A Bizottság ugyanakkor kritikusan megvizsgálta, hogy hol van lehetőség az uniós programok hozzáadott értékének csorbítása nélkül megtakarításokra. Ezen erőfeszítés részeként a Bizottság a közös agrárpolitika és a kohéziós politika költségvetési előirányzatának mérsékelt csökkentését javasolja az új háttér tükrözése és más tevékenységek számára források felszabadítása érdekében. E szakpolitikák modernizálása lehetővé teszi, hogy azok továbbra is megvalósítsák kulcsfontosságú célkitűzéseiket, ugyanakkor új prioritásokhoz is hozzájáruljanak. A kohéziós politika például egyre fontosabb szerepet tölt be a strukturális reformok támogatásában és a migránsok integrálásában.

Az elmúlt évek fejleményei azt jelezték, hogy az Uniónak képesnek kell lennie arra, hogy gyorsan operatív segítséget nyújtson a váratlan fejlemények, természeti és ember okozta katasztrófák kezeléséhez. A Bizottság ezért javasolja a válságelhárítás céljaira rendelkezésre álló források növelését. Ezt a polgári védelmi mechanizmus (rescEU) megerősítésével és a Sürgősségisegély-tartalék kibővítésével fogja elérni, amelyek arra irányulnak, hogy az Unión belüli és kívüli veszélyhelyzetek esetén a pénzügyi keretben meghatározott felső határokat meghaladóan is lehessen pénzügyi eszközöket biztosítani. A Bizottság emellett azt is javasolja, hogy egyes programokban – például a Menekültügyi és Migrációs Alapban és a Belső Biztonsági Alapban – különítsenek el olyan nem allokált tartalékokat, amelyek válság és vészhelyzet esetén használhatók fel.

Az Unió továbbra is szigorúan célzott pénzügyi támogatást nyújt egyes tagállamokban (Litvánia, Bulgária és Szlovákia) a nukleáris tevékenységek leszereléséhez és biztonságához, valamint saját nukleáris létesítményei tekintetében is. Az uniós költségvetés emellett tartós támogatást nyújt a munkavállalók és a lakosság egészségének megőrzéséhez, a környezetkárosodás megelőzéséhez, valamint hozzájárul a nukleáris biztonsághoz és védelemhez.

A Bizottság a Jogok és értékek, valamint Jogérvényesülés programokból álló új Jogérvényesülés, Jogok és Értékek Alapra is javaslatot tesz. Most, mikor az európai társadalmakban szélsőségességgel, radikalizmussal és megosztottsággal szembesülnek, minden eddiginél fontosabb előmozdítani, megerősíteni és védeni a jogérvényesülést, a jogokat és azokat az európai értékeket, amelyek mélyreható és közvetlen hatással vannak az európai politikai, társadalmi, kulturális és gazdasági életre: így az emberi méltóság tiszteletben tartását, a szabadságot, a demokráciát, az egyenlőséget, a jogállamiságot és az emberi jogokat. A jövőbeni uniós költségvetés alapvető feladata a politikai és civil társadalmi szerepvállalás és demokratikus részvétel lehetőségének biztosítása. A Jogérvényesülés program az új alap részeként továbbra is támogatni fogja az integrált európai igazságszolgáltatási térség kialakítását és a határokon átnyúló együttműködést.

A Bizottság a következő pénzügyi keretben nagyobb hangsúlyt helyezne az ifjúsági ügyekre. Ez az Erasmus+ és az Európai Szolidaritási Testület méretének több mint kétszeresére növelésével lesz elérhető. Az Unió egyik leglátványosabb sikertörténete, az Erasmus+ program a jövőben is oktatással és mobilitással kapcsolatos lehetőségeket teremt a fiatalok számára. A hangsúly az inkluzivitáson lesz, valamint azon, hogy a program minél több hátrányos helyzetű fiatalt érjen el. Mindez több fiatal számára teszi majd lehetővé azt, hogy tanulás vagy munka céljából más országba költözzön. A megnövelt Erasmus+ program erre az időszakra vonatkozó költségvetése eléri majd a 30 milliárd EUR-t, és a program 700 millió EUR összeggel támogatja a fiataloknak szóló Interrail vasúti bérleteket. A Bizottság egységes Európai Szolidaritási Testület létrehozását is javasolja, amely magában foglalná a már meglévő Európai Önkéntes Humanitárius Segítségnyújtási Hadtestet is. Ezáltal az európai polgároknak egyedülálló lehetőségük nyílna arra, hogy az EU-ban, de Európán kívül is részt vegyenek a rászorulókat támogató humanitárius tevékenységekben.

Az új európai beruházásstabilizáló funkció a jelentős aszimmetrikus euróövezeti makrogazdasági sokkok hatásainak enyhítése céljából kiegészíti a nemzeti és európai szinten rendelkezésre álló eszközöket. Amint azt a közelmúltbeli válság is megmutatta, a nemzeti automatikus stabilizátorok önmagukban nem feltétlenül elegendőek ahhoz, hogy megbirkózzanak a jelentős aszimmetrikus sokkokkal és az azokkal gyakran párosuló beruházáscsökkentéssel. A Bizottság arra tesz javaslatot, hogy a meglévő mechanizmusok mellett az uniós költségvetés legfeljebb 30 milliárd EUR-t kitevő back-to-back hitelekhez nyújtson garanciát. Ezek a hitelek a megalapozott költségvetési és gazdaságpolitikára irányuló szigorú jogosultsági feltételeknek eleget tevő tagállamok számára állnak majd rendelkezésre. Az európai beruházásstabilizáló funkció emellett kamattámogatást is biztosít annak érdekében, hogy a nemzeti költségvetéseket ellássa a beruházási szintek fenntartásához szükséges forrásokkal. A támogatás finanszírozása az euróövezeti tagállamok hozzájárulásaiból történik, amelyek az adott tagállam monetáris jövedelmének (szeniorázs) bizonyos hányadával egyenlőek. Az európai beruházásstabilizáló funkció idővel kiegészülhetne az uniós költségvetésen kívüli további finanszírozási forrásokkal, így például a tagállamok önkéntes hozzájárulásaiból finanszírozott biztosítási mechanizmussal, továbbá az Európai Stabilitási Mechanizmus és a jövőbeli Európai Valutaalap lehetséges szerepvállalásával. Az európai beruházásstabilizáló funkció nyitva áll majd az euróövezeten kívüli tagállamok számára is, ha azok az Európai Központi Bank tőkejegyzési kulcsának megfelelően hozzájárulnak a finanszírozásához.

Az új jogi keret emellett hatékonyabb kapcsolatokat is lehetővé tesz más uniós programokkal. Így például a tagállamok átvihetik a számukra elkülönített források egy részét az InvestEU Alapba annak érdekében, hogy uniós költségvetés által biztosított garanciát vehessenek igénybe. Emellett lehetőségük lesz a Horizont Európa program által a régióikban nemzetközileg kiváló projektekként azonosított, „kiválósági pecséttel” minősített projektek finanszírozására is. Ez hozzájárul ahhoz, hogy az infrastrukturális beruházások jól illeszkedjenek más olyan kulcsfontosságú területeken megvalósuló uniós beruházásokhoz, mint a kutatás és innováció, a digitális hálózatok, a dekarbonizáció, a szociális infrastruktúrák és a készségek.

Az egyes régiók gazdasági és társadalmi feltételei jelentősen eltérnek egymástól. Jóllehet sok területen sikerült nagy mértékű felfelé irányuló konvergenciát elérni, vannak olyan régiók – még a viszonylag gazdagabb országokban is –, amelyekre az elmúlt években inkább az eltávolodás volt jellemző. Ennek a fejleménynek meg kell jelennie a kohéziós politikában, hogy egyetlen régió se maradjon le. A források elosztásának elsődleges szempontja továbbra is a relatív egy főre eső bruttó hazai termék lesz – hiszen a kohéziós politika fő célkitűzése az, és az is marad, hogy segítse a gazdaságilag vagy strukturálisan elmaradott tagállamokat és régiókat az EU többi részéhez való felzárkózásban –, fontos szerepet kapnak ugyanakkor más tényezők is, például a munkanélküliség (főként az ifjúsági munkanélküliség), az éghajlatváltozás, valamint a migránsok fogadása és integrációja. A Bizottság korunk gazdasági viszonyainak pontosabb megjelenítése érdekében a nemzeti társfinanszírozás mértékének növelésére is javaslatot tesz. Ennek az lesz az előnye, hogy növeli a nemzeti szintű felelősségvállalást, nagyobb beruházási szintet tart fenn, és javítja a beruházások minőségét. Kellő figyelmet kapnak a legkülső régiók és a ritkán lakott területek sajátosságai.

A Bizottság széles körű konzultációinak fő üzenete a napnál is világosabb. Egy egységesebb, erősebb és demokratikusabb Európának új, modern költségvetésre van szüksége. Továbbá új szemléletmódra van szüksége arra vonatkozóan, hogy ez a költségvetés hogyan hozhat eredményeket az emberek számára az Unió egészében. A Bizottság alapos felülvizsgálata segített annak meghatározásában, hogy mi működött jól a múltban és mit érdemes megtartani a következő költségvetésben. De egyértelművé vált az is, mely területeken van szükség reformra ahhoz, hogy az EU költségvetése maradéktalanul betölthesse szerepét. Ezen értékelés alapján a Bizottság korszerű keretet és új, megreformált programokat javasol, amelyek a következő elveken alapulnak:

A közelmúlt tapasztalatai a jelenlegi keret néhány hiányosságára is rávilágítottak. Az uniós költségvetés egyes javulást eredményező intézkedések ellenére még mindig túl merevnek mondható. A rugalmasság hiánya megakadályozza Európát abban, hogy elég gyorsan és hatékonyan reagáljon a gyorsan változó világban. Az összetett és egymástól eltérő finanszírozási szabályok megnehezítik az uniós finanszírozáshoz való hozzáférést, és elvonják a figyelmet a lényegtől, ami nem más, mint a kézzelfogható eredmények elérése. A források túl sok program és eszköz között oszlanak meg, a költségvetésen belül és kívül is. A költségvetés két legnagyobb kiadási blokkja, a közös agrárpolitika és a kohéziós politika korszerűsítése és egyszerűsítése érdekében is többet lehet tenni. A polgárainak védelmet, biztonságot és lehetőségeket nyújtó Unió új prioritásai tekintetében sok esetben olyan új, testre szabott eszközökre van szükség a kitűzött célok valóra váltása érdekében.

Az uniós költségvetés régóta a növekedést ösztönző beruházások egyik alapvető forrása Európa-szerte. Az uniós költségvetés még válságos időkben is lehetővé teszi az Unió számára, hogy támogassa a növekedést és a munkahelyteremtést, valamint ösztönözze a hosszú távú innovációt és a gazdasági reformot. Az Európai Stratégiai Beruházási Alap (a továbbiakban: Juncker-alap) létrehozása jól szemlélteti, hogy az uniós költségvetés mennyire volt képes a kritikus pillanatban hozzájárulni Európa oly szükséges gazdasági fellendüléséhez. Az uniós költségvetés döntő szerepet játszott a kiterjedt migrációs áramlások, a biztonsági fenyegetések és az éghajlatváltozás jelentette komoly kihívásokra történő reagálásban is.

A következő többéves pénzügyi keretről szóló tárgyalásokra olyan időszakban kerül sor, amikor az Uniót új dinamizmus jellemzi, ugyanakkor komoly kihívások is érik. Az Unió a pénzügyi és gazdasági válság nyomán határozott lépéseket tett azért, hogy szilárd alapokra helyezze a fenntartható fellendülést. Jelenleg a gazdaság növekszik és munkahelyek jönnek létre. Az Unió egyre inkább arra összpontosít, hogy a polgárok mindennapi élete szempontjából igazán fontos ügyekben hatékonyan eljárva megfelelő eredményeket érjen el valamennyi uniós tagállam polgárai számára. Ezért az új költségvetés kialakításának is tükröznie kell Juncker elnök arra irányuló felhívását, hogy felül kell emelkedni a megosztottságon, és egységesebbé, erősebbé és demokratikusabbá kell tenni az Uniót.

EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2018.5.2. COM(2018) 321 final MELLÉKLET

a következőhöz: A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, AZ EURÓPAI TANÁCSNAK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK



Modern költségvetés a polgárainak védelmet, biztonságot és lehetőségeket nyújtó Unió számára



A 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret {SWD(2018) 171 final}



KUTATÁS ÉS INNOVÁCIÓ Horizont Európa A Horizont Európa az EU kutatás és innováció támogatására irányuló vezérprogramja. 1.UNIÓS HOZZÁADOTT ÉRTÉK A kutatás és innováció a tudásalapú társadalom kulcsfontosságú része, amely határozott európai dimenziójának köszönhetően nemzeti szinten másként pótolhatatlan további finanszírozást mozgósíthat. Az uniós finanszírozásra kiválasztott kutatási és innovációs projektek magasabb szinten aknázzák ki az uniós, illetve nemzetközi együttműködést. Általában nagyságrendjüknél, hatókörüknél és kifinomultságuknál fogva nem valósíthatók meg kizárólag nemzeti finanszírozással: a „kiváló” minősítést kapott uniós kutatási és innovációs projektek 83 %-a nem valósult volna meg uniós támogatás nélkül. A megnövekedett technológiai verseny korában gyorsan haladunk a karbonszegény társadalom felé, amelyben a digitális technológiák egyre inkább konvergálnak a fizikai és a biológiai világgal. Ennek fényében a kutatásba és innovációba történő uniós szintű beruházás elmaradása globális versenyképességünk csökkenését eredményezné. Mindez gazdasági, társadalmi és környezeti hatásokkal járna. A kutatás és innováció területén az uniós beruházások konkrét előnyei a következők: ·A köz- és magánszférabeli források és tudás összevonása hathatósabb fellépés és kritikus tömeg elérése céljából, a globális kihívások kezelése és az uniós és globális piacokon való vezető szerep betöltése érdekében; ·Az EU versenyképességének növelése transznacionális és multidiszciplináris hálózatok, értékláncok és piacok létrehozása révén az Unión belüli pozitív ismeretterjesztés és technológiatranszfer segítségével, új termékek és szolgáltatások bevezetésének előkészítése és megkönnyítése érdekében; ·A tudományos kiválóság erősítése uniós szintű verseny és együttműködés révén; ·A tisztességes verseny tiszteletben tartása mellett az áttörést jelentő/piacteremtő innovációk támogatása; ·Az EU vonzóbbá tétele tanulmányok folytatásához, kutatói munkához, innovációhoz és vállalkozáshoz; ·Pozitív strukturáló hatás a nemzeti kutatási és innovációs ökoszisztémákra és a páneurópai kutatási infrastruktúrákra; ·Az Unió célkitűzéseinek támogatása és megerősítése, valamint hozzájárulás a szakpolitikai prioritások eredményes megvalósításához. 2.CÉLKITŰZÉSEK A Horizont Európa a tudományra és az innovációra összpontosít, céljai a következők: ·Az EU tudományos és technológiai alapjainak megszilárdítása; ·Az EU versenyképességének és innovációs teljesítményének előmozdítása; ·Az EU stratégiai prioritásainak megvalósítása és a globális kihívások kezelése. 3.VÉGREHAJTÁS ÉS EGYSZERŰSÍTÉS A program három pillérre épül: 1. Nyílt tudomány – Az Európai Kutatási Tanács, a Marie Skłodowska-Curie-cselekvések és a kutatási infrastruktúrák sikerére építve e pillér több forrást biztosít a nagyobb hatású projektek számára. A projektek kiválasztása alulról építkező megközelítéssel történik, meghatározásuk és irányításuk kutatók és hálózatok feladata, értékelésük pedig kizárólag a kiválóság kritériuma alapján történik. A cél az oktatás területén megvalósuló innováció és vállalkozói készség ösztönzése Európa-szerte, az Európa globális szintű versenyképességének fokozásához szükséges készségek és kompetenciák biztosítása érdekében.

