HU    HU HU 
HU    HU  EURÓPAI BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 20.7.2010 
SEC(2010) 851 
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA  
 
 
amely a következ ő dokumentumot kíséri:  
  
Javaslat: a Tanács rendelete a versen yképtelen szénbányák bezárását el ősegítő 
állami támogatásról 
  
{COM(2010) 372 végleges} 
{SEC(2010) 850} 
 
HU 2   HU TARTALOMJEGYZÉK 
1. Bevezetés................................................................................................................... ... 2 
2. Problémameghatározás ................................................................................................ 2 2.1. A szénbányák számos tagállamban valószín űleg bekövetkez ő bezárása..................... 2 
2.2. A bányák bezárásának társadalmi hatása ..................................................................... 3 2.3. A bányák bezárásának környezeti hatása..................................................................... 3 2.4. Az uniós szint ű energiaellátás biztonságára gyakorolt csekély hatás .......................... 4 
3. Célok ....................................................................................................................... ..... 4 
4. Szakpolitikai lehet őségek............................................................................................. 5 
5. Hatáselemzés................................................................................................................ 7 
5.1. 1. lehet őség: alapforgatókönyv – általános állami támogatási szabályok.................... 7 
5.2. 2. lehet őség: bizottsági iránymutatás ........................................................................... 7 
5.3. 3. lehet őség: termelési támogatás................................................................................. 7 
5.4. 4. lehet őség: a rendkívüli költségek (az örökölt társadalmi és környezetvédelmi 
kötelezettségek) fedezésére szolgáló támogatás .......................................................... 8 
5.5. 5. lehet őség: a 3. és a 4. lehet őség együttes alkalmazása............................................. 8 
5.6. 6. lehet őség: a jelenlegi szénipari rendelet hatályának 10 évvel történ ő 
meghosszabbítása......................................................................................................... 8 
6. A szakpolitikai lehet őségek összehasonlítása .............................................................. 8 
1. B
EVEZETÉS  
Az uniós k őszéniparnak nyújtott támogatást az alábbi ágazatspecifikus jogi aktus szabályozza: 
a Tanács 2002. július 23-i 1407/2002/EK rendelete a szénipar részére nyújtott állami 
támogatásról (a továbbiakban: a szénipari rendelet). 
E rendelet csak a feketek őszénre alkalmazandó. A szén egyéb típusaira, pl. a lignitre az EU 
általános állami támogatási szabályai vonatkoznak. 
2. PROBLÉMAMEGHATÁROZÁS  
2.1. A szénbányák számos tagállamban valószín űleg bekövetkez ő bezárása 
A szénipari rendelet 2010. december 31-én hatályát  veszti. Ha nem születne olyan új jogi 
keret, amely lehet ővé tenné a szénipar esetében az állami támogatás egyes meghatározott 
típusait, a tagállamok kizárólag  az összes ágazatra alkalmazandó általános állami támogatási 
szabályok révén megállapított kerete k között nyújthatnának támogatást. 
HU 3   HU A szénipari rendelethez képest az álta lános állami támogatási szabályok jelent ősen 
korlátozzák a széniparnak nyújtható állami támogatások lehet őségét, els ősorban – bár nem 
kizárólag – a termelési támogatás tekintetében. Mindazonáltal egy nemrégiben készült tanulmány szerint
1 egyes tagállamokban a mostani és a várható világpiaci  árakhoz képest 
rendkívül magas a termelési köl tség, ennélfogva pedig fekete szén-termelésük jelenleg 
gazdaságilag nem versenyképes, és minden valószín űség szerint a jöv őben sem lesz az. 
Mindez különösen Németországra, Romá niára és Spanyolországra jellemz ő, ugyanakkor a 
magyarországi és szlovákiai szénbányászat is versenyképtelenné válhat . A szénipari rendelet 
hatályának megsz űnése miatt ebben az országokban a sz énbányák bezárásának kockázatával 
kell számolni. 
