A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK A Bizottság 2015. évi munkaprogramja Új kezdet /* COM/2014/0910 final */





BEVEZETÉS E Bizottságnak azzal a feltétellel szavaztak bizalmat, hogy kötelezettséget vállal egy másfajta hozzáállásra: az eddigiektől eltérő dolgokat hajt majd végre, az eddigiektől eltérő módon. A polgárok azt várják az EU-tól, hogy másképpen kezelje a nagy gazdasági és társadalmi kihívásokat – a magas munkanélküliséget, a lassú növekedést, az államadósság magas szintjét, a beruházások elmaradását és a versenyképesség hiányát a globális piacon. Ezzel párhuzamosan azt kívánják, hogy az EU kevésbé avatkozzon be az olyan kérdésekbe, amelyeket a tagállamok képesek hatékonyabban megválaszolni nemzeti vagy regionális szinten. Emellett azt szeretnék, ha az EU nyitottabbá válna, és javulna az elszámoltathatósága a tekintetben, hogy mit és hogyan tesz. A Bizottság elszántan igyekszik véghezvinni ezt a változást, és együttműködni az Európai Parlamenttel és a Tanáccsal a megvalósítása érdekében. Ezért összpontosítjuk figyelmünket az olyan „nagy horderejű kérdésekre”, mint a foglalkoztatás és a növekedés, a Juncker elnök politikai iránymutatásában szereplő tíz prioritással[1] összhangban. Olyan javaslatokat nem terjesztünk elő, amelyek nem szolgálják ezen prioritásokat. A politikai diszkontinuitás[2] elvét követve leveszünk a napirendről minden olyan javaslatot, amely nem illeszkedik a célkitűzéseinkhez vagy nem vezet sehová, mivel azt szeretnénk, ha az összes intézmény az igazán fontos dolgoknak szentelné erejét. Ez a politikai kötelezettségvállalásunk, amelynek alapján a brüsszeli kereteken túllépve az egész EU-nak utat kívánunk mutatni, hogy helyreállítsuk a bizalmat és az uniós polgárok Unióba vetett hitét. Polgáraink az elkötelezettségünk és teljesítményünk alapján ítélnek meg bennünket, attól függően, hogy a tevékenységünk milyen kedvező változásokat hoz az életükben. Hivatalba lépésünk első hónapjában előterjesztettünk egy fontos munkahely-teremtési, növekedési és beruházási csomagot[3], azzal az új beruházási tervvel együtt, amely több mint 315 milliárd EUR összegű további beruházást hivatott mozgósítani a stratégiai területeken a következő három év során. Munkánk kezdeti sebességéből ezután sem szándékozunk visszavenni. Azért esett a választásunk az e munkaprogramban bejelentett javaslatokra, mert hisszük, hogy azok csakugyan képesek kedvező változást hozni a munkahelyteremtés, a növekedés és a beruházások területén, és a jövő évben konkrét eredményeket jelenthetnek a polgáraink számára. Mindazt, ami iránt e munkaprogramban kötelezettséget vállalunk, 2015-ben fogjuk megvalósítani. Más fellépéseket is javaslunk majd a munkaprogramunkban szereplő, a következő években végrehajtandó tíz prioritás teljesítése érdekében – közülük néhány előkészítési munkálatai már 2015-ben elkezdődnek. Azt azonban, ami napjainkban az Unióban történik, és ahogyan a polgárok az EU-t megítélik, nagyrészt a meglévő jogszabályok és programok határozzák meg. A polgárok közvetlen aggodalmai a meglévő szabályozási kerettel állnak összefüggésben, ami magyarázatul szolgál arra, miért nyilvánítja ez a Bizottság politikai prioritásnak a szabályozási terhek könnyítését, és ezzel egyidejűleg a magas szintű szociális és egészségügyi védelem, illetve környezetvédelem, valamint a fogyasztók választási szabadságának fenntartását. A szabályok átdolgozása során arra törekszünk, hogy azok hozzájáruljanak a munkahely-teremtési és növekedési menetrendhez, és ne idézzenek elő szükségtelen bürokratikus vagy adminisztratív terheket, ugyanakkor képesek legyenek azokat az előnyöket nyújtani a polgárok számára, amelyeket joggal elvárnak. Amennyiben a szabályok elavultak vagy nem állnak összhangban a prioritásainkkal, felülvizsgáljuk és kijavítjuk őket. Ha szükségtelen bürokráciát tapasztalunk, megszüntetjük azt. Az ésszerű és a prioritásainkat jól szolgáló szabályok tekintetében azon munkálkodunk, hogy alkalmazásuk, végrehajtásuk és érvényesítésük megfelelő legyen, és ezáltal tényleges előnyöket nyújtsanak a polgárok számára. Ezenfelül kiaknázzuk a rendelkezésünkre álló többi eszközt is a munkahelyteremtés és a növekedés fellendítésére, különös tekintettel az uniós költségvetésre, amely mindenekelőtt a tagállamokban és régiókban megvalósuló intelligens beruházások eszköze. Ez a változás menetrendje, amelyet az a szükségszerűség hívott életre, hogy az EU újból elinduljon a növekedés útján, és az európai szociális modell és az egészséges környezet fenntartható legyen a jövőben. E menetrend egyben felhívás is az Európai Parlament és a Tanács felé a munkamódszereik megváltoztatására. Együtt kívánunk működni velük a mindhárom intézményre érvényes legfontosabb prioritások meghatározásában és az e prioritásokról szóló döntések felgyorsításában, hogy ezáltal a polgáraink minél előbb érezhessék a javaslataink pozitív hatását. Szorosabb partnerséget építünk ki a tagállamokkal, nemzeti parlamentekkel, régiókkal és városokkal a meglévő politikák eredményesebb végrehajtása és a helyszíni fellépések hatékonyságának javítása érdekében, a strukturális és beruházási alapok felhasználásától a környezetvédelmi szakpolitikáig, az egységes piactól a fogyasztók jogaiig. A bizalom helyreállításához az szükséges, hogy a változás látható legyen[4] és azonnal éreztesse hatását. E munkaprogrammal – és annak 2015-ben történő végrehajtásával – azt kívánjuk bizonyítani, hogy ezúttal tényleg másképpen mennek a dolgok. *** Ez a munkaprogram felvázolja a 2015-ben megvalósítandó fellépéseket. Nem részletezi azt, hogy a Bizottság mit tesz majd a megbízatása következő négy évében, jóllehet egyes kérdésekben – például a többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálatát illetően – elkezdődnek az előkészítő munkálatok. Az I. melléklet meghatározza a politikai iránymutatás köré csoportosuló azon új kezdeményezéseket, amelyekre a Bizottság a leginkább összpontosítja majd a figyelmét 2015 során. E munkaprogram kidolgozása során a Bizottság megvizsgálta a jelenleg az Európai Parlament és a Tanács döntésére váró valamennyi javaslatot[5]. A politikai diszkontinuitás elvének alkalmazását a politikai felelősségünk fontos részének tekintjük: tiszta lappal kell indulnunk, hogy kellő időt és energiát fordíthassunk azokra a javaslatokra, amelyek a legnagyobb hatást fejthetik ki a munkahelyteremtésre és a növekedésre, és jó eséllyel a közeljövőben elfogadásra kerülhetnek. Áttekintettük, hogy melyek azok a javaslatok, amelyeket fenn kívánunk tartani és tovább kívánunk mozdítani az elfogadás felé, azok, amelyeknek a módosítását tervezzük annak érdekében, hogy összhangba kerüljenek a tíz prioritással, valamint azok, amelyeknek a visszavonását javasoljuk. A Bizottság továbbra is erősen elkötelezett számos olyan javaslat célkitűzései iránt, amelynek a visszavonását javasolja. A javaslatok azonban mit sem érnek akkor, ha egyszerűen csak csendben szunnyadnak a tárgyalóasztalon, ha az események felülírták őket, vagy ha a tárgyalások folyamán annyira „felhígulnak”, hogy immár nem érhetik el eredeti céljukat. A Bizottság egyes esetekben azért indítványozza a javaslatok visszavonását, hogy azokat a későbbiekben ambiciózusabb javaslatokkal váltsa fel vagy jobban összhangba állítsa a tíz prioritásával. Más esetekben a társadalom továbblépett az eredeti bizottsági javaslat kidolgozása óta. A II. melléklet felsorolja a visszavonandó (vagy módosítandó) javaslatokat. A Bizottság várja az Európai Parlament és a Tanács e javaslatokra vonatkozó álláspontját, mielőtt a visszavonásukat megkezdené. A munkaprogram tükrözi továbbá a Bizottság jobb szabályozás iránti elkötelezettségét is. Ez áll a célravezető és hatásos szabályozás megteremtésére irányuló bizottsági program középpontjában, amelynek célja a bürokrácia csökkentése és a szabályozási terhek megszüntetése. E program intézkedései – jogszabály-módosítások, célravezetőségi vizsgálatok és értékelések – a bizottsági munka központi elemét képezik, és a III. melléklet ismerteti azokat. A Bizottság erőfeszítéseket tesz – például a közös agrárpolitika tekintetében – az eljárások egyszerűsítésére. A munka ezenkívül a közelmúltbeli pénzügyi szolgáltatási reform, a közös halászati politika és a 2014–2020. évi európai strukturális és beruházási alapokra vonatkozó új szabályok gördülékeny bevezetésére is összpontosul majd. Ehhez a valamennyi szinten történő koordináció és az összes érintett fél bevonása szükséges – hálózatok kiépítése, valamint a tapasztalok és bevált gyakorlatok megosztása által a különböző szakpolitikai területeken. Annak érdekében, hogy a polgárok és vállalkozások tájékozódhassanak az uniós jogszabályok hatálybalépésének időpontjáról, a munkaprogram IV. melléklete felsorolja a 2015-től alkalmazandó jogszabályokat. *** 1. Új lendület a foglalkoztatásnak, a növekedésnek és a beruházásoknak A Bizottság új gazdasági narratívája három fő részre oszlik – a beruházások fellendítésére, a strukturális reformok folytatására és a költségvetési felelősségre. A Bizottság az Európai Beruházási Bankkal szoros együttműködésben fontos beruházási tervre[6] tett javaslatot, hogy új lendületet adjon a munkahelyteremtésnek, a növekedésnek és a beruházásoknak Európában. Az új Európai Stratégiai Beruházási Alap révén további forrásokat mozgósítunk az új beruházások számára, és egy hiteles projektportfólió kidolgozása és a technikai segítségnyújtáshoz való hozzáférés kiterjesztése és megkönnyítése által biztosítjuk, hogy azok elérjék a reálgazdaságot. Az új Alap mellett a Bizottság tovább ösztönzi majd az innovatív pénzügyi eszközök alkalmazását (például a hitelek és garanciák előnyben részesítését a vissza nem térítendő támogatások helyett) a 2014–2020 közötti időszakra szóló európai strukturális és beruházási alapok hatásának fokozása érdekében, azzal a célkitűzéssel, hogy az új programozási időszakban legalább megkettőződjön az ilyen eszközök használata. Ezenfelül számos intézkedés összpontosul majd az üzleti környezet javítására, a beruházások szabályozási és nem szabályozási akadályainak felszámolására és az egységes piac megerősítésére. A Bizottság több javaslatot terjeszt elő e megközelítés mielőbbi végrehajtása érdekében, és részletesebben megvizsgálja az alkalmazandó állami támogatási szabályokat is. Mivel a 2014–2020. évi európai strukturális és beruházási alapokra vonatkozó valamennyi partnerségi megállapodás jóváhagyása megtörtént, és folyamatban van a többi operatív program véglegesítése, a beruházások 2015 folyamán várhatóan elkezdik éreztetni az Európa 2020 stratégia[7] intelligens, fenntartható és inkluzív növekedéssel kapcsolatos céljaira gyakorolt hatásukat. A szilárdan az európai szemeszterben és a gazdasági kormányzás folyamatában gyökerező új kohéziós politika számos tagállamban a közberuházások legfőbb forrásává vált. A munkahelyteremtésre, növekedésre és beruházásokra fordított uniós költségvetés hatásának maximalizálása, valamint annak újbóli tudatosulása, hogy javítani kell a közpénzek felhasználásának módját, fontos elemét képezi a többéves pénzügyi keret középtávú felülvizsgálatáról folytatott eszmecserének, majd – a Bizottság megbízatásának egy később szakaszában – a 2020 utáni többéves pénzügyi keret előkészítésének. A Bizottság felülvizsgálja a kereskedelmi és beruházási politikára vonatkozó uniós stratégiát, különös hangsúlyt helyezve arra, hogy az mennyiben járul hozzá a munkahelyteremtéshez és a növekedéshez. A világ új növekedési központjaihoz fűződő uniós kereskedelmi és beruházási kötelékek megszilárdítása nem csupán a munkahelyteremtés, a növekedés és a jobb uniós termelékenység szempontjából létfontosságú, de lényeges hatással bír szomszédság- és fejlesztési politikánkra, valamint az EU nemzetközi pénzügyi szervezetekben való részvételére is. A tagállamok számára komoly kihívást jelent, hogy még több embert juttassanak munkához, és biztosítsák, hogy a munkavállalók rendelkezzenek a szakmai fejlődéshez és a jövő munkaerőpiacához való alkalmazkodáshoz szükséges készségekkel. A Bizottság intézkedéscsomagot terjeszt elő, hogy ezáltal támogassa a munkaerő-piaci integráció fellendítése és a készségek előmozdítása érdekében kifejtett tagállami erőfeszítéseket. A jól kidolgozott és hatékonyan végrehajtott uniós jogszabályok jelentős pozitív hatást fejthetnek ki a foglalkoztatásra, a növekedésre és az innovációra. A környezeti ipar és az ökoinnováció jelenleg a zöld technológiák globális piacának egyharmadát alkotja, és mintegy ezer milliárd eurót tesz ki, mely összeg 2020-ra várhatóan megduplázódik. A körkörös gazdaságról szóló felülvizsgált javaslat erősíti ezt a tendenciát, így hozzájárul a zöld növekedéshez. E területen fontos, hogy megállapodjunk az elérni kívánt közös célkitűzésekben, amelyek kellőképpen ambiciózusak, ugyanakkor a célok eléréséhez felhasználható eszközök tekintetében megengedőbbek a tagállamokkal szemben, így a javaslatok könnyebben válthatók konkrét gyakorlati fellépésekre. Az EU fejlett szabályozási rendszerrel rendelkezik. Amennyiben újból a végrehajtást és a meglévő jogszabályok közötti szinergiák kiaknázását helyezzük a középpontba, az erőfeszítéseink gyorsan megtérülhetnek, és új lehetőségek nyílhatnak a foglalkoztatás és a növekedés terén. Azon túlmenően, hogy a meglévő jogszabályok felülvizsgálata révén biztosítjuk, hogy azok a célnak megfelelők legyenek, a Bizottság együttműködik a tagállamokkal annak érdekében is, hogy maximalizálja a meglévő uniós joganyag növekedési potenciálját. Ez kiemelkedő fontosságú prioritásnak számít a munkánk számos területén – csak néhányat említve: a mezőgazdaság, a halászat, a vámügyek, a pénzügyi szolgáltatások és az egységes piac területén. 