Harmadszor, a tagállamok között sor kerül a nemzeti jog szerinti operatív rendőrségi együttműködésre is, melynek során figyelembe veszik a nem kötelező erejű tanácsi dokumentumokat, ideértve többek között a bevált gyakorlatokat (schengeni katalógus) és az iránymutatásokat (az egyedüli kapcsolattartó pontokra vonatkozó iránymutatás, a rendőrségi és vámügyi együttműködési központokra vonatkozó iránymutatás, valamint a bűnüldözési információcseréről és a határokon átnyúló műveletekről szóló kézikönyvek). Az egyedüli kapcsolattartó pontok és a rendőrségi és vámügyi együttműködési központok annak egyenes következményeként jöttek létre, hogy a belső határok megszüntetése szükségessé teszi a releváns információk cseréjét. A schengeni társult országok is létrehoztak rendőrségi és vámügyi együttműködési központokat és nemzeti egyedüli kapcsolattartó pontokat.

Ugyanakkor – amint azt a 2020 decemberében közzétett terrorizmus elleni program is kifejti – az Unióban továbbra is magas a terrorellenes készültség. A bűnözők és a terroristák információs és kommunikációs technológiákat használnak az egymás közötti kommunikációra, a bűncselekmények előkészítésére és elkövetésére.

A belső határok nélküli, a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség megvalósulása többek között a tagállamok közötti szilárd rendőrségi és igazságügyi együttműködés révén biztosítható. Ezért a különböző tagállamokban dolgozó rendőröknek az egész Unióra kiterjedő eredményes és szisztematikus együttműködést kell folytatniuk. A tagállamok közötti rendőrségi együttműködés terén azonban továbbra is számottevő különbségek jelentkeznek. A tagállamok rendőrségei közötti megfelelő szintű együttműködés hiányában a bűnözők a jövőben is akadálytalanul folytathatják tevékenységüket a tagállamokban, kihasználva a különböző nemzeti joghatóságokat, és az irreguláris migránsok jogellenes mozgása továbbra is problémát fog jelenteni.

–annak biztosítása, hogy a rendőrök más tagállamokban végzett tevékenységük során is rendelkezzenek távoli hozzáféréssel saját nemzeti adatbázisaikhoz, és olyan biztonságos kommunikációs megoldásokat használjanak, amelyek határokon átnyúló helyzetekben is működnek;

Összhangban az „A teljeskörűen működő és reziliens, belső határellenőrzések nélküli schengeni térség kialakítására vonatkozó stratégia” című, 2021. júniusi bizottsági közleményben foglaltakkal, ezen ajánlás célja olyan közös normák kialakításának elősegítése, amelyek lehetővé teszik, hogy a rendőrök hatékonyan együtt tudjanak működni a más tagállamokban dolgozó kollégáikkal. A meglévő uniós jogszabályokat tiszteletben tartva és a tagállamok közötti két- vagy többoldalú együttműködésekben azonosított bevált gyakorlatokra építve a rendőröknek célzott közös műveleteket – többek között közös járőrszolgálatokat – kell végrehajtaniuk különösen a határ menti területeken. Mivel a bűnözők és terroristák több tagállamban is tevékenykednek, a rendőri hatóságok számára lehetővé kell tenni, hogy jobban nyomon követhessék őket, valamint hogy a nemzeti területek határain átnyúló üldözések során szükség szerint letartóztathassák őket vagy rájuk vonatkozóan megfigyelési műveleteket végezhessenek. A közös műveletek elősegíthetik továbbá az irreguláris migránsok jogellenes mozgásával összefüggő problémák eredményes kezelését is.

