[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |

Brüsszel, 2010.12.10.

COM(2010) 725 végleges

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK

ÖTÖDIK JELENTÉS A POLGÁRI LÉGI KÖZLEKEDÉS VÉDELME TERÜLETÉN KÖZÖS SZABÁLYOK LÉTREHOZÁSÁRÓL SZÓLÓ 2320/2002/EK RENDELET VÉGREHAJTÁSÁRÓL

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK

ÖTÖDIK JELENTÉS A POLGÁRI LÉGI KÖZLEKEDÉS VÉDELME TERÜLETÉN KÖZÖS SZABÁLYOK LÉTREHOZÁSÁRÓL SZÓLÓ 2320/2002/EK RENDELET VÉGREHAJTÁSÁRÓL

E jelentés a 2009. január 1. és december 31. közötti időszakra terjed ki.

BEVEZETÉS

A légi közlekedés védelme területén 2009 az EU-ban a konszolidáció éve volt. A Bizottság az év folyamán szorosan együttműködött a tagállamokkal és az iparág képviselőivel a 300/2008/EK rendeletet[1] kiegészítő új végrehajtási jogszabálycsomag részleteinek véglegesítésében. A tudományos közösség és a gyártók egyaránt olyan technológiák kialakítását helyezték a középpontba, amelyek lehetővé teszik, hogy az utasok folyadékot vihessenek a repülőgépek fedélzetére. Az Európai Parlament folytatta a biztonsági szkennerek Európa repülőterein való esetleges alkalmazását érintő kérdések alapos elemzését. Szélesebb körben rendszeres eszmecserére került sor különféle nemzetközi szervezetekkel annak érdekében, hogy a közös problémákra globális megoldások szülessenek.

2009 végén, a Northwest Airlines Amsterdam Schiphol repülőteréről Detroitba tartó, 253-as járatán történt támadáskísérletet követően a figyelem ismét egy újabb veszélyre irányult. A támadáskísérlet újabb emlékeztető volt arra, hogy szélsőséges terroristacsoportok a polgári repülést továbbra is vonzó célpontnak tekintik és folyamatosan arra törekednek, hogy újabb és újabb módszerekkel próbálják meg kijátszani a jelenlegi ellenőrzési technikákat. Ez az esemény arra is ismételten rámutatott – ha ez addig nem lett volna egyértelmű –, hogy a Bizottság és partnerei által az utasok és az európai légiközlekedési ágazat egészének védelmét célzó munka létfontosságú.

ELSŐ RÉSZ

Ellenőrzések

1. ÁLTALÁNOS HELYZET

A Bizottságnak a 2320/2002/EK rendelet értelmében vizsgálatokat kell lefolytatnia a légi közlekedés védelméért felelős tagállami hatóságoknál (az „illetékes hatóságoknál”), illetve az EU repülőterein. A közösségi programban Svájc is részt vesz, Norvégia és Izland esetében pedig az EFTA Felügyeleti Hatóság végez hasonló rendelkezések alapján ellenőrzéseket. Az ellenőrzési feladatok végrehajtását a Bizottság 11 légiközlekedés-védelmi ellenőrből álló csoportja végzi, akiknek munkáját a tagállamok által kinevezett nemzeti ellenőrök segítik. A 2009-ben lefolytatott ellenőrzésekben 50 nemzeti ellenőr vett részt. A Bizottság és az EFTA Felügyeleti Hatóság által ez idáig végzett ellenőrzési tevékenységről készített összefoglalót a jelentéshez csatolt melléklet tartalmazza.

2. ELLENőRZÉSEK AZ ILLETÉKES NEMZETI HATÓSÁGOKNÁL

A Bizottság 2009-ben 9 illetékes hatóságnál folytatott ellenőrzést, amely hatóságok mindegyikét már korábban is ellenőrizte. A nemzeti minőségellenőrzési programokban feltárt hiányosságok hasonlóak voltak, mint a korábbi években.

