A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK ÉS AZ EURÓPAI SZÁMVEVŐSZÉKNEK AZ INTÉZMÉNYKÖZI MUNKACSOPORT NEMZETI NYILATKOZATOK ELKÉSZÍTÉSÉRE ÉS ALKALMAZÁSÁRA VONATKOZÓ AJÁNLÁSAINAK ELFOGADÁSÁRÓL /* COM/2014/0688 final */





A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az Európai Számvevőszéknek az intézményközi munkacsoport nemzeti nyilatkozatok elkészítésére és alkalmazására vonatkozó ajánlásainak elfogadásáról A Bizottság folyamatosan és következetesen új intézkedéseket vezetett be, hogy a tagállamokkal együtt javítsa az Európai Unió (EU) forrásaival való hatékony és eredményes pénzgazdálkodást. A jelenlegi helyzet azonban még mindig nem teljesen kielégítő, mert a megosztott irányítás területét továbbra is magas hibaarány jellemzi, és további fejlesztésekre van szükség. A nemzeti nyilatkozatok az Európai Parlament (EP) és a Tanács számára egyaránt jelentős kérdésnek bizonyultak, és azokat a legtöbb tagállam érzékeny kérdésnek tartja. A költségvetési rendelet[1] záró rendelkezései értelmében az uniós forrásokkal való pénzgazdálkodással megbízott tagállami szerveknek (2014-től) évente vezetői nyilatkozatot kell benyújtaniuk a Bizottság számára, ám a záró rendelkezések előirányozták, hogy a tagállamok ezen túlmenően a „megfelelő szinten aláírt nyilatkozatokat” is benyújthatnak. A Bizottság álláspontja szerint a nemzeti nyilatkozatok a Bizottság átfogó bizonyosságának építőelemeit képezhetik, feltéve, hogy a nyilatkozatok megbízhatóságának és hozzáadott értékének biztosítása érdekében néhány követelmény teljesül. Ezzel összhangban a nemzeti nyilatkozatnak többnek kell lennie, mint a közösségi és nemzeti szintű ellenőrző szervek megállapításainak összefoglalása. Azáltal kell hozzáadott értéket teremtenie, hogy megerősíti az uniós forrásokkal való pénzgazdálkodással kapcsolatos bizonyosságot, bizonyítja a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás iránti politikai elkötelezettséget, továbbá a nyilatkozat időzítésének igazodnia kell az uniós kontroll- és beszámolási ciklushoz, valamint elég átláthatónak kell lennie ahhoz, hogy növelje a tagállamokban az uniós források kontrollrendszerével kapcsolatos tudatosságot. Ezen túlmenően az elszámoltathatósági rendszernek a nemzeti nyilatkozatok bevezetésével történő megerősítése az uniós pénzgazdálkodás javítását szolgáló átfogó stratégia elemeinek egyike (lásd a 2012. évi mentesítési állásfoglalásokat). Ezzel összefüggésben a Bizottság felvetette egy közös munkacsoport létrehozásának ötletét az EP és a Tanács bevonásával (azzal a céllal, hogy a munkacsoport ajánlásokat tegyen a struktúrára és a sablonra), valamint nyilatkozatot adott ki, amelyben kijelentette, hogy kész megvizsgálni az EP azon kérését, hogy kidolgozza a tagállamok által a megfelelő politikai szinten kibocsátandó nemzeti vezetői nyilatkozatok sablonját. Az intézményközi munkacsoport záróülésén megvitatták és elfogadták a munkacsoport nemzeti nyilatkozatokra vonatkozó ajánlásait. A Bizottság emlékeztet arra, hogy jelenleg a tagállamokat jogilag semmi sem kötelezi nemzeti nyilatkozat benyújtására. A munkacsoport többek között egy sor konkrét kritériumot is kidolgozott, amelyek – bár nem kötelező jelleggel – a gyakorlatban is alkalmazhatók, és kellően rugalmasak ahhoz, hogy mozgásteret biztosítsanak a nemzeti nyilatkozatokra vonatkozó konkrét nemzeti követelményeknek. A Bizottság támogatja az intézményközi munkacsoport által megfogalmazott ajánlásokat, és határozottan kiáll a nemzeti nyilatkozatok használata mellett. Ezek a nyilatkozatok ugyanis a nemzeti kormányok és a nemzeti parlamentek közötti nyilvános elszámoltathatósági eszközként szolgálhatnak, mert jelentőségük és láthatóságuk, valamint az uniós források kontrollrendszerével kapcsolatos tagállami