EURÓPAI BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 2011.12.14. 
SEC(2011) 1563 végleges 
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA 
amely a következ ő dokumentumot kíséri 
Javaslat A TANÁCS RENDELETE a 2014–2020 közötti id őszakra vonatkozó „Európa a 
polgárokért” program létrehozásáról 
{COM(2011) 884 végleges} 
{SEC(2011) 1562 végleges}  
 
HU 2   HU 1. ÖSSZEFOGLALÁS 
1.1. Problémameghatározás 
Kiemelten fontos ösztönözni és támogatni, hogy a polgárok részt vegyenek az Európai Unió 
ügyeiben, és az Unió által képviselt értéke k, célok megvalósításában. Ezen belül ugyanúgy 
szükség van az aktuális ügyekbe történ ő fokozott bevonásukra, mint az Unió történetének és – 
a két borzalmas világháborút követ ő – megszületésének átfogóbb megismertetésére. A 
polgárokat megcélzó eddigi programok sikerrel kezelték ezeket a kihívásokat, és továbbra is 
nagy szükség van arra, hogy folytatódjon az említe tt kérdések megoldására irányuló uniós 
szintű munka. 
A program azt a problémát orvosolja, hogy a civil szervezetek – általános érdek ű szervezetek, 
különböző típusú nem kormányzati szerveze tek, érdekelt feleket tömörít ő szervezetek, 
közvetítők különböz ő csoportjai – nem rendelkeznek ak kora kapacitással, hogy olyan, az 
Unióval kapcsolatos kérdésekr ől helyi, regionális és nemzeti szinten folytatott valódi, 
megalapozott vitákat indítsanak és/vagy az ily en vitákat befolyásolják, amelyek páneurópai 
szintre emelhet ők. Amíg ez a probléma fennáll, a polgár ok nem éreznek ösztönzést arra, hogy 
a demokratikus elvek iránti elkötelezettségüket és az e téren tett kötelezettségvállalásaikat 
európai szintre emeljék. Az EU alaposabb is merete, történelmi alapjainak és alapvet ő 
értékeinek megismerése, valamint annak ismerete, hogy az uniós szakpolitikák milyen 
hatással vannak a mindennapi életre, lehet ővé teszi a polgárok számár a, hogy teljes mértékben 
kiaknázzák az európai polgárság nyújtotta el őnyöket, és hogy jobban azonosulhassanak az EU 
küldetésével. 
A kihívást az jelenti, hogy közvetít őkön keresztül olyan nagyobb pol gárcsoportokat szólítsunk 
meg, akik egyébként nem hallatnák hangjukat vagy nem vennének részt az uniós ügyekben. A 
cél az, hogy ezek a polgárok megtegyék a tagá llami szinten túlmutató, illetve európai 
dimenziójú uniós témákban va ló szerepvállaláshoz vezet ő első lépéseket. Horizontális 
megközelítésre van szükség, amelynek nem célja uniós szint ű konkrét párbeszédeket vagy 
konzultációs eljárásokat helyette síteni: inkább helyi szinten akar ja mozgósítani a polgárokat, 
hogy vitassanak meg európai szint ű problémákat. 
A jelenlegi „Európa a polgárokért” (2007–2013)  program fontos eszköz, amely keretet 
biztosít a polgárok szélesebb kör ű szerepvállalásának az uniós ügyekben. A program 
keretében hozott jöv őbeni intézkedéseknek ösztönözniük ke ll az uniós ügyekben való polgári 
szerepvállalást, és igazi katalizátorként lendül etet kell adniuk az eur ópai polgárok szövetségei 
számára, hogy azok még jobban bevonódjanak ezekbe az ügyekbe.  
A jelentős kihívás, melynek kezelé sét az új „Európa a polgárokért” program javasolja, 
három különböz ő célkitűzésre bontható: 
(1) a civil társadalom uniós döntéshozatalban való részvételéhez szükséges kapacitás 
kiépítése; 
(2) támogató struktúrák kifejlesztése, am elyek révén az ilyen viták eredményei a 
megfelelő szinteken eljuthatnak a döntéshozókig; továbbá 
(3) lehetőségnyújtás az egyes polgároknak az Unióval kapcsolatos kérdésekr ől folyó 
vitákban és egyeztetésekben való rész vételre, ideértve a történeti hátter ű vitákat is. 
