[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 13.2.2006

COM(2006) 45 végleges

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK ÉS AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK

A páneurópai e-kormányzati szolgáltatások interoperabilitása

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK ÉS AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK

A páneurópai e-kormányzati szolgáltatások interoperabilitása

Napjainkra az e-kormányzat az európai uniós gazdasági, szociális és környezetvédelmi megújulási törekvések központi tényezőjévé vált. Érdemben járul hozzá a közpolitikák fejlesztéséhez és végrehajtásához, az utóbbi időben pedig az európai gazdaság innovációs és versenyképességének növelésében játszott különösen nagy szerepe miatt került a figyelem középpontjába.

Az e-kormányzat kialakítása és működtetése területén az európai közigazgatás minden szintjén nagy előrelépés történt. A kezdeti lendület fenntartása mellett több figyelmet kell szentelni az e-kormányzat határokon átnyúló dimenzióinak fejlesztésére is, ugyanis ezen a területen az interoperabilitás még magasabb szintű prioritást jelent. A különböző tagállamok közigazgatási rendszerei között létrejövő szorosabb együttműködés emelni fogja az európai polgárok és vállalkozások számára nyújtott szolgáltatások színvonalát és az EU-politikák végrehajtásának hatékonyságát.

Az együttműködés szorosabbá válása a közszférában az egyre növekvő számú közigazgatások közti kommunikáció színvonalának emelését követeli meg; ennek elérése a tagállamok és a Közösség közös erőfeszítését igénylő kihívás. Ezért ez a közlemény fel kívánja hívni a tagállamok figyelmét az e-kormányzati szolgáltatások páneurópai interoperabilitásának elérése érdekében elvégzendő feladatokra. A megvizsgálásra váró kérdésekből kiindulva prioritásokat és elsődleges fontosságú intézkedéseket javasol. Jelen közlemény felkéri a Tanácsot, hogy reagáljon az itt meghatározott követelményekre, és hogy támogassa az azoknak megfelelő intézkedéseket.

Bevezetés

Előzmények

Az európai gazdaságok versenyképességének növelése érdekében modernizálni kell az európai közszektort, és javítani kell a társult szervezetek közötti együttműködést:

- Az egységes piac modern és hatékony közigazgatáson alapul, amely megkönnyíti a polgárok és vállalkozások mobilitását és problémamentes kapcsolatát.

- A modern közigazgatásnak kifinomult IKT-infrastruktúrát és a legmodernebb igényeket kielégítő e-kormányzati eljárásokat kell kiépítenie. Csak ilyen körülmények között tud az információs társadalom által kínált lehetőségek kiaknázásához szükséges költséghatékony, átlátható és megfelelő színvonalú szolgáltatásokat nyújtani.

Ebből a szempontból egyértelmű az e-kormányzat és különösen a határokon átnyúló e-kormányzati szolgáltatások haszna[1]. Ennek megfelelően a belső piaci szolgáltatásokról szóló irányelvjavaslat[2] kifejezetten nagy hangsúlyt fektet az e-kormányzati infrastruktúra és a vállalkozások mobilitása közötti kölcsönhatásra.

A javaslat értelmében a tagállamok olyan interoperabilitási infrastruktúrát lennének kötelesek felállítani, mely lehetővé tenné, hogy a mobil vállalkozásokat a mobilitáshoz kapcsolódó közigazgatási eljárások elvégzéséhez szükséges egységes összekötő pontokkal lássák el.

Az EU-politikák egyéb területeit is támogatni kell a közigazgatások közötti fokozott információcsere révén. A politikák célkitűzései – akár az igazságügy és belügy, akár a külkapcsolatok és biztonságpolitika területén – nem érhetők el az információs technológiák által támogatott közigazgatási rendszerek közötti szoros együttműködés nélkül.

Az e-kormányzati szolgáltatások szabványokon, nyílt előírásokon és nyílt interfészen alapuló interoperabilitásának[3] megvalósítása döntő fontosságú, minden területre kiterjedő feladattá vált. Az e-Európa cselekvési terv[4] az interoperabilitást mint az európai e-kormányzati szolgáltatások végrehajtásának előfeltételét határozza meg; a 2003 júliusában tartott comói miniszteri konferencián pedig a tagállamok újfent hangsúlyozták az interoperabilitás fontosságát: „A páneurópai szolgáltatások fejlesztéséhez szükséges együttműködés részben a kormányzat minden szintjén használt információs és kommunikációs rendszerek interoperabilitásától függ”

