A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK A fiatalok bevonása a foglalkoztatásba /* COM/2012/0727 final */





A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK A fiatalok bevonása a foglalkoztatásba I. Bevezetés Az Európában 2008 óta tartó válság egyre növekvő mértékű, rendkívül súlyos hatást gyakorol a fiatalokra: a munkanélküli fiatalok aránya 2012 harmadik negyedévében elérte a 22,7 %-ot, amely kétszer olyan magas, mint a felnőttek[1] esetében, és semmi nem utal a helyzet javulására. A válság azonnali hatásain felül az oktatási rendszer és a munkaerőpiac strukturális problémái miatt még hosszabbá és nehezebbé vált az oktatásból a munka világába történő átmenet. A fiatalok már túl régóta nehezebb helyzetben vannak, mint a felnőttek. A fiatalkori munkanélküliségnek hosszú távú „nyomot hagyó” negatív hatása lehet. A jövőbeli munkanélküliség magasabb kockázata mellett ezek a fiatalok a kirekesztés, a szegénység és az egészségügyi problémák kockázatának[2] is jobban ki vannak téve. Sürgősen hatékony megoldásokra van szükség. Egy évvel ezelőtt a Bizottság elfogadta a „Több lehetőséget az ifjúságnak kezdeményezést”[3], amely arra ösztönzi az Uniót és a tagállamokat, hogy javítsák a fiatalok foglalkoztatási helyzetét. A fiatalok támogatásának növelése érdekében mozgósították az Unió strukturális alapjait, amelyekből most már a politikai intézkedések és beruházási projektek pénzügyi forrásai is finanszírozhatók. Mind az Európai Tanács[4], mind az Európai Parlament[5] azóta újra hangsúlyozta, hogy különösen fontos és sürgős megoldást találni a fiatalok munkanélküliségére. Ennek során kiemelték az olyan kezdeményezésekben rejlő lehetőségeket, amelyek az ifjúsági garanciákra és a szakmai gyakorlatok minőségi kereteire irányulnak. A Bizottság szintén a közelmúltban fogadta el az „Oktatás újragondolása” csomagot[6]. A közlemény és az azt kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentum[7] bemutatja a „Több lehetőséget az ifjúságnak kezdeményezés” végrehajtása érdekében tett uniós és a nemzeti szintű intézkedéseket (többek között a 28, országokról szóló tényközlő lap segítségével). A közlemény körvonalazza az ifjúság foglalkoztatási válsága mögött húzódó különféle rövidtávú és strukturális problémák megoldása érdekében szükséges további konkrét kezdeményezéseket, amelyeket a Bizottság javasolt, és a tagállamoknak, valamint a szociális partnereknek kell továbbvinniük. A fiatalok számos problémával szembesülnek az oktatásból a munka világába vezető úton. Sok országban a nem hatékony munkaerő-piaci szabályozás vagy a nem megfelelően működő intézmények miatt a fiatalok nehezebben találnak biztos munkahelyet. Túl sokan maradnak segítség nélkül azok közül, akik lemorzsolódnak az iskolából, vagy nehezen találnak munkahelyet. Sokkal kedvezőbb munkaerő-piaci eredmények figyelhetők meg azokban az országokban, ahol a tanulók nagyobb hányada vállal az iskolarendszerű oktatás vagy szakképzés részeként minőségi szakmai gyakorlatot vagy munkahelyi kihelyezést, vagy azokban az országokban, amelyek kiforrott tanulószerződéses gyakorlati képzési rendszerekkel rendelkeznek[8]. A munkaerő földrajzi mobilitása is segíthet a fiatal munkavállalók kínálata és kereslete közötti eltérés megoldásában. Az 1. táblázat egyszerűsített áttekintést ad arról, hogy az egyes problémákat milyen típusú intézkedések segíthetnek megoldani. A Bizottság által bemutatott kezdeményezéseket a következő fejezetek részletezik. 1. táblázat: Az e csomagban előterjesztett, az ifjúság foglalkoztatási problémái és a lehetséges uniós szintű intézkedések Probléma || Lehetséges megoldás || Uniós szintű eszközök/intézkedések A fiatalok nehezen vetik meg a lábukat a munkaerőpiacon || Olyan intézkedések végrehajtása, amelyek támogatják a fiatalok munkaerő-piaci beilleszkedését, például megkönnyítik az átmenetet az iskolából a munkába, megreformálják a munkaerő-piaci szabályozásokat/intézményeket annak érdekében, hogy jobban ösztönözzék a foglalkoztatást, és megfelelnek a munkaerőpiac szegmentálásának. || A megfelelő országspecifikus ajánlások elfogadása és végrehajtása az európai szemeszter keretén belül (a bizottsági szolgálati munkadokumentum III. szakasza és II. melléklete) Különösen a veszélyeztetett és hátrányos helyzetű csoportokba sorolható fiatalok lemorzsolódnak az oktatásból vagy elveszítik munkahelyüket; emelkedő tartós munkanélküliség és inaktivitás || Ifjúsági garanciarendszerek létrehozása; az ESZA-hozzájárulás hatékony alkalmazása a megvalósítás során || Az ifjúsági garanciarendszerek támogatása (többek között a bevált gyakorlatok cseréje, az ESZA-hozzájárulás révén) à A Bizottság egy tanácsi ajánlást javasol az ifjúsági garancia létrehozására (IV. szakasz) Nehéz az átmenet az oktatásból a munka világába || A minőségi szakmai gyakorlatok és tanulószerződéses gyakorlati képzések kínálatának növelése || Határozott lépések megtétele a minőségi szakmai gyakorlatok és a tanulószerződéses gyakorlati képzések ösztönzésére: à A Bizottság elindítja a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszeréről szóló, a társadalmi partnerekkel való konzultáció második szakaszát (V.1. szakasz) à A Bizottság létrehozza a tanulószerződéses gyakorlati képzés európai szövetségét (V.2. szakasz) A magas munkanélküliségi ráták mellett jelentős számú betöltendő álláshely létezik, nőnek a készségbeli és földrajzi eltérések || A mobilitás akadályainak leküzdése, hogy a vállalatok más uniós országokból érkező munkavállalókat, tanulószerződéses gyakorlati képzésben résztvevőket és gyakornokokat is fel tudjanak venni || Az unión belüli mobilitást szolgáló uniós pénzügyi eszközök megerősítése à A Bizottság 2013 első felében konzultációt indít az érintettekkel a