HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 198/34

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak – Cselekvési terv az adócsalás és az adókikerülés elleni küzdelem megerősítésére

(COM(2012) 722 final)

2013/C 198/05

Előadó: Petru Sorin DANDEA

2013. március 12-én az Európai Bizottság úgy határozott, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak – Cselekvési terv az adócsalás és az adókikerülés elleni küzdelem megerősítésére

COM(2012) 722 final.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Gazdasági és monetáris unió, gazdasági és társadalmi kohézió” szekció 2013. április 4-én elfogadta véleményét.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. április 16–18-án tartott, 489. plenáris ülésén (az április 17-i ülésnapon) 169 szavazattal 1 ellenében elfogadta az alábbi véleményt.

1. Következtetések és ajánlások

1.1 Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság által előterjesztett tervet, és támogatja a Bizottságnak az adócsalás és adókikerülés csökkentésére irányuló konkrét megoldások kidolgozását célzó erőfeszítéseit. Csak úgy lehet tényleges haladást elérni, ha elegendő humánerőforrás és finanszírozás biztosításával a tagállamok nagyobb figyelmet fordítanak az adóügyi szolgáltatások hatékonyságának növelésére, és biztosítják az ezek közötti jobb koordinációt.

1.2 Az EGSZB azt ajánlja az Európai Bizottságnak és a Tanácsnak, hogy az adócsalás és adókikerülés, valamint az agresszív adótervezés témáját foglalják bele az éves növekedési elemzésbe és az európai szemeszterbe, emellett pedig hajtsák végre az e jelenségek elleni küzdelmet szolgáló azon konkrét intézkedéseket, amelyek biztosítják az adók fizetése és beszedése terén elért haladást, ezek nagyobb méltányosságát, a jobb újraelosztást és a szegénység elleni küzdelmet.

1.3 Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság azon javaslatát, hogy a jó adóügyi kormányzás minimumkövetelményeit nem teljesítő, adóparadicsomként működő országokat tegyék feketelistára, és kéri, hogy az ezen országok vagy területek meghatározására szolgáló közös kritériumokat európai szinten állapítsák meg, hogy elkerülhető legyen a nemzeti szinten történő nem kiegyensúlyozott alkalmazásuk. A feketelistára történő felvételt nem kell a harmadik országokra korlátozni, az egyes tagállamokhoz tartozó területekre vagy joghatóságokra és az ezeken a területeken működő vállalatokra is ki kell terjeszteni.

1.4 Az EGSZB úgy véli, hogy az Európai Bizottság a feketelistára történő felvételre vonatkozó javaslatokat kiegészíthetné a vállalatokra vonatkozó szankciókkal, ideértve a közbeszerzésekből, uniós finanszírozásból vagy állami támogatásokból való kizárást is.

1.5 Az EGSZB véleménye szerint az adóalapokat csökkentő és a tagállamokat így az adók szintjének a növelésére kényszerítő agresszív adótervezés önmagában is egy erkölcstelen gyakorlatot képvisel, amely komolyan befolyásolja a belső piac működését és az adófizetők vonatkozásában torzítja az adóügyi rendszerek méltányosságát. A jelenség összetettsége miatt a visszaélések elleni általános klauzulára vagy a kétoldalú mesterséges megállapodások meghatározására vonatkozó európai bizottsági javaslatoknak eléggé világosaknak kell lenniük ahhoz, hogy valamennyi tagállam könnyen végrehajthassa azokat.

1.6 Az EGSZB elismeri az Európai Bizottság azon erőfeszítéseinek jelentőségét, hogy egyezményeket kíván kidolgozni az EU szomszédos országaival a jó adóügyi kormányzás tárgyában. Az EGSZB az Európai Bizottság tárgyalási mandátummal való felruházását javasolja a Tanácsnak, mivel úgy véli, hogy az adócsalás és adókikerülés elleni küzdelem vonatkozásában ezek az eszközök rendkívül hasznosak lehetnek.

