Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA a vakok, látássérültek és nyomtatott szöveget használni képtelen személyek megjelent művekhez való hozzáférésének megkönnyítéséről szóló marrakesh-i egyezménynek az Európai Unió nevében történő aláírásáról /* COM/2013/0926 final - 2013/0444 (NLE) */





INDOKOLÁS 1. A JAVASLAT HÁTTERE A vakoknak, látássérülteknek és nyomtatott szöveget egyéb okból használni képtelen személyeknek is egyenlő hozzáférést kell biztosítani a könyvekhez és nyomtatott anyagokhoz annak érdekében, hogy társadalmi részvételük teljes és hatékony legyen. Az Egészségügyi Világszervezet (WHO) becslései szerint világszerte 285 millió látássérült ember él: közülük 39 millióan vakok, 246 millióan pedig gyengénlátók.[1] A Vakok Világszövetségének adatai szerint Európában a kiadott könyvek mindössze 5%-a érhető el látássérült és nyomtatott szöveget használni képtelen személyek számára hozzáférhető formátumban. –A látássérültek mintegy 90%-a a fejlődő országokban él–, esetükben ez az arány csupán 1%[2]. A könyvek hozzáférhető formátumú példányait manapság rendszerint erre szakosodott szervezetek – köztük a vakok számára fenntartott könyvtárak – készítik és terjesztik nemzeti szinten, engedéllyel vagy szerzői jogi kivételek és korlátozások mellett. A hozzáférhető formátumú, kivételek, illetve korlátozások mellett készített anyagok nemzetközi cseréjét szabályozó nemzetközi jogi keret hiánya miatt azonban a szóban forgó példányok elkészítése terén tett erőfeszítések átfedésekhez vezetnek, még olyan országok esetében is, amelyek ugyanazt a nyelvet használják. Mindez egyrészt a hozzáférhető formátumú példányok előállítási költségei, másrészt a vakok szövetségeinek rendelkezésére álló korlátozott erőforrások miatt jelent problémát. Az Európai Uniót 2011 januárja óta kötelezi az ENSZ fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló egyezménye, amely kimondja az információhoz való hozzáférés jogát (21. cikk) és elismeri a fogyatékossággal élő személyeknek a kulturális életben másokkal azonos alapon való részvételhez való jogát (30. cikk). Az egyezmény az európai uniós jogrendszer szerves részét képezi. Az egyezmény részes felei közé tartozik 25 tagállam, három országban pedig jelenleg zajlik a ratifikációs folyamat. A Szellemi Tulajdon Világszervezetével (a továbbiakban: WIPO) 2009-ben kezdődtek meg a tárgyalások egy nemzetközi egyezményről, amely a vakok, látássérültek és nyomtatott szöveget egyéb okból használni képtelen személyek esetében az alkalmazandó szerzői jog tekintetében korlátozásokat és kivételeket állapítana meg azzal a céllal, hogy megkönnyítse a hozzáférhető formátumú példányok nemzetközi cseréjét. A Tanács 2012. november 26-án fogadta el azt a határozatot, amely felhatalmazza a Bizottságot, hogy az Európai Unió nevében részt vegyen a szóban forgó tárgyalásokban[3]. A WIPO-val a marrakesh-i diplomáciai konferencia keretében 2013. június 17. és 28. között folytatott tárgyalások a vakok, látássérültek és nyomtatott szöveget használni képtelen személyek megjelent művekhez való hozzáférésének megkönnyítéséről szóló marrakesh-i egyezmény (a továbbiakban: egyezmény) 2013. június 27-i elfogadásával sikeresen zárultak. Az egyezmény olyan nemzetközi szabályokat állapít meg a vakok, látássérültek és nyomtatott szöveget egyéb okból használni képtelen személyek javára, amelyek biztosítják, hogy a nemzeti szintű szerzői jog tekintetében korlátozásokat és kivételeket alkalmazzanak, továbbá lehetővé teszik a hozzáférhető formátumú, szerzői jogi kivételek és korlátozások mellett megjelent művek nemzetközi cseréjét azon országok között, amelyek az egyezmény szerződő felei. A Bizottság e tanácsi határozatra irányuló javaslattal a Tanács felhatalmazását kéri az egyezmény – későbbi időpontban történő megkötésének függvényében – Európai Unió nevében történő aláírására. 2. A JAVASLAT JOGI ELEMEI Az egyezmény kedvezményezettjei vakok, látássérültek, érzékelési vagy olvasási nehézségekkel küzdő személyek, illetve egyéb testi fogyatékosság miatt könyvet tartani vagy lapozni képtelen személyek, valamint az olvasást rendes esetben lehetővé tevő mértékben szemüket fókuszálni, illetve mozgatni képtelen személyek. Az egyezmény szerződő feleit arra kötelezi, hogy nemzeti szerzői jogi jogszabályaikban a többszörözés, a terjesztés és a nyilvánossághoz közvetítés jogára vonatkozóan korlátozásokat, illetve kivételeket állapítsanak meg annak érdekében, hogy a szóban forgó kedvezményezettek egyszerűbben juthassanak hozzáférhető formátumú művekhez.[4] A szerződő felek dönthetnek arról, hogy az említett korlátozásokat, illetve kivételeket olyan esetekre korlátozzák, amikor a hozzáférhető formátumú példányok a szokásos körülmények között kereskedelmi forgalomban nem beszerezhetők. Európai uniós szinten az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolásáról szóló 2001/29/EK irányelv[5] 5. cikke (3) bekezdésének b) pontja biztosítja az említett jogok alóli opcionális kivételeket, illetve korlátozásokat a fogyatékos személyek által végzett, fogyatékosságukkal közvetlenül összefüggő, nem kereskedelmi jellegű felhasználás tekintetében, az adott fogyatékosság által indokolt mértékben. Az egyezménytől eltérően a 2001/29/EK irányelv 5. cikke (3) bekezdésének b) pontja nem korlátozódik a fogyatékosság egy bizonyos típusára. Ugyanakkor a tagállamok önállóan dönthetik el, hogy alkalmazzák-e az említett korlátozást, illetve kivételt. Ezzel szemben az állandó ítélkezési gyakorlatnak megfelelően a 2001/29/EK irányelv 5. cikke szerinti kivételek, illetve korlátozások alkalmazásakor a tagállamok mérlegelési mozgásterét az uniós jog által megszabott keretekhez kell igazítani.