Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE az Európai Innovációs és Technológiai Intézet létrehozásáról szóló 294/2008/EK rendelet módosításáról /* COM/2011/0817 végleges - 2011/0384 (COD) */





INDOKOLÁS 1. A JAVASLAT HÁTTERE A 294/2008/EK rendelet azzal a céllal hozta létre az Európai Innovációs és Technológiai Intézetet (EIT), hogy az az EU és tagállamai innovációs kapacitás megerősítése révén hozzájáruljon a fenntartható gazdasági növekedéshez és fokozza a versenyképességet. A 2014–2020 közötti időszakban az EIT a felsőoktatás, kutatás és innováció alkotta tudásháromszög révén hozzájárul a Horizont 2020 kutatási és innovációs keretprogram (a továbbiakban: Horizont 2020 keretprogram)[1] általános célkitűzéseihez. Az integráció elsősorban a tudományos és innovációs társaságok (TIT-ek) segítségével történik, amelyek társadalmi kihívásokra válaszul szolgáló, hosszú távú együttműködéseket hoznak létre a szervezetek között. A Horizont 2020 keretprogramból az EIT számára biztosított pénzügyi hozzájárulás a Horizont 2020 részvételi és terjesztési szabályainak megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletnek[2] megfelelően valósul meg. Az EIT által a TIT-ek számára biztosított finanszírozás „hozzáadott értéket teremtő TIT-tevékenységekre” terjed ki, ugyanakkor a TIT-ek vagy partnerszervezeteik – szabályaiknak megfelelően – a Horizont 2020 keretprogram vagy az Európai Unió programjai keretében – a többi pályázattal azonos feltételek mellett – más programokhoz is folyamodhatnak támogatásért. A javasolt módosítások számos forráson alapulnak: a kezdeti fázisban levont tanulságokon, az EIT stratégiai innovációs tervéről szóló javaslaton, amely az EIT igazgatótanácsának javaslatára épül, a külső értékelésről szóló jelentés ajánlásain, az értékelésre vonatkozó bizottsági véleményen, valamint az EIT tekintetében érintett felekkel folytatott széleskörű konzultáció eredményein. 2. AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK EREDMÉNYEI ÉS HATÁSVIZSGÁLATOK A javaslat elkészítésénél figyelembe vettük az EIT-ről tartott nyílt konzultációk során kapott észrevételeket[3]. A tagállamokon kívül az ipari és tudományos köröket, illetve a civil társadalmat képviselő érintett felek széles köre is kifejtette véleményét. Jelentős támogatottságot élvez az EIT azon küldetése, hogy a tudományos, a vállalkozói, a kutatási és az innovációs körök közötti nagyobb mértékű és jobb együttműködés hajtómotorjaként működjön. A válaszadók szerint az EIT-nek megkülönböztetett szerepet kell betöltenie a Horizont 2020 keretprogramban, az EU jövőbeli kutatási és innovációs programjában, és szorosabb kapcsolatokat kell kiépítenie más európai és nemzeti törekvésekkel. A válaszadók többsége dicsérte azt a módot, ahogyan az EIT bevonja a vállalkozásokat a munkájába, és azt szorgalmazta, hogy az intézet fokozza tájékoztató tevékenységét. A válaszadók továbbá úgy vélték, hogy a vállalkozások bevonása nagy jelentőséggel bír az EIT jövőbeni sikere szempontjából. Ezért a rugalmasság, a szabályok egyértelműsége és a befektetések egyértelmű megtérülése alapvető fontosságú a magánszektor részvételének ösztönzése érdekében. A javaslat épít a külső értékelésről szóló jelentésre is, amely a tudásháromszög integrálásának elképzelését igen helyénvalónak ítéli, és kedvezően értékelik azon témákat, amelyek köré az EIT szerveződik. Nagy támogatottságot élvez az EIT által kidolgozott, helymegosztási központok integrált hálózatán alapuló modell. A válaszadók véleménye igen pozitív és következetes volt abban a tekintetben is, hogy a TIT-ek értéke abban rejlik, hogy katalizátorként működnek, és biztosítják, hogy az egyes tagok által már elindított tevékenységekből többletérték teremtődjön. 3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI A javaslat az EUMSZ 173. cikkén alapul, megvalósítása pedig centralizált közvetett irányítás útján történik. 4. KÖLTSÉGVETÉSI VONATKOZÁSOK A 2014–2020 közötti időszak folyamán a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó Horizont 2020 kutatási és innovációs keretprogram 3182,230 millió EUR összegű pénzügyi hozzájárulást nyújt az EIT-nek. Az e javaslatot kísérő pénzügyi kimutatás határozza meg a javaslat költségvetési, emberi erőforrást érintő és adminisztratív vonatkozásait. 2011/0384 (COD) Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE az Európai Innovációs és Technológiai Intézet létrehozásáról szóló 294/2008/EK rendelet módosításáról (EGT-vonatkozású szöveg) AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 173. cikke (3) bekezdésére, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamentek számára való megküldését követően, tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[4], tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére[5], rendes jogalkotási eljárás keretében, mivel: (1) Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést célzó Európa 2020 stratégia kiemelkedő szerepet szán az Európai Innovációs és Technológiai Intézetnek (a továbbiakban: EIT), amely több kiemelt kezdeményezéshez hozzájárul. (2) A 2014–2020 közötti időszakban az EIT-nek a kutatás, innováció és felsőoktatás alkotta tudásháromszög integrációja révén kell hozzájárulnia a(z) XX/XXX európai parlamenti és tanácsi rendelet által létrehozott Horizont 2020 kutatási és innovációs keretprogram (a továbbiakban: Horizont 2020 keretprogram)[6] célkitűzéseihez. (3) A Horizont 2020 keretprogramban részt vevők számára koherens keretet biztosítandó, a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) részvételi és terjesztési szabályainak megállapításáról szóló XX/XXXX európai parlamenti és tanácsi rendeletet (a továbbiakban: részvételi szabályok) kell alkalmazni az EIT-re. (4) A szellemi tulajdonhoz fűződő jogok kezelésére vonatkozó szabályok a részvételi szabályokban kerülnek meghatározásra. (5) A részt vevő államokat és harmadik országokat érintő szabályokat a Horizont 2020 rendelet határozza meg. (6) Az EIT-nek közvetlenül együtt kell működnie nemzeti és regionális képviselőkkel és az innovációs lánc bármely pontján található érintettekkel úgy, hogy az együttműködés mindkét fél számára előnnyel járjon. A párbeszéd és együttműködés rendszerszerű keretek közé terelése érdekében helyénvaló létrehozni az érintett felek EIT-fórumát, amely több területet érintő kérdésekkel foglalkozik, és az érintettek szélesebb körét fogja össze. (7) Meg kell határozni a tudományos és innovációs társulásoknak (a továbbiakban: TIT) szánt EIT-hozzájárulás nagyságrendjét, és tisztázni kell a TIT-ek pénzügyi forrásainak eredetét. (8) Egyszerűsíteni kell az EIT szerveinek összetételét. Ésszerűsíteni kell az EIT igazgatótanácsának működését, és még világosabbá kell tenni az igazgatótanács és az igazgató szerepét és feladatait. (9) Új TIT-eket – beleértve prioritási területeiket, a kiválasztási folyamat megszervezését és időzítését – a stratégiai innovációs tervben meghatározott szabályok alapján kell létrehozni. (10) A TIT-eknek szakmai képzések biztosításával bővíteniük kell oktatási tevékenységüket. (11) Az átfogó EU-szintű felügyeleti és értékelési rendszerrel való összhang biztosításához szükséges, hogy a Bizottság és az EIT együttműködjön a TIT-ek felügyeletének és értékelésének megszervezése terén. (12) A TIT-eknek keresniük kell a releváns európai uniós kezdeményezésekkel való szinergiákat. (13) Annak érdekében, hogy a TIT-ekben szélesebb körben vegyenek részt különböző tagállamok szervezetei, a partnerszervezeteknek legalább három különböző tagállamból kell származniuk. (14) A TIT-ek tevékenységeinek finanszírozására, felügyeletére és értékelésére vonatkozó követelményeket és eljárásokat az EIT-nek azelőtt kell elfogadnia, hogy megindulna a TIT-ek kiválasztásának folyamata. (15) Az EIT hároméves munkaprogramjának figyelembe kell vennie a Horizont 2020 keretprogramban meghatározott konkrét EIT-célkitűzésekről szóló bizottsági véleményt, illetve annak más európai uniós szakpolitikákat és eszközöket kiegészítő jellegét. (16) Mivel az EIT a Horizont 2020 keretébe tartozik, érinteni fogja a Horizont 2020-ban az éghajlatváltozásra vonatkozóan meghatározott kiadások integrációja. (17) A EIT értékelésének időszerű információkkal kell hozzájárulnia a Horizont 2020 keretprogram 2017-es és 2023-as értékeléséhez. (18) A Bizottságnak meg kell erősítenie az EIT-tevékenységek bizonyos vonatkozásainak végrehajtása terén játszott szerepét. (19) Ez a rendelet pénzügyi keretösszeget határoz meg a 2014–2020-as időszakra, amely az éves költségvetési eljárás során a költségvetési kérdésekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti XX/Y/201Z intézményközi megállapodás [17]. pontja értelmében elsődleges hivatkozási alapot jelenti a költségvetési hatóság számára. Az EIT számára a pénzügyi hozzájárulást a Horizont 2020 keretprogram biztosítja. (20) Az eredetileg előirányzottakkal szemben az EIT-alapítvány nem részesül az EU költségvetéséből közvetlen hozzájárulásban, és nem alkalmazható rá az EU mentesítési eljárása. (21) Az egyértelműség érdekében a 294/2008/EK rendelet melléklete helyébe új melléklet lép. (22) A 294/2008/EK rendelet ennek megfelelően módosul. ELFOGADTÁK EZT A RENDELETET: 1. cikk A 294/2008/EK rendelet a következőképpen módosul: (1) A 2. cikk a következőképpen módosul: (a) A (3) és (4) bekezdést el kell hagyni. (b) A (7) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: „»felsőoktatási intézmény«: az »Erasmus mindenkinek« programot létrehozó XXX/20XX/EK európai parlamenti és tanácsi határozat 2. cikke szerinti értelemben vett intézmény.” (c) A cikk a következő (10) bekezdéssel egészül ki: „(10) »az érintett felek fóruma«: nemzeti és regionális hatóságok képviselői, az üzleti élet, a felsőoktatás és a kutatás terén tevékenykedő érdekképviseleti szervek és egyedi jogalanyok, klaszterszervezetek, valamint a tudásháromszög különböző területein működő más érdekelt felek számára nyitott fórum.” (d) A cikk a következő (11) bekezdéssel egészül ki: „(11) »hozzáadott értéket teremtő TIT-tevékenységek«: a kutatás, innováció és felsőoktatás alkotta tudásháromszög integrációjához hozzájáruló partnerszervezetek által végrehajtott tevékenységek, beleértve a TIT-ek létrehozó, adminisztratív és koordinációs tevékenységeit.” (2) A 3. cikk helyébe a következő szöveg lép: „3. cikk Küldetés és célkitűzések Az EIT küldetése az, hogy a tagállamok és az Unió innovációs kapacitásának javításával hozzájáruljon a fenntartható európai gazdasági növekedéshez és versenyképességhez. Ezt a legmagasabb színvonalú felsőoktatás, kutatás és innováció ösztönzése és integrálása révén teszi. Az EIT 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó általános célkitűzéseit, konkrét célkitűzéseit és eredménymutatóit a Horizont 2020 keretprogram határozza meg.” (3) A 4. cikk (1) bekezdésének b) pontját el kell hagyni. (4) Az 5. cikk (1) bekezdése a következőképpen módosul: (a) az a) pontot el kell hagyni. (b) A cikk a következő j) ponttal egészül ki. „j) évente legalább egyszer összehívja az érintett felek fórumát, hogy tájékoztatást adjon tevékenységeiről, tapasztalatairól, a bevált gyakorlati megoldásokról és az Unió innovációs, kutatási és oktatási szakpolitikáihoz és célkitűzéseihez való hozzájárulásról. Az érdekelt feleket felkéri véleményük kifejtésére.” (5) A 6. cikk (1) bekezdésének c) pontja helyébe a következő szöveg lép: „c) mester és doktori szinteken folytatott képzés és oktatás, valamint szakmai kurzusok olyan tudományágakban, amelyek potenciálisan