 
HU 3   HU A program célja, hogy megteremtse az EU-val kapcsolatos kérdésekr ől helyi, regionális és 
nemzeti szinten folytatott valódibb, megalapozo ttabb viták feltételeit, amelyek azután európai 
szintre emelhet ők. A program – nagyszámú szervezet bev onásával – széles körben kívánja 
megszólítani azon polgárokat, akik máskülönbe n nem törekednének arra, hogy részt vegyenek 
uniós ügyekben, vagy befolyást gyakoroljanak azokr a; a program arra ösztönzi e polgárokat, 
hogy megtegyék a részvétel felé vezet ő első lépést, legyen szó bármilyen (az EU-hoz 
kapcsolódó) témakörr ől, illetve bármilyen részvételi formáról, amennyiben az 
transznacionális jelleggel vagy európai dimenz ióval rendelkezik. A horiz ontális megközelítést 
alkalmazó program célja nem az, hogy más kezdeményezések helyébe lépjen, vagy hogy uniós szinten megkett őzze a konzultációs folyamatot, hanem hogy helyi szinten arra 
ösztönözze a polgárokat, hogy részt vegyenek európai érdek ű konkrét kérdésekr ől folytatott 
vitákban, és jelent ősebb szerepet válla ljanak uniós ügyekben.  
A program a jelenlegi (2007–2013 közötti id őszakra vonatkozó) „E urópa a polgárokért” 
program er ősségeiről és hiányosságairól készült elem zésre épít majd a program jöv őbeli 
kialakítása, a célközönség, a társadalmi és föld rajzi értelemben vett elérés és láthatóság, a 
hatásvizsgálat és a valorizációs/információterjesztési mechanizmusok tekintetében. 
1.1.1.  Pénzügyi keret 
A javasolt pénzügyi keret 2011. június 29-én sz ületett meg, amikor az Európai Bizottság 
beterjesztette a 2014–2020 közötti id őszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretr ől szóló 
javaslatát. A következ ő „Európa a polgárokért” program el fogadott indikatív költségvetése 
203 millió EUR, ez körülbelül évenkénti 29 millió EUR-t jelent.  
1.2. Szubszidiaritás 
Az Európai Unióról szóló szerz ődés (EUSZ) 11. cikke az uniós in tézmények feladataként írja 
elő annak biztosítását, hogy a polgárok és az ér dekképviseleti szervezetek az Unió bármely 
tevékenységér ől véleményt nyilváníthassanak, és azokat nyilvánosan megvitathassák. 
Ugyanez a cikk említi az intézmények azon kötelezettségét, hogy a civil társadalommal nyílt, átlátható és rendszeres párbeszédet tartsanak fenn, illetve a Bizottság  azon kötelezettségét, 
hogy az érintett felekkel széles kör ű konzultációkat folytasson, va lamint bevezeti a polgári 
kezdeményezés intézményét. Az Európai Unió m űködéséről szóló szerz ődés (EUMSZ) 20. 
cikke meghatározza az uniós polgárságból adódó jogokat. Az EU alaposabb ismerete fontos 
előfeltétel annak, hogy a polgárok teljes mértékben érvényre juttathassák ezen jogaikat. 
A szerződésben foglalt rendelkezések megvalósítá sának biztosításához szükség van megfelel ő 
eszközökre. Ilyen eszköz az „Európa a polgárokért” program, illetve a polgári kezdeményezésr ől szóló 211/2011/EU európai parl amenti és tanácsi rendelet. 
A szerződések kötelez ővé teszik az EU számára annak bi ztosítását, „hogy a polgárok és az 
érdekképviseleti szervezetek az Unió bármely tevékenységér ől véleményt nyilváníthassanak”, 
és azt, hogy „az érdekképviseleti szervezetekkel és a civil társadalomma l nyílt, átlátható és 
rendszeres párbeszédet” tartson fenn. Bár a progr amok széles palettája és az uniós gyakorlat 
biztosítja az ágazati szakpoli tikai területeken folyó vitákat, az „Európa a polgárokért” 
program horizontálisan teszi ezt lehet ővé. Ezzel a program tiszteletb en tartja a szubszidiaritás 
elvét. Ezek a feladatok kizárólag uniós szin ten valósíthatók meg, tagállami szinten nem. 