2. Összekapcsolt digitális egységes piac A digitális egységes piac jelenti az európai gazdaság egészét átszövő új dinamika egyik mozgatórugóját, amely serkenti a munkahelyteremtést, a növekedést, az innovációt és a társadalmi haladást. A gazdaság és a társadalom összes területe digitalizálódik. Európának e digitális forradalom élharcosává kell válnia a polgárai és a vállalkozásai érdekében. A digitális fejlődés akadályai egyben a munkahelyteremtés, a jólét és a haladás akadályai is. A Bizottság egy olyan stratégia előkészítésén dolgozik, amely azonosítja a biztonságos, megbízható és dinamikus digitális egységes piac megvalósításának legfőbb kihívásait. A stratégia hat szempontra összpontosul: a bizalomépítés, a korlátozások felszámolása, a hozzáférés és az összeköttetés biztosítása, a digitális gazdaság kiépítése, az e-társadalom előmozdítása, valamint beruházás a világszínvonalú információs és kommunikációs technológiákra irányuló kutatásba és innovációba. A Bizottság célja, hogy 2015-ben a digitális egységes piacra vonatkozó stratégia részeként lezárja a – többek között a közös európai adatvédelmi reformra és a „behálózott kontinensről” szóló rendeletre irányuló – javaslatokkal kapcsolatos folyamatban lévő intézményközi tárgyalásokat. Továbbá új – jogalkotási és nem jogalkotási – kezdeményezéseket is javasol majd annak érdekében, hogy a digitális egységes piacra vonatkozó ambíciók elérjék a jelenlegi kihívások hatékony kezeléséhez szükséges szintet. Ezzel összefüggésben a Bizottság kiegészíti a távközlésre vonatkozó szabályozási környezetet, korszerűsíti a szerzői jogra és az audiovizuális médiaszolgáltatásokra vonatkozó uniós szabályozást, egyszerűsíti a fogyasztókra vonatkozó szabályokat az online és digitális vásárlások esetében, megkönnyíti az e-kereskedelmet, javítja a kiberbiztonságot, valamint érvényesíti a szakpolitikai területeken átívelő digitalizálást. 3. Ellenállóképes energiaunió és előretekintő éghajlat-politika A megbízható és megfizethető energia kiemelt prioritást jelent valamennyiünk számára. A Bizottság elfogadja az energiaunió stratégiai keretét, amely meghatározza az energiaellátás biztonsága, a harmadik országokból érkező energiaimporttól való függőség csökkentése, a nemzeti energiapiacok további integrációja és a fogyasztók részvételének fokozása, az energiahatékonyság javítása[8], az energiaszerkezet dekarbonizációja, valamint az energia területére vonatkozó kutatás és innováció előmozdítása érdekében végrehajtandó kulcsfontosságú intézkedéseket. Az EU élen jár a globális felmelegedés elleni világszintű küzdelemben. A Bizottság felvázolja az EU elképzeléseit és elvárásait az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye részes feleinek közelgő, 2015 végén Párizsban sorra kerülő konferenciájával kapcsolatosan, és megkezdi a 2030. évi energiaügyi és éghajlat-változási csomag végrehajtását célzó jogszabályjavaslatok előterjesztését. Folytatja az összekapcsolt, megbízható és biztonságos, kisebb üvegházhatásúgáz-kibocsátással működő szállítási szolgáltatásokra vonatkozó szabályozási keret fejlesztésére irányuló erőfeszítéseit. 4. Megerősített iparon alapuló, mélyebb és méltányosabb belső piac A belső piac Európa egyik legnagyobb értéke – a benne rejlő lehetőségek további kiaknázása elengedhetetlen Európa világpiaci versenyképességének fokozása és a munkahelyteremtés érdekében. A Bizottság belső piaci stratégiát terjeszt elő, amelyben felvázolja az e lehetőségek megragadásához szükséges új megközelítést. A belső piac egyben Európa ipari erejének és termelési kapacitásának alapját is képezi, amelyet tovább kell erősíteni. Az infrastruktúrára, valamint a kkv-kre és a közepes piaci tőkeértékű vállalatokra fordított beruházások fellendítése, a szabályozási környezet javítása és a vállalkozások innovációs törekvéseinek segítése – például a Horizont 2020 program támogatásával – a munka fontos részét képezi majd. A légi közlekedés rendkívüli kihívásokkal áll szemben. A Bizottság tanulmányozni fogja, hogyan lehet javítani az ágazat helyzetét a versenyképességének fokozásával. A Bizottság kész arra, hogy segítséget nyújtson a tagállamoknak a munkanélküliség csökkentéséhez a strukturális reformok, valamint a munkahelyteremtésre és a foglalkoztatásra irányuló intézkedéseik támogatása által. Azonosítani kell a tudásba és a szakértelembe történő beruházás módjait, különös figyelmet szentelve a legsérülékenyebb csoportoknak, köztük a fiatal és a tartós munkanélkülieknek. Fontos lesz a munkavállalói mobilitás támogatása, különösen a folyamatos munkaerőhiány vagy strukturális munkaerőhiány jellemezte területeken – akár határokon átnyúlóan is –, a nemzeti hatóságok visszaélések vagy csalárd kérelmek elleni küzdelemben játszott szerepének támogatása mellett. A pénzügyi szabályozási keret jelentős mértékű átdolgozásának – amelyet a pénzügyi válság tett szükségessé – elvégzése és végrehajtása, ideértve az új bankfelügyeleti és -szanálási szabályok végrehajtását, továbbra is a Bizottság munkájának egyik fő területét jelenti. A szabályozási keretet tovább erősíti majd a rendszerszintű nem banki gazdálkodó egységek válságkezelésére és szanálására irányuló javaslat. A Bizottság előkészítő munkát kezd arra vonatkozóan, hogy a lakossági pénzügyi szolgáltatások egységes piaca hogyan tehető előnyösebbé a fogyasztók számára. A Bizottság cselekvési tervet vázol fel egy tőkepiaci unió kiépítésére, amelyben feltárja, hogy milyen lehetséges módszerek állnak rendelkezésre a pénzügyi piacok fragmentációjának csökkentésére, a pénzügyi forrásoknak a gazdaság egészében történő diverzifikálására, a kkv-k finanszírozáshoz jutásának megkönnyítésére és a határokon átnyúló tőkeáramlás erősítésére az egységes piacon, hogy ezáltal a tőkét a lehető legtermékenyebb módon használják fel. Rövid távon javaslatot tesz az európai magas színvonalú értékpapírosításra irányuló keretre, ezáltal javítva a kkv-król szóló szabványosított hitelinformációkat, és áttekinti, hogyan terjeszthetők ki Unió-szerte a sikeres zártkörű kibocsátási rendszerek, valamint felülvizsgálja a tájékoztatóról szóló irányelvet a kkv-k adminisztratív terheinek csökkentése érdekében. 5. Mélyebb és méltányosabb gazdasági és monetáris unió A gazdasági és monetáris unió struktúrája további erősítésre szorul, hogy az euró továbbra is megtarthassa a polgárok bizalmát, kiállja a piaci zavarokat, és megfelelő feltételeket teremtsen a fenntartható munkahelyek és növekedés számára. A gazdasági kormányzásra vonatkozó szabályok és az európai szemeszter folyamatának egyszerűsítését és ésszerűsítését célzó fellépések felülvizsgálatát követően a Bizottság a gazdasági és monetáris unió elmélyítésén dolgozik, olyan javaslatok kidolgozása által, amelyek újabb lépéseket jelentenek a gazdasági kormányzáson belüli összevont szuverenitás felé. Ez az erőfeszítés a valamennyi szinten folytatott társadalmi párbeszéd felélénkítésére irányuló intézkedésekkel párosul. Miközben a Bizottság elismeri a tagállamok adórendszerekkel kapcsolatos hatáskörét, fokozni fogja az erőfeszítéseket az adóelkerülés és adócsalás elleni küzdelem terén, és megfelelő választ kíván adni a társadalmaink méltányosság és átlátható adózás iránti igényére. Az adóalap-erózióra és a nyereségátcsoportosításra vonatkozóan az OECD és a G20-ak szintjén elvégzett munkából kiindulva a Bizottság cselekvési tervet dolgoz ki, amely magában foglalja az olyan rendszer felé történő elmozduláshoz szükséges uniós szintű intézkedéseket, ahol a nyereség keletkezése szerinti ország egyben az adózás szerinti ország is, ideértve a digitális gazdaságot is, amely tekintetében ugyancsak szükség van a közös konszolidált társaságiadó-alapról szóló megállapodásra. Ezzel összefüggésben a Bizottság igen rövid időn belül javaslatot terjeszt elő a határokon átnyúló adószabályokkal kapcsolatos, adóhatóságok közötti automatikus információcseréről is. Ezenfelül a Bizottság szorosan együttműködik majd a többi intézménnyel a pénzmosás elleni megerősített szabályok és a pénzügyi tranzakciós adó elfogadásának ösztönzése érdekében. Folytatódik a munka a héa területén is, ideértve az adórés megszüntetését célzó intézkedéseket. 6. Ésszerű és kiegyensúlyozott szabadkereskedelmi megállapodás az Egyesült Államokkal A kereskedelem jelentős mértékben hozzájárul a foglalkoztatáshoz és a növekedéshez. Az Egyesült Államokkal megkötött transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség (TTIP) mellett a Bizottság elkötelezetten részt vesz számos kétoldalú tárgyalásban, ugyanakkor erős többoldalú kötelezettségvállalás fűzi a WTO-hoz. A Bizottság már lépéseket tett a TTIP-tárgyalások[9] átláthatóságának fokozására, és folytatja arra irányuló munkáját, hogy egy ésszerű és kiegyensúlyozott megállapodás szülessen, Európa egészségügyi, szociális, környezetvédelmi és adatvédelmi normáinak, illetve kulturális sokféleségének megőrzése mellett. 7. A jogérvényesülés és az alapvető jogok kölcsönös bizalmon alapuló térsége A polgárok igazságot, védelmet, méltányosságot és jogállamiságot várnak el az EU-tól, illetve azt, hogy határozottan fellépjen a megkülönböztetés minden formája elleni küzdelemben. A Bizottság arra törekszik, hogy elősegítse az EU csatlakozását az emberi jogok európai egyezményéhez, a Bíróság által rövidesen közzéteendő iránymutatásokra tekintettel. Folytatja a határokon átnyúló bűnözés és a terrorizmus elleni küzdelem hatékonyságának javítására és az igazságügyi együttműködés erősítésére irányuló munkát az Unió összes polgára javára, valamint az uniós költségvetés csalással szembeni védelme érdekében, ideértve a független európai ügyészség felállítására irányuló további erőfeszítéseit is. Az Európai Bizottság elkötelezett a fogyatékos személyek esélyegyenlősége iránt, maradéktalanul tiszteletben tartva a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményt. Ez magában foglalja a fizikai környezet, a közlekedés, az információs és kommunikációs technológiák és rendszerek (IKT) és más létesítmények/szolgáltatások akadálymentesítését. A Bizottság elkötelezett a nemek közötti egyenlőség előmozdítása és a nők munkaerő-piaci részvételének fokozása iránt. Ami a szülési szabadságra vonatkozó 2008. évi javaslatot illeti, a Bizottság hat hónapon belül visszavonja azt, amennyiben nem hárulnak el az akadályok a tárgyalások folytatásának útjából. Ezáltal egy olyan új megközelítés alkalmazására nyílik lehetőség, amely tágabb értelemben, a mai társadalmak realitásának fényében foglalkozik a kérdéssel, és figyelembe veszi az e területen elért tagállami szintű eredményeket. A Bizottság előterjeszti a biztonságról szóló európai menetrendet, amely az EU belső biztonságát fenyegető veszélyek – például a határokon átnyúló bűnözés, a számítástechnikai bűnözés, a terrorizmus, a külföldi harcosok és a radikalizálódás – kezelését célozza, oly módon, hogy az EU védelmet nyújtson polgárainak, miközben megőrzi nyitottságát a világra. 