A SZÁMVEVŐSZÉK MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZATA AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK – A FÜGGETLEN KÖNYVVIZSGÁLÓ JELENTÉSE

A beszámoló megbízhatósága

A beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége

Bevételek

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

2012. szeptember 6.

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA elnök

Európai Számvevőszék 12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxembourg, LUXEMBURG

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

BEVEZETÉS

1.1. Az éves jelentésnek ez a fejezete: — bemutatja a Számvevőszék megbízhatósági nyilatkozatának, a DAS-nak (4) a hátterét, valamint összefoglalja és elemzi a megbízhatósági nyilatkozat alapjául szolgáló ellenőrzési megállapításokat és következtetéseket (lásd: 1.2-1.30. bekezdés), — elemzi a 2011-es főbb költségvetési gazdálkodási adatokat (lásd: 1.31–1.38. bekezdés), — bemutatja, hogyan végzi a Számvevőszék a DAS-ellenőrzéseit (lásd: 1.1. melléklet ), — bemutatja a korábbi évek beszámolóinak megbízhatóságára vonatkozó észrevételekkel kapcsolatos bizottsági intézkedéseket. A jelentés tartalmazza a Számvevőszék korábbi éves jelentéseinek ajánlásaira adott bizottsági válaszokat is, elsősorban a visszafizettetésekre és a pénzügyi korrekciókra, valamint az előfinanszírozás fokozott alkalmazására nézve (lásd: 1.2. melléklet ).

1.2. A Számvevőszék megbízhatósági nyilatkozatot (DAS) nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a beszámoló megbízhatóságáról, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről (5).

1.3. A Számvevőszék ezt a nyilatkozatot az Unió fő tevékenységi területeire vonatkozó különértékelésekkel is kiegészítheti. Az Európai Unió beszámolójának megbízhatóságára irányuló munka célja megfelelő és elegendő bizonyíték gyűjtése arról, hogy milyen mértékben tekinthető megfelelőnek az összes bevétel, kiadás, eszköz és forrás nyilvántartása, illetve hogy az összevont beszámoló megbízható és valós képet ad-e az Unió 2011. december 31-i pénzügyi helyzetéről, valamint a tárgyévben lezajlott gazdasági események eredményeiről (lásd: 1.6–1.8. bekezdés).

1.4. A 2011-es beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók szabályszerűségére irányuló munka célja megfelelő és elegendő bizonyíték gyűjtése arról, hogy ezek a tranzakciók összhangban állnak-e a vonatkozó rendeletekkel, illetve szerződéses rendelkezésekkel, és helyesen kerültek-e kiszámításra (az eredmények áttekintéséért lásd: 1.9–1.15. bekezdés; további részletekért pedig: 2–9. fejezet).

1.5. A Bizottság által kiadott vezetői teljességi nyilatkozatokra – nevezetesen a főigazgatók nyilatkozataira, az egyes bizottsági részlegek éves tevékenységi jelentéseire, valamint az ezzel kapcsolatos összefoglaló jelentésre – irányuló számvevőszéki munka annak értékelését célozta, hogy ezek milyen mértékben adnak valós értékelést a pénzgazdálkodás minőségéről (beleértve a fennmaradó hibaarányt), illetve mennyiben támasztják alá az átfogó számvevőszéki bizonyosságot (lásd: 1.16–1.30. bekezdés, valamint „A rendszerek eredményessége” c. szakaszok kapcsolódó észrevételei a 2–9. fejezetben).

ELLENŐRZÉSI MEGÁLLAPÍTÁSOK A 2011-ES PÉNZÜGYI ÉVRE VONATKOZÓAN

A beszámoló megbízhatósága

1.6. A Számvevőszék észrevételei – a költségvetési rendeletnek (6) megfelelően a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által összeállított és a Bizottság által jóváhagyott – az Európai Unió 2011-es pénzügyi évre vonatkozó összevont beszámolójával kapcsolatosak, amely a Számvevőszékhez 2012. július 31-én érkezett be. Az összevont beszámoló részei: a) az összevont pénzügyi kimutatások, vagyis: az eszközök és források év végi mérlege, az eredménykimutatás az éves bevételekről és kiadásokról, a cash flow-kimutatás (hogyan érintik a számlákon történt változások a készpénzt és készpénz-egyenértékeseket), a nettó eszközökben bekövetkezett változásokat feltüntető kimutatás; b) valamint az ezekkel kapcsolatos jegyzetek; a költségvetés végrehajtásáról szóló – az éves bevételeket és kiadásokat tárgyaló – összevont jelentések, valamint az ezekkel kapcsolatos magyarázatok.

1.7. A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője teljességi nyilatkozatot küldött a Számvevőszéknek, amelyben tanúsítja, hogy az összevont beszámoló minden lényeges szempontból teljes körű és megbízható.

1.8. A Számvevőszék ellenőrzése megállapította, hogy a 2011-es összevont beszámoló mentes a lényeges hibáktól (lásd még: 1.2. melléklet ).

A tranzakciók szabályszerűsége

A DAS keretében adott különértékelések összefoglalója

1.9. A 2. fejezetben a Számvevőszék különértékelést közöl a bevételekről, a 3–9. fejezetben pedig az egyes tevékenységalapú költségvetés-tervezésű (TKT) szakpolitika-csoportokról (lásd: 1.1. táblázat ).

1.1. táblázat – 2011-es kifizetések az éves jelentés fejezetei szerint (millió EUR) Szakaszok (sz.), címek (c.) és fejezetek (f.) (36) a 2011-es költségvetési nómenklatúra alapján, a Számvevőszék éves jelentésének fejezetei szerint Kifizetések 2011-ben (37) az összes %-ában Az éves jelentés fejezetei 3. fejezet: Mezőgazdaság: Piac és közvetlen támogatások 43 809 33,9 % Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (5.c., 1–3.f., 6–8) 43 809 33,9 % 4. fejezet: Vidékfejlesztés, környezetvédelem, halászat és egészségügy 13 876 10,7 % Vidékfejlesztés (5.c., 4–5.f.) 12 399 9,6 % Környezetvédelem és éghajlat-politika (7.c.) 240 0,2 % Tengeri ügyek és halászat (11.c.) 731 0,6 % Egészségügy és fogyasztóvédelem (17.c.) 506 0,4 % 5. fejezet: Regionális politika, energiaügy és közlekedés 34 842 26,9 % Mobilitáspolitika és közlekedés (6.c.) 1 042 0,8 % Regionális politika (13.c.) 32 911 25,4 % Energiaügy (32 c.) 889 0,7 % 6. fejezet: Foglalkoztatás és szociális ügyek 10 299 8,0 % Foglalkoztatás és szociális ügyek (4.c.) 10 299 8,0 % 7. fejezet: Külkapcsolatok, segítségnyújtás és bővítés 6 201 4,8 % Külkapcsolatok (19.c.) 3 156 2,4 % Fejlesztés és az AKCS-államokkal fenntartott kapcsolatok (21.c.) 1 175 0,9 % Bővítés (22.c.) 835 0,6 % Humanitárius segítségnyújtás (23.c.) 1 035 0,8 % 8. fejezet: Kutatás és egyéb belső politikák 10 591 8,2 % Gazdasági és pénzügyek (1.c.) 319 0,2 % Vállalkozás (2.c.) 1 213 0,9 % Versenypolitika (3.c.) 0 0,0 % Kutatás (8.c.) 4 283 3,3 % Információs társadalom és média (9.c.) 1 357 1,0 % Közvetlen kutatás (10.c.) 89 0,1 % Belső piac (12.c.) 34 0,0 % Oktatás és kultúra (15.c.) 2 283 1,8 % Tájékoztatás (16.c.) 134 0,1 % A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség (18.c.) 868 0,7 % Kereskedelem (20.c.) 11 0,0 % 9. fejezet: Igazgatási és egyéb kiadások 9 777 7,6 % Parlament (I. sz.) 1 580 1,2 % Tanács (II. sz.) 547 0,4 % Bizottság (III. sz.) 6 264 4,8 % Bíróság (IV. sz.) 334 0,3 % Számvevőszék (V. sz.) 137 0,1 % Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (VI. sz.) 126 0,1 % Régiók Bizottsága (VII. sz.) 91 0,1 % Európai ombudsman (VIII. sz.) 9 0,0 % Európai adatvédelmi biztos (IX. sz.) 7 0,0 % Európai Külügyi Szolgálat (X. sz.) 682 0,5 % Mindösszesen 129 395 100,0 %