 
HU 4   HU A program tiszteletben tartja az arányosság elvé t is. A programok (az ajánlással ellentétben) 
rugalmas eszközök, minden szerepl őnek egyenl ő esélyt biztosítanak a hozzáférésre, lehet ővé 
teszik a kapacitásépítést és a változ ó politikai helyzethez való idomulást. 
1.3. A kezdeményezés célkit űzései 
A jövőbeni program általános célkit űzése „a történelmi emlékezet er ősítése és az uniós szint ű 
polgári részvételi kapacitás növelése”. Me gfelel az Unióval ka pcsolatos kérdésekr ől helyi, 
regionális és nemzeti szinten folytatott (páneurópai szintre emelhet ő) valódi, megalapozott 
vita, valamint az ahhoz kapcsolódó, olyan tá mogató struktúrák iránti igénynek, amelyek 
feladata az ilyen viták eredmé nyeinek továbbítása a megfelel ő szinten tevékenyked ő 
döntéshozók felé. E tekintetben a program a polgá ri szervezetek kapacitá sfejlesztése révén el ő 
fogja segíteni az ilyen szerve zetek tagjainak és a polgárok szélesebb körének bevonását az 
Unió demokratikus életébe. A konkrét célkit űzések a következ ők: 
(1) a történelmi emlékezettel, az uniós integrációval és az Unió történetével 
kapcsolatos vita, reflexió és együttm űködés ösztönzése; 
(2) a politikai ismeretek b ővítése és az uniós döntéshozatali folyamatban való 
részvétel képességének meger ősítése a polgárok körében, valamint a 
szolidaritás, a társadalmi szerepvá llalás és az önkénte sség uniós szint ű 
lehetőségeinek megteremtése. 
1.3.1.  Operatív célkit űzések 
Mivel az új programban javasolt konkrét célkit űzések száma csökkent, egy sor új operatív 
célkitűzés meghatározására kerül sor. Utóbbiaknak köszönhet ően a Bizottság megbízhatóbb 
mutatókat tud meghatározni, és ezek alapján objektíven és részletesebben értékelheti az 
előrehaladást és a hatásokat. 
(1) A történelmi emlékezettel, az európai értékekkel és történelemmel kapcsolatos 
vitát és tevékenységeket ösztönz ő szervezetek támogatása; 
(2) Általános európai érdek ű szervezetek, transznacionális partnerségek és 
hálózatok támogatása az uniós kérdés ekkel foglalkozó polgári interakciók 
előmozdítása érdekében; 
(3) Horizontális dimenzió: a projekteredmények bels ő és külső tevékenységek 
keretében történ ő elemzése, terjesztése és valorizációja.  
1.4. Szakpolitikai lehet őségek 
(4) Az első érdekelt felek számára 2010. június 22-én rendezett els ő ülés után, és a 
hatásvizsgálati jelentés elkészültéig tartó id őszakban számos, az 1. szakaszban 
meghatározott problémára adott választ elemeztek. Három alapvet ő szakpolitikai 
lehetőség, illetve az egyes lehet őségek alternatívái maradtak, amelyek további 
megfontolás tárgyát képezték: 
(1) folytatni az „Európa a polgárokért” programot a jelenlegi formájában; 
(2) folytatni az „Európa a polgárokért” pr ogramot egy módosított, „átszabott” 
formában; Ezen belül négy alternatívát mérlegeltek: 
 
HU 5   HU – vegyes megközelítés 
– csak a magasabb összeg ű támogatások fenntartása 
– nagyobb földrajzi lefedettség 
– konzultációs eszköz 
(3) Az „Európa a polgárokért” program decen tralizálása, a jelenlegi program 2013. 
december 31-i megsz űnése után nem követné azt másik európai program. Négy 
további, decentralizált me gközelítést mérlegeltek: 
– tagállami alapú megközelítés 
– kizárólagos kommunik ációs megközelítés 
– ágazati megközelítés 
– más programmal való összeolvadás  
1.5. A lehetőségek összehasonlítása 
Elvégezték a három lehet őség és az azokon belüli további lehet őségek összehasonlító 
értékelését. Az eredmények alább olvashatók. 