8. Elmozdulás egy új migrációs politika felé A külső határainkra nehezedő egyre nagyobb nyomás enyhítése érdekében a Bizottság egy európai migrációs menetrendet dolgoz ki, amely egyensúlyt teremt a jogszerű migráció esetében alkalmazott méltányosabb és felelősségteljesebb megközelítés – amelynek köszönhetően az EU vonzó célponttá válhat a tehetség és a szakértelem számára – és az illegális migrációval, illetve az emberkereskedelemmel és embercsempészettel szembeni szigorú fellépés között. A migráció hatékonyabb kezelése csak úgy érhető el, ha a migrációs politikánkat jobban összekapcsoljuk a külpolitikánkkal, ösztönözzük a nagyobb fokú belső és külső együttműködést, védelmet nyújtunk a rászorulóknak, a tevékenységünket a felelősségvállalásra és a szolidaritásra alapozzuk, és megelőzzük az olyan tragikus eseményeket, mint amelyek a Földközi-tengeren újra és újra bekövetkeznek. 9. Erősebb globális szereplő A közelmúltbeli események – különösen az EU keleti és déli határain történtek – rávilágítottak, hogy milyen geopolitikai kihívásokkal állunk szemben. Az EU-nak hatékonyabb közös külpolitikára van szüksége, amely megfelelő mechanizmusokkal rendelkezik ahhoz, hogy előre jelezhessük a várható eseményeket és mielőbb közös válaszokat találjunk a közös kihívásokra, illetve közös fellépéseket hajthassunk végre a kínálkozó lehetőségek megragadásával, amelyeket kizárólag egyesült erővel aknázhatunk ki maradéktalanul. Európának együtt kell működnie a biztonsággal és védelemmel kapcsolatos kérdésekben, és fejlesztenie kell stratégiai partnerségeit. Az Unió rendelkezésére álló valamennyi eszköz – ideértve a közös kül- és biztonságpolitikáját (KKBP) is – következetes és összehangolt használata, valamint a belső politikáinak szisztematikus külső megjelenítése nélkülözhetetlen lesz az uniós célkitűzések továbbviteléhez a globális színtéren. A Bizottság elsődleges fontosságot tulajdonít annak, hogy előmozdítsa a stabilitást az európai határok mentén. E célkitűzés elérésének kulcsa, hogy támogassa a szomszédos országokat a demokratikus és gazdasági reformok végrehajtásában, a jogállamiság megteremtésében, a gazdasági kormányzás és a versenyképesség erősítésében, az intézményi kapacitás és a jól működő közigazgatás fejlesztésében, valamint az életszínvonal emelésében. A Bizottság felülvizsgálja az európai szomszédságpolitikát, és javaslatokat tesz a jövőre nézve. Amint az a politikai iránymutatásban is szerepel, folytatódnak a folyamatban lévő csatlakozási tárgyalások, nevezetesen a Nyugat-Balkán számára változatlanul biztosítani kell az európai perspektívát, a következő öt év során azonban további bővítésekre nem kerül sor. Az EU jelentős eredményeket könyvelhet el a nemzetközi együttműködés és a világ különböző részein nyújtott fejlesztési támogatás és segítség terén. Ez magában foglalja az emberi jogok előmozdítását valamennyi külső fellépésünk során, az egyenlőtlenségek kezelését és a nemek közötti egyenlőség védelmét. Mindazonáltal fejlesztési politikánkat folyamatosan hozzá kell igazítanunk a partnerországok változó szükségleteihez, hogy ezáltal a lehető legjobban teljesítsük kötelezettségvállalásainkat. 2015 a fejlesztés európai éve lesz – ennek jegyében a Bizottság folytatja a 2015 utáni fenntartható fejlesztési célokra irányuló munkáját, és eszmecserét indít a fejlődő országokhoz fűződő jövőbeni (a Cotonoui Megállapodás utáni) kapcsolatairól. Kivesszük részünket az ebola elleni küzdelemből is. Folytatjuk arra irányuló erőfeszítéseinket, hogy az általunk nyújtott humanitárius segélyek a lehető legnagyobb hatást fejtsék ki, és javuljon a válságokra való reagálási képességünk. 10. A demokratikus változás Uniója A polgárok javulást várnak a tekintetben, hogy az EU mit és hogyan tesz. A lehető legnyitottabbak kívánunk lenni a Bizottság munkáját illetően, és együttműködünk a többi intézménnyel az uniós fellépések elszámoltathatóságának és hozzáférhetőségének fokozása érdekében. A Bizottság új szabályokat vezetett be a biztosok és a szervezetek vagy egyéni vállalkozók[10] közötti kapcsolatok teljes körű átláthatóságának biztosítása érdekében, és javaslatokat terjeszt elő a kötelező átláthatósági nyilvántartásról szóló intézményközi megállapodásra vonatkozóan, amelynek értelmében valamennyi uniós intézménynek hozzáférhetővé kell tennie, hogy mely személyek vagy csoportok befolyásolják a döntéshozatali folyamatot. A politikai iránymutatásban foglaltak szerint a Bizottság felülvizsgálja a géntechnológiával módosított szervezetek (GMO-k) engedélyezésére vonatkozó döntéshozatali folyamatot annak érdekében, hogy orvosolja a polgárok és a tagállamok azzal kapcsolatos aggályát, hogy a Bizottság jelenleg jogilag köteles jóváhagyni a GMO-k engedélyezését olyan esetekben, amikor a tagállamok egyértelmű többsége ellenzi a javaslatot. A Bizottság javítani kívánja a hatékonyabb szabályozást célzó eszköztárát, különös tekintettel az értékelésekre, a hatásvizsgálatokra és a nyilvános konzultációkra, valamint egy sor új fellépést azonosít a célravezető és hatásos szabályozás programjával összefüggésben. Valamennyi intézménynek erőfeszítéseket kell tennie a szabályozás javítására, ha azt akarjuk, hogy hatékonyabb legyen az uniós szintű jogalkotási eljárás. Ezért a Bizottság javaslatot terjeszt elő a jogalkotás minőségének javításáról szóló új intézményközi megállapodásra. Ahhoz, hogy eredményeket érjünk el a foglalkoztatási, növekedési és beruházási prioritások megvalósítása terén, mindhárom intézménynek jobban össze kell hangolnia munkáját. A Bizottság párbeszédet kezdeményez az Európai Parlamenttel és a Tanáccsal a közös programozás javításáról annak elősegítése érdekében, hogy valamennyi intézmény azonos prioritásokat valljon magáénak, és így az uniós menetrend a lehető leghatékonyabban haladhasson előre, szem előtt tartva az egyes intézmények Szerződések által meghatározott szerepét és előjogait. *** A 2015. évi munkaprogram elfogadását követően a Bizottság az Európai Parlamenttel és a Tanáccsal közösen kívánja meghatározni azokat a prioritást élvező javaslatokat, amelyek tekintetében az intézmények kötelezettséget vállalnak a gyors haladás elérésére, és biztosítják azok mielőbbi végleges elfogadását, ideértve azokat a javaslatokat is, amelyek közvetlenül kapcsolódnak a beruházási kezdeményezés végrehajtásához. Ha összefogunk, csakugyan minden más lesz, mint eddig volt. [1] Új kezdet Európa számára: a munkahelyteremtés, a növekedés, a méltányosság és a demokratikus változás programja – Politikai iránymutatás a következő Európai Bizottság számára (http://ec.europa.eu/priorities/docs/pg_hu.pdf). [2] Lásd az Európai Parlament és az Európai Bizottság közötti kapcsolatokról szóló keretmegállapodás 39. pontjának (2) albekezdését: „A Bizottság az új Bizottság hivatali idejének kezdetén minden függőben lévő javaslatot felülvizsgál annak érdekében, hogy politikailag megerősítse vagy visszavonja azokat, megfelelően figyelembe véve a Parlament kinyilvánított véleményét.” [3] COM (2014) 903. [4] Az új Bizottság és az új munkaprogram fémjelezte új kezdet szellemében a Bizottság a 2015. évi kommunikációs tevékenységét a politikai iránymutatás 10 prioritására összpontosítja majd. Lásd a „Szervezeti kommunikáció a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret szerint” című dokumentum (SEC(2013) 486, 2013.10.23.) 2.4. pontját. [5] Összesen az előző Bizottságok 452 javaslata van függőben. [6] COM (2014) 903. [7] COM(2010) 2020 végleges. [8] A Bizottság felülvizsgálja az energiafogyasztás címkézéséről szóló 2010/30/EU irányelvet, és felméri, hogy szükséges-e a jelenlegi rendelkezések módosítása annak érdekében, hogy az irányelv célkitűzései kevesebb beavatkozással legyenek elérhetők. [9] COM (2014) 9052. [10] COM (2014) 9051. I. melléklet: Új kezdeményezések Szám || Megnevezés || Kezdeményezés típusa[1] || Az alkalmazási kör és a célkitűzések ismertetése Új lendület a foglalkoztatásnak, a növekedésnek és a beruházásoknak 1. || Az európai beruházási terv: Jogalkotási nyomon követés || Jogalkotási || A nyomon követési intézkedések között szerepel az Európai Stratégiai Beruházási Alap létrehozása, a nemzeti fejlesztési bankokkal való együttműködés előmozdítása, valamint a kkv-k finanszírozáshoz jutásának megkönnyítése. 2. || A munkaerő-piaci integráció és foglalkoztathatóság előmozdítása || Jogalkotási/nem jogalkotási || Intézkedéscsomag annak elősegítésére, hogy a tagállamok munkához juttassák az embereket, főleg a tartósan munkanélkülieket és a fiatalokat, valamint képzett munkaerőt fejlesszenek ki. Ez magában foglalja az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés végrehajtásának nyomon követését, a tartósan munkanélküliek integrációját célzó tanácsi ajánlásra vonatkozó javaslatot, valamint a szakmai készségek fejlesztésének előmozdítását célzó intézkedéseket. 3. || Az Európa 2020 stratégia félidős értékelése || Nem jogalkotási || Javított és naprakésszé tett Európa 2020 stratégia, amely levonja a stratégia első négy évének tanulságait, valamint biztosítja, hogy a stratégia hatékony válság utáni stratégiaként szolgálja az európai növekedés és munkahelyteremtés előmozdítását. A nemrégiben tartott nyilvános konzultáció nyomon követése. Az összekapcsolt digitális egységes piac 4. || A digitális egységes piacról szóló csomag || Jogalkotási/nem jogalkotási || A cél annak biztosítása, hogy a fogyasztók határon átnyúló hozzáférést élvezzenek a digitális szolgáltatásokhoz, egyenlő versenyfeltételek alakuljanak ki a vállalatok számára, valamint kedvező körülmények jöjjenek létre egy élénk digitális gazdaság és társadalom számára. A csomag egyéb jogalkotási javaslatok mellett a szerzői jog korszerűsítését is magában foglalja. Ellenálló energiaunió és előretekintő éghajlat-politika 5. || Az Energiaunió stratégiai kerete || Nem jogalkotási/jogalkotási || A stratégiai keret középpontjában az alábbiak állnak: az energiaellátás biztonsága; a nemzeti energiapiacok integrálása; az európai energiakereslet csökkentése; az energiaszerkezet dekarbonizációja, valamint az energiaügyi kutatás és innováció előmozdítása. Ez magában foglalja az EU kibocsátáskereskedelmi rendszerének felülvizsgálatát a 2020 utáni jogalkotási keret részeként. 6. || A párizsi csúcstalálkozó felé vezető út – multilaterális válasz az éghajlatváltozásra című közlemény || Nem jogalkotási || A célkitűzés az uniós jövőkép és várakozások felvázolása, valamint a partnerambíciók ismertetése a 2015-ös megállapodás összefüggésében, továbbá a 2014. október 24-i európai tanácsi következtetések nyomán az uniós hozzájárulás meghatározása. Megerősített iparon alapuló, mélyebb és méltányosabb belső piac 7. || Árukra és szolgáltatásokra vonatkozó belső piaci stratégia || Jogalkotási/nem jogalkotási || Stratégia az egységes piac megújított és integrált megközelítéséről annak érdekében, hogy a legnagyobb gazdasági potenciával rendelkező kulcsfontosságú ipari és szolgáltatási ágazatokban – így például az üzleti szolgáltatások, az építőipar, a kiskereskedelem, a szabályozott szakmák, a korszerű gyártás és kombinált szolgáltatás-, illetve árunyújtás terén – további integráció menjen végbe, valamint javuljon a kölcsönös elismerés és szabványosítás. Különös hangsúlyt fektetnek a kkv-kra. 8. || A munkavállalói mobilitásra vonatkozó csomag || Jogalkotási/nem jogalkotási || A csomag célja, hogy a szociális biztonsági rendszerek hatékonyabb koordinálásával, a munkavállalók kiküldetéséről szóló irányelv célzott felülvizsgálatával, valamint a megerősített EURES révén támogassa a munkavállalói mobilitást és kezelje a visszaéléseket. 9. || Tőkepiaci unió || Jogalkotási/nem jogalkotási || Cselekvési terv a gazdaság finanszírozásának javítására hatékonyabb piaci alapú pénzügyi eszközök révén, többek között a minőségi értékpapírosítás keretének kialakításával. 10. || A bankoktól eltérő pénzügyi intézmények szanálására vonatkozó keret || Jogalkotási || Javaslat a rendszerszinten jelentős pénzügyi intézmények, mint például a központi klíringpartnerek helyreállítását és szanálását szolgáló európai keret létrehozására. 11. || Légiközlekedési csomag || Jogalkotási/nem jogalkotási || A csomag közleményt tartalmaz az uniós légiközlekedési ágazat kihívásainak azonosításáról és a versenyképességének javítását célzó intézkedésekről, valamint a 216/2008/EK EASA-rendelet felülvizsgálatátról. Mélyebb és méltányosabb gazdasági és monetáris unió 12. || A gazdasági és monetáris unió elmélyítését célzó csomag || Jogalkotási/nem jogalkotási || A csomag nyomon fogja követni a legutóbbi gazdasági kormányzási intézkedések („hatos csomag” és „kettes csomag”) felülvizsgálatát, ösztönzőket biztosít a strukturális reformokhoz, valamint foglalkozik a gazdasági és monetáris unió külső képviseletének kérdésével. 