HU    HU HU 
 
HU 1   HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 20.10.2009 
SEC(2009) 1397  
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA  
  
amely a következ ő dokumentumot kíséri: 
  
A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ  EURÓPAI PARLAMENTNEK, A 
TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A 
RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK 
 
Szolidaritás az egészségügyben: az  egészség terén mutatkozó egyenl őtlenségek 
csökkentése az Európai Unióban 
 
 
{COM(2009) 567 végleges} 
{SEC(2009) 1396}  
 
HU 2   HU 1. B EVEZETÉS  
E dokumentum összefoglalja azt a hatásvizsgál atot, mely a „Szolidar itás az egészségügyben: 
az egészség terén mutatkozó egyenl őtlenségek csökkentése az Európai Unióban” elnevezés ű 
uniós kezdeményezésre vonatkozó politikai lehet őségeket vizsgálja. A Bizottság az EU 
egészségügyi stratégiájában1 megállapította a fellépés szükség ességét és a 2008-as megújított 
szociális menetrendben2 bejelentette, hogy az EU kezdemé nyezést indít az egészség terén 
mutatkozó egyenl őtlenségek megszüntetésére. E dokume ntum tartalmazza a hatásvizsgálati 
testület következ őkkel kapcsolatos észrevételeit: célkit űzések, az egyenl őtlenségek és 
méltánytalanságok fogalma, arányosság, szubszidiar itás és költségek. Ez a jelentés csak az 
összeállításában részt vev ő bizottsági szolgálatokat köti, és nem kötelezi el a Bizottságot 
későbbi határozatainak végleges formája tekintetében. 
Az egészség terén mutatkozó egyenl őtlenségek kezelése továbbra is els ődlegesen a 
tagállamok hatáskörében marad, az uniós poli tikák azonban közvetlen hatást gyakorolhatnak 
az egészségre, és segíthetnek elhárítani az intézk edések útjában álló jelenlegi akadályokat. A 
jelentés értékeli az uniós fellépést, melynek cé lja – a szubszidiaritás elvének teljes mérték ű 
tiszteletben tartása mellett – a tagállamok és az érdekelt felek er őfeszítéseinek támogatása és 
kiegészítése, valamint az uniós politikák mozgósítása az egészség terén mutatkozó 
egyenlőtlenségek csökkentése érdekében.  
Az uniós fellépésnek a teljes lakosság egészségi állapotának javítását kell támogatnia, 
kiemelve azonban az elkerülhet ő és nem méltányos egészségügyi grádiensek csökkentését a 
társadalmi csoportok és az EU  régiói között; „szintemel ő” megközelítésre törekedve.  
Számos releváns intézkedés már bevezetésre került mind uniós, mind nemzeti szinten. A 
jelenlegi intézkedéseket azonban a következ ők korlátozzák: a tudatosság nem kielégít ő 
szintje, a nem megfelel ő prioritási sorrend, az érdekelt fe lek bevonásának hiánya, információs 
és tudásbeli hiányosságok, a helyes gyakorlatok cseréjének nem elegend ő gyakorisága, 
valamint nehézségek egy ág azatközi politikai megközelítés  kidolgozásában. Emiatt ez a 
dokumentum az említett kérdésekkel fogl alkozó intézkedéseket vizsgálja.  
2. A  PROBLÉMA MEGHATÁROZÁSA  
Jelenleg 8 év a különbség az uniós tagállamok között a n ők születéskor várható 
élettartamában, a férfiak esetében pedig 14 évre tehet ő ez az eltérés. Nagy különbségek 
mutatkoznak tagállamok és az uniós régiók között a halálozást, a fogyatékosságot és a 
betegségeket illet ően is. Az elmúlt két évtizedben néhány országban tovább n őttek az 
egészségi állapotbeli különbségek az uniós átlaghoz és a legjobban teljesít ő országokhoz 
képest. 
Valamennyi tagállamban nagy különbségek tapa sztalhatók a jövedelem, a foglalkozási 
kategória, az iskolázottsági szint vagy az et nikai hovatartozás alapján meghatározott 
                                                 