[6] Az egyezményben alkalmazott fogalommeghatározás szerint „művek” az irodalmi és művészeti művek védelméről szóló berni egyezmény (a továbbiakban: Berni Egyezmény) 2. cikkének (1) bekezdése szerinti, szövegként, kottaként és/vagy azokhoz kapcsolódó illusztrációként megjelent, vagy egyéb módon bármely média révén közzétett irodalmi és művészeti művek. A fogalommeghatározás konkrétan kiterjed a hangoskönyvekre is. A „hozzáférhető formátumú példány” a megjelent mű formátumától eltérő módon és formában közzétett példány, amely a kedvezményezettek számára a látókéval azonos kényelem mellett biztosít hozzáférést a műhöz. A hozzáférhető formátumú példányt kizárólag a kedvezményezettek használhatják, emellett az eredeti mű integritását tiszteletben kell tartania. A szerzői jogi korlátozások, illetve kivételek mellett készített hozzáférhető formátumú példányokat exportálhatják azok a „felhatalmazott szervezetek”, amelyek meghatározásuk szerint kormányzati intézmények vagy más, vakok, látássérültek és nyomtatott szöveget egyéb okból használni képtelen személyek számára oktatást, speciális képzést, akadálymentesített olvasási lehetőségeket vagy információkhoz való hozzáférést biztosító, nonprofit szervezetek. Ezeknek a szervezeteknek gondoskodniuk kell egyrészt arról, hogy a hozzáférhető formátumú példányokat kizárólag kedvezményezettek rendelkezésére bocsássák, megakadályozzák a többszörözést, a terjesztést és az engedély nélküli példányokhoz való hozzáférést, másrészt arról, hogy a példányokat kellő gondossággal kezeljék, és azokról nyilvántartást vezessenek. A szerződő felek csak abban az esetben engedélyezhetik hozzáférhető formátumú példányok exportját, ha biztosítják, hogy a többszörözés, a terjesztés és a nyilvánossághoz közvetítés jogára vonatkozó korlátozások, illetve kivételek megfelelnek a „háromlépcsős teszt” követelményeinek, vagy a Szellemi Tulajdon Világszervezetének szerzői jogról szóló szerződéséhez történő csatlakozás révén, vagy egyéb módon biztosítva, hogy a vonatkozó korlátozásokat, illetve kivételeket egyes különleges esetekre szűkítik, amelyek nem ellentétesek a mű rendes felhasználásával, és nem sértik indokolatlanul a jogosult törvényes érdekeit. Az egyezmény egyértelművé teszi, hogy amennyiben a szerződő fél engedélyezi egy kedvezményezett személy vagy felhatalmazott szervezet számára, hogy egy mű hozzáférhető formátumú példányát elkészítse, egyúttal a szóban forgó példány importját is engedélyeznie kell. A szerződő felek kötelesek szükség esetén megfelelő lépéseket tenni annak biztosítására, hogy azokban az esetekben, amikor megfelelő jogi védelmet és hatékony jogorvoslatot biztosítanak a hatékony műszaki intézkedések megkerülése ellen, a szóban forgó jogi védelem ne szabjon gátat annak, hogy a kedvezményezettek éljenek az egyezmény biztosította korlátozások, illetve kivételek előnyeivel. A 2001/29/EK irányelv 6. cikke (4) bekezdése is ezzel egyenértékű kötelezettségeket állapít meg. Az egyezmény továbbá előírja a szerződő felek számára, hogy lépjenek fel a kedvezményezett személyek magánéletének védelme érdekében, valamint hogy működjenek együtt a hozzáférhető formátumú példányok nemzetközi cseréjének elősegítése érdekében. A WIPO információs szolgálatot fog létrehozni, melynek segítségével a felhatalmazott szervezetek azonosíthatják egymást. Ezen felül az egyezmény arra ösztönzi a felhatalmazott szervezeteket, hogy szakpolitikájukról és tevékenységeikről tájékoztassák az érdekelteket és a nyilvánosságot. Az egyezmény megerősíti, hogy a szerződő felek önállóan dönthetnek az egyezmény végrehajtásának módszeréről, jogrendszerükkel és joggyakorlatukkal összhangban. Be kell tartaniuk azonban a Berni Egyezmény, a szellemi tulajdonjogok kereskedelmi vonatkozásairól szóló megállapodás, valamint a WIPO szerzői jogról szóló szerződése szerinti meglévő nemzetközi kötelezettségeiket. Az egyezmény lehetővé teszi, hogy a szerződő felek az egyezmény hatályán kívül eső egyéb korlátozásokat és kivételeket is fenntartsanak, illetve alkalmazzanak a kedvezményezett személyek és más fogyatékosságban szenvedők javára. A 13–22. cikk olyan adminisztratív és eljárásbeli rendelkezéseket tartalmaz, amelyek hasonlóak a 2012. június 24-én elfogadott, audiovizuális előadásokról szóló pekingi szerződés rendelkezéseihez. Az egyezmény akkor lép hatályba, ha 20 szerződő fél megerősíti. Az Európai Unió csatlakozhat az egyezményhez, tekintettel arra, hogy a marrakesh-i diplomáciai konferencián nyilatkozatot tett arról, hogy hatáskörrel és valamennyi tagállamára kötelező jogszabályokkal rendelkezik az egyezmény hatálya alá tartozó kérdésekben, továbbá belső eljárásainak megfelelően felhatalmazással rendelkezik az egyezményhez történő csatlakozásra. Az Európai Unió 2013. június 28-án aláírta a diplomáciai konferencia záróokmányát. Az egyezmény elfogadását követően egy évig áll nyitva aláírásra bármely jogosult fél számára. A Bizottság elégedett a tárgyalások eredményeivel, és a Tanács felhatalmazását kéri a vakok, látássérültek és nyomtatott szöveget használni képtelen személyek megjelent művekhez való hozzáférésének megkönnyítéséről szóló marrakesh-i egyezménynek az Európai Unió nevében történő aláírására. Figyelembe véve az egyezmény tárgyát, a Tanács határozatát az Európai Unió működéséről szóló szerződés 114. és 207. cikkére, valamint 218. cikke (5) bekezdésére kell alapozni. 