HU

Brüsszel, 23.5.2008

COM(2008) 311 végleges

2008/0098 (COD)

Javaslat:

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE

AZ ÉPÍTÉSI TERMÉKEK FORGALMAZÁSÁRA VONATKOZÓ HARMONIZÁLT FELTÉTELEK MEGÁLLAPÍTÁSÁRÓL

(előterjesztő: a Bizottság)

{SEC(2008) 1900}

{SEC(2008) 1901}

INDOKOLÁS

Az érintett felekkel folytatott széles körű konzultációt és egy hatásvizsgálat elvégzését követően a Bizottság jobb szabályozási/egyszerűsítési programjának keretében azt javasolja, hogy a közösségi jogi szabályozás céljainak pontosabb meghatározása és a jogszabályok alkalmazásának megkönnyítése érdekében a 89/106/EGK tanácsi irányelvet rendelettel váltsák fel, amely egyszerűsített eljárásokat vezet be kifejezetten a vállalatok, és különösen a kis- és középvállalkozások adminisztratív terheinek csökkentésére.

1. A javaslat háttere

1.1. A javaslat indokai és célkitűzései

Az építési termékekről szóló 89/106/EGK irányelv [1] az építési termékek szabad forgalmát és használatát hivatott biztosítani a belső piacon.

2005 októberében a Bizottság a jobb szabályozási-egyszerűsítési stratégia részeként [2] három évre szóló egyszerűsítési programot indított útjára. A program arra irányul, hogy a jogszabályok kisebb terhet jelentsenek, könnyebben, azaz hatékonyabban lehessen őket alkalmazni, de mindemellett az EU politikai céljai se csorbuljanak. Ez azzal jár, hogy meg kell fontolni: valóban az eredetileg választott megközelítés-e az, amellyel a leghatékonyabban el lehet érni a jogszabály céljait. Az építési termékekről szóló irányelv egyszerűbbé tétele az egyik olyan kezdeményezés, amelyre az egyszerűsítési stratégia kiterjed, a következő céllal: „Egyszerűsítés, pontosítás és a különösen a kis- és középvállalkozásokat érintő igazgatási költségek és terhek csökkentése a műszaki előírások megfogalmazásának és használatának rugalmasabbá tételével, egyszerűbb tanúsítási szabályokkal, valamint a végrehajtás előtt álló akadályok megszüntetésével, amelyek eddig gátolták az építőipari termékek teljes belső piacának megteremtését. [3]”

Az építési termékek olyan köztes termékek, amelyeket építményekben szándékoznak felhasználni. A biztonság és közérdek koncepciója tehát csak olyan mértékben érvényes az építési termékekre, amennyiben azok az ezekből létrehozott építményekkel szemben támasztott követelmények teljesítéséhez hozzájárulnak.

Az új megközelítés (New Approach) nem a legmegfelelőbb jogalkotási technika az építési termékek szabad forgalmának és használatának biztosítására. A rendeletjavaslat azonban az olyan területeken, mint a harmadik félként a termékek bejelentett teljesítményének igazolását végző, vagy piacfelügyeleti rendelkezéseket végrehajtó szervek bejelentésének kritériumai, az áruk belső piacáról szóló csomagban [4] meghatározott új jogi keretet (New Legal Framework) követi.

Ebben az összefüggésben a rendeletjavaslatban meghatározott CE-jelölés jelentése az építési termékek esetében egyedi: azt igazolja, hogy a terméket kísérő információkat a rendeletjavaslatnak megfelelően szerezték, tehát azok pontosnak és megbízhatónak tekintendők.

Az építési termékek esetében egyéb olyan körülmények is léteznek, amelyek miatt indokolt az új jogi kerettől való eltérés, ilyenek többek között a termékek bejelentett teljesítményének igazolására szolgáló rendszerek; ebben az ágazatban az új jogi keretben javasolt modulokat nem lehet lényegbevágó módosítások nélkül alkalmazni. Az építési termékekről szóló irányelv szerint hatályos rendszerek tekintetében azonban kisebb módosításokat javasolunk.

Röviden: a rendelet célja tehát nem az, hogy meghatározza a termékek biztonságát, hanem hogy biztosítsa, hogy teljesítményükkel kapcsolatban csak megbízható információkat közölnek. Ezt egy közös műszaki nyelv megteremtésével éri el, amelyet a gyártók a termékek forgalomba hozatala során, a hatóságok pedig az építményekkel szemben támasztott azon műszaki követelmények meghatározása során használnak, amelyek közvetve vagy közvetlenül befolyásolják, hogy bizonyos építményekhez milyen termékeket alkalmazzanak. E közös műszaki nyelv leírását az ebben a rendeletben kidolgozott harmonizált műszaki specifikációk (harmonizált európai szabványok (hEN) és európai értékelési dokumentumok (European Assessment Documents – EAD)) tartalmazzák.

Azt javasoljuk, hogy az építményekre vonatkozó alapvető követelmények mind az idevágó nemzeti, mind az európai jogszabályi előírásokat foglalják magukban. A harmonizált műszaki előírások közös műszaki nyelve lesz az az eszköz, amellyel az építési termékek elvárt jellemzőit le lehet írni és értékelni lehet; e nyelv használatának köszönhetően a nemzeti hatóságok el tudják végezni a szóban forgó termékeken az összes szükséges vizsgálatot, az építők pedig a termékeket a legmegfelelőbb és leghatékonyabb módon tudják majd használni. Amikor a tagállamok hatóságai meghatározzák, illetve a gyártók leírják a termékek teljesítményét, ezt a közös műszaki nyelvet fogják használni.

1.2. Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel

Az építési termékekről szóló irányelv felülvizsgálatának általános politikai célja, valamint specifikusabb működési célkitűzései nem csupán teljes mértékben egy irányba mutatnak több alapvető közösségi politikával, mint a lisszaboni stratégia és a jobb és egyszerűbb szabályozást célzó politikákkal, hanem egyenesen azok szükségszerű következményei.

Az építményekre vonatkozó alapvető követelmények alkalmazása során különösen a fenntartható fejlődéssel összefüggő stratégiákat kell figyelembe venni, amelyek az építési termékek műszaki specifikációinak megfogalmazásakor is kiindulási alapként szolgálnak.

A belső piac megfelelő működéséhez szükséges közös műszaki nyelvet így az Európa Unió és a tagállamok idevágó környezetvédelmi politikáinak hatékony eszközeként is lehet használni.

2. Konzultáció az érdekelt felekkel és hatásvizsgálat

2.1. A konzultáció módszerei és a megkérdezett felek általános profilja

2006. március 17. és 2006. június 15. között a Bizottság nyílt internetes konzultációt folytatott, amelyen összesen 319-en vettek részt, ami jó válaszadási aránynak tekinthető. Az építési termékekről szóló irányelv által érintett valamennyi releváns szereplő, beleértve az ágazatot, a közigazgatási szerveket és az egyéb érdekelt feleket is, képviseltette magát a felmérésre adott válaszokban, vagy egyedi vagy csoportos válaszok formájában. Az ágazat reprezentáltsága jónak tekinthető: 94 ágazati csoportosulás (mind európai, mind nemzeti szinten), valamint 102 független gyártó válaszolt a kérdőívre.

– A kapott válaszokról készült összefoglaló jelentés a következő címeken érhető el:

http://ec.europa.eu/enterprise/construction/cpdrevision/consultation_results_en.pdf http://ec.europa.eu/enterprise/construction/cpdrevision/consultation_statistics_en.pdf

– A fő megállapítások közé tartoznak:

· Szinte valamennyi válasz megerősíti, hogy szükség van harmonizált jogi keretre. A kölcsönös elismerést általában nem tekintik a szabad áruforgalom eléréséhez elegendő eszköznek;

· Egyértelmű, hogy az építési termékekről szóló irányelv alapvető elemei vonatkozásában pontosításokra van szükség, csakúgy mint: az általános megközelítés (teljesítményalapú megközelítés szemben az előírás-alapú megközelítéssel), a CE-jelölés jelentése és státusa (kötelező-e), a CE-jelölésnek mint megbízható jelölésnek az elfogadottsága a nemzeti hatóságok és az építési termékek felhasználói körében, valamint a szabványok és európai műszaki engedélyek szerepe;

· Az építési termékekről szóló irányelv kétségtelenül egyszerűsítésre szorul. A megfelelőségigazolási rendszereket egyszerűsíteni, és számukat csökkenteni kell. A CE-jelölés európai műszaki engedélyen keresztüli megszerzését a válaszadók szükségesnek érzik, de a kapcsolódó adminisztratív eljárások korszerűsítésre szorulnak, az európai műszaki engedélyre vonatkozó iránymutatásokat (ETAG) pedig meg kell szüntetni. A „nincs előírt teljesítmény” (no performance determined – NPD) opcióját fenn kell tartani, de mint az építési termékekről szóló irányelv alkalmazásának egyszerűsítésére és a vállalatok felesleges költségeinek megelőzésére szolgáló eszközt pontosabban definiálni kellene.

· Az építési termékekről szóló irányelv kis- és középvállalkozásokra (kkv-kra) gyakorolt lehetséges hatásai megalapozott aggodalomra adnak okot. Különös hangsúlyt kap a javaslatban, hogy a nem sorozatgyártású termékeket külön megfelelő kezelésben kell részesíteni. Ezenkívül nem szabad, hogy az építési termékekről szóló irányelv módosításai aránytalan terhet rójanak a kkv-k üzleti tevékenységére;

· Végül pedig egyhangú igényként merült fel az egész rendszer hitelességének megerősítése, mégpedig a szervek kijelölésére és bejelentésére vonatkozó kritériumok szigorítása és a piacfelügyelet jobb koordinálása által.

2.2. A szakpolitikai alternatívákra vonatkozó hatásvizsgálat

A jobb szabályozásról szóló politika részeként a Bizottság megvizsgálta a szakpolitikai alternatívák várható hatásait, három opció figyelembevételével: 1. opció – nincs közösségi fellépés: nem történik változás; 2. opció – nincs jogi szabályozás; 3. opció – az építési termékekről szóló irányelv felülvizsgálata.

1. opció – nincs közösségi fellépés: nem történik változás

Az alapvető opció az, hogy az építési termékekről szóló irányelv jelen formájában hatályban marad. Az abban foglalt követelményeket se nem pontosítanák, se nem egyszerűsítenék, csak amennyiben az a jelenleg hatályos jogszabály természetes fejlődéséből és az építési termékekről szóló irányelven kívül az erre a területre érvényes jogszabályok esedékes változtatásaiból adódik.

A nemzeti előírások, valamint a vizsgálati és tanúsítási rendszerek között tapasztalható néhány eltérést ugyan csökkenteni lehetne a nemzeti hatóságok közötti adminisztratív együttműködéssel, mint ahogy ezt már kezdeményezték is.

Ezen opció mélyreható vizsgálata azonban azt mutatja, hogy számos fennálló probléma, mint például a CE-jelölés nem egyértelmű jelentése és az ahhoz kapcsolódó különböző megközelítések (kötelező, fakultatív), a rendszer bonyolultsága, a CE-jelölés nem megfelelő elfogadottsága vagy a nemzeti jelölések sokasága továbbra is fenn fog maradni. Mindezt a harmonizált műszaki specifikációk által lefedett területeken tapasztalható panaszokkal és jogsértésekkel kapcsolatban gyűjtött legfrissebb adatok is alátámasztják. Az építési termékekről szóló irányelv tehát továbbra sem érné el azt a célt, hogy az építési termékek szabadon áramoljanak a belső piacon, és szabadon lehessen használni őket.

2. opció – nincs jogi szabályozás

Ez az opció az építési termékekről szóló irányelv hatályon kívül helyezését jelentené, úgy, hogy azt nem követné új jogszabály, valamint – tekintettel az új jogi keretre – a kölcsönös elismerés elvéhez való visszatérést.

A gyakorlatban ez azzal járna, hogy a belső piac kizárólag arra az elvre támaszkodna, hogy egy valamely tagállamban jogszerűen forgalmazott terméket mindaddig bármely más tagállamban is forgalmazni lehet – még akkor is, ha az nem felel meg teljesen a rendeltetési hely szerinti tagállam műszaki szabályainak –, amíg valamely tagállamnak nem támadnak kellően megalapozott indokai arra, hogy megtiltsa a termék forgalmazását a területén.

A kölcsönös elismerés elvének az egységes piacon történő alkalmazásának javításáról szóló COM(1999) 299 végleges bizottsági közlemény az építőipart az első olyan öt ágazat közé sorolta, ahol 1996 és 1998 között a Szerződés 28. cikke (a korábbi 30. cikk) szerint a legtöbb jogsértés történt a kölcsönös elismerés vonatkozásában. A COM(2002) 419 végleges bizottsági közlemény idejére az építőiparban tapasztalt jogsértések száma enyhe növekedést mutatott az 1998–2001-es időszakban, úgy, hogy az építőipar már az első négy ilyen ágazat között szerepelt. A legfrissebb rendelkezésre álló adatok alátámasztják ezeket a tendenciákat, és azt mutatják, hogy a kölcsönös elismerés nem elegendő ahhoz, hogy az építési termékek belső piaca hatékonyan működjön.

A 2006 májusában az érintettekkel folytatott konzultációból kiderült, hogy a gyártók szinte egyöntetűen úgy vélik, hogy a kölcsönös elismerés elve nem lenne alkalmas arra, hogy biztosítsa az építési termékek szabad forgalmát és használatát a belső piacon.