1 COM(2007) 630 
2 COM(2008) 412  
 
HU 3   HU társadalmi csoportok egészségi állapotában3. Az alacsonyabb iskoláz ottságú, szerényebb 
jövedelmű vagy alacsonyabb foglalkozási kategóriáb a tartozó emberek hamarabb halnak meg 
és hosszabb ideig rosszabb az eg észségi állapotuk. Ha összehas onlítjuk a születéskor várható 
élettartamot a társadalmi-gazdasági csoportok közö tt, az eltérés férfiak esetében eléri a 4-10 
évet, nők esetében pedig a 2-6 évet. Ez a jelenség tükröz ődik a fizikai és mentális egészségre 
vonatkozó számos mérésben. Egyes országokban tovább n őttek az eltérések az elmúlt 
évtizedekben.  
Az egészség terén mutatkozó egyenl őtlenségek az egészséget meghatározó olyan szociális 
tényezőkhöz kapcsolódnak, mint az életkörülmények (lakás, környezet), az egészségre kiható 
magatartásformák (étrend, dohányzás, sport), a f oglalkoztatási és munk afeltételek, az oktatás, 
a szociális védelemhez való hozzáférés (beleértve a min őségi egészségügyi ellátáshoz való 
hozzáférést). Az egészség terén mutatkozó egyenl őtlenségek nagy része elkerülhet ő és 
megszüntethet ő az uniós politikák által befolyásolható intézkedésekkel. 
Három területen tapasztalhatók olyan hiányo sságok, melyek akadályozzák az egészség terén 
mutatkozó egyenl őtlenségek kezelését célzó hatékony fellépést. A következ ő területekr ől van 
szó, melyeken az EU támogathatja és ki egészítheti a tagálla mok intézkedéseit:  
A tudatosság hiánya, nem elégséges polit ikai prioritás, va lamint nem kielégít ő mértékű 
elkötelezettség a tagállamok és  egyéb érdekelt felek részér ől. 
Összehasonlítható és re ndszeres adatok, ellen őrzés és jelentéstétel hiánya. A meghatározó 
tényezők és a végrehajtáshoz szükséges ha tékony politikák ismeretének hiánya. 
Az egészség terén mutatkozó egyenl őtlenségek nem megfelel ően összehangolt uniós 
megközelítése (az érvényesítés hiánya EU-szinten). 
A tagállamok végrehajtanak ugyan egyes politik ákat, de hiányoznak az átfogó stratégiák. A 
tagállamok több mint fele nem helyez politikai  hangsúlyt az egészség terén mutatkozó 
egyenlőtlenségek csökkentésére. Ezenkívül hiányzik a politikák értékelése és terjesztése.  
Bár dönt ő bizonyítékok léteznek, még több info rmációra van szükség az egészséget 
meghatározó egyes tényez ők hatásáról (okozati összefüggé sek) és fontosságáról annak 
érdekében, hogy a tagállamok ha tékony intézkedéseket hozhassa nak adott lakossági csoportok 
és meghatározó tényez ők vonatkozásában. Szükség van továbbá összehasonlítható, 
rutinszerűen rendelkezésre álló, az egészségi eredmé nyekre és az egészség terén mutatkozó 
egyenlőtlenségeket meghatározó tényez őkre vonatkozó uniós adatokra, társadalmi-gazdasági 
csoportok szerinti bontásban.  
Az uniós adatok és kutatási eredmények hiánya  akadályozza a politika kidolgozását. Jobb és 
megosztott bizonyítékok és a fellépés indoklása  kötelezettségvállalásra ösztönözhet, ami 
jelenleg számos érdekelt  fél esetében hiányzik. 
Uniós szinten az egészség terén mutatkozó egyenl őtlenségek kérdése nagyobb politikai 
prioritást kapott és több uniós politika is kedvez ő hatást mutatott. Nehéz azonban a 
                                                 
3 Egészségi állapot és életkörülmények.  A Szociális Helyzet Európai Megfigyel őközpontja által készített 
ellenőrző jelentés. Európai Bizottság, 2008.  
 