Ez azt jelenti, hogy bár a tagállamok felelősek saját rendszereik interoperabilitásáért, az európai szintű interoperabilitás, mely a közös EU-politikák és prioritások végrehajtása miatt szükséges, európai szintű együttműködést és koordinációt kíván. Az ilyen jellegű interoperabilitás kérdése ezért a közérdekű elektronikai szolgáltatásokra vonatkozó közösségi programokban elsődleges fontosságú szerepet képvisel (nem csupán az e-kormányzattal kapcsolatban, hanem egyéb, például az egészségügy vagy az oktatás területén is), elsősorban az új stratégiai keretprogram, az „i2010: európai információs társadalom a növekedésért és a foglalkoztatásért”[5], illetve a különböző kapcsolódó kezdeményezés és program részeként. Az i2010 az interoperabilitást az egységes európai információs térség kialakításához szükséges négy fő feladat egyikeként említi, és az IKT-alapú közszolgáltatások elengedhetetlen feltételének tartja.

Kihívások: Polgárok és vállalkozások számára nyújtott páneurópai szolgáltatások

Az e-kormányzati szolgáltatások interoperabilitásának kialakítása olyan szakadatlan folyamat, melybe állandó jelleggel új partnereket és új technológiákat kell bevonni:

- az e-kormányzati szolgáltatások a kormányzás minden szintjén hozzáférhetők a zökkenőmentes szolgáltatás érdekében biztosítani kell az interoperabilitást a helyi, regionális, nemzeti és európai közigazgatási szintek között.

- Az új tagállamok integrációja már folyamatban lévő, elsődleges fontosságú feladat.

- Egyre több internetet használó polgár várja el és kéri az információkhoz és szolgáltatásokhoz való hatékony és egyszerűsített elektronikus hozzáférést.

- A technológiák és a piaci termékek folyamatosan fejlődnek. Miközben folyamatosan jelennek meg interoperabilitást biztosító új módszerek, egyre több lehetőség nyílik az e-kormányzati szolgáltatások gyarapítására, ami arra utal, hogy az interoperabilitás egy olyan területen is fontos szemponttá vált, amelyen azelőtt nem volt jelentős.

- A saját e-kormányzati programjaik és politikáik felállításában a tagállamok már sokat haladtak előre, ami azt jelenti, hogy a végrehajtás tekintetében sokféle különböző intézkedést hajtottak végre. Az eltérő alkotórészek és folyamatok integrációja elsődleges fontosságú feladat lett.

- A páneurópai előírások ritkák, az eddig elért szaktudás és legjobb gyakorlat közkinccsé tétele pedig nem rendszeres.

A szereplők növekvő száma, a kapcsolatok fokozódó összetettsége és a kapcsolódó informatikai rendszerek miatt következetes felépítést, közös politikákat és szabványokat kell létrehozni, továbbá folyamatosan törekedni kell az EU intézményei és a tagállamok közötti széles körű koordináció kialakítására. A páneurópai szolgáltatások terjedésével a rendszer még összetettebbé válik.

A közlemény hatálya

Az európai interoperabilitás alapkérdését meghatározták, az alapokat lefektették.

- A Páneurópai e-Kormányzati Szolgáltatások Európai Interoperabilitási Keretrendszere (European Interoperability Framework, EIF) [6] és a hozzá kapcsolódó Szerkezeti iránymutatások (Architecture Guidelines) olyan politikákat, szabványokat és előírásokat javasoltak, melyek hozzájárulnak az európai e-kormányzat partnereinek egymással folytatott üzleti tevékenységéhez.

- az e-kormányzattal kapcsolatos kutatási és fejlesztési programok keretében a kapcsolódó területek tanulmányozása befejeződött, és kísérleti projektek indultak.

- Az e-Európa 2005-re irányuló nemzeti e-kormányzati kezdeményezésekről szóló konzultációk során az interoperabilitás különböző megközelítéseit ajánlották[7].

- Az információs társadalmi technológiákra irányuló Kutatási, Technológiafejlesztési és Demonstrációs Program ( Information Society Technologies Research, Technological Development and Demonstration Programme , IST RTD ), az e-szolgáltatásokra irányuló Transzeurópai Telekommunikációs Hálózatok program ( Trans-European Networks Programme for e-Services , eTEN ) és a páneurópai e-kormányzati szolgáltatásoknak közigazgatási szervek, üzleti vállalkozások és polgárok részére történő interoperábilis nyújtására irányuló program ( programme for Interoperable Delivery of European eGovernment Services to Public Administrations, Businesses and Citizens, IDABC ) közösen járultak hozzá a páneurópai szolgáltatások[8] megállapításához, érvényesítéséhez és végrehajtásához. Az IDABC a páneurópai szolgáltatásokról az érintett felek segítségével felmérést készített[9].

