HU    HU  
 EURÓPAI BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 2012.7.11.  
SWD(2012) 196 final 
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
A hatásvizsgálat összefoglalása 
amely a következ ő dokumentumot kíséri 
Javaslat 
Az Európai Parlament és a Tanács irányelve 
az Unió pénzügyi érdekeit érint ő csalás elleni, büntet őjogi eszközökkel folytatott 
küzdelemr ől 
{COM(2012) 363 final} 
{SWD(2012) 195 final}  
 
2 
 1. Problémameghatározás ................................................................................................ 3 
2. A szubszidiaritás elvének elemzése ............................................................................. 4 3. A legfontosabb szakpolitikai célok .............................................................................. 4 4. Szakpolitikai lehet őségek............................................................................................. 5 
4.1. A szakpolitikai lehet őségek hatásainak értékelése....................................................... 6 
4.2. Az el őnyben részesített lehet őség ................................................................................ 8 
4.3. Nyomon követés és értékelés....................................................................................... 9 
 
 
3 
 1. PROBLÉMAMEGHATÁROZÁS  
 
Az EU és a tagállamok kötelesek küz deni az Unió pénzügyi érdekeit érint ő csalás és egyéb 
jogellenes tevékenységek ellen. Ezt a kötelezettséget az Európai Unió m űködéséről szóló 
szerződés (EUMSZ) 310. cikkének (6) bekezdésén  állapítja meg. Az EUMSZ 325. cikke 
továbbá el őírja olyan intézkedések elfogadását, amelyek elrettent ő hatásúak és azonos 
feltételeket biztosítanak.  Az EU már egy sor olyan jogi aktussal rendel kezik, amelyek arra köte lezik a tagállamokat, 
hogy állapítsanak meg az EU pénzügyi érdekeinek védelmére szolgáló büntet őjogi 
minimumszabályokat (különösen a Közössé gek pénzügyi érdekeinek védelmér ől szóló, 1995. 
évi egyezmény a csalás, annak jegyz őkönyvei pedig a korrupció és a pénzmosás 
tekintetében). Mindazonáltal az említett jogi aktusok nem bizonyultak elegend őnek a kívánt 
védelem megvalósításához, így kihatnak a költségvetési fegyelem érdekében tett uniós 
erőfeszítések hitelességére. El őször is e jogszabályok csupán  az EU pénzügyi érdekeit sért ő 
jogellenes magatartások korlátozott szegmensér e terjednek ki, tehát a gyakorlati tapasztalatok 
során gyakran felbukkanó számos jelenség kimarad a szabályozásból.  A jelenlegi keret nem eléggé határozott ahho z, hogy akár bevételi, akár kiadási oldalon 
megakadályozza az adófizet ők által befizetett összegeknek az  Unióhoz átcsoportosított részét 
érintő veszteségeket. Ennek jó példája, hogy 2010-ben összesen 13631 esetben derült fény 
uniós pénzeszközöket érint ő jogellenes tevékenységekre (úgynevezett szabálytalanságokra). 
Ezekben a bejelentett esetekben megközelít őleg 2 milliárd EUR összesített érték ű uniós 
közpénz helytelen beszedésére és elköltésére került sor.  Az uniós közpénzek védelmére szolgáló eszközök különféle hiányosságai az alábbi 
tényezőkkel állnak összefüggésben: 
• az EU pénzügyi érdekeit véd ő rendelkezések nem kell ően visszatartó hatása; 
• a meglévő tilalmak érvényesítésének abból szár mazó hiányosságai, hogy alacsony szint űek 
a bűnözői tevékenységek leleplezés ére vonatkozó kapacitások és  a nyomon követés szintje, 
mivel a büntet őeljárások átlagos eredményei felt űnő
en szerények; továbbá 
• a szabálytalanul kifizetett pénzek alacsony visszafizettetési aránya. 
 
Anyagi büntet őjogi szempontból többféle ok á ll a fenti problémák hátterében. 
• Először is nem eléggé tág az EU pénzügyi ér dekeinek védelme céljából megállapított 
bűncselekmények fogalmának hatályos megfogalmazása a felel ősök körének kijelölése, 
valamint a külföldön elkövetett b űncselekmények eljárás alá vonásával kapcsolatos 
joghatósági szabályok meghatározása tekintetében. 
• Másodsorban a b űncselekmények csoportja nem teljes kör ű, ami nem csupán a hatályos 
fogalommeghatározások elégte len végrehajtásának köszönhet ő, hanem annak is, hogy 
összességében véve túl kevés b űncselekményt határoztak meg uniós szinten, ami a 
jogellenes magatartások egyes típusai esetében akár a védelem teljes hiányához is elvezethet. 
 
