7. SZ. KÖLTSÉGVETÉS-MÓDOSÍTÁSI TERVEZET A 2014. ÉVI ÁLTALÁNOS KÖLTSÉGVETÉSHEZ SZAKASZONKÉNTI BONTÁSÚ BEVÉTELI KIMUTATÁS SZAKASZONKÉNTI BONTÁSÚ KIADÁSI KIMUTATÁS III. szakasz – Bizottság /* COM/2014/0650 final */





7. SZ. KÖLTSÉGVETÉS-MÓDOSÍTÁSI TERVEZET A 2014. ÉVI ÁLTALÁNOS KÖLTSÉGVETÉSHEZ SZAKASZONKÉNTI BONTÁSÚ BEVÉTELI KIMUTATÁS SZAKASZONKÉNTI BONTÁSÚ KIADÁSI KIMUTATÁS III. szakasz – Bizottság Tekintettel: – az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 314. cikkére, összefüggésben az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződéssel és különösen annak 106a. cikkével, – az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlament és tanácsi rendeletre[1] és különösen annak 41. cikkére, – a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre[2] és különösen annak 13. cikkére, – az Európai Unió 2014-es pénzügyi évre vonatkozó, 2013. november 20-án elfogadott általános költségvetésére[3], – a 2014. április 16-án elfogadott 1/2014. számú költségvetés-módosításra[4], – a 2014. április 15-én elfogadott 2/2014. sz. költségvetés-módosítási tervezetre[5], – a 2014. május 28-án elfogadott 3/2014. sz. költségvetés-módosítási tervezetre[6], – a 2014. július 9-én elfogadott, 2014. október 16-án módosított[7] 4/2014. sz. költségvetés-módosítási tervezetre[8], – a 2014. szeptember 8-án elfogadott 5/2014. sz. költségvetés-módosítási tervezetre[9], – a 2014. október 17-én elfogadott 6/2014. sz. költségvetés-módosítási tervezetre[10], az Európai Bizottság a költségvetési hatóság elé terjeszti a 2014. évi költségvetés 7. sz. költségvetés-módosítási tervezetét. A SZAKASZONKÉNTI BONTÁSÚ BEVÉTELI ÉS KIADÁSI KIMUTATÁS VÁLTOZÁSAI A szakaszonkénti bontású bevételi és kiadási kimutatás változásai elérhetők az EUR-Lexen (http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-hu.htm). E változások angol nyelvű változata tájékoztatásul költségvetési mellékletként csatolva található. TARTALOMJEGYZÉK 1. Bevezetés. 3 2. Az Európai Unió Szolidaritási Alapjának igénybevétele.. 3 2.1. Szerbia – Árvíz. 3 2.2. Horvátország – Árvíz. 4 2.3. Bulgária – Árvíz. 5 3. Finanszírozás. 6 4. Összefoglaló táblázat a többéves pénzügyi keret fejezetei szerinti bontásban.. 8 1. Bevezetés A 2014. évre vonatkozó 7. sz. költségvetés-módosítási tervezet az Európai Unió Szolidaritási Alapjának 79 726 440 EUR összegű kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok formájában történő igénybevételére irányul. Az igénybevétel a Szerbiát és Horvátországot sújtó, 2014. májusi árvízhez, valamint a Bulgáriát sújtó, 2014. júniusi árvízhez kapcsolódik. 2. Az Európai Unió Szolidaritási Alapjának igénybevétele 2014 májusában súlyos viharok érték a Szerb Köztársaság nagy részeit, és kisebb mértékben Horvátországot, a közelmúlt eddig legsúlyosabb árvizeit okozva, melyek jelentős pusztítást végeztek a köz- és a magáninfrastruktúrában, és több ezer háztartásban tettek kárt. Egy hónappal később a havi átlag négyszeresét is túllépő intenzív és súlyos esőzések sújtották a Bolgár Köztársaság részeit, komoly áradásokat és ellátásbeli megszakításokat eredményezve. A Bizottság részletesen megvizsgálta a három kérelmet az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról szóló 2012/2002/EK tanácsi rendelet[11] módosításáról szóló 661/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet[12] (a továbbiakban: a rendelet), és különösen annak 2., 3. és 4. cikke alapján. Az értékelés főbb elemeit az alábbiakban összegezzük. 