1. Bevezetés

A Bizottság a digitális egységes piacra vonatkozóan 2015 májusában elfogadott stratégiában a digitális tartalmat azonosította a digitális gazdaság növekedésének egyik fő mozgatórugójaként. Hangsúlyozta, hogy olyan fellépés szükséges, amelynek eredményeként a felhasználók az online tartalmak, ezen belül az audiovizuális tartalmak, a zene, a könyvek és más ágazati tartalmak szélesebb köréhez férnek hozzá, valamint olyan piac és szabályozási környezet jön létre, amely továbbra is elősegíti a kreativitást, a fenntartható finanszírozást és a kulturális sokszínűséget.

A Bizottság „A korszerű, európaibb szerzői jogi keret felé” című, 2015. decemberi közleményében a digitális egységes piac céljai megvalósításának kulcsfontosságú elemeként határozta meg az uniós szerzői jogi szabályozás célzott modernizálását. A közleményben felvázolt célzott intézkedések és hosszú távú elképzelés azt tükrözik, hogy ezen a területen elő kell mozdítani az egységes piacot, a digitális valósággal összhangban aktualizálni kell a szabályozást, biztosítani kell, hogy az európai kreatív iparágak versenyképesek maradjanak, valamint megfelelő egyensúlyt kell fenntartani a szerzői jogok és az egyéb olyan közpolitikai célkitűzések között, mint az oktatás, a kutatás, az innováció és a fogyatékossággal élő személyek szükségletei.

Az online tartalomszolgáltatások határokon átnyúló hordozhatóságának a belső piacon történő biztosításáról szóló, 2015. decemberi rendeletjavaslat nyomán, amelynek célja lehetővé tenni, hogy az uniós polgároknak utazás közben is rendelkezésükre álljanak azok a digitális tartalmak, amelyeket megvásároltak vagy amelyekre előfizettek otthon, a Bizottság most egy sor olyan jogalkotási intézkedésre tesz javaslatot, amelyek a következő három célkitűzést szolgálják: i. szélesebb körű online hozzáférést biztosítani a tartalmakhoz az EU-ban és új közönségeket elérni, ii. bizonyos kivételeket hozzáigazítani a digitális és a határon átnyúló környezethez, valamint iii. előmozdítani a szerzői jogi piactér megfelelő és tisztességes működését. A Bizottság ezenkívül a jogok tiszteletben tartását biztosító hatékony és kiegyensúlyozott rendszer működtetését szolgáló intézkedéseken is dolgozik. Ez különösen fontos a szerzői jogokat érintő kereskedelmi nagyságrendű jogsértések elleni küzdelemben.

Miként a decemberi közlemény is hangsúlyozta, az uniós szerzői jogi szabályozást nem lehet attól a szélesebb szakpolitikai kerettől függetlenül vizsgálni (ide tartozik például a Kreatív Európa program is), amely hozzájárul Európa gazdag kulturális teljesítményéhez és hatással van a kulturális és kreatív iparágakat, az innovációt, valamint a kulturális sokszínűséget támogató környezetre.

Az EU többek között a legnagyobb kiadók némelyikének, dinamikus zenei ágazatnak és világszerte nagyra értékelt filmiparnak ad otthont. Ennek következtében világszintű ágazati és kulturális vezető szerepet tölt be. Egyes kulturális és kreatív ágazatai azonban különösen nagy versennyel, valamint vállalkozói és finanszírozási kihívásokkal kénytelenek megküzdeni. Az európai filmprodukciók számára például hasznos lenne, ha új közönségekhez tudnának eljutni az EU-n belül és kívül egyaránt. Ez a produkciók léptékéhez, elérhetőségéhez és láthatóságához kapcsolódó fő problémák megoldását követően jótékony hatást gyakorolna az új üzleti modellek fejlesztésére és új bevételi források kialakítására.

A kulturális és nyelvi sokszínűség előmozdítása, a kulturális és kreatív ágazatok professzionálissá válásának elősegítése, valamint a kulturális és a kreatív tartalmakhoz való szélesebb körű hozzáférés biztosítása mellett a Kreatív Európa program céljai között szerepel egyes versenyképességi problémák megoldása, például a finanszírozáshoz való hozzáférés tekintetében egy olyan új garanciaeszköz révén, amely 121 millió EUR összegű költségvetéssel már rendelkezésre is áll.