1.10. A Számvevőszék megállapítja, hogy a Bevételek (130 000 millió EUR) (7), valamint az Igazgatási és egyéb kiadások szakpolitika-csoport kifizetései (9 777 millió EUR) lényeges hibától mentesek voltak, és hogy a megvizsgált felügyeleti és kontrollrendszerek eredményesen működtek (lásd: 1.2. táblázat , illetve 2.35–2.36. és 9.30–9.32. bekezdés). Valamennyi szakpolitika-csoport kötelezettségvállalásai szintén lényeges hibától mentesek voltak.

1.11. A Számvevőszék megállapítja, hogy a Külső támogatás, fejlesztés és bővítés szakpolitika-csoport (6 201 millió EUR) lényeges hibától mentes volt, megvizsgált felügyeleti és kontrollrendszerei pedig csak részben voltak eredményesek. A közbenső és záró kifizetéseket azonban lényeges hibaszint jellemezte (lásd: 1.2. táblázat és 7.26–7.27. bekezdés). 1.11. A Bizottság kidolgozta ellenőrzéseit a többéves projektek életciklusának teljes lefedésére. A Bizottság úgy véli, hogy ezek a felügyeleti és kontrollrendszerek hatékonyak, továbbá évről évre jelentős javulást mutatnak.

1.12. A Számvevőszék megállapítása szerint a következő szakpolitika-csoportokat jellemezték lényeges hibák: mezőgazdaság: piaci beavatkozások és közvetlen támogatások (43 801 millió EUR megtérített kiadás (8)), vidékfejlesztés, környezetvédelem, halászat és egészségügy (13 310 millió EUR megtérített kiadás (8)), regionális politika, energiaügy és közlekedés (33 373 millió EUR megtérített kiadás (8)), foglalkoztatási és szociális ügyek (10 171 millió EUR megtérített kiadás (8)), valamint kutatás és egyéb belső politikák (10 591 millió EUR megtérített kiadás). A Számvevőszék továbbá azt állapítja meg, hogy az ezekre a szakpolitika-csoportokra vonatkozó, megvizsgált felügyeleti és kontrollrendszerek csak részben voltak eredményesek (lásd: 1.2. táblázat , valamint 3.42–3.43., 4.51–4.52., 5.70–5.71., 6.27–6.28. és 8.37–8.38. bekezdés). 1.13. A Számvevőszék megállapítja, hogy a kifizetések összességét lényeges hibaszint jellemezte, és hogy a kifizetésekkel kapcsolatos ellenőrzött felügyeleti és kontrollrendszerek általában részben működtek eredményesen (lásd: 1.2. táblázat ). 1.12–1.13. Mezőgazdaság: Piac és közvetlen támogatások: a Bizottság véleménye szerint a Számvevőszék által a 2011-es pénzügyi évre vonatkozóan megállapított legvalószínűbb hibaarány az előző évhez képest kismértékű emelkedést mutat, de egyik évről a másikra még mindig a statisztikai ingadozás szokásos tartományán belül marad, és nem utal arra, hogy a kiadások tagállamok általi kezelésének és ellenőrzésének általános minősége romlana. A Bizottság úgy véli, hogy a Számvevőszék által az elmúlt években megállapított hibaarányok együtt megbízható bizonyosságot nyújtanak arra, hogy az EMGA-ra vonatkozó legvalószínűbb hibaarány viszonylag közel van a 2 %-os lényegességi küszöbhöz. A vidékfejlesztéssel kapcsolatban a Bizottság véleménye a jogosulatlan kifizetések kapcsán, a tagállamok által 2011-ben szolgáltatott ellenőrzési statisztikák alapján, a helyzet romlását mutatja. Ez azt eredményezte, hogy a DG AGRI főigazgatója fenntartást bocsátott ki 2011. évi éves tevékenységi jelentésében. A helyzet kezelése érdekében korrekciós intézkedéseket határoznak meg. A mezőgazdaság terén alkalmazott felügyeleti és kontrollrendszereket illetően a Bizottság azon a véleményen van, hogy az IIER, amely az EMGA teljes kiadásának 91 %-át tette ki, általában véve eredményesen korlátozza a hibák és a szabálytalan kiadások kockázatát, továbbá emlékeztetni kíván arra, hogy a szabályszerűségi záróelszámolási eljárás megfelelő védelmet nyújt az uniós költségvetésre nézve továbbra is fennálló kockázattal szemben. Lásd a 3.10., 3.14–3.15., 3.42., 4.10., 4.43., 4.51. és 4.52. bekezdésekre adott válaszokat. Ahogy azt az 1.3. táblázat is mutatja, a regionális politika, a közlekedés, az energiaügy, valamint a foglalkoztatás és a szociális ügyek esetében 2010-hez képest jelentősen, 7,7 %-ról 5,1 %-ra csökkent az összesített legvalószínűbb hibaarány. Ezenfelül, a harmadik egymást követő évben a korábbi Kohézió, energia és közlekedés szakpolitika-csoport valamennyi része kapcsán a hibaarány szintje (a legvalószínűbb hibaarány 6,0 % a kohéziós politika, energiaügy és közlekedés, valamint 2,2 % a foglalkoztatás kapcsán) jóval a Számvevőszék által a 2006–2008-as időszakban jelentett hibaarány alatt maradt. Ez a kedvező fejlemény a 2007–2013 közötti programozási időszak szigorított ellenőrzési előírásainak, a Bizottság hiányosságok azonosítása esetén alkalmazott megszakítások/felfüggesztések szigorú politikájának eredménye, a 2008. évi cselekvési tervvel összhangban, valamint a jelenlegi programozási időszakra vonatkozó rendeletekben szereplő egyszerűsítő intézkedések pozitív hatásának tudható be. A Bizottság a továbbiakban is a legkockázatosabb programokra és/vagy tagállamokra összpontosítja fellépését. A kutatás és egyéb belső politikák tekintetében az ellenőrzések kockázatarányosságát és költséghatékonyságát a jogszerűséggel és szabályszerűséggel összevetve a Bizottság úgy véli, hogy irányítási és kontrollrendszerei vezetői szempontból tekintve kellő bizonyosságot nyújtanak, a felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselők által megfogalmazott fenntartások figyelembevételével. Végül, különös tekintettel az uniós költségvetésre alkalmazandó költségvetési rendelet rendelkezéseire (a költségvetési rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló rendelet 22a. cikke (2) bekezdésének f) pontja, és az új költségvetési rendelet 28. cikke (2b) bekezdésének g) pontja), valamint a rendelkezésére álló források javasolt csökkentésének és a tagállamok jelenlegi intézkedéseinek fényében a Bizottság a megfelelő intézkedés meghozatala és/vagy javaslata előtt mérlegelni fogja a Számvevőszék javaslatainak költségét és hasznát.

