HU    HU  
 EURÓPAI 
BIZOTTSÁG  
Strasbourg, 5.2.2013  
SWD(2013) 22 final 
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA 
amely a következ ő dokumentumot kíséri 
Javaslat: Az Európai Parlament és a Taná cs irányelve a pénzügyi rendszereknek a 
pénzmosás, valamint terrorizmus finanszírozása céljára való felhasználásának 
megelőzéséről 
 
és 
 
Javaslat: Az Európai Parlament és a Taná cs rendelete a pénz átutalásokat kísér ő 
adatokról 
{COM(2013) 44 final} 
{COM(2013) 45 final} 
{SWD (2013 ) 21 final }  
 
2 
 BEVEZETÉS – A PÉNZMOSÁS ÉS A TERRORIZMUS FINANSZÍROZÁSA ELLENI KÜZDELEMMEL 
KAPCSOLATOS HATÁLYOS KERET FRISSÍTÉSÉNEK SZÜKSÉGESSÉGE  
Az Unió a pénzmosás és a terrorizmusfinanszíro zás elleni küzdelemre irányuló jól kialakított 
kerettel rendelkezik. Az évek során a szabályok változtak, az alkalmazási kör szélesedett, a módosítások célja az volt, hogy megszünte sse a további esetleges olyan lehet őségeket, 
amelyeket a b űnözők és a terroristák kihasználhatnak. 
A rendszer azonban folyamatosan azzal szembesült, hogy egyetlen olyan keret sincs, bármely 
megbízható is, amely teljes mértékben védelmet jelentene a pénzmosással szemben. A HSBC által nemrég beismert pénzmosási eset a legú jabb példa arra, hogy mi történhet, ha nem kell ő 
mértékű az éberség és az ellen őrzés. A szabályozó hatóságok á ltal ilyen helyzetben kivetett, 
egyre súlyosabb büntetések meger ősítik a nemzetközi elt ökéltséget a szabályok 
érvényesítésének biztosítására, és figyelmezt etést is jelentenek a többi érdekeltnek, hogy 
rendszereik hiányosságai milyen következményekkel járhatnak.  
A szabályozó hatóságok és a döntéshozók ne m becsülhetik alá e kockázatokat. A b űnözők 
folyamatosan keresik, melyek azok a gye nge pontok, amelyeket kihasználhatnak. A 
bűncselekményb ől származó azon jövedelmek mértéke, amelyeket – az illegális eredetet 
elrejtendő – megpróbálnak bejuttatni a pénzügyi rendszerbe, egyr e döbbenetesebb. Az ENSZ 
legújabb tanulmányának becslése szerint az éven te pénzmosás céljából rendelkezésre álló 
összeg 1,6 billió dollár körül mozog, ez a globá lis GDP 2,7 %-a. A becslé sek szerint továbbá 
a tisztára mosott pénzösszeg kevesebb mint 1 %-ával összefüggésben kezd ődik meg 
büntetőeljárás és a tényleges lefoglalás ok aránya nem éri el a 0,2 %-ot. 
Ezért kezd ődött meg a hatályos nemzetközi standardok frissítése és szigorítása. A Pénzügyi 
Akció Munkacsoport (Financial Action Task Fo rce – FATF) 2012 februárjában közétett egy 
sor módosított standardot és 2013 végén megkezdi a nemzeti jogszabályok megfelel őségének 
értékelését. Az új standardok lehet ővé teszik a nemzeti hatóságok számára, hogy valamennyi 
szinten hatékonyabb intézkedéseket tegyenek a pé nzmosás és a terrorizmus finanszírozása 
ellen, a bankszámlát nyitó ügyfelek azonosítás ától a vagyonnal kapcso latos vizsgálatokig, 
büntetőeljárásig és a vagyon elkobzásáig. Jobban kezelik a korrupcióból és 
adóbűncselekményekb ől származó jövedelem tisztára mosását is, és szigorítják a magasabb 
kockázatú helyzetekre vonatkozó el őírásokat, továbbá lehet ővé teszik az országok számára, 
hogy célzottabb kockázatalapú megközelítést alkalmazzanak. 
Ezzel párhuzamosan a Bizottság is elvégezte az  uniós keretre vonatkozó saját felülvizsgálatát 
és áprilisban jelentést tett közzé a pénzmosás elleni harmadik irányelv
1 alkalmazásáról. 
A felülvizsgálat során megállapít ásra került, hogy az uniós kerete t tovább kell fejleszteni és ki 
kell igazítani a változásoknak megfelel ően, és nagyobb hangsúlyt kell fektetni a pénzmosás és 
terrorizmusfinanszírozás elleni rendszerek  hatékonyságára, a tagállami szabályok 
egyértelm űségének és összhangjának javítására, és  az új fenyegetéseket, valamint gyenge 
pontokat kezel ő szélesebb hatályt kell meghatározni. 
                                                 