A külső szakértők által a Bizottság megbízásában végzett tanulmány [5], amely az építési termékekről szóló irányelv felülvizsgálatához kapcsolódó hatásvizsgálatot készítette elő, megvizsgálta, hogy a jogi szabályozás nélküli opció alkalmas lenne-e az építési termékekről szóló irányelvvel kapcsolatban feltárt problémák orvosolására. A tanulmány szerzői – a fentiek fényében nem meglepő módon – azt a következtetést vonták le, hogy ez az opció nem biztosítaná az építési termékek szabad forgalmát és használatát a belső piacon.

3. opció – az építési termékekről szóló irányelv felülvizsgálata: az előnyben részesített opció

A közösségi jogszabály felülvizsgálásában álló 3. opció az előnyben részesített opció. Ez az opció egy olyan csomagból áll, amely valós szükségleteket tükröz, és a hatásvizsgálatban a legjobb eredményt érte el. Ez az egyetlen opció, amely teljes mértékben eleget tesz nem csupán a cselekvést kívánó kérdéseknek és problémáknak, hanem az érintettekkel e téren folytatott konzultáció megállapításainak is. A feltárt fő problémák kiváltó okait a lehető legoptimálisabb módon kezeli, és az érintett szereplők szempontjából a lehető legjobb megoldásokat teszi lehetővé, valamint az általános közösségi vívmányokat és az építési termékekről szóló hatályos irányelvben kidolgozott műszaki specifikációkat is megőrzi. Végezetül pedig tiszteletben tartja az építőipar területén elért szubszidiaritás egyensúlyi helyzetét, miszerint a tagállamok hatáskörébe tartoznak az építmények megtervezésére és kivitelezésére vonatkozó szabályok, míg a közösségi jogszabályok az építményekben felhasznált termékek belső piacáról gondoskodnak.

3. A feltárt problémák kezelése

3.1. Pontosítások

A rendeletjavaslat precíz meghatározást ad arról, hogy mi tartozik a tárgykörébe, valamint pontosan definiálja az építési termékek belső piacának legfontosabb fogalmait. Ennél is fontosabb, hogy világosan meghatározza a CE-jelölés egyedi jelentését az építési termékek vonatkozásában, és így segít elkerülni a rendeletnek a jelölésről rendelkező egyéb jogszabályokkal való összemosódásának veszélyét.

Az építési termékek CE-jelölése azzal jár, hogy a termék teljesítményével kapcsolatos releváns információkról nyilatkozattételt kell tenni az adott termék forgalomba hozatalakor; ráadásul ezeket az információkat a rendelet rendelkezéseinek megfelelően kell megszerezni.

A rendelet a kkv-k terheinek csökkentése érdekében a mikrovállalkozások és egyes termékek tekintetében egyedi rendelkezéseket vezet be.

Mindemellett a harmonizált műszaki specifikációk, azaz a harmonizált szabványok és az európai értékelési dokumentumok különös szerepe és jelentése is világosabbá válik: a teljesítmény fogalmán kell alapulniuk. Következésképpen a harmonizált műszaki specifikációk szerepe abban áll, hogy vizsgálati és számítási módszereket biztosítanak a szóban forgó termékek teljesítményállandóságának értékelésére és ellenőrzésére.

A CE-jelölés a harmonizált szabványok hatálya alá tartozó termékek teljesítményéről adott nyilatkozatokban kötelező lesz. A javaslat azonban megtartja a harmonizált szabványokhoz való csatlakozás önkéntes jellegét, azáltal hogy lehetővé teszi a gyártók számára azt az alternatívát, hogy a CE-jelölést az európai műszaki értékelés (European Technical Assessment – ETA) útján is megszerezhessék.

3.2. A rendszer hitelességének erősítése

A javaslat az új jogi keretnek megfelelően új, szigorúbb követelményeket vezet be azon szervek bejelentésének vonatkozásában, amelyek harmadik félként a termékek teljesítményállandóságát értékelik és ellenőrzik. A javaslat ugyanebben a szellemben szigorú kritériumokat határoz meg a műszaki értékelést végző szervek kijelölése tekintetében is. Mindezek eredményeként a tagállami hatóságok és az ügyfelek (tervezők, építési vállalkozók és tulajdonosok) körében várhatóan javulni fog a CE-jelölés elfogadottsága, amely az egyetlen olyan jelölés, amely azt igazolja, hogy az adott építési termék megfelel a bejelentett teljesítménynek.

Ezenkívül a javaslat az új jogi keret szerint védintézkedési eljárásra vonatkozó rendelkezéseket is tartalmaz, ami szintén hozzájárul az egész rendszer hitelességének erősítéséhez.

3.3. Egyszerűsítés

A javaslat fő célja abban áll, hogy a jogi szabályozást egyszerűbbé tegye. Az építési termékekről szóló irányelv alkalmazása során nyert tapasztalatokkal egybehangzóan a javaslat a pontosítások révén bevezetett egyszerűsítéseken túl számos olyan intézkedést tartalmaz, amelyek célja, hogy leegyszerűsítsék a CE-jelölés megszerzéséig vezető utat, és ezáltal csökkentsék a vállalatok – különösen a mikrovállalkozások – adminisztratív terheit. Néhány intézkedés közvetlenül alkalmazandó, mint például a mikrovállalkozásokat érintő intézkedések, akik így egyszerűbben juthatnak hozzá a CE-jelöléshez, amennyiben a forgalmazni kívánt termékeik nem járnak számottevő biztonsági kockázattal. Az egyedi és nem sorozatgyártású termékekkel kapcsolatban is külön egyszerűsített intézkedések bevezetésére kerül sor.

Az európai műszaki értékelés megszerzéséhez vezető eljárásokat is egyszerűsíteni és pontosítani kell. Ezenkívül az európai szabványügyi testületeket és a műszaki értékelést végző szerveket arra bátorítjuk, hogy a harmonizált műszaki specifikációkban a vizsgálatok helyett más, kevésbé munkaigényes, például leíró módszereket használjanak, és amennyire csak lehetséges, vezessenek be osztályokat a harmonizált szabványokon belül, hogy megkönnyítsék a „vizsgálat nélkül” és a „további vizsgálat nélkül” fogalmak használatát.

Végül pedig az egyéni műszaki dokumentáció bevezetésének köszönhetően könnyebb lesz mind a harmadik felek által végzett vizsgálati eredmények megosztása, mind a „lépcsőzetes” vizsgálat, azaz a vizsgálati eredmények transzfere a gyártás utolsó fázisaitól a kezdő fázisaira, például a rendszerek szolgáltatóitól és a modelltervezőktől az ilyen rendszerek és modellek összeállítói felé.

Ezek az intézkedések várhatóan jelentősen csökkentik majd az építési termékek európai forgalomba helyezésének adminisztratív költségeit, de az építmények biztonsági szintjét nem veszélyeztetik. A javaslatban foglalt legjelentősebb egyszerűsítési intézkedéseket a következőképpen lehet csoportosítani:

3.3.1. Általános érvényű intézkedések

A teljesítményállandóság értékelésére és ellenőrzésére szolgáló rendszerek

– Hat rendszer helyett öt rendszerre való átállás, a korábbi 2. rendszer megszüntetése által

– A korábbi 1+ rendszer egyszerűsítése az építkezés helyén és a kereskedelmi forgalomban levő termékek szúrópróbaszerű vizsgálatának megszüntetése által. Az építési termékekről szóló irányelv szerint ez a rendszer támasztja a legnagyobb követelményeket, hiszen a gyártás helyén a forgalomba hozatal előtt végzett vizsgálatokon kívül olyan vizsgálatokat is előír, amelyeket vagy a már forgalomban levő termékeken vagy az építkezés helyén lehet elvégezni. Az ezekre a vizsgálatokra vonatkozó előírás megszűnt.

– Tanúk jelenlétében végzett vizsgálatok bevezetése, azaz lehetőség arra, hogy a vizsgálatokat a gyártás helyén végezzék el, és így ne kelljen a termékmintákat a bejelentett szerv laboratóriumába szállítani.

A vizsgálati költségek csökkentésére irányuló módszerek

– Egy olyan „puha” rendszer bevezetése, amelyben a gyártónak a termékek teljesítményére vonatkozó nyilatkozatát pusztán az egyéni műszaki dokumentáció támasztja alá, amelyet a gyártó az üzemben tart a piacfelügyeleti hatóságoknak történő bemutatás céljából.

Az egyéni műszaki dokumentáción keresztül a következő eszközöket hozzuk létre:

– Vizsgálat nélkül: a terméket a harmonizált műszaki specifikációk vagy egy bizottsági határozat által meghatározandó bizonyos feltételek mellett vizsgálat nélkül alkalmasnak kell tekinteni egy bizonyos felhasználásra vagy egy bizonyos teljesítményszint vagy -osztály elérésére;

– További vizsgálat nélkül: ugyanígy, a terméket egy harmadik fél által végzett meghatározott számú vizsgálat alapján a harmonizált műszaki specifikációk vagy egy bizottsági határozat által meghatározandó bizonyos feltételek mellett további vizsgálat nélkül alkalmasnak kell tekinteni egy bizonyos felhasználásra vagy egy bizonyos teljesítményszint vagy -osztály elérésére;

– Megosztott típusvizsgálat: A gyártó felhasználhatja a harmadik fél által végzett vizsgálatok eredményeit, amennyiben termékére is jellemzők a szóban forgó terméktípust meghatározó tényezők, azaz ugyanazok az alapanyagok és előállításuk hasonló gyártási rendszerekkel történt;

– Lépcsőzetes típusvizsgálat: A termékegyüttesek vagy rendszerek összeállításával foglalkozó gyártók az ugyanezen termékegyüttesek és rendszerek szolgáltatói által végzett vizsgálatok eredményeit felhasználhatják, ez utóbbiak engedélye és utasításai mellett. Ezenkívül a gyártás végső fázisaiban végzett vizsgálatokat nem kell az első fázisok tekintetében megismételni, amennyiben a teljesítményjellemzőket nem változtatták meg. Ezek az intézkedések jelentősen csökkenteni fogják a forgalomba hozott termékek költségeit, az építmények biztonságának csökkentése nélkül, és különösen a kkv-knak fognak kedvezni.

A fenti konkrét intézkedéseken túlmenően a műszaki specifikációk szerzői hivatalos felkérést kapnak, hogy, amikor csak lehetséges, a vizsgálatoknál kevésbé munkaigényes értékelési módszereket használjanak a műszaki specifikációkban.

3.3.2. Meghatározott érvényű intézkedések

Az egyedi gyártású termékek kezelése

Az egyedi gyártású termékek kezelése is egyszerűbbé válik az új, egyéni műszaki dokumentáció használatával. Ez az egyszerűsítési intézkedés is az összes, egyedi gyártású terméket előállító vállalatra vonatkozik, de különös jelentőséggel bír a kkv-k, de még inkább a kézművesek és mikrovállalkozások szempontjából.

A mikrovállalkozások kezelése

A javaslat külön elbánásban részesíti a mikrovállalkozásokat, amelyek lehetőséget kapnak arra, hogy a teljesítményállandóság értékelésére és ellenőrzésére alkalmazandó rendszert egyéni műszaki dokumentációval helyettesítsék, amelyhez nem szükséges harmadik fél beavatkozása; kivételt képeznek ez alól azok a termékek, amelyek nagyon fontos szerepet játszanak az építmények biztonságának biztosításában.

3.3.3. Európai műszaki értékelési rendszer

Az építési termékekről szóló irányelv értelmében a harmonizált szabványok által nem szabályozott termékek számára az európai műszaki engedélyeken keresztül vezet az út a CE-jelöléshez. Ezt a rendszert főként bonyolultsága, költségei és az átláthatóság hiánya miatt sok kritika érte.

Először is azt kell fontolóra venni, hogy harmonizált szabvány hiányában az európai műszaki engedély kiadásához kapcsolódó munka alapjában véve új műszaki specifikáció létrehozásában, azaz a termék teljesítményének értékeléséhez szükséges vizsgálatok és egyéb értékelési módszerek meghatározásában áll. Ez valóban összetett és bonyolult feladat, amelyre azért van szükség, hogy a terméket CE-jelöléssel ellátva lehessen forgalomba hozni. A tagállamok éveken át ezt a gyakorlatot követték, ami egyben magyarázatot is ad az e téren már régen kialakult nemzeti testületek létére.

Az érintettekkel folytatott konzultáció azt jelezte, hogy ez a módszer még mindig szükséges és érvényes, de bizonyos fejlesztésekre szorul. A felülvizsgálat célja tehát, amennyire csak lehet, a rendszer egyszerűsítésében áll, azáltal hogy egyszerűsíti az eljárásokat, átláthatóbbá teszi a rendszert, és nagyobb mozgásteret enged a gyártónak az értékelés tartalmának meghatározásában.

A rendszer vonatkozásában javasolt fő változtatásokat a következőképpen lehet összefoglalni:

1. Az európai műszaki értékeléseket önkéntes alapon lehet választani a CE-jelölés megszerzésére, a harmonizált szabványok használatának alternatívájaként. Az európai műszaki értékelést abban az esetben is el lehetne végezni, ha már van harmonizált szabvány az adott termékre; így a gyártó nagyobb rugalmasságot és döntési szabadságot élvezhetne.

2. Az építési termékekről szóló irányelv jelenleg nem tartalmaz kritériumokat a műszaki értékelést végző szervek ágazati kompetenciájával kapcsolatban. A javaslat ezzel ellenben szigorú kritériumokat szab meg ezen szervek számára, melyek többek között az ágazati kompetenciára vonatkoznak, de a 11 meghatározott ágazati terület közül legalább egyen műszaki kompetenciákra is.

3. A jelenlegi rendszer két módszert ismer el az európai műszaki engedélyek megszerzésére: az útmutatókat (ETAG) és az értékelési eljárás egységes értelmezését (Common Understanding Assessment Procedure – CUAP). Ezt a két módszert egy egyetlen, egyszerűsített módszer fogja felváltani: az európai értékelési dokumentum (European Assessment Document – EAD).

