(2)A Tanács 2019. július 9-én és 2020. július 20-án az európai szemeszter keretében ajánlásokat intézett Horvátországhoz. A Tanács különösen azt ajánlotta, hogy a Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési rendelkezésével összhangban hozzon meg minden szükséges intézkedést a világjárvány hatékony kezelése, a gazdaság működőképességének fenntartása és az elkövetkező helyreállítás támogatása érdekében, amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik, folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció megvalósítására és az adósság fenntarthatóságának biztosítására irányuló költségvetési politikát, a beruházások fokozása mellett; erősítse a költségvetési keretet és a függő kötelezettségek nyomon követését központi és helyi szinten; fokozza az egészségügyi rendszer rezilienciáját; mozdítsa elő az egészségügyi dolgozók és létesítmények kiegyensúlyozott földrajzi eloszlását, a közigazgatás valamennyi szintje közötti szorosabb együttműködést és az e-egészségüggyel kapcsolatos beruházásokat. A Tanács továbbá azt ajánlotta, hogy erősítse meg a munkaerőpiaci intézkedéseket és intézményeket, valamint azok összehangolását a szociális szolgálatokkal, és eközben konszolidálja a szociális ellátásokat és fokozza azok szegénységet csökkentő kapacitását. Emellett azt ajánlotta, hogy hajtsa végre az oktatás reformját és javítsa mind a hozzáférést az oktatáshoz és képzéshez minden szinten, mind azok minőségét és munkerőpiaci relevanciáját, eközben pedig mozdítsa elő a készségek elsajátítását is. A Tanács azt ajánlotta Horvátországnak, hogy tartsa fenn a kis- és középvállalkozások és az önfoglalkoztatók számára likviditást biztosító intézkedéseket; csökkentse tovább az adójellegű járulékokat, valamint a termék- és szolgáltatáspiaci szabályozásra vonatkozó korlátozásokat; javítson az állami tulajdonú vállalatok vállalatirányításán, gyorsítsa fel az ilyen vállalatok és a nem termelő eszközök értékesítését. A Tanács azt ajánlotta Horvátországnak, hogy erősítse meg a központi és helyi szintű állami projektek és szakpolitikák kialakítására és végrehajtására vonatkozó közigazgatási kapacitást és hatékonyságot; csökkentse a közigazgatás területi töredezettségét, egyszerűsítse a hatáskörök funkcionális elosztását; valamint a szociális partnerekkel konzultálva vezessen be harmonizált bérmegállapítási kereteket a közigazgatás és a közszolgáltatások terén. Horvátország olyan ajánlást is kapott, hogy ütemezze előre a kiforrott közberuházási projekteket, valamint állítsa a beruházásokkal kapcsolatos gazdaságpolitika középpontjába a kutatást és az innovációt, a fenntartható városi és vasúti közlekedést, a tiszta energiát, a megújuló energiaforrásokat, a környezetvédelmi infrastruktúrát, valamint a zöld és a digitális átállást, figyelembe véve a regionális különbségeket is. Végezetül a Tanács azt ajánlotta, hogy fokozza a korrupció megelőzését és szankcionálását, különösen helyi szinten, valamint javítsa az igazságszolgáltatási rendszer hatékonyságát. A helyreállítási és rezilienciaépítési terv benyújtásakor az említett országspecifikus ajánlások végrehajtása terén elért eredmények értékelését követően a Bizottság megállapítja, hogy maradéktalanul megvalósult a világjárvány hatékony kezelése, a gazdaság működőképességének fenntartása és az elkövetkező helyreállítás támogatása érdekében az azonnali költségvetési politikai válaszra vonatkozó ajánlás, valamint a kkv-k és az önfoglalkoztatók megfelelő likviditásának fenntartására vonatkozó ajánlás.