1.5.1.  A program folytatása jelenlegi formájában 
Ez a lehet őség nagy valószín űséggel elégtelennek min ősül, mivel nem áll összhangban sem a 
Bizottság azon elkötelezett törekvésével, hogy a polgárokat az európai folyamat 
középpontjába állítsa, sem a Lisszaboni Szerz ődés által bevezetett új demokratikus 
alapelvekkel, és nem szolgálna válasszal a je lenlegi programot korlátozott eszközei miatt ér ő 
kritikára sem. Ha a program a fokoz ott hatékonysághoz, eredményességhez és 
fenntarthatósághoz vezet ő szerkezeti változtatások megtétel e nélkül folytatódna, semmit nem 
javulna a kielégítetlen igényekkel és meg nem valósított szinergiákkal jellemezhet ő jelenlegi 
helyzet. 
1.5.2.  „Átszabott” program elfogadása 
A 2. lehet őség a program módosítását jelentené, azaz hatékonyabb programstruktúrát, és az 
eredmények kiaknázásának javítását. Ez az új st ruktúra két ágból állna: „történelmi emlékezet 
és európai polgárság”, valamint „szerepvállalás és civil részvétel a de mokráciában”. A két ág 
hozzájárulna a sokféle részt vev ő szervezet közötti szinergiák jobb kiaknázásához, valamint 
nagyobb rugalmasságot biztosítana a pályázóknak a projekttervezetek vagy kezdeményezések 
kidolgozása terén (az új forma ne m tartaná meg a jelenlegi program 4-fellépéses szerkezetét). 
Az eredmények optimalizálásával kapcsolatos általános problémák kezelésére egy új, a két 
ágra egyaránt kiterjed ő „valorizációs” elem is megjelenne. Ezen a lehet őségen belül négy 
további alternatíva képezte mérlegelés tárgyát: 
1. alternatíva: vegyes megközelítés, amely az alábbiakból származó eredményeknek 
tulajdonítana prioritást: 
 
HU 6   HU (1) az egyszeri testvérvárosi projektek s zámának minimálisra csökkentése és a 
testvérvárosi projektek többpartneres,  konkrét tematikájú projektekké való 
átalakítása, amelyek bizonyos fokú ki hatással vannak szakpolitikára, és 
indokoltságuk hosszabb távon is bizonyítható;  
(2) innovatív civil projektek integrációja és a támogató intézkedések betagolása az 
általános többpartneres- projekt programrészbe; 
(3) megfelelő egyensúly kialakítása a támoga tások számának és szintjének 
tekintetében az agytrösztöknek és az uniós civil társadalmi szervezetek 
számára nyújtott m űködési támogatások területén; 
(4) a civil társadalmi proj ektek stratégiai fókuszá nak növelése azáltal, hogy 
nagyobb és hosszabb távú projekteket vála sztanak ki, amelyek kézzelfoghatóan 
hozzájárulnak a döntéshozatali folyamathoz  és konkrét ötleteket csatornáznak 
be azokba; 
(5) a történelmi emlékezettel kapcso latos projektek számára elérhet ő források 
növelése (és az e területen tett  fellépések hatókörének kib ővítése), és 
lehetőségek biztosítása az uniós értékekkel és az uniós integrációs folyamat 
történetével foglalkozó projektek számára; 
(6) a program b ővítése több területet átfogó átlá thatósági/valorizációs fellépések 
kidolgozásával. 
2. alternatíva: csak a magasabb összeg ű támogatások (300 000–500 000 EUR/projekt) 
fenntartása. Ez méretgazdaságo sságot jelentene, és lehet őséget teremtene jobban strukturált 
munkaprogramok megvalósításár a, de ugyanakkor jelent ős hátránnyal járna: korlátozott azon 
szervezetek száma, amelyek rendelkeznek a nagyméret ű projektek megvalósításához 
megfelelő technikai/m űszaki és szervezeti kapacitással. 
3. alternatíva: nagyobb földrajzi lefedettség. Ez kib ővítené a dialógust az „egyetemes 
értékek/emberi jogok” témája felé, és a szom szédos országokat is bevonná az eszmecserébe. 