4 
 • Harmadrészt, a szankciók típusai és mértékei gyakorta túl alacsonyak, és mindenesetre 
jelentősen eltérnek a tagállamok között. Am ellett, hogy emiatt nem valósul meg a 
visszatartó hatás, és a szankciók eltérései tisztességtelen körülményeket teremtenek, az 
azonos feltétek hiánya a kölcsönös biza lom mértékét is csökkenti azon igazságügyi 
hatóságok között, amel yeknek együtt kell m űködniük az EU pénzügyi érdekeivel 
összefügg ő, határon átnyúló ügyek megoldása érdekében. 
• Végezetül, túlzott akadályok hátráltatják a büntet őjog alkalmazását. Annak ellenére, hogy 
a bonyolult pénzügyi vizsgá latok indokolják a büntet őeljárásra fordított id őt, megesik, 
hogy az ügyek eközben elévülnek és ezért lezár ásra kerülnek, bár a tárgyalás már 
megkezdődött. 
 
Az Unió pénzügyi érdekei sérültek, mivel az Uniót megillet ő pénzek nem jutottak el hozzá, 
vagy a jogi szabályok megsértésével helytele nül utalták ki a forrásokat. A jogellenes 
tevékenységek eléggé súlyosak és gyakoria k ahhoz, hogy további biztosítékokat tegyenek 
szükségessé.  A fentiekben ismertetett okokból határozott válaszadásra van szükség ahhoz, hogy a 
visszatartó hatású intézkedések révén megfelel ő szintű védelmet lehessen megvalósítani. 
Mindez er ősíti majd az uniós költsé gvetési és pénzügyi szab ályok hatékonyságát, és végs ő 
soron az uniós finanszírozás átfogó hitelességének, valamint – az Unió-szerte egységes feltételek meghatározása révén – a büntet őjogi igazságszolgált atásnak is az el őnyére válik. 
2. A
 SZUBSZIDIARITÁS ELVÉNEK ELEMZÉSE  
 
Az EU pénzügyi érdekei az Unió által vagy nevében kezelt eszközökre és forrásokra vonatkoznak. Mivel ezek az érdekek jellegüknél f ogva uniós szinten jelennek meg, egyedül a 
tagállamok nem képesek azokat ésszer űen megvédeni. A csalás elleni küzdelem az Unió és a 
tagállamok közös felel őssége. 
 Az EU a legalkalmasabb annak értékelésére , hogy mely intézkedések szükségesek és 
arányosak saját pénzügyi érdekeinek védelméhez, szem el őtt tartva az e területre vonatkozó 
különös uniós szabályozást. Mindez arra is vonatkozik, hogy milyen mérté kben kell összehangolni az Unió pénzügyi 
érdekeinek védelmére szolgáló büntet őjogi rendelkezéseket. Kizárólag az EU képes arra, 
hogy az összes tagállamban hatályos, kötelez ő erejű jogszabályok régén egyenl ő feltételeket 
alakítson ki, és ezáltal olyan jogi keretet hoz zon létre, amely hozzájárul a jelenlegi helyzet 
hiányosságainak megszüntetéséhez.  Az e területre vonatkozó uniós büntet őjogi rendelkezések különösen annak révén jelenthetnek 
hozzáadott értéket, hogy további új, az összes tagállamban azonosan alkalmazandó bűncselekményi fogalmakat, valamint szankció típusokat és -mértékeket határoznak meg, így 
levonják a tanulságokat a Közösségek pénzügyi érdekeinek védelmér ől szóló egyezmény 
végrehajtásának nyomon követéséb ől, és kiegészítik az egyezményt. 
3. A
 LEGFONTOSABB SZAKPOLITIKAI CÉLOK  
 
 
5 
 Az azonosított problémák alapján megállapíth ató egy sor általános egyedi, és operatív 
célkitűzés: 
 Általános célkit űzések:
 
 Az uniós pénzeket érint ő veszteségek megel őzése és csökkentése 
 Az uniós költségvetési felel ősség hitelességének er ősítése 
 