1.7 Az EGSZB azt ajánlja az Európai Bizottságnak és a tagállamoknak, hogy mind európai, mind pedig nemzeti szinten folytassák a meglévő jogi keret egyszerűsítését és harmonizációját. Az adóügy egyszerűbb és összehangoltabb jogi kerete, amely biztosítaná a méltányos adókivetést és amely modern ellenőrzési, felügyeleti és információcserét biztosító informatikai eszközökkel egészülne ki, jelentősen csökkentené az adókikerülési és adócsalási lehetőségeket.

1.8 Az EGSZB azt ajánlja az Európai Bizottságnak, a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek, hogy győzzék meg a tagállamokat a közvetlen vagy közvetett adók szintjei között jelenleg fennálló nagy különbségek megszüntetéséről, ezek ugyanis ösztönzik az adóversenyt.

1.9 Az EGSZB üdvözli, hogy az Európai Bizottság meg kívánja vizsgálni az európai TIN (adóazonosító szám) bevezetésének lehetőségét. A korábbi véleményeiben megfogalmazottakkal összhangban ismét arra ösztönzi a tagállamokat, hogy harmonizálják a közvetett adózási rendszereket. Az EGSZB az erre a területre vonatkozó javaslatok kidolgozására bátorítja az Európai Bizottságot. Ez a harmonizáció az európai TIN bevezetéséhez hasonlóan jelentősen csökkentené a „körhintacsalásokat”.

2. Bevezetés

2.1 Az adócsalás és az adókikerülés, valamint az adófizetés agresszív adótervezés révén történő elkerülése fokozza a gazdasági válság és a megszorítási programok által előidézett növekvő egyenlőtlenségeket, nagy veszélyt jelentve a tagállamok azon erőfeszítéseire, amelyek az adóügyi rendszerek hatékony működésének biztosításán keresztül garantálni kívánják a közszolgáltatások finanszírozását, a jólét újraelosztását, a szegénység elleni küzdelmet, valamint a tagállamok és harmadik országok közötti fiskális verseny elkerülését. A tagállamok által elszenvedett veszteségek pénzügyi dimenziója meghaladja az évi 1 billió eurót. (1)

2.2 2012. március 2-án az Európai Tanács felkérte a Tanácsot és az Európai Bizottságot, hogy dolgozzon ki konkrét megoldási javaslatokat az adócsalás és az adókikerülés elleni fellépésre.

2.3 2012 júniusában az Európai Bizottság elfogadott egy közleményt, (2) amely rámutat arra, hogy miként javítható az adójogszabályok betartása és hogyan csökkenthető az adócsalás és az adókikerülés. E közleményben az Európai Bizottság bejelentette az adócsalás és az adókikerülés elleni küzdelem megerősítését szolgáló cselekvési terv előterjesztését.

2.4 2012 decemberében az Európai Bizottság bemutatta a már bejelentett cselekvési tervet, amely nemcsak a közelmúltbeli kezdeményezéseket, de olyan új intézkedéseket is tartalmaz, amelyeket rövid vagy hosszú távon lehet végrehajtani. A cselekvési tervhez kapcsolódik az Európai Bizottság javaslata a jó adóügyi kormányzásra vonatkozó minimumkövetelmények harmadik országok általi teljesítésének ösztönzésére irányuló intézkedésekről, (3) valamint az agresszív adótervezésről. (4)

3. Általános észrevételek

3.1 Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság által előterjesztett tervet, és támogatja a Bizottságnak az adócsalás és adókikerülés csökkentésére irányuló konkrét megoldások kidolgozására irányuló erőfeszítéseit. (5) Mindennek ellenére szkeptikus a javasolt intézkedések némelyikének bevezetésével kapcsolatban, tekintettel a tagállamok között fennálló számos eltérésre, amelyek lelassítják a tanácsi szintű döntéshozatal ütemét. Hasonlóképpen, az utóbbi években végrehajtott megszorító intézkedések következtében a tagállamok többségében csökkent az adóügyi hatóságokra fordítandó humánerőforrás és finanszírozás, (6) ami jelentős kockázatot jelent az új intézkedések végrehajtása tekintetében. Csak úgy lehet tényleges haladást elérni, ha elegendő humánerőforrás és finanszírozás biztosításával a tagállamok nagyobb figyelmet fordítanak az adóügyi szolgáltatások hatékonyságának növelésére, és biztosítják az ezek közötti jobb koordinációt.