1 A 2005/60/EK irányelv a pénzügyi rendszereknek a pénzmosás, valamint terrorizmus finanszírozása 
céljára való felhasználásának megel őzéséről. 
 
3 
 1. P ROBLÉMAMEGHATÁROZÁS  
A pénzmosással és terrorizmusfinanszírozással összefügg ő problémák – ki érintett és milyen 
módon?  
Világszerte és politikai körökben is széles a konszenzus azzal kapcsolatban, hogy a pénzügyi 
rendszerekben óriási kárt okozhat, ha nincsenek kell ően védve a b űnözők és terroristák 
visszaéléseivel szemben. Azok a rendszerek, amelyek nem tudják megakadályozni a 
pénzmosást vagy a terrorizmus finanszírozá sát, az alábbi követk ezményekkel kerülnek 
szembe:   
• társadalmi kockázatok, amelyek abból erednek, hogy a b űnözésből származó 
jövedelem és a terroristák  vagyona ismét ilyen te vékenységek során kerül 
felhasználásra; 
• negatív gazdasági hatások, amelyek a nemzetközi t őkemozgás megzavarásából, a 
befektetések visszaeséséb ől és a csekélyebb gazdasági növekedésb ől erednek; 
• a pénzügyi piac stabilitásának gyengül ése, mivel más pénzügyi közvetít ők 
tartózkodnak az üzleti tevékenységben való részvételt ől, a rendszer veszít hírnevéb ől, 
csökken a bizalom és prudenciális kockázatok jelentkeznek. 
A pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás az érdekeltek széles körét érinti, különböz ő 
módon: 
• azok a kötelezett jogalanyok , amelyek feladata, hogy ellen őrzések révén fenntartsák 
a rendszer biztonságosságát, követk ezményekkel számolhatnak, amennyiben 
rendszereik nem bizonyulnak megfelel őnek; 
• az állami hatóságok , amelyeknek érvényesíteniük ke ll a szabályokat és meg kell 
védeniük a rendszert a b űnözői vagy terrorista célokból való  visszaélésekkel szemben; 
• a kötelezett jogalanyok ügyfelei , akiknek viselniük kell a fokozottabb ellen őrzés terhét 
és az egyes szolgáltatásokhoz való es etlegesen korlátozottabb hozzáférést; 
• az üzleti közösség , amely viseli az ellen őrzések és korlátozások terhét, de kihasználja 
a megbízható és biztonságos pénzügyi rendszer el őnyeit; 
• a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elkövetői, akik folyamatosan keresik a 
rendszer gyenge pontjait, hogy kihasználhassák azokat, és akiket meg kell akadályozni 
ebben; 
• az Unió állampolgárai és társadalma , akiket/amelyet meg kell védeni a terrorista 
cselekményekkel, valamint a b űnügyekből származó jövedelmek révén finanszírozott 
fokozottabb b űnözésből eredő károkkal, illetve az adókikerüléssel összefügg ő vagyoni 
veszteségekkel, valamint a piaci integritás és bizalom sérüléséb ől eredő károkkal 
szemben; 
• harmadik országok társadalma és kormánya , amennyiben az uniós rendszer az 
említett országokban végrehajtott korrupcióból vagy b űncselekményb ől származó 
jogtalan jövedelmek csatornájául szolgál.  
 
Az uniós megel őző rendszer 
Az EU rendelkezik olyan jogi kerettel, amelynek célja a pénzügyi rendszer védelme a 
pénzmosással és terrorizmusfinanszírozással szemben. A keret nagyrészt a - az Európai 
Bizottságot is alapító tagjai közt tudó - FATF által elfogadott nemzetközi standardokra épül. 
 
