HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 237/74

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az európai polgári kezdeményezésről

(COM(2017) 482 final – 2017/0220 (COD))

(2018/C 237/12)

Előadó: JOÓ Kinga

Felkérés: Európai Bizottság, 2017.09.13. – Európai Parlament, 2017.10.02. – Tanács, 2017.10.11. Jogalap: az Európai Unió működéséről szóló szerződés 24. cikke Illetékes albizottság: Az európai polgári kezdeményezéssel foglalkozó SC/049 albizottság Elfogadás az albizottságban: 2018.02.07. Elfogadás a plenáris ülésen: 2018.03.14. Plenáris ülés száma: 533. A szavazás eredménye: (mellette/ellene/tartózkodott): 201/0/5

1. Következtetések és ajánlások

1.1. A polgári kezdeményezésről szóló 211/2011/EU rendelet ( 1 ) hatálybalépése után hat évvel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB) szeretné kiemelni, hogy az európai projekt középpontjában az európai polgárok állnak, és hogy az európai polgári kezdeményezés mechanizmusa segíthet a demokratikus deficit leküzdésében azáltal, hogy előmozdítja az aktív polgári szerepvállalást és a részvételi demokráciát.

1.2. Az EGSZB 2016. évi saját kezdeményezésű véleménye ( 2 ) komoly technikai, jogi és bürokratikus jellegű problémákra mutatott rá az európai polgári kezdeményezés kialakításával kapcsolatban, és hangsúlyozta, hogy az Európai Bizottság túl széles hatásköröket kapott. Emiatt az európai polgári kezdeményezés nem tudott kellően széles körű nyilvános vitát generálni, és a sikeres kezdeményezéseket is csak korlátozott mértékben követték jogi intézkedések.

1.3. Az EGSZB – az Európai Parlament, a Régiók Bizottsága és az európai ombudsman álláspontjával egyetértésben – úgy véli, hogy az európai polgári kezdeményezésről szóló 211/2011/EU rendelet mostani felülvizsgálata fontos lépés abba az irányba, hogy kibontakoztathassuk a polgári kezdeményezésben rejlő lehetőségeket.

1.4. Az EGSZB üdvözli az európai polgári kezdeményezésről szóló új európai bizottsági rendeletjavaslatban szereplő alábbi előrelépéseket:

1.4.1. a szervezői csoportok az általuk megválasztott időpontban kezdhetik meg a támogató nyilatkozatok gyűjtését;

1.4.2. jogilag elismerik a polgári bizottságokat, hogy csökkenjen a szervezők büntetőjogi felelőssége csalás és súlyos gondatlanság esetén;

1.4.3. létrehoznak egy online együttműködési platformot, amelyen keresztül az Európai Unió polgárai tájékoztatást és tanácsokat kaphatnak a polgári kezdeményezéssel kapcsolatban, vagyis ez az eszköz kíséri végig a polgári kezdeményezés szervezőit a kezdeményezések nyilvántartásba vételének és a támogatásgyűjtésnek a folyamatán. Az EGSZB szeretne jelen lenni az online együttműködési platformon és tájékoztatást kapni az azzal kapcsolatos fejleményekről. Az EGSZB fontosnak tartja, hogy a platform felhasználói tájékozottak legyenek azokról az európai polgári kezdeményezéssel kapcsolatos szolgáltatásokról, amelyeket az EGSZB nyújt a kezdeményezések szervezőinek;

1.4.4. az Európai Bizottság elismeri, hogy szükség van arra a fordítási szolgáltatásra, melyet az EGSZB 2015 óta biztosít a polgári kezdeményezések szervezői számára, és arra, hogy az Európai Bizottság a kezdeményezések tartalmát az EU valamennyi hivatalos nyelvére lefordítsa az adott kezdeményezés nyilvántartásba vételét követően;

1.4.5. arra kérik a tagállamokat, hogy egyszerűsítsék, észszerűsítsék és harmonizálják az adatgyűjtésre és -ellenőrzésre vonatkozó tagállami előírások rendszerét, és az állampolgárságra alapozzák a polgári kezdeményezés támogatásának jogát, hogy egyetlen uniós polgár se legyen kizárva a kezdeményezésekből;

1.4.6. minden tagállam aktívan népszerűsíti az európai polgári kezdeményezést, és kapcsolattartó pontokat hoz létre, amelyek tájékoztatást és segítséget nyújtanak a kezdeményezések szervezőinek az európai polgári kezdeményezéssel kapcsolatos technikai és kampányra vonatkozó kérdésekben;

1.4.7. az ingyenes szoftvert (OCS) ( 3 ) az Európai Bizottság állandó jelleggel bocsátja majd rendelkezésre, hogy egyszerűbbé váljon a támogató nyilatkozatok gyűjtése és rendszerezése, valamint a nemzeti hatóságok általi ellenőrzése. Az EGSZB azt is örömmel veszi, hogy az eszköz a fogyatékkal élők számára is hozzáférhető lesz;

1.4.8. az Európai Bizottság elkötelezi magát amellett, hogy felhívja a nagyközönség figyelmét az európai polgári kezdeményezés létezésére.