(22)A helyreállítási és rezilienciaépítési terv számos intézkedésének célja a legkiszolgáltatottabb személyek foglalkoztathatóságának javítása, ezáltal pedig a társadalmi kirekesztődés és a szegénység csökkentése. A szegénység és a társadalmi kirekesztődés kockázata Horvátországban szorosan összefügg a munkanélküliséggel és az inaktivitással. Az idősek, a fogyatékossággal élők és az aktív kereső nélküli háztartásban élők viszonylag jobban ki vannak téve a szegénység kockázatának, miközben a munkanélküli ellátási rendszer hatóköre és megfelelősége továbbra is alacsony. A helyreállítási és rezilienciaépítési terv kötelezettséget vállal a „garantált minimumellátás” – a fő szegénységcsökkentő ellátás – megfelelőségének növelésére és hatókörének kiterjesztésére. Ehhez hasonlóan növelni kell az álláskeresési járadék összegét, meg kell hosszabbítani az időtartamát, és meg kell emelni a minimálnyugdíjakat. Emellett a képzési és a készségfejlesztési intézkedések a turizmusban, valamint a zöld és digitális területen különös figyelmet fordítanak a legkiszolgáltatottabb csoportokra.

(19)Az (EU) 2021/241 rendelet 19. cikke (3) bekezdésének c) pontjával és V. mellékletének 2.3. pontjával összhangban a helyreállítási és rezilienciaépítési terv várhatóan jelentős hatást gyakorol („A” minősítés) a növekedési potenciál megerősítésére, a munkahelyteremtésre, valamint az érintett tagállam gazdasági, társadalmi és intézményi rezilienciájára, hozzájárulva a szociális jogok európai pillérének végrehajtásához, többek között a gyermekekre és fiatalokra vonatkozó szakpolitikák előmozdítása révén, valamint a Covid19-válság gazdasági és társadalmi hatásának enyhítéséhez, ezáltal fokozva az Unión belüli gazdasági, társadalmi és területi kohéziót és konvergenciát.

(18)A fent említett kihívások kezelésével a helyreállítási és rezilienciaépítési terv várhatóan hozzájárul Horvátország egyensúlyhiányának korrekciójához is, különösen az alacsony potenciális növekedés melletti magas szintű állam-, magán- és külső adósság tekintetében.

(17)A horvát helyreállítási és rezilienciaépítési terv előreláthatólag javítani fogja Horvátország üzleti környezetét, és kezelni fogja az egymást követő tanácsi ajánlásokban azonosított, a növekedést és a beruházásokat gátló akadályokat. Az üzleti környezettel foglalkozó intézkedéscsomag célja az adminisztratív terhek és az adójellegű terhek csökkentése, a szellemi szabadfoglalkozások szabályozási követelményeinek enyhítése és a forráshoz jutás javítása. A helyreállítási és rezilienciaépítési tervben szereplő intézkedések célja továbbá az állami tulajdonú vállalatok vállalatirányításának javítása, valamint az ilyen vállalatok és a nem termelő eszközök értékesítésének gyorsítása. A beruházások jelentős része előreláthatólag a zöld és digitális átállásra fog irányulni. A helyreállítási és rezilienciaépítési tervben fontos beruházások irányulnak az energiahatékonyságra és a környezetvédelmi infrastruktúrára, valamint a hatékonyabb közlekedési rendszerre vonatkozó tanácsi ajánlások végrehajtására. A horvát helyreállítási és rezilienciaépítési terv további intézkedéseket irányoz elő a Horvátországnak szóló többi tanácsi ajánlás végrehajtása érdekében is, többek között a kutatás és innováció, valamint az egészségügy területén.