HU 4   HU számszerűsítés, és nem történt meg az egészség terén mutatkozó egyenl őtlenségek kérdésének 
lényeges mérték ű beemelése valamennyi vonatk ozó uniós politikába.  
3. C ÉLKITŰZÉSEK  
Az egészség terén mutatkozó egyenl őtlenségek kezelésére irányuló uniós fellépés célja a 
tagállamok és más érdekelt felek intézkedéseinek támogatása és kiegészítése, valamint annak 
biztosítása, hogy az uniós politikák  és tevékenységek a Szerz ődésben el őírtaknak megfelel ően 
magas szint ű egészségvédelmet nyújtsanak. Amennyiben lehetséges, az uniós politikák által 
biztosított egészségvédelemn ek ki kell terjednie vala mennyi polgárra, lakóhelyükt ől és 
szociális hátterükt ől függetlenül. E célok végrehajtásával az uniós fellépés hozzájárulhat az 
EU-n belül az egészség terén mutatkozó egyenl őtlenségek csökkentéséhez.  
3.1. Általános célkit űzések 
E kezdeményezés általános célkit űzése a tagállamok és az érdekelt felek er őfeszítéseinek 
támogatása és kiegészítése, valamint az un iós politikák mozgósítása az egészség terén 
mutatkozó egyenl őtlenségek csökkentése érdekében. 
3.2. Konkrét célkit űzések  
A konkrét célkit űzések a következ ők: 
Közösségi és tagállami szinten, valamint egyéb érdekelt felek esetében: figyelemfelkeltés, az 
információk és a bevált gyakorlatok cseréjének  ösztönzése, politikai  koordináció és az 
egészség terén mutatkozó egyenl őtlenségek megszüntetésének pol itikai prioritásként való 
támogatása. Az adatok elérhet őségének és azon mechanizmusoknak a jav ítása, melyek célja az EU-ban az 
egészség terén mutatkozó egyenl őtlenségek mérése, ellen őrzése és az azokról való 
jelentéstétel, valamint az egészség terén mutatkozó egyenl őtlenségek okaira és a fellépést 
indokló tényekre vonatkozó ismeretek b ővítése. 
A vonatkozó uniós politikák ho zzájárulásának növelése az egészség terén mutatkozó 
egyenlőtlenségek csökkentése tekintetében – beleér tve a tagállamok és az érdekelt felek azon 
erőfeszítéseinek jelent ősebb támogatását, melyek célja az egészség terén mutatkozó 
egyenlőtlenségek megszüntetése – , valamint kiemelt figyelem fordítása a sebezhet ő 
csoportokra és harmadik országokra. 
4. A
 SZUBSZIDIARITÁS ELEMZÉSE : INDOKOLT -E AZ EU SZEREPVÁLLALÁSA ?  
Bár az egészség terén mutatkozó egyenl őtlenségek kezelése továbbra is els ődlegesen a 
tagállamok hatáskörében marad, e probléma több okból kifolyólag is politikai aggályokat vet 
fel az EU számára.  
Először is az egészség terén mutatkozó egyenl őtlenségek elterjedtsége és fennmaradása arra 
utal, hogy ellentmondás van a fennálló helyzet és  az EU egyes olyan általános céljai között, 
mint a gazdasági és társadalmi kohézió er ősítése, az esélyegyenl őség biztosítása, az 
 