1.5. Az EGSZB az alábbi észrevételeket és ajánlásokat fogalmazza meg az új javaslattal kapcsolatban:

1.5.1. A nyilvántartásba vételkor el kell különíteni az „intézményi mentor” és a döntéshozó szerepét, mivel jelenleg mindkettőt az Európai Bizottság gyakorolja. Az EGSZB megismétli, hogy továbbra is szívesen támogatja a kezdeményezéseket, és magától értetődő jelölt lehetne a közvetítő és az intézményi mentor szerepére.

1.5.2. Annak példájára, ahogy az EGSZB az európai polgári kezdeményezésekkel foglalkozó csoportjában, a szekciókban és a plenáris üléseken zajló különböző vitákra meghívja a polgári kezdeményezések szervezőit ( 4 ) , több lehetőséget kellene kínálni a párbeszédre a polgári kezdeményezések szervezői számára a kampány alatt és után. A sikeres európai polgári kezdeményezésekkel való párbeszédnek nem kellene szükségszerűen véget érnie az Európai Bizottság hivatalos válaszának közzétételekor.

1.5.3. Az EGSZB szerint fontos továbbá „az európai polgári kezdeményezés napja” ( ECI Day ) című éves konferenciáját mint a párbeszéd számára biztosított fórumot alapul venni, nagyobb hangsúlyt helyezni a bevált gyakorlatok szervezők közötti kicserélésére és több hálózatépítési lehetőséget biztosítani a folyamatban levő és a sikeres kezdeményezések szervezői számára.

1.5.4. A sikeres kezdeményezéseket megfelelően nyomon kell követni. E célt szem előtt tartva az EGSZB szívesen látná, ha minden uniós intézmény egyenlő mértékben venne részt olyan lehetőségek megteremtésében, amikor a szervezők ismertethetik és megvitathatják kezdeményezéseiket, követve azt a példát, hogy az EGSZB meghívja a kezdeményezések szervezőit különböző vitákra. Az EGSZB különösen fontosnak tartja, hogy a sikeres kezdeményezéseket megvitassák az Európai Parlament plenáris ülésein, hogy növekedjen az európai polgári kezdeményezésekkel kapcsolatos kérdésekről szóló európai vita politikai vetülete.

1.5.5. Emlékeztetve arra az ajánlására, hogy biztosítani kellene az uniós intézmények közötti kiegyensúlyozott hatáskörmegosztást az európai polgári kezdeményezés kapcsán ( 5 ) , az EGSZB támogatja a civil társadalom által kifejtett álláspontot ( 6 ) , amely szerint a sikeres kezdeményezésekről szóló közmeghallgatást a jövőben is kizárólag az Európai Parlamentnek kellene megszerveznie, az Európai Bizottság megfelelő szintű képviseletével. Az európai parlamenti közmeghallgatások kulcsfontosságúak a sikeres európai polgári kezdeményezések szervezői számára, hiszen ott kifejthetik céljaikat és eszmecserét folytathatnak az európai parlamenti képviselőkkel, akik az uniós polgárok szélesebb tömegének képviselői.

1.5.6. A kezdeményezések nyilvántartásba vételének elutasítása esetén részletesen és világosan meg kell indokolni az Európai Bizottság döntését, függetlenül attól, hogy részleges vagy teljes elutasításról van szó.

1.5.7. Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság javaslatát arra, hogy lehetővé váljon az európai polgári kezdeményezés egy részének nyilvántartásba vétele. Továbbra is tartanunk kellene azonban magunkat az egyszeri határozathozatalhoz a nyilvántartásba vétellel kapcsolatban.

1.5.8. Tekintettel az európai polgári kezdeményezés jelentőségére az uniós demokrácia szempontjából, és figyelembe véve, hogy a kezdeményezést nemrég vezették be, illetve hogy sok időre lesz szükség a jelenlegi jogalkotási felülvizsgálatból következő változások átültetéséhez, az európai polgári kezdeményezés felülvizsgálatát továbbra is háromévenként kellene végezni.

1.5.9. Az EGSZB üdvözli, hogy az Európai Bizottság elismeri az EGSZB által 2015 óta nyújtott fordítási szolgáltatás értékét és további szükségességét. Az Európai Bizottság által a jövőben nyújtandó fordítási szolgáltatásnak a kezdeményezésre irányuló javaslat mellékleteinek fordítására is ki kell terjednie. Ez fontos ahhoz, hogy a polgárok jobban megértsék a kezdeményezésben szereplő javaslatokat ( 7 )

1.5.10. Az EGSZB elismeri, hogy hasznos és szükséges folytatni a vitát a polgári kezdeményezések támogatásához előírt alsó korhatár leszállításának szükségességéről.

2. Általános észrevételek

2.1. Az európai polgári kezdeményezés egy, a Lisszaboni Szerződéssel bevezetett innovatív eszköz, és a transznacionális részvételi demokrácia jelenlegi és jövőbeli fejlődésének fontos része az EU-ban ( 8 ) . Az európai polgári kezdeményezés egy olyan jog, amelynek alapja, hogy a polgároknak joguk van ahhoz, hogy részt vegyenek az Unió demokratikus életében. Az európai polgári kezdeményezésnek lehetővé kell tennie, hogy minden polgár aktívan közreműködhessen az EU politikai menetrendjének kialakításában és döntéshozatali folyamatában, oly módon, hogy az egész EU-ra kiterjedő nyilvános vitát indít el, és lehetőséget ad a polgároknak, hogy közvetlenül kérjék fel az Európai Bizottságot arra, hogy tegyen javaslatot valamilyen uniós jogszabályra.