1.2. táblázat – A tranzakciók szabályszerűségére vonatkozó megállapítások összefoglalója (2011) Szakpolitika-csoport Kifizetések (millió EUR) A megvizsgált felügyeleti és kontrollrendszerek értékelése (39) Legvalószínűbb hibaarány (%) Konfidenciaintervallum (%) Hibagyakoriság (40) (%) Ellenőrzési következtetések Alsó hibahatár Felső hibahatár Mezőgazdaság: Piac és közvetlen támogatások (38) 43 801 (41) Részben eredményes 2,9 (46) 1,1 4,7 39 Lényeges hibák jellemezték Vidékfejlesztés, környezetvédelem, halászat és eg.ügy (38) 13 310 (42) Részben eredményes 7,7 (47) 4,5 10,9 57 Lényeges hibák jellemezték Regionális politika, energiaügy és közlekedés (38) 33 373 (43) Részben eredményes 6,0 3,0 9,0 59 Lényeges hibák jellemezték Foglalkoztatás és szociális ügyek (38) 10 171 (44) Részben eredményes 2,2 0,9 3,4 40 Lényeges hibák jellemezték Külkapcsolatok, segítségnyújtás és bővítés 6 201 Részben eredményes 1,1 0,0 2,4 33 Lényeges hibától mentes Kutatás és egyéb belső politikák 10 591 Részben eredményes 3,0 1,1 4,9 49 Lényeges hibák jellemezték Igazgatási és egyéb kiadások 9 777 Eredményes 0,1 0,0 0,3 7 Lényeges hibától mentes A teljes ellenőrzött sokaság 127 224 (45) Részben eredményes 3,9 (48) 3,0 4,8 44 Lényeges hibák jellemezték Bevételek 130 000 (49) Eredményes 0,8 0,0 2,4 2 Lényeges hibától mentes

Összehasonlítás a korábbi évek eredményeivel

1.14. A Számvevőszék becslése szerint a kifizetéseket illetően a legvalószínűbb hibaarány 2011-ben a következő területeken volt magasabb, mint 2010-ben. 1.14.

— Mezőgazdaság: piaci beavatkozások és közvetlen támogatások; valamint vidékfejlesztés, környezetvédelem, halászat és egészségügy (a korábbi Mezőgazdaság és természeti erőforrások szakpolitika-csoporttal összevetve). — Mezőgazdaság: A piac és közvetlen támogatások kapcsán a Bizottság úgy véli, hogy az előző évhez képest mért kismértékű emelkedés az egyik évről a másikra még mindig a statisztikai ingadozás szokásos tartományán belül marad, és nem utal arra, hogy a kiadások tagállamok általi kezelésének és ellenőrzésének általános minősége romlana. A vidékfejlesztés tekintetében a Bizottság egyetért azzal, hogy a helyzet romlott, bár nem annyira, mint ami a Számvevőszék jelentésében áll. A Bizottság megjegyzi, hogy a Számvevőszék következtetései a szakpolitika-csoport egészére, és nem alcsoportokra vonatkoznak. A kutatás és egyéb belső politikák tekintetében az ellenőrzések kockázatarányosságát és költséghatékonyságát a jogszerűséggel és szabályszerűséggel összevetve a Bizottság úgy véli, hogy a kutatás és egyéb belső politikák kapcsán alkalmazandó irányítási és kontrollrendszerek vezetői szempontból tekintve kellő bizonyosságot nyújtanak, a felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselők által megfogalmazott fenntartások figyelembevételével.

— Kutatás és egyéb belső politikák:

A Regionális politika, energiaügy és közlekedés, valamint a Foglalkoztatás és szociális ügyek szakpolitika-csoportokban (a korábbi Kohézió, energiaügy és közlekedés szakpolitika-csoporttal összevetve) a Számvevőszék becslése szerint a legvalószínűbb hibaarány csökkent. A Bizottság megjegyzi, hogy a hibaarány három éve folyamatosan jóval a Számvevőszék által a 2006–2008-as időszakban jelentett hibaarány alatt marad. Ez a kedvező fejlemény a 2007–2013 közötti programozási időszak szigorított ellenőrzési előírásainak és a hiányosságok azonosítása esetén a 2008. évi cselekvési tervvel összhangban alkalmazott megszakítások/felfüggesztések szigorú politikájának eredménye. Ahogy azt az 1.3. táblázat is mutatja, a regionális politika, a közlekedés, az energiaügy, valamint a foglalkoztatás és a szociális ügyek esetében 2010-hez képest jelentősen, 7,7 %-ról 5,1 %-ra csökkent az összesített legvalószínűbb hibaarány.

A többi szakpolitika-csoportra (külső támogatás, fejlesztés és bővítés; illetve igazgatási és egyéb kiadások) nézve a Számvevőszék becslése szerint a legvalószínűbb hibaarány állandó maradt (lásd: 1.3. táblázat ).

1.15. Összességében a Számvevőszék becslése szerinti legvalószínűbb hibaarány az összes kifizetést illetően a 2010-es szinten maradt (2011-ben 3,9 %, míg 2010-ben 3,7 % volt; lásd még: 1.3. táblázat és 1.1. ábra ) (9). A Számvevőszék megállapítása szerint a tesztelt tranzakciók mintegy kétötödében volt valamilyen hiba (míg 2010-ben az összes tranzakció egyharmadában). A Számvevőszék által talált hibák gyakorisága valamennyi szakpolitika-csoportra nézve növekedett, kivéve a korábbi Kohézió, energiaügy és közlekedés szakpolitika-csoportot, valamint az igazgatási és egyéb kiadásokat, amelyekre nézve az addigi szinten maradt (lásd: 1.3. táblázat ). 1.15. A mezőgazdaság területén a kölcsönös megfeleltetéssel kapcsolatos hibák új értékelésének figyelembevétele után a Bizottság megjegyzi, hogy a Számvevőszék becslése szerinti legvalószínűbb hibaarány nagyon közel van a 2010. évihez, a számos hátrányos technikai és strukturális tényező ellenére (a többéves uniós programok kritikus fázishoz érkeztek egyre nagyobb számú összetett kifizetéssel, amelyek esetében nagyobb a hibalehetőség).