2.2. A bányák bezárásának társadalmi hatása 
A jelenlegi szakpolitikák mellett Németországban és Spanyolországban 2010-ben mintegy 
27 000 bányászt foglalkoztatnak, akik a termelési támogatás megsz űnésével elveszíthetik 
állásukat. Romániában, Magyarországon és  Szlovákiában a támogatások megsz űnése további 
15 000 bányász álláshelyét veszélyeztetheti. Ha a kapcsolódó iparágak munkahelyeit is 
figyelembe vesszük, 100 000 munkahely – a széniparban 42 000, a kapcsolódó 
iparágakban pedig több mint 55 000 – foroghat veszélyben.  
Bár a megsz űnő álláshelyek az uniós szint ű és nemzeti munkanélküliségi adatokat korlátozott 
mértékben befolyásolják, az érintett bányavidékekre gyakorolt hatásuk  igen jelent ős lehet, 
különösen Németországban, Spanyolországban és  Romániában. A versenyképtelen bányák 
azonnali bezárása  esetén a regionális munkaer őpiacokra kezelhetetlen terhet róna a 
munkanélkülivé váló szénbányászok igen nagy száma , akiket az egyéb iparágak nem 
volnának képesek elég gyorsan újrafoglalkoztatni, ezért ta rtós munkanélkülivé válásuk 
veszélyével kellene számolni. 
2.3. A bányák bezárásának környezeti hatása 
A szénbányák bezárása megszünteti a bányák közvetlen környezetét terhel ő kedvezőtlen 
hatásokat , azaz a tájat érint ő esztétikai hatást, illetve a környezet biodiverzitását károsító 
hatást, a mélym űvelésű bányászat hatását az érintett területek felszín alatti vizeire és a 
talajsüllyedésre, valamint a bányászati hulladékokból ered ő hatást. A bányák bezárása 
azonban a bányaterület megtisztít ását és rehabilitációját is  szükségessé teszi, amelyhez 
finanszírozást kell biztosítani. 
Az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási szintjének globális szempontját nézve a 
bányabezárások hatása nem egyértelm ű. Bár a szénbányászat metánkibocsátással jár, és e 
gáz jelent ősen hozzájárul az üvegházhatáshoz, a metá n megkötésére egyes szénbányászattal 
foglalkozó tagállamok igen fejlett technológiákat  alkalmaznak. Továbbá tekintettel arra, hogy 
az üvegházhatást okozó gázok kibocsátása nem he lyi, hanem globális probléma, a várható 
hatás még bizonytalanabb, ha a s zén energiatermelés során történ ő elégetésével járó 
kibocsátást vesszük számításba. 
A széntüzelés ű erőművekben ugyanis a hazai termelés ű szenet igen nagy valószín űséggel 
importszénnel fogják pótolni.  Ebből következ ően az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási 
                                                 
1 A széniparnak nyújtott állami támogatás szükséges ségének értékelése (Ecorys, 2008. december) – az 
Európai Bizottság számára készült tanulmány, amely a következ ő internetes helyen olvasható: 
http://ec.europa.eu/energy/coal/consultations/2009_07_15_en.htm . 
HU 4   HU szintjére gyakorolt összhatást a harmadik ors zágokban folyó szénbányászat és a szén Unióba 
való szállítása határozza meg. A bányák bezárása az Unió energiamixének egészére korlátozott hatással van, lega lábbis rövid- és középtávon. 
2.4. Az uniós szint ű energiaellátás biztonságár a gyakorolt csekély hatás 
A hatásvizsgálat érdekében folytatott nyilvános  konzultáció során a széniparban érdekeltek 
azt állították, hogy a támogatott széntermelés alapvet ő szerepet játszik az ellátás 
biztonságának garantálásában, mivel az európai szénbányák m űködéséből adódóan az 
energiaforrások több földrajzi helyen os zlanak meg, valamint kevésbé számottev ő az 
importtól való függés. 