13. || Irányelvjavaslat a több tagállamot érintő ügyekben hozott állásfoglalások tekintetében kötelező információcsere elrendelése céljából || Jogalkotási || A javaslat biztosítani fogja, hogy a különböző tagállamok adóhatóságai megosszák egymás között az egyéni adófizetők több tagállamot érintő helyzeteire vonatkozó jogi rendelkezések előzetes értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatos releváns információkat. 14. || Cselekvési terv az adókijátszás és az adócsalás elleni küzdelem erőfeszítéseiről, benne közlemény az egységes piacon belüli társasági adóra vonatkozó, a globális fejlemények fényében megújított megközelítésről || Nem jogalkotási || A cselekvési terv – az adóalap-erózióval és nyereségrészesedéssel kapcsolatban az OECD égisze alatt és a G20 szintjén végzett munkából kiindulva – uniós szintű intézkedéseket foglal majd magába egy olyan rendszer felé történő elmozdulás érdekében, amelyben a nyereségszerzés és az adófizetési kötelezettség ugyanazon országban keletkezik, és ez a digitális gazdaságra is vonatkozik. A közlemény célja, hogy a tisztességes adózási környezet kialakítása érdekében stabilizálja az Unióban alkalmazott társaságiadó-alapokat, többek között a közös konszolidált társaságiadó-alappal kapcsolatos munka újrakezdésével. Kereskedelem: Ésszerű és kiegyensúlyozott szabadkereskedelmi megállapodás kidolgozása az Egyesült Államokkal 15. || Kereskedelmi és befektetési stratégia a munkahelyteremtésért és növekedésért || Nem jogalkotási || Az uniós kereskedelempolitikai stratégia átfogó felülvizsgálata, különös tekintettel annak munkahelyteremtéshez, növekedéshez és befektetéshez való hozzájárulására. A felülvizsgálat a kereskedelempolitika összes vonatkozására kiterjed, ideértve a bilaterális, plurilaterális és multilaterális tárgyalásokat, valamint az önálló intézkedéseket is. A fenti összes területre vonatkozóan politikai irányvonalakat foglal magában az elkövetkező öt évre. A jogérvényesülés és az alapvető jogok kölcsönös bizalmon alapuló térsége 16. || Javaslatok az EU EJEE-hez való csatlakozásának kiteljesítésére || Jogalkotási || Javaslatok a csatlakozási megállapodás aláírásának, megkötésének és végrehajtásának engedélyezésére, a Bíróság útmutatásának fényében 17. || Európai biztonsági menetrend || Nem jogalkotási || A közlemény európai biztonsági menetrendet javasol a 2015–2020 közötti időszakra a folyamatban lévő fellépések felülvizsgálatával és új fellépések azonosításával, a megjelenő kockázatok figyelembevételével. Elmozdulás egy új migrációs politika felé 18. || Európai migrációs stratégia || Jogalkotási/nem jogalkotási || A cél a jogszerű migráció új megközelítésének kifejlesztése, hogy az EU vonzó célállomássá váljon a tehetségek és a szakképzett munkaerő számára, valamint hogy a harmadik országokkal folytatott együttműködés fokozása, a tehermegosztás és szolidaritás előmozdítása, valamint az illegális migráció és az embercsempészet elleni küzdelem révén javuljon a migráció kezelése. A stratégia magában foglalja a kékkártyáról – a magasan képzett munkavállalóknak kiadott európai munkavállalási engedélyről – szóló irányelv felülvizsgálatát. Erősebb globális szereplő 19. || Közlemény az európai szomszédságpolitikáról || Nem jogalkotási || A főképviselő és a Bizottság együttes közleménye ismertetni fogja az európai szomszédságpolitika felülvizsgálatának eredményeit, hogy az éves európai szomszédságpolitikai csomaggal egyidejűleg indított konzultációt követően új politikai irányvonalakat jelöljön ki. 20. || Közlemény a 2015 utáni fenntartható fejlesztési célokról || Nem jogalkotási || A közlemény célja, hogy közös uniós álláspontot alakítson ki a globális partnerség tekintetében, a fenntartható fejlődési célok teljesítése céljából. Az álláspont felöleli a pénzügyi és nem pénzügyi végrehajtást, hazai/nemzetközi és állami/magánfinanszírozást, különféle partnerségeket, valamint ellenőrzést, elszámoltathatósági megállapodásokat és felülvizsgálatot. A demokratikus változás Uniója 21. || Javaslat a jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodásra || Nem jogalkotási || Javaslat a szabályozás javításával kapcsolatos európai parlamenti és tanácsi egyetértési megállapodás naprakésszé tételére és megerősítésére. 22. || Javaslat a kötelező átláthatósági nyilvántartásról szóló intézményközi megállapodásra || Nem jogalkotási || Az Európai Parlamenttel és a Tanáccsal kötendő intézményközi megállapodásra irányuló javaslat meg fogja erősíteni a nyitottságot és az elszámoltathatóságot azáltal, hogy az átláthatósági nyilvántartás használatát kötelezővé teszi minden olyan érdekképviselet számára, amely a három intézmény bármelyikében befolyásolni kívánja a politikai döntéshozatalt. 23. || A GMO-kra vonatkozó döntéshozatali folyamat felülvizsgálata || Jogalkotási || A felülvizsgálat áttekinti, hogy a szabályokat hogyan lehetne megváltoztatni annak biztosítása érdekében, hogy figyelembe vegyék a tagállamok többségi álláspontját. [1] A kezdeményezés típusa a hatásvizsgálati folyamat eredményeként változhat. III. melléklet – REFIT-fellépések[1] Szám || Cím || A kezdeményezés típusa / REFIT-célkitűzés || Leírás Mezőgazdaság és vidékfejlesztés 1. || Horizontális fellépés a közös agrárpolitikával kapcsolatos számos idejétmúlt jogi aktus elavulttá nyilvánítására. || Jogalkotási kezdeményezés: Hatályon kívül helyezés || E fellépésnek az a célja, hogy hivatalosan is elavultnak nyilvánítsa azon jogi aktusokat, amelyeknek már nincs joghatásuk, de jogalap hiányában nem helyezhetők hatályon kívül. 2. || Marhahús-címkézési szabályok || Értékelés || A szarvasmarhák azonosítási és nyilvántartási rendszerének létrehozásáról, továbbá a marhahús és marhahústermékek címkézéséről, valamint a 820/97/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2000. július 17-i 1760/2000/EK rendelet értékelése. Az értékelés megvizsgálja, hogy a marhahús-címkézési szabályok milyen hatást gyakorolnak a hús ellátási láncára, kereskedelmére és fogyasztóira. 2015-re várt eredmények. 3. || Egyedi mezőgazdasági intézkedések az Unió legkülső régióiban (POSEI) Egyedi mezőgazdasági intézkedések a kisebb égei-tengeri szigetek javára || Értékelés || Jelentések az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a 228/2013/EU rendelet 32. cikke és a 229/2013/EU rendelet 20. cikke alapján – az Unió legkülső régióiban hozott egyedi mezőgazdasági intézkedések (POSEI) és a kisebb égei-tengeri szigetek javára hozott egyedi mezőgazdasági intézkedések hatásának értékelése céljából. A POSEI programot értékelésnek vetik alá, amelyet hatásvizsgálat követ szükség esetén a POSEI-politika felülvizsgálata céljából. Folyamatban. 2016-re várt eredmények. Éghajlat- és energiapolitika 4. || 2003/66/EK irányelv a 92/75/EGK tanácsi irányelvnek a háztartási hűtőszekrények, fagyasztók és ezek kombinációi energiafogyasztásának címkézése tekintetében történő végrehajtásáról szóló 94/2/EK irányelv módosításáról || Jogalkotási kezdeményezés: Hatályon kívül helyezés || Új, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadása következtében az irányelv már nem releváns. 5. || 1999/9/EK irányelv a 92/75/EGK tanácsi irányelvnek a háztartási mosogatógépek energiafogyasztásának címkézése tekintetében történő végrehajtásáról szóló 97/17/EK irányelv módosításáról || Jogalkotási kezdeményezés: Hatályon kívül helyezés || Új, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadása következtében az irányelv már nem releváns. 6. || 96/89/EK irányelv a 92/75/EGK tanácsi irányelvnek a háztartási mosógépek energiafogyasztásának címkézése tekintetében történő végrehajtásáról szóló 95/12/EK irányelv módosításáról || Jogalkotási kezdeményezés: Hatályon kívül helyezés || Új, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadása következtében az irányelv már nem releváns. 7. || Az Európai Atomenergia-közösség Ellátási Ügynökségének szabályzata az ércek, alapanyagok és különleges hasadóanyagok kereslete és kínálata összeegyeztetése módjának meghatározásáról (HL P 32., 1960.5.11.) || Jogalkotási kezdeményezés: Frissítés / Felülvizsgálat || Frissítés / A szabályzat felülvizsgálata. 8. || Az Európai Atomenergia-közösség Ellátási Ügynökségének rendelete az Európai Atomenergia-közösség Ellátási Ügynökségének az ércek, alapanyagok és különleges hasadóanyagok kereslete és kínálata összeegyeztetése módjának meghatározásáról szóló, 1960. május 5-i szabályzatának módosításáról (HL L 193., 1975.7.25.) || Jogalkotási kezdeményezés: Frissítés / Felülvizsgálat || Frissítés / A szabályzat felülvizsgálata. 9. || A Tanács 1977. november 7-i határozata a kőolaj- és a kőolajtermék-ellátás nehézségei esetén a primer energiahordozók felhasználásának csökkentésére vonatkozó közösségi célkitűzés meghatározásáról, valamint a Bizottság 1979. június 15-i határozata a Tanács 77/706/EGK határozatának végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról || Jogalkotási kezdeményezés: Hatályon kívül helyezés || A határozat idejétmúlt, mivel az olajellátás zavara esetén a kőolajkészletekről szóló 2009/119/EK irányelv által szabályozott biztonsági készletek felszabadítását tekintik a reagálás legfontosabb eszközének. 10. || A megújuló energia támogatása || Értékelés || A megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról, valamint a 2001/77/EK és a 2003/30/EK irányelv módosításáról és azt követő hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. április 23-i 2009/28/EK irányelv értékelése. 2015-re várt eredmények. 11. || A szén-dioxid geológiai tárolása || Értékelés || A szén-dioxid geológiai tárolásáról szóló 2009/31/EK irányelv értékelése. 2015-re várt eredmények. 12. || A könnyű haszongépjárművek szén-dioxid-kibocsátásának csökkentése || Értékelés || A könnyű haszongépjárművek szén-dioxid-kibocsátásának csökkentéséről szóló 443/2009/EK és 510/2011/EU rendelet értékelése. 2015-re várt eredmények. 13. || Üzemanyag-minőség || Értékelés || Az üzemanyagok minőségéről szóló 98/70/EK irányelv. 2015-ben kezdődik. Digitális gazdaság és társadalom 14. || Tanulmány az alkoholtartalmú italokra vonatkozó audiovizuális kereskedelmi kommunikációról || Tanulmány || Tanulmány annak megvizsgálására, hogy az alkoholtartalmú italokra vonatkozó audiovizuális kereskedelmi kommunikációra vonatkozó szabályok kellő szintű védelmet biztosítottak-e a kiskorúak számára, és ezáltal hozzájárulás az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv (2010/13/EU) szabályozási célravezetőségének vizsgálatához. 2015-re várt eredmények. 15. || Tanulmány az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv hatékony végrehajtásának előmozdítása során alkalmazott társ- és önszabályozási szempontok hatékonyságáról || Tanulmány || Tanulmány arról, hogy az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv hatékony végrehajtásának előmozdítását érintő társ- és önszabályozási szempontok milyen mértékben képesek csökkenteni a szabályozás összetettségét. 2015-re várt eredmények. 16. || Elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv || Értékelés || Az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló 2002/58/EK irányelv értékeléseaz adatvédelmi javaslatról született megállapodást követően. Folyamatban van, várhatóan 2016-ban fejeződik be. 17. || Az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv || Értékelés || A tagállamok audiovizuális médiaszolgáltatások nyújtására vonatkozó egyes törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseinek összehangolásáról szóló, 2010. március 10-i 2010/13/EU irányelv értékelése. Folyamatban van, várhatóan 2016-ban fejeződik be. 18. || Távközlési csomag || Értékelés || A 2009-es távközlési csomag értékelése. Folyamatban van, várhatóan 2016-ban fejeződik be. Gazdasági és pénzügyek, adó- és vámügy 19. || Jövedéki adó || Értékelés || A jövedéki adóra vonatkozó általános rendelkezésekről szóló 2008/118/EK tanácsi irányelv értékelése. Az értékelés a szabad forgalomba bocsátott jövedéki termékek kereskedők és távértékesítő vállalkozások közötti határon átnyúló mozgásaira vonatkozó jogi rendelkezéseket öleli fel. 2015-re várt eredmények. 20. || Szűkített egyablakos ügyintézés || Értékelés || A szűkített egyablakos ügyintézés (2008/8/EK) végrehajtásának értékelése. 