HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 10.11.2004 
COM(2004) 748 végleges 
  
A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE  
A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI PARLAMEN TNEK, AZ EURÓPA I GAZDASÁGI ÉS 
SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK, A RÉGI ÓK BIZOTTSÁGÁNAK ÉS AZ EURÓPAI 
KÖZPONTI BANKNAK 
Első jelentés az euróövezet jöv őbeli bővítésének gyakorlati el őkészületeir ől 
    
{SEC(2004) 1383}
 
HU 2   HU 1. B EVEZETÉS  
A közös valuta végleges bevezetése mérföldk őt jelent az euróövezet jöv őbeli tagjai számára, 
mint ahogy azt jelentette a jelenlegi euróöv ezeti tagok számára is. Az új tagállamok a 
csatlakozási okmány 4. cikke értelm ében mint „eltéréssel rendelkez ő tagállamok”1 
csatlakoztak az Európai Unióhoz. A közös valuta  végleges bevezetése részét képezi az 
okmányban lefektetett követelményeknek, köve tkezésképpen ezen országok a szükséges 
feltételek teljesítése után rögtön bevezetik az eurót. Több új tagállam jelezte, hogy a lehet ő 
leghamarabb szeretne az euróövezethez csatlakozni, és emiatt er őfeszítéseket tesznek, hogy 
megfeleljenek a belépési feltételeknek, nevezet esen a maastrichti konvergencia-kritériumnak, 
melynek célja az összes jöv őbeli euróövezeti tag fenntarthat ó gazdasági konvergenciájának 
biztosítása. Az euró bevezetésének gyakorlati el őkészületei csaknem hat évet vettek igénybe 
azokban az országokban, melyek jelenleg az euróövezet tagjai. Az új tagállamoknak ezért időben el kell kezdeniük a felk észülést az átállásra, hogy  biztosítsák annak zökken őmentes 
lebonyolítását. 
1.1 Az euró bevezetéséhez vezet ő lépések 
A Bizottság és az EKB a konvergenciáról szól ó rendszeres jelentéseiben2 méri fel, hogy a 
különböző országok milyen mértékben teljesítik  az euró elfogadásának engedélyezésér ől 
szóló követelményeket, melyeket a Szerz ődésben fektettek le. A Szerz ődés 122. cikke (2) 
bekezdése el őírja, hogy a Tanács a Bizottság javasl ata alapján határoz arról, hogy mely 
eltéréssel rendelkez ő tagállamok teljesítik a szükséges felt ételeket, és szünteti meg az érintett 
tagállamokra vonatkozó eltérést. A Tanács ezenkí vül dönt az érintett tagállam euróövezethez 
történő csatlakozásának id őpontjáról, és meghatározza az ország  nemzeti valutája és az euró 
közötti rögzített és visszavonhata tlan átváltási árfolyamot. Az euró bevezetésének napján az 
átváltási árfolyam ténylegessé válik, az ország el őző nemzeti valutája megsz űnik, és az EKB 
átveszi a monetáris politikára vonatkozó illetékessége t. Ez történt az euróövezethez els őként 
csatlakozott tizenegy országban 1999. január 1-jén, illetve Görögor szágban 2001. január 1-
jén.  
Praktikus és logisztikai okokból kifolyólag  az euróövezetet jele nleg alkotó országok 
hároméves (Görögországban egy éves) átmeneti id őszakot iktattak be az euró valutaként 
(tizenegy országban 1999-ben és Görögorsz ágban 2001-ben) és készpénzként történ ő 
bevezetése között. A másik lehet őség az úgynevezett „big bang” (robbanásszer ű) 
forgatókönyv, mely szerint az euróövezetbe történ ő belépés, illetve az euróbankjegyek és -
érmék bevezetése egy id őben történik. Ennek a megoldásnak több el őnye is van, különösen 
most, hogy már léteznek euróbankjegyek és -érm ék. A leglényegesebb hátrány viszont az, 
hogy lerövidül az az id őszak, mely alatt a köz- és magánszf éra és általában az állampolgárok 
felkészülhetnek az átállásra. Az euróbankj egyek és -érmék bevezetését egy olyan id őszak 
                                                
 
1 Az euró bevezetésére vonatkozóan Dániának és az Egyesült Királyságnak „kívülmaradási” jogot 
biztosítottak. A tíz új tagállam és Svédország eltéréssel rendelkez ő tagállamok. A 2003. szeptember 14-
én Svédországban tartott népszavazás azt muta tta, hogy a lakosság nagy része nem támogatja az 
euróövezethez történ ő csatlakozást. 
2 A legutóbbi konvergenciáról szóló jelentést 2004 október 20-án adták ki és e jelentés arra a 
következtetésre jutott, hogy a tizenegy eltéréssel rendelkez ő tagállam közül egyik sem teljesíti jelenleg 
valamennyi  szükséges kritériumot (fenntartható költségvetési pozíció, árstabilitás, árfolyam-stabilitás 
egy meghatározott id őszakon keresztül , kamatkonvergencia). Ezt a következtetést figyelembe véve a 
Bizottság elhatározta, hogy nem terjeszt el ő javaslatot az eltérések megszüntetése érdekében. 
 