A támogatott feketeszén-termelés  azonban csekély szerepet tölt be az uniós energiamix 
egészében, ezért e támogatás igen korlátoz ott mértékben képes csak ellensúlyozni az 
ellátási zavarokat.  A támogatott széntermelés az uniós energiatermelés mindössze 5,1%-
ához járul hozzá. Ha kizárólag a termelési ve szteségek fedezésére nyújtott támogatást vesszük 
figyelembe, ez az arány mindössze 1,4% (bár az egyes tagállamok esetében magasabb is lehet). 
Ráadásul meglehet ősen kicsi a valószín űsége annak, hogy a feketeszénimport 
tekintetében ellátási zavarok jelentkezn ének, mivel a világ szénpiaca az egyéb 
energiaforrások piacainál jóval stabilabb.  Igen sok exportáló országból lehet feketeszenet 
behozni. A feketeszén világszint ű kereskedelmének volumene 2000-t ől vizsgálva átlagosan 
évi 7 %-kal n ő. Mivel számos országban – pl. I ndonéziában és Oroszországban – er őteljes 
kapacitásb ővítés folyik, a szén világkereskedelme a jöv őben is várhatóan gyors növekedést 
fog mutatni. Mivel a támogatott szén az energi atermelés kis hányadához járul hozzá, kétséges, 
hogy egy további állami támogatási eszköz hozzá tudna-e járuln i az energiaellátás 
biztonságára vonatkozó a ggodalmak enyhítéséhez. 
A rövid távon jelentkez ő szűk keresztmetszet tekintetében a felmérések azt mutatják, hogy az 
importszénkészletek felhalmozásával hatékonyabban  biztosítható az ellátás biztonsága, mint a 
hazai feketeszén-termelés támogatásával. 
3. C
ÉLOK  
A Bizottság által az állami tám ogatás és a szénipar tekintetében  érvényesíteni kívánt átfogó, 
horizontális célok a következ ő dokumentumokból származtathatók: az energiapolitika 
stratégiai felülvizsgálata2 (amint azt az Európai Tanács és a Miniszterek Tanácsa 
jóváhagyta), az  állami támogatási cselekvési terv3, valamint a 2002–2012. közötti 
időszakra vonatkozó környezetvédelmi cselekvési program4. A Bizottság mindezek 
                                                 
2 A Bizottság közleménye az Euró pai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális 
Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Az energia politika második stratégiai felülvizsgálata, az 
Európai Unió cselekvési terve az energiaellátás biztonsága és az energiapolitikai szolidaritás terén, 
2008.11.13., COM/2008/781 végleges. 
3 COM(2005) 107 végleges, amely a következ ő internetes oldalon érhet ő el: http://eur-
lex.europa.eu/Notice.do?val=400996%3Acs&lang=hu&list=400996%3Acs%2C&pos=1&page=1&nbl
=1&pgs=10&hwords=&checktexte=checkbox&visu . 
4 Az Európai Parlament és a Tanács 2002. július 10-i 1600/2002/EK határozata a hatodik közösségi 
környezetvédelmi cselekvési program megállapításáról, HL L 242., 2002.9.10., 2. o. – lásd az 5. cikk 2) 
bekezdését. 
HU 5   HU alapján tehát a horizontális állami támogatási szabályokat a lehet ő legtöbb ágazatban kívánja 
alkalmazni, az energiapolitika tekintetében pedig a megújuló energiaforrások felé való elmozdulást és a saját energiaforrások kör nyezeti szempontból fenntartható módon történ ő 
felhasználását részesíti el őnyben. 
A szénbányászat korlátlan ideig folyó állami tá mogatása nem felel meg a Bizottság átfogó 
szakpolitikai céljainak, különösen ha ez a ve rsenyképesség fokozására vagy a megújuló 
energiaforrások felé való elmozdulás irányában tett er őfeszítések ellenében hat, akkor sem, ha 
a versenyre gyakorolt hatás nem is túl jelent ős
5. Ugyanakkor a versenyképtelen bányák 
bezárása szociális és környezeti szempontból olyan következményekkel járhat, amelyekre 
megoldást kell találni. 