Egyedi célkit űzések:  
 Az EU pénzügyi érdekeivel kapcsolatos tilalmak visszatartó hatásának megfelel ő 
mértékű fokozása, összhangban az EU Alapjogi Chartájával 
 Az uniós közpénzeket érint ő egyes jogellenes magata rtások tilalmának jobb 
érvényesítése a vizsgálati eredmények javítása révén, ideértve a gyanúsítottak 
személyazonosságának megállapítását és a jo gellenes ügyletek kedvezményezettjeinek 
felkutatását, összhangban az EU Alapjogi Chartájával 
 A jogellenes cselekmények által érintett uniós közpénzek visszafizettetési arányainak 
megfelelő mértékű javítása, összhangban az EU Alapjogi Chartájával 
 Az EU pénzügyi érdekeit véd ő rendelkezések egyenérték űségének és 
tisztességességének biztosítása az EU egész területén 
 Hozzájárulás a tagállami igazságszolgá ltatások közötti kölcsönös bizalom er ősítéséhez 
 Az EU pénzügyi érdekeinek védelmére vonatkozó szabályokkal kapcsolatos 
tájékozottság er ősítése a nyomozó hatóságok és a potenciális elkövet ők körében 
Operatív célkit űzések:  
 Kellően tág személyi hatályt kell megállapít ani, amely felöleli az uniós közpénzeket 
legsúlyosabban és/vagy leggyakrabban megkárosító elkövet ői csoportokat 
 Megfelelő mértékben növelni kell azon b űncselekmény-kategóriák számát, amelyek 
kiterjednek az uniós közpénzeket érint ő, leggyakoribb és/vagy azokat legsúlyosabban 
károsító magatartástípusokra 
 Megfelelő szankció-típusokat és -mértékeke t kell meghatározni ahhoz, hogy az EU 
bármely pontján kell ő védelmet nyújtsanak az uniós közpénzeknek, miközben 
garantálják az arányo sság érvényesülését 
 Egyértelm ű és megfelel ő kísérő szabályokat kell bevezetni a jogérvényesítés 
elősegítése érdekében 
4. SZAKPOLITIKAI LEHET ŐSÉGEK  
 
Az alábbi öt választási lehet őséget vizsgáltuk meg részletesen: 
 1. lehetőség:
 A status quo fenntartása (ala phelyzeti forgatókönyv), a meglév ő jogi aktusok 
végrehajtásának folyamatos nyomon követése mellett. 
 
6 
  
2. lehetőség: Nem jogalkotási intézked és, a potenciális elkövet ők és a gyakorlati szakemberek 
vonatkozó rendelkezésekkel kapc solatos tájékozottságának er ősítése, jogértelmezésük és -
alkalmazásuk el ősegítése céljából, többek között a bevált módszerek és egyes ügyekre 
vonatkozó információk cseréje révén.  3. lehetőség:
 A PIF-egyezményt és jegyz őkönyveit – az azokba foglalt rendelkezések 
következetességének fokozása mellet – az új szerz ődéses szabályokon alap uló jogi aktussá 
átalakító jogalkotási aktus. 
 