2.2. Az európai polgári kezdeményezésre vonatkozó szabályokat és eljárásokat uniós rendelet határozza meg, amelyet 2011. február 16-án fogadtak el, és amely 2012. április 1-je óta van hatályban ( 9 ) . 2017. szeptember 13-án az Európai Bizottság új rendeletet javasolt az Unió helyzetét értékelő beszédhez kapcsolódó csomag részeként.

2.3. A jelenlegi rendelet értelmében európai polgári kezdeményezést az Európai Unió minden olyan polgára szervezhet és/vagy aláírhat, aki elérte az európai parlamenti választásokon való részvételre jogosító életkort ( 10 ) . A kezdeményezésekkel kapcsolatos ügyintézést polgári bizottságok végzik. Bármely szervezet népszerűsítheti vagy támogathatja ezeket a kezdeményezéseket, de csak akkor, ha gondoskodik a teljes átláthatóságról.

2.4. Az európai polgári kezdeményezésre vonatkozó eljárás három szakaszból áll:

2.4.2. A gyűjtési szakaszban legalább egymillió ún. „támogató nyilatkozatot” (aláírást) kell összegyűjteni legalább 7 uniós országban, legfeljebb 12 hónap alatt ( 15 ) . A támogató nyilatkozatokról a hatáskörrel rendelkező tagállami hatóságok ( 16 ) kiállítják az igazolást, majd a sikeres polgári kezdeményezéseket benyújtják az Európai Bizottságnak.

2.4.3. A benyújtást követően az Európai Bizottság megvizsgálja a sikeres kezdeményezést, majd találkozik a szervezőkkel. Az Európai Parlamentben közmeghallgatást tartanak. Az Európai Bizottságnak három hónapja van arra, hogy eldöntse és egy közleményben összefoglalja, elfogadja-e a kezdeményezésben szereplő jogalkotási javaslatot, és ha igen, milyen lépéseket kíván tenni ez ügyben.

2.5. Ez ideig több mint 8 millió EU-polgár írt alá valamilyen európai polgári kezdeményezést. Bár 69 kezdeményezést nyújtottak be, az Európai Bizottság csak 48-at vett nyilvántartásba, és ezek közül mindössze négynek sikerült legalább egymillió aláírást összegyűjtenie ( 17 ) . A sikeres kezdeményezéseket néhány behatárolt válaszlépés követte; mindeddig egyetlen sikeres kezdeményezés vezetett ahhoz, hogy az Európai Bizottság kötelezettséget vállalt új jogalkotási javaslat előterjesztésére ( 18 )

2.6. Az uniós intézmények, a szervezők és a szervezett civil társadalom képviselői ma jórészt úgy vélekednek, hogy néhány előremutató technikai módosítás dacára az európai polgári kezdeményezés eszköze még közel sem bontakoztatta ki a benne rejlő demokratikus lehetőségeket. 2017-ben az európai polgári kezdeményezés napján ( 19 ) az Európai Bizottság bejelentette, hogy teljes körű jogalkotási felülvizsgálatot indít. Ez fontos lehetőséget jelent a nyilvános vita megerősítésére az EU-ban, illetve arra, hogy a polgárok az európai polgári kezdeményezésen keresztül nagyobb mértékben tudják alakítani a menetrendet és a döntéshozatalt annak érdekében, hogy befolyásolják az uniós szakpolitikákat. Ezenkívül általános az egyetértés arra vonatkozóan, hogy az európai polgári kezdeményezés össze tudja fogni az Európai Unió polgárait olyan ügyekben, amelyek összekapcsolják őket, valamint erősítheti az európai identitás érzését.

2.7. Az európai polgári kezdeményezés szervezői rámutattak, hogy maga a kezdeményezési folyamat is értéket jelent, ami az egymillió aláírás összegyűjtésének célkitűzéséhez kapcsolódó, a közös ügy érdekében történő hálózatépítésben testesül meg.

3. Intézményi válasz az európai polgári kezdeményezésre

3.1. Az EGSZB az általa megrendezett „európai polgári kezdeményezés napján” ( 20 ) évről évre növelte a polgári kezdeményezés ismertségét, és létrehozott egy információs szolgálatot (ECI Helpdesk) ( 21 ) , amely többek között azzal segített a kezdeményezések szervezőinek, hogy a kérelem kézhezvételétől számított 3 munkanapon belül lefordította számukra a kezdeményezések leírását, a polgári kezdeményezésről szóló, nyomtatott és online kiadványokkal látta el őket, és különféle lehetőségeket kínált nekik a polgári kezdeményezések bemutatására az EGSZB európai polgári kezdeményezéssel foglalkozó ad hoc csoportjának és szekcióinak ülésén, illetve a plenáris üléseken ( 22 )

3.2. 2016. július 13-án az EGSZB saját kezdeményezésű véleményt fogadott el ( 23 ) , melyben azt ajánlotta, hogy tegyék hatékonyabbá, ismertebbé és felhasználóbarátabbá az európai polgári kezdeményezést.