Azonban a források korlátozottsága miatt első helyen a határokon átnyúló e-kormányzati szolgáltatások fejlesztése áll. Ezt követi az ezen szolgáltatásokhoz szükséges interoperabilitást biztosító intézkedések hosszú távú fenntarthatósága.

Jelen közlemény ezért:

- meghatározza azokat az alapvető elvárásokat, amelyek az e-kormányzati szolgáltatások páneurópai interoperabilitásának megvalósításához szükségesek;

- politikák és intézkedések strukturált rendszerébe tagoltan határoz meg olyan prioritásokat, melyek az e-kormányzati szolgáltatások interoperabilitásának páneurópai környezetben történő eléréséhez szükségesek;

- a keretrendszer első konkrét lépései gyanánt további intézkedéseket javasol.

AZ E-SZOLGÁLTATÁSOK PÁNEURÓPAI INTEROPERABILITÁSÁNAK MEGVALÓSÍTÁSA

Az e-kormányzati interoperabilitás haszna

Az interoperabilitás a nemzeti és szervezeti határokon átnyúló e-kormányzati szolgáltatások nyújtásának előfeltétele. Az interoperabilitás megkönnyíti a különböző szereplők, illetve partnerek között zajló kommunikációt, kölcsönhatást és műveleteket. Lehetővé teszi, hogy a szervezetek megőrizzék függetlenségüket, miközben az információknak és műveleteknek határaikon túlnyúlóan is szabad utat biztosítanak.

Az e-kormányzati interoperabilitás dimenziói és követelményei

Az interoperabilitásra vonatkozóan három – az e-kormányzati szolgáltatások végrehajtása során szem előtt tartandó – fő területet különböztet meg: szervezeti, szemantikai és technikai területet:

- Szervezeti interoperabilitás: az adott e-kormányzati szolgáltatás nyújtása során érintett szereplők és létrejövő szervezeti folyamatok megállapításának képessége, továbbá megegyezés a szereplők közötti kölcsönhatások szerkezetéről, azaz az „üzleti interfészek”[10] meghatározása.

- Technikai interoperabilitás: informatikai rendszerek és szoftverek összekapcsolása, nyílt interfészek, szabványok és jegyzőkönyvek meghatározása és használata megbízható, hatékony és eredményes információs rendszerek kiépítése céljából.

- Szemantikai interoperabilitás : annak biztosítása, hogy a másokkal megosztott információ tartalma nem veszett el a folyamat során, és hogy a közönség, az alkalmazók és az intézmények megkapták és megértették azt.

Mindhárom területen szükség van koordinációs erőfeszítésekre.

Az e-kormányzati interoperábilis irányítása

Az interoperabilitás területén születő megoldások és megközelítések az érintett e-kormányzati szolgáltatásoktól és a szolgáltatások végrehajtásának környezetétől függően különböznek egymástól. Adott területen az interoperabilitás európai szinten történő elérése úgy kezelendő, mint egy lépésről lépésre haladó folyamat eredménye, mely folyamat támogatása is ennek megfelelően kell, hogy történjen.

A hozzá kapcsolódó koordinációs törekvéseket minden szinten a közigazgatási rendszerek támogatják. A felelősségek felosztását a politikák és a technológiai megközelítés határozza meg.

A szubszidiaritás elve megkívánja a célkitűzés szempontjából leghatékonyabb szinten történő beavatkozást, mely leggyakoribb esetben tagállami szinten fog történni. Mindazonáltal, figyelembe véve a szolgáltatások mértékét és hatáskörét, illetve a páneurópai interoperabilitást támogató intézkedések koordinációját, számos intézkedést EU-szinten kell majd végrehajtani.

Emiatt az e-kormányzati interoperabilitási megállapodások koordinációja egy speciális politikai területen belül az adott terület felelőssége, azonban a közösen alkalmazandó szabályokat és elemeket az összes politikai területre vonatkozóan kell meghatározni. Ezek szerint az adózási adatok vagy egészségügyi statisztikák közlésének szemantikai rendszereit az adó-, illetve egészségügyi hatóságok feladata lesz majd meghatározni. Azonban a mindenki által használt elemeket (például az áruk, intézmények vagy általában vett természetes személyek leírásai) vagy technikai szabályokat (például a biztonságos szállításra vonatkozó jegyzőkönyvek és interfészek) horizontális módon, az összes területet érintésével kell megszervezni, és ahol szükséges, össze kell hangolni az üzleti életben hasonló interoperabilitási kihívást jelentő munkával.