A Bizottság jogalkotási és nem jogalkotási intézkedések együttese révén olyan ambiciózus ütemtervre tesz javaslatot, amely azt hivatott elősegíteni, hogy a szerzői jogra épülő európai ágazatok felvirágozzanak az egységes piacon, az európai szerzők új közönségeket hódítsanak meg, míg az európai alkotások széles körben hozzáférhetők legyenek az európai polgárok számára, akár a határokon átívelően is. Ez a közlemény a legújabb fejleményeket, valamint a decemberi közlemény nyomán kialakult jelenlegi helyzetet mutatja be.

2. Az EU-ban a tartalomhoz való szélesebb körű hozzáférés biztosítását szolgáló intézkedések

Decemberi közleményében a Bizottság bejelentette, hogy fokozatos megközelítést fog követni a tartalmakhoz való határokon átnyúló hozzáférés és az alkotások Unión belüli szélesebb körű áramlása előtt álló akadályok felszámolása érdekében, különös tekintettel arra, hogy az internetkapcsolatok és a digitális technológiák egyre elterjedtebbé válnak. A célkitűzés Európa-szerte fokozottabban elérhetővé tenni az alkotásokat a polgárok számára, új forgalmazási csatornákat biztosítani az alkotóknak, népszerűsíteni a tagállamok kultúráját és előtérbe állítani az EU közös kulturális örökségét.

A decemberi közlemény olyan célzott intézkedéseket határozott meg, amelyek megkönnyítik a televízió- és rádióműsorok határokon átnyúló online terjesztését, az európai audiovizuális alkotások engedélyhez kötött, online videotéka-szolgáltatási platformokon való kikölcsönzését, valamint a kereskedelmi forgalomban már nem kapható alkotások digitalizálását és széles körű terjesztését. A decemberi közleményben bejelentett, az európai alkotások fejlesztését, előmozdítását és terjesztését 25 éve támogató Kreatív Európa MEDIA program keretében hozott több intézkedés is szolgálja azt a célkitűzést, hogy az európai filmek szélesebb körben hozzáférhetőek legyenek az EU-ban, kereskedelmi csatornákon és nem kereskedelmi környezetben egyaránt. Az alábbiakban bemutatjuk az említett intézkedéseket, valamint az újonnan javasolt szerzői jogi szabályzást.

Egyrészt egy rendeletjavaslat arra irányul, hogy a televízió- és rádióműsorok határokon átnyúló online terjesztésének új módozatai számára a hagyományosabb műholdas közvetítésre és a kábelen történő továbbközvetítésére vonatkozó feltételekhez hasonló kedvező feltételeket teremtsen. Az új szabályok, amelyeket a műholdas műsorsugárzásról és a vezetékes továbbközvetítésről szóló irányelvben meghatározott szabályok ihlettek, leegyszerűsítik és felgyorsítják a szerzői jogi engedélyezést a műsorszolgáltatók által nyújtott egyes online szolgáltatások (a műsorszolgáltatók által a sugárzott műsorokkal egyidejűleg, online közvetített programok és az utólagos megtekintés lehetőségét biztosító szolgáltatások), valamint a például IPTV-n (zárt láncú, internetprotokollon alapuló hálózatokon közvetített televízió vagy rádió) keresztül történő továbbközvetítési szolgáltatások esetében. E szabályok célja, hogy megkönnyítsék a piac fejlődését és az európai polgárok számára fontos információforrást és szórakozási lehetőséget jelentő európai rádiós és televíziós produkciók szélesebb körű terjesztését. Ez pedig végeredményben nagyobb választékot és kulturális sokszínűséget jelent majd a fogyasztók számára.

