[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 12.12.2007

COM(2007) 800 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE A TANÁCSNAK

Piaci kilátások a tejipari ágazatban

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE A TANÁCSNAK

Piaci kilátások a tejipari ágazatban

TARTALOMJEGYZÉK

1. Bevezetés 2

2. A tejipari termelés alakulása 2003 és 2007 között 3

3. A tejtermelés alakulása 2003 és 2007 között 5

4. A tej és a tejtermékek árának alakulása 2003 és 2007 között 6

5. A piacszabályozási eszközök használata 2003 és 2007 között 7

6. Európai uniós piaci kilátások a 2007–2014-es időszakra 8

7. Világpiaci kilátások a 2006-2016-os időszakra 9

8. A tejkvóták 2%-os növelése 2008-tól 12

9. Következtetések 13

BEVEZETÉS

A Tanács 2003 júniusában megállapodásra jutott az európai uniós tejipari politikát érintő több változásról. A legfontosabb elemek a következők:

1. az intervenciós ár aszimmetrikus csökkentése: 25%-kal (100 kilogrammonként 328,20 euróról 246,39 euróra) a vaj esetében és 15%-kal (100 kilogrammonként 205,52 euróról 174,69 euróra) a soványtej-por esetében;

2. az intervenciós ár csökkentésének részleges ellentételezése a tejtermelők számára: 24,49 EUR összegű közvetlen kifizetés a kvóta minden 100 kilogrammja után, valamint tagállamonkénti kiegészítő kifizetés, 100 kilogrammonként hozzávetőlegesen 11 EUR összegben. Az ellentételezést az 1999/2000-es állapot szerinti nemzeti összkvóta után fizetik. Az „Agenda 2000”-ben eredetileg alacsonyabb szintűre tervezték a termeléstől függő támogatásokat. A támogatásokat legkésőbb 2007-ig függetleníteni kell a termeléstől;

3. a vajintervenció igénybevételétől való eltérítés: annak lehetőségét bevezetve, hogy 30 000 tonna rögzített áron történő felvásárlása után az intervenciós felvásárlásra pályázatot írjanak ki.

4. a termelési kvóták 2015. április 1-i megszüntetése;

5. tizenegy tagállami kvóta fokozatos – három, egyenként 0,5%-os lépésben történő –1,5%-os növelésének egy évvel való elhalasztása, ahogy már az „Agenda 2000”-ben is szerepelt. A növelés 1,4 millió tonna tejnek felel meg;

6. a kiegészítő illeték csökkentése: négy lépésben, a 2003/2004-es 100 kilogrammonkénti 35,63 euróról 100 kilogrammonként 27,83 euróra 2007/2008-tól kezdődően.

A tejipari reform 2004-es kezdetével egy időben tíz tagállam csatlakozott az Európai Unióhoz. Ezáltal 18,5 millió tonnával megemelkedett az európai uniós alapkvóta, és 80 millióval nőtt a fogyasztók száma. Ezenkívül a csatlakozási megállapodásokkal összhangban 0,67 millió tonnás szerkezetátalakítási tartalékot hoztak létre nyolc új tagállam számára. Ezt a kiegészítő tartalékot 2006. április 1-jén hozzáadták nemzeti kvótájukhoz. 2007-ben további két, összesen 4 millió tonnás kvótával rendelkező tagállam csatlakozott az Unióhoz, így összesen 142 millió tonnára emelkedett az EU–27 összes kvótamennyisége.

2008. április 1-jén tehát 24,5 millió tonnával lesz több a 2003. évinél az időközben 103 millió fogyasztóval gyarapodott Európai Unió összkvótája.

A 2003. évi tejipari reform célja a versenyképesség és a piacorientáltság növelése volt. Az elképzelés szerint a vaj és a soványtej-por garantált árának csökkentése következtében kevésbé lesz vonzó lehetőség e termékek előállításával foglalkozni, ami az ipart arra fogja késztetni, hogy nagyobb hozzáadott értékű termékeket – például sajtot vagy friss tejterméket – állítson elő. A kvóta egyidejű növelésének célja az volt, hogy további termelésre ösztönözzön, megkönnyítse az ágazat szerkezetátalakítását, és fiatal gazdálkodókat nyerjen meg az ágazatnak.