megfelelnek a jövőbeni európai társadalmi-gazdasági igényeknek, és amelyek elősegítik az innovációhoz kapcsolódó szakértelem fejlesztését, a vezetői és vállalkozói képességek javítását, a kutatók és hallgatók mobilitásának fokozását;”. (6) A 7. cikk a következőképpen módosul: (a) A cikk a következő (1a) bekezdéssel egészül ki: „(1a) Az EIT a TIT-ek kiválasztását és kijelölését az innovációs tervben meghatározott prioritási területeknek és ütemtervnek megfelelően végzi.” (b) A (2) bekezdés az alábbi h) ponttal egészül ki: „h) készség más európai uniós kezdeményezésekkel való szinergiák létrehozására,” (c) A (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: „(3) A TIT létrehozásához követelmény legalább három, különböző tagállamban alapított szervezet részvétele. E partnerszervezeteknek a részvételi szabályok 7. cikke értelmében egymástól függetlennek kell lenniük. (d) A (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: „(4) A TIT-et alkotó partnerszervezetek többségének a tagállamokban székhellyel rendelkező szervezetnek kell lennie. Minden TIT-ben legalább egy felsőoktatási intézménynek és egy magáncégnek részt kell vennie.” " (e) A cikk a következő (5) bekezdéssel egészül ki: „(5) Az EIT az új TIT-ek kiválasztására irányuló eljárás megkezdését megelőzően elfogadja a TIT-ek tevékenységének finanszírozására, felügyeletére és értékelésére vonatkozó kritériumokat és eljárásokat.” (7) A rendelet a következő 7a. cikkel egészül ki: „7a. cikk A TIT-ek értékelésének és felügyeletének alapelvei Az EIT a kulcs-teljesítménymutatók alapján a Bizottsággal együttműködve megszervezi az egyes TIT-ek teljesítéseinek, eredményeinek és hatásának folyamatos felügyeletét és időszakos külső értékelését.” (8) A rendelet a következő 7b. cikkel egészül ki: „7b. cikk A TIT működésének időtartama, folytatása és megszűnése (1) Az időszakos értékelések eredményeinek és az adott területek sajátosságainak függvényében a TIT-ek általánosságban 7–15 éves időszakra jönnek létre. (2) Az igazgatótanács határozhat úgy, hogy meghosszabbítja egy TIT eredetileg megállapított működési idejét, ha ez a legmegfelelőbb mód az EIT céljának elérésére. (3) Abban az esetben, ha egy TIT értékelése nem mutat megfelelő eredményeket, az igazgatótanács megteszi a szükséges intézkedéseket, beleértve a TIT pénzügyi támogatásának csökkentését, módosítását vagy visszavonását, illetve a megállapodás megszüntetését.” (9) A 10. cikket el kell hagyni. (10) A 14. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép: „(2) A TIT-ek finanszírozását elsősorban a következő forrásokból kell biztosítani: (a) partnerszervezetek hozzájárulása, amely a finanszírozás jelentős forrását képezi; (b) a tagállamok, harmadik országok vagy ezek hatóságainak kötelező vagy önkéntes hozzájárulása; (c) nemzetközi szervezetek vagy intézmények hozzájárulásai; (d) a TIT-ek saját tevékenysége és szellemi termékekhez fűződő jogdíjai révén nyert bevételek, ; (e) dotációs tőke, köztük az EIT-alapítvány által kezelt alapok; (f) magánszemélyek, intézmények, alapítványok vagy bármely más nemzeti szerv hagyatékai, adományai, hozzájárulásai; (g) az EIT hozzájárulásai; (h) pénzügyi eszközök, köztük az Európai Unió általános költségvetéséből finanszírozott eszközök.” A hozzájárulás lehet természetbeni hozzájárulás is.” (11) A 14. cikk (4) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép: „(4) Az EIT hozzájárulása 100 %-ig fedezheti a hozzáadott értéket teremtő TIT-tevékenységek elszámolható költségeit.” (12) A 15. cikk helyébe a következő szöveg lép: „15. cikk Programozás és jelentéskészítés Az EIT-nek az alábbiakat kell elfogadnia: (a) egy, az innovációs terv elfogadott változatán alapuló, gördülő hároméves munkaprogram, amely az EIT és a TIT-ek főbb prioritásaira és a tervezett kezdeményezésekre vonatkozó nyilatkozatot, valamint a finanszírozási igényekre és forrásokra vonatkozó becslést tartalmaz. Olyan megfelelő mutatókat is magában foglal, amelyek a TIT-ek és az EIT által végzett tevékenységek felügyeletére vonatkoznak. Az előzetes gördülő hároméves munkaprogramot az EIT a Bizottságnak minden n‑2 év december 31-ig köteles benyújtani. A Bizottság három hónapon belül véleményezi a Horizont 2020 keretprogramban meghatározott konkrét EIT-célkitűzéseket, illetve azoknak az uniós politikákkal és eszközökkel fennálló komplementaritását. Az EIT megfelelően figyelembe veszi a Bizottság véleményét, és véleményeltérés esetén megindokolja saját álláspontját. Az EIT a végleges munkaprogramot tájékoztatás céljából benyújtja az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, valamint a Régiók Bizottságának; (b) éves jelentés, minden év június 30-ig. A jelentés ismerteti az előző naptári évben az EIT és a TIT által végzett tevékenységeket, és a megállapított célkitűzések, mutatók és menetrend vonatkozásában értékeli az eredményeket, a végrehajtott tevékenységekkel kapcsolatos kockázatokat, a forrásfelhasználást és az EIT általános működését.” (13) A 16. cikk a következőképpen módosul: (a) a (2) bekezdésben az „ötévente” szó helyébe a „háromévente” lép; (b) A cikk a következő (2a) bekezdéssel egészül ki: „(2a) A Bizottság független szakértők segítségével további értékeléseket végezhet stratégiai szempontból releváns témákról annak érdekében, hogy megvizsgálja, mennyire haladt előre az EIT a kitűzött célok elérésében, meghatározza a tevékenységek végrehajtásához hozzájáruló tényezőket és azonosítsa a bevált gyakorlati megoldásokat.” (14) A 17. cikk a következő (2a) bekezdéssel egészül ki: „(2a) Az innovációs terv tartalmazza az EIT tevékenységei és más uniós kezdeményezések, eszközök és programok között fennálló potenciális szinergiák és komplementaritás elemzését.” (15) A 19. cikk helyébe a következő szöveg lép: „19. cikk Költségvetési kötelezettségvállalások A Horizont 2020 keretprogramból e rendelet végrehajtására fordítandó pénzügyi keret a 2014. január 1-jétől 2020. december 31-ig tartó időszakra 3182,230 millió EUR. Az éves előirányzatokat a költségvetési hatóság hagyja jóvá a pénzügyi kereten belül. Az EIT által a TIT-eknek nyújtott pénzügyi hozzájárulást e pénzügyi kereten belül kell biztosítani.” (16) A 20. cikk (5) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép: „(5) Az igazgatótanács a létszámtervvel és az előzetes, hároméves gördülő munkatervvel együtt elfogadja a becsléstervezetet, és n-2 év december 31-ig továbbítja azokat a Bizottsághoz.” (17) A 20. cikk (6) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép: „(6) A becslés alapján a Bizottság beépíti az Európai Unió általános költségvetés-tervezetébe az általa szükségesnek ítélt, általános költségvetésből nyújtandó támogatás becsült összegét.” (18) A 21. cikk a következőképpen módosul: (a) A cikk a következő (1a) bekezdéssel egészül ki: „(1a) Az EIT-hez való pénzügyi hozzájárulás megvalósítása a Horizont 2020 keretprogram létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletnek, valamint a Horizont 2020 részvételi és terjesztési szabályainak megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően történik.” (b) A (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: „(4) A Tanács ajánlása alapján az Európai Parlament az n+2 év április 30. előtt az n évre vonatkozóan felmentést ad az igazgatónak az EIT-költségvetés végrehajtása tekintetében. (19) A 22. cikk (4) bekezdését el kell hagyni. (20) A rendelet a következő 22a. cikkel egészül ki: „22a. cikk Az EIT megszüntetése Az EIT megszüntetése esetén felszámolása a Bizottság felügyelete alatt történik, az alkalmazandó jogszabályokkal összhangban. A TIT-ekkel kötött megállapodások és az EIT-alapítványt létrehozó jogi aktus meghatározzák az ilyen esetben alkalmazandó megfelelő rendelkezéseket.” 2. cikk A 294/2008/EK rendelet mellékletének helyébe e rendelet melléklete lép. 3. cikk E rendelet 2014. január 1-jén lép hatályba. Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Kelt Brüsszelben, Az Európai Parlament részéről a Tanács részéről Az elnök az elnök MELLÉKLET Az Európai Innovációs és Technológiai Intézet alapszabálya 1. szakasz Az igazgatótanács összetétele 1. Az igazgatótanács kinevezett és választott tagokból áll. 2. A kinevezett tagok száma tizenkettő, akiket a Bizottság nevez ki, egyenlő arányban választva üzleti, felsősoktatási és kutatói tapasztalatokkal rendelkező személyek közül. A kinevezett tagok megbízatásukat négy évre kapják, amely nem újítható meg. Amennyiben szükséges, az igazgatótanács javaslatot nyújt be a Bizottsághoz új tag(ok) kinevezésére. A jelölt(ek) átlátható és nyílt eljárás eredményeképpen, az érdekeltekkel való konzultációt követően kerülnek kiválasztásra. A Bizottság figyelmet fordít a felsőoktatási, innovációs és üzleti tapasztalattal rendelkezők egyenlő arányú részvételére, a nemek közötti egyensúlyra, valamint méltányolja a felsőoktatási, kutatói és innovációs tevékenységek mindenkori környezetét Unió-szerte. A Bizottság kinevezi a tag(ok)at, továbbá tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot a kiválasztási folyamatról és az igazgatótanács tagjainak végleges kinevezéséről. Amennyiben az igazgatótanács valamely kinevezett tagja nem tudja hivatali idejét letölteni, hivatali ideje fennmaradó részére ugyanezen eljárással helyettesítő tagot neveznek ki az akadályoztatott tag helyére. Azon helyettesítő tagot, aki két évnél rövidebb időn át töltötte be hivatalát, az igazgatótanács indítványára a Bizottság újabb négy éves időtartamra újra kinevezheti. Az átmeneti időszakban az igazgatótanács eredetileg hat évre kinevezett tagjai kitöltik hivatali idejüket. Addig az ideig a kinevezett tagok száma tizennyolc. E rendelet hatálybalépését követő hat hónapon belül az igazgatótanács – a Bizottság jóváhagyásával – kiválasztja, hogy a 2012-ben kinevezett tizenkét tagból melyik négy tag kap két évre, melyik négy tag négy évre és melyik négy tag hat évre szóló megbízatást. 3. A TIT-ek három képviselő tagot választanak partnerszervezeteikből. A választott tagok két évre kapnak megbízatást, amely egyszer megújítható. A választott tagok megbízatása a TIT-ekből való távozásukkal megszűnik. A választott tagok megválasztásának és leváltásának feltételeit és szabályait az igazgató javaslata alapján az igazgatótanács fogadja el. E rendszernek biztosítania kell a sokféleség megfelelő képviseletét, és figyelembe kell vennie a TIT-ek fejlődését. Az átmeneti időszakban az igazgatótanács eredetileg három évre választott tagjai kitöltik hivatali idejüket. Addig az ideig a képviselő tagok száma négy. 4. Az igazgatótanács tagjai az EIT érdekei szerint, független módon járnak el, őrködnek céljai és küldetése, identitása és koherenciája felett. 