tudatosság növelésére vonatkozó potenciáljuk meghaladja a vezetői nyilatkozatok ilyen potenciálját. A Bizottság hajlandó annak felmérésére, hogy az intézményközi munkacsoport ajánlásainak elfogadását követően miként mozdíthatók elő e nemzeti (politikai) nyilatkozatok. [1] Az Európai Parlament és a Tanács 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom rendelete az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 298., 2012.10.26., 1. o.). Ajánlások az önkéntes nemzeti nyilatkozatok elkészítésére és alkalmazására a költségvetési rendelet 59. cikke (5) bekezdésének keretében Bevezetés és alkalmazási kör A költségvetési rendelet tagállamokkal való megosztott irányítást szabályozó 59. cikkének (5) bekezdése bevezette a tagállamok számára annak lehetőségét, hogy az uniós forrásokkal való pénzgazdálkodásért és az uniós források kontrolljáért felelős, a tagállamok által kijelölt szervek által benyújtott kötelező vezetői nyilatkozaton túlmenően önkéntes nemzeti nyilatkozatot is benyújtsanak. Az Európai Parlament által a 2011-es pénzügyi évre vonatkozó mentesítési állásfoglalásban tett felkérést követően az Európai Bizottság az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság képviselőinek részvételével munkacsoportot hozott létre, amelynek feladata, hogy gyakorlati ajánlásokat tegyen azon tagállamok részére, amelyek jelenleg mérlegelik a nemzeti nyilatkozat elkészítésének lehetőségét. Következésképpen az e szövegben szereplő ajánlások azon tagállamoknak szólnak, amelyek a költségvetési rendelet 59. cikke (5) bekezdésének utolsó albekezdése értelmében nemzeti nyilatkozatot nyújtanak be vagy kívánnak benyújtani. A munkacsoport két alkalommal intézményi szintű, négy alkalommal pedig technikai megbeszélést tartott. A munkacsoport tevékenységeihez kapcsolódó dokumentumokat a következő URL-címen tették közzé: http://ec.europa.eu/budget/biblio/documents/iwgnd/index_en.cfm. Ez a feljegyzés a munkacsoporton belüli prezentációk és megbeszélések jelenlegi eredményeit foglalja össze. A munkacsoport munkájával párhuzamosan zajlik a vezetői nyilatkozatokra vonatkozó rendelkezések és sablonok elkészítése. A végrehajtási rendeletekre vonatkozó javaslatokat a tervek szerint 2014 második felében véglegesítik. Tekintettel a vezetői nyilatkozatok és a nemzeti nyilatkozatok közötti szoros kapcsolatra, az e dokumentumban foglalt ajánlások további felülvizsgálatot tehetnek szükségessé, hogy figyelembe vegyék e jogi aktusok végleges rendelkezéseit azok elfogadását követően, valamint szükség esetén a nemzeti megfontolásokat. E dokumentum első része bemutatja a munkacsoport ajánlásait a nemzeti nyilatkozatok felépítésére és tartalmára, valamint a nyilatkozat alkalmazásával összefüggő egyéb olyan fontos megfontolásokra vonatkozóan, mint például a címzettek kiválasztása, az ütemezés, a nyilvánosságra hozatal és a nyomon követés. A második rész olyan általános kritériumokat tartalmaz, amelyeket a nemzeti nyilatkozat megszövegezésekor ideális esetben figyelembe kell venni annak érdekében, hogy hasznosabbá tegyék a nemzeti nyilatkozatot a címzett nemzeti és/vagy európai szervek számára. A harmadik és egyben utolsó rész példát nyújt a nemzeti nyilatkozat szövegére, szemléltetve a nyilatkozat lehetséges tartalmát. A „nemzeti” hatóságok kifejezés adott esetben magában foglalja a szövetségi, szubföderális vagy regionális (vagy az alkotmányos berendezkedés szerint annak megfelelő) szinteket is. I. rész – Ajánlások: A nemzeti nyilatkozat felépítése és tartalma A költségvetési rendelet 59. cikke új kötelező és átfogó jelentéstételi eszközt vezetett be a megosztott irányítás alá tartozó programok irányításáért és kontrolljáért felelős nemzeti szervek számára: ez az éves vezetői nyilatkozat. Míg a költségvetési rendelet e