[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 24.7.2008

COM(2008) 484 végleges

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK

A közegészségügyi program (2003–2008) végrehajtásának időközi értékelése

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK

A közegészségügyi program (2003–2008) végrehajtásának időközi értékelése

(EGT-vonatkozású szöveg)

BEVEZETÉS

A közegészségügyre vonatkozó közösségi cselekvési program (2003–2008) elfogadásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozat[1] (a továbbiakban: programhatározat) egy hat évre szóló, 2003. január 1-jétől 2008. december 31-ig végrehajtandó programot hozott létre.

Jelen közlemény célja a közegészségügyi program (2003–2008) (a továbbiakban: a program) első három évének végrehajtására vonatkozó értékelés következtetéseinek bemutatása.

Az értékelés gondolata a fenti határozat 12. cikkének (3) bekezdéséből származik, amely bekezdés azt is előírja az Európai Bizottság számára, hogy közölje az értékelés eredményeit az Európai Parlamenttel, a Tanáccsal, a Gazdasági és Szociális Bizottsággal, valamint a Régiók Bizottságával.

Az értékelést a RAND Europe tanácsadó cég független szakértői végezték; ezt a céget pályázati eljárás útján választották ki.

A teljes értékelő jelentés megtalálható az Egészség- és Fogyasztóügyi Főigazgatóság Europa honlapján, az alábbi címen: http://ec.europa.eu/health/ph_programme/eval2003_2008_en.htm.

2. háttér

Az Európai Közösséget létrehozó szerződés 152. cikke előírja, hogy valamennyi közösségi politika és tevékenység meghatározása és végrehajtása során biztosítani kell az emberi egészségvédelem magas szintjét.

A közegészségügyi program kiegészíti a nemzeti politikákat, és célja, hogy hozzájáruljon a Szerződésben megfogalmazott célok eléréséhez.

A program általános célkitűzései a következők:

- az egészségügyi tájékoztatás és az ismeretek javítása a közegészségügy fejlesztése érdekében;

- az egészségügyi veszélyekre való gyors és összehangolt reagálás képességének erősítése;

- az egészség elősegítése és a betegségek megelőzése az egészséget befolyásoló tényezők ellen való fellépéssel, valamennyi közösségi politikában és tevékenységben.

A programot ennek megfelelően úgy alakították ki, hogy az:

- valamennyi közösségi politika és tevékenység végrehajtása során – egy integrált és ágazatközi egészségügyi stratégia révén – biztosítsa az emberi egészségvédelem magas szintjét;

- szüntesse meg az egészségügyben tapasztalható egyenlőtlenségeket;

- ösztönözze a tagállamok közötti együttműködést a Szerződés 152. cikkének hatálya alá tartozó területeken.

3. Módszer

Az értékelés különböző adatgyűjtési módszereken alapult, úgymint elméleti kutatások, projektvezetőkkel folytatott felmérések, az érdekelt felek széles körével folytatott interjúk, adattárak és a projektadatbázis elemzése.

Az értékelés elsősorban azokra a 2003–2005-ös időszakban az éves ajánlattételi felhívások keretében társfinanszírozott projektekre összpontosított, amelyek a program fő tevékenységét alkották. A pályázati felhívásokra allokált költségvetés tette ki a működési költségvetés legnagyobb részét.

Időközi értékelésről lévén szó, azt akkor végezték el, amikor a projektek többsége még megvalósításának korai szakaszában volt. Ez azt jelenti, hogy az értékelést végzők nem tudták pontosan felmérni, hogy a 2003–2005-ös ajánlattételi felhívások keretében társfinanszírozásban részesült projektek milyen mértékben járultak hozzá a program célkitűzéseinek megvalósításához.

E korlátokra való tekintettel a közegészségügyi programot (2003–2008) illetően az értékelésben az alábbi szempontokra tértek ki.

4. Az értékelés szempontjai és a feltett kérdések

Az értékelés a következő egyedi szempontokkal foglalkozott:

Relevancia: a program céljainak jelentősége az érintett felek szükségletei szempontjából.

Eredményesség: a programhatározatban és az éves munkatervekben meghatározott célok elérésének mértéke; az éves munkatervekben és a programhatározatban megfogalmazott prioritásoknak a program által történő megfelelő megvalósításának mértéke; a program sikerének mértéke az emberi egészség védelmére és a közegészség javítására irányuló nemzeti politikák (az európai hozzáadott érték általi) ésszerű költségek melletti kiegészítése tekintetében.

Hatékonyság: a források időben történő elosztása, megfelelő mennyiség, minőség és költséghatékonyság; a program szervezeti felépítésének, szerkezetének, valamint a kapcsolódó felelősségi köröknek és általában az igazgatási kapacitásnak a vizsgálata az elért célok függvényében; a program végrehajtása során alkalmazott módszerek.