2013/0444 (NLE) Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA a vakok, látássérültek és nyomtatott szöveget használni képtelen személyek megjelent művekhez való hozzáférésének megkönnyítéséről szóló marrakesh-i egyezménynek az Európai Unió nevében történő aláírásáról AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. és 207. cikkére, összefüggésben 218. cikkének (5) bekezdésével, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, mivel: (1) Az Európai Uniót 2011. január 22. óta kötelezi az ENSZ fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló egyezménye, melynek rendelkezései az európai uniós jogrendszer szerves részét képezik.[7] (2) A Tanács 2012. november 26-án felhatalmazta a Bizottságot, hogy az Európai Unió nevében tárgyalásokat folytasson a Szellemi Tulajdon Világszervezetével a nyomtatott szöveg olvasásában akadályozott személyek könyvekhez való hozzáférésének javításáról szóló nemzetközi megállapodásról. (3) A marrakesh-i diplomáciai konferencia keretében 2013. június 17. és 28. között folytatott tárgyalások a vakok, látássérültek és nyomtatott szöveget használni képtelen személyek megjelent művekhez való hozzáférésének megkönnyítéséről szóló marrakesh-i egyezmény (a továbbiakban: egyezmény) 2013. június 27-i elfogadásával sikeresen zárultak. (4) Az egyezmény olyan nemzetközi szabályokat állapít meg a vakok, látássérültek és nyomtatott szöveget egyéb okból használni képtelen személyek javára, amelyek biztosítják, hogy a szerzői jog tekintetében nemzeti szintű korlátozásokat, illetve kivételeket alkalmazzanak, továbbá lehetővé teszik a hozzáférhető formátumú, szerzői jogi kivételek és korlátozások mellett megjelent művek nemzetközi cseréjét. (5) Az egyezmény elfogadását követően egy évig áll nyitva aláírásra bármely jogosult fél számára. Az egyezményt – későbbi időpontban történő megkötésének függvényében – az Európai Unió nevében alá kell írni, ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT: 1. cikk A vakok, látássérültek és nyomtatott szöveget használni képtelen személyek megjelent művekhez való hozzáférésének megkönnyítéséről szóló marrakesh-i egyezménynek az Unió nevében történő aláírását – az egyezmény későbbi időpontban történő megkötésének függvényében – a Tanács jóváhagyja. 2. cikk A Tanács Főtitkársága – az egyezmény megkötésének függvényében – kibocsátja az egyezmény aláírására vonatkozó meghatalmazást az Európai Bizottság által megjelölt személy, illetve személyek részére. 3. cikk Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba. Kelt Brüsszelben, -án/-én. a Tanács részéről az elnök [1] A 282. sz. tájékoztató, 2012. június; http://www.who.int [2] http://www.worldblindunion.org [3] A Tanács 16259/12 EU RESTRICTED (korlátozott terjesztésű) határozata a nyomtatott szöveg olvasásában akadályozott személyek könyvekhez való hozzáférésének javításáról szóló nemzetközi megállapodásról a Szellemi Tulajdon Világszervezetének keretében lebonyolítandó tárgyalásokon való európai uniós részvételről [4] A szerződő felek rögzíthetnek a nyilvános előadás joga alóli kivételeket, illetve korlátozásokat, továbbá a csatolt közös nyilatkozat szerint ezek a fordításhoz való jogra is kiterjeszthetők a Berni Egyezményben megállapított mértékben. [5] HL L 167., 2001.6.22., 10–19. o. [6] Lásd pl. a C-145 sz. Eva Maria Painer ügy 104. pontját [7] A Tanács 2009. november 26-i 2010/48/EK határozata a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezménynek az Európai Közösség által történő megkötéséről HL L 23., 2010.1.27., 35–61. o. MELLÉKLET Javaslat: A TANÁCS HATÁROZATA a vakok, látássérültek és nyomtatott szöveget használni képtelen személyek megjelent művekhez való hozzáférésének megkönnyítéséről szóló marrakesh-i egyezménynek az Európai Unió nevében történő aláírásáról a vakok, látássérültek és nyomtatott szöveget használni képtelen személyek megjelent művekhez való hozzáférésének megkönnyítéséről szóló marrakesh-i egyezmény Preambulum A szerződő felek, Emlékeztetve az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában, valamint a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményben kinyilatkoztatott megkülönböztetésmentesség, esélyegyenlőség, hozzáférhetőség, valamint teljes és hatékony társadalmi részvétel elvére, Figyelemmel azokra a kihívásokra, amelyek személyiségük fejlődését tekintve hátrányosan érintik a látássérülteket vagy nyomtatott szöveget egyéb okból használni képtelen személyeket, és korlátozzák véleménynyilvánításuk szabadságát, beleértve bármilyen információ és gondolat – az általuk választott valamennyi kommunikációs formában történő – másokkal azonos alapon való keresésének, befogadásának és közlésének szabadságát, oktatáshoz való jogukat, valamint a lehetőséget, hogy kutatást folytassanak, Hangsúlyozva egyrészt a szerzői jogi védelem, mint az irodalmi és művészeti alkotások ösztönzőjének és elismerésének jelentőségét, másrészt a közösségi kulturális életben való részvétel, a művészet élvezete, és a tudományos fejlődés és az általa nyújtott előnyök megosztása érdekében mindenki számára – köztük a látássérültek vagy nyomtatott szöveget egyéb okból használni képtelen személyek számára – teremtett lehetőségek fontosságát, Tudatában a társadalmi esélyegyenlőség megvalósítása terén a látássérültek vagy nyomtatott szöveget egyéb okból használni képtelen személyek megjelent művekhez való hozzáférése jelentette korlátoknak, továbbá a hozzáférhető formátumú művek számának növelése, illetve az ilyen művek hatékonyabb forgalmazása iránti igénynek, Figyelembe véve, hogy a látássérültek vagy nyomtatott szöveget egyéb