Ennek az alternatívának ké t hátránya van: egyrészt lényegesen nagyobb költségvetést 
igényelne, másrészt az „egyetemes értékek/em beri jogok” témakör annyira kiszélesítené a 
párbeszédet, hogy nem lehetne pon tosan meghatározni konkrét célkit űzéseket.  
4. alternatíva: konzultációs eszköz. E szerint a lehet őség szerint a program teszteszközként 
szolgálna a f őbb uniós szakpolitikák és/vagy az Unió el őtt álló jelent ősebb kihívások 
tekintetében, pl. polgári panele ket szervezne és finanszírozna, amelyek bizonyos kérdésekben 
véleményt nyilvánítanának. Ez a megközelítés lehet ővé tenné az uniós intézmények számára, 
hogy alaposabban megértsék az adott problémát , és felismerjék, hogyan kommunikálhatnák 
hatékonyabban szándékaikat a polgárok felé. A megközelítés kézzelfogható kapcsolatot 
biztosítana a program és a sz akpolitikai döntéshozatal közö tt. Hátránya az lenne, hogy 
lényegesen nagyobb költségvetést igényelne, vagy más részvételi csatornák forrásait 
apasztaná. 
1.5.3.  3. lehetőség: A program decentralizációja 
Az 1. és 2. lehet őséggel összehasonlítva a 3. lehet őség („a program decentralizációja”) járna a 
legkisebb hatással az 1. szakaszb an meghatározott szükségletek te kintetében. Több alternatíva 
képezte elemezés tárgyát, ezeket azonban elvetették. 
 
HU 7   HU 1. alternatíva: Tagállami alapú megközelítés, amely a tagállamokra bízná az uniós értékeket 
érintő politikai részvételt és a civil szerepvállalá s fejlesztését. Ez teljes decentralizációt 
jelentene, az uniós adminisztrác ió tekintetében pedig egyszer űsödést. Lehet őséget teremtene 
továbbá arra, hogy az uniós vitát teljes mértékben a nemzeti szinten felmerült, aggodalomra okot adó problémákhoz és néz őpontokhoz igazítsák. Ugyanakkor komoly kockázatot is 
jelentene, mivel a problémák hatókörét lesz űkítené a tisztán nemzeti érdek ű témákra. Az 
uniós intézmények nem kapnának i nputot az egész Unióra kiterjed ő ernyőszervezetekt ől vagy 
az uniós szinten szervez ődött agytrösztökt ől. Továbbá nem lenne lehetséges az egész Unióra 
kiterjedő viták indítása. 
2. alternatíva: kizárólagos kommunikációs me gközelítés. Ez azt jelentené, hogy az általános 
célkitűzést az Unió küldetésér ől és szakpolitikáiró l tájékoztatást biztosító kommunikációra 
redukálnák, a részvételi dimenzióval azonban helyi szinten kellene foglalkozni. Ez a 
megközelítés korlátozott kihatással lenne az uniós költségvetésre. Ezzel egyidej űleg 
felmerülne a szakpolitikai kérdések „elnem zetiesednének” kockázata. Ezenfelül nem lenne 
alkalmazható olyan, a részvételt jobban szorgalm azó megközelítés, amel y az alulról felfelé 
érkező inputtal biztosíthatná a polgárok igényeinek f okozottabb teljesülését. 
3. alternatíva: ágazati megközelítés. Ez azt je lentené, hogy az információs és konzultációs 
célkitűzéseket kizárólag ágazati párbeszédeken ke resztül lehetne elérni, vagyis az egyes 
főigazgatóságok konzultálnának az ő területükhöz tartozó érdeke lt felekkel. A vita az egyes 
szakpolitikai területek ágazati kérdéseire összpon tosulna. Horizontális eszköz hiányában ez a 
lehetőség korlátozná az egész Unióra kiterjed ő ernyőszervezetekt ől vagy az uniós szinten 
szerveződött agytrösztökt ől érkező inputot. Korlátozott lenne a civil szerepvállalás terén 
történő kapacitásépítésre nyújtható támoga tások köre, és nem lenne lehet őség az európai 
történelem mérföldköveinek uniós szint ű megvitatására. 
Meg kell jegyeznünk, hogy az „Európ a a polgárokért” program e gy olyan horizontális eszköz, 
amely nem felváltani, hanem kiegészíteni kí vánja a párbeszéd vagy konzultáció jelenlegi 
formáit. 