(15)A helyreállítási és rezilienciaépítési terv tartalmaz a költségvetési keret megerősítésére irányuló intézkedéseket is, és hozzájárul a horvát közigazgatás előtt álló kihívások – többek között a bérmegállapítási keret és a helyi önkormányzati szintű széttagoltság – kezeléséhez. Konkrét intézkedések irányulnak az állami projektek és szakpolitikák kialakításával és végrehajtásával foglalkozó közigazgatási kapacitás és hatékonyság megerősítésére. A horvát terv intézkedéseket irányoz elő az igazságszolgáltatási rendszer hatékonyságának javítására, és konkrét kötelezettségvállalásokat fogalmaz meg a bírósági eljárások időtartamának lerövidítésére, az ügyhátralék csökkentésére és az igazságügy digitalizálásának javítására. A terv a korrupció megelőzésének és szankcionálásának megerősítését is előirányozza.

(12)Az (EU) 2021/241 rendelet 19. cikke (3) bekezdésének b) pontjával és V. mellékletének 2.2. pontjával összhangban a helyreállítási és rezilienciaépítési terv várhatóan hozzájárul a Horvátországnak címzett, releváns országspecifikus ajánlásokban és adott esetben az 1176/2011/EU rendelet 6. cikke alapján tett ajánlásokban, illetve a Bizottság által az európai szemeszter keretében hivatalosan elfogadott más releváns dokumentumokban azonosított kihívások összességének vagy jelentős részének eredményes kezeléséhez („A” minősítés), beleértve azok költségvetési vonatkozásait is.

(11)A szükséges strukturális reformok, valamint az infrastrukturális és orvosi eszközökre vonatkozó követelmények tekintetében az egészségügyi rendszer javulásából profitál az egészségügyre, továbbá a gazdasági, társadalmi és intézményi rezilienciára vonatkozó pillér is, ami fokozza a gazdasági, társadalmi és területi kohéziót és konvergenciát Horvátországban és az Unióban. Emellett intézkedéseket irányoztak elő, hogy az ország egész területén rendelkezésre álljon az egészségügyi alapellátás és minden gyógyszer, ezáltal javítva az egészségügyi rendszer rezilienciáját és felkészültségét, valamint az életminőséget is a vidéki, távoli területeken és a szigeteken. A tartós ápolás-gondozást a terv olyan beruházásokkal támogatja, amelyek célja az otthoni és közösségi alapú szolgáltatások, valamint – kizárólag a funkcionálisan teljes mértékben rászorulók számára – az intézményi gondozás elérhetőségének, hozzáférhetőségének és minőségének javítása, míg több komponens a közigazgatás és az intézményi reziliencia megerősítését szolgálja. A tervben vannak az oktatás területére irányuló fontos intézkedések, különösen a kisgyermekkori nevelésben és gondozásban való részvétel növelése infrastrukturális beruházások révén, az egyturnusú oktatás lehetővé tétele, a kötelező tanórák számának növelése az általános iskolákban, a tantervek felülvizsgálata és a felsőoktatás korszerűsítése, amelyek várhatóan láthatóan javítják az oktatási eredményeket. A reformok várhatóan csökkentik az állami kutatóintézetek széttagoltságát, és előmozdítják a kutatás és az innováció eredményorientált finanszírozását; javítják a kutatói életpálya kilátásait, különös tekintettel a természettudományos, technológiai, mérnöki és matematikai, valamint az információs és kommunikációs technológiai területekre.

(10)A terv intelligens, fenntartható és inkluzív növekedési pillérhez való hozzájárulása nagymértékben összpontosít az üzleti környezet javítására, a kkv-k és a nagyvállalatok támogatására, valamint az innováció és a K+F ösztönzésére. Az intézkedések magukban foglalják a vállalkozások adminisztratív és adójellegű terheinek további csökkentését, több szabályozott szakma liberalizálását, a vállalkozások tőkéhez való hozzáférésének lehetővé tételét a versenyképesség és a termelékenység növelése érdekében, miközben üzleti folyamataikat a zöld és digitális átálláshoz igazítják, többek között a zöld technológiába történő beruházásaik növelésével. A terv továbbá a digitális technológiák fenntarthatóságának és elterjedtségének növelésére összpontosít az idegenforgalmi ágazatban, különösen az energiahatékonyság és a megújuló energiaforrások felhasználásának növelése érdekében az infrastruktúra korszerűsítésével, valamint a körforgásos gazdaság elveivel összhangban lévő új üzleti tervek elfogadásának előmozdításával. A társadalmi kohéziót elsősorban a kiszolgáltatott csoportokat is megcélzó aktív munkaerőpiaci intézkedésekkel, oktatási intézkedésekkel és a szegénység csökkentését célzó szociálpolitikákkal kell erősíteni. Ezenkívül előreláthatólag a területi kohézió – különösen a kevésbé sűrűn lakott területek és szigetek megközelíthetősége és összeköttetése – is erősödni fog a közúti, vasúti és tengeri infrastruktúra bővítésével, korszerűsítésével és jobb irányításával, a dél–északi villamosenergia-hálózat jobb összekapcsolásával, valamint a közüzemi vízellátási és csatornahálózatok korszerűsítésével.

