésenként 740 EUR átlagos költséggel.

Információs rendszer kialakítása: 2010-ben: a rendszer kialakítására és üzembe állítására 500 000 EUR-ra van szükség; 2011 és későbbi évek: a rendszert karban kell tartani, és el kell végezni rajta a szükséges kiigazításokat.

A humánerőforrás- és igazgatási igényeket az e fellépés irányítására már odaítélt költségvetési juttatás és/vagy a főigazgatóságon belül átcsoportosított összeg keretében kell fedezni, és ezt adott esetben kiegészítheti bármely más további, a fellépést irányító főigazgatóságnak a költségvetési korlátozások figyelembevételével az éves elosztási eljárás keretében nyújtott költségvetési juttatás.

[1] Zöld könyv az európai polgári kezdeményezésről, COM(2009) 622.

[2] Az Európai Unióról szóló szerződés 20. cikke.

[3] Ennek alapja az Európai Parlament 2007. évi kormányközi konferencián jóváhagyott összetétele.

[4] HL L 281., 1995.11.23., 31. o.

[5] HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

[6] HL C […], […], […] o.

[7] HL C […], […], […] o.

[8] HL C […], […], […] o.

[9] HL L 281., 1995.11.23., 31. o.

[10] HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

[11] HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

[12] A(z) xx 01. alcím alá tartozó, a(z) xx 01 04. és a(z) xx 01 05. jogcímcsoporton kívüli kiadások.

[13] Amelynek költségét NEM fedezi a referenciaösszeg