Az uniós értékek és jogok előmozdítása és védelme mélyreható következményekkel jár az Unió politikai, társadalmi, kulturális, jogi és gazdasági életére nézve, és hozzájárul ahhoz, hogy az EU kézzelfogható hatással legyen az emberek mindennapi életére. Fenn kell tartani és meg kell erősíteni az e területre irányuló uniós szintű fellépést, hogy felszámoljuk a fennálló hiányosságokat és kezeljük az új kihívásokat, továbbá biztosítsuk a jogok és értékek előmozdítását, hatékony védelmét és tiszteletben tartását. Ez hozzájárul majd a belső piac kiteljesítéséhez, valamint a jólét és a kohézió ösztönzéséhez is az EU-ban. Lehetővé teszi továbbá az EU számára, hogy kulcsszerepet töltsön be értékeinek globális szintű védelmében és érvényesítésében, valamint elősegíti az ENSZ fenntartható fejlesztési céljainak elérését.

–A gazdasági válságok, a továbbra is fennálló egyenlőtlenségek és – például a migrációval kapcsolatos – kihívások egyeseket arra késztettek, hogy megkérdőjelezzék az alapvető jogokat, és az Európai Unió alapját képező értékek komoly erőpróbának vannak kitéve. Bizonyos esetekben a jogállamiság, az igazságszolgáltatáshoz való jog, a civil társadalom helye, és az igazságszolgáltatás függetlensége is kérdésessé válik.

A 2021–2027-es időszakra szóló többéves pénzügyi keretre irányuló bizottsági javaslat ambiciózusabb célt határozott meg az éghajlati szempontok minden uniós programra kiterjedő érvényesítése tekintetében, összesen az uniós kiadások 25 %-ában határozva meg az éghajlat-politikai célok elérésére fordítandó forrásokat. Azt, hogy hogyan járul hozzá a program a fenti általános célszám megvalósításához, uniós éghajlati markereket alkalmazó rendszer követi majd nyomon, megfelelő bontásban, pontosabb módszertani eszközöket is alkalmazva, amennyiben ilyenek rendelkezésre állnak. A Bizottság az éves költségvetési tervezet keretében továbbra is évente előterjeszti az információkat a kötelezettségvállalási előirányzatok tekintetében.

Az értékek és jogok EU-n belüli előmozdítása azok globális szintű ösztönzésében is tükröződik, többek között a fenntartható fejlesztési célok megvalósításához fűződő kapcsolatok révén. E tekintetben szinergiát kell kialakítani, különösen az EU multilaterális szintű külső tevékenységével, ugyanakkor a fejlesztési együttműködési segély és a bővítési politika tekintetében is, hogy biztosítható legyen a következetesség az emberi jogok, a jogállamiság, a nemek közötti egyenlőség, a megkülönböztetésmentesség és a tolerancia előmozdítása terén.

A demokratikus szerepvállalás, a polgári részvétel és a civil társadalom ösztönzése alapvető elemeit képezik az uniós polgárság fogalmának és az Unióban való szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jognak, amint ezt a 21. cikk (1) bekezdése meghatározza. E tekintetben döntő jelentőségűen befolyásolják és segítik elő az Unióban való szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jog érvényesülését.

Az EUMSZ 24. cikke az EUSZ 11. cikkében meghatározott polgári kezdeményezésekről rendelkezik. Az előbbi abban a tekintetben biztosít jogalapot e javaslathoz, hogy lehetővé teszi a [211/2011/EU] rendelet végrehajtásához nyújtott technikai és szervezési támogatás finanszírozását, megalapozva a polgárok számára az európai polgári kezdeményezés indítására és támogatására vonatkozó joguk gyakorlását.

Az EUMSZ 167. cikke kimondja, hogy az Unió hozzájárul a tagállamok kultúrájának virágzásához, tiszteletben tartva nemzeti és regionális sokszínűségüket, ugyanakkor előtérbe helyezve a közös kulturális örökséget. Az Unió fellépései ösztönzik a tagállamok közötti együttműködést és kiegészítik azok intézkedéseit többek között olyan területeken, mint amilyen például az európai népek kultúrája és történelme ismeretének és terjesztésének javítása, valamint az európai jelentőségű kulturális örökség megőrzése és védelme. Az EUMSZ 167. cikkének (5) bekezdése tehát e javaslat egyik jogalapja.