1.3. táblázat – A 2010. és 2011. évi ellenőrzési eredmények összehasonlítása Szakpolitika-csoport Legvalószínűbb hibaarány (%) Konfidenciaintervallum (%) Hibagyakoriság (%) Ellenőrzési következtetések Alsó hibahatár Felső hibahatár 2010 2011 2010 2011 2010 2011 2010 2011 2010 2011 Mezőgazdaság: Piac és közvetlen támogatások 2,3 4,0 (50) 2,9 0,8 2,5 1,1 3,8 5,6 4,7 37 48 39 Lényeges hibák jellemezték Lényeges hibák jellemezték Vidékfejlesztés, környezetvédelem, halászat és eg.ügy 7,7 4,5 10,9 57 Lényeges hibák jellemezték Regionális politika, energiaügy és közlekedés 7,7 5,1 (50) 6,0 4,7 3,2 3,0 10,7 7,1 9,0 49 50 59 Lényeges hibák jellemezték Lényeges hibák jellemezték Foglalkoztatás és szociális ügyek 2,2 0,9 3,4 40 Lényeges hibák jellemezték Külkapcsolatok, segítségnyújtás és bővítés 1,7 1,1 0,1 0,0 3,3 2,4 23 33 Lényeges hibától mentes Lényeges hibától mentes Kutatás és egyéb belső politikák 1,4 3,0 0,6 1,1 2,1 4,9 39 49 Lényeges hibától mentes Lényeges hibák jellemezték Igazgatási és egyéb kiadások 0,4 0,1 0,0 0,0 1,1 0,3 7 7 Lényeges hibától mentes Lényeges hibától mentes A teljes ellenőrzött sokaság 3,7 3,9 (51) 2,6 3,0 4,8 4,8 36 44 Lényeges hibák jellemezték Lényeges hibák jellemezték Bevételek 0,0 0,8 N/A 0,0 N/A 2,4 N/A 2 Lényeges hibától mentes Lényeges hibától mentes

A Bizottság által kiadott vezetői teljességi nyilatkozatok megbízhatósága

Bevezetés

1.16. Az EUMSZ 317. cikkének megfelelően az uniós költségvetés végrehajtásáért a végső felelősséget a Bizottság viseli. Az uniós pénzeszközök kezelésének jelenlegi bizottsági rendszere (amelyet az Európai Parlament határozatára (10) reagáló, 2000 áprilisában kezdődő reform alapján alaposan áttekintettek (11)) a főigazgatók felelősségén alapul. A főigazgatóknak eredményesen működő felügyeleti és kontrollrendszereket kell létrehozniuk, amelyek megfelelnek bizonyos előre meghatározott standardoknak (12).

1.17. A bizottsági főigazgatók évente tevékenységi jelentésben számolnak be feladataik ellátásáról (13). A tevékenységi jelentést kiegészíti egy nyilatkozat többek között arról, hogy az erőforrásokat mennyiben használták fel a kijelölt célokra, és hogy a kontrolleljárások mennyiben biztosítják a tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét. A főigazgatók, amennyiben jelentős problémákat észlelnek e tekintetben, nyilatkozatukban fenntartásokkal élhetnek.

1.18. A Bizottság összefoglaló jelentésében politikai felelősséget vállal a főigazgatók vezetői teljesítményéért. Az összefoglaló jelentés a főigazgatók – az éves tevékenységi jelentésükhöz csatolt – teljességi nyilatkozataira, valamint egyéb forrásokra – pl. a belső ellenőr általános véleményére – támaszkodik. A jelentés emellett bemutatja, hogy a Bizottság milyen lépéseket tett az irányítási és kontrollrendszerekben jelentkező hiányosságok kezelésére.

A főigazgatók éves tevékenységi jelentései és teljességi nyilatkozatai (14)

A kifizetések egyre nagyobb összegére vonatkoznak fenntartások

1.19. Bár valamennyi főigazgató kijelentette, hogy a jelenleg érvényes kontrolleljárások kellő biztosítékot nyújtanak a tranzakciók szabályszerűségét illetően, azoknak a főigazgatóságoknak, illetve részlegeknek a száma, amelyek egy vagy több fenntartást fogalmaztak meg, 2011-ben mégis 16-ra nőtt (2010-ben 13-an voltak). A fenntartások száma 2011-ben 27-re nőtt (2010-ben 17 volt); legnagyobb részük, csakúgy, mint a megelőző években, a tranzakciók szabályszerűségi hiányosságaira vonatkozott. A fenntartások teljes becsült pénzügyi hatása 1 959 millió EUR-ra növekedett, ami a 2011-es kifizetések 1,5 %-ának felelt meg (2010-ben ez az összeg 423 millió EUR, vagyis a kifizetések 0,3 %-a volt) (lásd: 1.4. táblázat és 2–9. fejezet).

