A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK az általános költségvetés által fedezett garanciákról 2013. december 31-i állapot /* COM/2014/0540 final */





Tartalomjegyzék 1............ Bevezetés. 3 2............ Az uniós költségvetés által garantált műveletek. 3 3............ A garantált műveletek alakulása. 5 3.1......... A Bizottság által közvetlenül irányított műveletek. 5 3.1.1...... Az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus. 5 3.1.2...... Fizetésimérleg-támogatási mechanizmus. 6 3.1.3...... Makroszintű pénzügyi támogatás keretében nyújtott hitelek. 7 3.1.4...... Euratom-kölcsönök. 7 3.2......... Az EBB külső hitelnyújtási műveleteinek alakulása. 8 4............ Az uniós költségvetés által fedezett kockázatok. 9 4.1......... A kockázat fogalma. 9 4.2......... Teljes kockázat-összetétel 9 4.3......... Az uniós költségvetés által viselt éves kockázat 11 4.3.1...... Tagállamokkal kapcsolatos kockázatok. 11 4.3.2...... Harmadik országokkal kapcsolatos kockázatok. 12 5............ A garanciák aktiválása és az alap alakulása. 14 5.1......... A garanciák aktiválása. 14 5.1.1...... Kifizetések készpénzforrásokból 14 5.1.2...... Kifizetések az uniós költségvetésből 14 5.1.3...... Lehívások az alapból és visszafizettetett összegek. 14 5.2......... Az alap alakulása. 15 1. Bevezetés A jelentés célja, hogy nyomon kövesse az Európai Unió költségvetése által viselt hitelkockázatot, amely az Európai Unió által nyújtott garanciák, valamint az általa közvetlenül végrehajtott vagy az Európai Beruházási Bank Unión kívüli projektjeinek finanszírozására nyújtott uniós garancián keresztül közvetett módon megvalósuló hitelfolyósítási műveletek következménye. A jelentés a költségvetési rendelet[1] 149. cikke alapján készült, amely szerint a Bizottságnak éves jelentési kötelezettsége van az Európai Parlament és a Tanács felé az uniós költségvetési garanciákról és a vonatkozó kockázatokról[2]. A jelentés felépítése a következő: a 2. szakasz összefoglalja az uniós költségvetés által garantált műveletek fő jellemzőit, valamint bemutat több más olyan válságkezelő mechanizmust, amely nem jelent kockázatot az uniós költségvetés számára. A 3. szakasz ismerteti a garantált műveletek alakulását. Ezt követően a 4. szakasz kiemeli az uniós költségvetés által fedezett fő kockázatokat, az 5. szakasz pedig bemutatja a garanciák aktiválását és a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap (a továbbiakban: az alap)[3] alakulását. Ezt a jelentést egy részletes táblázatokat és magyarázatokat tartalmazó bizottsági szolgálati munkadokumentum egészíti ki. A dokumentum tartalmazza az alap számára legnagyobb kitettséget jelentő, uniós hiteleket és/vagy garanciákat igénybe vevő országok makrogazdasági elemzését is. 2. Az uniós költségvetés által garantált műveletek Az uniós költségvetés által viselt kockázatok különféle hitelnyújtási és garanciális műveletekből származnak, amelyek két kategóriába sorolhatók be: – az Európai Unió által makrogazdasági célkitűzésekre nyújtott hitelek, azaz a Bretton Woods-i intézményekkel közösen, harmadik országoknak nyújtott makroszintű pénzügyi támogatás[4] (macro-financial assistance – MFA), az euróövezeten kívüli tagállamok fizetésimérleg-nehézségeit enyhítő fizetésimérleg-hitelek[5] (balance-of-payments loans – BoP), továbbá az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM) keretében nyújtott hitelek[6], melyeket olyan tagállamok igényelhetnek, amelyek általuk nem befolyásolható körülmények okozta súlyos gazdasági-pénzügyi zavarral küzdenek vagy fennáll ennek komoly veszélye; valamint – mikrogazdasági célkitűzésekre irányuló hitelek, azaz az Euratom-hitelek és legfőként az Európai