Az EU már 2002 óta külön uniós ifjúságpolitikai együttműködést folytat az aktív részvétel és a lehetőségekhez való egyenlő hozzáférés elveire építve, a fiatalokat célzó egyéb szakpolitikákkal – mint például az oktatással és foglalkoztatással – összhangban. Az együttműködés szakpolitikai és jogszabályi változásokat idézett elő a tagállamokban és hozzájárult az ifjúsági szervezetek kapacitásépítéséhez. Fontos kihívások azonban továbbra is megoldásra várnak, mint például több, sokszínűbb háttérrel rendelkező fiatal bevonása, ideértve a kevesebb lehetőséggel rendelkező fiatalokat is, valamint a szélesebb körű bevonás helyi szinten.

A gazdasági fellendülés és az alacsonyabb munkanélküliség ellenére a – nemzedékek közötti egyenlőtlenséget is magukban foglaló – egyenlőtlenségek továbbra is fennállnak. A második világháború óta most először merül fel annak a valós kockázata, hogy a mai fiatal nemzedék rosszabbul fog élni, mint szüleik . A 16–29 év közöttiek 29 %-a a szegénység vagy társadalmi kirekesztettség kockázatának van kitéve, a 15–24 év közöttiek 11,6 %-a nem dolgozik és oktatásban vagy képzésben sem vesz részt (NEET-fiatal) ; e korcsoport 15,9 %-a munkanélküli, ami az általános népességre vonatkozó arány kétszerese. A társadalmi-gazdasági életből, illetve a demokráciából való kirekesztettség együtt jár . A hátrányokkal küzdő fiatalok általában kevésbé aktív állampolgárok és kevésbé bíznak az intézményekben, továbbá kevésbé részesülnek a mobilitási tapasztalatok előnyeiben, ideértve az Erasmus+ programot.

Az uniós ifjúsági együttműködésnek a lehető legjobban ki kell használnia az ifjúságpolitikában rejlő lehetőségeket. Képes ösztönözni a fiatalok részvételét a demokratikus életben, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 165. cikkével összhangban. A társadalmi szerepvállalást, valamint azon polgári és társadalmi-oktatási tevékenységeket (ifjúsági munka) is képes támogatni, melyek a fiataloknak életviteli készségeket biztosítanak és hidat képeznek a társadalom felé, különösen a hátrányos helyzetű fiatalok tekintetében.

A következő években a stratégia a következőkre törekszik:

-Annak lehetővé tétele, hogy a fiatalok saját életük irányítói legyenek és megerősítsék ellenállóképességüket valamint a fiatalok felruházása a változó világban való boldoguláshoz szükséges életviteli készségekkel; -A fiatalok bátorítása, hogy az európai közösségekben uniós értékek és az európai identitás által inspirált aktív polgárok, illetve a szolidaritás és kedvező változások előmozdítói legyenek; -Támogatás nyújtása az ifjúsági társadalmi kirekesztettség megelőzéséhez ; -A fiatalokat érintő szakpolitikai döntések hatásainak javítása párbeszéd révén, valamint a fiatalok szükségleteinek kielégítése ágazatokon átívelően.

Ennek érdekében az ifjúságpolitikai együttműködés az alábbi három cselekvési terület köré csoportosított tevékenységeket végez.

BEVONNI: A fiatalok demokratikus életben való részvételének ösztönzése ÖSSZEKAPCSOLNI: A fiatalok egymáshoz közelítése Európán belül és kívül az önkéntes szerepvállalás, tanulási célú mobilitás, szolidaritás és kultúrák közötti megértés elősegítése érdekében FELHATALMAZNI: A fiatalok felelősségvállalásának ösztönzése minőség, innováció és az ifjúsági munka elismerése révén

A stratégia kiemelt figyelmet fordít a következőkre:

Valamennyi fiatal bevonása: a stratégiának arra kell törekednie, hogy valamennyi fiatal kilátásait javítsa, függetlenül hátterüktől vagy társadalmi helyzetüktől. Az Erasmus+ Ifjúság program alkalmas a kevesebb lehetőséggel rendelkező fiatalok elérésére, akik a kedvezményezettek 36 %-át teszik ki . Azonban további fellépésekre van szükség ahhoz, hogy az uniós ifjúságpolitika és az Erasmus+ program valóban befogadó legyen.