4. lehetőség: A tagállamokat büntet őjogi szabályaik köz elítésére kötelez ő jogalkotási aktus, 
amelynek célja a hatály megfelel ő kiterjesztése, konkrét, új b űncselekmény-típusok 
beiktatása, valamint az EU pénzügyi érdekein ek védelmére szolgáló minimális szankciók 
típusainak és mértékeinek er ősítése. 
 5. lehetőség:
 Az EU pénzügyi érdekeinek védelm ére vonatkozó, közvetlenül alkalmazandó, 
anyagi büntet őjogi rendelkezéseket – így a szankci ók pontos terjedelmét (minimális és 
maximális mértékét) – tartalmazó jogalkotási aktus. 
4.1. A szakpolitikai lehet őségek hatásainak értékelése 
1. lehetőség: E lehetőség mindazonáltal rendkívül kevéssé, vagy egyáltalán nem eredményes 
a kívánt célkit űzések elérése tekintetében. Ez a szakpolitikai lehet őség várhatóan nem 
gyakorol majd a jelenlegi jogi keretnél jelent ősebb hatást az alapvet ő jogokra, a nemzeti 
jogrendszerekre, illetve a gazd asági és pénzügyi területre. 
 2. lehetőség:
 Ennek az opciónak az eredményessége alacsony szint űnek tekinthet ő, mivel a 
büntetőjog alkalmazásának hiányában nem kele tkezhet további visszatartó vagy 
jogérvényesítési hatás. Az alapvet ő jogokra gyakorolt hatás várh atóan alacsony vagy közepes 
szintű lesz. Az uniós szint ű gazdasági és pénzügyi hatások becslések szerint 37 millió EUR-t 
tesznek ki, mivel a tagállami igazságsz olgáltatás általi hatékonyabb nyomon követés 
eredményeként javul a visszafiz ettetés szintje, továbbá – f őként a képzési intézkedések 
kapcsán – 3 millió eurós többletköltség terhe li a Bizottságot. Ez a szakpolitikai lehet őség 
megfelel az arányosság követelményének.  3. lehetőség:
 E szakpolitikai lehet őség eredményessége csupán szerény mérték ű, és várhatóan 
sem az alapvet ő jogokra, sem a nemzeti jogrendszerekre  nem gyakorol a jelenlegi keretnél 
lényegesen nagyobb hatást. Az Unió költségvetését érint ő, becsült pozitív hatása 17 millió 
EUR, ami a jogérvényesítés és a visszafizette tés javulásának eredménye. Ezzel szemben 3 
millió EUR-ra becsülhet ő a tagállami szint ű jogalkotás költsége. A Unió feddhetetlenségét, 
kiadási kapacitását és hírnevét érint ő komoly strukturális  hatást, valamint a jelenlegi kerethez 
képest minimálisan nagyobb beavatkozást mérlegelve kijelenthet ő, hogy az intézkedés 
arányos a kit űzött céllal. Mindazo náltal az adófizet ők pénzének védelme terén kifejtett 
hozzáadott értéke rendkívül korlátozott.  4. lehetőség:
 Ez az opció várhatóan közepes vagy jó eredményességgel csökkenti az uniós 
pénzeket érint ő veszteségeket, és állítja helyre a költségvetési fegyelemre irányuló 
erőfeszítések hitelességét, eközben azonban nem hozzák meg az összes elvileg lehetséges 
büntetőjogi intézkedést, és a szankciótípusokat és -mértékeket sem hangolják össze teljes 
mértékben. A meglév ő bűncselekmény-fogalmak kib ővítése javítja az Unió-szerte 
egyenérték ű szankcionálás esélyét, javul az igazságszolgáltatások közötti bizalom, ezáltal 
 