Az intézkedések végrehajtását illetően a Bizottság a bizonyítékok alapján továbbra is úgy véli, hogy egyes tagállamok nem rendelkeznek kellő kapacitással a hibák gyors felderítéséhez és kijavításához. Egyes államok nem tudták nyomon követni a jogszabályok valamennyi aspektusát és bizonyos repülőtereken hosszú ideig nem hajtottak végre semmilyen ellenőrzést. Az ellenőrzések utókövetése néhány esetben nem volt megfelelő, illetve egyáltalán nem került rá sor, és nem egy esetben előfordult, hogy a hiányosságokat csak jelentős késéssel javították ki. Valamennyi tagállamnak lehetősége volt szankciók kiszabására, azonban ezek nem voltak mindig kellően szigorúak, illetve kiszabásuk nem minden esetben járt elrettentő hatással. Az illetékes hatóságok egyike a mai napig nem hozta összhangba nemzeti polgári légiközlekedés-védelmi programját a legújabb európai uniós jogszabályi változásokkal, és még mindig nem választotta el a követelmények operatív végrehajtását a minőségellenőrzési program irányításától, holott a Bizottság ezt már korábban a súlyos hiányosságok közé sorolta. Különös aggályt vetett fel, hogy egy másik illetékes hatóság nem tartotta be a Bizottság korábbi ellenőrzése nyomán írásban vállalt azon kötelezettségét, hogy növelni fogja a megfelelőségellenőrzésre szánt forrásokat.

3. A REPÜLőTEREKEN VÉGZETT ELSő ELLENőRZÉSEK

2009-ben tizenkilenc (19) első ellenőrzést hajtottak végre a repülőtereken, azaz csaknem kétszer annyit, mint 2008-ban. Az ellenőrzések során valamennyi fejezet sorra került (bár nem minden egyes ellenőrzés keretében). Azon fő intézkedések aránya, amelyekről megállapították, hogy megfelelnek a követelményeknek, kis mértékben tovább nőtt, és megközelítette a 85%-ot. A feltárt hiányosságok az esetek túlnyomó részében ugyanazokra a területekre vonatkoznak, mint a korábbi ellenőrzések során feltártak, és nagy részük emberi tényezőkre volt visszavezethető.

A 2009 során ellenőrzésnek alávetett repülőtereken a legtöbb hiányosságot a személyzet átvizsgálásának a minőségével, a tiltott tárgyaknak a személyzet általi használatára vonatkozó szabályokkal és a légi árukra vonatkozó védelmi követelmények végrehajtásával kapcsolatban tárták fel. Átvizsgáláskor például a személyzet tagjaival nem mindig vetették le a kabátot, és a személyzet kézi átvizsgálása során nem ugyanazt a módszert alkalmazták, mind az utasoknál. Több repülőtér is elmulasztott megfelelő eljárásokat bevezetni a személyzet azon tagjainak azonosítására, akik hivatalos engedélyt kapnak tiltott tárgyaknak a szigorított védelmi területre történő bevitelére. A légi árukra vonatkozó védelmi követelményekkel kapcsolatos mind a hét ellenőrzés számos problémát tárt fel: előfordult, hogy a védelmi programok nem voltak megfelelőek, de az is, hogy az átvizsgálás módszereit nem a szállítmány jellegének megfelelően választották meg. Szintén gyakori hiányosság volt, hogy nem tartották be a folyadékoknak a szigorított védelmi területre történő bevitelére vonatkozó (például a csak egyszer lezárható műanyag zacskók használatára vonatkozó) követelményeket, a poggyász nem volt teljes mértékben védve a poggyászosztályozó területen, továbbá hiányosságokra derült fény a járművek átvizsgálása és a berendezésekre vonatkozó műszaki követelmények terén.