Az ezen indokolás első szakaszában azonosított problémák megfelelő kezeléséhez uniós fellépésre van szükség. Uniós szintű fellépés hiányában az egyes tagállamok továbbra is szembesülni fognak az abból eredő bizonytalanságokkal és akadályokkal, hogy a más tagállamokban tevékenykedő a rendőrök jogaira eltérő szabályok vonatkoznak. Emellett uniós szintű megközelítésre van szükség a régóta fennálló technikai összekapcsolódási problémák megoldásához is, amelyek miatt a közös műveletek egyre kevésbé jelentenek vonzó megoldást. Tekintettel a súlyos és szervezett bűnözés transznacionális jellegére, elengedhetetlen, hogy a rendőri és igazságügyi hatóságok képesek legyenek zökkenőmentesen együttműködni a határokon átnyúló helyzetekben végrehajtandó operatív intézkedésekkel kapcsolatban.

Konkrétabban az EUMSZ 87. cikkének (3) bekezdése szól a bűnüldöző hatóságok közötti operatív együttműködésre vonatkozó intézkedésekről. Ez az ajánlás ilyen intézkedésekről rendelkezik. Szerepelnek benne továbbá az EUMSZ 89. cikkének hatálya alá tartozó, azon feltételekre és korlátozásokra vonatkozó intézkedések is, amelyek mellett a tagállamok bűnüldöző hatóságai egy másik tagállam területén tevékenykedhetnek. Amennyiben az ajánlás esetlegesen az EUMSZ 87. cikke (2) bekezdésének hatálya alá tartozó intézkedéseket is tartalmaz (például az információcserével és a képzéssel kapcsolatban), az ilyen intézkedések az EUMSZ 87. cikkének (3) bekezdésén és 89. cikkén alapuló intézkedések kiegészítései.

Ez az ajánlás hozzájárul a teljeskörűen működő és reziliens schengeni térség kialakításához is, összhangban a schengeni stratégiával, amely ismételten megemlíti „azokat a közös normákat, amelyekre szükség van ahhoz, hogy a rendőrök hatékonyan együtt tudjanak működni a szomszédos országokban dolgozó kollégáikkal.” Elő fogja segíteni a magas szintű biztonság garantálását a tagállamok területén, és ezáltal támogatni fogja a belső határellenőrzések nélküli schengeni térséget. Emellett kiegészíti a Schengeni határellenőrzési kódex módosítására irányuló javaslatot is.

A személyes adatok védelmére gyakorolt hatás semlegesnek tekinthető. Ez az ajánlás valószínűleg mennyiségi növekedést fog eredményezni a személyes adatok tagállamok közötti cseréje terén, összhangban a határokon átnyúló operatív rendőrségi együttműködés várható fokozódásával. Az ebből eredő további személyesadat-cserékre azonban ugyanazok a szigorú szabályok és eljárások vonatkoznak majd, mint amelyek az ilyen adatok kezelése tekintetében már érvényben vannak, megfelelve az uniós jognak, különösen a bűnüldözésben érvényesítendő adatvédelemről szóló irányelvnek.

Az egyéb alapvető jogok, például a gyanúsítottakat és a vádlottakat az eljárási jogokról szóló uniós irányelvek értelmében megillető minimális eljárási jogok (a gyanúsított elfogásakor nyújtott tájékoztatáshoz való jog, a tolmácsoláshoz való jog és az ügyvédi segítség igénybevételéhez való jog) tekintetében a hatás semleges. A határokon átnyúló rendőrségi műveletek számának növekedését eredményező ajánlás nem gyengíti vagy változtatja meg az eljárási jogokra vonatkozó hatályos szabályokat. Hasonlóképpen, az uniós jog más területein meghatározott szabályok és normák a jövőben is alkalmazandók, összhangban a tagállamok azon kötelezettségével, amely szerint tiszteletben kell tartaniuk az Európai Unió Alapjogi Chartájában rögzített alapvető jogokat.

5.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

Ezen ajánlás költségvetési vonzatai különösen az ajánlásra irányuló javaslatra adott tanácsi választól, valamint attól függnek, hogy a tagállamok ezt követően milyen mértékben hajtják végre ezeket az ajánlásokat.

