2. háttérmagyarázat: Zöld és digitális beruházási igények A kettős átállással és a kapcsolódó szakpolitikai célkitűzésekkel összefüggő további magán- és közberuházások iránti igények 2030-ig évi közel 650 milliárd EUR-ra becsülhetők. (1) A zöld átállás évente 520 milliárd EUR-t, vagyis ezen igények 80 %-át teszi ki, és a teljes összeg közel 60 %-a az éghajlat- és energiapolitikára irányul. Zöld átállás Az éghajlatvédelmi átállás elkerülhetetlenül felgyorsítja egyes meglévő tőkeállományok elavulását. Ez nem feltétlenül jelent visszafogottabb növekedést, viszont nagy valószínűséggel a növekedés összetételének megváltozásához vezet, mivel a beruházásokra több, a fogyasztásra pedig kevesebb forrást kell majd fordítani. (2) Az energia- és a közlekedési ágazatban a megnövekedett beruházási igények mintegy évi 390 milliárd EUR-ra becsülhetők. (3) A korábban megfigyelt tendenciához képest több mint 50 %-os növekedés főként a gazdaságunk dekarbonizálását célzó éghajlat- és energiapolitikai intézkedéseknek tudható be, de a bővülő gazdaság energia- és közlekedési igényeit is tükrözi. (4) A korábbi tendenciához viszonyítva ez átlagosan az energetikai és közlekedési beruházások GDP-n belüli részarányának körülbelül 2,1 százalékpontos növekedését jelenti. Ide tartoznak az energiahálózatba, az erőművekbe, az ipari kazánokba és az új tüzelőanyagok előállításába, illetve elosztásába történő beruházások, valamint az épületek szigetelésére, az energetikai felújításra és a járműbeszerzésre irányuló, illetve a közlekedési ágazatban eszközölt egyéb beruházások. (5) Ezen túlmenően ide tartozik a közlekedéssel kapcsolatos infrastrukturális beruházási igények egy része. (6) Ezek a becslések nem számolnak az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás miatt felmerülő jövőbeli igényekkel, például a meglévő eszközök éghajlatváltozással szembeni rezilienciájának fokozására irányuló beruházások iránti igényekkel vagy a gyakoribb szélsőséges időjárási események következtében megnövekedett költségekkel. A környezetvédelem egyéb területeire vonatkozó szakpolitikai célkitűzések eléréséhez a becslések szerint évente mintegy 130 milliárd EUR többletberuházásra lenne szükség. Ez a becslés tükrözi az olyan környezetpolitikai területek beruházási igényeit, mint a környezetvédelem, beleértve a biológiai sokféleséget, az erőforrás-gazdálkodást és a körforgásos gazdaságot. (7) Bár a beruházások jelentős részét a magánszektor fogja biztosítani, a közberuházások bővítésére ugyancsak szükség van. Digitális átállás Az uniós digitális átállás megvalósításához a becslések szerint összességében mintegy évi 125 milliárd EUR beruházási hiány kapcsolódik. (8) Ez az összeg tartalmazza a kommunikációs hálózatok, a digitális készségek fejlesztése, valamint a kulcsfontosságú digitális kapacitások és technológiák – például a számítási felhő, a félvezetők és a mesterséges intelligencia – fejlesztése terén fennálló beruházási hiányt, de nem terjed ki a közszolgáltatások digitalizálására és néhány további dimenzióra. _________________________ (1)A különböző szakpolitikák beruházási igényei különböző forrásokból származnak, és különböző megközelítéseket tükröznek (lásd a 3., 7. és 8. lábjegyzetet), és nagyságrendet jeleznek. (2)Pisani-Ferry, J. (2021), „Climate policy is Macroeconomic Policy, and the Implications Will Be Significant”, PIIE Policy Brief 21-20., 2021. augusztus. (3)Lásd az 55 %-os kibocsátáscsökkentésre vonatkozó szakpolitikai javaslatok hatásvizsgálatát, többek között a megújulóenergia-irányelv felülvizsgálatára vonatkozó hatásvizsgálatot ( SWD(2021) 621 final ). (4)A 2021 és 2030 közötti időszakban az energia- és a közlekedési ágazat éves beruházási igénye mintegy 1 billió EUR. Ezek a becslések a gazdaság energia- és közlekedési szükségleteinek kielégítéséhez szükséges beruházási igényeket, valamint az ambiciózusabb éghajlat- és energiapolitikai törekvések miatt megnövekedett beruházási igényeket tükrözik. A becslések alacsonyabb költségekkel számolnak az energetikai és közlekedési technológiák, például a megújuló energia és az akkumulátorok tekintetében. 650 milliárd EUR a közlekedési ágazatból származik, ami elsősorban a járművek beszerzési költségét takarja. Ez magában foglalja a magánháztartások által vásárolt járműveket, amelyek a nemzeti számlákban általában tartós javakként, nem pedig beruházásként kerülnek elszámolásra. (5)A beruházási igények az energia- és közlekedési rendszer részleges egyensúlyi modellje alapján kerültek megállapításra. A számadatok magukban foglalják az új eszközökbe vagy kapacitásokba történő beruházásokat, beleértve a meglévő eszközök lecserélését is gazdasági életciklusuk végén. A meglévő eszközök lecserélése felgyorsulhat egyrészt szakpolitikai döntések – például a fosszilis tüzelőanyagokon alapuló villamosenergia-termelési kapacitás fokozatos megszüntetése – miatt, másrészt a változó piaci körülmények következtében, amelyek gazdaságtalanná teszik az ilyen eszközök használatát. (6)Ide tartoznak az elektromos és egyéb töltőállomásokra irányuló beruházások, a vasúti vagy közúti infrastruktúrába történő beruházások azonban nem. (7)Európai Bizottság (2020), „A Next Generation EU csomaghoz kapcsolódó bizottsági szolgálati munkadokumentum”, SWD(2020) 98 . (8)Ugyanott.