A humanitárius szükség 2019-ben továbbra is rekord magas maradt az összetett válságok miatt, amelyek gyakran tömeges lakóhelyelhagyáshoz, természeti katasztrófákhoz és járványokhoz vezettek. Az EU továbbra is az egyik legfontosabb humanitárius donor, amely 2,4 milliárd EUR-t mozgósított, hogy több mint 80 országban segélyt nyújtson milliók számára.

A világ legnagyobb kereskedelmi blokkjaként és a külföldi közvetlen beruházások legnagyobb forrásaként az EU folytatja a nemzetközi partnerekkel való együttműködést a szabad és tisztességes nemzetközi kereskedelmi rendszer előmozdítása érdekében, többek között a Kereskedelmi Világszervezet reformja révén is.

Az EU egyike a globális jelenléttel és átfogó politikai eszköztárral rendelkező azon kevés szereplőknek, amelyek nagyobb felelősséget vállalnak saját védelmükért, valamint partnereik támogatásáért a béke és biztonság vonatkozásában. A koordinált éves védelmi szemle, a Katonai Tervezési és Végrehajtási Szolgálat, az európai védelmi ipari fejlesztési program, az EU–NATO együttes nyilatkozat és az állandó strukturált együttműködés terén tett előrelépések lényeges és történelmi eredményeket jelentenek. Az EU külpolitikai eszköztárában a technikai segítségnyújtást és információcserét, valamint az ikerintézményi eszközöket is magában foglaló intézményfejlesztési erőfeszítések továbbra is elősegítették a reformokat és előrevitték az EU stratégiai szakpolitikáit.

Az EU 2019-ben továbbra is átfogó megközelítést érvényesített a konfliktusok és a biztonsági válságok terén a stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszköz keretében történő beavatkozások, valamint az egész világon folytatott közös kül- és biztonságpolitikai fellépések révén. Ezek a fellépések olyan országokban bekövetkezett súlyos válságokra terjedtek ki, mint Afganisztán, a Közép-afrikai Köztársaság, a Kongói Demokratikus Köztársaság, Irak, Libanon, Líbia, Mali, Nigéria, Pakisztán, Szomália, Dél-Szudán, Szudán, Szíria, Törökország, Ukrajna, Venezuela és Jemen.

Az EU kül- és biztonságpolitikára vonatkozó globális stratégiája lehetővé teszi az EU számára, hogy együttesen lépjen fel az összetett globális kihívások kezelése érdekében. A stratégia öt eredeti prioritásának követése mellett az EU 2019-ben is folytatta a nemzetközi jogon alapuló globális rend előmozdítását, amelynek középpontjában a regionális szervezetekkel partnerségben lévő Egyesült Nemzetek Szervezete áll. Az Afrikai Unió, az EU és az ENSZ közötti úttörő háromoldalú partnerség megnyitotta az utat a békével és a biztonsággal kapcsolatos szélesebb körű menetrend érdekében történő szorosabb együttműködés előtt, míg a Száhel-övezet G5-országainak közös erői részére nyújtott támogatás rámutatott a regionális biztonsági partnerségekbe történő befektetés fontosságára.

Ebben az egyre bizonytalanabb világban az EU átfogó válaszlépéseket tett a rendelkezésére álló szakpolitikák és eszközök teljességének felhasználásával, legyenek azok diplomáciai vagy pénzügyi, biztonsággal vagy kereskedelemmel kapcsolatos lépések, fenntartható fejlődéssel kapcsolatos fellépések vagy humanitárius segítségnyújtás. Az EU 2019 folyamán továbbra is a multilaterális rendszer megreformálása és a jelenlegi és a jövőbeli kihívások elleni küzdelemben betöltött globális vezető szerep fenntartása érdekében tevékenykedett, és megerősítette együttműködését és partnerségét azokkal a regionális szervezetekkel, amelyek alapvető fontosságúak a globális fenntartható fejlődés, az emberi jogok tiszteletben tartása és a hatékony nemzetközi együttműködés biztosításához.

Az ENSZ júliusi, New York-ban megrendezett magas szintű politikai fórumán az EU bemutatta a 2030-ig tartó időszakra szóló menetrend, illetve a fenntartható fejlődési célok terén az Unióban és az uniós nemzetközi együttműködés révén elért előrehaladását. Az ezen esemény során bemutatott fő kezdeményezések közé tartozott a „Fenntartható Európa 2030-ra” című uniós vitaanyag, a fenntartható fejlődési célok előrehaladásáról szóló Eurostat monitoringjelentés, a fejlesztéspolitikáról szóló 2017-es európai konszenzusról szóló első közös összefoglaló jelentés, valamint a koherens fejlesztési politikáról szóló 2019-es uniós jelentés.

A fejlesztéspolitikáról szóló európai konszenzussal összhangban és a partnerországokkal való közvetlen együttműködésben az EU 2019 során is folytatta a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrend, a fejlesztési célú finanszírozásra vonatkozó addisz-abebai cselekvési program és a Párizsi Megállapodás globális végrehajtásának támogatását.

A Bizottság 2019-ben megújította a Kritikus Fontosságú Ökoszisztémáért Partnerségi Alapnak nyújtott finanszírozását – az Alap a világ legfontosabb biodiverzitási területeinek finanszírozásában tölt be vezető szerepet.