1.4. táblázat – A Bizottság főigazgatóságai által 2011-re vonatkozóan megfogalmazott fenntartások (millió EUR) DG/részleg (52) Fenntartások A vonatkozó tevékenységalapú költségvetés-tervezésű (TKT) tevékenységekkel kapcsolatos kifizetések (53) A fenntartások pénzügyi hatása (54) AGRI 1 – Súlyos hiányosságok az IIER-ben: BG és PT Tekintélyvesztési kockázat 2 – Vidékfejlesztési kiadások 12 292,02 278,00 3 – Hiányosságok a minősített biotermékek felügyeletében és ellenőrzésében Tekintélyvesztési kockázat BUDG 1 – Megbízhatósági kérdések a belgiumi elszámolási és számviteli eljárások és rendszer, valamint az EU költségvetésébe befizetett hagyományos saját források helyességét illetően. Nincs becslés CLIMA 1 – Jelentős biztonsági hiányosságra derült fény az EU kibocsátáskereskedelmi rendszerének (ETS) nemzeti nyilvántartásaiban a 2010–2011-ben számos tagállamot érintő informatikai támadásokat követően Tekintélyvesztési kockázat COMM 1 – A szellemi tulajdonjogokkal kapcsolatos jogszabályok esetleges megszegése Nincs becslés EACEA A 2011-es érték esetében lényegességi kockázat merül fel az élethosszig tartó tanulási program (2007–2013) 2011. évi programköltségvetéséből teljesített támogatási kifizetések hibaaránya miatt 1 189,68 4,26 EMPL 1 – Hiányosságok az ESZA operatív programok irányítási és kontrollrendszereiben (2007–2013-as időszak) BE, CZ, DE, ES, IT, LV, LT, RO, SK és UK tagállamokban, valamint a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságnak nyújtott, az IPA IV. alkotóelem alá tartozó program irányítási és kontrollrendszereiben 9 557,19 58,70 2 – Az ESZA operatív programok irányítási és kontrollrendszereivel (2000–2006-os időszak) kapcsolatos olyan hiányosságok DE, FR, IT, és ES tagállamokban, amelyekre vonatkozóan a tagállami hatóságok nem hoztak megfelelő irányítási és korrekciós intézkedéseket. 437,04 0,00 ENER 1 – Az FP6 szerződések költségelszámolásainak pontosságával kapcsolatban fennmaradó hibák aránya 25,79 1,15 2 – Az FP7 szerződések költségelszámolásainak pontosságával kapcsolatban fennmaradó hibák aránya 133,43 5,26 ENTR 1 – Az FP6 szerződések költségelszámolásainak pontossága 4,17 0,16 2 – Az FP7 szerződések költségelszámolásainak pontossága 419,65 0,93 3 – Az ESA által a GMES űrkomponense közös végrehajtásával, valamint az EGNOS és Galileo programok végrehajtásával kapcsolatban készített pénzügyi jelentések megbízhatósága Nincs becslés HOME 1 – Fennmaradó hibaarány a tevékenységalapú költségvetésben meghatározott „Biztonság és a szabadságjogok védelme” tevékenység keretében nyújtott, nem ellenőrzött támogatások esetében 132,90 3,09 2 – A SIS II projekt késedelmének folyamatos kockázata Tekintélyvesztési kockázat INFSO 1 – Az FP7 támogatási szerződések költségelszámolásainak pontossága 1 217,06 22,60 MARE 1 – A HOPE operatív programjainak irányítási és kontrollrendszerei Németországban (1. célkitűzés) Tekintélyvesztési kockázat 2a – Az EHA programok irányítási és kontrollrendszerei CZ, ES, IT, NL, RO, SK, FI és SE tagállamokban 444,42 9,11 2b – Fedélzeti beruházásokkal kapcsolatos kiadások támogathatósága 10,71 MOVE 1 – Az FP6 szerződések költségelszámolásainak pontossága 19,29 0,86 2 – Az FP7 szerződések költségelszámolásainak pontossága 39,68 1,23 REA Az FP7 alá tartozó „Együttműködés” egyedi program űrkutatás és biztonságpolitikai kutatás témáival kapcsolatos uniós támogatásokra vonatkozó költségelszámolások pontossága 423,82 3,63 REGIO 1 – Az ERFA/Kohéziós Alap/IPA irányítási és kontrollrendszerei (2007–2013-as időszak) BG, CZ, DE, EE, ES, FR, IT, LV, LT, NL, AT, PL, SI, SK és UK tagállamokban, valamint területi együttműködési programokban 30 044,46 1 427,00 2 – Az ERFA/Kohéziós Alap/IPA irányítási és kontrollrendszerei (2000–2006-os időszak) DE, IE, ES, IT és HU tagállamokban, valamint határokon átívelő programokban Tekintélyvesztési kockázat RTD 1 – Az FP6 támogatások költségelszámolásainak pontossága 517,11 20,56 2 – Az FP7 támogatások költségelszámolásainak pontossága 3 765,16 100,80 SANCO 1 – A tagállamok költségelszámolásainak pontossága az állatbetegségek felszámolására és monitoringjára irányuló programokban az élelmiszerek és takarmányok szakpolitikai területen 256,23 10,70 Total 60 919,10 1 958,75

1.20. Növekedett tehát mind a fenntartások és az érintett főigazgatóságok száma, mind a becsült pénzügyi hatás, ami azt tükrözi, hogy a főigazgatók bizonyos területeken – pl. vidékfejlesztés, kohézió, 7. keretprogram (7. KP) – nagy hibakockázatot észlelnek. Ezt támasztják alá a 2011-re vonatkozó számvevőszéki ellenőrzések eredményei is (lásd: 1.10–1.15. bekezdés). 1.20. A Bizottság a 2011. évre vonatkozó összefoglaló jelentésében mutatta be a növekedés mögötti különböző okokat. Ezek részletes ismertetése az alábbi 1.27. bekezdésben található. A regionális politika vonatkozásában a fenntartások számának növekedése főként egy szigorúbb módszertan alkalmazásának tudható be, különösen a kumulatív fennmaradó kockázat értékelésével, a Számvevőszék által a korábbi éves jelentésekben megfogalmazott megfigyelések kezelése érdekében. Most első alkalommal a programokkal kapcsolatban fenntartásokat fogalmaznak meg, amikor a kumulatív fennmaradó kockázat meghaladja a 2 %-ot.

A „fennmaradó hibaarányra” vonatkozó bizottsági becslések

1.21. Minden főigazgatóságnak értékelnie kell, hogy a tranzakciókat a felügyeleti és kontrollrendszerek műveleteit követően milyen mértékben jellemzik továbbra is hibák. Ez a fennmaradó hibaarány kiszámítása révén lehetséges. A lehető legegyszerűbben fogalmazva a fennmaradó hibaarány a tranzakciókból álló reprezentatív minta vizsgálatának eredményein alapuló hibaarány, csökkentve minden, a felügyeleti és kontrollrendszerek működéséből következő korrekcióval. Ha a fennmaradó hibaarány meghaladja a 2 %-ot, a főigazgatónak az éves tevékenységi jelentéshez csatolt nyilatkozatában fenntartást kell megfogalmaznia. 1.21. A tranzakciók reprezentatív mintájának vizsgálata jellemzően olyan fokozott ellenőrzéseket követel meg, amelyek meghaladják a főigazgatóságok és a négy fő bővülő területen (mezőgazdaság, strukturális alapok, külső segély és kutatás) kívül eső szolgálatok rendelkezésre álló eszközeit. Az éves tevékenységi jelentésre vonatkozó állandó utasítások jelentős iránymutatást biztosítanak a garancianyújtásra vonatkozóan, amennyiben a rendelkezésre álló ellenőrzési mutatók statisztikai szempontból nem tekinthetők reprezentatívnak számos tranzakcióra vonatkozóan. A kohéziós politika tekintetében a rendelkezések előírják a tagállamok számára, hogy a programokra vagy csoportokra vonatkozó tranzakciók reprezentatív mintáit minden évben ellenőrizzék. A hibaarányokat ezt követően a bizottsági szolgálatok felülvizsgálják és megerősítik, továbbá azokat a megbízhatóság-ellenőrzési eljárás kapcsán használják fel.