jövőbeli, EURES állások fiataloknak programról (V.3. szakasz) II. A fiatalok romló foglalkoztatási kilátásai Az ifjúsági munkanélküliségi ráta[9] több mint kétszer olyan magas, mint a felnőttek esetében (a 9,2 %-kal szemben 2012 harmadik negyedévében 22,7 % volt), és jelentősen megnövekedett az utóbbi négy évben. A munkanélküliségi ráták[10] tekintetében is hasonlóan növekvő tendencia figyelhető meg. Általában a fiatalokat alkalmazzák utoljára, és őket bocsátják el legelőször. A tartós munkanélküliség[11] sokkal magasabb a fiatalok esetében, és a válság során gyorsan emelkedett: a ráta 2008 és 2012 között 3,7 százalékponttal emelkedett (a fiatal munkaerő esetében 7,3 %-ra), szemben a felnőttek esetében mért 1,8 százalékpontos emelkedéssel (4,3 %-ra). A fiatalok általános foglalkoztatási rátája[12] – a felnőttekéhez képest háromszoros mértékben – majdnem öt százalékponttal csökkent az utóbbi négy év során (37,3 %-ról 32,8 %-ra). Alacsony annak az esélye, hogy egy fiatal munkanélküli állást találjon. A 2010-ben munkanélküli 15–24 éveseknek csak 29,7 %-a talált munkahelyet 2011-ben, ez három év alatt majdnem 10 %-os csökkenést[13] jelent. Amikor egy fiatal munkát talál, állása kevésbé bizonyul stabilnak. A fiatalok túlságosan nagy arányban töltenek be ideiglenes és részmunkaidős állásokat[14]: 2012-ben a fiatal munkavállalók 42 %-a dolgozott ideiglenes szerződéssel (ez az arány négyszerese a felnőttekének), és 32 %-uk részmunkaidőben (ez majdnem kétszerese a felnőttek rátájának)[15]. A fiatal nők esetében sokkal valószínűbb, hogy pályakezdésük bizonytalan, és kétszeresen is az, ha az ideiglenes foglalkoztatást részmunkaidővel ötvözik[16]. Az ideiglenes állás a határozatlan idejű foglalkoztatás kiindulópontja lehet, de ilyen széleskörű elterjedtsége gazdasági és szociális aggályokat vet fel, és nem jól működő munkaerőpiacokat jelez. Az ideiglenes állásból a határozatlan időre szóló szerződésig való átmenet még nehezebben megvalósítható olyan országokban, ahol szigorúak a foglalkoztatást védő jogszabályok, és nagyon szegmentált a munkaerőpiac[17]. A korai iskolaelhagyók magas kockázatú csoportot alkotnak: Az Unióban az oktatást és a képzést elhagyók 54,2 %-a nem áll alkalmazásban, és e csoport 70 %-a szándékozik munkát vállalni. A korai iskolaelhagyás magasabb a külföldön születettek és a férfiak körében. A jelenlegi tendenciák azt mutatják, hogy ez a szakadék mindkét csoport esetében egyre szélesebbé válik, ami hatással van a munkaerő-piaci kilátásaikra. A fiataloknál tapasztalható beletörődés egyre nagyobb gondot jelent: 2012 második negyedévében 12,4 % azon inaktív fiatalok aránya, akiknek szándékukban áll munkát vállalni, de nem kerestek munkahelyet[18]. Továbbá növekszik a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatalok (az úgynevezett NEET-fiatalok) százalékos aránya. 2011-ben a fiatalok 12,9 %-a volt nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatal, ami 2 százalékponttal több, mint négy évvel korábban[19]. Európa munkaerőpiacán sok esetben nem a szükséges készségek vannak jelen. Sok fiatal képesítése magasabb, mint ami az állás betöltéséhez szükséges (alulfoglalkoztatottság), ugyanakkor az idősebb dolgozókkal összehasonlítva kevésbé valószínű, hogy készségeik a megfelelőek (megfelelési ráta)[20]. Habár az alacsony képzettségűeket fenyegeti leginkább a munkanélküliség[21], a magas végzettségű fiatalok körében csökkent a leginkább a foglalkoztatás (9,5 százalékponttal, ami az alacsony képzettségűek hasonló adatának majdnem kétszerese). Még a magasan képzett fiatalokat is növekvő mértékben érinti a tartós munkanélküliség. A nem megfelelő készségek Európa iparának versenyképességét és az Unió szociális kihívásokra való reagálási képességét egyre nagyobb mértéken érintik hátrányosan[22]. A válság ellenére több mint kétmillió betöltetlen munkahely van az Unióban, gyakran azért, mert a helyi munkaerőpiacon nincs megfelelő készséggel rendelkező munkavállaló. Továbbá a jelentős munkahelyteremtő képességgel rendelkező ágazatok, mint a zöld gazdaság, az egészségügyi ellátás, az IKT a következő években egyre nagyobb számú képzett munkaerőt igényel. A 2011-re vonatkozó folyamatok előzetes értékelése igazolja a dél-európai országokból északra irányuló mobilitás fokozódását, noha ez az áramlás továbbra is korlátozott marad. A megfizethető lakhatás hiánya vagy a tapasztalatlanság a külföldi munkavállalásban, a gyenge idegennyelv-ismeret, a helyi jogszabályok és a munkavállalók jogainak alacsony szintű ismerete, és a végzettségek elismertetésének nehézségei mind olyan tényezők, amelyek gátolják a mobilitást. Habár a fiatalok munkakilátásai összességében az Unióban nem kielégítőek, a probléma súlyossága tekintetében lényeges különbségek mutatkoznak az uniós országok között. A legrosszabbul teljesítő államok munkanélküliségi rátái[23] több mint ötször magasabbak a jól teljesítő országokénál. Az elmúlt év során a fiatalok munkanélküliségi rátája sok országban több mint 30 %-ra, Görögországban és Spanyolországban több mint 50 %-ra növekedett. A fiatalok munkanélküliségi rátája csak négy országban volt 15 % alatt. III. A „Több lehetőséget a fiataloknak kezdeményezés” egy éve Míg uniós szinten megvalósítják az intézkedéseket … A „Több lehetőséget az ifjúságnak kezdeményezés” keretében tervezett 18 uniós szintű intézkedés jó ütemben halad[24]. A Bizottság hozzáférhetővé teszi az Európai Szociális Alap technikai segítségnyújtását annak érdekében, hogy segítsen megteremteni a tanulószerződéses gyakorlati képzés rendszereit, a határokon átnyúló tanulási mobilitást és a fiatalokat megcélzó szociális innovációs projekteket. Növeli továbbá az önkénteseknek szóló lehetőségeket és a határokon átnyúló szakmai gyakorlatok és