Az utasokra és a kézi poggyászra vonatkozó előírásoknak való megfelelés szintje általában magas volt, bár egyes esetekben nem tartották be a folyamatos véletlenszerű ellenőrzések arányára vonatkozó előírást és/vagy az utasok kézi átvizsgálásának minősége nem volt kielégítő. A poggyásztéri csomagok átvizsgálása területén a szabályoknak való megfelelés szintje rendkívül magas volt, bár az egyik helyszínen a feladott poggyász átvizsgálására kutyákat alkalmaztak, amit az akkor hatályban lévő jogszabályok nem tettek lehetővé[2].

Néhány esetben probléma merült fel az utasellátó és a takarító helyiségekbe való belépési jogosultság ellenőrzése kapcsán. A légi fuvarozóknak a legtöbb esetben a légi járművek átvizsgálása és ellenőrzése, valamint a túl későn feladott poggyásszal ( rush bags ) kapcsolatos eljárások terén kell további erőfeszítéseket tenniük.

4. UTÓKÖVETő ELLENőRZÉSEK

A Bizottság rutinszerűen korlátozott számban utókövető ellenőrzéseket is végez. Amennyiben az első ellenőrzéskor több súlyos hiányosságra is fény derült, minden esetben utókövető ellenőrzés lesz előirányozva. 2009-ben ez 4 esetben bizonyult szükségesnek, és a végkövetkeztetés minden esetben az volt, hogy az azonosított hiányosságok többségét – bár nem mindegyikét – sikerült orvosolni.

5. LEZÁRATLAN ÜGYEK, A 15. CIKKBEN EMLÍTETT ESETEK ÉS A BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK

Az ellenőrzések mindaddig nem kerülnek lezárásra, ameddig a Bizottság meg nem bizonyosodott arról, hogy sor került a szükséges korrekciós intézkedésekre. 2009 során 20 ügyet sikerült lezárni (ebből 14 repülőtereket, 6 pedig illetékes hatóságokat érintett). Az év végén illetékes hatóságokat érintően 17, repülőtéri ellenőrzéssel kapcsolatban pedig 20 ügy maradt lezáratlanul.

Azokban az esetekben, amikor a repülőtereken feltárt hiányosságok olyan súlyosnak minősülnek, hogy az jelentős hatással lehet a Közösségben a polgári légiközlekedés-védelem általános szintjére, a Bizottság megteszi az 1486/2003/EK rendelet[3] 15. cikkének alkalmazásához szükséges lépéseket. Ilyen esetekben az összes többi illetékes hatóság figyelmét felhívják a helyzetre, és azok mérlegelhetik, hogy az érintett repülőtérről induló járatok tekintetében bevezessenek-e további intézkedéseket. Az év elején egyetlen, a 15. cikkben említett eset sem volt függőben, és 2009 során sem kezdeményeztek ilyen ügyet.

A legsúlyosabb esetekben, illetve akkor, ha a hiányosságok hosszú ideig nem kerülnek javításra, vagy azok ismételtek felmerülnek, a Bizottság kötelezettségszegési eljárást kezdeményezhet. A Bizottság 2009-ben egy kötelezettségszegési eljárást – 14 hónapos késéssel – lezárt, miután az erőforrások hiányával és a jogszabályok érvényesítésének elmaradásával kapcsolatos fő problémák megoldásra kerültek. Az érintett tagállam új adminisztratív szabályokat vezetett be és további ellenőröket nevezett ki. Az év során a Bizottság új kötelezettségszegési eljárást kezdeményezett egy tagállam ellen, amely annak ellenére nem növelte erőforrásait és fokozta megfelelőségellenőrzési tevékenységét, hogy erre egy korábbi ellenőrzés során feltárt hiányosság kapcsán kötelezettséget vállalt. 2009 végén összesen három kötelezettségszegési eljárás volt függőben.