HU 3   HU követi, mely alatt az eurót és a nemzeti valutá kat párhuzamosan használják, és mind az eurós, 
mind a nemzeti bankjegyek és  -érmék törvényes fizet őeszköznek számítanak. Általában 
nemzeti szinten határozzák meg azt, hogy a két fizet őeszközt meddig lehet párhuzamosan 
használni, jóllehet ez az id őszak általában rövid, legfeljebb két hónap. 
1.2 A jelentés célja 
Az euróövezethez történ ő sikeres csatlakozás nemcsak a Szerz ődés követelményeinek való 
megfelelést, hanem a körültekint éssel megszervezett és széles kör ű gyakorlati el őkészületeket 
is feltételezi, melyekbe mind a köz- és ma gánszektort, mind a nyilvánosságot bevonják. A 
Bizottság rendszeresen legalá bb egyszer egy évbe n, illetve ha bizonyos fejlemények úgy 
kívánják, bármikor jelentést tesz ezen el őkészületek állapotáról. E közlemény az els ő ilyen 
jelentés. Ellentétben a konvergenci áról szóló jelentéssel ez a jelentés nem jogi vagy egyéb 
kötelezettség eredménye, hanem a Bizottság  arra irányuló szándékának következménye, hogy 
valamennyi érintett felet, nevezetesen a közössé gi intézményeket és a tagállamokat, illetve az 
érdeklődő közönséget és a médiát pontosan tájé koztassa az e fontos területen végbemen ő 
haladásról. A kiadás ütemezését és gyakoriságát illet ően a gyakorlati el őkészületek állapotáról 
szóló bizottsági jelentések nem fognak a konve rgenciáról szóló jele ntésekhez kapcsolódni. 
Az új valutára történ ő átváltás mindenre kiterjed ő keretrendszerét és kulcsfontosságú elemeit 
általában az ország „átállási forgatókönyvé”-ben határozzák meg; több érintett ország jelenleg 
az ehhez hasonló forgatókönyv elkészítésén dolgozik. Ami Svédországot illeti, 2003. 
szeptember 14-én népszavazást tartottak, mely  azt mutatta, hogy a lakosság nagy része abban 
az időben nem támogatta az euróövezethez történ ő csatlakozást. A népszavazás 
végeredménye valóban megrekesztette a gyakorlati el őkészületeket Svédországban. 
2. AZ EURÓ BEVEZETÉSÉRE VONATKOZÓ JELENLEGI TERVEK  
Három eltéréssel rendelkez ő tagállam (Észtország, Litvánia, Szlovénia) 2004. június 28-án 
csatlakozott az ERM-II-höz. Mindhárom ország szeretne minél el őbb (2007-ben) az 
euróövezet tagjává válni. Legtöbb jük nemzeti átállási terveket  fogadott el, és az átállás 
irányítására nemzeti koordinátorokat nevezett ki. Általában az egylépcs ős átmenetet (a „big 
bang” forgatókönyvet) támogatják, mely szer int az euróbankjegyek és -érmék az 
euróövezetbe történ ő belépés napján törvényes fizet őeszköznek számítanának. Az euróérmék 
nemzeti oldalának mintájára vonatkozó kiválasz tási eljárás vagy folyamatban van, vagy pedig 
már befejez ődött. 
A hivatalos tervek és szándé kok a többi országban is egyre konkrétabbá válnak. Több állam 
némileg kés őbb, az évtized vége körül te rvezi az euróövezethez történ ő csatlakozását, noha 
nyilvánvalóan sok múlik majd azon, hogy mily en mértékben felelnek meg a konvergencia-
kritériumnak. 
Az előkészületek állapotát az alábbi táblázat foglalja össze, mely  általában az érintett nemzeti 
hatóságok által nyilvánossá gra hozott információkra épül, és mely a különböz ő, idevágó 
témákhoz kapcsolódó nemzeti döntéseket és  álláspontokat tükrözi. A tagállamok az 
okmányban rögzített sorre ndben vannak feltüntetve. 
 
HU 4   HU ORSZÁG  NEMZETI 
KOORDINÁTO
R 
 NEMZETI 
ÁTÁLLÁSI 
TERV VAGY 
AHHOZ 
HASONLÓ 
FORGATÓKÖN
YV AZ ERM II-
BE 
TÖRTÉN Ő 
BELÉPÉS  
 AZ EURÓ 
BEVEZETÉ
SÉNEK 
NEMZETI 
SZINTEN 
KITŰZÖTT 
IDŐPONTJ
A BIG BANG VAGY 
ÁTMENETI 
IDŐSZAK 
 EURÓÉRMÉK 
Cseh 
Köztársasá
g   A Cseh 
Köztársaság 
Euróövezeti Csatlakozási 
Stratégiája 
(a kormány 2003 
októberében 
jóváhagyta)
  2009-10  A 
versenypályáza
t értékelés alatt áll 
 