2.1. Szerbia – Árvíz (1) 2014 májusában súlyos viharok érték a Szerb Köztársaság nagy részeit, és kisebb mértékben Horvátországot, a közelmúlt eddig legsúlyosabb árvizeit okozva, melyek jelentős pusztítást végeztek a köz- és a magáninfrastruktúrában, és több ezer háztartásban tettek kárt. (2) A Szerbia, mint a rendelet 2. cikkének (1) bekezdése szerint jogosult állam által benyújtott kérelem 2014. július 30-án, a 2014. május 14-én észlelt első károkat követő 12 hetes határidőn belül érkezett meg. Aktualizált információt 2014. augusztus 18-án nyújtották be. (3) Az árvíz természeti eredetű és ezért a szolidaritási alap alkalmazási körébe esik. (4) A szerb hatóságok a katasztrófa okozta teljes közvetlen kárt 1,1 millió EUR-ra becsülik. A becslés az EU és a nemzetközi szervezetek által közvetlenül a katasztrófa után elvégzett helyreállítási igényfelmérésre épül. Ez az összeg a szerb GNI 3,8 %-át teszi ki, és meghaladja a Szolidaritási Alap igénybevétele esetén a 2014-ben Szerbiára alkalmazandó 174,7 millió EUR-s küszöbértéket (vagyis a 2012. évi adatok alapján számított GNI 0,6 %-át ). Mivel a becsült teljes közvetlen kár meghaladja a küszöbértéket, a katasztrófa „jelentős természeti katasztrófának” minősül a rendelet 2. cikkének (2) bekezdése szerint. A pénzügyi támogatás csak a rendelet 3. cikkében meghatározott, elengedhetetlen veszélyhelyzeti és helyreállítási intézkedésekre fordítható. (5) A katasztrófa hatása és következményei tekintetében a szerb hatóságok esőzések, erózió és földcsuszamlások által kísért, nagy kiterjedésű, katasztrofális árvizekről számoltak be, elsősorban a Száva, a Kolubara, a Tamnava, a Jadar, a Zapadna Morava, a Velika Morava, a Mlava és a Pek folyók és azok mellékfolyói tekintetében. Az árvíz a legsúlyosabban Kolubara, Mačva, Moravcki, Pomoravlje városait, és Belgrád egy részét érintette. Az érintett városokban lakók száma kb. 1,6 millió, közülük 180 000 szorult segítségre. Az árvíznek 60 sebesültje volt. Az érintett területeken közel 32 000 embert menekítettek ki a sürgősségi segélyszolgálatok, közülük kb. 5000 főt kellett ideiglenesen elszállásolni. 485 lakóegység semmisült meg, kb. 16 200 lakásban és lakóegységben keletkezett tartós kár. Víz alá került a Tamnava-nyugat bánya és Veliki Crljeni nyílt aknás bányái, valamint a Kolubara szénmedence egy része. Ezek a szénbányák látják el szénnel az obrenovaci „Nikola Tesla A” erőművet, mely az egész ország villamosenergia-termelésének kb. 63 %-át biztosítja. A leginkább érintett városokban a vízellátás 10 napig megszakadt, és a víz azután is részben szennyezett maradt. Továbbá, az árvizek egészségügyi létesítményeket, iskolákat, út- és vasúthálózatokat érintettek és komoly kárt tettek a környezetben. Az árvizek a becslések szerint csak 2014-ben a GDP 2,7 %-ának megfelelő kárt, és a GDP 2 %-ának megfelelő gazdasági veszteséget okoztak. A legsúlyosabban érintett gazdasági ágazatok az energia, a bányászat és a mezőgazdaság, azonban jelentős károk keletkeztek a közlekedési infrastruktúrában (utak, hidak és vasutak), valamint az árvíz- és a part menti védelem számos létesítményében. (6) Az összes rendelkezésre álló hazai erő mozgósítása mellett kétoldalúan és többoldalúan is kérték a nemzetközi humanitárius és polgári védelmi segítségnyújtás igénybevételét. Az Unió részéről Németország, Szlovénia, Bulgária, Ausztria, a