Emlékeztetőül: a Bizottságnak a 2003-as reformra vonatkozó javaslata szerint a kvóta további 2%-kal emelkedett volna az „Agenda 2000”-ben már szereplő 1,5%-on felül. A 2003. júniusi kompromisszumos megfogalmazásban azonban a Tanács kijelentette, hogy „ezúttal nem születik döntés 2007. és 2008. évi kvótanövelésről. A reform teljes megvalósulása után a Bizottság jelentést fog készíteni a piaci kilátásokról, és ez lesz a majdani döntés alapja.”

A 2008. április 1-jére tervezett, tizenegy tagállamot érintő 0,5%-os utolsó kvótanöveléstől eltekintve túl vagyunk a 2003-as reformon; ez a jelentés a Bizottság piacelemzését tükrözi, a Tanács 2003. júniusi kérésének megfelelően. A jelentés érdemben kitér arra, hogy a piac fel tudna-e venni további tejmennyiségeket az állami támogatás rövid távú, illetve középtávú növelése nélkül, abban az esetben, ha a termelési korlátokat mind a huszonhét tagállamra nézve megemelnék.

A TEJIPARI TERMELÉS ALAKULÁSA 2003 ÉS 2007 KÖZÖTT

2003 és 2006 között a sajt és a friss tejtermékek termelésének folyamatos emelkedése, a nyers tej kínálatának stabilizálódása, valamint a soványtej-por, a vaj és a teljestej-por termelésének csökkenése volt jellemző. A termelés az ömlesztett árukról a nagyobb hozzáadott értékű termékekre állt folyamatosan át. Az átállásban két tényező játszott döntő szerepet. Egyrészt a soványtej-por és a vaj intervenciós árának csökkentésével a Közösség egyértelműen a feldolgozók tudtára adta, hogy e két árut nem fogja már olyan mértékben támogatni, mint addig. Másrészt a tizenöt régi tagállamban és az új tagállamokban egyaránt megnőtt a sajt iránti kereslet. A sajtfogyasztás növekedése különösen az új tagállamokban volt dinamikus.

A „friss áruk” kategóriájában mindez egyszerre magyarázható a fogyasztóitej-fogyasztás csökkenésével és a többi friss tejtermék – például az erjesztett tejtermékek – fogyasztásának növekedésével.

Az alábbi táblázat a 2003., illetve a 2006. évi tej- és tejtermék-előállítás összehasonlításával szemlélteti e fejleményeket.

2.1. táblázat – 2003. és 2006. évi tejtermék-előállítás az EU–25-ben (ezer tonna)

*** a vaj nincs tejegyenértékben kifejezve, mivel a többi tejtermék előállításából visszamaradó terméknek számít |

A 2003 és 2006 között megfigyelt tendenciák többsége feltehetően 2007-ben is folytatódott. A 2007. évi erős áringadozások miatt azonban jelentősen megváltozott, mégpedig újból megemelkedett a soványtejpor-termelés szintje. A sajttermelés várhatóan szintén növekedni fog, a nyerstejtermelés pedig nem sokat változik, így a teljestejpor-termelés csökkenőben van. A kazeintermelés csökkenése a fehérjék alternatív felhasználására is alkalmat adott.

2.2. táblázat – 2007. évi tejtermék-előállítás ( ezer tonna, becslés)

ezer tonna | nyers tej* | sajt** | friss áru | soványtej-por | teljes tejpor | egyéb | vaj |

EU-25 | 131 000 | 8 147 | 46 255 | 892 | 749 | – | 2 072 |

N-2 | 2 100 | 142 | 1 212 | 3 | 7 | – | 18 |

EU-27 | 133 100 | 8 289 | 47 267 | 895 | 756 | – | 2 090 |

* tejfeldolgozóknak leszállított tej | ** tehéntejből készült sajt |

A sajttermelés 2003 és 2007 közötti növekedése tejegyenértékben kifejezve 5,2 millió tonna tejet emésztett fel[1]. A friss tejtermékek esetében 0,3 millió tonna tejet kellett a termelésnövekedésre fordítani[2]. A 2003. évihez képest mért keresletnövekedés kielégítéséhez tehát 5,5 millió tonna tejre volt szükség 2007-ben. Az Európai Unió belső keresletének kielégítéséhez szükséges tejszárazanyagot a soványtej-por, a kazein, a teljes tejpor és a vaj termelésének csökkentésével sikerült felszabadítani.