6. A TAGÁLLAMOK ÁLTAL VÉGZETT ÉRTÉKELÉSEK

Az 1217/2003/EK bizottsági rendelet[4] 6. cikke értelmében a tagállamoknak minden évben február végéig jelentést kell benyújtaniuk a Bizottságnak az előírások betartásának nemzeti szintű ellenőrzésére az előző év januárjától decemberéig terjedő időszakban tett intézkedéseiről. Valamennyi 2009. évi jelentés az előírt határidőn belül és a Bizottság által megadott minta szerint került benyújtásra. Az azonosított hiányosságok a következőkre vonatkoztak: nem szenteltek kellő számú munkanapot a helyszíni ellenőrzéseknek, az ellenőrzések nem terjedtek ki valamennyi követelményre, az ellenőrzések utókövetése nem volt kielégítő, és nem kerültek alkalmazásra a rendelkezésre álló végrehajtási intézkedések.

A megfelelőségellenőrzési rendszerek EU-n belüli harmonizációja már 2003-tól, azaz a program kezdetétől nehéznek bizonyult. Ennek oka az, hogy a tagállamok eltérően értelmezték az egyes fogalmakat, és különbözőképpen dolgozták ki a módszereket és a jelentéstételi követelményeket. A helyzet ugyan javult az utóbbi időben, de még mindig hagy kívánnivalót maga után. A nemzeti szinten végzett megfelelőségellenőrzés eredményei, illetve a bizottsági ellenőrzések megállapításai közötti eltérések számos esetben a harmonizáció hiányából erednek, vagyis abból, hogy a bizottsági ellenőrzések a tagállami jelentésekben szereplőknél alacsonyabb megfelelőségi szintet jeleznek.

7. AZ ICAO ÁLTAL A BIZOTTSÁGNÁL VÉGZETT AUDIT

Az ICAO 2009-ben első alkalommal végzett auditot a Bizottságnál, azaz az EU ellenőrző testületénél. A kiadott jelentés igen kedvező volt, és módosításra irányuló ajánlást nem tartalmazott. Ezen audit nyomán az ICAO csökkentette az EU repülőterein végzett ellenőrzési tevékenységét, mivel az európai program keretében végzett ellenőrzéseket kielégítőnek ítélte.

MÁSODIK RÉSZ

Jogszabályok

1. ÁLTALÁNOS HELYZET

A légi közlekedés védelmének témakörében 2009-ben kevés új jogalkotási aktus került kihirdetésre, azonban komoly előrelépés történt a 2010 áprilisára előirányzott új jogszabálycsomag kidolgozása terén. Ezzel párhuzamosan elkezdődött a folyadékok átvizsgálásának új szabályaival, a kutyáknak a légiközlekedés-védelmi átvizsgálások során való alkalmazásával és a fémérzékelő kapuknak egyes speciális árutípusok átvizsgálására való használatával kapcsolatos új szabályok kidolgozását célzó munka.

2. AZ ELFOGADOTT KIEGÉSZÍTő JOGSZABÁLYOK

A 2009-ben kihirdetett új jogalkotási aktusok a következők voltak :

- A polgári légi közlekedés védelmére irányuló közös alapkövetelmények kiegészítéséről szóló 272/2009/EK rendelet[5]; valamint

- A polgári légi közlekedés védelmére irányuló közös alapkövetelményektől való eltérést és alternatív védelmi intézkedések elfogadását a tagállamok számára lehetővé tevő feltételek meghatározásáról szóló 1254/2009/EU bizottsági rendelet[6].

E két jogszabály szövege a légi közlekedés védelmével foglalkozó szabályozási bizottság 8 ülésén, a légi közlekedés védelmével foglalkozó tanácsadó csoport 8 ülésén, és az e témának szentelt, a tagállamok és az iparág képviselőinek részvételével működő munkacsoport ülésein született meg.

- A 272/2009/EK rendelet a jogszabálycsomag „második szintjét” jelenti, és kiegészíti a 300/2008/EK rendeletet. Meghatározza azokat a tágabb területeket, amelyekre vonatkozóan végrehajtási szabályok kerülhetnek kidolgozásra, és felsorolja többek között az utasok, a poggyász és az áruk átvizsgálására engedélyezett különféle módszereket, azonban nem részletezi ezek bevezetésének módját.