2015-ben kezdődik. Foglalkoztatás, szociális ügyek, valamint munkavállalói készségek és mobilitás 21. || A munkavállalók tájékoztatása és velük folytatott konzultáció || Jogalkotási kezdeményezés: Egységes szerkezetbe foglalás, egyszerűsítés || Három irányelv egységes szerkezetbe foglalása a munkavállalók tájékoztatása és a velük folytatott konzultáció területén, a szociális partnerekkel folytatott konzultáció eredményeinek figyelembevétele céljából: A 2002. március 11-i 2002/14/EK irányelv az Európai Közösség munkavállalóinak tájékoztatása és a velük folytatott konzultáció általános keretének létrehozásáról A Tanács 1998. július 20-i 98/59/EK irányelve a csoportos létszámcsökkentésre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről A Tanács 2001. március 12-i 2001/23/EK irányelve a munkavállalók jogainak a vállalkozások, üzletek vagy ezek részeinek átruházása esetén történő védelmére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről 22. || Acélstatisztikák || Jogalkotási kezdeményezés: Hatályon kívül helyezés || A 2003–2009. referenciaév tekintetében az acéliparra vonatkozó éves közösségi statisztikák előállításáról szóló, 2003. december 5-i 48/2004/EK rendelet elavult, mivel az abban szereplő adatokat már nem gyűjtik. 23. || A szociális statisztikák integrálása || Jogalkotási kezdeményezés: Egységes szerkezetbe foglalás, egyszerűsítés || A személyekkel és háztartásokkal kapcsolatos európai statisztikák előállításáról szóló statisztikai jogszabályok egységes szerkezetbe foglalása és integrálása. A cél az, hogy a lehető legjobban felhasználjuk a magánháztartások és egyének által szolgáltatott adatokat, hogy ezáltal eleget tegyünk a jelenlegi és jövőbeni európai statisztikai igényeknek, ugyanakkor a válaszadás ne okozzon nagyobb terhet a jelenleginél. 24. || Munkahelyi egészség és biztonság || Értékelés || A munkavállalók munkahelyi biztonságának és egészségvédelmének javítását ösztönző intézkedések bevezetéséről szóló, 1989. június 12-i 89/391/EGK tanácsi irányelv és 23 kapcsolódó irányelv értékelése. 2015-re várt eredmények. 25. || Részmunkaidő és határozott ideig tartó munkaviszony || Értékelés || Az UNICE, a CEEP és az ESZSZ által a részmunkaidős foglalkoztatásról kötött keretmegállapodásról szóló, 1997. december 15-i 97/81/EK irányelv értékelése. Az 1999. június 28-i 1999/70/EK irányelv az ESZSZ, az UNICE és a CEEP által a határozott ideig tartó munkaviszonyról kötött keretmegállapodásról 2015-re várt eredmények. 26. || Tájékoztatási kötelezettségek || Értékelés || A munkaadónak a munkavállalóval szembeni, a szerződés, illetve a munkaviszony feltételeire vonatkozó tájékoztatási kötelezettségéről szóló 91/533/EK irányelv értékelése. Várhatóan 2015-ben kezdődik, és 2016-ban kell befejeződnie. Környezetpolitika, tengerügyek és halászati politika 27. || A halászati tevékenységek engedélyezéséről szóló rendelet || Jogalkotási kezdeményezés: Átdolgozás || A halászati engedélyekről szóló 1006/2008/EK rendelet helyébe lépő rendeletre irányuló javaslat. A halászati tevékenységek engedélyezéséről szóló jelenlegi rendelet átdolgozása a jelenlegi rendszer egyszerűsítése, a tagállamokból származó adatokra vonatkozó nagyon különböző követelmények harmonizálása, valamint a szankciók hatékonyságának javítása céljából. 28. || A tengeri élőlények védelmét célzó technikai intézkedések egyszerűsítése || Jogalkotási kezdeményezés: Egyszerűsítés || Javaslat a halászati erőforrásoknak a fiatal tengeri élőlények védelmét biztosító technikai intézkedések révén történő megóvásáról szóló 850/98/EK rendeletet módosító technikai intézkedések egyszerűsített keretére 29. || Az ökocímkéről szóló rendelet, valamint a környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszerről (EMAS) szóló rendelet || Célravezetőségi vizsgálat || Az alábbi jogi aktusok célravezetőségi vizsgálata: A 2009. november 25-i 1221/2009/EK rendelet a szervezeteknek a közösségi környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszerben (EMAS) való önkéntes részvételéről A 66/2010/EU rendelet az uniós ökocímkéről A célravezetőségi vizsgálatnak az a célja, hogy értékelje és megvizsgálja a rendeletek versenyképességhez, fenntartható fogyasztáshoz és termeléshez való hozzájárulását. 2015-re várt eredmények. 30. || Közös halászati politika || Értékelés || Annak értékelése, hogy a halászati ellenőrzésről szóló rendelet (a Tanács 2009. november 20-i 1224/2009/EK rendelete a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról) – 2010. január 1-jei hatálybalépésétől 2014. december 31-ig – milyen hatást gyakorolt a közös halászati politika szabályainak és célkitűzéseinek végrehajtására. 2015-re várt eredmények. 31. || Környezetvédelmi felelősség || Értékelés || A környezeti károk megelőzése és felszámolása tekintetében a környezeti felelősségről szóló 2004/35/EK irányelv értékelése. Az irányelv 18. cikke szerint a Bizottság jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az irányelv alkalmazása során gyűjtött tapasztalatokról. 2015-re várt eredmények. 32. || Ivóvíz || Értékelés || A „Right2Water” elnevezésű európai polgári kezdeményezésről szóló közleményében a Bizottság bejelentette, hogy az egész Unióra kiterjedő nyilvános konzultációt indít az ivóvízről szóló irányelvről (a Tanács 1998. november 3-i 98/83/EK irányelve az emberi fogyasztásra szánt víz minőségéről). Az ezt követő értékelés alapján meg lehet majd állapítani, hogy a jogszabály célravezető-e és eléri-e célkitűzéseit. 2015-re várt eredmények. 33. || Európai térinformációs infrastruktúra (INSPIRE) || Értékelés || Az Európai Közösségen belüli térinformációs infrastruktúra (INSPIRE) kialakításáról szóló 2007/2/EK irányelv értékelése. 2015-re várt eredmények. 34. || Natura 2000 (a madarak és élőhelyek védelméről szóló irányelvek) || Célravezetőségi vizsgálat || Az alábbi jogi aktusok célravezetőségi vizsgálata: A 2009/147/EK irányelv a vadon élő madarak védelméről Az 1992. május 21-i 92/43/EGK irányelv a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről. Folyamatban van, 2016-ban kell befejeződnie. 35. || Környezeti zaj || Értékelés || A környezeti zaj értékeléséről és kezeléséről szóló 2002/49/EK irányelv értékelése. Az irányelv 10. cikkének (4) bekezdésében és 11. cikkében előírja, hogy a Bizottság ötévente jelentést tesz, amely tartalmazza az irányelv végrehajtásának értékelését, a jelentett térképek és cselekvési tervek összefoglalását, valamint a további közösségi intézkedések szükségességének értékelését. Folyamatban van, 2016-ban kell befejeződnie. 36. || Európai Szennyezőanyag-kibocsátási és Hulladékszállítási Nyilvántartás (E-PRTR) || Értékelés || Az Európai Szennyezőanyag-kibocsátási és -szállítási Nyilvántartás létrehozásáról, valamint a 91/689/EGK és a 96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról szóló 166/2006/EK rendelet értékelése – a rendelet 17. cikke szerint a Bizottság háromévente jelentést tesz közzé a tagállamok által szolgáltatott információk alapján. Folyamatban van, 2016-ban kell befejeződnie. 37. || Illékony szerves vegyületek kibocsátása – I. fázis (VOC I) || Értékelés || Az illékony szerves vegyületeknek (VOC) a benzin tárolásából és tárolótelepekről töltőállomások részére történő elosztásából származó kibocsátása csökkentéséről szóló 94/63/EK irányelv értékelése. Az értékelés külön figyelmet fog fordítani a szabályozási teher feltárására és értékelésére, valamint az egyszerűsítési lehetőségek feltérképezésére. A VOC II irányelv értékelésével párhuzamosan folyik. Folyamatban van, 2016-ban kell befejeződnie. 38. || Illékony szerves vegyületek kibocsátása – II. fázis (VOC II) || Értékelés || A gépjárművek töltőállomásokon történő üzemanyag-feltöltésekor kibocsátott benzingőz II. fázisú visszanyeréséről szóló, 2009. október 21-i 2009/126/EK irányelv értékelése – a VOC II irányelv 7. cikke előírja, hogy a Bizottság 2014. december 31-ig felülvizsgálja ezen irányelv végrehajtását és különösen az alábbiakat: · az ezen irányelv 3. cikke (1) bekezdésének b) pontjában és (2) bekezdésének b) pontjában, valamint a 94/63/EK irányelv 6. cikkének (3) bekezdésében említett 100 m3/év küszöbértéket; a II. fázisú benzingőz-visszanyerő rendszerek üzemelés közbeni ellenőrzésére vonatkozó adatokat; és · az automatikus monitoring berendezés szükségességét. A VOC I irányelv értékelésével párhuzamosan folyik. Folyamatban van, 2016 negyedik negyedévében kell befejeződnie. 39. || Vadon élő állatok állatkertekben || Értékelés || A vadon élő állatok állatkertben tartásáról szóló 1999/22/EK irányelv értékelése. Várhatóan 2015-ben kezdődik, és 2016-ban kell befejeződnie. 40. || A stratégiai környezeti vizsgálatról szóló irányelv || Értékelés || A stratégiai környezeti vizsgálatról szóló irányelv (2001/42/EK) értékelése: Az irányelv 12. cikke szerint a Bizottság 2006-tól kezdődően hétévenként jelentést tesz az irányelv alkalmazásáról és hatékonyságáról. A 2016-ra előirányozott második végrehajtási jelentés értékelni fogja az irányelv alkalmazását és hatékonyságát EU-szerte, valamint megvizsgálja az egyszerűsítés lehetőségét, ami REFIT-értékelést vonhat maga után. Várhatóan 2015-ben kezdődik, és 2016-ban kell befejeződnie. Pénzügyi stabilitás, pénzügyi szolgáltatások és tőkepiaci unió 41. || A tájékoztatóról szóló irányelv – 2003/71/EK || Értékelés || Az értékpapírok nyilvános kibocsátásakor vagy piaci bevezetésekor közzéteendő tájékoztatóról és a 2001/34/EK irányelv módosításáról szóló, 2003. november 4-i 2003/71/EK irányelv értékelése. 2015-re várt eredmények. 42. || Nemzetközi számviteli standardok || Értékelés || A nemzetközi számviteli standardok alkalmazásáról szóló 1606/2002/EK rendelet értékelése. Az értékelés célja, hogy felmérje anemzetközi pénzügyi beszámolási standardok (IFRS)[2] nyolcéves uniós alkalmazásának tényleges hatását tekintettel a Nemzetközi Számviteli Standardok Testületéről (IASB) szóló rendeletben szereplő eredeti célkitűzésekre. 2015-re várt eredmények. Egészségügy és élelmiszer-biztonság 43. || Élelmiszerjog || Célravezetőségi vizsgálat || A 2002. január 28-i 178/2002/EK rendelet az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról. A célravezetőségi vizsgálat célja, hogy értékelje az élelmiszerjogban alkalmazott legfontosabb eszközök (különösen a tudományosan megalapozott jogszabályok, az elővigyázatosság elvének alkalmazása, a csalások megelőzése és a fogyasztók tájékoztatása, követelmények arra vonatkozóan, hogy a piaci szereplők önellenőrzéseket végezzenek és nyomon kövessék az élelmiszer útját, a figyelmeztető jelzések, vészhelyzetek, illetve válságok kezelésére szolgáló eszközök, az EFSA) hatékonyságát, eredményességét, koherenciáját, relevanciáját és uniós hozzáadott értékét. 2015-re várt eredmények. Belső piac, ipar-, vállalkozás- és kkv-politika 44. || Az 1999/45/EK irányelv a veszélyes készítmények osztályozásáról, csomagolásáról és címkézéséről || Jogalkotási kezdeményezés: Hatályon kívül helyezés || Az irányelvet az 1272/2008/EK rendelet 60. cikkével összhangban 2015. június 1-jén hatályon kívül helyezik. 45. || Társasági jog || Jogalkotási kezdeményezés: Kodifikáció || A társasági jogról szóló hét irányelv (a 82/891/EGK, 2005/56/EK, 2009/101/EK, 2009/102/EK, 2011/35/EU, 2012/17/EU, 2012/30/EU irányelv) kodifikációja egyetlen jogi aktusba az átláthatóság és az olvashatóság fokozása céljából. Több, társasági jogról szóló irányelv egyetlen aktusba történő kodifikálásának az a célja, hogy javuljon az átláthatóság és az olvashatóság. 46. || Kőolaj-/ olajfinomító ágazat || Célravezetőségi vizsgálat || A kőolaj-/ olajfinomító ipar számára releváns uniós jogszabályok (mint például a megújuló energiaforrásokról szóló irányelv, az energiaadóról szóló irányelv, az EU kibocsátáskereskedelmi rendszere, az üzemanyagok minőségéről szóló irányelv, a tiszta és energiatakarékos járművekről szóló irányelv, az ipari kibocsátásokról szóló irányelv, a stratégiai olajkészletekről szóló irányelv, a tengeri üzemanyagról szóló irányelv, az energiahatékonyságról szóló irányelv és a levegőminőségről szóló irányelv) célravezetőségi vizsgálata. 2015-re várt eredmények. 47. || Vegyipar || Kumulatív költségértékelés || Az EU vegyiparára nézve legrelevánsabb uniós jogszabályok és szakpolitikák kumulatív költségértékelése. 2015-re várt eredmények. 48. || A kölcsönös elismerés elvének árukra történő alkalmazása || Értékelés || A kölcsönös elismerés elvének és tagállamokon belüli alkalmazásának értékelése (EUMSZ 34. cikk). 