vezetői nyilatkozatok általános elveit ismerteti, a végrehajtási jogi aktusok (amelyeket a tervek szerint 2014 vége előtt fogadnak el) az e nyilatkozatok alapját képező munkára és ellenőrzésekre vonatkozó különös szabályokat határozzák meg. Az átfedések és a párhuzamos jelentéstételi folyamatok elkerülése érdekében a munkacsoport azt javasolja, hogy a nemzeti nyilatkozat két fő komponensen alapuljon: 1. a vezetői nyilatkozatokon és azok mellékletein, valamint 2. magán a megfelelő tagállami szinten aláírt nemzeti nyilatkozaton. Ez a megközelítés összhangban áll az 59. cikk (5) bekezdése b) pontjának utolsó bekezdésével, amely kimondja, hogy a tagállamok az éves vezetői nyilatkozatban és az annak mellékleteiben foglalt információk alapján „nemzeti nyilatkozatokat” nyújthatnak be. A nemzeti nyilatkozat közvetlenül megismételheti ezeket az információkat vagy közvetve azokon alapulhat. Ezen túlmenően – tekintettel a lehetséges további nemzeti információszolgáltatási követelményekre – a tagállamoknak nem kell az ajánlások tartalmára szorítkozniuk, hanem olyan további információkat is belefoglalhatnak a nyilatkozatba, amelyeket nemzeti összefüggésben szükségesnek tartanak. Ki írja alá a nemzeti nyilatkozatot? A munkacsoport azt ajánlja, hogy a „megfelelő – lehetőleg politikai – szintű” aláíró ideális esetben rendelkezzen a vezetői nyilatkozatokat kibocsátó szervezetek feletti akár közvetlen, akár – amennyiben a nemzeti nyilatkozatot az egész kormány nevében írja alá – közvetett felügyeleti hatáskörrel. Az aláírónak nem csupán a vezetőség által bejelentett bizonyosságot és a benyújtott jelentéseket kell elismernie, hanem – amennyiben olyan hiányosságokról tettek jelentést, amelyek miatt javító intézkedésekre van szükség – lehetőség szerint rendelkeznie kell eljárásindítási vagy döntéshozatali kapacitással, valamint a megfelelő intézkedések kikényszerítésére vonatkozó jogi felhatalmazással az ilyen intézkedések végrehajtásának megkönnyítése/lehetővé tétele érdekében. Emellett a tagállamok konkrét alkotmányos követelményeitől, felelősségeitől és elszámoltathatósági struktúráitól függően különböző megközelítések létezhetnek. Ki legyen a nemzeti nyilatkozat címzettje? A végrehajtó ág nemzeti választott tisztviselői nem a Bizottságnak, hanem az egyes tagállamok politikai struktúrájától függően az illetékes nemzeti vagy regionális/szubföderális jogalkotó szervnek tartoznak elszámolással. Következésképpen a munkacsoport azt ajánlja, hogy a nyilatkozatokat az illetékes jogalkotói szintnek kell címezni, illetve azon a szinten kell megvitatni és/vagy nyomon követni. Ezt például úgy lehet megvalósítani, hogy a nemzeti nyilatkozatot előirányozzák a nemzeti jogszabályi vagy szabályozási eszközökben, vagy belefoglalják a legfőbb ellenőrző intézmény jelentésébe vagy véleményébe, amely a megfelelő tanácskozó fórumon belül elindítaná a vitát. A nyilatkozatok egy példányát el kell küldeni a Bizottságnak. A nemzeti nyilatkozat benyújtásának ütemezése Ami a nemzeti nyilatkozat ütemezését illeti, a bizonyossági és elszámoltathatósági lánc megerősítésére vonatkozó képességének maximalizálása érdekében a nemzeti nyilatkozatot ideális esetben a költségvetési rendelet 59. cikkében előírt vezetői nyilatkozat és a hozzá csatolt jelentések benyújtása után a lehető leghamarabb be kell nyújtani. A valóságban azonban ez nem mindig valósítható meg, mivel a nemzeti nyilatkozat ütemezése egyéb külső tényezőktől (például a korábbi intézkedések nyomon követésétől, külső értékelésektől, parlamenti ellenőrzéstől, illetve a nemzeti jogszabályi vagy szabályozási rendelkezésekben meghatározott határidőktől) függhet. Ilyen esetben kívánatos lenne, hogy a nyilatkozatot még azt megelőzően benyújtsák, hogy a Bizottság az n+1. év júniusában