4. A gyártó döntő szerepet kap az európai értékelési dokumentum kifejlesztésében, mivel ő dönt arról, hogy a dokumentum mely termékjellemzőkre vonatkozzon, ő avatkozik be az eljárásba, és csak a munkaprogram, és az eljárás menetrendjének és költségeinek pontos ismeretében írja alá a végleges szerződést.

5. Az átfutási idők tekintetében a javasolt eljárás célkitűzésként 4,5 hónapot szán az európai értékelési dokumentum kidolgozására – ezzel szemben a becsült, átlagos (az építési termékekről szóló irányelv által nem rögzített) átfutási idő az értékelési eljárás egységes értelmezése (CUAP) esetén 14,5 hónap, az ETAG-útmutató kidolgozása esetén pedig több mint 24 hónap.

4. A javaslat jogi elemei

4.1. A javasolt intézkedés összefoglalása

A rendeletjavaslat az építési termékekről szóló irányelv hatályon kívül helyezésére irányul. A jogi aktusok hatályon kívül helyezése során általában a „formák párhuzamosságának” elvét szokás alkalmazni, azaz egy irányelv hatályon kívül helyezése egy másik irányelv elfogadásával történne. Az esettel kapcsolatban azonban egyedi körülmények állnak fenn, nevezetesen:

· a rendelet hatékonyságával kapcsolatos megfontolások, amennyiben a belső piac céljainak megvalósításáról van szó;

· az építési termékekről szóló irányelvvel kapcsolatban szerzett tapasztalatok azt mutatják, hogy a tagállamok jelentős tartalmi és időbeli eltérésekkel ültetik át a jogszabályt nemzeti jogukba, ami negatívan befolyásolta az építési termékek belső piacának működését.

· az eltérő átültetés miatt gyakorlati nehézségek jelentkeztek, melyekre jó példa a CE-jelölés státusára vonatkozó jelenlegi helyzet. Az építési termékekről szóló irányelvet úgy ültették át, hogy a CE-jelölést négy tagállamban önkéntesnek tekintik, a többiben pedig kötelezőnek. Az ágazat roppant elégedetlen ezzel a helyzettel, azonban ez a dilemma a mai napig megoldásra vár.

A fenti okokból egy közvetlenül alkalmazandó jogszabály tekinthető a leghatékonyabb módszernek az építési termékekről szóló irányelv felváltására. A Bizottság ezért egy rendeletet választott, lévén közvetlenül alkalmazandó jogszabályként a legmegfelelőbb jogi aktus erre a célra. Így a tagállamok közötti eltérő értelmezés és végrehajtás problémáját vélhetőleg el lehet kerülni.

4.2. Jogalap

A javaslat alapja a Szerződés 95. cikke.

4.3. Szubszidiaritás

A javaslat az építési termékekhez kapcsolódó hatásköröknek és felelősségeknek a Közösség és a tagállamok közötti elosztásának világos elvén nyugszik.

A tagállamok kötelessége biztosítani, hogy területükön a magasépítési és a mélyépítési munkák tervezése és kivitelezése ne veszélyeztesse a személyek, a háziállatok és a vagyon biztonságát, és eleget tegyen más alapvető, a közjó érdekét szolgáló követelményeknek is.

E közösségi jogszabály célja viszont, hogy megteremtse a keretet az építési termékek belső piacának kiteljesítéséhez, ami viszont a Szerződés szerint az Európai Unió felelőssége.

Az építőipar terén jelentkező azon műszaki akadályokat, amelyeket nem lehet azáltal megszüntetni, hogy az összes tagállam kölcsönösen elismeri az egyenértékűséget, csak egy közös műszaki nyelv megteremtésével lehet felszámolni, melyet használva a gyártók a teljesítményt a forgalomba hozandó építési termék fő jellemzőinek függvényében írják le. A javasolt jogszabály főként arra törekszik, hogy meghatározza e harmonizált műszaki nyelv létrehozására vonatkozó követelményeket.

4.4. Az arányosság elve

A javaslat igen nagy mértékben meglevő gyakorlatokra, eljárásokra és infrastruktúrákra épül, megszilárdítja, pontosítja és egyszerűsíti ezeket, semmint hogy új intézkedéseket és infrastruktúrákat hozna létre.

A teljesítményállandóság értékeléséhez és ellenőrzéséhez kapcsolódó feladatokat harmadik félként végző szervek bejelentésére vonatkozó kritériumok megerősítése, valamint a védintézkedési rendelkezések tekintetében a javaslat szigorúan követi az új jogi keretet.

A műszaki értékelést végző szervek kijelölésére és bejelentésére vonatkozó kritériumok ugyanezt az elvet követik néhány kiigazítással, tekintettel az ezen szervek által betöltendő sajátos funkciókra.

2008/0098 (COD)

Javaslat:

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE

AZ ÉPÍTÉSI TERMÉKEK FORGALMAZÁSÁRA VONATKOZÓ HARMONIZÁLT FELTÉTELEK MEGÁLLAPÍTÁSÁRÓL

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 95. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára [6],

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [7],

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére [8],

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően [9],

mivel:

(1) A tagállamok jogszabályai szerint az építményeket úgy kell tervezni és kivitelezni, hogy azok ne veszélyeztessék a személyek, a háziállatok és a vagyon biztonságát.

(2) Ezek a jogszabályok közvetlen hatást gyakorolnak az építési termékekre vonatkozó követelményekre. Ezeket a követelményeket az építési termékekre vonatkozó nemzeti termékszabványok, a nemzeti műszaki engedélyek és egyéb nemzeti műszaki specifikációk és rendelkezések következetesen tükrözik. Különbözőségük folytán e követelmények akadályozzák a Közösségen belüli kereskedelmet.

(3) Az építési termékekre vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló, 1988. december 21-i 89/106/EGK tanácsi irányelv [10] az építési termékek terén kívánta a kereskedelem elé háruló műszaki akadályokat felszámolni, hogy fokozza a belső piacon belüli szabad mozgásukat.

(4) E cél elérése érdekében a 89/106/EGK irányelv az építési termékek terén harmonizált szabványok létrehozásáról és európai műszaki engedélyek kiadásáról rendelkezett.

(5) A 89/106/EGK irányelvet más jogszabállyal kell felváltani a meglevő jogi keret egyszerűsítése és pontosítása, valamint a meglevő intézkedések átláthatóságának és hatékonyságának növelése érdekében.

(6) A kkv-k, különösen a mikrovállalkozások anyagi terheinek könnyítése érdekében egyszerűsített eljárásokról kell rendelkezni a teljesítménynyilatkozatok kiállítása tekintetében.

(7) A termékek forgalmazása tekintetében akkreditációs és piacfelügyeleti előírások meghatározásáról szóló […] európai parlamenti és tanácsi rendelet, valamint a termékek forgalomba hozatalának közös keretrendszeréről szóló […] európai parlamenti és tanácsi határozat a termékek belső piacon történő forgalmazásának tekintetében horizontális jogi keretről rendelkezik. Ezért ennek a rendeletnek figyelembe kell vennie az említett jogi keretet.

(8) Az építőiparban a műszaki akadályokat csak az építési termékek teljesítményének értékelését szolgáló, harmonizált műszaki specifikációk kidolgozásával lehet felszámolni.

(9) A harmonizált műszaki specifikációknak a harmonizált szabványokban és az európai értékelési dokumentumokban meghatározott vizsgálati, számítási és egyéb módszereket kell magukban foglalniuk a termékek fő jellemzőinek vonatkozásában történő teljesítményértékelés céljából.

(10) A tagállamok által az építményekre vonatkozó előírásokban használt módszereknek, csakúgy mint az építési termékek fő jellemzőivel kapcsolatos egyéb nemzeti jogszabályoknak összhangban kell lenniük a harmonizált műszaki specifikációkkal.

(11) A megbízások és harmonizált szabványok előkészítésének alapjaként, valamint az építési termékek európai értékelési dokumentumainak kidolgozása céljából meg kell állapítani az építményekre vonatkozó alapvető követelményeket.

(12) A harmonizált műszaki specifikációkban adott esetben a fő termékjellemzők tekintetében teljesítményszinteket kell megállapítani, amelyeket a tagállamok építési termékeinek teljesíteniük kell, a bizonyos építményekre vonatkozó alapvető követelmények különböző szintjeinek, valamint a tagállamokra jellemző klimatikus, geológiai, földrajzi és egyéb körülmények figyelembevétele céljából.

(13) Az Európai Szabványügyi Bizottságot (CEN) és az Európai Elektrotechnikai Szabványügyi Bizottságot (CENELEC) ismerik el olyan illetékes szervezetekként, amelyek a Bizottság és a két testület által 2003. március 28-án aláírt általános együttműködési iránymutatásoknak megfelelően harmonizált szabványokat fogadhatnak el.

(14) Ezeknek a harmonizált szabványoknak tartalmazniuk kell azokat a megfelelő eszközöket, amelyekre az építési termékek fő jellemzőinek vonatkozásában történő teljesítmény harmonizált értékelésekor van szükség. A harmonizált szabványokat a Bizottság által elfogadott megbízások alapján és a 98/34/EK irányelv 6. cikkének megfelelően kell kidolgozni, és ezeknek ki kell térniük az építési termékek releváns családjaira.

(15) Egyszerűsíteni kell azokat az eljárásokat, amelyeket a 89/106/EGK irányelv szerint a harmonizált szabványok által nem szabályozott építési termékek fő jellemzőinek vonatkozásában történő teljesítmény értékelésekor használnak, hogy azok átláthatóbbá váljanak, és az építési termékek gyártóinak csökkenjenek a költségei.

(16) Annak érdekében, hogy az építési termékek gyártói és importőrei a harmonizált szabványok által nem szabályozott építési termékek teljesítményéről nyilatkozatot állíthassanak ki, európai műszaki értékelésről szükséges rendelkezni.

(17) Annak érdekében, hogy a gyártó és az importőr a forgalmazni kívánt építési termék teljesítményvizsgálatában még több rugalmasságot élvezhessen, biztosítani kell számukra, hogy a harmonizált szabványok által szabályozott termék tekintetében is európai műszaki értékelést kérhessenek.

(18) Az építési termékek gyártói és importőrei számára lehetővé kell tenni, hogy termékeiken a 89/106/EGK irányelvvel bevezetett európai műszaki engedélyre vonatkozó iránymutatások alapján európai műszaki értékelések végzését kérhessék. Ezért biztosítani kell, hogy ezek az iránymutatások mint európai értékelési dokumentumok továbbra is érvényben legyenek.

(19) Az európai értékelési dokumentumtervezetek kidolgozásával és az európai műszaki értékelések kiadásával a tagállamok által a műszaki értékelés végzésére kijelölt szerveket kell megbízni. Annak érdekében, hogy a műszaki értékelést végző szervek valóban rendelkezzenek az ezeknek a feladatoknak az elvégzéséhez szükséges kompetenciákkal, kijelölésük kritériumait közösségi szinten kell megállapítani. Ezért elő kell írni azt is, hogy a műszaki értékelést végző szerveket más tagállamok műszaki értékelést végző szervei rendszeresen értékeljék.

(20) A műszaki értékelést végző szerveknek létre kell hozniuk egy szervezetet, amely az európai értékelési dokumentumtervezetek kidolgozásának és az európai műszaki értékelések kiadásának eljárásait koordinálja.

(21) Azokhoz az építési termékekhez, amelyeket harmonizált szabványok szabályoznak, vagy amelyek tekintetében európai műszaki értékelést adtak ki, forgalomba hozatalukkor – az idevágó harmonizált műszaki specifikációknak megfelelően – teljesítményről szóló nyilatkozatot kell mellékelni a fő termékjellemzők viszonylatában.

(22) A gyártót fel kell jogosítani arra, hogy ne legyen köteles az azon építési termékek fő jellemzőihez fűződő teljesítményről nyilatkozni, amelyekre nem vonatkoznak előírások abban a tagállamban, ahol a termékeket forgalmazni kívánja.

(23) Ha abban a tagállamban, ahol a gyártó a terméket forgalmazni kívánja, nincsenek előírások az építési termékek fő jellemzőire, lehetővé kell tenni a gyártó számára, hogy teljesítménynyilatkozat nélkül helyezze forgalomba az érintett terméket.

(24) A kkv-k, különösen a mikrovállalkozások anyagi terheinek könnyítése érdekében egyszerűsített eljárásokról kell rendelkezni a teljesítménynyilatkozatok kiállítása tekintetében.

(25) A pontos és megbízható teljesítménynyilatkozatok érdekében az építési termékek teljesítményét értékelni, az üzemben folyó gyártást pedig ellenőrizni kell – egy olyan megfelelő rendszer szerint, amely arra szolgál, hogy az építési termékek teljesítményállandóságát értékelje és ellenőrizze.

(26) Tekintettel az építési termékek különleges voltára és az értékelési rendszerükre fektetett külön hangsúlyra, a(z) …/…/EK határozatban előírt megfelelőségértékelési eljárások és az ugyanebben a határozatban leírt modulok nem alkalmazandók ezekre a termékekre. Ezért külön módszereket kell kidolgozni az építési termékek teljesítményállandóságának értékelésére és ellenőrzésére a termékek fő jellemzőinek tekintetében.

(27) Mivel a CE-jelölés az építési termékek tekintetében a(z) .../.../EK rendeletben leírt általános elvekkel összehasonlítva eltérő jelentéssel bír, külön rendelkezéseket kell bevezetni annak érdekében, hogy egyértelművé váljon, hogy kötelező a CE-jelölés elhelyezése, és milyen következményekkel jár a CE-jelölés használata.