- Az 1254/2009/EU rendelet a légi közlekedés védelmének egy sajátos aspektusával foglalkozik: azokkal a légiközlekedési műveletekkel, amelyek alacsonyabb kockázattal járnak, így amelyek esetében a tagállamok eltérhetnek az egyébként alkalmazandó szabályoktól. Ez érvényes például a nagyon kis méretű légi járművekre. Ilyen esetekben más, nemzeti szintű szabályokat kell alkalmazni, és azokról értesíteni kell a Bizottságot.

3. KORÁBBAN ELFOGADOTT JOGSZABÁLYOK MÓDOSÍTÁSA

A légi közlekedés védelmével kapcsolatos, a 2320/2002/EK rendeleten alapuló jogszabályok kiigazítására a jelentésben tárgyalt időszak során mindössze egy módosító intézkedés[7] került elfogadásra. Ez a vámmentesen vásárolt folyadékok tekintetében Dél-Korea számára biztosított mentességre vonatkozott, azonban a kiigazítás általánosan mégsem került végrehajtásra. A Dél-Koreával folytatott egyéb, e témához is kapcsolódó tárgyalások során nehézségek merültek fel, és ez azt jelentette, hogy a Bizottság által kiadott ajánlások nyomán számos uniós repülőtéren nem léptették életbe a Dél-Korea számára biztosított mentességeket.

4. AZ ÚJ JOGSZABÁLYI KERETEK ÉS A VÉGREHAJTÁSI JOGSZABÁLYCSOMAG TERVEZETE

2009-ben a Bizottság és a tagállamok egyaránt a végrehajtási jogszabálycsomag részletei, valamint az ellenőrzésekre és a minőségellenőrzésre vonatkozó új rendeletek kidolgozásának szentelték erőfeszítéseik nagy részét. Az év végére a szabályozási bizottság mind az ellenőrzésekre, mind a minőségellenőrzésre vonatkozó jogszabályok szövegét megszavazta, és a nagyobb végrehajtási csomag javaslata szinte teljes egészében elkészült, a terveknek megfelelően már két részre, egy, a nyilvánosságra hozható információkat tartalmazó rendelettervezetre[8] és egy bizalmasabb információkat tartalmazó határozattervezetre[9] osztva.

5. A FINANSZÍROZÁSSAL KAPCSOLATOS RENDELKEZÉSEK

A Bizottság – a 300/2008/EK rendelet 22. cikkével összhangban – 2009 februárjában közzétette a légi közlekedés védelmének finanszírozásáról szóló jelentését[10]. Ezt követően a Bizottság európai parlamenti és tanácsi irányelvjavaslatot fogadott el a légiközlekedés-védelmi díjakról[11], és abban meghatározta azokat az alapelveket, amelyeket a repülőtér-üzemeltetőknek be kell tartaniuk a légiközlekedés-védelmi díjak összegének meghatározásakor. Ezek többek között rögzítik, hogy a díjszabás nem tehet különbséget sem a légi fuvarozók, sem az utasok között, valamint kitérnek a repülőtér-üzembentartó és a légi fuvarozók közötti párbeszédre, az átláthatóságra, a költségvonatkozásokra és a felügyeleti hatóság kijelölésére.

HARMADIK RÉSZ

Próbák és tanulmányok

1. PRÓBÁK

A légi közlekedés védelmével kapcsolatos európai uniós jogszabályok keretében „próba” alatt azt értjük, amikor egy tagállam megállapodik a Bizottsággal arról, hogy az elismert védelmi ellenőrzések valamelyikét – korlátozott időtartamra – egy olyan eszközzel vagy módszerrel váltja fel, amelyet a jogszabályok nem ismernek el. Jogi értelemben nem beszélünk próbáról abban az esetben, ha egy tagállam vagy egy testület egy olyan újonnan bevezetett védelmi ellenőrzési módszert értékel, amely egy vagy több, a jogszabályokban szereplő módszeren felül kerül alkalmazásra.