7 
 elősegítve a jogérvényesítést  és a visszafizettetést  a határon átnyúló ügyekben. Az új, tágabb 
bűncselekmény-típusok, valamint az uniós pé nzügyi források elvesztésével kapcsolatos 
szigorúbb szankciótípusok és -mértékek meghatározása eredményeként valószín űsíthetően 
igen jelent ős lesz e jogi aktusok visszatartó  hatása. Ezek a közös fogalommeghatározások és 
minimális szankciókra vonatkozó szabályok em ellett javítják az Unió-szerte egyenérték ű 
szankcionálás esélyét, javul az igaz ságszolgáltatások közötti bizalom, el ősegítve ezáltal a 
jogérvényesítést  és a visszafizettetést  a határon átnyúló ügyekben. 
Az opció közepes hatást gyakorolna az alapvet ő jogokra azáltal, hogy új b űncselekményi 
tényállásokat határozna meg és kiterjesztené a jelenleg hatályos b űncselekményi törvényi 
tényállások hatályát, miközben a minimális szankc iótípusokat és -mértékeket is szigorítaná. 
Az említett intézkedések az Un ió által elismert közérdek ű célok (lásd a Ch arta 52. cikkének 
(1) bekezdését) elérésére, és különösen az EU pénzügyi érdekeinek védelmet nyújtó, 
eredményes és visszatartó hatású intézkedések  biztosítására szolgá lnak. Annak alapján, hogy 
növekszik a szabálytalanságok és a csalás-g yanús esetek száma, továbbá hogy a PIF-
egyezmény alapján tett jelenlegi intézkedések eredménytelenek, az intézkedések nem lépik túl 
a célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket. 
A visszatartó hatás, a jogérvényesítés és a viss zafizettetés javulása miatt uniós szinten magas, 
471 millió eurós megtérüléssel lehet számolni , miközben a viszonylag alacsony – 29 milliós 
eurós – szervezési és adminisztratív költségek különösen a tagállami szint ű jogalkotási 
tevékenység kapcsán jelentkeznének. Figyelemmel egyrészt az Unió feddhetetlenségé t, kiadási kapacitását és hírnevét érint ő 
komoly strukturális hatásra, másrészt pedig a b űncselekmények fogalommeghatározásai révén 
kellően kiterjesztett szabályozásra és a minimális  szankciók hiteles mértékeire, teljesül az 
arányosság kritériuma. Mivel ez a szakpolitikai lehet őség jelent ős hatást gyakorol a visszatartó er őre, a bűnüldözési 
kapacitásokra és a visszafizettetés mérték ére, közepesnek vagy ki magaslónak tekinthet ő az 
eredményessége.  5. lehetőség:
 E választási lehet őség eredményessége ugyanoly an kiválónak tekinthet ő, mint a 
4. opcióé. E lehet őség szerint is tágabb és új b űncselekményi tényállásokat alkalmaznak, 
megfelelő szankciótípusokat és -mértékeket biztosítanak, és a b űncselekményi tényállások 
alkalmazását el ősegítő szabályokról is rendelkeznek. Mindez jelent ős kedvez ő hatást 
gyakorolna a visszatartó er ő, a bűnüldözési kapacitások és a visszafizettetés mértéke 
tekintetében. E szakpolitikai lehet őségnek az alapvet ő jogokra és a büntet ő 
igazságszolgáltatási rendszerekre gyakorolt hatása közepes mérték ű, hasonlóan a 4. opcióhoz, 
azzal a járulékos hatással kiegészülve, hogy  maguk az uniós jogszabályok közvetlenül 
alkalmazandóvá válnának a büntet őeljárásokra és a büntet őjogi felel ősséget megállapító 
ítéletekre. Ez lényeges hatással lenne a nemzeti igazsá gszolgáltatási rendsze rekre, mivel a büntet ő 
igazságszolgáltatási hatóságoknak közvetlenül az uniós büntet őjog szerinti b űncselekményi 
tényállásokat kellene alkalmazniuk. A gazdasági és pénzügyi hatások el őreláthatóan a 4. opcióéhoz  hasonlóan alakulnának. 
Figyelemmel egyrészt az Unió feddhetetlenségé t, kiadási kapacitását és hírnevét érint ő 
komoly strukturális hatásra, másrészt pedig a b űncselekmények fogalommeghatározásai révén 
kellően kiterjesztett szabályozásra és a minimális  szankciók hiteles mértékeire, teljesül az 
arányosság kritériuma, jóllehet a 4. opciónál több beavatkozással és alapjogi hatással járna, és 
nem volna érzékelhet ően kedvez őbb pénzügyi hatása. 
 
8 
 4.2. Az előnyben részesített lehet őség 
A hatások fenti összehasonlító elemzése révén arra a következtetésre jutunk, hogy a 4. és az 5. 
választási lehet őség egyaránt eredményesen teljesíti az összes általános és egyedi célt. Ami 
azonban a hatékonyságot illeti, a 4. opció kevésbé avatkozik bele a tagállamok 
igazságszolgáltatási rendszereibe.  
→A 4. és az 5. opció közötti legfontosabb különbséget az eltér ő tagállami mozgástér jelenti. A 4. 
opció alapján a tagállamok a PIF-egyezménybe foglalt b űncselekményi tényállásokat jórészt a 
rendes büntet őjogi rendszerükön belül és jogszabál y-szövegezési gyakorlatuknak megfelel ően 
kezelhetik, és az uniós jogszabály szövegénél  szigorúbb szabályokat állapíthatnak meg, 
az 5. opciót ugyanakkor a tagállami ügyészségek és büntet őbíróságok által kötelez ően 
alkalmazandó, kizárólagos jelleg ű, merev uniós szabályozás jellemzi.  
4. szakpolitikai lehet őség 
 5. szakpolitikai lehet őség 
 