(28) Azáltal, hogy a gyártó elhelyezi vagy elhelyezteti a CE-jelölést az építési terméken, felelősséget vállal azért, hogy az adott termék megfelel a teljesítménynyilatkozatban foglaltaknak.

(29) A CE-jelölést minden olyan építési terméken el kell helyezni, amelyek tekintetében a gyártó e rendelet szerint teljesítménynyilatkozatot állított ki. Teljesítménynyilatkozat hiányában tartózkodni kell a CE-jelölés használatától.

(30) A CE-jelölésnek kell az egyetlen olyan jelölésnek lennie, amely tanúsítja, hogy az építési termék megfelel a teljesítménynyilatkozatnak és az alkalmazandó előírásoknak. Ezért a CE-jelöléssel ellátott építési termékeken sem a tagállamok, sem a közjogi szervek, sem az olyan magánjogi szervek, amelyek közszolgáltatásokat ellátó vállalkozásként, illetve monopolhelyzet vagy közmegbízás alapján közjogi szervként működnek, nem helyezhetnek el további jelöléseket, amennyiben az érintett tagállamban az adott felhasználásra vonatkozó előírások megfelelnek a teljesítménynyilatkozatban foglaltaknak.

(31) Az olyan építési termékek szükségtelen vizsgálatát elkerülendő, amelyek teljesítményére vonatkozóan elegendő bizonyíték áll rendelkezésre megbízható előzetes vizsgálatok vagy egyéb meglevő adatok alapján, lehetővé kell tenni a gyártó számára, hogy – a harmonizált műszaki specifikációkban vagy egy bizottsági határozatban megállapított feltételek mellett – vizsgálat nélkül vagy további vizsgálat nélkül nyilatkozhasson egy bizonyos teljesítményszintről vagy -osztályról.

(32) A már elvégzett vizsgálatok megismétlését elkerülendő, az építési termék gyártója számára lehetővé kell tenni harmadik fél által kapott vizsgálati eredmények használatát.

(33) Annak érdekében, hogy csökkenjenek a mikrovállalkozásoknak a termékek forgalomba helyezésével kapcsolatos költségei, egyszerűsített eljárásokról kell rendelkezni a teljesítményállandóság értékelése és ellenőrzése tekintetében, amennyiben a forgalmazni kívánt termékek nem járnak számottevő biztonsági kockázattal.

(34) Az egyedi tervezésű és gyártású építési termékek tekintetében – amennyiben bizonyítani lehet, hogy a forgalomba helyezett termék megfelel az alkalmazandó jogszabályi rendelkezéseknek – lehetővé kell tenni a gyártó számára, hogy a teljesítményállandóság értékelésére és ellenőrzésére egyszerűsített eljárásokat használjon.

(35) Fontos, hogy a nemzeti műszaki előírások hozzáférhetők legyenek, annak érdekében, hogy a vállalatok, különösen a kkv-k, megbízható és pontos információt kapjanak az abban a tagállamban hatályos joganyagról, ahol termékeiket forgalmazni kívánják. Ezért az egyes nemzeti műszaki szabályoknak a valamely másik tagállamban jogszerűen forgalmazott termékekre történő alkalmazására vonatkozó eljárások megállapításáról és a 3052/95/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. …-i …/…/EK rendelet által létrehozott termékügyi kapcsolattartó pontok feladata, hogy az építési termékek egyes típusainak beépítésére, összeszerelésére vagy üzembe helyezése vonatkozó szabályokról is tájékoztatást adjanak.

(36) A közösségi harmonizációs jogszabályok egyenértékű és következetes érvényesítése céljából a tagállamoknak hatékony piacfelügyeletet kell fenntartaniuk. A termékek forgalmazása tekintetében az akkreditációs és piacfelügyeleti előírások megállapításáról szóló, 2008. …-i …/…/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet meghatározza a piacfelügyelet működésének alapvető feltételeit.

(37) A tagállamoknak a saját területükön a biztonsággal, egészséggel és az építményekre vonatkozó alapvető követelmények közé tartozó további szempontokkal kapcsolatos felelősségét védzáradékban kell rögzíteni, amely megfelelő védőintézkedésekről gondoskodik.

(38) Mivel biztosítani kell, hogy az építési termékek teljesítményállandóságát értékelő és ellenőrző szervek a Közösség egész területén azonos szintű munkát végezzenek, és mivel az összes ilyen szervnek megegyező szinten és a tisztességes verseny feltételei mellett kell végeznie a munkáját, követelményeket kell meghatározni azon teljesítményértékelést végző szervek számára, amelyek azt kívánják, hogy e rendelet alkalmazásában bejelentsék őket. Az ezekről a szervekről szóló megfelelő információk hozzáférhetőségéről és a szervek figyelemmel kíséréséről is rendelkezni kell.

(39) Annak érdekében, hogy az építési termékek teljesítményállandóságát egységes minőségi színvonalon értékeljék és ellenőrizzék, követelményeket kell meghatározni azon hatóságok tekintetében is, akik az ezen feladatokat végrehajtó szerveket bejelentik a Bizottságnak és a tagállamoknak.

(40) Mivel a tagállamok a javasolt fellépés célját – nevezetesen az építési termékek belső piacának megfelelő működését az építési termékek teljesítményét leíró harmonizált műszaki specifikációk útján – nem tudják kellő mértékben megvalósítani, és ezért ez a cél a tervezett intézkedés terjedelme és hatása miatt közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elve szerint intézkedéseket fogadhat el. Az e cikkben meghatározott arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket.

(41) Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozatnak [11] megfelelően kell elfogadni.

(42) A Bizottságot különösen a következőkre kell felhatalmazni: a teljesítménynyilatkozat online közzétételére vonatkozó feltételek megállapítása; annak az időtartamnak a meghatározása, ameddig a gyártóknak, az importőröknek és a forgalmazóknak a műszaki dokumentációt és a teljesítménynyilatkozatot meg kell őrizniük rendelkezésre bocsátás céljából; teljesítményosztályok megállapítása az építési termékek fő jellemzői vonatkozásában; a teljesítmény értékelésére és a bejelentett teljesítmény állandóságának ellenőrzésére szolgáló rendszer kidolgozása, amelyet egy adott építési termék vagy termékcsalád tekintetében alkalmaznak; az európai műszaki értékelés formájának megállapítása; a műszaki értékelést végző szervek értékelésére szolgáló eljárások kidolgozása és az I–V. mellékletek módosítása. Mivel az említett intézkedések általános hatályúak, és céljuk ezen rendelet nem lényegi elemeinek módosítása, többek között a rendelet új, nem lényegi elemekkel történő kiegészítése útján, ezeket az 1999/468/EK határozat 5a. cikkében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással kell elfogadni.

(43) Mivel az ezen rendelet megfelelő működését szolgáló keret létrehozása időt igényel, a rendelet alkalmazását el kell halasztani; kivételt képeznek ez alól a műszaki értékelést végző szervek, a bejelentő hatóságok és a bejelentett szervek kijelölésére, valamint a műszaki értékelést végző szervek szervezetének létrehozására és az állandó bizottság megalapítására vonatkozó rendelkezések,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. FEJEZET

Általános rendelkezések

1. cikk

Tárgy

Ez a rendelet szabályokat határoz meg az építési termékek teljesítményének fő jellemzői tekintetében történő kifejezésével és a CE-jelölés építési termékeken történő használatával kapcsolatban.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

1. „építési termék”: olyan termék vagy termékegyüttes, amelyet azért állítottak elő és helyeztek forgalomba, hogy tartósan építményekbe vagy építmények részeibe építsék be, így a termék leszerelése csökkenti az építmény teljesítményét, leszerelése vagy más termékkel történő helyettesítése pedig építkezési művelettel jár;

2. „építmény”: mind a magas-, mind a mélyépítési építmények;

3. „fő jellemzők”: az építési termék azon jellemzői, amelyek az építményekre vonatkozó alapvető követelményekkel függnek össze;

4. „harmonizált műszaki specifikációk”: harmonizált szabványok és európai értékelési dokumentumok;

5. „piaci hozzáférhetőség biztosítása”: építési termékek kereskedelmi tevékenység során történő szállítása a közösségi piacon történő forgalmazás vagy felhasználás céljából, fizetés ellenében vagy térítésmentesen;

6. „forgalomba hozatal”: az építési termék első bevezetése a közösségi piacra;

7. „gyártó”: minden olyan természetes vagy jogi személy, aki saját nevében vagy védjegye alatt építési terméket gyárt, illetve gyártat;

8. „forgalmazó”: az a gyártótól vagy importőrtől eltérő, természetes vagy jogi személy az ellátási láncban, aki a piacon hozzáférhetővé teszi az építési terméket;

9. „importőr”: az a Közösségben letelepedett természetes vagy jogi személy, aki egy harmadik országból származó építési terméket a közösségi piacon forgalomba hoz;

10. „gazdasági szereplő”: a gyártó, az importőr, a forgalmazó és a meghatalmazott képviselő;

11. „meghatalmazott képviselő”: az a Közösségben letelepedett természetes vagy jogi személy, aki megbízást kapott a gyártótól, hogy bizonyos feladatokat végezzen el a nevében;

12. „harmonizált szabvány”: a 98/34/EK irányelv I. mellékletében felsorolt valamelyik európai szabványügyi testület által a Bizottság ugyanezen irányelv 6. cikkének megfelelően kiadott felkérése alapján elfogadott szabvány;

13. „európai értékelési dokumentum”: a műszaki értékelést végző szervek szervezete által elfogadott dokumentum;

14. „akkreditálás”: a(z) …/…/EK rendelet fogalommeghatározása szerinti eljárás;

15. „visszavonás”: olyan intézkedés, amely arra irányul, hogy az ellátási láncban található építési termék piacra történő bevezetését megakadályozza;

16. „visszahívás”: olyan intézkedés, amelynek célja a piacra már bevezetett építési termék kivonása a piacról;

17. „terméktípus”: a nyersanyagok vagy más elemek adott kombinációját felhasználva egy bizonyos gyártási folyamattal előállított építési termék teljesítménye;

18. „üzemi gyártásellenőrzés”: az üzemi gyártás folyamatos belső ellenőrzése;

19. „mikrovállalkozás”: a mikro-, kis- és középvállalkozásokra vonatkozó 2003. május 6-i 2003/361/EK bizottsági ajánlás [12] meghatározása szerinti mikrovállalkozás;

20. „életciklus”: a termék életének egymásra következő és egymással összefüggő szakaszai, a nyersanyagbeszerzéstől vagy természetes forrásokból történő előállítástól az ártalmatlanításig.

3. cikk

Az építményekre vonatkozó alapvető követelmények és a termékek fő jellemzői

1. Az építési termékek fő jellemzőit harmonizált műszaki specifikációk határozzák meg az építményekre vonatkozó alapvető követelmények összefüggésében, melyek leírása az I. mellékletben található.

II. FEJEZET

teljesítménynyilatkozat és CE-jelölés

4. cikk

A teljesítménynyilatkozatok kiállításának feltételei

1. A gyártó vagy az importőr az építési termék forgalomba hozatala során teljesítménynyilatkozatot állít ki, amennyiben az alábbi feltételek teljesültek:

a) az építési terméket harmonizált szabvány szabályozza, vagy európai műszaki értékelést adtak ki a termékre; valamint

b) abban a tagállamban, ahol a gyártó vagy az importőr forgalomba kívánja helyezni a terméket, előírások vonatkoznak az adott termék fő jellemzőire.

A gyártó vagy az importőr akkor is kiállíthat teljesítménynyilatkozatot, ha nem léteznek a b) pontban említett előírások.

2. Az (1) bekezdésben említett teljesítménynyilatkozatban legalább a termék azon fő jellemzőire ki kell térni, amelyekre az (1) bekezdés b) pontjában említett előírások vonatkoznak.

3. A tagállamok a gyártó vagy az importőr által kiállított teljesítménynyilatkozat pontosságából és megbízhatóságából indulnak ki.

5. cikk

A teljesítménynyilatkozat tartalma

1. A teljesítménynyilatkozat – az idevágó harmonizált műszaki specifikációknak megfelelően – az építési termékek teljesítményét fejezi ki azok fő jellemzőinek vonatkozásában.

2. A teljesítménynyilatkozat a következő információkat tartalmazza:

a) azt a terméktípust, amely tekintetében kiállították;

b) a teljesítménynyilatkozat tárgyát képező építési termék fő jellemzőinek felsorolását, valamint a teljesítmény szintjeit és osztályait;

c) az egyes fő jellemzők értékelésére használt harmonizált szabvány, az európai értékelési dokumentum vagy az egyedi műszaki dokumentáció hivatkozási száma.

6. cikk

A teljesítménynyilatkozat formája

1. Az összes forgalomba hozott termékhez mellékelni kell a teljesítménynyilatkozat egy példányát.

Amennyiben azonban egy egész terméktételt egyetlen felhasználóhoz szállítanak, elegendő, ha csak a teljesítménynyilatkozat egyetlen példányát mellékelik a szállítmányhoz.

2. A teljesítménynyilatkozat példányát csak a címzett kifejezett írásbeli hozzájárulásával lehet elektronikus úton kézbesíteni.

3. Az (1) és (2) bekezdéstől eltérve a teljesítménynyilatkozat tartalmát a Bizottság által megállapított feltételek szerint az interneten is közzé lehet tenni.

Ezeket az intézkedéseket, melyek célja a rendelet nem lényegi elemeinek kiegészítéssel történő módosítása, az 51. cikk (2) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással fogadják el.

