[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 27.7.2006

COM(2006) 422 végleges

2006/0141 (CNS)

Javaslat

A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Közösség és a Koreai Köztársaság közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodás aláírásáról

Javaslat

A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Közösség és a Koreai Köztársaság közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodás megkötéséről

(előterjesztő: a Bizottság)

INDOKOLÁS

1. A Közösségnek és a Koreai Köztársaságnak (a továbbiakban: Korea) hasonlóak a kutatási prioritásai – ezek között szerepelnek az élettudományok és a kapcsolódó technológiák, az információstársadalmi technológiák és a hírközlés, az ipari technológiák és az anyagtechnológiák, a fenntartható fejlődés, a megújuló energiaforrások, a műholdak, a földmegfigyelés stb. – és mindkettő tagja az ITER-nek, a nemzetközi termonukleáris kísérleti reaktor projektjének is.

2. Korea, miután vállalta, hogy megerősíti kutatási bázisát, éves GDP-jének majdnem 3 %-át erre a területre fordítja[1]. Ezért Korea a tudományos és technológiai együttműködés szempontjából nagyon fontos partnere Európának.

3. Felismerve, hogy a tudomány és a technológia mennyire fontos Európa és Korea gazdasági és társadalmi fejlődéséhez, mindkét fél kifejezte szándékát, hogy elmélyítse és fokozza az együttműködést a közös érdeket szolgáló területeken.

- A 2003 májusában Philippe Busquinnel folytatott brüsszeli megbeszélésen Hokun Park koreai tudományos miniszter hangot adott Korea azon óhajának, hogy a fokozottabb és szorosabb tudományos és technológiai együttműködés érdekében megállapodás szülessék a tudományos és technológiai együttműködésről.

- 2003 októberében az Európai Unió melletti koreai misszió hivatalosan tájékoztatta a Bizottság szolgáltatait, hogy Korea tárgyalásokat kíván kezdeni egy, a tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodásról.

- 2005 március 7-én a Tanács felhatalmazta a Bizottságot, hogy tárgyalásokat folytasson az Európai Közösség és Korea közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodást illetően. A tárgyalások eredményeként megszületett a mellékelt megállapodás, amelyet 2002. december 21-én Brüsszelben parafáltak.

4. A megállapodás alapjául szolgáló elvek: a kölcsönös előny, a másik félnek a megállapodáshoz kapcsolódó programjaihoz és tevékenységeihez való hozzáférés kölcsönös lehetősége, a megkülönböztetésmentesség, a szellemi tulajdon hatékony oltalma és a szellemi tulajdonjogokon való méltányos osztozás.

5. A felek a szerződést ötéves alapidőszakra kötik, majd hallgatólagosan megújítják, figyelemmel azon külső független értékelés ajánlásaira is, amely minden ötéves időszak utolsó előtti évében készül.

6. A fent említett megfontolások alapján a Bizottság javasolja, hogy a Tanács:

- az Európai Közösség nevében hagyja jóvá az aláírásról szóló határozatot, és – az Európai Parlamenttel folytatott konzultációt követően –

- hagyja jóvá az Európai Közösség és a Koreai Köztársaság közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodás megkötéséről szóló határozatot.

Javaslat

A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Közösség és a Koreai Köztársaság közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodás aláírásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó Szerződésre, és különösen annak 170. cikkére, összefüggésben annak 300. cikke (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával,

tekintettel a Bizottság javaslatára[2],

mivel:

(1) 2005. március 7-i határozatával a Tanács felhatalmazta a Bizottságot, hogy tárgyalásokat folytasson az Európai Közösség és a Koreai Köztársaság közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodásról.

(2) A Bizottság a Közösség nevében lefolytatta a Koreai Köztársasággal kötendő megállapodásra vonatkozó tárgyalásokat, a Bizottságnak a tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodás megkötése tekintetében adott felhatalmazásról szóló tanácsi határozat mellékletében szereplő irányelvekkel összhangban.

(3) A tárgyalások eredményeként megszületett a mellékelt megállapodás, amelyet 2005. december 21-én parafáltak.

(4) A Bizottság által folytatott tárgyalások nyomán született megállapodást alá kell írni, a megállapodás esetleges későbbi megkötésének céljából.

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

Egyetlen cikk

A megállapodás későbbi megkötésére is figyelemmel a Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje az Európai Közösség és Korea közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodásnak a Közösség nevében történő aláírására jogosult személyt vagy személyeket.

A megállapodás szövegét e határozat melléklete tartalmazza.

Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.

a Tanács részéről

az elnök

[…]

2006/0141 (CNS)

Javaslat

A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Közösség és a Koreai Köztársaság közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodás megkötéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 170 cikkére, összefüggésben 300. cikke (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával és 300. cikke (3) bekezdésének első albekezdésével,

tekintettel a Bizottság javaslatára[3],

tekintettel az Európai Parlament véleményére[4],

mivel:

(1) A megállapodást – a(z) ...-i .../.../EK tanácsi határozattal összhangban történő esetleges későbbi megkötésére is figyelemmel – ....-én aláírták a Közösség nevében;

(2) A megállapodást helyénvaló jóváhagyni,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

Az Európai Közösség és a Koreai Köztársaság közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodást a Tanács jóváhagyja a Közösség nevében.

A megállapodás szövegét e határozat melléklete tartalmazza.

2. cikk

A megállapodás 12. cikke (1) bekezdése szerinti értesítést a Közösség megbízásából a Tanács elnöke küldi meg.

Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.

a Tanács részéről

az elnök

[…]

MELLÉKLET

Megállapodás az Európai Közösség és a Koreai Köztársaság kormánya közötti tudományos és technológiai együttműködésről

Az Európai Közösség (a továbbiakban: a Közösség) és a Koreai Köztársaság kormánya (a továbbiakban: Korea), a továbbiakban együttesen: a szerződő felek;

FIGYELEMBE VÉVE, hogy a Közösség és Korea néhány, közös érdeket szolgáló területen folytat kutatási, technológiafeljesztési és demonstrációs tevékenységeket, és annak tudatában, hogy a tudományos ismeretek gyorsan bővülnek és jótékony hatással vannak a kétoldalú és nemzetközi együttműködésre;

AZZAL A KÍVÁNSÁGGAL, hogy békés célú és kölcsönös előnyökkel járó termékeny partneri kapcsolat létrehozása révén szélesebb körűvé tegyék a tudományos és technológiai együttműködést néhány, közös érdeket szolgáló területen;

MEGÁLLAPÍTVA, hogy ezen együttműködés és a belőle származó eredmények alkalmazása hozzá fog járulni a szerződő felek gazdasági és társadalmi fejlődéséhez; valamint

AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy a szerződő felek közötti tudományos és technológiai együttműködést erősítő általános együttműködési tevékenységek végrehajtásához hivatalos keretet hozzanak létre;

A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

1. cikk – A megállapodás célja és alapelvei

1. A szerződő felek ösztönzik, fejlesztik és elősegítik az e megállapodás szerinti békés célú együttműködési tevékenységeket a tudomány és a technológia terén, összhangban e megállapodással és mindkét szerződő fél törvényi és rendeleti előírásaival.

2. Az e megállapodás szerinti együttműködési tevékenységeket az alábbi alapelvekből kiindulva kell folytatni:

1. Kölcsönös és méltányos hozzájárulás és haszon;

2. A kutatási és technológiafejlesztési programok, projektek és létesítmények hozzáférhetővé tétele mindkét fél részéről a másik fél vendégkutatói számára;

3. Az együttműködési tevékenységeket esetleg érintő információk kellő időben történő cseréje;

4. a tudásalapú társadalom elősegítése a felek gazdasági és társadalmi fejlődésének javára; valamint

5. a szellemi tulajdonjogoknak e megállapodás II. mellékletével összhangban történő oltalma.

2. cikk – Fogalommeghatározások

E megállapodás alkalmazásában:

1. „közvetlen együttműködési tevékenységek”: a szerződő felek közötti együttműködési tevékenységek

2. „közvetett együttműködési tevékenységek”: koreai és közösségi illetőségű jogalanyok közötti tevékenységek, amelyek annak révén valósulnak meg, hogy koreai jogalanyok részt vesznek az Európai Közösséget létrehozó szerződés 166. cikke szerinti közösségi keretprogramban (a továbbiakban: a keretprogram), és hogy közösségi illetőségű jogalanyok hasonlóképpen részt vesznek a kereptrogramhoz hasonló technológiai és tudományos területekre vonatkozó koreai kutatási programokban vagy projektekben;

3. „együttműködési tevékenységek”: a közvetlen és a közvetett együttműködési tevékenységek;

4. „jogalany”: olyan természetes személy vagy olyan, a létrehozás helye szerinti nemzeti jognak vagy a közösségi jognak megfelelően létrehozott jogi személy, aki vagy amely jogi személyiséggel rendelkezik és saját nevében korlátozás nélkül szerezhet jogokat és vállalhat kötelezettségeket.

3. cikk – Együttműködési tevékenységek

1. Az e megállapodás szerinti együttműködési tevékenységek között az alábbiak szerepelhetnek:

6. Általános vagy szakismereti jellegű tudományos és technológiai kérdésekre vonatkozó információk megvitatására és cseréjére, illetőleg az együttműködés keretében megvalósítható kutatási és fejlesztési projektek és programok kijelölésére irányuló különféle – köztük szakértői – megbeszélések;

7. információcsere a kutatási és fejlesztési tevékenységekről, politikákról, gyakorlatokról és a vonatkozó törvényi és rendeleti előírásokról;

8. tanulmányutak és cserelátogatások, amelyek során tudósok, műszaki munkatársak és egyéb szakértők általános vagy szakirányú kérdéseket érintenek;

9. azon együttműködési projektek és programok megvalósítása, amelyekről a 6. cikkben említett vegyesbizottság a szerződő felek törvényi és rendeleti előírásaival összhangban dönthet; valamint

10. a tudomány és a technológia területén más formában megvalósuló olyan tevékenységek, amelyekről a 6. cikkben említett vegyesbizottság a szerződő felek törvényi és rendeleti előírásaival összhangban dönthet.

2. A közvetett együttműködési tevékenységek fejlesztése érdekében, e megállapodás mellékleteire is figyelemmel, a koreai vagy közösségi illetőségű jogalanyok részt vehetnek – a szerződő felek törvényi és rendeleti előírásaival összhangban – a másik szerződő fél kezelésében lévő, annak jogalanyai számára nyitva álló kutatási programokban vagy projektekben.

4. cikk – Végrehajtási eljárások

1. Az e megállapodás szerinti együttműködési tevékenységekre vonatkozó részletek és eljárások meghatározására a szerződő felek végrehajtási megegyezéseket köthetnek.

2. A szerződő felek tudományos és technológiai együttműködési tevékenységeinek végrehajtásával mindkét szerződő fél megbízhat olyan intézményeket, amelyek a szerződő felek közötti tudományos és technológiai együttműködési tevékenységek közvetlen megvalósítására vagy támogatására szakosodtak.

3. A szerződő felek által ösztönzött, fejlesztett és előmozdított azon tudományos és technológiai együttműködési tevékenységek, amelyek nem alapulnak külön megállapodásokon, és amelyek e megállapodás hatálybalépésekor már elkezdődtek, de még nem fejeződtek be, az említett időponttól e megállapodás hatálya alá tartoznak.

