EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2017.6.29. COM(2017) 352 final 2017/0145(COD) Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a Szabadságon, a Biztonságon és a Jog Érvényesülésén Alapuló Térség Nagyméretű IT-rendszereinek Üzemeltetési Igazgatását Végző Európai Ügynökségről, az 1987/2006/EK rendelet és a 2007/533/IB tanácsi határozat módosításáról, valamint a 1077/2011/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről



INDOKOLÁS 1.A JAVASLAT HÁTTERE ·A javaslat indokai és céljai A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző ügynökség (a továbbiakban: eu-LISA) létrehozásáról szóló 1077/2011/EU rendeletet 2011-ben fogadták el és 2015-ben módosították a 603/2013/EU rendelettel. Jelenleg az eu-LISA felelős a második generációs Schengeni Információs Rendszer (SIS II), a Vízuminformációs Rendszer (VIS) és az Eurodac központi működtetéséért. Az eu-LISA más nagyméretű IT-rendszerek kidolgozásával és működtetésével is megbízható a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségben, amennyiben a megfelelő jogi eszközök így rendelkeznek. Az eu-LISA 2012. december 1-jén kezdte el fő feladatainak elvégzését, a VIS rendszert 2012. december 1., a SIS II-t 2013 májusa, az Eurodacot pedig 2013 júniusa óta üzemelteti. Az ügynökség székhelye Tallinnban van, a rendszereket egy technikai helyszínről Strasbourgból üzemeltetik. A tartalék központ Sankt Johann im Pongauban van. Ennek a javaslatnak a célja, hogy felülvizsgálja az ügynökséget létrehozó rendeletet abból a célból, hogy az értékelés alapján javasolt jogszabály-módosításokhoz igazítsa azt, valamint hogy javítsa az ügynökség működését és megerősítse szerepét annak biztosítása érdekében, hogy tevékenysége megfeleljen az Európai Unióban napjainkban jelentkező kihívásoknak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségben. Célja továbbá az is, hogy a rendeletbe beillesszen olyan módosításokat, amelyek szakpolitikai, jogi vagy ténybeli változásokból fakadnak, különös tekintettel arra, hogy a társjogalkotók megállapodásától függően további rendszerek kerülnek majd az ügynökség irányítása alá, illetve hogy az ügynökségnek hozzá kell majd járulnia a nagyméretű IT-rendszerek interoperabilitásának kifejlesztéséhez, a határigazgatás és a biztonság erősítését szolgáló, szilárd és intelligens információs rendszerekről szóló, 2016. április 6-i bizottsági közleménynek, az információs rendszerekkel és interoperabilitással foglalkozó magas szintű szakértői csoport 2017. május 11-i zárójelentésének, valamint a Bizottság hatékony és valódi biztonsági unióról szóló, 2017. május 16-i hetedik időközi jelentésének megfelelően. Figyelembe veszi továbbá az ügynökség igazgatótanácsának módosító javaslatait is, valamint annak a lehetőségét, hogy az eu-LISA a jövőben az érdekelt tagállamok decentralizált rendszereinek nemzeti szintű végrehajtására vonatkozó közös technikai megoldások tárhelyszolgáltatója és üzemeltetője legyen. A javaslat végül pedig összehangolja az ügynökséget megalapító jogszabályt az Európai Parlament, a Tanács és az Európai Bizottság decentralizált ügynökségekről szóló, 2012. július 19-i együttes nyilatkozatával (a továbbiakban: közös megközelítés). Az alapító rendelet 31. cikkével összhangban, külső értékelés alapján és az eu-LISA igazgatótanácsával szorosan konzultálva a Bizottság értékelést végzett annak megvizsgálására, hogy az ügynökség hogyan és milyen mértékben járul hozzá a nagyméretű IT-rendszerek üzemeltetési igazgatásához a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségben, és miként teljesíti az alapító rendeletben meghatározott feladatait. Megvizsgálta azt is, szükséges-e az eu-LISA alapító rendeletben meghatározott feladatait módosítani vagy kiterjeszteni. Ennek az értékelésnek alapján – az igazgatótanáccsal való konzultációt követően – a Bizottságnak ajánlásokat kell tennie az alapító rendelet módosításával kapcsolatban, és ezeket az igazgatótanácsnak a véleményével és megfelelő javaslatokkal együtt továbbítania kell az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az európai adatvédelmi biztosnak. Az ajánlások megtalálhatók a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző ügynökség (eu-LISA) működéséről szóló, az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak küldött bizottsági jelentésben, illetve az azt kiegészítő, az eu-LISA értékeléséről szóló bizottsági munkadokumentumban, amelyeket várhatóan ezzel a javaslattal egy időben fogadnak el. Ez a javaslat tehát kapcsolódik az ügynökség értékeléséhez, ugyanakkor azonban alkalmazkodik más jogalkotási és szakpolitikai változásokhoz is, és reflektál a fenti ajánlásokra, valamint az igazgatótanács véleményére. ·Az eu-LISA külső értékelő jelentésében megfogalmazott ajánlásokra adott válaszok Négy évvel azután, hogy az ügynökség 2012 decemberében megkezdte munkáját, az értékelés azt mutatta, hogy hatékonyan és sikerrel képes elvégezni feladatait, valamint az utóbb rábízott új feladatokat, mint a DubliNet, a VISION és az intelligens határellenőrzésről szóló csomag kísérleti projektjének végrehajtása. Az értékelés azt is megállapította, hogy az eu-LISA hatékonyan járul hozzá az összehangolt, hatékony és koherens IT-környezet kialakításához a nagyméretű IT-rendszereknek a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségben való üzemeltetési igazgatása céljából. Vannak ugyanakkor hiányosságok, amelyeket orvosolni kell annak érdekében, hogy az ügynökség működése javuljon és szerepe megerősödjön, valamint biztosítani kell azt, hogy a szerepe igazodjon a migrációval és a biztonsággal kapcsolatos új, uniós szintű kihívásoknak. Az értékelés során azonosított legtöbb hiányosság jogszabályi módosítás nélkül korrigálható. A nem jogszabályi jellegű ajánlásokat az eu-LISA ügyvezető igazgatója nyomon követte, a vonatkozó akciótervet a vezetőség 2017. március 21-én elfogadta. Az értékelésben azonosított azon hiányosságok, amelyek jogszabályi módosításokat igényelnek, az alábbiak: –a kommunikációs infrastruktúra irányításának koherenciáját javítani kell oly módon, hogy a Bizottság vonatkozó feladatait (különösen a költségvetés, a beszerzés és megújítás, valamint a szerződésekkel kapcsolatos feladatok végrehajtását) az ügynökség által üzemeltetett rendszerek létrehozását és működtetését irányító jogi eszközök módosításával az ügynökségre kell átruházni; –az eu-LISA feladatkörén belül tisztázni kell az együttműködés mértékét más ügynökségekkel a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségben; –az igazgatótanácsnak minden év augusztusában időközi jelentést kell elfogadnia az azonos év első hat hónapjában tervezett tevékenységek végrehajtásának állapotáról; –az eu-LISA által végrehajtható kísérleti projektek területe jelenleg a költségvetési rendelet 54. cikk (2) bekezdésének a) pontjában hivatkozottakra korlátozódik (vagyis azokra, amelyekre nincs alap-jogiaktus), ezt ki kell terjeszteni legalább azokra a kísérleti projektekre, amelyeknek van alap-jogiaktusa. Az értékelés azt is javasolta, hogy az eu-LISA által jelenlegi feladatkörén belül végrehajtott, 500 000 EUR-t meghaladó költségvetésű projektek esetén készüljön kockázat- és előzetes értékelés (tehát nem azoknál az új rendszereknél, amelyeket jogszabály utalt az ügynökség hatáskörébe, és amelyekre vonatkozóan a Bizottság készít hatásvizsgálatot). Ez fontos ajánlás, amelyre az eu-LISA-nak megfelelő választ kell adnia. Nem szükséges azonban hozzá az ügynökségről szóló rendelet módosítása, mivel az 1271/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet és az ügynökség költségvetési rendelete 29. cikkének (5) bekezdése már eleve előírja az előzetes és utólagos értékelést az olyan programok és tevékenységek esetében, amelyek jelentős kiadással járnak. Az értékelés az ügynökség feladatkörének módosítására vonatkozó egyéb ajánlásokat is tartalmazott. Ezeket be kell illeszteni a rendszerek jogi eszközeibe, ugyanakkor az eu-LISA statisztikával kapcsolatos kiterjesztett felelősségi köre nem igényli az ügynökséget létrehozó rendelet módosítását: –Az eu-LISA felelősségi körének kiterjesztése az egyes rendszerek statisztikáinak létrehozására és közzétételére.

–Új feladatként az eu-LISA megbízást kap arra, hogy adatminőségi és adatelemzési jelentéseket készítsen a rendszer jogi eszközeinek végrehajtása feletti ellenőrzés javítása céljából. A biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző ügynökség működéséről szóló, az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak küldött bizottsági jelentés, amely ezzel a javaslattal egy napon kerül elfogadásra, tartalmazza ennek az értékelésnek az eredményeit és ajánlásait. Az is megjegyzendő, hogy az ügynökség feladatait meghatározó rendelet megfelel annak a jogi, politikai és gazdasági környezetnek, amelyben az ügynökséget létrehozták. A közelmúltbeli szakpolitikai és jogi változások miatt azonban módosításokra, illetve az eu-LISA hatáskörébe tartozó feladatok bővítésére van szükség az alapító rendeletben és más vonatkozó jogi eszközökben (vagyis a rendszerek jogi eszközeiben). 2016-ban a Bizottság javaslatokat tett arra, hogy új rendszereket utaljon az ügynökség hatáskörébe, úgy mint a határregisztrációs rendszer, a nemzetközi védelem iránti kérelmek nyilvántartásba vételi, ellenőrzési és elosztási mechanizmusát szolgáló automatizált rendszer, valamint az Európai Utasinformációs és Engedélyezési Rendszer (ETIAS). Amennyiben a társjogalkotók elfogadják ezeket az ajánlásokat, az eu-LISA rendeletben módosításokat kell eszközölni, amelyeknek az ajánlások alkalmazandóvá válásakor kell hatályba lépniük abból a célból, hogy az eu-LISA rendelet is tükrözze ezeket az új feladatokat, különösen az igazgatótanács és az ügyvezető igazgató feladatkörére vonatkozóan. A határregisztrációs rendszerre vonatkozójavaslat az 1077/2011/EU rendeletre vonatkozó módosításokat tartalmaz. Az ETIAS és az Eurodac esetében az elnökség átdolgozott javaslatokat, például módosításokat illesztett be a Bizottsággal folytatott egyeztetések során. Mivel azonban ez a javaslat még azelőtt kerül bemutatásra, hogy az új rendszereket az ügynökségre ruházó három javaslatot elfogadnák, ebben a javaslatban is meg kell említeni zárójelben a szükséges módosításokat, amelyeknek a szövegbe történő végleges beillesztése akkor történik majd meg, ha a társjogalkotók elfogadják a javaslatokat. A Bizottság ezenfelül 2016. április 6-án elfogadott egy közleményt a határigazgatás és a biztonság erősítését szolgáló, szilárd és intelligens információs rendszerekről. Az eu-LISA-t egyértelműen fel kell hatalmazni az alapító rendeletben arra, hogy a közlemény és a Bizottság 2017. május 16-án elfogadott, hatékony és valódi biztonsági unióról szóló hetedik eredményjelentése szerint rá bízott feladatokat elvégezze. Ebbe beletartozik különösen a Bizottság és a tagállamok támogatása a rendszerek interoperabilitása érdekében tett fejlesztések és tevékenységek technikai megvalósíthatóságának vizsgálata során, beleértve a tanulmányok és tesztelés alkalmazását. A SIS 2016-os értékelésének hatására véghezvitt változtatásokat, amint azokat a SIS jogi eszközeinek módosítására vonatkozó javaslat, valamint az Eurodac átdolgozott javaslat leírja, szintén be kell illeszteni a javaslatba. Ezen felül eltérések találhatóak az alapító rendelet, a decentralizált ügynökségekről szóló, 2012. július 19-i európai parlamenti, tanácsi és európai bizottsági együttes nyilatkozat (a továbbiakban: közös Megközelítés), valamint az új költségvetési rendelet és pénzügyi keretszabályzat között. Ezeket jogszabályi felülvizsgálat útján kell feloldani. Példa erre az ügyvivő igazgató mandátumának lehetséges