4. A teljesítménynyilatkozatot a III. mellékletben található minta felhasználásával állítják ki.

7. cikk

A CE-jelölés használata

1. A CE-jelölést csak az olyan építési termékeken helyezik el, amelyek tekintetében a gyártó a 4., 5. és 6. cikknek megfelelően teljesítménynyilatkozatot állított ki.

Ha a gyártó nem állított ki teljesítménynyilatkozatot a 4., 5. és 6. cikknek megfelelően, nem szabad az építési termékeken CE-jelölést elhelyezni.

Azáltal, hogy a gyártó elhelyezi vagy elhelyezteti a CE-jelölést az építési terméken, felelősséget vállal azért, hogy az adott termék megfelel a teljesítménynyilatkozatban foglaltaknak.

2. A CE-jelölés az egyetlen jelölés, amely tanúsítja, hogy az építési termék megfelel a teljesítménynyilatkozatban foglaltaknak.

A tagállamok nem vezetnek be a CE-jelölésen kívül más megfelelőségi jelölésre vonatkozó nemzeti intézkedéseket, illetve az ilyen jelölésre való hivatkozásokat visszavonják.

3. A tagállamok nem tiltják meg és nem akadályozzák a területükön vagy a hatókörükben a CE-jelöléssel ellátott építési termékek forgalomba helyezését vagy használatát, amennyiben az érintett tagállamban az adott felhasználásra vonatkozó előírások megfelelnek a teljesítménynyilatkozatban foglaltaknak.

4. A tagállamok biztosítják, hogy a CE-jelöléssel ellátott építési termékek használatát sem a közjogi szervek, sem a közszolgáltatásokat ellátó vállalkozásként, illetve monopolhelyzet vagy közmegbízás alapján közjogi szervként működő magánjogi szervek által bevezetett szabályok vagy feltételek nem akadályozzák, amennyiben az érintett tagállamban az adott felhasználásra vonatkozó előírások megfelelnek a teljesítménynyilatkozatban foglaltaknak.

8. cikk

A CE-jelölés elhelyezésére vonatkozó szabályok és feltételek

1. A CE-jelölés a(z) …/…/EK rendelet 26a. cikkében megállapított általános elvek tárgyát képezi.

2. A CE-jelölést jól láthatóan, olvashatóan és letörölhetetlenül helyezik el az építési terméken vagy annak adattábláján. Amennyiben ez nem lehetséges, vagy a termék jellege miatt nem indokolt, a jelölést a csomagoláson, illetve a kísérő dokumentáción helyezik el.

3. A CE-jelölést annak az évszámnak az utolsó két számjegye követi, amely évben a jelölést elhelyezték, valamint a gyártó neve vagy beazonosításra alkalmas védjegye, az építési termék egyedi azonosító kódja és a teljesítménynyilatkozat száma.

4. A CE-jelölést az építési termék forgalomba hozatala előtt kell a terméken elhelyezni. A CE-jelölést különleges kockázatokat vagy felhasználásokat jelölő piktogram vagy bármilyen egyéb jelölés követheti.

9. cikk

Termékügyi kapcsolattartó pontok

Minden tagállam gondoskodik arról, hogy a(z) …/…/EK rendelet szerint kijelölt termékügyi kapcsolattartó pontok az építési termékek egyes típusainak beépítésére, összeszerelésére vagy üzembe helyezésére az adott tagállam területén alkalmazandó műszaki szabályokról vagy jogszabályi rendelkezésekről is tájékoztatást adjanak.

III. FEJEZET

A gazdasági szereplők kötelezettségei

10. cikk

A gyártók kötelezettségei

1. A gyártók elkészítik az előírt műszaki dokumentációt, amely a bejelentett teljesítmény tanúsításával kapcsolatos valamennyi releváns elem leírását tartalmazza.

A teljesítménynyilatkozatot a gyártók a 4., 5. és 6. cikknek megfelelően állítják ki, és a CE-jelölést a 7. és 8. cikknek megfelelően helyezik el.

2. A gyártók minden építési termékcsalád esetében az építési termék várható élettartama és az építményben játszott szerepe alapján a Bizottság által meghatározott ideig megőrzik a műszaki dokumentációt és a teljesítménynyilatkozatot.

Ezeket az intézkedéseket, melyek célja a rendelet nem lényegi elemeinek kiegészítéssel történő módosítása, az 51. cikk (2) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással fogadják el.

3. Sorozatgyártás esetén a gyártók megfelelő eljárásokkal biztosítják a bejelentett teljesítmény fenntartását. A terméktípus és az alkalmazandó harmonizált műszaki specifikációk változásait a megfelelő módon figyelembe veszik.

A gyártók adott esetben mintavizsgálatot végeznek a forgalomba hozott építési terméken, kivizsgálják a panaszokat, szükség esetén nyilvántartást vezetnek erről, és folyamatosan tájékoztatják a forgalmazókat erről a folyamatról.

4. A gyártók biztosítják, hogy az építési termékeken az azonosításukat lehetővé tevő típus-, tétel- vagy sorozatszámot vagy egyéb ilyen elemet helyezzenek el, illetve ha a termék mérete vagy jellege nem teszi lehetővé ezt, a szükséges információt az építési termék csomagolásán vagy az építési terméket kísérő dokumentáción adják meg.

5. A gyártók feltüntetik nevüket, bejegyzett kereskedelmi nevüket vagy bejegyzett védjegyüket és azt a címet, amelyen elérhetők, az építési terméken, illetve ha ez nem lehetséges, az építési termék csomagolásán vagy az építési terméket kísérő dokumentáción.

6. Azok a gyártók, akik úgy ítélik meg vagy okuk van feltételezni, hogy az általuk forgalomba hozott építési termék nem felel meg a bejelentett teljesítménynek, haladéktalanul meghozzák a szükséges korrekciós intézkedéseket az építési termék megfelelőségének biztosítása érdekében, vagy visszavonják a piacról, és visszahívják a végfelhasználóktól. Erről haladéktalanul tájékoztatják azoknak a tagállamoknak a nemzeti hatóságait, amelyek piacán forgalomba hozták a terméket, és részletes információkat adnak, különösen a nem megfelelésről és a meghozott korrekciós intézkedésekről.

7. A gyártók az illetékes nemzeti hatóságok indoklással ellátott kérésére átadják az összes olyan információt és dokumentációt, amely annak igazolásához szükséges, hogy az építési termék megfelel a bejelentett teljesítménynek. A gyártók az általuk forgalomba hozott építési termékek által képviselt kockázatok elkerülésére irányuló intézkedésekben együttműködnek a hatóságokkal, ha azok úgy kérik.

11. cikk

Meghatalmazott képviselők

1. A gyártók írásos megbízással meghatalmazott képviselőt nevezhetnek ki.

A meghatalmazott képviselő megbízása a műszaki dokumentáció elkészítésére nem terjedhet ki.

2. Ha a gyártó meghatalmazott képviselőt nevezett ki, ez utóbbi legalább a következő feladatokat látja el:

a) a 10. cikk (2) bekezdésében említett ideig megőrzi a teljesítménynyilatkozatot és a műszaki dokumentációt a nemzeti felügyeleti hatóságok számára történő bemutatás céljából;

b) az illetékes nemzeti hatóságok kérésére átadja nekik az összes olyan információt és dokumentációt, amely annak igazolásához szükséges, hogy az építési termék megfelel a bejelentett teljesítménynek;

c) az illetékes hatóságok kérésére együttműködik velük a megbízása körébe tartozó építési termékek által képviselt kockázatok elkerülésére irányuló intézkedésekben.

12. cikk

Az importőrök kötelezettségei

1. Az importőrök az építési terméknek a közösségi piacon történő forgalomba hozatalakor kellő gondossággal járnak el a rendeletben meghatározott követelményekkel kapcsolatban.

2. Az importőrök az építési termék forgalomba hozatala előtt meggyőződnek arról, hogy a gyártó elvégezte a bejelentett teljesítmény állandóságának értékelését és ellenőrzését. Meggyőződnek arról, hogy a gyártó elkészítette a 10. cikk (1) bekezdésében említett műszaki dokumentációt. A teljesítménynyilatkozatot a 4., 5. és 6. cikknek megfelelően állítják ki. Arról is meggyőződnek, hogy az előírt CE-jelölés fel van tüntetve a terméken, a termékhez mellékelték a szükséges dokumentációt, és a gyártó betartotta a 10. cikk (4) és (5) bekezdésében megállapított követelményeket.

Ha az importőr úgy ítéli meg, vagy oka van feltételezni, hogy az építési termék nem felel meg a bejelentett teljesítménynek, addig nem hozhatja forgalomba az építési terméket, amíg nem biztosított, hogy a termék megfelel a kísérő teljesítménynyilatkozatnak, vagy amíg a teljesítménynyilatkozatot nem helyesbítették.

3. A importőrök feltüntetik nevüket, bejegyzett kereskedelmi nevüket vagy bejegyzett védjegyüket és azt a címet, amelyen elérhetők, az építési terméken, illetve ha ez nem lehetséges, az építési termék csomagolásán vagy a terméket kísérő dokumentáción.

4. Az importőrök gondoskodnak arról, hogy amíg egy építési termékért ők felelnek, a tárolási vagy szállítási körülmények nem veszélyeztetik, hogy a termék megfelel a bejelentett teljesítménynek.

5. Azok az importőrök, akik úgy ítélik meg, vagy okuk van feltételezni, hogy az általuk forgalomba hozott építési termék nem felel meg a teljesítménynyilatkozatnak, haladéktalanul meghozzák a szükséges korrekciós intézkedéseket az építési termék megfelelőségének biztosítása érdekében, vagy visszavonják a piacról, és visszahívják a végfelhasználóktól. Erről haladéktalanul tájékoztatják azoknak a tagállamoknak a nemzeti hatóságait, amelyek piacán forgalomba hozták a terméket, és részletes információkat adnak, különösen a nem megfelelésről és a meghozott korrekciós intézkedésekről.

6. Az importőrök a 10. cikk (2) bekezdésében említett ideig megőrzik a teljesítménynyilatkozat egy példányát a nemzeti piacfelügyeleti hatóságok számára történő bemutatás céljából, és gondoskodnak arról, hogy e hatóságok kérésére a műszaki dokumentációt is be tudják mutatni nekik.

7. Az importőrök az illetékes nemzeti hatóságok indoklással ellátott kérésére átadják az összes olyan információt és dokumentációt, amely annak igazolásához szükséges, hogy az építési termék megfelel a bejelentett teljesítménynek. Az importőrök az általuk forgalomba hozott építési termékek által képviselt kockázatok elkerülésére irányuló intézkedésekben együttműködnek a hatóságokkal, ha azok úgy kérik.

13. cikk

A forgalmazók kötelezettségei

1. A forgalmazók az építési terméknek a közösségi piacon történő forgalomba hozatalakor kellő gondossággal járnak el a rendeletben meghatározott követelményekkel kapcsolatban.

2. A forgalmazók az építési termék forgalomba hozatala előtt meggyőződnek arról, hogy az előírt CE-jelölés fel van tüntetve a terméken, a termékhez mellékelték a rendelet szerint szükséges dokumentációt, valamint a termék használatára vonatkozó, olyan nyelven írt utasításokat és biztonsági információkat, amelyet a termék forgalmazási helye szerinti tagállamban élő felhasználók könnyen értenek, és a gyártó és az importőr betartotta a 10. cikk (4) és (5) bekezdésében és a 12. cikk (3) bekezdésében megállapított követelményeket.

Ha a forgalmazó úgy ítéli meg, vagy oka van feltételezni, hogy az építési termék nem felel meg a teljesítménynyilatkozatnak, csak akkor hozhatja forgalomba az építési terméket, ha a termék megfelel a kísérő teljesítménynyilatkozatnak, vagy a teljesítménynyilatkozatot helyesbítették. Ha a termék kockázatot jelent, a forgalmazó tájékoztatja erről a gyártót vagy az importőrt, valamint a piacfelügyeleti hatóságokat is.

3. A forgalmazó gondoskodik arról, hogy amíg egy építési termékért ő felel, a tárolási vagy szállítási körülmények ne veszélyeztessék a termék bejelentett teljesítményének való megfelelését.

4. Azok a forgalmazók, akik úgy ítélik meg, vagy okuk van feltételezni, hogy az általuk forgalomba hozott építési termék nem felel meg a teljesítménynyilatkozatnak, haladéktalanul meghozzák a szükséges korrekciós intézkedéseket az építési termék megfelelőségének biztosítása érdekében, vagy visszavonják a piacról, és visszahívják a végfelhasználóktól. Erről haladéktalanul tájékoztatják azoknak a tagállamoknak a nemzeti hatóságait, amelyek piacán forgalomba hozták a terméket, és részletes információkat adnak, különösen a nem megfelelésről és a meghozott korrekciós intézkedésekről.

5. A forgalmazók az illetékes nemzeti hatóságok indoklással ellátott kérésére átadják az összes olyan információt és dokumentációt, amely annak igazolásához szükséges, hogy az építési termék megfelel a bejelentett teljesítménynek. A forgalmazók az általuk forgalomba hozott építési termékek által képviselt kockázatok elkerülésére irányuló intézkedésekben együttműködnek a hatóságokkal, ha azok úgy kérik.

14. cikk

Azok az esetek, amelyekben a gyártói kötelezettségek az importőrökre és a forgalmazókra vonatkoznak

Az importőrök és a forgalmazók e rendelet alkalmazásában gyártóknak tekintendők, ha nevük vagy védjegyük alatt hoznak forgalomba termékeket, vagy egy már forgalomba hozott építési terméket úgy módosítanak, hogy az a termék teljesítménynyilatkozatnak való megfelelőségét érinti; következésképpen a 10. cikk szerinti gyártói kötelezettségek vonatkoznak rájuk.