2009 során több próbára is sor került. Ezek a biztonsági szkennereknek az utasok és a személyzet átvizsgálásra való használatát, valamint a kutyáknak a légiközlekedés-védelmi átvizsgálások során való alkalmazását érintették. A szkennerekkel kapcsolatos próbákra vonatkozó információkat az illetékesek eljuttatták a Bizottsághoz, amely azokat felhasználja a szkennerek használatáról szóló jelentés elkészítése során. A kutyák alkalmazásával kapcsolatos próbákra vonatkozó információkat a témáról szóló jogszabályjavaslat kidolgozásakor figyelembe vették.

2. TANULMÁNYOK

A légiközlekedés-védelmi átvizsgálások emberi tényezőiről szóló QinetiQ-tanulmány 2009 januárjában került a légi közlekedés védelmével foglalkozó szabályozási bizottság elé. A tanulmányban megfogalmazott ajánlások elsősorban az új jogszabályi javaslatok képzéssel és felvétellel kapcsolatos fejezetéről szóló eszmecserék során kerültek felhasználásra.

NEGYEDIK RÉSZ

Nemzetközi szervezetekkel és harmadik országokkal folytatott párbeszéd

1. ÁLTALÁNOS HELYZET

A Bizottság komolyan elkötelezte magát nemzetközi testületek és harmadik országok viszonylatában, és rendszeresen képviselteti magát nemzetközi találkozókon, ahol összehangolja az EU álláspontját, és gyakran tesz javaslatokat vagy terjeszt elő dokumentumokat. Szükség szerint párbeszédet kezdeményez harmadik országokkal olyan helyi vagy közös érdekű kérdésekben, mint például a repülőtéri üzletekben vámmentesen vásárolt folyadékok fedélzetre való felvitelére vonatkozó szokásos követelmények alóli mentesség. E kapcsolatok révén az EU képes nyomon követni, illetve terjeszteni a bevált gyakorlati megoldásokat.

2. NEMZETKÖZI SZERVEZETEK

A Bizottság részt vesz az ICAO AvSec-csoportjának éves ülésein, és 2009-ben a folyadékok, az egyszeri védelmi ellenőrzés és a védelmi jellegű főbb fenyegetések témakörében terjesztett elő dokumentumokat, amelyek mindegyike kedvező fogadtatásra talált. A Bizottság volt a házigazdája a 2009 novemberében Brüsszelben tartott, a folyadékok témájában rendezett ICAO-műhelytalálkozónak, amelynek során nemzetközi megegyezés született a jelenlegi tilalom fokozatos megszüntetéséről.

A Bizottság továbbá rendszeresen részt vesz az Európai Polgári Repülési Konferencia (ECAC) műszaki, illetve képzési kérdésekkel foglalkozó munkacsoportjainak ülésein. Az említett csoportok által megfogalmazott következtetések alapul szolgáltak a szabályozási bizottság és az ahhoz kapcsolódó munkacsoportok keretében zajló megbeszélésekhez.

3. HARMADIK ORSZÁGOK

A Bizottság a légi közlekedés védelmével kapcsolatban élénk párbeszédet tartott fenn az Egyesült Államokkal számos fórum, és különösen az EU–USA közlekedésbiztonsági együttműködési munkacsoport keretében, ahol tovább folyt az egyszeri védelmi ellenőrzés megvalósítását célzó munka. A Bizottság számos olyan esetben fellépett, amikor a tagállamok problémát vetettek fel az Egyesült Államok által a védelem kapcsán tett olyan kérések miatt, amelyek a jelek szerint nem vették kellően figyelembe az EU-ban működő stabil rendszereket. A tagállamok néhány esetben azért emeltek kifogást, mert az Egyesült Államok fenntartotta azon gyakorlatát, hogy előzetes konzultáció nélkül szükséghelyzeti módosításokat adjon ki az EU-ban működtetett légitársaságok részére.