3.2 A feketegazdaságra visszavezethető és az adóbehajtási rendszerekben jelentkező veszteségek jelentős része az agresszív adótervezés miatt keletkezik. Az Európai Bizottság tisztában van azzal, hogy ez a gyakorlat a két vagy több fiskális rendszer között fennálló összhangnak a hiányát használja ki, és bár globálisan jogszerű gyakorlatnak minősül, megsérti a vállalatok társadalmi felelősségvállalásának elveit. Az EGSZB úgy véli, hogy az adóalapokat csökkentő és így a tagállamokat az adók szintjének a növelésére kényszerítő agresszív adótervezés önmagában is egy erkölcstelen gyakorlatot képvisel, amely azáltal, hogy általában a vállalatok között, és főleg a kis és közepes vállalatok között visszaszorítja a korrekt versenyt, komolyan befolyásolja a belső piac működését, emellett pedig az adófizetők vonatkozásában torzítja az adóügyi rendszerek méltányosságát.

3.3 Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottságnak az agresszív adótervezésre vonatkozó ajánlását, úgy véli azonban, hogy elégtelenek az ennek a gyakorlatnak a visszaszorítására javasolt intézkedések. A jelenség (agresszív adótervezés) összetettsége miatt nehéznek bizonyulhat a visszaélés elleni általános klauzulának vagy a kétoldalú mesterséges megállapodások meghatározásának az alkalmazása a tagállamok közötti megállapodások keretében. Hasonlóképpen az EGSZB úgy véli, hogy ezeknek az intézkedéseknek a végrehajtása több nehézséget jelent a tagállamoknak, mintha azonnal felmondanák ezeket a megállapodásokat, különösképpen azokat, amelyekben adóparadicsom jellegű, illetve a jó adóügyi kormányzásra vonatkozó alapvető szabályokat be nem tartó joghatóságok is érintettek.

3.4 Az Európai Bizottság javasolja a tagállamoknak, hogy fogadják el azokat a kritériumokat, amelyek révén meghatározhatók a jó adóügyi kormányzás minimumkövetelményeit nem teljesítő harmadik országok, és ezeket vegyék feketelistára. Az EGSZB felhívja a figyelmet arra, hogy ezeknek az intézkedéseknek ki kell terjedniük a tagállamokhoz tartozó joghatóságokra és azokra a vállalatokra is, amelyek továbbra is olyan tevékenységeket fejtenek majd ki, amelyekben az ezekhez a területekhez tartozó entitások is érintettek.

3.5 Az Európai Bizottság néhány irányelv (7) módosítására tett javaslatot az adócsalásra vagy adókikerülésre buzdító joghézagok kiküszöbölése érdekében. Az Európai Bizottság szintén felhatalmazást kért a Tanácstól arra, hogy négy szomszédos, Unión kívüli állammal az adóügyi együttműködésről és a csalás elleni küzdelemről szóló megállapodásokról tárgyaljon, valamint megállapodás-tervezetet írjon alá az EU, a tagállamok és Liechtenstein között. Az EGSZB javasolja a Tanácsnak a fenti javaslatok minél hamarabbi megvitatását, mivel ezek az eszközök rendkívül hasznosnak bizonyulhatnak a csalás és az adókikerülés elleni küzdelemben.

3.6 Az EGSZB szerint a cselekvési terv végrehajtása során az Európai Bizottságnak és a tagállamoknak továbbra is foglalkozniuk kell az európai és nemzeti szinten meglévő jogszabályi keret egyszerűsítésével és harmonizálásával. Az adócsalás és adókikerülés lehetőségeit jelentősen csökkentené egy egyszerűsített és harmonizált adószabályozási keret, amely a megfelelően felkészített személyzet rendelkezésére bocsátott korszerű számítógépes adóellenőrzési és információtechnológiai eszközökkel kiegészítve biztosítaná a méltányos adóztatást. Ez egyben csökkentené a vállalkozásokra és az állampolgárokra nehezedő adminisztratív és adóügyi terheket, ami közvetlen haszonnal járna az államháztartási bevételekre nézve is.