Észtország  Miniszterek 
Bizottsága 
(beleértve a Központi Bank 
vezetőjét) Az észt 
kormány és az 
Észt Bank együttes 
nyilatkozata, 
2004. január 16. 2004.6.28. 2006 
közepe  A 
versenypályáza
tot 2004 júniusában 
elindították; a 
végleges döntés 
határideje 
2004 decembere
3
Ciprus  A 
pénzügyminiszt
er és a Ciprusi Központi Bank 
együttes 
koordinációja folyamatban 
van  Elkészült egy 
általános 
előkészítő 
keretrendszer A 
Miniszterek 
Tanácsa nemrégiben 
elhatározta, 
hogy a lehető 
leghamarab
b kérelmet nyújt be 2007  Big Bang A 
versenypályáza
t elindítását tervezik 
Lettország  A Lett Bankban 
átállási 
munkacsoport jött létre, a 
Pénzügyminiszt
érium és a központi bank 
között 
konzultációkra kerül sor Előkészítő 
átállási terv  2008.1.1. Big Bang A 
versenypályáza
t folyamatban van 
                                                 
3 A versenypályázat végs ő határidejéig, 2004. október 19-ig, 134 tervet nyújtottak be. A szakért ői testület 
november közepére kiválasztja a tíz legjobb tervet, és a végs ő döntést egy országos telefonos szavazás 
segítségével 2004 decemberében hozzák meg. 
 
HU 5   HU Litvánia  Az átállási terv 
kifejlesztésére 
munkacsoporto
t hoztak létre a Litván 
Bankban Az áttérési terv 
előkészületei 
2004 
decemberéig körvonalazódna
k, és 
előkészületben 
a projekt 
koordinálásáért 
felelős 
stratégiai 
keretrendszer is 2004.6.28 2007.1.1 
(kísérlet) Big Bang, 
párhuzamos 
használat 2-
3 hétig A 
gipszmodellek 
kidolgozására 
kiírt pályázat utolsó lépései 
Magyarország A 
Pénzügyminiszt
ériumban és a 
Magyar Nemzeti 
Bankban 
előkészítő 
munkálatokat 
végeznek a 
2010-es határidőre való 
tekintettel.   2010   
Málta A folyamat 
irányításával megbízott 
koordináló 
szervet még hivatalosan ki 
kell nevezni. A 
Pénzügyminiszt
érium és a 
központi bank között 
konzultációk 
folynak. A 
Pénzügyminisztérium és a 
központi bank 
előkészítő 
átállási tervet 
dolgoz ki.  2008 Még 
döntésre vár  A 
versenyvizsgától az érmék 
préseléséhez 
vezető teljes 
folyamatot 
magában 
foglaló 
végrehajtási 
terv kidolgozásra 
került 
Lengyelors
zág Intézményközi 
munkacsoport 
Pénzügyminiszt
érium-Lengyel Nemzeti Bank 
(NBP)   2009  Még 
döntésre vár Nyilvános 
vizsgálat 
Szlovénia Koordináló 
szerv (Pénzügyminis
ztérium, 
központi bank, egyéb 
minisztériumok 
és szervek) Az ERM II-be 
történő belépést 
és az euró 
bevezetését 
célzó program (a kormány és a 
Szlovén Bank 
igazgatótanácsa 
2003 
novemberében jóváhagyta) 
 
Ágazati irányítási 
tervek 2004.6.28. 2007.1.1. Big Bang 
(párhuzamos használat:  
2 hét ) A 
versenypályázat folyamatban 
van 
 
HU 6   HU Szlovákia Pénzügyminiszt
érium A kormány 
által 2004 
szeptemberében 
jóváhagyott, az euró 
elfogadását 
célzó stratégia közelebbi 
vizsgálata. 
Nemzeti 
átállási tervet 
2005 közepére fognak 
jóváhagyni.  2008/ 
2009.1.1. Big Bang  A 
versenypályáza
t folyamatban 
van 
3. A Z EURÓÖVEZETHEZ TÖRTÉN Ő EDDIGI ÉS JÖV ŐBELI CSATLAKOZÁSOK : 
HASONLÓSÁGOK ÉS KÜLÖNBSÉGEK  
A jövőbeli euróövezeti országok átállása bizon yos szempontból hasonló lesz az el őzőekhez, 
és hasznosítja a korábban szer zett tapasztalatokat. Néhány f őbb különbséget is ki kell emelni. 
3.1 Az el őző átállásokból levont tanulságok 
Noha az els ő átállás igen sikeres volt, sok szem pontból mégis javítanivalót hagyott maga 
után. Az els ő hullámban csatlakozott orszá gok tapasztalataiból levont legf őbb tanulságok a 
következők: 
i) A körültekint ő és előrelátó előkészület kifizet ődik. Az átállás gyorsaságát, az új 
valutának a nyilvánosság által történ ő elfogadását és a vá ltás gördülékenységét 
illetően a korai, alapos el őkészületekr ől gondoskodó országok er őfeszítéseit siker 
koronázta. A kommunikációval és inform ációval kapcsolatos beruházások szintén 
megtérültek. 
Ez a legels ő átállás kulcsfontosságú tanulsága, és egyben a magyarázat arra, hogy a 
Bizottság, illetve a következ ő hullámban csatlakozó or szágok már megkezdték a 
gyakorlati el őkészületekr ől szóló tárgyalásokat. 
A legutolsó Eurobarométer (4. rész) meger ősíti, hogy a pontos és jól id őzített 
tájékoztatás iránti szükséglet ugyanolya n fontos, mint korábban. Az információ 
hiánya aggodalomhoz vagy akár ellenséges reakciókhoz is vezethet, melyek könnyen elkerülhet ők. 
ii) A hároméves átmeneti id őszak túl hosszú volt
. 1999 után a lendület alábbhagyott, és 
a hatóságoknak újabb er őfeszítéseket kellett tenniük, hogy a vállalatokat és az 
állampolgárokat másodszor is meggy őzzék arról, hogy idejében készüljenek föl a 
készpénzcserére. Ezenkívül az euró számlapénzként történ ő használata meglehet ősen 
korlátozott volt az átmeneti id őszakban.  
Több okból kifolyólag, melyeket a 3.2. szakasz ismertet, és melyek nagyrészt a gyors 
készpénzcserével függnek össze, a jöv őbeli euróövezeti tagoknak nem tanácsos 
hosszú átmeneti id őszakot tervezniük. Ennek elle nére a köz- és magánszféra 
információs rendszereinek átállásához ha sonló folyamatok ha tárideje ugyanolyan 
hosszú marad, mind az eredeti euróövezeti tagoké volt. Következésképpen mivel 
 