A globálistól lokálisig terjedő szintek átfogása: a fiatalok elkötelezettek a globális kihívások kezelése iránt, különösen a fenntartható fejlesztési célok tekintetében. Ennek megfelelően a fiatalok felelősségvállalásának ösztönzése alulról szerveződik és a fiatalok eltérő helyzetén alapul. Az uniós ifjúsági együttműködésnek regionális és helyi szinten is jobban kapcsolódnia kell a politikai döntéshozókhoz és gyakorlati szakemberekhez, továbbá ösztönöznie kell a fiatalok alulról jövő kezdeményezéseit.

... és a virtuális világ: a digitális technológiák sok tekintetben forradalmasították a fiatalok életét, és a szakpolitikáknak a lehetőségeket és kihívásokat is figyelembe kell venniük a közösségi médiában rejlő lehetőségek kiaknázásával, a fiatalok digitális készségekkel való felvértezésével, illetve a kritikai gondolkodás és médiaműveltség ösztönzésével.

2.1. BEVONNI

Az Európa jövőjéről folytatott viták kontextusában most jött el az ideje, hogy meghallgassuk a fiatalokat és képessé tegyük őket arra, hogy valóra váltsák álmaikat.

Sok fiatal szeretne részt venni a politikai életben, de azt várja, hogy véleménye számítson is. A fiatalok gyakran kevésbé elkötelezettek a szavazás vagy politikai pártok iránt, mint az idősebbek, ugyanakkor érdeklődést tanúsítanak a politika iránt és kedvezően ítélik meg az EU-t. Az uniós polgárság tudata erősebb az 1980 után születettekben (73 %), mint az 1946 előtt születettek esetében (54 %) . Amint az uniós polgárságról szóló 2017. évi jelentés is hangsúlyozza, a fiatalok bevonása létfontosságú a 2019. évi európai parlamenti választások tekintetében.

Az uniós ifjúságpolitika jelenleg a strukturált párbeszéd révén vonja be a fiatalokat, aminek segítségével 2010 óta több mint 200 000 fiatalt értek el. Habár befolyásos eszközzé vált, a Bizottság a továbblépést és az eszköz megújítását javasolja. A „Gondoljuk újra Európát” kezdeményezés keretében összegyűjtött tapasztalatokra is építve az uniós kérdésekben aktív ifjúsági szervezeteken túlnyúló, szélesebb körű bevonást kell elérni, valamint sokszínűbb célközönséget kell bevonni helyi szinten is. Jobban a hátrányos helyzetű csoportokra kell összpontosítania, például az Erasmus+ befogadással és sokféleséggel kapcsolatos stratégiájára építve, a fiatal szakértők és kutatók szakértelmét is igénybe véve. Az elismert uniós ifjúsági konferenciákon és üléseken túlmenően az uniós ifjúsági párbeszéd új és alternatív részvételi formákat is felkarol, ideértve az online kampányokat, illetve az Európai Ifjúsági Portálhoz kapcsolódó digitális platformokon lefolytatott konzultációkat. Az uniós szinten koordinált és nemzeti munkacsoportok által, továbbfejlesztett ellenőrzési intézkedések révén támogatott párbeszédben a fiatalok minden szinten részt vesznek. Annak átlátható és egyértelmű hatással kell bírnia. A minőségi információkhoz való hozzáférés elengedhetetlen ahhoz, hogy a fiatalok véleményüket tényekre és érvekre alapozva legyenek képesek kialakítani.