[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 7.10.2008

COM(2008) 621 végleges

A BIZOTTSÁG 2008. ÉVI JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK

A MAGATARTÁSI SZABÁLYZAT VÉGREHAJTÁSÁRÓL

(előterjesztő: a Bizottság)

A BIZOTTSÁG 2008. ÉVI JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK

A MAGATARTÁSI SZABÁLYZAT VÉGREHAJTÁSÁRÓL

1. BEVEZETÉS

A Bizottság az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, a nemzeti és közösségi statisztikai hivatalok függetlenségéről, integritásáról és elszámoltathatóságáról szóló 2005. május 25-i közleményében bejelentette, hogy három évvel az európai statisztikákra vonatkozó magatartási szabályzat elfogadását követően jelentést szándékozik tenni arról, hogy a szabályzatot az Európai Statisztikai Rendszeren belüli hogyan hajtották végre.

A szabályzat 2005. júniusi, a Tanács által üdvözölt elfogadását követő lendületet kihasználva az Európai Statisztikai Rendszer a szabályzat elvei és mutatói alapján átfogó önértékelésbe kezdett . Az eredményeket egy Eurostat-jelentés összegezte, amelyet 2006 májusában nyújtottak be a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsághoz. Az önértékelések kiegészítése és elmélyítése céljából az EU-tagállamok és az EFTA-országok 31 nemzeti statisztikai intézeténél, illetve az Eurostatnál 2006 és 2008 között szakértői értékeléseket végeztek. Ezek az értékelések a szabályzat 1–6. és 15. elve által lefedett intézményi háttérre és a terjesztési gyakorlatra, továbbá az egyes statisztikai hatóságok koordinációs feladataira irányultak. Az értékelések szervezését az Eurostat központilag bonyolította le, és intézkedéseket hozott annak érdekében, hogy az értékelések során a lehetőségekhez mérten összehangolt megközelítést alkalmazzanak, ideértve az értékelési normákat is. A szakértői értékelések már önmagukban hozzájárultak a szabályzat végrehajtásához, mivel a felhasználók, illetve a nemzeti és európai szintű főbb érdekelt felek elégedettségéről szóló felmérés is a részüket képezte.

Ez a jelentés elsősorban a szakértői értékelések eredményein alapul, de bemutatja az önértékelések és a szakértői értékelések által feltárt, a végrehajtással kapcsolatos hiányosságok terén elért haladást is. Egyéb figyelembe vett szempontok többek között: statisztikai minőségbiztosítás és minőségellenőrzési tevékenységek, illetve a statisztikákra vonatkozó európai jogszabályoknak való megfelelés.

Ugyan a szabályzat mindenkire vonatkozik, aki európai statisztikákat állít elő, ez a jelentés főleg arra összpontosít, hogy a nemzeti statisztikai intézetek és az Eurostat milyen mértékben felelt meg a szabályzatnak[1]. Azokat a javító célú intézkedéseket, amelyeket az egyes statisztikai hivatalok hoztak a szabályzat maradéktalan teljesítésére törekedve, a mellékelt bizottsági dokumentum sorolja fel.

Az Európai Parlament és a Tanács 2008 márciusában az európai statisztikai irányítási tanácsadó bizottság felállításáról határozatot fogadott el. A hivatalosan még nem megalakult testület fő feladata az lesz, hogy évente jelentést készítsen a szabályzat egészének az Eurostat és az Európai Statisztikai Rendszer általi betartásáról.

2. AZ EURÓPAI STATISZTIKAI RENDSZER SZABÁLYZATNAK VALÓ MEGFELELÉSE FőBB MEGÁLLAPÍTÁSOK

Összegzés

1. táblázat: A szakértői értékelések valamennyi nemzeti statisztikai intézetre és az Eurostatra vonatkozóan

Az európai statisztikákra vonatkozó magatartási szabályzatban meghatározott elvek és mutatók | Az értékelés eredményei |

