ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
E kérdésekkel az EGSZB korábbi véleményeiben már foglalkozott: egyrészt 2008-as véleményében ( 3 ) az „egyes veszélyes anyagok” forgalomba hozataláról és felhasználásáról, amely anyagok közé a nitrogénalapú műtrágyaként nagyon nagy mennyiségekben felhasznált ammónium-nitrát is tartozik, amely egyben a kereskedelmi és házi gyártású robbanóanyagok hatékony és alacsony költségű alkotórésze is lehet, másrészt pedig 2011-es véleményében ( 4 ) a robbanóanyag-prekurzorok ellenőrzéséről szóló első rendeletre vonatkozóan, amelyet a tapasztalatok fényében most kívánnak hatályon kívül helyezni és felváltani. Az EGSZB a kábítószer-prekurzorokkal és a jogszerű felhasználásoktól való eltérítésükkel is foglalkozott, és a kapcsolódó jogszabályok a jelen esetben is követhető, hasznos mintaként szolgálhatnak.
3.5.

Egyben valamennyi uniós tagállam részes állama a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések minden formájának kiküszöböléséről szóló ENSZ-egyezménynek (CEDAW) is, a legátfogóbb olyan nemzetközi jogi eszköznek, amelynek célja, hogy előmozdítsa a nők valamennyi emberi jogának egyenlő elismerését, élvezetét és gyakorlását a politika, a társadalom, a kultúra, a polgárság és az otthon területén. A fogyatékossággal élő nőknek és lányoknak is maradéktalanul élvezniük kell e jogokat, és rájuk is ki kell terjeszteni a CEDAW végrehajtását célzó nemzeti erőfeszítéseket.
4.3.2.

A körforgásos gazdaságban az anyagáramlással kapcsolatos koncepcióknak túl kell lépniük az újrahasznosításon, és a javítás és az újrafelhasználás területén lévő anyagáramlás nyomon követését is magukban kell foglalniuk, amibe az újragyártási tevékenységek is beletartoznak. A meghatározások itt is lényegesek, hiszen az egyik ágazat hulladékát egy másik ágazat potenciális erőforrásának kellene tekinteni.
3.2.3.

Study to assess the benefits delivered through the enforcement of EU environmental legislation [Az uniós környezetvédelmi jogszabályok végrehajtása révén elért előnyöket felmérő tanulmány] A közleményben az Európai Bizottság azt állítja, hogy a meg nem felelés becsült éves költsége 50 milliárd eurót tesz ki. Az Európai Bizottság[Az uniós környezetvédelmi jogszabályok végrehajtása révén elért előnyöket felmérő tanulmány] ( 9 ) című kiadványa szintén rendkívül jelentős, a környezetvédelmi megfelelés biztosításával elérhető gazdasági hasznokat mutat ki. Ki kell tehát emelni, hogy a környezeti, egészségügyi és jogállami érdekeken kívül tiszta gazdasági érdek is fűződik ahhoz, hogy a további károk a hatékony ellenőrzések és a meglévő környezetvédelmi jogszabályok megfelelő érvényesítése révén megelőzhetők legyenek.
7.4.

Ez módosításokat tesz majd szükségessé a közvetlen kifizetések irányának meghatározása terén, amint az az Európai Bizottság közleményéből is kiderül. Az EGSZB üdvözli, hogy az Európai Bizottság foglalkozik azzal a kérdéssel, hogy az eszközök jelenlegi elosztása ilyen formában fenntartható-e. Azonban bármilyen változtatást vezessenek is be, meg kell őrizni a KAP egyik legfontosabb elemét, azaz meg kell védeni azt a jól működő belső piacot, melyet a KAP hozott létre az évek során.
—

újból megerősítik – az összes végrehajtási szövegben is – azt a követelményt, hogy az adatvédelmi elveket már a tervezési szakasztól be kell építeni (beépített adatvédelem, más néven „privacy by design”),
2.2.8.