Beruházási Bank (EBB) által nyújtott finanszírozás, amelyet a Bank Unión kívüli országoknak biztosít európai uniós garancia mellett megvalósuló műveleteikhez (az EBB külső hitelnyújtási tevékenysége)[7]. Az EBB garantált külső hitelnyújtási tevékenységére, az Euratom-hitelekre és a harmadik országoknak nyújtott makroszintű pénzügyi támogatás keretében folyósított hitelekre 1994 óta az alap, míg a fizetésimérleg-hitelekre és az EFSM-hitelekre közvetlenül az uniós költségvetés nyújt fedezetet. Az alap az EU-n kívüli országoknak, vagy az ezekben az országokban megvalósuló projektekhez nyújtott hitelekkel és hitelgaranciákkal összefüggő nemteljesítésekre nyújt fedezetet. Célja, hogy: – likviditási tartalékot biztosítson annak érdekében, hogy elkerülhető legyen az uniós költségvetés igénybevétele minden egyes esetben, amikor egy garanciával fedezett hitel kapcsán nemteljesítésre vagy fizetési késedelemre kerül sor, valamint – a Bizottság és az EBB által a harmadik országoknak nyújtott hitelek garanciáival kapcsolatos uniós szakpolitika fejlesztését célzó pénzügyi keret meghatározásával megteremtse a költségvetési fegyelem betartatásának eszközét[8]. Amennyiben a harmadik ország tagállammá válik, az adott országnak nyújtott hitelekre többé nem az alap biztosít fedezetet, és a kockázatot közvetlenül az uniós költségvetés viseli. Az alapot az uniós költségvetésből töltik fel, és az alap forrásainak el kell érniük az alap által fedezett hitelek és hitelgaranciák kinnlevő összegének egy meghatározott hányadát. Ez a százalékos arány, amelyet célrátának neveznek, jelenleg 9 %[9]. Amennyiben az alap forrásai nem elegendőek, az uniós költségvetés biztosítja a szükséges pénzeszközöket. A nem az uniós költségvetés által fedezett egyéb válságkezelési mechanizmusok A válságkezelés részeként számos egyéb mechanizmus létrehozására is sor került, ezek azonban nem jelentenek kockázatot az uniós költségvetés számára: – A görög hitelkeret [10], amelyet a Bizottság által központilag kezelt, más euróövezeti tagállamok által Görögországnak nyújtott kétoldalú kölcsönök által finanszíroznak. – Az Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköz (EFSF)[11]: Az EFSF-t az euróövezeti tagállamok hozták létre az ECOFIN Tanács 2010. május 9-i ülésén hozott döntései alapján. Az EFSF célja, hogy az euróövezeti tagállamoknak a makrogazdasági kiigazítási program keretében nyújtott pénzügyi segítségnyújtás révén megőrizze az európai pénzügyi stabilitást. Az eszközt ideiglenes mentőmechanizmusnak szánták, és Görögországnak (az IMF-fel és néhány tagállammal közösen), valamint Írországnak és Portugáliának (az IMF-fel és néhány tagállammal, valamint az EU/EFSM-mel közösen) nyújt hiteleket[12]. 2010 októberében állandó mentőmechanizmus létrehozásáról határoztak az Európai Stabilitási Mechanizmus (ESM) formájában. – Az Európai Stabilitási Mechanizmus (ESM)[13]: Az ESM-et létrehozó szerződés 2012. szeptember 27-én lépett hatályba. Ettől az időponttól kezdődően az ESM állandó válságkezelési mechanizmussá és az új programok finanszírozásának fő eszközévé vált. Az ESM-mel párhuzamosan az EFSF folytatja a Görögországban, Portugáliában és Írországban megkezdett programjait, de 2013. július 1-jétől már nem vesz részt új finanszírozási programokban vagy hitelkeret-megállapodásokban. Az ESM a nemzetközi közjog alapján létrejött, luxembourgi székhelyű kormányközi szervezet. Részvényesei közé a 18 euróövezeti tagállam tartozik. A teljes jegyzett tőkéje 702 milliárd EUR, amelyből 80 milliárd EUR befizetett tőke (az 5 részletből az utolsó részlet 2014 első felében esedékes) és 622 milliárd EUR a felek által vállalt lehívható tőke formájában áll rendelkezésre. Az ESM 500 milliárd EUR összegű tényleges hitelezési kapacitással rendelkezik. 