A Bizottság a jelen hatásvizsgálat alapját adó szakpolitikai célt  a következ őképpen határozza 
meg: a lehető legkisebb mérték űre kell korlátozni a támogatások fokozatos 
megszüntetését követ ő esetleges bányabezárások lehetséges kedvez őtlen hatásait, 
különösen azok társadalmi és környezetv édelmi vonatkozásait nézve, és ezzel 
egyidejűleg minimalizálni kell a bels ő piacon zajló verseny torzulását.  
4. SZAKPOLITIKAI LEHET ŐSÉGEK  
A következ ő öt szakpolitikai lehet őséget vizsgáltuk meg: 
(1) 1. lehetőség: alapforgatókönyv 
Az alapforgatókönyv szerint a Bizottság nem tesz javaslatot a szénipari rendelet hatályának 
megszűnése után alkalmazandó új ágazatsp ecifikus jogi aktusra. 2011-t ől kizárólag az 
általános állami támogatási szabályokat alkalmaznák a feketeszén-iparban.  
(2) 2. lehetőség: bizottsági iránymutatás 
A 2. lehet őség szerint a Bizottság az Európai Unió m űködéséről szóló Szerz ődés (EUMSz.) 
107. cikke (3) bekezdésének c) pontjára épül ő – a hajógyártási és az acélgyártási ágazatban 
elfogadotthoz hasonló – iránymutatást fogad el, amely lehet ővé tenné a tagállamok számára, 
hogy üzembezárási támogatásra korlátozódó támoga tást nyújtsanak az alábbi formákban: a 
szénbányavállalatok részér ől az elbocsátandó munkások számára teljesítend ő kifizetések 
fedezéséhez nyújtott támogatás, illetve a bányabezárások miatti korkedvezményes nyugdíjazásokhoz való hozzájárulás, továbbá az említett munkások számára biztosított tanácsadás vagy szakképzés költsége. E támo gatás fedezheti továbbá a folyamatban lév ő 
(legfeljebb 6 hónapos futamidej ű) szerződések teljesítésének vagy e szerz ődések 
felmondásának költségeit, attól függ ően, hogy melyik az alacsony abb összeg. Emellett 
kiterjedhet a termelési telepek azonnali megtisztításának és rehabilitációjának kapcsán 
felmerült kiadásokra. 
Az iránymutatás 2013 végén hatályát veszítené, mivel a támogatási intézkedések csak azokat 
a bányabezárásokat érinthetnék, amelyek a szénipari rendelet hatályának megsz űnése kapcsán 
következnek be. 
                                                
 
5 A jelenleg hatályos szénipari rendelet egyik támoga tási feltétele, hogy a széntermelés támogatása ne 
befolyásolja az energiaárakat (lásd a szénipari rendelet 4. cikkének c) és e) pontját, valamint 3. 
mellékletét). 
HU 6   HU (3) Harmadik lehet őség: korlátozott id őtartamú m űködési támogatást (üzembezárási 
támogatást) lehet ővé tévő tanácsi rendelet 
A 3. lehet őség szerint a Bizottság az  EUMSz. 107. cikke (3) bek ezdésének e) pontjára épül ő 
tanácsi rendeletre tesz javaslatot. A rendelet lehet ővé tenné a tagállamok számára, hogy a 
folyó termelési veszteségek fedezé sére fokozatosan és egyértelm űen csökken ő mértékű 
működési támogatást nyújtsanak mindaddig, amíg e támogatás a tevékenységek rendezett 
leépítését kíséri egy alaposan meghatá rozott (kizárólag a jelenleg már meglév ő bányákat 
érintő) bányabezárási terv ke retében. Ez azt jelentené, hogy legfeljebb tíz éven belül és 
legkésőbb 2020-ig, évi legalább 10 %-os degresszió  mellett fokozatosan megszüntetnék a 
működési támogatást. 