módon használni képtelen személyek többsége fejlődő vagy legkevésbé fejlett országokban él, Felismerve, hogy a nemzeti szerzői jogi jogszabályok közötti különbségek ellenére az új információs és kommunikációs technológiáknak a látássérültek vagy nyomtatott szöveget egyéb okból használni képtelen személyek életére gyakorolt kedvező hatását egy nemzetközi szintű megerősített jogi keret fokozhatja, Felismerve, hogy noha több tagállam nemzeti szerzői jogi jogszabályaiban korlátozásokat és kivételeket állapít meg a látássérültek vagy nyomtatott szöveget egyéb okból használni képtelen személyek tekintetében, továbbra is hiány mutatkozik a szóban forgó személyek számára hozzáférhető formátumú művek terén, továbbá a szóban forgó személyek számára hozzáférhető formátumú művek hozzáférhetővé tételére irányuló tagállami erőfeszítések jelentős erőforrásokat igényelnek, valamint a hozzáférhető formátumú példányok nemzetközi cseréjének hiányzó lehetőségei szükségszerűen az erőfeszítések átfedését eredményezik, Felismerve a jogosultak szerepének jelentőségét abban, hogy műveiket a látássérültek vagy nyomtatott szöveget egyéb okból használni képtelen személyek számára hozzáférhetővé tegyék, valamint a megfelelő korlátozások, illetve kivételek fontosságát abban, hogy a műveket a szóban forgó személyek számára hozzáférhetővé tegyék, különösen olyan helyzetben, amikor a piac képtelen e hozzáférés biztosítására, Felismerve az egyensúly fenntartásának szükségességét a szerzői jogok védelme és a szélesebb közérdek, különösen az oktatás, kutatás és információhoz való hozzáférés érdekei között, továbbá hogy ennek az egyensúlynak a látássérültek vagy nyomtatott szöveget egyéb okból használni képtelen személyek javára elő kell segítenie a művekhez való hatékony és időszerű hozzáférést, Megerősítve a szerződő felek meglévő, szerzői jogi védelemről szóló nemzetközi egyezmények alapján fennálló kötelezettségeit, valamint az irodalmi és művészeti művek védelméről szóló berni egyezmény 9. cikke (2) bekezdésében és egyéb nemzetközi megállapodásokban megállapított korlátozások és kivételek tekintetében alkalmazandó háromlépcsős teszt jelentőségét és rugalmasságát, Emlékeztetve a Szellemi Tulajdon Világszervezete (a továbbiakban: WIPO) Közgyűlése által 2007-ben elfogadott fejlesztési menetrend ajánlásainak fontosságára, amelyek biztosítani kívánják, hogy a fejlesztési megfontolások szerves részét képezzék a szervezet munkájának, Felismerve a nemzetközi szerzői jogi rendszer jelentőségét, továbbá törekedve a korlátozások és kivételek annak érdekében történő összehangolására, hogy a látássérültek vagy nyomtatott szöveget egyéb okból használni képtelen személyek könnyebben férjenek hozzá művekhez és használják azokat, A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG: 1. cikk – Más megállapodásokhoz és egyezményekhez való viszony Ez az egyezmény nem csorbítja a szerződő felek egymással szemben bármely más egyezmény alapján fennálló kötelezettségeit, továbbá nem sérti a szerződő felek más egyezmények alapján fennálló jogait. 2. cikk – Fogalommeghatározások Ezen egyezmény alkalmazásában: a) „művek”: az irodalmi és művészeti művek védelméről szóló berni egyezmény 2. cikkének (1) bekezdése szerinti, szövegként, kottaként és/vagy azokhoz kapcsolódó illusztrációként megjelent, vagy egyéb módon bármely média révén közzétett irodalmi és művészeti művek[1]; b) „hozzáférhető formátumú példány”: a megjelent mű formátumától eltérő módon vagy formában közzétett példány, amely a kedvezményezett személyek számára a művet hozzáférhetővé teszi, többek között lehetővé téve, hogy a kedvezményezettek a nem látássérültekhez, illetve nyomtatott szöveget használni képes személyekhez hasonlóan, azonos kényelem mellett férjenek hozzá a műhöz. A hozzáférhető formátumú példányt kizárólag a kedvezményezett személyek használják, mindemellett az ilyen példányoknak az eredeti mű integritását tiszteletben kell tartaniuk, kellően figyelembe véve egyrészt azokat a változtatásokat, amelyek az alternatív formátumú mű hozzáférhetőségének megteremtéséhez szükségesek, másrészt a kedvezményezett személyek hozzáférhetőség iránti igényeit; c) „felhatalmazott szervezet”: kormányzat által felhatalmazott vagy elismert szervezet, amely a kedvezményezett személyek számára nonprofit alapon nyújt oktatást, speciális képzést, akadálymentesített olvasási lehetőségeket vagy információkhoz való hozzáférést. Ide tartoznak azok a kormányzati intézmények és nonprofit szervezetek, amelyek elsődleges tevékenységük vagy intézményi kötelezettségük révén ugyanezen szolgáltatásokat nyújtják a kedvezményezett személyek számára[2]. A felhatalmazott szervezetek maguk állapítják meg és követik módszereiket annak érdekében, hogy: i. megállapítsák, az általuk kiszolgált személy kedvezményezettnek minősül-e; ii. a terjesztést, valamint a hozzáférhető formátumú példányok rendelkezésre bocsátását a kedvezményezett személyekre és/vagy felhatalmazott szervezetekre korlátozzák; iii. megakadályozzák a többszörözést, a terjesztést és az engedély nélküli példányokhoz való hozzáférést; valamint iv. a példányokat kellő gondossággal kezeljék, és azokról nyilvántartást vezessenek, miközben a 8. cikkel összhangban tiszteletben tartják a kedvezményezett személyek magánéletét. 