2. szakasz Az igazgatótanács feladatai 1. Az igazgatótanács meghozza a szükséges stratégiai döntéseket, nevezetesen: (a) az igazgató javaslata alapján elfogadja az EIT stratégiai innovációs tervének (a továbbiakban: innovációs terv) tervezetét, hároméves gördülő munkaprogramját, költségvetését, éves beszámolóját és mérlegét, valamint éves tevékenységéről szóló beszámolóját; (b) az igazgató javaslata alapján elfogadja a TIT-ek tevékenysége finanszírozásának, felügyeletének és értékelésének kritériumait és eljárásait; (c) elfogadja a TIT-ek kiválasztására vonatkozó eljárást; (d) partnerségeket TIT-ekké választ és jelöl ki, illetve visszavonja a kijelölést, amennyiben az szükséges; (e) gondoskodik a TIT-ek tevékenységének folyamatos értékeléséről; (f) elfogadja eljárási szabályzatát, ideértve a végrehajtó bizottságra, valamint az EIT külön pénzügyi szabályzatára vonatkozó szabályokat is; (g) a Bizottság egyetértésével megállapítja az igazgatótanács és a végrehajtó bizottság tagjainak megfelelő tiszteletdíját; e tiszteletdíjak nagyságát a tagállamok által biztosított hasonló tiszteletdíjakkal kell összevetni; (h) eljárást fogad el a végrehajtó bizottság és az igazgató kiválasztására; (i) kinevezi és szükség esetén tisztségéből felmenti az igazgatót, valamint fegyelmi jogkört gyakorol felette; (j) kijelöli a számvitelért felelős tisztviselőt és a végrehajtó bizottság tagjait; (k) az összeférhetetlenség szabályozására magatartási kódexet fogad el; (l) szükség esetén tanácsadó csoportokat hoz létre, akár határozott időre is; (m) belső ellenőrzési szervet hoz létre a 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletnek megfelelően; (n) jogosult alapítvány (a továbbiakban: EIT-alapítvány) létrehozására, amelynek sajátos célja az EIT tevékenységeinek előmozdítása és támogatása; (o) a többnyelvűség vonatkozásában meglévő elvek figyelembevételével határoz az EIT nyelvi rendszeréről és az annak működésére vonatkozó gyakorlati követelményekről; (p) nemzetközi szinten népszerűsíti az EIT-t, hogy növelje annak vonzerejét, és így az – a felsőoktatás, a kutatás és az innováció területén elért kimagasló teljesítmény révén – világszínvonalú szervvé válhasson. 3. szakasz Az igazgatótanács működése 1. Az igazgatótanács kinevezett tagjai közül választja meg elnökét. Az elnök hivatali ideje két évre szól, amely egyszer megújítható. 2. A (3) bekezdés sérelme nélkül, az igazgatótanács szavazati joggal rendelkező tagjainak egyszerű többségével hozza határozatait. A 2. szakasz (2) bekezdésének a), b), c), i) és o) pontja, valamint a 3. szakasz (1) bekezdése alapján hozott határozatokhoz azonban az összes tag kétharmados többsége szükséges. 3. A képviselő tagok nem szavazhatnak a 2. szakasz (2) bekezdésének b), c), d), e), f), g), i), j), k), o) és p) pontja szerinti határozatokról. 4. Az igazgatótanács rendes ülést évente legalább háromszor, rendkívüli ülést pedig az elnök által történő összehívás, vagy legalább tagjai egyharmadának indítványa esetén tart. 5. Az igazgatótanács munkáját a végrehajtó bizottság segíti. A végrehajtó bizottság három személyből áll, ezek egyike az igazgatótanács elnöke, aki a végrehajtó bizottság elnöki szerepét is ellátja. Az elnöktől eltérő két másik tagot az igazgatótanács választja kinevezett tagjai közül. Az igazgatótanács felhatalmazást adhat a végrehajtó bizottságnak konkrét feladatok elvégzésére. 4. szakasz Az igazgató 1. Az igazgató az EIT működési területén tapasztalattal és nagy tekintéllyel rendelkező személy. Az igazgatót az igazgatótanács nevezi ki; megbízatási ideje négy év. Az igazgatótanács egyszer négy évvel meghosszabbíthatja az igazgató megbízatási idejét, amennyiben úgy ítéli meg, hogy az EIT érdekeit ez szolgálja a legjobban. 2. Az igazgató felelős az EIT műveleteiért, napi ügyvezetéséért, és ő az EIT törvényes képviselője. Az igazgató elszámoltatható az igazgatótanács felé, és azt folyamatosan tájékoztatja az EIT tevékenységeinek alakulásáról. 3. Az igazgató különösen: (a) megszervezi és irányítja az EIT tevékenységét; (b) segíti az igazgatótanács és a végrehajtó bizottság munkáját, és üléseik idejére biztosítja a titkári feladatok ellátását, valamint a feladataik ellátáshoz szükséges valamennyi információt biztosítja számukra; (c) elkészíti az innovációs terv tervezetét, az előzetes hároméves gördülő munkaprogramot, az éves jelentés tervezetét, valamint az éves költségvetés tervezetét, és benyújtja azokat az igazgatótanácsnak; (d) előkészíti és irányítja a TIT-ek kiválasztásának a folyamatát; és gondoskodik arról, hogy a folyamat különböző szakaszai átláthatóak és objektívek legyenek; (e) megszervezi és irányítja az EIT tevékenységét; (f) előkészíti, tárgyalja és megköti a szerződéses megállapodásokat a TIT-ekkel; (g) megszervezi az érintett felek fórumát; (h) gondoskodik az EIT teljesítményével összefüggő felügyeleti és értékelési eljárások hatékony végrehajtásáról, a rendelet 16. cikkével összhangban; (i) felel az igazgatásért és a pénzügyekért, beleértve az EIT költségvetésének végrehajtását. E tekintetben az igazgató figyelembe veszi a belső ellenőrzési szervtől kapott tanácsokat; (j) felel valamennyi személyügyi feladat ellátásáért; (k) benyújtja az éves beszámoló és mérleg tervezetét a belső ellenőrzési szervnek, majd azt követően – a végrehajtó bizottságon keresztül – az igazgatótanácsnak; (l) biztosítja, hogy az EIT az általa kötött szerződésekből és megállapodásokból eredő kötelezettségeket teljesítse; 5. szakasz Az EIT személyi állománya 1. Az EIT személyi állománya közvetlenül az EIT által alkalmazott, határozott időre felvett személyekből áll. Az igazgatóra és az EIT személyi állományára az Európai Unió egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételei vonatkoznak. 2. A részt vevő államok vagy más munkáltatók meghatározott időre szakértőket küldhetnek az EIT-hez. Az igazgatótanács a részt vevő államok vagy más munkáltatók által kiküldött szakértők munkáját az EIT-nél lehetővé tévő rendelkezéseket fogad el, és meghatározza e szakértők jogait és kötelezettségeit. 3. Az EIT személyzeti állománya tekintetében gyakorolja az állomány tagjaival való szerződéskötésre felhatalmazott hatóságot megillető jogokat. 4. Azon alkalmazott, aki feladatai végzése során vagy ahhoz kapcsolódóan súlyos kötelezettségszegést követ el, az ezáltal az EIT-nek okozott kár teljes vagy részleges megtérítésére kötelezhető. PÉNZÜGYI KIMUTATÁS JAVASLATOKHOZ 1. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI 1.1. A javaslat/kezdeményezés címe 1.2. A tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai terület(ek) 1.3. A javaslat/kezdeményezés típusa 1.4. Célkitűzés(ek) 1.5. A javaslat/kezdeményezés indoklása 1.6. Az intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama 1.7. Tervezett irányítási módszer(ek) 2. IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK 2.1. A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések 2.2. Irányítási és kontrollrendszer 2.3. A csalások és a szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések 3. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA 3.1. A kiadások a többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik? 3.2. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás 3.2.1. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése 3.2.2. Az EIT előirányzataira gyakorolt becsült hatás 3.2.3. Az EIT igazgatási típusú emberi erőforrásaira gyakorolt becsült hatás 3.2.4. A jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség 3.2.5. Harmadik felek részvétele a finanszírozásban 3.3. A bevételre gyakorolt becsült pénzügyi hatás PÉNZÜGYI KIMUTATÁS JAVASLATOKHOZ 1. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI 1.1. A javaslat/kezdeményezés címe Az Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT) létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet módosítása 1.2. A tevékenységalapú irányítás /tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai terület(ek)[7] Horizont 2020 kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) 15. Oktatás és kultúra 1.3. A javaslat/kezdeményezés típusa ¨ A javaslat/kezdeményezés új intézkedésre irányul ¨ A javaslat/kezdeményezés kísérleti projektet/előkészítő intézkedést követő új intézkedésre irányul[8] X A javaslat/kezdeményezés jelenlegi intézkedés meghosszabbítására irányul ¨ A javaslat/kezdeményezés új intézkedésnek megfelelően módosított intézkedésre irányul 1.4. Célkitűzések 1.4.1. A javaslat/kezdeményezés által érintett többéves bizottsági stratégiai célkitűzés(ek) Az EIT fő általános küldetése a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozóan, hogy hozzájáruljon a fenntartható európai gazdasági növekedéshez és versenyképességhez a tagállamok és az Unió innovációs kapacitásának a megerősítése révén. Ezt a legmagasabb színvonalú felsőoktatás, kutatás és innováció elősegítése és integrálása révén teszi. Egy kezdeti időszakot követően az EIT hosszú távú stratégiáját a stratégiai innovációs tervben (innovációs terv) kell megállapítani, amelyet az Európai Parlament és a Tanács a Bizottság javaslata alapján fogad el. Az innovációs terv az EIT igazgatótanácsa által 2011 júniusában a Bizottságnak benyújtott változatra épül. Az innovációs terv a jövőbeli kezdeményezésekhez az EIT prioritási területeit meghatározó stratégiai dokumentum, amely tartalmazza a tervezett tevékenységek hétéves időszakra szóló áttekintését, különösen az EIT-hez tartozó tudományos és innovációs társulások (TIT-ek) prioritási területeit, azok kiválasztását és kijelölését. A 2014–2020 közötti időszakra az EIT a Horizont 2020 kutatási és innovációs keretprogram kulcsfontosságú szereplőjévé válik, amelyből (jelenlegi áron) 3182,230 millió euró pénzügyi hozzájárulásban részesül a Horizont 2020 kutatási és innovációs keretprogramot létrehozó XX/XXX európai parlamenti és tanácsi rendelet 6. cikke (3) bekezdése értelmében. A Horizont 2020 a következő egymást kiegészítő és egymással kapcsolatban álló pillérekre épül: kiváló tudomány, társadalmi kihívások kezelése, valamint ipari vezető szerep és versenyképes keretek megteremtése. Az EIT elsősorban a „társadalmi kihívások kezelése” pillérhez fog hozzájárulni innovációs tevékenységei és a tudásháromszög integrálása révén. Tekintettel azonban integrált, több területet érintő jellegére, törekedni fog más pillérekkel, különösen a „versenyképesség” pillérrel való szinergiákra. Az Európai Innovációs és Technológiai Intézet számára az Európai Unió működéséről szóló szerződés XVII. címe szerinti tevékenységekre első előirányzatként 1493 millió EUR-t kell biztosítani. A második előirányzat legfeljebb 1689 millió EUR lehet, és a Horizont 2020 létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet (26) cikkének (1) bekezdése szerinti felülvizsgálat függvényében nyújtható. Ezt a kiegészítő összeget a II. mellékletben meghatározott, arányosan számított módon kell biztosítani a (2) bekezdés b) pontjában meghatározott, ipari vezető szereppel kapcsolatos prioritáson belüli „Vezető szerep az alap- és ipari technológiák terén” konkrét célkitűzésre szánt keretből, valamint a (2) bekezdés c) pontjában meghatározott, társadalmi kihívásokkal kapcsolatos prioritásra szánt keretből. Ez a két, többéves keretösszegből álló finanszírozás az alábbiakat fedi le: – az első előirányzat a már fennálló tudományos és innovációs társulások (TIT-ek) jelenlegi fejlesztését és magvető tőke biztosítását egy második hullámban létrehozandó három új TIT elindításához – a második előirányzat a már elindított tudományos és innovációs társulások (TIT-ek) jelenlegi fejlesztését, és magvető tőke biztosítását egy harmadik hullámban létrehozandó három új TIT elindításához Az EIT pénzügyi hozzájárulásának az alapja a meglévő három TIT megerősítéséhez (körülbelül 1,691 milliárd EUR – az EIT teljes költségvetésének 53,15 %-a), az új TIT-ek fokozatos kialakításához 2014-ben (1,012 milliárd EUR – az EIT teljes költségvetésének 31,81 %-a) és 2018-ban (259,75 millió EUR – az EIT teljes költségvetésének 8,16 %-a), a tudásterjesztési és tájékoztatási tevékenységekhez (141,762 millió EUR – az EIT teljes költségvetésének 4,45 %-a) szükséges kiadások és igazgatási kiadások (77 millió EUR – az EIT teljes költségvetésének 2,42 %-a). A TIT-ek számára előirányzott, a TIT-ek költségvetése 25 %-ának megfelelő (hozzáadott értéket teremtő TIT-tevékenységek) EIT-költségvetés a 2014–2020 közötti időszakban 2963,506 millió euró (az EIT 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó teljes költségvetésének 93,13 %-a). A TIT-ek várhatóan ezáltal további 8,890 milliárd eurót tudnak mozgósítani más állami és magán forrásokból (multiplikátor határs). A TIT-partnerektől származó hozzájárulás nem hagyományos „társfinanszírozási” követelmény, hanem előfeltétele a meglévő szervezetek minimális szintű bevonásának és a TIT iránti pénzügyi elkötelezettségüknek. Ez az alulról szerveződő megközelítés a) biztosítja a TIT-partnerek erős elkötelezettségét, b) ösztönzi a beruházást, és c) elősegíti a szerkezeti és szervezeti változásokat a TIT-partnerek körén belül és kívül. 