2. Globális kihívások és ipari versenyképesség – Olyan klaszterekre épülő pillér, amelyek Európa erősségeit és eszközeit kívánják kiaknázni új ismeretek generálásával és hasznos innovációkba való átültetésével, digitális és kulcsfontosságú alaptechnológiák fejlesztése és alkalmazása révén egy új, küldetésalapú megközelítéssel párhuzamosan. Ez továbbra is szavatolja, hogy a kutatási és innovációs tevékenységek támogassák az uniós szakpolitikai prioritásokat olyan területeken, mint például a fenntartható fejlesztési célok elérése, az egészségügy, az élelmiszerek és a természeti erőforrások, az ellenálló képesség és a biztonság, az éghajlatváltozás, az energiaügy és a mobilitás a karbonszegény, körforgásos és az éghajlatváltozás hatásaival szemben reziliens társadalom, az ipari versenyképesség, valamint az egyéb társadalmi kihívások kezelésének biztosítása érdekében. E pilléren belül és a program egésze tekintetében is kiemelt jelentőséget kap az ipari vezető szerep. 3. Nyílt innováció — Ez az új pillér egyablakos ügyintézést biztosít a nagy potenciállal rendelkező innovátorok számára azzal a céllal, hogy alulról építkező megközelítéssel állítsa Európát a piacteremtő innováció élvonalába. E pillér jövőbeli áttörést jelentő technológiák kidolgozását segíti elő, és vonzza a nemzetközi/európai szinten is terjeszkedési potenciállal rendelkező innovatív vállalkozásokat. Gyors, rugalmas vissza nem térítendő támogatásokat és piaci alapú eszközöket kínál a magánbefektetők számára, ugyanakkor pedig biztosítja, hogy a piaci tevékenységekhez közeli támogatás ne torzítsa indokolatlanul az innovátorok közötti versenyt. E célkitűzések megvalósítására az Európai Innovációs Tanács létrehozásával kerül sor. További intézkedések élénkítik majd az európai innovációs ökoszisztéma támogatását, nevezetesen a partnerségi kezdeményezések társfinanszírozása és az innovációs közbeszerzések fokozottabb alkalmazása révén. A kormányok és a közigazgatási szervek innovatív technológiák bevezetésére és az európai kutatás és innováció eredményeinek terjesztésére való ösztönzése maximalizálni fogja az innovációból származó előnyöket az európai polgárok és vállalkozások számára. A program részeként a Közös Kutatóközpont független tudományos bizonyítékokkal és technikai támogatással látja el az uniós döntéshozókat a teljes szakpolitikai ciklus során. Az Európai Innovációs és Technológiai Intézet mind a három pillért támogatja, és kifejezetten a globális kihívásokkal foglalkozik majd, elsősorban az üzleti szférát, a kutatást, a felsőoktatást és a vállalkozói szellemet integráló tudományos és innovációs társulásain keresztül. A program igyekszik még jobban egyszerűsíteni a kedvezményezettekre vonatkozó szabályokat. A legfontosabb működési jellemzők a következők: ·A jelenlegi, tényleges költségen alapuló visszatérítési rendszer további egyszerűsítése, ideértve az egyszerűsített finanszírozási modellt és a projektenként egységes finanszírozási arány elvét. Ezen túlmenően az adminisztratív terhek csökkentése érdekében meg fogják vizsgálni a tevékenységek teljesítéséhez kötött átalányalapú projektfinanszírozás fokozott alkalmazásának lehetőségét az új költségvetési rendelet által biztosított egyéb egyszerűsített finanszírozási formákkal együtt. ·A rugalmasság növelése érdekében a jövőbeli program lehetővé teszi a források pilléreken belüli és azok közötti elosztását, hogy ezáltal gyorsan lehessen reagálni a felmerülő szakpolitikai kérdésekre, illetve kihívásokra. ·Kilátásba helyezik a pályázatok benyújtási és értékelési folyamatának további javítását. Az értékelési kritériumok, maga az értékelés és a független szakértők bevonása alátámasztják a program kiválóságát és hatását. ·Az EU kutatási és innovációs színterén alkalmazott finanszírozási rendszereinek észszerűsítése és összehangolása a színvonalasabb kutatási és innovációs tevékenységek javára. A közös vállalkozások sikerére építve erősítik a partnerségeket, és konkrét missziókkal kapcsolják össze azokat. Az innovációra irányuló egyedi támogatási programokat az újonnan létrehozott Európai Innovációs Tanács keretében fogják észszerűsíteni. Egyszerűbb lesz továbbá kombinálni a Horizont Európa keretében nyújtott támogatásokat és az InvestEU Alap finanszírozási eszközeit az egyéb releváns uniós finanszírozási programokkal. ·Emellett az új irányítási módok alkalmazását is még jobban ki lehet terjeszteni, többek között az ügynökségeknek, valamint a partnerségek egyszerűsített körének történő hatáskör-átruházással. 4.KIEGÉSZÍTŐ JELLEG ÉS SZINERGIÁK MÁS SZAKPOLITIKÁKKAL / AZ UNIÓS ÉS A NEMZETI, ILLETVE REGIONÁLIS ERŐFORRÁSOK ÖSSZEHANGOLÁSA A más uniós finanszírozási programokkal való kiegészítő jelleg és szinergiák maximális kiaknázása céljából az európai strukturális és beruházási alapok továbbra is fontos részét fogják képezni a kutatási és innovációs célokra szánt uniós finanszírozásnak, az innovációra való fokozott összpontosítás révén. Kibővül a „kiválósági pecsét” rendszere, amely lehetővé teszi a Horizont Európa program keretében sikeresnek értékelt projektek regionális szintű finanszírozását az európai strukturális és beruházási alapok keretében. A más programok által kitűzött szakpolitikai célokat sok esetben a Horizont Európa program égisze alatt megvalósuló kutatási és innovációs cselekvések is támogatják – a Digitális Európa program például profitálni fog a kutatási és innovációs áttörésekből, a kiberbiztonság, a mesterséges intelligencia és hasonló területek hosszú távú fejlődése pedig nagy mértékben függ az áttörést jelentő kutatásoktól. Ugyanez igaz a mezőgazdaságra és a halászatra, az egészségügyre, a közlekedésre, az energiaügyre és számos más ágazatra is. Az olyan alapok, mint például a Belső Biztonsági Alap és az Integrált Határigazgatási Alap egyaránt élvezni fogják a kutatás és innováció előnyeit, továbbá ösztönzik majd a kutatás eredményeként létrejött termékek bevezetését. Az InvestEU-n keresztül lehetőség nyílik innovatív kkv-k támogatására, valamint arra, hogy a Horizont Európa eredményei konkrétan a kutatásra és az innovációra irányuló célzott keretek révén piacra jussanak. Kiegészítő jelleget és szinergiákat biztosítanak továbbá az Európai Védelmi Alap keretében megvalósuló kutatásokkal, valamint az űrprogrammal, hogy az említett programokban elért eredmények általánosságban is ösztönözzék az innovációt. 5.JAVASOLT KÖLTSÉGVETÉSI JUTTATÁS A 2021–2027-ES IDŐSZAKRA Folyó árakon millió EUR A Horizont Európa keretösszege 97 600* Az Euratom kutatási és képzési program keretösszege 2 400 Teljes keretösszeg a 2021–2027-es időszakra 100 000* * Ez a keretösszeg magában foglal az InvestEU Alap keretében előirányzott 3,5 milliárd EUR-t és további 10 milliárd EUR-t az élelmiszerek, a mezőgazdaság, a vidékfejlesztés és a biogazdaság terén megvalósuló kutatás és innováció támogatására.



KUTATÁS ÉS INNOVÁCIÓ Euratom kutatási és képzési program Az Euratom kutatási és képzési program finanszírozást biztosít az Európai Unióban megvalósuló nukleáris kutatás és képzés számára.

1.UNIÓS HOZZÁADOTT ÉRTÉK Az Euratom-program legfontosabb uniós hozzáadott értéke az, hogy szélesebb körben mozgósít kiválóságot, szakértelmet és multidiszciplinaritást a maghasadás és a magfúzió kutatása terén, mint amennyire arra az egyes tagállamok nemzeti szinten képesek lennének. A nukleáris és az ionizáló sugárzáson alapuló technológiák továbbra is fontos szerepet játszanak az európai polgárok életében mind az energia és az energiaellátás biztonsága, mind pedig a sugárzás orvosi és ipari alkalmazásai, illetve a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok kezelése terén. E technológiák biztonságos és védett használata kiemelkedő fontosságú, és a kutatási programok hozzájárulnak a legszigorúbb biztonsági, védelmi és biztosítéki előírások fenntartásához ezen a területen. Az Euratom-program emellett a fúziós energia – egy potenciálisan kimeríthetetlen és éghajlatbarát energiaforrás – fejlesztésére összpontosít. A nukleáris biztonság uniós szintű megközelítése szintén fontos, mivel egy nukleáris baleset az európai és az Európán kívüli országokra nézve egyaránt negatív következményekkel járhat. Az Euratom-program lehetővé teszi továbbá Európa-szerte az oktatás és a képzés szélesebb körű összehangolását, a kutatási infrastruktúrák használatát és a nemzetközi együttműködést. Ez különösen kedvező a kisebb tagállamok számára, amelyek így kiaknázhatják az egész Európára kiterjedő összevonás hatásaként jelentkező méretgazdaságossági előnyöket. A program a Közös Kutatóközponton keresztül nyújtott fontos független tudományos tanácsadás révén támogatja a nukleáris biztonsággal, a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok kezelésével, valamint a sugárvédelemmel kapcsolatos európai szakpolitikák végrehajtását. A Közös Kutatóközpont független infrastruktúráival is egyedülálló szolgáltatásokat nyújt a nukleáris biztonság és védelem területén, és döntő szerepet játszik az Euratom nukleáris biztosítéki rendszerében. Az európai ipar fúziósenergia-kutatási tevékenységekben való részvétele előmozdítja az innovációt, többek között a más ágazatokban, például az egészségügy és a légi közlekedés területén hasznosítható csúcstechnológiai termékek kifejlesztése révén. 2.CÉLKITŰZÉSEK Az Euratom kutatási és képzési program célja az alábbi területeken megvalósuló átfogó kutatás folytatása és támogatása: nukleáris biztonság és védelem, a sugárterheléssel kapcsolatos kockázatok csökkentése, a sugárterheléssel járó balesetekkel kapcsolatos vészhelyzeti felkészültség és reagálás támogatása, valamint a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok kezelése. A program emellett a fúziós energia fejlesztését is folytatni kívánja, mivel az jelentős mértékben hozzájárulhat az energiaszerkezet dekarbonizációjához. 3.VÉGREHAJTÁS ÉS EGYSZERŰSÍTÉS Az Euratom-program versenypályázati felhívások révén nyújt kutatási támogatást (közvetett cselekvések), és a Bizottság Közös Kutatóközpontja által végzett kutatásokat finanszíroz (közvetlen cselekvések). A program végrehajtása a kutatási és innovációs keretprogram eszközeivel és szabályaival történik. A program további egyszerűsítéséhez a közvetlen és közvetett cselekvésekre vonatkozó célkitűzések egységes listájára irányuló javaslat is hozzájárul. 4.KIEGÉSZÍTŐ JELLEG ÉS SZINERGIÁK MÁS SZAKPOLITIKÁKKAL / AZ UNIÓS ÉS A NEMZETI, ILLETVE REGIONÁLIS ERŐFORRÁSOK ÖSSZEHANGOLÁSA Az Euratom-program kiegészíti a Horizont Európa programot, és szinergiákat teremt olyan területeken, mint például az egészségügy (az ionizáló sugárzás orvosi alkalmazásai), a biztonság, az energiaügy, az oktatás és a képzés. Az Euratom fúziós kutatási programot a nemzetközi termonukleáris kísérleti reaktor tevékenységeit teljes mértékben kiegészítve és azokkal összehangolva hajtják végre. Az Euratom-program az európai közös programok végrehajtása révén folytatja a nemzeti programok összehangolását a magfúzió, a sugárvédelem, valamint a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok kezelése terén. Ezenkívül szinergiákra lehet számítani a nukleáris létesítmények leszerelésére irányuló programokkal olyan területeken, mint például a technológiafejlesztés és -tesztelés, a képzés és a bevált gyakorlatok cseréje. 5.JAVASOLT KÖLTSÉGVETÉSI JUTTATÁS A 2021–2027-ES IDŐSZAKRA Folyó árakon millió EUR A Horizont Európa keretösszege 97 600* Az Euratom kutatási és képzési program keretösszege 2 400 Teljes keretösszeg a 2021–2027-es időszakra 100 000* * Ez a keretösszeg magában foglal az InvestEU Alap keretében előirányzott 3,5 milliárd EUR-t és további 10 milliárd EUR-t az élelmiszerek, a mezőgazdaság, a vidékfejlesztés és a biogazdaság terén megvalósuló kutatás és innováció támogatására.