Maradéktalanul teljesül | Nagyrészt teljesül | Részben teljesül | Nem teljesül |

1. Szakmai függetlenség | 1 | 15 | 13 | 3 | 1 |

2 | 25 | 6 | 1 | 0 |

3 | 27 | 4 | 1 | 0 |

4 | 22 | 8 | 2 | 0 |

5 | 22 | 5 | 3 | 2 |

6 | 28 | 4 | 0 | 0 |

7 | 31 | 1 | 0 | 0 |

2 | 28 | 3 | 1 | 0 |

3 | 32 | 0 | 0 | 0 |

4 | 21 | 8 | 3 | 0 |

5 | 25 | 7 | 0 | 0 |

6 | 30 | 1 | 0 | 1 |

2 | 23 | 8 | 1 | 0 |

3 | 16 | 14 | 2 | 0 |

4 | 29 | 1 | 2 | 0 |

5 | 3 | 20 | 8 | 1 |

6 | 2 | 19 | 11 | 0 |

Százalék | 62 % | 25 % | 12 % | 1 % |

Az Európai Statisztikai Rendszer legnagyobb erősségei a 2. (Az adatgyűjtésre irányuló megbízás), az 5. (A statisztikai adatok bizalmas kezelése) és az 1. elv (Szakmai függetlenség) által lefedett területeken mutatkoznak meg; ezek az elvek főként a jogi szabályozás keretrendszerével, valamint a végrehajtásra irányuló politikákkal és gyakorlatokkal foglalkoznak. Az ezen elvek kapcsán javításra szoruló területeket inkább az egyes statisztikai hatóságok statisztikai jogszabályainak egyedi politikái vagy rendelkezései alkotják, semmint olyan kérdések, amelyek kapcsán az egész Európai Statisztikai Rendszert érintő fejlesztésekre lenne szükség. Míg a 6. elv (Pártatlanság és objektivitás) érintette területen általában szigorú normákról számoltak be, az elvnek történő teljes körű megfelelés érdekében számos statisztikai hatóságnak javítania kell azokon a szabályain, amelyeket a módszerekről és eljárásokról szóló információk közzététele, valamint a nyilvánosságnak a kiadás előtti hozzáférésről való tájékoztatása során alkalmaz, még akkor is, ha ezt a hozzáférést csak bizonyos esetekre korlátozza.

A kulcsfontosságú területeken végzett minőségirányítás és -fejlesztés terén elért haladás ellenére a szakértők által végzett értékelés eredményei szerint a 4. elv (A minőség biztosítására vonatkozó kötelezettségvállalás) által érintett területen még több erőfeszítésre van szükség, különösen a minőségre vonatkozó útmutatók, valamint a folyamat- és termékminőség figyelemmel kísérését illetően. A minőség biztosítására vonatkozó kötelezettségvállalás szorosan összefügg a 3. elvvel (A források megfelelősége), ami alapján feltételezhető, hogy e hiányosság orvosolására a statisztikai hatóságok forrásainak fejlesztésére lenne szükség. A tervbe vett fejlesztések között szerepel, hogy több statisztikai hatóság hasonló, az Európai Statisztikai Rendszer meglévő normáira és eszközeire alapuló lépéseket tesz.

Azokon a területeken, ahol a szakértői értékelések fejlesztéseket javasoltak, néhány esetben a szakértői értékeléseket követően lenyűgöző haladást értek el. Ezt az alábbiakban ismertetett megállapítások is figyelembe veszik.

Az Európai Statisztikai Rendszeren belüli, az európai statisztikákra vonatkozó szabályzatnak való megfeleléssel összefüggő fő kérdéseket és az egyes statisztikai hatóságoknál beazonosított, bevált gyakorlatok összefoglalása alább, az idevágó címsorok alatt található[2].

Szakmai függetlenség és objektivitás

Úgy tűnik, hogy ami az európai statisztikák előállítását és terjesztését illeti, a gyakorlatban az egész Európai Statisztikai Rendszerben biztosított a politikai és egyéb külső befolyástól való függetlenség, a módszerek, források és technikák kiválasztása pedig mindenhol objektív alapon történik.

Azonban 13 esetben a szakmai függetlenség erősebb jogi alátámasztásával (1.1. mutató), négy országban pedig a statisztikai hatóság objektivitásának egyértelműbb garanciáival (6.1. és 6.2. mutató) tovább lehetne növelni az Európai Statisztikai Rendszer hitelességét. Ez különösen azokban az esetekben igaz, bár nem csupán, amikor a statisztikai hatóság közigazgatásilag egy politikai szervezeti egységhez kötődik. A szakértők négy ország statisztikai jogszabályainak rendelkezéseit választották ki követendő gyakorlatként. A statisztikai hatóságok objektivitásának és pártatlanságának kiegészítő biztosítékaként a szakértők az alábbi példákat emelték ki: magas szintű tudományos vagy módszertani bizottság létrehozása, részletes módszertani útmutatók készítése pontosan meghatározott eljárás alapján, szakmai etikáról szóló útmutatók, nemzeti szabályzat.