A 765/2008/EK rendelet ( 7 ) végrehajtásáról szóló európai bizottsági jelentés, amely megállapítja az akkreditálás és piacfelügyelet előírásait a termékek forgalmazása tekintetében [röviden: megfelelőségi rendelet, COM(2017) 789 final]; ennek legfontosabb megállapításai: a) szükség van megbízható és kompetens „megfelelőségértékelő szervezetekre”, amelyek megfelelően végzik munkájukat, azaz a termékek értékesítése előtt ellenőrzik, hogy azok megfelelnek-e bizonyos előírásoknak; b) az EU ezért akkreditálási rendszert hozott létre az ilyen megfelelőségértékelő szervezetek számára; c) az Európai Bizottság szerint a 765/2008/EK rendelet (8) által létrehozott európai akkreditálási infrastruktúra többletértéket teremtett, és nemcsak az egységes piac, hanem a nemzetközi kereskedelem szempontjából is; d) a jelentés megerősíti, hogy az akkreditálás széles körű támogatást élvez az európai ipar és a megfelelőségértékelési közösség részéről; e) a kihívást azonban annak biztosítása jelenti, hogy a teljes akkreditálási rendszer lépést tudjon tartani a fejlődéssel, és hogy továbbra is ugyanolyan szigorúan alkalmazzák; f) a jelentés ezenkívül megerősíti, hogy a vállalkozások tisztában vannak az egységes piacon forgalmazott termékek 2013 és 2017 között alkalmazott CE-jelölésének fontosságával.
1.7.

Az EGSZB üdvözli, hogy az Európai Bizottságnak a köz- és magánszféra közötti szerződéses partnerségben (cPPP) részt vevő partnerei közül ketten most először magánszektorbeli tagok lehetnek, aminek kulcsszerepe van az ipar , köztük a kkv-k részvételében. Az EGSZB üdvözli azt a lehetőséget, hogy több partner is csatlakozhat, azonban ragaszkodik ahhoz is, hogy minden új partner esetében érvényesüljön a viszonosság , különös tekintettel az EU-n kívüli partnerekre. Az Uniónak ki kell aknáznia a HPC-technológia fejlődése által teremtett lehetőséget arra, hogy kiteljesítse az európai ipari ágazatot, felölelve a teljes termelési láncot (tervezés, gyártás, bevezetés, alkalmazás). Az Európai Uniónak középtávú célként azt kellene kitűznie, hogy európai technológiával képes legyen megtervezni és megépíteni egy HPC-t.
2.9.

A tagállamok közül néhány már foglalkozott az atipikus foglalkoztatás jelentette kihívásokkal, és kollektív szerződések, szociális párbeszéd vagy jogszabályok keretében védőintézkedéseket vezetett be annak érdekében, hogy méltányos munkakörülményeket biztosítsanak és különféle karrierlehetőségeket nyújtó pályamódosítást tegyenek lehetővé a munkaerőpiacokon, és az EGSZB kifejezetten üdvözli ezt. Az Európai Bizottságnak a preambulumbekezdésekben le kell szögeznie, hogy a védelem bizonyos formáit – például a Belgiumban és Svédországban alkalmazottakat – be kell tartani. Belgiumban például bizonyos ágazatokban a kiegészítő munkák rendszere azon az elven alapul, hogy a munkavállalóknak emellett még egy másik, főállásuk is van.
3.2.4.