KUTATÁS ÉS INNOVÁCIÓ ITER – Nemzetközi termonukleáris kísérleti reaktor Az ITER nemzetközi termonukleáris kísérleti reaktor létrehozása egy, a maga nemében egyedülálló, hosszú távú projekt keretei között történik. A cél egy olyan reaktor megépítése és üzemeltetése, amellyel tesztelhető a magfúzió energiaforrásként való hasznosíthatósága. 1.UNIÓS HOZZÁADOTT ÉRTÉK A magfúzió potenciálisan kimeríthetetlen, éghajlatkímélő energiaforrás, amelynek hasznosítása során nem keletkeznek üvegházhatást okozó gázok, sem hosszú felezési idejű radioaktív anyagok. Akkor, amikor a nagypolitika napirendjén kiemelt helyet foglal el a gazdaság dekarbonizálása és a küzdelem a globális éghajlatváltozás ellen, a magfúzió olyan távlatokat kínál, amelyek mellett nem mehetünk el szó nélkül. A projektet sem az ipar, sem egy-egy ország nem képes önállóan megvalósítani. Ezért az Európai Atomenergia-közösség (Euratom) 2006-ban megkötötte az ITER-megállapodásként ismert nemzetközi szerződést hat másik féllel: az Egyesült Államokkal, Oroszországgal, Japánnal, Kínával, Dél-Koreával és Indiával. Az Euratom az építési költség mintegy 45 %-át finanszírozza. Franciaország a létesítményt befogadó országként 20 %-át állja az Euratom hozzájárulásának, a fennmaradó 80 % terheli az EU költségvetését. Az uniós szintű fellépés méretgazdaságosságot és kisebb mértékű széttagoltságot biztosít, és lehetővé teszi az erőforrások és a szakértelem kritikus tömegének mozgósítását. A magfúzió folyamatának megvalósítása és hasznosítása hosszú távú cél, de a projektnek már a közbeszerzés és az építés szakaszában is fontos hozadékai vannak az uniós ipar és kutatás számára. A reaktor különböző komponenseinek létrehozásához szükséges, csúcstechnológiát képviselő kutatási és innovációs tevékenységben húsz tagállam és Svájc több mint 300 vállalkozása – köztük kisvállalkozások – és körülbelül hatvan kutatóhely vesz részt és jut lehetőséghez más ágazatokban hasznosítható származékos termékek létrehozására (energetika, orvostechnika, repülés, csúcstechnológia).

2.CÉLKITŰZÉSEK Az Euratom nemzetközi kötelezettségeivel összhangban a program a reaktor megépítését támogatja a franciaországi Cadarache-ban. A reaktorban 2025-ben kezdődnek meg a hidrogénplazmás kísérletek, amelyek ahhoz szükségesek, hogy 2035-től „élesben” is megkezdődhessen az energiatermelés szakasza. Ezek a mérföldkövek szükséges lépései a magfúzió mint fenntartható energiaforrás jövőbeli hasznosításának. A program azonban nem kizárólag a stabil és alkalmazkodóképes energiaunió és az előretekintő éghajlat-politika kialakítását segíti. Előmozdítja a munkahelyteremtést és a gazdasági növekedést is azáltal, hogy értékes lehetőséget ad az európai csúcstechnológiai cégeknek és kisvállalkozásoknak az innovációra és a magfúzió körén kívüli termékek kifejlesztésére. Végezetül az EU azzal, hogy időben átadja a szükséges komponenseket és aktívan részt vesz az irányítási folyamatban, a projekt feletti uniós irányítást is biztosítja. 3.VÉGREHAJTÁS ÉS EGYSZERŰSÍTÉS A programot az EU részéről a továbbiakban is a Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás (Fusion for Energy) fogja végrehajtani. Az EU a többéves pénzügyi keretről szóló rendeletben felső határt határoz meg a kiadások tekintetében, és biztosítani fogja, hogy a kifizetések a teljesítmény és a tényleges helyszíni teljesítés alapján történjenek. Ezzel összefüggésben a projektvezetés 2015-ben végrehajtott gyökeres átalakítása és az alapkoncepció 2016-os aktualizálása nyomán javult a projekt ütemterveinek és költség-előirányzatainak megbízhatósága a projekt befejezéséig tartó időszakra. 4.KIEGÉSZÍTŐ JELLEG ÉS SZINERGIÁK MÁS SZAKPOLITIKÁKKAL / AZ UNIÓS ÉS A NEMZETI, ILLETVE REGIONÁLIS ERŐFORRÁSOK ÖSSZEHANGOLÁSA A valaha épített legnagyobb kísérleti létesítmények közé tartozó nemzetközi termonukleáris kísérleti reaktor révén az EU globálisan élen járhat a kutatás és az innováció területén. A munka komoly erőforrásokat és szaktudást mozgósít, ami jótékony hatással van az EU ipari kutatóközösségére. A program teljes szinergiában áll az Euratom programjával, amely támogatja az atommagfúzió területén folytatott úttörő jellegű kutatást, és szerepel a magfúzióval foglalkozó európai tudományos közösség által összeállított fúziósenergia-útitervben is. Emellett tovább erősíti azt a helyet, amelyet az EU hiteles, nemzetközi kötelezettségeit teljesítő, az éghajlatváltozás elleni küzdelem mellett tettekkel is elkötelezett vezetőként világviszonylatban elfoglal. 5.JAVASOLT KÖLTSÉGVETÉSI JUTTATÁS A 2021–2027-ES IDŐSZAKRA Folyó árakon millió EUR Teljes keretösszeg a 2021–2027-es időszakra 6 070



EURÓPAI STRATÉGIAI BERUHÁZÁSOK InvestEU Az InvestEU Alap az Unió új beruházási eszköze. Az Alap uniós garanciát nyújt az Unió belső szakpolitikáinak támogatására irányuló stratégiai beruházásokhoz, hogy mobilizálja a hitel, garancia, tőke vagy egyéb piaci alapú eszközök formájában biztosított köz- és magánfinanszírozást. Az Európai Stratégiai Beruházási Alap és más finanszírozási eszközök jelenlegi, 2014–2020 közötti időszakban történő sikeres végrehajtására épül. 1.UNIÓS HOZZÁADOTT ÉRTÉK Az EU fenntarthatóságot, versenyképességet és inkluzív növekedést érintő hosszú távú céljai jelentős beruházásokat igényelnek az új mobilitási modellek, a megújuló energiák, az energiahatékonyság, a kutatás és innováció, a digitalizáció, az oktatás és készségek, a szociális infrastruktúra, a körforgásos gazdaság, a természeti tőke, az éghajlat-politika, vagy a kisvállalkozások alapítása és növekedése terén. Mivel a magánbefektetők kockázatkerülése, a közszektor korlátozott kapacitása, valamint a beruházási környezet strukturális hatékonysági problémái miatt a piac nem működik megfelelően, megerősített erőfeszítésekre van szükség. A tagállamok nem mindig tudják önállóan áthidalni a beruházások hiányát. A vissza nem térítendő támogatások önmagukban nem képesek a jelentős beruházási rések megszüntetésére. A finanszírozási eszközök piacközelibb és multiplikátorhatással járó felhasználása hatékonyan egészíti ki az uniós költségvetési eszköztárból nyújtott vissza nem térítendő támogatásokat. Az uniós szintű beavatkozás biztosítja az innovatív pénzügyi eszközök alkalmazásának méretgazdaságosságát azáltal, hogy az egész Unióban mobilizálja a magánberuházásokat, és e célból a lehető legnagyobb mértékben kihasználja az uniós intézményeket, valamint azok szakértelmét. Emellett az uniós beavatkozás európai projektek diverzifikált portfóliójához biztosít hozzáférést, és lehetővé teszi olyan innovatív finanszírozási megoldások kidolgozását, amelyek bővíthetők vagy minden tagállamban átvehetők. A multiplikátorhatás és a gyakorlati eredmény – különösen nagy léptékű beruházási programok esetében – így sokkal jelentősebb, mint egyetlen tagállam egyedi kezdeményezése esetén lenne. Az uniós szintű beavatkozás rugalmasságot is biztosít ahhoz, hogy a közvetítők és végső kedvezményezettek azokon a területeken kapjanak támogatást, ahol erre a legnagyobb szükség van, így például gyakran olyan városokban, amelyek nem szükségszerűen részesülnek az európai strukturális és beruházási alapokból. Emellett lehetővé teszi az egész Unióra kiterjedő szakpolitikai célkitűzésekhez kapcsolódó beruházási igények hatékony kezelését, és ezáltal – a strukturális reformok és a jobb szabályozási környezet előmozdítására irányuló intézkedések kiegészítésével – hozzájárul a fennmaradó beruházási rések megszüntetéséhez a 2020 utáni időszakban. 2.CÉLKITŰZÉSEK Az InvestEU Alap célja a beruházások mobilizálása az Unión belül a politikai prioritások támogatása, valamint az európai tőkepiacok integrációjához és az egységes piac megerősítéséhez való hozzájárulás érdekében. Azokra a beruházásokra irányul, amelyek előmozdítják a fenntartható infrastruktúrát, a kutatást és innovációt, a digitális transzformációt, a kis- és középvállalkozások finanszírozáshoz való hozzájutását, az oktatást, készségeket, a szociális infrastruktúrát, valamint a mikrohitelek és a szociális gazdaság alapját jelentő piaci struktúrák fejlesztését és megszilárdítását. A digitális beruházás az InvestEU valamennyi kerete tekintetében alapvető horizontális prioritás lesz. Emellett az InvestEU Alap tanácsadói támogatást és kapcsolódó intézkedéseket is biztosít majd a projektek létrehozásához és fejlesztéséhez.

3.VÉGREHAJTÁS ÉS EGYSZERŰSÍTÉS Az InvestEU program részét képezi majd az InvestEU Alap, az InvestEU Tanácsadás, valamint az InvestEU Portál. Az InvestEU Alap valamennyi központilag irányított finanszírozási eszközt egyetlen rugalmas, több szakpolitikát érintő uniós szintű garanciaeszközbe fog össze, ami jelentős méretgazdaságosságot tesz lehetővé – vagyis kevesebb forrásból többet lehet elérni –, és elősegíti a magánbefektetők bevonását. Az Európai Stratégiai Beruházási Alapra építve az InvestEU Alap kezelni fogja a piaci réseket és az optimálistól elmaradó beruházási helyzeteket a Bizottság stratégiai végrehajtási partnerét jelentő EBB csoportnak, valamint más partnereknek, például a nemzeti fejlesztési bankoknak és intézményeknek, vagy nemzetközi pénzügyi szervezeteknek (például az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Banknak) nyújtott uniós garancia révén. Abból a célból, hogy az uniós stratégiai projektekhez a legoptimálisabb finanszírozási szerkezetet biztosítsa, az InvestEU Alap lehetővé fogja tenni az uniós költségvetésből fizetett vissza nem térítendő támogatásokkal, valamint az európai strukturális és beruházási alapokkal való (önkéntes alapú) egyszerű ötvözést. Az Európai Beruházási Tanácsadó Platformra épülve az InvestEU Tanácsadás egyablakos ügyintézési ponton keresztül fog teljes körű projektfejlesztési tanácsadást biztosítani a projektgazdák számára. Az InvestEU Tanácsadás erős partneri hálózatra alapozva támogatja majd a projektek elindítását és beruházásra alkalmassá tételét. A Beruházási Projektek Európai Portáljára épülő InvestEU Portál a befektetők és a projektgazdák összekapcsolását szolgálja. 4.KIEGÉSZÍTŐ JELLEG ÉS SZINERGIÁK MÁS SZAKPOLITIKÁKKAL / AZ UNIÓS ÉS A NEMZETI, ILLETVE REGIONÁLIS ERŐFORRÁSOK ÖSSZEHANGOLÁSA Az InvestEU Alap az uniós szakpolitikák megvalósításának eszközeként a megfelelő uniós szakpolitikákkal és programokkal, így az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközzel, a Horizont Európa programmal, a Digitális Európa programmal, illetőleg az Egységes piac programmal teljes szinergiában támogatja majd a beruházásokat. Biztosítja az európai strukturális és beruházási alapok keretében megvalósuló beruházásokkal, valamint a megfelelő kiadási programokból vissza nem térítendő támogatás formájában nyújtott uniós támogatásokkal való komplementaritást. Emellett a program lehetővé teszi a pénzügyi eszközök ötvözését más programokból nyújtott vissza nem térítendő támogatásokkal, különösen olyan projektek esetében, amelyek nem termelnek elegendő bevételt. 5.JAVASOLT KÖLTSÉGVETÉSI JUTTATÁS A 2021–2027-ES IDŐSZAKRA Folyó árakon millió EUR Keret Költségvetési garancia Mobilizált befektetések (becslés) Fenntartható infrastruktúra 11 500 185 000 Kutatás és innováció 11 250 200 000 Szociális beruházás és készségek 4 000 50 000 Kis- és középvállalkozások 11 250 215 000 Összesen 38 000 650 000



Folyó árakon millió EUR Teljes keretösszeg a 2021–2027-es időszakra 15 725* ebből: A Garanciaalap feltöltése 15 200* Projektfejlesztési támogatás 525 * Ez a keretösszeg 1 milliárd EUR összegű, a jelenlegi finanszírozási eszközök kihelyezéséből várhatóan befolyó bevételt tartalmaz.