elfogadja az összefoglaló jelentést (lásd a költségvetési rendelet 66. cikkének (9) bekezdését). Ha mégis ezt követően nyújtanák be a nyilatkozatot, az szintén potenciálisan hasznosnak tekintendő a következő költségvetési ciklusban a bizonyosság megalapozása szempontjából. Nyilvánosságra hozatal A munkacsoport azt javasolja, hogy a tagállami nyilatkozatokat hozzák nyilvánosságra. Ez növelni fogja a választott képviselők átfogó politikai felelősségvállalás melletti elkötelezettségének láthatóságát, és javítja az uniós forrásokra vonatkozó elszámoltathatóságot. A magas szintű átláthatóság az uniós források kontrollrendszerével kapcsolatos tudatosságra vonatkozó tagállami potenciált is erősítené. A munkacsoport ezért magas szintű nyilvánosság elérésére ösztönzi a tagállamokat. Nemzeti nyilatkozat kibocsátására vonatkozó ösztönzők a tagállamok számára Az 59. cikk (5) bekezdésében előírt kötelező jelentéstételi eszközökön felül a nemzeti nyilatkozatok benyújtása megfelelő alapot képezhet a kontrolleljárások egyszerűsítéséhez – például amikor egy ellenőrzés keretében végzett kockázatértékeléssel összefüggésben meghatározzák egy tagállam kockázati profiljának megállapításához alkalmazott kockázati kritériumokat –, vagy ahhoz, hogy a tagállamok számára bizonyos fokú mérlegelési jogkört tegyenek lehetővé az ellenőrzés hatályának és módszereinek meghatározásakor, figyelembe véve a nemzetközi könyvvizsgálati standardok (ISA) minimumkövetelményeit, a vonatkozó jogszabályi rendelkezések sérelme nélkül. A Bizottság elkötelezett az „egyenlő bánásmód” általános elvének tiszteletben tartása mellett a költségvetési rendelet 59. cikke (5) bekezdésének utolsó albekezdését illetően kibocsátott bizottsági nyilatkozattal összhangban. Ezért a kontrollok intenzitásának vagy gyakoriságának csökkentése csak akkor lenne lehetséges, ha a tagállamok kontrollteljesítményét a Bizottság valóban kielégítőnek találná, és az önkéntes nemzeti nyilatkozat valamennyi követelménynek megfelelne. A munkacsoport azt ajánlja, hogy ha bebizonyosodik, hogy a nemzeti nyilatkozat kibocsátása kedvező és tartós hatást gyakorol a nemzeti hatóságok teljesítményére, a tagállamok irányítási és kontrollrendszerei eredményes működésének értékelésekor használják a nyilatkozatot, és amennyiben az minden elvnek megfelel, a nyilatkozatot használják a Bizottság bizonyossági eljárásának építőelemeként. További segítségnyújtás és nyomon követés A munkacsoport azt ajánlja, hogy a Bizottság továbbra is nyújtson támogatást és adjon visszajelzést azon tagállamoknak, amelyek már kibocsátanak nemzeti nyilatkozatot, illetve érdeklődnek eziránt. Ebben a keretben a Bizottságnak össze kell gyűjtenie a legjobb gyakorlatokat és azokról be kell számolnia az érintett főigazgatóságok éves tevékenységi jelentéseiben, valamint a Bizottság összefoglaló jelentésében. Más lehetséges eszközök is alkalmazhatók, például kézikönyvet lehet összeállítani vagy a releváns fórumokon tájékoztató előadásokat lehet tartani. A munkacsoport továbbá arra ösztönzi a Bizottságot, hogy a nemzeti nyilatkozatokkal kapcsolatban fogadjon el valamennyi főigazgatóságra vonatkozó egységes megközelítést. Az e nyilvános dokumentumokban szereplő információk alapján idővel a fejlődést is nyomon lehetne követni. II. rész – Általános kritériumok: A fent említett ajánlások alapján a nemzeti nyilatkozatnak a lehető legnagyobb mértékben tartalmaznia kell legalább az alábbiakat: Hivatkoznia kell a tagállam uniós, valamint (adott esetben) nemzeti jogszabályi vagy szabályozási alapjára. A nyilatkozatot az illetékes nemzeti jogalkotói kamarának vagy szintnek kell címezni, és továbbítani kell a Bizottságnak. Azonosítani kell az aláírót, annak beosztását, valamint azt, hogy a nyilatkozatot a saját vagy a nemzeti, illetve