4 
 Az uniós keret olyan szabályokat tartalmaz, amely el őírja a pénzügyi intézmények és egyéb 
kötelezett jogalanyok, valamint személyek s zámára olyan intézkedések meghozatalát, 
amelyek megakadályozzák, hogy rendszerüket pé nzmosási vagy terrorizmusfinanszírozási 
célból használják fel.   
 
A problémaforrások 
Mivel folyamatosan változnak azok a kockázatok, amelyeket a pénzmosásban vagy 
terrorizmusfinanszírozásban részt vev ők jelentenek a pénzügyi rendszerre, a megel őzésre 
szolgáló keretnek megbízhatónak, rugalmasnak és naprakésznek kell lennie. A bizottsági szolgálatok három f ő területet határoztak meg, amelyekke l összefüggésben a jelenlegi keret 
módosítására van szükség: 
1. A jelenleg hatályos szabályok ninc senek összhangban a pénzmosás és 
terrorizmusfinanszírozás elleni, nemrég mó dosított nemzetközi standardokkal.  A 
tagállamok (FATF és Moneyval által elvégzett) kölcsönös ér tékelése feltárt bizonyos 
következetlenségeket a pénzmosás elleni ha rmadik irányelv és a FATF-ajánlások 
között.  Emellett a FATF számos szempontból ki terjesztette a hatályos ajánlásokat, ami 
azt jelenti, hogy a jelenlegi ke ret egyes részei elavultak. Például a kölcsönös értékelési 
jelentésekben kritizálták a pénzmosás el leni harmadik irányelvnek az egyszer űsített 
ügyfél-átvilágításra vonatkozó el őírásait, azzal érvelve, hogy nincsenek összhangban a 
FATF-ajánlásokkal. A FATF kiterjesztette  továbbá ajánlásainak alkalmazási körét 
abból a szempontból is, hogy a politikai közszerepl ők szélesebb kategóriájára 
vonatkozzon. A nemzetközi standardoknak va ló meg nem felelés befolyásolja a 
tagállamok és összességében az Európai Unió hírnevét.  
2. A hatályos uniós szabályokat a tagállamok eltér ően értelmezik. A bizottsági 
felülvizsgálat számos olyan területet tárt fel, ahol a hatályos szabályokat eltér ően 
értelmezik. A példák között találhatjuk a jogalany tényleges tulajdonosának 
azonosítására vonatkozó el őírást, vagy a statisztikai adat ok összhangját.  Ez kockázatot 
jelent a bels ő piac szempontjából és a több országra kiterjed ően működő vállalkozások 
számára megfelelési nehézségeket okoz. 
3. A jelenlegi uniós szabályokban hi ányosságok és joghézagok vannak . A pénzmosás 
és terrorizmusfinanszírozés jelentette koc kázatok változása miatt fontos, hogy az uniós 
keret határozott, de rugalm as reakciót tegyen lehet ővé.  A bizottsági felülvizsgálat 
rávilágított a hatályos irányelv alka lmazási körével kapcsolatos aggályokra a 
szerencsejáték-szervez ők és a nagy érték ű árukkal keresked
ők tekintetében, melyekkel 
összefüggésben felmerült, hogy a szabályok nem kell ően megbízhatóak. A szabályok 
szigorítása el őrelépést jelent e kockázatok kezelése terén, és az uniós jogszabályok 
modellé válhatnak a nemzetközi standardok számára. 
 
Az alapforgatókönyv 
A pénzmosással vagy terrorizmusfinanszírozással összefügg ő fenyegetések állandóan változó 
jellege olyan választ tesz szükségessé, amely arányos a felmerül ő fenyegetéssel.  Intézkedés 
hiányában az alábbi következményekkel lehet számolni: 
 