Mivel a felhasználók állnak a tervezés és a szolgáltatás középpontjában, az általuk generált adatokat is kiemelt fontosságúnak kell tekinteni, és ezért megfelelő szabályokat kell lefektetni az adatok tulajdonjogát és maguk a felhasználók, illetve harmadik felek általi használatukat illetően. A következő kérdéséket kell feltenni: „Ki az adatok tulajdonosa?”, „Kinek áll jogában használni őket?”, „Szolgáltatást nyújtó harmadik felek milyen körülmények között használhatják fel az adatokat?”, „A felhasználó szabadon használhatja az adatokat?” stb. E tekintetben lényegi különbséget kell tenni a különböző adattípusok között: egyrészt a nyers adatok, másrészt pedig az algoritmusok és mesterséges intelligenciájú szolgáltatások által termelt adatok között. Hogyan kezelendő az információ tulajdonjoga abban az esetben, ha egy másik fél saját algoritmusok használatával új összesített adatokat generál? Hogyan kell az üzleti modelleket úgy megtervezni, hogy azok kezelni tudják több olyan érdekelt fél jelenlétét is, amelyek közül mindegyik alapvetően járul hozzá a szolgáltatásnyújtáshoz? Szintén különbséget kell tenni az olyan (hagyományosabb, pl. a napi életvitelt támogató [ Activity of Daily Living , ADL]) üzleti modellek között, amelyek csak szolgáltatásokon alapulnak, és azok között, amelyek betegközpontú adatokon alapulnak és lehetőséget rejtenek magukban arra, hogy új szolgáltatásokat dolgozzanak ki a távegészségügy (pl. preventív, kezeléstámogatási és alkalmazkodási szolgáltatások) vonatkozásában.
1.6

Az EGSZB egyetért továbbá azzal, hogy a tehergépkocsikat és az autóbuszokat kötelezően fel kell szerelni az előttük és a járda felőli oldalon közvetlen közelükben lévő veszélyeztetett úthasználókat érzékelő és figyelmeztető rendszerekkel, amelyeket úgy kell megtervezni és gyártani, hogy a vezetőülésből jobban lehessen látni a veszélyeztetett úthasználókat, továbbá a sávelhagyásra figyelmeztető rendszert is be kell építeni. Ezenfelül üdvözli, hogy további kötelezettségként az autóbuszokat úgy kell megtervezni és gyártani, hogy csökkent mozgásképességű személyek, többek között kerekesszékesek számára is megközelíthetők legyenek.
3.6.

Mivel még az egészségügyi dolgozók körében is bizalmatlanságról számolnak be, és néha védőoltással megelőzhető betegségek jelennek meg és törnek ki amiatt, hogy ők is hordozzák a kórokozókat, a 2000/54/EK irányelv szellemében, a betegek biztonsága és maguknak az egészségügyi dolgozóknak a védelme érdekében szigorúan nyomon kellene követni a nekik szóló oltási programokat és megfelelő továbbképzést kellene biztosítani számukra.
3.5.

Az utolsó pénzügyi válságot követően a pénzügyi intézményeket érintő szabályok uniós és nemzeti szinten egyaránt szigorúbbá váltak. Ezek a kiberbiztonságra is kiterjednek, és a pénzügyi ágazat intézményei számára kötelező biztonsági rendelkezéseket és standardokat írnak elő. Az EGSZB úgy véli, hogy a kiberbiztonsági standardokat a pénzügyi technológiai szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások esetében is alkalmazni kellene uniós szinten. Egységes alkalmazásuk biztosítása érdekében ezeket uniós szinten kellene megállapítani, de világviszonylatban is ki lehetne terjeszteni.
4.4.1.

Az EGSZB egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy az eszközkezelő társaságok néhány tagállamban fontos szerepet játszottak a bankok mérlegének kitisztításában, különösen a pénzügyi válság után. Viszont egyetért azzal is, hogy – az államilag támogatott vagy garantált gazdasági egységek esetében – hozzájárulhatnak a pénzügyi stabilitást érintő kockázatokhoz is, beleértve azt is, hogy ráerősíthetnek az „állampapírok és bankok közötti visszacsatoló hatás” néven ismert jelenségre.
elővigyázatossági megközelítéssel

