ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
VII. A fontosabb ellenőrzési témák azok, amelyek szakmai megítélésünk szerint a tárgyidőszak pénzügyi kimutatásának ellenőrzésében a legjelentősebbek voltak. Ezekkel a témákkal a pénzügyi kimutatások egésze ellenőrzésének összefüggésében és az azokról szóló vélemény kialakításakor foglalkoztunk ugyan, azonban külön nem adunk róluk véleményt. Elhatárolt kiadások VIII. Értékeltük a beszámolóban bemutatott elhatárolt, nagyrészt becsléseken alapuló kiadásokat (lásd 2.8. jegyzet). 2017 végén a Bizottság becslése szerint a felmerült, de a kedvezményezettek által még be nem jelentett támogatható kiadások összege 4 653 millió euro volt (2016 végén: 3 903 millió euro). IX. Megvizsgáltuk ezeknek az elhatárolt becsléseknek a kiszámítását és áttekintettünk egy 36 egyedi szerződésből álló mintát, hogy értékeljük az elhatárolt kiadások hibás megállapításának kockázatát. Az elvégzett munkánk alapján megállapítottuk, hogy a végleges beszámolóban szereplő elhatárolt kiadások megfelelőek voltak. Az Egyesült Királyság Európai Unióból való kilépésének lehetséges hatásai az Európai Fejlesztési Alapok 2017. évi beszámolójára X. Az Egyesült Királyság 2017. március 29-én értesítette hivatalosan az Európai Tanácsot azon szándékáról, hogy kilép az Európai Unióból. Az Egyesült Királysággal folytatott tárgyalások során elért eddigi eredményeket tartalmazó kilépésimegállapodás-tervezetet a Bizottság 2018. március 19-én tette közzé. A kilépésimegállapodás-tervezet értelmében az Egyesült Királyság a tizenegyedik és valamennyi korábbi, még lezáratlan EFA lezárásáig továbbra is az EFA aláíró fele marad, és ugyanazon kötelezettségek illetik meg, mint a tizenegyedik Európai Fejlesztési Alapot létrehozó belső megállapodás értelmében a tagállamokat, továbbá lezárásukig azon kötelezettségek is, amelyek a korábbi EFA-kból eredően megillették. XI. A kilépésimegállapodás-tervezet kimondja azt is, hogy a tizedik EFA-hoz vagy az azt megelőző EFA-khoz tartozó projektek azon összegei esetében, amelyeket e megállapodás hatálybalépéséig nem vettek kötelezettségvállalásba vagy amelyeket visszavontak, az Egyesült Királyságra eső részt nem használják fel újra. Ugyanez a szabály alkalmazandó azon források Egyesült Királyságra eső részére vonatkozóan is, amelyeket a tizenegyedik EFA keretében 2020. december 31-ig nem vettek kötelezettségvállalásba vagy visszavontak. Az Egyesült Királyság Európai Unióból való kilépéséről még jelenleg is folynak a tárgyalások, a megállapodás szövege ezért még nem tekinthető véglegesnek. XII. Mindezek alapján megállapítjuk, hogy a 2017. december 31-i beszámoló megfelelően tükrözi a fennálló, a kilépési folyamat végeredményétől függően változó helyzetet.