Összeegyeztethetőség és kiegészítő jelleg: a program végrehajtása során alkalmazott intézkedések egyéb uniós szakpolitikákkal és tevékenységekkel (például regionális politika, kutatás, statisztikai programok, foglalkoztatási politika, stb.) való összeegyeztethetősége és kiegészítő jellege biztosításának mértéke.

Elfogadhatóság: az érintettek milyen mértékben fogadják el a közegészségügyi politikát általában, és a program milyen mértékben valósítja meg azt.

Ellenőrzés: a program tevékenységeinek ellenőrzésére szolgáló jelenlegi rendszer megfelelősége.

Fenntarthatóság: milyen mértékben tarthatók fenn a program eredményei közép-, illetve hosszú távon, azaz a közösségi finanszírozás lejártát követően.

5. megállapítások

Az értékelés legfontosabb megállapításai az alábbiakban olvashatók.

5.1. Relevancia

A projektvezetőkkel készített felmérésekből és a különböző érdekelt csoportokkal folytatott interjúkból kiderült, hogy az érdekelt felek egyértelműen úgy ítélik meg, hogy a program mind az érintettek, mind pedig az uniós polgárok számára előnyökkel jár. Olyan jelentős előnyöket említettek, mint például a hálózatépítés, az ismeretek és bevált gyakorlatok cseréje, az európai szintű együttműködés vagy a kapacitásépítés.

5.2. Eredményesség

A felmérés szerint a projektek hozzájárulnak a programhatározat és a munkatervek célkitűzéseinek eléréséhez. „A projekteket láthatóan a Hivatalos Lap internetes kiadásában közzétett világos és átlátható értékelési eljárásokkal választották ki, és ez azt a benyomást erősíti, hogy kizárólag a vonatkozó projekteket támogatták. A kiválasztási eljárásban az értékelők minden bizonnyal átlátható módon, megfelelő kritériumokat alkalmaztak; és ezt a benyomást a felmérések és interjúk bizonyítottan alátámasztják[2].”

5.3. Hatékonyság

A projektvezetők jelentős része úgy vélte, hogy a projektek igazgatása összetett és bürokratikus, a projektek benyújtásával kapcsolatos eljárás pedig időigényes és körülményes.

5.4. Összeegyeztethetőség és kiegészítő jelleg

A közegészségügyi program (2003–2008) más közösségi tevékenységekkel való összekapcsolódásának mértéke területenként eltérő; különösen szoros összefonódás észlelhető mindenekelőtt a bioterrorizmus, az egészségügyi rendszerek és a gyógyszerek tekintetében.

5.5. Elfogadhatóság

Az interjúk során megkérdezettek és az érintettek messzemenően elfogadják és támogatják a közegészségügyre vonatkozó európai szintű intézkedéseket . A program hozzáadott értéke abból adódik, hogy a nemzeti kormányok egészségügyi politikái, illetve az Európai Közösség egészségügyi politikája hatékonyan összekapcsolódnak és ezáltal hozzájárulnak a vonatkozó intézkedések támogatásához és összehangolásához.

5.6. Ellenőrzés

Az értékelés a program valamennyi tevékenysége tekintetében elsősorban az ajánlattételi felhívások során társfinanszírozott projektek ellenőrzésére összpontosított. A felmérések és az interjúk arra engednek következtetni, hogy a projektek ellenőrzése megfelelő módon zajlott.

5.7. Fenntarthatóság

A projektvezetők csaknem fele (47%) úgy vélte, hogy a projekt és eredményei a program pénzügyi támogatásának befejezése után is fenntarthatók lesznek. A válaszadók szerint a fenntarthatóság a projekt eredményeinek alkalmazása, információk terjesztése (pl. közegészségügyi jelentések formájában), a partnerekkel, valamint egyéb szervezetekkel folytatott további együttműködés és hálózatépítés, képzés és további finanszírozás által biztosítható. Az értékelés alapján arra a következtetésre jutottak, hogy a program legalább egyes részeinél fenntartható eredmények várhatók.

6. Ajánlások

A közegészségügyi program (2003–2008) átfogó értékelése pozitív. Ugyanakkor az alábbi három területre vonatkozóan tizennyolc ajánlást fogalmaztak meg: program, igazgatás és projektek.

6.1. Program

Az értékelés során megállapították, hogy a program prioritásai bonyolultak. Még ha a prioritások teljes mértékben megalapozottak is, valószínűleg nem tükrözik az érintettek és/vagy az uniós polgárok tényleges szükségleteit. Nagyobb figyelmet kellene fordítani pontosabb, a szükségleteknek sokkal inkább megfelelő rangsorolási folyamat segítségével meghatározott prioritások kifejlesztésére.