(4) 4. lehetőség: rendkívüli költségek (az örökölt társadalmi és környezetvédelmi 
kötelezettségek) fedezésére szolgáló támogatást lehet ővé tévő tanácsi rendelet 
A 4. lehet őség szerint a Bizottság az  EUMSz. 107. cikke (3) bek ezdésének e) pontjára épül ő 
tanácsi rendeletre tesz ja vaslatot. E rendelet lehet ővé tenné a tagállamok számára, hogy 
támogatást nyújtsanak a szénbányák bezárásához kapcsolódó társadalmi és környezetvédelmi költségekhez, pl. a szociális jó léti ellátásokkal és korábbi bá nyatelepek rehabilitációjával 
kapcsolatos – a jelenlegi szénipari rendelet mellékletének meghatározása szerinti – költségekhez. 
(5) 5. lehetőség: a 3. és a 4. lehet őség együttes alkalmazása 
Az 5. lehet őség szerint a Bizottság az EUMSz. 107. cikke (3) bekezdésének e) pontjára épül ő 
olyan tanácsi rendeletre tesz javaslatot, amely a (3. lehet őség szerinti) üzembezárási 
támogatás és a (4. lehet őség szerinti) rendkívüli költségek  fedezésére szolgáló támogatás 
nyújtását egyaránt lehet ővé tenné a tagállamok számára. 
(6) 
6. lehetőség: a jelenlegi szénipari rendelet hatályának 10 évvel történ ő 
meghosszabbítása 
A széniparban érdekelt felek által legkedvez őbbnek tekintett megoldással összhangban a 6. 
lehetőség szerint a Bizottság azt javasolja a Tanácsnak, hogy az 1407/2002/EK tanácsi 
rendelet hatályát a mostani formájában hosszabbítsa meg 10 évvel, vagyis 2020 végéig. Ez az 5. lehetőségtől a következ ő jellemzőkben térne el: 
– Engedélyezhet ő lenne a termelési támogatás az 5. cikk (3) bekezdése alapján, ha 
az érintett termelési egységek m űködése a széntartalékokhoz való hozzáférés 
tervének a részét képezi; tehát nem lenne feltétel e bányák bezárása; 
– A termelési támogatásnak fokozatosan csökkennie kellene, jelent ős csökkenést 
eredményezve, ám nem határoznánk meg kötelez ő csökkenési rátát; 
– Induló beruházási támogatást lehetne nyújtani a teljes beruházási összeg 
legfeljebb 30 %-áig. 
HU 7   HU 5. HATÁSELEMZÉS  
5.1. 1. lehetőség: alapforgatókönyv – általáno s állami támogatási szabályok 
Az alapforgatókönyv leírását a 2. pont ta rtalmazza. A többi szakpolitikai lehet őséget ezzel az 
alaphelyzettel összevetve elemeztük. 
5.2. 2. lehetőség: bizottsági iránymutatás 
Az 1. lehet őség hatása lényegében nem sokban tér el a 2. lehet őségétől. Amennyiben a 
tagállamok a 2. lehet őség alapján engedélyezett mértékbe n nyújtanak támogatást, a termelés 
ugyanolyan mérték ű visszaesésével és ugyanannyi megsz űnő munkahellyel kell számolni. A 
különbség abban rejlik, hogy a 2. lehet őség értelmében van mód arra, hogy a bányabezárás 
rendezett módon, és adott esetben a folyamatban lév ő szerződések teljesítése érdekében 
néhány hónappal kés őbb történjen. Hozzájárul ahhoz, hogy a bányabezárás társadalmi 
vonatkozásaira rendezettebb körül mények között lehessen megoldá st találni, az érintett 
dolgozók számára tanácsadás és átképzés stb. formájában nagyobb mérték ű közvetlen 
támogatást nyújtva (törvényben rögzített j ogaik szerinti jogosu ltságaikat meghaladó 
mértékben). Amíg a bányabezárás folyamatban van, jobban megoldható a környezetvédelmi kötelezettségek finanszírozása. 