EURÓPAI STRATÉGIAI BERUHÁZÁSOK Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz Az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz a közlekedési, az energia- és a digitális ágazat határokon átnyúló infrastruktúráiba történő beruházásokat támogatja. 1.UNIÓS HOZZÁADOTT ÉRTÉK Az egységes piac lényege annak garantálása, hogy az áruk, a tőke, a szolgáltatások és a munkaerő szabadon mozoghassanak egyik tagállamból a másikba. Ugyanakkor az egyes tagállamok és régiók között még mindig nagy különbségek vannak, ami széttagolja az EU-t, és gátolja az egységes piac olajozott működését. Ennek hátterében földrajzi adottságok éppen úgy meghúzódhatnak, mint az interoperábilis szabványok hiánya. E széttagoltság leküzdése és az egységes piac teljes körű működésének biztosítása érdekében az Európai Unió működéséről szóló szerződés 170. cikke arról rendelkezik, hogy az EU-nak transzeurópai hálózatokat kell létrehoznia a közlekedési, a távközlési és az energiaipari infrastruktúra területén. Ezen túlmenően a környezettel kapcsolatos aggályok is indokolják, hogy az uniós energiapolitika hangsúlyt fektessen az energiahálózatok összekapcsolására és a megújuló energiaforrások határokon átnyúló integrációjára. Mindez összhangban van az európai gazdaság dekarbonizációjában és digitalizálásában rejlő kihívások kezelésével is. A hálózatfinanszírozási eszköz célja, hogy ösztönözze a transzeurópai hálózatokba történő beruházásokat. Ezek a hálózatok és a határokon átnyúló együttműködés nemcsak az egységes piac működése szempontjából döntő fontosságúak, hanem az energiaunió és a digitális egységes piac megvalósulása, valamint a fenntartható közlekedési módok fejlesztése szempontjából is stratégiai jelentőségűek. A határokon átnyúló interoperábilis hálózatok kulcsfontosságúak a jelenlegi széttagoltság csökkentéséhez. Uniós beavatkozás nélkül sem a gazdaság magánszereplőinek, sem a nemzeti hatóságoknak nincs kellő motivációjuk arra, hogy beruházzanak határokon átnyúló infrastrukturális projektekbe. Az eszköz további előnye, hogy lehetőséget biztosít az uniós szinten – különösen az EU kutatási és innovációs keretprogramjában – kifejlesztett technológiák alkalmazására, elősegítve piaci térnyerésüket, és biztosítva, hogy a transzeurópai hálózatok a rendelkezésre álló legfejlettebb berendezéseket alkalmazzák. 2.CÉLKITŰZÉSEK

Az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz támogatja a közlekedési, az energia- és a digitális ágazat infrastruktúráinak fejlesztésére irányuló beruházásokat és együttműködést, és összeköti az EU-t és annak régióit. Emellett illeszkedik az európai gazdaság dekarbonizációjára és digitalizációjára vonatkozó szakpolitikai célkitűzésekhez is, és három területet (ágat) foglal magában: ·A közlekedést érintően az eszköz be kívánja fejezni az európai hálózat mindkét rétegének kiépítését, méghozzá valamennyi közlekedési mód tekintetében: a stratégiai gerinchálózatot (tehát a törzshálózatot) 2030-ig, a kiterjedtebb réteget (vagyis az átfogó hálózatot) 2050-ig. Az eszköz támogatja továbbá európai forgalomirányítási rendszerek kialakítását is a légi és a vasúti közlekedés számára, és segíti az EU átállását az összekapcsolt, fenntartható, inkluzív, biztonságos és zavartalan mobilitásra. A közlekedés dekarbonizációjához például az elektromos járművek töltésére szolgáló infrastruktúra európai hálózatának, az alternatív tüzelőanyagok ellátási hálózatának, illetve a környezetbarát közlekedési módoknak az előtérbe helyezése révén járul hozzá; ·Az energiaügy területén a hangsúly a belső piac szempontjából alapvető fontosságú energiahálózatok kiemelt szakaszainak befejezésére helyeződik. Az eszköz további célja az intelligens és digitalizált energiahálózatok megvalósítása az összekapcsolási célkitűzések elérése és az ellátás biztonságának javítása érdekében. Kulcsfontosságú lesz még a tagállamok együttműködésének szorosabbá tétele a határokon átnyúló megújulóenergia-projektek integrálása terén; ·Ami a digitális gazdaságot illeti, az eszköz maximalizálja azokat az előnyöket, amelyeket a digitális egységes piac a polgároknak és a vállalkozásoknak kínálhat. A rendkívül nagy kapacitású digitális hálózatok kiépítése támogatja az összes innovatív digitális szolgáltatást, beleértve az összekapcsolt mobilitást is. Ezenfelül hozzájárul annak biztosításához, hogy 2025-ig minden fontos társadalmi-gazdasági szereplő – iskolák, kórházak, közlekedési csomópontok, főbb közszolgáltatási intézmények és digitális szempontból intenzív vállalkozások – hozzáférjenek a jövőorientált szélessávú kapcsolatokhoz. 3.VÉGREHAJTÁS ÉS EGYSZERŰSÍTÉS Az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközt a Bizottság központilag, az Innovációs és Hálózati Projektek Végrehajtó Ügynökség támogatásával kezeli. Az ügynökség kiváló eredményeket ért el az eszköz használatának optimalizálásában, és bőséges tapasztalatra tett szert a projektmonitoring terén. Az a körülmény, hogy az eszközhöz kapcsolódó mindhárom ágazattal egyetlen ügynökség foglalkozik, méretgazdaságosságot eredményez, és szinergiákat hoz létre a közlekedési, az energiaügyi és a digitális ágak viszonylatában. Az infrastrukturális projekteket érintő hiányosságok kezelésének preferált eszköze a jövőben is a támogatás marad. Az egyszerűsített támogatások alkalmazása továbbra is előnyt élvez. A beruházási támogatás ösztönzése céljából a támogatásokat pénzügyi eszközökből (különösen az InvestEU Alapból), illetve állami vagy magán pénzügyi intézményektől származó finanszírozással is ötvözik. A program nem fog saját pénzügyi eszközökkel rendelkezni, azokat ugyanis az InvestEU Alapból biztosítják a jelenlegi időszakban bekövetkezett átfedések elkerülése, valamint az uniós pénzügyi eszköztár észszerűsítése érdekében. Az eszköz teljes mértékben ki fogja aknázni a közlekedési, az energia- és a digitális szektor közötti szinergiákat. A „Tiszta energia minden európainak” elnevezésű és a tiszta mobilitásról szóló csomagok megvalósítása érdekében az innovatív infrastrukturális megoldásokra külön is kell összpontosítani (többek között intelligens hálózatok, energiatárolás, e-mobilitás, elektromos töltésre szolgáló infrastruktúra, alternatív üzemanyagok). A jövőbeli program szabályai és végrehajtása ezért elég rugalmas lesz ahhoz, hogy a három ág keresztmetszeteiben lévő fellépéseket támogasson. Példák: alternatív üzemanyagok és e-mobilitás valamennyi közlekedési mód esetében (az energiaügyet és a közlekedést érinti); automatizált gépkocsi- és hajóvezetés (a közlekedést és a digitális gazdaságot érinti), digitális technológiák (különösen a dolgok internete) beágyazása az energiahálózatokba (a közlekedést és a digitális gazdaságot érinti), az energia internetének (Internet of Energy) létrehozása (az energiaügyet, a közlekedést és a digitális gazdaságot érinti), a megújuló energiaforrások integrációja a határokon átnyúló funkcionális zöld infrastruktúra segítségével (az energiaügyet és a digitális gazdaságot érinti). 4.KIEGÉSZÍTŐ JELLEG ÉS SZINERGIÁK MÁS SZAKPOLITIKÁKKAL / AZ UNIÓS ÉS A NEMZETI, ILLETVE REGIONÁLIS ERŐFORRÁSOK ÖSSZEHANGOLÁSA A programon belüli szinergiákon túlmenően az eszköz a korábbiaknál hatékonyabb kölcsönhatásba lép más uniós programokkal. Például a programnak a fizikai összekapcsolást EU-szerte lehetővé tevő infrastruktúrával kapcsolatos eredményei ki fogják egészíteni a digitális szolgáltatásoknak az új Digitális Európa program keretében történő fejlesztését. A program és az európai strukturális és beruházási alapok szintén ki fogják egészíteni egymást az infrastrukturális beruházások előmozdításában. A közlekedési szektorban például az eszköz a transzeurópai hálózati dimenzióra fog összpontosítani, különösen a határokon átnyúló folyosókat érintően, míg az Európai Regionális Fejlesztési Alap és a Kohéziós Alap elsősorban a nemzeti, regionális és városi közlekedési projektek rendelkezésére fognak állni. Hasonlóképpen, az energiaügy terén az eszköz az infrastruktúrára fog fókuszálni, beleértve a megújuló energiaforrások határokon átnyúló integrációjára vonatkozó projekteket is, míg az Európai strukturális és beruházási alapok a helyi intelligens hálózatokat és a megújuló energiaforrásokat fogják támogatni. A digitális ág az erőteljes nemzetközi és ágazatközi jegyeket magukon viselő projektekre helyezi a hangsúlyt, és törekedni fog a magánberuházások minél szélesebb körű bevonására. Emellett az eszköz célja az is, hogy a digitális ágazat közös érdekű projektjei esetében fokozott vonzerőt jelentsen nemzeti költségvetésekből származó pénzeszközök összevonása szempontjából. A program lehetőséget biztosít a Horizont Európa programon belül kifejlesztett innovatív technológiák alkalmazásának támogatására, míg az említett program segítséget nyújt az upstream technológiai fejlesztésben. A jelenlegi időszakban szerzett pozitív tapasztalatokra építve a Kohéziós Alap – közvetlen irányítás keretében – hozzáférhető lesz a közlekedési ág számára. Ezenkívül a közlekedési ág a Védelem klaszterből származó finanszírozást is igénybe vehet, biztosítva, hogy a stratégiai jelentőségű közlekedési infrastruktúrák megfeleljenek a katonai mobilitással kapcsolatos igényeknek. 5.JAVASOLT KÖLTSÉGVETÉSI JUTTATÁS A 2021–2027-ES IDŐSZAKRA Folyó árakon millió EUR Teljes keretösszeg a 2021–2027-es időszakra 42 265 Digitális gazdaság 3 000 Energiaügy 8 650 Közlekedés 30 615 ebből: Általános keret 12 830 Hozzájárulás a Kohéziós Alapból 11 285 Támogatás a katonai mobilitás részére 6 500



EURÓPAI STRATÉGIAI BERUHÁZÁSOK Digitális Európa program Az új Digitális Európa program célja a közszolgáltatások és a vállalkozások digitális átalakítása a nagy teljesítményű számítástechnikába és adatfeldolgozásba, a mesterséges intelligenciába, a kiberbiztonságba és a korszerű digitális készségekbe irányuló közvetlen beruházások fokozása révén, valamint a digitális technológiák széles körű bevezetése az európai gazdaság különböző ágazataiban. A program olyan, már meglévő tevékenységekre épül, mint például az európai közigazgatási szervek, üzleti vállalkozások és állampolgárok rendelkezésére álló interoperabilitási megoldásokkal foglalkozó program, valamint a kiberbiztonság és a nagy teljesítményű számítástechnika területén végzett kísérleti projektek.