meghosszabbítása legfeljebb öt évre, a jelenleg meghatározott legfeljebb három évvel szemben. Egy másik példa, hogy az ügynökséget a jelenlegi négyévenkénti helyett ötévenként kell értékelésnek alávetni. A rendeletnek meg kell határoznia továbbá, hogy az eu-LISA tanácsokat adhat a tagállamoknak a nemzeti szintű rendszerek központi rendszerhez való csatlakoztatásáról, valamint eseti támogatást/segítséget nyújthat a tagállamoknak (mint 2016 elején a menekültválság idején a görög uniós fogadóállomáson nyújtott támogatás). Fel kell hatalmazni az eu-LISA-t arra is, hogy kérésre segítséget/támogatást nyújtson a vonatkozó bizottsági szolgáltatásoknak a meglevő vagy új rendszerek technikai problémáival kapcsolatban. ·Az ügynökség igazgatótanácsa által benyújtott ajánlásokra adott válaszok Az ügynökség igazgatótanácsával 2016. november 25-én egyeztettek az alapító rendeletben javasolt változtatásokkal kapcsolatos ajánlások terén, és az igazgatótanács 2017. február 27-én alkotott véleményt. Az igazgatótanács örömmel üdvözölte a módosításokra vonatkozó ajánlásokat és a Bizottság azon szándékát, hogy kiszélesítse az eu-LISA felelőségi körét, és további módosításokra tett ajánlásokat. Ezek közül a módosító ajánlások közül a Bizottság elfogadta a kutatásra vonatkozó megbízást, valamint a tanácsadó csoportok elnöke mandátumának meghosszabbítását. A vezetőség azt javasolta, hogy az ügynökségnek lehetőséget kell adni arra, hogy az igazgatótanács beleegyezésével további technikai központokat alakítson ki a meglevő Strasbourg-i és Sankt Johann im Pongau-i (Ausztria) mellett. A Bizottság ezt az ajánlást nem fogadhatja el, mivel nem igazolt, hogy ez szükséges lenne, hozzáadott értéket generálna vagy növelné a hatékonyságot. Megjegyzendő, hogy a SIS, II és VIS központi és a tartalék rendszer Strasbourgban (Franciaország), illetve Sankt Johann im Pongauban (Ausztria) való elhelyezését a társjogalkotók már rögzítették a SIS II (2006-ban, illetve 2007-ben elfogadott), valamint a VIS (2008-ban elfogadott) jogi eszközeiben. Az ügynökséget megalapító rendelettel kapcsolatos tárgyalások során a társjogalkotók azt a döntést hozták, hogy mivel Franciaország és Észtország közös javaslatot nyújtottak be az ügynökség helyszínének, az ügynökség székhelye Tallinnban legyen, míg a technikai és tartalék központok Strasbourgban, illetve Sankt Johann im Pongauban. Az ügynökség ezenfelül semmilyen olyan értékelést nem bocsátott rendelkezésre, amely igazolná egy további központ szükségességét. A nagyobb rugalmasság érdekében azonban ez a javaslat lehetővé teszi, hogy a Sankt Johann im Pongau-i tartalék központból a tartalék rendszereket egyidejűleg aktív üzemmódban működtethessék. Így az üzleti tranzakciók feldolgozása normál működés során is történhet itt, nemcsak rendszerhiba esetén. ·Azokra a változtatásokra adott válaszok, amelyeket az információs rendszerekkel és interoperabilitással foglalkozó magas szintű szakértői csoport 2017. május 11-i zárójelentése, valamint a Bizottság 2017. május 16-án elfogadott, a hatékony és valódi biztonsági Unióról szóló hetedik eredményjelentése által az eu-LISA hatáskörébe sorolandó feladatok igényelnek. Ilyen változtatások többek között: a)Az eu-LISA szélesebb körű felelősséggel való felruházása az adatminőség területén, konkrét jogi módosítások/javaslatok függvényében Az információs rendszerekkel és interoperabilitással foglalkozó magas szintű szakértői csoport figyelembe vette a határigazgatás és a biztonság erősítését szolgáló, szilárd és intelligens információs rendszerekről szóló közleményben szereplő ajánlást arra vonatkozóan, hogy az eu-LISA-t felhatalmazzák az adatminőség központi ellenőrzésének kidolgozására. A szakértői csoport figyelembe vette, hogy a központi rendszerek által előírt vagy javasolt, minőségre, formátumra és teljességre vonatkozó automatikus ellenőrzések fejlesztésre vagy kiegészítésre szorulnak. További elemzésre van szükség az automatikus adatminőség-ellenőrzés kialakításáról a SIS, a VIS és az Eurodac különböző adatterületein, valamint az új rendszerekben, például a határregisztrációs rendszerben. Ezeknek az adatminőség-ellenőrző mechanizmusoknak a célja, hogy a központi rendszer automatikusan be tudja azonosítani a feltöltött helytelen vagy egymásnak ellentmondó adatokat, így az azokat feltöltő tagállam ellenőrizheti az adatokat, és szükség esetén helyreigazító lépéseket tehet. Ezt segítheti egy központi adatraktár, ahol statisztikai és adatminőségi jelentések (adatraktár) készülnek a rendszerekből kinyert anonimizált adatok alapján. A hatékony és valódi biztonsági Unióról szóló hetedik eredményjelentés megállapította, hogy a Bizottság továbbviszi a szakértői csoport ajánlásait az automatizált minőségellenőrzésről, az „adatraktárról”, amely képes a vonatkozó információs rendszerekből kinyert anonimizált adatokat elemezni statisztikai és jelentéstételi célokra, valamint a nemzeti szinten az adatok rendszerekbe történő feltöltéséért felelős személyzet számára kialakított külön képzési modulról az adatminőség témájában. Ez az új feladat, valamint az „adatraktár” kialakítása megköveteli, hogy konkrét részletes rendelkezések vonatkozzanak az adatminőségre a rendszerek eszközeiben vagy egy külön jogi eszközben, b)ezáltal felhatalmazva az eu-LISA-t arra, hogy interoperabilitási tevékenységeket fejlesszen ki, amennyiben a vonatkozó jogszabályi javaslatokat elfogadják. A 2017. május 16-án elfogadott, hatékony és valódi biztonsági unióról szóló hetedik eredményjelentés megállapítja, hogy a 2016 áprilisi közleménnyel és a szakértői csoport által tett megállapításokkal és ajánlásokkal összhangban a Bizottság új megközelítést alakított ki a határokra és biztonságra vonatkozó adatok kezeléséhez, amely megközelítés értelmében a biztonságra, határokra és migrációkezelésre vonatkozó minden központosított uniós információs rendszernek az alapjogok teljes tiszteletben tartásával interoperábilisnak kell lennie az alábbiak megvalósítása érdekében: ·a rendszerek egyidejűleg kereshetők az európai keresőportálon keresztül, teljes mértékben tiszteletben tartva a célhoz kötöttségre vonatkozó szabályokat és a hozzáférési jogokat, ezáltal hatékonyabbá válik a meglévő információs rendszerek felhasználása, a bűnüldözési célú hozzáférésre pedig adott esetben észszerűsített szabályok vonatkoznak, ·a rendszerek egyetlen közös biometrikus megfeleltetési szolgáltatást használnak, amely lehetővé teszi a biometrikus adatokat tartalmazó különböző információs rendszerekben való keresést, és lehetőség szerint jelzés révén feltünteti a más rendszerben talált, kapcsolódó biometrikus adatok meglétét vagy hiányát, ·a rendszerek egy alfanumerikus személyazonossági adatokat tartalmazó közös nyilvántartással rendelkeznek, amely segítségével felderíthető, ha egy személy különböző nyilvántartásokban többféle személyazonossággal szerepel. Ez a javaslat lehetővé teszi, hogy az eu-LISA végrehajthassa a 2017. május 16-án elfogadott, hatékony és valódi biztonsági Unióról szóló hetedik eredményjelentésből következő feladatokat, valamint az európai keresőportál, a közös biometrikus megfeleltetési szolgáltatás és az alfanumerikus személyazonossági adatokat tartalmazó közös nyilvántartás kialakítását az interoperabilitásra vonatkozó jogi eszköz elfogadásának függvényében.

c)Az arra adott válaszok, hogy esetlegesen szükség lesz arra, hogy az eu-LISA közös technikai megoldásokat fejlesszen, igazgasson és/vagy tárhelyszolgáltatást biztosítson a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségben kialakítandó decentralizált rendszerekre vonatkozó uniós jogszabályokból fakadó kötelezettségek technikai szempontjainak nemzeti végrehajtásához. A 2017. május 16-án elfogadott, hatékony és valódi biztonsági unióról szóló hetedik eredményjelentéshez hasonlóan az információs rendszerekkel és interoperabilitással foglalkozó magas szintű szakértői csoport végleges jelentése is hangsúlyozta, hogy szükség van a meglevő információs rendszerek teljes körű végrehajtására és alkalmazására. A jelentés megvizsgálta a DNS-re, ujjlenyomatokra és járműregisztrációra vonatkozó adatok cseréjére vonatkozó decentralizált prümi keretet, és azt javasolta, hogy készüljön megvalósíthatósági tanulmány egy központi útvonalválasztó hozzáadásáról, illetve új funkciók kialakításáról. Az előzetes utasinformációt (API) illetően a szakértői csoport azt javasolta, hogy a Bizottság végezzen megvalósíthatósági tanulmányt egy központosított mechanizmus kialakításáról az API számára, beleértve egy központi útvonalválasztó szükségességét. A cél az lenne, hogy az érdekelt tagállamok egy lépéssel kapcsolódhassanak a légitársaságokhoz és API-adatokat szolgáltathassanak a nemzeti és a központi rendszereknek egyaránt (határregisztrációs rendszer, ETIAS). Az uniós utasnyilvántartási adatállomány (PNR irányelv) által létrehozott decentralizált rendszert illetően a szakértői csoport megvalósíthatósági tanulmányt javasolt az utasinformációkra és utasok nevére vonatkozó adatok továbbítását segítő központi komponensről, amely technikai támogató eszközként megkönnyítené a légitársaságokkal való kapcsolatot. A cél az lenne, hogy az érdekelt tagállamok egy lépéssel kapcsolódhassanak a légitársaságokhoz, és PNR-adatokat szolgáltathassanak azon tagállamok nemzeti rendszereinek, amelyek végrehajtották a PNR irányelvet. A szakértői csoport szerint ez javítaná az utasinformációs egységek hatékonyságát, miután a tagállamok végrehajtották a PNR irányelvet. Ez a javaslat tehát előírja azt a lehetőséget, hogy a tagállamok egy csoportja felkérheti az ügynökséget egy olyan közös IT-rendszer fejlesztésére, igazgatására vagy tárhelyszolgáltatására, amelynek segítségével közösen végrehajthatják a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségben kialakítandó decentralizált rendszerekre vonatkozó uniós jogszabályokból fakadó kötelezettségeik technikai szempontjait a Bizottság előzetes jóváhagyása, valamint az igazgatótanács döntése alapján. Ez az érintett tagállam és az ügynökség közötti hatáskör-átruházási megállapodás alapján megvalósítható, amely megállapodás felruházza az ügynökséget a fenti feladatok elvégzésével és a megfelelő költségvetéssel. Ilyen esetekben az ügynökség a tagállamtól anyagi ellenszolgáltatást kér, amelynek minden felmerülő költséget fedeznie kell. Mint azt a hatékony és valódi biztonsági unióról szóló hetedik eredményjelentés jelezte, a Bizottság támogatja azt a munkát, amelyet jelenleg tagállamok egy csoportja folytat az e-CODEX, a határokon átívelő igazságügyi együttműködési eszköz fenntartása és a jogi eljárásokhoz való digitális hozzáférés érdekében. A Bizottság megjegyezte, hogy az érintett tagállamok ezt nem tekintik fenntartható megoldásnak. A tagállamok tanácsi munkacsoporti szinten vizsgálták a különböző lehetőségeket, és arra a következtetésre jutottak, hogy az e-CODEX rendszer üzemeltetése és működőképességének biztosítása az eu-LISA-nál lenne a legjobb kezekben. A legkedvezőbb megoldás azonosítása céljából a Bizottság vizsgálatot indított az e-CODEX üzemeltetésére vonatkozó különböző lehetőségek hatásainak felmérése érdekében. A hatásvizsgálat eredményei 2017 őszére válnak elérhetővé. ·Az ECRIS-TCN javaslat elfogadása következtében szükséges változásokra adott válaszok A javaslat végezetül figyelembe veszi azokat a változásokat, amelyek a harmadik országbeli állampolgárok vagy hontalan személyek elítélésével kapcsolatos információkkal rendelkező tagállamoknak az Európai Bűnügyi Nyilvántartási Információs Rendszer (ECRIS-TCN rendszer) kiegészítése és támogatása érdekében történő azonosítására szolgáló központi rendszer (TCN) (a továbbiakban: ECRIS-TCN