1.4.2. Konkrét célkitűzés(ek) és a tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett tevékenység(ek) Konkrét célkitűzések A Horizont 2020 kutatási és innovációs keretprogramot létrehozó XXX európai parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározottak szerint az EIT célkitűzése az európai innovációs környezet szétaprózottságának megszüntetése és Európa, mint választható helyszín vonzerejének növelése a legkiemelkedőbb tehetségek és vállalkozók számára. E célkitűzés megvalósítására az alábbi konkrét célkitűzések és teljesítések segítségével kerül sor: – a három meglévő TIT megerősítése növekedésük, hatásuk és fenntarthatóságuk elősegítésével; – új TIT-ek fokozatos kialakítása; – az EIT hatásának növelése tudásmegosztás, terjesztés, tájékoztatás és nemzetközi ismertség révén. – Ebben a vonatkozásban az EIT az alábbi működési célkitűzéseken keresztül járul hozzá elérésükhöz: – A (kutatás, innováció és oktatás által alkotott) tudásháromszög integrálása gazdasági és társadalmi érték létrehozása, valamint a magasabb szintű együttműködés eredményességének fokozása céljából. – A posztgraduális oktatási lehetőségek vonzerejének és kereskedelmi relevanciájának fokozása a megfelelő készségek egész Európában történő vonzása, fejlesztése és megtartása érdekében. – Az EU kutatási potenciáljában rejlő kihasználatlan lehetőségek kiaknázása a termék- és a munkaerő-piacok teljesítményének fokozása érdekében. – Hatékony és eredményes együttműködési kapcsolatok kialakítása a kiválósági központok között a magas szintű innovációhoz és oktatáshoz szükséges kritikus tömeg létrehozása céljából. – Innovatív termékek és folyamatok kidolgozásának ösztönzése azokon a területeken, ahol a piac nem megfelelő működése miatt az optimálisnál rosszabb az ellátás. – A vállalkozási kapacitás megerősítése az EU egész területén, hogy új vállalkozási tevékenységek jöjjenek létre, és javuljon a kutatási, valamint az oktatási eredményekben rejlő potenciális értékek kihasználtsága. – A már fennálló és a potenciális kutatási, innovációs és oktatási kiválósági központok megszilárdítása az EU-ban, világszinten versenyképes és kiválóság tekintetében nemzetközi tekintéllyel rendelkező központok létrehozása céljából. – Az innovációs kapacitás terén jelentkező Unión belüli különbségek megszüntetése az innovációs módszerek és az irányítás új modelljeivel elért eredményekről szóló tudás fejlesztése és megosztása révén. A tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett tevékenység(ek) 15 – Oktatás és kultúra - Európai Innovációs és Technológiai Intézet 1.4.3. Várható eredmény(ek) és hatás(ok) Tüntesse fel, milyen hatásokat gyakorolhat a javaslat/kezdeményezés a kedvezményezettekre/célcsoportokra. A javaslat elősegíti az innováció és kutatás szintjének növelését. A szétaprózottság megszüntetésével és a kritikus tömeg elérésével javítani fogja az innovációs erőfeszítések általános hatékonyságát. Ezen túlmenően, a már folyamatban lévő kutatásokra építve értéket állít elő, és fokozza a kutatások piaci relevanciáját, továbbá a kínálat oldaláról biztosítja az innovációs folyamat javítását. Az EIT tevékenységének fontos eleme, hogy az európai uniós felsőoktatási kínálat terén változtatásokat ösztönözzön, főként a posztgraduális kurzusok minősítésére szánt EIT-védjegy révén. Ez pozitív hatást gyakorol majd a határokon átnyúló oktatásra, és javítja az érintett kurzusokhoz való hozzáférést. Mivel a TIT-ek több tudományterületet átfogó megközelítést alkalmaznak, az EIT prioritási tevékenységi területein működő ágazatok potenciálisan együttműködhetnek majd az EIT-vel. Az EIT területi hatásai várhatóan jelentősek lesznek. A helymegosztási központoknak helyet adó régiók profitálhatnak az agglomerációs gazdasági hatásokból és a pozitív externáliákból. E lehetőségeket tovább erősíti, ha szoros együttműködés jön létre a régiókban működő TIT-partnerek, valamint a regionális innovációs stratégiák tervezésében és kidolgozásában részt vevő hatóságok és szervezetek között. Az ezt a jogalkotási javaslatot kísérő, az EIT (IA) hatásvizsgálatára vonatkozó bizottsági szolgálati munkadokumentum részletesebb információkat tartalmaz. 1.4.4. Az eredmények és hatások mutatói Tüntesse fel a javaslat/kezdeményezés megvalósításának felügyeletét lehetővé tevő mutatókat. Az EIT konkrét célkitűzése elérésének a mérése érdekében a Horizont 2020 kutatási és innovációs keretprogramot létrehozó XXX-i európai parlamenti és tanácsi rendelet egy sor mutatót határoz meg. E mutatók kiegészítéseképpen az EIT működési célkitűzéseinek az elérését az alábbi mutatók mérik: A (kutatás, innováció és oktatás által alkotott) tudásháromszög integrálása gazdasági és társadalmi érték létrehozása, valamint a magasabb szintű együttműködés megtérülésének fokozása céljából. A meglévő és lehetséges kutatási, innovációs és oktatási kiválósági központok megerősítése az EU-ban, olyan világszinten versenyképes tevékenység-központok létrehozása céljából, amelyek kiválóságát az egész világon elismerik. Az EU kutatási erősségeiben rejlő, még nem kellően hasznosított potenciál kiaknázása, hogy nagyobb mértékű hozadékot biztosítson a termék- és a munkaerő-piacokon. || – 540 egyetemi, az üzleti világ és a kutatás területéről származó szervezet szorosan együttműködik az integrált TIT-eken belül; – 80 további szervezet csatlakozik a már kijelölt TIT-ekhez; – 9 megállapodás a TIT-ek keretében a szellemi tulajdon kezeléséről és felhasználásáról; – 8,890 milliárd euró mobilizálása az EIT pénzügyi forrásain kívül, amely a teljes TIT-költségvetés 75 %-ának felel meg (állami és magánforrások bevonzása); A posztgraduális oktatási lehetőségek vonzerejének és kereskedelmi relevanciájának fokozása a készségek egész Európában történő vonzása, fejlesztése és megtartása érdekében. || – 25 vállalkozási tanterv kidolgozása; – 85 oktatási és képzési modul szervezése, beleértve EIT által minősített okleveleket nyújtó modulokat is. Hatékony és eredményes együttműködési kapcsolatok kifejlesztése a kiválósági központok között a magas szintű innováció és oktatás számára kritikus tömeg létrehozása céljából. || – 3 TIT az „normál működési ütem” szakaszában, 3 a „fejlesztési fázisban” és 3 az „induló/fejlesztési” fázisban. – 45 TIT helymegosztási központ létrehozása, amelyek biztosítják a közvetlen együttműködést; Innovatív termékek és folyamatok kidolgozásának elősegítése olyan esetekben, amikor a piaci kudarcok az optimálisnál alacsonyabb szintű ellátáshoz vezetnek. || – 600 induló (start-up) és hasznosító (spin-off) vállalkozást hoztak létre a TIT-ek hallgatói/kutatói/professzorai; – 6,000 újítást fejlesztenek ki meglévő vállalkozásoknál a TIT-ek hallgatói/kutatói/professzorai; – 3000 működési engedély és tanácsadó szolgáltatás. A vállalkozói képességek erősítése az EU egész területén, új üzleti tevékenység létrehozása, valamint a kutatási és oktatási eredményekben rejlő potenciális érték nagyobb mértékű realizálása érdekében. || – 10 000 hallgató képzése az EIT mesterkurzusain; – 10 000 hallgató képzése az EIT PhD kurzusain; – 20 000 hallgató és oktató képzése fokozatot nem adó vállalkozói kurzusokon; – a fokozatot elért hallgatók 100 %-a kipróbálta a földrajzi mobilitást illetve a tudományos és az üzleti élet közötti mobilitást; – az oktatók 25 %-a részt vett nemzetközi mobilitásban vagy a tudományos és az üzleti élet közötti mobilitásban; – a hallgatók és oktatók legalább 25 %-át nemzetközi keretek közt toborozzák. Az EU-szerte az innovációs kapacitásban meglévő egyenlőtlenségek megszüntetése, az innovációs gyakorlatok és az irányítás új modelljeinek hozadékáról meglévő tudás fejlesztése és megosztása révén. || – 600, a TIT-ekben részt nem vevő szervezet élvezi az EIT információterjesztési és tájékoztatási tevékenységeinek előnyeit; – 40 legjobb gyakorlatokkal foglalkozó eseményt szervez(nek) az EIT/TIT-ek; – 2 500 egyén élvezi a TIT-ek legjobb gyakorlatainak előnyeit az ösztöndíj programok révén. 1.5. A javaslat/kezdeményezés indoklása 1.5.1. Rövid vagy hosszú távon kielégítendő szükséglet(ek) – A három meglévő TIT[9] megerősítése növekedésük, hatásuk és fenntarthatóságuk elősegítésével, – Új TIT-ek fokozatos kialakítása, biztosítva a kiválasztásukat és végrehajtásukat. A tervek szerint 2014-ben három új TIT jön létre, illetve 2018-ban még három. – az EIT hatásának növelése tudásmegosztás, terjesztés, tájékoztatás és nemzetközi ismertség révén. Kiváló TIT-ek tapasztalataira építve az EIT az eredmények célzott terjesztése és tudásmegosztási intézkedések segítségével biztosítja, hogy ezek a tapasztalatok a TIT-ek körén túlmenően megosztásra kerüljenek, ezáltal elősegítve a kölcsönös tanulás és új innovációs modellek gyorsabb átvételének gyümölcsöző folyamatát az Unió egész területén és valamennyi tagállamában. 1.5.2. Az uniós részvételből adódó többletérték Az EIT kifejezetten összekapcsolja a teljes innovációs kört az oktatástól és a tudás létrehozásától az új és meglévő vállalkozásokban alkalmazott innovatív megközelítésekig. Szemlélete számos olyan elemet képvisel, amellyel uniós szinten valódi hozzáadott értéket állít elő: · A szétaprózottság leküzdése hosszú távú integrált partnerségek kiépítése és az európai dimenziója révén elért kritikus tömeg által. Az EIT a TIT-ek keretében kiválasztott partnerségeket a már létező együttműködési kezdeményezésekre építve tartósabb, stratégiai szintre emeli. A TIT-ek világszínvonalú partnerek számára teszik lehetővé, hogy új elrendeződésekben egyesüljenek, optimalizálják meglévő erőforrásaikat, magasabb kockázatot képviselő, nagyobb léptékű kihívásokat kezelni képes új értékláncokon keresztül új üzleti lehetőségekhez nyerjenek hozzáférést. Ezenkívül, bár jelentős számú kiválósági központ található az EU tagállamaiban, ezek gyakran nem érik el a kritikus tömeget ahhoz, hogy egyénileg helyt tudjanak állni a globális versenyben. A TIT-ek helymegosztási központjai a helyi szinten jelentős szereplőknek lehetőséget nyújtanak arra, hogy a TIT egésze által kínált átfogó stratégiai kereten belül szorosan kapcsolódjanak más kiváló partnerekhez, ezáltal megnyitva számukra a globális fellépés és elismertség lehetőségét. · Az oktatásba, kutatásba és innovációba való befektetések hatásának elmélyítése és új innováció-irányítási módszerek kipróbálása: Az EIT katalizátorként működik, a technológiák és kutatási eredmények átvételének és hasznosításának felgyorsításával értéket ad a meglévő kutatási bázishoz. Az innovációs tevékenységek pedig hozzájárulnak a kutatási beruházások összehangolásához és kiaknázásához, valamint az oktatási és képzési tevékenységek üzleti igényekhez való fokozott hozzáigazításához. Ennek alapján hatékony, erőteljes kölcsönhatáson alapuló folyamatot lehet létrehozni. E célból az EIT-t jelentős mértékű rugalmassággal ruházták fel új innovációs modellek kipróbálására, ami lehetővé teszi a TIT-ek irányításának valódi differenciálását, a TIT-ek modelljeinek finanszírozását és a gyors alkalmazkodást, hogy jobban lépést tudjanak tartani az egyes területeken felmerülő lehetőségekkel. · Határokon átnyúló tehetséggondozás, a vállalkozói szellem elősegítése a tudásháromszög integrálása révén: Az EIT az emberekre épülő innovációt támogatja és a hallgatókat, kutatókat és vállalkozókat helyezi erőfeszítése középpontjába. Az EIT új karrier-útvonalakat kínál a tudományos világ és a magánszektor között, és a szakmai fejlődés innovatív megoldásait nyújtja. A TIT-ek innovatív mesteri és tudományos doktori fokozatok megszerzését célzó programjainak EIT minősítéssel való felruházása hozzájárul a kiválóság nemzetközileg elismert új márkájának megteremtéséhez, amely segít tehetségeket vonzani Európából és külföldről. Világszínvonalú tudással, az ötletek új üzleti lehetőségekre váltásának ismereteivel és az ehhez szükséges hozzáállással rendelkező hallgatók új generációjának kinevelése segíti elő a vállalkozói kultúrát, ezáltal hozzájárulva a tudás eredményes hasznosításához és a cégek befektetéseinek megtérüléséhez. 