Jogszabályok

A nemzeti e-kormányzati programok jogi akadályokba ütköztek akkor, amikor megpróbálták átszervezni és egyszerűsíteni folyamataikat, hogy hatékonyabb kölcsönhatást hozzanak létre ügyfeleikkel. Ezek a problémák páneurópai szinten várhatóan megsokszorozódnak.

Előfordulhat, hogy a páneurópai e-kormányzati szolgáltatások szervezeti interoperabilitásának elérése érdekében a nemzeti jogszabályokat meg kell változtatni. A jogalkotási javaslatokhoz készített hatásvizsgálatoknak – beleértve az EU hatásvizsgálatait is – az elektronikus szolgáltatások esetében kötelező kikötések figyelembevételével kell folynia.

A Bizottság kiadott egy tanulmányt (az eEurópa 2005 égisze alatt folyó Modinis program keretei közt) az e-kormányzat jogi és szervezeti korlátairól.

AZ INTEROPERABILITÁS KÖVETELMÉNYEINEK KEZELÉSE

Eredmények

Politikák és szabványok a páneurópai interoperabilitás kialakítása érdekében

2004 novemberében került közzétételre a Páneurópai e-Kormányzati Szolgáltatások Európai Interoperabilitási Keretrendszere első változata, illetve egy IDA- (Adatcsere a közigazgatási hatóságok között, Interchange of Data between Administrations ) munkadokumentum, melyekben a páneurópai e-kormányzati szolgáltatásokra érvényes általános iránymutatásokra vonatkozó javaslatok szerepelnek. Feltéve, hogy minden tagállam rendelkezik saját nemzeti kormányzati interoperabilitási keretrendszerrel (KIK), vagy legalábbis annak kialakítása folyamatban van, az EIK inkább kiegészíteni, mint helyettesíteni kívánja a nemzeti e-kormányzati interoperabilitási keretrendszereket a páneurópai dimenzióval. Az EIK ajánlásokat tesz, általános szabványosítási követelményeket határoz meg az ilyen jellegű interoperabilitás szervezeti, szemantikai és technikai szempontjaira vonatkozóan, és az e-kormányzat területén folyó európai együttműködés alapelveinek átfogó rendszerét építi föl.

Az EIK-t kiegészíti továbbá a jól működő IDA Szerkezeti Iránymutatások felülvizsgált kiadása, mely inkább technikai és pragmatikai oldaláról közelíti meg az interoperabilitást. Olyan útmutatást nyújtanak, mely jól felépített szerkezeti elvre alapozva mutatja meg, hogyan kell végrehajtani és integrálni a hozzáférhető általános e-kormányzati összetevőket és hálózati infrastruktúrát.

Projektek és tanulmányok

Az e-kormányzatra vonatkozó K+F programok, az IDA és az eTEN keretei között, illetve a különböző politikák egyes területein jelentős számban valósultak meg az e-kormányzati interoperabilitást kihasználó és előmozdító projektek. Például az IDA-program keretei között elkészültek az e-közbeeszerzés és az e-link – a közigazgatási rendszerek és kommunikációs partnereik között zajló biztonságos adatcserét lehetővé tevő közvetítő szoftver – speciális európai specifikációi. Az eTEN egy olyan páneurópai kísérleti rendszert állított fel, mely a vállalkozások által használt szabványosított adatregisztrációs eljárást végzi. Az adó-ügyintézés, vám, egészségügy, szociális biztonság és statisztika területén már nagy előrelépés történt az interoperabilitás és a szektorok szabványosítása irányában; ezt a folyamatot részben a Bizottság is támogatta. A K+F program olyan feltörekvő szektorokban vizsgálja az interoperabilitást, mint például a mobilis e-kormányzati szolgáltatások.