5 
 1. Az uniós keret nem lesz összhangban a nemzetközi standardokkal.  Annak a kockázata, 
hogy a tagállamok elmarasztaló közös értéke lési jelentést kapna k, arra ösztönözheti a 
tagállamokat, hogy kiigazítsák saját jogi kere teiket, és így elaprózottság, valamint a 
konvergencia hiánya alakulhat ki; 
2. A szabályok nemzeti szinten eltér ő alkalmazása miatt fennmara dna a bizonytalanság és 
ez aláásná a bels ő piacot; 
3. Amennyiben az er őforrások nem irányulnak célzo ttabban a pénzmosás és 
terrorizmusfinanszírozás kockázataira, az EU kiszolgáltatott marad az újonnan 
felmerülő fenyegetésekkel szemben.   
2. A  SZUBSZIDIARITÁS ELEMZÉSE  
A feketepénz-áramlás és a terrorizmusfinanszíro zás árthat a pénzügyi sz ektor stabilitásának és 
jó hírének, továbbá fenyegetést jelent a bels ő piacra nézve. Azonban a kizárólag tagállami 
szinten elfogadott intézkedések hátrányos ha tásokkal járhatnak az uniós egységes piac 
szempontjából és szétaprózott válaszok at eredményezhetnek. A pénzmosás vagy 
terrorizmusfinanszírozás általános veszélye inek kezelése érdekében, valamint azért, hogy 
továbbra is fennálljanak az egyenl ő feltételek az EU-ban, az uniós szint ű fellépés indokolt.   
3. A Z UNIÓS KEZDEMÉNYEZÉS CÉLJAI  
A pénzmosás elleni keret módosításának átfogó célja  a pénzügyi rendszer és az egységes piac 
védelme azon b űnözők visszaéléseivel szemben, akik  megpróbálják tisztára mosni a 
jogtalanul szerzett jövedelmet, illetve a terroristákkal szemben, akik terrorista cselekményeket vagy csoportokat szándékoznak finans zírozni.  A Bizottság négy á ltalános célt állapított meg, 
ezek: a bels ő piac erősítése a határokon átnyúló egyszer űsítés révén, a társadalom érdekeinek 
a bűnözéssel és a terrorista csel ekményekkel szembeni védelme,  az Európai Unió gazdasági 
jólétének meg őrzése hatékony üzleti környezet  biztosítása révén, a pénzügyi stabilitáshoz való 
hozzájárulás a pénzügyi rendszer megbízhatóságának, megfelel ő működésének és 
integritásának védelme révén.  Ezeket meghatá rozott szakpolitikai célok támasztják alá, 
amelyek a pénzmosás és terrorizmusfinans zírozás elleni szabályok hatékonyságának 
javításához, és az uniós pénzügyi rendszer hírn evének a fenntartásához kapcsolódnak.  A 
keretet a problémaforrásokhoz kapcsolódó operat ív célok teszik teljessé, mely kerettel 
összefüggésben a jogszabályok módosítására vonatkozó különböz ő lehetőségeket vettek 
számításba. 
4. S
ZAKPOLITIKAI LEHET ŐSÉGEK  
A szakpolitikai lehet őségek szempontjából a hatásvizsgálat számos intézkedést/dimenziót 
értékel, amelyek célja három operatí v szakpolitikai cél megvalósítása:  
1. A nemzetközi standardokkal való összhang biztosítása  tekintetében különböz ő 
lehetőségek merülnek fel a következ ők tekintetében:  
• az adóbűncselekmények bevonása az uniós keretbe; 
• kockázatalapú megközelítés bevezetése; 
 
6 
 • a harmadik országok pénzmo sás elleni szabályainak 
egyenérték űségére/egyenérték űségének hiányára vonatkozó megközelítés; 
• kockázatalapú felügye let bevezetése; 
• új előírások bevezetése a belf öldi politikai közszerepl őkre és a nemzetközi 
szervezetekben dolgozó politikai közszerepl őkre; 
• a tényleges tulajdonlásra vona tkozó információ hozzáférhet ősége javításának 
legjobb módja; 
• a pénzátutalásokról szóló rendelet kiig azítása az új nemzetközi standardoknak 
megfelelően (a kedvezményezettre vonatkozó információk bevonása, a hatály alóli 
mentességek).  
2. Tekintettel a nemzeti szabályok összehangolásának és – adott esetben – rugalmas 
végrehajtásának biztosítására a jelenlegi követe lmények meger ősítése és 
tisztázása révén , különböz ő lehetőségek merülnek fel a következ ők tekintetében:  
• a statisztikai adatok összegy űjtésének és bejelentésének javítása; 
• annak tisztázása, hogy a tényleges tulajdonos azonos ítására vonatkozó 25 %-os 
küszöböt hogyan kell alkalmazni; 
• új szabályok bevezetése, amelyek egyértelm űvé teszik, hogy azok a fióktelepek és 
leányvállalatok, amelyek másik tagállamb an találhatók, mint ahol a központi 
irodájuk van, a fogadó tagállam szabálya it alkalmazzák, és a székhely szerinti, 
valamint a fogadó tagállam felügyeletei közötti együttm űködési megállapodások 
megerősítése; 
• a közigazgatási szankciók meger ősítése. 
  