3. A garantált műveletek alakulása Ez a szakasz ismerteti a Bizottság által közvetlenül irányított, majd az EBB által irányított garantált műveletek alakulását. 3.1. A Bizottság által közvetlenül irányított műveletek 3.1.1. Az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus Az ECOFIN Tanács következtetéseiben a mechanizmus maximális összegét 60 milliárd EUR-ban rögzíti[14], de a jogszabályi korlátot a 407/2010/EU tanácsi rendelet 2. cikkének (2) bekezdése határozza meg, amely a kinnlevő összeg felső határát a saját források felső határán belül rendelkezésre álló tartalékra korlátozza. Az Írországnak[15] (22,5 milliárd EUR összegig) és Portugáliának[16] (26 milliárd EUR összegig) nyújtandó uniós pénzügyi támogatásról szóló tanácsi határozat alapján Írország részére 21,7 milliárd EUR, Portugália részére pedig 22,1 milliárd EUR összegű hitelfolyósítás történt. Fejlemények 2013 során 2013-ban nem került sor új műveletekre. 2013. december 31-én az EFSM 60 milliárd EUR összegű maximális keretéből 11,5 milliárd EUR kapacitás maradt fenn, amelyből szükség esetén további segítséget nyújthat[17]. A 2013. december 31-ét követő fejlemények 2014 márciusában Írország részére folyósították az utolsó, 800 millió EUR összegű részletet, amellyel kimerült az ország rendelkezésére álló maximális hitelkapacitás. Ugyanekkor Portugáliának is folyósítottak egy további, 1,8 milliárd EUR összegű részletet. 3.1.2. Fizetésimérleg-támogatási mechanizmus A fizetésimérleg-támogatási mechanizmus keretében nyújtott középtávú európai uniós pénzügyi támogatást 2008 novemberében Magyarország, majd 2009 januárjában és májusában Lettország és Románia javára újból aktiválták, hogy összesen 14,6 milliárd EUR összegű kötelezettségvállalással segítsék a befektetői bizalom helyreállítását ezekben az országokban. Ebből az összegből 1,2 milliárd EUR nem kerül folyósításra, mivel a hitelfolyósítás határideje lejárt. Fejlemények 2013 során Románia tekintetében a már kifizetett 5 milliárd EUR összegű támogatáson felül a Tanács 2011. május 12-én határozott az országnak nyújtandó legfeljebb 1,4 milliárd EUR összegű elővigyázatossági pénzügyi támogatásról[18]. Ez a támogatási mechanizmus azonban 2013. március 31-én anélkül lejárt, hogy bármilyen kifizetést igényeltek volna. A Tanács 2013. október 22-én úgy határozott, hogy hitel formájában, maximum 8 év átlagos futamidővel legfeljebb 2 milliárd EUR összegben egy második középtávú elővigyázatossági pénzügyi támogatást bocsát Románia rendelkezésére[19]. A folyósításokat 2015. szeptember 30-ig kérhetik. 2013. december 31-én a fizetésimérleg-támogatási mechanizmus 50 milliárd EUR összegű teljes keretéből 36,6 milliárd EUR kapacitás maradt fenn, amelyből szükség esetén további segítséget nyújthat. A 2013. december 31-ét követő fejlemények Nem került sor újabb műveletek indítására. 3.1.3. Makroszintű pénzügyi támogatás keretében nyújtott hitelek A Lisszaboni Szerződés hatálybalépése után az MFA-határozatokat már nem egyedül a Tanács hozza, meghozataluk a rendes jogalkotási eljárás keretében történik. Fejlemények 2013 során Ebben az időszakban csupán egyetlen folyósításra került sor 100 millió EUR összegben Bosznia-Hercegovina számára. A kedvezményezett országok 80,9 millió EUR-t visszafizettek (Románia 12,5 millió EUR-t, Bosznia és Hercegovina 4 millió EUR-t, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság 7,4 millió EUR-t, Szerbia 44,76 millió EUR-t, Montenegró 0,24 millió EUR-t és Tádzsikisztán 12 millió EUR-t). Az MFA-hitelek kinnlevő összegei 2013-ban 545,5 millió EUR-ról 564,6 millió EUR-ra nőttek. A 2013. december 31-ét követő fejlemények A 2010-ben jóváhagyott, Ukrajnának nyújtott makroszintű pénzügyi támogatás[20] a 2002-ben jóváhagyott támogatásból[21] származó forrásokkal együtt 610 millió EUR hitelt tesz ki. Ebből az összegből az első, 100 millió EUR összegű részletet 2014. május közepén folyósították. A Tanács 2014. április 14-én legfeljebb 1 milliárd EUR összegű, Ukrajnának nyújtandó további MFA-hitelekről határozott[22]. Az első részletet (500 millió EUR) 2014 júniusában folyósították. 