Hat országban további rendelkezések meghozatalát ajánlották annak érdekében, hogy a statisztikai hatóság vezetője hatékonyabban gyakorolhassa fontos feladatkörét, amelyet a szabályzat a szakmai függetlenség és objektivitás megőrzéseként definiál (1.2–1.4. mutató). A statisztikai hatóság vezetőjének megválasztására, és ami még fontosabb, elbocsátására vonatkozó egyértelmű kritériumok és feltételek meghatározása a statisztikai jogszabályokban szintén a követendő gyakorlatok egyike. A legtöbb országban a statisztikai hatóság a szabályzatnak megfelelő politikát követ, amely arra kötelezi, hogy adott esetben reagáljon a hivatalos statisztikákkal kapcsolatos kritikákra és visszaélésekre (1.7. mutató). A követendő gyakorlatba az is beletartozik, hogy a statisztikai jogszabályok kimondottan előírják ezt a kötelezettséget a statisztikai hatóságok számára.

Tervezés

Az Európai Statisztikai Rendszerben mindenütt a szabályzatnak megfelelő, átlátható statisztikai tervezési eljárásokat alkalmaznak (1.5. és 11.2. mutató).A Bizottság arra ösztönözte a nemzeti statisztikai intézeteket, hogy teljes mértékben feleljenek meg az Európai Statisztikai Rendszer közös gyakorlatának ezen a területen, azaz a vezető szerepet játszó érintett felekkel konzultálva tegyenek közzé az éves és többéves programozási ciklusokon alapuló statisztikai programokat és az elért haladásról szóló időszakos jelentéseket.

A válaszadói teher csökkentése, valamint adminisztratív források használata statisztikai célokra

A statisztikai hatóságok egyértelmű megbízása ellenére, hogy hivatalos statisztikák előállítása és terjesztése céljából információt gyűjtsenek (2.1. mutató), némelyik hatóság jogi és/vagy gyakorlati akadályokba ütközik, amikor adminisztratív nyilvántartásokat kíván statisztikai célokra felhasználni (2.2. és 9.5. mutató). Tekintettel a válaszadói teherre gyakorolt hatásukra, ezen akadályoknak a nemzeti szintű összefogással történő elhárítása, amelyben az irányító hatóságok is részt vennének, prioritást kellene, hogy élvezzen. A nyilvántartó hatóságokkal és adminisztrációkkal kötött szolgálati megállapodások, valamint az adminisztratív adatok fokozott felhasználása tekintetében kitűzött célok – az Európai Statisztikai Rendszerben alkalmazott egyes bevált stratégiáknak megfelelően – a nemzeti statisztikai intézetek proaktív stratégiájának részét képezhetnék.

Az ugyanarra a tárgyra vonatkozó, párhuzamos adatgyűjtés elkerülésére számos országban példaértékű gyakorlatokat lehet megfigyelni; ezekben az országokban a statisztikák előállítóit a statisztikai jogszabályok kimondottan arra kötelezik, hogy a lehető legnagyobb mértékben adminisztratív forrásokat használjanak. Ha egy lépéssel továbbmegyünk, és kimondottan bevonjuk a nemzeti statisztikai intézeteket a statisztikai célú adminisztratív nyilvántartások potenciáljának megalapozásába és kifejlesztésébe, ez nem csak az adminisztratív adatokon alapuló statisztikák egyre elterjedtebb használatához (10.4. mutató), hanem minőségük javításához is hozzájárul (8.1. mutató), ami egyre fontosabb kérdés az európai statisztikák szempontjából.

Ebben a szellemben az elektronikus és internetalapú jelentéstételi rendszerek azon intézetekben történő bevezetése és elterjedtebb használata, ahol ez még nem (teljesen) lehetséges (a nemzeti statisztikai intézetek mintegy felénél) tovább csökkenthetné a válaszadói terhet (9.1. mutató), és feltartóztathatná a vállalatoknál tapasztalható, hanyatlóban lévő válaszadási hajlandóságot (9.3. mutató). Számos statisztikai hatóság vezet be intézkedéseket a válaszadói teher mérésére és aktív kezelésére (9. elv). A szakértők nyolc nemzeti statisztikai intézetben találtak a statisztikai felmérésekre adott válaszarány növelését szolgáló, követendő gyakorlatot.