Az EGSZB emlékeztet arra, hogy az Európai Unióban már megszűnt a POP-ok többségének forgalomba hozatala és felhasználása. Mindazonáltal a POP-ok kibocsátásának minimalizálása érdekében be kell tiltani az ilyen anyagok gyártását is, a mentességeket pedig azokra az anyagokra kell korlátozni, amelyek valamely különleges alkalmazásban nem helyettesíthető funkciót töltenek be. Az EGSZB ezért arra ösztönzi az Európai Bizottságot, hogy a környezetről és a fejlődésről szóló riói nyilatkozatban a környezetvédelem kapcsán megállapított ( 6 ) összhangban dolgozzon ki a Stockholmi Egyezményben foglaltaknál szigorúbb ellenőrző intézkedéseket.
Az EGSZB nagyon fontosnak tartja ezt az igénybevevők és fogyasztók számára előnyös átláthatósági követelményt, ahogy a tranzakciók biztonságát is. Hasonló jelentőséget tulajdonít annak is, hogy megállapítsák az ilyen szolgáltatások díjának felső határát, miközben várja a konkrét, végleges végrehajtási intézkedések kidolgozását ( 13 ) . A pénzforgalmi szolgáltatók számára ez a kérdés rendkívül összetett és nehéz, ezért úgy helyes, ha figyelmet fordítunk a velejáró költségszempontokra is.
Az állandó telephely fogalommeghatározásának kialakítására az OECD egy dinamikus eljárásra épülő módszert alkalmaz, ahol a változtatásokat elvileg világszerte elfogadták. Ha egy egyoldalú fogalommeghatározás előterjesztésével eltérünk ettől az eljárástól, az tovább növeli a nemzetközi adórendszer bonyolultságát, ahogy a bizonytalanságot is a befektetők körében. Még abban a valószínűtlen esetben is, ha az OECD ugyanezt a fogalommeghatározást fogadná el a digitális gazdaságról szóló, 2020-ban várható végleges jelentésében, a két rendszer előbb-utóbb amúgy is eltérő irányt venne ( 11 )
3.8.

Az EGSZB teljes mértékben támogatja a választott szakpolitikai alternatívát, a nemzeti rendszereken alapuló európai szintű minimális harmonizációt is, mivel ez észszerű költségek mellett több célkitűzés megvalósítását is lehetővé teszi. Ez megakadályozza a meglévő piacok torzulásait is, és alacsonyabb átállási költségeket fog eredményezni. Ugyanakkor fontos, hogy a fedezett kötvények piacának fellendítése érdekében a létező nemzeti rendszerek támogassák az európai javaslat célját. Így nemkívánatosak a javaslattal ellentétes esetleges nemzeti szintű akadályok vagy korlátozások sem.
3.3.

Partnerség a civil társadalommal – Az EGSZB emlékeztet arra, hogy a partnerség a horizontális elvek figyelembevételének egyik alapvető fontosságú eszköze. Mindenhol partnerséget kell kialakítani a civil társadalommal, a szociális partnerekkel, a helyi hatóságokkal és a társadalmi befogadással foglalkozó szervezetekkel. Ezzel összefüggésben a rendelet előirányozza, hogy a civil társadalmat be kell vonni az ellenőrző bizottságokba. A rendelet azt is előírja, hogy azokon a weboldalakon, amelyek a programok végrehajtásáról és eredményeiről adnak tájékoztatást, a sikertelen projektekre és az olyan projektekre vonatkozó információkat is fel kell tüntetni, amelyek nem számolnak be vállalt kötelezettségeikről.
2.4.

Az EGSZB mindemellett azt is elismeri, hogy a konzulátusokra való eljutás továbbra is nehézséget okoz, különösen azokban a harmadik országokban, ahol a tagállamok többsége csak a fővárosban van jelen, és ahol ezért a kérelmezők kénytelenek viselni a konzulátushoz való hosszú utazás költségeit (pénz és idő tekintetében egyaránt). Az EGSZB ezért üdvözli a „személyes benyújtás” elvének eltörlésére irányuló javaslatot, és arra kéri a tagállamokat, hogy végezzék el a vízumkérelmek online benyújtásával kapcsolatos szükséges kiigazításokat. Emellett az EGSZB üdvözöl minden olyan intézkedést, amely arra irányul, hogy a vízumkérelmezők lakóhelyükről a számukra legkényelmesebb és leggyorsabb módon nyújthassák be vízumkérelmeiket, amihez adott esetben jobban igénybe lehetne venni külső szolgáltatókat, jobb képviseleti szolgáltatásokat kellene nyújtani, illetve fokozni kellene az együttműködést az uniós tagállamok diplomáciai képviseletei között.
3.3.