HU 5   HU egyenlőtlenségek csökkentésének tá mogatása, a férfiak és n ők közötti egyenl őség ösztönzése 
és a tagállamok közötti szolidaritás (az EU-Szerz ődés 2. cikke és az EK-Szerz ődés 2. cikke).  
Másodszor az uniós lakosság egye s csoportjaiban a nem megfelel ő egészségi állapot tetemes 
alternatívköltségeket jelent az Unió számár a. és gazdaságilag indokolttá teszi a probléma 
kezelésére irányuló fellépés támogatását. Az id ősödő népességet tekintve fontos a lakosság jó 
egészsége a munkában töltött évek megho sszabbítása, a nagyobb termelékenység, a 
versenyképesség és a jelent ősebb mérték ű foglalkoztatás támogatása  céljából. Az elkerülhet ő 
rossz egészségi állapot szintén jelent ős költségeket ró az egészségügyi rendszerekre, és 
felesleges nyomást gyakorol az állami költségvetésre. A rossz egészségi állapot miatti szükségtelen veszteségek csökkentése és a ko rai halálozások számának visszaszorítása 
hozzájárulhat a lisszaboni célok te ljesítéséhez és a jólét megteremtéséhez szükséges teljes 
európai potenciál eléréséhez.  
Az EK-Szerz ődés több cikke is jogalapot teremt  a fellépéshez, beleértve a következ őket: a 12. 
és a 13. cikk (a megkülönböztetés tilalmáról), a 125. cikk (a foglalkoztatá s és a szakképzett, 
képzett és alkalmazkodásra képes munkaer ő fejlesztésér ől), a 136. és 137. cikk (az élet- és 
munkakörülmények javításáról, a szociális védelemr ől és a kirekesztés elleni küzdelemr ől), a 
152. cikk (valamennyi közösségi politika meghatározása és végrehajtása során biztosítani kell az emberi egészségvédelem magas szintjét), a 158. és 159. cikk (a gazdasági és társadalmi 
kohézió er ősítéséről). E cikkek alapján a Közösség támogatja és kiegészíti a tagállamok 
intézkedéseit. 
Az uniós fellépést a következ ők teszik szükségessé: 1) uniós szint ű adatgyűjtés és ellen őrzés 
szükségessége, mivel az EU az egyes tagállam okhoz képest alkalmasabb a megbízható és 
összehasonlítható adatok biztosítására; 2) a kohéziós politika – melyen keresztül az EU 
pénzügyi támogatást nyújt a tagállamoknak és  különösen a szegényebb régióknak – keretében 
az egészség terén mutatkozó egyenl őtlenségeket meghatározó olyan tényez őkbe lehet 
befektetni, mint az életkörülmé nyek, a képzési és foglalkoz tatási szolgáltatások és az 
egészségügyi ellátás (az egészség el ősegítése, megel őzés és kezelés). Az EU ezenkívül 
hozzáadott értéket
 biztosíthat a következ ők révén: figyelemfelhívá s és az egészség terén 
mutatkozó egyenl őtlenségekre való fokozottabb  összpontosítás, az ellen őrzési 
mechanizmusok javítása, a kutatás és az ismeretgy űjtés erősítése, a vonatkozó intézkedések 
bemutatása tapasztalatok és bevált gyakorlatok cseréjén és kapacitásépítésen keresztül, 
valamint az uniós politikák közötti kapcsolato k javítása. A fenti javaslatok a konzultáció 
során elhangzott válaszok és e gyéb kutatások nyomán születtek.  
5. S ZAKPOLITIKAI LEHET ŐSÉGEK  
Három olyan lehet őséget elemeztek, melyekkel elérhet ők a célok. I. lehet őség: a jelenlegi 
tevékenységek folytatása („a jelenlegi politika folytatása”). II. lehet őség: „A jelenlegi politika 
javított formában”; ez az opció a meglév ő munkából indul ki, mellyel rövid id őn belül további 
vagy alapvet ő változtatások nélkül módosíthatók a je lenlegi közösségi eszközök. Ezt a 
lehetőséget közleményben lehet ismertetni. III. lehet őség: „Átfogó változások”. Ez az opció 
hosszú távon valósítható meg, magában foglalja a meglév ő uniós eszközök módosítását és 
tanácsi ajánlást vonna maga után. Az említett lehet őségek kumulatív jelleg űek (a III. 
lehetőség a II.-ra épül, mely az I. lehet őségből indul ki – lásd a táblázatot). 
 