1.5.3. Hasonló korábbi tapasztalatok tanulsága Az EIT kezdet fázisa sikeresen megvalósult; ennek célja az EIT döntéshozatali és végrehajtó funkcióinak (igazgatótanács és központ), valamint egy operatív ágnak, a tudományos és innovációs társulásoknak (TIT-eknek) a létrehozása volt. Minderről további információk találhatók az Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT) stratégiai innovációs tervéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatban. Pénzügyi szempontból a TIT-ek kezdeti létrehozásának főbb tanulságai az alábbiak: · Megfelelőnek tűnik az EIT finanszírozási modellje, amely az EIT finanszírozásában részesülő, az állami és magánpartnerek széles körétől származó kiegészítő pénzügyi források tovább növelése és egybegyűjtése terén katalizátor szerepet betöltő, már létező kiválósági szervezetek közös erősségeire és forrásaira épít. Következésképpen az előirányzatok alapján csak a „hozzáadott értéket teremtő TIT-tevékenységek” részesülnek EIT-finanszírozásban, különösen a TIT-ek oktatással, a vállalkozói készség fejlesztésével és vállalkozásalapítási projektekkel kapcsolatos tevékenységei, amelyek kiegészítik a jól megalapozott tevékenységekbe való befektetéseket (pl. már folyamatban lévő kutatási projektek). · A TIT-ek különböző fejlődési szakaszokon mennek keresztül, amelyek teljes költségvetése eltérő. Finanszírozási szükségletük és forrásfelvevő képességük viszonylag korlátozott a kezdeti időszakban, a létrehozás szakaszában, de jelentősen növekszik az azt követő évek során. A TIT élettartamának tizenöt éve az alábbi szakaszokat fedi le: – Az „induló” fázis, amely két évből áll: ez az időszak a TIT számára arra szolgál, hogy kialakítsa szervezeti struktúráját, létrehozza a szükséges pénzügyi és jogi struktúrákat, valamint felvegye a kulcsfontosságú személyzetet. E szakasz folyamán az EIT hozzájárulása átlagban az egyes TIT-ek költségvetésének 35 %-át biztosítja, amely 28 millió EUR-nak felel meg. – A „fejlesztési fázis”, amely három évet ölel fel: a feltételezés szerint a TIT már létrejött és megkezdte alaptevékenységeinek végrehajtását, ugyanakkor még mindig dinamikusan terjeszkedik a tevékenységeinek körét és partnereinek számát tekintve. Ezen időszak alatt az EIT-től származó hozzájárulás az egyes TIT-ek költségvetésének megközelítőleg 26 %-át biztosítja, amely 154,7 millió EUR-nak felel meg. – A „normál működési ütem” fázisa, amely 6 évből áll: a TIT stabil struktúrával és egyértelműen meghatározott tevékenységi körrel rendelkezik. E szakasz folyamán az EIT hozzájárulása átlagban az egyes TIT-ek költségvetésének 25 %-át biztosítja, amely 475,5 millió EUR-nak felel meg. – A „fenntarthatóság elérésének” fázisa, amely 4 évet ölel fel: a TIT tevékenysége hasonló a „normál működési ütem” szakaszának tevékenységeihez, az EIT hozzájárulása pedig fokozatosan csökken, ami megkívánja a TIT-től, hogy egyéb bevételi forrásokat is biztosítson. E szakasz folyamán az EIT-hozzájárulás átlagban az egyes TIT-ek költségvetésének 22 %-át biztosítja, amely 258 millió EUR-nak felel meg. 1.5.4. Összhang és lehetséges szinergia egyéb pénzügyi eszközökkel A kutatás, innováció és oktatás kölcsönhatásait egyre nagyobb mértékben elismerik az EU kezdeményezésein és programjain belül. Hatalmas lehetőségek adódnak egymást kölcsönösen erősítő intézkedések kidolgozására, és a Horizont 2020 által nyújtott stratégiai keret még inkább biztosítani fogja e szinergiák jobb kiaknázását. Az EIT erőteljesen hozzájárul a Horizont 2020 keretprogramban meghatározott célok teljesítéséhez, mindenekelőtt azáltal, hogy a társadalmi kihívások kezelése tekintetében kiegészíti az e területeken születő egyéb kezdeményezéseket. Az EIT ezáltal jelentősen hozzájárul azon keretfeltételek megteremtésének elősegítéséhez, amelyek az EU-ban folyó kutatásban rejlő innovációs lehetőségek megvalósításához és az Európai Kutatási Térség (ERA) kiteljesítéséhez szükségesek. Az EIT továbbá teljes mértékben kiérlelt oktatási dimenzióval bővíti az EU kutatási és innovációs politikáját. Az általa nyújtott innovatív és vállalkozási kultúrát fejlesztő oktatás révén fontos híd- szerepet tölt be a kutatási és innovációs keret, valamint az oktatási szakpolitikák és programok között, továbbá biztosítja a felsőoktatásban a fenntartható változások eléréséhez szükséges folytonosságot és hosszabb távú intézményi elkötelezettséget. Ezen túlmenően az innováció helyi és globális szempontjai közötti kapcsolódások kezelése által lehetőség nyílik az Unió kohéziós politikájával egymást erősítő kölcsönhatásokon alapuló együttműködés kialakítására. A helymegosztási központok megteremtik a TIT-ek hálózatain belüli és kívüli, határokon átnyúló együttműködés lehetőségét, és jó helyzetben vannak ahhoz, hogy a saját régióikban rendelkezésre álló finanszírozási lehetőségekre építsenek és élvezzék azok előnyeit. Bár a szinergiák lehetőségei az adott TIT-ek tematikus területétől függően különbözőek, számos EU-szintű kezdeményezés és program különösen alkalmasnak tűnik arra, hogy együttműködési és koordinációs előnyöket nyújtson. A kutatásban a szétaprózottság kiküszöbölésére alkalmas kulcsfontosságú eszközként a közös programozási kezdeményezéseknek kell a TIT-ek páneurópai kutatásbázisának a magját alkotnia. A TIT-ek pedig felgyorsíthatják és elősegíthetik a közös programozási kezdeményezések keretében összegyűjtött kiváló állami kutatások eredményeinek hasznosítását, ezáltal csökkentve az innovációban jelentkező szétaprózottságot. A közös technológiai kezdeményezések (JTI-k) és az újonnan létrehozott állami-magán partnerségek platformot nyújtanak a nagyarányú iparvezérelt kutatás elősegítésére, valamint fontos technológiák fejlesztésének elmélyítésére. A TIT-ek elősegíthetik a kutatásba történő jelentősebb befektetések katalizálását a technológia-átadás fokozása és üzleti alapokra helyezése érdekében, valamint új vállalkozások fejlesztését kiemelkedő vállalkozói tehetségek meglévő üzleti tevékenységekbe való belépése révén. Az EIT a tudásháromszögön alapuló megközelítésnek köszönhetően kiegészíti az Európai Kutatási Tanács (EKT) világszínvonalú felderítő kutatásba való befektetéseit azáltal, hogy a teljes innovációs láncot felöleli az ötletektől az alkalmazásig és hasznosításig, továbbá az innováció terén további lehetőségeket, a Marie Curie-ösztöndíjas kutatók és az Erasmus mindenkinek programban részt vevő hallgatók számára pedig a vállalkozás világának megismerési lehetőségét nyújtja. A közeljövőben létrehozandó európai innovációs partnerségek tudományterületeken átívelő kereteket nyújtanak majd a meglévő kínálat és a kereslet-vezérelt kutatás, valamint az innovációt elősegítő eszközök és szakpolitikák összehangolásának megkönnyítésére és a közöttük feltárható szinergiák elősegítésére. Az EIP-k közötti kölcsönhatáson alapuló együttműködéshez a TIT-ek tudományterületek között felosztott jellege gyakorló szakemberek strukturált hálózatát biztosítja, akik megfelelő helyzetben vannak ahhoz, hogy meghatározzák szakpolitikai, szabályozói vagy szabványosítási kérdésekben a keretfeltételeket és a legjobb gyakorlatokat, amelyek egy adott ágazatra vagy kihívásra hatással vannak. 1.6. Az intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama A javaslat/kezdeményezés határozott időtartamra vonatkozik – X A javaslat/kezdeményezés időtartama: 2014/01/01-től 2020/12/31-ig – Pénzügyi hatás: 2014/01/01-től 2022/12/31-ig – ¨ A javaslat/kezdeményezés határozatlan időtartamra vonatkozik – ¨ Pénzügyi hatás: ÉÉÉÉ[HH/NN]-tól ÉÉÉÉ[HH/NN]-ig 1.7. Tervezett irányítási módszer(ek)[10] Centralizált irányítás közvetlenül a Bizottság által X Centralizált irányítás közvetetten a következőkre történő hatáskör-átruházással: – ¨ végrehajtó ügynökségek – X az Európai Unió által létrehozott szervek[11] – ¨ tagállami közigazgatási/közfeladatot ellátó szervek – ¨ az Európai Unióról szóló szerződés V. címe értelmében külön intézkedések végrehajtásával megbízott, a költségvetési rendelet 49. cikke szerinti vonatkozó jogalapot megteremtő jogi aktusban meghatározott személyek ¨ Megosztott irányítás a tagállamokkal ¨ Decentralizált irányítás harmadik országokkal ¨ Nemzetközi szervezetekkel közös irányítás (nevezze meg) 2. IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK Az egyszerűsítés és a rugalmasság kritikusnak tekinthető az EIT sikere és az üzleti közösség bevonása tekintetében. A kezdeti időszak után az EIT még teljes mértékben kiaknázhatja a rugalmasságát a további egyszerűsítés érdekében. A felelős és elszámoltatható módon végrehajtott egyszerűsítés elengedhetetlen az EIT eredményességéhez és az innovációs áttörések előmozdításához. Az EIT dinamikus folyamatként tekint az egyszerűsítésre, amely az EIT működésébe ágyazódott és a TIT-eket támogató tevékenységének szerves része. Ebből a célból az EIT arra törekszik, hogy alkalmassá tegye, javítsa és egyszerűsítse belső folyamatait és folyamatosan egyszerűsített megközelítéseket keressen, amelyek segítik a TIT-eket az újonnan felmerülő igények kielégítésében és fokozzák azok hatását. Működésbeli egyszerűsítés: A TIT-ek kísérleti működése és tapasztalata alapján az EIT egyszerűsítési tervet dolgoz ki a fontosabb területeken, beleértve az előrehaladás értékelésére szolgáló referenciaértékeket, és jelentéseket készít a Bizottság számára a hároméves munkaprogram végrehajtása során elért előrehaladásról. A Bizottság az EIT saját egyszerűsítési terve alapján szorosan nyomon követi, hogyan tudja az EIT a lehető legegyszerűbb megállapodásokat és elveket létrehozni a TIT-ek tevékenységeinek finanszírozására és irányítására. Pénzügyi egyszerűsítés: Mivel az EIT egyik célkitűzése a magánszektor részvételének elősegítése, az EIT pénzügyi szabályzatnak[12], amely a költségvetési rendelet keretén alapul bizonyos Bizottság által engedélyezett eltérésekkel, tükröznie kell e célkitűzéseket és az elégséges működési rugalmasság iránti igényt, hogy vonzó legyen az üzleti és kutató/egyetemi partnerei számára. Másrészt a Horizont 2020 részvételi és terjesztési szabályainak megállapításáról szóló rendelet 1. cikkének rendelkezései szerint szükség esetén az ezen rendeletben szereplő szabályoktól eltérő szabályokat kell bevezetni, figyelembe véve az EIT szabályzat rendelkezéseit és az EIT egyedi igényeit (azaz ajánlattételi felhívás helyett új TIT-ek kijelölésére és kiválasztására vonatkozó felhívás). Az egyszerűsítési célkitűzés elérése érdekében számos intézkedést hajtanak végre a támogatás kezelési folyamat során a finanszírozási szabályok Horizont 2020 keretében javasolt egyszerűsítésével összhangban: · a tényleges közvetlen költségek egyszerűsített visszatérítése a TIT-ek szokásos számvitelének szélesebb körű elfogadásával, beleértve bizonyos adók és díjak elszámolhatóságát; · személyzeti egységköltségek (átlagos személyzeti költségek) alkalmazásának a lehetősége azon TIT-ek esetében, amelyeknél ez a szokásos számviteli eljárás, és a fizetésben nem részesülő kkv tulajdonosok számára; · időelszámolás egyszerűsítése egyértelmű és egyszerű alapfeltételek meghatározásával, különösen az időelszámolási kötelezettség eltörlése a teljes munkaidőben/több mint a munkaidő felében az EU projektben dolgozó személyzet esetében; · egységes visszatérítési arány valamennyi TIT számára; · általános szabályként egységes átalánydíj a közvetett költségekre; · egységköltség és átalány rendszer az ösztöndíjakra; · a 2.2.2 pontban leírt ellenőrzési stratégia, amely egyensúlyt teremt a bizalom és az ellenőrzés között, tovább egyszerűsíti a TIT-ek adminisztratív terheit; · a Horizont 2020 javasolt részvételi szabályzatának megfelelően a TIT-ek számára harmadik felek által természetben juttatott hozzájárulások értéke elszámolható, ami jelentős változás a jelenlegi költségelszámolási szabályokhoz képest. 