3.3. Az Európai Parlament egy tanulmányának ( 24 ) következtetéseit 2015 októberében beépítették egy állásfoglalásba ( 25 ) , amelyben a Parlament formálisan kérte az európai polgári kezdeményezésről szóló rendelet felülvizsgálatát, és határozott módosítási ajánlásokat fogalmazott meg az Európai Bizottság számára. Az Európai Parlament 2017-ben egy saját kezdeményezésű jelentéstervezetet ( 26 ) is közzétett, amelyben módosításokat javasol a polgári kezdeményezésről szóló rendelethez.

3.4. 2015 márciusában egy hivatalból indított vizsgálatot követően az európai ombudsman 11 iránymutatást fogalmazott meg az európai polgári kezdeményezés további javítására ( 27 ) , 2017 júliusában pedig ezt megerősítve nyílt levelet ( 28 ) küldött az Európai Bizottságnak.

3.5. A Régiók Bizottsága 2015 októberében véleményt fogadott el, melyben támogatja a rendelet haladéktalan és átfogó felülvizsgálatát ( 29 ) , egy további véleményről pedig 2018. márciusi plenáris ülésén fog szavazni.

3.6. Az Európai Bizottság 2015 áprilisában közzétett egy eredményjelentést, valamint 2016 februárjában egy választ az Európai Parlament javaslataira, melyben elismeri az európai polgári kezdeményezéseket szervező és támogató polgárok által tapasztalt nehézségeket.

3.7. Az európai polgári kezdeményezések szervezői számos alkalommal vitatták a kezdeményezés nyilvántartásba vételéről az Európai Bizottság által hozott határozatot, vagy a Bíróságon ( 30 ) , vagy az európai ombudsmanhoz benyújtott panaszok ( 31 ) révén. Az ezekben az esetekben hozott határozatok növelték a nyomást az európai polgári kezdeményezésről szóló rendelet módosítására, különösen az európai polgári kezdeményezések részleges nyilvántartásba vételét és az Európai Bizottság döntésének indokolására irányuló kötelezettségét illetően.

4. Az EGSZB szerepe és az európai polgári kezdeményezés

4.1. Az EGSZB a híd szerepét tölti be az európai intézmények és a szervezett civil társadalom között, és e minőségében a kezdetektől fogva részt vesz az európai polgári kezdeményezésről folyó vitában. Ezt bizonyítják az eddig elfogadott véleményei ( 32 ) , az európai polgári kezdeményezés számára biztosított támogatása, valamint az az ad hoc csoport, amelyet az Unió demokratikus életében való részvételt biztosító ezen jog fejlődésének és végrehajtásának nyomon követése érdekében hozott létre ( 33 )

4.2. Az EGSZB – kettős szerepkörben: mint közvetítő és mint intézményi mentor – továbbra is aktívan részt vesz a polgári kezdeményezés folyamatának több intézményre kiterjedő munkálataiban. Az EGSZB kezdeményezései és feladatai közé tartozik:

4.2.1. „az európai polgári kezdeményezés napja”, amelyet az EGSZB minden évben megrendez annak érdekében, hogy az európai polgári kezdeményezés ismertebbé válhasson, fontos szerepet tölt be abban, hogy a polgári kezdeményezés továbbra is kiemelt helyen álljon az EU intézményi napirendjén. Az európai polgári kezdeményezés napja már most is fontos lehetőséget nyújt a párbeszédre a polgári kezdeményezések szervezői, az uniós intézmények és más érdekeltek között annak érdekében, hogy értékelhessék az európai polgári kezdeményezés megvalósításának helyzetét és hatékonyságát, valamint megoszthassák egymással a bevált gyakorlatokat, és könnyebbé váljon a hálózatépítés a szervezők és más érdekelt felek között. Ezenkívül a sikeres európai polgári kezdeményezések közötti párbeszédhez is fórumot biztosít. Az EGSZB továbbra is épít majd az európai polgári kezdeményezés napjának sikerére, és bővíteni fogja a konferencia témáit és szerepét, például annak rendszeres felülvizsgálatával, hogy az Európai Bizottság hogyan követi nyomon a sikeres polgári kezdeményezéseket. Az európai polgári kezdeményezés napját az említett ad hoc csoport szervezi az érintett stratégiai partnerekkel együttműködésben;

4.2.2. egy gyakorlati útmutató kidolgozása – amelynek már három kiadása jelent meg – az európai polgári kezdeményezés szélesebb körben való megismertetése és népszerűsítése céljából ( 34 ) . Az EGSZB továbbá kulcsszerepben tünteti fel az európai polgári kezdeményezést egy másik, az „Európai útlevél az aktív polgári szerepvállaláshoz” című kiadványában ( 35 ) (elérhető nyomtatott és HTML formátumban ( 36 ) ), amelynek célja, hogy tájékoztassa az Európai Unió polgárait az őket megillető jogokról és ösztönözze a transznacionális részvételi demokráciát;