rendszer) kialakításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletjavaslat elfogadása után következnek be. Az ügynökséget új rendszerek kezelésével megbízó többi javaslathoz hasonlóan az ECRIS-TCN esetében is szükségesek változtatások az eu-LISA szabályozásában. Ezeknek a változásoknak tükröződniük kell mind az ECRIS-TCN-re, mind pedig az ügynökségre vonatkozó javaslatban. Amennyiben az ECRIS-TCN-re vonatkozó javaslatot az ügynökségre vonatkozó javaslat előtt fogadják el, az abban a szövegben a jelenlegi eu-LISA rendeletre vonatkozó javasolt módosítások alkalmazandók. Az ügynökségre vonatkozó rendelet elfogadása után ezeket a módosításokat felülírják az ügynökségre vonatkozó rendeletben szereplő módosítások. Attól függően, hogy milyen ütemben fogadják el a két rendeletet, a tárgyalások során sor kerül a módosítások összehangolására, hogy a két szövegben az eu-LISA feladatai egybehangzóan jelenjenek meg. *** Az eu-LISA számára előirányzott új feladatok megerősítik ennek az ügynökségnek a hozzáadott értékét, amelyet már bizonyított azzal, hogy három nagyméretű IT-rendszert kezel egyszerre. Ez lehetővé tette a szakértelem összegyűjtését és az együttműködési lehetőségek kihasználását, valamint rugalmasabb kereteket biztosított, mint az ügynökség létrehozása előtt, amikor a rendszereket a Bizottság fejlesztette ki és üzemeltette, bizonyos feladatokat pedig két tagállam közhivatalai láttak el. Az új feladatok arra az igényre is megoldást nyújtanak, hogy az ügynökség szükség esetén támogatást nyújtson a tagállamoknak. Mivel a kezdeményezés közvetlen hatást gyakorol az ügynökségre, annak személyzetére, beleértve az ügyvezető igazgatót, az igazgatótanácsban és a tanácsadó testületekben képviselt tagállamokra, valamint az ügynökséggel interakcióban lévő bizottsági szolgáltatásokra, tágabb értelemben azoknak a tagállamoknak és ügynökségeknek is javára válik, amelyek a rendszerek végfelhasználói, hiszen az ügynökség szerepe megnövekedik majd a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségben történő IT-rendszerek fejlesztéseiben, és a tagállamoknak is segítséget nyújt majd szükség esetén. •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel Ez a javaslat a meglévő eu-LISA rendeletre épül, amelyet 2015-ben a 603/2013/EU rendelet módosított annak érdekében, hogy figyelembe vegye az átdolgozott Eurodac rendeletben bevezetett módosításokat, beleértve az Eurodachoz bűnüldözési célokból történő hozzáférést. Ez a javaslat kiterjeszti az ügynökség feladatkörét és lehetővé teszi, hogy új feladatokat vállaljon. Az európai biztonsági és migrációs stratégiák megszabják az irányt az uniós szakpolitikák fejlesztése és végrehajtása számára, hogy meg tudjanak felelni a migrációkezelés, valamint a terrorizmus és szervezett bűnözés elleni küzdelem párhuzamos kihívásainak. Az európai bevándorlási stratégia hangsúlyozta a SIS, VIS és Eurodac nagyméretű IT-rendszerek teljes kihasználását, ami hasznos lehet a határigazgatás számára, valamint megerősítheti Európát abban, hogy képes legyen csökkenteni az illegális migrációt és visszaküldeni az illegális migránsokat. Azt is fontos megjegyezni, hogy a határregisztrációs rendszert létrehozó javaslat elfogadásával új szakasz kezdődik, ugyanis ez elősegíti az illegális migráció elleni küzdelmet azáltal, hogy rögzíti a harmadik országbeli állampolgárok határokon keresztüli mozgását. Az európai biztonsági stratégia emlékeztetett rá, hogy az EU ügynökségei kulcsszerepet játszanak az operatív együttműködés támogatásában. Arra ösztönözte a tagállamokat, hogy használják ki az ügynökségek támogatását a bűnözés elleni közös fellépés érdekében, és megállapította, hogy ösztönözni kell az ügynökségek közötti nagyobb mértékű együttműködést is az egyes ügynökségek hatáskörén belül. Ezzel a tervezett rendelettel a Bizottság hozzájárul a határigazgatás hatékonyabbá és biztonságosabbá tételéhez, a biztonság megerősítéséhez és a bűnözés felszámolásához és megelőzéséhez azáltal, hogy megnöveli az eu-LISA szerepét és hatáskörét a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségben kialakítandó együttműködésre és információcserére vonatkozó, meglévő és esetleges új nagyméretű IT-rendszereket, valamint a tagállamok és a Bizottság támogatását illetően. Ezenfelül tükrözi az eu-LISA által jelenleg üzemeltetett rendszerek kifejlesztésére, kialakítására, működtetésére és használatára vonatkozó jogi eszközökben javasolt változásokat, valamint azokat a javaslatokat, amelyek jövőbeni rendszereket a hatáskörébe utalnak, és teljes mértékben összhangban van ezekkel. •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival Ez a javaslat szorosan kapcsolódik a következő uniós szakpolitikákhoz, és azokat a következők szerint kiegészíti: a)belső biztonság. Amint azt az európai biztonsági stratégia is hangsúlyozza, a határokon átnyúló bűnözés és terrorizmus megelőzéséhez elengedhetetlenül szükség van magas színvonalú közös határigazgatási normákra. Ez a javaslat hozzájárul a magas szintű belső biztonsághoz azáltal, hogy felhatalmazza az eu-LISA-t lehetséges új rendszerek (a határregisztrációs rendszer, az ETIAS és az ECRIS-TCN rendszer) kifejlesztésére és üzemeltetési igazgatására, valamint olyan kapcsolódó feladatok elvégzésére, amelyek ezt a célt elősegítik. b)A Közös Európai Menekültügyi Rendszer, amennyiben az ügynökség üzemelteti az Eurodacot, a DubliNetet, és felhatalmazást kap a nyilvántartási, nyomon követési automatikus rendszernek, valamint a nemzetközi védelem iránti kérelmek elosztására szolgáló automatizált rendszer fejlesztésére és üzemeltetési igazgatására (átdolgozott Dublin javaslat), valamint az ügynökség és az [Európai Unió Menekültügyi Ügynöksége] közötti együttműködés tekintetében. c)A külső határigazgatás és biztonság, amennyiben az ügynökség üzemelteti a SIS és VIS rendszereket, amelyek hozzájárulnak az Unió külső határainak hatékony ellenőrzéséhez, valamint amennyiben a jövőben a határregisztrációs rendszer és az ETIAS is a hatáskörébe tartozik majd. d)Adatvédelem, amennyiben ez a javaslat biztosítja, hogy az ügynökség védje a központi rendszerben található adatok biztonságát és a kommunikációs infrastruktúrát.

2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG ·Jogalap Ez a javaslat az Európai Unió működéséről szóló szerződés 74. cikkén, 77. cikke (2) bekezdésének a) és b) pontján, 78. cikke (2) bekezdésének e) pontján, 79. cikke (2) bekezdésének c) pontján, 82. cikke (1) bekezdésének d) pontján, 85. cikke (1) bekezdésén, 87. cikke (2) bekezdésének a) pontján és 88. cikke (2) bekezdésén alapul, amelyek jogalapot nyújtanak az eu-LISA ügynökséget létrehozó rendelet, valamint a rendszerek jogi eszközeinek módosítására. Az EUMSZ 74. cikke lehetővé teszi a megfelelő intézkedések elfogadását abból a célból, hogy erősítsék és ösztönözzék a tagállamok közigazgatásainak vonatkozó osztályai közötti adminisztratív együttműködést. Ez megfelelő jogalapot biztosít, hiszen az ügynökség megkönnyíti a tagállamok közigazgatásainak vonatkozó osztályai közötti kommunikációt és együttműködést a fent említett területeken. Az ügynökségre bízott üzemeltetési igazgatási feladat támogatja a SIS és VIS jogi eszközeinek alapjául szolgáló szakpolitikai szempontokat. Az EUMSZ 77. cikke (2) bekezdésének a) pontja és 79. cikke (2) bekezdésének c) pontja megfelelő jogalapot biztosít az ügynökség SIS II-vel kapcsolatos feladataihoz, az ügynökség a személyek külső határokon történő ellenőrzésével, illetve az illegális bevándorlásra és illegális tartózkodásra vonatkozó intézkedésekkel kapcsolatos feladatok technikai oldalát végzi. A VIS tekintetében az ügynökség technikai segítséget nyújt a tagállamok vízumkibocsátási eljárásaihoz, ezért ez az EUMSZ 77. cikke (2) bekezdésének a) pontján alapul. Az Eurodacot illetően az ügynökség az általa végzett üzemeltetési igazgatási feladaton keresztül technikai segítséget nyújt az egy harmadik országbeli állampolgár vagy egy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározásához (az EUMSZ 78. cikke (2) bekezdésének e) pontja), a jogellenesen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok vagy hontalan személyek azonosításához (az EUMSZ 79. cikke (2) bekezdésének c) pontja), a vonatkozó adatok bűnüldözési célból történő összevetéséhez, tárolásához, feldolgozásához, elemzéséhez és cseréjéhez (az EUMSZ 87. cikke (2) bekezdésének a) pontja) és az Europol bűnüldözési célból végzett tevékenységi területéhez és feladataihoz (az EUMSZ 88. cikke (2) bekezdésének a) pontja). Az EUMSZ 82. cikke (1) bekezdésének d) pontja előírja, hogy intézkedéseket kell elfogadni annak érdekében, hogy megkönnyítsék a tagállamok igazságügyi vagy annak megfelelő hatóságai közötti együttműködést a büntetőeljárások keretében és a határozatok végrehajtása terén. Emellett az EUMSZ 87. cikke (2) bekezdésének a) pontja úgy rendelkezik, hogy a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságainak bevonásával történő rendőrségi együttműködés kialakítása céljából a releváns információk összegyűjtésére, tárolására, feldolgozására, elemzésére és cseréjére vonatkozó intézkedések állapíthatók meg. Az említett rendelkezések megfelelő jogalapot jelentenek ahhoz, hogy e területen feladatokat ruházzunk át az ügynökségre. Az EUMSZ 77. cikke (2) bekezdésének a) és b) pontjában, 78. cikke (2) bekezdésének e) pontjában, 79. cikke (2) bekezdésének c) pontjában, 82. cikke (1) bekezdésének d) pontjában, valamint 87. cikke (2) bekezdésének a) pontjában említett intézkedéseket a rendes jogalkotási eljárás szerint kell megállapítani. Így a rendes jogalkotási eljárás a rendelet teljes egészének elfogadására alkalmazandó. · Változó geometria Mivel ezen javaslat jogalapja az Európai Unió működéséről szóló szerződés V. címében található, azt befolyásolja a változó geometria, amely az Egyesült Királyság, Írország és Dánia helyzetére vonatkozó jegyzőkönyvekből fakad. Ez a javasolt rendelet a schengeni vívmányokra és a kapcsolódó Eurodac intézkedések rendelkezéseire épül. Ezért az alábbi következményeket kell figyelembe venni a különböző jegyzőkönyvekkel és társulási megállapodásokkal kapcsolatban. Dánia: Az EUSZ-hoz és az EUMSZ-hoz csatolt, Dánia helyzetéről szóló (22.) jegyzőkönyv szerint Dánia nem vesz részt az EUMSZ V. címe szerinti intézkedéseknek a Tanács által történő elfogadásában; ez nem vonatkozik „az azon harmadik országokat meghatározó intézkedésekre, amelyek állampolgárainak a tagállamok külső határainak átlépésekor vízummal kell rendelkezniük, illetve azokra az intézkedésekre, amelyek az egységes vízumformátumra vonatkoznak”. Mivel ez a rendelet – a SIS II és a VIS, [a határregisztrációs rendszer] és [az ETIAS] tekintetében – a schengeni vívmányokra épül, az említett jegyzőkönyv 4. cikke értelmében Dánia az e rendelet elfogadásának időpontját követő hat hónapon belül határoz arról, hogy azt nemzeti jogában végrehajtja-e. A Dánia helyzetéről szóló előzetes jegyzőkönyv hasonló 5. cikkével összhangban Dánia úgy határozott, hogy az 1987/2006/EK rendeletet és a 767/2008/EK rendeletet nemzeti jogában végrehajtja. Amennyiben ez a javaslat az Eurodachoz kapcsolódik [és az egy harmadik országbeli állampolgár vagy egy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározásáról szóló (EU) XX/20XX rendelet 44. cikke értelmében (átdolgozás) a nemzetközi védelem iránti kérelmek nyilvántartásba vételére, ellenőrzésére és elosztására szolgáló automatizált rendszerre] vonatkozik . Azonban az Európai Közösség és Dánia közötti, a Dániában vagy bármely más Európai Uniós tagállamban benyújtott menedékkérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározásáról, valamint a Dublini Egyezmény hatékony alkalmazása