3.7 Az EGSZB javasolja az Európai Bizottságnak, a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek, hogy igyekezzen elejét venni a közvetlen vagy közvetett adókulcsok terén a tagállamok között meglévő jelentős különbségeknek, amelyek elősegítik az adóversenyt. Az EGSZB emellett felhívja a figyelmet az adókulcsok és az adókikerülés között meglévő közvetlen kapcsolatra. Az adócsalás és adókikerülés, valamint az agresszív adótervezés elleni hatékony közdelem az általános adóztatási szint csökkenéséhez vezethet valamennyi adófizető javára.

4. Részletes megjegyzések

4.1 Az Európai Bizottság elismeri, hogy a belső piac keretében a vállalatokat megillető szabadságjogok révén lehetőség nyílik a leggyengébb reakciót felmutató tagállamon keresztül adóparadicsom-jellegű joghatóságokkal megállapodások kötésére. Ez a tény gyöngíti a tagállamok adózási alapjait, valamint rontja a tisztességes verseny feltételeit a vállalatok között általában és különösen a kis- és középvállalatok között, amennyiben torzítja a belső piac működését. Az EGSZB arra biztatja az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy a fenti gyakorlatokkal élő vállalatokat helyezzék feketelistára. A tagállamok a nemzeti szinten végrehajtott egyéb intézkedések mellett elő kellene, hogy írják az ilyen vállalatok közbeszerzési eljárásokban való részvételi jogának a felfüggesztését, vagy megtagadhatnák az igényelt állami támogatások odaítélését.

4.2 Az Európai Bizottság becslése szerint az agresszív adótervezés a földalatti gazdaság sajátos gyakorlatainak betudható tagállami veszteségek felét okozza. AZ EGSZB elégtelennek véli az Európai Bizottság által a fenti gyakorlat leküzdése érdekében javasolt intézkedéseket, (8) és javasolja, hogy mind a javasolt általános visszaélés-ellenes záradékot, mind a mesterséges megállapodások meghatározását konkrétabban fogalmazzák meg úgy, hogy a tagállamok gyorsan végrehajthassák azokat anélkül, hogy az agresszív adótervezéssel kapcsolatos jogviták esetében bonyolult helyzetek álljanak elő a bírósági intézményekben.

4.3 Az EGSZB hasznosnak tartja a jó adóügyi kormányzást elősegítő platform létrehozására irányuló bizottsági javaslatot. Az EGSZB javasolja az Európai Bizottságnak, hogy e platform keretén belül hívja meg a szociális partnereket is, különösen azokat a szervezeteket, amelyeknek tagjai a pénzügyi hatóságoknál dolgoznak, vagy gazdag tapasztalatuk van az adócsalás és az adókikerülés jelenségei ellen folytatott küzdelem terén. Emellett tisztázni kell azt is, hogy a platform milyen viszonyban fog állni az európai szintű adóügyekkel foglalkozó egyéb szervezetekkel.

4.4 A vállalkozások adózására vonatkozó magatartási kódexről az OECD keretében egyeztetett tárgyalásokkal kapcsolatban az Európai Bizottság arra készül, hogy a meglévő irányelvekből törölje azokat a rendelkezéseket, amelyek bizonyos helyzetekben lehetőséget biztosítanak az agresszív adótervezésre, illetve a megfelelő megoldások alkalmazását megakadályozva lehetővé teszik az adóztatás kettős elmaradását. Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság kezdeményezését, és javasolja ezen intézkedések minél hamarabbi életbe léptetését.

4.5 Az Európai Bizottság javasolja a külföldön dolgozókra és tehetős magánszemélyekre vonatkozó, a belső piac működésére káros és az általános adóbevételeket csökkentő egyedi adószabályokkal kapcsolatos munka fokozását. Az EGSZB a fenti egyedi adószabályok megszüntetését javasolja a tagállamoknak. Az EGSZB emellett megismétli (az uniós intézmények számára készített egyéb véleményeiben (9) megfogalmazott) azon felszólítását, hogy fogadjanak el intézkedéseket annak érdekében, hogy korlátozni lehessen a „lakóhely” fogalmával való visszaélést, melynek során tulajdonjog és fiktív lakóhely bejelentését követően a tevékenységgel nem rendelkező vállalatcsoportok vagy fantomvállalatok révén a tulajdonosoknak nem kell adót fizetniük a lakóhelyük szerinti országban.