4.2.3. az EGSZB politikaterületeinek hatókörébe tartozó európai polgári kezdeményezések szervezőinek felkérése arra, hogy kezdeményezésüket ismertessék az EGSZB-nél ( 37 ) . E lehetőségek révén az EGSZB – miközben semleges állásponton marad az érintett politikai kérdést illetően – olyan platformot biztosíthat az európai polgári kezdeményezések szervezői számára, ahol együttműködhetnek a civil társadalom képviselőivel és a szociális partnerekkel, valamint népszerűsíthetik az európai polgári kezdeményezést mint a demokrácia eszközét;

4.2.4. minden esetben saját kezdeményezésű vélemény kidolgozása a sikeres európai polgári kezdeményezés tárgyáról, amennyiben az az EGSZB munkájának hatáskörébe tartozik;

4.2.5. az EGSZB képviselőinek részt kell venniük a sikeres kezdeményezésekkel kapcsolatban az Európai Parlamentben tartott minden közmeghallgatáson, ezzel hozzájárulva annak intézményközi elemzéséhez, hogy milyen választ kell adni egy sikeres európai polgári kezdeményezésre. Az EGSZB-t minden esetben meg kellene hívni a közmeghallgatásra ( 38 ) . Az EGSZB véleménye az EGSZB plenáris ülésén folytatott vitákon alapul majd, melyre a szervezőket is meghívják;

4.2.6. az EGSZB üdvözli az online együttműködési platform létrehozását, szeretne részt venni abban és tájékoztatást kapni az azzal kapcsolatos fejleményekről. Az EGSZB ezenkívül fontosnak tartja, hogy a platform felhasználói tájékozottak legyenek azokról az európai polgári kezdeményezéssel kapcsolatos szolgáltatásokról, amelyeket az EGSZB nyújt a kezdeményezések szervezőinek;

4.2.7. az EGSZB továbbra is kampányt folytat az erősebb és hatékonyabb európai polgári kezdeményezésért és annak érdekében, hogy nemzeti és helyi szinten növelje a polgári kezdeményezés eszközének ismertségét, például saját „going local” kezdeményezései révén.

5. Megjegyzések a rendelet módosításairól

5.1. Az európai polgári kezdeményezés célja az volt, hogy egyértelmű, egyszerű és felhasználóbarát legyen. Számos szervező, civil társadalmi képviselő ( 39 ) , szakember ( 40 ) és intézményi szereplő is jelentős technikai és jogi problémákról számolt be azonban az európai polgári kezdeményezéssel kapcsolatban. Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottságnak a rendelet megreformálására tett javaslatát, melynek célja, hogy az összetettebb intézményi, jogi és szervezési kérdéseket kezelje, valamint elősegítse a párbeszédet a polgárok és az intézmények között. Ez pedig EU-szerte fokozni fogja azokat a vitákat, melyeket az európai polgári kezdeményezés folyamata indít el, függetlenül attól, hogy a kezdeményezés eléri-e az egymillió aláírást.

5.2. Az EGSZB ismét határozottan kijelenti, hogy támogatja az európai polgári kezdeményezést. Az EGSZB úgy véli, hogy az európai polgári kezdeményezés megfelelő, teljes körű megvalósítása segíthetne az uniós polgárok és az uniós intézmények közötti szakadék áthidalásában, és jelentősen javítaná a polgárok bevonását az Unió demokratikus életébe. Fontos lépést jelent az EU részvételi demokráciájának szélesebb körű fejlődésében is.

5.3. Az EGSZB elismeri, hogy az európai polgári kezdeményezés erőteljes intézményközi támogatást élvez, és üdvözli az Európai Parlament, a Régiók Bizottsága és az európai ombudsman által tett módosítási javaslatokat. Valamennyi intézményre fontos szerep hárul az európai polgári kezdeményezéssel kapcsolatos kampányok során és azokat követően, annak érdekében, hogy segítséget nyújtsanak és lehetőséget biztosítsanak az intézmények és a szervezők közötti párbeszédre.

5.4. Az EGSZB azt ajánlja, hogy minden tagállam hozzon létre kapcsolattartó pontokat, amelyek tájékoztatást és segítséget nyújtanak az európai polgári kezdeményezések szervezői számára a kezdeményezéssel kapcsolatos technikai és kampányra vonatkozó kérdésekben, valamint nemzeti és helyi szinten aktívan népszerűsítse az európai polgári kezdeményezést.

5.5. Az EGSZB az európai polgári kezdeményezés egyszerűsítése és hatékonyságának növelése érdekében az alábbi javaslatokat teszi a rendelet reformjára vonatkozóan:

5.5.1. El kell különíteni az Európai Bizottságnak az európai polgári kezdeményezés szervezőit segítő „intézményi mentor” ( 41 ) és a nyilvántartásba vétel kapcsán fellépő döntéshozó szerepét. Ez elengedhetetlen ahhoz, hogy megoldódjon az Európai Bizottságon belüli összeférhetetlenség esetleges problémája, illetve hogy lehetővé váljon az európai polgári kezdeményezés eszközének teljes körű és hatékony megvalósítása. Az EGSZB természetes jelölt lehet az intézményi mentor szerepére.