Mivel egyes tagállamok magasabb szintű együttműködést folytatnak, mint mások, a javasolt ajánlások végrehajtásának költségei tagállamonként eltérőek lesznek. A költségek a tagállamok között jelenleg folyó operatív együttműködés fokozatos és folyamatos növekedését fogják tükrözni, követve azt az ütemet, ahogy jelentkeznek az ajánlott intézkedések végrehajtásának hatásai.

Tekintettel a bevezetendő intézkedések jellegére, lehetőség volna arra, hogy a tagállamok nemzeti szinten felmerülő költségek számottevő részét – az alkalmazandó feltételek betartása mellett – a Belső Biztonsági Alap keretében megvalósuló tagállami programokból fedezzék. A Belső Biztonsági Alap egyedi célkitűzései közé tartozik „az információcsere javítása és elősegítése”, „a határokon átnyúló együttműködés javítása és fokozása”, valamint „a bűncselekmények, a terrorizmus és a radikalizáció megelőzésére és az ellenük folytatott küzdelemre, valamint a biztonsági vonatkozású eseményekre, kockázatokra és válságokra irányuló tagállami kapacitások megerősítésének támogatása”. A Belső Biztonsági Alap égisze alá tartozó tagállami programokból fedezett esetleges költségeken felül uniós szinten nem merülnek fel egyéb költségek.

6.EGYÉB ELEMEK

•Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai

A Bizottság felkéri a Tanácsot, hogy legkésőbb 2022 júniusáig fogadja el a javasolt ajánlást.

A Bizottság úgy véli, hogy a Tanács illetékes munkacsoportjának állandó napirendi pontként kell foglalkoznia a határokon átnyúló operatív rendőrségi együttműködéssel, hogy az említett munkacsoport állandó fórumot biztosítson a tagállamoknak, ahol megvitathatják az ezen ajánlás tárgyát képező kérdéseket és különösen az ajánlás nyomán tett lépéseket.

A Bizottságnak egy évvel az ajánlás elfogadása után jelentést kell közzétennie az ajánlás tagállamok általi végrehajtásának értékeléséről. A jelentésben értékelnie kell, hogy szükség van-e a határokon átnyúló operatív rendőrségi együttműködés szóban forgó formáira vonatkozó kötelező erejű uniós jogszabályra.

•A javaslat egyes rendelkezéseinek részletes magyarázata

Az 1. szakasz meghatározza az ajánlásban szereplő fő fogalmakat.

A 2. szakaszban megfogalmazott ajánlások célja a rendőrök más tagállamban való beavatkozását akadályozó tényezők elhárítása a határokon átnyúló üldözésekkel, a határokon átnyúló megfigyelésekkel, valamint a közös járőrszolgálatokkal és egyéb közös műveletekkel összefüggésben. Az ajánlások továbbá bővíteni kívánják azon bűncselekmények jelenlegi listáját, amelyek esetében megengedett a határokon átnyúló üldözések és megfigyelések alkalmazása, valamint meg kívánják szüntetni azokat az egyes tagállamok által megállapított földrajzi és időbeli korlátozásokat, amelyek akadályozzák az ilyen műveleteket. Céljuk a végrehajtási hatáskörök tagállamok közötti átruházására vonatkozó szabályok összehangolása, hogy egyértelműbbé tegye és jogbiztonságot teremtsen annak tekintetében, hogy mi az, amit a rendőrök megtehetnek a határokon átnyúló üldözések, megfigyelések és közös műveletek során.

A határokon átnyúló üldözésekre vonatkozó ajánlások nemcsak a szárazföldi határok átlépésével kapcsolatosak, hanem a vízi (tengeri, folyami, tavi) és a légi határok átlépésével is. A javaslat az ilyen műveletekben részt vevő rendőrök szolgálati fegyverének használatához kapcsolódó szabályok tekintetében is tartalmaz ajánlásokat, ideértve nem csupán a jogos önvédelem, hanem a mások védelmében történő fegyverhasználat eseteit is. Ezekben a kérdésekben az ajánlások túlmutatnak az SMVE 41. cikke (5) bekezdésének b) és e) pontjában foglaltakon. Ugyanakkor az SMVE 41. cikkének (10) bekezdése lehetővé teszi további rendelkezések elfogadását a 41. cikk végrehajtása érdekében. Ebben az esetben ez magában foglalja azokat a feltételeket, amelyek mellett megengedett az üldözés.