(9)A terv zöld dimenziója olyan releváns intézkedéseket tartalmaz, amelyek várhatóan hozzájárulnak az éghajlat-politikai célok eléréséhez, valamint a környezet és a biológiai sokféleség megőrzéséhez. A zöld átállásra összpontosító fő komponensek épületfelújításra, megújuló energiára és energiahatékonyságra, hulladék- és vízgazdálkodásra, valamint a fenntartható és innovatív mobilitásra irányuló beruházásokból állnak. Emellett a terv tartalmaz beruházásokat a K+F és az innováció, a biológiai sokféleség és az ökoszisztémák megőrzése, valamint a zöld munkahelyekre és a körforgásos gazdaságra való átállás terén is. Kifejezetten a középpontban áll a horvát gazdaság és társadalom digitális átalakulása, és különböző intézkedések támogatják a közigazgatás digitalizációját és az online közszolgáltatások nyújtását. A digitális konnektivitásra vonatkozó uniós kiemelt kezdeményezéshez és a hálózati összekapcsoltságot elősegítő közös uniós eszköztárhoz illeszkedő, vezetékes és vezeték nélküli digitális konnektivitásra irányuló beruházások és kiegészítő reformok szintén szerepelnek a tervben, a digitális infrastruktúrákba történő beruházások megkönnyítése érdekében a távoli vidéki területeken, amelyek a gigabites összekapcsolási szolgáltatások tekintetében lemaradásban vannak.

(8)A terv intézkedései mind a hat pillér megvalósulásához hozzájárulnak, számos komponens pedig több pillért is érint. Ez a megközelítés hozzájárul ahhoz, hogy koherens módon és átfogóan foglalkozzanak az egyes pillérekkel. Emellett Horvátország sajátos kihívásaira tekintettel az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésre, valamint a gazdasági és intézményi rezilienciára helyezett különös hangsúly, továbbá a pillérek általános súlyozása megfelelően kiegyensúlyozottnak tekinthető.

(25)Az (EU) 2021/241 rendelettel és a Bizottság által elfogadott, a jelentős károkozás elkerülésének elvéről szóló technikai iránymutatással (2021/C 58/01) összhangban Horvátország bizonyítékokkal és biztosítékokkal szolgált arra vonatkozóan, hogy a helyreállítási és rezilienciaépítési tervben foglalt reformok és beruházási projektek végrehajtására irányuló intézkedések nem vezethetnek jelentős kárhoz a hat környezetvédelmi célkitűzés – nevezetesen az éghajlatváltozás mérséklése, az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás, a víz és a tengeri erőforrások fenntartható használata és védelme, a körforgásos gazdaság, a szennyezés megelőzése és csökkentése, valamint a biológiai sokféleség és az ökoszisztémák védelme és helyreállítása – tekintetében.