5.5.2. Több lehetőséget kell biztosítani az európai polgári kezdeményezés szervezőivel folytatandó párbeszédre a kampány során és azt követően, hogy nagyobb politikai figyelmet kapjanak a kezdeményezések témái. E célt szem előtt tartva az EGSZB szívesen látná, ha minden uniós intézmény egyenlő mértékben venne részt olyan lehetőségek megteremtésében, amikor a szervezők ismertethetik és megvitathatják kezdeményezéseiket, követve azt a példát, hogy az EGSZB meghívja a kezdeményezések szervezőit a polgári kezdeményezésekkel foglalkozó csoportjában, szekcióiban és plenáris ülésein folytatott vitákra. Az Európai Parlament plenáris ülésén tartott meghallgatás központi szerepet játszik e párbeszéd-lehetőségek között.

5.5.3. Biztosítani kell a sikeres kezdeményezések megfelelő nyomon követését. Az Európai Bizottság kezdeményezési jogának tiszteletben tartása mellett az EGSZB azt kéri, hogy az Európai Bizottság a kampány végétől számított 12 hónapon belül dolgozzon ki egy jogalkotási javaslatot, vagy adott esetben alaposan indokolja meg, hogy miért határozott úgy, hogy nem terjeszt elő ilyen javaslatot.

5.5.4. Az Európai Bizottságnak az Európai Parlamentben tartott meghallgatásokon és a szervezőkkel való európai bizottsági találkozón túlmenően is szorosabb kapcsolatokat kellene kiépítenie a polgári kezdeményezések szervezőivel. Ennek érdekében együtt kell működni a szervezőkkel olyan tevékenységekben, melyekre a sikeres polgári kezdeményezések tárgyával kapcsolatban kerül sor azt követően, hogy az Európai Bizottság közzétette első véleményét.

5.5.5. A feladatok és hatáskörök megfelelő egyensúlyának garantálása érdekében az EGSZB támogatja a civil társadalom által az EGSZB-nél szervezett meghallgatáson kifejtett álláspontot, amely szerint a sikeres kezdeményezésekről szóló közmeghallgatást a jövőben is kizárólag az Európai Parlamentnek kellene megszerveznie.

5.5.6. A kezdeményezések nyilvántartásba vételének elutasítása esetén részletesen és világosan meg kell indokolni az Európai Bizottság döntését, függetlenül attól, hogy részleges vagy teljes elutasításáról van szó.

5.5.7. Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság javaslatát a részleges nyilvántartásba vétel engedélyezésére. Annak érdekében azonban, hogy az európai polgári kezdeményezések nyilvántartásba vételére vonatkozóan világos és egyszerű eljárások és kritériumok kerüljenek elfogadásra, továbbra is egyetlen nyilvántartásba vételről szóló határozatot kellene hozni. Az Európai Bizottság tanácsot adhatna a szervezőknek javaslatuk jogalapját illetően még a benyújtás előtt, és lehetséges megoldásokat javasolhatna annak elkerülése érdekében, hogy a kezdeményezés befogadhatatlan legyen.

5.5.8. Az EGSZB figyelemmel fogja kísérni a polgári kezdeményezések támogatásához és az azokban való részvételhez előírt alsó korhatár leszállításával kapcsolatos vitákat. Az EGSZB tudatában van annak, hogy ez a téma sok kérdést vet fel, ám belátja, hogy további vitákra van szükség.

5.5.9. Fontos, hogy az európai polgári kezdeményezés felülvizsgálatára továbbra is háromévente kerüljön sor. Ennek oka, hogy az európai polgári kezdeményezés nagy jelentőséggel bír az uniós demokrácia szempontjából, bevezetésére csak nemrégiben került sor, és a jelenlegi jogalkotási felülvizsgálatból következő változások átültetéséhez sok időre lesz szükség.

5.5.10. Az európai polgári kezdeményezéssel kapcsolatos tájékoztatási és figyelemfelkeltő folyamatokat meg kell erősíteni. Ennek elsősorban az Európai Bizottság és a tagállamok által támogatott ad hoc kampányok által kell megvalósulnia. Ezt a célt szem előtt tartva az EGSZB javasolja továbbá, hogy a szervezői csoportok számára tegyék lehetővé, hogy az érdeklődő támogatókat – előzetes beleegyezésük esetén – tájékoztassák a kampánnyal kapcsolatos fejleményekről és eredményekről. Ugyanez vonatkozik az Európai Bizottságra is, amelynek nagyobb nyilvánosságot kell biztosítania a sikeres kezdeményezéseket követő intézkedéseknek, és azokról tájékoztatnia kell elsősorban a szervezői csoportot.

5.5.11. Az EGSZB örömmel látja, hogy az Európai Bizottság elismeri az EGSZB által 2015 óta nyújtott fordítási szolgáltatás szükségességét. A fordítási szolgáltatás biztosításának a kezdeményezésre irányuló javaslat mellékleteinek fordítására is ki kell terjednie ( 42 ) . Ez fontos ahhoz, hogy a polgárok jobban megértsék a kezdeményezésben szereplő javaslatokat.

5.5.12. Új módszereket kell találni az internetes aláírásgyűjtés, illetve a közösségi és digitális média összekapcsolására, hogy ezáltal egyre szélesebb közönséget lehessen elérni.