érdekében az Eurodac ujjlenyomatok összehasonlítására való használatának kritériumairól és eszközeiről szóló egyezmény 3. cikke értelmében Dániának értesítenie kell a Bizottságot, hogy végrehajtja-e ennek a rendelkezésnek a tartalmát, amennyiben az az Eurodacra [és az egy harmadik országbeli állampolgár vagy egy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározásáról szóló (EU) XX/20XX/EU rendelet 44. cikke értelmében (átdolgozás) ] vonatkozik. Dánia alkalmazza a jelenlegi 603/2013/EU Eurodac rendeletet, miután e megállapodás értelmében értesítést tett. [Amennyiben az az ECRIS-TCN-rendszerhez kapcsolódik, az EUSZ-hoz és az EUMSZ-hoz csatolt, Dánia helyzetéről szóló (22.) jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek a rendeletnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.] Az Egyesült Királyság és Írország: Amennyiben rendelkezései az 1987/2006/EK rendelet által irányított SIS II-re, valamint a [határregisztrációs rendszer] és [ETIAS] rendszerekre vonatkoznak, ez a rendelet a schengeni vívmányokra épül, amelynek az Egyesült Királyság és Írország nem tagjai, a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának a schengeni vívmányok egyes rendelkezéseinek alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről szóló, 2000. május 29-i 2000/365/EK tanácsi határozat, valamint az Írországnak a schengeni vívmányok egyes rendelkezései alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről szóló, 2002. február 28-i 2002/192/EK tanácsi határozat értelmében. Ezért, amennyiben rendelkezései az 1987/2006/EK rendelet által irányított SIS II-re, valamint a VIS, [a határregisztrációs rendszer] és [az ETIAS] rendszerekre vonatkoznak, az Egyesült Királyságra és Írországra ez a javasolt rendelet nem kötelező érvényű és nem alkalmazandó. Az Egyesült Királyság és Írország kérhet felhatalmazást arra, hogy részt vegyen ennek a rendeletnek az elfogadásában a schengeni vívmányoknak az Európai Unió kereteibe történő integrációjára vonatkozó (19. sz.) jegyzőkönyv 4. cikkének értelmében. Amennyiben rendelkezései a SIS II-re vonatkoznak, mint azt a 2007/533/IB határozat szabályozza, az Egyesült Királyság és Írország részt vesz ebben a rendeletben az EUSZ-hoz és az EUMSZ-hoz csatolt, a schengeni vívmányoknak az Európai Unió kereteibe történő integrációjára vonatkozó (19. sz.) jegyzőkönyv 5. cikk (1) bekezdése, a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának a schengeni vívmányok egyes rendelkezéseinek alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről szóló, 2000. május 20-i 2000/365/EK tanácsi határozat 8. cikkének (2) bekezdése, valamint az Írországnak a schengeni vívmányok egyes rendelkezései alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről szóló, 2002. február 28-i 2002/192/EK tanácsi határozat 6. cikkének (2) bekezdése értelmében. Amennyiben rendelkezései az Eurodacra [és az egy harmadik országbeli állampolgár vagy egy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározásáról szóló (EU) XX/20XX rendelet 44. cikke értelmében (átdolgozás) a nemzetközi védelem iránti kérelmek nyilvántartásba vételére, ellenőrzésére és elosztására szolgáló automatizált rendszerre] vonatkoznak , az Egyesült Királyság és Írország tájékoztathatja a Tanács elnökét azon kérésükről, hogy részt vegyenek ennek a rendeletnek az elfogadásában és alkalmazásában az EUSZ-hoz és az EUMSZ-hoz csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térséggel kapcsolatos pozíciójáról szóló (21. számú) jegyzőkönyv 3. cikke értelmében. Amennyiben az Egyesült Királyság és Írország bejelenti, hogy részt szeretne venni a 603/2013/EU rendelet elfogadásában és alkalmazásában az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térséggel kapcsolatos pozíciójáról szóló (21. számú) jegyzőkönyve értelmében, úgy a rendelet rájuk nézve kötelező érvényű. [Amennyiben a rendelet rendelkezései az ECRIS-TCN-rendszerhez kapcsolódnak, az EUSZ-hoz és az EUMSZ-hoz csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térséggel kapcsolatos pozíciójáról szóló (21. számú) jegyzőkönyvének 1. és 2. cikke, valamint 4a. cikk (1) bekezdése értelmében ezek a tagállamok nem vesznek részt ennek a rendeletnek az elfogadásában, az rájuk nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. A 21. számú jegyzőkönyv 3. cikke, valamint 4a. cikk (1) bekezdése értelmében ezek a tagállamok kifejezhetik azon szándékukat, hogy részt vegyenek ennek a rendeletnek az elfogadásában.] Mivel az Egyesült Királyság 2017. március 29-én bejelentette az Unióból való kilépésre vonatkozó szándékát, az Európai Unióról szóló szerződés 50. cikke értelmében a kilépési megállapodás dátumától kezdődően, illetve ennek hiányában a bejelentéstől számított két év elteltével a Szerződések többé nem alkalmazandók az Egyesült Királyságra, kivéve, ha az Európai Tanács az Egyesült Királysággal egyetértésben ennek a határidőnek a meghosszabbításáról egyhangúlag határoz. Ennek következtében, és a visszavonási megegyezés rendelkezéseinek sérelme nélkül a fenti leírás az Egyesült Királyság részvételéről csak addig érvényes, amíg az Egyesült Királyság az Európai Unió tagállama marad.

Norvégia és Izland: Norvégia és Izland vonatkozásában e javaslat, amennyiben a SIS II, VIS, [a határregisztrációs rendszer] [és az ETIAS] rendszerekre irányul, az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság között, e két államnak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról kötött megállapodás értelmében a schengeni vívmányok rendelkezései fejlesztésének minősül. Négy nem-tagállam schengeni vívmányokhoz való társulásával párhuzamosan az Unió olyan megállapodásokat is kötött ezen országokkal, amelynek értelmében társulnak a dublini intézkedésekhez, beleértve az Eurodacot. Izland és Norvégia társulási megállapodását 2001-ben kötötték meg. Svájc: Svájc vonatkozásában a javaslat, amennyiben az a SIS, a VIS, [a határregisztrációs rendszer] [és az ETIAS] rendszerekre vonatkozik, az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás értelmében az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között ez utóbbi államnak a schengeni vívmányok rendelkezései végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról kötött megállapodás értelmében a schengeni vívmányok rendelkezései fejlesztésének minősül, amely vívmányok az 1999/437/EK határozat 1. cikkének A., B. és G. pontjai által meghatározott területre vonatkoznak, és amelyek a Tanács 2008/146/EK határozatának 3. cikkével együtt értelmezendők. Ami a dublini intézkedéseket illeti, Svájc társulási megállapodását 2008. február 28-án kötötték, és 2008. december 12-től hatályos. Liechtenstein: Liechtenstein tekintetében ez a javaslat, amennyiben az a SIS, a VIS, [a határregisztrációs rendszer] [és az ETIAS] rendszerekre vonatkozik, az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás értelmében az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között ez utóbbi államnak a schengeni vívmányok rendelkezései végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról kötött megállapodás értelmében a schengeni vívmányok rendelkezései fejlesztésének minősül, amely vívmányok az 1999/437/EK határozat 1. cikkének A, B és G pontjai által meghatározott területre esnek, és amelyek a Tanács 2008/261/EK határozatának 3. cikkével együtt értelmezendők. Ami az EURODAC-kal [és a dublini rendszerrel] kapcsolatos intézkedéseket illeti, a Liechtenstein társulási megállapodását 2011. március 7-én kötötték. Közös rendelkezések az Eurodachoz {és a dublini rendszerhez} kapcsolódó intézkedésekhez társult államokkal kapcsolatban: A három fent említett megállapodás értelmében a társult államok kivétel nélkül elfogadják az EURODAC-hoz {és a dublini rendszerhez} kapcsolódó intézkedéseket és azok fejlesztését. A társult országok nem vesznek részt az EURODAC-kal kapcsolatos intézkedéseket módosító vagy azokra épülő jogi aktusok (tehát például e javaslat) elfogadásában, azonban – azt követően, hogy a Tanács és az Európai Parlament jóváhagyta azokat – bizonyos határidőn belül értesíteniük kell a Bizottságot arról a döntésükről, hogy elfogadják-e az említett jogi aktus tartalmát, vagy sem. A korábbi Közösség (immár az Unió) és a társult országok között két további jogi aktus megkötésére került sor annak érdekében, hogy jogokat és kötelezettségeket léptessenek életbe Dánia – amely a fentiekben kifejtettek szerint nemzetközi megállapodás útján társult az EURODAC-kal [és Dublinnal] kapcsolatos intézkedésekhez – és az említett társult országok között. •Szubszidiaritás Ez a javaslat tiszteletben tartja a szubszidiaritás elvét, mivel a javasolt cselekvés célja, hogy megerősítse a központi SIS, a központi VIS, a nemzeti interfészek, a központi Eurodac, ezek kommunikációja és infrastruktúrája, valamint más rendszerek, valamint további feladatok átruházását az eu-LISA ügynökségre. Ezeket a feladatokat a tagállamok nem tudják egyenként végrehajtani, és a leghatékonyabban uniós szintű cselekvéssel valósíthatók meg az Európai Uniót létrehozó szerződés 5. cikkében megfogalmazott szubszidiaritás elvének megfelelően. •Arányosság A javasolt rendelet szándéka szerint figyelembe veszi mind az értékelés ajánlásait, mind azokat a változásokat, amelyek az Uniót érő új kihívásokból és helyzetekből származnak mind a migrációkezelés, mind a belső biztonság területén. A rendelet tehát tükrözi az ügynökség új feladatait a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségben javasolt új rendszereket illetően. Az ügynökségnek korlátozott mennyiségű új feladatot is ad, amelyek szükség esetén a vonatkozó jogi eszközök elfogadásától függenek. Az ügynökség, amelyet az EU költségvetéséből finanszíroznak, csak a SIS II központi részeinek, a VIS és a nemzeti interfészek központi részeinek, az EURODAC központi részeinek, valamint a vonatkozó kommunikációs infrastruktúráknak az irányítására kap felhatalmazást, nem felelős a rendszerekbe feltöltött adatokért. A tagállamok maguk felelnek nemzeti rendszerükért annak ellenére, hogy egyes esetekben az ügynökség feladatai közé fog tartozni a tagállamok számára történő tanácsadás vagy segítségnyújtás. Az ügynökség ezért csak minimális hatáskörrel rendelkezik ahhoz, hogy támogassa a hatásos, biztonságos és folyamatos adatcserét a tagállamok között. Az ügynökség szerepének megerősítése a nagyméretű IT-rendszerek irányításában a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségben, valamint hatáskörének és feladatainak javasolt mértékben történő kiterjesztése arányos a felhasználók jogos érdekeivel és a rendszerek magas biztonsági szintű, könnyen elérhető és döntő fontosságú jellegével. •A jogi aktus típusának megválasztása Tekintettel arra a tényre, hogy a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző ügynökséget rendelet hozta létre, ehhez a javaslathoz is ez a megfelelő jogi eszköz. 3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