HU 6   HU 5.1. I. lehet őség: A jelenlegi politika folytatása  
Az I. lehet őség esetében az egészség terén mutatkozó egyenl őtlenségek csökkentésének 
támogatása tovább folytatódik a szociális ny itott koordinációs módszer és az egészségügyi 
stratégia keretében. Az egészségügyi stra tégia egyik vezérelve a méltányosság az 
egészségügyben; a szociális nyitott koordinációs  módszeren belül pedig az egyik közös cél az 
egészség terén mutatkozó egyenl őtlenségek csökkentése az egés zségügyi ellátáshoz és az 
egészségügyi eredményekhez való hozzáférés terü letén. Az EU tapasztalatcserén keresztül 
támogatja a tagállamokat abban, hogy e célkit űzést beépítsék a nemzeti stratégiákba. A 
mechanizmusok a következ őket foglalják magukban: nemzeti stra tégiai jelentések, a szociális 
védelemről és társadalmi integrációról szóló közös jelentés, szakért ői értékelések, a szociális 
védelmi bizottság ülései, az egészséget  és az egészségben mutatkozó egyenl őtlenségeket 
befolyásoló társadalmi tényez őkkel foglalkozó EU-s szakért ői csoport ülései, valamint a 
Tanács magas szint ű közegészségügyi munkacsoportjának  ülései. A PROGRESS program és 
az egészségügyi program (2008-2013) pénzügyi támogatást biztosít. Hasonlóképpen a 
kohéziós politika, a közös agrá rpolitika, valamint a mez őgazdasági és vidékfejlesztési alapok 
is támogatnak az egészséget meghatározó tényez őkre irányuló egyes te vékenységeket. Egyéb 
uniós intézkedések továbbra is fennállnának, viszont nem összpontosítanának az egészség 
terén mutatkozó egyenl őtlenségekre. 
5.2. II. lehet őség: A jelenlegi politika javított formában  
A II. lehet őség esetében a Bizottság közleményt fogad el, melynek célja a figyelemnek az 
egészség terén mutatkozó egyenl őtlenségekre való ráirányítása és az egyenl őtlenségek 
gazdasági, politikai és etnikai kiterjedésének kiemelése. A II. lehet őség meger ősíti, hogy 
politikai prioritásként kell kezeln i az egészség terén mutatkozó egyenl őtlenségek 
csökkentését, javítja a párbeszédet az érdekelt felekkel, valamint a meglév ő információk és 
cseremechanizmusok és a meglév ő pénzügyi támogatás hatékonyabb kihasználására 
törekszik. Ez az opció támogatja azokat az intézkedéseket, mely ek célja a hatékony 
fellépéshez szükséges tudás megteremtése, valami nt a tagállamok, uniós ré giók és társadalmi 
csoportok között az egészség terén mutatkozó egyenl őtlenségekre vonatkozó mér őrendszer 
javítása. Ösztönzi, hogy a vonatkoz ó politikai területek kezdjék fontolóra venni, hogy milyen 
intézkedési potenciállal rendelkeznek ezen a területen (mint azt egyes nemzeti szakért ők 
javasolták a konzultáció során). Számos konkrét intézkedést jelent be, melyek célja az 
intézkedések meger ősítése anélkül, hogy a politikák jelent ős átdolgozására lenne szükség. A 
konkrét politikák kidolgozása továbbra is a tagállamok hatáskörében marad. 
5.3. III. lehet őség: Átfogó változások  
A III. lehet őség esetében a Bizottság a következ őket javasolja az eddigieken kívül: egy, az 
egészség terén mutatkozó egyenl őtlenségekr ől szóló tanácsi ajánlás; az egészség terén 
mutatkozó egyenl őtlenségeknek az Unió egészén belüli csökkentésére irányuló célok; magas 
szintű intézményközi tanácsadó bizottság; szám os politikai terület áttekintése annak 
érdekében, hogy az egészség terén mutatkozó egyenl őtlenségek csökkentését kiemelt 
prioritásként tudják beépíteni a politikákba, és ennek során a forrásokat újra elosztanák vagy 
növelnék a 2013 utáni id őszakban; azon közösségi intézkedések felülvizsgálata, melyek 
hozzájárulnak az egészséget befolyásoló alapvet ő szükségletek (egészségügyi ellátás, lakás, 
élelem, víz, oktatás) kiel égítésének biztosításához, valamint egy nagyobb volumen ű 
 