Cseh Köztársaság, Franciaország, Dánia, Románia, Spanyolország, Hollandia és Lengyelország nyújtott segítséget, melyet az Európai Unió Polgári Védelmi Mechanizmusa koordinált. Az árvízmentési műveletekhez nemzetközi csapatokat és nagykapacitású pumpákat küldtek a helyszínre. Az Európai Bizottság humanitárius segítségnyújtás céljából 3 millió EUR-t biztosított Bosznia-Hercegovina és Szerbia számára a katasztrófa által sújtott, legsebezhetőbb emberek azonnali szükségleteinek fedezésére, élelmiszerekkel és nem élelmiszer jellegű termékekkel, készpénzzel és utalványokkal, csővezetékekkel és szaniterberendezésekkel. (7) A szerb hatóságok a rendelet 3. cikkének (2) bekezdése szerinti elengedhetetlen veszélyhelyzeti és helyreállítási intézkedések elszámolható költségeit 381,9 millió EUR-ra becsülték és intézkedéstípusokra bontották. A veszélyhelyzeti intézkedések költségeinek legnagyobb része (több mint 202 millió EUR) helyreállítási intézkedéseket érint az infrastruktúra és az energia terén. A költségek második legnagyobb része a közlekedési ágazatot érinti, 106 millió EUR összegben. (8) Az előcsatlakozási támogatási eszköz (IPA) keretében már 30 millió EUR-t csoportosítottak át a rövid távú helyreállítási erőfeszítések támogatására. Az év végén további 50 millió EUR-t bocsátanak rendelkezésre az árvízkárok helyreállítására és az újjáépítésre. Az IPA határon átnyúló együttműködési komponense szerinti összegeket a Szerbia és Bosznia-Hercegovina közötti határterület támogatására használják fel, összesen 4 millió EUR összegben. Továbbá, a Brüsszelben július 16-án megrendezett nemzetközi donorkonferencia eredményeként az államok, a nemzetközi szervezetek és a magánszektor több mint 986 millió EUR-t ajánlott fel Szerbiának, ebből 106,8 millió EUR-t támogatások, a többi részt kölcsönök formájában. Továbbá, határon átnyúló tevékenységekhez több mint 41 millió EUR-t ajánlottak fel. (9) A szerb hatóságok nem jelezték, hogy az elszámolható költségekre lenne biztosítási fedezet. 2.2. Horvátország – Árvíz (1) Horvátország keleti részét ugyanazok az időjárási viszonyok sújtották, mint Szerbiát, komoly károkat okozva, bár kisebb mértékben. (2) A Horvátországtól kapott kérelem 2014. július 31-én, a 2014. május 17-én észlelt első károkat követő 12 hetes határidőn belül érkezett a Bizottsághoz. (3) Az árvíz természeti eredetű és ezért a szolidaritási alap alkalmazási körébe esik. (4) A horvát hatóságok becslése szerint a katasztrófa okozta teljes közvetlen kár 297,6 millió EUR. Ez az összeg a horvát GNI 0,7 %-át teszi ki, és meghaladja a Szolidaritási Alap igénybevétele esetén a 2014-ben Horvátországra alkalmazandó 254,2 millió EUR-s küszöbértéket (vagyis a 2012. évi adatok alapján számított GNI 0,6 %-át ). Mivel a becsült teljes közvetlen kár meghaladja a küszöbértéket, a katasztrófa „jelentős természeti katasztrófának” minősül a rendelet 2. cikkének (2) bekezdése szerint. A pénzügyi támogatás csak a rendelet 3. cikkében meghatározott, elengedhetetlen veszélyhelyzeti és helyreállítási intézkedésekre fordítható. (5) A katasztrófa hatását és következményeit illetően a horvát hatóságok jelezték, hogy az árvíz öt megyét érintett a Száva medencéjében az ország keleti részén: Eszék-Baranya, Vukovár-Srijem, Brod-Posavina, Požega-Slavonija és Sisak-Moslavina. A vízszint helyenként túllépte az eddig regisztrált legmagasabb szintet, és olyan árvíznek minősítették, mely