1.22. A Bizottság most először, a 2011-es éves tevékenységi jelentés elkészítéséhez adott utasításokban bocsátott a főigazgatóságok rendelkezésére útmutatást arról, hogyan számítsák ki a fennmaradó hibaarányt. Ennek köszönhetően egyes nyilatkozatokban javulás volt tapasztalható, különösen a kohéziós főigazgatóságok (lásd: 5.66. és 6.25. bekezdés) és a Kutatási és Innovációs Főigazgatóság, illetve az Információs Társadalmi és Médiaügyi Főigazgatóság esetében (lásd: 8.35–8.36. bekezdés). Mindazonáltal a Számvevőszék hiányosságokat állapított meg az utasítások és azok végrehajtása terén. Egyes főigazgatóságok nem egyértelmű információkat közöltek, illetve alulbecsülték a fennmaradó hibaarány mértékét, és emiatt elmulasztották a fenntartás megfogalmazását vagy a valósnál kevésbé lényegesnek állították be azokat (15). Például: 1.22. A Bizottság üdvözli a továbbfejlesztett iránymutatása elismerését a Számvevőszék által a 2010. évi éves jelentésében megfogalmazott ajánlásokra adott válaszként. Úgy véli, hogy a Számvevőszék által említett főigazgatóságok betartották az utasításokat és megfelelő fenntartásokat fogalmaztak meg.

— az útmutató nem adott kellő magyarázatot arról, hogy mit kell tenni, ha nem számítható ki megbízhatóan a fennmaradó hibaarány, — Első francia bekezdés: Az éves tevékenységi jelentésekben szereplő útmutatások konkrét, lépésről lépésre követendő iránymutatásokat tartalmaznak arra vonatkozóan, hogy miként kell eljárni, amennyiben ez az információ nem áll rendelkezésre.

— olyan összegek is szerepeltek a számításokban, amelyek hosszú késedelem miatt még nem érkeztek be, illetve visszatéríttetésük más módon sem történt meg, — Második francia bekezdés: A Bizottság útmutatásaival összhangban kizárólag a nemzeti hatóságok által hivatalosan elfogadott, és az igazoló hatóság által a könyveikben nyilvántartott pénzügyi korrekciókat vették figyelembe a fennmaradó hibaarány kiszámításakor. Feltéve, hogy e követelmények teljesülnek, a Bizottság gondoskodik arról, hogy valamennyi elfogadott pénzügyi korrekciót levonjanak az illetékes hatóságok által benyújtott következő kifizetési kérelemből.

— a fennmaradó hibaarány kiszámításakor az eredendő különbségek ellenére több különböző típusú korrekciós intézkedést (pénzügyi korrekciók/visszavonások és visszafizettetések) vettek figyelembe (16). Emellett az utasítások értelmében a felfüggesztéseket is be kellett számítani. — Harmadik francia bekezdés: A Bizottság egyetért azzal, hogy a felfüggesztéseket nem szabad belefoglalni a fennmaradó hibaarányba és ezt egyik főigazgatóság sem tette meg.

1.23. A Számvevőszék megállapítja, hogy a fennmaradó hibaarány jelenleg még nem mutatja megbízhatóan azt, hogy a tranzakciókat milyen mértékben érintik továbbra is hibák. 1.23. A Bizottság elismeri, hogy kívánatos a fennmaradó hibaarányra vonatkozó mutató szélesebb körű és következetesebb használata. Emlékeztet ugyanakkor arra, hogy nem kívánatos ennek kizárólagos vagy általános használata. A legtöbb főigazgatóság és szolgálat egyéb mutatókra fog hagyatkozni a kockáztatott összeg meghatározása során. A közepes méretű főigazgatóságok különösen kedvezőtlen arányokkal találkoznak az ellenőrzések költséghatékonysága tekintetében.

A Bizottság összefoglaló jelentése

1.24. Összefoglaló jelentése bevezetőjében (17) a Bizottság, elsősorban a főigazgatók és részlegvezetők bizonyossága és fenntartásai alapján, átfogó politikai felelősséget vállal az uniós költségvetés kezeléséért.

1.25. Az összefoglaló jelentés elsődleges forrásai az éves tevékenységi jelentések. A Bizottság megjegyzi, hogy mindegyik éves tevékenységi jelentés ésszerű bizonyosságot nyújt a mögöttes tranzakciók szabályszerűségéről. A Számvevőszék javulást tapasztalt egyes éves tevékenységi jelentéseket illetően, amelyek észlelték a magas hibakockázatot, és a tranzakciók szabályszerűségének méréséhez számszerűsíthető mutatókat rendeltek (lásd: 1.20. és 1.22. bekezdés). A Számvevőszék hangsúlyozza azonban, hogy korábban rámutatott más kérdésekre is, amelyek továbbra is megoldatlanok maradtak (lásd: 1.22. bekezdés és 1.2. melléklet , 2. bekezdés). 1.25. Lásd a Bizottság 1.22. bekezdésre és az 1.2. melléklet 2. bekezdésére adott válaszát.

1.26. Az összefoglaló jelentés a Bizottság belső ellenőrének második átfogó véleményére is támaszkodik. Az átfogó vélemény egyrészt a Belső Ellenőrzési Szolgálat és az egyes főigazgatóságok belső ellenőrzési részlegei által 2009 és 2011 között elvégzett ellenőrzéseken, valamint a felső vezetés által az éves tevékenységi jelentésekben 2011-re vonatkozóan adott bizonyosságon alapul. A tavalyi évhez képest az átfogó vélemény javult: az érintett problémákat nagyobb részletességgel tárgyalta. A vélemény továbbra is pozitív, és a legtöbb esetben az éves tevékenységi jelentésekben is szereplő fenntartásokra épít. A Számvevőszék véleménye szerint a belső ellenőr által felvetett, további figyelmet érdemlő problémákat – mint pl. a külső segítségnyújtás terén észlelt hiányosságok (18) – az érintett főigazgatóságoknak megfelelően kezelniük kell. 1.26. A belső ellenőr biztosítja az átfogó véleményéhez fűzött megjegyzések és a főigazgatók és a szolgálatvezetők által megfogalmazott fenntartások közötti koherenciát egy párbeszéden keresztül, amely az ellenőrzések következtetéseitől a megbízhatósági nyilatkozat aláírásáig tart. A vélemény az elmúlt három év során valamennyi tárgyi jellegű területen elvégzett ellenőrzési munkán alapszik. Valamennyi kockázatot, amelyre a belső ellenőr felhívta a felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselők figyelmét, megfelelően kezelik az érintett főigazgatóságok olyan cselekvési tervek kidolgozása és végrehajtása révén, amelyeket szorosan nyomon követnek a főigazgatók és a Bizottság Ellenőrzésfelügyeleti Bizottsága.

1.27. Azáltal, hogy növeli a fenntartással érintett kifizetések összegét, a Bizottság elismeri a magas hibakockázatot (lásd: 1.20. bekezdés). Megállapítja, hogy ez egy sor tényezőnek tudható be, többek között annak, hogy: — a többéves végrehajtási ciklus a legtöbb 2007–2013-as programnál „elérte az utazósebességet”, — számos kiadási területen már megbízhatóbb mutatók állnak rendelkezésre a pénzgazdálkodás minőségének mérésére, — a mutatókhoz készült új iránymutatások értelmében az előfinanszírozások nem csökkentették az időközi és záró kifizetésekben észlelt átlagos hibaarányt. 1.27. Lásd a Bizottság 1.20. bekezdésre adott válaszát.