•A jelenleg hatályban lévő jogszabályok utólagos értékelése / célravezetőségi vizsgálata Az 1077/2011/EU rendelet értelmében 2012. december 1-jétől számított három éven belül a Bizottság az igazgatótanáccsal szoros együttműködésben értékelést hajtott végre az ügynökség tevékenységéről. A Bizottság értékelése egy külső értékelés jelentésén alapult, amelyet az Ernst & Young végzett el 2015 márciusa és 2016 márciusa között a 2012. decembertől 2015. szeptemberig tartó időszakra vonatkozóan. A külső értékelő jelentést 2016 márciusában tették közzé. A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző ügynökség (eu-LISA) működéséről szóló bizottsági jelentést, illetve az azt kísérő, az eu-LISA értékeléséről szóló bizottsági munkadokumentumot ezzel a javaslattal egy időben mutatják be. Az értékelés eredményeit és ajánlásait az 1. pont foglalja össze. •Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk A Bizottság javaslata a fent hivatkozott értékelésre alapul, amely az érdekelt felekkel folytatott konzultációkra épül. Ezek között szerepeltek érintett uniós tagállamok, különösen az igazgatótanács és a tanácsadó csoportok képviselői, a Schengeni Egyezmény és a Dublin/Eurodac társult országai, az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa, az európai adatvédelmi biztos, az Európai Számvevőszék, uniós ügynökségek, különösen a CEPOL, a Frontex, az EASO, az Europol, az Eurojust, a FRA, valamint az eu-LISA szerződéses partnerei. A Bizottság ezen felül az ügynökséggel is konzultált az azt megalapító rendelethez javasolt módosításokkal kapcsolatban, amelyek a technikai fejlődés miatt váltak szükségessé, és felkérte, hogy végezzen el egy rövid hatásvizsgálatot a változtatások indokolására. A rendelet előírásainak értelmében az ügynökség igazgatótanácsával is konzultáltak a Bizottság ajánlásait illetően az ügynökséget megalapító rendelet módosításairól. Mint az 1. pontban kifejtettük, a Bizottság a lehetséges mértékben átvette az igazgatótanács ajánlásait, különösen arra vonatkozóan, hogy az ügynökség felhatalmazását terjesszék ki a kutatásra, hosszabbítsák meg a tanácsadó testületek elnökeinek mandátumát és tegyék lehetővé, hogy a Sankt Johann im Pongau-i helyszínen a rendszereket párhuzamosan aktív üzemmódban lehessen működtetni. Az igazgatótanácsnak a Bizottság ajánlására vonatkozó véleménye a fent említett bizottsági jelentés mellékletében megtalálható. •Szakértői vélemények beszerzése és felhasználása Az ügynökség független külső értékelését az Ernst & Young hajtotta végre, amely hosszú évek tapasztalatára és szakértelmére alapozva folytatta le az ügynökség értékelését és széleskörű konzultációt folytatott az érdekelt felekkel. Figyelembe vette továbbá az eu-LISA jelentéseit a SIS II és a VIS technikai működéséről, az Eurodac központi egységének tevékenységeiről szóló éves beszámolókat, valamint a Bizottság általános értékelő jelentéseit a VIS-ről és a SIS II-ről. •Hatásvizsgálat A javaslat nagymértékben az 1. pontban hivatkozott független külső értékelő jelentés eredményein és ajánlásain alapul. Nem került sor hatásvizsgálat készítésére, mivel az értékelés arra jutott, hogy a módosítások technikai értelemben szükségesek, mivel vagy az ügynökség működésének és hatékonyságának javításához van rájuk szükség, vagy más jogi és szakpolitikai változások miatt, amelyek új rendszereket vagy feladatokat bíznak rá. Ezek a módosítások korlátozott mértékben bővítenék az ügynökség hatáskörét, és nincsenek jelentős hatásaik. Másfelől az olyan módosításokat illetően, amelyek jogi és szakpolitikai változások következményei, a Bizottságnak nincs választása a szakpolitikákat illetően, hiszen a vonatkozó változások éppen ezeknek a fejlődéseknek a következményei. •Alapjogok Ez a javaslat tiszteletben tartja az alapvető jogokat és az Európai Unió Alapjogi Chartájában elismert elveket. Megnöveli az ügynökség feladatainak és felelősségeinek körét, különösen azáltal, hogy új nagyméretű IT-rendszereket bíz rá a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségben. Azonban csak korlátozott hatása van az alapvető jogokra, mivel az ügynökség bebizonyította, hogy hatékonyan tudja biztosítani a SIS, a VIS és az Eurodac működését, valamint a rábízott új feladatokat is úgy, hogy közben tiszteletben tartja az alapvető jogokat, különösen a 8. cikket a személyes adatok védelméről. A javaslat értelmében az ügynökségre bízandó új rendszerek a vonatkozó jogi eszközökkel összhangban megfelelő biztosítékokat tartalmaznak az adatvédelemre vonatkozóan, amelyet az ügynökségnek biztosítania kell. Ezért a javaslat összhangban van az Európai Unióról szóló Szerződés 2. és 6. cikkével, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartájával. 4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK Az ügynökségnek a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatásáért nyújtott támogatás már része az uniós költségvetésnek. Ez a javaslat kibővíti az ügynökség feladatainak körét. Míg a rábízott valamennyi új rendszerre speciális jogi aktusok fognak vonatkozni az EUMSZ V. címe alapján, amely megfelelő költségvetést is biztosít ezek kifejlesztésére és üzemeltetési igazgatására, az ebben a javaslatban szereplő más új feladatok külön forrásokat és költségvetést igényelnek, amint azt részletesebben kifejtjük az ehhez a javaslathoz csatolt pénzügyi kimutatásban. Ez a helyzet az ügynökség hatáskörébe átkerülő SIS kommunikációs infrastruktúrájára vonatkozó feladatok, a határigazgatás és a biztonság erősítését szolgáló, szilárd és intelligens információs rendszerekről szóló, 2016. április 6-i közleményből, valamint a Bizottság 2017. május 16-án elfogadott, a hatékony és valódi biztonsági unióról szóló hetedik eredményjelentéséből származó feladatok esetében. Költségvetést kell készíteni az ügynökség azon új feladatához is, hogy szükség esetén eseti támogatást nyújtson a tagállamoknak, és segítse a Bizottság szolgáltatásait a meglevő vagy új rendszerek technikai problémáival kapcsolatban. A feladatoknak a kutatási és innovációs keretprogramnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereire vonatkozó részeinek végrehajtását illető kutatásra való kifejlesztése uniós támogatásból fedezendő, amint arról a Bizottsági feladatkörök ügynökségre való átruházásának eszköze rendelkezik. Azt a lehetőséget, hogy tagállamok csoportja megbízza az eu-LISA-t a decentralizált rendszerekre vonatkozó uniós jogszabályokból eredő kötelezettségek technikai szempontjainak végrehajtására vonatkozó központi megoldások fejlesztésével, igazgatásával vagy tárhelyszolgáltatásával, teljes mértékben az érintett tagállamnak kell fizetnie, minden felmerülő költséggel együtt. Annak érdekében, hogy az ügynökség megfelelően tudja teljesíteni az ebben a javaslatban meghatározott új feladatait, 2018-tól 2020-ig 78 354 millió EUR összeggel növelni kell az ügynökség uniós támogatását, és ugyanezen időszakban 52 új pozícióra lesz szükség, köztük 23 létszámtervi álláshelyre (ideiglenes alkalmazott), két szerződéses alkalmazottra, két kirendelt nemzeti szakértőre és 25 szerződéses alkalmazottra a kölcsönmunkaerő visszaszervezését követően. Ez az összeg nem tartalmazza az új rendszerekhez szükséges, a vonatkozó jogszabályjavaslatok által megállapított költségvetést, valamint a meglevő rendszerek módosításához szükséges költségvetést sem. Az évenként és rendszerenként lebontott költségvetést az ehhez a javaslathoz csatolt pénzügyi kimutatás 3.2.2. szakasza tartalmazza.

5.EGYÉB ELEMEK ·Nyomonkövetési, értékelési és jelentéstételi szabályok Az eu-LISA-nak számos kötelezettsége van arra nézve, hogy jelentéseket tegyen tevékenységeiről, illetve nyomon kövesse működését. Ezek közül a legfontosabb, hogy az ügynökségnek összehangolt éves tevékenységi jelentést kell összeállítania az előző évre vonatkozóan, amely kiemelten összehasonlítja az éves munkaprogram célkitűzéseit és az elért eredményeket. Az ügyvezető igazgató egyik feladata, hogy hatékony rendszert hoz létre és hajt végre, amely lehetővé teszi a nagyméretű IT-rendszerek és az ügynökség rendszeres nyomon követését és értékelését, beleértve a célok hatékony és eredményes elérését. Az ügynökségnek kibővített szerepe lesz az általa működtetett rendszerekről szóló statisztikák létrehozásában. Felelős továbbá a rendszerhez kapcsolódó statisztikák közzétételéért. Az erre vonatkozó részletes szabályozást a különböző rendszereket irányító jogi eszközök szabják meg. Az igazgatótanács kétévenként jelentést fogad el a SIS és a VIS technikai működéséről, amint azt az ezeket a rendszereket irányító jogi eszközök előírják, valamint éves jelentést az Eurodac központi rendszerének tevékenységeiről. Ezenfelül fejlődésiről szóló jelentéseket és a rábízott új rendszerek technikai működésére vonatkozó jelentéseket is készít. A Bizottság értékelést végez az ügynökség munkájáról legkésőbb öt évvel ennek a rendeletnek a hatályba lépése után, majd azt követően ötévenként. A Bizottság az értékelés megállapításairól jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az igazgatótanácsnak. Az ügyvezető igazgató gondoskodik arról, hogy az értékelés megállapításait és ajánlásait megfelelő módon figyelembe vegyék. Ezenfelül az Európai Parlament és a Tanács felkérheti az ügyvezető igazgatót, hogy jelentést tegyen nekik feladatai elvégzéséről, valamint hogy az ügyvezető igazgató kinevezése előtt, illetve mandátuma meghosszabbítása előtt nyilatkozatot tegyen az Európai Parlament előtt, és válaszoljon az illetékes bizottsági tagok kérdéseire. Az ügynökség kulcsszerepe a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását illetően az, hogy a jelenben és a jövőben is biztosítsa a meglevő nagyméretű IT-rendszerek üzemeltetési igazgatását ezen a szakpolitikai területen, valamint hogy új rendszereket készítsen elő, fejlesszen ki és működtessen, amennyiben erre az EUMSZ 69–89. cikkeiben meghatározott vonatkozó jogi eszközök felhatalmazzák. Rövid távon az alábbi rendszerek kifejlesztése lesz az ügynökség feladata a vonatkozó jogi eszközök elfogadásának függvényében: a határregisztrációs rendszer és az ETIAS. Az ügynökség első értékelése azonban rámutatott, hogy szükség van az ügynökség feladatkörének kiterjesztésére. Annak érdekében, hogy figyelembe vegyük az értékelés ajánlásait, valamint az 1. pontban kifejtett további jogi, szakpolitikai és ténybeli változásokat, ez a javaslat az alábbi módokon erősíti meg az ügynökség szerepét az azt megalapító 1077/2011/EU rendelethez képest: ·Az eu-LISA hatáskörének kiterjesztése 1. cikk: Ez a rendelkezés az ügynökség feladatait sorolja fel. Különösen arról rendelkezik, hogy az alábbi új feladatok kerülhetnek az ügynökség hatáskörébe: –a határregisztrációs rendszer, a DubliNet, az Európai Utasinformációs és Engedélyezési Rendszer (ETIAS), a a nemzetközi védelem iránti kérelmek nyilvántartásba vételére, ellenőrzésére és elosztására szolgáló automatizált rendszer, valamint az ECRIS-TCN rendszer előkészítése, kifejlesztése és üzemeltetési igazgatása (a vonatkozó jogi eszközök elfogadásának függvényében), –az adatminőség biztosítása a 8. cikkel összhangban, –megfelelő lépések kifejlesztése az interoperabilitás lehetővé tételére a 9. cikkel összhangban, –a tagállamok és a Bizottság támogatása a 12. cikkel összhangban. ·Az új rendszerekkel kapcsolatos konkrét feladatok (a vonatkozó jogi eszközök elfogadásának függvényében) Az 5a. cikk vonatkozik a határregisztrációs rendszerrel kapcsolatos feladatokra, amelyre a Bizottság 2016. április 6-án nyújtott be javaslatot, és amelyet jelenleg a társjogalkotók tárgyalnak. Az 5b. cikk az Európai Utasinformációs és Engedélyezési Rendszerre vonatkozik. A 2016. november 16-án elfogadott ETIAS javaslatot várhatóan 2017 őszén fogadják el. Az 5d. cikk a nemzetközi védelem iránti kérelmek nyilvántartásba vételére, ellenőrzésére és elosztására szolgáló automatizált rendszerrel (dublini elosztási rendszer) kapcsolatos feladatokra vonatkozik. Az átdolgozott dublini javaslatot 2016. május 4-én fogadták el, és jelenleg a társjogalkotók tárgyalják. Az 5e. cikk vonatkozik az olyan központi rendszerrel (TCN) kapcsolatos feladatokra, amely egy harmadik országbeli állampolgár büntetőjogi felelősségét megállapító ítéletre vonatkozó információval rendelkező tagállamoknak az Európai Bűnügyi Nyilvántartási Információs Rendszer (ECRIS) támogatása érdekében történő azonosítására alkalmas (ECRIS-TCN rendszer). Az ECRIS-TCN javaslatot 2017. június 29-én fogadták el.