ezer évben egyszer fordul elő. Az árvíz jelentős kárt tett a lakóépületekben, az üzleti, közösségi és infrastrukturális létesítményekben, valamint a mezőgazdasági növényekben és az élőállat-állományban. Több mint 26 000 embert kellett evakuálni. Az energiahálózatok összeomlottak, az utakban és a hidakban komoly kár keletkezett és/vagy azokat betemették a földcsuszamlások vagy az árvíz által kimosott sár. Közel 2700 lakóépület és több mint 4000 mezőgazdasági épület került víz alá, ezek közül többet strukturális kár ért. (6) A horvát hatóságok a rendelet 3. cikkének (2) bekezdése szerinti elengedhetetlen veszélyhelyzeti és helyreállítási intézkedések elszámolható költségeit 108,8 millió EUR-ra becsülték és intézkedéstípusokra bontották. A veszélyhelyzeti intézkedések költségeinek legnagyobb része (több mint 38 millió EUR) a közlekedési infrastruktúra helyreállítását érinti. A költségek második legnagyobb része a mentési szolgáltatásokat érinti, 24,7 millió EUR összegben. (7) Az érintett régiók az európai strukturális és beruházási alapok (2014–2020) szerint a „kevésbé fejlett régiók” kategóriába esnek. A horvát hatóságok nem jelezték a Bizottságnak, hogy forrásokat szándékoznak átcsoportosítani az európai strukturális és beruházási alapok programjából Horvátország számára a helyreállítási intézkedésekhez. Igénybe vették az uniós polgári védelmi mechanizmust, melynek keretében rovarölő szereket biztosítottak a szúnyogirtáshoz. (8) A katasztrófa jellegéhez kapcsolódó katasztrófakockázat-megelőzésre és -kezelésre vonatkozó uniós jogszabályok végrehajtását illetően Horvátországban folyamatban van az árvízkockázatok értékeléséről és kezeléséről szóló, 2007. október 23-i 2007/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[13] (a továbbiakban: az árvízirányelv) végrehajtása. Előzetes árvízkockázat-értékeléseket végeztek el. Két kísérleti területre árvízveszélytérképeket és árvízkockázati térképeket dolgoztak ki, és folyamatban van más területek számára további térképek kidolgozása. Az árvízkockázat-kezelési tervek előkészítési fázisban vannak, de azokat még nem véglegesítették. (9) A kérelem benyújtása idején nem folytattak Horvátország ellen kötelezettségszegési eljárást a természeti katasztrófához kapcsolódó uniós jogszabályok tekintetében. (10) A horvát hatóságok jelezték, hogy a támogatható költségeknek nincs biztosítási fedezete. 2.3. Bulgária – Árvíz (1) Egy hónappal később Bulgária néhány területét a havi átlag négyszeresét is túllépő intenzív és súlyos esőzések érték, komoly áradásokat és megszakításokat eredményezve. (2) A Bulgáriától kapott kérelem 2014. augusztus 25-én, a 2014. június 19-én észlelt első károkat követő 12 hetes határidőn belül érkezett a Bizottsághoz. A bolgár hatóságok 2014. szeptember 12-én aktualizált információkat nyújtottak be. (3) Az árvíz természeti eredetű és ezért a szolidaritási alap alkalmazási körébe esik. (4) A bolgár hatóságok a katasztrófa okozta teljes közvetlen kárt 311,3 millió EUR-ra becsülik. Ez az összeg a bolgár GNI 0,8 %-át teszi ki, és meghaladja a Szolidaritási Alap igénybevétele esetén a 2014-ben Bulgáriára alkalmazandó 232,5 millió EUR-s küszöbértéket (vagyis a 2012. évi adatok alapján számított GNI 0,6 %-át). Mivel a becsült teljes közvetlen kár meghaladja a küszöbértéket, a katasztrófa „jelentős természeti katasztrófának” minősül a rendelet 2. cikkének (2) bekezdése szerint. A