a vállalkozói cserék finanszírozását. Támogatja a munkaerő-piaci mobilitást, különösen olyan kezdeményezések által, mint „Az első EURES-állásod”, és elemzi az Európa-szerte az ifjúsági munkanélküliség elleni harc és az oktatás és képzés javítása érdekében hozott intézkedéseket. Ábra 1: Az ifjúság (15–24 év) munkanélküli rátái és annak éves változásai, 2012 szeptemberében …a tagállamok intézkedéseket hoznak … Sok tagállam a munkacsoport[25] látogatásaira és a „Több lehetőséget az ifjúságnak kezdeményezés” elindítása óta rendezett kétoldalú találkozókra válaszul intézkedéseket hozott az ifjúság foglalkoztatásának fellendítése érdekében, ifjúsági foglalkoztatási terveket fejlesztett ki, valamint fokozta az oktatási és képzési programokat. A munkanélküli fiatalok gyakran alkotják a nagyszabású foglalkoztatási intézkedések egyik fő célcsoportját. A kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentum[26] a 27 tagállam és Horvátország által hozott intézkedéseket vázoló, országokról szóló tényközlő lapjait tartalmazza. A támogatási intézkedések jellemzően bértámogatásokat, álláskereséshez nyújtott segítséget, szakmai gyakorlatokat és további tanulást támogató eszközöket tartalmaznak, amelyeket néha a munkaerőpiac szegmentáltságát csökkentő reformok egészítenek ki. A tanulószerződéses gyakorlati képzés tendenciái kevésbé egységesek: míg egyes tagállamok jól működő duális tanulószerződéses gyakorlati képzési rendszerekkel rendelkeznek, mások még csak most kezdik fokozatos bevezetésüket. Az ifjúság vállalkozói készségét és vállalkozásindítását támogató intézkedések a legtöbb tagállamban újra lendületet kapnak[27]. Példák a munkacsoport tagállamaiban az újra felosztott ESZA alapok felhasználására[28]: · ES: 294,2 millió eurót csoportosítottak át a fiatalok foglalkoztathatóságának támogatására, az állami foglalkoztatási szolgálatok támogatására, a fiatalok számára aktív munkaerő-piaci politikák kidolgozásával, valamint a lemorzsolódás elleni küzdelmet célzó és a szakképzés népszerűsítő intézkedések megerősítésére. · IT: 1 milliárd eurót csoportosítottak át a déli területek oktatásának és foglalkoztatásának fellendítésére, beleértve a lemorzsolódás leküzdését. · IE: 25 millió eurót csoportosítottak át a 3 700, korai iskolaelhagyó számára biztosított képzési hely 2013 végéig történő fenntartására. · LT: 18,3 millió eurót csoportosítottak át annak érdekében, hogy a közvetlen uniós támogatásból részesülő munkanélküli fiatalok száma az elkövetkező két évben megduplázódjon, és elérje a 21 000-et. · PT: arról születet döntés, hogy 89 510 fiatal támogatása céljából 143,3 millió eurót átcsoportosítanak az „Impulso Jovem” programban szereplő intézkedésekre, például szakmai gyakorlatokra. · SK: 70 millió eurót arra csoportosítottak át, hogy a munkanélküliség által leginkább sújtott szlovák régiókban – a munkaerőköltségek részleges visszatérítése által – létrehozzanak 13 000 állást, amelyeknek a többsége fiatalok számára van fenntartva. · EL: 250 millió eurót átcsoportosítottak; előkészület alatt áll egy cselekvési terv, amely képzést, munkatapasztalatot, foglalkoztatási és vállalkozási lehetőségeket biztosít 333 000 fiatal számára. · LV: az állami költségvetésből 26,3 millió eurót ítéltek oda az ESZA által támogatott, a fiatalok versenyképességét és foglalkoztatását célzó tevékenységek végrehajtására. … igénybe veszik a mobilizált alapokat… Az Európai Szociális Alap (ESZA) a fiatalok foglalkoztatását ösztönző intézkedések széles körű, uniós szintű támogatásának fő eszköze, míg számos egyéb, a fiatalokra irányuló program kap támogatást más uniós alapokból, mint például az Európai Regionális Fejlesztési Alapból (ERFA) vagy az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA). A munkacsoport nyolc országában az elmúlt 12 hónap folyamán, a „Több lehetőséget az ifjúságnak kezdeményezés” keretében összességében legalább 10 milliárd eurót csoportosítottak át vagy folyósítottak gyorsított ütemben, például állástámogatásokra, szakképzésre és a lemorzsolódás megelőzésére. Legalább 56 000 kkv és 658 000 további fiatal fog várhatóan profitálni a támogatási programok közelmúltban végrehajtott kiigazításaiból. 21 tagállam már jelentős erőforrásokat csoportosított át az ESZA, az ERFA és/vagy az EMVA keretén belül végrehajtott operatív programok között olyan intézkedésekre, amelyek a munkavállalók alkalmazhatóságát javítják, és csökkentik vagy megelőzik a fiatalok munkanélküliségét. Jelenleg a módosított tagállami támogatási programok teljes körű végrehajtása a legfontosabb. …és az európai szemeszter keretében megoldják a strukturális kihívásokat Az európai szemeszterek és az országspecifikus ajánlások olyan szakpolitikai koordinációs eszközök, amelyek megerősítik a gazdaságpolitikák uniós szinten történő irányítását és összehangolását. Keretet biztosítanak a foglalkoztatáspolitikák és a strukturális reformok multilaterális felügyeletéhez, és értékelik, hogy az Unió milyen előrehaladást ért el az Európa 2020 stratégiában meghatározott céljai irányában. A 2012-ben majdnem minden tagállam számára készültek országspecifikus ajánlások, amelyek kifejezetten a fiatalok munkaerő-piaci helyzetének javítását célozzák. A kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentum[29] az ifjúsággal kapcsolatos ajánlások részletes áttekintését tartalmazza[30]. A 2013-as éves növekedési jelentés[31], amely elindította a 2013-as európai szemesztert, hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak többet kell tenniük a munkanélküliség leküzdése, a fiatalok alkalmazhatóságának javítása és álláshoz jutásuk vagy a munka világába való visszatérésük támogatása érdekében. IV. Az átmenet biztosítása minden fiatal számára: az ifjúsági garancia Az ifjúsági