3.1.4. Euratom-kölcsönök A tagállamoknak, illetve egyes, az Európai Unión kívüli támogatható államoknak (Orosz Föderáció, Örményország, Ukrajna) nyújtható Euratom-kölcsönök felső határa 4 milliárd EUR, amelynek mintegy 85 %-át már fel is használták. A fennmaradó mintegy 600 millió EUR-t új projektek finanszírozására lehetne felhasználni. 2013. augusztus 7-én sor került egy Ukrajnának nyújtandó 300 millió EUR mértékű kölcsön aláírására, a meglévő nukleáris létesítmények korszerűsítésére. Fejlemények 2013 során 2013-ban nem történt hitelfolyósítás. A visszafizetett összeg Bulgáriától (19,81 millió EUR), Romániától (10 millió EUR) és Ukrajnától (6,61 millió EUR) származott. A 2013. december 31-ét követő fejlemények Nem történtek további fejlemények. 3.2. Az EBB külső hitelnyújtási műveleteinek alakulása Fejlemények 2013 során Az EBB-nek a 2007–2013 közötti időszakra az EBB külső hitelnyújtási tevékenységéhez (a továbbiakban: a 2007–2013-as időszakra szóló külső megbízás) nyújtott uniós garancia 6 hónappal meghosszabbodott, mivel a Tanács és az Európai Parlament 2013. december 31-ig nem fogadott el határozatot az EBB-műveletekre nyújtott új uniós garanciáról. A szíriai kormány kamatfizetései és hitel-visszafizetése kapcsán tapasztalt nemteljesítés 2013-ban folytatódott. Az EBB kérelmet nyújtott be a garanciaalaphoz e nemteljesítések fedezésére (lásd lejjebb az 5.3. bekezdést). A 2007–2013-as időszakra szóló külső megbízás keretében 2013-ban 17 %-kal nőtt az aláírt hitelszerződések száma, és értékük 3 901 millió EUR-t tett ki. 2 288 millió EUR hitel folyósítására került sor (+ 20% 2012. december 31-hez képest). Így a megbízás keretében aláírt, valamint folyósított hitelek kumulatív összege 2013. december 31-én elérte a 27,062 millió EUR-t, illetve a 13 590 millió EUR-t. Az EBB korábbi külső hitelezési megbízásaira vonatkozóan lásd a bizottsági szolgálati munkadokumentum A1. táblázatának mellékletét. A 2013. december 31-ét követő fejlemények A 2014–2020 közötti időszakban az Unión kívüli EBB-műveletekre nyújtott uniós garanciáról szóló új határozatot[23] 2014 áprilisában fogadták el. A határozat alapján az uniós garancia maximális felső határát fel kell osztani egy legfeljebb 27 milliárd EUR összegű rögzített felső határra és egy 3 milliárd EUR-t kitevő kiegészítő opcionális összegre. A kiegészítő opcionális összeg teljes vagy részleges aktiválásáról rendes jogalkotási eljárás keretében, az határozatnak az EBB általi végrehajtásáról és az EBB-műveletek alakulásáról szóló félidős felülvizsgálat alapján határoznak. Ezzel párhuzamosan a határozat 14. cikkében előírtaknak megfelelően folyamatban van egy új garanciamegállapodás egyeztetése. A 2013. december 31-én kinnlevő összegek az ebben a szakaszban említett különböző eszközökre vonatkozóan az 1. táblázatban találhatóak. 4. Az uniós költségvetés által fedezett kockázatok 4.1. A kockázat fogalma Az uniós költségvetés által viselt kockázat a garantált műveletek tekintetében kinnlevő tőke és kamat összegéből ered. E jelentés alkalmazásában az uniós költségvetés által (közvetlenül vagy az alapon keresztül közvetve) viselt kockázat értékelésére két módszer használatos: – „Teljes fedezett kockázat”: az érintett műveletek tekintetében egy adott napon kinnlevő teljes tőke összege, beleértve a felhalmozott kamatot is[24]. – „Az uniós költségvetés által viselt éves kockázat” (költségvetési szemléletű mutató): az esedékes éves törlesztőrészletek azon maximális összege, amelyet az Európai Uniónak egy adott pénzügyi évben ki kellene fizetnie, ha valamennyi garanciával fedezett hitel visszafizetése elmaradna[25]. 