HU 7   HU maga az átállás rövidebb lesz, az el őkészületeknek már nagyon korán meg kell 
kezdődniük. 
Azonban mivel az érintett ors zágok által jelenleg el őirányzott átmeneti id őszakok 
valószínűleg rövidebbek lesznek, így a két pénzegység (az euró és a nemzeti valuta) 
egyidejű használatával járó bonyodalom is mérsékel ődik, és az átmenetet ily módon 
egyszerűbb lesz megmagyarázni és megérteni. 
iii) Az euróbankjegyek és -érmék bevezetésének gyorsnak kell lennie : Az euró 
„fokozatos” bevezetése bonyodalmat okoz mind az állampolgárok, mind a vállalatok számára. A gyors bevezetés az összes érintett fél számára el őnyös, feltéve ha 
körültekintéssel készítik el ő. A két fizet őeszköz párhuzamos használatának idejére 
ugyanez vonatkozik, melynek lehet őleg rövidnek kell lennie. 
A jelenlegi euróövezeti országokban végbeme nt készpénzcsere azt mutatta, hogy az 
eurókészpénz gyors bevezetését a következ őkre kell alapozni: széles kör ű 
frontloading  (előreütemezés) és subfrontloading  eljárás, valamennyi bankjegykiadó 
automata késedelem nélküli átállása az euróra, a kiskeresked ők általi kizárólag 
euróban történ ő visszaadás, valamint a bankok ügyfelei és más személyek régi 
nemzeti valutáinak díjmentesen történ ő átváltása euróra. 
Ilyen körülmények között ki kell hangsúlyozni a kártyával történ ő, illetve az 
elektronikus fizetés fontosságát. Az ilyen fizetési eljárások nagymértékben 
hozzájárultak a zökken őmentes átmenethez, f őleg a kiskereskedelmi ágazatban. 
iv) A nemzeti valuta kivonása körültekint ő előkészületet igényel: az eredeti átállás 
folyamán valószín űleg túl sok figyelmet fordította k az euróbankjegyek és -érmék 
bevezetésére, míg a nemzeti valuták nagymérték ű visszaáramlásának 
következményeit alábecsülték. Különösen a visszajuttatott érmék hatalmas 
mennyiségével foglalkozó logisztikai intézk edések hiányoztak olykor, és ez néha 
jelentős késést eredményezett a szállítás, az érmék kezelése és számolása, illetve a 
bankszámlák javára történ ő átutalások tekintetében.  
v) Intézkedéseket kell hozni az árak változásának
 elkerülése érdekében. Ez a kérdés 
különleges figyelmet igényel, mivel ne hezen oldható meg, és gyakran nehezen 
módosítható, téves megfigyelésen alapul. A megel őzés kétségtelenül jobb, mint az 
orvoslás. 
Az Eurobarométer eredményei egyértelm űen azt mutatják, hogy a polgárok már 
nagyon is tudatában vannak e kérdésnek. Az átállás alatt a visszaélések és az árakkal 
történő csalások kockázata a válaszadók 71 %-a számára (valamennyi újonnan 
csatlakozó tagállamra vonatkozó átlag) jelent ős aggodalom forrása. Érdemes 
azonban megjegyezni, hogy lényeges különbs égek vannak az országok között. A 
szocio-demográfiai kategóriák alapján történ ő felosztás nem vezet világos 
következtetésre, kivéve azt, hogy az id ősebb emberek jobban tartanak a problémától, 
mint a fiatalabbak. 
Az áraknak a keresked ők és kiskeresked ők által történ ő pontos átváltása kétségkívül 
körültekint ő előkészületeket igényel az érdekelt hatóságok részér ől, mely például 
megtörténhet a kiskereskedelmi ágazattal tárgyalás útján létrejött, az átállás el őtt és 
után szorosan figyelemmel kísért árstabilitási megegyezés formájában, lehet őleg a 
 