·A Bizottságnak a SIS és a VIS kommunikációs infrastruktúrájával kapcsolatos feladatainak átruházása az ügynökségre A 7. cikk úgy módosult, hogy tükrözze a bizottsági feladatok ügynökségre való átruházását a központi rendszer és az egyes tagországok egységes nemzeti interfésze közötti kommunikációs infrastruktúrával kapcsolatban, lehetővé téve ezáltal, hogy a SIS és a VIS központi rendszerei kapcsolódjanak a tagállamok nemzeti szintű infrastruktúrájához. Azt is egyértelművé teszi, hogy az átruházás nem történik meg az EuroDomaint használó rendszerek esetében (jelenleg ez csak az Eurodac), amely a TESTA-ng (Transzeurópai Telematikai Szolgáltatások) által biztosított biztonságos telekommunikációs infrastruktúra; ezt a Bizottság működeti és finanszírozza, ezért az ezzel kapcsolatos szerződéses feladatok és a költségvetés nem fog átkerülni az eu-LISA-hoz a közeljövőben. ·Az adatminőség biztosítása A 8. cikk az ügynökség feladatai közé sorolja az automatizált adatminőség-ellenőrző eszközök és közös adatminőség-indikátorok felállítását, valamint a jelentések és statisztikák készítéséhez szükséges központi tárhely kialakítását a meglévő rendszereszközökre és/vagy új eszközökre vonatkozó speciális rendelkezések módosításainak függvényében. ·Az interoperabilitást biztosító cselekvések kialakítása A 9. cikk értelmében az ügynökség feladata kialakítani a rendszerek interoperabilitását lehetővé tevő lépéseket, ahol szükséges, a vonatkozó jogi intézkedések elfogadásának függvényében. ·Az eu-LISA feladatainak kiterjesztése a kutatás területén A 10. cikk kiterjeszti az ügynökség hatáskörét a kutatás területén. A cikk megbízza az eu-LISA-t a kutatási és innovációs keretprogram azon részeinek végrehajtásával, amelyek a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereihez kapcsolódnak. ·A kísérleti projektek kiterjesztése A 11. cikk kiterjeszti azoknak a kísérleti programoknak a területét, amelyekkel az eu-LISA megbízható. Az ügynökség a Bizottságtól költségvetés-végrehajtási feladatokat kaphat az igazoló vizsgálatokra, amelyeket a külső határok és vízumok anyagi támogatására létrehozott eszköz keretében finanszíroznak az 515/2014/EU rendelet alapján, hatáskör-átruházási megállapodás keretében. Az ügynökség ezenfelül az igazgatótanács döntése alapján tervezhet és végrehajthat teszteléseket olyan területeken, amelyekre ez a rendelet, illetve az ügynökség által a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek fejlesztését, létrehozását, működtetését és használatát szabályozó jogi eszközök vonatkoznak. ·A tagállamok és a Bizottság támogatása A 12. cikk értelmében az ügynökség felkérhető arra, hogy tanácsot adjon a tagállamoknak a nemzeti rendszerek és a központi rendszer kapcsolatát illetően, illetve eseti segítséget nyújtson a tagállamoknak. Az ügynökség felkérhető arra, hogy tanácsot és/vagy segítséget adjon a Bizottságnak a meglévő vagy új rendszerekkel kapcsolatos technikai kérdésekben, beleértve vizsgálatokat vagy teszteléseket. A 12. cikk továbbá rendelkezik arról, hogy a Bizottság előzetes jóváhagyásának és az igazgatótanács döntésének függvényében egy legalább hat tagállamból álló csoport felkérheti az ügynökséget egy közös IT-rendszer fejlesztésére, igazgatására és/vagy tárhelyszolgáltatására, amennyiben önkéntes alapon központi megoldást szeretnének az EU jogszabályai által előírt kötelezettségeik technikai szempontjainak végrehajtására a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség decentralizált IT-rendszereivel kapcsolatban. Ilyen esetekben a tagállamok az ügynökséget a fenti feladatokkal hatáskör-átruházási megállapodás keretében bízzák meg, beleértve a hatáskör-átruházás feltételeit, valamint megállapítva a vonatkozó költségek kiszámítását és a számlázás módját. ·A tartalék központ lehetséges használatának kiterjesztése a rendszerek aktív működtetésére A 13. cikk lehetőséget ad arra, hogy a Sankt Johann im Pongau-i tartalék központot az ügynökség által működtetett nagyméretű IT-rendszerek aktív működtetésére is lehessen használni párhuzamosan, amennyiben ezek működését rendszerhiba esetén is képes biztosítani. A tartalék központ használatának az egyes rendszerekkel kapcsolatos specifikumait az adott rendszerekre vonatkozó jogi eszközök írják le. ·Az igazgatótanács további feladatai A 15. cikk egyértelműsíti az igazgatótanács feladatait, tükrözve többek közt azt a felelősségét, hogy az ügynökség tevékenységének általános irányát megszabja. A 15. cikk kiegészült annak érdekében, hogy rendelkezései megfeleljenek a közös megközelítésnek, amelyet csatoltak az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság decentralizált ügynökségekről szóló 2012. július 19-i együttes nyilatkozatához. A módosítás célja továbbá, hogy magában foglalja az igazgatótanács új kötelezettségét arra nézve, hogy minden év augusztus végén időközi jelentést fogadjon el a tervezett tevékenységek végrehajtásának állapotáról ugyanazon év első hat hónapjában; hogy tükrözze az új költségvetési rendelethez és pénzügyi keretszabályzathoz kapcsolódó változásokat, valamint az igazgatótanács új feladatait amelyek abból fakadnak, hogy további rendszerek kerültek az ügynökség hatáskörébe. ·Az igazgatótanácsra vonatkozó módosítások A 18. cikk kettőről négy évre bővíti az igazgatótanács elnökének mandátumát, amely a közös megközelítésnek megfelelően egyszer meghosszabbítható. A 19. cikk kiegészült azzal, hogy egyes uniós ügynökségeknek lehetőségük van az igazgatótanács ülésein részt venni, amennyiben az ülés témái között szerepel olyan új rendszerrel kapcsolatos kérdés, amelyhez a vonatkozó jogi eszközök értelmében végfelhasználóként hozzáférésük van.

·Módosítások az ügyvivő igazgató feladataiban és mandátumában A 21. cikk egyértelműsíti az ügyvivő igazgató feladatait, hogy azok tükrözzék az ügynökség adminisztratív irányításáért és az ügynökség feladatainak végrehajtásáért való felelősségét. A 21. cikk kiegészült a közös megközelítésnek megfelelően és abból a célból, hogy figyelembe vegye azokat az új feladatokat, amelyek az ügynökségre új rendszereket bízó jogi eszközök elfogadásából fakadnak. A cikk visszavonja az ügyvezető igazgató azon kötelezettségét, hogy az értékeléshez készített feladatmeghatározás vázlatát benyújtsa az igazgatótanácsnak. A 22. cikk úgy rendelkezik, hogy az ügyvezető igazgató mandátuma legfeljebb öt évre hosszabbítható meg a közös megközelítésnek megfelelően, a jelenlegi legfeljebb három év helyett. ·Módosítások a tanácsadó testületekre vonatkozóan (a vonatkozó jogi eszközök elfogadásának függvényében) A 23. cikk rendelkezik a tanácsadó testületek létrehozásáról, amint azt a határregisztrációs rendszer, az ETIAS és az ECRIS-TCN rendszerekre vonatkozó jogi eszközök előírják. ·A bizottsági jogi eszközökön alapuló biztonsági szabályok Bizottság általi előzetes jóváhagyása A 33. cikk előírja, hogy az ügynökségnek a bizottsági szabályokon alapuló bizalmas és nem bizalmas, de érzékeny információk védelmére vonatkozó biztonsági szabályait az igazgatótanács a Bizottság előzetes jóváhagyása alapján fogadja el. ·Az értékelésről szóló cikk módosítása A módosított 35. cikk egyértelművé teszi, hogy a Bizottság értékeli az ügynökség munkáját és az értékelés eredményeiről jelentést tesz az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az igazgatótanácsnak. A rendelet a jelenlegi négyévenkénti helyett ötévenkénti értékelést ír elő a decentralizált ügynökségekre vonatkozó közös megközelítésnek megfelelően. ·Beillesztett rendelkezés az uniós intézményekkel, szervekkel, hivatalokkal és ügynökségekkel való együttműködésről A 37. cikk tartalmazza az együttműködés szabályait az uniós intézményekkel, szervekkel, hivatalokkal és ügynökségekkel, különösen azokkal, amelyek a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségben működnek. ·A költségvetési rendelkezések összehangolása az 1271/2013/EU meghatalmazáson alapuló rendelettel A 39–42. cikkeknek a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet 208. cikkében említett szervekre vonatkozó pénzügyi keretszabályzatról szóló 1271/2013/EU meghatalmazáson alapuló rendelettel való összehangolására került sor, amint azt az ügynökség pénzügyi szabályai tükrözik. ·Rendelkezés az összeférhetetlenség megelőzéséről A 43. cikk előírja, hogy az ügynökségnek belső szabályozást kell elfogadnia az összeférhetetlenség elkerülésére. ·A VI. fejezet az egyéb uniós eszközökben történt módosításokkal foglalkozik A 46. és 47. cikk módosításokat javasol a SIS II jogi eszközeiben annak érdekében, hogy azok tükrözzék a Bizottságnak a SIS kommunikációs infrastruktúrájával kapcsolatos feladatainak átruházását az ügynökségre. Nem szükséges ilyen módosítás a VIS-rendelettel kapcsolatban, hiszen a határregisztrációs rendszerre vonatkozó javaslat a VIS-rendelet 26. cikkének (2) pontjához fogalmaz meg módosítást, amely szerint az határregisztrációs rendszerre vonatkozó rendelet hatályba lépése után hat hónappal az irányító hatóság (az ügynökség) felelősségi körébe tartozik a Bizottság kommunikációs infrastruktúrával kapcsolatos feladatainak elvégzése. Az Eurodacot illetően nem szükséges módosítás, mivel az Eurodac kommunikációs infrastruktúrája az EuroDomain alá tartozik, a Bizottság működteti és finanszírozza, ezért a közeljövőben ezzel kapcsolatban nem kerül sor a szerződéses feladatok vagy költségvetés eu-LISA-ra való átruházására. Amennyiben a társjogalkotók elfogadják a jogi eszközt, az ECRIS-TCN rendszer szintén az EuroDomain infrastruktúráját fogja használni, így a Bizottság hatáskörébe fog tartozni a költségvetés végrehajtása, a beszerzés és megújítás, valamint a szerződéses feladatok az ECRIS-TCN kommunikációs infrastruktúrájával kapcsolatban. Ennek a javaslatnak az elfogadását követően az Európai Bizottság és az ügynökség közötti, a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatásáról egyetértési megállapodás módosításra kerül a Bizottság és az eu-LISA közötti megállapodás útján, hogy tükrözze a fent említett változásokat a rendszer jogi eszközeiben a kommunikációs infrastruktúra tekintetében.





2017/0145 (COD) Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a Szabadságon, a Biztonságon és a Jog Érvényesülésén Alapuló Térség Nagyméretű IT-rendszereinek Üzemeltetési Igazgatását Végző Európai Ügynökségről, az 1987/2006/EK rendelet és a 2007/533/IB tanácsi határozat módosításáról, valamint a 1077/2011/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 74. cikkére, 77. cikke (2) bekezdésének a) és b) pontjára, 78. cikke (2) bekezdésének e) pontjára, 79. cikke (2) bekezdésének c) pontjára, 82. cikke (1) bekezdésének d) pontjára, 85. cikkének (1) bekezdésére, 87. cikke (2) bekezdésének a) pontjára, valamint 88. cikkének (2) bekezdésére, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően, rendes jogalkotási eljárás() keretében, mivel: (1)A Schengeni Információs Rendszert az 1987/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, valamint a 2007/533/IB tanácsi határozat hozta létre. Az 1987/2006/EK rendelet és a 2007/533/IB határozat úgy rendelkezik, hogy egy átmeneti időszak alatt a Bizottság felelős a SIS II központi rendszerének (Központi SIS II) üzemeltetési igazgatásáért. Az említett átmeneti időszakot követően egy igazgatóhatóság felel a Központi SIS II és a kommunikációs infrastruktúra egyes részeinek üzemeltetési igazgatásáért. (2)A Vízuminformációs Rendszert (VIS) a 2004/512/EK tanácsi határozat hozta létre. A 767/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet úgy rendelkezik, hogy egy átmeneti időszak alatt a Bizottság felelős a VIS rendszerének üzemeltetési igazgatásáért. Az említett átmeneti időszakot követően egy igazgatóhatóság felel a Központi VIS-nek, a nemzeti interfészeknek, valamint a kommunikációs infrastruktúra egyes részeinek üzemeltetési igazgatásáért. (3)Az Eurodacot a 2725/2000/EK tanácsi rendelet hozta létre. A 407/2002/EK tanácsi rendelet állapítja meg a szükséges végrehajtási szabályokat. A 603/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 2015. július 20-i hatállyal hatályon kívül helyezte és felváltotta az említett eszközöket. (4)A Szabadságon, a Biztonságon és a Jog Érvényesülésén Alapuló Térség Nagyméretű IT-rendszereinek Üzemeltetési Igazgatását Végző Európai Ügynökséget az 1077/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hozta létre a SIS, a VIS és az Eurodac, valamint ezek kommunikációs infrastruktúrái egyes részeinek, továbbá adott esetben a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség egyéb nagyméretű információtechnológiai (IT-) rendszereinek üzemeltetési igazgatása céljából. A 603/2013/EU rendelet módosította az 1077/2011/EU rendeletet az Eurodac kapcsán bevezetett változások átvezetése érdekében. (5)Az igazgatóhatóságot jogi személyiséggel rendelkező szabályozó ügynökségként (ügynökség) hozták létre, mivel jogi, igazgatási és pénzügyi önállósággal kell rendelkeznie. Az elért megállapodás értelmében az ügynökség székhelye Tallinn (Észtország). Mivel azonban a technikai fejlesztéshez, valamint a SIS II és