Az igazságszolgáltatás fejlett információs és kommunikációs technológiákat alkalmaz, és ezeket jelenleg tovább fejlesztik annak érdekében, hogy a Covid19-világjárvánnyal összefüggésben jelentkező nehézségek ellenére a bíróságok fennakadás nélkül működjenek. Észtország azon tagállamok egyike, amelyek kiváló eredményeket mutatnak fel az információs és kommunikációs technológiák (IKT) használatában az igazságszolgáltatási rendszer minőségének és hozzáférhetőségének javítására . A bíróságok munkáját négy IKT-eszköz segíti: a Bírósági Információs Rendszer, a nyilvános e-akta, az e-akta és a nemrég elindított Digitális Bírósági Ügyiratok rendszer. A Bírósági Információs Rendszer a valamennyi bíró és bírósági tisztviselő által használt belső bírósági informatikai rendszer, amely az összes bírósághoz benyújtott vagy bíróság által létrehozott iratot tartalmazza. Egyben arra is alkalmas, hogy bírósági iratokat igényre szabott sablonok alapján hozzanak létre, információkat kérjenek le más adatbázisból és bírósági információkat küldjenek e-aktán keresztül más informatikai rendszerek részére. A Bírósági Információs Rendszert a bírák közötti automatikus ügykiosztásra is használják . A nyilvános e-akta külső informatikai rendszer, amely a peres felek és képviselőik részére lehetővé teszi, hogy elektronikus úton vegyenek részt az eljárásokban . A nyilvános e-akta rendszer útján az állampolgárok polgári és szabálysértési eljárásokat kezdeményezhetnek, ezeket nyomon követhetik, és iratokat nyújthatnak be feldolgozásra. Az e-akta rendszerre épül, amely a rendőrség, az ügyészség, a bíróságok és egyéb eljáró hatóságok informatikai rendszereit köti össze, biztosítva az eljárásokra vonatkozó információk felek közötti központi megosztását, valamint a gyors és papírmentes adatcserét. A nyilvános e-akta rendszer célja, hogy az e-akta rendszerben megtalálható információk az eljárásokban részt vevő felek rendelkezésére álljanak az interneten keresztül . Az e-akta belső központi informatikai rendszer, amely részletes áttekintést nyújt az eljárások különböző szakaszairól. Lehetővé teszi az eljárásokban részes felek közötti egyidejű információcserét . Az ügyfélrendszerek felhasználói csak a szakmai feladataikhoz kapcsolódó adatokat láthatják . A Digitális Bírósági Ügyiratok rendszer a bírósági ügyiratok jobb és funkcionálisabb áttekintését és hozzáférhetőségét teszi lehetővé a bírók, a bírósági fogalmazók és a bírósági eljárásban részes felek részére . Ezen IKT eszköz több lehetőséget kínál a felhasználók számára az igazságszolgáltatás eljárási szakaszainak és folyamatainak jobb megszervezésére és optimalizálására . A Covid19-világjárványra adott válaszlépésként előrehozták a Digitális Bírósági Ügyiratok rendszer továbbfejlesztését és megvalósítását, ami lehetővé tette, hogy a bíróságok és az ügyészség jelentősebb megszakítás nélkül folytathassák munkájukat.

A Bíróságok Igazgatási Tanácsa lényeges szerepet tölt be a bíróságok rendelkezésére álló erőforrások meghatározásában, és hozzájárult a Covid19-világjárványra adott válaszlépésekhez. A többségében bírákból álló, nem állandó testületként működő Bíróságok Igazgatási Tanácsa lényeges szerepet tölt be az igazságszolgáltatási rendszer irányításában. Jóváhagyja többek között az igazságügyi térképet, az egyes bíróságok bíráinak létszámát, a bírósági elnökök kinevezését és felmentését. Véleményt formál a bírósági költségvetésről és a Legfelsőbb Bíróság tagjának jelölt bírákról. A Tanács nem állandó jelleggel működik, évente négy rendes ülést és szükség szerint rendkívüli üléseket tart. Megvitatta például az igazságszolgáltatási rendszer Covid19-világjárványra adott válaszlépéseit, így többek között az igazságszolgáltatásban alkalmazott elektronikus kommunikáció továbbfejlesztését a bíróságok működésének fenntartása érdekében . A Tanács részére az igazságügyi minisztérium nyújt szervezeti támogatást, azonban nem avatkozhat be a testület munkájába és döntéshozatalába. Az igazságügyi minisztérium bíróságokkal kapcsolatos legfontosabb döntéseit a Tanácsnak jóvá kell hagynia . Pénzügyi, költségvetési és egyes emberi erőforrásokkal kapcsolatos kérdésekben továbbá véleményt nyújt . Részt vesz különösen az erőforrások bíróságok részére történő elosztásában, és véleményezi az igazságügyi minisztérium bírósági elnökökkel való egyeztetést követően kidolgozott javaslatát. A Tanács költségvetésre vonatkozó véleményének előterjesztése folyamán kompromisszumos javaslat alakul ki a bíróságok maximális részvételével.