5. cikk – Az együttműködés fokozása

1. A szerződő felek mindent megtesznek annak érdekében, hogy az e megállapodás szerinti együttműködési tevékenységeket folytató jogalanyoknak minden olyan eszközt megadjanak, amely könnyebbé teheti az ezen együttműködési tevékenységekben részt vevő kutatók munkáját és utazásait, valamint az ilyen együttműködési tevékenységekre szánt anyagoknak, adatoknak és felszereléseknek az ország területére történő behozatalát, illetőleg onnan történő kivitelét.

2. A szerződő felek indokolt esetben és békés célok érdekében megengedhetik, hogy a kutatói szféra bármely területéhez tartozó kutatók és szervezetek – a magánszektorbeliek is – részt vehessenek az e megállapodás szerinti együttműködési tevékenységekben.

6. cikk – Vegyesbizottság

1. Az e megállapodás szerinti együttműködési tevékenységeket Korea részéről a tudományért és a technológiáért felelős koreai minisztériumok, a Közösség részéről pedig az Európai Közösségek Bizottságának szolgálatai (a Tudományos, Kutatási és Fejlesztési Főigazgatóság) hangolják össze és segítik elő, végrehajtó szervként eljárva.

2. E megállapodás sikeres végrehajtásának biztosítására a végrehajtó szervek tudományos és technológiai együttműködési vegyesbizottságot (a továbbiakban: a vegyesbizottság) hoznak létre. A vegyesbizottság mindkét fél hivatalos képviselőiből áll, és a társelnökségben mindkét fél képviselve lesz. A bizottság közös megegyezéssel saját eljárási szabályzatot fogad el.

3. A vegyesbizottság feladatai:

11. eszme- és információcsere a tudományos és technológiai politikákról;

12. az e megállapodás szerinti együttműködési tevékenységeknek és azok eredményeinek a felülvizsgálata és megvitatása;

13. e megállapodás végrehajtására vonatkozó, a szerződő feleknek címzett ajánlások megfogalmazása, beleértve adott esetben az e megállapodás szerinti együttműködési tevékenységek meghatározását és javaslatként való előterjesztését, valamint megvalósításuk előmozdítását;

14. aaz e megállapodás szerinti együttműködési tevékenységek állásáról, eredményeiről és eredményességéről szóló jelentés elkészítése a szerződő felek részére. Az említett jelentést továbbítani kell a kereskedelmi és együttműködési keretmegállapodással létrehozott EU–Korea vegyesbizottságnak.

4. A vegyesbizottság közös megegyezéssel határoz.

5. A vegyesbizottság ülésein részt vevők kiadásait – útiköltségét, szállását – mindig az általuk képviselt szerződő fél fedezi. Az ülésekkel kapcsolatos összes többi költséget a fogadó szerződő fél viseli.

6. A vegyesbizottság Koreában és a Közösségben felváltva ülésezik, közös megegyezéssel megállapított időpontban, lehetőség szerint évente.

7. cikk – Finanszírozás

1. E megállapodás végrehajtásánál figyelemmel kell lenni a megfelelő pénzügyi források rendelkezésre állására és mindkét fél hatályos törvényi és rendeleti előírásaira is.

2. Az e megállapodás szerinti együttműködési tevékenységek költségeinek fedezetéről közös megegyezéssel döntenek.

3. Ha az egyik szerződő fél bizonyos együttműködési tervei anyagi támogatásban részesítik a másik szerződő fél résztvevőit, minden olyan támogatás, vagy más – pénzügyi vagy egyéb – hozzájárulás, amelyet az egyik szerződő fél ad a másik szerződő fél résztvevőinek, vám- és adómentességet élvez, a támogatás, illetőleg a pénzügyi vagy egyéb hozzájárulás időpontjában a szerződő felek területén hatályos vonatkozó törvényi és rendeleti előírásokkal összhangban.

8. cikk – Az ismeretek és a szellemi tulajdonjogok

1. A közvetlen együttműködési tevékenységekből származó, nem jogvédett tudományos és technológiai ismereteket bármelyik fél nyilvánosságra hozhatja a szokásos módokon, saját általános eljárásaival összhangban.

2. Az e megállapodás szerinti együttműködési tevékenységek során létrejött vagy bejelentett szellemi vagy egyéb tulajdonjogokat az e megállapodás II. mellékletében előírtak szerint kell kezelni.

9. cikk – Területi hatály

Ezt a megállapodást egyrészt az Európai Közösséget létrehozó szerződés hatálya alá tartozó területekre és az említett szerződésben megállapított feltételekkel, másrészt Korea területére kell alkalmazni. Ez nem zárja ki, hogy a szerződő felek a nyílt tengeren, a világűrben vagy harmadik országok területén együttműködési tevékenységeket folytassanak a nemzetközi joggal összhangban.

10. cikk – Vitarendezés

1. E megállapodás rendelkezései nem sértik a szerződő felek között vagy a Közösség bármely tagállamának kormánya és Korea kormánya között fennálló és/vagy ezután létrejövő megállapodásokból eredő jogokat és kötelezettségeket.

2. Az e megállapodás értelmezésével vagy végrehajtásával kapcsolatos bármely kérdést vagy vitát a felek közötti konzultációval kell rendezni.

11. cikk – Mellékletek

E megállapodás szerves részét képezi az I. melléklet (amely a részvételi feltételeket tartalmazza) és a II. melléklet (amely a szellemi tulajdonjogokról szól).