(26)Mivel olyan intézkedésekre esett a választás – például az oktatás és képzés, a munkaerőpiac és a közigazgatás területén –, amelyek vagy jelentős mértékben hozzájárulnak a környezetvédelmi célkitűzésekhez, vagy előre láthatóan nem gyakorolnak hatást vagy jelentéktelen hatást gyakorolnak a környezeti célkitűzésekre, a várakozások szerint a tervben szereplő számos intézkedés eredendően nem okoz jelentős kárt. Szükség esetén konkrét mérföldköveknek és célértékeknek kell biztosítaniuk a jelentős károk elkerülését. A szén-dioxid-leválasztásba és -tárolásba történő beruházás nem vonhatja magával sem növelt hatékonyságú kőolaj-kitermelésre szolgáló berendezések beszerzését vagy használatát, sem a kőolaj-kitermelés növekedését. Hasonlóképpen, a geotermikus beruházások esetében egy mérföldkőnek és célnak biztosítania kell, hogy a projektek ne tartalmazzanak olaj- vagy gázfeltárást vagy -kitermelést, hogy ilyen célokra ne vásároljanak berendezést, ne szabaduljon fel metán, a geotermikus fúrás pedig ne gyakoroljon káros hatást a vízellátásra és a vízminőségre. A zadari repülőtér beruházási projektje különös hangsúlyt fektet a repülőtér villamosítására és napelemek telepítésére, biztosítva, hogy az (EU) 2021/241 rendelet szerinti támogatást ne a repülőtér fizikai bővítésére használják fel. A Zágráb belvárosában található egészségügyihulladék-égetőkbe történő beruházás egyik mérföldkövének biztosítania kell, hogy a hulladékégetők tartalmazzanak a nem újrahasznosítható veszélyes egészségügyi hulladék energetikai hasznosítására szolgáló rendszereket, füstgáztisztító rendszerrel és folyamatos kibocsátás-ellenőrző rendszerrel. Különös figyelem fordul a horizontális programokra is, ahol a mérföldköveknek biztosítaniuk kell, hogy a „jelentős károkozás elkerülését célzó” elvnek való megfelelés követelményeit belefoglalják a programok kialakításába.

A zöld átálláshoz, többek között a biológiai sokféleség előmozdításához való hozzájárulás

(27)Az (EU) 2021/241 rendelet 19. cikke (3) bekezdésének e) pontjával és V. mellékletének 2.5. pontjával összhangban a helyreállítási és rezilienciaépítési terv olyan intézkedéseket tartalmaz, amelyek nagymértékben („A” minősítés) hozzájárulnak a biológiai sokféleségre is kiterjedő zöld átálláshoz vagy az abból fakadó kihívások kezeléséhez. Az éghajlat-politikai célokat támogató intézkedések az (EU) 2021/241 rendelet VI. mellékletében foglalt módszertannak megfelelő számítás szerint a terv teljes allokációjának 40,3 %-át teszik ki. Az (EU) 2021/241 rendelet 17. cikkének megfelelően a helyreállítási és rezilienciaépítési terv összhangban van a 2021–2030-as nemzeti energia- és klímatervben foglalt információkkal.

(28)A helyreállítási és rezilienciaépítési terv hosszú távú reformokat és beruházásokat tartalmaz, amelyek hozzájárulnak a zöld átálláshoz. Ez magában foglalja a köz- és magánépület-állomány felújítását jelentő energiahatékonysági beruházásokat, a megújuló energiaforrások bevezetését elősegítő reformokat, a geotermikus energiába, valamint a megújuló energiaforrások integrációját elősegítő villamosenergia- és elosztóhálózatba történő beruházásokat. A szén-dioxid-leválasztásba és geológiai tárolásba történő beruházásoknak olyan innovatív technológiákat kell felvonultatniuk, amelyek alkalmasak az éghajlatváltozás mérséklésére. Emellett a helyreállítási és rezilienciaépítési terv támogatja a fejlett bioüzemanyagok elterjedését, a megújuló hidrogén előállítását és az üzemanyagtöltő infrastruktúra kiépítését, amelyek mind elősegítik a fenntartható mobilitás térnyerését a következő évtizedben. A terv előmozdítja a közútról a vasútra történő modális váltást, miközben beruházásokat irányoz elő kibocsátásmentes járművekbe és hajókba, valamint az ezekhez kapcsolódó infrastruktúra támogatásába. A zöld célkitűzések eléréséhez végül előreláthatólag hozzájárulnak a zöld készségek fejlesztésébe, valamint a kkv-k és a nagyvállalatok környezetbarát termelési folyamataiba és a turizmus fenntarthatóbbá tételébe történő beruházások is.