5.3. 3. lehetőség: termelési támogatás 
Amennyiben a tagállamok ezt alkalmazni kívánják, a termelési támogatás a m űködési 
veszteség fedezésével lehet ővé teheti a versenyképtelen bányák további m űködését. Nem 
tenné lehet ővé az állandó állások meg őrzését, de módot adna az alkalmazottak számának 
fokozatos csökkentésére, id őt biztosítana ahhoz, hogy teki ntetbe lehessen venni az 
alkalmazottak korosztályi megoszlását ( korkedvezményes nyugdíjazás és nyugdíjazás), a 
természetes lemorzsolódást (a távozó alka lmazottak helyére vonatk ozó létszámstop) és a 
munkavállalók végzettségét (más te rületeken való foglalkoztatást el ősegítő átképzés). 
Elősegíti a versenyképtelen bánya termelésének  csökkentését, biztos ítva, hogy a közvetlen 
elbocsátások száma a lehet ő legalacsonyabb legyen, és a lehet ő legnagyobb mértékben 
lehessen alkalmazni a munkavállalók más területe ken való újbóli elhely ezkedését szolgáló 
kísérő intézkedéseket. 
A bányászat közvetlen környezetkárosító hatása  addig fog érvényesülni, amíg a termelés 
folytatódik, ám kétséges, hogy milyen hatás várható a szén felhasználásához kapcsolódó 
üvegházhatást okozó gázok kibocsátását nézve,  mivel a belföldi szén nagy mértékben 
helyettesíthet ő importszénnel. A bányák fokozatos  bezárása azonban megkönnyítheti, hogy a 
tájfelszín védelme érdekében megel őző intézkedéseket foganatosítsanak. 
A gazdasági és regionális átállással kapc solatos tapasztalatok szerint a munkaer őpiac 
könnyebben képes felszívni az elbocsátott munkaer őt, ha az elbocsátásokra nem 
egyszerre, hanem hosszabb id őszak folyamán kerül sor.  Így könnyebben lehet 
megvalósítani a tanácsadási és átképzési programokat, és elkerülhet ő, hogy az egykori 
szénbányászok jelent ős része tartós munkanélkülivé váljon. 
HU 8   HU 5.4. 4. lehetőség: a rendkívüli költségek (az örököl t társadalmi és környezetvédelmi 
kötelezettségek) fedezésére szolgáló támogatás 
E lehetőség értelmében a tagállamok biztosíthatják a társadalmi és környezetvédelmi jelleg ű 
kötelezettségek (pl. átképzés, nyugdíj, illetv e a terület megtisztítása és rehabilitációja) 
finanszírozását, például a szénbányák fokozatos bezárásához kapcsolódóan. 
Az ilyen támogatás lehet ővé teheti a bányavállalat szám ára, hogy ne kényszerüljön a 
bezárandó bányák miatt más, esetleg versenyképes bányatelepekt ől forrásokat elvonni. 
5.5. 5. lehetőség: a 3. és a 4. lehet őség együttes alkalmazása 
A szénbányák fokozatos bezárása es etén a más típusú támogatás – els ősorban m űködési 
támogatás – mellett valószín űleg az örökölt kötelezettségek fe dezésére szolgáló támogatásra 
is szükség lesz. 
A termelésre és az álláshelyekre gyakorolt hatás a 3. lehet őséghez igen hasonló lenne, de az 5. 
lehetőséget alkalmazva megfelel őbben lehetne biztosítani a fokozatos megszüntetés id őszaka 
alatt az örökölt társadalmi és körny ezetvédelmi kötelezettségek kezelését. 