Noha a kvótákat a 2006. évihez képest 1,2 tonnával (0,5%-kal és a szerkezetátalakítási tartalékkal) kiegészítették, 2007-ben alig nőtt az össztermelés.

A 2003–2007-es időszakban az Európai Unió tejtermékexportja csökkent, kivéve a sajtot illetően. Ez az európai uniós tejtermelés állandóságának és a sajtra és friss tejtermékre fordított tejmennyiség növekedésének tudható be. Ez pedig erősen kihatott a soványtej-por, a vaj és a teljestej-por termelési szintjére és exportarányára, kivéve 2007-ben a soványtej-por esetében, amelynél a magas világpiaci árak serkentették az export növelését.

2.3. táblázat – Az Európai Unió tejtermékexportja

ezer tonna | 2003. | 2006. | 2007. (becslés) |

Vaj (vajolaj) Soványtej-por Sajt Teljestej-por Sűrített tej | 319 337 578 530 243 | 252 85 586 457 200 | 180 180 622 385 222 |

A behozatal nem változott jelentősen 2003 és 2007 között, a behozatali vámtételek ugyanis nem kedveznek a vámkvótán felüli behozatalnak.

A TEJTERMELÉS ALAKULÁSA 2003 ÉS 2007 KÖZÖTT

A 2003. évi reform és a tíz új tagállam csatlakozása óta új jelenség tapasztalható az uniós tejipari piacon (lásd 3.2. melléklet). Míg a múltban teljesen kihasználták a kvótákat, újabban több tagállam nem meríti ki kvótáját (lásd 3.3. melléklet). Emiatt a 2006/2007. kontingensévben a kvóta messze nem merült ki, belőle 1,9 millió tonnányi kihasználatlanul maradt, ami egyfelől a főként Olaszországnak és Ausztriának betudható 0,8 tonnás kvótatúllépés, másfelől az elsősorban Franciaországnak, az Egyesült Királyságnak és Magyarországnak tulajdonítható 2,7 tonnányi kihasználatlan kvóta eredője.

Az idei kontingensév első négy hónapjában a leszállított tej mennyisége 0,7%-kal elmaradt a tavalyitól. Ha marad ez a tendencia, a 27 tagú EU tejtermelése további 0,9 millió tonnával fog csökkeni az idei kontingensévben. Ez azt jelentené, hogy a tejtermelés majdnem 3 millió tonnával marad el a kvótától.

A kialakult helyzet a következőkkel magyarázható:

7. A kvóták átadása továbbra is nehézkes. A kvótákat tagállamonként és egyes tagállamokban régiónként, sőt esetenként tejfeldolgozónként állapítják meg. Ez megnehezíti a kvóták átcsoportosítását egy tagállamon belül. Noha egyes térségekben nyilván ez az intézkedés mentette meg a máskülönben felszámolásra ítélt tejtermelést, versenyképesebb régiókban vagy tagállamokban esetenként megakadályozta a tejágazat fellendülését.

8. A rendelkezésre álló kvótákat rosszul hasznosítják. A tejtermelési ágazatot a fokozatos szerkezetátalakítás és a tejtermelők számának folyamatos csökkenése jellemzi (lásd 3.1. melléklet). A közelmúltig még számítani lehetett arra, hogy a felhasználatlan kvótát más termelők hasznosítani fogják. Ez azonban mára nincs mindig így, még olyan tagállamokban sem, ahol a kvótákkal szabadon lehet kereskedni, és áruk alacsony. Nem szabad elfelejteni, hogy a tejtermelés csak akkor fog bővülni, ha jövedelmező lesz. A mostani magas árakon tehát lemérhető, hogy 2015-ig milyen kilátások várnak az Európai Unióra.

9. A 2003. évi reformmal összefüggésben felmerülhettek a tejtermelésnél jövedelmezőbb alternatívák a mezőgazdasági ágazaton belül vagy kívül, különösen ha a termelés csak megkésve reagált a magasabb tejárakra.

További elemzést igényel, hogy a támogatások termeléstől való függetlenítése mennyiben játszott közre e helyzet kialakulásában.