2015-re várt eredmények. 49. || Jogorvoslat a közbeszerzés területén || Értékelés || A 89/665/EGK és a 92/13/EGK tanácsi irányelvnek a közbeszerzési szerződések odaítélésére vonatkozó jogorvoslati eljárások hatékonyságának javítása tekintetében történő módosításáról szóló 2007/66/EK irányelv értékelése. 2015-re várt eredmények. 50. || Előcsomagolásról szóló irányelvek || Értékelés || Az előcsomagolásról szóló 75/107/EGK, 76/211/EGK és 2007/45/EK irányelvek értékelése. 2015-re várt eredmények. 51. || Kereskedelmi ügynökök || Értékelés || Belső piac – a tagállamok önálló vállalkozóként működő kereskedelmi ügynökökre vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról szóló, 1986. december 18-i 86/653/EGK irányelv értékelése. 2015-re várt eredmények. 52. || Vegyipari jogszabályok a REACH-en kívül[3] || Célravezetőségi vizsgálat || A REACH hatályán kívül eső legrelevánsabb vegyipari jogszabályok, valamint a downstream iparágakra alkalmazott jogszabályok kapcsolódó vonatkozásainak célravezetőségi vizsgálata. 2015-ben kezdődik. 53. || A szabványosítási tevékenységek relevanciája || Értékelés || Az európai szabványosítási rendszerek értékelése. Ennek az értékelésnek az a célja, hogy értékelje az európai szabványosításról szóló 1025/2012/EU rendelet szerint létrehozott európai szabványosítási rendszer relevanciáját. 2015-ben kezdődik. 54. || A gépekről szóló irányelv || Értékelés || Termékek belső piaca – a gépekről szóló, 2006. május 17-i 2006/42/EK irányelv értékelése. 2015-ben kezdődik. 55. || Erdőalapú iparágak || Kumulatív költségértékelés || Az EU erdőalapú iparágaira (famegmunkálás, bútorgyártás, rost és papír, valamint nyomtatás) nézve legrelevánsabb uniós jogszabályok és szakpolitikák kapcsán felmerült szabályozási költségek kumulatív költségértékelése, különösen a haszonkulcsok és a nemzetközi versenyképesség tekintetében. 2015-ben kezdődik. 56. || Üveg-/kerámiaipar || Kumulatív költségértékelés || Az EU üveg- és kerámiaiparára nézve legrelevánsabb uniós jogszabályok és szakpolitikák kapcsán felmerült szabályozási költségek kumulatív költségértékelése, különösen a haszonkulcsok és a nemzetközi versenyképesség tekintetében. 2015-ben kezdődik. 57. || A késedelmes fizetésekről szóló irányelv || Értékelés || A kereskedelmi ügyletekhez kapcsolódó késedelmes fizetések elleni fellépésről szóló 2011/7/EU irányelv értékelése. 2015-ben kezdődik. 58. || Építőipari ágazat || Célravezetőségi vizsgálat (eredetileg kumulatív költségértékelés) || A belső piac és az energiahatékonyság területén ezen ágazatra kiható legrelevánsabb uniós jogszabályok célravezetőségi vizsgálata 2015-ben kezdődik. Jogérvényesülés, fogyasztópolitika és a nemek közötti esélyegyenlőség 59. || 2006/114/EK irányelv a megtévesztő és összehasonlító reklámról (az üzleti marketingről szóló irányelv) || Jogalkotási kezdeményezés: Egyszerűsítés || Az üzleti marketingről szóló irányelv egyszerűsíti és racionalizálja a vállalkozások közötti tranzakciók során biztosított védelem alkalmazási körét. Foglalkozik az online vagy más távközlési eszközökön keresztül végzett megtévesztő marketinggyakorlatok problémájával. Az üzleti marketingről szóló irányelv kkv-k tekintetében várt haszna (azaz a megtévesztő marketinggyakorlatokkal kapcsolatos költségek csökkentése, amennyiben a kkv-k maguk nem képesek hatékonyan érvényesíteni jogukat) évente mintegy 419–477 millió euró. 60. || Egyenlő bánásmód a szociális biztonság területén || Értékelés || A szociális biztonság területén megvalósítandó egyenlő bánásmódra vonatkozó jogszabályok, köztük a férfiak és a nők közötti egyenlő bánásmód elvének a szociális biztonság területén történő fokozatos megvalósításáról szóló 79/7/EGK tanácsi irányelv értékelése. 2015-re várt eredmények. 61. || A szálláshelyek időben megosztott használati jogára, a hosszú távra szóló üdülési termékekre, ezek viszontértékesítésére és cseréjére vonatkozó szerződések || Értékelés || A szálláshelyek időben megosztott használati jogára, a hosszú távra szóló üdülési termékekre, ezek viszontértékesítésére és cseréjére vonatkozó szerződések egyes szempontjai tekintetében a fogyasztók védelméről szóló 2008/122/EK irányelv értékelése. 2015-re várt eredmények. 62. || A fogyasztói jogokkal és a reklámtevékenységgel kapcsolatos jogi keret || Célravezetőségi vizsgálat || Célravezetőségi vizsgálat a fogyasztói jogokkal és a reklámtevékenységgel kapcsolatos jogi aktusok, köztük az alábbiak tekintetében: 2005/29/EK irányelv az üzleti vállalkozások fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatairól; 1999/44/EK irányelv a fogyasztási cikkek adásvételének és a kapcsolódó jótállásnak egyes vonatkozásairól; 93/13/EGK irányelv a fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételekről. 2015-ben kezdődik. Migrációs ügyek, uniós belügyek és uniós polgárság 63. || A Tanács 539/2001/EK rendelete a külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról || Jogalkotási kezdeményezés: Kodifikáció || A vízumrendelet – 539/2001/EK (14 módosítás) – kodifikációja az Európai Bíróság 2015 közepére várt ítéletét követően. 64. || A Tanács 2000. október 17-i 2000/642/IB határozata a tagállamok pénzügyi hírszerző egységeinek az információcsere terén folytatott együttműködésére vonatkozó rendelkezésekről || Jogalkotási kezdeményezés: Hatályon kívül helyezés || Pénzügyi hírszerző egységek közötti megelőzési célú együttműködést a javasolt, a pénzmosás elleni küzdelemről szóló 4. irányelv fogja szabályozni (COM/2013/045). A bűnüldözési célú együttműködésre vonatkozó szabályok gyakorlati alkalmazási köre korlátozott, és nem kell fenntartani. 65. || Vízuminformációs Rendszer || Értékelés || A vízuminformációs rendszerről (VIS) és a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumokra vonatkozó adatok tagállamok közötti cseréjéről szóló 767/2008/EK rendelet (VIS-rendelet), a Vízuminformációs Rendszer létrehozásáról (VIS) szóló, 2004. június 8-i 2004/512/EK tanácsi határozat, a 810/2009/EK rendelet és a 2008/633/EK határozat értékelése. 2015-re várt eredmények. 66. || Jogellenes beutazás, átutazás és tartózkodás || Értékelés || A jogellenes be- és átutazáshoz, valamint a jogellenes tartózkodáshoz történő segítségnyújtás meghatározásáról szóló 2002/90/EK irányelv, valamint a jogellenes be- és átutazáshoz, valamint a jogellenes tartózkodáshoz történő segítségnyújtás elleni küzdelem büntetőjogi keretének megerősítéséről szóló 2002/946/IB tanácsi kerethatározat értékelése azzal a céllal, hogy az embercsempészet elleni küzdelmet összeegyeztessük a humanitárius segítségnyújtás büntetendőségének elkerülésére vonatkozó céllal. 2015-re várt eredmények. 67. || FRONTEX, ideértve a gyorsreagálású határvédelmi csapatokat is || Értékelés || Az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség felállításáról szóló 2007/2004/EK tanácsi rendelet értékelése. 2015-re várt eredmények. 68. || A szervezett bűnözés elleni küzdelem || Értékelés || A 2008/841/IB tanácsi kerethatározat értékelése 2015-re várt eredmények. 69. || Jogszerű migráció || Célravezetőségi vizsgálat || Az alábbi jogi aktusok célravezetőségi vizsgálata: A 2009. május 25-i 2009/50/EK irányelv a harmadik országbeli állampolgárok magas szintű képzettséget igénylő munkavállalás céljából való belépésének és tartózkodásának feltételeiről (kékkártya) A 2003. november 25-i 2003/109/EK irányelv a harmadik országok huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkező állampolgárainak jogállásáról A 2011. december 13-i 2011/98/EU irányelv a harmadik országbeli állampolgárok valamely tagállam területén való tartózkodására és munkavállalására vonatkozó összevont engedélyre irányuló összevont kérelmezési eljárásról, valamint a harmadik országból származó, valamely tagállam területén jogszerűen tartózkodó munkavállalók közös jogairól (összevont engedély) A jogszerű migrációról szóló jelenlegi vívmányok célravezetőségének értékelése, valamint esetleges változtatások előterjesztése céljából. 2015-ben kezdődik. Kereskedelem 70. || Kereskedelmi jogszabályok || Jogalkotási kezdeményezés: Kodifikáció / átdolgozás / hatályon kívül helyezés || A kereskedelmi jogszabályokat az EUMSZ-szel összehangoló két felhatalmazó rendelet – a 2014. január 15-i 37/2014/EU rendelet és 38/2014/EU rendelet – által módosított jogszabályok kodifikációja, átdolgozása és hatályon kívül helyezése. 71. || Egyes alapvető gyógyszerek kereskedelmének eltérítése || Értékelés || Az egyes alapvető gyógyszerek kereskedelme Európai Unióba történő elterelésének elkerüléséről szóló 953/2003/EK rendelet módosításáról 2015-re várt eredmények. Közlekedés 72. || 2007/38/EK irányelv a nehéz tehergépjárművek visszapillantó tükrökkel való utólagos felszereléséről || Jogalkotási kezdeményezés: Hatályon kívül helyezés || Az irányelv teljesítette célkitűzését: az utólagos felszerelésre vonatkozó kötelezettség hatálya alá tartozó (2000. január 1-je és 2007. január 27-e között nyilvántartásba vett) összes jármű mára új tükrökkel van felszerelve. 73. || A fuvardíjakban és fuvarozási feltételek terén alkalmazott hátrányos megkülönböztetés megszüntetéséről szóló 11. rendeletmódosításáról szóló 569/2008/EK rendelet hatályon kívül helyezése. || Jogalkotási kezdeményezés: Hatályon kívül helyezés || Erre a rendeletre már nincs szükség, azt a technológiai fejlődés és az alternatív jogalkotás felülírta. 74. || Egyszerűsítési javaslat a közúti fuvarozói szakma gyakorlásáról szóló 1071/2009/EK rendelet és a nemzetközi közúti árufuvarozási piachoz való hozzáférés közös szabályairól szóló 1072/2009/EK rendelet módosításáról. || Jogalkotási kezdeményezés: Egyszerűsítés || A javaslat egyértelművé teszi és egyszerűsíti az 1071/2009/EK és az 1072/2009/EK rendelet egyes rendelkezéseit. A kapcsolódó módosítások megkönnyítik a tagállamok általi végrehajtást, és EU-szerte egységesebbé teszik az alkalmazást. A tervezett módosítások csökkentik a hatóságokra és magánfuvarozókra nehezedő adminisztratív terheket. 75. || Vegyes áruszállítás || Értékelés || A tagállamok közötti, bizonyos típusú vegyes áruszállításra vonatkozó közös szabályok megállapításáról szóló, 1992. december 7-i 92/106/EGK irányelv értékelése – az irányelv ösztönzőket vezetett be a vegyes áruszállítási műveletekre, többnyire a más (például a kabotázsra, tömegre és méretekre vonatkozó) jogszabályok által szabott korlátoktól és kötelezettségektől való eltérés formájában. 76. || Kikötői befogadólétesítmények || Értékelés || A hajókon keletkező hulladék és a rakománymaradványok fogadására alkalmas kikötői létesítményekről szóló 2000/59/EK irányelv értékelése. Az értékelés átfogó áttekintést kíván nyújtani az irányelv működéséről, valamint értékelést annak hatékonyságáról és eredményességéről. Az értékelésnek fel kell tárnia azon problématerületeket, amelyekkel az irányelv esetleges felülvizsgálata keretében foglalkozni lehet, a jogalkotási keret javítása és egyszerűsítése, valamint a szabályozási költségek csökkentése céljából. 2015-re várt eredmények. 77. || A személyhajókra vonatkozó biztonsági szabályok és követelmények || Célravezetőségi vizsgálat || Az alábbi jogi aktusok célravezetőségi vizsgálata: A 2009. május 6-i 2009/45/EK irányelv a személyhajókra vonatkozó biztonsági szabályokról és követelményekről A 2003/25/EK irányelv a ro-ro személyhajókra vonatkozó különleges stabilitási követelményekről Az 1999/35/EK irányelv a menetrend szerint közlekedő ro-ro komphajók és gyorsjáratú személyszállító vízi járművek biztonságos üzemeltetésének érdekében végzett kötelező szemlék rendszeréről A 98/41/EK irányelv a Közösség tagállamainak kikötőibe érkező vagy onnan induló személyhajókon utazó személyek nyilvántartásáról A célravezetőségi vizsgálat azt kívánja megvizsgálni, hogy mennyire lehet egyszerűsíteni és ésszerűsíteni az IMO-szabályozás, valamint az uniós és a nemzeti szabályok közötti egyensúlyt megteremtő jelenlegi keretet. 2015-re várt eredmények. 78. || Tiszta és energiahatékony közúti járművek előmozdítása || Értékelés || A tiszta és energiahatékony közúti járművek használatának előmozdításáról szóló, 2009. április 23-i 2009/33/EK irányelv értékelése. Az irányelv a közbeszerzési eljárások hatékonyabb alkalmazását kívánja ösztönözni, ezáltal elősegítve a közfinanszírozás eredményesebb felhasználását és a tisztább járművek előmozdítását. 2015-re várt eredmények. 