12. cikk – Hatálybalépés és megszűnés

1. Ez a megállapodás azon a napon lép hatályba, amelyen a szerződő felek diplomáciai jegyzékváltás útján értesítik egymást arról, hogy lefolytatták az e megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső eljárásukat.

2. Ez a megállapodás ötéves időtartamra lép hatályba, és ha egyik fél sem mondja fel, azután is hatályban marad.

3. A megállapodás a kezdeti ötéves időszak lejártakor és azután bármikor felmondható, a másik szerződő félhez hat hónappal korábban eljuttatott írásbeli értesítéssel.

4. Mindkét fél ötévente felmérheti a megállapodás hatását és tevékenységeit. A szerződő feleknek mindent meg kell tenniük a másik szerződő fél által végzett felmérések megkönnyítéséért, és a felmérést végző szerződő félnek tájékoztatnia kell a másik szerződő felet a felmérés eredményeiről.

5. Ez a megállapodás közös megegyezéssel, a szerződő felek közötti diplomáciai jegyzékváltás útján módosítható. Ha a szerződő felek másképp nem állapodnak meg, a módosítások az (1) bekezdésben említett eljárás szerint lépnek hatályba.

6. A megállapodás megszűnése nem befolyásolja az e megállapodás szerint megkezdett és a megszűnés időpontjában még teljesen végre nem hajtott együttműködési tevékenységeket, sem az e megállapodás mellékleteivel összhangban keletkezett egyes jogokat és kötelezettségeket.

A FENTIEK HITELÉÜL az Európai Közösség, illetőleg a Koreai Köztársaság kormánya által kellően felhatalmazott alulírottak aláírták ezt a megállapodást.

KELT …………., 2005. ……….. hó ……… napján, koreai, angol, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, spanyol, svéd, szlovák és szlovén nyelven, két eredeti példányban, amelynek szövege mindezen nyelveken egyaránt hiteles.

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG RÉSZÉRŐL: | A KOREAI KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA RÉSZÉRŐL: |

I. MELLÉKLET

Részvételi feltételek

az európai közösségi, illetőleg koreai illetőségű jogalanyok számára

E megállapodás keretében, ha az egyik szerződő fél közvetett együttműködési tevékenység céljából szerződést köt a másik szerződő fél valamely jogalanyával, a másik szerződő félnek kérésre igyekeznie kell az ésszerűség és a megvalósíthatóság határain belül megadni minden segítséget, amely az előbbi szerződő félnek szükséges vagy hasznos lehet az említett szerződés akadálytalan megvalósulásához.

1. A KÖZÖSSÉG KUTATÁSI KERETPROGRAMJA (A TOVÁBBIAKBAN: A KERETPOGRAM) KERETÉBEN ELVÉGZENDő KÖZVETETT EGYÜTTMűKÖDÉSI TEVÉKENYSÉGEKBEN VALÓ RÉSZVÉTEL FELTÉTELEI KOREAI ILLETőSÉGű JOGALANYOK SZÁMÁRA

a) A koreai illetőségű jogalanyok részt vehetnek az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó keretprogramja keretében elvégzendő közvetett együttműködési tevékenységekben, figyelemmel azokra a feltételekre és korlátozásokra is, amelyek az Európai Közösség keretprogramjának a végrehajtása tekintetében a vállalkozások, kutatóközpontok és egyetemek részvételére, valamint a kutatási eredmények terjesztésére alkalmazandó szabályokra vonatkozó európai parlamenti és tanácsi rendeletben szerepelnek.

b) Az a) pont sérelme nélkül, ha koreai illetőségű jogalanyok részt vesznek a keretprogramok keretében elvégzendő közvetett együttműködési tevékenységekben, ezt a részvételi szabályoknak megfelelően kell tenniük.

2. A KOREAI KUTATÁSI PROGRAMOKBAN ÉS PROJEKTEKBEN VALÓ RÉSZVÉTEL FELTÉTELEI EURÓPAI KÖZÖSSÉGI ILLETőSÉGű JOGALANYOK SZÁMÁRA

a) Közösségi illetőségű jogalanyok részt vehetnek a koreai kormány által finanszírozott kutatási és fejlesztési projektekben vagy programokban.

b) Közösségi illetőségű jogalanyok Korea vonatkozó törvényi és rendeleti előírásaival és az adott projektekre vagy programokra alkalmazandó részvételi szabályokkal összhangban vehetnek részt koreai kutatási és fejlesztési projektekben vagy programokban.

II. MELLÉKLET

A szellemi tulajdonjogok elosztására vonatkozó alapelvek

1. FOGALOMMEGHATÁROZÁS

E megállapodás alkalmazásában a szellemi tulajdon jelentése megegyezik a Szellemi Tulajdon Világszervezetét létrehozó, 1967. július 14-i stockholmi egyezmény 2. cikkében szereplő meghatározással.

2. A szerződő felek szellemi tulajdonjogai közvetlen együttműködési tevékenységek esetében

a) A szerződő felelek kifejezetten eltérő megállapodása hiányában az alábbi szabályokat kell alkalmazni a szerzői és szomszédos jogok kivételével mindazon szellemi tulajdonjogokra, amelyeket a szerződő felek e megállapodás 3. cikkének (1) bekezdése szerinti közvetlen együttműködési tevékenységek során hoznak létre:

1) A szellemi tulajdont létrehozó szerződő felet illeti meg a teljes tulajdonjog. Ha a szellemi tulajdont közösen hozták létre, és nem állapítható meg, hogy a szerződő felek külön-külön mivel járultak hozzá, a szellemi tulajdon a szerződő felek közös tulajdona.