Míg az előző fejezetből az derült ki, hogy 2003 és 2007 között viszonylag kedvezően alakult a tejtermékek iránti kereslet az Európai Unióban, ez a fejezet azt jelzi, hogy a kínálat egyes tagállamokban kevésbé alakult kedvezően (lásd 3.3. melléklet).

A TEJ ÉS A TEJTERMÉKEK ÁRÁNAK ALAKULÁSA 2003 ÉS 2007 KÖZÖTT

Az utóbbi néhány hónap kivételével folyamatosan csökken a nyers tej ára a 2003. évi reform kezdete óta. Akkoriban úgy vélték, hogy változatlan termékösszetétel mellett 2003 és 2007 között akár 6 centtel is csökkenhet a literenkénti ár. A tejiparnak sikerült nagyobb hozzáadott értékű termékekre átállítania a termelést, a következőkből adódóan:

10. az EU–15-ben és az új tagállamokban egyaránt a vártnál nagyobb a sajt iránti piaci kereslet;

11. a növekvő jólét és az étrend „nyugatiasodása” miatt folyamatosan nőtt a kereslet – főként Ázsiában és a kőolajexportáló országokban –, ami a vártnál magasabb világpiaci árakat eredményezett;

12. a tejipar kutatási és fejlesztési erőfeszítéseinek köszönhetően egyre több tejterméket használnak fel a legkülönbözőbb termékek összetevőjeként.

4.1. táblázat – A nyers tej ára éves átlagban az EU–25-ben ( cent/kg tényleges zsírtartalom)

2003. | 2004. | 2005. | 2006. | 2007. (becslés) |

28.7 | 29.1 | 28.9 | 27.9 | 28.5–30.0 |

Az EU–15 tejtermelői a kvóta erejéig kilogrammonként akár 3,5 centet is kaphattak kompenzációs kifizetés címén. 2007 óta ez a kifizetés teljesen független a termeléstől. A legtöbb tagállamban a kifizetés beépült az egységes területalapú támogatási rendszerbe.

2006-ig a vaj és a teljestej-por piaci ára az uniós támogatott árral együtt csökkent. Másfelől azonban a soványtej-por és a sajt ára alig változott. 2007-ben a piaci árak messze felülmúlják az intervenciós árakat.

4.2. táblázat – Tejtermékek átlagos ára az EU-ban

2003. 2004. 2005. 2006. 2007. | 41 000 29 000 36 000 61 000 437 | 110 000 20 000 5 000 0 0 | 179 000 130 000 147 000 115 000 124 000 | 232 000 187 000 251 000 224 000 nincs adat |

EURÓPAI UNIÓS PIACI KILÁTÁSOK A 2007–2014-ES IDőSZAKRA

A tejkínálat és -termelés alakulásának itt bemutatott középtávú forgatókönyve azon a jelentésen alapul, amelyet „A mezőgazdasági piacokkal és bevételekkel kapcsolatos kilátások 2007–2014” címmel 2007 júliusában tett közzé a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság. A jelentés a 2007. június végén rendelkezésre álló piaci és szakpolitikai adatokon alapul, és változatlan szakpolitikai környezetet feltételez. A teljes jelentéshez az alábbi internetcímen lehet hozzáférni: http://ec.europa.eu/agriculture/publi/caprep/prospects2007a/index_en.htm

A főbb tendenciákat alább tárgyaljuk és az 1. mellékletben („ALAPFORGATÓKÖNYV”) ábrázoljuk grafikusan.

Az előrejelzések szerint az Európai Unió tejtermelése 2007 és 2014 között alig fog változni. A tejáremelkedés rövid távon enyhe termelésnövekedést okozhat. Mindazonáltal 2009 után a teljes tejtermelés várhatóan fokozatosan csökkenni fog, mivel a házi fogyasztásra való termelés folyamatosan szorul vissza, különösen az új tagállamokban. Másfelől azonban várhatóan egyre több tej kerül majd a feldolgozókhoz, ahogy az új tagállamokban a közvetlen értékesítésről átállnak a begyűjtésre.