a VIS üzemeltetési igazgatásának előkészítéséhez kapcsolódó feladatokat már Strasbourgban (Franciaország) végezték el, Sankt Johann im Pongauban (Ausztria) pedig kialakították az említett IT-rendszerek tartalék központját, valamint összhangban a SIS és a VIS rendszernek a vonatkozó jogi eszközök keretében meghatározott helyszíneivel is, célszerű, hogy ez a jövőben is így maradjon. Továbbra is az említett két helynek kell lennie azon helyszíneknek is, ahol az Eurodac üzemeltetési igazgatásához kapcsolódó feladatokat végzik, illetve, ahol az Eurodac tartalék központját kialakítják. Az említett két helynek kell lennie azon helyszíneknek is, ahol a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség egyéb nagyméretű IT-rendszereinek technikai fejlesztését és üzemeltetési igazgatását végzik, illetve – ha a vonatkozó jogalkotási eszköz így rendelkezik – ahol a nagyméretű IT-rendszerek meghibásodása esetén azok működését biztosítani képes tartalék központot kialakítják. A tartalék központ lehetséges használatának maximalizálása érdekében e helyszínnek ugyancsak képesnek kell lennie rendszerek egyidejű, aktív módban történő működtetésére, feltéve, hogy a rendszerek meghibásodása esetén is alkalmas marad azok működésének biztosítására. Tevékenységének 2012. december 1-jei megkezdését követően az ügynökség átvette a VIS tekintetében a 767/2008/EK rendelettel és a 2008/633/IB tanácsi határozattal az igazgatóhatóságra ruházott feladatokat. Az ügynökség továbbá 2013 áprilisában, a rendszer elindulását követően átvette a SIS II tekintetében az 1987/2006/EK rendelettel és a 2007/533/IB tanácsi határozattal az igazgatóhatóságra ruházott feladatokat, valamint 2013 júniusában megkezdte az Eurodac tekintetében a 2725/2000/EK rendelettel és a 407/2002/EK rendelettel a Bizottságra ruházott feladatok ellátását. Az ügynökség munkájának első, egy független külső értékelésen alapuló, 2015–2016 között végzett értékelése arra a megállapításra jutott, hogy az eu-LISA hatékonyan biztosítja a nagyméretű IT-rendszerek üzemeltetési igazgatását és más rábízott feladatokat, azonban a létrehozó rendeletet számos helyen módosítani kell, így például a kommunikációs infrastruktúrával összefüggő, a Bizottság hatáskörébe tartozó feladatoknak az ügynökségre való átruházása tekintetében. A külső értékelést alapul véve a Bizottság mérlegelte a szakpolitikai, jogi és ténybeli fejleményeket, és azt javasolta, különösen a Szabadságon, a Biztonságon és a Jog Érvényesülésén Alapuló Térség Nagyméretű IT-rendszereinek Üzemeltetési Igazgatását Végző Európai Ügynökség (eu-LISA) működéséről szóló jelentésében, hogy terjesszék ki az ügynökség megbízatását abból a célból, hogy az ellássa a társjogalkotó által elfogadott, az ügynökségnek az új rendszerek igazgatásával való megbízásáról szóló javaslatokból eredő feladatokat, a Bizottság „A határigazgatás és a biztonság erősítését szolgáló, szilárd és intelligens információs rendszerek” című 2016. április 6-i közleményében, és a magas szintű szakértői csoport 2017. május 11-i zárójelentésében, valamint a Bizottság a hatékony és valódi biztonsági unió megvalósításáról szóló 2017. május 16-i hetedik eredményjelentésében említett feladatokat, a megfelelő jogi eszközök elfogadása esetén. Az ügynökséget mindenekelőtt meg kell bízni egy európai keresőportál, egy közös biometrikus megfeleltetési szolgáltatás és egy közös személyazonosság-nyilvántartás kifejlesztésével, a megfelelő jogi eszközök elfogadása esetén. Adott esetben, az interoperabilitással kapcsolatosan végrehajtott bármely cselekvés alapját a Bizottság Európai interoperabilitási keret – Végrehajtási stratégia című közleménye kell, hogy képezze. (6)A fent említett bizottsági jelentés megállapította továbbá, hogy az ügynökség megbízatását ki kell terjeszteni annak érdekében, hogy az tanácsot adjon a tagállamoknak az egyes nemzeti rendszerek és a központi rendszerek összekapcsolása tekintetében, és hogy szükség esetén eseti segítségnyújtást/támogatást biztosítson, valamint hogy segítségnyújtást/támogatást biztosítson a Bizottság szolgálatainak az új rendszerekkel kapcsolatos technikai kérdésekben. (7)[Az ügynökséget ennél fogva meg kell bízni [az Európai Unió tagállamainak külső határait átlépő harmadik országbeli állampolgárok be- és kilépésére, valamint beléptetésének megtagadására vonatkozó adatok rögzítésére szolgáló határregisztrációs rendszer létrehozásáról és a határregisztrációs rendszerhez való bűnüldözési célú hozzáférés feltételeinek meghatározásáról, valamint a 767/2008/EK rendelet és az 1077/2011/EU rendelet módosításáról szóló] XX/XX rendelettel (XX) létrehozott határregisztrációs rendszer előkészítésével, fejlesztésével és üzemeltetési igazgatásával.] (8)[Az ügynökséget meg kell bízni a DubliNet, vagyis az 1560/2003/EK bizottsági rendelet 18. cikke értelmében létrehozott külön biztonságos elektronikus csatorna üzemeltetési igazgatásával, összhangban [az egy harmadik országbeli állampolgár vagy egy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló 604/2013/EU rendelet hatékony alkalmazása érdekében az ujjnyomatok összehasonlítását, valamint a jogellenesen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok vagy hontalan személyek azonosítását szolgáló Eurodac létrehozásáról, továbbá a tagállamok bűnüldöző hatóságai és az Europol által az Eurodac-adatokkal való, bűnüldözési célú összehasonlítások kérelmezéséről szóló XX/XX rendelettel (XX) (átdolgozás)]. (9)[Az ügynökséget meg kell bízni [az Európai Utasinformációs és Engedélyezési Rendszer (ETIAS) létrehozásáról, valamint az 515/2014/EU, (EU) 2016/399, (EU) 2016/794 és (EU) 2016/1624 rendelet módosításáról] szóló XX/XX rendelet (XX) által létrehozott Európai Utasinformációs és Engedélyezési Rendszer (ETIAS) előkészítésével, fejlesztésével és üzemeltetési igazgatásával.]

(10)[Az ügynökséget meg kell bízni az [egy harmadik országbeli állampolgár vagy egy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló] (EU) XX/20XX rendelet (átdolgozás) 44. cikkében említett, a nemzetközi védelem iránti kérelmek nyilvántartásba vételére, ellenőrzésére és elosztására szolgáló mechanizmusok automatizált rendszerének előkészítésével, fejlesztésével és üzemeltetési igazgatásával.] (11)[Az ügynökséget továbbá meg kell bízni [a harmadik országbeli állampolgárokra és hontalan személyekre vonatkozó bűnügyi információkkal rendelkező tagállamok azonosítására szolgáló, az Európai Bűnügyi Nyilvántartási Információs Rendszert kiegészítő és támogató központosított rendszer létrehozásáról és az 1077/2011/EU rendelet (ECRIS-TCN-rendszer) módosításáról szóló] XX/XX rendelet (XX) által megállapított, a harmadik országbeli állampolgárokra és hontalan személyekre vonatkozó bűnügyi információkkal rendelkező tagállamok azonosítására szolgáló központosított rendszer előkészítésével, fejlesztésével és üzemeltetési igazgatásával, valamint az említett rendeletben említett ECRIS referenciaalkalmazás fenntartásával.] (12)Az ügynökség megtartja jogi személyiségét, és teljes mértékben tovább folytatja tevékenységét és eljárásait. (13)Az ügynökség alapvető feladatának továbbra is a SIS, a VIS és az Eurodac, [az EES], [a DubliNet], [az ETIAS], [a nemzetközi védelem iránti kérelmek nyilvántartásba vételére, ellenőrzésére és elosztására szolgáló mechanizmusok automatizált rendszere] és [az ECRIS-TCN rendszer] illetve, amennyiben úgy döntenek, a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség egyéb nagyméretű IT-rendszerei üzemeltetési igazgatási feladatai ellátásának kell lennie. Az ügynökségnek emellett a rábízott feladatokból eredően szükséges, nem normatív jellegű technikai intézkedésekért is felelősnek kell lennie. Az említett feladatok azonban nem érinthetik az ügynökség üzemeltetési igazgatása alá tartozó rendszerekre vonatkozó megfelelő jogalkotási eszközökben a Bizottságra vagy a Bizottságra és az őt segítő bizottságra közösen bízott normatív feladatokat. A továbbiakban már nem indokolt, hogy a Bizottság hatáskörébe tartozzanak a kommunikációs infrastruktúrával összefüggő egyes feladatok, és ezért e feladatokat át kell ruházni az ügynökségre annak érdekében, hogy egységesebbé váljon igazgatásuk. Azon rendszerek esetében azonban, amelyek az EuroDomaint, azaz a TESTA-ng (Trans-European Services for Telematics between Administrations-new generation – közigazgatási rendszerek transzeurópai telematikai szolgáltatásainak új generációja) által biztosított kommunikációs infrastruktúrát használják, ami egy, a 922/2009/EK európai parlamenti és tanácsi határozat 3. cikkén alapuló hálózati szolgáltatás formáját öltő projekt, a költségvetés végrehajtásával, a beszerzéssel, felújítással és a szerződéses ügyekkel összefüggő feladatok továbbra is a Bizottság hatáskörében kell, hogy maradjanak. (14)Az ügynökségnek emellett továbbra is el kell végeznie a SIS, a VIS, az Eurodac, valamint az egyéb nagyméretű IT-rendszerek technikai használatára vonatkozó képzéssel kapcsolatos feladatokat. (15)Emellett az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 67–89. cikke értelmében további nagyméretű IT-rendszerek előkészítése, fejlesztése és üzemeltetési igazgatása is az ügynökség felelősségi körébe utalható. Az ügynökség e feladatokkal kizárólag további önálló jogalkotási eszközök révén bízható meg, amelyeket hatásvizsgálatnak kell megelőznie. (16)Az ügynökség kutatást érintő megbízatását ki kell terjeszteni annak érdekében, hogy képes legyen a proaktívabb fellépésre a felelősségi körébe tartozó IT-rendszereket érintő fontos és szükséges technikai változtatások javasolása terén. Az ügynökség nem csupán nyomon követhetné, hanem hozzá is járulhatna az általa igazgatott rendszerek üzemeltetési igazgatása szempontjából lényeges kutatási tevékenységek végrehajtásához. Az ügynökségnek az ilyen nyomon követésről rendszeresen tájékoztatnia kell az Európai Parlamentet, a Tanácsot és az európai adatvédelmi biztost. (17)Az ügynökségnek a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet 54. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összhangban felelősnek kell lennie a kísérleti projektek lebonyolításáért. Emellett a Bizottság megbízhatja az ügynökséget az olyan igazoló vizsgálatokra vonatkozó költségvetés-végrehajtási feladatok ellátásával, amelyeket az 515/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározott, a külső határok és a vízumügy pénzügyi támogatására szolgáló eszköz keretében finanszíroztak, összhangban a 966/2012/EU, Euratom rendelet 58. cikke (1) bekezdésének c) pontjával. Az ügynökség emellett tervezhet és végrehajthat tesztelési tevékenységeket olyan ügyekkel kapcsolatban, amelyek szigorúan az e rendelet, valamint az ügynökség által igazgatott nagyméretű IT-rendszerek fejlesztését, létrehozását, működtetését és használatát szabályozó jogalkotási eszközök hatálya alá tartoznak. Kísérleti projekt lebonyolításával való megbízás esetén az ügynökségnek különös figyelmet kell fordítania az európai uniós információkezelési stratégiára. (18)Az ügynökségnek tanácsot kell adnia a tagállamoknak az egyes nemzeti rendszerek és a központi rendszerek összekapcsolása tekintetében. (19)Az ügynökségnek emellett eseti támogatást kell biztosítania a tagállamok számára, amennyiben ezt a biztonság vagy a migrációval összefüggő rendkívüli igények szükségessé teszik. Mindenekelőtt olyan esetekben, amikor egy tagállam a külső határainak bizonyos területein nagymértékű migrációs beáramlások által jellemzett, sajátos és aránytalan migrációs kihívással szembesül, a tagállam számára lehetővé kell tenni, hogy technikai és műveleti megerősítésre támaszkodhasson. Ezt a megerősítést a migrációs csomópontokon a migrációkezelést támogató, az érintett ügynökségek szakértőiből álló csapatok nyújtják. Amennyiben az eu-LISA támogatása e kontextusban az általa igazgatott nagyméretű IT-rendszerekhez kapcsolódó kérdések tekintetében válna szükségessé, a támogatási kérelmet a Bizottságnak kell megküldenie az ügynökség részére (20)Az ügynökségnek szükség esetén ugyancsak támogatnia kell a Bizottság szolgálatait a meglévő vagy új rendszerekkel összefüggő technikai kérdések tekintetében, különösen az ügynökségre átruházandó nagy méretű IT-rendszerekre vonatkozó új javaslatok előkészítése során. (21)Azt is lehetővé kell tenni, hogy az ügynökséget megbízzák egy közös IT-rendszer fejlesztésével, igazgatásával és/vagy tárhelyszolgáltatásával olyan tagállamok egy csoportja számára, amelyek önkéntes alapon döntöttek a központosított megoldás mellett; az ügynökség segíti e tagállamokat a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség decentralizált nagyméretű IT-rendszereire vonatkozó uniós jogból eredő kötelezettségek technikai szempontjainak végrehajtásában. Ez a Bizottság előzetes jóváhagyását, valamint az igazgatótanács határozatát igényli, és a feladatot rögzíteni kell az érintett tagállamok és az ügynökség között létrejött hatáskör-átruházási megállapodásban, valamint azt az érintett tagállamokra terhelt hozzájárulás útján kell finanszírozni az összes költség fedezése