Az EUMSZ 168. cikke az emberi egészségvédelem magas szintje mellett a testi és szellemi betegségek megelőzésére, valamint a testi és szellemi egészséget fenyegető veszélyek okainak elhárítására irányuló nemzeti politikákat kiegészítő uniós lépéseket irányoz elő. A – többek között a nőkkel és gyermekekkel szembeni – erőszak veszélyezteti a testi és lelki egészséget. A gyermekek sebezhető polgárok, ezért magasabb fokú védelemre szorulnak e veszélyekkel szemben, amelyek között gyakran határokon átnyúló fenyegetések is előfordulnak. A nőkkel szembeni erőszak is súlyos fenyegetést jelent a magas fokú védelmet igénylő sértettek testi és szellemi egészségére nézve. Az EUMSZ 168. cikke tehát e javaslat egyik jogalapja.

·Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

Az értékek előmozdításához és védelméhez határokon átnyúló együttműködési mechanizmusokra és hálózatépítési lehetőségekre van szükség. Jellemzően a tagállamok önállóan eljárva nem képesek ezt megvalósítani.

Számos területen – például az egyenlőség, a megkülönböztetésmentesség vagy a polgárság tekintetében – az egyének számára védelmet biztosít az uniós jog és a jogszabályok, azonban azok nincsenek kellőképpen tisztában jogaikkal. Csak úgy valósítható meg az összes tagállam polgárainak elérése, az adminisztratív struktúrák/hatóságok tájékoztatása és a konzisztens üzenet továbbítása, ha uniós szintű intézkedések irányulnak a tudatosításra, a bevált gyakorlatok megosztására és a képzés biztosítására. Emellett az uniós szintű fellépéssel méretgazdaságosság valósítható meg, biztosítható az intézkedések minősége, valamint az, hogy a tagállamok Unió-szerte egységesen értelmezzék és következetesen alkalmazzák a jogi eszközöket.

Az uniós polgári részvételt ösztönző tevékenységekhez nemzeti és regionális szinten igen korlátozott források állnak rendelkezésre, és számos uniós országban még ennél is kevesebb finanszírozást biztosítanak az emlékezéssel kapcsolatos tevékenységekre. Még ha a kedvezményezettek hasonló tevékenységekhez kapnak is finanszírozást, az alternatív finanszírozási források nem részesítik előnyben az uniós szintű polgárság és emlékezés ösztönzését. A kedvezményezettek ilyen forrásoktól való függését mutatja, hogy az érdekelt felek nem vagy csak korlátozott mértékben képesek hasonló projekteket megvalósítani uniós finanszírozás nélkül.

·Arányosság

A javaslat megfelel az arányosság elvének, mivel az említett célkitűzés európai szintű megvalósításához szükséges minimumra szorítkozik, és nem lépi túl az ehhez szükséges mértéket.

3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

·A jelenleg hatályban lévő jogszabályok visszamenőleges értékelése / célravezetőségi vizsgálata

A Jogok, egyenlőség és polgárság program félidős értékelése rámutat, hogy a program általános célkitűzését és egyedi célkitűzéseit indokoló problémák és kiváltó okok továbbra is relevánsak. A Jogok, egyenlőség és polgárság program elején meghatározott általános támogatási igények maradéktalan kielégítése nem valósult meg, és ezek továbbra is relevánsak. Összességében véve a Jogok, egyenlőség és polgárság program megfelelően foglalkozik az érintett csoportokkal, ugyanakkor a végrehajtás során szisztematikusabban kell elemezni a szükségleteiket. Emellett a programozás, végrehajtás és nyomon követés terén a méltányosság tekintetében is azonosítottak bizonyos kérdéseket (a finanszírozás megoszlása a kedvezményezettek különböző csoportjai között, az egyenlőséggel foglalkozó szervek bevonása, a nemek közötti egyenlőség érvényesítése, a gyermekek jogainak és a fogyatékossággal élők jogainak általános érvényesítése). Továbbá az uniós programok és projektek közötti koordináció és információcsere is hozzájárulna azok koherenciájának fokozásához.

A Jogok, egyenlőség és polgárság program végrehajtása során megfelelő előrehaladás valósult meg a pénzügyi végrehajtás és a programtevékenységek résztvevőkkel való kapcsolattartása tekintetében. A Jogok, egyenlőség és polgárság program eredményeinek elemzése azt mutatja, hogy a program által finanszírozott tevékenységekben részt vevő csoportok alaposabb ismeretekre tettek szert az uniós jogról és szakpolitikákról. A kedvezményezettek összességében kedvezően értékelték azokat a tevékenységeket, amelyekben részt vettek, bár lenne még lehetőség javítani ezek fenntarthatóságát. A Jogok, egyenlőség és polgárság program népszerűsítésére irányuló kommunikációs tevékenységek köre összességében sikeres volt. Ugyanakkor további erőfeszítésekre van szükség ahhoz, hogy minden tagállamban minden potenciális pályázót elérjenek. Az új program egyik fő eredménye a korábbi programokhoz képest az, hogy csökkentek a kedvezményezettek terhei az időráfordítás és kiadások tekintetében: a felmérésben részt vevő kedvezményezettek szerint mind a pályázatok elkészítése, mind pedig tevékenységek végrehajtása kevesebb teherrel jár most.