Szükséges intézkedések

A prioritások meghatározása

Az e-kormányzatokra vonatkozó interoperabilitási elvárások teljesítésére tett erőfeszítéseket a politikák prioritási területeire kell összpontosítani. Az Unióban uralkodó gazdasági helyzetet és a polgárok valós érdekeit szem előtt tartva a kiválasztási kritériumok között szerepeltetni kell a versenyképességre és foglalkoztatásra, az innovációra és az európai polgárság intézményének támogatására kifejtett várható hatásokat. Ilyen magas prioritással rendelkező terület például a határokon átnyúló cégbejegyzési rendszer vagy az európai e-közbeeszerzés interoperabilitása. Az EU-ban működő vállalkozások adminisztratív terhének csökkentése is újra sürgető feladattá vált. A páneurópai statisztikák zökkenőmentes összegyűjtése nagy előrelépést jelent a jövő célkitűzései felé. A szociális biztonság és a állásajánlatok területén a határokon átnyúló szolgáltatások fogják megkönnyíteni a polgárok mobilitását.

Politikai dokumentumok és iránymutatások

A Páneurópai e-Kormányzati Szolgáltatások Európai Interoperabilitási Keretrendszerének (EIK) első változatát követő reakciók bizonyítják, hogy az e-kormányzati interoperabilitás és az általa kiváltott hatás mélyebb megértésére van szükség. Az EIK fejlődésének követnie kell a politikai elvárásokat és a technológiai változásokat. Ki kell egészíteni olyan ajánlásokkal, amelyek a Szerkezeti Iránymutatásokban és a vele egyenrangú dokumentumokban található speciális szabványokról és alkalmazásokról szólnak. Mindezt az IDABC program által javasolt végrehajtani. Az EIK következő, kidolgozottabb változata a különböző vonatkozó EU-programok – beleértve az i2010 kezdeményezést – során folytatott konzultációkból és tanulmányokból nyert politikai útmutatás mentén kerül majd kialakításra. Hosszabb távon egy állandó irányítási szervezet felállításának lehetősége is felmerül.

Az EIK-t szükséges kiegészítője az IDA jól működő Szerkezeti Iránymutatásainak felülvizsgált kiadása, mely az e-kormányzati interoperabilitást inkább technikai és gyakorlati oldaláról közelíti meg. A jól működő szerkezet elvére alapuló két dokumentum közösen ad iránymutatást arról, hogyan kell létrehozni és integrálni a rendelkezésre álló e-kormányzati alapelemeket és a hálózati infrastruktúrát.

A közigazgatási rendszerek közötti együttműködés ösztönzése

A politikák némely területén, például a vám- és adóügyintézés területén, a transzeurópai információcsere mindennapossá vált, és eredményeképpen létrejöttek az interoperabilitásról szóló szektorspecifikus megállapodások. Mindenesetre törekedni kell arra, hogy az interoperabilitás a kormányzat minden szintjén meghonosodjon. A Bizottság javasolja az érintett felek közötti kapcsolatfelvételt, továbbá interoperábilis szolgáltatási megoldások eTEN program támogatásával folyó végrehajtását értékelő és fejlesztő projektek lefolytatását szorgalmazza. A K+F projektek és a Modinis-tanulmányok várhatóan érdemben járulnak hozzá a fenti javaslatok kivitelezéséhez. Az IDABC pedig továbbra is elősegíti és megkönnyíti az EU-politikákat támogató európai közigazgatási rendszerek együttműködését.

A meghatározott területeken érintett felek között szükséges az európai szinten – a tagállamok és különböző közigazgatási szintek között – történő kapcsolatfelvétel a célból, hogy:

- a különböző tagállamokban működő szolgáltatásokról és szolgáltatási elemekről leltár készüljön

- az interoperabilitás elérésének és teljesítményértékelésének módjára vonatkozó, szolgáltatás vagy szektor-specifikus cselekvési tervek meghatározása,

- az európai szinten kezelendő horizontális interoperabilitási réteg megállapítása,

- megállapodás arról, hogy az e-kormányzati interoperabilitás milyen szintjét kell elérni, és milyen módon kell ezt megközelíteni,

- megállapodás arról, hogy milyen újra felhasználható vagy mérhető modell-megoldásokat kell közösen végrehajtani.

A fenti koordinációs politika végrehajtása érdekében az Európai Interoperabilitási Keretrendszer (EIK) által nyújtott eredeti útmutatást ki kell egészíteni kapcsolódó fórumokkal és európai szintű intézményesített koordinációs folyamatokkal.

Általános elemek kezelése

A nemzeti interoperabilitási programok és szabványosítási folyamatok során szerzett tapasztalatok azt mutatják, hogy a közös elemek és a legfontosabb alkotórészek azonosítása és meghatározása az információ és tranzakció hatékonysága tekintetében létfontosságú. Egyértelmű példa erre a postai küldemények címzésének világszerte elfogadott szabványa, melynek köszönhetően a levél biztosan eléri címzettjét attól függetlenül, hogy az melyik országban él.