15. cikk

A gazdasági szereplők azonosítása

A gazdasági szereplők a 10. cikk (2) bekezdésében említett ideig képesek arra, hogy kérésre a piacfelügyeleti hatóságok számára a következőket azonosítsák:

a) azok a gazdasági szereplők, akik terméket szállítottak nekik;

b) azok a gazdasági szereplők, akiknek ők szállítottak terméket.

IV. FEJEZET

Harmonizált műszaki specifikációk

16. cikk

Harmonizált szabványok

1. A harmonizált szabványokat a 98/34/EK irányelv I. mellékletében felsorolt valamelyik európai szabványügyi testület dolgozza ki a Bizottság által az irányelv 6. cikkének megfelelően elfogadott megbízások alapján.

2. A harmonizált szabványok az építési termékek fő jellemzőinek tekintetében történő teljesítményértékelésére szolgáló módszereket és kritériumokat tartalmaznak.

A harmonizált szabványok adott esetben a vizsgálatoknál kevésbé munkaigényes módszereket tartalmaznak az építési termékek teljesítményének azok fő jellemzőinek tekintetében történő értékelésére.

3. Az európai szabványügyi testületek a harmonizált szabványokban meghatározzák az alkalmazandó üzemi gyártásellenőrzést, amely figyelembe veszi az érintett építési termék gyártási eljárásának egyedi körülményeit.

4. A Bizottság elbírálja, hogy az európai szabványügyi testületek által megállapított harmonizált szabványok megfelelnek-e a szóban forgó megbízásnak.

A Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzéteszi azoknak a harmonizált szabványoknak a jegyzékét, amelyek megfelelnek a szóban forgó megbízásoknak, és megállapítja a szabványok alkalmazhatóságának időpontját.

A Bizottság a jegyzék naprakésszé tételére szolgáló összes adatot közzéteszi.17. cikk

A harmonizált szabványokkal szemben emelt formai kifogás

1. Ha egy tagállam vagy a Bizottság úgy ítéli meg, hogy egy harmonizált szabvány nem felel meg teljesen a szóban forgó megbízásban meghatározott követelményeknek, a Bizottság vagy az érintett tagállam a 98/34/EK irányelv 5. cikke alapján létrehozott bizottság (a továbbiakban: bizottság) elé terjeszti az ügyet, indoklással ellátva. A megfelelő európai szabványügyi testületekkel folytatott konzultáció után a bizottság haladéktalanul véleményt nyilvánít.

2. A bizottság véleménye alapján a Bizottság dönt arról, hogy közzéteszi, nem teszi közzé, korlátozásokkal teszi közzé, fenntartja, korlátozásokkal tartja fenn vagy visszavonja a szóban forgó harmonizált szabványra vonatkozó hivatkozásokat az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

3. A Bizottság tájékoztatja az érintett európai szabványügyi testületet, és szükség esetén a szóban forgó harmonizált szabványok felülvizsgálatát kéri.

18. [17.] cikk

Teljesítményszintek és -osztályok

1. A Bizottság az építési termékek fő jellemzői vonatkozásában teljesítményosztályokat határozhat meg.

Ezeket az intézkedéseket, melyek célja a rendelet nem lényegi elemeinek kiegészítéssel történő módosítása, az 51. cikk (2) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással fogadják el.

2. Ha a Bizottság nem határozott meg teljesítményosztályokat az építési termékek fő jellemzői vonatkozásában, akkor ezeket az európai szabványügyi testületek határozhatják meg a harmonizált szabványokban.

Ha a Bizottság meghatározta a teljesítményosztályokat az építési termékek fő jellemzői vonatkozásában, akkor az európai szabványügyi testületek ezeket az osztályokat használják a harmonizált szabványokban.

3. Az európai szabványügyi testületek a harmonizált műszaki specifikációkban megszabhatják, hogy egy termék milyen feltételek mellett tekinthető úgy, hogy vizsgálat nélkül vagy további vizsgálat nélkül megfelel egy bizonyos teljesítményszintnek vagy -osztálynak.

4. A tagállamok csak az európai szabványügyi testületek által a harmonizált szabványokban kidolgozott osztályozási rendszerek szerint vagy a Bizottság által létrehozott osztályozási rendszerek szerint határozhatnak meg teljesítményszinteket vagy -osztályokat az építési termékek fő jellemzőinek vonatkozásában.

19. [18.] cikk

A teljesítményállandóság értékelése és ellenőrzése

1. Az építési termékek bejelentett teljesítményének állandóságát fő jellemzőik vonatkozásában az V. mellékletben meghatározott rendszerek valamelyike szerint kell értékelni és ellenőrizni.

2. A Bizottság a következő kritériumok szerint határozza meg, hogy melyik rendszer alkalmazandó egy adott építési termékre vagy termékcsaládra:

a) a termék fontossága az építményekre vonatkozó alapvető követelmények tekintetében;

b) a termék természete;

c) annak a hatása, hogy az építési termék fő jellemzői a termék élettartama alatt változáson mennek keresztül;

d) a termék előállítása során tapasztalható hibaarány.

A Bizottság minden egyes esetben a legkevésbé munkaigényes rendszert választja a biztonsági követelményeknek megfelelő rendszerek közül.

Ezeket az intézkedéseket, melyek célja a rendelet nem lényegi elemeinek kiegészítéssel történő módosítása, az 51. cikk (2) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással fogadják el.

3. Az ily módon meghatározott rendszert a harmonizált szabványokra vonatkozó megbízásokban és a harmonizált műszaki specifikációkban megnevezik.

20. [19.] cikk

Európai értékelési dokumentum

1. Az európai értékelési dokumentumot (European Assessment Document – EAD) a műszaki értékelést végző szerveknek a 25. cikk (1) bekezdésében említett szervezete fogadja el, egy gyártó vagy egy importőr európai műszaki értékelésre vonatkozó kérelme alapján, a II. mellékletben meghatározott eljárás szerint.

2. A műszaki értékelést végző szerveknek a 25. cikk (1) bekezdésében említett szervezete az európai értékelési dokumentumban kidolgozza azokat a módszereket és kritériumokat, amelyek az építési termék teljesítményének a termék azon fő jellemzőinek vonatkozásában történő értékeléséhez szükségesek, amelyek meghatározók a gyártó által tervezett felhasználás szempontjából.

3. A műszaki értékelést végző szerveknek a 25. cikk (1) bekezdésében említett szervezete az európai értékelési dokumentumban meghatározza azt az egyedi üzemi gyártásellenőrzést, amelyet a szóban forgó termék gyártási eljárásának különös körülményeit figyelembe véve alkalmazni kell.

21. [20.] cikk

Európai műszaki értékelés

1. Az építési termékek európai műszaki értékelését (European Technical Assessment – ETA) egy műszaki értékelést végző szerv adja ki egy európai értékelési dokumentum alapján, a II. mellékletben megállapított eljárás szerint, valamely gyártó vagy importőr kérésére.

2. Az európai műszaki értékelés formáját a Bizottság határozza meg.

Ezeket az intézkedéseket, melyek célja a rendelet nem lényegi elemeinek kiegészítéssel történő módosítása, az 51. cikk (2) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással fogadják el.

V. FEJEZET

A műszaki értékelést végző szervek

22. [21.] cikk

A műszaki értékelést végző szervek kijelölése

1. A tagállamok a IV. melléklet 1. táblázatában felsorolt termékkörök tekintetében szerveket jelölhetnek ki a műszaki értékelés elvégzésére.

A műszaki értékelést végző szerveket (Technical Assessment Bodies – TAB) kijelölő tagállamok közlik a többi tagállammal és a Bizottsággal a kijelölt műszaki értékelést végző szerv nevét és címét, valamint azokat a termékköröket, amelyek tekintetében a szervet kijelölték.

2. A Bizottság nyilvánosan hozzáférhetővé teszi a műszaki értékelést végző szervek jegyzékét, amelyben azokat a termékköröket is feltünteti, amelyek tekintetében a szerveket kijelölték.

A Bizottság a jegyzék naprakésszé tételére szolgáló összes adatot közzéteszi.

23. [22.] cikk

A műszaki értékelést végző szervekre vonatkozó előírások

1. A műszaki értékelést végző szervek megfelelnek a IV. melléklet 2. táblázatában meghatározott előírásoknak.

2. Ha a műszaki értékelést végző szerv már nem felel az (1) bekezdésben említett előírásoknak, a tagállam visszavonja a kijelölést.

3. A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot és a többi tagállamot azokról a nemzeti eljárásokról, amelyeket a műszaki értékelést végző szervek értékelésére és tevékenységük figyelemmel kísérésére hoztak létre, továbbá ezen információk bármilyen változásáról. A Bizottság ezeket az információkat nyilvánosan hozzáférhetővé teszi.

24. [23.] cikk

A műszaki értékelést végző szervek értékelése

1. A műszaki értékelést végző szervek ellenőrzik, hogy más műszaki értékelést végző szervek megfelelnek-e a IV. melléklet 2. táblázatában meghatározott előírásoknak.

Az értékelésre négyévente egyszer a 25. cikk (1) bekezdésében említett szervezet rendezésében kerül sor, a IV. melléklet 1. táblázatában felsorolt azon termékkörökben, amelyek tekintetében a műszaki értékelést végző szerveket kijelölték.

2. A Bizottság eljárásokat állapít meg az értékelés elvégzésére, ideértve az értékelés következményeként hozott döntések elleni megfelelő fellebbezési eljárásokat is.

Ezeket az intézkedéseket, melyek célja a rendelet nem lényegi elemeinek kiegészítéssel történő módosítása, az 51. cikk (2) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással fogadják el.

A műszaki értékelést végző szervek értékelését nem végezhetik ugyanazon tagállambeli műszaki értékelést végző szervek.

3. A 25. cikk (1) bekezdésében említett szervezet valamennyi tagállammal és a Bizottsággal közli a műszaki értékelést végző szervek értékelésének eredményeit.

A Bizottság a tagállamokkal együttműködve figyelemmel kíséri a műszaki értékelést végző szervek értékelésére vonatkozó szabályok betartását és az értékelés megfelelő működését.

25. [24.] cikk

A műszaki értékelést végző szervek koordinálása

1. A műszaki értékelést végző szervek a műszaki értékelés céljára szervezetet hoznak létre (a továbbiakban: a műszaki értékelést végző szervek szervezete).

2. A műszaki értékelést végző szervek szervezetének feladatai a következők:

a) a 19. cikkben és a II. mellékletben meghatározott szabályok és eljárások alkalmazásának koordinálása és támogatása;

b) a Bizottság tájékoztatása évente kétszer az európai értékelési dokumentumok elkészítésével és a 19. cikkben és a II. mellékletben meghatározott szabályok és eljárások értelmezésével kapcsolatos kérdésekről;

c) európai értékelési dokumentumok elfogadása;

d) a műszaki értékelést végző szervek értékelésének megszervezése;

e) a műszaki értékelést végző szervek koordinálásának biztosítása

3. A Bizottság segítséget nyújthat a műszaki értékelést végző szervek szervezetének a (2) bekezdés e) pontjában említett feladatokat teljesítésében. A Bizottság e célból partnerségi keretmegállapodást köthet a műszaki értékelést végző szervek szervezetével.

4. A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a műszaki értékelést végző szervek pénzügyi és humán erőforrásokkal támogatják a műszaki értékelést végző szervek szervezetét.

VI. FEJEZET

EGYSZERŰSÍTETT ELJÁRÁSOK

26. [25.] cikk

Az egyéni műszaki dokumentáció használata

1. Amikor a gyártó meghatározza a terméktípust, a típusvizsgálatot vagy -számítást egyéni műszaki dokumentációval helyettesítheti, amely az alábbiakat igazolja:

a) az általa forgalomba helyezni kívánt építési termék egy vagy több fő jellemzője tekintetében vizsgálat vagy számítás nélkül, illetve további vizsgálat vagy számítás nélkül vélhetően elér egy bizonyos teljesítményszintet vagy -osztályt, a vonatkozó harmonizált műszaki specifikációnak vagy bizottsági határozatnak megfelelően;

b) az általa forgalomba helyezni kívánt építési termék típusa megegyezik egy olyan, más gyártó által előállított, másik építési termék típusával, amelyet a vonatkozó harmonizált műszaki specifikációnak megfelelően már megvizsgáltak. E feltételek teljesülése esetén a gyártó jogosult arra, hogy a teljesítményről részben vagy egészben e másik termék vizsgálati eredményeinek megfelelően nyilatkozzon.

c) az általa forgalomba helyezni kívánt építési termék olyan, alkatrészekből álló rendszer, amelyet a gyártó a rendszer vagy a rendszer alkatrészének szolgáltatója által adott pontos utasítások alapján szerel össze, és a szolgáltató már megvizsgálta a szóban forgó rendszert vagy annak alkatrészét egy vagy több fő jellemzőinek tekintetében a vonatkozó harmonizált műszaki specifikációnak megfelelően. A feltételek teljesülése esetén a gyártó jogosult arra, hogy a teljesítményről részben vagy egészben a rendelkezésére bocsátott rendszer vagy alkatrész vizsgálati eredményeinek megfelelően nyilatkozzon.

A gyártó csak akkor használhatja fel más gyártó vizsgálati eredményeit, ha engedélyt kapott arra az érintett gyártótól, aki továbbra is felel a vizsgálati eredmények pontosságáért, megbízhatóságáért és állandóságáért.

2. Ha az (1) bekezdésben említett építési termék olyan építési termékcsaládba tartozik, amely tekintetében az V. mellékletben leírt 1. vagy 2. rendszert kell használni a teljesítményállandóság értékelésére és ellenőrzésére, az egyéni műszaki dokumentációt egy, az V. mellékletben említett releváns tanúsító szerv ellenőrzi.

