[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 1.2.2006

COM(2006) 35 végleges

FEHÉR KÖNYV

AZ EURÓPAI KOMMUNIKÁCIÓS POLITIKÁRÓL (előterjesztő: a Bizottság)

Eszmecsere Európáról a polgárok bevonásával

BEVEZETÉS: „SZÜNTESSÜK MEG A SZAKADÉKOT"

Az utóbbi két évtized folyamán az Európai Unió átalakult: tevékenységi köre számos olyan feladattal egészült ki, melyek a polgárok életére közvetlen befolyást gyakorolnak. Azonban a párbeszéd az Európai Unió és polgárai között nem fejlődött a változásokkal azonos ütemben.

Köztudott, hogy az Európai Unió és az európai polgárok eltávolodtak egymástól. Az Eurobarométer felmérései szerint az utóbbi években a megkérdezettek nagy része érezte úgy, hogy kevés ismerettel rendelkezik az EU-ról, és kevés befolyással bír a döntéshozatali folyamatokra. A kommunikáció – az egészséges demokrácia létszükséglete – kétirányú folyamat: csak akkor alakulhat ki virágzó demokrácia, ha a polgárok tudatában vannak az eseményeknek, illetve korlátozás nélkül részt is vehetnek azokban.

A kommunikáció nem választható el a kommunikáció tárgyától. A polgárok azt várják Európától, hogy jólétet biztosítson számukra, szolidaritással forduljon feléjük, és biztonságot nyújtson a globalizációval szemben. Ezért a kommunikációs politikák sikerének záloga, hogy az EU hatékony politikai programot indítson el. A program elindítása azonban önmagában nem elég.

A Bizottság a múlt évben olyan cselekvési tervet[1] állított fel, mely részletesen felsorolja a polgárokkal folytatott kommunikáció javítására alkalmazandó speciális intézkedéseket. Ilyen például a Bizottság képviseleti irodái által folytatott kommunikációs tevékenység megerősítése, a belső koordináció és tervezés javítása, a módszerek nyelvi és megjelenítési szempontból történő átgondolása, a polgárok számára több hozzáférési lehetőség biztosítása.

A Bizottság elindította továbbá a „D-terv a Demokrácia, Dialógus és Diszkusszió érdekében”[2] elnevezésű programot, mely a polgárokat széleskörű vitába készül bevonni olyan kérdésekkel kapcsolatban, mint például hogy mi az Európai Unió célja, milyen irányba tart, és milyen feladatokat kellene vállalnia a jövőben.

A fenti bizottsági kezdeményezések azonban csak akkor járhatnak sikerrel, ha más szereplők is támogatják azokat. A partneri együttműködés a siker alapfeltétele, megvalósítása a többi érintett fél – a többi EU-intézmény és -szerv, a tagállamok nemzeti, regionális és helyi hatóságai, az európai politikai pártok és a civil társadalom – bevonásán múlik.

E fehér könyv fő célja, hogy a jövőre nézve haladási irányvonalat javasoljon, és a fent felsorolt szereplőket eszmecserére ösztönözze azzal kapcsolatban, hogy hogyan lehetne hatékonyabban együttműködni a kommunikációs szakadék megszüntetéséért. Eredményeként egy olyan célorientált program jön létre, mely a kommunikáció javítására és Európában a nyilvános vita intenzívebbé tételére ad lehetőséget[3]

A program túllép a Bizottság saját cselekvési tervének hatáskörén is, mivel a tagállamokat minden kormányzati és szervezeti szinten be kívánja vonni, és mivel hosszú távra tekint előre.

A fehér könyv élénk és nyílt eszmecsere kialakulását ösztönzi. Az I. rész ismerteti a Bizottság elképzelését az EU kommunikációs politikájának jellegéről és feladatairól. A II. rész meghatározza a konzultáció és a további lépések szempontjából legfontosabb területeket.