Kelt Brüsszelben, 2018. március 14-én. az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke Georges DASSIS

(1) HL L 65., 2011.3.11., 1. o.

(2) HL C 389., 2016.10.21., 35. o.

(3) Az OCS (online collection software) egy olyan szoftver, melyet az Európai Bizottság ingyenesen bocsát rendelkezésre az online adatgyűjtéshez. Az eszköz leegyszerűsíti mind az adatgyűjtést, mind pedig az összegyűjtött adatok nemzeti hatóságok általi ellenőrzését. Ezenfelül az OCS a 211/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek és az 1179/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletnek is megfelel: https://joinup.ec.europa.eu/software/ocs/description.

(4) Az EGSZB Elnökségének 2014. október 14-i határozata a szervezők plenáris és szekcióülésekre történő meghívásának belső kritériumairól.

(5) Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság „Az európai polgári kezdeményezés (felülvizsgálat)” című saját kezdeményezésű véleményének (2016. július 13.) 1.4.5. pontja.

(6) Az EGSZB 2017. december 12-én közmeghallgatást tartott a civil társadalmi szervezetekkel az európai polgári kezdeményezésre irányuló új javaslatról.

(7) A mellékletek fontosságának megvitatását illetően lásd a T-529/13. sz. ügyben (Izsák és Dabis kontra Bizottság) hozott ítélet 47–58. pontját.

(8) Az EUSZ 11. cikkének (4) bekezdése és az EUMSZ 24. cikkének (1) bekezdése.

(9) Az Európai Parlament és a Tanács 211/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a polgári kezdeményezésről, az Európai Unió Hivatalos Lapja, HL L 65., 2011.3.11..

(10) A választásokon való részvételre jogosító életkor minden tagállamban 18 év, kivéve Ausztriát, ahol elég a 16. életév betöltése.

(11) A polgári bizottság legalább hét uniós polgárból áll, akik legalább hét különböző uniós tagállamban élnek.

(12) A kezdeményezést legfeljebb 800 karakter terjedelemben kell ismertetni (100 karakter a cím, 200 karakter a tárgy és 500 karakter a célok leírása).

(13) Lásd a 211/2011/EU rendelet 4. cikkének (2) bekezdését. A legfontosabb rész a 4. cikk (2) bekezdésének b) pontja, amely előírja, hogy a javasolt polgári kezdeményezés nem eshet nyilvánvalóan az Európai Bizottság azon hatáskörén kívül, hogy a Szerződések végrehajtásához uniós jogi aktusra irányuló javaslatot nyújtson be. A nyilvántartásba vételről hozott európai bizottsági döntések értékelésével kapcsolatban lásd James Organ elemzését: „Decommissioning direct democracy? A critical analysis of Commission decision-making on the legal admissibility of European Citizens Initiative proposals”, 10 EuConst (2014), 422–443.

(14) Lásd a 211/2011/EU rendelet 6. cikkét. A rendelet előírja, hogy ezt az eljárást azoknak a tagállamoknak a hatáskörrel rendelkező hatóságai folytatják le, amelyekben támogató nyilatkozatokat gyűjtenek.

(15) A rendelet az aláírók tagállamonkénti legalacsonyabb számát az adott ország lakosainak számával arányosan állapítja meg, lásd: http://ec.europa.eu/citizens-initiative/public/signatories?lg=hu.

(16) Lásd a 211/2011/EU rendelet 15. cikkét.

(17) A következő javaslatok voltak sikeresek: Minden embernek joga van a vízhez és a megfelelő higiénés körülményekhez! A víz közjó, nem árucikk!; Az élveboncolás beszüntetése; Egy közülünk; és Tiltsák be a glifozátot, és védjék meg az embereket és a környezetet a mérgező növényvédő szerektől!: http://ec.europa.eu/citizens-initiative/public/initiatives/successful.

(18) A Bizottság közleménye a „Tiltsák be a glifozátot, és védjék meg az embereket és a környezetet a mérgező növényvédő szerektől!” című európai polgári kezdeményezésről, C(2017) 8414 final. 2018. február 1-jén az Európai Bizottság a „Right2Water” elnevezésű európai polgári kezdeményezésre adott válaszának részeként javaslatot fogadott el az emberi fogyasztásra szánt víz minőségéről szóló irányelv átdolgozására.

(19) Az európai polgári kezdeményezés napja egy, az EGSZB által szervezett éves konferencia. A 2017. évi rendezvény (ECI Day 2017) partnerei a következők voltak: Régiók Európai Bizottsága, ECI Campaign (az európai polgári kezdeményezés kampánycsapata), Európai Polgári Akciószolgálat (ECAS), a Liverpooli Egyetem Jogi és Társadalmi Igazságossággal Foglalkozó Kara, Democracy International, Európai Kezdeményezés és Referendum Intézet és People2power. Az európai polgári kezdeményezésről szóló rendelet felülvizsgálatát Frans Timmermans első alelnök jelentette be a nyitóülésen.

(20) Az európai polgári kezdeményezés napjára első alkalommal 2012. március 30-án került sor, egy nappal az európai polgári kezdeményezésről szóló rendelet hatálybalépése előtt. Azóta az EGSZB hat alkalommal szervezte meg a rendezvényt, minden év áprilisában. A hetedik, 2018-as rendezvényre április 10-én kerül sor.