27. [26.] cikk

Az egyéni műszaki dokumentáció használata a mikrovállalkozások által

1. A mikrovállalkozások az építési termékek bejelentett teljesítményének értékelésére alkalmazandó rendszert egyéni műszaki dokumentációval helyettesíthetik. Az egyéni műszaki dokumentáció igazolja, hogy az építési termék megfelel az alkalmazandó előírásoknak.

2. Ha az építési termék olyan építési termékcsaládba tartozik, amely tekintetében az V. mellékletben leírt 1. vagy 2. rendszert kell használni a teljesítményállandóság értékelésére és ellenőrzésére, az egyéni műszaki dokumentációt egy, az V. mellékletben említett releváns tanúsító szerv ellenőrzi.

28. [27.] cikk

Az egyéni műszaki dokumentáció használata egyedi gyártású termékek esetében

1. Nem ipari gyártási eljárással, külön megrendelésre tervezett és előállított, egyetlen beazonosított építménybe beépített építési termék esetén a gyártó az építési termékek bejelentett teljesítményének értékelésére alkalmazandó rendszert egyéni műszaki dokumentációval helyettesítheti.

2. Ha az építési termék olyan építési termékcsaládba tartozik, amely tekintetében az V. mellékletben leírt 1. vagy 2. rendszert kell használni a teljesítményállandóság értékelésére és ellenőrzésére, az egyéni műszaki dokumentációt egy, az V. mellékletben említett releváns tanúsító szerv ellenőrzi.

VII. FEJEZET

A bejelentő hatóságok és a bejelentett szervek

29. [28.] cikk

Bejelentés

A tagállamok bejelentik a Bizottságnak és a többi tagállamnak a harmadik félként a teljesítményállandóság értékelésével vagy ellenőrzésével kapcsolatos feladatok ellátására felhatalmazott szerveket.

30. [29.] cikk

Bejelentő hatóságok

1. A tagállamok bejelentő hatóságot jelölnek ki, amely ezen rendelet alkalmazásában azon eljárások kialakításáért és végrehajtásáért felelős, amelyek a harmadik félként a termékek teljesítményállandóságának értékelésével vagy ellenőrzésével kapcsolatos feladatok ellátására felhatalmazott szervek értékeléséhez és bejelentéséhez szükségesek, valamint ez a hatóság felel a bejelentett szervek figyelemmel kíséréséért is, ideértve a 33. cikk rendelkezéseinek való megfelelést is.

2. Ha a bejelentés akkreditációs tanúsítványon alapul, a tagállamok dönthetnek úgy, hogy az (1) bekezdésben említett értékelést és figyelemmel kísérést a(z) …/…/EK rendelet szerinti nemzeti akkreditációs szerveik végzik el annak rendelkezéseivel összhangban.

3. Ha a bejelentő hatóság az (1) bekezdésben említett értékelést, bejelentést vagy figyelemmel kísérést átruházza, alvállalkozásba adja vagy más módon egy olyan szervre bízza, amely nem állami szervezet, akkor a felhatalmazást kapott vagy más módon megbízott szervnek nyilvántartásba vett jogi személynek kell lennie, és meg kell felelnie, értelemszerűen, a 31. cikkben meghatározott előírásoknak. Ezenkívül a tevékenységeiből eredő felelősségekre kiterjedő biztosítással kell rendelkeznie.

4. A bejelentő hatóság teljes felelősséget vállal a felhatalmazást kapott vagy más módon megbízott szerv által végzett feladatokért.

31. [30.] cikk

A bejelentő hatóságokra vonatkozó előírások

1. A bejelentő hatóságot úgy kell létrehozni, hogy ne alakuljon ki összeférhetetlenség a bejelentett szervekkel.

2. A bejelentő hatóságot úgy kell felépíteni és működtetni, hogy tevékenységeinek objektivitása és pártatlansága biztos legyen.

3. A bejelentő hatóságot úgy kell felépíteni, hogy a teljesítményértékelést végző szervek bejelentésével kapcsolatos minden egyes döntést az értékelést végzőkkel nem azonos illetékes személyek hozzanak meg.

4. A bejelentő hatóság nem kínál vagy szolgáltat sem olyan tevékenységeket, amelyeket a bejelentett szervek végeznek, sem szaktanácsadói szolgáltatásokat kereskedelmi vagy kompetitív alapon.

5. A bejelentő hatóság szavatolja a kapott információ bizalmas kezelését.

6. A bejelentő hatóság kellő létszámú hozzáértő személyzettel rendelkezik feladatainak megfelelő ellátására.

32. [31.] cikk

A bejelentő hatóságok tájékoztatási kötelezettségei

A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot és a többi tagállamot azokról a nemzeti eljárásokról, amelyeket a teljesítményértékelést végző szervek értékelésére és bejelentésére, valamint a bejelentett szervek figyelemmel kísérésére hoztak létre, továbbá ezen információk bármilyen változásáról.

A Bizottság ezeket az információkat nyilvánosan hozzáférhetővé teszi.

33. [32.] cikk

A bejelentett szervekre vonatkozó előírások

1. A bejelentés céljából a teljesítményértékelést végző szerv teljesíti a (2)–(11) bekezdésben meghatározott előírásokat.

2. A teljesítményértékelést végző szerv a nemzeti jogszabályok szerint jön létre, és jogi személyiséggel rendelkezik.

3. A teljesítményértékelést végző szerv az általa értékelt szervezettől vagy terméktől független harmadik fél.

Ilyen harmadik félnek tekinthető az a szerv is, amely az általa értékelt építési termékek tervezésében, gyártásában, szállításában, összeszerelésében, használatában vagy karbantartásában részt vevő vállalatokat képviselő gazdasági társasághoz vagy szakmai szövetséghez tartozik, amennyiben függetlenségét és az érdekütközés hiányát igazolni tudja.

4. A teljesítményértékelést végző szerv, ennek felső szintű vezetése és a bejelentett teljesítmény állandóságának értékelési és ellenőrzési folyamatában harmadik félként feladatok végzéséért felelős személyzet nem lehet az értékelt építési termék tervezője, gyártója, szállítója, üzembe helyezője, vásárlója, tulajdonosa, felhasználója vagy karbantartója, sem ezek meghatalmazott képviselője. Ez nem zárja ki azoknak az értékelt termékeknek a használatát, amelyekre a bejelentett szervnek van szüksége munkája során, illetve a termékek személyes célokra történő használatát.

A bejelentett szervek nem vehetnek részt közvetlenül az említett építési termékek tervezésében, gyártásában vagy kialakításában, forgalmazásában, üzembe helyezésében, használatában vagy karbantartásában, és nem képviselhetik az ilyen tevékenységben részt vevő feleket sem. Nem végeznek olyan tevékenységeket, amelyek befolyásolhatják azokkal a feladatokkal kapcsolatos függetlenségüket, ítélőképességüket és feddhetetlenségüket, amelyek tekintetében bejelentették őket.

A bejelentett szerv biztosítja, hogy leányvállalatainak és alvállalkozóinak tevékenysége ne befolyásolja értékelési és ellenőrzési tevékenységeinek bizalmas jellegét, objektivitását és pártatlanságát.

5. A bejelentett szerv és személyzete a teljesítményállandóság értékelési és ellenőrzési folyamatában harmadik félként folytatott feladatait az adott területtel kapcsolatos legmagasabb szintű szakmai feddhetetlenséggel és a szükséges műszaki szaktudással végzik el, és függetlenek minden olyan, különösen az ilyen tevékenységek eredményeiben érdekelt személyektől vagy személyek csoportjaitól eredő – főként pénzügyi – nyomásgyakorlástól és ösztönzéstől, amely befolyásolhatná döntésüket vagy az értékelési és/vagy ellenőrzési tevékenységeik eredményeit.

6. A bejelentett szerv képes a teljesítményállandóság értékelési és ellenőrzési folyamatában az összes harmadik félként folytatandó feladata ellátására, amelyek tekintetében az V. mellékletben foglaltak szerint bejelentették, és amelyek tekintetében bejelentették, függetlenül attól, hogy ezeket a feladatokat maga a bejelentett szerv végzi, vagy valaki más az ő megbízásában és felelőssége alatt.

A teljesítményállandóság értékelésére és ellenőrzésére szolgáló valamennyi rendszer tekintetében, továbbá minden olyan építési termékkategória, termékjellemző és feladat tekintetében, amely kapcsán a szervet bejelentették, a következők mindig a bejelentett szerv rendelkezésére állnak:

a) a teljesítményállandóság értékelési és ellenőrzési folyamatában harmadik félként végzendő feladatokhoz szükséges műszaki tudással, valamint elegendő és megfelelő tapasztalattal rendelkező személyzet;

b) az eljárások átláthatóságának és reprodukálhatóságának biztosítása érdekében azoknak az eljárásoknak a leírása, amelyek szerint a teljesítményértékelést végzik. Megfelelő politikát és eljárásokat vezetett be a bejelentett szervként végrehajtott feladatai és egyéb tevékenységei elkülönítésére;

c) az ahhoz szükséges eljárások, hogy a bejelentett szerv tevékenységei során figyelembe tudja venni a vállalatok méretét, ágazatát, szerkezetét, a szóban forgó terméktechnológia összetettségi fokát és a gyártási eljárás tömeg- vagy sorozatjellegét.

Rendelkezik a bejelentése szerinti tevékenységekhez kapcsolódó műszaki és adminisztrációs feladatok megfelelő ellátásához szükséges eszközökkel, továbbá hozzáfér valamennyi szükséges felszereléshez vagy létesítményhez.

7. A bejelentés szerinti tevékenységek elvégzéséért felelős személyzet a következők birtokában van:

a) szolid műszaki szakképzés, amely valamennyi harmadik félként végzendő feladatra kiterjed a bejelentett teljesítmény állandóságának értékelési és ellenőrzési folyamatában a bejelentés szerinti területen;

b) a végzendő értékelésekre és ellenőrzésekre vonatkozó előírások megfelelő ismerete és az ilyen műveletek elvégzéséhez szükséges megfelelő szakértelem;

c) az alkalmazandó harmonizált szabványok és a rendelet idevágó rendelkezéseinek megfelelő ismerete és megértése;

d) az értékelések és ellenőrzések elvégzését igazoló tanúsítványok, nyilvántartások és jelentések elkészítésére való alkalmasság.

8. A bejelentett szerv, valamint felső szintű vezetése és az értékelést végző személyzet pártatlanságát biztosítani kell.

A bejelentett szerv felső szintű vezetése és az értékelést végző személyzet javadalmazása nem függ az elvégzett értékelések számától vagy az értékelések eredményétől.

9. A bejelentett szerv felelősségbiztosítást köt, kivéve ha a felelősséget a nemzeti joggal összhangban az állam vállalja át, vagy ha a tagállam közvetlenül maga felel az elvégzett értékelésért és/vagy ellenőrzésért.

10. A bejelentett szerv személyzete betartja a szakmai titoktartás követelményeit minden olyan információ tekintetében, amely az V. mellékletben foglalt feladataik végrehajtása során jutott birtokukba, kivéve annak a tagállamnak az illetékes közigazgatási hatóságaival kapcsolatban, ahol a szerv tevékenységét gyakorolja. A tulajdonjogokat védelem illeti.

11. A bejelentett szerv részt vesz a vonatkozó szabványosítási tevékenységekben és az ezen rendelet alapján létrehozott bejelentett szerv koordináló csoportjának tevékenységeiben, illetve értékelő személyzetét tájékoztatja ezekről, továbbá általános iránymutatásként alkalmazza az említett csoport munkája eredményeként létrejött adminisztratív döntéseket és dokumentumokat.

34. cikk

A megfelelőség vélelmezése

Amennyiben a teljesítményértékelést végző szerv igazolni tudja, hogy teljesíti az olyan harmonizált szabványokban vagy a szabványok részeiben rögzített kritériumokat, amelyek hivatkozásait közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában, akkor azt kell vélelmezni, hogy megfelel a 33. cikkben meghatározott követelményeknek, amennyiben a követelmények az alkalmazandó harmonizált szabványok hatálya alá tartoznak.

35. [33.] cikk

A bejelentett szervek leányvállalatai és alvállalkozásai

1. Ha a bejelentett szerv alvállalkozásba adja a teljesítményállandóság értékelési és ellenőrzi folyamatához kapcsolódó, harmadik félként végzendő egyes feladatokat, vagy leányvállalatot vesz igénybe e célból, gondoskodik arról, hogy az alvállalkozó vagy a leányvállalat teljesítse a 33. cikkben meghatározott követelményeket, és tájékoztatja a bejelentő hatóságot.

2. A bejelentett szerv teljes felelősséget vállal az alvállalkozók vagy leányvállalatok által elvégzett feladatokért, függetlenül azok letelepedési helyétől.

3. A tevékenységeket alvállalkozásba adni vagy leányvállalattal elvégeztetni csak az ügyfél beleegyezésével lehet.

4. A bejelentett szerv a nemzeti hatóságok számára elérhetővé teszi az alvállalkozó vagy a leányvállalat szakmai képesítésének értékelésére és az alvállalkozó vagy a leányvállalat által az V. melléklet szerint elvégzett munkára vonatkozó releváns dokumentumokat.

36. [34.] cikk

Helyszíni vizsgálatok

1. Amennyiben műszaki, gazdasági vagy logisztikai okok indokolják, a bejelentett szervek dönthetnek úgy, hogy az V. mellékletben említett vizsgálatokat vagy a gyárban a gyártó egy belső laboratóriumában található vizsgálati berendezést használva, vagy – a gyártó előzetes beleegyezésével – magán vagy állami laboratóriumban az ottani vizsgálati berendezést használva végzik vagy végeztetik el felügyeletük alatt.