HU 8   HU fogyasztóvédelmi szervezetek és a kisker eskedelmi ágazat szakmai szervezeteinek 
nemzeti és európai szinten történ ő aktív részvételével. A hatóságok azt is 
megkövetelhetik, hogy az egyes kiskeresked ők nyilvánosságra hozzák az árak pontos 
átváltásának biztosítása érdekében tett kö telezettségvállalásukat, például matrica 
vagy jelzés használatával, és azt is aktívan ösztönzhetik, hogy az árakat az 
eurókészpénz bevezetése el őtti és utáni meghatározott id őszak alatt párhuzamosan 
feltüntessék. Mindkét módszer növel heti a hitelességet, és lehet ővé teheti, hogy a 
fogyasztók nyomást gyakor oljanak a kiskeresked őkre. Az ilyen intézkedések 
segíthetnek a félelem enyhítésében, és hozzájárulhatnak a zökken őmentes 
átmenethez. 
vi) A „mentális” átállás számottev ően több id őt vesz igénybe, mint a fizikai . Egy 2003. 
novemberi felmérés eredményei azt mutatták, hogy a válaszadók 30 %-a a mindennapi vásárlás közben leginkább ne mzeti valutában gondolkodik, ellentétben 
46 %-kal, akik euróban gondol kodnak. Azonban ami a nagy érték ű vásárlásokat illeti 
(pl. ház vagy autó), az euróövezeti állampolgárok nagy része gondolatban leggyakrabban még mindig nemzeti valutában számol (54 %), míg csak egy kisebbség (16 %) teszi ezt euróban.  
3.2 F őbb különbségek az el őző átálláshoz képest 
Noha felbukkan néhány közös elem is, nem s zabad elfelejteni, hogy az újonnan csatlakozott 
tagállamoknak számos, az országukra jellemz ő jellegzetességük és sajátosságuk van. A 
legfőbb különbségek az els ő hullámú átálláshoz képest  általánosságban a következ ők: 
i) Az euróövezet jöv őbeli bővítése több, egymást követ ő hullámban történik majd. 
Nem valószín ű, hogy az új tagállamok egyetlen  csoportként fognak csatlakozni. 
Várhatóan országok kis csoportjai (vagy e gyes országok) csatlakoznak majd egy 
bizonyos évben.  
Ennélfogva az els ő hullámos euróövezeti országokra jellemz ő kollektív lendület nem 
lesz ugyanolyan mérték ű, és az euróövezet jöv őbeli bővítései a közvetlenül érintett 
országokon kívül kevéssé lesznek érzékelhet ők. Ugyanakkor az, hogy számos ország 
már elfogadta a közös valutát, biz onyos szempontból meg fogja könnyíteni az 
átállást, mint ahogy err ől alább még szó lesz.  
ii) Az euróbankjegyek és -érmék már lét eznek, és az újonnan csatlakozott tagállamok 
legtöbb állampolgára már ismeri is őket. Bizonyos boltokban, f őleg az 
idegenforgalmi- és határövezeteken be lül az euró már használatban van, és 
elfogadják fizet őeszközként. Emiatt bizonyos ágazatokban el őfordulhat, hogy nem 
lesz szükség jelent ős frontloading  eljárásokra. Számos állampolgárnak és vállalatnak 
szüksége lehet az euróké szpénznek külföldön történ ő beszerezésére, f őleg ha az 
aktuális határövezetekhez közel lakik. A nem euróövezeti állampolgárok ráadásul 
már nyithatnak eurószámlát a belföldi bankokba n. Azok számára, ak ik ezt megtették, 
az átállás már folyamatban van.  
A legutolsó Eurobarométer (4. rész) érde kes bizonyítékokkal szolgál az újonnan 
csatlakozott tíz tagállam állampolgárai álta l nyert gyakorlati tapasztalatokról. Kit űnik 
belőle, hogy e tagállamok legtöbb állampol gára (átlagban 73 %) látott már 
euróbankjegyeket, és átlagosan 66 %-a lá tott euróérméket. Néhány országban ezek 
az adatok rendkívül magasak, pl. Szlovéni ában a válaszadók 95 %-a már látott 
 