pénzügyi támogatás csak a rendelet 3. cikkében meghatározott, elengedhetetlen veszélyhelyzeti és helyreállítási intézkedésekre fordítható. (5) A katasztrófa hatása és következményei tekintetében a bolgár hatóságok jelezték, hogy 2014. június 19-től a súlyos időjárási viszonyok eredményeként keletkező árvizek jelentős károkat tettek több bulgáriai városban és faluban, különösen az ország keleti, észak-keleti és központi részeiben. A legkomolyabb károk a következő régiókat érték: Várna, Dobrich, Gabrovo, Veliko Tarnovo, Burgasz, Montana, Kyustendil, Plovdiv, Haskovo, Yambol és a Szófia-régió. Asparuhovo (Várna) part menti városban a súlyos esőzések és az árhullám miatt házak és mezőgazdasági üzemek semmisültek meg, épületek, utcák kerültek víz alá és gépkocsik váltak használhatatlanná. A régió egészében összeomlottak a villamosenergia- és a kommunikációs hálózatok. A hirtelen áradások, a medrükből kirobbanó folyók és a földcsuszamlások sebesülteket és súlyos károkat okoztak a Severen tsentralen és a Severoiztochen régiókban. Tizenöt sebesültről számoltak be, az esőzések több ezer embert érintettek közvetlenül, több száz embert evakuálni kellett és ideiglenes szállást kellett biztosítani számukra. Kár keletkezett a nyilvános infrastruktúrában és létesítményekben az energia, a vízellátás és vízforrások, a távközlés, a közlekedés, az egészségügy, az oktatás, a sürgősségi segélyszolgálatok, a kulturális örökség területén és a természetvédelmi területeken. Az érintett területeken rontották az életkörülményeket az árvíz következtében felhalmozódott sár és hulladék és a kiáradt szennyvízcsatornákból származó szennyvíz. Az árvíz földcsuszamlásokhoz és eróziós folyamatokhoz vezetett. (6) A bolgár hatóságok a rendelet 3. cikkének (2) bekezdése szerinti elengedhetetlen veszélyhelyzeti és helyreállítási intézkedések elszámolható költségeit 285,4 millió EUR-ra becsülték és intézkedéstípusokra bontották. A veszélyhelyzeti intézkedések költségeinek legnagyobb része (több mint 87 millió EUR) a mentési tevékenységeket érinti. Becslések szerint a közlekedési infrastruktúra helyreállításához több mint 70 millió EUR-ra van szükség. (7) Az érintett régiók az európai strukturális és beruházási alapok (2014–2020) szerint a „kevésbé fejlett régiók” kategóriába esnek. A bolgár hatóságok nem jelezték a Bizottságnak, hogy forrásokat szándékoznak átcsoportosítani az európai strukturális és beruházási alapok programjaiból Bulgária számára a helyreállítási intézkedésekhez. A bolgár hatóságok nem kérték az uniós polgári védelmi mechanizmus igénybe vételét. (8) A katasztrófa jellegéhez kapcsolódó katasztrófakockázat-megelőzésre és -kezelésre vonatkozó uniós jogszabályok végrehajtását illetően Bulgária 2010-ben átültette nemzeti jogába az árvízkockázatok értékeléséről és kezeléséről szóló, 2007. október 23-i 2007/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (a továbbiakban: az árvízirányelv), és előzetes árvízkockázat-értékelést végzett el minden egyes folyómedence-kerületre a Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztérium által kidolgozott árvízveszély- és árvízkockázat-értékelési módszertan alapján. (9) A kérelem benyújtása idején nem folytattak Bulgária ellen kötelezettségszegési eljárást a természeti katasztrófához kapcsolódó uniós jogszabályok tekintetében. (10) A bolgár hatóságok jelezték, hogy az egészségügyi ágazatban kb. 2,3 millió EUR-ra van biztosítási fedezet. Ezt az összeget levonták az elszámolható költségből. 