1. Következtetés és ajánlás 1.1 A cseh elnökség kérdésére összességében az a válasz, hogy a jelenlegi villamosenergia-piaci szerkezetben az atomenergia nem játszhat szerepet az árstabilitásban. Ez azért van, mert a jelenlegi piacszerkezetben a bekapcsolási sorrendet alkalmazzák (lásd a 2.8. pontot). Az atomenergia csak akkor játszhat árstabilizáló szerepet, ha a piacszerkezetet a magánfinanszírozás mellett jelentős állami pénzügyi támogatással kiigazítják. 1.2 Az EGSZB azt tanácsolja a cseh elnökségnek, hogy indítson strukturált párbeszédet uniós szinten azzal a céllal, hogy megállapodás szülessen egy új, árstabilitást garantáló villamosenergia-piaci szerkezetről. 2. Bevezető megjegyzések 2.1 Az EU Tanácsának cseh elnöksége (2022 második fele) még hivatalba lépése előtt felkérte az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságot, hogy dolgozzon ki feltáró véleményt a következő tárgyban: Az atomenergia szerepe az uniós energiaárak stabilitásában. 2.2 Az EGSZB örömmel tesz eleget a cseh elnökség felkérésének, mivel az lehetőséget kínál e szerep tényszerű és egyértelmű ismertetésére. 2.3 Az árstabilitás elérése az egyik előfeltétele annak, hogy a villamosenergia-fogyasztók – mind a vállalkozások, mind a lakosság – rövid és középtávon biztosan tudják tervezni a költségeiket. A stabil villamosenergia-árak ezért döntő szerepet játszanak az európai vállalkozások teljesítménye, valamint a munkahelyteremtés és -megtartás szempontjából. 2.4 Az árstabilitásra minden vállalat, különösen a kis- és középvállalkozások esetében is szükség van annak érdekében, hogy megfelelő időben reális árajánlatokat tudjanak adni, és reálisan tudjanak tervezni. 2.5 Annak érdekében, hogy a cseh elnökség kérdésére minél tényszerűbb és egyértelműbb választ adhassuk, ebben a feltáró véleményben nem tárgyalunk más olyan aspektusokat, amelyek szintén érdekesek ugyan, de nem fontosak a vélemény alapját képező kérdés szempontjából. Ez először is azt jelenti, hogy nem avatkozunk be az egyes tagállamok azon jogába, hogy maguk döntsék el, hogyan termelik a villamos energiát a saját országukban. Másodszor pedig NEM kommentáljuk az atomenergia tényleges és lehetséges előnyeit és hátrányait. 2.6 Az ellátás biztonságának kérdése szintén nem tartozik e feltáró vélemény tárgykörébe. Erről a kérdésről érdemes külön véleményt kidolgozni. Természetesen vitathatatlan, hogy a jelenlegi helyzetben, mikor Európában olyan háború dúl, amelyben a gázt és az olajat geopolitikai fegyverként használják, fontos, hogy a meglévő erőművek minél nagyobb mértékben működjenek, és rugalmasan kell eljárni a fosszilis és alacsony kibocsátású tüzelőanyagok átmeneti használatát illetően. És mint már említettük, az EGSZB elismeri az egyes tagállamok jogát arra, hogy maguk döntsenek arról, hogyan állítják elő a villamos energiát saját országukban. Az EGSZB megismétli, hogy határozottan támogatja az Európai Bizottság REPowerEU tervében megfogalmazottakat: a kihívást az orosz fosszilis tüzelőanyagoktól való függőségünk gyors csökkentése jelenti a tiszta átállás felgyorsítása, valamint a reziliensebb energiarendszer és a valódi energiaunió megvalósítása érdekében való összefogás révén. 2.7 Bár az energiaárak szintjéről is szívesen értekeznénk, mégsem tesszük, mivel az árstabilitás nem függ az árszinttől. Stabilitás bármely árszinten lehetséges. 2.8 Ismertetünk néhány szakkifejezést: Piacszerkezet: az, ahogyan a piacon meghatározzák a villamos energia árát. Határköltség: az az összeg, amennyivel az összköltség nő, ha egy vállalat egy további terméket állít elő. Azonnali piac: az áruk – például a villamos energia – adásvételi piaca, amelyen azonnali fizetéssel és azonnali szállítással bonyolítanak ügyleteket. Bekapcsolási sorrend: az erőművek sorrendje határköltségeik szintje alapján, a legalacsonyabb határköltségűvel kezdve a legmagasabb határköltségűig. Azaz addig kapcsolnak be egyre magasabb határköltségű erőműveket, amíg az a kereslet kielégítéséhez szükséges. Ez a sorrend a következő: megújuló energia, atomenergia, szén, olaj és gáz. A mai villamosenergia-piaci szerkezet szerint az árat a bekapcsolási sorrendben utolsó helyen álló (általában gáz-) erőmű határozza meg a határköltségei alapján. 3. Válasz a kérdésre 3.1 Természetesen minden erőmű szerepet játszik a villamosenergia-piacon. Egyértelmű például, hogy az, hogy Franciaországban a közelmúltban számos atomerőművet leállítottak és ebből következően több villamos energiát kellett importálni, tükröződik az ár alakulásában. Ebben a feltáró véleményben azonban nem ezeket a többé-kevésbé átmeneti helyzeteket vizsgáljuk, hanem a villamosenergia-piac működésének strukturális oldalát. 