garancia … A fiatalok foglalkoztatását érintő jelenlegi mély válság megoldása érdekében, és a fenntartható és inkluzív növekedés közép- és hosszú távú előnyeinek kihasználása érdekében fontos beruházni a fiatal európai humántőkébe. Mivel a fiatalok tapasztalata szerint nehéz az átmenet az iskolából a munka világába, a Bizottság felkéri a tagállamokat, hogy sürgősen hajtsák végre az ifjúsági garanciát, és tanácsi ajánlásra tesz javaslatot[32], amelyet az Európai Tanács számos felhívása támogat. Az ifjúsági garanciát egy átfogó és egységes rendszerben kell végrehajtani, amely biztosítja, hogy a fiatalok az oktatást, a tanulószerződéses gyakorlati képzést vagy a szakmai gyakorlatot követően az iskola befejezése vagy a munkanélkülivé válás után négy hónapon belül jó minőségű állásajánlatot kapjanak. Az ifjúsági garancia részletei, költségei és haszna, valamint sikeressé tételének módja a tanácsi ajánlásra irányuló javaslatot kísérő szolgálati munkadokumentumban[33] található. E szolgálati munkadokumentum mellékletei ismertetik a tagállamokban már folyamatban lévő, az ifjúság foglalkoztatását támogató intézkedéseket, valamint az ESZA által támogatható intézkedések és beavatkozások példáit. Az ifjúsági garancia rendszerének az alábbi hat területre vonatkozó támogató intézkedéseken kell alapulnia: partnerségen alapuló megközelítés kialakítása, korai beavatkozási és aktivizálási intézkedések, a munkaerő-piaci integrációt lehetővé tevő intézkedések, az Unió strukturális alapjainak felhasználása, a garanciarendszer értékelése és folyamatos javítása, valamint gyors végrehajtás. A Bizottság a tagállamokra bízza a garancia nyújtása intézményi keretének meghatározását. … hosszú távú előnyöket biztosít… Az ifjúsági garanciának költségvetési költsége van. Ez a költség a nemzeti sajátosságoktól, valamint a rendszer kialakításának és megvalósításának módjától függ. Magasabb lesz azokban az országokban, ahol nagy számú nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő vagy fiatal munkanélküli található. A fiatalok munkanélküliségének időtartama is hatást gyakorol rá, valamint a különböző kiindulási pontok, vagyis az, hogy milyen támogató intézkedések léteznek már (pl. az állami foglalkoztatási szolgálatnak a fiatalok igényeire reagálni képes, jól képzett személyzete) Ezeket a költségeket ellensúlyozza a munkanélküliség, az inaktivitás és a kieső termelékenység hosszú távú költségeinek elkerülése[34]. Ez azt jelenti, hogy az ifjúsági garanciába való beruházásnak pozitív hozadéka lesz[35]. A fiatalkori munkanélküliségnek hosszú távú negatív hatása lehet (nyomot hagyó hatás) mind a jövőbeli jövedelmi szintekre, mind a munkanélküliség jövőbeli kockázatára. Az ifjúsági garanciarendszer a fiataloknak valós, kézzelfogható lehetőségeket biztosít, lehetővé teszi számukra, hogy elkerüljék a munkaerőpiactól való hosszú távú és káros távollétet, megőrzi és fokozza humántőkéjüket, tovább gondoskodik foglalkoztatási és karrierlehetőségeikről, és növeli kereseti lehetőségeiket, amelyek a következő évek aggregált kereslete és általános gazdasági teljesítménye szempontjából fontos. A 2013-as éves növekedési jelentésben a Bizottság kimondja, hogy az oktatásra fordított beruházások tekintetében meg kell határozni a fontossági sorrendet, és – ahol csak lehet – meg kell erősíteni azokat, ugyanakkor biztosítani kell az ilyen kiadások hatékonyságát. Különös figyelmet kell fordítani a foglalkoztatási szolgáltatások és az aktív munkaerő-piaci politikák – mint például a munkanélküliek képzési rendszere és az ifjúsági garanciarendszerek – alkalmazási körének és hatékonyságának fenntartására és megerősítésére. A jelenlegi, a megfelelő készségekbe történő beruházással a fiatalok alkalmazhatóvá válhatnak, hogy betöltsék az üres álláshelyeket és gazdasági érték hozzanak létre. A társadalmi kirekesztés és a beletörődés kockázatának fényében a fiatalok számára nyújtott lehetőség azért is fontos, hogy megőrizze a közintézményekbe, a kormányzati struktúrákba és a társadalomba vetett bizalmukat. … amelyet az Unió pénzügyileg támogat A legnagyobb munkanélküliséggel küzdő tatállamok jellegzetesen azok, amelyek a közfinanszírozásuk fenntarthatóságára vonatkozóan a legnagyobb kihívásokkal szembesülnek. Az Unió már a kohéziós politika finanszírozási eszközei – különösen az ESZA – által is támogathatja pénzügyileg a tagállamokat az ifjúsági garancia bevezetésében. A Bizottság arra biztatja a tagállamokat, hogy – a jövőbeli más eszközökkel együtt – a lehető legjobban hasznosítsák azokat. A Bizottságnak a 2014–2020 közötti időszakra szóló többéves pénzügyi keretére vonatkozó javaslata kiemeli az ESZA mint a humántőkébe való beruházás fő eszköze szerepét. Azt javasolja, hogy jövőbeli kohéziós finanszírozásnak legalább a 25 %-át az ESZA-nak ítéljék oda, és hogy legalább 20 %-át a társadalmi integrációs politikákra irányozzák elő. Az ifjúság foglalkoztatását számos ESZA beruházási prioritás keretében lehet támogatni, és különleges figyelmet igényel a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő egyének fenntartható munkaerő-piaci integrációja. V. Célzott uniós kezdeményezések Az ifjúsági garancia kezdeményezésén túlmenően ez a fejezet három célzott bizottsági kezdeményezést tartalmaz a jó minőségű szakmai gyakorlatra, a tanulószerződéses gyakorlati képzés Unió-szerte való előmozdítására és a fiatalok mobilitásának megkönnyítésére vonatkozóan. 