3. Finanszírozás Mivel az Alap létrehozásának meghatározó oka a szolidaritás, a Bizottság azt az álláspontot képviseli, hogy az Alap támogatásait progresszív alapon kell nyújtani. Ez azt jelenti, hogy a korábbi gyakorlatnak megfelelően a küszöbértéket (azaz a 2002-es árakon számított GNI 0,6 %-a, illetve 3 milliárd EUR közül az alacsonyabbik értéket) túllépő kárrész támogatási intenzitása nagyobb, mint a küszöbérték alatti kárrészé. A jelentős katasztrófák esetén odaítélt segély meghatározásához eddig az Alap igénybevételére szabott küszöbérték alatt a teljes közvetlen kár 2,5 %-át, a küszöbérték feletti részre pedig a teljes közvetlen kár 6 %-át használták. A Szolidaritási Alapból nyújtandó támogatás kiszámításának módszerét a Szolidaritási Alapról szóló 2002–2003-as éves jelentésben határozták meg; e módszert a Tanács és az Európai Parlament elfogadta. Javasoljuk ezekben az esetekben is ugyanezen százalékok alkalmazását, valamint az alábbi támogatási összegek nyújtását: Katasztrófa || Közvetlen kár (millió EUR) || A jelentős katasztrófa küszöbértéke (millió EUR) || A támogatható intézkedések összes költsége (millió EUR) || A küszöbérték alatti közvetlen kár 2,5 %-a (EUR-ban) || A küszöbérték feletti közvetlen kár 6 %-a (EUR-ban) || A felső határ alkalmazása || A javasolt támogatás teljes összege (EUR) Szerbia || 1 105,622 || 174,649 || 381,967 || 4 366 225 || 55 858 380 || nem || 60 224 605 Horvátország || 297,629 || 254,229 || 108,799 || 6 355 725 || 2 604 000 || nem || 8 959 725 Bulgária || 311,328 || 232,502 || 285,440 || 5 812 550 || 4 729 560 || nem || 10 542 110 ÖSSZESEN || || 79 726 440 2014-ben ez a második igénybevételről szóló határozatra irányuló javaslat, és a fent javasolt támogatás teljes összege megfelel a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet rendelkezéseinek, melyek összesen 530,6 millió EUR-t irányoznak elő (2011-es árakon 500 millió EUR). Következésképpen javasoljuk a Szolidaritási Alap igénybevételét az említett összes esetet illetően, és javasoljuk a Horvátországra és Bulgáriára vonatkozó összes előirányzat bevitelét 19 501 835 EUR összegben a 2014. évi költségvetés 13 06 01 jogcímcsoportjába, és Szerbia megfelelő előirányzatainak bevitelét 60 224 605 EUR összegben (a csatlakozó országok számára létrehozott) 13 06 02 jogcímcsoportba, kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatokként. Mivel a Szolidaritási Alap a többéves pénzügyi keretről szóló rendeletben meghatározott különleges eszköz, a megfelelő előirányzatokat a többéves pénzügyi keret megfelelő felső határain kívül kell szerepeltetni a költségvetésben. 4. Összefoglaló táblázat a többéves pénzügyi keret fejezetei szerinti bontásban Fejezet || 2014. évi költségvetés (az 1. sz. költségvetés-módosítással és a 2–6/2014. sz. költségvetés-módosítási tervezetekkel) || 7/2014. sz. költségvetés-módosítási tervezet || 2014. évi költségvetés (az 1. sz. költségvetés-módosítással és a 2–7/2014. sz. költségvetés-módosítási tervezetekkel) Kötelezettség-vállalási előirányzatok || Kifizetési előirányzatok || Kötelezettség-vállalási előirányzatok || Kifizetési előirányzatok || Kötelezettség-vállalási előirányzatok || Kifizetési előirányzatok 1. || Intelligens és inkluzív növekedés || 63 986 340 779 || 66 374 487 058 || || || 63 986 340 779 || 66 374 487 058 Felső határ || 63 973 000 000 || || || || 63 973 000 000 || Mozgástér || 75 989 221 || || || || 75 989 221 || 1a. || Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért || 16 484 010 779 || 12 028 322 326 || || || 16 484 010 779 || 12 028 322 326 Felső határ || 16 560 000 000 || || || || 16 560 000 000 || Mozgástér || 75 989 221 || || || || 75 989 221 || 1b. || Gazdasági, társadalmi és területi kohézió || 47 502 330 000 || 54 346 164 732 || || || 47 502 330 000 || 54 346 164 732 Felső határ || 47 413 000 000 || || || || 47 413 000 000 || Mozgástér || -89 330 000 || || || || -89 330 000 || Rugalmassági eszköz || 89 330 000 || || || || 89 330 000 || Mozgástér || 0 || || || || 0 || 2. || Fenntartható növekedés: természeti erőforrások || 59 190 929 284 || 56 558 779 469 || || || 59 190 929 284 || 56 558 779 469 Felső határ || 59 303 000 000 || || || || 59 303 000 000 || Mozgástér || 112 070 716 || || || || 112 070 716 || ebből: Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) – Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések || 43 778 100 000 || 43 776 956 403 || || || 43 778 100 000 || 43 776 956 403 Részleges felső határ || 44 130 000 000 || || || || 44 130 000 000 || Nettó átcsoportosítás az EMGA és az EMVA között || 351 900 000 || || || || 351 900 000 || Mozgástér || || || || || || 3. || Biztonság és uniós polgárság || 2 171 998 732 || 1 677 039 976 || || || 2 171 998 732 || 1 677 039 976 Felső határ || 2 179 000 000 || || || || 2 179 000 000 || Mozgástér || 7 001 268 || || || || 7 001 268 || 4. || Globális Európa || 8 325 000 000 || 6 842 004 256 || || || 8 325 000 000 || 6 842 004 256 Felső határ || 8 335 000 000 || || || || 8 335 000 000 || Mozgástér || 10 000 000 || || || || 10 000 000 || 5. || Igazgatás || 8 404 610 581 || 8 405 483 381 || || || 8 404 610 581 || 8 405 483 381 Felső határ || 8 721 000 000 || || || || 8 721 000 000 || Mozgástér || 316 389 419 || || || || 316 389 419 || ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai || 6 797 485 938 || 6 798 358 738 || || || 6 797 485 938 || 6 798 358 738 Részleges felső határ || 7 056 000 000 || || || || 7 056 000 000 || Mozgástér || 258 514 062 || || || || 258 514 062 || 6. || Ellentételezés || 28 600 000 || 28 600 000 || || || 28 600 000 || 28 600 000 Felső határ || 29 000 000 || || || || 29 000 000 || Mozgástér || 400 000 || || || || 400 000 || Összesen || 142 107 479 376 || 139 886 394 140 || || || 142 107 479 376 || 139 886 394 140 Felső határ || 142 540 000 000 || 135 866 000 000 || || || 142 540 000 000 || 135 866 000 000 Rugalmassági eszköz || 89 330 000 || || || || 89 330 000 || Rendkívüli tartalék || || 4 026 700 000 || || || || 4 026 700 000 Mozgástér || 521 850 624 || 6 305 860 || || || 521 850 624 || 6 305 860 || Speciális eszközök || 503 179 528 || 403 149 428 || 79 726 440 || 79 726 440 || 582 905 968 || 482 875 868 Mindösszesen || 142 610 658 904 || 140 289 543 568 || 79 726 440 || 79 726 440 || 142 690 385 344 || 140 369 270 008 [1] HL L 298., 2012.10.26., 1. o. [2] HL L 347., 2013.12.20., 884. o. [3] HL L 51., 2014.2.20., 1. o. [4] HL L 204., 2014.7.11., 1. o. [5] COM(2014) 234., 2014.4.15. [6] COM(2014) 329., 2014.5.28. [7] COM (2014) 641., 2014.10.16. [8] COM(2014) 461., 2014.7.9. [9] COM(2014) 564., 2014.9.8. [10] COM (2014) 649., 2014.10.17. [11] HL L 311., 2002.11.14., 3. o. [12] HL L 189., 2014.6.27., 143. o. [13] HL L 288., 2007.11.6., 27. o.