A jelen helyzetben az átmeneti védelem a megfelelő eszköz. Tekintettel Ukrajna Oroszország általi katonai inváziójának rendkívüli és kivételes jellegére, valamint a tömeges beáramlás mértékére, az átmeneti védelemnek gyorsan lehetővé kell tennie a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek számára, hogy az egész Unióban olyan harmonizált jogokkal rendelkezzenek, amelyek megfelelő szintű védelmet nyújtanak, ideértve a tartózkodási engedélyt, a munkavállalói vagy önálló vállalkozói tevékenység végzésének lehetőségét, a megfelelő szálláshelyhez való hozzáférést, a szükséges szociális ellátást, az orvosi vagy egyéb segítséget, valamint a megélhetéshez szükséges anyagi fedezetet. A kísérő nélküli kiskorúak esetében az átmeneti védelemnek lehetővé kell tennie számukra azt is, hogy törvényes gyámságot élvezzenek. A 18 év alattiak számára az oktatáshoz való hozzáférést is biztosítani kell.

A 2022. február 24-én kezdődő, Ukrajna elleni orosz katonai inváziót követően az Európai Tanács ugyanazon a napon kiadott következtetéseiben elítélte az Oroszországi Föderáció (a továbbiakban: Oroszország) által Ukrajnával szemben provokáció nélkül indított, indokolatlan katonai agressziót, hangsúlyozva a nemzetközi jog és az ENSZ Alapokmányában foglalt elvek súlyos megsértését, valamint az európai és globális biztonságra és stabilitásra jelentett kockázatot. Az Európai Tanács felszólította Oroszországot arra, hogy maradéktalanul tartsa tiszteletben Ukrajnának a nemzetközileg elismert határain belüli területi integritását, szuverenitását és függetlenségét, ami magában foglalja Ukrajna azon jogát is, hogy döntsön a saját sorsáról. Az EU tagállamainak állam- és kormányfői megerősítették azt is, hogy az orosz kormány teljes körű felelősséget visel az általa elkövetett, emberi szenvedést és emberéleteket követelő agresszióért, és felelni fog az általa elkövetett cselekményekért. Az Európai Tanács az Ukrajnával való szolidaritás kifejezéseképpen elfogadott egy második szankciócsomagot.

•A jogi aktus típusának megválasztása

A 2001/55/EK tanácsi irányelv 5. cikke előírja, hogy végrehajtási tanácsi határozatnak kell megállapítania a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek tömeges beáramlásának tényét.

3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

•Tényeken alapuló szakpolitikai döntéshozatal

A jelenlegi helyzetnek megfelelően a javaslat elkészítése sürgős volt. A javaslat rendelkezéseket tartalmaz a Bizottság, a tagállamok és az uniós ügynökségek közötti együttműködésről, valamint a tagállamok azon kötelezettségéről, hogy a migrációs felkészültségi és válságkezelési mechanizmus uniós hálózatán keresztül jelentsék a releváns adatokat és statisztikákat. A migrációs mozgások potenciális mértékére vonatkozó tények a következőkön alapulnak: a migrációs felkészültségi és válságkezelési mechanizmus uniós hálózata keretében megosztott legfrissebb adatok; az ENSZ-ügynökségek belső menekültekkel foglalkozó forgatókönyvei alapján felvázolt forgatókönyvek; a 2014 után tapasztalt migrációs mozgásokról összegyűjtött információk (a menedékkérők és a legális migráció tekintetében egyaránt), valamint a különböző forgatókönyvek szerint érintett régiók lakosságának létszáma és összetétele (orosz/nem orosz). Öt kezdeti forgatókönyvet dolgoztak ki Oroszország ukrajnai beavatkozásának intenzitásától függően.

A „D” forgatókönyv Ukrajna nagy részének katonai invázióját feltételezi, valamint azt, hogy az orosz csapatok elérik a három legnagyobb ukrán várost (Kijevet, Harkovot és Odesszát), ahogy az jelenleg történik. Az „E” forgatókönyv az összetűzések drámai fokozódásával és az egész ország inváziójával számol. Az említett forgatókönyvek alapján arra lehet számítani, hogy 2,5–6,5 millió lakóhelyét elhagyni kényszerült személy érkezik az Európai Unióba. Az ENSZ menekültügyi főbiztosának becslése szerint a legrosszabb forgatókönyvben felvázolt esetben akár 4 millió ember is elmenekülhet Ukrajnából.

Figyelembe véve a tartózkodási engedélyek és nemzetközi védelem iránti kérelmek számának 2014-es eseményeket követő alakulását, a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek mintegy fele valószínűleg az Unióban élő jelentős diaszpórák körében talál majd menedékre, és élni fog a legális migrációs lehetőségekkel, főként – de nem kizárólag – a „hagyományos” célországokban (Lengyelország, Cseh Köztársaság, Németország, Olaszország és Spanyolország), anélkül, hogy nyomást gyakorolna ezen országok befogadókapacitására. A menekülni kényszerülők másik fele – mintegy 1,2–3,5 millió fő – esetleg nemzetközi védelmet kérhet a következő két évben.

•Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk, valamint szakértői vélemények beszerzése és felhasználása

Amikor felmerült egy esetleges ukrajnai orosz katonai beavatkozás lehetősége, a Bizottság a migrációs felkészültségi és válságkezelési hálózaton keresztül aktiválta a rendszeres nyomonkövetési mechanizmust a tagállamokkal, az Európai Külügyi Szolgálattal és az érintett uniós ügynökségekkel folytatott konzultáció, valamint a rendszeresen jelentett adatok, információk és ismeretek megosztása érdekében. A Bizottság egyeztetett az ENSZ menekültügyi főbiztosával is, aki értékelte a helyzetet és értékes észrevételeket tett. A főbiztos üdvözölte azt, hogy számos tagállam támogatta a 2001/55/EK irányelv alkalmazását, amely lehetővé teszi azonnali és átmeneti menedék nyújtását az Unióban, és megkönnyíti az Ukrajnából menekülő személyekkel kapcsolatos felelősség megosztását az európai államok között.