1.28. Mindezekkel összefüggésben a Bizottság elismeri azt is, hogy további tökéletesítésre van még szükség a pénzgazdálkodás minőségére vonatkozó információk átlátható megjelenítéséhez, és ezzel kapcsolatban többek között a következő intézkedéseket javasolja: 1.28.

— a vonatkozó éves tevékenységi jelentés tartalmazzon információkat a pénzügyi eszközökkel kapcsolatos tevékenységek végrehajtásáról, eredményeiről és az ezekre irányuló ellenőrzésekről, — Első francia bekezdés: A 2011. december 13-i 1083/2006/EK tanácsi rendelet módosítása, amelyet a Bizottság kezdeményezett 2011 júliusában, alaki követelményeket vezetett be az irányító hatóság számára a pénzügyi eszközökre vonatkozó jelentés kapcsán az operatív programok végrehajtásáról szóló éves és zárójelentésekben. A Bizottság éves tevékenységi jelentésében összegzést készít az adatokról, valamint a finanszírozás és a pénzügyi eszközök végrehajtása terén elért előrelépésről. A Bizottság 2012. október 1-jéig készíti el összefoglaló jelentését. Ezenfelül, a Számvevőszéknek a 2010. évi éves jelentésében megfogalmazott pénzügyi eszközökkel kapcsolatos tevékenységekre vonatkozó észrevételek mellett a Bizottság 2011-ben külön ellenőrzést végzett erre a területre összpontosítva, és eredményeit a Regionális Politikai Főigazgatóság (73. oldal) és a Foglalkoztatási, Szociális és Esélyegyenlőségi Főigazgatóság (45–46. oldal) éves tevékenységi jelentésében tette közzé. A Bizottság határozott szándéka az ezzel a területtel kapcsolatos ellenőrzés folytatása 2012-ben és az azt követő években.

— az érintett éves tevékenységi jelentésekben szerepeljenek olyan mutatók, amelyek a többéves kontrollstratégiák szempontjából fontosak (amint a Kohézió területén már bevett gyakorlat), az éves tevékenységi jelentésekben pedig hozzák jobban összhangba a kohézióval foglalkozó főigazgatóságok, illetve a megosztott irányítású alapokért felelős főigazgatóságok lényegességi kritériumait, — Második francia bekezdés: Az éves tevékenységi jelentésekben szereplő mutatókat, mint például a többéves stratégiákra vonatkozó kumulatív fennmaradó kockázatot a lehető legteljesebb mértékben tovább fogják harmonizálni, a strukturális támogatásokkal foglalkozó főigazgatóságokkal közösen.

— mindazok a módosítások, amelyeket a Bizottság a 2014–2020-as időszakra a költségvetési rendeletre és az ágazati szabályozásra vonatkozóan javasolt (és amelyeket jelenleg tárgyal az Európai Parlament és a Tanács) a támogatási rendszerek jobb tervezése, a hibakockázat kezelése, a kedvezményezettekre és az egyéb érintettekre nehezedő adminisztratív terhek korlátozása, és a kontrollmechanizmusok működtetési költségeinek csökkentése érdekében, illetve arra vonatkozóan, hogy a megosztott irányítás szerint működő valamennyi program esetében kerüljön sor éves vezetői megbízhatósági nyilatkozatok kibocsátására. — Harmadik francia bekezdés: A Bizottság célja a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó intézkedések javítása, a megfelelő folyamatosság biztosításával és a rendszerek átalakításának elkerülésével párhuzamosan. A fokozott eredményorientáltság a Bizottság egyik átfogó célja. A tervezést, végrehajtást, nyomon követést, értékelést, valamint a vizsgálati és ellenőrzési intézkedéseket kiigazították vagy átalakították, hogy ezáltal ösztönözzék vagy elősegítsék a fejlődés megvalósítását, valamint az eredmények mérését.

1.29. A Számvevőszék a Bizottságnak az elszámolhatóság növelésére és a pénzgazdálkodás minőségével kapcsolatos információk átláthatóbbá tételére irányuló kezdeményezéseit jó irányba tett lépéseknek tartja. A Számvevőszék ugyanakkor a közelmúltban arra is felhívta a figyelmet, hogy noha ezek a javaslatok javíthatják a kiadások jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozó bizonyosságot, a Bizottság azt nem mutatta ki, hogyan szándékozik ezeknek az információknak a felhasználnálásával elérni, hogy a tranzakciók mentesek legyenek a lényegi hibáktól (19). 1.29. A Bizottság olyan egységes logikai biztosítási láncra irányuló javaslata, amely támogatja a bizottsági szolgálatok saját irányítási nyilatkozatait – amennyiben azt elfogadja a jogalkotó hatóság – jelentős előrelépésnek tekinthető, mivel ez biztosítékot nyújt az összes uniós alap valamennyi irányítási szintjén. Az érintett bizottsági vezetők teljes mértékben figyelembe fogják venni az alapul szolgáló megbízhatósági nyilatkozatokat saját irányítási nyilatkozataik elkészítésekor, szilárd alapot biztosítva ezáltal a bizonyosság és cselekvés számára, hogy szükség esetén kezeljék az irányítási és kontrollrendszerek hiányosságait.

1.30. A kifizetések megszakítása és felfüggesztése hasznos eszköz lehet a szabálytalan kiadásokat eredményező hiányosságok megelőzéséhez, ezeket azonban magukat a hibákat korrigáló lépéseknek (azaz pénzügyi korrekcióknak és visszafizettetéseknek) is ki kell egészíteniük. A Számvevőszék véleménye szerint a pénzügyi korrekciókra, illetve a visszafizettetésekre vonatkozó adatok bemutatásakor a Bizottságnak ezeket megfelelő kontextusba kell helyeznie: a tagállamoktól beérkező vonatkozó adatok továbbra sem teljes körűek vagy nem teljes körűen ellenőrzöttek, illetve validáltak, és a két korrekciós eszköz közötti eredendő különbséget, valamint azok hatását még mindig nem veszik kellően figyelembe. 1.30. A Bizottság egyetért azzal, hogy a szigorú megszakítási és felfüggesztési politika hatékony eszköze a szabálytalan kiadásokat eredményező hiányosságok megelőzésének, ahogy arra a szolgálati munkadokumentum is rávilágított [SEC(2011)1179]. A Bizottság ezeket a megelőző mechanizmusokat szükség esetén szigorú pénzügyi korrekciókkal egészíti ki. A Bizottság beszámolt a tagállamok korrekciós képességének kockázatalapú ellenőrzésére vonatkozó első eredményeiről a vonatkozó éves tevékenységi jelentésekben, továbbá részletes iránymutatást nyújtott a tagállamok számára az adatokról való jelentéstétel javítása érdekében. A tagállami számadatok folyamatban lévő ellenőrzéseinek eredményét szükség esetén az iránymutatás továbbfejlesztésére fogják felhasználni, és a helyes gyakorlatot megosztják a tagállamokkal.