VII. A fontosabb ellenőrzési témák azok, amelyek szakmai megítélésünk szerint a tárgyidőszak pénzügyi kimutatásának ellenőrzésében a legjelentősebbek voltak. Ezekkel a témákkal a pénzügyi kimutatások egésze ellenőrzésének összefüggésében és az azokról szóló vélemény kialakításakor foglalkoztunk ugyan, azonban külön nem adunk róluk véleményt Elhatárolt kiadások VIII. Értékeltük a beszámolóban bemutatott elhatárolt, nagyrészt becsléseken alapuló kiadásokat (lásd 2.8. jegyzet). 2018 végén a Bizottság becslése szerint a felmerült, de a kedvezményezettek által még be nem jelentett támogatható kiadások összege 5 133 millió euro volt (2017 végén: 4 653 millió euro) IX. Megvizsgáltuk ezeknek az elhatárolt becsléseknek a kiszámítását és áttekintettünk egy 30 egyedi szerződésből álló mintát, hogy értékeljük az elhatárolt kiadások hibás megállapításának kockázatát. Az elvégzett munkánk alapján megállapítottuk, hogy a végleges beszámolóban szereplő elhatárolt kiadások megfelelőek voltak Az Egyesült Királyság Európai Unióból való kilépésének lehetséges hatásai az Európai Fejlesztési Alapok 2018. évi beszámolójára X. Az Egyesült Királyság 2017. március 29-én hivatalosan értesítette az Európai Tanácsot azon szándékáról, hogy kilép az Európai Unióból. Az Egyesült Királysággal folytatott tárgyalások során elért eddigi eredményeket tartalmazó kilépésimegállapodás-tervezetet a Bizottság 2018. március 19-én tette közzé. A kilépésimegállapodás-tervezet értelmében az Egyesült Királyság a tizenegyedik és valamennyi korábbi, még lezáratlan EFA lezárásáig továbbra is az EFA aláíró fele marad, és ugyanazon kötelezettségek illetik meg, mint a tizenegyedik Európai Fejlesztési Alapot létrehozó belső megállapodás értelmében a tagállamokat, továbbá lezárásukig azon kötelezettségek is, amelyek a korábbi EFA-kból eredően megillették XI. A kilépésimegállapodás-tervezet kimondja azt is, hogy a tizedik EFA-hoz vagy az azt megelőző EFA-khoz tartozó projektek azon összegei esetében, amelyeket e megállapodás hatálybalépéséig nem vettek kötelezettségvállalásba vagy amelyeket visszavontak, az Egyesült Királyságra eső részt nem használják fel újra. Ugyanez a szabály alkalmazandó azon források Egyesült Királyságra eső részére vonatkozóan is, amelyeket a tizenegyedik EFA keretében 2020. december 31-ig nem vettek kötelezettségvállalásba vagy visszavontak. Az Egyesült Királyság Európai Unióból való kilépéséről még jelenleg is folynak a tárgyalások, ezért a megállapodás szövege még nem tekinthető véglegesnek XII. Ennek alapján nem lehet az EFA 2018. évi beszámolójára gyakorolt pénzügyi hatásról beszélni. Megállapításunk szerint az EFA beszámolója a 2018. december 31-i helyzet szerint helyesen tükrözi a kilépési folyamat azon időpontbeli állapotát
VII. A fontosabb ellenőrzési témák azok, amelyek szakmai megítélésünk szerint a tárgyidőszak pénzügyi kimutatásának ellenőrzésében a legjelentősebbek voltak. Ezekkel a témákkal a pénzügyi kimutatások egésze ellenőrzésének összefüggésében és az azokról szóló vélemény kialakításakor foglalkoztunk ugyan, azonban külön nem adunk róluk véleményt. Elhatárolt kiadások VIII. Értékeltük a beszámolóban bemutatott elhatárolt, nagyrészt becsléseken alapuló kiadásokat (lásd 2.8. jegyzet). 2019 végén a Bizottság becslése szerint a felmerült, de a kedvezményezettek által még be nem jelentett támogatható kiadások összege 5 074 millió euró volt (2018 végén: 5 133 millió euró). IX. Megvizsgáltuk ezeknek az elhatárolt becsléseknek a kiszámítását és áttekintettünk egy 30 egyedi szerződésből álló mintát, hogy értékeljük az elhatárolt kiadások hibás megállapításának kockázatát. Elvégzett munkánk alapján megállapítottuk, hogy a végleges beszámolóban szereplő elhatárolt kiadások megfelelőek voltak. Az Egyesült Királyság Európai Unióból való kilépésének lehetséges hatásai az Európai Fejlesztési Alapok 2019. évi beszámolójára X. Az Egyesült Királyság 