Ezzel párhuzamosan a digitális egységes piacon alkalmazandó szerzői jogról szóló irányelvre irányuló javaslat olyan új tárgyalási mechanizmust vezet be, amely megkönnyíti az audiovizuális alkotások online videotéka-szolgáltatási platformokon való elérhetővé tétele érdekében kötött licencmegállapodások megkötését. Mindez egy olyan szélesebb körű szakpolitikai erőfeszítés részét képezi, amely az európai audiovizuális alkotások – különösen filmek – EU-szerte korlátozott elérhetősége mögött rejlő különféle tényezők megoldására törekszik. A jellemzően kis produkciós vállalkozások által gyártott európai filmek online terjesztése lényegesen korlátozottabb az EU-ban, mint az amerikai filmeké. Azokon a területeken, ahol nem került sor megállapodás aláírására helyi forgalmazókkal, az európai polgároknak nincs lehetőségük legálisan hozzáférni az ilyen filmekhez. Az érdekeltekkel folytatandó strukturált párbeszéd az európai audiovizuális alkotások online videotéka-szolgáltatások keretében történő hasznosítását gátló engedélyezési problémák, valamint jogi és szerződéses nehézségek kérdésére is ki fog térni. Az Európai Bizottság támogatni fogja a párbeszédet, amelynek keretében rendszeresen összegyűlnek majd az értéklánc mentén működő ágazati szereplők (producerek, szerzők, értékesítési ügynökök, forgalmazók, műsorszolgáltatók, aggregátorok, online videotéka-szolgáltatási platformok). A párbeszéd célja az engedélyezési gyakorlatok egyszerűsítése és az ágazati megállapodások elősegítése az európai alkotások fenntarthatóbb kiaknázása és szélesebb körű elérhetősége érdekében. A Bizottság 2018 végéig jelentésben fogja ismertetni a párbeszéd eredményeit.

A Bizottság az olyan gyakorlati eszközök kifejlesztését is bátorítja, amelyek megkönnyítik és hatékonyabbá teszik az audiovizuális műveknek az Unió különböző területein való hasznosításának engedélyezését. Ilyen eszköz az engedélyezési csomópontok, azaz olyan online eszközök kifejlesztése, amelyek azokban az országokban is lehetővé teszik az európai alkotások digitális terjesztését, amelyekben nem kerültek a mozikba, vagy amelyekben nincs országos forgalmazó, valamint az online videotéka-szolgáltatóknak készen felkínálható, válogatott katalógusok összeállítása különböző producerektől származó audiovizuális alkotásokból. További problémák erednek abból, hogy az audiovizuális ágazat nem alkalmaz általános érvényű azonosítási rendszert. Ehelyett két szabványos azonosító létezik egymás mellett a piacon, és az ágazat vonakodva használja azokat, mivel nem kompatibilisek egymással. Ez azt jelenti, hogy az engedélyezési tevékenységek nagy terhet jelentenek, és azokat nem lehet egyszerűen automatizálni. A két különböző azonosítóért felelős szervezetek jelenleg azon dolgoznak együtt a Bizottsággal, hogy egymással teljes mértékben együttműködővé tegyék adatbázisaikat és azonosítóikat. Végül pedig a Bizottság azt is meg fogja vizsgálni, hogy milyen módon lehetne arra ösztönözni a jogtulajdonosokat, hogy a Kreatív Európa program MEDIA alprogramja keretében a terjesztési célú támogatásban részesülő alkotásokat azokon a területeken is elérhetővé tegyék, amelyekre vonatkozóan nem írtak alá forgalmazási szerződést.