A statisztikai adatok bizalmas kezelése

A szakértői értékelések megerősítették, hogy a statisztikai adatok bizalmas kezelésének védelmében az Európai Statisztikai Rendszerben mindenütt a legszigorúbb normákat használják, amelyek a statisztikai jogszabályokban gyökereznek, és amelyeket belső eljárások, technikák és fizikai biztosítékok használatával hajtanak végre. Tizenhárom nemzeti statisztikai intézetben azonban meg kell erősíteni ezek közül néhányat ahhoz, hogy a szabályzat 5.1–5.5. mutatójának teljes mértékben megfeleljenek. Abban a néhány országban viszont, ahol maguk a statisztikai jogszabályok tesznek kivételeket a statisztikai adatok bizalmas kezelésének abszolút erejű elve alól, újra kellene gondolni ezt a kérdést.

Minőségirányítás

A minőségirányítást olyan átfogó, hosszú távú és szisztematikus megközelítésként kell felfogni, amely során az inputok, a folyamatok és az eredmények folyamatos fejlesztés alatt állnak. A szakértői értékelő jelentések szerint az Európai Statisztikai Rendszernek többet kell tennie, hogy az Európai Statisztikai Rendszer Minőségnyilatkozatában meghatározott elvekre vonatkozó kötelezettségvállalása és az elvek végrehajtása terén még jobban megfeleljen a szabályzatnak. Számos statisztikai hatóság jelentett be az egész hivatalra kiterjedő minőségirányítási politika irányába mutató intézkedéseket (néhányan már be is vezettek teljes körű minőségirányítási eljárásokat), tizenketten pedig továbbfejlesztik a minőségre vonatkozó útmutatóikat. E kezdeményezések támogatására az Eurostat a nyilvánosság számára is elérhető adatbázist tart fenn, amelyben megtalálhatók a követendő gyakorlatok, és amely egyben az Európai Statisztikai Rendszer minőségirányításának központi hivatkozási forrása, valamint uniós szinten előmozdítja a minőségjavító tevékenységeket.

A jelentések elemzése során napvilágra került, hogy az értékelést végző szakértői csoportok igen különböző szempontokat vettek alapul, amikor a szabályzat 4. elvének (A minőség biztosítására vonatkozó kötelezettségvállalás) teljesülését értékelték, és az elv értelmezése nem mindig volt egyértelmű és világos. A statisztikai hatóságok által rendelkezésre bocsátott, a minőségbiztosítási tevékenységekre vonatkozó, kiegészítő információkról ezért az alábbiakban lesz szó. A szakértők kilenc statisztikai hatóságban emeltek ki követendő minőségirányítási gyakorlatokat, mint például szisztematikus minőségirányítási politika, e politika végrehajtására vonatkozó átfogó eszközkészlet, a fő felhasználók részvételével történő minőségellenőrzések. Két nemzeti statisztikai intézet átalakította statisztikai rendszerét, nem utolsósorban azért, hogy javítsa a statisztikák minőségét.

Termékminőség

Az Európai Statisztikai Rendszerek számára a pontosság, időszerűség és összehasonlíthatóság prioritásként kezelendő. A minőségügyi problémák főként a nem hivatalos megállapodások keretében összeállított statisztikákat érintik. Amennyiben az EU-jogszabályok előírják, valamennyi statisztikai hatóság jelentést tesz az európai statisztikák minőségéről, és néhányan tervbe vették, hogy a következő három évben az összes statisztikai termék minőségére kiterjesztik a jelentéstételt. Az ezen a téren tett fokozott erőfeszítéseknek szükségképpen a személyzet megfelelő továbbképzésével kell együtt járniuk, ami eddig csak a statisztikai hatóságok felében történt meg. Ezen kívül a közösségi jogszabályoknak való meg nem felelés néhány esetét aktívan figyelemmel kell kísérni (4.1. és 15.6. mutató, valamint 12., 13. és 14. elv).

Az európai statisztikák túlnyomó többsége közösségi jogszabályokon alapul, gyakoriságukat a jogalkotók határozták meg. A felhasználók igényeit szintén figyelembe veszik a Bizottság szervezetei egységei és az Eurostat között rendezett, rendszeres meghallgatásokon, valamint a CEIES és az újonnan alapított európai statisztikairányítási tanácsadó bizottság részvételével történő átvilágítások során (13.3. mutató).