2017. március 29-én hivatalosan értesítette az Európai Tanácsot azon szándékáról, hogy kilép az Európai Unióból. A Bizottság 2019. november 12-én közzétette a kilépési megállapodást, amely előírja az Egyesült Királyság Európai Unióból való kilépésének részletes feltételeit. A megállapodás értelmében az Egyesült Királyság a tizenegyedik és valamennyi korábbi, még lezáratlan EFA lezárásáig továbbra is az EFA részese marad, és ugyanazon kötelezettségek illetik meg, mint a tizenegyedik Európai Fejlesztési Alapot létrehozó belső megállapodás értelmében a tagállamokat, továbbá lezárásukig azon kötelezettségek is, amelyek a korábbi EFA-kból eredően megillették. XI. A kilépési megállapodás kimondja azt is, hogy a tizedik EFA-hoz vagy az azt megelőző EFA-khoz tartozó projektek azon összegei esetében, amelyeket e megállapodás hatályba lépéséig nem vettek kötelezettségvállalásba vagy amelyeket visszavontak, az Egyesült Királyságra eső részt nem használják fel újra. Ugyanez a szabály alkalmazandó azon források Egyesült Királyságra eső részére vonatkozóan is, amelyeket a tizenegyedik EFA keretében 2020. december 31-ig nem vettek kötelezettségvállalásba vagy visszavontak. XII. Ennek alapján nem kell beszámolni az EFA 2019. évi beszámolóját érintő pénzügyi hatásról. Megállapítjuk, hogy az EFA 2019. december 31-re vonatkozó beszámolója megfelelően tükrözi a kilépési folyamat ekkori helyzetét.
VII. Fontosabb ellenőrzési témáknak itt azokat nevezzük, amelyek szakmai megítélésünk szerint a tárgyidőszak pénzügyi kimutatásának ellenőrzésében a legjelentősebbek voltak. Ezekkel a témákkal a pénzügyi kimutatások egésze ellenőrzésének összefüggésében és az azokról szóló vélemény kialakításakor foglalkoztunk ugyan, azonban külön nem adunk róluk véleményt. Elhatárolt kiadások VIII. Értékeltük a beszámolóban bemutatott elhatárolt, nagyrészt becsléseken alapuló kiadásokat. 2020 végén a Bizottság becslése szerint a felmerült, de a kedvezményezettek által még be nem jelentett támogatható kiadások összege 5 452 millió euró volt (2019 végén: 5 074 millió euró). IX. Megvizsgáltuk ezeknek az elhatárolt becsléseknek a kiszámítását és áttekintettünk egy 30 egyedi szerződésből álló mintát, hogy értékeljük az elhatárolt kiadások hibás megállapításának kockázatát. Elvégzett munkánk alapján megállapítottuk, hogy a végleges beszámolóban szereplő elhatárolt kiadások megfelelőek voltak. Az Egyesült Királyság Európai Unióból való kilépésének lehetséges hatásai az Európai Fejlesztési Alapok 2020. évi beszámolójára X.2020. február 1. óta az Egyesült Királyság többé nem uniós tagállam. A Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből való kilépéséről szóló megállapodásnak (a továbbiakban: a kilépési megállapodás) a két fél közötti megkötését követően az Egyesült Királyság kötelezettséget vállalt arra, hogy az Egyesült Királyság a tizenegyedik és valamennyi korábbi, még lezáratlan EFA lezárásáig továbbra is az EFA részese marad. Az Egyesült Királyságot ugyanazon kötelezettségek terhelik, mint a tizenegyedik Európai Fejlesztési Alapot létrehozó belső megállapodás értelmében a tagállamokat, továbbá lezárásukig a korábbi EFA-kból eredő kötelezettségek is. XI. A kilépésről rendelkező megállapodás kimondja azt is, hogy a tizedik EFA-hoz vagy az azt megelőző EFA-khoz tartozó projektek azon összegei esetében, amelyeket e megállapodás hatálybalépéséig nem vettek kötelezettségvállalásba vagy visszavontak, az Egyesült Királyságra eső részt nem használják fel újra. Ugyanez a szabály alkalmazandó azon források Egyesült Királyságra eső részére is, amelyeket a tizenegyedik EFA keretében 2020. december 31-ig nem vettek kötelezettségvállalásba vagy visszavontak. XII. Ennek alapján nem kell beszámolni az EFA 2020. évi beszámolóját érintő pénzügyi hatásról. Megállapítjuk, hogy az EFA 2020. december 31-re vonatkozó beszámolója megfelelően tükrözi a kilépési folyamat ekkori helyzetét.