A javaslat azt is egyértelművé teszi, hogy az uniós jogszabályok alapján a jelenlegi brit típusjóváhagyó hatóság mint ilyen nem folytathatja majd működését. Ahhoz viszont, hogy a jövőben is megfeleljenek az uniós jogszabályoknak és továbbra is hozzáférjenek az európai piacokhoz, az Egyesült Királyságban típusjóváhagyást szerzett gyártóknak tehát új jóváhagyást kell majd kapniuk a 27 uniós tagállam valamelyikének típusjóváhagyó hatóságától. Ez a már gyártás alatt levő termékekre is vonatkozik.
3.6

Az említett technológiai vállalatoknak közös felelősségük van, mivel átfogó szerepet játszanak a folyamatban. Ők nem tartják magukat kiadónak, hanem „csak” olyan online platformoknak, amelyek a bevett média által létrehozott információkat és más tartalmakat terjesztik, anélkül hogy meg kellene fizetniük a tartalom létrehozásának költségeit, például egy szerkesztőség fenntartása formájában. A tartalom más forrásokból is terjesztésre kerül, anélkül, hogy ellenőriznék, értékelnék, elemeznék vagy értelmeznék a közzétett anyagot. „A Google nem »csak« egy platform. Meghatározza, alakítja és eltorzítja a világról alkotott képünket”. Ez volt az egyik következtetése annak a cikknek, amely a The Guardian-ben jelent meg „The great Brexit robbery: how our democracy was hijacked” (A nagy brexit-rablás: hogyan térítették el a demokráciánkat) címmel, és amely azt elemezte, hogy „hogyan befolyásolta az EU-val kapcsolatos népszavazás eredményét a kilépés melletti kampány vegyes összetételű erőinek (…) homályos, globális működése”. Mivel a félrevezető és a megbízható híreket egyforma módon közlik, a felhasználók nehezen tudják megkülönböztetni az egyiket a másiktól. Ezért a technológiai vállalatoknak kiemelten törekedniük kell arra, hogy a szabályok és az adatkezelés tekintetében átláthatóvá váljanak. Különösen fontos, hogy a platformok reklámbevételekre vonatkozó politikái és az álhírek terjesztése közti kapcsolatok mennyire átláthatóak. (Ebben a tekintetben a félretájékoztatás gyakorlati kódexével – amelynek a tervek szerint 2018. július végéig meg kellett volna jelennie – kapcsolatos jelenlegi tárgyalások szoros felügyeletet igényelnek.)
1.3.

Az EGSZB arra is felhívja a figyelmet, hogy a biogazdaság az EU éghajlat- és energiapolitikai célkitűzéseihez is hozzájárul azáltal, hogy a villamosenergia-termelésben, a fűtésben és hűtésben és a közlekedésben bioenergiával váltja fel a fosszilis tüzelőanyagokat. Egyben az energiahatékonysághoz és az energiaellátás biztonságához is hozzájárul.
1.2.

Az EGSZB sajnálatosnak tartja azonban, hogy az Európai Bizottság csak egy általános védelmi minimumszintet vezetett be az egész EU-ban, mivel csupán meghatározott számú tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatot tiltott be. Minden visszaélésszerű gyakorlatot be kell tiltani.
5.1.

Az indokolás szerint a különleges felépítményű gépjárművek mentesülnek CO 2 -kibocsátási előírások alól. A konkrét mentességeket az 1. cikk második albekezdése (CO 2 -referenciakibocsátások kiszámítása) és a 4. cikk tartalmazza (a gyártó átlagos fajlagos kibocsátása). Másrészt, ezeket a mentességeket sem a 2. cikk (hatály), sem a 6. cikk (a gyártók fajlagos kibocsátási célértékei) nem említi. Ezért ezeknek a járműveknek a rendeletjavaslat szerinti helyzete nem tűnik teljes mértékben egyértelműnek. Úgy tűnik azonban, hogy a különleges felépítményű gépjárművekre is vonatkoznak az 1. cikk a) és b) pontjában meghatározott CO 2 -csökkentési célértékek, és ezeket a járműveket a gyártók fajlagos kibocsátási célértékeinek meghatározásakor és a 7. cikk szerinti kibocsátási tartozások meghatározása céljából figyelembe veszik. Az EGSZB véleménye szerint a különleges felépítményű gépjárművek egyedi státuszának hatásai több magyarázatra szorulnak, esetleg a (17) preambulumbekezdés kiegészítése révén.
3.11.