4.6 AZ EGSZB üdvözli a „TIN on EUROPA” („Adóazonosító számok az EUROPA portálon”) elnevezésű alkalmazást. Ez az eszköz lehetővé teszi, hogy harmadik felek vagy pénzügyi intézmények gyorsan, könnyen és helyesen állapítsák meg és rögzítsék az adóazonosító számokat. Az eszköz emellett hozzá fog járulni a hatékonyabb automatikus információcseréhez is. Az európai adóazonosító szám bevezetése lehetőségének vizsgálatát elrendelő bizottsági határozattal kapcsolatban az EGSZB megismétli a tagállamok felé a közvetlen adóztatás rendszerének harmonizálása érdekében több véleményében is hangoztatott javaslatát. Az EGSZB arra biztatja az Európai Bizottságot, hogy tegyen javaslatokat ezen a téren. A fenti harmonizáció, valamint az európai adóazonosító szám bevezetése erőteljesen csökkentené a „körhintacsalást”, hiszen a jövőben ez az azonosító válhatna az adófizetők egyetlen azonosító-jelévé minden adónemet illetően.

4.7 Az Európai Bizottság elindította az adózással kapcsolatos információcserére szolgáló formanyomtatványok egységesítését. A formanyomtatványok használatát elősegítő és valamennyi uniós nyelvre lefordított informatikai alkalmazás 2013. január 1. óta elérhető. Az EGSZB megítélése szerint ezek a formanyomtatványok fontos szerepet játszhatnak a tagállamok közötti adóügyi együttműködésben, különösen attól kezdve, hogy az informatikai rendszer fejlesztése lehetővé teszi majd az automatikus információcserét.

4.8 Az EGSZB különösen nagyra értékeli az Európai Bizottság arra vonatkozó döntését, hogy felülvizsgálja az anya- és leányvállalatokra vonatkozó irányelvet, valamint az egyéb irányelvekben meglévő visszaélés-ellenes rendelkezéseket. A felülvizsgálatra azért van szükség, hogy biztosítani lehessen az agresszív adótervezést érintő európai bizottsági ajánlások végrehajtását. Az EGSZB javasolja a tagállamoknak, hogy támogassák az Európai Bizottság erőfeszítéseit annak érdekében, hogy a felülvizsgálat ésszerű időhatáron belül megtörténhessen. Fontos, hogy a felülvizsgálat keretében leszögezzék a multinacionális vállalatok azon kötelezettségét, hogy a működésük helyéül szolgáló minden egyes állam vonatkozásában külön készítsék el könyvelésüket, amelyben pontosan szerepelnie kell a termelési volumennek és az elért nyereségnek. A könyvviteli adatok ilyen formában történő bemutatása megkönnyítené a transzferárak kijelölésével visszaélő vagy az agresszív adóversenyt előtérbe helyező vállalatok azonosítását. Az EGSZB emellett javasolja egy olyan szabályozás bevezetését is, amely a cégek nyereségének adóztatásához közös szabályrendszert írna elő.

4.9 Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottságnak az OECD keretében kifejlesztett uniós informatikai eszközök előmozdítását célzó erőfeszítéseit. Mivel az OECD egyetért a spontán vagy kérésre történő információcserét lehetővé tevő elektronikus formanyomtatványokkal, ez utóbbiak rendkívül hasznos és hatékony eszközökké válhatnának a súlyos adócsalás és adókikerülés eseteinek leküzdéséhez.

4.10 Az Európai Bizottság javasolja az európai adófizető kódexének elkészítését, amely a tagállami szinten meglévő bevált gyakorlatokat gyűjtené egybe az adóhatóságok és az adófizetők közötti bizalom megerősítése érdekében, az adófizetők jogaival és kötelességeivel kapcsolatos átláthatóság biztosítása végett, valamint a szolgáltatásorientált megközelítés előmozdítása céljából. Az EGSZB felhívja a figyelmet arra, hogy az adórendszerek egyszerűsítése az adófizetőket és a vállalatokat sújtó adminisztratív terhek könnyítéséhez vezetne, valamint nagyobb bizalmat váltana ki a részükről. A tagállamok megfontolhatnák az adminisztratív terheknek a jó adófizetők számára (legyen szó természetes személyekről vagy vállalatokról) történő könnyítését, illetve a törvényeket megsértők számára e terhek növelését. Ismeretes, hogy az agresszív adótervezésben érintett vállalatok rendszerint nagy transznacionális cégek.