VII. Fontosabb ellenőrzési témáknak itt azokat nevezzük, amelyek szakmai megítélésünk szerint a tárgyidőszak pénzügyi kimutatásának ellenőrzésében a legjelentősebbek voltak. Ezekkel a témákkal a pénzügyi kimutatások egésze ellenőrzésének összefüggésében és az azokról szóló vélemény kialakításakor foglalkoztunk ugyan, azonban külön nem adunk róluk véleményt. Elhatárolt kiadások VIII. Értékeltük a beszámolóban bemutatott elhatárolt, nagyrészt becsléseken alapuló kiadásokat. 2021 végén a Bizottság becslése szerint a felmerült, de a kedvezményezettek által még be nem jelentett támogatható kiadások összege 5 381 millió EUR volt (2020 végén: 5 452 millió EUR). IX. Megvizsgáltuk ezeknek az elhatárolt becsléseknek a kiszámítását és áttekintettünk egy 30 egyedi előfinanszírozásból és 27 első szakaszban lévő számlából álló mintát, hogy értékeljük az elhatárolt kiadások hibás megállapításának kockázatát. Elvégzett munkánk alapján megállapítottuk, hogy a végleges beszámolóban szereplő elhatárolt kiadások megfelelőek voltak. Az Egyesült Királyság Európai Unióból való kilépésének lehetséges hatásai az Európai Fejlesztési Alapok 2021. évi beszámolójára X. 2020. február 1. óta az Egyesült Királyság többé nem uniós tagállam. A Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből való kilépéséről szóló megállapodásnak (a továbbiakban: a kilépési megállapodás) a két fél közötti megkötését követően az Egyesült Királyság kötelezettséget vállalt arra, hogy az Egyesült Királyság a tizenegyedik és valamennyi korábbi, még lezáratlan EFA lezárásáig továbbra is az EFA részese marad. Az Egyesült Királyságot ugyanazon kötelezettségek terhelik, mint a tizenegyedik Európai Fejlesztési Alapot létrehozó belső megállapodás értelmében a tagállamokat, továbbá lezárásukig a korábbi EFA-kból eredő kötelezettségek is. XI. A kilépésről rendelkező megállapodás kimondja azt is, hogy a tizedik EFA-hoz vagy az azt megelőző EFA-khoz tartozó projektek azon összegei esetében, amelyeket e megállapodás hatálybalépéséig nem vettek kötelezettségvállalásba vagy visszavontak, az Egyesült Királyságra eső részt nem használják fel újra. Ugyanez a szabály alkalmazandó azon források Egyesült Királyságra eső részére is, amelyeket a tizenegyedik EFA keretében 2021. december 31-ig nem vettek kötelezettségvállalásba vagy visszavontak. XII. Ennek alapján nem kell beszámolni az EFA 2021. évi beszámolóját érintő pénzügyi hatásról. Megállapítjuk, hogy az EFA 2021. december 31-re vonatkozó beszámolója megfelelően tükrözi a kilépési folyamat ekkori helyzetét.
5.