2) A szellemi tulajdonjoggal rendelkező szerződő fél közvetlen együttműködési tevékenységek céljára hozzáférési jogot ad a másik szerződő fél számára. Ezt a hozzáférési jogot jogdíjmentesen kell biztosítani.

b) A szerződő felek kifejezetten eltérő megállapodása hiányában az alábbi szabályokat kell alkalmazni a szerződő felek szerzői és szomszédos jogaira:

1) Ha valamelyik szerződő fél sajtó útján, cikkben, jelentésben, könyvben vagy más módon, akár videoszalag vagy szoftver útján, olyan tudományos vagy műszaki adatokat, információkat vagy eredményeket tesz közzé, amelyek e megállapodás szerinti együttműködési tevékenységből származnak vagy ilyennel kapcsolatosak, a szóban forgó szerződő félnek mindent meg kell tennie, hogy mindazon országokra nézve, ahol létezik szerzői jogvédelem, a másik szerződő fél olyan nem kizárólagos, visszavonhatatlan, jogdíjmentes engedélyhez jusson, amely feljogosítja e művek lefordítására, másolására, átdolgozására, továbbadására és nyilvános terjesztésére.

2) A b)1) pontban meghatározott, szerzői jogvédelem alatt álló művek nyilvánosan terjesztett példányainak mindegyikén fel kell tüntetni a szerző(k) nevét, kivéve ha a szerző(k) kifejezetten kéri(k) neve (nevük) elhagyását. A példányokon továbbá jól láthatóan fel kell tüntetni, hogy a mű a szerződő felek közös támogatásával jött létre.

c) A szerződő felek kifejezetten eltérő megállapodásának hiányában az alábbi szabályokat kell alkalmazni a szerződő felek birtokában lévő nem nyilvános információkra:

1) a szerződő felek a közvetlen együttműködési tevékenységek végrehajtásához szükséges információkat úgy közlik a másik szerződő féllel, hogy egyúttal megjelölik az általuk nem nyilvánosnak szánt információkat;

2) az információt átvevő szerződő fél e megállapodás végrehajtásának sajátos céljaira – saját felelősségére – továbbadhat nem nyilvános információkat a maga ügynökségeinek vagy azok alkalmazásában álló személyeknek;

3) a nem nyilvános információt közlő szerződő fél előzetes írásbeli hozzájárulásával a másik fél az említett nem nyilvános információt a c)2) pontban megengedettnél szélesebb körben is terjesztheti. A szerződő felek közösen kidolgozzák az említett szélesebb körű terjesztéshez való hozzájárulás kérelmezésére és megadására vonatkozó eljárásokat, és e hozzájárulást mindkét szerződő fél megadja, valahányszor törvényi és rendeleti előírásai engedik;

4) az e megállapodás értelmében megrendezett konferenciákról és ülésekről származó, valamint a személyi állomány kijelöléséről és az igénybe vett létesítményekről szóló információk bizalmasan kezelendők, ha az információ feladója a közléssel egy időben, a c)1) ponttal összhangban felszólította a címzettet, hogy ügyeljen annak bizalmas vagy kitüntetett jellegére;

5) ha valamelyik szerződő fél azt veszi észre, hogy a 2.c) pont szerinti terjesztési korlátozásokat és feltételeket képtelen lesz teljesíteni, vagy okkal feltételezhető, hogy erre képtelenné válik, azonnal értesítenie kell a másik szerződő felet. Ezután a szerződő felek közösen határozzák meg a megfelelő eljárásmódot.

3. A szerződő felek jogalanyainak szellemi tulajdonjogai közvettett együttműködési tevékenységek esetében

a) Mindkét szerződő félnek gondosodnia kell arról, hogy ha az egyik szerződő fél jogalanyai a másik szerződő fél kutatási és fejlesztési programjaiban vesznek részt, az említett jogalanyok szellemi tulajdonjogai és részvételből adódó kötelezettségei összhangban legyenek a vonatkozó törvényi és rendeleti előírásokkal és nemzetközi egyezményekkel, beleértve a szellemi tulajdonjogok kereskedelmi vonatkozásairól szóló megállapodást, a Kereskedelmi Világszervezetet létrehozó marrakechi megállapodás 1C. mellékletét, valamint az irodalmi és művészeti művek védelméről szóló, az 1971. július 24-i párizsi okmány szerinti berni egyezményt és az ipari tulajdon oltalmáról szóló, az 1967. július 14-i stockholmi okmány szerinti párizsi egyezményt.

b) Mindkét szerződő félnek gondoskodnia kell arról, hogy ha az egyik szerződő fél jogalanyai a másik szerződő fél kutatási és fejlesztési programjaiban vesznek részt, az említett jogalanyokat – a hatályos törvényi és rendeleti előírásokkal összhangban – szellemi tulajdon tekintetében ugyanazok a jogok illessék meg és ugyanazok a kötelezettségek terheljék, mint a másik szerződő fél azon jogalanyait, akik vagy amelyek ugyanezen közvetett együttműködési tevékenységekben vesznek részt.

PÉNZÜGYI KIMUTATÁS

1. A JAVASLAT CÍME

A Bizottság határozattervezete az Európai Közösség és a Koreai Köztársaság közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodás megkötéséről

2. TEVÉKENYSÉGALAPÚ GAZDÁLKODÁSI/KÖLTSÉGVETÉS-TERVEZÉSI KERET

Többek között a Kutatási és Technológiafejlesztési, a Közös Kutatóközpont, a Vállalkozáspolitikai, az Információstársadalmi és a Közlekedési és Energiaügyi Főigazgatóság politikai stratégiája és koordinálása

3. KÖLTSÉGVETÉSI TÉTELEK

3.1. Költségvetési tételek (működési tételek és kapcsolódó technikai és igazgatási segítségnyújtási tételek (korábban: BA-tételek)) beleértve a következő költségvetési megnevezéseket:

A megállapodás végrehajtásával (munkaértekezletekkel, konferenciákkal, ülésekkel) kapcsolatos költségek az Európai Közösség keretrpogramjának egyedi programjaival kapcsolatos igazgatási költségvetési tételeket (XX.01.05.03) terhelik.