(21) A részleteket lásd az EGSZB alábbi kiadványában: „Az európai polgári kezdeményezés információs szolgálata az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnál”.

(22) Lásd a 4. lábjegyzetet.

(23) Az EGSZB saját kezdeményezésű véleménye: Az európai polgári kezdeményezés (felülvizsgálat) (HL C 389., 2016.10.21., 35. o.).

(24) Az Európai Parlament Kutatószolgálata (EPRS): Implementation of the European Citizens’ Initiative. The experience of the first three years, 2015.

(25) Az Európai Parlament 2015. október 28-i állásfoglalása az európai polgári kezdeményezésről (2014/2257(INI)). Előadó: Schöpflin György. http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P8-TA-2015-0382+0+DOC+XML+V0//HU.

(26) Jelentéstervezet a polgári kezdeményezésről szóló 211/2011/EU rendelet felülvizsgálatáról, 2017. szeptember 11.: http://www.europarl.europa.eu/committees/hu/afco/draft-reports.html?ufolderComCode=AFCO&ufolderLegId=8&ufolderId=09289&linkedDocument=true&urefProcYear=&urefProcNum=&urefProcCode.

(27) Ügy: OI/9/2013/TN, vizsgálat megindítása: 2013. 12. 18., határozat: 2015. 03. 04.: http://www.ombudsman.europa.eu/hu/cases/decision.faces/it/59205/html.bookmark.

(28) Ügy: SI/6/2017/KR, levél kelte: 2017. 07. 11.:

https://www.ombudsman.europa.eu/cases/correspondence.faces/hu/81311/html.bookmark.

(29) A Régiók Bizottsága véleménye: Európai polgári kezdeményezés (HL C 423,. 2015.12.17., 1. o.).

(30) Lásd különösen a Bíróság alábbi ítéletei ellen emelt sikeres kifogásokat: T-646/13. sz. ügy, 2017. február 3. (Minority SafePack); T-754/14. sz. ügy, 2017. május 10. (Stop TTIP); C-589/15. P. sz. ügy, 2017. szeptember 12. (Egymillió aláírás a szolidáris Európáért).

(31) Határozatok az alábbi ügyekben: 1086/2017/PMC, 2017. október 4. (Mum, Dad & Kids); 1609/2016/JAS, 2017. április 18. (Stop Vivisection), valamint az alábbi panaszok: 402/2014/PMC (bizalmas), 2015. március 3. és 2071/2013/EIS, 2014. december 12. (Stop Vivisection).

(32) Az EGSZB véleménye: A Lisszaboni Szerződés végrehajtása: részvételi demokrácia és az európai polgári kezdeményezés (11. cikk) (HL C 354., 2010.12.28., 59. o.).

Az EGSZB véleménye: Polgári kezdeményezés (HL C 44., 2011.2.11., 182. o.).

Az EGSZB saját kezdeményezésű véleménye: Az európai polgári kezdeményezés (felülvizsgálat) (HL C 389., 2016.10.21., 35. o.).

(33) Az EGSZB európai polgári kezdeményezéssel foglalkozó ad hoc csoportja 2013 októberében jött létre azzal a céllal, hogy politikai iránymutatást nyújtson az európai polgári kezdeményezésről, és nyomon kövesse a fejleményeket e téren.

(34) http://www.eesc.europa.eu/resources/docs/qe-04-15-566-hu-n.pdf.

(35) http://www.eesc.europa.eu/resources/docs/qe-04-15-149-hu-n.pdf.

(36) https://www.eesc.europa.eu/sites/default/files/resources/docs/15_85-citizenship-passport-hu.pdf.

(37) Lásd a 4. lábjegyzetet.

(38) 2014. február 2-án az EGSZB akkori elnöke, Henri Malosse hivatalos levelet küldött az Európai Parlament akkori elnökének, Martin Schulznak, melyben jelezte az EGSZB érdeklődését aziránt, hogy rendszeresen meghívást kapjon a sikeres európai polgári kezdeményezésekkel kapcsolatos közmeghallgatásokra.

(39) C. Berg, J. Tomson: An ECI that works! Learning from the first two years of the European Citizens' Initiative, 2014, http://ecithatworks.org/.

(40) A legutóbbi cikkek közül néhány: Organ: „EU Citizen Participation, openness and the European Citizens Initiative: the TTIP legacy”, 54 CMLRev 1713–1748 (2017); Karatzia, „The European Citizens Initiative and the EU institutional balance: On realism and the possibilities of affecting EU lawmaking”, 54 CML Rev. (2017), 177–208; valamint Vogiatzis, „Between discretion and control: Reflections on the institutional position of the Commission within the European citizens' initiative process”, European Law Journal. 2017; 23; 250-271.

(41) Lásd az EGSZB Polgári kezdeményezés c. véleménye 1.2. és 4.3.2. pontját, az Európai Unió Hivatalos Lapja (HL C 44., 2011.2.11., 182. o.).

(42) A mellékletek fontosságának megvitatását illetően ld. a T-529/13. sz. ügyben (Izsák és Dabis kontra Bizottság) hozott ítélet 47–58. pontját.