3. cikk – Kedvezményezett személyek Kedvezményezettnek minősül az a személy, aki: a) vak; b) látássérült, illetve olyan érzékelési vagy olvasási nehézséggel küzd, amely nem javítható olyan mértékben, hogy látásfunkciója lényegében megegyezzen az említett sérüléssel vagy nehézséggel nem küzdő személyek látásfunkciójával, és ennek következtében képtelen nyomtatott műveket az említett sérüléssel vagy nehézséggel nem küzdő személyekhez hasonlóan olvasni; vagy[3] c) egyéb testi fogyatékosság miatt képtelen könyvet tartani vagy használni, vagy képtelen az olvasást rendes esetben lehetővé tevő mértékben szemeit fókuszálni, illetve mozgatni; tekintet nélkül egyéb fennálló fogyatékosságra. 4. cikk – A hozzáférhető formátumú példányokra vonatkozó, nemzeti jogszabályokban rögzített korlátozások és kivételek 1. a) A szerződő felek nemzeti jogszabályaikban a többszörözés, a terjesztés és a nyilvánossághoz közvetítés jogára vonatkozóan korlátozásokat, illetve kivételeket állapítanak meg a Szellemi Tulajdon Világszervezetének szerzői jogról szóló szerződésével összhangban, annak érdekében, hogy a szóban forgó kedvezményezettek egyszerűbben juthassanak hozzáférhető formátumú művekhez. A nemzeti jogszabályokban megállapított korlátozásoknak, illetve kivételeknek lehetővé kell tenniük azokat a változtatásokat, amelyek az alternatív formátumú mű hozzáférhetőségének megteremtéséhez szükségesek. b) A szerződő felek a nyilvános előadás jogára vonatkozóan is megállapíthatnak korlátozásokat, illetve kivételeket annak érdekében, hogy megkönnyítsék a kedvezményezett személyek művekhez való hozzáférését. 2. A szerződő felek a 4. cikk (1) bekezdésében foglaltak valamennyi abban rögzített jog tekintetében való teljesítése végett nemzeti szerzői jogi jogszabályaikban olyan korlátozásokról, illetve kivételekről rendelkezhetnek, amelyek: a) a jogosult engedélye nélkül lehetővé teszik, hogy a felhatalmazott szervezetek elkészítsék egy mű hozzáférhető formátumú példányát, egy másik felhatalmazott szervezettől átvegyenek hozzáférhető formátumú példányokat, továbbá e példányokat bármely módon kedvezményezett személyek rendelkezésére bocsássák, ideértve a nem kereskedelmi jellegű kölcsönzést, a vezetékes vagy vezeték nélküli elektronikus kommunikációt; valamint e célok megvalósítása érdekében fellépnek, amennyiben az alábbi feltételek mindegyike teljesül: i. az említett tevékenységet végezni kívánó felhatalmazott szervezet számára jogszerűen hozzáférhető a mű vagy a mű egy példánya; ii. sor került a mű hozzáférhető formátumú példányának elkészítésére, amely ebben a formátumban tartalmazhat bármilyen információnavigációs funkciót, ám a változtatások nem haladják meg azt a szükséges mértéket, amely a kedvezményezett személyek számára hozzáférhetővé teszi a művet; iii. a szóban forgó hozzáférhető formátumú példányokat felhasználásra kizárólag kedvezményezett személyek rendelkezésére bocsátják; és iv. a tevékenységet nonprofit alapon végzik; valamint b) A kedvezményezett személy vagy a nevében eljáró személy – beleértve az elsődleges gondozót vagy gondviselőt – a kedvezményezett személy egyéni felhasználása végett elkészítheti egy mű hozzáférhető formátumú példányát, illetve segítséget nyújthat a kedvezményezett személynek hozzáférhető formátumú példányok elkészítésében és felhasználásában, amennyiben a kedvezményezett személy számára jogszerűen hozzáférhető a mű vagy a mű egy példánya. 3. A szerződő felek a 4. cikk (1) bekezdésében foglaltak teljesítése végett nemzeti szerzői jogi jogszabályaikban a 10. és a 11. cikknek megfelelően egyéb korlátozásokról, illetve kivételekről is rendelkezhetnek[4]. 4. A szerződő felek az e cikkben foglalt korlátozásokat, illetve kivételeket olyan művekre szűkíthetik, amelyek az adott hozzáférhető formátumban az adott piacon szokásos körülmények között kereskedelmi forgalomban nem beszerezhetők. Az ezzel a lehetőséggel élni kívánó szerződő felek erről nyilatkozatot tesznek a WIPO főigazgatójánál elhelyezett értesítésben az egyezmény megerősítésének vagy elfogadásának időpontjában, vagy az egyezményhez való csatlakozáskor, vagy ezt követően bármikor[5]. 5. A nemzeti jogszabályok feladata meghatározni azt, hogy az e cikkben foglalt korlátozások, illetve kivételek esetében jár-e díjazás. 5. cikk – A hozzáférhető formátumú példányok nemzetközi cseréje 1. A szerződő felek rendelkeznek arról, hogy amennyiben egy hozzáférhető formátumú példány korlátozások, illetve kivételek alkalmazása mellett, vagy jogszabály alkalmazása alapján készül, a szóban forgó hozzáférhető formátumú példányt egy felhatalmazott szervezet terjeszthesse, illetve egy másik szerződő fél kedvezményezett személyei vagy felhatalmazott szervezete rendelkezésére bocsáthassa[6]. 2. A szerződő felek az 5. cikk (1) bekezdésében foglaltak teljesítése végett nemzeti szerzői jogi jogszabályaikban olyan korlátozásokról, illetve kivételekről rendelkezhetnek, amelyek: a) a jogosult engedélye nélkül lehetővé teszik, hogy a felhatalmazott szervezetek művek hozzáférhető formátumú példányait terjesszék, vagy – kizárólag kedvezményezett személyek általi felhasználás céljából – egy másik szerződő fél felhatalmazott szervezetének rendelkezésére bocsássák; és b) a jogosult engedélye nélkül, valamint a 2. cikk c) pontja értelmében lehetővé teszik, hogy a felhatalmazott szervezetek művek hozzáférhető formátumú példányait terjesszék, vagy egy másik szerződő fél kedvezményezett személyének rendelkezésére bocsássák; feltéve, hogy a terjesztést vagy rendelkezésre bocsátást megelőzően a kezdeményező felhatalmazott szervezet nem tudta, vagy ésszerű indokok alapján nem tudhatta, hogy a hozzáférhető formátumú példányt a kedvezményezett személyeken kívül más használja[7]. 