HU 9   HU euróbankjegyeket, és 87 %-a látott eu róérméket. A ciprusi adatok a következ ők: 
85 % (bankjegyek) és 82 % (érmék). Lettországban az emberek kevésbé ismerik az eurókészpénzt, noha még ott is a lakosság több mint fele látott euróbankjegyeket 
(67 %) vagy euróérméket (55 %). 
Az euróbankjegyek és -érmék használatá ra vonatkozó adatok e nnél nyilvánvalóan 
kisebbek, de még így is jelent ősek: az újonnan csatlakozo tt tagállamok lakosságának 
átlagosan 49 %-a már használt bankjegye ket és 50 %-a használt euróérméket. 
Néhány ország itt is az élen jár, pl . Szlovénia (81 % és 79 % használt 
euróbankjegyeket, illetve érméket) és Ci prus (76 % és 77 %). Litvánia mutatja az 
eurókészpénz használatának gyakorlatár a vonatkozó legkisebb értéket (40 % és 
39 %). Még érdekesebb az, hogy az Eurobarométer eredményei azt mutatják, hogy a válaszadók 18 % és 15 %-a már saját országáb an is használt euróbankjegyeket és -
érméket. Ezek a számok világosan jelzik, hogy bizonyos tranzakciók során az eurót már nem hivatalosan használják. Olyan or szágokban mint Lettor szág, Litvánia és 
Lengyelország ezek a számok jóval magasabbak (az euróbankjegyekre vonatkozóan 34 %, 31 % és 28 %, az érmékre vona tkozóan 27 %, 20 % és 24 %).  
iii) A nemzeti valuta és az euró közti átmenet várhatóan sokkal gyorsabb lesz. Számos 
ország a „big bang” megközelítést fontol gatja, amikor is az euróövezetbe történ ő 
belépés egybeesik az eurókészpénz (hivat alos) bevezetésének napjával. Az újonnan 
csatlakozott tagállamok nagy része (CZ, EE,  LV, LT, PL, SI, SK) az elmúlt években 
megkezde a pénznem átváltásának megállapítását, és értékes tapasztalatokkal gazdagodott e folyamat során. 
Az eurókészpénz megléte és széles kör ű hozzáférhet ősége szintén fontos szerepet 
játszik e megközelítésben. Ezért a jöv őben kisebb szerepet fog játszani néhány olyan 
elem, mely az els ő átállás sikerében dönt ő fontossággal bírt. Az eurókészpénz adott 
országba történ ő hivatalos bevezetése el őtt könnyen beszerezhet ő; néhány 
állampolgár és vállalat  úgy dönthet, hogy jó el őre felkészül a váltásra. A frontloading  
és sub-frontloading  eljárás
4 valószínűleg megint szerepet fog játszani abban, hogy az 
elegendő mennyiség ű készpénz €-napra történ ő biztosításával garantálja a gyors 
átállást. Az állampolgárok bizonyos mennyiség ű, kisebb címlet ű bankjegyekkel és -
érmékkel történ ő ellátása ( sub-frontloading  eljárás) szintén elképzelhet ő lenne. 
Az euróövezet jöv őbeli tagjainak az az egyéni érdekük, hogy az átállási id őszak a 
lehető legrövidebb legyen, mivel ezek az országok ellenkez ő esetben bizonyos 
ágazatokon belül a két fizet őeszköz nem hivatalos, párhuzamos használatával 
számolhatnának, amikor is az állampolgárok és a kiskeresked ők azelőtt használnák 
ténylegesen az eurót, miel őtt az törvényes fizet őeszköz lenne. 
iv) A szükségszer űen elvégezend ő átalakítások kiterjedés e és hatásköre bizonyos 
területeken el fog térni az euróövezetben történt el őző átállásokétól. Az egy f őre eső 
bankjegykiadó automaták száma például alacsonyabb, mint az euróövezetben, noha meglehetősen jelent ős. A bankjegykiadó automaták el ősegítik az eurókészpénz 
                                                
 
4 A frontloading  eljárás a bankoknak elégséges mennyiség ű euróbankjegyekkel és –érmékkel történ ő 
ellátását jelenti, miel őtt az eurókészpénz törvényes fizet őeszközzé válna, azaz az €-nap el őtt. A sub-
frontloading  eljárás egy ugyanilyen típusú m űveletre vonatkozik, amikor is az eurókészpénzzel 
feltöltött bankok elégséges mennyiség ű készpénzzel látják el a kiskeresked őket és más vállalkozásokat, 
hogy így az els ő naptól kezdve azonnal az új valutával kezdhessék meg m űködésüket. 
 