Az EU előmozdítja a zöld vállalkozásfejlesztést a kulcsfontosságú értékláncokban és támogatja a globális körforgásos gazdaság felé történő átmenetre irányuló finanszírozást. A „Switch to Green” az EU kiemelt kezdeményezése e területen.

A GPE-nek nyújtott támogatás révén az EU 77 millió gyermek általános iskolába történő beiratkozásához járult hozzá.

Migrációval kapcsolatos partnerség

Az EU továbbra is kiegyensúlyozott megközelítést alkalmaz a migráció tekintetében. 2019-ben a nemzetközi migránsok száma világszerte majdnem 272 milliót tett ki, csaknem 70,8 millió embert kényszerítettek lakóhelye elhagyására és világszerte 25,9 millió menekültet tartottak számon. A legtöbb menekültet továbbra is a fejlődő régiók fogadták be.

A migráció az egyenlőtlenséget is növelheti, és az EU fokozott erőfeszítéseket tesz annak biztosítására, hogy a migráció a származási, tranzit- és célországokban inkluzív növekedést és fenntartható fejlődést eredményezzen, amely minden közösség hasznára válik. A Bizottság júniusban közzétette „A partnerországokban tapasztalható egyenlőtlenségek kezelése” című bizottsági szolgálati munkadokumentumot, majd novemberben a Tanács következtetéseket fogadott el, amelyekben erőfeszítéseik felgyorsítására szólította fel az EU-t és a tagállamokat.

2019-ben az Uniós Szükséghelyzeti Alap Afrikáért 851 millió EUR-t kitevő további 36 programot és 16 „kiegészítést” hagyott jóvá három régióban (Száhel és Csád-tó, Afrika szarva és Észak-Afrika).

Béke és biztonság

2019-ben a stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszköz továbbra is az uniós diplomácia kulcsfontosságú eszköze maradt a válsághelyzetekben és az Unió stabilitásra, konfliktusmegelőzésre és -megoldásra, valamint békeépítésre irányuló törekvései során. Mind a 46 válságreagálási fellépés közvetlenül az uniós szakpolitikai prioritásokra reagált és kiegészítette a közös biztonság- és védelempolitikai missziók munkáját.

2019-ben a biztonság és fejlesztés támogatása érdekében alkalmazott kapacitásépítést tovább erősítették a Burkina Fasóban, Nigerben, Szomáliában és Tádzsikisztánban indított új fellépések révén.

Globális fellépést indítottak a nyugat-afrikai, kelet-afrikai és közel-keleti regionális képzési központok támogatása érdekében, hogy katonai szereplőket képezzenek ki az egészségügy, aknamentesítés és polgári védelem területén.

A konfliktushelyzetekben és konfliktusokat követő helyzetekben tett nemzetközi erőfeszítések koordinálása érdekében folytatódott az ENSZ-szel és más nemzetközi szervezetekkel – nevezetesen a Világbankkal és az Afrikai Fejlesztési Bankkal – közös munka a finanszírozáshoz való hozzáférés támogatása, valamint az EU multilateralizmus iránti határozott elkötelezettségének tükrözése érdekében.

A stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszközön keresztül 2019-ben sor került az ENSZ Béketeremtő Alapjához való első uniós hozzájárulásra is.

A nukleáris biztonsággal kapcsolatos legnagyobb nemzetközi együttműködési erőfeszítés befejezését követően júliusban visszaadták a csernobili nukleáris telephelyet az ukrán hatóságoknak. Az EU a nukleáris biztonság célját szolgáló együttműködési eszközén, valamint a Független Államok Közösségének nyújtott technikai segítség elnevezésű programon keresztül 431,6 millió EUR-t biztosított.

Az EU világszerte folytatta a jogállamiság, az igazságszolgáltatáshoz való jog előmozdítását és a partnerországokban lévő igazságszolgáltatási intézmények kapacitásainak megerősítését.

Emberi jogok, demokrácia, alapvető értékek

2019-ben került sor az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó uniós cselekvési terv (2015–2019) megvalósításának utolsó fázisára, amely a véleménynyilvánítás, a gyülekezés és az egyesülés szabadságát, a megkülönböztetésmentességet és a kisebbségek jogait is magában foglaló alapvető emberi jogokat támogatja. Az EU 2019-ben a demokrácia és az emberi jogok európai eszközét arra használta, hogy 119,5 millió EUR értékben 268 projektet finanszírozzon.

Az uniós emberijogvédő-mechanizmust 2019 végén újabb 3 évre megújították.

A globális demokráciával kapcsolatos folyamatos kihívások közepette az EU – 30 országban összesen több mint 47,2 millió EUR összegű programmal – megerősítette elkötelezettségét a demokratikus folyamatok iránt.

Az EU 8 választási megfigyelő missziót (EOM), 6 választási szakértői missziót és 7 választási utánkövető missziót indított, valamint kidolgozta az EOM-ek által kiadott ajánlások nyilvános adatbázisát. Az EU továbbá 11 országban támogatta a helyi választási megfigyelőket.

A nemek közötti egyenlőség és a nők és a lányok társadalmi szerepvállalásának megerősítése az EU és annak nemzetközi fejlesztési politikájának alapértékeit képezik. A nemek közötti egyenlőségre vonatkozó uniós cselekvési terv három kiemelt területtel foglalkozik: a lányok és nők testi és pszichés integritásának biztosítása; a nők és lányok társadalmi-gazdasági és kulturális jogainak előmozdítása; és a lányok és nők véleménynyilvánításának és döntéshozatalban való részvételének erősítése.