3. A szerződő felek az 5. cikk (1) bekezdésében foglaltak teljesítése végett nemzeti szerzői jogi jogszabályaikban az 5. cikk (4) bekezdésének, valamint a 10. és a 11. cikknek megfelelően egyéb korlátozásokról, illetve kivételekről is rendelkezhetnek. 4. a) Amennyiben egy szerződő fél felhatalmazott szervezete az 5. cikk (1) bekezdésének megfelelően hozzáférhető formátumú példányokat kap, és az adott szerződő félnek a Berni Egyezmény 9. cikke értelmében nem állnak fenn kötelezettségei, a szóban forgó felhatalmazott szervezet saját jogrendszerével és joggyakorlatával összhangban gondoskodik arról, hogy a hozzáférhető formátumú példányokat kizárólag az említett szerződő fél joghatósága alatt többszörözzék, terjesszék, vagy bocsássák rendelkezésre kedvezményezett személyek javára. b) A hozzáférhető formátumú példányok felhatalmazott szervezetek révén, az 5. cikk (1) bekezdésének megfelelően történő terjesztése és rendelkezésre bocsátása az említett joghatóságra korlátozódik, kivéve, ha a szerződő fél csatlakozott a WIPO szerzői jogról szóló szerződéséhez, vagy ha az ezen egyezményt végrehajtó korlátozásokat, illetve kivételeket bármely más módon a terjesztési jog és a nyilvánossághoz közvetítés joga tekintetében egyes különleges esetekre szűkíti, amelyek nem ellentétesek a mű rendes felhasználásával, továbbá nem sértik indokolatlanul a jogosult törvényes érdekeit[8][9]. c) E cikk nem érinti annak meghatározását, hogy mi minősül terjesztésnek, illetve nyilvánossághoz közvetítésnek. 5. Ez az egyezmény nem alkalmazandó jogkimerülés kérdésében. 6. cikk – A hozzáférhető formátumú példányok importja A szerződő felek nemzeti jogszabályaikban egy kedvezményezett személy, a nevében eljáró személy, vagy egy felhatalmazott szervezet számára azonos mértékben teszik lehetővé, hogy elkészítsék egy mű hozzáférhető formátumú példányát, illetve hogy a hozzáférhető formátumú példányokat a kedvezményezett személyek javára, a jogosult engedélye nélkül importálják[10]. 7. cikk – Műszaki intézkedésekkel kapcsolatos kötelezettségek A szerződő felek szükség szerint megfelelő lépéseket tesznek annak biztosítására, hogy azokban az esetekben, amikor a hatékony műszaki intézkedések megkerülése ellen megfelelő jogi védelemről és hatékony jogorvoslatról gondoskodnak, a jogi védelem ne szabjon gátat annak, hogy a kedvezményezettek éljenek az egyezmény biztosította korlátozások, illetve kivételek előnyeivel[11]. 8. cikk – A magánélet tiszteletben tartása Az ebben az egyezményben megállapított korlátozások és kivételek végrehajtásakor a szerződő felek arra törekszenek, hogy a kedvezményezett személyek magánéletét másokéval egyenlő mértékben védjék. 9. cikk – A nemzetközi csere elősegítése érdekében folytatott együttműködés 1. A szerződő felek törekszenek arra, hogy azáltal elősegítsék a hozzáférhető formátumú példányok nemzetközi cseréjét, hogy ösztönzik az információk önkéntes alapú megosztását, melynek segítségével a felhatalmazott szervezetek azonosíthatják egymást. A WIPO Nemzetközi Irodája e célból információs szolgálatot hoz létre. 2. A szerződő felek vállalják, hogy az 5. cikkben részletezett tevékenységeket folytató felhatalmazott szervezeteknek segítséget nyújtanak a 2. cikk c) pontjában foglalt saját módszereikre vonatkozó információk megosztásában, egyrészt a felhatalmazott szervezetek közötti információcsere révén, másrészt adott esetben az érdekeltek és a nyilvánosság szakpolitikájukkal és módszereikkel – többek közt a hozzáférhető formátumú példányok nemzetközi cseréjével – kapcsolatos tájékoztatása révén. 3. A WIPO Nemzetközi Irodája felkérést kap arra, hogy ossza meg az egyezmény működésével kapcsolatos, rendelkezésére álló információkat. 4. A szerződő felek felismerik a nemzetközi együttműködés és annak előmozdítása jelentőségét az egyezmény célkitűzéseinek megvalósítása érdekében tett nemzeti szintű lépések támogatása terén[12]. 10. cikk – A végrehajtás általános elvei 1. A szerződő felek vállalják, hogy meghozzák az egyezmény alkalmazásához szükséges intézkedéseket. 2. A szerződő felek maguk határozzák meg az egyezmény rendelkezéseinek végrehajtásához alkalmazott módszereket, jogrendszerükkel és joggyakorlatukkal összhangban[13]. 3. Az egyezményben rögzített jogaiknak és kötelezettségeiknek a szerződő felek kifejezetten a kedvezményezett személyek javára bevezetett korlátozások, illetve kivételek, egyéb korlátozások, illetve kivételek, vagy ezek kombinációja révén is megfelelhetnek, jogrendszerükkel és joggyakorlatukkal összhangban. Ezek közé tartozhatnak a kedvezményezett személyek javát szolgáló, tisztességes gyakorlattal, eljárással vagy felhasználással kapcsolatos bírósági ítéletek, adminisztratív határozatok vagy szabályozási döntések, melyek célja, hogy a szerződő felek Berni Egyezmény értelmében fennálló jogainak és kötelezettségeinek, egyéb nemzetközi megállapodásoknak, valamint a 11. cikknek megfelelően kielégítsék az említett személyek szükségleteit. 