Bár a szektor-specifikus információ-cserében résztvevő közigazgatási rendszereknek egymás közt kellene megegyezniük a kizárólag őket érintő kérdésekről, a visszatérő témákról és a határokon átnyúló interoperabilitással kapcsolatos kérdésekről uniós szinten kell dönteni. A tagállamokkal megfelelő koordinációs folyamatokat kell kialakítani, melyeket egy ezzel megbízott felelős vezetői egység segítené. Ezt a feladatot egy vagy több tagállam végezhetné, de lehetne európai szinten intézményesített folyamat keretében is kezelni.

Szabványosítás

Nyílt és átfogó jellegének köszönhetően az IKT szabványosítása jelentős segítséget nyújthat az interoperabilitás hálózati, szolgáltatási és alkalmazási szinteken történő eléréséhez. Ugyanakkor valamivel nagyobb erőfeszítés kifejtése szükséges ahhoz, hogy a közszektor e-kormányzati szabványosításának követelményeit az európai (CEN, CENELEC és ETSI) és nemzetközi szabványhatóságok rendszerébe sikerüljön átültetni.[11]

Az eEurope szabványosítási cselekvési terv keretei között az európai szabványosítási szervezetek, különösen a CEN és az ETSI, az érintett szereplőkkel és a közigazgatásokkal együttműködve olyan szabványosítási programot indítottak el, melynek célja, hogy az interoperabilitás fokozása érdekében azonosítsa és végrehajtsa az e-kormányzatok szabványosítására vonatkozó legfontosabb célkitűzéseket. Az európai szabványosítási szervezeteknek az a feladatuk, hogy az i2010 program keretei közt végzett tevékenységük során további és egyre intenzívebb erőfeszítéseket tegyenek.

Az e-kormányzati szolgáltatások határokon átnyúló szerkezete

A gazdaságosság és hatékonyság érdekében a páneurópai e-kormányzati szolgáltatásokhoz szükséges infrastruktúrát egy szabványokra alapuló, átfogó koncepcióra épülő szerkezet kell, hogy irányítsa. Egy ilyen szerkezet esetén a szereplőkre hárul a felelősség, hogy egyénileg határozzák meg az általuk végrehajtani kívánt alkotóelemeket, ugyanakkor az egész rendszerben biztosítja az egységességet. A Bizottság közös koncepciókat, alapelveket és iránymutatásokat fog kidolgozni az IDABC-program keretében, az RTD és az e-TEN-programokkal együttműködésben nyújtott páneurópai e-kormányzati szolgáltatásokra vonatkozóan.

Közös infrastruktúra az e-kormányzati interoperabilitás támogatásához

Az interneten található információs fórumok, nyilvántartások és dokumentum-tárak megkönnyítik az e-kormányzati szolgáltatások szervezeti és szemantikai interoperabilitását, mivel megmutatják, hol lehet hozzáférni a keresett információkoz, milyen feltételek mellett és hogyan lehet értelmezni őket. Ezen infrastruktúra célja az lesz, hogy áthidalja a nemzeti szempontok közti különbségeket. A Bizottság az RTD-programon keresztül ösztönözni fogja a feltáró jellegű vizsgálatokat, az eTEN, illetve IDABC-programokon keresztül pedig az infrastruktúra érvényesítését és végrehajtását. Szükség lesz továbbá az infrastruktúra hosszú távú működése megszervezésének és finanszírozásának értékelésére.

Közös elemek

Meg kell határozni azon közös elemeket és lényegi összetevőket, melyeket az interoperabilitási partnerek európai szinten használhatnak, illetve amelyeket használniuk kellene. Az előírásokról szóló megállapodásokat össze kell hangolni, közzé kell tenni és támogatni kell az illetékes hatóságok között, és ha szükséges, a hivatalosan elismert szabványügyi hatóság bevonásával. Az EU-ban és a nemzetközi környezetben alkalmazott bevált módszerek hasznosítása várhatóan szintén hozzájárulást jelent majd.

Koordináció kialakítása és működtetése

A páneurópai interoperabilitás megvalósításához szükséges koordinációs és működtetési intézkedések hatását értékelni kell[12]. Ez a szervezet a következő feladatokat láthatná el:

- a politikai területeket átfogó közös előírásokról, szabványokról és szabályokról szóló páneurópai megállapodások koordinációja;

- a megállapodások koordinációjának támogatása a politikák különböző területein belül;

- ezen megállapodások fenntarthatóságának biztosítása a fenti előírások és szabályok hozzáférhetőségére, fenntartására és további fejlesztésére irányuló technikai és szervezeti támogatás segítségével.