(29)Összességében a zöld átálláshoz hozzájáruló reformok és beruházások összhangban vannak a meglévő nemzeti tervekkel. A környezetvédelmi szakpolitikák tekintetében a helyreállítási és rezilienciaépítési terv előreláthatólag közvetlenül hozzájárul a természeti erőforrásokkal való gazdálkodás javulásához. A terv infrastrukturális beruházásokat tartalmaz a víz- és szennyvízrendszerek korszerűsítésére, valamint a körforgásos gazdaságra való áttérés felgyorsítására. Források vannak elkülönítve a hulladéklerakókba kerülő hulladék arányának csökkentésére szolgáló új infrastruktúra, többek között újrafeldolgozó létesítmények és hulladékválogató központok finanszírozására. A mezőgazdasági ágazatban a körforgásos gazdaság előmozdítása és ezáltal az élelmiszer-pazarlás csökkentéséhez való hozzájárulás érdekében is tartalmaz beruházásokat a terv. A biológiai sokféleség védelmét támogató célzott intézkedéseket is tartalmaz, például a folyók és árterek helyreállítását és az invazív fajok felszámolását a Neretva-delta érzékeny területén. Ezek az intézkedések előreláthatólag biztosítják, hogy a horvát helyreállítási és rezilienciaépítési terv tartós hatást gyakoroljon a zöld átállásra, többek között a biológiai sokféleségre és a környezetvédelemre.

(30)A reformok és a beruházások előreláthatólag jelentős mértékben hozzá fognak járulni Horvátország dekarbonizációs és éghajlat-politikai célkitűzéseinek előmozdításához, a 2030-as horvát nemzeti energia- és klímatervben és a hosszú távú dekarbonizációs stratégiában meghatározottak szerint. Az (EU) 2020/852 rendeletben meghatározott környezetvédelmi célkitűzések tekintetében a terv figyelemre méltó éghajlatváltozás-mérséklési intézkedéseket tartalmaz, amelyek célja az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentése, elsősorban az épületállomány energiahatékonyságának növelésével, a megújuló energiaforrások energia- és közlekedési ágazatban való elterjedésének előmozdítására irányuló beruházásokkal, valamint innovatív technológiák alkalmazásával. A terv fontos intézkedéseket tartalmaz az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodással kapcsolatban, beleértve a vízforrások fenntartható használatának támogatását a vízellátó hálózatok vízveszteségének és energiafogyasztásának csökkentésével. Emellett a terv jelentős árvízveszély-megelőzési beruházásokat irányoz elő, amelyek természetalapú megoldásokat támogatnak. A horvát terv várhatóan hozzájárul majd az Unió 2030-ra vonatkozó energia- és éghajlat-politikai céljaihoz, valamint a 2050-re teljesítendő uniós klímasemlegességi célkitűzéshez.

A digitális átálláshoz való hozzájárulás

(31)Az (EU) 2021/241 rendelet 19. cikke (3) bekezdésének f) pontjával és V. mellékletének 2.6. pontjával összhangban a helyreállítási és rezilienciaépítési terv olyan intézkedéseket tartalmaz, amelyek nagymértékben („A” minősítés) hozzájárulnak a digitális átálláshoz vagy az abból fakadó kihívások kezeléséhez. A digitális célokat támogató intézkedések az (EU) 2021/241 rendelet VI. mellékletében foglalt módszertannak megfelelő számítás szerint a terv teljes allokációjának 20,4 %-át teszik ki.