3. Annak biztosításához, hogy a szabályok a kockázatokra összpontosítsanak és az 
újonnan felmerül ő veszélyek kezelése érdekéb en kiigazításra kerüljenek , különböz ő 
lehetőségek merülnek fel a következ ők tekintetében: 
• az irányelv hatályának kiterjesztése, hogy a ka szinók mellett a teljes 
szerencsejáték-ágazatra alkalmazandó legyen; 
• a pénzmosás és terrorizmusfinanszírozás  elleni küzdelem és az adatvédelmi 
követelmények kölcsönhatásának tisztázása; 
• a nagy érték ű árukkal keresked ő ágazat gyenge pon tjainak kezelése, 
• a FIU-k hatáskörének és együttm űködésének er ősítése. 
 
7 
 5. A  HATÁSOK ÉRTÉKELÉSE  
A naprakész, nemzetközi szempont ból összehangolt, az egész bels ő piacon koherens 
szabályok előnyeinek  pontos számszer űsítése nem lehetséges. Mindazonáltal a Világbank így 
írja le az el őnyöket: „… a pénzmosás és a terrorizmusfinanszí rozás elleni hatékony keret az 
országok számára jelent ős előnyökkel jár, mind hazai, mind nemzetközi szempontból. Az 
előnyök közé tartozik többek között a b űnözés és a korrupció visszaszorulása, a pénzügyi 
intézmények és piacok fokozo tt stabilitása, a gazdasági fejl ődésre és a globális hírnévre 
gyakorolt pozitív hatás, meger ősített kockázatkezelési módszerek az ország pénzügyi 
intézményei számára, valamint a piac nagyobb integritása.”2 
A keretnek a szigorúbb nemzetközi standa rdokhoz való igazítása  a Bizottság saját 
felülvizsgálatának eredményeként javasolt t ovábbi módosításokkal együtt várhatóan a teljes 
keret jelent ős megerősítését eredményezi. Az el őirányzott módosítások a következ ők: 
• a szélesebb hatály a kockázatok tová bbi területeinek kezeléséhez;  
• a több országra kiterjed ő megfelelés meger ősítése;  
• a nemzeti szabályok nagyobb kohere nciájának megvalósítása;  
• a hatékonyság javítása célzottabb és kockázatérzékeny szabályok eredményeként. 
A költséghatások  szempontjából a hatásvizsg álat elismeri, hogy a különböz ő érdekeltek 
helyzetéb ől adódóan a hatások nagyon eltér őek lesznek. A pénzmosás elleni szabályoknak 
való megfelelés legfontosabb költségei azok, amelyek az új rendszerek bevezetéséhez, a 
képzéshez, tanácsadáshoz stb. kapcso lódó kezdeti egyszer i költségek. Az el őző bizottsági 
tanulmány3 alapján már egyértelm ű, hogy a szóban forgó költségek nagysága valószín űleg 
nagymértékben a megfelelés biztosítása céljából el fogadott stratégia típusát ól függ (például az 
automatizált folyamatokra való összpontosítás a kéziek helyett). Befolyásolja továbbá a 
pénzmosási és terrorizmusfinanszírozási koc kázatoknak a vállalkozás jellegével összefügg ő 
mértéke. A már m űködő kötelezett jogalanyokat valószín űleg nem fogják indokolatlanul 
súlyosan érinteni a tervezett módosítások, mive l már befektettek a rendszereikbe, amelyeket 
viszonylag könnyen ki tudnak igazítani, költség es új beruházások szükségessége nélkül. 
Ugyanez nem mondható el azokkal a kötelezet t jogalanyokkal összefüggésben, amelyek eddig 
nem tartoztak a pénzmosás elleni  keret hatálya alá, de a jöv őben alkalmazniuk kell a 
pénzmosás és terrorizmusfinans zírozás elleni szabályokat. Ez  a helyzet a szerencsejáték-
ágazatban, mivel számos tagállamban jelenleg  csak a „hagyományos” kaszinók tartoznak a 
nemzeti szabályok hatálya alá4. Azokon a területeken, ahol a hatályos intézkedéseket 
kiterjesztik (például a politikai közszerepl ők esetében), további forrásokra lesz szükség az 
előírt ellen őrzések elvégzéséhez. A szélesebb alkalmazási kör következtében a 
felügyeleteknek is nagyobb terhekkel kell számolniuk.   
A kockázatalapú megközelítés el őtérbe kerülése hatással lesz a kormányokra (amelyeknek 
kockázatértékeléseket kell végezniü k), az illetékes hatóságokra, a kötelezett személyekre és 
jogalanyokra.  Mindazonáltal a költségeket a pénzmosási és  terrorizmusfinanszírozási 
                                                 