Az IDABC értékelni fogja a lehetséges szervezési modelleket, és 2006 közepéig bemutatja a végrehajtás különböző módozatait[13].

Tudás, bevált gyakorlat és a szabályok betartása

A közös iránymutatásokhoz és ajánlásokhoz való igazodás döntő fontosságú lesz az e-kormányzati interoperabilitás elérése tekintetében. Az egységesség szorosan összefügg a tudással, ezért törekedni kell az elfogadott iránymutatások és szabványok tudatosítására.

Az eTEN, IDABC és az IST-programban, illetve az eEurope Modinis programban található e-kormányzattal kapcsolatos tevékenységek már egy idő óta elősegítik a tudás és a bevált gyakorlat elterjesztését.

Az erre irányuló erőfeszítéseket tovább fogják fokozni.

Az interoperábilis e-kormányzati megoldások fejlesztésének és terjesztésének ösztönzése

A közszektor nagymértékben alapoz az e-kormányzati megoldások magánszektorban történő kialakítására. Az eTEN és az IST-programok lehetőséget nyújtanak a hasonló megoldások fejlesztésének ösztönzésére. Rengeteg nyílt forrású szoftver-összetevő hozzáférhető, és az IST, az eTEN és az IDABC-programok ösztönzik a megoldások megosztását a közigazgatási rendszerekkel.

Kutatás

Az IST RTD-programban az e-kormányzat interoperabilitását jelenleg olyan innovatív szolgáltatás-nyújtási rendszerekben vizsgálják (mint például mobil vagy több csatornás szolgáltatások), amelyek az összes (helyi, regionális, nemzeti, európai) szinten, illetve a jövőbeli páneurópai szolgáltatások esetén is alkalmazhatók. Különös figyelmet fordítanak a back-office integrációval, a szemantikával, és olyan főbb funkciókkal kapcsolatos kérdésekre, mint például a határokon átnyúló elektronikus személyazonosítási menedzsment és hitelesítés, vagy például az e-kormányzat környezetének biztosítása. Az RTD-projektek során nyert tapasztalatok cseréjét az Interoperabilitási Obszervatórium[14]segíti. Kísérő tanulmányok és tevékenységek végrehajtására vagy eltervezésére került sor, melyek a következő kérdésekkel foglalkoztak: az elektronikus személyazonosítás és hitelesítés az e-kormányzatban, a helyi és regionális interoperabilitás, és a bevált gyakorlatok kicseréléséhez történő kapcsolódás.

KÖVETKEZTETÉSEK

Ez a közlemény arra az alapelvre épül, hogy Európának szüksége van határokon átnyúló kormányzati szolgáltatásokra annak érdekében, hogy növelje gazdasága versenyképességét és polgárai, illetve a területén található vállalatok mobilitását. Kijelenti, hogy:

- az interoperabilitás, mely az információs feldolgozó rendszerek és munkafolyamatok összekapcsolásának, más szervezetektől származó információk megértésének és újra felhasználásának képességét jelenti, előfeltétele egy versenyképes és innovatív Európa létrehozásához szükséges feltételek kialakításának.

- az e-kormányzati szolgáltatások interoperabilitásának páneurópai szinten történő végrehajtása közös stratégiákat, illetve az együttműködésbe és a szervezeti infrastruktúrába történő jelentős befektetéseket kíván minden érintett fél részéről, melyet a fenntartható páneurópai e-kormányzati szolgáltatásokról kialakított hosszú távú kilátásra alapoz;

- az e-kormányzati interoperabilitás ezért Európa számára olyan kihívást jelent, amellyel az európai intézményeknek a tagállamokkal együttműködve kell szembenézni. Az irányítás kérdését nem csupán a páneurópai keretek közt kell kezelni, de az egyes politikák területein és a szektorokon átnyúló kontextusban is;

- az e-kormányzati interoperabilitás megvalósításának prioritásait az EU gazdaságát és az európai szociális kohéziót érintő várható előnyök alapján kell meghatározni;

- meg kell vizsgálni, hogy az eredeti befektetésekhez és a határokon átnyúló szolgáltatások intézkedéseinek hosszú távú fenntarthatóságához milyen források szükségesek, és ezeket a forrásokat biztosítani kell.