1. A gyakorlati képzés minőségi kerete A gyakorlati képzés hozzájárulhat a fiatalok alkalmazhatóságának javításához … A gyakorlati képzés, amely a tanulmányok során vagy a tanulmányok befejeztével munkahelyen eltöltött határozott idejű gyakorlat, egyre inkább részét képezi a fiatalok szakmai pályafutásának. Gyakran lehetővé teszi számukra az alkalmazhatóságuk növelését, miközben a befogadó szervezetek számára is különféle előnyöket biztosít, például a nem megfelelő képességek problémájának megoldása, a naprakész tudás kiaknázása, és a jövőbeli toborzás megkönnyítése tekintetében. A Bizottság az ESZA-n keresztül továbbra is pénzügyi támogatást nyújt a tagállamoknak azzal a céllal, hogy a gyakorlati rendszerek segítségével javítsa a fiatalok foglalkoztatási helyzetét. … amennyiben jó minőségű … Alapvető fontosságú, hogy az átmeneti, valamint a gyakorlati képzéssel töltött időszakok a fiatalok fejlődését szolgálják, és lehetővé tegyék számukra, hogy a lehető leggyorsabban megvessék lábukat a munkaerőpiacon. A gyakorlati képzésnek azonban megfelelő minőségűnek kell lennie mind az elsajátított anyag, mind a megfelelő munkafeltételek tekintetében. Fennáll annak a kockázata, hogy a gyakorlati képzéssel mint olcsó vagy ingyenes munkaerőforrással visszaélnek, és – tekintettel arra, hogy egyre nagyobb a szerepe a pangó munkaerőpiacon – a bizonytalan foglalkoztatás ördögi köréhez vezet, vagy eleve elrettenti a fiatalokat attól, hogy gyakorlati képzésben vegyenek részt. A gyakorlati képzések nagy hányada nem biztosít jó minőségű tananyagot és/vagy megfelelő társadalombiztosítási ellátást és ellenszolgáltatást/díjazást, különösen a piaci alapú gyakorlati képzések esetében[36]. A nemek közötti bérszakadék is jelen van a gyakorlati képzésben: a nők nagyobb hányada tölt be nem fizetett vagy alacsonyan fizetett pozíciót. A gyakorlati képzést érintő aggályoknak gyakran volt visszhangjuk politikai szinten: 2010-ben az Európai Parlament felszólította a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot egy, a szakmai gyakorlatról szóló európai chartára[37], míg a Tanács felkérte a Bizottságot, hogy alkossa meg a jó minőségű gyakorlati képzés[38] feltételeire vonatkozó iránymutatást. ... és a nemzetközi gyakorlati képzést is támogatja A nemzetközi gyakorlati képzés sok előnnyel jár, de még nem terjedt el eléggé. Valószínűleg a strukturált jó minőségű keret és az iránymutatás hiánya hátráltatja a nemzetközi gyakorlati képzés fejlődését. A nemzetközi gyakorlati képzés elterjedését gátolja, hogy nem biztosított az átláthatóság és a jogi és adminisztratív feltételekhez való könnyű hozzáférés, továbbá nehéz megtalálni és kiválasztani a megfelelő befogadó szervezeteket. Továbbá a külföldre költözés miatt a gyakorlati képzés sikertelensége esetén magasabb költségekre számíthatnak a külföldi gyakornokok, és nehezebben váltanak befogadó intézményt. A Bizottságnak a szakmai képesítések elismeréséről szóló irányelv korszerűsítésére irányuló javaslata[39] kiterjeszti az irányelv hatáskörét a más tagállamban vállalt gyakorlati képzésre. Az irányelv azonban csak a szabályozott szakma végzésének feltételét jelentő szakmai gyakorlatra vonatkozik, és nem a piaci alapú gyakorlati képzésre, ahol gyakrabban fordulnak elő problémák. A szociális partnerek jelentik a jó minőségű gyakorlati képzés biztosításának kulcsát 2012 áprilisában a Bizottság nyilvános konzultációt[40] indított a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszeréről. Ezt a konzultációt 2012 szeptemberében a szociális partnerekkel folytatott konzultáció első szakasza követte. Mindkét konzultáció során egyetértés alakult ki abban, hogy a gyakorlati képzésnek fontos szerepe van, de rámutattak a minőségi hiányosságokra és a gyakornokok Európa-szerte elterjedt kihasználására, és egyértelművé tették, hogy ez ügyben intézkedések szükségesek. Az intézkedések céljáról és lehetséges formájáról alkotott nézetek azonban eltérőek voltak. A Bizottság jelenleg az EUMSZ 154. cikke alapján kikéri a szociális partnerek véleményét a minőségi keretrendszer elfogadása érdekében uniós szinten meghozandó intézkedésekről[41]. Amennyiben a szociális partnerek nem kívánnak tárgyalásba kezdeni, a Bizottság 2013-ban mutatja be javaslatát. 2. A tanulószerződéses gyakorlati képzés európai szövetsége A jól megtervezett tanulószerződéses gyakorlati képzési rendszerek egyszerűsítik az iskolából a munkába való átmenetet ... A vállalatokon alapuló tanulószerződéses gyakorlati képzési rendszer (amely duális vagy ikerpályás tanulószerződéses gyakorlati képzésként is ismert) lehetővé teszi a fiatalok számára, hogy egy vállalattal kötött munkaszerződés segítségével mind munkatapasztalatra, mind gyakorlati készségekre tegyenek szert, valamint hogy gyakran egy oktatási intézményen keresztül technológiai tudást szerezzenek. Néhány országban jó példák léteznek arra, hogy a tanulószerződéses gyakorlati képzést miként lehet optimálisan felhasználni az oktatásból a munkába való átmenet megkönnyítésére. Elterjedt igény mutatkozik a jó minőségű tanulószerződéses gyakorlati képzés kínálatának javítására: a Tanács 2012-ben hét ország számára a tanulószerződéses gyakorlati képzésre, három ország számára a szakképzésre vonatkozó országspecifikus ajánlásokat fogalmazott meg. A többi országban is sok tennivaló van a tanulószerződéses gyakorlati képzés működésének javítása, és az ESZA-eszközök jobb kihasználása érdekében. A tanulószerződéses gyakorlati képzési rendszerek sikertényezőit három fő csoportba lehet sorolni. Egyrészt a szakképző és szakoktató iskolák / intézmények és a vállalatok közötti hatékony partneri viszony meghatározza a tanulószerződéses gyakorlati képzés sikerességét. A szakképző és szakoktató iskoláknak a helyi üzleti vállalkozásokkal hálózatban kell működniük. A szociális partnerek szorosabb bevonása szükséges annak biztosítására, hogy a tanulószerződéses gyakorlati képzés időszerű maradjon annak érdekében, hogy a megszerzett készségek lépést tartsanak a szükségletekkel. A képzési/foglalkoztatási standardokat rendszeresen felül kell