2  Reference Guide to Anti-Money Laundering and Co mbating the Financing of Terrorism Second Edition 
and Supplement on Special  Recommendation IX, (A pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni 
küzdelemre vonatkozó iránymutatás, második kiadás és a IX. különleges ajánlás kiegészítése) The 
World Bank/IMF, 2006. 
3  Europe Economics: Study on the Cost of Comp liance with Selected FSAP Measures (Tanulmány a 
pénzügyi szolgáltatásokra vonatkoz ó cselekvési terv egyes rendelkezéseinek való megfeleléssel járó 
költségekr ől), 2009.január 5. 
4  Az V. melléklet tovább vizsgálja ezt a témát. 
 
8 
 kockázatok kezelésére irányuló, célzottabb és ha tékony intézkedések ellensúlyozzák, mivel 
nem kell id őt és erőforrásokat fordítani olyan technika i megfelelésre, ami esetleg nincs 
összefüggésben tényleges kockázattal.  A módosítások valószín űleg nem fogják közvetlenül 
érinteni az ügyfeleket, bár az általuk sz olgáltatandó információ szempontjából lesznek 
változások (például ha politikai közszerepl őről van szó, vagy ha valamely, újonnan az 
irányelv hatálya alá kerül ő jogalany ügyfelei). 
Az egyéb hatások  tekintetében a hatásviz sgálat részletesen mérlegeli, milyen hatásokkal 
járnak a tervezett intézkedések a következ ők szempontjából:  
• Érdekeltek – a jelenlegi keret hatálya alá tartozók és a m ódosított szabályok által 
érintett más érdekeltek egyaránt. 
• Az alapjogok, amelyek vonatkozásában különösen fontos megfelel ő egyensúlyt 
biztosítani a pénzmosás és terrorizmusfin anszírozás elleni hatékony szabályok, 
valamint az adatvédelem és a magánélet tiszteletben tartása között.  
• A kkv-k, melyek esetében különbség et kell tenni a pénzmosás és 
terrorizmusfinanszírozás elle ni keret hatálya alá tart ozó kkv-kra gyakorolt hatás, 
illetve az általánosságban a kkv-kra gyakorolt hatás között. 
• A környezet – ebb ől a szempontból nincsenek jelent ős várható hatások. 
• A nemzetközi dimenzió, amivel összefüggé sben különösen a harmadik országok 
egyenérték űségének elismerésével kapcsolatos jelenlegi megközelítést kell 
összehangolni a kockázatalapú megközelítéssel, amib ől az következhet, hogy a 
jövőben a földrajzi elhelyezkedés csak egy tényez ő lesz a pénzmosási és 
terrorizmusfinanszírozási kockáza tok szélesebb értékelésében. 
6. A  SZAKPOLITIKAI LEHET ŐSÉGEK ÖSSZEHASONLÍTÁSA  
A szakpolitikai lehet őségekkel összefüggésben a hatásvizsgálat megállapítja, hogy a 
nemzetközi standardok végrehajtására vonat kozó következetes uniós megközelítés megfelel ő 
lenne, miközben további harmonizációs elemek  bevezetése javítaná a koherenciát a bels ő 
piacon, kell ő mozgásteret hagyva a tagállamoknak a rra, hogy reagáljanak új és felmerül ő 
fenyegetésekre.  
A részletes szakpolitikai lehet őségeket a hatásvizsgálat számos konkrét szakpolitikai területtel 
összefüggésben vizsgálja, amelyek az azonos ított problémaforrás okhoz kapcsolódnak: 
1. A jelenleg hatályos szabályok ninc senek összhangban a pénzmosás és 
terrorizmusfinanszírozás elleni, nemrég módosított nemzetközi standardokkal:  a 
nemzetközi standardoknak való megfelelést ol yan intézkedés révén kell teljesíteni, ami 
figyelembe veszi az egységes piac sajátosságait.  Ezt szem el őtt tartva a hatásvizsgálat 
megállapítja, hogy az alábbiak tükrözése érdeké ben módosítani kell a jelenlegi keretet: 
 