Azt ajánlották, hogy a nagyobb hatást elérő és a különösen fontos területekre kellene összpontosítani.

6.2. Igazgatás

Az innovatívabb javaslatok ösztönzése érdekében új finanszírozási módszerek kifejlesztését kellene kezdeményezni.

Az érdekelt felek „belső köre” nagyon jól ismeri a programot és intézkedéseit, azonban lehetséges, hogy az esetleges érdeklődők nagy száma nem rendelkezik a megfelelő információkkal. Az értékelésben azt javasolták, hogy a társfinanszírozott projektek előnyeiről tájékoztassák az érdekcsoportokat, mégpedig szükségleteikre szabott információk formájában.

Miután a program sikeres megvalósítása többek között a nemzetközi szervezetekkel való együttműködéstől is függ, azt ajánlották, hogy a nemzetközi szervekhez fűződő jelenlegi kapcsolatokat továbbra is tartsák fenn, illetve erősítsék azokat.

6.3. Projektek

Az ajánlattételi felhívás keretében benyújtandó projektekre vonatkozó eljárás egyszerűsítését ajánlották.

Az értékelésben azt javasolták, hogy korlátozzák az értékelendő javaslatok számát, és az alábbi szempontok alapján kezeljék azokat: közvetett verseny, zárt verseny és informális verseny.

Az értékelésben arra a következtetésre jutottak, hogy a program prioritásainak tükrében ellenőrizni kellene a projektek előrehaladását.

7. A Bizottságnak az értékelés következtetéseihez fűzött észrevételei

7.1. Program

Az értékelésben úgy vélték, hogy a program prioritásai bonyolultak. Azt is megjegyezték továbbá, hogy még ha ezek a prioritások teljes mértékben megalapozottak is, valószínűleg nem tükrözik az érintettek és/vagy az uniós polgárok tényleges szükségleteit.

A közegészségügyi program tevékenységeinek egyszerűsítése és rangsorolása érdekében több kezdeményezés is indult, ilyen például a közegészségügyi program (2003–2008) feltérképezése vagy a többéves tervezés. Ezek segítenek az új egészségügyi program, azaz az egészségügyre vonatkozó második közösségi cselekvési program (2008–2013)[3] egyes éveire vonatkozó prioritások kialakításában, valamint az érintett felek szükségleteinek megállapításában és a konkrét célkitűzések meghatározásában. A tevékenységek számának csökkentése, illetve a prioritások egyértelműbbé tétele által az új egészségügyi program körülhatároltabbá válik majd.

Ezenkívül a Bizottság egy átfogó, innovatív konzultációs folyamat megvalósítására törekszik az éves munkatervek prioritásainak meghatározása céljából, valamint annak érdekében, hogy az uniós polgárok valós érdekeit figyelembe vegyék, és elősegítsék a program tudatosítását az érintettek körében. Több érdekeltcsoporttal is konzultálnak majd annak érdekében, hogy megtudják, melyek az ő szempontjukból releváns tevékenységi területek.

7.2. Igazgatás

Az új finanszírozási módszerek bevezetésének lehetőségével kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy a második egészségügyi program keretében (2008–2013) a finanszírozási mechanizmusok még szélesebb skálája áll rendelkezésre. Ezek a következők:

- a program valamely célkitűzésének megvalósítására szolgáló intézkedések társfinanszírozása (a projekt költségeinek legfeljebb 60%-áig);

- nemkormányzati szervezetek vagy szakosodott hálózatok üzemeltetési költségeinek társfinanszírozása (az elszámolható költségek legfeljebb 60%-áig)

- közszervezetek vagy nemkormányzati szervezetek a Közösség és egy vagy több tagállam általi közös finanszírozása (a költségek legfeljebb 50%-áig)

- más közösségi programokkal közös cselekvések.

Ami a projekt eredményeit illeti, azokat a különböző célcsoportokra szabva, megfelelő csatornákon keresztül ismertetik.

A projektek fenntarthatóságára különös figyelmet fognak fordítani. Teljesítménymutatókat lehetne alkalmazni a projektek alaposabb nyomon követésének biztosítása érdekében. A projektek végrehajtásának végén értékelni kellene a kedvezményezett által elért valós eredményeket. Cél annak ellenőrzése, hogy a végleges jelentések milyen mértékben tükrözik a projekt kezdetén elvárt eredményeket.