HU 10   HU gazdaságba történ ő korai bevezetésének felgyorsításá t. Az elmúlt tapasztalatok azt 
mutatták, hogy az euróbankjegyek nagy része bankjegykiadó automaták révén került 
forgalomba annak köszönhet ően, hogy ezek bármikor hozzáférhet ők, főleg amikor a 
bankfiókok már zárva vannak. Az egy f őre eső bankok és postafiókok nagy száma 
(ez a szám a legtöbb ors zágban többé-kevésbé hasonl ó az euróövezeti átlaghoz) 
némileg enyhíteni fogja a bankjegykia dó automaták alacsonyabb számát, mivel 
elősegíti, hogy az átállási folyamat elején az államolgárok hozzájussanak a megfelel ő 
mennyiség ű euróbankjegyekhez és -érmékhez. Számolni kell esetleg különleges 
intézkedések meghozatalával (hosszabb nyitvatartási id ő, hétvégi nyitva tartá, stb.). 
Az euróövezeti átlaghoz képest a kártyás fizetés ( POS-terminal -okon keresztül) 
lehetősége viszonylag kevés, f őleg mert sok újonnan csa tlakozott tagállam készpénzt 
használ (lásd alább). A kártyás, illetve az elektronikus fizetést lehet ővé tévő 
készülékek ( POS terminals ) kis mérték ű hozzáférhet ősége hátrányt jelent, mivel ez a 
készpénzfizetés f ő alternatívája, és mivel az ily en fizetési berendezés átállítása 
általában nagyon könnyen véghezvihet ő. Noha az egy f őre eső, kártyával (betéti- és 
hitelkártyával) történ ő fizetések száma az új tagállamokban kisebb, mint az 
euróövezetben, arányait teki ntve mindenesetre jelent ős (főleg ami a betéti kártyákat 
illeti). A gyakorlatban a kártyákat els ősorban a bankjegykiadó automatákból történ ő 
készpénzfelvételre használják. Emiatt szer etnék a kártyás fizetés hálózatának ( POS-
terminal- okon keresztül) kib ővítését, ami csökkenti az eurókészpénzre történ ő 
átállással kapcsolatos nyomást. 
Statisztikai bizonyíté kok igazolják, hogy a legt öbb újonnan csatlakozott 
tagállamokban a bankjegyek és az érmék fizet őeszközként kiemelked ő szerepet 
játszanak, noha az egy f őre eső készpénz teljes összeg e alacsonyabb, mint az 
euróövezetben. Néhány újonnan csatla kozott tagállamban például számos 
munkavállaló és nyugdíjas kapja még mindi g készpénzben munkabérét, illetve 
nyugdíját. Ahogy a fentiekb ől már kiderült, a készpénz jelent ős szerepe az összes 
érintett fél (bankok, kiskeresked ők, fogyasztók…) számára hátrányos, így az 
eurókészpénzre történ ő átállás alapos el őkészületet fog igényelni. 
Végezetül az automaták átváltása nem okoz hat súlyos problémákat. A gépek száma 
jelenleg viszonylag alacsony. Úgy t űnik, hogy az euróövezetbeli több mint két millió 
géphez viszonyítva Magyarország rendelk ezik a legtöbb automatával (22.000). 
Ezenkívül az els ő átállásra jellemz ő körülményekkel ellentétben az euróérmék széles 
körben hozzáférhet ők, a gazdasági szerepl ők ebből kifolyólag nem fognak 
szembenézni semmilyen különleges korlátozásokkal az érmék érvényességét ellenőrző berendezések kipróbálásá t és beállítását illet ően. 
4. 
AZ EURÓVAL KAPCSOLATOS KÖZVÉLEMÉNY AZ ÚJONNAN CSATLAKOZOTT 
TAGÁLLAMOKBAN  
Az euró bevezetésével kapcsolatos álláspontokról és ismeretekr ől szóló legutolsó 
Eurobarométer-közvéleménykutatást5 a tíz újonnan csatlakozott tagállamban 2004 
szeptemberének els ő felében végezte az EOS Gallup, 10.000 állampolgár megkérdezésével.  
                                                 
5 Az Eurobarométer-felmérések a: http://europa.eu .int/comm/public_opinion/index_en.htm weboldalon 
érhetők el. 
 
HU 11   HU 4.1 Az euróval kapcsolatos általános állásfoglalás 
Az euró bevezetésével kapcsolatos érdekl ődési szint meglehet ősen alacsony, a válaszadók 
50 %-a vallta magát érdekl ődőnek, 48 %-a közömbös. Az á ltalános eredmény az újonnan 
csatlakozott tagállamokban azt mutatja, hogy ki csivel több állampolgár gondolja azt, hogy az 
euró bevezetése nemzeti szinten pozitív követk ezményekkel járhat (44 %), míg 41 %-a véli 
úgy, hogy negatív következményei lesznek. 40 %-a tartja valószín űnek, hogy az euró 
bevezetése személyükre nézve pozitív lesz, mí g 45 %-a gondolja úgy, hogy negatív lesz. Úgy 
tűnik, hogy az állampolgároknak vegyes érzelmei k vannak azzal kapcsolatban, hogy örülnek-
e (42 %) vagy sem (47 %), hogy az euró a nemzeti valutájuk helyébe lép. 
Ami az euró elfogadásának id őbeni kereteit illeti, e tíz ors zág válaszadóinak 19 %-a mondja 
azt, hogy mihamarabb szeretné az eurót saját pénz nemeként tudni, míg 36 %-a úgy válaszolt, 
hogy egy bizonyos id ő után kellene elfogadni, és a viszonylagos többség (40 %) azt gondolja, 
hogy a lehet ő legkésőbb kellene elfogadni. Ennek ellenére  az állampolgárok tisztában vannak 
az euró bevezetéséb ől fakadó gyakorlati el őnyökkel: 92 % és 82 % tartja praktikusnak 
külföldi utazás folyamán, illetve az euróövezetben történ ő áruk és szolgáltatások 
kifizetésekor, és 77 % ismeri el, hogy a közös  valuta kiküszöböli az euróövezeten belüli 
pénzváltás szükségességét. Ezenkívül a válaszadók többsége (54 %) úgy gondolja, hogy az 
átállás nem fog nekik semmiféle nagyobb kelle metlenséget okozni. Mint ahogy ezt már 
fentebb jeleztük, egy jelent ős többség azonban tart a lehetséges csalásoktól és az átállás alatt 
az árakkal történ ő visszaélésekt ől. 
4.2 Az állampolgárok azt szeretnék, hogy jobban tájékoztassák őket 
Az újonnan csatlakozott tagállamok nagyközöns égének az euróról és bevezetésének 
feltételeir ől szóló ismerete még mindig meglehet ősen kevés. A legtöbb megkérdezett (57 %) 
nincs tudatában annak, hogy az euró bevezetése országa számára kötelez ő, és nem tudja, hogy 
hány ország tagja már az euróövezetnek. 
A válaszadók majdnem fele (48 %) rosszul tájékozottnak tartja magát az euróval 
kapcsolatban, de szeretne  alaposan tájékozódni, miel őtt a közös valuta országában 
bevezetésre kerül. A válaszadók 30 %-a mondja azt, hogy a lehet ő leghamarabb szeretne 
tájékoztatást kapni, míg 24 %-a jobban szeretné, ha az euró bevezetése el őtt legalább néhány 
évvel kapna tájékoztatást. Információforráskén t a válaszadók többsége leginkább a nemzeti 
központi bankjukban bízik meg (63 %), mely jóval megel őz minden egyéb intézményt (csak 
29 % bízott kormányában, nemzeti vagy hely i hatóságaiban és 22 % az európai 
intézményekben). Ezen tagállamok állampolgárai el őnyben részesítik a TV-reklámokra épített 
eurós tájékoztató kampányokat (78 %), amit a rádióreklámok követnek (66 %), majd a 
szórólapok és brosúrák (64 %). A legtöbb ál lampolgár azt szeretné, hogy a tájékoztató 
kampányok az euró gyakorlati következmé nyeire összpontosítanának (fizetés, 
bankszámla...stb.). Az árak párhuzamos feltünt etését tekintik a leghatékonyabb eszköznek a 
lakosságnak az értékek új rendszerére történ ő felkészítésére. 
4.3 A felmérés legf őbb tanulságai 
Ezek a tagállamok az euró bevezetésével megteszik az els ő lépést a többszint ű közép- és 
hosszú távú konvergencia-folyamatban. Számos országban az euró bevezetésének pontos időpontja még nem ismeretes, ami befolyásolhatta az emberek válaszait. 
 