Előreláthatólag a sajtfogyasztás lesz az uniós tejtermelés fő mozgatórugója. A 2007–2014-es időszakban 679 000 tonna sajttermelés-növekedés várható. A fogyasztás várhatóan 771 000 tonnával fog megemelkedni. Az új tagállamokban a sajtfogyasztás igen gyors, +35%-os növekedésére számítanak. Az EU–15-ben a sajtfogyasztás egyértelműen jóval lassabb ütemben (+5%), de szintén tovább fog emelkedni. Míg a behozatal csak marginálisan fog növekedni, az Európai Unió sajtexportja várhatóan vissza fog esni. A sajtfogyasztásban jelentkező 771 000 tonnás többlet körülbelül 6,2 millió tonna tejegyenértéket igényel.

A friss tejtermékek fogyasztása az európai uniós tejtermelés másik mozgatórugója. Két résztendencia tapasztalható. Egyrészt csökkenőben van az fogyasztóitej-fogyasztás. Másfelől viszont növekszik az erjesztett tejtermékek fogyasztása. Az összfogyasztás várhatóan továbbra is évente 0,5%-kal, vagyis 0,25 millió tonna tejegyenértékkel fog nőni. Ez 2014-ig 1,75 millió tonna többletfogyasztást jelent tejből.

A vajfogyasztás további csökkenése várható, az utóbbi évek enyhe növekedése ellenére. A vajtermelés ennél gyorsabban fog csökkenni, a sajttermelésben felhasznált tejzsírmennyiség növekedése és a nyers tej alacsonyabb zsírtartalma miatt. A kivitel tehát fokozatosan csökkeni fog. 2014-ben az Európai Unió már közel lesz ahhoz, hogy nettó vajimportőrré váljon . Az intervenciós készletek újbóli megjelenésére nem kell számítani.

A becslési időszakban várhatóan csökkenni fog a soványtejpor-termelés , hiszen a sajtban és a friss tejtermékekben egyre több fehérjét használnak fel. Mivel a termelés várhatóan csökkeni fog, míg a fogyasztás állandó marad, a kivitel csökkenésére kell számítani. Az Európai Unió 2014-re nettó soványtejpor-exportőr lesz, ha csak kevéssel is. Az intervenciós készletek újbóli megjelenésére a soványtej-por esetében sem kell számítani.

A többi európai uniós tejtermékkel ellentétben teljestej-port nagy mennyiségben termelnek harmadik országok piacai számára. A világpiacon azonban az Európai Uniónál versenyképesebb teljestejpor-szállítók is jelen vannak. Következésképpen várhatóan fokozatosan csökkeni fog a teljestejpor-termelés és -kivitel. A teljestejpor-fogyasztás várhatóan nem változik.

Mindent egybevetve a becslések szerint 2007 és 2014 között további 1,75 millió tonna tejre lesz szükség a növekvő frisstejtermék-fogyasztási igények kielégítéséhez és 6,2 millió tonnára a sajtfogyasztás növekedése miatt. A soványtej- és a teljestej-por fogyasztásában nem várható változás. Eszerint 8,0 millió tonna tejre lesz szükség egyedül a növekvő belső kereslet kielégítéséhez. Egyszóval az Európai Unió tejipari ágazata igen kedvező piaci kilátások elé néz.

VILÁGPIACI KILÁTÁSOK A 2006-2016-OS IDőSZAKRA

A világ tejtermelése mindeddig folyamatosan nőtt. 1998 óta a tejtermelés legalább évi 10 millió tonnás ütemben növekszik. A tendencia várhatóan a jövőben is ez lesz.

7.1. ábra – A világ tejtermelése

[pic]

A világ tejtermelésének mindössze 7%-át használják fel a világpiacra kerülő termékekben. A világban megtermelt tej nagy részét még ugyanabban a térségben el is fogyasztják, általában folyékony tej formájában. Azok a tejtermékek kerülnek kereskedelmi forgalomba, amelyek – ellentétben a folyékony tejjel – bizonyos ideig eltarthatók: ilyen a tejpor, a vaj (vajolaj) és a sajt. Tejtermelését az Európai Unió is csak kis részben exportálja harmadik országokba (2006-ban a tejszárazanyag 9%-át). A magas behozatali vámtételek miatt az EU csak kevés tejterméket importál (a tejszárazanyag 1%-át).