11. cikk – A korlátozásokra és kivételekre vonatkozó általános kötelezettségek Az egyezmény alkalmazását biztosító intézkedések elfogadásakor a szerződő felek a Berni Egyezmény, a szellemi tulajdonjogok kereskedelmi vonatkozásairól szóló megállapodás és a WIPO szerzői jogról szóló szerződése – köztük ezek értelmező dokumentumai – értelmében fennálló jogaikat gyakorolhatják, kötelezettségeiket teljesítik oly módon, hogy: a) a Berni Egyezmény 9. cikke (2) bekezdésével összhangban a szerződő felek egyes különleges esetekben engedélyezhetik művek többszörözését, amennyiben az nem ellentétes a mű rendes felhasználásával, továbbá nem sérti indokolatlanul a szerző törvényes érdekeit; b) a szellemi tulajdonjogok kereskedelmi vonatkozásairól szóló megállapodás 13. cikkével összhangban a szerződő felek a kizárólagos jogokra vonatkozó korlátozásokat, illetve kivételeket egyes különleges esetekre szűkítik, amelyek nem ellentétesek a mű rendes felhasználásával, és nem sértik indokolatlanul a jogosult törvényes érdekeit; c) a WIPO szerzői jogról szóló szerződése 10. cikkének (1) bekezdésével összhangban a szerződő felek az említett szerződésében rögzített szerzői jogok tekintetében korlátozásokat, illetve kivételeket állapíthatnak meg egyes különleges esetekben, amelyek nem ellentétesek a mű rendes felhasználásával, és nem sértik indokolatlanul a szerző törvényes érdekeit; d) a WIPO szerzői jogról szóló szerződése 10. cikkének (2) bekezdésével összhangban, a szerződő felek a Berni Egyezmény alkalmazása során az abban rögzített jogokra vonatkozó korlátozásokat, illetve kivételeket olyan különleges esetekre szűkítik, amelyek nem ellentétesek a mű rendes felhasználásával, és nem sértik indokolatlanul a szerző törvényes érdekeit. 12. cikk – Egyéb korlátozások és kivételek 1. A szerződő felek elismerik, hogy egy szerződő fél nemzeti jogszabályaiban az egyezményben rögzítettektől eltérő egyéb szerzői jogi korlátozásokat és kivételeket is megállapíthat a kedvezményezett személyek javára, figyelembe véve a szóban forgó szerződő fél gazdasági helyzetét, szociális és kulturális igényeit, a szerződő fél nemzetközi jogainak és kötelezettségeinek megfelelően; legkevésbé fejlett ország esetében pedig figyelembe véve különleges szükségleteit, konkrét nemzetközi jogait és kötelezettségeit és az azokból adódó mozgásteret. 2. Az egyezmény nem sérti a fogyatékossággal élő személyek tekintetében nemzeti jogszabályokban megállapított egyéb korlátozásokat és kötelezettségeket. 13. cikk – Közgyűlés 1. a) A szerződő felek Közgyűlést hoznak létre. b) A Közgyűlésen minden egyes szerződő felet egy-egy küldött képvisel, akit helyettes küldöttek, tanácsadók és szakértők támogathatnak. c) Az egyes küldöttségek költségeit a küldő szerződő fél viseli. A Közgyűlés kérheti a Szellemi Tulajdon Világszervezetét, hogy nyújtson pénzügyi támogatást olyan szerződő felek küldöttségei részvételének elősegítésére, amelyek az Egyesült Nemzetek Közgyűlésének gyakorlata szerint fejlődő országoknak tekintendők, illetve az átalakulóban lévő országoknak. 2. a) A Közgyűlés minden olyan üggyel foglalkozik, amely ezen egyezmény fenntartásával és fejlesztésével, illetve az egyezmény alkalmazásával és érvényesítésével kapcsolatban áll. b) A Közgyűlés látja el a 15. cikkben az egyezményhez csatlakozni kívánó egyes államközi szervezetek felvételével kapcsolatban számára előírt feladatot. c) A Közgyűlés dönt az egyezmény felülvizsgálatát célzó diplomáciai konferencia összehívásáról, és megadja a szükséges utasításokat a WIPO főigazgatójának a diplomáciai konferencia előkészítéséhez. 3. a) Minden szerződő félként szereplő állam egy szavazattal rendelkezik, és csak a saját nevében szavazhat. b) Bármely szerződő félként szereplő államközi szervezet részt vehet a szavazásban tagállamai helyett, olyan szavazatszámmal, amely megegyezik az ebben az egyezményben részes tagállamai számával. Egyetlen ilyen államközi szervezet sem vehet részt a szavazásban, ha bármely tagállama gyakorolja a szavazati jogát, és viszont. 4. A Közgyűlést a főigazgató hívja össze, és kivételes körülmények hiányában ugyanabban az időszakban és ugyanott ül össze, mint a WIPO Közgyűlése. 5. A Közgyűlés megkísérli konszenzussal meghozni döntéseit és kidolgozza saját eljárási szabályzatát, beleértve a rendkívüli ülésszakok összehívását, a határozatképességgel kapcsolatos követelményeket, valamint – az egyezmény rendelkezéseinek figyelembevételével – a különböző határozatoknál megkívánt szavazattöbbséget. 14. cikk – Nemzetközi Iroda Az egyezményt érintő igazgatási feladatokat a WIPO Nemzetközi Irodája látja el. 15. cikk – Csatlakozás az egyezményhez 1. A WIPO bármely tagállama csatlakozhat ehhez az egyezményhez. 2. A Közgyűlés határozhat bármely olyan államközi szervezetnek az egyezményhez történő csatlakozásáról, amely nyilatkozatot tesz, hogy hatáskörrel és valamennyi tagállamára kötelező jogszabályokkal rendelkezik az egyezmény hatálya alá tartozó kérdésekben, továbbá belső eljárásainak megfelelően felhatalmazással rendelkezik az egyezményhez történő csatlakozásra. 3. Az Európai Unió, amely az egyezményt elfogadó diplomáciai konferencián megtette az előző bekezdésben említett nyilatkozatot, csatlakozhat ezen egyezményhez. 16. cikk – Jogok és kötelezettségek az egyezmény értelmében Amennyiben az egyezmény valamely szabálya másként nem rendelkezik, minden egyes szerződő felet megilleti az egyezményből eredő valamennyi jog, és terheli az egyezményből eredő valamennyi kötelezettség. 17. cikk – Az egyezmény aláírása Ezen egyezmény a marrakesh-i diplomáciai konferencián, majd azt követően egy évig a WIPO székhelyén áll nyitva aláírásra bármely jogosult fél számára. 18. cikk – Az egyezmény hatálybalépése Ez az egyezmény három hónappal azt követően lép hatályba, hogy a 15. cikkben említett 20 jogosult fél letétbe helyezte megerősítő vagy csatlakozási okmányát. 19. cikk – Az egyezmény szerződő felévé válás tényleges időpontja Ez az egyezmény kötelező: a) a 18. cikkben említett 20 jogosult félre nézve az egyezmény hatálybalépésének napjától kezdve; b) a 15. cikkben említett minden más jogosult félre nézve a megerősítő vagy csatlakozási okmányának a WIPO főigazgatójánál történő letétbe helyezését követő három hónap elteltével. 