3.2. A fellépés és a pénzügyi kihatás időtartama:

Ötéves kezdeti időszak attól a naptól számítva, amelyen a szerződő felek diplomáciai jegyzékváltás útján értesítik egymást arról, hogy lefolytatták az e megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső eljárásukat; a megállapodás azután – 12. cikkének megfelelően – hallgatólagosan meghosszabbodik.

3.3. Költségvetési jellemzők (a táblázat szükség szerint további sorokkal bővíthető):

Költségvetési tétel | Kiadás típusa | Új | EFTA hozzájárulás | Tagjelölt országok hozzájárulásai | A pénzügyi terv fejezete |

xx01.05.03 | Nem kötelező | Nem diff.[5] | NEM | NEM | IGEN | 3. |

4. FORRÁSOK ÁTTEKINTÉSE

4.1. Pénzügyi források

4.1.1. A kötelezettségvállalási előirányzatok és a kifizetési előirányzatok áttekintése

millió EUR (három tizedesjegyig)

Kiadás típusa | Szakasz száma | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | . | Összesen |

Működési kiadások[6] |

Kötelezettségvállalási előirányzatok | 8.1 | a | 0 | 0 |

Kifizetési előirányzatok | b | 0 | 0 |

A referenciaösszegbe beletartozó igazgatási kiadások[7] |

Technikai és igazgatási segítségnyújtás (NDE) | 8.2.4 | c | 0.015 | 0.015 | 0.015 | 0.015 | 0.015 | 0.075 |

TELJES REFERENCIAÖSSZEG |

Kötelezettségvállalási előirányzatok | a+c | 0.015 | 0.015 | 0.015 | 0.015 | 0.015 | 0.075 |

Kifizetési előirányzatok | b+c | 0.015 | 0.015 | 0.015 | 0.015 | 0.015 | 0.075 |

A referenciaösszegbe nem beletartozó igazgatási kiadások[8] |

Személyi és kapcsolódó kiadások | 8.2.5 | d | 0 | 0 |

A referenciaösszegbe nem beletartozó, a személyi és kapcsolódó kiadásoktól eltérő kiadások | 8.2.6 | e | 0 | 0 |

A fellépés indikatív összköltsége

TELJES KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZAT, beleértve a személyi költséget | a+c+d+e | 0.015 | 0.015 | 0.015 | 0.015 | 0.015 | 0.075 |

TELJES KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZAT, beleértve a személyi költséget | b+c+d+e | 0.015 | 0.015 | 0.015 | 0.015 | 0.015 | 0.075 |

A társfinanszírozás részletezése

Ha a javaslat bizonyos (alább felsorolandó) tagállamok vagy más szervek általi társfinanszírozást ír elő, a társfinanszírozás becsült szintjét az alábbi táblázatban meg kell adni (ha a társfinanszírozásra több szervezetet irányoztak elő, a táblázat további sorokkal bővíthető):

millió EUR (három tizedesjegyig)

Társfinanszírozó szerv | n. év | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n+5 és később | Összesen |

…………………… | f |

TELJES KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZAT társfinanszírozással | a+c+d+e+f |

4.1.2. A pénzügyi programozással való összeegyeztethetőség

x A javaslat összeegyeztethető a meglévő pénzügyi programozással.

( A javaslat miatt a pénzügyi terv vonatkozó fejezetének átdolgozása szükséges.

( A javaslat miatt szükség lehet az intézményközi megállapodás[9] rendelkezéseinek alkalmazására (azaz rugalmassági eszköz alkalmazására vagy a pénzügyi terv módosítására).

4.1.3 A bevételre gyakorolt pénzügyi hatás

x A javaslatnak nincs kihatása a bevételre.

( A javaslatnak van pénzügyi kihatása – a bevételre gyakorolt hatása a következő:

Megjegyzés: A bevételre gyakorolt hatás kiszámításának módszerével kapcsolatos részleteket és észrevételeket külön mellékletben kell feltüntetni.

millió EUR (egy tizedesjegyig)

A fellépést megelőzően [n-1. év] | A fellépés után |

A személyi állomány teljes létszáma |

5. JELLEMZŐK ÉS CÉLKITŰZÉSEK

Az indokolásban részletesen ismertetni kell a javaslat keretét. A pénzügyi kimutatás e szakaszának a következő kiegészítő információkat kell tartalmaznia:

5.1. A megvalósításra rövid vagy hosszú távon van-e szükség

Ez a határozat lehetővé teszi a két szerződő fél számára, hogy továbbfejlesszék és fokozzák együttműködésüket a közös érdeket képviselő tudományos és technológiai területeken.

5.2. A közösségi részvétel által képviselt hozzáadott érték, valamint a javaslatnak az egyéb pénzügyi eszközökkel való összeegyeztethetősége és esetleges szinergiája

A megállapodás alapjául szolgáló elvek: a kölcsönös előny, a másik félnek a megállapodáshoz kapcsolódó programjaihoz és tevékenységeihez való hozzáférés kölcsönös lehetősége, a megkülönböztetésmentesség, a szellemi tulajdon hatékony oltalma és a szellemi tulajdonjogokon való méltányos osztozás. A javaslat összhangban van a Közösség által vállalt igazgatási költségekkel is, amelyek között szerepelnek az Európai Unió szakértőinek és tisztviselőinek kiküldetései, az Európai Unió és Korea által szervezett munkaértekezletek, konferenciák és ülések.