A világpiaci kilátásokat a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) elemzi az Egyesült Nemzetek Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezetével (FAO) és az Agrár- és Élelmezéspolitikai Kutatóintézettel (FAPRI) együttműködésben. Vizsgálataiknak és az EU saját elemzésének összehasonlítása az alábbi internetcímen olvasható: http://ec.europa.eu/agriculture/publi/caprep/prospects2007a/index_en.htm

7.1. táblázat – A piac várható alakulása a 2006–2016-os időszakban

2016. évi becsült ár (USD/tonna) | Árkülönbözet 1996–2006. 2006–2016. | Termelés és fogyasztás (éves növekedés) | Kereskedelem (éves növekedés) |

Vaj | 2 200 | +24% | +2–2,3% | +2% |

Cheddar | 3 000 | +38% | +1.3–1,8% | +2,5% |

Soványtej-por | 2 600 | +40% | +0.7–1,8% | +0,5–3% |

Teljestej-por | 2 500 | +35% | +2% | +1,7% |

Forrás: Mezőgazdasági árupiacok – Kilátások a 2007–2016-os időszakra |

Az alábbi görbe – amely a FAPRI vizsgálatai alapján készült – azt mutatja, hogy az EU tejiparának fel kell adnia világpiaci részesedéseket, mivel a belső piaci fogyasztás emelkedése a tejtermelés nagyobb hányadát veszi fel.

[pic]

Összefoglalva: a tejtermékek világpiaci átlagára jelentősen magasabb lesz a következő évtizedben, mint az előzőben. A FAPRI és az OECD a világ tejtermelésének és -fogyasztásának mérsékelt növekedését jelzi előre a következő néhány évre. A tejtermékek világpiacán igen kedvezők a kilátások, különösen a sajtot illetően. A kereslet általános növekedése ellenére a Bizottság forgatókönyve szerint csökkenni fog az európai uniós sajtexport, mivel a kvótarendszer jelenlegi korlátai fékezik a tejtermelés bővülését.

A TEJKVÓTÁK 2%-OS NÖVELÉSE 2008-TÓL

Míg 2003-ban bizonytalanság jellemezte a helyzetet, mára – túl a reformon és két egymás utáni bővítésen – átláthatóbb lett a piac alakulása. A helyzet tehát most alkalmasabb arra, hogy a Bizottság elemezze az eredetileg még 2003-ban javasolt 2%-os kvótanövelés várható hatásait, ha a javaslat előkerülne, ezúttal már 27 tagállamra vonatkoztatva.

E növelés tejágazati hatásairól felmérés készült, abból a feltevésből kiindulva, hogy teljes egészében felhasználják a 2% kvótatöbbletet, amely 2,84 millió tonna tejtöbbletnek felel meg. A magasabb kvótaszintet 2008-ban alkalmaznák először. Az elemzés részletes eredményeit a 2. melléklet („az alapforgatókönyvtől való eltérések”) tartalmazza.

A 6. fejezetben vázolt alapforgatókönyvhöz képest 4%-kal alacsonyabb tejárral kell számolni. Az alapforgatókönyv azonban 7%-os növekedéssel számol.

A tejtermékek aránya a sajttermelés javára tolódna el. Ez kezdetben a sajt alacsonyabb ára miatt jelentkező kereslettöbletet elégítené ki. Az időszak vége felé várhatóan újból megnő az export az alapforgatókönyvhöz képest. Ez esetben tehát a világpiaci sajtexportnak az alapforgatókönyvben előre jelzett csökkenését részben ellensúlyozza a tejtermelés-növekedés.

A vajtermelés várhatóan megnő, de csak korlátozott mértékben, mivel a tejzsírtöbblet egy részéből több sajtot és friss tejterméket fognak előállítani az alacsonyabb árak következtében megnőtt kereslet kielégítésére. Kezdetben – az alacsonyabb árak miatt – meg fog nőni a vajfogyasztás, valamint – szintén az alacsonyabb árak, valamint a megnövekedett világpiaci versenyképesség miatt – az export is. Az időszak végére ez a hatás mérséklődni fog.

Soványtej-porból várhatóan jelentősen többet fognak előállítani, a többletmennyiségek értékesítése végett tehát megnő az európai uniós kivitel.

Mind a vaj, mind a soványtej-por esetében a termelésnövelés várhatóan minden további piactámogatás nélkül megvalósítható.