A Bizottság számos, az USA és Kanada repülőterein végzett ellenőrzésben részt vett azzal a céllal, hogy mentességet biztosíthasson az érintett repülőterek légi oldalán található üzletekben vámmentesen vásárolt, majd az EU-ban található átszállási pontokon ellenőrzésre bemutatott folyadékokra vonatkozó követelmények alól, továbbá annak érdekében, hogy esetlegesen megállapodásokat hozzon létre az egyszeri ellenőrzéssel kapcsolatosan. A Bizottság továbbá Szingapúrban és Dubrovnik repülőterén is végzett ellenőrzéseket azzal a céllal, hogy nyomon kövesse a vámmentesen vásárolt folyadékok átvizsgálására vonatkozóan e repülőterek számára biztosított mentességekre vonatkozó követelmények teljesülését. A vámmentesen vásárolt folyadékokra vonatkozóan megállapodás jött létre Dél-Koreával, ám a későbbiekben nehézségek merültek fel, amelyet a 2. rész 3. pontjában korábban már felvázoltunk.

KÖVETKEZTETÉS

Noha általánosságban elmondható, hogy az EU-ban a védelem szintje továbbra is magas, a Bizottság által elvégzett ellenőrzések – a korábbi évekhez hasonlóan – most is tártak fel hiányosságokat. Ezek leggyakrabban a személyzet átvizsgálására és az áruk kezelésére vonatkozó előírásokat érintették. A Bizottság által javasolt korrekciós intézkedések általában megfelelő mértékben végrehajtásra kerültek, az ellenőrök által feltárt eredmények azonban újból rávilágítottak arra, hogy európai uniós szinten szilárd ellenőrzési rendszerre, tagállami szinten pedig megfelelő minőségbiztosításra van szükség. A Bizottság további erőfeszítéseket tesz annak biztosítására, hogy a jogi követelmények teljes mértékben és megfelelően végrehajtásra kerüljenek, és szükség esetén hivatalos kötelezettségszegési eljárás indítását kezdeményezi.

Jogalkotási szinten 2009 során jelentős munka zajlott annak érdekében, hogy az új végrehajtási szövegek nyomán a szabályok értelmezése és végrehajtása egységes legyen. A végrehajtási szövegek elfogadásához szükséges előkészítő munka lezárult, és a jogalkotók terveket határoztak meg további szövegek kidolgozására, elsősorban az átvizsgálási technológiák és a harmadik országokkal való megállapodások tekintetében. Az év vége előtt néhány nappal történt robbantáskísérlet emlékeztetőül szolgált arra, hogy az átvizsgálási módszerek alkalmasságát folyamatos felülvizsgálat tárgyává kell tenni, és a jövőben is szorosan együtt kell működni a nemzetközi partnerekkel. A Bizottság e két kulcsfontosságú területen folytatja programja megvalósítását, és szükség esetén kiterjeszti azt.

Melléklet

A Bizottság által elvégzett ellenőrzések: 2009. december 31-i állapot

Állam | 2009. jan. – 2009. dec. között elvégzett ellenőrzések (az utóellenőrzések is) | 2004–2009 között elvégzett összes ellenőrzés (az utóellenőrzések is) |