• adóbűncselekmények – az alapb űncselekmények közé kell tartozniuk; 
• nemzeti kockázatértékeléseket kell el őírni, szupranacionális értékelések 
elvégzésének lehet őségével; 
• egyszerűsített és fokozott ügyfél -átvilágítás – a szabályokat módosítani kell, 
hogy megfeleljenek a nemzetközi standardoknak; 
• harmadik ország egyenérték űsége – felül kell vizsgálni, a nem egyenérték ű 
harmadik országokra összpontosítva; 
 
9 
 • kockázatérzékeny felügyeleti megközel ítés – külön figyelmet kell kapnia, 
ágazati alapon nyújtott iránymutatás lehet őségével; 
• politikai közszerepl ők – az irányelv javasolja az alkalmazási körbe tartozó 
egyének csoportjaina k kiterjesztését; 
• a tényleges tulajdonosokra vonatkozó információk – ezeket az illetékes 
hatóságok és a kötelezett jogala nyok rendelkezésére kell bocsátani; 
• elektronikus pénzátutalások – az  1781/2006/EK rendelet módosul, hogy 
magában foglalja a FATF-standard legut óbbi módosításait és figyelembe vegye 
a bizottsági felülvizsgálatot.   
2. A hatályos uniós szabályokat a tagállamok eltér ően értelmezik: A tagállamok által 
a hatályos uniós jogszabályokkal összefüggésben elfogadott eltér ő megközelítések 
rávilágítanak arra, hogy a kereten belül nagyobb fokú harmonizációra van szükség.  Azonban a teljes harmonizáció ne m okvetlenül a legmegfelel őbb megoldás a 
pénzmosási és terrorizmusfinanszírozási ko ckázatok kezeléséhez az EU-ban.  Mivel a 
felmerülő kockázatok kezeléséhez bizonyos fokú rugalmasságra van szükség, a 
hatásvizsgálat azt a következtetést  vonta le, hogy az irányelvnek a következ ő 
módosításokat kell javasolnia:  
• statisztikai adatok – javítani kell a statisztikai adatok Unión belüli 
összegyűjtésének módját; 
• tisztázni kell a tényleges  tulajdonos fogalmát; 
• egyértelm űvé kell tenni a székhely szerinti és a fogadó tagállam felügyeleti 
hatásköreit; 
• a közigazgatási szankciók rendelkezé sre állását bizonyos mértékig 
harmonizálni kell. 
 
3. A hatályos szabályok nem kezelik megfelel ően az új pénzmosási és 
terrorizmusfinanszíro zási kockázatokat: Az új és felmerül ő fenyegetésekre adott 
megbízható, de rugalmas válasz szüksége ssége rámutat arra, hogy több kockázatalapú 
intézkedést kell bevezetni, de nem el őíró részletességgel.  A hatásvizsgálat a következ ő 
módosításokat tart ja indokoltnak: 
 