HU 12   HU Az eredmények szociodemográfiai felosztása azt mutatja, hogy a férfiak, a fiatalok és az 
iskolázott és városi lakosság sokkal i nkább támogatja az eurót, mint a n ők, az idősebbek, a 
kevésbé iskolázott és a vidéken él ő lakosság. 
Az állampolgárok euróval kapcsolatos általá nos állásfoglalása öss zességében vegyes. Ez 
valamelyest összhangban van az 1997-es Euroba rométer megállapításaival, mely ugyanígy a 
határozott érzelmek hiányát mutatta a közös valuta iránt azokban az országokban, melyek 
jelenleg az euróövezet tagjai: 47 %-a támogatta  az eurót, míg 40 %-a ellene volt. Ilyen 
körülmények között nem szabad megfeledk ezni arról sem – mint  ahogy ez néhány 
euróövezetbeli országban tapasztalható volt –, hogy a lakosság egy része érzelmileg 
ragaszkodik a nemzeti valutához. Az új onnan csatlakozott tagállamok lakossága 
nyilvánvalóan igényli, hogy több tá jékoztatást kapjon az euróról. Még ha nem is siettetik az 
elfogadását, szeretnének jó el őre felkészülni az átállásra. Ennek az igénynek a teljesítése 
céljából többnyire nagyobb tájéko ztató kampányokra lesz szükség. 
5. K ÖVETKEZTETÉSEK  
Az euróövezet jöv őbeli bővítése több évet vesz majd igénybe, mivel a euróövezet jöv őbeli 
tagjai várhatóan eseti alapon csatlakoznak majd. A legtöbb országban az el őirányzott átállási 
forgatókönyv a nemzeti valutáról az euróra történ ő gyors váltást írja el ő ( p l .  „ b i g  b a n g ”  
forgatókönyv). Ugyanakkor ez meg fogja terhelni a vállalatokat és a közigazgatást, illetve 
megerősíti az összes érintett szerepl ő általi (minden szint ű közigazgatás, bankok, 
kiskeresked ők és általában véve a vállalatok) körültekint ő és jól id őzített előkészületek 
szükségességét is. A legutolsó Eurobarométe r-felmérés azt mutatja, hogy a nyilvánosság 
elengedhetetlennek tartja  az átállásról szóló el őzetes tájékoztatást. 
A Bizottság továbbra is nyomon követi az eu ró bevezetésére irányuló gyakorlati 
előkészületek el őrehaladását a különböz ő érintett államokban. Ebb ől a szempontból a Public 
Administrations’ Network  (PAN-II), mely az e témákért felel ős különböz ő nemzeti képvisel ők 
kapcsolattartását irányítja, ha tékony fórumnak számít a nézetek és az információk kicserélését 
illetően. A tájékoztatás és a kommunikáció teré n létrehoztak egy hasonló csoportot (DIR-
COM), mely lehet ővé teszi, hogy a különböz ő kommunikációs igazgatók rendszeresen 
üléseket tartsanak.