Az elemzésből az derül ki, hogy a tejtermelés 2%-os növekedése a termelőknek több lehetőséget ad a – belső vagy külső – piaci kereslet kielégítésére , a meglévő intervenciós rendszer túlterhelése nélkül.

Az elemzés a 2%-os kvótanövelés teljes felhasználásával számol, ám valószínű, hogy a valóságban ennél korlátozottabb volna a termelésre gyakorolt hatás, figyelembe véve az elmúlt időkben tapasztalt uniós kvótafelhasználási arányt.

KÖVETKEZTETÉSEK

A bővülő sajt- és frisstej-termelés 2003 és 2007 között további 5,5 millió tonna tejet emésztett fel, miközben összességében nem változott a tejtermelés. Az előző oldalakon kifejtett elemzésnek megfelelően 2007 és 2014 között további 8,0 millió tonna tejre volna szükség a növekvő belső kereslet kielégítésére, holott – változatlan kvóta mellett – nem számíthatunk a nyerstej-termelés növekedésére. Ezenkívül a világpiaci kilátások kedvezőek. Az Európai Unió tejtermelésének 2%-os növekedésére vonatkozó hatástanulmányból az a következtetés vonható le, hogy a piac bőséges lehetőséget kínál a többletmennyiség befogadására. Noha az elemzés a 2%-os kvótatöbblet teljes felhasználását veszi alapul, a többlettermelés valós hatása valószínűleg ennél korlátozottabb lesz, figyelembe véve a mostani helyzetet, amelyben több tagállam nem használja fel teljes kvótáját. A Bizottság – válaszul a Tanácstól kapott felkérésre, hogy a kvótanövelésről való döntéshozatalhoz alapot szolgáltasson – arra a következtetésre jutott, hogy a 2%-os kvótanövelés, amely az eredeti javaslat szerint a 2003. évi reform része lett volna, 2008-tól kezdve megvalósítható.

1. MELLÉKLET: ALAPFORGATÓKÖNYV

Tejtermelés és -felhasználás az EU–27-ben, 2001–2014.

[pic]

Az EU–27 sajtra vonatkozó mérlege, 2001–2014.

[pic]

Az EU–27 vajra vonatkozó mérlege, 2001–2014.

[pic]

Az EU–27 soványtej-porra vonatkozó mérlege, 2001–2014.

[pic]