Hogyan működik a konzultáció? A fehér könyvben keretbe foglalt szöveg jelzi azokat a kérdésköröket, melyekkel kapcsolatban a Bizottág hozzászólásokat vár és javaslatokat tesz. A Parlament, a Tanács és egyéb EU-intézmények és -szervek a fehér könyvvel kapcsolatos hozzászólásaikat a szokásos intézményi csatornákon keresztül küldjék el. Az európai polgárok és az érintett felek a kifejezetten erre a célra létrehozott többnyelvű weboldalra (http:/europa.eu.int/comm/communication_white_paper) jelentkezzenek be, s azon keresztül küldjék el válaszaikat. A hozzászólásokat postai úton, a következő címre is el lehet juttatni: Konzultáció a fehér könyvről – Európai Bizottság (European Commission) – Sajtó- és Tájékoztatási Főigazgatóság (Directorate General Communication) – B-1049 Brüsszel – Belgium A Bizottság a többi EU-intézménnyel közösen is rendez majd fórumokat az érintettek számára, melyekre a kérdésben kifejezetten érintett érdekcsoportokat (nem kormányzati szerveket, üzleti szervezeteket, egyéb érdekelteket) hívja meg. Az Eurobarométer 2006 tavaszán felmérés-sorozatot indít kifejezetten abból a célból, hogy összegyűjtse az elemzési szempontból legalkalmasabb adatokat. A konzultációs időszak hat hónapig fog tartani. A konzultáció lezárása után a Bizottság összegzi a válaszokat és levonja belőlük a következtetéseket, melyek alapján cselekvési terveket javasol a különböző munkaterületre vonatkozóan. |

- I. RÉSZ

ÁLLÍTSUK A KOMMUNIKÁCIÓT A POLGÁROK SZOLGÁLATÁBA

1. A KOMMUNIKÁCIÓ MINT ÖNÁLLÓ POLITIKA

Közismert tény, hogy az Európai Unió és az európai polgárok közé kommunikációs szakadék ékelődik. A kérdés a Maastrichti Szerződést hatályba léptető 1992-es népszavazásokat követően került visszavonhatatlanul napirendre.

Az utóbbi években az összes EU-intézményben új irányt vett a kommunikációval kapcsolatos munka. Az általános vélekedés szerint azonban további erőfeszítéseket kellene tenni az ügy érdekében. A kommunikáció túlságosan „brüsszeli ügy” maradt. Idáig elsősorban arra irányult, hogy a polgárokat az EU tevékenységéről tájékoztassa, és kevesebb figyelmet fordított arra, hogy meghallgassa az emberek véleményét. Ugyan a konzultációs mechanizmusok általános gyakorlattá váltak, azonban csak túl speciális politikai kezdeményezésekre irányulnak, és a polgárok gyakran érzik úgy, hogy azon eszközök, melyek segítségével bekapcsolódhatnának az eszmecserébe, egyáltalán nem, vagy csak korlátozott mértékben hozzáférhetők. Az intézményi kommunikáció – fontos szerepe és folyamatos fejlődése ellenére – egyértelműen kevés ahhoz, hogy megszüntesse a kommunikációs szakadékot.

Az Európai Bizottság ezért alapvetően új, radikális változást hozó megközelítést javasol: olyan kommunikációt, mely a monológot dialógussá alakítja, középpontjába pedig az intézmények helyett a polgárokat állítja. A kommunikációt jogos helyére, az EU-politikák közé kell emelni, és a polgárok szolgálatára fordítani. Az emberek és a politikai döntéshozók közötti őszinte dialógusra és a polgárok egymással folytatott élénk politikai eszmecseréjére kell, hogy alapuljon. Bármely társadalmi rétegből érkező polgár számára biztosítani kell a jogot, hogy az Európai Unióval kapcsolatban objektív és teljes körű tájékoztatáshoz jusson, és hogy bizalommal fordulhasson az EU-intézményekhez, tudván, hogy véleményét és aggodalmait meghallgatják. Ennek elérésében különösen fontos szerepe lesz az Európai Parlamentnek, a tagállamoknak és az európai polgárokat képviselő szervezeteknek, hiszen közös érdekük a polgárokat az európai ügy mellé állítani.