Észtországban a fékek és ellensúlyok rendszere fejlett, a jogszabályok elfogadásának folyamata inkluzív, s ez jelenleg további fejlesztés alatt áll. A Legfelsőbb Bíróság alkotmányossági felülvizsgálati tanácsa előzetes és utólagos alkotmányossági ellenőrzést is végez, többek között közvetlen alkotmányossági panaszmechanizmus útján. A fékek és ellensúlyok rendszerében komoly szerepet tölt be az igazságügyi biztos; „A” státuszú akkreditációja az ENSZ-alapelveknek megfelelően folyamatban van (a Covid19-világjárvány miatt késik).

Új jogalkotási környezet és jogalkotási szakpolitikai iránymutatások kidolgozása van folyamatban a felhasználóbarát és befogadó jelleg javítása érdekében a lakosság és az érdekelt felek szempontjából. A jogszabályok szerkesztéséhez „A helyes jogalkotási gyakorlat és jogszabályszerkesztés szabályai” c. útmutató nyújt segítséget. A folyamat rendszerint „jogalkotási szándék” megfogalmazásával kezdődik. Ez bemutatja a kérdést, amellyel a tervezett jogszabály foglalkozni kíván, a lehetséges célközönséget, elemzi a jelenlegi helyzetet és a szakpolitikai alternatívákat, valamint a lehetséges lépések potenciális hatásait . A minisztériumoknak meg kell határozniuk, mely érdekelt felekkel kell konzultálni minél hamarabb, legkésőbb a jogalkotási szándék vagy a fejlesztési terv kidolgozására irányuló javaslat megfogalmazásának szakaszában. Az érdekelt felekkel legalább két fázisban kell konzultációt folytatni: amikor döntés születik a jogszabály (szándék) kidolgozásáról, illetve a jogszabály kidolgozását követően, mielőtt a parlamentnek benyújtanák. Minden jogszabálytervezetet, jogalkotási szándékot, fejlesztési terv kidolgozására irányuló javaslatot vagy egyéb potenciálisan jelentős kérdést konzultáció céljából közzétesznek az EIS (Eelnõude infosüsteem) szakpolitikai információs rendszerben. Az érdekelt feleket közvetlenül is rendszeresen megkeresik véleménykérésekkel. Az igazságügyi minisztérium egy újszerű, felhasználóbarátabb jogalkotási környezetet nyújtó projekten dolgozik, amely innovatív megoldásokkal kívánja biztosítani a jobb és befogadóbb jogszabályszerkesztést. A parlament jelenleg tárgyalja az „Iránymutatás a jogalkotási politika kialakításához, 2030” c. dokumentum tervezetét, amely a helyes jogalkotási politika normájának megújítására irányul, valamint útmutatóként kíván szolgálni a szakpolitikai döntéshozatalhoz, beleértve az érdekelt felekkel való együttműködés tekintetében.

Az újságírók védelmét szolgáló keret átfogónak tekinthető. Alapját a véleménynyilvánítás szabadsága képezi, amelyet az észt alkotmány és a médiaszolgáltatásokról szóló törvény kifejezetten elismer. Utóbbi az információforrások védelméről is rendelkezik. Az újságírók védelmének biztosítékait a büntetőeljárásról szóló törvény is tartalmazza . Ugyanakkor a rágalmazás bizonyos eseteiben az előirányzott szankciók egyike szabadságvesztés . Az újságírói foglalkozás, normák és védelem mutatójának elemzése a MPM 2020 szerint alacsony kockázatot mutat. Ennek ellenére a közelmúltban aggályok merültek fel az oknyomozó újságírók munkájába történő beavatkozások miatt . 2019-ben és 2020-ban az Európa Tanács az újságírás és az újságírók biztonságának előmozdítását és védelmét célzó platformja nem adott ki erre vonatkozó figyelmeztetést Észtországgal kapcsolatban . 2020-ban egy figyelmeztetés jelent meg a média szabadságára állítólag gyakorolt dermesztő hatásokról, azonban az ügy valójában az uniós szintű pénzügyi szankciók alkalmazásához kapcsolódott, amint azt az Európai Bizottság 2020. június 19-i véleményében megerősítette .

A tájékoztatáshoz való jogot az alkotmány mondja ki, és a hatóságok által tárolt információkhoz történő nyilvános hozzáférés jogát a nyilvános információkról szóló törvény szabályozza. Ugyanakkor – amint arra érintett felek a Bizottság figyelmét is felhívták és a Médiapluralizmus Monitor is említi – sokan úgy vélik, hogy a közigazgatás néha hajlamos megtagadni a hozzáférést a nyilvános információkhoz.