4. alternatíva: más programmal való összeolvadás. A Jogérvényesülési F őigazgatóság 
jövőbeni igazságszolgáltatással és polgársággal kapcsolatos programjával való összeolvadás a 
két főigazgatóság által végzett alapos vizs gálat után elvetették, mivel a különböz ő 
célkitűzésekből és célcsoportokból adódóa n nem volt bizonyítéka annak, hogy létrejöhetnek 
szinergiák. 
Bár a program decentralizációját nem vetették el automatikusan, ki kell hangsúlyoznunk, 
hogy ennek következményei lennének, – és elle ne menne a 2014–2020 évekre szóló többéves 
pénzügyi keretr ől szóló bizottsági határozatnak, és nemcsak a különböz ő ágazatok részér ől 
kellene er ős ellenállással szembesülnie, hanem vákuum ot hagyna maga után az európai szint ű 
civil szerepvállalás és polgári  részvétel ösztönzésének területén. A civil szerepvállalás 
szempontjából fontos eszköz elveszítését je lentené, ha egyetlen hasonló, már létez ő 
horizontális eszköz sem tudna ezeknek az igényeknek megfelelni. Számos más eszköz szolgál 
az uniós intézmények és a polgárok közötti párbeszéd lehet ővé tételére, de kizárólag egy adott 
ágazati szakpolitikai területen. 
Következésképpen a 2. lehet őség („átszabott program”) 1. alternatívája („vegyes 
megközelítés”) az el őnyben részesítend ő lehetőség.  
 
HU 8   HU 1.6. A hatások értékelése 
1.6.1.  A program költségvonzatai 
2011. június 29-én az Európai Bizotts ág benyújtotta a 2014-2020 közötti id őszakra vonatkozó 
többéves pénzügyi keretr ől szóló javaslatát1. A következ ő „Európa a polgárokért” program 
elfogadott indikatív költségvetése 203 millió EUR, ez körülbelül évenkénti 29 millió EUR, 
amely. kisebb mérték ű csökkenést jelent a jelenlegi progr amhoz képest (215 millió EUR). Az 
összegeknél a jöv őbeni indexállással történ ő kiigazításokat figyelmen kívül hagytuk. 
1.6.2.  Kiadásokkal kapcsolatos kimenetek 
A programkimenetek projekttámogatásokat (kb. 600/év, 15 millió EUR/éves becsült 
költséggel), m űködési támogatásokat (kb. 90/év, 10 millió  EUR/év becsült költséggel) és 
szolgáltatási szerz ődéseket (kb. 5/év, 1 m illió/év becsült költséggel) foglalnak magukban. A 
kimeneteknek a program id őtartamán belüli (2014–2020) „egyenl ő” elosztásának f ő indoka, 
hogy az „Európa a polgárokért” program egy „kiforrott” program, amelynél nem kell számítani ismert vagy várt „tet őzésekkel”. A polgárok uniós ügyekben való fokozott 
részvételének és ezekbe történ ő fokozott bevonásának szükségessége állandó. 
A becsült 29 millió EUR/év fedezi a progra mot végrehajtó ügynökség adminisztrációs 
költségeit is (kb. 3 millió EUR/év). 
1.6.3.  Személyzeti hatások 
A jelenlegi „Európa a polgárokért” program ir ányításából származó tapasztalatok alapján 
megbecsülve az új eszköznél szükség lesz: 
– 9 tisztvisel őre vagy ideiglenes alkalmazottra 
– 1 kirendelt nemzeti szakért őre 
Összesen 10 személyt kellene kijelölni a fellépések irányítására. 