5.3. A javaslat céljai, az attól várt eredmények, illetve az azzal összefüggő mutatók a tevékenységalapú irányítás keretében

A határozatnak köszönhetően mind Koreának, mind az Európai Közösségnek előnye származna az egyedi kutatási programjaik útján elért tudományos és műszaki fejlődésből. A határozat tudományos ismeretek cseréjét és know-how átadását tenné lehetővé, ami a tudományos közösség, az ipar és az állampolgárok javát szolgálná.

5.4. Végrehajtási módszer (indikatív)

Jelölje meg a fellépés végrehajtásához választott módszert (módszereket)[11].

X Központosított irányítás

X Közvetlenül a Bizottság által

( Közvetetten a következőknek történő hatáskör-átruházással:

( végrehajtó hivatalok

( a Közösségek által létrehozott, a költségvetési rendelet 185. cikkében említettek szerinti szervek

( tagállami közintézmények/közfeladatot ellátó szervek.

( Megosztott vagy decentralizált irányítás

( a tagállamokkal

( harmadik országokkal

( Nemzetközi szervezetekkel közös irányítás (nevezze meg)

Megjegyzés:

6. FELÜGYELET ÉS ÉRTÉKELÉS

6.1. Felügyeleti rendszer

A Bizottság szervezeti egységei rendszeresen értékelni fogják az együttműködési megállapodás alapján végrehajtott cselekvéseket; a Közösség és Korea a megállapodást közösen végrehajtott rendszeres értékelésnek is aláveti. Az említett bizottsági értékelés a következőkre terjed ki:

a) Teljesítménymutatók

- kiküldetések és ülések száma;

- az együttműködési tevékenységek különféle területeinek száma.

b) Információgyűjtés:

A keretprogram egyedi programjaiból származó információk és azon információk alapján, amelyeket Korea szolgáltat az e megállapodás szerinti vegyesbizottságnak.

c) Általános helyzet:

A Bizottság még a végrehajtás kezdeti ötéves időszakának lejárta előtt értékelni fogja az ezen részvétel alá eső cselekvéseket.

6.2. Értékelés

A Bizottság a végrehajtás kezdeti ötéves időszakának lejártakor fogja értékelni az ezen együttműködési megállapodás hatálya alá eső cselekvéseket.

6.3. A jövőbeli értékelések feltételei és gyakorisága

A megállapodás szerződő felei évente, a megállapodás 6. cikkében említett kutatási vegyesbizottság ülésén fogják értékelni a megállapodás alkalmazását. A megállapodás megújítását az egyes szerződő felek által végrehajtott értékelésektől teszik függővé, beleértve a hatásvizsgálatot, amelynek elkészítését független szakértőkre bízzák.

7. CSALÁS ELLENI INTÉZKEDÉSEK

Az esetben, ha a keretprogram végrehajtása külső alvállalkozók bevonását teszi szükségessé, vagy azzal jár, hogy harmadik feleknek pénzügyi hozzájárulást juttatnak, a Bizottság szükség esetén pénzügyi ellenőrzést hajt végre, különösen ha okkal kételkedhet abban, hogy az elvégzett vagy a tevékenységi jelentésben leírt munka valóságos.

A Közösség által kezdeményezett pénzügyi ellenőrzéseket vagy saját munkatársai végzik, vagy az ellenőrzés alá vett fél jogszabályai szerint elismert számviteli szakértők. A Közösség ez utóbbiakat szabadon választja meg, arra azonban ügyelve, hogy ne fordulhasson elő az ellenőrzés alá vett fél által kifogásolható összeférhetetlenség.

A Bizottság a kutatási tevékenységek folytatása során arról is gondoskodni fog, hogy az Európai Közösségek pénzügyi érdekeit hatásos ellenőrzések és – ha szabálytalanságokra derül fény – visszatartó erejű arányos intézkedések és szankciók védjék.

E cél érdekében a keretprogram végrehajtására irányuló összes szerződés tartalmazni fogja az ellenőrzésekre, az intézkedésekre és a szankciókra vonatkozó szabályokat, a 2988/95/EK, a 2185/96/Euratom, EK és az 1073/1999/EK rendeletre hivatkozva.

A szerződésekben többek között az alábbiaknak kell szerepelniük:

olyan szerződésbeli kikötések, amelyek az Európai Közösség pénzügyi érdekeinek védelmében ellenőrzéseket írnak elő az elvégzett munkára vonatkozóan;

közigazgatási felügyelők bevonása a csalás elleni harcba, a 2185/96/Euratom, EK és az 1073/1999/EK rendelettel összhangban;

közigazgatási szankciók alkalmazása a szerződések teljesítése során szándékosan vagy gondatlanul elkövetett bármely szabálytalanság esetén, a 2988/95/EK keretrendelettel összhangban, a feketelista mechanizmusával is élve;

az a tény, hogy szabálytalanság vagy csalás esetén az esetleges beszedési utalványok az EK-Szerződés 256. cikke értelmében behajthatók.

Ezenkívül a Kutatási Főigazgatóság illetékes munkatársai – rutinintézkedés gyanánt – tudományos és költségvetési vonatkozású ellenőrzési programot is teljesítenek. Az Európai Számvevőszék helyszíni vizsgálatokat fog tartani.