vizsgálni és aktualizálni kell, és a szociális partnerek ebben jól közre tudnak működni. Másrészt mind a megszerzett képesítésnek, mind a tanulási folyamatnak magas minőségi színvonalat kell képviselnie annak érdekében, hogy a tanulószerződéses gyakorlati képzés teljes potenciálja kiaknázható legyen, biztosítsa e modell értékes tanulási útként való elismerését, a határokon túl való alkalmazhatóságát, és az út megnyitását a magas színvonalat képviselő készségek előtt. Harmadrészt a tanulószerződéses gyakorlatot megfelelően be kell illeszteni a nemzeti vagy a regionális oktatási és képzési rendszerbe, és egyértelmű szabályozó feltételrendszeren kell alapulnia. Ez utóbbinak tisztáznia kell minden érintett fél felelősségét, jogait és kötelezettségeit, és támogatnia kell az érintettek széles körének együttműködését és elkötelezettségét. Végül hangsúlyozni kell azt is, hogy azoknak a fiataloknak, akik lemorzsolódtak az oktatásból, vagy akiknél fennáll ennek kockázata, különösen szükségük van a támogatásra, hogy tanulószerződéses gyakorlati képzést vállalhassanak. … a munkáltatók bevonását igényli… A munkaalapú tanulás megfelelő irányításának hatására olyan költség-haszon arány alakul ki, amely arra ösztönzi a munkáltatókat, hogy bekapcsolódjanak abba. A munkaalapú tanulás csak olyan országokban létezik, ahol a vállalatok támogatják az elképzelést, és helyeket biztosítanak tanulószerződéses gyakorlati képzésre és a hallgatók kihelyezésére, vagy együttműködnek az iskolákkal. A szabályozási keretnek megfelelően ösztönöznie kell a munkáltatókat, hogy elegendő helyet biztosítsanak tanulószerződéses gyakorlati képzésre. Ki kell elégítenie a különös kihívásokkal szembesülő, és korlátozott erőforrásokkal rendelkező kkv-k speciális szükségleteit. Az ösztönzők lehetnek pénzügyiek, például adókedvezmény, támogatások vagy egyéb, de lehetnek nem pénzügyiek is, úgymint bizonyos támogató szolgáltatásokhoz való hozzáférés lehetősége, például segítségnyújtás a vállalatoknak a tanulószerződéses gyakorlati képzés befogadásához. Ebben az összefüggésben az ERFA-támogatás pozitív hatással lehet a kkv-kra. A tanulószerződéses gyakorlati képzés támogatása – amellett, hogy új felvétel esetén a lehetséges pályázók feltérképezésének különleges módját képviseli – hosszú távon szélesebb körű gazdasági előnyökhöz vezet, és egyidejűleg a társadalmi felelősség kifejezője. … és uniós tőkeáttétellel támogatható A tanulószerződéses gyakorlati képzés minőségének és kínálatának gyors javítására való igény és a tagállamok szakképzés területén való együttműködésének támogatása érdekében a Bizottság létrehozza a tanulószerződéses gyakorlati képzés európai szövetségét. A Bizottság már felismerte, hogy az összes érintett közötti jó együttműködés az ilyen kezdeményezések sikerének elengedhetetlen feltétele[42]. Egy ilyen szövetség összehozná az érintetteket, akik a hatóságokat, az üzleti és szociális partnereket, a szakképzés kutatóit és résztvevőit és a fiatalok képviselőit foglalják magukba. Ez összefogná a jelenlegi intézkedések különféle irányzatait, és népszerűsítené a sikeres tanulószerződéses gyakorlati képzés rendszereinek előnyeit és módjait, valamint felépítésük módjait. A szövetség a különféle foglalkozások általános duális képzési tanmenetének kifejlesztésében, a külföldön töltött tanulószerződéses gyakorlati képzés elismertetésében, és a megfelelő szabályozó keretrendszer támogatásában is segítséget nyújtana. E szövetség keretében a Bizottság is támogatni fogja a duális oktatás fejlesztése érdekében létrehozott nemzeti partnerségeket. Ez összehozná az üzleti élet képviselőit, az oktatásért és foglalkoztatásért felelős hatóságokat, az ESZA irányító hatóságait és a szociális partnereket annak érdekében, hogy kidolgozzák, miként lehet megerősíteni a tanulószerződéses gyakorlati képzés szerepét a tagállamok munkaerőpiacán és oktatási rendszerében, és miként lehet igénybe venni az ESZA allokációit a duális tanulási rendszer kialakítására és megvalósítására. A tanulószerződéses gyakorlati képzés szövetségéhez hasonló tevékenységek ágazati szinten már működnek. Uniós szintű szövetség van megalakulóban az IKT-ágazatban[43]. 3. A fiatalok mobilitása A megnövekedett mobilitás több munkalehetőséget biztosítana … A fiatalok munkanélküliségi rátái közötti lényeges különbségek – az egyes tagállamok betöltendő álláshelyei számának emelkedése mellett – rávilágítanak arra, hogy az Unión belüli mobilitás több foglalkoztatási lehetőséghez juttathatja a fiatalokat. A nemzetközi gyakorlati képzés és a tanulószerződéses gyakorlati képzés e tekintetben sok előnnyel jár, és lehetőséget biztosít egy más országban való munkavállalás kipróbálására anélkül, hogy azonnal elköteleznék magukat a hosszú távú foglalkoztatás mellett. E rendszerek azonban még nem terjedtek el széles körben. Ez szöges ellentétben áll a fiatalok mobilitás iránt tanúsított nyitottságával, és a külföldi tanulásra irányuló programok – mint az Erasmus és a Leonardo – sikerével. … amelyet az Unió eszközei támogatnak… Az EURES-ről legutóbb hozott, az európai munkahelyek hálózatát eredményorientált közvetítő eszközzé alakító határozat[44] közvetlenül érinti a fiatalokat, mivel kiterjed majd a munkavállalással kapcsolatos tanulószerződéses gyakorlati képzésre és a szakképzésre is. Ezenfelül a Bizottságnak szándékában áll továbbfejleszteni „Az első EURES-állásod” kezdeményezést, amely a 18 és 30 év közötti uniós polgároknak segít abban, hogy más tagállamban munkát találjanak. A rendszer ötvözi az állásközvetítő szolgáltatókat az uniós pénzügyi ösztönzőkkel (az állásinterjúkkal kapcsolatos utazási költségekhez való hozzájárulás, foglalkoztatást megelőző képzés és munkaintegrációs tevékenységek). A Bizottság a 