1.UNIÓS HOZZÁADOTT ÉRTÉK A digitalizáció a természeténél fogva határokon és ágazatokon átnyúló jelenség. Uniós szintű fellépéssel olyan digitális egységes piac valósítható meg, amelyben a tagállamok összehangolják digitális szakpolitikáikat, megszűnik a digitális közszolgáltatások és infrastruktúrák tagállami határok mentén való széttagoltsága, a digitális technológiák használata egyenletesen oszlik meg, ezáltal pedig bezárul a rés az uniós és nemzeti digitalizációs programok között, és elkerülhető a digitális szakadék kialakulása. Az Unió közreműködése révén biztosítható továbbá a társberuházók részvétele, valamint a szuperszámítógépek közös beszerzése és a fenntartási költségek megosztásából származó megtakarítások révén a méretgazdaságosság is. A digitális képességek elengedhetetlenek a globális versenyben való talpon maradáshoz és ahhoz, hogy a mesterséges intelligencia területén megvalósuló innovációhoz szükséges nagy adathalmazok elemzése elérje a kritikus tömeget. Európa nemzetközi versenyképességét korlátozza kis- és középvállalkozásainak alacsony fokú digitalizációja, ami miatt fontos javítani e vállalkozások finanszírozáshoz jutását, valamint technológiákhoz és készségekhez való hozzáférését. A hangsúly az olyan digitális képességeken és korszerű készségeken van, amelyek elengedhetetlenek a világszintű versenyben való helytálláshoz, a társadalmi kihívások kezeléséhez és ahhoz, hogy a digitális átalakulás előnyeit valamennyi polgár és vállalkozás élvezhesse. A program keretében több olyan ambiciózus projekt részesül támogatásban, amelyek valamely közérdekű területen, például az egészségügy, a közigazgatás, az igazságszolgáltatás vagy az oktatás területén a lehető leghatékonyabban élnek a szóban forgó digitális képességekkel és a legkorszerűbb digitális technológiákkal, valamint szerte az EU-ban biztosítják a megoldások elérhetőségét és interoperabilitását. A digitális termékekbe és szolgáltatásokba vetett bizalom megteremtése szempontjából alapvető fontosságú a kiberbiztonság, amely a kibertámadások gyors és széles körű továbbgyűrűzése miatt uniós szintű fellépést kíván. Az uniós szintű beruházások révén biztonságosabbá válik az állami és a magánszektor rendelkezésére álló infrastruktúra, továbbá biztosítva lesznek számukra a támadások eredetének és terjedésének kezeléséhez, valamint a felderítésükhöz és megelőzésükhöz szükséges eszközök és szakértelem. Az említett beruházások segítségével biztosítható az EU lakosságának, kormányzatainak és vállalkozásainak a támadásokkal szembeni védelme. 2.CÉLKITŰZÉSEK Európa digitális átalakulását és nemzetközi versenyképességét a következő intézkedések révén kell gyorsítani, illetőleg javítani: ·a kapacitások megerősítése a nagy teljesítményű számítástechnika, a kiberbiztonság, a mesterséges intelligencia és a digitális készségek területén; ·piaci hiányosságok felmerülése esetén (pl. a kis- és középvállalkozások esetében) a digitális technológiák fokozottabb terjesztése és hatékonyabb kiaknázása az állami és a magánszektorban; ·az uniós, tagállami és regionális szakpolitkák összehangolása, valamint a magánszférabeli és ágazati erőforrások egyesítése a beruházások fokozása és szorosabb szinergiák kialakítása céljából. 3.VÉGREHAJTÁS ÉS EGYSZERŰSÍTÉS A program központi irányítását a Bizottság végzi öt egymástól független, de egymást erősítő pillérre támaszkodva. 1)Közös beszerzésű nagy teljesítményű számítástechnikai és adatfeldolgozási infrastruktúrákból olyan integrált európai szuper-számítástechnikai ökoszisztéma épül ki (beleértve a hardvert, a szoftvert és az alkalmazásokat is), amely elsősorban közérdekű területeken kerül felhasználásra; 2)Továbbfejlesztik mind a közigazgatások, mind pedig az üzleti vállalkozások kiberbiztonsági képességeit i. korszerű megoldások, berendezések, eszközök és adatok beszerzése; ii. a tesztlétesítményekhez és tanúsító létesítményekhez való hozzáférés javítása; valamint iii. technikai segítségnyújtás és szakértelem biztosítása révén; 3)Mesterséges intelligenciával foglalkozó nyílt platformok és „közös adattér” kerül beszerzésre, melyeket EU-szerte széles körben hozzáférhetővé tesznek a digitális innovációs központokban, ezáltal biztosítva a kisvállalkozások és a helyi innovátorok számára a tudnivalókat és tesztelési lehetőségeket. 4)A korszerű digitális készségek pillér lehetőséget nyújt a tanulók és a műszaki szakértők számára ahhoz, hogy képzéseken vegyenek részt a korszerű digitális technológiák (adatelemzés, robotika, mesterséges intelligencia, blokklánc-technológia, kiberbiztonság, nagy teljesítményű számítástechnika, kvantum-számítástechnika stb.) területén, illetőleg szakirányú képzéseken és szakmai gyakorlatokon vegyenek részt a korszerű technológiákat alkalmazó vállalatoknál; 5)A széles körű közérdeklődésre számot tartó területek digitális korra való átállását a széles körű bevezetést szolgáló projektek segítik. Ezek a projektek összehangolják a tagállami és az uniós beruházásokat annak érdekében, hogy a korábbi programok keretében született megoldások, folyó tevékenységek, illetve nyújtott szolgáltatások széles körben hozzáférhetők és interoperábilisak legyenek. A kis- és középvállalkozás is kapnak támogatást a digitális átalakuláshoz, ezen belül például a mesterséges intelligencia területén való részvételük ösztönzése érdekében. 4.KIEGÉSZÍTŐ JELLEG ÉS SZINERGIÁK MÁS SZAKPOLITIKÁKKAL / AZ UNIÓS ÉS A NEMZETI, ILLETVE REGIONÁLIS ERŐFORRÁSOK ÖSSZEHANGOLÁSA A Digitális Európa program azon túlmenően, hogy általában támogatja a digitális egységes piac megvalósítását, biztosítja a több másik uniós program számára szintén szükséges digitális kapacitásépítést és a technológiák széles körű bevezetését. A program több területen, például az egészségügy, a közigazgatás, az igazságszolgáltatás és az oktatás területén kiegészíti az EU hatékony és korszerű közszolgáltatások előmozdítása céljából végzett munkáját. A gazdasági szektor dinamikusabbá tételét célzó támogatások egyúttal erősítik a növekedésre összpontosító programokat és az iparpolitikát is. A biztonságos digitális szolgáltatási környezet kiépítése minden digitális alapokon nyugvó tevékenységnek a javára válik, a kiberbiztonság területén pedig a program kimondottan kiegészíti a Belső Biztonsági Alap keretében végzett tevékenységeket. A program mindeközben hasznosítani tudja a Horizont Európa program keretében elért kutatási és innovációs áttöréseket úgy, hogy fokozatosan elterjeszti őket a közérdekű területeken, és segíti kereskedelmi hasznosításukat. Az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz támogatást nyújt a Digitális Európa program keretében nyújtott szolgáltatásokhoz szükséges fizikai hálózati infrastruktúrák számára. A kis- és középvállalkozások és a helyi innovátorok számára létrehozott digitális innovációs központok, valamint a regionális közigazgatások összehangolt digitalizációja javítani fogja az interoperabilitást, és szinergiákat hoz létre az európai strukturális és beruházási alapok nemzeti/regionális programjaival. Nyílt pályázati felhívás kerül közzétételre azzal a céllal, hogy Európa valamennyi régiójában digitális innovációs központok jöjjenek létre, melyek a mesterséges intelligencia területén tesztelési lehetőséget és tudnivalókat biztosítanak a kisvállalkozások digitális átalakulásának megkönnyítése érdekében.

További cél az, hogy más innovációs eszközökkel, például az Európai Innovációs és Technológiai Intézettel és az Európai Regionális Fejlesztési Alapból nyújtott támogatásokkal szinergiák jöjjenek létre. A korszerű „digitális lehetőségek” program az új digitális technológiák szakértőinek kínálatában mutatkozó hiány kezelése révén kiegészíti az Európai Szociális Alap+ és az Erasmus+ célkitűzéseit. 5.JAVASOLT KÖLTSÉGVETÉSI JUTTATÁS A 2021–2027-ES IDŐSZAKRA Folyó árakon millió EUR Teljes keretösszeg a 2021–2027-es időszakra 9 194



EGYSÉGES PIAC Egységes piac program Az új Egységes piac program az egységes piac hatékony működését támogatja a hatóságok közötti együttműködés, valamint a polgároknak és a vállalkozásoknak, különösen a kis- és középvállalkozásoknak való szolgáltatásnyújtás biztosításával. Támogatja emellett az uniós standardalkotást és szabályalkotást olyan területeken, mint a piachoz és a finanszírozáshoz való hozzáférés, a fogyasztóvédelem, az élelmiszer-biztonság, a pénzmosás elleni küzdelem, a verseny, a statisztika, a pénzügyi beszámolás és ellenőrzés. A program összefogja az olyan sikeres fellépéseket, mint a COSME, a kis- és középvállalkozásokat támogató program, és a statisztikai program. Ez kiegészül majd a belső piac olyan irányítási eszközeivel és szolgáltatásaival, mint például az Európa Önökért portál, az Európa Önökért Tanácsadó Szolgálat, a belső piaci információs rendszer és a SOLVIT, a hatékony belső piaci problémamegoldó hálózat. 1.UNIÓS HOZZÁADOTT ÉRTÉK Az egységes piac az EU sarokköve. Előnyeit a polgárok és a vállalkozások továbbra is az EU egyik legjelentősebb olyan vívmányának tartják, amelyet elvárnak az EU-tól. Az uniós szintű támogatás elengedhetetlen az egységes piac hatékony működésének biztosításához. Ebbe beletartozik az egységes piac felelősségteljes irányításának és szabályai magas színvonalának és relevanciájának a biztosítása. Emellett azt is jelenti, hogy a polgárok és a vállalkozások számára biztosítani kell az egységes piac megértéséhez és előnyeinek kihasználásához szükséges megfelelő eszközöket. A jól működő egységes piacnak tájékozott polgárokra, öntudatos fogyasztókra, vállalkozásokra és mindenekelőtt kisvállalkozásokra van szüksége, amelyek a munkahelyek kétharmadát biztosítják Európában. Tekintettel a határokon átnyúló tevékenységek folyamatos bővülésére, a gyors technológiai fejlődésre és új termékek/szolgáltatások/gyakorlatok kialakulására, a növekvő fogyasztói elvárásokra és a nyilvánosság oldaláról jelentkező határokon átnyúló kihívásokra, folyamatos és összehangolt uniós szintű fellépésre van szükség egy kettős kihívás kezeléséhez. Az első kihívás az egységes piac fennálló széttagoltságának megszüntetése megerősített együttműködés, megelőzési mechanizmusok, végrehajtás, a jogokra és lehetőségekre vonatkozó tanácsadás és kommunikáció révén. A második kihívás az uniós szabályok és standardok, valamint érvényesítésük hozzáigazítása a növekvő és összetett problémákhoz. Ezek a kihívások mindenekelőtt általánossá vált tendenciák kombinált hatásához kapcsolódnak: a kereskedelem digitalizációjához és globalizációjához, a harmadik országok részéről várható növekvő versenynyomás mellett. A határokon átnyúló élelmiszer-biztonsági kockázatokkal szembeni védelem csak uniós szintű koordinációval lehet hatékony és eredményes. E területeken az egész EU-ra kiterjedő egységes szabványosításnak és fogyasztóvédelemnek köszönhetően nagyobb az uniós hozzáadott érték. Emellett a kisvállalkozások az egész EU-ban olyan hasonló kihívásokkal szembesülnek, amelyek a nagyobb vállalatokat nem érintik, de őket megakadályozzák az egységes piac előnyeinek kihasználásában. Ezen akadályok megszüntetéséhez uniós támogatásra van szükség. 2.CÉLKITŰZÉSEK A jól működő és jövőorientált egységes piac megköveteli az arra irányuló beavatkozást, hogy a fogyasztók öntudatossá váljanak és a vállalkozások és a közigazgatások képesek legyenek teljes mértékben kihasználni a piaci integráció és a piacnyitás lehetőségeit. Segít megerősíteni érdekeik képviseletére és védelmére irányuló képességüket. A vállalkozások, mindenekelőtt a kis- és középvállalkozások sajátos igényeire összpontosít fejlődésük különböző szakaszaiban, hogy jobban megragadhassák az egységes piac lehetőségeit, többek között az Unión kívüli gyorsan növekvő piacokhoz és a globális értékláncokhoz való hozzáférés révén. A program meg fogja erősíteni a tagállamok között és a Bizottsággal folytatott szabályozási és igazgatási együttműködést. A nagyobb konvergenciának/integrációnak, bizalomnak, az akadályok kialakulása eredményes elkerülésének a biztosítása, valamint a polgárok védelme érdekében előmozdítja a tagállamok operatív jogérvényesítési kapacitását. Biztosítja a magas színvonalú és hatékony szabályokat és standardalkotást. Az egységes piacra vonatkozó jogszabályok érvényesítéséért felelős szereplőket szilárd tényalappal, valamint a felmerülő és egyre inkább határokon átnyúló kihívások kezeléséhez megfelelő eszközökkel látja el. A nemzetközi standardok konvergenciája és az uniós szakpolitikai érdekek előmozdítása céljából a program biztosítani fogja a nemzetközi partnerekkel való együttműködést. Elősegíti az állategészségügy és állatjólét, valamint a növényegészségügy magas szintjét, ezáltal védi a fogyasztókat és a környezetet, többek között a válsághelyzetekre való felkészültség és a válságelhárítás, valamint hatékony hatósági ellenőrzések révén, amelyek a növekedésre, a munkahelyteremtésre és a biztonságra ható termelési tényezők, és hozzájárulnak az egységes piac jó működéséhez és az uniós versenyképesség javításához. A program keretében magas színvonalú európai statisztikák készülnek és kerülnek terjesztésre, amelyek minden szakpolitikai területen a döntéshozatalhoz, valamint az uniós kezdeményezések teljesítmény- és hatásértékeléseihez is elengedhetetlenek. 3.VÉGREHAJTÁS ÉS EGYSZERŰSÍTÉS

A Bizottság által központilag irányított, az egységes piachoz kapcsolódó különböző eszközök egyetlen programba integrálása azt a célt szolgálja, hogy csökkenjenek az átfedések, növekedjenek a szinergiák és könnyebb legyen az érdekeltek különböző csoportjai közötti kommunikáció és kapcsolatépítés. A tevékenységek ezen konszolidációja jobb ár-érték arányt és költséghatékonyságot biztosít. A kis- és középvállalkozások számára a hitelgaranciák nyújtása az InvestEU Alap megfelelő keretén keresztül történik. A kedvezményezettek és a közigazgatások terheinek csökkentése érdekében egyre inkább egyszerűsített költségopciók (átalányfinanszírozás, egyösszegű átalány és egységköltség) alkalmazására kerül sor. A program előmozdítja a közvetlen irányításon belül az elektronikus közbeszerzés és elektronikus támogatáskezelés igénybevételét, valamint az alapok közvetlen irányításának a végrehajtó ügynökségekhez való további kihelyezését. A jövőbeli program lehetővé teszi a forrásoknak a különböző pillérei közötti és azokon belüli mozgását. 4.KIEGÉSZÍTŐ JELLEG ÉS SZINERGIÁK MÁS SZAKPOLITIKÁKKAL / AZ UNIÓS ÉS A NEMZETI, ILLETVE REGIONÁLIS ERŐFORRÁSOK ÖSSZEHANGOLÁSA Az uniós egységes piac megerősítésére irányuló erőfeszítések kulcselemeit jelentő Fiscalis, illetve Vám programok keretében támogatott együttműködési tevékenységekkel biztosított lesz a koordináció. A Digitális Európa program biztosítja majd a számos uniós program, köztük az Egységes piac program által igényelt digitális interoperabilitást és infrastruktúrát. Az Európai Szociális Alap+ és az Erasmus+ keretében a munkaerő és a fiatalok mobilitásának elősegítését célzó beavatkozások katalizátorként fognak hatni a személyek szabad mozgására, azaz az egységes piac által biztosított egyik alapvető szabadságra. Hasonlóképpen, az európai strukturális és beruházási alapok keretében gazdasági együttműködést célzó határokon átnyúló és transznacionális tevékenységek szintén konkrétan támogatják az egységes piacot. Sőt, a program ösztönözni fogja a kisvállalkozásokat, hogy használják ki az áttörést jelentő innovációkat és más, olyan kiemelt uniós programok, mint a Horizont Európa és az űrprogram keretében kifejlesztett megoldásokat. A jövőbeli Egységes piac program azáltal, hogy támogatja a társasági joggal, a szerződési joggal, a pénzmosás elleni küzdelemmel és a fogyasztóvédelmi politikával kapcsolatos tevékenységeket, szinergiát teremt a Jogérvényesülés, Jogok és Értékek Alappal, hozzájárulva egy uniós igazságszolgáltatási térség megteremtéséhez a polgárok és vállalkozások igazságszolgáltatáshoz való egyenlő hozzáférése, valamint a gazdasági és fogyasztóvédelmi jogszabályok betartásának biztosítása érdekében a bírák megfelelő képzése révén. 5.JAVASOLT KÖLTSÉGVETÉSI JUTTATÁS A 2021–2027-ES IDŐSZAKRA Folyó árakon millió EUR Teljes keretösszeg a 2021–2027-es időszakra 6 089* ebből: Versenyképesség és kis- és középvállalkozások (COSME) 3 000* Élelmiszer-biztonság 1 680 Statisztika 552 Pénzügyi szolgáltatások 528 Fogyasztók 188 Verseny 140 * Ez a keretösszeg magában foglal az InvestEU Alap keretében előirányzott 2 milliárd EUR-t. Megjegyzés: a végösszeg a kerekítések miatt nem egyezik.