A 3. szakaszban megfogalmazott ajánlások célja a migránscsempészés elleni küzdelmet, valamint az irreguláris migráció megelőzését és felderítését szolgáló határokon átnyúló rendőrségi együttműködés előmozdítása. A tagállamoknak elemzések alapján célzott közös műveleteket kell végezniük az EU-n belüli határ menti területeken a migránscsempészés elleni küzdelem, valamint az illegálisan tartózkodó migránsok és az irreguláris migrációhoz kapcsolódó, határokon átnyúló bűnözés megelőzése és felderítése érdekében. A tagállamoknak továbbá biztosítaniuk kell a közös műveletekben részt vevő illetékes hatóságok és az illegális tartózkodás miatt elfogott harmadik országbeli állampolgárok további kezelésében részt vevő illetékes hatóságok közötti nemzeti szintű koordinációt. Ennek során alkalmazniuk kell különösen a 2008/115/EK irányelv 6. cikkének (3) bekezdésében említett mechanizmusokat.

A 4. szakaszban megfogalmazott ajánlások célja a határokon átnyúló rendőrségi együttműködés javítása az emberkereskedelem elleni küzdelem, valamint az áldozatok azonosítása és védelme érdekében. A tagállamoknak közös műveleteket kell végrehajtaniuk az emberkereskedelem elleni küzdelem, valamint az áldozatok azonosítása, támogatása és biztonságuk garantálása érdekében. Előfordulhat, hogy a közös műveletek keretében az emberkereskedelem potenciális áldozatainak észlelésére és azonosítására kerül sor. Ilyenkor haladéktalanul el kell juttatni őket a segítségnyújtó, támogató és védelmi szolgálatokhoz, adott esetben a civil társadalmi szervezetekkel együttműködve. Az áldozatok korai azonosítása alapvető fontosságú abból a szempontból is, hogy lehetővé teszi a rendőri hatóságok számára az emberkereskedelemmel kapcsolatos hatékonyabb nyomozást és az elkövetők megbüntetését. Ezzel összefüggésben elengedhetetlen, hogy a bűnüldöző hatóságok tagjait kiképezzék az emberkereskedelem eseteinek felderítésére.

Az 5. szakaszban megfogalmazott ajánlások célja az EU-n belüli határ menti területeken már meglévő rendőrségi és vámügyi együttműködési központok átalakítása közös rendőrségi és vámügyi állomásokká. A határokon átnyúló regionális információcserével kapcsolatos jelenlegi feladataik ellátása mellett a közös rendőrségi és vámügyi állomásoknak képessé kell válniuk állandó operatív együttműködés létrehozására, támogatására, koordinálására és végrehajtására is a határokon átnyúló területeken, többek között közös járőrszolgálatok és más közös műveletek formájában. Az EU-n belüli határ menti területükre jellemző határokon átnyúló bűncselekményekről szóló közös elemzéseket kell készíteniük, majd azokat a nemzeti egyedüli kapcsolattartó ponton keresztül meg kell osztaniuk az összes többi tagállammal, valamint az illetékes uniós ügynökségekkel, például az Europollal. Az ilyen célzott közös műveletekre az EU-n belüli határ menti területeken a rendőrségi hatáskörök gyakorlására vonatkozó – különösen a Schengeni határellenőrzési kódex 23. cikkében meghatározott – szabályok az irányadók. Ez azért van így, hogy az ilyen műveletek ne legyenek egyenértékűek a határellenőrzéssel. A tagállamoknak olyan kapacitásokat is ki kell építeniük, amelyek lehetővé teszik a régiójukban elkövetett határokon átnyúló bűncselekményekkel kapcsolatos nyomozások közös támogatását, összhangban az alkalmazandó jogszabályokkal és az e jogszabályokban előírt és kiadott releváns jogi engedélyek alapján.