•Alapjogok

Ez a javaslat tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és betartja a különösen az Európai Unió Alapjogi Chartája által elismert elveket, valamint a nemzetközi jogból – így többek között az 1967. január 31-i New York-i jegyzőkönyvvel módosított, a menekültek jogállásáról szóló, 1951. július 28-i genfi egyezményből – eredő kötelezettségeket.

4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

A javaslat jellege miatt annak lehetséges költségvetési vonzatai nem becsülhetők meg előre. A finanszírozás a 2014–2020-as és a 2021–2027-es időszakban a migráció, a menekültügy és a határigazgatás területén rendelkezésre álló uniós finanszírozási eszközök költségvetésén belül fog szerepelni. A Bizottság meg fogja vizsgálni a belügyi alapok keretében nyújtott finanszírozás teljes körű felhasználásának lehetőségeit. Kivételes esetben, amennyiben a helyzet további súlyosbodása szükségessé teszi, a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretben rendelkezésre álló források átcsoportosíthatók. További kivételes szükségletek felmerülése esetén aktiválhatók a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret részét képező rugalmassági mechanizmusok.

5.EGYÉB ELEMEK

•A javaslat egyes rendelkezéseinek részletes magyarázata

Az 1. cikk megállapítja annak tényét, hogy fennáll a lakóhelyüket elhagyni kényszerült azon személyek Unióba való tömeges beáramlása, akiknek fegyveres konfliktus következtében kellett elhagyniuk Ukrajnát.

A 2. cikk tartalmazza a személyek azon meghatározott csoportjainak leírását, akikre az átmeneti védelem vonatkozna. A rendelkezés átmeneti védelmet vezet be azokra a korábban Ukrajnában tartózkodó ukrán állampolgárokra vonatkozóan, akik az orosz fegyveres erők 2022. február 24-én megkezdett katonai invázióját követően Ukrajnát elhagyni kényszerültek. A 2001/55/EK irányelv szellemének tiszteletben tartása érdekében a 2. cikk átmeneti védelmet vezet be azon, Ukrajnában jogszerűen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárokra és hontalan személyekre vonatkozóan is, akik 2022. február 24-ét követően elhagyni kényszerültek az országot, és akik nem tudnak biztonságosan és tartósan visszatérni származási országukba vagy régiójukba az ott uralkodó helyzet miatt. Ide tartoznak azok a személyek, akik a tömeges beáramláshoz vezető események idején Ukrajnában menekült jogállást vagy azzal egyenértékű védelmet élveztek vagy menedékkérők voltak. A tömeges beáramláshoz vezető események idején Ukrajnában huzamos ideje jogszerűen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok átmeneti védelmet élveznek, függetlenül attól, hogy képesek-e biztonságos és tartós feltételek mellett visszatérni a származási országukba vagy régiójukba.

Mivel fontos a családok egységének megőrzése és annak elkerülése is, hogy ugyanazon család különböző tagjai eltérő jogállással rendelkezzenek, a 2. cikk átmeneti védelmet vezet be a tömeges beáramláshoz kapcsolódó körülmények idején Ukrajnában már meglévő családok családtagjai számára is, még akkor is, ha a családtag biztonságos és tartós körülmények között visszatérhetne származási országába. Egy családtagot az átmeneti védelmet élvező személy házastársának vagy vele tartós, nem házastársi kapcsolatban élő élettársának kell tekinteni, amennyiben az adott tagállam idegenrendészeti szabályai vagy gyakorlata a házasságot nem kötött párt a házastársakhoz hasonló elbánásban részesíti; az átmeneti védelemben részesülő személy házastársának nőtlen/hajadon kiskorú gyermekei, tekintet nélkül arra, hogy azok házasságban, házasságon kívül született vagy fogadott gyermekek; valamint más közeli hozzátartozók, akik a család tagjaként együtt éltek a tömeges beáramláshoz kapcsolódó körülmények idején, és akiket abban az időben teljes vagy jelentős mértékben az átmeneti védelemben részesülő személy tartott el.

A 3. cikk értelmében a migrációs felkészültségi és válságkezelési hálózat használandó a 2001/55/EK tanácsi irányelv 27. cikkében előírt közigazgatási együttműködés fő platformjaként. Ez a rendelkezés azt is előírja, hogy a tagállamoknak hozzá kell járulniuk a közös uniós helyzetismerethez oly módon, hogy megosztják a releváns információkat az uniós politikai szintű integrált válságelhárítási mechanizmuson keresztül és adott esetben az Európai Külügyi Szolgálattal folytatott konzultáció révén. A rendelkezés értelmében továbbá a Bizottság koordináló szerepet tölt majd be a tagállamok közötti együttműködés és információcsere biztosítása érdekében, különösen az egyes tagállamok befogadókapacitásának nyomon követésével és az esetleges további támogatási szükségletek meghatározásával kapcsolatban. E célból a Bizottság az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökséggel (Frontex), az Európai Unió Menekültügyi Ügynökségével és a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynökségével (Europol) együttműködve folyamatosan nyomon fogja követni és felül fogja vizsgálni a helyzetet. Az említett uniós ügynökségek továbbá támogatni fogják a tagállamokat.