Folyamatminőség

A minőségi mutatók figyelemmel kísérését, a minőségellenőrzéseket és önértékeléseket magukban foglaló folyamatorientált, minőségbiztosítási tevékenységeket még nem alkalmazzák szisztematikusan az Európai Statisztikai Rendszerben, bár a legtöbb statisztikai hatóság már elkezdte az idevágó rendszerek kidolgozását. Ezek a hatóságok arról számoltak be, hogy e tevékenységek legalább egyikét majdnem valamennyi statisztikai folyamatban alkalmazzák, lefedve ezzel alapvetően az előállítási folyamat minden szakaszát (néhány esetben a tervezés és a felmérési tervek kivételével). Az ajánlások között szerepelt, hogy a felülvizsgálati eljárásba nagyobb mértékben be kell vonni a külső szakértelmet. Öt nemzeti statisztikai intézetben a szakértők követendő példaként emelték ki, hogy az előállítási folyamatot központi szinten tették hatékonyabbá közös eszközök és módszerek kidolgozásával, ideértve a szezonális ingadozásokat kiegyenlítő, központi rendszert is. Ezenkívül az egyéb közintézményekkel és kutatókkal folytatott együttműködést is kiemelték (4.2., 4.3. és 4.5. mutató, valamint a 7. és 8. elv).

A felhasználó és az előállító közötti párbeszéd

A szabályzat egyik legfontosabb eleme a felhasználókkal folytatott proaktív párbeszéd. Ennek megfelelően a nemzeti statisztikai intézetek és az Eurostat a szakértői értékelések részeként felmérést végeztek a felhasználói elégedettségről, és így lehetőség nyílt a legfontosabb felhasználóknak az európai statisztikákról és a statisztikai hivatalok munkájáról alkotott véleményének a figyelembe vételére is. Számos statisztikai hatóság a fogyasztói elégedettségről rendszeresen felméréseket végez, és néhányan fogyasztói elégedettségi mutatót is összeállítanak. A legtöbb statisztikai hatóság arról számol be, hogy a módszertan fejlesztése céljából együttműködést folytat a tudományos közösséggel. A statisztikai hatóságok tervezésre és a prioritások megállapítására vonatkozó stratégiáinak (4.3., 7.7., 11.1. és 11.3. mutató) továbbá a felhasználókkal folytatott hivatalos konzultáció is részét képezi.

Pártatlanság és terjesztési gyakorlatok

Hozzáférhetőség és a mikroadatokhoz való hozzáférés

Ahogyan 16 szakértői értékelő jelentés kiemelte, a teljes Európai Statisztikai Rendszerben majdnem minden statisztikai terméket el lehet érni az interneten keresztül, és számos jó gyakorlatot követnek (15.1. és 15.2. mutató), amelyek többek között a következők: jó szolgáltatási kultúra, átfogó metaadatokat és más adatszolgáltatók eredményeit is tartalmazó, felhasználóbarát weboldalak, a statisztikai tájékozottság előmozdítására szolgáló intézkedések. Ettől függetlenül számos statisztikai hatóság fektet be kommunikációs csatornái továbbfejlesztésébe, az alapvető modernizálási erőfeszítésektől elkezdve a legkorszerűbb alkalmazásokig.

Az Európai Statisztikai Rendszerben a mikroadatokhoz való hozzáférési lehetőségek széles skálája áll a kutatók rendelkezésére: nyilvános használatú állományok, de facto anonimizált adatkészletek, helybéli vagy távoli hozzáférés – a jogi rendelkezések és jegyzőkönyvek szerint (15.4. mutató). Nyolc nemzeti statisztikai intézetben találtak követendő gyakorlatokat.

Pártatlanság

Szinte valamennyi statisztikai hatóság azzal emeli nyilvános szakmai tekintélyét, hogy kiadványait úgy jelenteti meg, hogy azokat egyértelműen az adott statisztikai hatóságtól származó, tisztán statisztikai célokat szolgáló kiadványokként lehessen beazonosítani, aminek hátterében a statisztikai kérdésekben való állásfoglalás politikája áll (1.6. mutató), valamint az a politika, amely szerint a statisztikai hivataloknak a sajtókonferenciákon csakis objektív, pártatlan állásfoglalásokat lehet tenniük (6.7. mutató). Az ajánlások között szerepelt, hogy – az Európai Statisztikai Rendszer közös gyakorlatának megfelelően – tegyenek további lépéseket valamennyi hivatalos statisztika világosabb elkülönítésére, például a nemzeti statisztikai intézetek valamennyi kiadványában használandó megkülönböztető logó bevezetésével.