A 6. szakaszban megfogalmazott ajánlások célja a közös műveletek tervezésének, koordinálásának és támogatásának javítása az egész Unióban. A tagállamoknak és a Bizottságnak létre kell hozniuk egy koordinációs platformot, ahol a tagállamok információt cserélhetnek szükségleteikről és prioritásaikról. A cél az, hogy – adott esetben meglévő uniós finanszírozási eszközök és a biztonsággal foglalkozó uniós kutatási és innovációs projektek eredményeinek felhasználása révén – célzottabbá váljanak azok a közös műveletek, amelyekre nagy rendezvények (pl. nagyszabású sportrendezvények, nemzetközi csúcstalálkozók) alkalmával, meghatározott időpontokban (pl. ünnepi időszakokban) vagy konkrét – főként súlyos bűncselekményekben vagy a szervezett bűnözésben részt vevő csoportok által elkövetett – bűncselekményi hullámokkal (pl. terrorizmussal, kábítószer-kereskedelemmel, mérkőzések eredményének tiltott befolyásolásával, hamisított áruk kereskedelmével, hitelkártyacsalással, zsebtolvajlással és egyéb vagyon elleni bűncselekményekkel) összefüggésben kerül sor. A tagállamoknak utasítaniuk kell nemzeti egyedüli kapcsolattartó pontjukat az ilyen közös műveletek – többek között a más tagállamokból kiinduló vagy oda irányuló közös járőrszolgálatok – összehangolására. Emellett közös fenyegetésértékeléseket, kockázatelemzéseket és éves szükségletfelméréseket kell készíteniük a nagy rendezvényekre, a közrendet és a belső biztonságot fenyegető veszélyekre és a polgároknak különösen az idegenforgalmi idényekben jellemző mobilitására vonatkozó információcsere révén. Ez a megközelítés várhatóan elősegíti a célzottabb közös járőrszolgálatok és egyéb közös műveletek előkészítését és létrehozását is, ideértve az EU-n belüli határ menti területeken végzett koordinált rendőrségi ellenőrzéseket is. Idővel lehetővé kell tennie azt is, hogy a 2021. évi EU SOCTA-ban foglaltaknak megfelelően az EU területén található kulcsfontosságú bűncselekményi helyszínek is az ilyen tevékenységek fókuszába kerüljenek.

A 7. szakaszban megfogalmazott ajánlások célja az információhoz és kommunikációhoz való tényleges hozzáférés biztosítása a határokon átnyúló műveletek során. A tagállamoknak el kell látniuk rendőreiket olyan eszközökkel, amelyek a nemzeti joggal összhangban távoli és biztonságos hozzáférést biztosítanak saját adatbázisaikhoz, valamint az európai keresőportálon keresztül az uniós nemzetközi és nemzetközi adatbázisokhoz. A cél az, hogy a határokon átnyúló műveletek során el tudják látni rendőri feladataikat, például képesek legyenek személyazonosság-ellenőrzéseket végezni. A tagállamoknak emellett olyan, biztonságos kommunikációra alkalmas eszközöket (például azonnali üzenetküldő eszközöket) is biztosítaniuk kell a határokon átnyúló műveletekben részt vevő rendőrök számára, amelyek a határokon átnyúlóan is működnek, ezáltal lehetővé teszik a fogadó tagállam hatóságaival való közvetlen és valós idejű kapcsolatteremtést és kommunikációt. A tagállamoknak az Europol innovációs laboratóriuma által rendelkezésükre bocsátott technikai megoldások igénybevételével biztosítaniuk kell a határokon átnyúló összekapcsoltságot és biztonságos kommunikációt.