Az EGSZB felhívja a figyelmet az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságában (ENSZ EGB) a fenti 3.10. pontban ismertetett kérdésekkel kapcsolatban jelenleg folyó munka fontosságára és különösen a Data Pipeline Concept for Improving Data Quality in the Supply Chain [Adatcső-koncepció az adatminőség javítására az ellátási láncban] című fehér könyvre. Az EGSZB véleménye szerint ez egy további érv az elektronikus dokumentációnak a lehető legszélesebb körben történő kötelezővé tétele mellett.
2.29.

Az a javaslat, amely szerint a KAP I. és II. pillére tekintetében a tagállamoknak egyaránt ki kell dolgozniuk és be kell nyújtaniuk KAP-stratégiai terveket, a jelenleginél sokkal bonyolultabb rendszert eredményez. Elengedhetetlen biztosítani, hogy e követelmény ne késleltethesse a végrehajtást, és az semmilyen körülmények között nem akadályozhatja a mezőgazdasági termelőknek szánt közvetlen kifizetések hatékony és időben történő teljesítését. A régiókat is be kell vonni, és minél jobban ki kell használni szakértelmüket.
1.4.

Az Unió 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretének új koncepcióját követve – amely azt is feltételezi, hogy a különböző fejezetek között jelentős szinergiák jönnek létre – az EGSZB meg van győződve arról, hogy a program kínálta lehetőségeket még részletesebben ki kell fejteni, hogy az említett szinergiákat a valóságban is ténylegesen el lehessen érni. Az EGSZB örvendetesnek tartaná, ha egy gyakorlati útmutatót dolgoznának ki, amelynek segítségével a kedvezményezettek könnyebben eligazodnának a jövőbeni többéves pénzügyi keret más fejezeteivel való kölcsönös kombinációs lehetőségek között, többek között azért, mert ez esetben a többéves pénzügyi keret egy teljesen új eleméről van szó. A kívánatos szinergiák erősítésének részeként az EGSZB annak megfontolását is javasolja, hogy a program eszközei közvetlenül kapcsolódjanak a kohéziós politika keretei között futó megfelelő operatív programhoz.
4.2.

A rendelet felülvizsgálati kutatási jelentése és piackutatási adatok alapján az EGSZB úgy látja, hogy a paraméter-osztályok megváltoztatása túl korai lenne : a piaci kínálat 1 %-nál kisebb része esik ugyanis a gördülési ellenállás és a nedves tapadás A-osztályába, így az gyakorlatilag üres. A 2017/1369 rendelet szerint is csak 30 %-os telítettség felett lenne indokolt az átskálázás. Másrészt nem lenne motiváló egy olyan 6–7 fokú skála, amelynek mindkét felső tartománya üres. Műszakilag megfontolandó az a tény is, hogy egy azonos abroncs sorozaton végzett vizsgálatok időnként 2 osztálynyi eltérést is mutatnak.
1.3.