A felhasználók európai statisztikákhoz való hozzáférésének biztosítása során gyakorolt pártatlanság az alábbi fő pilléreken nyugszik az Európai Statisztikai Rendszer hitelességéhez történő jelentős hozzájárulásként:

- Ne legyen lehetséges, sőt, néhány esetben legyen törvény által tiltott, illetve korlátozzák szigorúan, ellenőrizzék, és hozzák nyilvánosságra a minisztériumoknak a statisztikai kiadványokhoz való, kiadás előtti hozzáférését (6.6. mutató). Az egyes statisztikai hatóságok által engedélyezett kivételek a statisztikai területek, célcsoportok és az időzítés szempontjából széles skálán mozognak, azaz sokat kell még fejlődni, amíg az Európai Statisztikai Rendszer harmonizált stratégiája megvalósul. A szakértők három nemzeti statisztikai intézetben találtak követendő gyakorlatokat, ilyen például a kiadás előtti hozzáférés megtagadása, valamint a kiadást követő embargóra és az információkiszivárgásokra vonatkozó szabályok meghatározása;

- A fő statisztikai termékek vonatkozásában minden nemzeti statisztikai intézetben naptárat rendszeresítettek a kiadványok megjelenési idejéről, bár számos nemzeti statisztikai intézetben és az Eurostatban több termékre ki kellene a naptárat terjeszteni. A kiadás időpontjait még jobban harmonizálni kell;

- a statisztikai hatóság által rendelkezésre bocsátott, felhasználói célra tervezett elemzésekhez való hozzáférés átlátható és méltányos, azzal a kivétellel, hogy több országban bizonyos kiváltságos (intézményi) felhasználóknak nem kell fizetniük ezekért az elemzésekért (15.3. mutató).

Metaadatok

Az Európai Statisztikai Rendszerben a statisztikai hatóságok átfogó metaadatok kíséretében teszik közzé az európai statisztikákat, több országban mind angolul, mind a nemzeti nyelve(ke)n. Bár a metaadatok továbbfejlesztése és javítása mindig lehetséges, sőt a felhasználókkal folytatott párbeszéd alapján mindig szükséges is lesz, 13 szakértői értékelő jelentés különösen a metaadatok szabványosítását és/vagy tárgykörük bővítését sürgette (6.4., 15.5. és 15.6. mutató).

A statisztikai hatóságok felülvizsgálati politikájának különleges – és ritka – tárgya a hibák helyesbítése és közzététele, bár számos esetben formalizáltabb eljárásokra lenne szükség (6.3. mutató).

Források és hatékonyság

Holott az utóbbi években számos nemzeti statisztikai intézet a pénzelvonások és állománycsökkentések nyomán megreformálta statisztika-előállítási rendszerét, több országban az európai statisztikai előírásoknak való megfelelést veszélyeztető, állandó forráshiányról számoltak be (3. elv). Kilenc szakértői értékelés példaértékű forráspolitikákat talált a humántőke-fejlesztés, a személyzet pályafutásának irányítása, valamint a költségorientált figyelemmel kísérés és tervezés terén.

A statisztikai hivatalok alapvető értéke a humántőke. A viszonylag alacsony fizetések néhány országban nagy munkahelyi fluktuációhoz vezetnek, és előnytelen helyzetbe hozzák a nemzeti statisztikai intézeteket, amikor a nemzeti munkaerőpiacon versenyre szállnak a jól képzett munkaerőért. Néhány nemzeti statisztikai intézet arról számol be, hogy képzett munkaerőből általános hiány van, illetve a rugalmatlan munkaerő-felvételi eljárások miatt nehéz az üresedések betöltése.

Egy-két országban úgy tekintik, hogy az információtechnológiai infrastruktúra javítására van szükség. 2005. évi önértékelésében szinten minden nemzeti statisztikai intézet az információtechnológiai források hiányát nevezte meg – amihez az információtechnológiai szakemberek hiánya is társult – mint olyan akadályt, amely visszafogja a statisztikai adatfeldolgozási folyamatok automatizálásának elterjedtebb használatát. Ha nem pótolják ezeket a hiányosságokat, előfordulhat, hogy a nemzeti statisztikai intézetek elesnek a technológiai haladástól és az abból származó hatékonyságnöveléstől, következésképpen képtelenek lesznek a probléma megoldására, és hosszú távon akár még a digitális szakadék kialakulásához hozzájárulhatnak az Európai Statisztikai Rendszeren belül.

Néhány országban az anyagi források hiányára hivatkoztak az egyik legnagyobb problémaként, és azt találták, hogy a megbízásba adott munka nagy százaléka esetlegesen gátolja a hosszú távú befektetést.