2.1. A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések Ismertesse a rendelkezések gyakoriságát és feltételeit. Nyomon követésre és jelentéstételre vonatkozó rendelkezéseket hoznak létre a hatékonyság és a költséghatékonyság érdekében a tapasztalatok alapján. Ennek az alapja olyan átfogó, jól időzített és összehangolt stratégia, amely határozottan a teljesítésekre, eredményekre és hatásokra összpontosít (lásd e dokumentum 1.4.4 pontját). NYOMON KÖVETÉS A Bizottság fokozta azon erőfeszítéseit, amelyek révén támogatja az EIT alapos és szilárd eredmény-orientált nyomon követési rendszer létrehozására irányuló tevékenységét. A nyomon követési rendszer elismeri az EIT függetlenségét, a TIT autonómiáját és szerződéses kapcsolataikat. Ugyanakkor a nyomon követési rendszer biztosítja az EIT teljes körű elszámoltathatóságát és a TIT teljes rugalmasságát üzleti terveik végrehajtása során. A Bizottság együttműködik az EIT-vel az elért eredmények mérése érdekében. Az EIT nyomon követésének kialakítása az alábbi négy réteg mentén történik: 1. Az egyes TIT-ek nyomon követése a TIT üzleti terveiben meghatározott egyedi célok és kulcsfontosságú teljesítménymutatók (KPI-k) alapján. A TIT-ek jelentős mértékű mozgásteret kapnak (alulról építkező megközelítés) belső stratégiáik és szervezetük, valamint tevékenységeik meghatározására és a szükséges források mobilizálására. 2. Valamennyi TIT EIT általi felügyelete, amelynek középpontjában az EIT eredménytáblájában az EIT számára meghatározott stratégiai célkitűzések állnak, amelyek valamennyi TIT esetében egyaránt alkalmazott mutatók közös készletét alkotják. Az eredménytábla a valamennyi TIT által elért eredményekre, teljesítésekre és létrehozott gazdasági és társadalmi hatásra összpontosít. Az EIT eredménytáblája a TIT-ek teljesítményét adott célkitűzések szempontjából méri. Ezen túlmenően a jogalap módosításában tett javaslat szerint az EIT az új pályázatok kiírása előtt közzéteszi a TIT-ek tevékenységének finanszírozására, nyomon követésére és értékelésére vonatkozó kritériumokat és eljárásokat. 3. Az EIT saját tevékenységeinek nyomon követése, amelynek során a mennyiségi és minőségi mutatók középtávú időkeretben történő együttes alkalmazására kerül sor. Ennek keretében mérni fogják például az EIT TIT-ek támogatása terén nyújtott teljesítményét, a tájékoztató (legjobb gyakorlatokról tartott rendezvények száma), ismereteket terjesztő és nemzetközi tevékenységek intenzitását és e tevékenységek által lefedett kört, valamint az EIT hatását a szélesebb értelemben vett európai szakpolitikák innovációs, kutatási és oktatási menetrendjeire (például az EIT által tesztelt modellek más kezdeményezések általi elfogadásának százalékos aránya). 4. Az EIT mint uniós innovációs intézet nyomon követése és értékelése a Horizont 2020 keretében, amelyet a Bizottság végez el az EIT létrehozásáról szóló rendelettel és a Horizont 2020-ról szóló XXX-i, XXX európai parlamenti és tanácsi rendelet 25. és 26. cikkének rendelkezéseivel összhangban. Az értékelések 2016-ra (csak az EIT-re kiterjedő), 2017-re (az EIT időközi értékelése a Horizont 2020 részeként) és 2023-ra (EIT utólagos értékelés a Horizont 2020 részeként) vannak előirányozva. Ezen felül a javaslatok szerint a Bizottság bármikor elvégezheti a stratégiai jelentőségű témák és tárgykörök további értékelését. Az EIT tervezett tevékenységei és az egyéb uniós programok közötti szinergiákat az EIT hároméves munkaprogramjának a Bizottság általi értékelése útján kell biztosítani. JELENTÉSTÉTEL Mivel az EIT az Európai Unió költségvetéséből támogatásban részesülő uniós szerv, a pénzügyi irányítás és ellenőrzés szempontjából a Szerződés alapján létrehozott, általában uniós ügynökségeknek nevezett más szervekkel azonos elbánás hatálya alá tartozik. Ez azt jelenti, hogy az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között a költségvetési kérdésekben történő együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, XX/YY/201Z-i intézményközi megállapodás [17.] pontja a költségvetési hatóság számára az éves költségvetési eljárás során alkalmazandó az EIT-re. A nyomon követési rendszer végrehajtására vonatkozó jelentéstételt illetően: · Az EIT hároméves munkaprogramja (TWP) határozza meg a megfelelő prioritásokat és célokat az EIT stratégiai célkitűzései keretében a következő évre (n+1) vonatkozóan. A TWP végső elfogadása előtt a TIT-ekkel tanácskozni kell a prioritásokról és a célokról annak érdekében, hogy teljes körűen integrálni tudják azokat saját éves üzleti tervükbe. · Az előző évre (n-1) vonatkozó éves tevékenységi jelentés tartalmazza az n-1 nyomon követési folyamat eredményeit, továbbá ismerteti hogyan és milyen mértékben teljesítették a célkitűzéseket. Az éves tevékenységi jelentésnek figyelembe kell vennie a TIT előző évi (n-1) működésére vonatkozó költség- és teljesítési jelentéseit. A TIT-ek jelentéstételi feltételeit a partnerségi keretmegállapodás és az éves támogatási megállapodások (teljesítési és költség jelentések) keretében határozták meg. Másrészt a hatékonyság és a költséghatékonyság növelése érdekében és az EIT által az éves támogatási megállapodások TIT-ek általi végrehajtása során szerzett tapasztalatok alapján számos egyszerűsítési intézkedést hajtanak végre a támogatás kezelési folyamatban, amelyek fontos célja a TIT-ek adminisztratív munkaterhének csökkentése és a gyűjtött adatok minőségének javítása. Másrészt a fentiekben kifejtettek szerint a valamennyi TIT esetében egyaránt alkalmazott mutatók közös készletét alkalmazzák az eredménytábla révén, amely a valamennyi TIT által elért eredményekre, teljesítésekre, a létrehozott gazdasági és társadalmi hatásra összpontosít. 2.2. Irányítási és ellenőrzési rendszer 2.2.1. Felismert kockázat(ok) Figyelembe véve az európai költségvetés hatékony és eredményes módon történő kezelése iránti egyértelmű igényt illetve a csalás és pazarlás megakadályozásának szükségességét, a költségvetés végrehajtása során az EIT belső ellenőrzési rendszert hoz létre, amely megalapozott bizonyosságot nyújt arra vonatkozóan, hogy a többéves kiadási időszak során a hibaarány 2 % és 5 % között marad, ideális esetben körülbelül 3,5 %, a Horizont 2020 részvételi és terjesztési szabályainak megállapításáról szóló rendeletben javasoltaknak megfelelően, amely alapokra a belső ellenőrzési rendszer és az auditálási stratégia épül. Az EIT belső ellenőrzési keretéhez alapul szolgálnak továbbá a Bizottság belső ellenőrzési normái, az EIT saját eljárásai, a TIT-ek által benyújtott, EIT-finanszírozásból származó kiadások 100 %-ának előzetes ellenőrzése, könyvvizsgálati tanúsítványok, költségbenyújtási módszerek előzetes tanúsítása, a kérelmekből vett minta utólagos ellenőrzése, projektek eredményei és külső értékelés. Az EIT pénzügyi szabályzata 38. cikke (4) bekezdésével összhangban az utalványozó létrehozta az EIT feladatainak teljesítéséhez szükséges megfelelő szervezeti struktúrát, a belső irányítási és ellenőrzési rendszereket, valamint eljárásokat a Bizottság által meghatározott egyenértékű normák alapján, az irányítási környezethez kapcsolódó kockázatokra és a finanszírozott intézkedések természetére kellő figyelemmel, az igazgatótanács által elfogadott normáknak megfelelően. A kockázatkezelési eljárásra évente kerül sor az összes EIT tevékenység végrehajtásával összefüggő kockázatok mérséklése érdekében. Ennek kapcsán az EIT-nek belső ellenőrzési kerete létrehozásakor figyelembe kell vennie a végrehajtott tevékenységek kockázatait, az alapsokaság jellemzőit és a kedvezményezettek ismétlődését (lényegében 3 TIT), az (évente) nyújtott támogatások gyakoriságát és a műveletek méretét (lásd 1.5.3 pont a TIT tizenöt éves élettartamáról és a fejlesztés különböző fázisairól), illetve a finanszírozás átfedéseinek elkerülését. Mivel az első éves TIT támogatásokat 2010-ben nyújtották, az EIT még nem rendelkezik a hibaarányt is mutató eredményekkel. A jelenlegi támogatási megállapodások végrehajtása során azonban az alábbi kockázati kategóriákat határozták meg: – a szabályok összetettségéből adódó hibák; – a szabályok értelmezéséből adódó hibák; – a támogathatósági szabályok tiszteletben tartása; – támogató dokumentumok rendelkezésre állása; – közvetett költségek helytelen kiszámítása. A hibaarányok csökkentéséhez a fent leírt egyszerűsítési intézkedések is hozzájárulnak. 