1.6.4.  Az adminisztrációs terhek egyszer űsítése és csökkentése 
Az egyszer űsítés már a jelenlegi programban is fontos  szerepet játszik, és az új programban 
még nagyobb jelent ősége lesz. Az, hogy a teljes programci klus irányítását egy végrehajtó 
ügynökség végzi, már most is számottev ő igazgatási és humáner őforrás-megtakarítást 
eredményez. Ezenfelül az átalányösszegek, át alánydíjak és egységkö ltségek, az elektronikus 
pályázatok, valamint az azonos régióban találh ató szervezeteknél tett csoportos helyszíni 
ellenőrzések keretében megvalósíto tt hatékony helyszíni vizsgá latok tovább csökkentik az 
adminisztratív terheket és valós költségveté si megtakarítást jelentenek. Az ECORYS félid ős 
értékelés (39. oldal) azt mutatja, hogy „a ke dvezményezettekkel és az érdekelt felekkel 
folytatott interjúkból valamelyest kiderül, hogy a végrehajtó ügynökség  hatékonyan irányítja a 
programot, jelent ős eljárási fejlesztéseket eszközölve a finanszírozás, a támogathatósági 
                                                
 
1 COM(2011)500 I. Az Európa 2020 stratégia költségvetése, I. rész. A Bizottság közleménye az Európai 
Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és  Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának; 
COM(2011)500 II. Az Európa 2020 stratégia költs égvetése, II. rész. – A szakpolitikai területek 
áttekintése. A Bizottság közleménye az Európai Pa rlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és 
Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának. 
 
HU 9   HU feltételek, az eljárások harm onizálása és a pályá zatokhoz használandó e-formanyomtatványok 
fejlesztésének tekintetében”. Kiemeli továbbá  a végrehajtó ügynökség által irányított más 
programokkal való szinergikus hatásokat is.  
1.7. Ellenőrzés és értékelés 
A „történelmi emlékezet er ősítése és az uniós szint ű polgári részvételi kapacitás növelése” 
általános célkit űzést civil szervezetek által támogatott  olyan kezdeményezések számának és 
minőségének figyelembevételével értékelik, am elyek célja: 1. befolyásolni az uniós 
döntéshozatali eljárást, 2. er ősíteni a társadalmi kohéziót, és 3. javítani az EU szerepének 
megértését. A hosszú távú cél a civil tá rsadalom azon képességének javítása, hogy 
befolyásolni tudja az európai projektet. A részcélértékek a következ ők lennének: a tematikus 
„európai évek” támogatása inte llektuális inputokkal vagy azok összekapcsolása a helyi és 
regionális adottságokkal, valamint az európa i platformok támogatása a 2014–2019-es európai 
választások el őtt. Mivel az általános célkit űzés a program új eleme, így az alapteljesítményt 
meg kell határozni.  
Két konkrét célkit űzés van: 1. „a történelmi emlékezette l, az uniós integrációval és az Unió 
történetével kapcsolatos vita, reflexió és együttm űködés ösztönzése” és 2. „a politikai 
ismeretek b ővítése és az uniós döntéshozatali folyamatban való részvétel képességének 
fejlesztése a polgárok körében, va lamint a szolidaritás, a társ adalmi szerepvállalás és az 
önkéntesség uniós szint ű lehetőségeinek megteremtése”. Az els ő célkitűzést a projektek 
számának és az eredmények min őségének, valamint az els ő alkalommal támogatásban 
részesülő kedvezményezettek százalékos arányának figyelembevételével értékelik. A második 
célkitűzést a közvetlenül részt vev ők számának, a résztvev ő szervezetek számának, a 
transznacionális partnerségek és hálózatok szám ának, a fellépések földrajzi lefedettségének és 
az első alkalommal támogatásban részesül ő kedvezményezettek százalékos arányának 
figyelembevételével értékelik. Az új programnak számos eredménymutató tekintetében meg 
kell határoznia az alapteljesítményt. 
Az első jelentést a program kezdete után három évvel (legkés őbb 2016. december 31-ig) kell 
elkészíteni. E jelentés célja a félid ős eredmények kezdeti értéke lése lenne, hogy a program 
második szakaszához meg lehessen tenni a szükség esnek ítélt változtatásokat és kiigazításokat 
(legkésőbb 2017. december 31-ig). 
A fellépés hatásáról szóló utólagos jelentést a hétéves program végén ( 2023. július 1.) készítik 
el. E jelentés célja a támogató mechaniz musok összehasonlító értékelése a program 
célkitűzéseinek figyelembevételével.  
Az értékelési intézkedések bels ő és külső tanulmányok és felmérések, ellen őrzések és ülések 
útján történnek. Az ezekhez ka pcsolódó költségek megfelelne k egy uniós program normál 
kiadásainak, és a jöv őbeni program adminisztratív költségvetéséb ől kerülnek finanszírozásra.