• Irányelv • Rendelet 
• szélesebb kör ű védelmet biztosítana, 
miközben lehet ővé tenné, hogy a 
tagállamok szigorúbb szabályokat 
fogadjanak el  • az EU pénzügyi érdekeinek büntet őjogi 
védelmére vonatkozó egységes, szilárd 
szabályozást  biztosítana 
• biztosítaná a b űncselekmények 
fogalmának minimális  mértékű 
meghatározását , amelyet a tagállamok 
kibővíthetnének például a min ősített 
esetek vagy a gondatlan magtartásért való 
felelősség hozzáadásával • kimerítő részletességgel  határozná meg a 
szabályozott b űncselekménytípusok 
fogalmát  
• a szankciótípusokra és -mértékekre 
vonatkozó minimumszabályokat  
tartalmazna • merev szankciótípusokat és -mértékeket  
állapítana meg 
• a tagállamok által – jogi 
hagyományaikkal összhangban  – 
átültetend ő, kiegészít ő rendelkezéseket 
tartalmazna • magába foglalna egy sor kimerítő jellegű 
és elszigetelt kiegészít ő rendelkezést , 
amelyek egyes esetekben eltérhetnének a 
nemzeti büntet őjogi hagyományoktól, és a 
nemzeti büntet őtörvénykönyvekt ől eltérő 
jogforrásokban lennének megtalálhatók 
• a tagállami ügyészek és bíróságok a 
nemzeti büntet őjogi jogszabályokba 
foglalt nemzeti átültet ő intézkedéseket  
alkalmaznák • a tagállami hatóságok közvetlenül a 
rendelet  rendelkezéseit alkalmaznák 
 
Ezért a 4. választási lehet őséget részesítjük el őnyben . 
 Az előnyben részesített lehet őség erősítené az EU pénzügyi érdeke inek védelmét azáltal, hogy 
a büntetőjogi védelmet kiterjesztené a PIF-egyezmé ny által jelenleg nem szabályozott, súlyos 
és/vagy különös kárt okozó jogellenes tevékeny ségek területére, valamint annak révén, hogy a 
hatályos és az új b űncselekménytípusok esetében egyaránt megfelel ő minimális szint ű 
 
9 
 szankciókat írna el ő, ezáltal biztosítva az egyenl ő feltételeket és a jogszabályok 
egyértelm űségét az EU egész területén. 
 A 4. opció arányos a jogos célkit űzésekhez képest, mivel az alternatív választási lehet őségek 
egyike sem jelent hasonlóan hatékony kombináci ót a fenti 3. szakas zban meghatározott 
célkitűzések korlátozott költségek melletti/korlátozott ráfordítással történ ő elérése 
tekintetében. Jóllehet az el őnyben részesített jogalkotási int ézkedéssel járó opció valószín űleg 
több tagállam esetében is szükségessé tenné büntet őjoguk módosítását az irányelv 
végrehajtása érdekében, úgy t űnik, hogy az általános és az egyedi szakpo litikai célok elérése 
tekintetében nincs más, ugyanilyen hatékony eszköz. 
 
4.3. Nyomon követés és értékelés 
A javaslatot kísér ő végrehajtási terv fejti ki és kezeli az átültetési id őn belüli tagállami 
végrehajtáshoz f űződő potenciális kockázatokat. 
 Megfelelő nyomon követési és értékelési mechanizmust irányoz el ő, amelynek keretében a 
tagállamok kötelesek beszámolni a javasolt változtatások jellegét ől függően jogalkotási vagy 
nem jogalkotási intézkedések tényleges végr ehajtásáról. A tagálla mok (az EUMSZ 325. cikke 
(5) bekezdésének megfelel ően), az Eurostat, az Eurobarométer, a jöv őbeni Európai B űnügyi 
Nyilvántartási Információs Rendszer (ECRS), valamint az Európai Tanács által szolgáltatott adatok lehet ővé teszik, hogy hasznos ö sszeállítási alap álljon rendelkezésre a helyzet nyomon 
követéséhez, továbbá lehet őséget adnak arra, hogy a tagálla mok által a hatálybalépést 
megelőzően közölt számadatokkal történ ő összehasonlítás révé n utólag értékelhet ő legyen e 
kezdeményezés hatása. A tagállamok által közöl t mennyiségi adatok mellett, a jogalkotási és 
gyakorlati megfelel őségre vonatkozó további min ő
ségi információk gy űjthetők a tagállamok 
csalásról szóló jelentéseib ől, az igazságügyi fórumtól, az Eur ópai Csalás Elleni Hivataltól 
(OLAF) és az Eurojusttól. A Bizottság az adatgy űjtésre fókuszáló empirikus felmérést végez majd a javaslat 
végrehajtásától számított egyt ől három évig terjed ő időszak folyamán.