3.2 Az azonnali piacra összpontosítunk, mivel elsősorban ez határozza meg a fogyasztói árat. És mint már említettük, az azonnali piacon az árat a bekapcsolási sorrend határozza meg. 3.3 Az atomenergia szerepe az uniós energiaárak stabilitásában két változótól függ, nevezetesen attól, hogy régi vagy új atomerőművekről van-e szó, és hogy a jelenlegi vagy egy új piacszerkezetben gondolkodunk? Ezeket a változókat kombinálva tehát négy különböző helyzet állhat elő. 3.4 Annak érdekében, hogy minél egyértelműbb válasz adhassunk, e négy különböző helyzethez négy különböző forgatókönyvet kell felvázolni, mégpedig a következőket: A : Már meglévő atomerőművek a mai piacszerkezetben B : Már meglévő atomerőművek új piacszerkezetben C : Új atomerőművek a mai piacszerkezetben D : Új atomerőművek új piacszerkezetben. 3.5 A: Már meglévő atomerőművek a mai piacszerkezetben 3.5.1 A meglévő atomerőművekben termelt villamos energia szinte egyik tagállamban sem játszik és nem is játszhat szerepet a villamos energia árstabilitásában. Ennek oka a bekapcsolási sorrenden alapuló jelenlegi piacszerkezet, ahol a legmagasabb határköltségű erőmű határozza meg az árat (szinte mindig a gáz, még Franciaországban is). Az EU-ban csak egy kivétel van: Svédország, a villamosenergia-szerkezetéből adódóan (közel 60 %-ban megújuló energiaforrások – főként vízenergia – és körülbelül 30 % atomenergia) (1). 3.6 B: Már meglévő atomerőművek és új piacszerkezet 3.6.1 Főszabály szerint elképzelhető, hogy az atomerőművek így árstabilizáló hatást fejtenek ki – például egy olyan piacszerkezetben, amelyben az árképzés az átlagköltségeken alapul, és/vagy az atomenergia nem szerepel a bekapcsolási sorrendben. Kérdés azonban, hogy milyen legyen és hogyan működjön egy ilyen piac. Az Egyesült Királyságban például most vezetnek be egy új modellt. Ennek értelmében két szegmensre osztják a piacot: menetrendtartó villamosenergia és nem menetrendtartó villamosenergia. A menetrendtartó szegmens (főként gáz, a maradék szénnel és kevés biomasszával) a határköltség-alapú árazási modellt követné, a nem menetrendtartó szegmenst pedig a teljes költség alapján fizetnék ki (egyféle szabályozott befektetési jövedelem egy kompenzációs különbözeti szerződés formájában – az Egyesült Királyság az új Hinkley Point C (2) atomerőművénél már ezt alkalmazta.) Ez azt jelenti, hogy az államnak támogatnia kell az érintett atomerőműveket, ha a piaci villamosenergia-ár alacsonyabb, mint a szabályozott befektetési jövedelem alapján megállapított összeg. Ez az új piacszerkezet tehát két elemet tartalmaz: egy olyan piaci szegmenst, amelyben a korábbi piacszerkezet (= a határköltségeken alapuló bekapcsolási sorrend) alkalmazandó, illetve egy másik szegmenst, ahol de facto csak kompenzációs különbözeti szerződések léteznek. Ennek eredményeként a kompenzációs különbözeti szerződések keretében előállított villamos energia ára stabil, ami a fogyasztó számára is stabilabb árban tükröződik. A fogyasztói ár azonban továbbra is ingadozik, mivel a villamos energia egy részére még mindig a bekapcsolási sorrend vonatkozik. 3.7 C: Új atomerőművek a mai piacszerkezetben 3.7.1 Az atomerőművek stabilizáló hatást gyakorolhatnak az árakra, ha elegendő atomerőmű épül ahhoz, hogy az atomerőművek rendszeresen az utolsó erőművek legyenek a bekapcsolási sorrendben. Ez azt jelentené, hogy a fosszilis erőműveket atomerőművekkel kellene helyettesítenünk, amihez száznál is több új atomerőműre lenne szükség Európában! És igen, akkor ez határozná meg az árat, olyan árszinttel, amely – lásd a Hinkley C-t – mintegy kétszerese lenne a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energiáénak. A határköltség-alapú árképzés miatt azonban az új atomerőművek semmiképpen sem lennének képesek finanszírozni magukat a piacon, ezért támogatásra lenne szükségük. 3.8 D: Új atomerőművek és új piacszerkezet 3.8.1 Az atomerőművek nem szerepelnének a bekapcsolási sorrendben és a költség(-plusz) módszer hatálya alá tartoznának. A „plusz” hátterében az áll, hogy a kormányzati pénzügyi beruházások mellett a magánszektornak is részt kell vennie a finanszírozásban, és számukra is fontos a méltányos ROI (a beruházások megtérülése), ezért van szükség a költség-plusz árképzésre. (Lásd a 3.5.1. pontot is.) 4. Összefoglalás 4.1. A cseh elnökség kérdésére összességében az a válasz, hogy a jelenlegi villamosenergia-piaci szerkezetben az atomenergia nem játszhat szerepet az árstabilitásban. Az atomenergia csak akkor játszhat árstabilizáló szerepet, ha a piac szerkezetét a magánfinanszírozás mellett jelentős állami támogatással igazítják ki. 4.2. Ezért az EGSZB azt tanácsolja a cseh elnökségnek, hogy indítson strukturált párbeszédet uniós szinten azzal a céllal, hogy megállapodás szülessen egy új, árstabilitást garantáló villamosenergia-piaci szerkezetről.