regionális (vagy azzal megegyező, az alkotmányos berendezkedés szerinti megfelelő szintű) kormány nevében írja-e alá, az érintett tagállam jogszabályaival vagy bevett gyakorlataival összhangban. Adott esetben kifejezetten meg kell említeni az aláíró és az irányításért felelős ügynökségek vagy szervek igazgatója/vezetője között meglévő elszámoltathatósági kapcsolatot. A nemzeti nyilatkozat alapját képező információforrások. A nyilatkozat alapját a költségvetési rendelet 59. cikkének (5) bekezdésében előírt vezetői nyilatkozatoknak és egyéb jelentéseknek kell képezniük, amelyek a következők: az éves elszámolások, a független ellenőri vélemény(ek), valamint az ellenőrzések és kontrollok éves összefoglalója. A költségvetési rendelet most már előírja, hogy az ellenőrzések és kontrollok éves összefoglalójának tartalmaznia kell az azonosított hibák és rendszerbeli hiányosságok jellegének és mértékének elemzését, valamint a megtett vagy tervezett javító intézkedéseket. Ezenfelül kívánatos lenne ezt kiegészíteni egy szélesebb körű hivatkozással, mint például „a rendelkezésemre álló információk”, amivel meg lehetne előzni, hogy a vezetőség által nem kifejezetten bemutatott, ismert releváns tényeket szándékosan figyelmen kívül lehessen hagyni. A bizonyosság mértéke: A Bizottságnak bizonyosságot kell szereznie a költségvetési rendelet 32. cikkében felsorolt öt belsőkontroll-célkitűzésről: jogszerűség és szabályszerűség; hatékonyság, eredményesség és gazdaságosság; a csalás megelőzése és felderítése; az eszközök védelme; valamint a jelentéstétel megbízhatósága. Ezt a vezetőség végzi el. Azt javasoljuk, hogy a nemzeti nyilatkozat az összes kontrollcélkitűzés kifejezett felsorolása helyett általános megfogalmazást tartalmazzon, mivel néhány esetben a nyilatkozatok esetleg nem fedik le mind az öt kontrollcélkitűzést. A nemzeti nyilatkozat hozzáadott értéke a „megfelelő szinten” elsősorban abból ered, hogy megerősíti a vezetőség elkötelezettségét a rendszerbeli hiányosságok kezelése mellett, valamint bevonja a tagállam releváns jogalkotói szintjét. A nemzeti nyilatkozatnak ezért a hibákra és a rendszerbeli hiányosságokra vonatkozó kifejezett hivatkozást kell tartalmaznia, valamint kötelezettségvállalást arra vonatkozóan, hogy támogatják a vezetőséget a javító intézkedések időben történő végrehajtásában. Ez a támogatás magában foglalhatja a különböző érintett igazgatási osztályoknak szóló politikai utasításokat és adott esetben az erőforrások elosztását és/vagy a szabályozási reform előmozdítását (pl. egyszerűsítést). A parlamenti követelmények eredményeképpen a nyilatkozatban feltüntetett minden további információ ugyancsak fokozhatja a nemzeti nyilatkozat által nyújtott bizonyosságot. Az ilyen kiegészítő információk vonatkozhatnak például az Unió pénzügyi érdekeinek védelme céljából meghozott nemzeti intézkedésekre vagy a nemzeti ellenőrző intézmények által végzett külső értékelésekre. Azt ajánljuk, hogy a Bizottság a bizonyosság kialakításakor a lehető legtöbb ilyen információt vegye figyelembe. Végül törekedni kell független ellenőr (legfőbb ellenőrző intézmény) által nyújtott független bizonyosság megszerzésére. III. rész – Szemléltető példák: A munkacsoport a következő szemléltető példák esetleges használatát javasolja. Emellett a tagállamok konkrét alkotmányos követelményeitől, felelősségeitől és elszámoltathatósági struktúráitól függően különböző megközelítések létezhetnek, feltéve, hogy azok magukban foglalják az I. és a II. rész szerinti ajánlásokban és általános kritériumokban említett lényeges elemeket. 