79. || Alagútbiztonság || Értékelés || A transzeurópai közúthálózat alagútjaira vonatkozó biztonsági minimumkövetelményekről szóló, 2004. április 29-i 2004/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv értékelése. 2015-re várt eredmények. [1] A Bizottság REFIT programján keresztül biztosítja, hogy az uniós vívmányok megfeleljenek céljuknak. A REFIT keretében a Bizottság átvilágítja az uniós szabályozási vívmányokat, és azonosítja, hogy milyen korrekciós intézkedésre van szükség. Ezen intézkedések között szerepelnek egyszerűsítő és a szabályozási terhet csökkentő intézkedések, a már nem szükséges jogszabályok hatályon kívül helyezése, azon javaslatok visszavonása, amelyek esetében nincs reális esély azok elfogadására, vagy amelyek esetében az eredeti célkitűzéseket már nem lehet elérni, értékelések és célravezetőségi vizsgálatok az uniós jogszabályok relevanciájának, koherenciájának, hatékonyságának, eredményességének és uniós hozzáadott értékének felmérésére, valamint további egyszerűsítési és tehercsökkentési lehetőségek feltárására. A fellépések első részét 2013 októberében, második részét pedig 2014 júniusában tették közzé. A REFIT keretében eddig együttesen mintegy 200 fellépést azonosítottak, és foglaltak bele egy 2014. június 18-án közzétett átfogó eredménytáblába. Ily módon a Bizottság nyilvánosságra hozza a folyamatban lévő intézkedéseket, a megtett előrelépést és az elért eredményeket, ugyanakkor pedig örömmel fogadja az összes érdekelt fél hozzájárulását, észrevételeik és javaslataik figyelembevételével. A Bizottság 2015-re szóló munkaprogramja meghatározza, hogy a REFIT keretében azonosított fellépések közül melyekre kerül sor a következő év folyamán. E melléklet tartalmazza a REFIT keretében kidolgozott, a Bizottság által 2015-ben történő elfogadásra tervezett összes jogalkotási kezdeményezést (egyszerűsítés, kodifikáció/átdolgozás, egységes szerkezetbe foglalás, hatályon kívül helyezés, naprakésszé tétel/felülvizsgálat), valamint a REFIT keretében végzett összes olyan értékelést és célravezetőségi vizsgálatot, amelyek vagy folyamatban vannak, vagy amelyek eredményei 2015 folyamán várhatók. [2] http://www.ifrs.org/About-us/Pages/What-are-IFRS.aspx [3] Ezen értékelést a Környezeti Főigazgatóság és a Tengerügyi és Halászati Főigazgatóság közösen irányítja. IV. melléklet: A 2015-től alkalmazandó jogszabályok Szám || Cím || Tárgy || Az alkalmazás megkezdésének időpontja Jogalkotási aktusok 1. || Az Európai Parlament és a Tanács 1306/2013/EU rendelete (2013. december 17.) a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a 352/78/EGK, a 165/94/EK, a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről || Mezőgazdasági strukturális alapok || 2015.1.1. 2. || Az Európai Parlament és a Tanács 1307/2013/EU rendelete (2013. december 17.) a közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint a 637/2008/EK és a 73/2009/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről || Mezőgazdasági struktúrák || 2015.1.1. 3. || A Bizottság 317/2014/EU rendelete (2014. március 27.) a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH) szóló 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet XVII. mellékletének (CMR anyagok) módosításáról || Fogyasztóvédelem || 2015.1.1. 4. || A Tanács 713/2014/EU rendelete (2014. június 24.) az Uniónak az egyes mezőgazdasági és ipari termékekre vonatkozó autonóm vámkontingensei megnyitásáról és kezeléséről szóló 1388/2013/EU rendelet módosításáról || Vámok: Közösségi vámkontingensek, közös vámtarifa || 2015.1.1. 5. || Az Európai Központi Bank 1073/2013/EU rendelete (2013. október 18.) a befektetési alapok eszközeiről és kötelezettségeiről szóló statisztikákról (átdolgozás) (EKB/2013/38) || Gazdasági és monetáris politika, gazdasági és monetáris unió || 2015.1.1. 6. || Az Európai Központi Bank 1074/2013/EU rendelete (2013. október 18.) az euroövezetben rezidens, nem monetáris pénzügyi intézményektől betéteket fogadó postai zsíróintézményekre vonatkozó statisztikai adatszolgáltatási követelményekről (átdolgozás) (EKB/2013/39) || Gazdasági és monetáris politika, gazdasági és monetáris unió || 2015.1.1. 7. || Az Európai Központi Bank 1075/2013/EU rendelete (2013. október 18.) az értékpapírosítási tranzakciókban részt vevő pénzügyi közvetítő vállalatok eszközeiről és forrásairól szóló statisztikákról (átdolgozás) (EKB/2013/40) || Gazdasági és monetáris politika, gazdasági és monetáris unió || 2015.1.1. 8. || A Tanács 827/2014/EU rendelete (2014. július 23.) a 974/98/EK rendeletnek az euro Litvániában való bevezetése tekintetében történő módosításáról || Gazdasági és monetáris unió || 2015.1.1. 9. || A Tanács 851/2014/EU rendelete (2014. július 23.) a 2866/98/EK rendeletnek az euro litvániai átváltási árfolyama tekintetében történő módosításáról || Gazdasági és monetáris unió || 2015.1.1. 10. || Az Európai Parlament és a Tanács 806/2014/EU rendelete (2014. július 15.) a hitelintézeteknek és bizonyos befektetési vállalkozásoknak az Egységes Szanálási Mechanizmus keretében történő szanálására vonatkozó egységes szabályok és egységes eljárás kialakításáról, valamint az Egységes Szanálási Alap létrehozásáról és az 1093/2010/EU rendelet módosításáról || Gazdasági és monetáris unió || 2015.1.1. 11. || Az Európai Központi Bank 1072/2013/EU rendelete (2013. szeptember 24.) a monetáris–pénzügyi intézmények által alkalmazott kamatlábakra vonatkozó statisztikákról (átdolgozás) (EKB/2013/34) || Gazdasági és monetáris unió, gazdasági és monetáris politika || 2015.1.1. 12. || Az Európai Központi Bank 1071/2013/EU rendelete (2013. szeptember 24.) a monetáris pénzügyi intézmények ágazati mérlegéről (átdolgozás) (EKB/2013/33) || Gazdasági és monetáris unió, gazdasági és monetáris politika, tájékoztatás és ellenőrzés || 2015.1.1. 13. || Az Európai Parlament és a Tanács 2014/59/EU irányelve (2014. május 15.) a hitelintézetek és befektetési vállalkozások helyreállítását és szanálását célzó keretrendszer létrehozásáról és a 82/891/EGK tanácsi irányelv, a 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/EU, 2012/30/EU és 2013/36/EU irányelv, valamint az 1093/2010/EU és a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról || Gazdaságpolitika || 2015.1.1. 14. || Az Európai Parlament és a Tanács 1143/2014/EU rendelete (2014. október 22.) az idegenhonos inváziós fajok betelepítésének vagy behurcolásának és terjedésének megelőzéséről és kezeléséről || Környezet || 2015.1.1. 15. || Az Európai Parlament és a Tanács 909/2014/EU rendelete (2014. július 23.) az Európai Unión belüli értékpapír-kiegyenlítés javításáról és a központi értéktárakról, valamint 98/26/EK és a 2014/65/EU irányelv, valamint a 236/2012/EU rendelet módosításáról || Pénzügyi rendelkezések, gazdaságpolitika || 2015.1.1. 16. || Az Európai Parlament és a Tanács 575/2013/EU rendelete (2013. június 26.) a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról || A letelepedés szabadsága, belső piac – elvek || 2015.1.1. 17. || A Bizottság 1319/2013/EU rendelete (2013. december 9.) a statisztikai célú területi egységek nómenklatúrájának (NUTS) létrehozásáról szóló 1059/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet mellékleteinek módosításáról || Tájékoztatás és ellenőrzés || 2015.1.1. 18. || A Bizottság 752/2014/EU rendelete (2014. június 24.) a megengedett növényvédőszer-maradékok határértékéről szóló 396/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet I. mellékletének felváltásáról || Növény-egészségügyi jogszabályok || 2015.1.1. 19. || A Tanács 2008/8/EK irányelve (2008. február 12.) a 2006/112/EK irányelvnek a szolgáltatásnyújtás teljesítési helye tekintetében történő módosításáról || Hozzáadottérték-adó, adóügyek || 2015.1.1. 20. || A Bizottság 1148/2014/EU rendelete (2014. október 28.) az egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályok megállapításáról szóló 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II., VII., VIII., IX. és X. mellékletének módosításáról || Állat-egészségügyi jogszabályok || 2015.1.1. 21. || A Bizottság 218/2014/EU rendelete (2014. március 7.) a 853/2004/EK és a 854/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (az állati eredetű élelmiszerek higiéniai szabályainak megállapításáról és az állati eredetű termékek hatósági ellenőrzéséről szóló rendelet) és a 2074/2005/EK bizottsági rendelet mellékleteinek módosításáról || Állat-egészségügyi jogszabályok, élelmiszerek || 2015.1.1. 22. || Az Európai Parlament és a Tanács 1215/2012/EU rendelete (2012. december 12.) a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról || Bel- és igazságügy || 2015.1.10. 23. || Az Európai Parlament és a Tanács 606/2013/EU rendelete (2013. június 12.) a polgári ügyekben hozott védelmi intézkedések kölcsönös elismeréséről || A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség || 2015.1.11. 24. || Az Európai Parlament és a Tanács 2011/99/EU irányelve (2011. december 13.) az európai védelmi határozatról || Bel- és igazságügy || 2015.1.11. 25. || Az Európai Parlament és a Tanács 165/2014/EU rendelete (2014. február 4.) a közúti közlekedésben használt menetíró készülékekről, a közúti közlekedésben használt menetíró készülékekről szóló 3821/85/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről és a közúti szállításra vonatkozó egyes szociális jogszabályok összehangolásáról szóló 561/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról || Közlekedés || 2015.3.2. 26. || Az Európai Parlament és a Tanács 2014/51/EU irányelve (2014. április 16.) a 2003/71/EK és a 2009/138/EK irányelvnek, valamint az 1060/2009/EK, az 1094/2010/EU és az 1095/2010/EU rendeletnek az európai felügyeleti hatóság (Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság) és az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapír-piaci Hatóság) hatásköre tekintetében történő módosításáról || A letelepedés szabadsága || 2015.3.31. 27. || Az Európai Parlament és a Tanács 2009/138/EK irányelve (2009. november 25.) a biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról (Szolvencia II). || Belső piac, a letelepedés szabadsága || 2015.3.31. 28. || A Bizottság 1004/2014/EU rendelete (2014. szeptember 18.) a kozmetikai termékekről szóló 1223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet V. mellékletének módosításáról || Belső piac – elvek, fogyasztóvédelem || 2015.4.16. 29. || A Bizottság 301/2014/EU rendelete (2014. március 25.) a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH) szóló 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet XVII. mellékletének a króm (VI)-vegyületek tekintetében történő módosításáról || Fogyasztóvédelem || 2015.5.1. 30. || A Bizottság 1126/2014/EU rendelete (2014. október 17.) a 396/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II., III. és V. mellékletének a bizonyos termékekben, illetve azok felületén található aszulam, ciánamid, diklorán, flumioxazin, flupirszulfuron-metil, pikolinafen és propizoklór maradékanyag-határértéke tekintetében történő módosításáról || Fogyasztóvédelem, növény-egészségügyi jogszabályok || 2015.5.13. 31. || A Bizottság 286/2011/EU rendelete (2011. március 10.) az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról szóló 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a műszaki fejlődéshez való hozzáigazítása céljából történő módosításáról || A jogszabályok közelítése, belső piac – elvek, technikai akadályok || 2015.6.1. 32. || Az Európai Parlament és a Tanács 2014/27/EU irányelve (2014. február 26.) a 92/58/EGK, a 92/85/EGK, a 94/33/EK és a 98/24/EK tanácsi irányelvnek, valamint a 2004/37/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról szóló 1272/2008/EK rendelethez való hozzáigazítása céljából történő módosításáról || Foglalkoztatás || 2015.6.1. 33. || Az Európai Parlament és a Tanács 2012/18/EU irányelve (2012. július 4.) a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek veszélyének kezeléséről, valamint a 96/82/EK tanácsi irányelv módosításáról és későbbi hatályon kívül helyezéséről || Környezet || 2015.6.1. 34. || Az Európai Parlament és a Tanács 1336/2008/EK rendelete (2008. december 16.) a 648/2004/EK rendeletnek az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról szóló 1272/2008/EK rendelethez való hozzáigazítása érdekében történő módosításáról || Környezet, technikai akadályok, ipar || 2015.6.1. 35. || Az Európai Parlament és a Tanács 462/2013/EU rendelete (2013. május 21.) a hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK rendelet módosításáról || A letelepedés szabadsága || 2015.6.21. 