4.11 Az Európai Bizottság ajánlja a tagállamoknak az egyablakos rendszer előmozdítását, hogy mind a honos, mind a nem honos ügyfelek számára valamennyi adóügyi információ hozzáférhető legyen. Az EGSZB egyetért az Európai Bizottság javaslatával, és úgy véli, hogy egy ilyen megközelítés kiküszöböli a határokon átnyúló műveleteket végző adófizetők előtt tornyosuló akadályokat. Emellett az Európai Bizottság azáltal, hogy az egyes tagállamokban az egyablakos rendszer szintjén meglévő információkat egybegyűjti, az e-igazságszolgáltatás mintájára kifejlesztheti az európai szintű „webadózási” portált is.

4.12 Az Európai Bizottság javasolja, hogy az EUROFISC-nek az adócsalás elleni küzdelemre vonatkozóan – a gyors információcsere révén – a héával kapcsolatban felhalmozott tapasztalatát a jövőben a közvetlen adóztatásra is terjesszék ki. Az EGSZB szerint az EUROFISC-nek a közvetlen adóztatásra való kiterjesztése ki fogja egészíteni az uniós szinten létező adócsalás, adókikerülés és agresszív adótervezés elleni küzdelem eszközrendszerét.

4.13 AZ EGSZB támogatja azt az elképzelést, hogy bizonyos adóügyi kihágástípusok meghatározását, beleértve a büntetőjogi és közigazgatási bírságokat is, hangolják össze valamennyi adó- és illetéktípussal. Amennyiben megvalósulna a fenti összehangolás, az eltántorítaná a vállalatokat attól, hogy működésük lebonyolítására a leggyengébb reakciót felmutató tagállamot használják fel. Az Európai Bizottság készül a fenti összehangolás lehetőségét megvizsgálni.

4.14 Az Európai Bizottság 2012. júniusi közleményében számos lehetséges intézkedés szerepel, amelyeket a Tanács nem tekintett elsőbbséginek. Az EGSZB szerint a közvetlen adóztatás során a nemzeti adatbázisokhoz való közvetlen hozzáférés biztosítása – ez egyike az európai bizottsági javaslatoknak – jelentené a tagállamok számára az adócsalás és adókikerülés elleni küzdelem érdekében rendelkezésükre bocsátandó egyik legerősebb eszközt. Az Európai Bizottság készül annak felmérésére, hogy miként lehetne valamennyi adót és járulékot érintően egységesíteni az adminisztratív együttműködés jogi eszközeit. Az EGSZB támogatja ezeket a bizottsági javaslatokat, mivel azok hozzájárulhatnak az adócsalás és adókikerülés elleni küzdelem hatékonyságához.

Kelt Brüsszelben, 2013. április 17-én. az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke Henri MALOSSE

(1) COM(2012) 351 final, 2. o.

(2) COM(2012) 351 final.

(3) C(2012) 8805 final.

(4) C(2012) 8806 final.

(5) Az EGSZB már többször síkraszállt az adócsalás és adókikerülés leküzdése érdekében meghozandó intézkedések mellett: HL C 11,. 2013.1.15., 31. o., HL C 347., 2010.12.18., 73. o., HL C 255, 2010.9.22., 61. o.

(6) „Impact of austerity on jobs in tax services and the fight against tax fraud and avoidance in EU-27 + Norway” [„A megszorítások hatása az adóügyi szolgálatok munkahelyeire és az adócsalás és adókikerülés elleni küzdelem az EU-27-ben és Norvégiában”], készítette a Közszolgálati Szakszervezetek Európai Szövetségének (EPSU) megbízásából a Munkáspárt Kutatói Részlege, Lionel Fulton, http://www.lrd.org.uk/, 2013. március.

(7) COM(2008) 727 final – 2008/0215 (CNS); COM(2012) 428 final – 2012/0205 (CNS).

(8) C(2012) 8806 final.

(9) HL C 229, 2012.7.31., 7. o.