4.2. Teljes kockázat-összetétel A fedezett teljes kinnlevő összegek jelentette maximális kockázat 2010-ig többnyire a harmadik országoknak nyújtott műveletekhez kapcsolódott. 2011 óta a pénzügyi válság súlyos hatást gyakorolt a tagállamok államháztartására, ami a tagállamokban megnövekedett állami finanszírozási igények kielégítése érdekében egyre élénkebb uniós hitelnyújtási tevékenységhez vezetett. Ennek eredményeképpen a kockázati összetevők az alábbiak szerint módosultak: 2013. december 31-én: · a teljes kinnlevő összeg 71 %-a az uniós költségvetés által közvetlenül fedezett, a tagállamoknak nyújtott hitelekkel kapcsolatos hitelfelvételi műveletekhez köthető (2010.12.31-én 45 %). Az uniós költségvetés által viselt kockázatok 2013. december 31-i állapot szerinti részletes bontását az 1. táblázat tartalmazza. 1. táblázat: Uniós költségvetési fedezettel rendelkező kinnlevőségek teljes összege 2013. december 31-én, millió EUR || Kinnlevő tőke || Felhalmozott kamat || Összesen || % Tagállamok* || || || || Euratom || 357 || 2 || 359 || <1 % Fizetésimérleg-támogatás || 11 400 || 223 || 11 623 || 14 % EBB || 2 657 || 22 || 2 676 || 3 % EFSM || 43 800 || 669 || 44 469 || 54 % Tagállamok összesen || 58 214 || 916 || 59 130 || 71 % Harmadik országok** || || || || MFA || 565 || 5 || 569 || 1 % Euratom || 29 || 0 || 29 || <1 % EBB*** || 22 917 || 155 || 23 072 || 28 % Harmadik országok összesen || 23 510 || 160 || 23 670 || 29 % Összesen || 81 724 || 1 076 || 82 799 || 100 % * Az uniós költségvetés által közvetlenül fedezett kockázat. Ide tartoznak az országoknak uniós csatlakozásuk előtt nyújtott MFA-, Euratom- és EBB-hitelek is. ** Az alap által fedezett kockázat. *** Magában foglalja az EBB-hitelek szíriai nemteljesítését követően az EU-ra átruházott hiteleket. (összeg: 60 millió EUR). A bizottsági szolgálati munkadokumentum A1., A2., A3a. és A3b. táblázata további részletekkel szolgál ezekről a kinnlevő összegekről, különösen a hitelek felső határáról, a folyósított összegekről és a garanciarátákról. 4.3. Az uniós költségvetés által viselt éves kockázat 2014-re vonatkozóan a maximális összeg, amelyet az Európai Uniónak ki kellene fizetnie (közvetlenül és az alapon keresztül), ha valamennyi garanciával fedezett hitel visszafizetése elmaradna, 7 395 millió EUR volt. Ez a garantált hitelek tőke és kamatkifizetéseinek 2014-ben esedékes összegeire vonatkozik és feltételezi, hogy a nemteljesítő hitelek esedékességét nem hozzák előre (részletek a szolgálati munkadokumentum A2. táblázatában olvashatók). 4.3.1. Tagállamokkal kapcsolatos kockázatok A tagállamokkal kapcsolatos kockázatok: a) az uniós csatlakozás előtt nyújtott EBB-hitelekre és/vagy MFA-hitelekre és/vagy Euratom-hitelekre, b) a fizetésimérleg-támogatás keretében nyújtott hitelekre, valamint c) az EFSM keretében nyújtott hitelekre vonatkoznak. 