2.2.2. Tervezett irányítási módszer(ek) A Horizont 2020-ról szóló XXX-i, XXX európai parlamenti és tanácsi rendelet 23. cikkében leírtak szerint az EIT által létrehozott ellenőrzési rendszer megalapozott bizonyosságot nyújt arra, hogy a műveletek eredményével és hatékonyságával kapcsolatos kockázatok megfelelő kezelése, a mögöttes műveletek jogszerűsége és szabályossága, a bizalom és az ellenőrzés közötti egyensúly megteremtése biztosított. Ez tovább csökkenti a TIT-ek adminisztratív terheit. Az EIT által megvalósított ellenőrzési rendszer részeként az auditálási stratégiának az egész EIT költségvetés kiadásaiból, főleg a TIT-ek számára évente nyújtott támogatásokból, vett reprezentatív minta pénzügyi ellenőrzésén kell alapulnia. Ezt a reprezentatív mintát kiegészítheti a kifizetési kérelmek 100 %-ának előzetes ellenőrzése során a kiadásokkal kapcsolatos kockázatok felmérésén alapuló kiválasztás, és az így nyert tapasztalatokat használják fel a támogatások végrehajtása kockázatelemzésének ellenőrzési kerete értékelésekor. A kiadások pénzügyi ellenőrzését egységes módon kell végrehajtani, a gazdaságosság, hatékonyság és eredményesség elveinek megfelelően. Az EIT belső ellenőrzési kerete vonatkozásában az EIT kidolgozta a teljes ráfordítási életciklust támogató belső ellenőrzési folyamatok végrehajtásáról szóló átfogó stratégiát, beleértve a felügyeleti struktúrát is. A felsővezetés gondoskodik arról, hogy az igazgatótanács hivatalosan elfogadja ezt az átfogó stratégiát, valamint az egységesítési és egyszerűsítési kezdeményezést (SSI) és annak végrehajtási szabályait. Az EIT által megvalósított egységesítési és egyszerűsítési kezdeményezés (SSI) három pilléren alapuló megközelítést alkalmaz: – az EIT egységesített tervezési módszere és munkaprogramja; – kapcsolat a kockázatkezelési módszerrel; – egységes működési eljárások (SOP) kidolgozása. Az egységes működési eljárások (SOP) részletes írásbeli utasítások a meghatározott folyamatok egységes teljesítésének elérése érdekében; az utasítások általában egynél több feladatra vagy területre terjednek ki az EIT-n, egységen, osztályon vagy a teameken belül. A teljesítményt középpontba állító egyszerűsítés keretében, továbbá a hatékonyság, szabályosság és az EIT által a TIT-ek tevékenységével kapcsolatban megvalósított tevékenységek esetleges hibaarányának csökkentése érdekében a támogatások átalányösszeg, átalány vagy egységre vetített költségskálák formájában való használata javasolt, a TIT-ek által végrehajtott tevékenységek jellegével összhangban, a Horizont 2020-ról szóló XXX-i, XXX európai parlamenti és tanácsi rendeletben javasolt módon. A TIT-ek és a különböző partnerek által nyújtandó, pénzügyi beszámolókra vonatkozó könyvvizsgálati tanúsítványokat illetően, amelyekben független könyvvizsgálók tanúsítják a pénzügyi beszámolókban jelentett összegek jogszerűségét és megfelelőségét, az ilyen tanúsítványok esetében a küszöbértéket a Horizont 2020 keretprogram részvételi és terjesztési szabályainak megállapításáról rendelet 28. cikkében rögzített szinten állapítják meg. Az ebben a rendeletben meghatározott valamennyi más rendelkezés érvényes a módszertanra vonatkozó tanúsítványokra és a tanúsító könyvvizsgálókra. 2.3. A csalások és a szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések 2.3.1 Tüntesse fel a meglévő vagy tervezett megelőző és védintézkedéseket. A Horizont 2020-ról szóló XXX-i, XXX európai parlamenti és tanácsi rendelet 24. cikkében leírtak szerint az EIT megfelelő intézkedésekkel biztosítja, hogy az Európai Unió pénzügyi érdekei ne sérüljenek. A Horizont 2020-ra vonatkozó javaslatokat ellenőrizték a csalás kizárása tekintetében, és értékelték a hatásukat. Összességében a javasolt intézkedéseknek pozitív hatásuk van a csalás elleni küzdelemre, különösen a kockázati alapú pénzügyi ellenőrzés nagyobb hangsúlya illetve az értékelés és ellenőrzés megerősítése révén. Az EIT eltökélt a csalás elleni küzdelemben a támogatás kezelési folyamat és más végrehajtott tevékenységek valamennyi fázisában. Az EIT által elfogadott összes határozat és megkötött szerződés kifejezetten úgy rendelkezik, hogy az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) és a Számvevőszék jogosult valamennyi olyan vállalkozó és alvállalkozó dokumentumainak helyszíni ellenőrzését elvégezni, amelyek uniós forrásokból részesültek, beleértve a végső kedvezményezettek helyiségeiben végzett ellenőrzéseket is, a helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/Euratom, EK rendeletben[13] előírt eljárásoknak megfelelően helyszíni ellenőrzéseket végezni. Az OLAF jogosult az EIT-nél belső vizsgálatot végezni, továbbá az igazgatótanács megállapodást írt alá az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) belső vizsgálatairól szóló, 1999. május 25-i intézményközi megállapodáshoz[14] való csatlakozásról. Az EIT határozatot hozott a csalás, a korrupció és az Unió érdekeit sértő egyéb jogellenes cselekmények megelőzése érdekében lefolytatandó belső vizsgálatok feltételeiről is. 3. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA 3.1. A kiadások a többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik? · Jelenlegi költségvetési kiadási tételek A többéves pénzügyi keret fejezetei, azon belül pedig a költségvetési tételek sorrendjében. A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Hozzájárulás Szám: 15.02.11 Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT) || diff./nem diff ([15]) || EFTA országoktól[16] || tagjelölt országoktól[17] || harmadik országoktól || a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében 1 || 15 02 11 01 „Irányítási struktúra” 2008/2013 || Nem-diff. || IGEN || NEM || NEM || NEM 1 || 15 02 11 02 „Tudományos és innovációs társulások (TIT-ek) és más működési tevékenységek " 2008/2013 || Diff. || IGEN || NEM || NEM || NEM · - Létrehozandó új költségvetési tételek A többéves pénzügyi keret fejezetei, ezen belül pedig a költségvetési tételek sorrendjében. A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Hozzájárulás || diff./nem diff ([18]) || EFTA országoktól[19] || tagjelölt országoktól[20] || harmadik országoktól || a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében || 15 07 03 01 „Irányítási struktúra” 2014/2020 || Nem-diff. || IGEN || NEM || NEM || NEM || 15 07 03 02 „Tudományos és innovációs társulások (TIT-ek) és más működési tevékenységek " 2014/2020 || Diff. || IGEN || NEM || NEM || NEM 3.2. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás 3.2.1. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése millió EUR (három tizedesjegyig) a jelenlegi árakon A többéves pénzügyi keret fejezete: || Szám || 1 – Az EIT igazgatási és működési kiadásai Az EIT || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2021 || 2022 || ÖSSZESEN 2014–2022 1. cím – 15 07 03 01 „Irányítási struktúra” 2014/2020 || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1a) || 5,837 || 6,386 || 7,949 || 8,108 || 8,730 || 8,905 || 9,083 || || || 54,998 Kifizetési előirányzatok || (2a) || 5,837 || 6,386 || 7,949 || 8,108 || 8,730 || 8,905 || 9,083 || || || 54,998 2. cím – 15 07 03 01 „Irányítási struktúra” 2014/2020 || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1b) || 1,592 || 1,732 || 1,987 || 2,027 || 2,183 || 2,226 || 2,271 || || || 14,017 Kifizetési előirányzatok || (2b) || 1,592 || 1,732 || 1,987 || 2,027 || 2,183 || 2,226 || 2,271 || || || 14,017 3. cím – 15 07 03 02 „Tudományos és innovációs társulások (TIT-ek) és más operatív tevékenységek” 2014/2020 || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1c) || 267,498 || 324,047 || 389,375 || 472,279 || 497,460 || 554,832 || 599,777 || || || 3105,268 Kifizetési előirányzatok || (2c) || 232,723 || 281,921 || 338,756 || 410,883 || 432,790 || 482,704 || 521,806 || 299,888 || 103,796 || 3105,267 Az EIT-hez tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =1a+1b+1c || 274,926 || 332,165 || 399,312 || 482,414 || 508,373 || 565,963 || 611,130 || || || 3174,283 Kifizetési előirányzatok || =2a+2b+2c || 240,151 || 290,039 || 348,693 || 421,018 || 443,703 || 493,835 || 533,159 || 299,888 || 103,796 || 3174,283 A többéves pénzügyi keret fejezete: || 1 || „Az Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóság (EAC) igazgatási kiadásai” millió EUR (három tizedesjegyig) a jelenlegi árakon || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ÖSSZESEN 2014–2020 FŐIGAZGATÓSÁG: EAC ||  Emberi erőforrás – létszámterv – 15.01.05.01 || 0,472 || 0,481 || 0,491 || 0,501 || 0,511 || 0,521 || 0,531 || 3,507  Emberi erőforrás – létszámterv – 15.01.05.02 || 0,145 || 0,148 || 0,151 || 0,154 || 0,157 || 0,161 || 0,164 || 1,081  Egyéb igazgatási kiadás – 15.01.05.03 || 0,371 || 0,378 || 0,551 || 0,563 || 0,401 || 0,497 || 0,597 || 3,359 Az EAC-hoz tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || || 0,988 || 1,008 || 1,194 || 1,217 || 1,069 || 1,179 || 1,292 || 7,947 A többéves pénzügyi keret 1. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || (Összes kötelezettségvállalási előirányzat = összes kifizetési előirányzat) || 0,988 || 1,008 || 1,194 || 1,217 || 1,069 || 1,179 || 1,292 || 7,947 millió EUR (három tizedesjegyig) a jelenlegi árakon || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018* || 2019* || 2020* || 2021 || 2022 || ÖSSZESEN 2014–2022 A többéves pénzügyi keret 1. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || 275,914 || 333,173 || 400,505 || 483,632 || 509,442 || 567,142 || 612,422 || || || 3 182,230 Kifizetési előirányzatok || 241,139 || 291,047 || 349,887 || 422,236 || 444,772 || 495,014 || 534,451 || 299,888 || 103,796 || 3 182,230 * A 2018–2020 közötti évekre 1689,006 millió EUR indikatív kiegészítő összeget kell arányosan rendelkezésre bocsátani a társadalmi kihívásokat és az alap- és ipari technológiák terén elérendő ipari vezető szerepet érintő pillérek költségvetéséből, mely összeg a Horizont 2020-ról szóló XX/XXX rendelet 26. cikke (1) bekezdése szerinti felülvizsgálat tárgyát képezi. 3.2.2. A működési előirányzatokra gyakorolt becsült hatás – ¨ A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után operatív előirányzatok felhasználását. – X A javaslat/kezdeményezés az alábbi operatív előirányzatok felhasználását vonja maga után: Kötelezettségvállalási előirányzatok, millió EUR (három tizedesjegyig) a jelenlegi árakon || Tüntesse fel a célkitűzéseket és a teljesítéseket ò || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ÖSSZESEN 2014–2020 || || TELJESÍTÉSEK || || Teljesítések típusa[21] || Teljesítés átlagos költsége || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma összesen || Összköltség 1. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS[22]: Meglévő TIT-ek megerősítése, növekedésük elősegítése és hatásuk növelése || - Teljesítés || TIT-ek || || 3 || 256.89 || 3 || 281.83 || 3 || 284.49 || 3 || 313.77 || 3 || 214.31 || 3 || 183.36 || 3 || 156.70 || 21 || 1 691,346 || 1. konkrét célkitűzés részösszege || 3 || 256.89 || 3 || 281.83 || 3 || 284.49 || 3 || 313.77 || 3 || 214.31 || 3 || 183.36 || 3 || 156.70 || 21 || 1 691,346 || 2. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS: Új TIT-ek fokozatos kialakítása || - Teljesítés || TIT-ek || || || || 3 || 25.98 || 3 || 82.81 || 3 || 135.98 || 3 || 232.61 || 3 || 260.17 || 3 || 274.87 || 18 || 1 012,410 || - Teljesítés || TIT-ek || || || || || || || || || || 3 || 27.57 || 3 || 87.87 || 3 || 144.31 || 9 || 259,750 || 2. konkrét célkitűzés részösszege || || || 3 || 25.98 || 3 || 82.81 || 3 || 135.98 || 6 || 260.18 || 6 || 348.04 || 6 || 419.17 || 27 || 1 272,160 || 3. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS: Az EIT hatásának növelése tudásmegosztás, terjesztés, tájékoztatás és nemzetközi ismertség révén || - Teljesítés || || || || 10.61 || || 16.24 || || 22.08 || || 22.52 || || 22.97 || || 23.43 || || 23.90 || || 141.762 || 3. konkrét célkitűzés részösszege || || 10.61 || || 16.24 || || 22.08 || || 22.52 || || 22.97 || || 23.43 || || 23.90 || || 141.762 || ÖSSZKÖLTSÉG || || 267,50 || || 324,05 || || 389,38 || || 472,28 || || 497,465 || || 554,83 || || 599,78 || || 3 105,268 || 3.2.3. Az EIT emberierőforrás-előirányzataira gyakorolt becsült hatás 3.2.3.1. Összefoglaló – ¨ A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után igazgatási előirányzatok felhasználását – X A javaslat/kezdeményezés az alábbi igazgatási előirányzatok felhasználását vonja maga után: millió EUR (három tizedesjegyig) jelenlegi árakon || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ÖSSZESEN 2014–2020 Tisztviselők (AD besorolás) EAC költségvetési tétel: 15 01 05 01 || 0,472 || 0,481 || 0,491 || 0,501 || 0,511 || 0,521 || 0,531 || 3,507 Tisztviselők (AST besorolás) EAC költségvetési tétel: 15 01 05 01 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Szerződéses alkalmazott EAC költségvetési tétel: 15 01 05 02 || 0,068 || 0,069 || 0,071 || 0,072 || 0,074 || 0,075 || 0,076 || 0,505 Szerződéses alkalmazott EIT költségvetési tétel: 15 07 03 01 || 1,358 || 1,386 || 1,413 || 1,441 || 1,470 || 1,500 || 1,530 || 10,098 Ideiglenes alkalmazottak EAC költségvetési tétel: 15 01 05 01 || 5,121 || 5,224 || 5,469 || 5,864 || 6,419 || 6,547 || 6,678 || 41,322 Kirendelt nemzeti szakértők EAC költségvetési tétel: 15 01 05 02 || 0,077 || 0,079 || 0,081 || 0,082 || 0,084 || 0,086 || 0,087 || 0,576 Kirendelt nemzeti szakértők EIT költségvetési tétel: 15 07 03 01 || 0,387 || 0,395 || 0,484 || 0,493 || 0,503 || 0,513 || 0,523 || 3,299 Befogadói megállapodást érintő hozzájárulás[23] || -1,560 || -1,560 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || -3,120 ÖSSZESEN || 5,924 || 6,074 || 8,007 || 8,454 || 9,060 || 9,241 || 9,426 || 56,187 3.2.3.2. Becsült humánerőforrás-szükségletek – ¨ A javaslat/kezdeményezés nem igényel humánerőforrást. – X A javaslat/kezdeményezés az alábbi humánerőforrás-igénnyel jár: – A) Humánerőforrások – EIT és EAC A becsléseket egész számmal (vagy legfeljebb egy tizedesjeggyel) kell kifejezni || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020  A létszámtervben szereplő álláshelyek (tisztviselői és ideiglenes alkalmazotti álláshelyek) || || XX 07 03 01 (a központban és a bizottsági képviseleteken) || || || || || || || || || 15 07 03 01 (Küldöttségek) EIT || 63 || 63 || 65 || 67 || 70 || 70 || 70 || || 15 01 05 01 (közvetett kutatás) || 3,5 || 3,5 || 3,5 || 3,5 || 3,5 || 3,5 || 3,5 || || 10 01 05 01 (közvetlen kutatás) || || || || || || || || || || || || || || || || || ||  Külső személyi állomány (teljes munkaidős egyenértékben kifejezve)[24] || || 15 07 03 01 (CA, INT, SNE a teljes keretből) || || || || || || || || || XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA és SNE a küldöttségeknél) || || || || || || || || || XX 01 04 yy[25] || - a központban[26] || || || || || || || || || - a küldöttségeknél || || || || || || || || || 15 01 05 02 (CA, INT, SNE közvetett kutatásban) || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || || 10 01 05 02 (CA, END, SNE közvetlen kutatásban || || || || || || || || || Egyéb költségvetési tétel (kérjük megnevezni) || || || || || || || || || ÖSSZESEN || 68,5 || 68,5 || 70,5 || 72,5 || 75,5 || 75,5 || 75,5 || A humánerőforrás-igényeknek az EAC főigazgatóság rendelkezésére álló, az intézkedés irányításához rendelt személyzettel és/vagy az adott főigazgatóságon belüli személyzet-átcsoportosítással kell eleget tenni; a források adott esetben a költségvetési korlátok betartása mellett kiegészíthetők az éves elosztási eljárás keretében az irányító főigazgatósághoz rendelt további juttatásokkal. Az elvégzendő feladatok leírása: Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak – EAC || - Az EIT költségvetésének elfogadási folyamatával összefüggő feladatok, különösen a költségvetés-tervezet elkészítése, átcsoportosítások; - Az EIT hároméves munkaprogramjáról szóló bizottsági vélemény elkészítése; - Az EIT igazgatótanácsi ülésein részt vevő bizottsági megfigyelő állásfoglalásának elkészítése; - Az EIT igazgatótanácsa tagjainak kinevezéséről szóló bizottsági határozat elkészítése; - Az EU egyéb kezdeményezéseivel – különösen a Horizont 2020 keretprogrammal – való koordináció és összehangolás; - A Bizottság állásfoglalásának elkészítése az érintett felek EIT-platformjának ülésén; - Az EIT, a TIT-ek és a Bizottság szolgálatai között tartandó éves értekezletek megszervezése; - Új TIT-ek létrehozására irányuló pályázati felhívások előkészítése; - Az EIT nyomon követése és értékelése; - Az EIT által tanúsított oklevelek európai felsőoktatási térség keretében megvalósuló intézkedéseknek való megfelelőségének biztosítása. Külső személyi állomány (DG EAC) || - Az EIT hároméves munkaprogramjáról szóló bizottsági vélemény elkészítéséhez való hozzájárulás; - Az EU egyéb kezdeményezéseivel – különösen a Horizont 2020 keretprogrammal – való koordinációhoz és összehangoláshoz való hozzájárulás; - A Bizottság állásfoglalásához való hozzájárulás az érintett felek EIT-platformjának ülésén; - Az EIT, a TIT-ek és a Bizottság szolgálatai között tartandó éves értekezletek megszervezéséhez való hozzájárulás; - Új TIT-ek létrehozására irányuló pályázati felhívások készítéséhez való hozzájárulás; - Hozzájárulás annak biztosításához, hogy az EIT védjegyével ellátott oklevelek megfelelnek az európai felsőoktatási térség keretében megvalósuló intézkedéseknek. – B) Humánerőforrások – EIT || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 Az EIT létszámtervében szereplő álláshelyek Ideiglenes alkalmazottak || AD || 27 || 27 || 28 || 29 || 32 || 32 || 32 AST || 11 || 11 || 11 || 12 || 12 || 12 || 12 A létszámtervben szereplő álláshelyek ÖSSZESEN || 38 || 38 || 39 || 41 || 44 || 44 || 44 Egyéb személyzet (teljes munkaidős egyenérték) Szerződéses ügynökök (CA) || || 20 || 20 || 20 || 20 || 20 || 20 || 20 Kirendelt nemzeti szakértők (SNE) || || 5 || 5 || 6 || 6 || 6 || 6 || 6 Összes egyéb személyi állomány || || || || || || || || AZ EIT SZEMÉLYI ÁLLOMÁNYA ÖSSZESEN || || 63 || 63 || 65 || 67 || 70 || 70 || 70 Az elvégzendő feladatok leírása: Ideiglenes alkalmazottak –EIT || - Az EIT költségvetéssel és az egyszerűsítési tervvel kapcsolatos feladatok; - Az új TIT-ek kijelölésének és kiválasztásének előkészítése; - Az EU egyéb kezdeményezéseivel – különösen a Horizont 2020 keretprogrammal – való koordináció és összehangolás; - az érintett felek EIT-platformja; - EIT és TIT-ek közötti ülések és meghallgatások szervezése; - Meglévő TIT-ek megerősítése; - Az EIT nyomon követése és értékelése; - Az EIT hatása tudásmegosztás, terjesztés, tájékoztatás és nemzetközi ismertség révén. Külső személyi állomány – EIT || - Az új TIT-ek kijelölésének és kiválasztásének előkészítéséhez való hozzájárulás; - Hozzájárulás az EIT vállalkozói és oktatási tervéhez; - Hozzájárulás az érintett felek EIT-platformjához; - Az EIT által tanúsított oklevelek európai felsőoktatási térség keretében megvalósuló intézkedéseknek való megfelelőségének biztosításához való hozzájárulás. A jelenlegi többéves pénzügyi keretre vonatkozó létszámterv tükrében az EIT mint újonnan létrehozott ügynökség számára előirányzott teljes személyzet 61 teljes munkaidős egyenértékű alkalmazott a 2013-ig tartó időszakra (azaz 37 AT + 20 CA + 4 SNE). Ebben a vonatkozásban az EAC főigazgatóság mint felügyeleti főigazgatóság szorosan nyomon követi a jelenlegi létszámterv EIT általi végrehajtását. Másrészt az éves költségvetés előkészítés során a felügyeleti főigazgatóság a költségvetési hatóság számára csak a szükséges személyzetet kéri az EIT célkitűzések teljesítése érdekében. A jelenlegi EIT rendelet és a stratégiai innovációs terv felülvizsgálata során fontos kiemelni és elismerni az EIT munkamennyisége és kompetenciái jelentős növekedését is, valamint az EIT által végrehajtandó új költségvetés fontosságát. 3.2.4. A jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség – X A javaslat összeegyeztethető a jelenlegi többéves pénzügyi kerettel. – ¨ A javaslat miatt a többéves pénzügyi keret vonatkozó fejezetének átdolgozása szükséges. Fejtse ki, miként kell átprogramozni a pénzügyi keretet: tüntesse fel az érintett költségvetési tételeket és a megfelelő összegeket. – ¨ A javaslat/kezdeményezés miatt szükség van a rugalmassági eszköz alkalmazására vagy a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatára.[27] Fejtse ki a szükségleteket: tüntesse fel az érintett költségvetési tételeket és a megfelelő összegeket. 3.2.5. Harmadik felek részvétele a finanszírozásban – A javaslat/kezdeményezés nem irányoz elő harmadik felek általi társfinanszírozást. – X A javaslat/kezdeményezés az alábbi becsült társfinanszírozást irányozza elő: Előirányzatok millió EUR (három tizedesjegyig) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Összesen Befogadási megállapodás a magyar kormánnyal* || 1.560 || 1.560 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 3.120 ÖSSZES finanszírozott előirányzat || 1.560 || 1.560 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 3.120 * A befogadási megállapodás azt irányozza elő, hogy a magyar kormány fizeti az EIT helyiségek bérleti díját 20 éven át (2011–2030) és 20 alkalmazott bérköltségét 5 éven át (2011–2015), ami évente 1,560 millió euró pénzbeli hozzájárulást jelent. 3.3. A bevételre gyakorolt becsült pénzügyi hatás – X A javaslatnak/kezdeményezésnek nincs pénzügyi hatása a bevételre. – ¨ A javaslatnak/kezdeményezésnek van pénzügyi hatása – a bevételre gyakorolt hatása a következő: – ¨ a javaslat a saját forrásokra gyakorol hatást – ¨ a javaslat az egyéb bevételekre gyakorol hatást millió EUR (három tizedesjegyig) Bevételi költségvetési tétel: || Az aktuális költségvetési évben rendelkezésre álló előirányzatok || A javaslat/kezdeményezés hatása[28] N. év || N+1. év || N+2. év || N+3. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető …………. jogcímcsoport || || || || || || || || Az egyéb címzett bevételek esetében tüntesse fel az érintett kiadáshoz tartozó költségvetési tétel(eke)t. Ismertesse a bevételre gyakorolt hatás kiszámításának módszerét. [1] HL C, . o. [2] HL C , . o. [3] http://ec.europa.eu/education/eit/eit-consultation_en.htm [4] HL C , . o. [5] HL C , . o. [6] HL C , . o. [7] ABM: tevékenység-alapú irányítás; ABB: tevékenység-alapú költségvetés-tervezés. [8] A költségvetési rendelet 49. cikke (6) bekezdése a) vagy b) pontjában említett módon. [9] 2009-ben az EIT három TIT-t jelölt ki az alábbi területeken: éghajlatváltozáshoz alkalmazkodás és hatásainak mérséklése (éghajlati TIT), a jövőbeli információs és kommunikációs társadalom (EIT ICTLabs) és a fenntartható energia (TIT InnoEnergy). [10] Az irányítási módszerek részletei és hivatkozások a költségvetési rendeletre az alábbi BudgWeb oldalon találhatók: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [11] A költségvetési rendelet 185. cikkében említett módon. [12] A Bizottság C(2009) 2661 számú határozata (2009. március 3) az Európai Innovációs és Technológiai Intézet által kért, a 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló 2343/2002/EK, Euratom rendelettől való eltérés jóváhagyásáról. [13] HL L 292., 1996.11.15. 2. o. [14] Az EIT igazgatótanácsának 2009. február 20-i határozata. [15] Differenciált/nem differenciált előirányzat. [16] EFTA: Európai Szabadkereskedelmi Társulás. [17] Tagjelölt országok és adott esetben a nyugat-balkáni potenciális tagjelölt országok. [18] Differenciált/nem differenciált előirányzat. [19] EFTA: Európai Szabadkereskedelmi Társulás. [20] Tagjelölt országok és adott esetben a nyugat-balkáni potenciális tagjelölt országok. [21] A teljesítés a nyújtandó termékekre és szolgáltatásokra vonatkozik (pl. finanszírozott diákcserék száma, épített utak hossza kilométerben stb.). [22] Az 1.4.2. szakasz szerinti „Konkrét célkitűzés(ek)…” [23] A befogadói megállapodás azt irányozza elő, hogy a magyar kormány fizeti 20 szerződéses alkalmazott bérköltségét 5 éven át (2011–2015), ami évente 1,560 millió euró pénzbeli hozzájárulást jelent. [24] AC= szerződéses alkalmazott; LA = helyi alkalmazott; SNE = kirendelt nemzeti szakértő; INT=átmeneti alkalmazott; JED=küldöttségi pályakezdő szakértő. [25] Az operatív előirányzatoknál a külső személyzetre felső határérték vonatkozik (korábban: BA-tételek). [26] Elsősorban a strukturális alapok, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) és az Európai Halászati Alap (EHA) esetében. [27] Lásd az intézményközi megállapodás 19. és 24. pontja. [28] A tradicionális saját források (vámok, cukorilletékek) tekintetében nettó összegeket, vagyis a 25 %-kal (beszedési költségek) csökkentett bruttó összegeket kell megadni.