Az Európai Statisztikai Rendszer számos kezdeményezést indított, amelyek célja, hogy jobban egyensúlyba hozzák egymással az európai statisztikák iránti keresletet a statisztikák költségeivel. A már folyamatban lévő eljárásokat, amelyek egy esetleges új statisztikai jogszabály következményeit elemzik, a jogszabály-egyszerűsítési javaslatokat és a negatív prioritások azonosítására irányuló felülvizsgálatokat újabb tevékenységek támogatják. A kezdeményezések közé tartoznak többek között: a legtöbb, statisztikai tárgyú közösségi jogszabály végrehajtásával járó költségek, valamint a velük kapcsolatos előnyök/haszon felbecslése, innovatív partnerségi modellek az Európai Statisztikai Rendszeren belül hatékonyságnövelés céljából, intenzív párbeszéd a felhasználói közösséggel többek között a jövő prioritásairól, amelyben az európai statisztikairányítási tanácsadó bizottság is részt vesz (3.2.–3.4. mutató).

A statisztikai rendszer koordinációja

A nemzeti statisztikai rendszerek koordinációja olyan kérdés, amely majdnem minden országot érint, bár az egyéb nemzeti adatszolgáltatók hozzájárulása a hivatalos nemzeti vagy az európai statisztikákhoz igen kis mértékű lehet.

A szabályzatnak az európai statisztikák nemzeti statisztikai intézeteken kívüli előállítóira történő kiterjesztése és a szabályzat végrehajtásának értékelése nem követheti ugyanazt a mintát az egész Európai Statisztikai Rendszerben. Ahol vannak nemzeti stratégiák, szorosan összefüggnek a nemzeti statisztikai intézeteknek a rendszerben betöltött koordinálási funkciójával. A jelentős haladástól a korlátozott tevékenységekig igen különböző formát ölthetnek, többek között a nemzeti statisztikai intézetek abbéli képességének és jogkörének függvényében, hogy milyen mértékben tudják befolyásolni a közösségi statisztikák nemzeti előállítóit.

A nemzeti statisztikai intézetek koordinációs szerepéről készült szakértői elemzések, valamint a nemzeti statisztikai intézetek megfelelőségi jelentéseinek elemzései más fontos szereplők által (a nemzeti központi bankok kivételével) bizonyos mintákat tártak fel, amelyek kedvezőek a szabályzatnak való megfelelés szempontjából az egész országra kiterjedő rendszer szintjén:

- a decentralizáltabb statisztikai rendszerekben és ahol a minisztériumok/politikai szervezeti egységek más nemzeti adatokat állítanak elő, nagy szerepet játszik a szabályzatnak való megfelelés szempontjából, hogy a statisztikai törvény a szakmai függetlenség, objektivitás és pártatlanság tekintetében milyen mértékben vonatkozik kimondottan rájuk, és mennyire kötelező rájuk nézve.

- Biztosítani kell, hogy a statisztikai feladatköröket világosan megkülönböztessék és elkülönítsék az adminisztratív vagy politikaalakítási feladatoktól. Ennek előfeltételeként törvény által és/vagy integrált statisztikai programmal egyértelműen meg kell határozni a nemzeti hivatalos statisztikák hatályát és az érintett felek körét.

- A hivatalos statisztikusok országon belüli hálózatának ez lehetne a magja, amelyet a nemzeti statisztikai intézet koordinálna és tartana fenn. A legtöbb országban statisztikai tanács vagy bizottság(ok) nyújt(anak) támogatást ezekhez a feladatokhoz, és néhány helyen a statisztikai törvény a koordinációs funkciót is meghatározza. Követendő gyakorlatok többek között: a) nemzeti charta vagy magatartási szabályzat, b) közös képzési program, c) közös munkaerő-felvételi eljárás, d) forrásmegosztás a módszertani munka, információtechnológia stb. terén, e) közös logó és/vagy közös kiadási ütemterv a hivatalos statisztikák koordinált terjesztésének megerősítésére, f) közös terjesztési platform.

A szakértők öt országban találtak követendő gyakorlatokat a nemzeti statisztikai rendszerek koordinációjának fejlesztése terén.

Az Eurostat koordinációs szerepe összetett: ide tartozik az Európai Bizottságon, az Európai Statisztikai Rendszeren, a nemzetközi közösségen belüli és az Európai Központi Bankkal folytatott koordináció is. Az európai statisztikákról szóló új rendelet tervezetében szerepel a javaslatok között mind a nemzeti statisztikai intézetek, mind az Eurostat koordinációs szerepének megerősítése.