2. táblázat: A tagállamok rangsora az uniós költségvetés által 2014-ben viselt maximális kockázatban való részesedés alapján (millió EUR) Rangsor || Ország || Hitelek || Maximális éves kockázat || Az ország súlya a tagállamok éves kockázatával szemben || Az ország súlya az összes éves kockázattal szemben (tagállamok és nem tagállamok) 1. || Magyarország || a)+b) || 2 128,42 || 41,0 % || 28,8 % 2. || Lettország || a)+b) || 1 096,43 || 21,1 % || 14,8 % 3. || Írország || c) || 661,00 || 12,7 % || 8,9 % 4. || Portugália || c) || 644,88 || 12,4 % || 8,7 % 5. || Románia || a)+b) || 377,02 || 7,3 % || 5,1 % 6. || Bulgária || a) || 87,52 || 1,7 % || 1,2 % 7. || Cseh Köztársaság || a) || 56,44 || 1,1 % || 0,8 % 8. || Lengyelország || a) || 52,49 || 1,0 % || 0,7 % 9. || Horvátország || a) || 42,62 || 0,8 % || 0,6 % 10. || Szlovák Köztársaság || a) || 25,78 || 0,5 % || 0,3 % 11. || Szlovénia || a) || 7,44 || 0,1 % || 0,1 % 12. || Litvánia || a) || 4,95 || 0,1 % || 0,1 % 13. || Ciprus || a) || 3,29 || 0,1 % || <0,1 % Összesen || || || 5 188,29 || 100 % || 70,2 % 4.3.2. Harmadik országokkal kapcsolatos kockázatok Az alap harmadik országoknak nyújtott, legfeljebb 2042-ig terjedő futamidejű garantált hitelekre nyújt fedezetet. 2014-ben az alap harmadik országokkal kapcsolatban 2 206,6 millió EUR maximális éves kockázatot visel (ez a teljes maximális éves kockázat 30 %-a). A negyvenkettő ország közül a legmagasabb kockázatot jelentő tíz rangsorolása az alábbi táblázatban található, összes kinnlevőségük alapján. Az alap által viselt éves kockázatból 1 684 millió EUR (76,3 %) ezeket az országokat érinti. Gazdasági helyzetük vizsgálatával és értékelésével a bizottsági szolgálati munkadokumentum 3. pontja foglalkozik. A hitelminősítő intézetek által meghatározott hitelképesség szintén fel van tüntetve az országtáblázatokban. A harmadik országokkal kapcsolatos kockázatok az EBB hitelezési műveleteihez és/vagy az MFA-hitelekhez és/vagy az Euratom-kölcsönökhöz kapcsolódnak (részletek a bizottsági szolgálati munkadokumentum A3b. és A4. táblázatában olvashatóak). 3. táblázat: A 10 legfontosabb harmadik ország rangsora az uniós költségvetés által 2014-ben viselt éves kockázatban való részesedés alapján (millió EUR) Rangsor || Ország || Maximális éves kockázat || Az ország súlya a harmadik országok éves kockázatával szemben || Az ország súlya az összes éves kockázattal szemben (tagállamok és nem tagállamok) 1. || Törökország || 542,67 || 24,6 % || 7,3 % 2. || Tunézia || 221,59 || 10,0 % || 3,0 % 3. || Marokkó || 217,77 || 9,9 % || 2,9 % 4. || Szerbia || 195,00 || 8,8 % || 2,6 % 5. || Egyiptom || 184,11 || 8,3 % || 2,5 % 6. || Brazília || 102,45 || 4,6 % || 1,4 % 7. || Dél-Afrika || 74,51 || 4,6 % || 1,4 % 8. || Szíria || 72,52 || 3,3 % || 1,0 % 9. || Bosznia-Hercegovina || 63,24 || 2,9 % || 0,9 % 10. || Ukrajna || 10,61 || 0,5 % || 0,1 % || A 10 ország összesen || 1 684,47 || 76,3 % || 22,8 % 5. A garanciák aktiválása és az alap alakulása 5.1. A garanciák aktiválása 5.1.1. Kifizetések készpénzforrásokból Az adós EU felé való fizetési késedelme esetén a Bizottság készpénzállományához nyúl, hogy elkerülje a saját hitelfelvételi műveleteivel összefüggő késedelmeket és az abból eredő költségeket[26]. 2013-ban erre nem került sor. 5.1.2. Kifizetések az uniós költségvetésből Egy esetleges nemteljesítés esetén a hiányzó összeg kifizetésére az uniós költségvetésből kerülne sor. Mivel 2013-ban nem fordult elő tagállami fizetési késedelem, nem használtak fel előirányzatokat. 5.1.3. Lehívások az alapból és visszafizettetett összegek Amennyiben az Európai Unió által harmadik országoknak nyújtott vagy garantált hitel kedvezményezettje fizetési késedelembe esik, az esedékes összeg kifizetésére az alapból kerül sor, az erre vonatkozó kérelem benyújtásától számított három hónapon belül[27]. Az EBB a szíriai kormány bizonyos kamatfizetései és hitel-visszafizetése kapcsán 2011 decemberétől nemteljesítést tapasztalt. Mivel a hivatalos fizetési felszólítások nem vezettek eredményre, az EBB 2012 májusában megkezdte az alapból történő lehívásokat. Az alapból a szíriai vissza nem fizetett hitelekhez köthető lehívások alakulását a 4. táblázat ismerteti. Az EBB által kért összegeket a bizottsági szolgálatok általi engedélyezést követően hívják le a garanciaalapból. Az uniós garancia keretében az Unió által teljesített kifizetés esetén az EBB jogai és jogorvoslati lehetőségei átszállnak az EU-ra. Az átruházott összegek tekintetében az EBB vállalja a visszafizettetési eljárások lefolytatását az EU nevében. 