- E közlemény alapján a Bizottság olyan javaslatokat fog megfogalmazni, melyek segítségével kedvező körülményeket lehet teremteni az interoperábilis páneurópai szolgáltatások létrehozásához. A célkitűzések az i2010 elnevezésű program, melyen belül jelenleg egy „e-kormányzati cselekvési terv” készül, illetve az IDABC-program keretei közt kerülnek megvalósításra. Az IDABC-ben foglalt infrastrukturális szolgáltatások pénzügyi és működési fenntarthatóságát biztosító mechanizmusokat 2006. december 31-ig kell meghatározni.[15]

[1] Lásd többek között „Az e-kormányzat szerepe Európa jövőjében” COM(2003) 567 végleges 2003.9.26. és „A Bizottság szolgálatainak az interaktív digitális televízió-szolgáltatások interoperabilitásáról szóló munkadokumentuma” SEC(2004) 346 2004.3.18.

[2] A belső piaci szolgáltatásokról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre benyújtott bizottsági javaslat (COM (2004) 2)

[3] Ezen közlemény alkalmazásában az interoperabilitás meghatározása: „az információs és kommunikációs technológiai (IKT) rendszerek és az általuk támogatott üzleti folyamatok működtetésének képessége adatcsere, illetve az infoformáció és tudás megosztásának céljából”, lásd Európai Interoperabilitási Keretrendszer, 1.0 verzió, 2004. november http://europa.eu.int/idabc/en/document/3473/5585.

[4] „e-Európa 2005: Információs társadalom mindenki számára Az Európai Tanács 2002. június 21-22-i sevillai ülésén bemutatandó cselekvési terv” COM (2002) 263 végleges 2002.5.28., http://europa.eu.int/information_society/eeurope/2005/all_about/action_plan/index_en.htm.

[5] „i2010: európai információs társadalom a növekedésért és a foglalkoztatásért”, COM(2005) 229 végleges, 2005.6.1., http://europa.eu.int/i2010

[6] A „Pán-európai e-Kormányzati Szolgáltatások Európai Interoperabilitási Keretrendszere” az IDA-program munkadokumentuma (http://europa.eu.int/idabc/en/document/3473/5585), melyet az érintett felek széleskörűen felülvizsgáltak és megvitattak, azonban nem vált a hivatalos európai bizottsági politika részévé.

[7] Lásd a 2004. október 25-i CoBrA-ajánlások:http://europa.eu.int/information_society/activities/egovernment_research/doc/cobra_recommendations_for_eGovernment_beyond2005.pdf

[8] A páneurópai e-kormányzati szolgáltatásoknak közigazgatási szervek, üzleti vállalkozások és polgárok részére történő interoperábilis nyújtásáról (IDABC) szóló 2004/387/EK európai parlamenti és tanácsi határozat.

[9] Előkészületben: Az érintett felek részéről a páneurópai e-kormányzati szolgáltatásokkal kapcsolatosan támasztott elvárások ( Survey of stakeholder requirements for pan-European eGovernment services )

[10] Az EIK meghatározása szeirnt.

[11] Stratégiai szempontból ezt a szükséges lépést alátámasztják: a COBRA ajánlásai, az Európai Unió közigazgatási főigazgatói 43. ülésének (2004. november 22–23.) végkövetkeztetései ((http://www.eipa.nl/), illetve „Az Európai Unió ITK-menetrendjének újragondolása: 10 áttörési pont az ITK-területén a lisszaboni célok elérése érdekében” című, a holland elnökség kezdeményezésére létrehozott stratégiai dokumentum (Hága, 2004.) http://www.pwc.com/Extweb/pwcpublications.nsf/docid/EC6DE73A846581CE80256EFD002E41FB/$file/pwc_rethinking_european_ict_agenda.pdf

[12] Lásd még EPAN, „Az Interoperabilitási szerkezet alapelvei”, készült 2004-ben, az ír elnökség alatt, http://www.reach.ie/publications/downloads/PrinciplesofInteroperability.pdf.

[13] Lásd az IDABC elfogadásáról szóló 2004/387/EK határozat 10.8. pontját, HL L 144., 2004.4.30., (Korrigendum: HL L 181., 2004.5.18., 25. o.)

[14] http://www.egovinterop.net/

[15] Lásd a páneurópai e-kormányzati szolgáltatásoknak közigazgatási szervek, üzleti vállalkozások és polgárok részére történő interoperábilis nyújtásáról (IDABC) szóló, 2004. április 21-i 2004/387/EK európai parlamenti és tanácsi határozat 10. cikke (8) bekezdését.