EGYSÉGES PIAC Csalás elleni uniós program A csalás elleni uniós program támogatja az EU pénzügyi érdekeit sértő csalások megelőzése és az ezek elleni küzdelem érdekében hozott tagállami intézkedéseket. 1.UNIÓS HOZZÁADOTT ÉRTÉK Az EU pénzügyi érdekeinek védelme mind tagállami, mind uniós szintű feladat. Az EU nem tolerálja a csalást és meg kell védenie a költségvetését, különösen azokban az időkben, amikor szűkösek a források. A kiadási oldalon a költségvetés a csalás és szabálytalanságok kockázatának van kitéve. A bevételi oldalon az uniós költségvetés két bevételi forrása van fokozottan kitéve a csalás kockázatának: a tagállamok által beszedett vámok és a hozzáadottérték-adó. Egy vámunióban, ahol az áruk szabadon mozognak a tagállamok között, a nemzeti vizsgálati szerveknek képesnek kell lenniük erőfeszítéseik egyesítésére, továbbá vizsgálataik összehangolására és az egymás közötti adatcserére is. A program páneurópai dimenziója elősegíti a határon átnyúló együttműködést és cseréket. A program lehetővé teszi a hatékonyabb tervezést és nyomon követést, azon felül, hogy az erőforrások hatékonyabb felhasználását eredményezi a területre irányuló nemzeti/regionális szintű beavatkozásokhoz képest. 2.CÉLKITŰZÉSEK A csalás elleni uniós program biztosítja a csalás elleni (közös) műveletek és vizsgálatok lefolytatásához szükséges technikai eszközöket és képzést. A program hozzájárul továbbá azokhoz az új elektronikus struktúrákhoz, amelyek lehetővé teszik a tagállamok számára a csalás elleni hatékony küzdelmet az uniós intézmények és szervek, mint pl. az Európai Ügyészség, szoros bevonásával. 3.VÉGREHAJTÁS ÉS EGYSZERŰSÍTÉS A csalás elleni uniós program elsősorban támogatások és beszerzések révén fogja finanszírozni a csalás elleni küzdelmet támogató tevékenységek széles körét. A program főként technikai eszközök beszerzésére, konferenciákra, képzésekre, továbbá a bevált gyakorlatoknak a program kedvezményezettjei (elsősorban a nemzeti hatóságok) közötti cseréjére összpontosít. A program finanszírozni fog továbbá közös információs rendszereket és adatbázisokat, melyek a kölcsönös segítségnyújtást és a vámügyi együttműködést hivatottak támogatni a csalás elleni küzdelem területén, elsősorban a vámügyi információk tagállamok, az EU és harmadik országok közötti cseréjének biztosítása révén. A program finanszírozást nyújt a szabálytalanságok tagállamok általi bejelentéséhez is. A csalás elleni uniós program a következő két, meglévő kezdeményezésből származó finanszírozást kombinál: a Herkules III program, melyet a csalás, a korrupció és a szabálytalanságok elleni küzdelem támogatására hoztak létre, és a Csalás Elleni Információs Rendszer, mely elsősorban a kölcsönös vámügyi segítségnyújtást támogatja. A program keretében folytatódik a jelenleg a Csalás Elleni Információs Rendszer részét képező szabálytalanságkezelő rendszer finanszírozása. 4.KIEGÉSZÍTŐ JELLEG ÉS SZINERGIÁK MÁS SZAKPOLITIKÁKKAL / AZ UNIÓS ÉS A NEMZETI, ILLETVE REGIONÁLIS ERŐFORRÁSOK ÖSSZEHANGOLÁSA

A csalás elleni uniós program ki fogja egészíteni a csalás elleni szakpolitika meglévő eszközeit és kezelni fogja az EU pénzügyi érdekeinek védelme területén jelentkező fejleményeket és kihívásokat, elsősorban a pénzügyi érdekek védelméről szóló irányelvvel, melyet a tagállamoknak legkésőbb 2019 júliusáig kell átültetniük. A program erős szinergiákat biztosít majd az Európai Ügyészséggel, mely az EU költségvetését érintő csalásokat illetően 2020 végén fogja megkezdeni nyomozások és vádhatósági eljárások lefolytatását. A program lehetővé fogja tenni az átfedések elkerülését, a hatékonyság javulását és nagyobb mértékű rugalmasságot biztosít az új vizsgálati prioritások megvalósításához. 5.JAVASOLT KÖLTSÉGVETÉSI JUTTATÁS A 2021–2027-ES IDŐSZAKRA Folyó árakon millió EUR Teljes keretösszeg a 2021–2027-es időszakra 181



EGYSÉGES PIAC FISCALIS – Adóügyi együttműködés A Fiscalis program egy uniós együttműködési program, amelynek révén a nemzeti adóhatóságok információkat állíthatnak elő, szakismereteket szerezhetnek, illetve megoszthatják ezeket egymással. 1.UNIÓS HOZZÁADOTT ÉRTÉK A Fiscalis program azáltal segíti elő az uniós adórendszerek zavartalan működését, hogy támogatja a tagállamok adóhatóságai közötti együttműködést, és költséghatékony és interoperábilis informatikai megoldásokat kínál, amelyeket egyébként minden egyes tagállamnak önállóan kellene kifejlesztenie. A program az adócsalás, az adókijátszás és az adókikerülés elleni küzdelemhez való hozzájárulása révén uniós hozzáadott értéket teremt, igazságosabbá és átláthatóbbá teszi az adóztatást, valamint támogatja az egységes piac működését és a versenyképességet. Mindez csak az Unió és a tagállamok együttes fellépésével érhető el sikeresen. 2.CÉLKITŰZÉSEK A Fiscalis program arra összpontosít, hogy hatékony mechanizmusokat, köztük információtechnológiai eszközöket alakítson ki az adóigazgatás és az igazgatási együttműködés javítása érdekében, különös hangsúlyt helyezve arra, hogy hatékonyabb eszközöket bocsásson a nemzeti adóhatóságok rendelkezésére az adócsalás és az adókijátszás elleni küzdelemhez, és emellett elősegítse az adószabályok betartását. A program általános célja, hogy hozzájáruljon az uniós adórendszerek megfelelő működéséhez az alábbiak révén: ·Segít megelőzni, illetve leküzdeni az adócsalást, az adókijátszást és az adókikerülést. ·Segít megelőzni, hogy a határokon átnyúló ügyletek kapcsán szükségtelen adminisztratív terhek háruljanak a polgárokra és a vállalkozásokra (köztük a kis- és középvállalkozásokra). ·Támogatja az egységes piacban rejlő lehetőségek teljes kiaknázását, és fokozza az Unió versenyképességét. ·Elősegíti és támogatja, hogy a nemzetközi fórumokon közös uniós megközelítés érvényesüljön. 3.VÉGREHAJTÁS ÉS EGYSZERŰSÍTÉS Tekintettel a Fiscalis program tevékenységeinek jellegére és arra, hogy a kedvezményezettjei elsősorban az adóhatóságok, a program a továbbiakban is közvetlen irányítás mellett kerül végrehajtásra. Így lehetővé válik a források célzott és megfelelő elosztása, és gyorsan lehet alkalmazkodni a felmerülő prioritásokhoz és igényekhez. A végrehajtás során további egyszerűsítést lehet elérni, maximalizálva a támogatások terén az átalányösszegek és az egységköltségek alkalmazását. A program megvalósítási mechanizmusainak közbeszerzési szerződések is részét fogják képezni. 4.KIEGÉSZÍTŐ JELLEG ÉS SZINERGIÁK MÁS SZAKPOLITIKÁKKAL / AZ UNIÓS ÉS A NEMZETI, ILLETVE REGIONÁLIS ERŐFORRÁSOK ÖSSZEHANGOLÁSA

A Fiscalis program szinergiákat biztosít más programokkal, például a Vám programmal, elsősorban az elektronikus rendszerek, a programkezelés és a közös fellépések terén, valamint a Digitális Európa programmal is. A kiegészítő jelleg a strukturális reformok új programjával kapcsolatban is fennáll, amelynek az adóhatóságok számára nyújtott támogatás is részét képezi. 5.JAVASOLT KÖLTSÉGVETÉSI JUTTATÁS A 2021–2027-ES IDŐSZAKRA Folyó árakon millió EUR Teljes keretösszeg a 2021–2027-es időszakra 270



EGYSÉGES PIAC VÁM – Vámügyi együttműködés Azáltal, hogy támogatja a vámhatóságok munkáját és a köztük folyó együttműködést, a Vám program egyben az Unió és a tagállamok pénzügyi és gazdasági érdekeit is védi, és megszilárdítja az egységes piacot. 1.UNIÓS HOZZÁADOTT ÉRTÉK A vámügyek az Unió kizárólagos hatáskörébe tartoznak, és e területre nagymértékben harmonizált uniós jogszabályok vonatkoznak, melyek végrehajtása mindazonáltal a tagállamok feladata. Ezért a szoros együttműködés elengedhetetlen az operatív integráció elmélyítéséhez, amelynek köszönhetően a különböző tagállamok vámhatóságai egyként léphetnek fel. Az együttműködés fokozásával könnyebb lesz a vámok (az Unió költségvetésének 15 %-a, azaz 2016-ban 20 milliárd EUR), az importhoz kapcsolódó hozzáadottérték-adó, valamint a jövedéki adó helyes beszedése is. A vámügyek terén végzett tevékenységek határokon átnyúló jellege miatt a tagállamok külön-külön nem tudják ezeket hatékonyan és eredményesen elvégezni. A Vám program uniós keretet biztosít a nemzeti vámigazgatási szervek közötti, többek között informatikai kérdéseket is érintő együttműködéshez. A vámügyi együttműködés alapját egyrészt egy rendkívül biztonságos, célzott kommunikációs hálózat, másrészt pedig a nemzeti vámhatóságok által használt összekapcsolt és interoperábilis transzeurópai elektronikus rendszerek sokasága képezi, amelyeket a vámhatóságok egyebek mellett a gazdálkodókkal folytatott kommunikáció céljára használnak. Az így kialakított rendszer lényegesen költséghatékonyabb, mint ha az egyes tagállamok hoznának létre egyéni együttműködési keretet két- vagy többoldalú alapon. 2.CÉLKITŰZÉSEK A program célja, hogy támogassa a vámhatóságokat az Unió és a tagállamok pénzügyi és gazdasági érdekeinek védelme terén. Egyszerűbb igazgatási környezetet alakít ki a nemzetközi kereskedelmi szereplők számára, aminek részét képezi a kereskedelem és a vámhatóságok közötti kommunikáció digitalizálása is. A program emellett nagyobb biztonságban és védelemben részesíti a polgárokat, és a vámügyek modernizálását célozza. Kulcsszerepet játszik a vámunió működésének minden területet érintő optimalizálásában, így fokozza az EU mint kereskedelmi partner vonzerejét és hitelességét globalizált világunkban. 3.VÉGREHAJTÁS ÉS EGYSZERŰSÍTÉS A program közvetlenül irányított beszerzések, illetve interoperábilis transzeurópai elektronikus rendszerek kifejlesztésére és közös fellépésekre irányuló támogatások útján valósítja meg célkitűzéseit. A végrehajtás során cél lesz a további egyszerűsítés, maximalizálva a támogatások terén az átalányösszegek és az egységköltségek alkalmazását. A program megvalósítási mechanizmusainak részét fogja képezni a szakértőknek nyújtott költségtérítés is. A vámhatóságok közötti adatcsere terén alkalmazott egyszeri adatszolgáltatás elve tovább egyszerűsíti majd a vámügyek terén folytatott tevékenységeket. Mindezeken túl az új generációs, biztonságos hálózati infrastruktúrának köszönhetően az adatcsere hatékonyabb, a szolgáltatások pedig biztonságosabbak lesznek. 4.KIEGÉSZÍTŐ JELLEG ÉS SZINERGIÁK MÁS SZAKPOLITIKÁKKAL / AZ UNIÓS ÉS A NEMZETI, ILLETVE REGIONÁLIS ERŐFORRÁSOK ÖSSZEHANGOLÁSA A program a tevékenységek, a végrehajtási mechanizmus és a megcélzott kedvezményezettek tekintetében szorosan kapcsolódik a Fiscalis programhoz, a Pericles programhoz és a Csalás elleni uniós programhoz. Szinergiákat fog teremteni a Digitális Európa programmal is, amelynek célja a rendszerek további áramvonalasítását és méretgazdaságosságát lehetővé tevő, az elektronikus rendszer-architektúrára és infrastruktúrára vonatkozó általános megoldások kidolgozása. A programok már most is együttműködnek egymással, például egyes elektronikus rendszerelemek fejlesztése terén. A program kapcsolódik az Integrált Határigazgatási Alaphoz is, azon belül a vámellenőrzéshez használt berendezések összetevőjéhez, amelynek segítségével a nemzeti vámigazgatási szervek berendezéseket szerezhetnek be, valamint kapcsolódik a Belső Biztonsági Alaphoz is. Végezetül a technikai támogatási eszközzel kapcsolatban is fennáll kiegészítő jelleg, a vámigazgatási szervek kapacitásának javításához nyújtott támogatás terén. 5.JAVASOLT KÖLTSÉGVETÉSI JUTTATÁS A 2021–2027-ES IDŐSZAKRA Folyó árakon millió EUR Teljes keretösszeg a 2021–2027-es időszakra 950