4. táblázat: A garanciaalaphoz érkezett lehívások a szíriai nemteljesítő hitelekkel kapcsolatosan (millió EUR) Tárgyév || Kifizetett lehívások száma || Az esedékes törlesztőrészletek összege || Büntetőkamatok és felhalmozott kamatok (1) || Visszafizettetett összeg[28] || Összesen 2012. || 2 || 24,02 || nincs adat || 2,15 || 21,87 2013. || 8 || 59,27 || 1,36 || 0 || 60,63 Összesen || 10 || 83,29 || 1,36 || 2,15 || 82,50 (1) A büntetőkamatokat és felhalmozott kamatokat az EBB csak az egyes kölcsönökre vonatkozó második fizetési kérelem után követeli és a nemteljesítés időpontjától a garanciaalap általi kifizetés időpontjáig számítja. 2013. december 31-én a garantált hitelekhez kapcsolódó összes kinnlevő tőkekötelezettség Szíria esetében 554 millió EUR-t tesz ki, a leghosszabb futamidejű hitel 2030-ban jár le. 5.2. Az alap alakulása A garanciaalapról szóló rendelet szabályai szerint az alapnak el kell érnie egy megfelelő szintet (célösszeget), amelyet az egyes műveletekből adódó fennálló összes tőkekötelezettség és a felhalmozott kamat 9 %-ában határoztak meg. A célösszeg teljesítésének biztosítása érdekében feltöltési mechanizmus működik. A feltöltési mechanizmus alapján az uniós költségvetés 2013 februárjában 155,66 millió EUR-t fizetett az alapnak, míg 2014 februárjában ez a kifizetés 58,43 millió EUR-t tett ki. 2013. december 31-én az alap nettó eszközállománya[29] 1 981,29 millió EUR-t tett ki. A nettó eszközállomány és a fennálló tőkekötelezettség[30] (23 609,19 millió EUR) aránya a garanciaalapról szóló rendelet értelmében a célösszegnél kisebb volt. Következésképpen, 144,40 millió EUR összegű feltöltést illesztettek a 2015. évre vonatkozó előzetes uniós költségvetésbe. 2013. december 31-én 82,5 millió EUR összeg volt az alap által behajtandó tartozás. [1] Az Európai Parlament és a Tanács 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom rendelete az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 298., 2012.10.26., 1. o.). [2] A költségvetés által 2012. december 31-i időpontig fedezett garanciákról szóló korábbi jelentés a COM(2013) 871 final jelentésből és az azt kísérő SWD(2013) 504 final munkadokumentumból áll. [3] A Tanács 2009. május 25-i 480/2009/EK, Euratom rendelete a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap létrehozásáról (kodifikált változat), (a továbbiakban: a garanciaalapról szóló rendelet) (HL L 145., 2009.6.10., 10. o.). [4] A makroszintű pénzügyi támogatás harmadik országoknak nyújtott vissza nem térítendő támogatás is lehet. [5] A Tanács 2002. február 18-i 332/2002/EK rendelete a tagállamok fizetési mérlegéhez középtávú pénzügyi támogatási mechanizmus létrehozásáról (HL L 53., 2002.2.23., 1. o.). [6] A Tanács 2010. május 11-i 407/2010/EU rendelete az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus létrehozásáról (HL L 118., 2010.5.12., 1. o.). [7] A jogalapok hivatkozási jegyzéke a bizottsági szolgálati munkadokumentum A4. táblázatában található. [8] Bár a külső kockázatokat végeredményben az Európai Unió költségvetése fedezi, a garanciaalap olyan eszközként szolgál, amely a fizetési nemteljesítés kockázatával szemben nyújt védelmet az uniós költségvetés számára. Az alapról és annak gazdálkodásáról szóló legújabb éves jelentés a COM(2013) 661 final dokumentumban és az azt kísérő SWD(2012) 217 final bizottsági szolgálati