(32)A digitális átállást támogató intézkedések Horvátország helyreállítási és rezilienciaépítési tervében mindenütt jelen vannak, ami tükrözi a tervezett digitalizációs erőfeszítések széles körű és átfogó jellegét. A helyreállítási és rezilienciaépítési terv egy komponenst teljes egészében a horvát gazdaság és társadalom digitális átalakításának szentel, következetes intézkedésekkel támogatva a közigazgatás digitalizálását és a digitális közszolgáltatások nyújtását. Tartalmaz digitális konnektivitásra irányuló beruházásokat is, amelyek célja a vezetékes és mobil internetszolgáltatások digitális infrastruktúrájának javítása a digitális társadalmi befogadás terén elmaradott távoli vidéki területeken.

(33)A kifejezetten a digitális átállásnak szentelt komponensen túl a többi komponens többsége is hozzájárul Horvátország digitális átalakulásához. A terv jelentős intézkedéseket tartalmaz a közlekedési, az energia-, az egészségügyi, az igazságszolgáltatási és az oktatási ágazat digitalizációjára, külön beruházások irányulnak a felsőoktatás digitális eszközökkel való ellátására. A tervek szerint átfogó stratégiát dolgoznak ki a következő évtizedre a horvát társadalom és gazdaság digitális átalakulásának irányítására, stratégiai célokat határozva meg a gazdaság, a közigazgatás és az igazságszolgáltatás digitális átállására, a digitális konnektivitásra és a digitális készségek fejlesztésére.

(34)A helyreállítási és rezilienciaépítési terv által támogatott digitális vonatkozású reformok és beruházások várhatóan tartós hatást fejtenek ki. Például a horvát közigazgatás digitális átalakítását támogató beruházások várhatóan rendszerszintű változásokat hoznak az interoperábilis rendszerek nemzeti és nemzetközi szintű fejlesztése, valamint a közigazgatásban az adatvezérelt döntéshozatal irányába. Emellett várhatóan a horvát közigazgatás és annak felhasználói közötti interakciót is átalakítják. A konnektivitási beruházások várhatóan hozzájárulnak a városi és vidéki területek közötti digitális szakadék csökkentéséhez is, az Unió gigabites kapacitásra vonatkozó célkitűzéseinek megvalósítása érdekében pedig más nemzeti vagy uniós alapokból is várhatók kiegészítő intézkedések.

Tartós hatás

(35)Az (EU) 2021/241 rendelet 19. cikke (3) bekezdésének g) pontjával és V. mellékletének 2.7. pontjával összhangban a helyreállítási és rezilienciaépítési terv várhatóan nagymértékben („A” minősítés) tartós hatást gyakorol Horvátországra.

(36)A vállalkozások adminisztratív és pénzügyi terheinek csökkentésére irányuló reformok – a nehézkes szabályozás enyhítésével és az adójellegű terhek csökkentésével – várhatóan elősegítik majd a magánszektor értékteremtését. Hasonlóképpen, a korrupció és a pénzmosás elleni intézkedések, valamint az igazságszolgáltatási rendszerben az ügyhátralékok csökkentésére és a döntéshozatali idők felgyorsítására irányuló reformok előreláthatólag erősítik az intézményeket és növelik a befektetői bizalmat, segítve Horvátországot a beruházások és a know-how bevonásában. A szabályozott szakmákat liberalizáló reformok a fogyasztók és a munkahelyteremtés javára növelik a versenyt a gazdaságban. A kutatási és innovációs keretrendszer hatékonyságát és eredményességét javító reformok – köztük egy jobb K+F adókedvezmény-program és innovációsegítő programok – várhatóan támogatják a kiválósági területek fejlődését, és tartósan pozitív hatást gyakorolnak a termelékenységre és a gazdaság egészére. Az állami tulajdonú vállalatok irányításának javítása, valamint az ilyen vállalatok és a nem termelő eszközök intenzívebb értékesítése tartósan pozitív hatással lehet a gazdaság allokációs hatékonyságára. Jelentős kezdeményezések irányulnak a közigazgatási folyamatok – többek között digitalizálásukkal történő – javítására (például a vállalkozások bejegyzése és a díjfizetések esetében), valamint a tisztviselők készségfejlesztésére is, ami előreláthatólag tartós hatással lesz a vállalkozásoknak és a háztartásoknak nyújtott szolgáltatások minőségére.