5.6. 6. lehetőség: a jelenlegi szénipari rendelet hatályának 10 évvel történ ő 
meghosszabbítása 
A rendelet hatályának egyszer ű meghosszabbításával a jelenleg nyújtott támogatásfajta 
továbbra is alkalmazható lenne. Ez a lehet őség nem zárná ki azt, hogy a tagállamok a 
szakpolitikai cél ellenében továbbra is egyszer űen folytassák a termelési támogatás 
versenyképtelen bányák számára való  nyújtását anélkül, hogy egyértelm ű kötelezettséget 
vállalnának azok bezárására. Ebb ől következ ően ugyanazok a bányavállalkozások 10 év 
múlva – a rendelet új id őbeli hatályának megsz űnésekor – még mindig versenyképtelenek 
lehetnének. A háttérben meghúzódó versenyk éptelenségi problémát nem oldanánk meg, 
hanem csupán elodáznánk. 
Ami az ennek a lehet őségnek az értelmében engedélyezhet ő beruházási támogatást illeti, az 
nem járulna hozzá a bányabezárásokat kísér ő intézkedésként az adott szakpolitikai célokhoz. 
A beruházási támogatás valójában inkább az új tevékenységek kialakítását vagy a 
hatékonyság növelését segíti el ő, és ezek egyike sem tekinthet ő releváns célna k a szénbányák 
bezárását kísér ő intézkedések szempontjából. 
6. A SZAKPOLITIKAI LEHET ŐSÉGEK ÖSSZEHASONLÍTÁSA  
A vizsgálat összeveti a különböz ő szakpolitikai lehet őségek hatását: 
Gazdasági szempontból  a 2. lehet őség (iránymutatás) kedvez őbbnek t űnik az 
alapforgatókönyvnél abban a tekintetben, hogy ez enyhíti a leginkább ér intett régiókra és 
iparágakra gyakorolt köz vetlen gazdasági hatást. 
Társadalmi szempontból  az 5. lehet őség alkalmazásával mérsékelhet ők a leghatékonyabb 
módon a bányabezárások kedvez őtlen hatásai, különös tekintettel arra, hogy ezek földrajzilag 
koncentrált módon jelentkeznek. 
Környezetvédelmi szempontból  bizonytalan, milyen eredmények várhatók. Bár a bányák 
közvetlen környezetének minden bizonnyal jó t tenne a termelés azonnali, vagy majdnem 
HU 9   HU azonnali leállítása (az 1., 2. és a 4. lehet őség), az üvegházhatást okozó gázok globális szint ű 
kibocsátása tekintetében azonban nem lá tunk ilyen tisztán, fi gyelembe véve az 
energiatermel ők által elégetett szénb ől származó kibocsátást. E bizonytalanságot az okozza, 
hogy a belföldi szén nagy mértékben helyettesíthet ő importszénnel. Jóllehe t nem beszélhetünk 
100%-os helyettesítési arányr ól, a szakpolitikai lehet őségek közötti különbség attól függhet, 
hogy a nemzeti szakpolitikák milyen feltét elek mellett támogatják az áttérést más 
energiaforrásokra. 
Összességében a 2. és az 5. opció t űnik a legmegfelel őbbnek a szakpolitikai célok elérése 
tekintetében.  Hogy e két lehet őség közül melyikre esik a vá lasztás, az attól függ, hogy a 
politikai döntéshozók milyen jelent őséget tulajdonítanak egyfel ől a gazdasági 
megfontolásoknak, másfel ől pedig a társadalmi szempontoknak. 
Felhívjuk a figyelmet arra, hogy az eltér ő lehetőségeket annak az el őfeltevésnek az alapján 
hasonlítottuk össze, hogy az érintett tagállamok valóban nyújtanának az adott lehet őség 
értelmében engedélyezett támogatást. Az ág azatspecifikus állami támogatási szabályok 
csupán az állami támogatás lehet őségét – nem pedig kötelezettségét – teremtik meg; a 
hatásvizsgálat nem el őlegezheti meg a tagállamok állami támogatással kapcsolatos döntéseit.