A rendelettervezet fogalommeghatározásokkal kezdődik. Az EKB megállapítja, hogy a rendelettervezet 1. cikkének c) pontjában meghatározott „érmek és zsetonok” fogalommeghatározás találóbb, mint az ajánlás 1. cikkének c) pontjának fogalommeghatározása. Különösen azért, mert az új fogalommeghatározás nem terjed ki az érmeveréshez használt lapkákra. Továbbá, a fogalommeghatározás kiterjed most már azokra az érmekre és zsetonokra is, amelyek az euróérmék technikai tulajdonságaival rendelkeznek, és nemcsak azokra, amelyek euróérméknek látszanak. Ezzel összefüggésben az EKB üdvözli az „érmek és zsetonok” új fogalommeghatározásának pontosságát és tág alkalmazási lehetőségét, amely jogbiztonságot biztosít, és lehetővé teszi a rendelettervezet hatékony alkalmazását.
2.1.2.

A rendelettervezet szerint a Tanács hatalmazná fel a tagállamokat a három különböző átállási forgatókönyv egyikének követésére: a) madridi típusú átmeneti időszak, azaz olyan időszak, amikor az euro jogilag csak bankszámlapénz formájában létezik, míg az eurobankjegyek és -érmék – még ha magáncélra rendelkezésre állnak és használhatóak is – hivatalos belföldi törvényes fizetőeszköz minősége nem elismert; b) a „hirtelen változás” forgatókönyve, azaz egy lépésben való áttérés az euróra, amely szerint az euro bankszámlapénzként történő bevezetése és a készpénzátállás időpontja egybeesne; vagy c) a „hirtelen változás” forgatókönyve egy olyan legfeljebb egyéves fokozatos kivonási időszakkal kombinálva, amely idő alatt továbbra is hivatkozni lehetne a nemzeti valutaegységre a jogi eszközökben (pl. számlákban, cégkönyvekben és fizetési ívekben).
15.

Az Egyezmény által meghatározott kollíziós jogi szabályok jogbiztonságra gyakorolt lehetséges hatásai nem jelentkeznek, amennyiben a közvetítő szervezetnél tartott, számlán megjelenő értékpapírok kezelésével, átruházásával és lombardírozásával kapcsolatos anyagi jogi szabályok a Közösség egészében illetve – amennyiben harmadik ország joga alkalmazandó – globálisan azonosak. Az EKB-nak ezért az a véleménye, hogy míg egy világos és hatékonyan harmonizált kollíziós jogi szabály kétségtelenül hozzájárul a határon átnyúló, közvetítő szervezeteknél tartott, számlán megjelenő értékpapír-állományok bizonytalanságainak felszámolásához, egy kollíziós jogi reformot ideális esetben egy olyan átfogó reform szerves részeként kellene kezelni, amely kiterjed az anyagi jogi vonatkozásokra is. Az ilyen anyagi jogi reform és harmonizáció valóban csökkentené az irányadó jog szerződéses megválasztásának hatását. Ezzel kapcsolatban az EKB üdvözli az Európai Bizottság EU-elszámolások és -kiegyenlítések jogbiztonsági csoportjának (a továbbiakban: a jogbiztonsági projekt) létrehozását és munkáját, amely egyedülálló lehetőséget biztosít mindkét reform egyesítésére és a Bizottság javaslata alapján egy közös, konzisztens megoldás elérésére. Továbbá, az egyre nagyobb mértékben integrálódó globális pénzügyi piacokra tekintettel az EKB figyelemmel kíséri az Unidroit tevékenységét is, a számlán megjelenő értékpapírokra vonatkozó anyagi jog globális harmonizálása tekintetében a „közvetítő szervezeteknél tartott értékpapírokra vonatkozó, harmonizált anyagi szabályokról szóló, előzetes egyezménytervezet” (a továbbiakban: Unidroit egyezménytervezet) révén. Ezzel kapcsolatban az EKB megjegyzi, hogy az Unidroit is elismeri az önmagában végrehajtandó kollíziós jogi reformmal kapcsolatos problémákat annak kijelentésével, hogy még világos és megbízható kollíziós jogi szabályok esetén is lehetséges az, hogy két vagy több ország joga vonatkozik egy adott eset egészére …, mivel a kollíziós jogi elemzés nem fog szükségszerűen azonos választ adni egy adott eset minden egyes részlete vonatkozásában (lásd: az Unidroit egyezménytervezet indokolását, 10. o., valamint a 17. bekezdés). Tekintettel az e területen létező közösségi jogszabályokra, az EKB nincs meggyőződve arról, hogy a Közösség számára kényszerítő vagy sürgető lenne az Egyezmény elfogadása, és javasolja legalább közösségi szinten a kollíziós jogi és anyagi jogi szabályok harmonizálásának összehangolását.