Centre for Media Pluralism and Media Freedom (2020), 2020 Media pluralism monitor. https://cmpf.eui.eu/media-pluralism-monitor/mpm-2020

Alkotmányossági felülvizsgálatot a Legfelsőbb Bíróság alkotmányossági felülvizsgálati tanácsa végez. A Legfelsőbb Bíróság a legmagasabb, harmadfokú bíróság, egyben az alkotmányossági felülvizsgálatot végző bíróság is. Az alkotmányossági felülvizsgálatot végző bíróság eljárásrendjéről szóló törvény értelmében az alkotmányossági felülvizsgálati tanács törvények és más általános hatályú jogszabályok alkotmányosságát vizsgálja . Bíróság, a köztársasági elnök, az igazságügyi biztos, helyi önkormányzati tanács vagy a parlament többféle alkotmányossági felülvizsgálati eljárást kezdeményezhet. Ha a köztársasági elnök megtagadja egy törvény kihirdetését, a parlament által második olvasatban változtatás nélkül elfogadott törvény alkotmányba ütközésének kimondására a köztársasági elnök kérelmet nyújthat be (előzetes alkotmányossági felülvizsgálat). Az igazságügyi biztos (ombudsman) ugyancsak kulcsszerepet játszik a törvények alkotmányossági felülvizsgálatának rendszerében, különösen az utólagos absztrakt alkotmányossági felülvizsgálat kezdeményezésének jogával . A Legfelsőbb Bíróság ítélkezési gyakorlatával összhangban egyes kivételes helyzetekben a Bíróság megengedi egyéni panasz közvetlenül a Bíróságnak történő benyújtását, mielőtt a kérelmező kimerítette volna az alsóbb szintű bíróságok előtti jogorvoslatokat. Ilyen kivételes helyzetet jelent nevezetesen, ha a kérelmező alapvető jogainak védelmére nem áll rendelkezésre hatékony jogorvoslat .

Európa Tanács, az újságírás és az újságírók biztonságának előmozdítását és védelmét célzó platform (2020): Az észt kormány válasza a platformnak a Sputnik orosz állami hírügynökséggel kapcsolatban. https://rm.coe.int/estonia-reply-en-sputnik-24january2020/168099922f

Európa Tanács, az újságírás és az újságírók biztonságának előmozdítását és védelmét célzó platform. https://www.coe.int/en/web/media-freedom/the-platform

Európai Bizottság (2019, 2020): Az EU igazságügyi eredménytáblája.

European Network of National Human Rights Institutions – ENNHRI (2020), The rule of law in the European Union: Reports from national human rights institutions.

GRECO (2013), Negyedik értékelési kör. A parlamenti képviselőket, bírákat és ügyészeket érintő korrupció megelőzése. Értékelő jelentés. Észtország.

GRECO (2015), Negyedik értékelési kör. A parlamenti képviselőket, bírákat és ügyészeket érintő korrupció megelőzése. Megfelelőségi jelentés. Észtország.

GRECO (2017), Negyedik értékelési kör. A parlamenti képviselőket, bírákat és ügyészeket érintő korrupció megelőzése. Második megfelelőségi jelentés. Észtország.

GRECO (2018), Ötödik értékelési kör. A korrupció megelőzése és a feddhetetlenség előmozdítása a központi kormányzati szerveknél (felső vezetői tisztségek) és a bűnüldöző hatóságoknál. Értékelő jelentés. Észtország.

Igazságügyi Minisztérium (2020): Észtország online korrupcióellenes és összeférhetetlenségi képzési programja – YouTube oldal. https://www.youtube.com/playlist?list=PL5JI001vz8bOi09N3PabBK2ogjrf0k03V

Igazságügyi Minisztérium: Bűnözés Észtországban (2019), 2019. https://www.kriminaalpoliitika.ee/kuritegevuse-statistika/korruptsioon.html

Igazságügyi Minisztérium: Nyilvántartott bűncselekmények (2003–2018), 2019. https://www.kriminaalpoliitika.ee/sites/krimipoliitika/files/elfinder/dokumendid/registreeritud_kuriteod_2003-2018.xlsx

Kommunikációs Főigazgatóság: Az Eurobarométer 482. sz. gyorsfelmérése: a vállalkozások viszonyulása a korrupcióhoz az Unióban, 2020.

Kommunikációs Főigazgatóság: Az Eurobarométer 502. sz. tematikus felmérése: korrupció, 2020.

Nyilvántartások és információs rendszerek központja, e-Business Register honlap. https://www.rik.ee/en/e-business-register

Nyilvántartások és információs rendszerek központja, e-File (e-akta) honlap. https://www.rik.ee/en/international/e-file

Riporterek Határok Nélkül (2020), Does crisis at leading daily mean end to investigative journalism in Estonia? https://rsf.org/en/news/does-crisis-leading-daily-mean-end-investigative-journalism-estonia

Rules for Good Legislative Practice and Legislative Drafting https://www.riigiteataja.ee/en/eli/508012015003/consolide

Virtuális országlátogatás Észtországban a 2020. évi jogállamisági jelentés összefüggésében.





II. melléklet: Országlátogatás Észtországban