A végrehajtási intézkedések típusai (működési támogatás, tevékenységi támogatás, vissza nem térítendő támogatás, közvetlen támogatások és közbeszerzés) összhangban vannak a program céljaival és a támogatásra jogosult érdekeltek szükségleteivel. A Jogok, egyenlőség és polgárság programra vonatkozó finanszírozási rendelet a meghívásos pályázatok alkalmazása révén jelentős rugalmasságot tett lehetővé, különösen az adatvédelemmel és az erőszak megelőzésével kapcsolatos nagyszabású tájékoztató kampányok tekintetében. A programok kedvezményezettjei aggályoknak adtak hangot a pályázati eljárás, a végrehajtás, valamint a jelentéstételi kötelezettségek és mechanizmusok hatékonyságával kapcsolatban. Továbbra is van még mit javítani az egyszerűsítés terén.

Az Európa a polgárokért programra vonatkozó értékelések és tanulmányok az elmúlt tíz év során azt mutatták, hogy a program fontos szerepet töltött be, mivel ez az egyetlen olyan uniós program, amely közvetlenül a polgárokat szólítja meg, és alulról építkező megközelítés alapján vonja be őket. A 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozó Európa a polgárokért program félidős értékelése azt mutatta, hogy a program célkitűzései – azaz annak elősegítése, hogy a polgárok jobban megértsék az Uniót, annak történelmét és sokféleségét, az európai polgárság kiteljesedésének előmozdítása, valamint a lakosság uniós szintű polgári és demokratikus részvétele feltételeinek javítása – a kezelendő problémák szempontjából relevánsak voltak és továbbra is azok. E két ág nem csupán kiegészíti, de kölcsönösen támogatja is egymást, a múltbeli tapasztalatok tanulságai és az Európa jövőjére vonatkozó tervek közötti összefüggés miatt. Az Európa a polgárokért közvetlen és közvetett résztvevőinek magas száma jelzi, hogy a program viszonylag alacsony költség mellett eredményesen működött. Ugyanakkor a támogatásra pályázók részéről tanúsított nagy érdeklődés azt mutatja, hogy további forrásokat lehetne biztosítani, és az értékelés során megkérdezett érdekelt felek kérték is ezt. Az Európai Parlament a 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozó Európa a polgárokért program végrehajtásáról szóló 2017. márciusi jelentésében határozottan támogatta a programot, és költségvetésének jelentős emelését kérte. Az Európa a polgárokért bizonyította uniós szintű hozzáadott értékét, a résztvevőkre gyakorolt hatásának, valamint az oktatással, kultúrával és uniós polgársággal kapcsolatos egyéb uniós finanszírozási programok és szakpolitikai kezdeményezések tekintetében betöltött kiegészítő szerepének köszönhetően. Különösen a következőket azonosították javításra szoruló területként: a program láthatóságának fokozása, a monitoringmutatók felülvizsgálata, valamint erőteljesebb szinergiák kialakítása más releváns uniós finanszírozási programokkal és kezdeményezésekkel.

·Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk

A programra irányuló előkészítő munkát elősegítő konzultációs stratégia többek között a következőkre terjedt ki: i. nyilvános konzultáció az értékekről és a mobilitásról, valamint a 2020 utáni időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretre vonatkozó javaslatról; ii. nyilvános konzultációk a jelenlegi finanszírozási programok félidős értékeléséről; valamint iii. számos eseti konzultáció a Bizottság szervezésében, amelyek az érdekelt felekkel folytatott kerekasztal-megbeszélések, konferenciák és szemináriumok formájában valósultak meg.

Nyilvános konzultáció az értékek és a mobilitás területéhez tartozó uniós alapokról

A jelenlegi uniós pénzügyi programok értékelése kapcsán már több szakpolitikai területen is sor került hasonló konzultációkra, amelyek során a Bizottság különösen a programok teljesítményét és a jövőbeli kihívásokat vizsgálta. Az értékek és a mobilitás területéhez tartozó uniós alapokról folytatott nyilvános konzultáció célja az volt, hogy a Bizottság megismerje az érdekeltek véleményét arról, hogy miképpen lehetne az uniós költségvetésből származó minden egyes eurót a lehető legjobban felhasználni. Az értékek és a mobilitás területéhez tartozó uniós alapokról folytatott nyilvános konzultáció 2018. január 10-től 2018. március 9-ig volt elérhető a 23 hivatalos uniós nyelven.