HU 7   HU nemzetközi kezdeményezés az egészség terén mutatkozó globális egyenl őtlenségek 
kezelésére. 
6. H ATÁSELEMZÉS  
Ez egy azon fellépést meger ősíteni szándékozó, nem jogal kotási kezdeményezés, melynek 
célja, hogy támogassa és kiegészítse a tagáll amoknak és más érdekelt feleknek az egészség 
terén mutatkozó egyenl őtlenségek csökkentésére irányuló er őfeszítéseit. Az I., II. és III. 
lehetőség esetében javasolt intézkedések a következ őket vonják maguk után: 1) a kérdéshez 
kapcsolódó koordináció és prob lémakezelés javítását célzó er őfeszítések növelése uniós 
szinten; 2) azon er őfeszítések fokozása, melyek célja, hogy ráirányítsák a tagállamok és már 
érdekelt felek figyelmét arra, hogy fontos fi gyelembe venni az egészségügyi és szociális 
kérdéseket, különösen a jelenlegi gazdas ági válságban. A javaslatok hatását f őleg az határozza 
meg, hogy a tevékenységek milyen mértékben segítik a tagállamoknak és más érdekelt 
feleknek az egészség terén mutatkozó egyenl őtlenségek csökkentésére irányuló intézkedéseit.  
6.1. Társadalmi hatások 
A három lehet őségben vázolt intézkedésekt ől kedvező társadalmi hatásokat várnak, s őt, egyik 
opció esetében sem számítanak negatív társadalmi hatásra. Az I. lehet őséghez képest a II. és 
III. lehetőséggel valószín űleg kedvez őbb társadalmi hatás érhet ő el. 
Fontos szempont, hogy a jelenleg i gazdasági válság növelheti az egészség terén mutatkozó 
egyenlőtlenségeket az egészséget  meghatározó egyes tényez ők romlása miatt. A II. és III. 
lehetőség erőteljesebb figyelemfelkelt ő tevékenységeken keresztül segíthet annak 
biztosításában, hogy a prioritás ok meghatározásakor a tagállamok ne hanyagolják el ezt a 
politikai területet,  és ezáltal ne ko ckáztassák, hogy a jöv őben kedvez őtlen gazdasági és 
társadalmi hatások jelentkezzenek.  
6.2. Gazdasági hatások 
Az egészség terén mutatkozó nagy egyenl őtlenségek közvetlen gazdasági költségei jelent ősek 
lehetnek. A költségek nagysága nem becsülhet ő meg pontosan. Az egyik tanulmány becslése 
szerint a GDP 1,2–9 %-ára tehet ő annak az esetleges gazdasági haszna, hogy a teljes lakosság 
egészségi állapotát a magasabban képzettek egészségi szintjére emelik.  
Nehéz meghatározni az adatok rendelkezésre  állásának és összeh asonlíthatóságának a 
javítását célzó intézkedések köl tségeit, különös teki ntettel a társadalmi -gazdasági státuszra 
vonatkozó adatokra.  
Általánosságban az egészséget és az egészség terén mutatkozó egyenl őtlenségeket 
meghatározó tényez ők javulása valószín űleg kedvez ő gazdasági hatást fejtene ki. Hosszú 
távon az egészség javulása és az egészségben el töltött életévek csökkenésének visszaszorítása 
költségsemleges lenne vagy összességében gazdasági el őnyökkel járna.  
 
HU 8   HU 7. A  LEHETŐSÉGEK ÉRTÉKELÉSE  
Mindhárom lehet őség segítené az általános célkit űzések elérését; de a III. lehet őség lenne 
leghatékonyabb. Mindazoná ltal a III. lehet őség többletköltségekkel jár és megvalósítása 
útjában néhány akadály áll. A megvalósíthatós ág (különösen a jelenlegi válságra való 
reagálási képesség szempontjából) és a felmerül ő költségek alapján a II. lehet őség az 
előnyben részesített megoldás. A II. lehet őség kiindulópontnak tekinthet ő az egészség terén 
mutatkozó egyenl őtlenségekre vonatkozó további uniós szint ű munka szempontjából, és ez az 
opció teljes mértékben tiszteletben tartja a szubszidiaritás elvét.  
8. E LLENŐRZÉS ÉS ÉRTÉKELÉS  
A vizsgált intézkedések magukban foglal ják az egészség terén mutatkozó egyenl őtlenségek és 
az azokat meghatározó tényez ők – melyek felhasználhatók ellen őrzés és értékelés céljából – 
tekintetében történ ő előrelépésre vonatkozó tá jékoztatás, ellen őrzés és jelentéstétel javítására 
irányuló javaslatokat. A Bizottság a Szociális He lyzet Európai Megfigyel őközpontja és a 
Politikák Európai Megfigyel őközpontja szakért őinek segítségét is igénybe fogja venni az 
uniós politikák alakulásának rendszeres elemzéséhez. További ellen őrzési mechanizmust 
jelent majd a Bizottság 2012. évi jelentése e k ezdeményezés végrehajtásáról és az egészség 
terén mutatkozó egyenl őtlenségek kezelése terén elért haladásról; ezenkívül pedig további 
jelentések is várhatók.  
 
HU 9   HU I. lehetőség  
– A jelenlegi politika folytatása  II. lehetőség  
– A jelenlegi politika javított formában  III. lehetőség  
– Átfogó változások  
 
HU 10   HU