1.5.

Mindezek előre bocsátása mellett az irányelvjavaslat egyes vonatkozásai aggályokat vetnek fel, amelyeket lentebb részletesebben kifejtünk. Az e véleményben szereplő különös észrevételek és a szövegezési javaslatok is az irányelvjavaslat azon rendelkezéseire összpontosítanak, amelyek a banki irányelvet (8) módosítják. A mögöttes megfontolások azonban egyformán vonatkoznak a pénzügyi szektor olyan más szabályozott jogalanyaira is, amelyekre az irányelvjavaslat hatálya kiterjed. Ezért a különös észrevételeket és javaslatokat megfelelően alkalmazni kell a banki irányelven kívül az irányelvjavaslat által módosított más közösségi irányelvekre is, a szektorokon átnyúló összhang biztosítása céljából is.
HU 
 
 
AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK VÉLEMÉNYE 
(2006. február 20.) 
a Magyar Nemzeti Bank kérésére 
a hitelintézeti elszámolóházak üzletszabályzatával és szabályzataival kapcsolatos 
követelményekr ől szóló rendelettervezetr ől 
(CON/2006/7) 
 
1. 2005. december 6-án az Európai Központi Bank („EKB”) felkérést kapott a Magyar Nemzeti 
Banktól vélemény alkotására a hitelintézeti elszám olóházak üzletszabályzatával és szabályzataival 
kapcsolatos követelményekr ől szóló rendelettervezetr ől (a továbbiakban: rendelettervezet). 
2. Az EKB véleményalkotásra szolgáló hatáskör e a nemzeti hatóságoknak az Európai Központi 
Bankkal a jogszabálytervezetekr ől folytatott konzultációjáról szóló, 1998. június 29-i 98/415/EK 
tanácsi határozat1 2. cikke (1) bekezdésének második,  harmadik, ötödik és hatodik francia 
bekezdésén alapul, mivel a rendelettervezet a fizet őeszközökkel, a Magyar Nemzeti Bankkal, a 
fizetési és elszámolási rendszerekkel, valamint  a pénzügyi intézmények és piacok stabilitását 
lényegesen befolyásoló szabályokka l kapcsolatos rendelkezéseket tartalmaz. Az Európai Központi 
Bank eljárási szabályzata 17.5. cikkének els ő mondatával összhangban a Kormányzótanács fogadta 
el ezt a véleményt. 
3. A rendelettervezet meghatározza a hitelintéze ti elszámolóházak üzletszabályzatával és 
szabályzataival kapcsolatos követelményeket, amelyek tartalmazhatják e tevékenységek 
végzésének el őfeltételeit. 
4. Az EKB üdvözli az ilyen szabályokat, mivel azok alapvet ő fontosságúak a Magyar Nemzeti Bank 
felvigyázói feladatköre vonatkozásában, külön ösen mert figyelemmel vannak a legújabb 
fejleményekre. 
5. Az EKB szerint a rendelettervezetnek meg kellene határoznia, hogy a hitelintézeti elszámolóházak 
üzletszabályzatában meghatározandó kérdések listája nem kimerít ő jellegű, és az a 
minimumkövetelmények jegyzékét képezi; így lehetséges az, hogy az elszámolóházak üzletszabályzatában további tételek is szerepeljenek. 