2. MELLÉKLET: AZ ALAPFORGATÓKÖNYVTŐL VALÓ ELTÉRÉS +2% TEJTERMELÉS ESETÉN

TEJTERMELÉS | 2008. | 2010. | 2012. | 2014. |

HATÁS | Termelés (millió tonna) | 2,0% | 2,0% | 2,0% | 2,0% |

Felhasználás (millió tonna) | 2,0% | 2,0% | 2,0% | 2,0% |

Zsírtartalom (%) | –0,2% | –0,2% | –0,2% | –0,2% |

Tejhozam (kg/tejelő tehén) | 0,5% | 0,6% | 0,5% | 0,5% |

Tejelőtehén-állomány (millió darab) | 1,5% | 1,4% | 1,4% | 1,5% |

Ár | –4,9% | –5,0% | –4,6% | –4,0% |

SAJTTERMELÉS | 2008. | 2010. | 2012. | 2014. |

HATÁS | Termelés (ömlesztett sajt is) | 2,2% | 2,3% | 2,2% | 2,2% |

Behozatal | 0,0% | 0,0% | 0,0% | 0,0% |

Kivitel | 0,0% | 0,0% | 2,4% | 11,9% |

Belföldi fogyasztás | 2,3% | 2,4% | 2,2% | 1,6% |

Európai uniós ár | –3,7% | –3,8% | –3,5% | –2,6% |

Világpiaci ár | –0,2% | –0,1% | –0,5% | –1,5% |

VAJTERMELÉS | 2008. | 2010. | 2012. | 2014. |

HATÁS | Az EU–27 termelése | 1,1% | 0,6% | 0,5% | 0,3% |

Behozatal | 0,0% | 0,0% | 0,0% | 0,0% |

Kivitel | 23,4% | 9,3% | 9,0% | 6,6% |

Az EU–27 fogyasztása | 3,8% | 4,0% | 3,7% | 3,1% |

Zárókészlet |

Európai uniós ár | –1,2% | –0,6% | –0,5% | –0,3% |

Világpiaci ár | –0,3% | –0,2% | 0,0% | 0,0% |

SOVÁNYTEJPOR-TERMELÉS | 2008. | 2010. | 2012. | 2014. |

HATÁS | Az EU–27 termelése | 7,6% | 5,8% | 5,3% | 4,5% |

Behozatal | 0,0% | 0,0% | 0,0% | 0,0% |

Kivitel | 70,9% | 40,0% | 36,5% | 29,7% |

Az EU–27 fogyasztása | 0,2% | 0,1% | 0,1% | 0,1% |

Zárókészlet | – | – | – | – |

Európai uniós ár | –6,6% | –7,1% | –6,6% | –5,7% |

Világpiaci ár | –2,3% | –0,6% | –0,6% | –0,7% |

3. MELLÉKLET: A KVÓTÁK ALAKULÁSA

A 3.1. táblázat – Kvótával rendelkező tejtermelők száma

Tagállam | 1995. | 2005. | 2007. | Változás 1995–2007 | Éves változás 1995–2005 | Éves változás 2005/2007 |

BE | 24 047 | 14 533 | 12 672 | –47,3% | –4,9% | –6,6% |

CZ | 2 991 | 2 727 | –4,5% |

DK | 15 301 | 6 540 | 5 354 | –65,0% | –8,1% | –9,5% |

DE | 230 125 | 113 020 | 103 480 | –55,0% | –6,9% | –4,3% |

EE | 1 859 | 1 506 | –10,0% |

EL | 30 316 | 7 752 | 6 288 | –79,3% | –12,7% | –9,9% |

ES | 132 352 | 35 906 | 28 465 | –78,5% | –12,2% | –11,0% |

FR | 167 593 | 109 822 | 100 853 | –39,8% | –4,1% | –4,2% |

IE | 48 013 | 24 194 | 21 875 | –54,4% | –6,6% | –4,9% |

IT | 107 011 | 52 674 | 46 651 | –56,4% | –6,8% | –5,9% |

CY | 241 | 224 | –3,6% |

LV | 25 457 | 22 141 | –6,7% |

LT | 111 097 | 82 281 | –13,9% |

LU | 1 465 | 991 | 923 | –37,0% | –3,8% | –3,5% |

HU | 6 076 | 6 175 | 0,8% |

MT | 150 | 152 | 0,7% |

NL | 42 249 | 23 187 | 21 209 | –49,8% | –5,8% | –4,4% |

AT | 83 793* | 53 713 | 47 378 | –43,5% | –4,3% | –6,1% |

PL | 0 | 276 508 |

PT | 73 197 | 15 804 | 12 294 | –83,2% | –14,2% | –11,8% |

SI | 0 | 9 234 |

SK | 814 | 734 | –5,0% |

FI | 31 872* | 17 833 | 15 213 | –52,3% | –5,6% | –7,6% |

SE | 17 023* | 9 449 | 8 369 | –50,8% | –5,7% | –5,9% |

UK | 41 132 | 20 629 | 18 326 | –55,4% | –6,7% | –5,7% |

* 1996–97-es adat |

[pic]

[pic]

A 3.4. táblázat – Kvótán belüli kilogrammonkénti ár a különböző tagállamokban

Tagállam | 2007. évi piaci ár | Hatósági ár | Alakulás az előző év óta |

CY LU NL LV DK AT PL DE BE (FL/W) ES IT IE FI CZ FR SE HU UK Többi tagállam | 1,33 EUR 1,20 EUR 70–80 cent 43–72 cent 62 cent 50–70 cent 7–34 cent 23/42 cent 30 cent 10–28 cent 6–36 cent 7 cent 9 cent 6 cent 6 cent … | 37/25 cent 27 cent 12 cent 4 cent 0/15 cent … | nő nő csökken nő nő változatlan nő változatlan csökken változatlan változatlan nő csökken csökken változatlan változatlan nő nő nincs adat |

Forrás: tagállami becslések |

A 3.5. ábra – Az EU–25 tejtermelési struktúrája 2006/2007-ben: tejtermelők kvótamennyiség ( tonna ) szerinti eloszlása

[pic]

[1] 1 kg sajt előállításához átlagosan 8 kg tejre van szükség.

[2] 1 kg tej 1kg friss termékhez.