A programtevékenységeket az eddiginél szélesebb körben ismertetik majd. E célra átfogó stratégiát dolgoztak ki. Új kezdeményezéseket támogattak, a már meglévőket pedig kibővítették; így például az elektronikus hírlevelek és az internet használatát (az Egészség- és Fogyasztóügyi Főigazgatóság (DG SANCO) honlapja, az Európai Unió közegészségügyi portálja, Egészség–EU Hírlevél, az Egészség- és Fogyasztóügyi Végrehajtó Ügynökség honlapja), az információs napokat (Luxemburgban megrendezett és nemzeti szintű információs napok), a nemzeti kapcsolattartó pontok hálózatát és az egészséggel kapcsolatos új kiadványokat.

A Bizottság a különböző nemzetközi szervezetekkel, köztük az Egészségügyi Világszervezettel (WHO) és a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezettel (OECD) való együttműködést közvetlen támogatásokról szóló megállapodások révén kívánja elmélyíteni.

7.3. Projektek

Az ajánlattételi felhívás keretében benyújtandó projektekre vonatkozó eljárást egyszerűsíteni kell. Már a 2007-es ajánlattételi felhívás során is egyszerűsödött az eljárás, és a második egészségügyi program (2008–2013) keretében tovább egyszerűsítik majd.

2007-ben felülvizsgálták továbbá az ajánlattételi felhívásoknál alkalmazott értékelési kritériumokat. Az Egészség- és Fogyasztóügyi Végrehajtó Ügynökség által 2006-ban végzett értékelést követően 2007. február 12-én elfogadtak egy bizottsági határozatot[4] a közegészségügyi program cselekvéseinek kiválasztására és finanszírozására vonatkozó általános alapelvek és kritériumok meghatározásáról.

Felülvizsgálták az odaítélési kritériumokat is annak érdekében, hogy az értékelési folyamat átláthatóbbá váljon, és a pályázók számára világosabb legyen, milyen elvárásokat támasztanak a projektekkel szemben. Az odaítélési kritériumokat részleteiben is meghatározták, az eddiginél jobban kiemelve néhány szempontot, mint például a földrajzi lefedettség jelentését, az ajánlattételi felhívással kapcsolatban a partnerségek minőségét és szerepét, a hozzáadott európai értéket, a költségvetést és a pénzügyi irányítást.

Az ajánlattételi felhívás keretében benyújtott javaslatok számának az értékelésben javasolt eszközök révén történő korlátozása tekintetében a Bizottság rámutat arra, hogy a költségvetési rendelet közvetlen versenyt ír elő. Zárt verseny alkalmazása a közegészségügy területén nem előnyös, az informális versenyek pedig úgy tűnik, nem biztosítják a pártatlanságot és az egyenlő bánásmódot.

Felkérik a kedvezményezetteket, hogy fejtsék ki – lehetőség szerint a megfelelő mutatók mérései alapján, beleértve az egészséges életévek mutatóját[5] is –, hogy javaslataik milyen módon javítják az európai polgárok egészségét, és hogyan kívánják csökkenteni az EU tagállamai és egyes régiói között az egészségügy terén tapasztalt egyenlőtlenségeket.

8. KÖVETKEZTETÉSEK

Az időközi értékelésben jobbára pozitív következtetéseket vontak le, azonban kiemeltek néhány olyan területet is, amelyeket a közegészségügyi program (2003–2008) végrehajtásakor és a második egészségügyi program kidolgozásakor ajánlott figyelembe venni.

Az értékelés munkafolyamata nagyon átfogó volt, és a tervezési szakasztól a jelentés elkészítéséig hosszú időt ölelt fel. Olyan későn zárult le, hogy a politikai ciklusban már nem kerülhetett sor a közegészségügyi program (2003–2008) lényeges átdolgozására vonatkozó határozathozatalra; ezt a programot az egészségügyre vonatkozó második közösségi cselekvési program (2008–2013) hatályba lépésével, 2008. január 1-jén hatályon kívül helyezték.

Az értékelés eredményeit ugyanakkor a program hátralevő idejére, annak javítása érdekében – amennyiben lehetséges volt – haladéktalanul figyelembe vették. A második egészségügyi program (2008–2013) végrehajtásakor a Bizottság az értékelésben megfogalmazott ajánlásoknak különös figyelmet szentel majd.

[1] Az Európai Parlament és a Tanács 2002. szeptember 23-i 1786/2002/EK határozata a közegészségügyre vonatkozó közösségi cselekvési program (2003–2008) elfogadásáról, HL L 271, 2002. 10.9., 1.o.

[2] RAND: A közegészségügyi program (2003–2008) időközi értékelése, Végleges jelentés, 100-101. o.

[3] Az Európai Parlament és a Tanács 1350/2007/EK határozata (2007. október 23.) az egészségügyre vonatkozó második közösségi cselekvési program (2008-13) létrehozásáról (HL L 301., 2007.11.20., 3. o.)

[4] HL L 46., 2007.2.16., 45-50. o.

[5] http://ec.europa.eu/health/ph_information/indicators/lifeyears_en.htm