1. szemléltető példa Tekintettel a(z) [nemzeti jogszabályi vagy szabályozási referencia] rendelkezéseire Alulírott [ ]i minőségemben és felelősségemben, [ ] nevében, és a rendelkezésemre álló információk alapján kijelentem, hogy tudomásul vettem/elismertem az ügynökségek vagy szervek igazgatói/vezetői által aláírt, e nyilatkozathoz csatolt és a mellékletben felsorolt vezetői nyilatkozatokat, amelyekben kijelentik, hogy bizonyosságot szereztek arról, hogy [az elszámolásokban szereplő információk teljes körűek és pontosak, a kiadásokat az eredetileg tervezett célra fordították, valamint a bevezetett irányítási és kontrollrendszerek garantálják a mögöttes tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét]. [ ]i minőségemben elszámolással tartozom az e nyilatkozatok szerinti uniós költségvetési előirányzatok gazdálkodásával megbízott kormányzati ügynökségek és egyéb szervek felügyeletéért, összesen [ ] összegben, a mellékletben ismertetett jelentéstételi időszak vonatkozásában. A rendelkezésemre álló információk, a vezetőség által bejelentett bizonyosság és a kísérő jelentések alapján (…….. kormánya nevében) teljes politikai felelősséget vállalok ezen uniós költségvetési előirányzatok gazdálkodásáért. Megvizsgáltam a vezetői nyilatkozatokhoz csatolt éves összefoglalókban az ügynökségekre és szervekre vonatkozóan jelentett szabálytalanságok és rendszerbeli hiányosságok jellegét és mértékét, valamint a megoldásuk céljából a vezetőség által hozott, folyamatban lévő vagy tervezett javító intézkedéseket. Saját megítélésem és a rendelkezésemre bocsátott összes információ alapján megalapozott bizonyossággal rendelkezem arról, hogy ezek az intézkedések hatékonyan kezelik az azonosított hiányosságokat, és megfelelő lépéseket tettem az érintett ügynökségek és szervek vezetőségének támogatása érdekében, hogy az intézkedéseket indokolatlan késedelem nélkül végre tudják hajtani. Kelt Aláírás Melléklet A. szakasz Lényegi hibákat vagy rendszerbeli hiányosságokat nem tartalmazó vezetői nyilatkozatokat benyújtó ügynökségek és szervek. Ügynökség / irányított program / a pénzügyi évre vonatkozó kiadás. B. szakasz Lényegi hibákat vagy rendszerbeli hiányosságokat tartalmazó vezetői nyilatkozatokat benyújtó ügynökségek és szervek. Ügynökség / irányított program / a pénzügyi évre vonatkozó kiadás. 2. szemléltető példa I. rész – Elszámoltathatóság Ez a rész tartalmazza azon előfeltételek leírását, amelyekre vonatkozóan a nyilatkozatot kibocsátják, valamint a bizonyosság hatályát. A szövegnek tartalmaznia kell a vonatkozó uniós jogszabályok leírását, valamint a közigazgatás és a belsőkontroll-keret bemutatását. Ez a keret garantálja az uniós forrásokkal való hatékony és eredményes pénzgazdálkodást a tagállamokban, valamint az összes jogszabálynak és szabályozásnak való megfelelést. II. rész – Az elszámolások összefoglalása Az uniós források elszámolásainak összefoglalása bevételi kimutatásból, mérlegből, valamint az előirányzatok és bevételi tételek szerinti eredmények cash flow-kimutatásából áll. Az összefoglalásnak ugyancsak tartalmaznia kell az elszámolások összefoglalásában alkalmazott számviteli alapelvek leírását. III. rész – A belsőkontroll-rendszer értékelése Ez a rész azokat a dokumentumokat foglalja össze, amelyek az irányító/felelős hatóságok belsőkontroll-rendszereit értékelik. Ez a következőkből áll: - az uniós forrásokkal való pénzgazdálkodásért felelős hatóságok vezetősége által az éves jelentésben bemutatott elszámolásokat és belsőkontroll-értékeléseket érintő nyilatkozatok, - a számvevőszék/legfőbb ellenőrző intézmény nyilatkozataira vonatkozó ellenőrzések eredményei, - az irányító hatóságoktól származó vezetői nyilatkozatok, valamint - az uniós programokra vonatkozó ellenőrzések nemzeti ellenőrző hatóság(ok)tól származó eredményei. Ismertetni kell a bejelentett szabálytalanságokat és rendszerbeli hiányosságokat, valamint a kezelésük céljából a vezetőség vagy az aláíró által hozott, folyamatban