1.BEVEZETÉS

Az Unió helyzetét értékelő 2017. évi beszédében és az azt kísérő szándéknyilatkozatban Juncker elnök bejelentette a Bizottság azon szándékát, hogy konkrét javaslatokat tesz az uniós költségvetésen belüli célzott euróövezeti költségvetési sor létrehozására, amelynek a következő funkciói lennének: 1. a strukturális reformok támogatása, a Bizottság strukturálisreform-támogató programjára építve; 2. stabilizációs funkció; 3. védőháló a bankunió számára; és 4. a tagállamokat az euróövezethez történő csatlakozást megelőzően segítő konvergenciaeszköz.

Ezeket az elképzeléseket részletezi tovább ez a közlemény, amely az európai gazdasági és monetáris unió elmélyítésére irányuló kezdeményezéscsomag részét képezi. A csomag mindenekelőtt az öt elnök 2015. június 22-i, az európai gazdasági és monetáris unió megvalósításáról szóló jelentésére, valamint a gazdasági és monetáris unió elmélyítéséről szóló 2017. május 31-i bizottsági vitaanyagra épül.

A gazdasági és monetáris unió elmélyítése és az uniós közpénzügyek korszerűsítése a Bizottság 2017. március 1-jei fehér könyvével indított, Európa jövőjéről folytatott vita alapvető irányvonalai. Ezt tovább hangsúlyozta az Európai Unió pénzügyeinek jövőjéről szóló, 2017. június 28-i vitaanyag. A jelenlegi helyzetben lehetőség van konkrét előretekintő javaslatokat előterjeszteni mind a gazdasági és monetáris unió jövőjére, mind arra vonatkozóan, hogy a jövőbeli uniós közpénzügyek hogyan segíthetnek az azonosított kihívások kezelésében.

Az európai hozzáadott érték az európai közpénzügyekről folyó vita központi eleme. Az uniós forrásokat európai közjavak finanszírozására kell felhasználni. Ezek a javak az EU egészének jólétét szolgálják, és egyetlen tagállam sem tudja ezeket egyedül hatékonyan biztosítani. A szubszidiaritás és az arányosság elvével összhangban az EU-nak akkor kell fellépnie, ha ezáltal az adófizetők eurói jobban hasznosulnak, mint a csak nemzeti, regionális vagy helyi szintű fellépés esetében.

A gazdasági és monetáris unió elmélyítése az euróövezet és az EU egésze szempontjából egyaránt előnyökkel jár. Egy integráltabb és jobban teljesítő euróövezet nagyobb stabilitást és jólétet eredményezne mindenki számára az EU-ban, és biztosítaná, hogy Európa határozottan léphessen fel a globális gazdasági színtéren. Az ebben a közleményben bemutatott új költségvetési eszközök célja az euróövezeti tagállamok és az euróövezeti csatlakozás előtt álló tagállamok néhány sajátos szükségletének a kezelése, egyidejűleg szem előtt tartva az uniós tagállamként fennálló átfogóbb igényeiket és törekvéseiket. Ennek során a közlemény arra is törekszik, hogy maximalizálja a meglévő és a Bizottság által 2018 májusában a 2020 utáni többéves pénzügyi keretre vonatkozó javaslata részeként bemutatandó jövőbeli eszközök közötti szinergiákat.

2.A JELENLEGI UNIÓS KÖZPÉNZÜGYEK

Az uniós közpénzügyek magukban foglalják az uniós költségvetést és több más euróövezeti és európai mechanizmust és finanszírozási eszközt. Ezek hozzájárulnak a tagállamok gazdasági és társadalmi fejlődéséhez és közös uniós szintű prioritásokat támogatnak (lásd az áttekintést a függelékben).

E közös prioritások egyike a gazdasági és monetáris unió elmélyítése. Ennek megvalósítása határozott fellépést kíván meg az egyes tagállamoktól, valamint megfelelő támogatást az uniós költségvetési és szakpolitikai koordinációs eszközöktől. Ez a közlemény javaslatokat és ötleteket vázol fel azzal kapcsolatban, hogy hogyan lehet jobban felhasználni az uniós költségvetést az egymástól függő gazdaságaink ellenálló képességének megerősítéséhez. A mind az euróövezeti, mind az euróövezeten kívüli országok által a reformok végrehajtása és a magas fokú konvergencia terén elért haladás mindenki számára előnyös lesz.

Az uniós költségvetés már most is átfogó, jelentős hatású eszköztárral rendelkezik, a vissza nem térítendő támogatásoktól a pénzügyi eszközökig, de továbbra is viszonylag kicsi. Az EU teljes bruttó hazai termékének nagyjából 1 %-át kitevő mértékével az uniós költségvetés a nemzeti költségvetésekhez képest kis méretű, és tovább korlátozza, hogy éves egyensúlyban kell lennie. Ettől eltekintve az uniós eszközöknek jelentős stratégiai és gazdasági hatása van számos tagállamban és szektorban. Az uniós költségvetés ezt jelenleg nagyrészt a gazdasági szereplőknek vagy az állami hatóságoknak nyújtott vissza nem térítendő támogatásokon keresztül éri el, amelyeket az európai intézmények közvetlenül vagy a tagállamokkal közösen folyósítanak. Néhány tagállamban például az utóbbi években az európai strukturális és beruházási alapokból származott az összes állami beruházás több mint fele, erőteljesen hozzájárulva az európai régiók és országok gazdasági és társadalmi felzárkózásának folyamatához. Sőt, mivel ez a támogatás több évre oszlik el, az uniós költségvetés idővel bizonyos stabilizáló hatással is van az állami beruházásokra, és amint azt a görög gazdaságnak nyújtott támogatás is bizonyítja, stabilizáló szerepe lehet gazdasági nehézségek kezelésében. Jóllehet kis méretűek, számos olyan uniós szintű eszköz létezik, amely célzottan segíthet a gazdasági sokkok nemzeti vagy helyi szintű enyhítésében.

A jelenlegi Bizottság hivatalba lépése óta az európai strukturális és beruházási alapok és más releváns programok kiegészítéseként létrejött az ..

Az EU pontosan meghatározott esetekben felhatalmazással rendelkezik a hitelfelvételre és hitelnyújtásra. Ez áll fenn a fizetésimérleg-támogatási mechanizmus keretében a fizetési mérlegükkel kapcsolatos nehézségek esetén az euróövezeten kívüli tagállamok támogatása céljából nyújtott hitelek kezelésére vonatkozóan. Ugyanez a helyzet az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus keretében nyújtott hitelek esetében. Mivel a gyűjtött források és a kapcsolódó hitelek back-to-back műveletek, nincsenek közvetlen hatással az uniós költségvetésre, amíg a kedvezményezett tagállamok eleget tesznek kötelezettségeiknek.