6. A rendelet díjszabályzatról szóló 20. §-a megköveteli, hogy a résztvev ők részére biztosított legyen 
az átláthatóság és a megkülönböztetésmentesség. Ugya nakkor ez az átláthatós ági követelmény nem 
vonatkozna azon jogalanyokra, akik a részvételt fontolgatják, és akiknek ennélfogva nyomós 
érdekük f űződne a díjak ismeretéhez a részvételr e vonatkozó döntésük meghozatalakor. Ezért 
                                                 
1  HL L 189., 1998.7.3., 42. o. 
2 tanácsos lenne a 20. § azon jogalanyokra történ ő kiterjesztése, akik a résztvev őként, közvetlen 
benyújtóként vagy teljesít ő félként történ ő csatlakozást fontolgatják. 
7. Ezt a véleményt közzéteszik az EKB honlapján. 
  Kelt Frankfurt am Mainban, 2006. február 20-án. 
 
[aláírás] 
 
az EKB elnöke 
Jean-Claude TRICHET
3.1.

A 98/26/EK irányelv 2. cikkének f) pontja lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy a közvetett résztvevőt is résztvevőnek tekintsék, amennyiben a rendszerkockázat szempontjából biztosított, és az adott közvetett résztvevő a rendszer számára ismert. A „rendszer számára ismert” hasznos követelmény, mivel a rendszer egyébként nem lenne képes megállapítani, hogy mely közvetett résztvevők tartoznak a rendszer védelmi körébe. A „közvetett résztvevő” fogalommeghatározásánál ezért egy feltételt kellene bevezetni annak előírásával, hogy a közvetett résztvevőknek ismertnek kell lenniük a rendszer-üzemeltető számára. Ez előmozdítja a rendszer-üzemeltető 10. cikk második bekezdése szerinti azon kötelezettsége teljesítését is, hogy értesítse a tagállamot, mely ország joga irányadó a rendszer tagjaira, ideértve az esetleges közvetett résztvevőket is, illetve a bekövetkezett változásokat is.
Magyarázat Az EKB véleménye szerint logikusabb megközelítés az intézmények számára az olyan érmefeldolgozó gépek használatát előírni, amelyek megfeleltek az érzékelési tesztnek. Ez lehetővé tenné az érzékelési tesztnek már sikeresen megfelelt érmefeldolgozó gépek számos intézmény által történő alkalmazását, így szükségtelenné válna a tesztet minden egyes intézmény esetében újra elvégezni. Ezen túlmenően ez a rendelettervezet 5. cikkében foglaltaknak is jobban megfelelne, mivel ott kerül szabályozásra az, hogy az érzékelési teszt akár a gyártó telephelyén is elvégezhető, valamint hogy a Bizottság a honlapján fogja közzétenni mindazon érmefeldolgozó gépek konszolidált listáját, amelyek tesztje sikeres volt. Az EKB továbbá javasolja az érzékelési tesztnek az érmefeldolgozó gépek bizonyos típusaira (azaz az azonos hardvert és szoftvert használó, valamint azonos alapvető funkciókkal rendelkező gépekre) történő korlátozását, mivel ez is elegendő lenne annak biztosítására, hogy valamennyi azonos típusú érmefeldolgozó gép megfeleljen a rendelettervezet követelményeinek. A rendelettervezet 2. cikkének b) pontjában foglaltak szerint továbbá a pénzforgalom céljára alkalmatlan euroérmék a hitelesítés során elutasítandóként kerülnek meghatározásra. Ennélfogva a rendelettervezet 4. cikkének (1) bekezdésében foglalt megfogalmazásnak egyértelművé kellene tennie azt, hogy az érzékelési tesztnek alávetett érmefeldolgozó gépeknek a pénzforgalom céljára alkalmatlan euroérméket is fel kell ismernie.