lévő vagy tervezett javító intézkedéseket. IV. rész – A nyilatkozat Ez a rész az elszámolások, a belsőkontroll-rendszer, valamint a III. részben összefoglalt nyilatkozatok és ellenőrzések alapján végzett értékelést foglalja össze [a lehetséges hiányosságokat és hibákat is ideértve]. Ennek alapján az aláíró a következő nyilatkozatot nyújtja be: Megbízható és valós elszámolások Az uniós elszámolások bevételi kimutatásból, mérlegből és cash flow-kimutatásból álló összefoglalása a(z) [tagállam]-ban/-ben általánosan elfogadott számviteli alapelvekkel összhangban készült. [Az aláíró] megállapítása szerint az elszámolások minden lényeges tekintetben [kivéve a következő alapokat: …] megbízható és valós képet mutatnak. Kielégítő belső kontroll [Az aláíró] megállapítása szerint rendelkezésre áll az uniós források kielégítő belső kontrollját biztosító, a [központi kormányzatra] vonatkozó szabályozási keret. 3. szemléltető példa I. rész – Aláírás Tekintettel [tagállam] kormányának [dátum]-i határozatára, a(z) [nemzeti nyilatkozat kibocsátásért felelős] nevében, [a nemzeti nyilatkozat aláírójának beosztása]i minőségemben és felelősségemben, a megosztott irányítás alá tartozó következő alapok pénzgazdálkodását illetően a rendelkezésemre álló információk alapján kijelentem, hogy (megosztott irányítás alá tartozó alapok szerint): II. rész – A nyilatkozat tartalma 1. A(z) [tagállam neve]-ban/-ben létrehozott rendszerek működése – ideértve a(z) [alap neve]-ból/-ből a [év]-as/-es/-os/-ös pénzügyi évre vonatkozóan nyújtott forrásokkal való pénzgazdálkodásra és azok kontrolljára vonatkozó intézkedéseket – a legjobb tudomásom szerint megalapozott bizonyosságot nyújt a mögöttes tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére, valamint a kifizetési igények támogathatóságára vonatkozóan [kivéve: a rendszerek működésében azonosított hiányosságok említése] 2. A(z) [kibocsátó hatóság] által kibocsátott összevont kimutatásban, valamint a [év]-as/-es/-os/-ös pénzügyi évet lefedő, a Bizottságnak benyújtott kifizetési igényekben szereplő, a(z) [alap neve]-ra/-re terhelt vagy jóváírt, legfeljebb [összeg] € összegű kiadások és bevételek a legjobb tudomásom szerint egészen a végső kedvezményezett szintjéig jogszerűek, szabályszerűek, pontosak és teljesek [a lényegességi küszöb túllépése esetén: kivéve a szabálytalan kiadás [összeg] € összegét, [%]-át] 3. A(z) [kibocsátó hatóság] által kibocsátott összevont kimutatásban, valamint a [év]-as/-es/-os/-ös pénzügyi évet lefedő, a Bizottságnak benyújtott kifizetési igényekben szereplő, a(z) [alap neve]-ra/-re vonatkozó, legfeljebb [összeg] € összegű függőben lévő igények a legjobb tudomásom szerint jogszerűek, szabályszerűek, pontosak és teljesek. III. rész – Hatály A legjobb tudomásom szerint a Bizottságnak benyújtott kifizetési igények jóváhagyására vonatkozó felmérések és korrekciók a mellékletben szerepelnek. Az e nyilatkozatban szereplő megerősítések és fenntartások a lényegi következményekkel járó kérdésekre korlátozódnak, közvetlenül az ellenőrzésekből adódnak, és kizárják az uniós jogszabályok értelmezéséből fakadó bizonytalanságokat. <Aláírás> Magyarázó megjegyzés Elszámoltathatósági küszöb A rendkívüli jelentőséggel bíró pontok bejelentésére alkalmazandó kritériumok és elfogadhatósági küszöb említése. Akkor kerül majd meghatározásra, amikor az alapok szintjén túllépik az elfogadhatósági küszöböt. Az Európai Bizottság jóváhagyása Végül az Európai Bizottság dönt arról, hogy uniós szempontból megfelelő-e az uniós jogszabályok nemzeti alkalmazása és végrehajtása. Következésképpen a Bizottság által alkalmazott korrekciók alkalmazási körét és mértékét tekintve eredendő kockázat áll fenn. Hiányosságok és javító intézkedések alapok szerint a....... b....... stb.