2. A vizsgálatok elvégzése előtt a bejelentett szerv ellenőrzi, hogy a vizsgálati berendezés megfelelő kalibrációs rendszerrel rendelkezik-e, és működőképes-e.

37. [35.] cikk

Bejelentés iránti kérelem

1. Az a szerv, amely a teljesítményállandóság értékelési és ellenőrzési folyamatában harmadik félként ellátandó feladatok elvégzésére kíván felhatalmazást kapni, kérelmet nyújt be a letelepedés helye szerinti tagállam bejelentő hatóságához.

2. A kérelemhez mellékelni kell a végzendő tevékenységek és azon értékelési és/vagy ellenőrzési folyamatok leírását, amelyek tekintetében a szerv szakmailag alkalmasnak tekinti magát, továbbá – amennyiben van ilyen – a(z) …/…/EK rendelet szerinti nemzeti akkreditációs testület által kiállított akkreditációs tanúsítványt, mely igazolja, hogy a szerv teljesíti a 33. cikkben rögzített követelményeket.

3. Amennyiben az érintett szerv nem tud akkreditációs tanúsítványt bemutatni, mindazokat az igazoló okmányokat a bejelentő hatóság rendelkezésére bocsátja, amelyek annak ellenőrzéséhez, elismeréséhez és rendszeres figyelemmel kíséréséhez szükségesek, hogy teljesíti a 33. cikkben meghatározott követelményeket.

38. [36.] cikk

Bejelentési eljárás

1. A bejelentő hatóságok csak olyan szerveket jelenthetnek be, amelyek teljesítették a 33. cikkben meghatározott követelményeket.

2. A bejelentés során a Bizottságot és a többi tagállamot a Bizottság által kifejlesztett és kezelt elektronikus bejelentési eszközzel értesítik.

A (3) bekezdés második albekezdésében említett horizontális bejelentések esetében, amikor nem áll rendelkezésre megfelelő elektronikus bejelentési eszköz, kivételesen a papíralapú bejelentés is elfogadott.

3. A bejelentés tartalmazza a betöltendő funkciók valamennyi részletét, a vonatkozó harmonizált műszaki specifikációra való hivatkozást, valamint – az V. melléklet 1.4 pontjában leírt rendszer céljaira – a termék azon fő jellemzőit, amelyek tekintetében a szerv szakmailag alkalmas.

A következő fő jellemzők esetében azonban el lehet tekinteni a vonatkozó harmonizált műszaki specifikációra történő hivatkozástól:

a) tűzzel szembeni viselkedés;

b) tűzállóság;

c) kültéri tűzzel szembeni viselkedés;

d) zajelnyelés.

4. Ha a bejelentés nem akkreditációs tanúsítványon alapul, a bejelentő hatóság a Bizottság és a többi tagállam rendelkezésére bocsátja mindazokat az igazoló okmányokat, amelyek tanúsítják a szerv szakmai alkalmasságát és azt biztosító intézkedések meghozatalát, hogy a szervet rendszeresen figyelemmel kísérik, és továbbra is meg fog felelni a 33. cikkben meghatározott követelményeknek.

5. A szóban forgó szerv akkor működhet bejelentett szervként, ha sem a Bizottság, sem a tagállamok nem emeltek kifogást ellene az akkreditációs tanúsítványon alapuló bejelentést követő két héten, illetve a nem akkreditációs tanúsítványon alapuló bejelentést követő két hónapon belül.

E rendelet alkalmazásában csak az ilyen szerv tekinthető bejelentett szervnek.

6. A Bizottságot és a többi tagállamot értesíteni kell a bejelentés bármely későbbi releváns változásáról.

39. [37.] cikk

Azonosító számok és a bejelentett szervek jegyzéke

1. A Bizottság a bejelentett szervet azonosító számmal látja el.

A Bizottság egyetlen azonosító számot ad ki, még akkor is, ha a szervet több közösségi jogi aktus szerint is bejelentik.

2. A Bizottság nyilvánosan hozzáférhetővé teszi az e rendelet szerint bejelentett szervek jegyzékét, beleértve a kiadott azonosító számokat és azokat a tevékenységeket is, amelyek tekintetében bejelentették őket.

A Bizottság biztosítja, hogy a jegyzéket folyamatosan aktualizálják.

40. [38.] cikk

A bejelentés változásai

1. Amennyiben a bejelentő hatóság megállapítja, vagy tájékoztatást kap arról, hogy a bejelentett szerv már nem felel meg a 33. cikkben meghatározott követelményeknek, vagy elmulasztja teljesíteni kötelezettségeit, adott esetben korlátozhatja, felfüggesztheti vagy visszavonhatja a bejelentést, annak függvényében, hogy milyen súlyos a követelményeknek való meg nem felelés vagy a kötelezettségek teljesítésének elmulasztása. Erről haladéktalanul tájékoztatja a Bizottságot és a többi tagállamot.

2. Ha a bejelentést visszavonják, korlátozzák vagy felfüggesztik, illetve a bejelentett szerv megszünteti tevékenységét, az érintett bejelentő tagállam megteszi a szükséges lépéseket annak biztosítására, hogy egy másik bejelentett szerv dolgozza fel a dossziékat, vagy pedig gondoskodik arról, hogy kérésre az illetékes bejelentő és piacfelügyeleti hatóságoknak be tudják mutatni a dossziékat.

41. [39.] cikk

A bejelentett szerv szakmai alkalmasságának vitatása

1. A Bizottság kivizsgál minden olyan esetet, ahol kétség merül fel a bejelentett szerv szakmai alkalmasságával kapcsolatban, illetve nem biztos, hogy a bejelentett szerv folyamatosan teljesíti a vele szemben támasztott követelményeket és kötelezettségeket – akár maga a Bizottság vonja ezeket kétségbe, akár mások hívják fel rá a figyelmét.

2. A bejelentő tagállam kérésre a Bizottság rendelkezésére bocsátja az érintett szerv bejelentésének vagy szakmai alkalmassága fenntartásának alapjául szolgáló összes információt.

3. A Bizottság gondoskodik arról, hogy az általa folytatott vizsgálatok során kapott információkat bizalmasan kezeljék.

4. Ha a Bizottság megállapítja, hogy a bejelentett szerv nem, illetve már nem teljesíti a rá vonatkozó bejelentés követelményeit, tájékoztatja erről a bejelentő tagállamot, és felkéri a szükséges korrekciós intézkedések megtételére, beleértve szükség esetén a bejelentés visszavonását is.

42. [40.] cikk

A bejelentett szervek működési kötelezettségei

1. A bejelentett szervek harmadik félként ellátandó feladataikat az V. mellékletben meghatározott, a teljesítményállandóság értékelésére és ellenőrzésére szolgáló rendszerek szerint végzik.

2. A teljesítményállandóság értékelését és ellenőrzését az arányosság elvét szem előtt tartva végzik, a gazdasági szereplők szükségtelen terhelését elkerülendő. A bejelentett szervek tevékenységeiket úgy végzik, hogy közben figyelembe veszik a vállalatok méretét, ágazatát, szerkezetét, a szóban forgó terméktechnológia összetettségi fokát és a gyártási eljárás sorozatjellegét.

Mindemellett azonban az adott termékkel szemben a megfelelő szigorral járnak el, mint ahogy azt rendelet előírja a terméknek az építmények biztonságában játszott szerepéhez mérten.

3. Ha a gyártott termék teljesítményállandóságának ellenőrzésére irányuló figyelemmel kísérési tevékenység közben a bejelentett szerv megállapítja, hogy az építési termék teljesítménye már nem ugyanaz, mint a terméktípus teljesítménye, felszólítja a gyártót a szükséges korrekciós intézkedések meghozatalára, és szükség esetén felfüggeszti vagy visszavonja a gyártónak kiadott tanúsítványt.

4. Ha nem hoznak korrekciós intézkedéseket, vagy azok nem érik el a kívánt hatást, a bejelentett szerv szükség szerint korlátozza, felfüggeszti vagy visszavonja a tanúsítványokat.

43. [41.] cikk

A bejelentett szervek tájékoztatási kötelezettsége

5. A bejelentett szervek a következőkről tájékoztatják a bejelentő hatóságot:

a) a tanúsítványok bármilyen elutasítása, korlátozása, felfüggesztése vagy visszavonása;

b) mindazon körülmények, amelyek a bejelentés hatályát vagy feltételeit érinthetik;

c) a piacfelügyeleti hatóságoktól kapott minden olyan kérés, amely a teljesítményállandóság értékelésével és/vagy ellenőrzésével kapcsolatban elvégzett tevékenységekre vonatkozó tájékoztatást érinti;

d) kérésre azok a feladatok, amelyeket a teljesítményállandóság értékelési és ellenőrzési rendszereinek megfelelően harmadik félként láttak el a rájuk vonatkozó bejelentés hatálya szerint, valamint minden más elvégzett tevékenység, ideértve a határokon átnyúló tevékenységeket és a tevékenységek alvállalkozásba adását is.

6. A bejelentett szervek a rendelet szerint bejelentett többi olyan szerv rendelkezésére bocsátják az értékelésekkel és/vagy ellenőrzésekkel kapcsolatos negatív és, kérésre, pozitív eredményekkel kapcsolatos releváns információkat, amelyek a teljesítményállandóság értékelési és ellenőrzési rendszereinek megfelelően harmadik félként hasonló feladatokat látnak el ugyanazokkal az építési termékekkel kapcsolatban.

44. [42.] cikk

Tapasztalatcsere

A Bizottság gondoskodik a tagállamok bejelentéssel kapcsolatos szakpolitikai intézkedésekért felelős nemzeti hatóságai közötti tapasztalatcsere megszervezéséről.

45. [43.] cikk

A bejelentett szervek koordinálása

A Bizottság biztosítja, hogy a 29. cikk szerint bejelentett szervek között a szükséges koordináció és együttműködés – a bejelentett szervek mind ágazati szintű, mind ágazatokon átnyúló csoportjainak formájában – megvalósuljon és megfelelően működjön.

A tagállamok biztosítják, hogy az általuk bejelentett szervek – közvetlenül vagy kijelölt képviselők által – részt vesznek e csoportok munkájában.

VIII. FEJEZET

Piacfelügyelet és védintézkedési eljárások

46. [44.] cikk

Nemzeti szintű eljárás a kockázatot jelentő építési termékek kezelésére

1. Ha valamelyik tagállam piacfelügyeleti hatóságai a(z) …/…/EK rendelet 18. cikke alapján intézkedést hoztak, illetve ha elégséges indokuk van azt feltételezni, hogy az építési termék nem felel meg a bejelentett teljesítményeknek, és/vagy kockázatot jelent az emberek egészsége vagy biztonsága, illetve a közérdekek védelmének más, ebben a rendeletben szabályozott kérdései szempontjából, akkor az érintett termékkel kapcsolatban az ebben a rendeletben meghatározott összes követelményre kiterjedő értékelést végeznek. Az érintett gazdasági szereplők a szükséges módon együttműködnek a piacfelügyeleti hatóságokkal.

Ha az értékelés során a piacfelügyeleti hatóságok megállapítják, hogy a termék nem felel meg a rendeletben megállapított követelményeknek, haladéktalanul felszólítják az érintett gazdasági szereplőt, hogy hozza meg az összes megfelelő korrekciós intézkedést, amely ahhoz szükséges, hogy a termék megfeleljen az említett követelményeknek, vagy – a kockázat jellegével arányosan, ahogyan előírják – vonja vissza a terméket a piacról vagy ésszerű időn belül hívja vissza azt.

A piacfelügyeleti hatóságok tájékoztatják erről az érintett bejelentett szervet.

A fent említett intézkedésekre a(z) …/…/EK rendelet 19. cikke érvényes.

2. Ha a piacfelügyeleti hatóságok úgy ítélik meg, hogy a jogsértés nem korlátozódik a tagállam területére, tájékoztatják a Bizottságot és a többi tagállamot az értékelés eredményeiről és azokról az intézkedésekről, amelyek meghozatalára a gazdasági szereplőt felszólították.

3. A gazdasági szereplő biztosítja, hogy a korrekciós intézkedéseket az összes olyan érintett építési termék tekintetében meghozzák, amelyeket a közösségi piacon hozzáférhetővé tett.

4. Ha az érintett gazdasági szereplő az (1) bekezdés második albekezdésében említett időszakon belül nem hoz megfelelő korrekciós intézkedéseket, a piacfelügyeleti hatóságok meghozzák az összes megfelelő átmeneti intézkedést az építési termék nemzeti piaci hozzáférhetőségének megtiltása vagy korlátozása, illetve a forgalomból való kivonása vagy visszahívása érdekében.

Ezekről az intézkedésekről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot és a többi tagállamot.

5. A (4) bekezdésben említett tájékoztatásban megadják az összes rendelkezésre álló adatot, különösen a nem megfelelő építési termék azonosításához szükséges adatokat, az építési termék származási helyét, a felmerülő kockázat jellegét, a meghozott nemzeti intézkedések jellegét és időtartamát, valamint az érintett gazdasági szereplő által képviselt álláspontot. A piacfelügyeleti hatóságok jelzik, hogy az előírások megsértése a következők egyike miatt következett-e be:

a) a termék nem teljesíti az emberek egészségével és biztonságával vagy a közérdekek védelmének más, ebben a rendeletben szabályozott kérdéseivel kapcsolatos követelményeket;

b) a harmonizált műszaki specifikációk vagy az egyéni műszaki dokumentáció hiányosságai.

6. Az eljárást kezdeményező tagállamtól eltérő tagállamok haladéktalanul