VILÁGŰR Európai űrprogram Az űrprogram az európai űrinfrastruktúra és az ahhoz kapcsolódó szolgáltatások kiépítésének és hasznosításának finanszírozására szolgál. 1.UNIÓS HOZZÁADOTT ÉRTÉK Számos, az európai polgárok mindennapi életében ma már nélkülözhetetlennek számító – például a mobiltelefonok használatakor, vezetés közben, navigációs rendszerek használata során, repülőutak vagy tengeri hajóutak alkalmával igénybe vett – szolgáltatás az űrinfrastruktúrák révén valósul meg. Az űrinfrastruktúrák emellett (például a természeti katasztrófák hatásának pontosabb felmérése és a katasztrófa-elhárítási intézkedések jobb tervezése révén) hozzájárulnak az emberek, valamint a környezet és a kulcsfontosságú gazdasági rendszerek (erőművek, bankügyletek, biztonságos kommunikáció) védelmének biztosításához is. Amint újabb és újabb űrtechnológiák és innovatív szolgáltatások alakulnak ki, a lehető legkorszerűbb űrinfrastruktúrák biztosítása minden eddiginél nagyobb jelentőséget kap. Egy-egy műholdhálózat finanszírozása vagy űrprogram működtetése meghaladja az egyes tagállamok pénzügyi és műszaki lehetőségeit, bármelyik országról is legyen szó. Ha minden tagállam saját hordozórakétákat, műholdakat és szabályozási standardokat fejlesztene ki, az egyrészt az erőforrások pazarlásával járna, másrészt a technikai megoldások sokféleségéhez vezetne. A világűr stratégiai fontosságú ágazat, ezért az EU-nak fenn kell tartania ágazati vezető szerepét, és meg kell őriznie autonómiáját ahhoz, hogy az űrágazat globális szereplőjeként léphessen fel. Az Európai Unió működéséről szóló szerződés azzal a feladattal bízza meg az EU-t, hogy alakítson ki európai űrpolitikát, valamint annak alátámasztására egy európai űrprogramot. 2.CÉLKITŰZÉSEK A világűrkutatásban rejlő gazdasági és társadalmi lehetőségeket az EU az űrprogram révén tudja teljes mértékben hasznosítani, nevezetesen: ·A meglévő űrinfrastruktúrák és -szolgáltatások folyamatosságának biztosítása, továbbá újak kifejlesztése. Három uniós vezérprogram létezik ezen a területen: a Kopernikusz, a Föld-megfigyelési adatok vezető szolgáltatója, a Galileo, az EU saját globális navigációs műholdrendszere, és az EGNOS, a légi, tengeri és szárazföldi felhasználóknak nyújtott navigációs szolgáltatások jelpontosító rendszere. Az adatszolgáltatás és az innovatív szolgáltatások további biztosítása érdekében új műholdakat kell indítani, a földi infrastruktúrákat pedig karban kell tartani, illetve korszerűsíteni kell. ·Az európai űrágazatban zajló innovációk és az ágazat globális versenyképességének előmozdítása. A program az űripari értéklánc valamennyi szegmensében – az erős műholdgyártó ipartól kezdve egészen a dinamikus downstream szolgáltatási ágazatig – támogatja az ipari versenyképességet, a nemzetköziesedést és a készségfejlesztést, csakúgy mint az EU stratégiai autonómiájának biztosítását a világűrben. Ugyanakkor elősegíti a világűrrel nem összefüggő ágazatokkal való termékeny kölcsönhatást és a technológiaátadást. ·Az EU azon képességének megerősítése, hogy garantáltan hozzáférjen a világűrhöz és az űrszolgáltatásokhoz. A világűrbe telepített kapacitások stratégiai jelentősége oly mértékű, hogy az EU-nak csökkentenie kell külső szereplőktől való függőségét a műholdak építése, indítása és működtetése terén, valamint meg kell őriznie cselekvési szabadságát és döntéshozatali autonómiáját. Az űrprogram éppen ezért támogatja az EU arra irányuló innovációs erőfeszítéseit, hogy megőrizze versenyképességét a hordozórakéta-ágazatban és a tágabb értelemben vett űrágazatban, biztosítja a fellőtt műholdak hatékonyabb védelmét és pontosabb nyomon követését (útvonalkövetés a világűrben, világűr-megfigyelés), valamint biztonságos műholdas kommunikációról gondoskodik az uniós és a nemzeti hatóságok számára. 3.VÉGREHAJTÁS ÉS EGYSZERŰSÍTÉS Az űrprogram végrehajtására túlnyomórészt közbeszerzéseken keresztül kerül sor. Bizonyos tevékenységgel ügynökségeket és nemzetközi testületeket fognak megbízni, elsősorban az Európai GNSS Ügynökséget és az Európai Űrügynökséget. Szükség esetén kiegészítő megvalósítási mechanizmusokat is fontolóra vesznek, mint például köz- és magánszféra közötti vagy közszférabeli partnerségeket. A jövőbeni program valamennyi világűrrel kapcsolatos tevékenységet egyetlen rendeletben foglal egybe, ami nagyobb koherenciát, láthatóságot és költségvetési rugalmasságot biztosít. Az e racionalizálásból fakadó hatékonyságnövekedést pedig űrtechnológián alapuló új szolgáltatások indítására lehet fordítani. 4.KIEGÉSZÍTŐ JELLEG ÉS SZINERGIÁK MÁS SZAKPOLITIKÁKKAL / AZ UNIÓS ÉS A NEMZETI, ILLETVE REGIONÁLIS ERŐFORRÁSOK ÖSSZEHANGOLÁSA Az űrprogramból számos uniós szakpolitika támogatást nyer: jobb lesz a természeti erőforrások, az éghajlatváltozás és a migrációs útvonalak megfigyelése, könnyebb lesz az intelligens és fenntartható közlekedési megoldások és a precíziós mezőgazdaság elterjesztése, az Unió pedig összességében biztonságosabb hellyé válik. A program emellett üzleti lehetőségeket is teremteni fog, tehát általánosságban elmondható, hogy hozzájárul a foglalkoztatás, a növekedés és a beruházások fellendítéséhez az EU-ban. A Párizsi Megállapodást elősegítő intézkedésként független kapacitásokat fog elkülöníteni a globális szén-dioxid-kibocsátás nyomon követésére és ellenőrzésére, aminek köszönhetően Európa globális szinten élvonalba kerül mind az éghajlatváltozás elleni küzdelemben, mind a gazdaság környezetbaráttá és fenntarthatóvá tételében. A Horizont Európával való szinergiák és kiegészítő jelleg érvényre lesz juttatva, különösen ami az űrkutatást és az űrtechnológiákkal kapcsolatos innovációt illeti. Végezetül az űrprogram a biztonsági és védelmi prioritásokhoz is hozzá fog járulni, hiszen a világűrbe telepített kapacitások természetüknél fogva „kettős felhasználásúak” (tehát mind polgári, mind katonai felhasználásra alkalmasak). 5.JAVASOLT KÖLTSÉGVETÉSI JUTTATÁS A 2021–2027-ES IDŐSZAKRA Folyó árakon millió EUR Teljes keretösszeg a 2021–2027-es időszakra 16 000 REGIONÁLIS FEJLESZTÉS ÉS KOHÉZIÓ Európai Regionális Fejlesztési Alap és Kohéziós Alap

Az Európai Regionális Fejlesztési Alap és a Kohéziós Alap az Európai Unió gazdasági, társadalmi és területi kohézióját támogatják, és elősegítik az európai régiók és országok között továbbra is fennálló egyenlőtlenségek csökkentését. Az Európai Regionális Fejlesztési Alap különösen a strukturális kiigazításhoz és a gazdasági átmenethez járul hozzá, a Kohéziós Alap pedig a környezetvédelmet és a közlekedési infrastruktúrát érintő beruházásokra helyezi a hangsúlyt. Ez a két alap az Európai Szociális Alappal együtt képezi az Európai Unió kohéziós politikájának finanszírozási forrásait. 1.UNIÓS HOZZÁADOTT ÉRTÉK Az EU régiói között jelentős gazdasági és társadalmi különbségek mutatkoznak, akadályozva az Unió harmonikus fejlődését. Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 174. cikke alapján az Unió igyekszik csökkenteni az uniós régiók fejlettségi szintje közötti egyenlőtlenségeket és támogatni a legkedvezőtlenebb helyzetű régiók fejlődését. A kohéziós politika egyszerre fejezi ki az európaiak közötti szolidaritást, és képezi az EU legfontosabb beruházási politikáját. A legkevésbé fejlett régiók gazdasági konvergenciájának az Európai Regionális Fejlesztési Alapon és a Kohéziós Alapon keresztül történő előmozdítása erősíti az egységes piacot, és Unió-szerte lehetőségeket teremt a munkavállalók, a fogyasztók és a vállalkozások számára. Egy olyan Európában, ahol a fejlettebb és kevésbé fejlett régiók nem azonos mértékben oszlanak meg az országok között, az említett egyenlőtlenségek csökkentését célzó politikákat a nemzeti szintnél magasabb szinten kell megszervezni. A kohéziós politika támogatja a tagállamok gazdasági kiigazítását. Fontos szerepet játszik továbbá a gazdasági és pénzügyi sokkhatások enyhítésében azáltal, hogy a költségvetési konszolidáció idején stabilizálja a közberuházásokat. Az Európai Regionális Fejlesztési Alap és a Kohéziós Alap azáltal támogatja a fejlesztést, hogy beruházásokat társfinanszíroz a kutatás és innováció; az éghajlatváltozás és környezetvédelem; a kisvállalkozásoknak nyújtott vállalkozástámogatás; az általános gazdasági érdekű szolgáltatások; a telekommunikáció, az energiaipari és a közlekedési infrastruktúra; az egészségügy, az oktatás, a kultúra és a szociális infrastruktúra; a fenntartható városfejlesztés és az intelligens falvak területén. Bizonyított tény, hogy a két alap nélkül e beruházásoknak még a fejlettebb tagállamokban és régiókban is csak korlátozott része valósulna meg. Ráadásul a beruházások az alapokhoz létrehozott keret előnyeit sem érvezhetnék, ideértve a többéves programozást, a partnerség elvét és az intelligens szakosodási stratégiák létrehozását is. Az Európai Regionális Fejlesztési Alap finanszírozást biztosít az uniós hozzáadott érték fontos elemét képező INTERREG programok számára, amelyek határokon átnyúló, transznacionális és régiók közötti együttműködést támogatnak Európa-szerte, valamint lehetővé teszik a tagállamok és régiók számára, hogy a közös kihívások kezelése érdekében határokon átnyúló együttműködést folytassanak. Az Európai Regionális Fejlesztési Alap több mint 20 éve külön finanszírozást is biztosít Észak-Írországban és Írország határ menti régiójában a békét és megbékélést támogató határokon átnyúló programok számára. A Bizottság javasolni kívánja e programok folytatását, mégpedig a programok meglévő irányítási struktúrái alapján. 2.CÉLKITŰZÉSEK A 2021–2027 közötti időszakban az Európai Regionális Fejlesztési Alap és a Kohéziós Alap támogatása az alábbi öt célkitűzésre összpontosító fellépéseknek köszönhetően fogja segíteni a tagállamokat abban, hogy csökkentsék a gazdasági, társadalmi és területi egyenlőtlenségeket: ·Intelligensebb Európa: a versenyképesség, a digitális átalakulás, a vállalkozói készség és az innováció (ideértve az inkluzív növekedést és a szociális vállalkozást is) előmozdítása és az üzleti környezet megerősítése céljából, a globalizáció kihívásaihoz, a körkörös gazdasághoz és az éghajlatváltozáshoz való ipari alkalmazkodás részeként; ·Zöldebb, karbonmentes Európa: tiszta és méltányos energetikai átállás az energiahatékonyság fokozása; a karbonszegény gazdaságra való átállás támogatása; a megújuló energia ösztönzése; a karbonszegény technológiák innovatív felhasználásának támogatása, a zöld és kék beruházások – ideértve a természeti erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodást is –, a körforgásos gazdaság, az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás és az éghajlatváltozás mérséklésének támogatása céljából; ·Jobban összekapcsolt Európa: a mobilitási, energetikai és regionális IKT-összekapcsoltság a fenntartható közlekedés, az intelligens energiahálózatok és a nagy sebességű digitális hozzáférés előmozdítását szolgáló regionális hálózatok és rendszerek fejlesztése céljából, a regionális, helyi és határon átnyúló konnektivitás megerősítése érdekében, ideértve a biztonság kérdését is; ·Szociálisabb Európa: a szociális jogok európai pillérében megfogalmazott elvek végrehajtása, különösen az egész életen át tartó tanulás, az oktatási és képzési infrastruktúra, valamint az egészségügyi, kulturális és szociális infrastruktúra; ·A polgáraihoz közelebb álló Európa: fenntartható és integrált fejlődés, a városi, vidéki és tengerparti térségek növekedését és helyi társadalmi-gazdasági fejlődését célzó helyi kezdeményezéseken keresztül. 3.VÉGREHAJTÁS ÉS EGYSZERŰSÍTÉS Az alapok végrehajtása a tagállamokkal és régióikkal partnerségben, megosztott irányításon keresztül történik. E partnerségek a nemzeti, regionális és helyi érdekelt felek, valamint a civil társadalom erőteljes mozgósítását foglalják magukban, ami biztosítja a célkitűzésekkel és eredményekkel kapcsolatos felelősségvállalást, valamint közelebb hozza Európát polgáraihoz. A partnerségek a nemzeti, regionális és helyi igazgatások megerősítéséhez is hozzájárulnak. A javasolt új rendeletek kulcsfontosságú elemét fogja képezni a végrehajtással kapcsolatos egyszerűsített és hatékonyabb megközelítés, 2021-től kezdődően az alábbi változásokkal: ·Csökkentett adminisztratív teher, az alapok közötti szinergiáknak és a végrehajtási szabályok közelítésének, az ellenőrzési eredmények átvételére való fokozottabb támaszkodásnak, valamint a meglévő irányítási és kontrollrendszerek megújítási lehetőségének köszönhetően; ·A jó eredményeket felmutató programok esetében differenciált végrehajtás egyszerűbb irányítási és kontrollrendszerek révén; ·Félidős felülvizsgálat formájában biztosított rugalmasság, hogy az utolsó programozási évek prioritásait szükség esetén ki lehessen igazítani egyrészt az újonnan megjelenő prioritások fényében, másrészt az országspecifikus ajánlásokkal és eredményekkel egyidejűleg kiadott, beruházással kapcsolatos iránymutatás teljesítési szintjének figyelembevételével;