20. cikk – Az egyezmény felmondása Bármely szerződő fél a WIPO főigazgatójához intézett nyilatkozattal felmondhatja ezt az egyezményt. A felmondás a nyilatkozatnak a WIPO főigazgatójához történt beérkezését követő egy év elteltével lép hatályba. 21. cikk – Az egyezmény nyelvei 1. Ezt az egyezményt angol, arab, francia, kínai, orosz és spanyol nyelven készült egyetlen eredeti példányban írják alá, valamennyi szöveg egyaránt hiteles. 2. A 21. cikk (1) bekezdésében nem említett nyelven megfogalmazott hivatalos szövegről a WIPO főigazgatója az érdekelt fél kérésére valamennyi érdekelt fél meghallgatása után gondoskodik. E bekezdés alkalmazásában „érdekelt fél” a WIPO bármely tagállama, amelynek a szóban forgó nyelv a hivatalos nyelve, vagy a hivatalos nyelveinek egyike, valamint az Európai Unió és minden más államközi szervezet, amely ehhez az egyezményhez csatlakozhat, ha a szóban forgó nyelv hivatalos nyelveinek egyike. 22. cikk – Letéteményes Ezen egyezmény letéteményese a WIPO főigazgatója. Kelt Marrakesh-ben, 2013. június 27-én. [1] A 2. cikk a) pontjához fűzött közös nyilatkozat: Ezen egyezmény alkalmazásában a fogalommeghatározás az említett művek audio formátumát is magában foglalja, köztük a hangoskönyveket is. [2] A 2. cikk c) pontjához fűzött közös nyilatkozat: Ezen egyezmény alkalmazásában egyetértés született abban, hogy a „kormányzat által elismert szervezetek” magukban foglalhatnak olyan szervezeteket, amelyeket a kormányzat pénzügyi támogatásban részesít abból a célból, hogy a kedvezményezett személyek számára nonprofit alapon oktatást, speciális képzést, akadálymentesített olvasási lehetőségeket vagy információkhoz való hozzáférést biztosítsanak. [3] A 3. cikk b) pontjához fűzött közös nyilatkozat: A meghatározásban alkalmazott „nem javítható” kifejezés nem vonja maga után azt a feltételt, hogy az összes lehetséges orvosi diagnosztikai eljárást és kezelést alkalmazzák. [4] Az 4. cikk (3) bekezdéséhez fűzött közös nyilatkozat: Egyetértés született abban, hogy a fordításhoz való jog tekintetében e bekezdés nem korlátozza, és nem terjeszti ki a Berni Egyezményben megállapított korlátozások és kivételek alkalmazási körét a látássérültek vagy nyomtatott szöveget egyéb okból használni képtelen személyek vonatkozásában. [5] A 4. cikk (4) bekezdéséhez fűzött közös nyilatkozat: Egyetértés született abban, hogy a kereskedelmi forgalomban való hozzáférhetőség követelménye nem érinti az e cikkben foglalt korlátozások, illetve kivételek háromlépcsős tesztnek való megfelelését. [6] Az 5. cikk (1) bekezdéséhez fűzött közös nyilatkozat: Egyetértés született továbbá abban, hogy az egyezmény nem korlátozza, és nem terjeszti ki a bármely egyéb egyezményben megállapított kizárólagos jogok alkalmazási körét. [7] Az 5. cikk (2) bekezdéséhez fűzött közös nyilatkozat: Egyetértés született abban, hogy a hozzáférhető formátumú példányok terjesztése, vagy közvetlenül egy másik szerződő fél kedvezményezett személyének rendelkezésére bocsátása során célszerű lehet, ha a felhatalmazott szervezet további intézkedéseket tenne annak megerősítése érdekében, hogy az általa kiszolgált személy ténylegesen kedvezményezett-e, továbbá ha a 2. cikk c) pontjában említett saját módszereit alkalmazná. [8] Az 5. cikk (4) bekezdésének b) pontjához fűzött közös nyilatkozat: Egyetértés született abban, hogy az egyezmény nem vonja maga után, illetve nem írja elő, hogy a szerződő felek a háromlépcsős tesztet ezen jogi eszközben vagy egyéb nemzetközi megállapodásokban megállapított kötelezettségeiken túlmutatóan fogadják el vagy alkalmazzák. [9] Az 5. cikk (4) bekezdésének b) pontjához fűzött közös nyilatkozat: Egyetértés született abban, hogy az egyezmény a szerződő felek számára nem teremt semmiféle kötelezettséget a tekintetben, hogy megerősítsék a Szellemi Tulajdon Világszervezetének szerzői jogról szóló szerződését, illetve csatlakozzanak ahhoz, vagy rendelkezéseinek megfeleljenek, továbbá ez az egyezmény nem sérti a szóban forgó szerződésben foglalt jogokat, korlátozásokat és kivételeket. [10] A 6. cikkhez fűzött közös nyilatkozat: Egyetértés született abban, hogy a szerződő felek a 4. cikkben foglaltakkal megegyező mozgástérrel rendelkeznek a 6. cikk szerinti kötelezettségeik végrehajtása során. [11] A 7. cikkhez fűzött közös nyilatkozat: Egyetértés született abban, hogy a felhatalmazott szervezetek különböző körülmények között a hozzáférhető formátumú példányok elkészítése, terjesztése és rendelkezésre bocsátása során műszaki intézkedések alkalmazása mellett dönthetnek, és amennyiben ezek a nemzeti jogszabályokkal összhangban állnak, az ilyen gyakorlatok nem vonhatók kétségbe. [12] A 9. cikkhez fűzött közös nyilatkozat: Egyetértés született abban, hogy a 9. cikk nem vonja maga után a felhatalmazott szervezetek kötelező nyilvántartásba vételét, továbbá nem feltétele annak, hogy a felhatalmazott szervezetek az egyezmény hatáskörébe tartozó tevékenységeket folytassák; ugyanakkor a hozzáférhető formátumú példányok nemzetközi cseréjének megkönnyítése érdekében megteremti az információ megosztásának lehetőségét. [13] A 10. cikk (2) bekezdéséhez fűzött közös nyilatkozat: Egyetértés született abban, hogy amennyiben egy alkotás a 2. cikk a) pontja értelmében műnek minősül – beleértve az említett művek audio formátumát is – az egyezményben megállapított korlátozások és kivételek értelemszerűen alkalmazandók a szomszédos jogokra is, tekintettel a hozzáférhető formátumú példány elkészítése, terjesztése és kedvezményezett személyek rendelkezésére bocsátása támasztotta szükségletekre.