8. A FORRÁSOK RÉSZLETEZÉSE

8.1. A javaslat célkitűzéseinek pénzügyi költségei: NA

Kötelezettségvállalási előirányzatok millió euróban (három tizedesjegyig)

2006 | n+1 év | n+2 év | n+3 év | n+4 év | n+5 év |

Tisztviselők vagy ideiglenes alkalmazottak[13] (XX 01 01) | A*/adminisztrátor | 0 |

B*,C*/asszisztens |

A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott állomány[14] | 0 |

A(z) XX 01 04/05 jogcímcsoportból finanszírozott egyéb állomány[15] | 0 |

ÖSSZESEN | 0 |

8.2.2. A fellépés keretében felmerülő feladatok leírása

A megállapodás igazgatásához tartozik, hogy szakértők és tisztviselők kiküldetéseken és üléseken vegyenek részt, mind az Európai Unió, mind Korea részéről.

8.2.3. A személyzeti szabályzat hatálya alá tartozó állomány származási helye

(Több származási hely megjelölése esetén kérjük az álláshelyek számát minden származási helyre vonatkozóan megadni.)

X A cserére vagy meghosszabbításra kerülő program irányításához jelenleg hozzárendelt álláshelyek

( Az n. évi politikai stratégia/előzetes költségvetés-tervezet keretében már hozzárendelt álláshelyek

( A következő éves politikai stratégia/előzetes költségvetés-tervezet eljárásának a keretében igénylendő álláshelyek

( Az érintett szolgálaton belül meglévő állomány felhasználásával átcsoportosítandó álláshelyek (belső áthelyezés)

( Az n. évben szükséges, de az éves politikai stratégiában/előzetes költségvetés-tervezetben az adott évre nem előirányozott álláshelyek

8.2.4. A referenciaösszegbe beletartozó egyéb igazgatási kiadások (XX 01 04/05 – Igazgatási kiadások)

millió EUR (három tizedesjegyig)

Költségvetési tétel (szám és megnevezés) | 2006 | n+1 év | n+2 év | n+3 év | n+4 év | n+5 év és később | ÖSSZESEN |

1. Technikai és igazgatási segítségnyújtás (beleértve a kapcsolódó személyi költségeket) |

Végrehajtó hivatalok[16] |

Egyéb technikai és igazgatási segítségnyújtás | 0.015 | 0.015 | 0.015 | 0.015 | 0.015 | 0.075 |

- belső |

- külső |

Teljes technikai és igazgatási segítségnyújtás | 0.015 | 0.015 | 0.015 | 0.015 | 0.015 | 0.075 |

8.2.5. A referenciaösszegbe nem beletartozó személyi és kapcsolódó költségek

millió EUR (három tizedesjegyig)

A személyi állomány fajtája | 2006 | n+1 év | n+2 év | n+3 év | n+4 év | n+5 év és később |

Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak(XX 01 01) |

A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott személyi állomány (kisegítő alkalmazottak, nemzeti szakértők, szerződéses állomány stb.) (adja meg a költségvetési tételt) |

Személyi és kapcsolódó - a referenciaösszegbe NEM beletartozó - költségek összesen |

Számítás – Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak Adott esetben a 8.2.1. pontra kell hivatkozni |

Számítás – A(z) XX 01 02 jogcímcsoportból finanszírozott személyi állomány Adott esetben a 8.2.1. pontra kell hivatkozni |

8.2.6. A referenciaösszegbe nem beletartozó egyéb igazgatási kiadások

millió EUR (három tizedesjegyig)

2006 | n+1 év | n+2 év | n+3 év | n+4 év | n+5 év és később | ÖSSZESEN |

XX 01 02 11 01 – Kiküldetések | 0.010 | 0.010 | 0.010 | 0.010 | 0.010 | 0.050 |

XX 01 02 11 02– Ülések és konferenciák | 0.005 | 0.005 | 0.005 | 0.005 | 0.005 | 0.025 |

XX 01 02 11 03 – Bizottságok[17] |

XX 01 02 11 04– Vizsgálatok és konzultációk |

XX 01 02 11 05– Információs rendszerek |

2. 2 Összes egyéb irányítási kiadás (XX 01 02 11) |

3. 3 Egyéb igazgatási jellegű kiadások (a költségvetési tétel megadása mellett) |

A személyi és kapcsolódó költségeken kívüli – a referenciaösszegbe NEM beletartozó – igazgatási kiadások összesen | 0.015 | 0.015 | 0.015 | 0.015 | 0.015 | 0.075 |

Számítás - A referenciaösszegbe nem beletartozó egyéb igazgatási kiadások |

[1] Korea K+F-beruházásai (2002): a GDP 2,91 %-a, 15 milliárd euro

[2] HL C ., ., . o.

[3] HL C ., ., . o.

[4] HL C ., ., . o.

[5] Nem differenciált előirányzatok.

[6] Olyan kiadások, amelyek nem tartoznak az érintett xx. cím xx 01. alcíme alá.

[7] A(z) xx. cím xx 01 05. jogcímcsoportja alá tartozó kiadások.

[8] A(z) xx 01. alcím alá tartozó, a(z) xx 01 04. és a(z) xx 01 05. jogcímcsoportokon kívüli kiadások.

[9] Lásd az intézményközi megállapodás 19. és 24. pontját.

[10] Szükség esetén, ha a fellépés időtartama hat évnél hosszabb, a táblázat további oszlopokkal bővíthető.

[11] Egynél több módszer feltüntetése esetén kérjük, adja meg e pont „Vonatkozó megjegyzések” részében a további részleteket.

[12] Az 5.3. szakaszban leírtak szerint.

[13] Amelyek költségét NEM fedezi a referenciaösszeg.

[14] Amelynek költségét NEM fedezi a referenciaösszeg.

[15] Amelynek költségét tartalmazza a referenciaösszeg.

[16] Hivatkozni kell az érintett végrehajtó hivatal(ok)ra vonatkozó pénzügyi kimutatásra.

[17] Nevezze meg a bizottság típusát, és azt a csoportot, amelyhez tartozik.