munkadokumentumban található. [9] Az alap működéséről és a feltöltési célrátáról szóló átfogó jelentés a COM(2014) 214 final dokumentumban és az azt kísérő SWD(2014) 129 final bizottsági szolgálati munkadokumentumban található. [10] A görög hitelkeretről lásd: http://ec.europa.eu/economy_finance/assistance_eu_ms/greek_loan_facility/index_en.htm. [11] Az EFSF-ről lásd: http://www.efsf.europa.eu. [12] Az EU/EFSM keretében nyújtott hiteleket az uniós költségvetés garantálja. [13] Az ESM-ről: http://esm.europa.eu. [14] Lásd az ECOFIN Tanács 2010. május 9–10-i rendkívüli üléséről kiadott sajtóközleményt (http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/HU/ecofin/121114.pdf). [15] A Tanács 2011. december 7-i 2011/77/EU végrehajtási határozata az Írországnak nyújtandó uniós pénzügyi támogatásról (HL L 30., 2011.2.4., 348. o.). [16] A Tanács 2011. május 17-i 2011/344/EU végrehajtási határozata a Portugáliának nyújtandó uniós pénzügyi támogatásról (HL L 159., 2011.6.17., 88. o.), lásd a helyesbítést is (HL L 178., 2012.7.10., 15. o.). [17] Az EFSM-re vonatkozó további információkat lásd az Európai Unió 2012. évi hitelfelvételi és hitelnyújtási tevékenységeit bemutató bizottsági jelentésben (COM(2013) 752 final). [18] A Tanács 2011. május 12-i 2011/288/EU határozata a Romániának nyújtandó középtávú európai uniós elővigyázatossági pénzügyi támogatásról (HL L 132., 2011.5.19., 15. o.). [19] A Tanács 2013. október 22-i 2013/531/EU határozata a Romániának nyújtandó középtávú európai uniós elővigyázatossági pénzügyi támogatásról (HL L 286., 2013.10.29., 1. o.). [20] Az Európai Parlament és a Tanács 2010. július 7-i 388/2010/EU határozata az Ukrajnának nyújtott makroszintű pénzügyi támogatásról (HL L 179., 2010.7.14., 1. o.). [21] A Tanács 2002. július 12-i 2002/639/EK határozata az Ukrajnának nyújtott makroszintű kiegészítő pénzügyi támogatásról (HL L 209., 2002.8.6., 22. o.). [22] A Tanács 2014. április 14-i 2014/215/EU határozata az Ukrajnának nyújtott makroszintű pénzügyi támogatásról (HL L 111., 2014.4.15., 85. o.). [23] Az Európai Parlament és a Tanács 2014. április 16-i 466/2014/EU határozata az Unión kívüli beruházási projekteket támogató finanszírozási műveletek veszteségeinek fedezésére az Európai Beruházási Banknak nyújtott uniós garanciáról (HL L 135., 2014.5.8., 1. o.). [24] Lásd a jelentés 1. táblázatát. [25] E számítás céljából feltételezik, hogy a nemteljesítő hitelek esedékességét nem hozzák előre, azaz nem a teljes összeget, hanem csak az esedékes törlesztőrészletet veszik figyelembe (lásd még a jelentés 2. és 3a./3b. táblázatát, valamint a bizottsági szolgálati munkadokumentum A2. táblázatát). [26] Lásd az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló 2007/436/EK, Euratom határozat végrehajtásáról szóló, 2000. május 22-i 1150/2000/EK, Euratom tanácsi rendelet 12. cikkét (HL L 130., 2000.5.31., 1. o.). [27] 1994-es létrehozása óta a jelentés időpontjáig az alapból összesen 502 millió EUR-t hívtak le. A visszafizettetés összesen 579 millió EUR-t tett ki (ez a visszafizetett tőke és kamat összegét, valamint a késedelmes fizetés miatti büntetőkamatokat és a realizált árfolyamnyereséget és -veszteséget tartalmazza). További részletekért lásd a bizottsági szolgálati munkadokumentum 2.5.4. szakaszát. [28] 1994-es létrehozása óta, a jelentéstétel időpontjában az alap általi visszafizettetés összesen 579 millió EUR-t tett ki (ez a visszafizetett tőke és kamat összegét, valamint a késedelmes fizetés miatti büntetőkamatokat és a realizált árfolyamnyereséget és -veszteséget tartalmazza). [29] Az alap összes eszköze a felhalmozott kötelezettségek levonásával (EBB-díjak és auditdíjak). [30] Felhalmozott kamatokkal növelt érték.