36. || Az Európai Parlament és a Tanács 2013/56/EU irányelve (2013. november 20.) az elemekről és akkumulátorokról, valamint a hulladékelemekről és -akkumulátorokról szóló 2006/66/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a vezeték nélküli villamos kézi szerszámokba szánt, kadmiumot tartalmazó hordozható elemek és akkumulátorok, valamint az alacsony higanytartalmú gombelemek forgalomba hozatala tekintetében történő módosításáról, és a 2009/603/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről || Környezet || 2015.7.1. 37. || A Bizottság 1003/2014/EU rendelete (2014. szeptember 18.) a kozmetikai termékekről szóló 1223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet V. mellékletének módosításáról || Belső piac – elvek, fogyasztóvédelem || 2015.7.1. 38. || Az Európai Parlament és a Tanács 2014/49/EU irányelve (2014. április 16.) a betétbiztosítási rendszerekről || A letelepedés szabadsága, a jogszabályok közelítése || 2015.7.4. 39. || Az Európai Parlament és a Tanács 2013/11/EU irányelve (2013. május 21.) a fogyasztói jogviták alternatív rendezéséről, valamint a 2006/2004/EK rendelet és a 2009/22/EK irányelv módosításáról || Fogyasztóvédelem || 2015.7.9. 40. || Az Európai Parlament és a Tanács 603/2013/EU rendelete (2013. június 26.) a harmadik országbeli állampolgár vagy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló 604/2013/EU rendelet hatékony alkalmazása érdekében az ujjlenyomatok összehasonlítását szolgáló Eurodac létrehozásáról, továbbá a tagállamok bűnüldöző hatóságai és az Europol által az Eurodac-adatokkal való, bűnüldözési célú összehasonlítások kérelmezéséről, valamint a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző ügynökség létrehozásáról szóló 1077/2011/EU rendelet módosításáról || Bel- és igazságügy, a személyek szabad mozgása || 2015.7.20. 41. || Az Európai Parlament és a Tanács 2013/34/EU irányelve (2013. június 26.) a meghatározott típusú vállalkozások éves pénzügyi kimutatásairól, összevont (konszolidált) éves pénzügyi kimutatásairól és a kapcsolódó beszámolókról, a 2006/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 78/660/EGK és a 83/349/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről || A letelepedés szabadsága || 2015.7.20. 42. || Az Európai Parlament és a Tanács 2013/33/EU irányelve (2013. június 26.) a nemzetközi védelmet kérelmezők befogadására vonatkozó szabályok megállapításáról || Menekültügy, bel- és igazságügy || 2015.7.21. 43. || Az Európai Parlament és a Tanács 2013/32/EU irányelve (2013. június 26.) a nemzetközi védelem megadására és visszavonására vonatkozó közös eljárásokról || Bel- és igazságügy, menekültügyi politika || 2015.7.21. 44. || Az Európai Parlament és a Tanács 1308/2013/EU rendelete (2013. december 17.) a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről || Mezőgazdaság || 2015.8.1. 45. || Az Európai Parlament és a Tanács 650/2012/EU rendelete (2012. július 4.) az öröklési ügyekre irányadó joghatóságról, az alkalmazandó jogról, az öröklési ügyekben hozott határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, valamint az öröklési ügyekben kiállított közokiratok elfogadásáról és végrehajtásáról, valamint az európai öröklési bizonyítvány bevezetéséről || Polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés, bel- és igazságügy || 2015.8.17. 46. || Az Európai Parlament és a Tanács 2013/40/EU irányelve (2013. augusztus 12.) az információs rendszerek elleni támadásokról és a 2005/222/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról || Bel- és igazságügy || 2015.9.4. 47. || Az Európai Parlament és a Tanács 2013/39/EU irányelve (2013. augusztus 12.) a 2000/60/EK és a 2008/105/EK irányelvnek a vízpolitika terén elsőbbséginek minősülő anyagok tekintetében történő módosításáról || Környezet || 2015.9.14. 48. || A Bizottság 312/2014/EU rendelete (2014. március 26.) a gázszállításirendszer-üzemeltetők közötti rendszeregyensúlyozásra vonatkozó üzemi és kereskedelmi szabályzat létrehozásáról || Energia, belső piac – elvek || 2015.10.1. 49. || Az Európai Parlament és a Tanács 511/2014/EU rendelete (2014. április 16.) a genetikai erőforrásokhoz való hozzáféréssel és a hasznosításukból származó hasznok igazságos és méltányos megosztásával kapcsolatban a felhasználókra vonatkozó, a Nagojai Jegyzőkönyv szerinti, az Unióban alkalmazandó megfelelési szabályokról || Környezet || 2015.10.12. 50. || A Bizottság 984/2013/EU rendelete (2013. október 14.) a földgázszállító rendszerekben alkalmazott kapacitásallokációs mechanizmusokat szabályozó üzemi és kereskedelmi szabályzat létrehozásáról és a 715/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet kiegészítéséről || Energia, belső piac – elvek || 2015.11.1. 51. || Az Európai Parlament és a Tanács 376/2014/EU rendelete (2014. április 3.) a polgári légi közlekedési események jelentéséről, elemzéséről és nyomon követéséről, valamint a 996/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról és a 2003/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, valamint az 1321/2007/EK bizottsági rendelet és az 1330/2007/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről || Közlekedés || 2015.11.15. 52. || Az Európai Parlament és a Tanács 2012/29/EU irányelve (2012. október 25.) a bűncselekmények áldozatainak jogaira, támogatására és védelmére vonatkozó minimumszabályok megállapításáról és a 2001/220/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról || Bel- és igazságügy || 2015.11.16. 53. || Az Európai Parlament és a Tanács 1144/2014/EU rendelete (2014. október 22.) a belső piacon és harmadik országokban megvalósított, mezőgazdasági termékekre vonatkozó tájékoztatásnyújtási és promóciós intézkedésekről, és a 3/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről || Mezőgazdaság és halászat || 2015.12.1. 54. || A Bizottság 1332/2011/EU rendelete (2011. december 16.) a levegőben történő ütközések elhárítását szolgáló közös légtérhasználati követelmények és üzemeltetési eljárások meghatározásáról || Közlekedés, távközlés || 2015.12.1. 55. || Az Európai Parlament és a Tanács 2014/60/EU irányelve (2014. május 15.) a tagállamok területéről jogellenesen kivitt kulturális javak visszaszolgáltatásáról és az 1024/2012/EU rendelet módosításáról (átdolgozás) || Kultúra || 2015.12.19. 56. || A Bizottság 1272/2013/EU rendelete (2013. december 6.) a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH) szóló 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet XVII. mellékletének a policiklikus aromás szénhidrogének tekintetében történő módosításáról || Fogyasztóvédelem || 2015.12.27. 57. || Tanácsi irányelv a lakosság egészségének az emberi fogyasztásra szánt vízben található radioaktív anyagokkal szembeni védelmére vonatkozó követelmények meghatározásáról || Egészségügy || 2015.12.28. 58. || A Bizottság 10/2011/EU rendelete (2011. január 14.) az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő műanyagokról és műanyag tárgyakról || Belső piac – elvek, élelmiszerek || 2015.12.31. Végrehajtási és felhatalmazáson alapuló jogi aktusok 59. || A Bizottság 809/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. július 17.) az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazási szabályainak az integrált igazgatási és kontrollrendszer, a vidékfejlesztési intézkedések és a kölcsönös megfeleltetés tekintetében történő megállapításáról || Mezőgazdasági strukturális alapok || 2015.1.1. 60. || A Bizottság 1001/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2014. július 18.) a közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról szóló 1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet X. mellékletének módosításáról || Mezőgazdasági struktúrák || 2015.1.1. 61. || A Bizottság 641/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. június 16.) a közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról szóló 1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazási szabályainak megállapításáról || Mezőgazdasági struktúrák || 2015.1.1. 62. || A Bizottság 1101/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. október 16.) a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló 2658/87/EGK tanácsi rendelet I. mellékletének módosításáról || Közös vámtarifa || 2015.1.1. 63. || A Bizottság 1130/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. október 22.) az 510/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatálya alá tartozó mezőgazdasági termékek feldolgozásával előállított, Norvégiából származó egyes áruknak az Európai Unióba történő behozatalára vonatkozó 2015. évi vámkontingens megnyitásáról || Közös vámtarifa, Európai Szabadkereskedelmi Társulás (EFTA) || 2015.1.1. 64. || A Bizottság 400/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. április 22.) a 2015., 2016. és 2017. évre vonatkozó, a növényi és állati eredetű élelmiszerekben, illetve azok felületén található növényvédőszer-maradékok határértékeinek való megfelelés biztosítására, valamint a fogyasztók ilyen növényvédőszer-maradékokból eredő expozíciójának értékelésére irányuló, többéves összehangolt uniós ellenőrzési programról || Fogyasztóvédelem, élelmiszerek, növény-egészségügyi jogszabályok || 2015.1.1. 65. || 2013/188/EU: A Bizottság végrehajtási határozata (2013. április 18.) az állatoknak a szállítás és a kapcsolódó műveletek közbeni védelméről, valamint a 64/432/EGK és a 93/119/EK irányelv és az 1255/97/EK rendelet módosításáról szóló 1/2005/EK tanácsi rendelet alapján elvégzett megkülönböztetésmentes ellenőrzésekre vonatkozó éves jelentésekről (az értesítés a C(2013) 2098. számú dokumentummal történt) || Belső piac – elvek || 2015.1.1. 66. || A Bizottság 1015/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2014. július 22.) az általános tarifális preferenciák rendszerének alkalmazásáról és a 154/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 978/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet II. és III. mellékletének módosításáról || Teljesítményrendszerek || 2015.1.1. 67. || A Bizottság 390/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. május 3.) a léginavigációs szolgálatok és a hálózati funkciók teljesítményrendszerének létrehozásáról || Közlekedés || 2015.1.1. 68. || A Bizottság 391/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. május 3.) a léginavigációs szolgálatok közös díjszámítási rendszerének létrehozásáról || Közlekedés || 2015.1.1. 69. || A Tanács 1042/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. október 7.) a 282/2011/EU végrehajtási rendeletnek a szolgáltatásnyújtás teljesítési helye tekintetében történő módosításáról || Hozzáadottérték-adó, adóügyek || 2015.1.1. 70. || 2014/288/EU: A Bizottság végrehajtási határozata (2014. május 12.) az egyes állatbetegségek és zoonózisok felszámolására, az ellenük való védekezésre és figyelemmel kísérésükre irányuló, az Unióval közösen finanszírozott nemzeti programok szabványos jelentési követelményeiről, valamint a 2008/940/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (az értesítés a C(2014) 2976. számú dokumentummal történt) || Állat-egészségügyi jogszabályok || 2015.1.1. 71. || A Bizottság 2014/802/EU végrehajtási határozata (2014. november 14.) a 2010/470/EU és a 2010/472/EU határozatnak a juh- és kecskefélék embrióinak Unión belüli kereskedelmére és az Unióba történő behozatalára irányadó, a súrlókórra vonatkozó állat-egészségügyi követelmények tekintetében történő módosításáról || Állat-egészségügyi jogszabályok || 2015.1.1. 72. || A Bizottság 2014/798/EU végrehajtási határozata (2014. november 13.) a 64/432/EGK tanácsi irányelv F. mellékletének a szarvasmarhafélék és a sertések Unión belüli kereskedelmében alkalmazandó állat-egészségügyi bizonyítványminták formátuma és a házisertések Unión belüli kereskedelmét érintő, trichinellával kapcsolatos kiegészítő egészségügyi követelmények tekintetében történő módosításáról || Állat-egészségügyi jogszabályok || 2015.1.1. 73. || A Bizottság 687/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. június 20.) a 185/2010/EU rendeletnek egyes légiközlekedés-védelmi intézkedések egyértelműsítése, összehangolása és egyszerűsítése, egyes légiközlekedés-védelmi követelmények egyenértékűsége, valamint az árura és a postai küldeményekre vonatkozó védelmi intézkedések tekintetében történő módosításáról || Közlekedés || 2015.3.1