• 
szerencsejáték-ágazat – az irányelv hatály át ki kell terjeszteni a szerencsejáték 
valamennyi típusára;  
• az adatvédelmi szabályokat egyértelm űvé kell tenni a pénzmosás és 
terrorizmusfinanszírozás elleni szabályok megfelel ő alkalmazásának lehet ővé 
tételéhez; 
• árukkal keresked ők – az alkalmazási körbe és az ügyfél-átvilágítási el őírások 
hatálya alá vonás küszöbérték e 7 500 euróra csökken;  
• az irányelv meger ősíti a pénzügyi hírszerz ő egységek közötti együttm űködést. 
7. N YOMON KÖVETÉS ÉS ÉRTÉKELÉS  
A Bizottságnak a Szerz ődés őreként nyomon kell követnie, hogy a tagállamok miként hajtják 
végre a pénzmosás elleni harmadik irányelv és a pénzátutalásokról szóló rendelet módosításait.  Szükség esetén és kérésre a bi zottsági szolgálatok se gítséget nyújtanak a 
tagállamok számára a végrehajtási id őszakban a jogszabályi válto ztatások végrehajtásához a 
 
10 
 jogszabályok átültetéséhez kapcsolódó, va lamennyi tagállammal közösen tartott 
munkaértekezletek vagy kétoldalú megbeszél ések keretében. Amennyiben szükséges, a 
Bizottság alkalmazni fogja a Szerz ődés 258. cikke szerinti eljárást , ha valamely tagállam nem 
tesz eleget az uniós jog végrehajtására és alkalmazására vonatkozó kötelezettségeinek.  
A Bizottság együtt fog m űködni az európai felügyeleti hatóságok pénzmosás elleni 
küzdelemmel foglalkozó vegyes bizotts ágával (AMLC), amely mindenekel őtt jelentést készít 
a pénzmosás elleni harmadik irányelv egyes k onkrét területeken való végrehajtásáról, hogy 
nyomon kövesse az új jogi keret alkalmazását. A pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása 
megelőzésével foglalkozó bizottság szintén fórumként szolgálhat az alkalmazással 
kapcsolatos kérdésekre vonatkozó információk megosztásához. A bizottsági szolgálatok 
felhasználhatják az érdekeltek vagy tagállam ok által készített ta nulmányok megállapításait, 
valamint a magánszektorbeli érdekeltekkel fo lytatott megbeszélések visszajelzéseit. Adott 
esetben mérlegelni kell küls ő tanulmány elkészítésére adandó megbízást.  
A pénzmosás elleni irányelv alkalmazásának nyomon követésére sor kerülhet közvetve a 
FATF, valamint a Moneyval kölcsönös értékelési folyamatai révén (az el őbbinek 15 uniós 
tagállam tagja, míg a másik 12 tagálla m az utóbbihoz tartozik). Ez a szakért ői értékelés 
lényeges és szigorú folyamat annak biztosít ásához, hogy a tagállamok mind jogszabályaik 
tekintetében, mind a gyakorlatban  betartsák a FATF nemzetköz i standardjait, amelyeken a 
pénzmosás elleni irányelv el őírásainak többsége alapul. Az ér tékelésekre minden egyes ország 
esetében körülbelül 5-7 évente kerül sor, és ezek kiegészíthet ők az általában kétévente (vagy 
amennyiben a megállapított hiányosságok sz ükségessé teszik, gyakrabban) készül ő 
nyomonkövetési jelentésekkel.  
 K ÖVETKEZTETÉS  
A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a hatásviz sgálatban ismertetett és elemzett, el őnyben 
részesített lehet őségek arányban állnak a célokkal. Az egyéni igénye khez igazított és 
rugalmas megközelítés biztosítása révén a tagállamok nincsenek korlátozva abban, hogy 
olyan intézkedéseket fogadjanak el és  hajtsanak végre, amelyek azon jelent ős fenyegetések 
kezeléséhez szükségesek, amelyekkel nemzeti szinten szembekerülnek. A folyamatok uniós szintű bevonása biztosítja a jobb koordinációt és  a szupranacionális módszerek kidolgozását, 
meghatározott területek további  harmonizációjával együtt, ami biztosítja, hogy az uniós célok 
is teljesüljenek. Bár a pénzmosás és terror izmusfinanszírozás el leni hatékony rendszer 
biztosítása jelent ős költségekkel jár a kötelezett joga lanyok szempontjából, a Bizottság úgy 
véli, hogy a pénzmosás és terrorizmusfinanszírozás mega kadályozásához kapcsolódó 
(nehezebben számszer űsíthető) előnyök továbbra is ellensúlyozzák a költségeket, beleértve a 
keret módosításából ered ő új költségeket is.