(37)Az oktatásba, az egészségügybe és a munkaerőpiaci készségekbe történő beruházások várhatóan hosszú távon is kedvező hatást gyakorolnak majd a humán tőkére. A kutatásba és innovációba történő beruházások előreláthatólag javítani fogják a vállalatok termelékenységét és versenyképességét, míg a tiszta energiába, a fenntartható turizmusba, a közlekedési rendszer korszerűsítésébe, a digitális és zöld átállásba történő beruházások strukturálisan fogják javítani a gazdaság fenntarthatóságát, és idővel további beruházásokat vonzanak. Az épületek energiahatékonyságának és földrengésbiztos felújításának kombinációja várhatóan szintén tartósan csökkenteni fogja az energiafelhasználást és növelni fogja a biztonságot.

(38)A terv tartós hatása a terv és a kohéziós politikai alapokból finanszírozott egyéb programok közötti szinergiák révén is fokozható, nevezetesen a mélyen gyökerező területi kihívások érdemi kezelése és a kiegyensúlyozott fejlődés előmozdítása révén.

Nyomon követés és végrehajtás

(39)Az (EU) 2021/241 rendelet 19. cikke (3) bekezdésének h) pontjával és V. mellékletének 2.8. pontjával összhangban a helyreállítási és rezilienciaépítési tervben javasolt intézkedések várhatóan megfelelő módon („A” minősítés) biztosítják a terv eredményes nyomon követését és végrehajtását, a tervezett ütemtervre, mérföldkövekre és célokra, valamint a kapcsolódó mutatókra is kiterjedően.

(40)A helyreállítási és rezilienciaépítési terv intézkedéseinek végrehajtásában több kormányzati intézmény is részt fog venni. A vezető nemzeti szerv a Pénzügyminisztérium alatt létrehozandó központi koordináló szerv lehet, amelynek feladata a helyreállítási és rezilienciaépítési terv átfogó koordinálása és nyomon követése, beleértve az intézkedések haladásának aktív nyomon követését is, az egyes komponensekre vonatkozóan meghatározott mérföldkövek és célok alapján. A helyreállítási és rezilienciaépítési terv reformjainak és beruházásainak végrehajtásáért a közvetlen felelősség az illetékes minisztériumokat terheli, az összes uniós forrás felhasználásának következetességét pedig a miniszteri szintű végrehajtási bizottságnak kell biztosítania. A helyreállítási és rezilienciaépítési terv minden egyes benne szereplő beruházásra és reformra vonatkozóan meghatároz mérföldköveket és célokat. A mérföldkövek és célok száma arányos az intézkedések számával és a tervnek a horvát gazdasághoz viszonyított méretével. A mérföldkövekhez és célokhoz használt javasolt minőségi és mennyiségi mutatók kellően egyértelműek, reálisak és átfogóak ahhoz, hogy megvalósulásuk nyomon követhető és ellenőrizhető legyen. Míg a helyreállítási és rezilienciaépítési terv átfogó koordinációs, végrehajtási és nyomonkövetési intézkedéseket tartalmaz, végrehajtása előreláthatólag alapvetően a végrehajtó szervek igazgatási és végrehajtási kapacitásától fog függeni, amelyek közül néhányat még nem határoztak meg vagy hoztak létre. Ezért különös figyelmet kell fordítani a végrehajtási és koordinációs struktúra létrehozására, amelynek központi koordináló szerve a tervek szerint 2021 végéig jön létre, amint az az erre vonatkozó mérföldkőben is tükröződik.