Ausztria | 2 | 8 |

Belgium | 1 | 7 |

Bulgária | 1 | 3 |

Ciprus | 1 | 5 |

Cseh Köztársaság | 1 | 5 |

Dánia | 0 | 6 |

Észtország | 1 | 4 |

Finnország | 1 | 7 |

Franciaország | 2 | 10 |

Németország | 2 | 12 |

Görögország | 2 | 11 |

Magyarország | 1 | 4 |

Írország | 1 | 6 |

Olaszország | 2 | 11 |

Lettország | 1 | 4 |

Litvánia | 0 | 3 |

Luxembourg | 1 | 5 |

Málta | 1 | 3 |

Hollandia | 0 | 6 |

Lengyelország | 1 | 7 |

Portugália | 2 | 7 |

Románia | 0 | 2 |

Szlovákia | 1 | 4 |

Szlovénia | 0 | 4 |

Spanyolország | 3 | 10 |

Svédország | 1 | 7 |

Egyesült Királyság | 1 | 11 |

Svájc | 2 | 4 |

ÖSSZESEN | 32 | 176 |

Az EFTA Felügyeleti Hatóság által elvégzett ellenőrzések: 2009. december 31-i állapot

Állam | 2009. jan. – 2009. dec. között elvégzett ellenőrzések (az utóellenőrzések is) | 2004–2009 között elvégzett összes ellenőrzés (az utóellenőrzések is) |

Izland | 1 | 6 |

Norvégia | 5 | 28 |

ÖSSZESEN | 6 | 34 |

[pic][pic][pic]

[1] HL L 97., 2008.4.9., 72. o.

[2] Azóta kidolgozásra kerültek a feladott poggyász kutyák általi átvizsgálására vonatkozó részletes szabályok, amelyek a 2010. június 30-i 573/2010/EU rendeletben (HL L 166., 2010.7.1., 1. o.) és a 2010/3572/EU határozatban szerepelnek. Ezt a határozatot minden tagállam megkapta, de a Hivatalos Lapban nem került közzétételre.

[3] A polgári légiközlekedés-védelem területén történő bizottsági vizsgálatok lefolytatására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 2003. augusztus 22-i 1486/2003/EK bizottsági rendelet, HL L 213., 2003.8.23., 3. o. A rendelet azóta hatályát vesztette és helyébe a 300/2008/EK rendelet végrehajtásáról szóló, 2010. január 26-i 72/2010/EU rendelet (HL L 23., 2010.1.27., 1. o.) lépett.

[4] A nemzeti polgári repülésbiztonság minőségellenőrzési programjaira vonatkozó közös előírások megállapításáról szóló, 2003. július 4-i 1217/2003/EK bizottsági rendelet, HL L 169, 2003.7.8., 44. o. A rendelet azóta hatályát vesztette és helyébe a 300/2008/EK rendelet módosításáról szóló, 2010. január 8-i 18/2010/EU rendelet (HL L 7., 2010.1.12., 3. o.) lépett.

[5] A polgári légi közlekedés védelméről szóló 300/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet mellékletében foglalt közös alapkövetelmények kiegészítéséről szóló, 2009. április 2-i 272/2009/EK bizottsági rendelet, HL L 91., 2009.4.3., 7. o.

[6] A polgári légi közlekedés védelmére irányuló közös alapkövetelményektől való eltérést és alternatív védelmi intézkedések elfogadását a tagállamok számára lehetővé tevő feltételek meghatározásáról szóló, 2009. december 18-i 1254/2009/EU bizottsági rendelet, HL L 338., 2009.12.19., 17. o.

[7] Az egységes légiközlekedés-védelmi követelményrendszer végrehajtásához szükséges intézkedések meghatározásáról szóló 820/2008/EK rendelet módosításáról szóló, 2009. június 9-i 483/2009/EK bizottsági rendelet, HL L 145, 2009.6.10., 23. o.

[8] Időközben „A közös légiközlekedés-védelmi alapkövetelmények végrehajtásához szükséges részletes intézkedések meghatározásáról szóló, 2010. március 4-i 185/2010/EU bizottsági rendelet” címen közzétételre került, HL L 55., 2010.3.5., 1. o.

[9] A későbbiekben 2010/774/EU határozat, amelyet 2010. április 13-án valamennyi tagállamhoz eljuttattak, azonban a Hivatalos Lapban nem tettek közzé.

[10] COM(2009) 30 végleges, 2009. február 2.

[11] COM (2009) 217, 2009. május 11.