Az automata vagy félautomata vezetés egyik fő sajátossága, hogy jelentősen javíthatja a szárazföldi járművek aktív biztonságát , továbbá jelentősen csökkentheti a halálos balesetek számát, vagy akár teljesen meg is szüntetheti azokat. Az automatizált járművekkel a kísérleti szakaszban bekövetkező halálos balesetek azonban megakaszthatják e technológia fejlődését. Az EGSZB ezért azt ajánlja, hogy az önvezető járművekkel kapcsolatos minden kísérleti projektet és tesztelési eljárást a lehető legmagasabb biztonsági előírások mellett végezzenek el, akkor is, ha ez a peremfeltétel lelassíthatja a fejlődést az EU-n kívüli versenytársakhoz képest. Hosszú távon jobb termékek fognak születni, amelyek elfogadottsági szintje is nagyobb lesz.
Az EGSZB szükségesnek tartja az elitképzést és az ilyen tehetségek toborzását annak érdekében, hogy Európa vonzóbb legyen a globális versenyben e csoport számára. Az EGSZB azt is hangsúlyozza azonban, hogy a Digitális Európa program nem összpontosíthat csak a magasan képzett és jó digitális készségekkel rendelkező munkavállalókra. A Digitális Európa program azt tűzi ki célul, hogy lehetővé tegye a digitális egységes piacot, valamint hogy kedvező módon alakítsa a digitális transzformációt, éppen ezért fontos, hogy az Unió minden polgára és munkavállalója ki tudja aknázni ennek az erős támogatási programnak az előnyeit. Ha ez nem sikerül, fennáll a veszélye annak, hogy tovább nyílik a szociális olló Európában. Ahogy az EGSZB már más véleményeiben is kifejtette, a digitális egységes piac eléréséhez a legfontosabb tennivaló a szakismerethiány orvoslása, a digitális készségek területén is ( 10 ) . Programjában az Európai Bizottság az alapvető digitális ismeretek közvetítése érdekében az olyan támogatási programokra is felhívja a figyelmet, mint az ESZA+ vagy az ERFA. Mivel e programok felépítése nem teszi lehetővé a mindent lefedő támogatást Európában, a Digitális Európa programnak még a különböző képesítési szinteket is át kell fognia. Ha ez a program nem rendelkezik elegendő forrással ahhoz, hogy a digitalizáció előnyeit mindenki számára garantálja, ezeket a követeléseket a többi programnál, például az ESZA+-nál kell érvényesíteni. A Digitális Európa program a téma „irányítóközpontjaként” kellene hogy működjön, amely a célok elérése érdekében szemmel tartja a többi programot. Ellenkező esetben csak egy kisebbség tudná kihasználni a különböző uniós támogatási programok előnyeit.
2.2.2.

A kisüzemi termelőkre vonatkozó kedvezményes adómértékek és az alkoholtartalmú italok besorolása: a tagállamok kedvezményes adómértéket alkalmazhatnak kisüzemi sörfőzdék és szeszfőzdék számára. A kisüzemi termelőknek „jogi és gazdasági szempontból függetlennek” kell lenniük, ez a fogalom azonban nincs megfelelően meghatározva. Ez bizonytalanságot és adminisztratív/eljárási költségeket eredményez. Ezenkívül a tagállamok az egyéb alkoholtartalmú italok kisüzemi termelői számára nem alkalmazhatnak kedvezményes adómértéket, ami hátrányosan érinti a kisüzemi almaborfőzdéket. Az Európai Bizottság azt javasolja, hogy a) határozzák meg a „jogi és gazdasági szempontból független” kifejezés fogalmát és vezessenek be Unió-szerte egységes igazolást a kisüzemi sörfőzdék, köztük a kisüzemi almaborfőzdék esetében a tagállamok kedvezményes adómértéket alkalmazhatnak kisüzemi sörfőzdék és szeszfőzdék számára. A kisüzemi termelőknekkell lenniük, ez a fogalom azonban nincs megfelelően meghatározva. Ez bizonytalanságot és adminisztratív/eljárási költségeket eredményez. Ezenkívül a tagállamok az egyéb alkoholtartalmú italok kisüzemi termelői számára nem alkalmazhatnak kedvezményes adómértéket, ami hátrányosan érinti a kisüzemi almaborfőzdéket. Az Európai Bizottság azt javasolja, hogy a) határozzák meg a „jogi és gazdasági szempontból független” kifejezés fogalmát és vezessenek be Unió-szerte egységes igazolást a kisüzemi sörfőzdék, köztük a kisüzemi almaborfőzdék esetében ( 1 ) ; valamint b) vezessenek be választható kedvezményes adómértékeket a kisüzemi almaborfőzdékre vonatkozóan ( 2 )