Az érdekelt felek egy nyitott szöveges mező segítségével online visszajelzést adhattak az új keret ütemtervéről . Az érdekelt felek továbbá részt vehettek egy nyilvános konzultációban is úgy, hogy egy online kérdőíven keresztül elküldték visszajelzéseiket. A Bizottság emellett rendszeres megbeszélések és ad hoc beadványok révén is hozzájárulásokat kapott az érdekelt felektől. A Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatósága (DG EMPL) nevében egy külső vállalkozó végezte el a konzultációs tevékenységek egy részét.

Az érdekelt felek arra is rámutattak, hogy a munkahelyi biztonságra és egészségvédelemre vonatkozó szabályok végrehajtását az alábbiak révén kell támogatni: i. szociális párbeszéd; ii. tudatosságnövelés; iii. uniós és nemzeti finanszírozás; és iv. a más szakpolitikai területekkel való szinergiák javítása (különösen a vegyi anyagokról szóló jogszabállyal). Az érdekelt felek arra is utaltak, hogy javítani kell a munkahelyi biztonsággal és egészségvédelemmel kapcsolatos statisztikai adatokon és a munkahelyi biztonságra és egészségvédelemre vonatkozó tudományos alapon, jobban támaszkodva a tudományra és kutatásra.

A válaszadók a negyedik célkitűzés (a jogszabályok egyszerűsítése) és a hetedik célkitűzés (a nemzetközi együttműködés javítása) esetében számoltak be a legkisebb előrelépésről és a legkevesebb bizonyíthatóan kézzelfogható eredményről. Említésre méltó, hogy a válaszadók ezt a két célkitűzést tartották a legkevésbé fontosnak is.

Számos érdekelt fél említette a szociális párbeszéd, a tudatosságnövelés és az egyéb szakpolitikai területekkel (különösen a vegyi anyagokkal, a környezetvédelemmel és a közegészségüggyel kapcsolatos területekkel) való szinergiák javításának fontosságát is. Az érdekelt felek hangsúlyozták továbbá annak fontosságát is, hogy az új keretbe beépítsék a világjárványból levont tanulságokat, különösen a váz- és izomrendszeri megbetegedésekkel, az atipikus foglalkoztatási formákkal és a megnövekedett számú mentális egészségügyi problémákkal kapcsolatos tanulságokat. Néhány érdekelt fél azt kérte, hogy a Covid19-et ismerjék el foglalkozási megbetegedésként.

Az érdekelt felek erőteljes aggodalmukat fejezték ki az új technológiák gyors elterjedése, a demográfiai változások, a munkaszervezés új módszerei és az éghajlatváltozás nyomán a munka világában bekövetkező változások miatt is. E területen a legtöbb hozzájárulás az ergonómiai és pszichoszociális kockázatokra utalt. Számos érdekelt fél kérte, hogy a távmunka terjedése miatt sürgősen foglalkozzanak a váz- és izomrendszeri megbetegedésekkel is. Ezen érdekelt felek azt kérték, hogy a váz- és izomrendszeri megbetegedésekre adott válaszlépések a megelőzésre és a kiigazított szakpolitikákra összpontosítsanak. Néhány érdekelt fél megfelelő jogi eszközöket kért a munkahelyi pszichoszociális kockázatok kezelésére. Ezen túlmenően több érdekelt fél aggodalmát fejezte ki az idős korral kapcsolatban, ideértve az alábbiakat: i. a munkába való visszatérést elősegítő továbbfejlesztett szakpolitikák; és ii. az atipikus foglalkoztatási formák munkahelyi biztonsággal és egészségvédelemmel kapcsolatos kockázatai.

Az első stratégiai célkitűzés tekintetében a nyilvános konzultáción részt vevő válaszadók mintegy fele (53 %) szerint megfelelő haladást értek el, míg 20 % nem értett egyet ezzel. A válaszadók ugyanilyen arányban (53 %) értettek egyet azzal, hogy az első stratégiai célkitűzés alá tartozó cselekvések relevánsak voltak a munkahelyi biztonság és egészségvédelem területére vonatkozó prioritások szempontjából, továbbá 39 % egyetértett azzal, hogy e cselekvésekbe bevonták a megfelelő érdekelt feleket, és 41 % szerint e cselekvések kézzelfogható eredményekhez vezettek.

A nyilvános konzultáción részt vevő válaszadók 35 %-a úgy vélte, hogy a munkáltatókat „túl kevéssé” vonták be az előző keret kialakításába, míg 33 %-uk szerint a munkavállalói érdekképviseleti szervezeteket vonták be túl kis mértékben. A válaszadók további 33 %-a vélte úgy, hogy a munkahelyi biztonsággal és egészségvédelemmel foglalkozó szakembereket vonták be túl kevéssé, illetve 31 %-uk úgy vélte, hogy a munkáltatói érdekképviseleti szervezeteket vonták be túl kis mértékben.

A válaszadók az előző keret célkitűzéseinek megvalósítása előtt álló következő fő akadályokat említették: i. korlátozott számú személyzet és korlátozottan rendelkezésre álló pénz (41 % említette); ii. a munkáltatók érdeklődésének hiánya (35 % említette); és iii. a munkahelyi biztonsággal és egészségvédelemmel kapcsolatos tudatosság/ismeretek hiánya a főbb érdekelt felek körében (34 % említette).

A válaszadók többsége (68 %) támogatta a keret aktualizálását vagy kiigazítását, míg 11 % úgy vélte, hogy az előző keretet felváltó új keretnek nagyjából ugyanolyannak kéne maradnia, mint a 2014–2020-as keretnek. Nagyon kevés válaszadó (< 1 %) támogatta a keret elvetését, míg 14 % vélte úgy, hogy a keret jelenlegi modelljét alapvetően módosítani kéne.

A válaszadók úgy vélték, hogy a következő 7 évben kezelendő legfontosabb munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi kihívás a pszichoszociális kockázatok és az otthonról történő munkavégzés növekvő tendenciája lesz.

Az EU-ban közös fő kihívások, amelyek további munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi szakpolitikai intézkedéseket igényelnek

Az összes válaszadó (n = 349)

Forrás: A külső tanulmányból származó konzultációs jelentés

A nyilvános konzultáción részt vevő válaszadók a következő fő fókuszterületeket javasolták a jövőbeli keret számára:

·a munkahelyi biztonsággal és egészségvédelemmel kapcsolatos jogszabályok eredményes alkalmazása;

·a munkahelyi biztonsággal és egészségvédelemmel kapcsolatos iránymutatás, bevált gyakorlatok és egyéb tudatosságnövelő tevékenységek kidolgozása és terjesztése;

·a munkahelyi biztonsággal és egészségvédelemmel kapcsolatos szakpolitikák közötti együttműködés és koordináció előmozdítása olyan területeken, mint az egészségügy, oktatás, környezet, vegyipari termékek stb.

A munkahelyi biztonsággal és egészségvédelemmel kapcsolatos uniós szintű szakpolitika és cselekvések jövőbeli keretbe beépítendő fő területei

Az 5 % alatti számok nem kerülnek megjelenítésre.

Az összes válaszadó (n = 342 – 346)

Forrás: A külső tanulmányból származó konzultációs jelentés