érdekében. (22)A tárgyalt rendszerekre alkalmazandó konkrét szabályokat nem érintheti az a tény, hogy az ügynökségre bízzák a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását. Különösen a nagyméretű IT-rendszerek céljára, a hozzáférési jogokra, a biztonsági intézkedésekre és az adatvédelmi követelményekre vonatkozó konkrét szabályokat mindegyik olyan rendszer esetében teljes körűen alkalmazni kell, amelynek üzemeltetési igazgatását az ügynökségre ruházták. (23)A tagállamoknak és a Bizottságnak az ügynökség feladatainak hatékony ellenőrzése érdekében képviseltetniük kell magukat az igazgatótanácsban. Az igazgatótanácsot kellő hatáskörrel kell felruházni különösen az alábbiak céljából: az éves munkaprogram elfogadása, az ügynökség költségvetésével kapcsolatos feladatainak ellátása, az ügynökségre alkalmazandó pénzügyi szabályok elfogadása, egy ügyvezető igazgató kinevezése, valamint az ügyvezető igazgató hatáskörébe tartozó, az ügynökség operatív feladataihoz kapcsolódó döntéshozatali eljárások megállapítása. Az ügynökséget a decentralizált ügynökségekre vonatkozó, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság által 2012. július 19-én elfogadott közös megközelítés elveit figyelembe véve kell irányítani és működtetni. (24)A SIS II-t illetően az Európai Rendőrségi Hivatal (Europol) és az Európai Igazságügyi Együttműködési Egység (Eurojust) – amelyek mindegyike rendelkezik a 2007/533/IB határozat [vagy a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés terén a Schengeni Információs Rendszer (SIS) létrehozásáról, működéséről és használatáról, valamint az 515/2014/EU rendelet módosításáról, továbbá az 1986/2006/EK rendelet, a 2007/533/IB tanácsi határozat és a 2010/261/EU bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről szóló XX rendelet (XX)] alkalmazásában hozzáférési és közvetlen keresési jogosultsággal a SIS II-be bevitt adatok tekintetében – megfigyelői státust kell, hogy betöltsön az igazgatótanács azon ülésein, amikor a 2007/533/IB határozat alkalmazásához kapcsolódó kérdések szerepelnek a napirenden. Az Európai Határ- és Parti Őrség, amely rendelkezik az (EU) 2016/1624 európai parlamenti és tanácsi rendelet, és [a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés terén a Schengeni Információs Rendszer (SIS) létrehozásáról, működéséről és használatáról szóló] XXX rendelet alkalmazásában hozzáférési és közvetlen keresési jogosultsággal a SIS tekintetében – megfigyelői státust kell, hogy betöltsön az igazgatótanács azon ülésein, amikor az (EU) 2016/1624 rendelet vagy a [a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés terén a Schengeni Információs Rendszer (SIS) létrehozásáról, működéséről és használatáról szóló] XXX rendelet (XXX) alkalmazásához kapcsolódó kérdések szerepelnek a napirenden. Szükséges, hogy az Europol, az Eurojust és az Európai Határ- és Parti Őrség egyaránt tudjon kinevezni képviselőt az e rendelettel létrehozott SIS tanácsadó csoportba. (25)A VIS tekintetében az Europolnak megfigyelői státuszt kell biztosítani az igazgatótanács azon ülésein, amelyeken a 2008/633/IB tanácsi határozat alkalmazásához kapcsolódó kérdések szerepelnek a napirenden. Szükséges, hogy az Europol képviselőt nevezhessen ki az e rendelettel létrehozott VIS tanácsadó csoportba. (26)Az Eurodac tekintetében az Europolnak megfigyelői státuszt kell biztosítani az igazgatótanács azon ülésein, amelyeken a 603/2013/EU rendelet [vagy az egy harmadik országbeli állampolgár vagy egy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló 604/2013/EU rendelet hatékony alkalmazása érdekében az ujjnyomatok összehasonlítását, valamint a jogellenesen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok vagy hontalan személyek azonosítását szolgáló Eurodac létrehozásáról, továbbá a tagállamok bűnüldöző hatóságai és az Europol által az Eurodac-adatokkal való, bűnüldözési célú összehasonlítások kérelmezéséről szóló XX/XX rendelet (átdolgozás)] alkalmazásához kapcsolódó kérdések szerepelnek a napirenden. Szükséges, hogy az Europol képviselőt nevezhessen ki az Eurodac tanácsadó csoportba. (27)[Az EES tekintetében az Europolnak megfigyelői státuszt kell biztosítani az igazgatótanács azon ülésein, amelyeken az [EES-t létrehozó] XX/XXXX rendelet alkalmazásához kapcsolódó kérdések szerepelnek a napirenden.] (28)[Az ETIAS tekintetében az Europolnak megfigyelői státuszt kell biztosítani az igazgatótanács azon ülésein, amelyeken az [ETIAS-t létrehozó] XX/XXXX rendelet alkalmazásához kapcsolódó kérdések szerepelnek a napirenden.] Az Európai Határ- és Parti Őrség számára ugyancsak megfigyelői státuszt kell biztosítani az igazgatótanács azon ülésein, amelyeken az ETIAS-t létrehozó XX/XX rendelet alkalmazásával összefüggésben az ETIAS-hoz kapcsolódó kérdések szerepelnek a napirenden. Szükséges, hogy az Europol és az Európai Határ- és Parti Őrség egyaránt tudjon kinevezni képviselőt az [EES-[ETIAS] tanácsadó csoportba. (29)[[Az egy harmadik országbeli állampolgár vagy egy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló] (EU) .../... rendelet 44. cikkében említett, a nemzetközi védelem iránti kérelmek nyilvántartásba vételére, ellenőrzésére és elosztására szolgáló mechanizmusok tekintetében az EASO-nak megfigyelői státuszt kell biztosítani az igazgatótanács azon ülésein, amelyeken az említett rendszert érintő kérdések szerepelnek a napirenden.]

(30)[Az ECRIS-TCN rendszer tekintetében az Eurojustnak, az Europolnak [és az Európai Ügyészségnek] megfigyelői státuszt kell biztosítani az igazgatótanács azon ülésein, amelyeken az [ECRIS-TCN rendszert létrehozó] XX/XXXX rendelet alkalmazásához kapcsolódó kérdések szerepelnek a napirenden. Szükséges, hogy az Eurojust, az Europol és az [Európai Ügyészség] egyaránt tudjon kinevezni képviselőt az ECRIS-TCN rendszer tanácsadó csoportba]. (31)Egy nagyméretű IT-rendszer tekintetében a tagállamoknak szavazati joggal kell rendelkezniük az ügynökség igazgatótanácsában, ha rájuk nézve az uniós jog alapján kötelező az adott rendszer fejlesztését, létrehozását, működtetését és használatát szabályozó valamely jogalkotási eszköz. Egy nagyméretű IT-rendszer tekintetében Dániának is szavazati joggal kell rendelkeznie, amennyiben az Európai Unióról szóló szerződéshez (EUSZ) és az EUMSZ-hez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 4. cikke értelmében úgy dönt, hogy végrehajtja nemzeti jogában az adott rendszer fejlesztését, létrehozását, működtetését és használatát szabályozó jogalkotási eszközt. (32)Azon tagállamoknak kell tagot kinevezniük a nagyméretű IT-rendszerrel foglalkozó tanácsadó csoportba, amelyekre nézve az uniós jog alapján kötelező az adott rendszer fejlesztését, létrehozását, működtetését és használatát szabályozó valamely jogalkotási eszköz. Ezenfelül Dániának is ki kell jelölnie egy tagot a nagyméretű IT-rendszerrel foglalkozó tanácsadó csoportba, amennyiben a Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 4. cikke értelmében úgy dönt, hogy végrehajtja nemzeti jogában az adott rendszer fejlesztését, létrehozását, működtetését és használatát szabályozó jogalkotási eszközt. (33)Az ügynökséget az Európai Unió általános költségvetéséből származó bevételekből finanszírozott önálló költségvetéssel kell ellátni abból a célból, hogy biztosítsák teljes autonómiáját és függetlenségét. Az ügynökség finanszírozását a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 47. pontja értelmében a költségvetési hatóságnak jóvá kell hagynia. Az uniós költségvetési, illetve mentesítési eljárás szabályait kell irányadónak tekinteni. Az elszámolások, valamint az alapul szolgáló ügyletek jogszerűségének és szabályszerűségének vizsgálatát a Számvevőszéknek kell elvégeznie. (34)Az ügynökség küldetésének teljesítése céljából és a feladatainak ellátásához szükséges mértékben, az ügynökség számára lehetővé kell tenni az uniós joggal és szakpolitikával összhangban megkötött munkamegállapodások keretében történő együttműködést más uniós intézményekkel, szervekkel, hivatalokkal és ügynökségekkel, különösen a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségben létrehozottakkal, azok megfelelő hatáskörein belül, az e rendelet és azon jogi aktusok hatálya alá tartozó ügyekben, amelyek az ügynökség által igazgatott nagyméretű IT-rendszerek fejlesztését, létrehozását, működtetését és használatát szabályozzák. Ezeket a munkamegállapodásokat a Bizottságnak előzetesen jóvá kell hagynia. Az ügynökségnek adott esetben figyelembe kell vennie és követnie kell az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség hálózatbiztonságra vonatkozó ajánlásait. (35)Az ügynökségnek – a legszigorúbb szakmai követelmények, különösen az európai uniós információkezelési stratégia szem előtt tartásával – az európai és a nemzetközi szabványokat kell követnie a nagyméretű IT-rendszerek fejlesztése és üzemeltetési igazgatása során. (36)A személyes adatoknak az ügynökség által történő feldolgozása tekintetében a 45/2001/EK rendeletet [vagy a személyes adatoknak az uniós intézmények és szervek vonatkozásában történő védelméről szóló XX/2018 rendeletet] kell alkalmazni. Az európai adatvédelmi biztos számára biztosítani kell, hogy az ügynökségtől a vizsgálódásaihoz szükséges bármely információhoz hozzájuthasson. A 45/2001/EK rendelet 28. cikkének megfelelően a Bizottság egyeztetett az európai adatvédelmi biztossal, aki XX/XX-án/-én nyilvánított véleményt. (37)Átlátható működésének garantálása érdekében alkalmazni kell az ügynökségre az 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet. Az ügynökségnek a lehető legátláthatóbb módon, műveletei céljának veszélyeztetése nélkül kell végeznie tevékenységét. Minden vonatkozó információt nyilvánosságra kell hoznia valamennyi tevékenységéről. Hasonlóképpen biztosítania kell, hogy a nyilvánosság és az érdekelt felek késlekedés nélkül tájékoztatást kapjanak a munkájáról. (38)Az ügynökség tevékenységeinek az európai ombudsman ellenőrzése alá kell tartozniuk az EUMSZ 228. cikkével összhangban. (39)A 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletet alkalmazni kell az ügynökségre, és az ügynökségnek csatlakoznia kell az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Közösségek Bizottsága között az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) belső vizsgálatairól szóló, 1999. május 25-i intézményközi megállapodáshoz. (40)A nyílt és átlátható alkalmazási feltételek, valamint a személyzettel való egyenlő bánásmód érdekében az ügynökség személyzetére (ideértve az ügynökség ügyvezető igazgatóját) alkalmazni kell a 259/68/EGK, Euratom, ESZAK rendeletben megállapított, az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzatát („személyzeti szabályzat”), valamint az Európai Unió egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételeit („egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek”) – továbbiakban együttesen: „személyzeti szabályzat” –, így a szakmai titoktartásra, illetve az azzal egyenértékű egyéb titoktartási kötelezettségekre vonatkozó szabályokat is. (41)Az ügynökség az 966/2012/EU, Euratom rendelet 208. cikkében foglaltak értelmében az Unió által létrehozott szerv, és pénzügyi szabályzatát ennek megfelelően kell elfogadnia. (42)Az ügynökségre alkalmazni kell az 966/2012/EU, Euratom rendelet 208. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló 1271/2013/EU bizottsági felhatalmazáson alapuló rendeletet. (43)Mivel e rendelet célkitűzéseit – nevezetesen a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatásáért, és adott esetben fejlesztéséért felelős uniós szintű ügynökség létrehozását – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért az intézkedés terjedelme és hatásai miatt azok uniós szinten jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az EUSZ 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányossági elvnek megfelelően e rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket. (44)Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek a rendeletnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. Mivel ez a rendelet – a SIS II, a VIS, [az EES] [és az ETIAS] tekintetében – a schengeni vívmányokra épül, az említett jegyzőkönyv 4. cikke értelmében Dánia az e rendelet elfogadását követő hat hónapon belül határoz arról, hogy azt nemzeti jogában végrehajtja-e. A Dániában vagy az Európai Unió egy másik tagállamában benyújtott menedékjog iránti kérelem elbírálásáért felelős állam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról, valamint a dublini egyezmény hatékony alkalmazása érdekében az ujjlenyomatok összehasonlítására irányuló „Eurodac” létrehozásáról szóló, az Európai Közösség és a Dán Királyság közötti megállapodás 3. cikke értelmében Dániának értesítenie kell a Bizottságot, hogy az Eurodac [és az egy harmadik országbeli állampolgár vagy egy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló (EU) XX/XX rendelet (átdolgozás) 44. cikkében említett, a nemzetközi védelem iránti kérelmek nyilvántartásba vételére, ellenőrzésére és elosztására szolgáló automatizált rendszer] tekintetéb