·A finanszírozási eszközök fokozottabb használata, többek között az új InvestEU Alapban való önkéntes részvétel révén; ·A hangsúly áthelyezése a költségekről az eredményekre. A nagyobb mértékű nemzeti társfinanszírozás hozzá fog járulni a közvetlenül érintettek fokozottabb felelősségvállalásához és a szakpolitika hatásának javításához. A teljes időszakban stabilabb és kiszámíthatóbb kifizetési profil várható. Figyelembe véve, hogy a 2014–2020 közötti időszakból jelentős mennyiségű kifizetendő kötelezettségvállalás maradt hátra, az előfinanszírozási ráta alacsonyabb lesz. Az n+2 szabály újbóli bevezetése szintén hatékonyabb pénzügyi irányítást és a programozási időszak gyorsabb beindítását eredményezi. A kohéziós politika hatásának maximalizálása érdekében a fizikai beruházásokat puha intézkedéseknek kell kísérniük, ideértve a munkaerő továbbképzését is. E célból a programok kombinálhatják az Európai Szociális Alap+-ból, az Európai Regionális Fejlesztési Alapból és Kohéziós Alapból nyújtott támogatásokat. A források elosztásának elsődleges szempontja továbbra is a relatív egy főre jutó bruttó hazai termék lesz, fontos szerepet kapnak ugyanakkor más tényezők is, például a munkanélküliség, az éghajlatváltozás, valamint a migránsok fogadása és integrációja is. 4.KIEGÉSZÍTŐ JELLEG ÉS SZINERGIÁK MÁS SZAKPOLITIKÁKKAL / AZ UNIÓS ÉS A NEMZETI, ILLETVE REGIONÁLIS ERŐFORRÁSOK ÖSSZEHANGOLÁSA A megosztott irányítás alatt álló alapokra vonatkozóan közös szabályok lesznek érvényben (a közös rendelkezésekről szóló rendelet), amelyek az alábbi alapokat fogják érinteni: az Európai Regionális Fejlesztési Alap, a Kohéziós Alap; az Európai Szociális Alap+, az Európai Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Alap, az Európai Tengerügyi és Halászati Alap, a Menekültügyi és Migrációs Alap, a Belső Biztonsági Alap és az Integrált Határigazgatási Alap. Ezáltal megvalósul a szabályok közelítése, növelve az említett alapok közötti koherenciát és szinergiát. Az Európai Regionális Fejlesztési Alap és a Kohéziós Alap szorosabban össze lesz hangolva a gazdaságpolitikai koordináció európai szemeszterével, amely szintén erősíteni fogja regionális dimenzióját. A tagállami kihívásoknak az európai szemeszterrel összefüggésben végzett részletes elemzése kiindulópontot fog jelenteni az alapok programozásához a következő programozási időszak elején és közepén. Továbbá ütemtervként is szolgál majd az alapok rövid, közép- és hosszú távú programozásához és nyomon követéséhez. Az előzetes feltételrendszer és a makrogazdasági feltételrendszer továbbra is érintetlen marad. Az európai szemeszter keretében a Bizottság és a tagállamok (nemzeti reformprogramjaik révén) gondoskodni fognak a kohéziós politika alapjaiból és a Reformtámogató program strukturális reformokra szánt támogatásaiból nyújtott támogatások összehangolásáról és kiegészítő jellegéről. A kohéziós politikai jobban fog összepontosítani az innovációra. Az Erasmus+ és a Horizont Európa közötti komplementer jelleget a vonatkozó szabályok összehangolása, a „kiválósági pecsét” megerősítése és a célzott előzetes feltételrendszer is fokozza. Folytatódik az intelligens szakosodási stratégia koncepciójának továbbfejlesztése. A transzeurópai közlekedési hálózatok projektjeinek finanszírozása továbbra is a Kohéziós Alapból történik megosztott irányítás és közvetlen végrehajtás szerint, az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz keretében. E célból a Kohéziós Alapból 11 milliárd EUR kerül átcsoportosításra az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközbe. Szinergiák jönnek létre a LIFE – környezetvédelmi és éghajlat-politikai program – viszonylatában, különösen a LIFE stratégiai integrált projektek révén, a környezetvédelmi beruházások támogatására előirányzott források felhasználásának optimalizálása céljából. Ami a migrációval kapcsolatos kihívásokat illet, az összes kohéziós politikai alap az integrációval kapcsolatos hosszú távú szükségletekkel fog foglalkozni, a Menekültügyi és Migrációs Alap pedig a rövid távú szükségletekre helyezi majd a hangsúlyt. 5.JAVASOLT KÖLTSÉGVETÉSI JUTTATÁS A 2021–2027-ES IDŐSZAKRA Folyó árakon millió EUR Teljes keretösszeg a 2021–2027-es időszakra 273 000 ebből: Európai Regionális Fejlesztési Alap 226 308 ebből: Beruházás a növekedésbe és munkahelyteremtésbe 215 172 Európai területi együttműködés 9 500 Legkülső régiók és ritkán lakott területek 1 637 Kohéziós Alap 46 692 ebből: Hozzájárulás a CEF közlekedési ága számára 11 285 Megjegyzés: a végösszegek a kerekítések miatt nem egyeznek.



REGIONÁLIS FEJLESZTÉS ÉS KOHÉZIÓ Támogatás a ciprusi török közösségnek A program célja Ciprus újraegyesítésének elősegítése a ciprusi török közösség gazdasági fejlődésének ösztönzése révén.

1.UNIÓS HOZZÁADOTT ÉRTÉK Az EU egyedülálló helyzetben van ahhoz, hogy politikai és gazdasági támogatást nyújtson a sziget újraegyesítéséhez. Ciprus 2004-es uniós csatlakozása idején az EU kijelentette, hogy eltökélt szándéka „véget vetni a ciprusi török közösség elszigeteltségének, és a ciprusi török közösség gazdasági fejlődésének ösztönzése révén elősegíteni Ciprus újraegyesítését”. Ezért a ciprusi kérdés átfogó rendezésére irányuló tárgyalások támogatásával párhuzamosan az EU egy külön uniós segélyprogram keretében nyújt támogatást a ciprusi török közösség számára. 2.CÉLKITŰZÉSEK A program célja, hogy a ciprusi török közösség gazdasági fejlődésének ösztönzése révén elősegítse Ciprus újraegyesítését, különös hangsúlyt fektetve a sziget gazdasági integrációjára, a két közösség közötti és az EU-val ápolt kapcsolatok javítására, valamint az uniós vívmányok alkalmazására való felkészülésre. A program a következő öt konkrét célkitűzésre irányul: a) az infrastruktúra fejlesztése és helyreállítása; b) a társadalmi és gazdasági fejlődés előmozdítása; c) a megbékélés előmozdítása, bizalomépítő intézkedések és a civil társadalomnak nyújtott támogatás; d) a ciprusi török közösség közelítése az Unióhoz; valamint e) a ciprusi török közösség felkészítése az uniós vívmányoknak a ciprusi probléma átfogó rendezését követő bevezetésére és végrehajtására. 3.VÉGREHAJTÁS ÉS EGYSZERŰSÍTÉS A programot közvetlenül az Európai Bizottság hajtja végre. Egyes projektek végrehajtása nemzetközi szervezetek vagy tagállami ügynökségek közvetett irányítása mellett zajlik. 4.KIEGÉSZÍTŐ JELLEG ÉS SZINERGIÁK MÁS SZAKPOLITIKÁKKAL / AZ UNIÓS ÉS A NEMZETI, ILLETVE REGIONÁLIS ERŐFORRÁSOK ÖSSZEHANGOLÁSA Tekintettel a ciprusi török közösség sajátos helyzetére, önálló uniós programról van szó, amely nem kapcsolódik más eszközökhöz, de arra törekszik, hogy lehetőség szerint más donorokkal összehangoltan működjön. 5.JAVASOLT KÖLTSÉGVETÉSI JUTTATÁS A 2021–2027-ES IDŐSZAKRA Folyó árakon millió EUR Teljes keretösszeg a 2021–2027-es időszakra 240



GAZDASÁGI ÉS MONETÁRIS UNIÓ Reformtámogató program A Reformtámogató program célja a tagállami strukturális reformok végrehajtásának támogatása. A strukturális reformok végrehajtása létfontosságú az európai gazdaságok korszerűsítése, az ellenálló képesség javítása és az európai gazdasági és monetáris unión belüli nagyobb konvergencia előmozdítása érdekében. 1.UNIÓS HOZZÁADOTT ÉRTÉK A Reformtámogató program hozzájárul a kohézió előmozdításához és az ellenálló képesség megerősítéséhez, a versenyképesség és a termelékenység fokozásához, valamint a munkahelyteremtés, a beruházások és a növekedés támogatásához. Ezáltal megszilárdítja a társadalmi-gazdasági struktúrákat az EU-ban, és felgyorsítja a tagállamok közötti gazdasági és szociális konvergenciát. E célból a program technikai és pénzügyi támogatást nyújt a tagállamoknak e reformok végrehajtásához. Bár a tagállamok strukturális reformjainak végrehajtása továbbra is nemzeti hatáskörbe tartozik, a válság időszakában nyilvánvalóvá vált, hogy a tagállamok, mindenekelőtt a közös valutát használó tagállamok gazdaságai közötti szoros kapcsolatok miatt az egyik tagállam reformtörekvései hatással vannak más tagállamokra, ezért ez nem lehet kizárólag nemzeti kérdés. Az európai szemeszterrel összefüggésben uniós szinten megerősítették a gazdaságpolitikai koordinációt, többek között abból a célból, hogy nagyobb hangsúlyt kapjanak az euróövezeti prioritások, de az országspecifikus ajánlások végrehajtása egyenetlen volt a tagállamok körében. A program kiegészítő támogatást fog nyújtani az európai szemeszter keretében végrehajtandó reformokhoz. Ezáltal hozzájárul a tagállamok gazdasági és társadalmi teljesítményéhez, valamint ellenálló képességéhez. Következésképpen hatása nem csupán nemzeti szinten érvényesül, hanem az Unió egészében pozitív átgyűrűző hatásokkal jár. A program segíteni fogja a strukturális jellegű nemzeti reformkihívások kezelését. Emellett méretgazdaságosságot biztosít, és lehetővé teszi a bevált gyakorlatok tagállamok közötti megosztását. A tagállamok a reformok végrehajtása kapcsán gyakran hasonló kihívásokkal és gyakorlati akadályokkal kerülnek szembe. A program keretében az egész Unióra kiterjedő szakértői hálózat jön létre, amelyet valamennyi tagállam igénybe tud venni. Ez előmozdítja a tagállamok és a Bizottság közötti kölcsönös bizalmat, valamint a további együttműködést. A program biztosítja a regionális, tagállami, uniós és nemzetközi szintű komplementaritást és szinergiát más uniós programokkal és szakpolitikákkal, mindenekelőtt az európai szemeszter keretében adott szakpolitikai iránymutatás kiegészítésével. 2.CÉLKITŰZÉSEK A program célja a tagállami strukturális reformok végrehajtásának előmozdítása és támogatása. A cél az európai gazdaságok korszerűsítése, az ellenálló képesség megerősítése és a nagyobb konvergencia előmozdítása a gazdasági és monetáris unión belül a versenyképesség és a termelékenység fokozásával, valamint a munkahelyteremtés, a beruházások és a növekedés támogatása. Különösen fontos a rugalmas gazdasági és társadalmi struktúrák biztosítása a közös valutát használó országokban, valamint – a zökkenőmentes átmenet és részvétel elősegítése érdekében – az euróövezeti csatlakozás felé haladó tagállamokban.

A program keretében a reformok széles köre támogatható, mindenekelőtt a gazdaságpolitikai koordináció európai szemesztere keretében meghatározott reformok. A program kezelni fogja különösen az országspecifikus ajánlásokban említett kihívásokat. Azokra a reformokra összpontosít, amelyek a leginkább hozzá tudnak járulni a tagállami gazdaságok ellenálló képességének fokozásához, és más tagállamokban pozitív átgyűrűző hatással járnak. Ide tartoznak az áru- és munkaerőpiacokra, az adóügyre, az üzleti környezet javítására és a közigazgatásra irányuló reformok, valamint a tőkepiacok fejlesztése. 3.VÉGREHAJTÁS ÉS EGYSZERŰSÍTÉS A program három különálló és egymást kiegészítő eszközből áll: ·A reformok végrehajtását elősegítő eszköz pénzügyi támogatást nyújt a tagállamoknak a gazdaságpolitikai koordináció európai szemesztere keretében meghatározott strukturális reformok megvalósításához. Igazgatása közvetlen irányítással történik. Pénzügyi hozzájárulást biztosít a tagállamoknak a Bizottsággal egyeztetett reformvállalások végrehajtásakor. A tagállamok önkéntes alapon tesznek javaslatot a megfelelő reformokra az európai szemeszter keretében megállapított kihívások figyelembevételével. Ezek a reformok különösen fontosak a túlzott makrogazdasági egyensúlyhiánnyal rendelkező tagállamok esetében. A tagállamok részletes intézkedéseket, végrehajtási részcélokat és legfeljebb három évre terjedő teljesítési ütemtervet nyújtanak majd be. A Bizottság és a tagállamok közötti párbeszédet követően a Bizottság végrehajtási jogi aktus útján határozatot fogad el, amelyben meghatározza a tagállamok által végrehajtandó reformvállalásokat (többek között a részcélokat, a célokat és az ütemezést), valamint az elkülönített pénzügyi hozzájárulást. A tagállamok az