Emellett olyan intézkedések is bevezetésre kerülnek, amelyek a láthatóság hiányát és a nyelvi akadályokat hivatottak felszámolni; ez utóbbiak ugyanis akadályozzák a felhasználókat abban, hogy hozzáférjenek az európai alkotásokhoz. Az audiovizuális alkotások határokon átnyúló terjesztése szempontjából kulcsfontosságú a feliratozás és a szinkronizálás, amelyek finanszírozását a Kreatív Európa program MEDIA alprogramja és más közforrások egyaránt támogatják. A Kreatív Európa program MEDIA alprogramja keretében folyamatban lévő projektek, valamint egy olyan, 2016 végéig megvalósítandó online tárhely révén, amely lehetővé teszi az uniós piaci szereplők száma, hogy könnyen hozzáférjenek a meglévő feliratozáshoz és szinkronhoz, és újra felhasználják azokat, a Bizottság növelni kívánja a közfinanszírozás hatékonyságát, valamint a feliratozás és a szinkronizálás alkalmazását. Az online keresőeszközök is hatékony segítséget nyújtanak a fogyasztók számára abban, hogy megtalálják az online legálisan elérhető filmek kínálatát. Az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala egy európai szinten használható keresőeszköznek, valamint a nemzeti keresőeszközök kialakítását szolgáló olyan eszköztárnak a fejlesztésén dolgozik, amely 2017-re teljes mértékben működőképes lesz és ingyen a tagállamok rendelkezésére fog állni. A Bizottság ezenfelül – az európai művek közönségének fejlesztése és bővítése érdekében – elő fogja mozdítani a tartalomajánlást szolgáló adatbázisok és automatizált eszközök használatát, amelyek szélesebb körű érdeklődést és ízlést fednek le. Szélesebb összefüggésben az európai filmek fellelhetőségének előmozdítása olyan fontos kihívás, amellyel kapcsolatban a Bizottság tárgyalásokat folytat az európai filmügynökségek igazgatót tömörítő informális testülettel (European Film Agency Directors Association, EFADs) és a filmiparral. Mivel a koprodukcióban készült filmek esetében lehetőség nyílik arra, hogy számos helyre eljussanak Európában és azon túl, a Bizottság és az EFAD tagjai 2017-ben megvizsgálják az európai koprodukciókra irányuló közös promóciós stratégiák kialakításának lehetőségeit. Mindezen intézkedések kiegészítik az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv módosítására irányuló, a közelmúltban elfogadott javaslatot, amely – e művek jelenlétének és láthatóságának biztosításával – megerősített követelményt vezet be az európai művek online videotéka szolgáltatásokban való promóciója érdekében.

Ezen túlmenően a Bizottság a finanszírozás, a gyártás és a terjesztés olyan alternatív modelljeinek feltárására szolgáló módszerek kialakításán dolgozik, amelyek a kezdetektől fogva figyelembe veszik az egységes és a globális piacot. E tekintetben a Bizottság különös figyelmet fordít az európai animációs filmek ágazatára. Ebben az ágazatban a történetmesélés nagy jelentőségű, a művek pedig könnyebben forgalmazhatók más országokban is. Az animációs művek létrehozói jellemzően egyszerre több (televíziós, illetve filmes) projekten is dolgoznak, és egyéb projektek kapcsán más stúdiókkal is együttműködhetnek. A Kreatív Európa program MEDIA alprogramjának nyújtott jelenlegi támogatással párhuzamosan a Bizottság az év végéig párbeszédet indít a legfőbb európai animációs stúdiókkal az ágazat fellendítése érdekében. Emellett szándékában áll az ágazat konkrét szükségleteinek meghatározása is, számos kérdést érintve az agyelszívás mérséklésétől az animációs mozi- és tévéfilmek hatékonyabb nemzetközi forgalmazásának elősegítéséig. A párbeszéd célja az, hogy a Bizottság és az ágazat 2017 közepére közös cselekvési tervet dolgozzon ki.

Végezetül a digitális egységes piacon alkalmazandó szerzői jogról szóló irányelvre irányuló javaslat olyan megoldásokat vezet be, amelyek megkönnyítik a kereskedelmi forgalomból kikerült, de jelentős kulturális értéket képviselő művek digitalizálásához és terjesztéséhez szükséges jogok örökségvédelmi intézmények általi engedélyezését. A művekhez való, nem kereskedelmi környezetben (pl. oktatási intézmények, közkönyvtárak, nem filmszínházi platformok) történő hozzáférés rendkívül fontos a kulturális sokféleség ápolása érdekében, oktatási célokra, valamint a társadalmi szerepvállalás szempontjából. Az ilyen csatornák és a jobb médiaműveltség kulcsfontosságú szerepet játszhat az európai művek fenntartható közönségének létrehozásában és előmozdításában. A Bizottság ezen túlmenően az EFAD-tagok és az audiovizuális iparág részvételével vizsgálja annak lehetőségét, hogy 2017-ben oktatási célokra létrehozza és finanszírozza az európai filmek katalógusát. Ez hasznos kísérleti projekt lenne arra, hogy a fiatal közönség tapasztalatot szerezzen az európai filmek sokféleségével és minőségével kapcsolatban.