3. KÖVETKEZTETÉSEK ÉS KÖVETKEZő LÉPÉSEK

A szabályzatnak az Európai Statisztikai Rendszer általi végrehajtása során szerzett tapasztalatok eddig azt mutatják, hogy az önszabályozás koncepciója jól működik: az általában magas megfelelőségi arányt dinamikus haladás egészíti ki a fejlesztések terén. A szabályzatnak való teljes körű megfelelés azonban továbbra is kihívást jelent gyakorlatilag minden nemzeti statisztikai intézetnek és az Eurostatnak is. Mivel minden országnak meglehetősen különleges nemzeti statisztikai rendszerei és feltételei vannak, a szabályzatnak való megfelelés értékelését nem az országok közötti sorrend felállítására, hanem a statisztikai rendszerek további fejlesztésére kell használni, mind nemzeti, mind európai szinten.

Azokban a statisztikai rendszerekben, amelyekben az intézményi keretrendszert még összhangba kell hozni a szabályzattal, például a szakmai függetlenség kiegészítő biztosítékai által, vagy ahol a rendelkezésre álló forrásokat nem találták megfelelőnek, a Bizottság arra kéri az irányító hatóságokat, hogy vegyék kézbe a szükséges fejlesztéseket. A további lépések tekintetében az Európai statisztikai irányítási tanácsadó bizottság játszhatna vezető szerepet.

Ezenkívül az irányító hatóságok a nemzeti statisztikai intézeteket úgy támogathatnák, hogy proaktív módon együttműködnek azon adminisztratív adatok tulajdonosaival, amelyeket az adminisztratív források statisztikai céllal történő felhasználásának optimalizálása szempontjából elengedhetetlennek tekintenek.

Mivel erről a területről kimutatták, hogy az egész Európai Statisztikai Rendszer szintjén fejlesztésekre szorul, az Európai Statisztikai Rendszer összefog, és beruház az Európai Statisztikai Rendszer minőségirányítási eszközeinek és útmutatóinak végrehajtásába. A minőségügyi keretrendszerek további, az egész Európai Statisztikai Rendszerre kiterjedő harmonizációja érdekében tett munka részeként többek között felülvizsgálják az Európai Statisztikai Rendszer 2001. évi Minőségnyilatkozatának végrehajtására szóló ajánlásokat, és aktualizálják az Európai Statisztikai Rendszer minőségre vonatkozó útmutatóját tekintettel a szakértői értékelések folyamata során a minőségre vonatkozó elvekkel kapcsolatban szerzett tapasztalatokra.

Mivel az Európai Központi Bank és a Központi Bankok Európai Rendszere fontos partnerek a jó minőségű termékek biztosításában és az Európai Statisztikai Rendszer előtt álló legfontosabb kihívások megválaszolása terén elért haladásban, alapvető fontosságú a velük folytatott kooperáció elmélyítése. Az európai statisztikákról szóló, közelgő következő rendeletben, valamint az Európai Központi Bank által végzett statisztikai adatgyűjtésről szóló, közelgő módosított rendeletben kodifikált statisztikai elvek betartása meg fogja könnyíteni az együttműködést.

Folyamatos munkára van szükség azon a téren is, hogy az európai statisztikák előállításában és terjesztésében részt vevő egyéb statisztikai hatóságok is betartsák ezeket az elveket. A szabályzat nemzeti szintű kiterjesztése során szerzett első tapasztalatok arra mutatnak rá, hogy milyen fontos a nemzeti statisztikai intézeteknek a nemzeti rendszeren belül, az Eurostatnak az Európai Bizottságban betöltött erős koordinációs szerepe.

Ahogyan az Eurostat 2006-tól 2008-ig szakértői értékelések alapján figyelemmel kísérte a szabályzat végrehajtását, és ahogy az országok jelentést tettek, hatékonynak és arányosnak tekinthető.

A következő öt évben a szakértői értékelések újabb sorozata várható, az európai statisztikai irányítási tanácsadó bizottságtól kapott tanács függvényében – különösen az értékelések tárgyköre és a költségek és várható hasznok tekintetében.

A szabályzattal mint az értékelés alapjával kapcsolatban szerzett tapasztalatok alapján ellenőrizni fogják, hogy a szabályzat egyes mutatóit ki kell-e igazítani.

[1] A nemzeti központi bankok mentesülnek a szabályzat végrehajtására és annak ellenőrzésére vonatkozó, európai statisztikai rendszerbeli tevékenységek alól.

[2] A szabályzatban meghatározott elvek és mutatók, valamint a szakértői értékelések során beazonosított bevált gyakorlatok teljes áttekintése az Eurostat következő weboldalán találhatók: http://ec.europa.eu/eurostat/quality.