KÖLTSÉGVETÉSI GAZDÁLKODÁS

1.31. Ez a szakasz egyes 2011-re vonatkozó főbb költségvetési gazdálkodási adatot elemez, nevezetesen a költségvetési kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok végrehajtását, a kifizetési előirányzatok év végi kihasználtsági fokát és a fennálló költségvetési kötelezettségvállalások szintjét („RAL”).

Költségvetési kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok

1.32. A 2011-es uniós költségvetés előirányzatai között 142,5 milliárd EUR (20) kötelezettségvállalási előirányzat (21) és 128,3 milliárd EUR (22) kifizetési előirányzat (23) szerepelt. A végrehajtó intézményeknél a végrehajtási arány magas volt: a kötelezettségvállalási előirányzatok esetében 99,3 % (csakúgy, mint 2010-ben), a kifizetési előirányzatoknál pedig 98,6 % (2010: 96,6 %) (24). Az előirányzatok, az áthozatalok figyelembevétele nélkül, de minden tartalékot ideértve, a kötelezettségvállalások esetében 0,1 milliárd EUR-val, a kifizetések esetében pedig 7,0 milliárd EUR-val, maradtak a pénzügyi keret felső határértékei alatt.

1.33. A költségvetés végrehajtása 2011-ben általában véve 1,5 milliárd EUR-s költségvetési többlettel zárult (25) (2010-ben ez az összeg 4,5 milliárd EUR volt). Ez az elkövetkezendő év(ek)ben elvben ellensúlyozni fogja a tagállamoktól beszedendő saját források összegét.

1.34. A „Kohézió a növekedésért és a foglalkoztatásért” többéves pénzügyi kerete 1b. fejezete alá tartozó három fő támogatási alap esetében (Európai Szociális Alap [ESZA], Európai Regionális Fejlesztési Alap [ERFA] és Kohéziós Alap) azonban az év vége felé felgyorsult a tagállamok részéről a kifizetési kérelmezés. Ha a támogatások iránti megnövekedett igénnyel megfelelően számoltak volna és az igényelt kifizetési előirányzatokat pl. más területeken fel nem használt összegek áthozatala révén elérhetővé tették volna, akár 5 milliárd EUR-val nagyobb összegű kifizetésre is sor kerülhetett volna (26). 1.34. Általános szabályként a jogalap előírja, hogy évente három alkalommal nyújtsanak be kifizetési kérelmeket, az utolsó kérelemnek október végéig kell beérkeznie. Ez a rendelkezés azonban nem kötelező érvényű és a tagállamok év végéig elküldhetik kérelmüket, hogy elkerüljék az automatikus visszavonásokat, amely megmagyarázza az év végén benyújtott magas számú kérelmet. A megszakításra és felfüggesztésre vonatkozó határozatok továbbá olyan elemek, amelyeket szinte alig lehet figyelembe venni, amikor az előirányzatok előrejelzésére van szükség. A megszakítások legfeljebb hat hónapig tarthatnak a rendelet értelmében. A hiányosságnak a tagállam általi korrekciója és szükség esetén a pénzügyi korrekciók alkalmazása esetén a Bizottság feloldja a megszakítást és ennek következtében folytatódhatnak a kifizetések. A Bizottság a tagállamoknak 2012 elején írt levelében hangsúlyozta a kérelmek túlnyomó többségének október 31-ig való benyújtása fontosságát. Ez lehetővé tenné a Bizottság számára, hogy a globális átcsoportosítás mellett, költségvetés-módosítási tervezetet terjesszen a költségvetési hatóság elé a kifizetési előirányzatok növelése érdekében, hogy a benyújtott kérelmekért helyt álljanak, a ténylegesen kézhez kapott kifizetés iránti kérelmek alapján az előrejelzésekre való támaszkodás helyett.

A kifizetési előirányzatok kihasználtsági foka év végén

1.35. A Számvevőszék megjegyzi, hogy bizonyos költségvetési címek alatt decemberben – az év többi részében eszközölt kifizetések teljes összegéhez képest – aránytalanul nagy összegű kifizetések történtek (27). Az, hogy a kifizetések jelentős része ilyen szűk időszakra koncentrálódik, hátrányosan érintheti a felügyeleti és kontrollrendszerek eredményességét, és növelheti a hibák kockázatát. 1.35. A kifizetések egyes időszakokra való koncentrálódása attól függ, hogy a tagállamok és egyéb kedvezményezettek milyen időközönként nyújtják be költségtérítési igényeiket a Bizottság számára. A Bizottság úgy véli továbbá, hogy a lábjegyzetben szereplő költségvetési tételek közül nem mindegyik jelenti a kifizetések jelentős százalékát az év végén.

Fennálló költségvetési kötelezettségvállalások

1.36. A fennálló költségvetési kötelezettségvállalások („RAL”) (28), amelyeket még nem fizettek ki, illetve amelyek esetében a kötelezettségvállalást nem vonták vissza (29), 13 milliárd EUR-val (6,7 %), összesen 207 milliárd EUR-ra nőttek, elsősorban a differenciált előirányzatok révén finanszírozott szakpolitika-területeken (30). Ez a kiadások 2011-es teljesítési arányát tekintve 2,3 évnyi differenciált kötelezettségvállalásnak, illetve 2,7 évnyi differenciált kifizetésnek felel meg. 1.37. A legtöbb fennálló kötelezettségvállalás a Kohézió szakpolitika-csoporthoz kapcsolódik (31) (lásd: 1.2. ábra ). Ezen a területen 136 milliárd EUR-t (32) (a teljes összeg kb. 65,5 %-át) tettek ki a fennálló kötelezettségvállalások; a kifizetések 2011-es teljesítési aránya mellett ezen a területen ez 2,7 évnyi kötelezettségvállalásnak vagy 3,2 évnyi kifizetésnek felel meg. E fennálló kötelezettségvállalások legnagyobb része (124,6 milliárd EUR, a teljes összeg 92 %-a) a jelenlegi, 2007–2013-as időszakot érinti (33). 1.36–1.37. A fennálló kötelezettségvállalások nagysága a többéves programok szokásos irányítására és az új kötelezettségek általános szintjének növekedésére vezethető vissza. Ami a strukturális alapokat illeti, a fennálló kötelezettségvállalások nagysága a vonatkozó szabályozásokban meghatározott N+ 2/N+ 3 szabálynak felel meg. E szabály értelmében a fennálló kötelezettségvállalások várható szintjének 2 vagy 3 éves kötelezettségvállalással kell megegyeznie. Ennek következtében a fennálló kötelezettségvállalások helyzete szabályos, ahogy az az 1.2. ábrából is kitűnik, amely összehasonlítja a fennálló költségvetési kötelezettségvállalások 2000–2006 közötti időszakra vonatkozó helyzetét a 2007–2013 közötti időszak első végrehajtásának első éveivel. A 2011-es teljesítési arányra vonatkozó mutató érvényessége relatív a kifizetésekre vonatkozóan, az év végén rendelkezésre álló előirányzatok hiánya miatt (lásd az 1.34. bekezdés utolsó mondatát).