2013-ban induló közalkalmazotti szolgálatok kezdeményezése elindításával ezekre a lépésekre fog építeni azzal a céllal, hogy javítsa az európai munkaerőpiac működését. Ezeknek a szolgálatoknak nagyobb szerepet kell majd játszaniuk az összes, a munkaerő unión belüli mobilitása révén létrehozott álláslehetőség kihasználásában, és az uniós polgárok, különösen a fiatalok foglalkoztatási kilátásainak biztosításában. Ez csökkenti a nagyobb eltérések kockázatát és ezáltal hatékonyabbá teszi az európai munkaerőpiacot, és segít a jövőbeli munkaerő- és készséghiányok megoldásában. … de további erőfeszítéseket igényel A fiatalok munkanélküliségének sürgető kihívása miatt a további erőfeszítések alapvető fontosságúak. A Bizottság felkéri az Unió költségvetési hatóságát arra, hogy a célzott mobilitási rendszerek, mint például „Az első EURES-állásod” támogatásának folytatása érdekében 2013-ban, valamint a későbbiekben biztosítson elegendő erőforrást, és felkéri a tagállamok állami foglalkoztatási szolgálatait arra, hogy folytassák az EURES-alapú programok fejlesztését, és általánosan alkalmazzák azokat normál üzleti folyamataikban. A munkakeresők – köztük a fiatalok – számára célzottabb és egyénre szabottabb intézkedések kialakítása a belátható jövő prioritása lesz. 2013-ban a Bizottság a társadalmi változás és innováció programjának jövőbeli EURES-tengelye részeként fontolóra veszi egy kiszélesített „EURES állások a fiataloknak” program megvalósíthatóságát, amely „Az első EURES-állásod” kezdeményezés és az oktatás terén (Erasmus, Leonardo da Vinci) szerzett tanulságokra épül. Ez támogathatja a fiatalokat a más tagállamban történő álláskeresésben és munkakezdésben, tanulószerződéses gyakorlati képzésben és szakképzésben[45]. VI. További lépések Az uniós és nemzeti szinten megvalósított számos erőfeszítés ellenére az elmúlt évben romlottak az európai fiatalok álláslehetőségei. Erre sürgősen és határozottan reagálni kell. A közlemény kiemeli a Bizottság helyzetelemzését, és áttekintést ad arról, hogy mit lehet tenni a munkaerő-piaci politika eszközei segítségével a helyzet orvoslása érdekében mind uniós, mind nemzeti szinten. Az intézkedéseket együtt kell végrehajtani, erős, bizalomra épülő partnerséget kell kiépíteni minden érintettel, legyenek azok foglalkoztatási szolgálatok, oktatást nyújtó intézmények, szociális partnerek, munkáltatók vagy ifjúsági szervezetek. Európa gazdasági is szociális jövője a tét. A Bizottság: · sürgeti a tagállamokat, hogy haladéktalanul fogadják el az e csomag részét képező, ifjúsági garancia létrehozásáról szóló tanácsi ajánlásra irányuló javaslatot, és 2013 folyamán vezessék be ifjúsági garanciarendszerüket; · felhívja a szociális partnereket, hogy a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszere megteremtése érdekében tevékenykedjenek azért, hogy a szakmai gyakorlat a fiatalok számára biztonságos feltételek mellett végzett, jó minőségű munkát jelentsen; · a tanulószerződéses gyakorlati képzés minőségének és kínálatának javítása, és a duális szakképzési rendszerek nemzeti partnerségének támogatása érdekében létrehozza a tanulószerződéses gyakorlati képzés európai szövetségét; valamint · 2013 első felében konzultációt indít az érintettekkel a jövőbeli, „EURES állások fiataloknak” program fejlesztéséről, és előterjeszt egy olyan kezdeményezést, amely – jelentőségükhöz mérten – strukturáltabb alapokra helyezi az uniós mobilitási eszközöket, a támogatást és az irányítást. [1] Az Eurostat fő munkaerő-piaci mutatói, időszakosan kiigazított negyedéves adatok; a fogalommeghatározás szerint a 25 év alattiak tekintendők fiatalnak, a 25 év felettiek pedig felnőttnek. [2] A fiatalok helyzete című bizottsági szolgálati munkadokumentum (amely az EU ifjúságról szóló jelentését kíséri), SWD(2012) 257., 2012. szeptember 10. [3] COM(2011) 933, 2011. december 20. [4] Az Európai Tanács elnökségi következtetései, EUCO 76/12, 2012. június 29. és EUCO 156/12, 2012. október 19. [5] Az Európai Parlament 2012. május 24-i állásfoglalása a „Több lehetőséget a fiataloknak” kezdeményezésről (2012/2617(RSP)). [6] COM(2012) 669, 2012. november 20. A Tanács következtetései az oktatás és a képzés terén folytatott európai együttműködésről („Oktatás és képzés 2020”) (2009. május 28-i 2009/C 119/02) és az EU ifjúsági stratégiája (2009. április 27-i COM (2009) 200) megfelelő keretet teremtenek az oktatás, a képzés és a fiatalok foglalkoztatása érdekében tett összehangolt európai erőfeszítéseknek. [7] SWD(2012) 406, 2012. december 5. [8] Átfogó áttekintés a tagállamok által hozott a szakmai gyakorlattal kapcsolatos intézkedésekről, Európai Bizottság, 2012, a tanulószerződéses gyakorlati képzés az Európai Unió tagállamaiban, Európai Bizottság, 2012. [9] Az Eurostat fő munkaerő-piaci mutatói, időszakosan kiigazított negyedéves adatok, a fogalommeghatározás szerint a 25 év alattiak tekintendők fiatalnak, a 25 év felettiek pedig felnőttnek. [10] A munkanélküliségi hányados (a fiatal munkanélküli személyek aránya a teljes fiatal népességen belül) tartalmazza a korosztályon belül, főleg az oktatásban résztvevők nagy inaktív csoportját, és ezáltal teljesebb képet tud biztosítani a munkanélküliségi probléma méretét illetően. Ez az adat a fiatalok inaktivitása tekintetében nagy eltéréssel rendelkező országok összehasonlítása esetén releváns (további részletekért lásd az Európai Bizottság 2007-es európai foglalkoztatási jelentésének 1. fejezetét). [11] Az Eurostat munkaerő-statisztikája, szezonálisan nem kiigazított negyedéves adat (lfsq_pganws) és (lfsq_upgal) a második negyedévre vonatkozóan. Az ifjúság életkora 15–24 év, a felnőtteké 25–64 év. [12] Az Eurostat munkaerő-statisztikája, szezonálisan nem kiigazított negyedéves adat (lfsq_eppqa) and (lfsq_etpga) a második negyedévre vonatkozóan. Az ifjúság életkora 15–24 év, a felnőtteké 25–64 év. [13] 13 európai ország adatai. Európai bizottság, Foglalkoztatási és szociális fejlemények Európában, 2012, hamarosan megjelenik. [14] Lásd a 12. lábjegyzetet. [15] Lásd a 12. lábjegyzetet. [16] A nemek közötti egyenlőség szakértőinek európai elektronikus hálózatának kalkulációja, amely az iskolából a munka világába való átmenet 2009-es munkaerő-felmérésének ad hoc modulján alapul. [17] A duális munkaerőpiacokon az ideiglenes szerződések magas aránya – nagyrészt fiatalok alkalmazására – határozatlan időre szóló, nagyobb foglalkoztatási biztonságot nyújtó szerződésekkel párhuzamosan létezik. A munkához való jog védelmének egyenlőtlenségei a határozatlan időre szóló és a határozott időre szóló szerződések között jelentik a szegmentáció fő forrását. [18] Az Eurostat munkaerőadatai, szezonálisan nem kiigazított negyedéves adat [lfsq_igaww] a második negyedévre vonatkozóan. 15–24 év közötti fiatalok, kivéve a „nem válaszol” feleleteket. [19] Eurostat, munkaerő-statisztika, [edat_lfse_20]. [20] Foglalkoztatási és szociális fejlemények Európában, 2012, hamarosan megjelenik. [21] Az alacsony képzettségűeket fenyegeti leginkább a munkanélküliség, és kilátásaik nagy valószínűséggel tovább romlanak. A Cedefop legutóbbi készség-előrejelzése (http://www.cedefop.europa.eu/EN/about-cedefop/projects/forecasting-skill-demand-and-supply/skills-forecasts.aspx) szerint a legfeljebb alacsony középfokú végzettséggel rendelkezők számára az Unióban található álláshelyek száma – amely 2000 és 2010 között már 20,4 %-kal csökkent – 2010 és 2020 között további 18,9 %-kal fog csökkenni. [22] Az iparpolitikáról szóló közlemény frissítése – COM (2012) 582, 2012. október 10. Az Unióban például 2015-re mintegy 700 000 betöltetlen IKT-szakemberi álláshely lesz (lásd: „Anticipating the Evolution of the Supply and Demand of e-Skills in Europe (2010-2015) (A digitális jártasság keresletének és kínálatának előrelátható alakulása Európában (2010–2015)” című, az Európai Bizottság számára készített jelentés, Empirica és IDC Europe, 2009. A Brüsszelben, 2011. december 13-án megrendezett, digitális jártassággal foglalkozó európai konferencián bemutatott aktualizált előrejelzés. A nem megfelelő készségek problémájának megoldása az egészségügy, a szociális ellátás, valamint a zöld gazdaság terén is rendkívül fontos. [23] Az Eurostat fő munkaerő-piaci mutatói, időszakosan kiigazított adat, a fogalommeghatározás szerint a 25 év alattiak tekintendők fiatalnak, a 25 év felettiek pedig felnőttnek. [24] A már megvalósított intézkedések részletei és a következő lépések a kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentumban találhatók, SWD (2012) 406, 2012. december 5. [25] A 2012. január 30-i informális tanácsi ülésen Barroso elnök kísérleti intézkedést javasolt a nyolc, legmagasabb ifjúsági munkanélküliségi szinttel rendelkező tagállam számára, hogy az ifjúsági munkanélküliség megoldása érdekében csoportosítsák át az uniós strukturális támogatásuk egy részét. [26] SWD(2012) 406, 2012. december 5. [27] Az önfoglalkoztatás egyre gyakrabban jelent a fiatalok számára is karrierlehetőséget, lásd A vállalkozói készségek iskolai fejlesztése Európában, Európai Bizottság, 2012. [28] E táblázat adatai ideiglenesek, és 2012. novemberi információkat tükrözik. [29] SWD(2012) 406, 2012. december 5. [30] Ezen felül a közös foglalkoztatási jelentés (COM(2012) 750, 2012. november 28. dokumentum melléklete) részét képezi a 2013-as európai szemesztert elindító bizottsági csomagnak, amely megerősíti és kiterjeszti az éves növekedési jelentést. Ez az európai foglalkoztatási és szociális helyzeten, a foglalkoztatási iránymutatások megvalósításán, valamint a 2012-es országspecifikus ajánlásokhoz vezető nemzeti reformprogramok országértékelésének eredményein, és eddigi megvalósításuk értékelésén alapul. [31] COM(2012) 750, 2012. november 28. [32] Javaslat – A Tanács ajánlása az ifjúsági garancia létrehozásáról, (COM (2012) 729, 2012. december 5. [33] SWD (2012) 409, 2012. december 5. [34] A nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatalok éves költsége Európában jelenleg a GDP 1,2 %-a, vagyis 153 milliárd euró, lásd: Eurofound, 2012, „NEETs – Young people not in employment, education or training: Characteristics, costs and policy responses in Europe” (Nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő „NEET”-fiatalok: Jellemzők, költségek és szakpolitikai válaszlépések Európában), Az Európai Unió Kiadóhivatala, Luxembourg. [35] Az ifjúsági garanciába való beruházás nem sorolható a nemzeti számlák bruttó állóeszköz-felhalmozás kategóriájába. [36] Átfogó áttekintés az Unió tagállamai által hozott a szakmai gyakorlattal kapcsolatos intézkedésekről, Európai Bizottság (2012). [37] „A fiatalság munkaerőpiacra való bejutásának, valamint a gyakornoki, szakmai gyakorlati és gyakorlati képzési lehetőségek előmozdítása”, EP 2009/2221(INI), 2010. 06. 14. [38] A Tanács 2011.6.17-i következtetései. [39] Javaslat a szakmai képesítések elismeréséről szóló 2005/36/EK irányelv és a belső piaci információs rendszer keretében történő igazgatási együttműködésről szóló rendelet módosításáról, COM (2011)883, final, 2011. december 19. [40] SWD(2012) 99, 2012. 04. 18. [41] COM(2012) 728, 2012. 12. 05. [42] COM(2012) 669, 2012. november 20. [43] A „Grand Coalition for ICT Jobs” az IKT-szakemberek munkaerő-piacán jellemző, nem megfelelő készségek hiányának megoldása érdekében a szövetséges érintettekre irányul. [44] C(2012) 8548, 2012. november 26. [45] A fiatalok mobilitásának támogatása érdekében a Bizottság szándékában áll a „Mozgásban az ifjúság” kártya kezdeményezés bemutatása.