2. FOKOZOTT ESZMECSERE ÉS DIALÓGUS – AZ EURÓPAI KÖZSZFÉRA

Manapság Európában a polgárok politikai jogaikat főként nemzeti és helyi szinten gyakorolják.Bevezetésre kerültek az európai dimenzióhoz kötődő politikai jogok – például az európai parlamenti választásban való részvétel joga –, az emberek a politikáról és a politikai kérdésekről mégis többnyire a nemzeti oktatási rendszeren, illetve a nemzeti, regionális és helyi médián keresztül szereznek ismereteket. A politikai pártok nemzeti, regionális és helyi ügyekről szóló programjait tanulmányozzák, és ezeket a kérdéseket általában saját közösségükön belül vitatják meg.

Egyszóval az európai politikai élet nagyrészt nemzeti jellegű „közszféra” keretei közt zajlik. Ha az európai ügyek mégis megjelennek a programban, a polgárok túlnyomó része nemzeti szempontból szemléli azokat. A média – részben a nyelvi korlátok miatt – nagyrészt nemzeti szinten marad; kevés az olyan fórum, ahol különböző tagállamokból érkező európai polgárok tudnak találkozni, megismerkedni, és közös érdekeket érintő kérdéseket megvitatni.

Az EU lakosságának mindennapi életét befolyásoló politikai döntések jó részét azonban európai szinten hozzák. Az emberek számára ezek a döntések és döntéshozatali folyamatok, illetve az EU-intézmények távolinak tűnnek. Idegenkedéssel fordulnak Brüsszel felé, ami részben a politikából való általános kiábrándulást tükrözi. Ennek egyrészt az az oka, hogy nem alakult ki megfelelő mértékben az európai eszmecsere kibontakozásához teret biztosító ún. európai közszféra. Annak ellenére, hogy a polgárok az Európai Parlament tagjainak megválasztása közben jogaikat gyakorolják, gyakran kevésnek érzik a lehetőséget arra, hogy az európai ügyekkel kapcsolatos véleményüknek hangot adjanak, és hiányolják az olyan, kifejezetten erre a célra létrehozott fórumokat, ahol ezeket a kérdéseket közösen meg tudnák vitatni. A páneurópai politikai csoportokból és szervezetekből álló páneurópai politikai kultúra kialakulása még folyamatban van.

Európának ezenfelül meg kell találnia helyét a fennálló nemzeti, regionális és helyi közszférában, valamint el kell mélyítenie a tagállamok között zajló közös eszmecserét. Ez a feladat elsősorban a tagállamok állami hatóságaira hárul. A kormány felelőssége, hogy nemzeti, regionális és helyi szinten konzultáljon a polgárokkal, és tájékoztassa őket a közhatóságok politikai stratégiáiról – többek közt az európai politikákról és azoknak a lakosság mindennapi életére gyakorolt hatásairól –, feladata továbbá, hogy fórumokat hozzon létre a viták életbentartására és élénkítésére.

Valós érdek fűződik ahhoz is, hogy az európai dimenzió beépüljön a nemzeti szinten zajló vitákba. A polgárokban hiányérzetet kelt, ha a nemzeti szinten zajló eszmecsere az őket közvetlenül érintő közpolitikák aspektusaira nem terjed ki. Az európai dimenzió hangsúlyosabb tudatosítása nem riválisként jelentkezik a nemzeti politikai eszmecserében, viszont növeli annak hitelességét.

Ezért szükséges az állami hatóságok, a civil társadalom és az Európai Unió intézményei részéről az a közös törekvés, hogy Európa helyét a közszférában kialakítsák.

II. RÉSZ

A MUNKA FOLYTATÁSA

Cselekvési program

A Bizottság öt olyan területet jelölt ki, amelyen partnerként kíván együttműködni a többi EU-intézménnyel, a tagállamokkal és a civil társadalommal. A lista később tovább bővülhet a társadalom és a technika fejlődésével.

Az öt terület ismertetése során olyan javaslatok is szerepelnek, melyek a konzultációs folyamatban vitaindító gondolatként szolgálhatnak.

1. A KÖZÖS ALAPELVEK LEFEKTETÉSE |

A tájékoztatáshoz való jog és a véleménynyilvánítás szabadsága az európai demokráciát működtető legfontosabb értékek. Ezek az alapelvek szerepelnek az EU-Szerződésben és az Európai Unió alapjogi chartájában[4]. Ezt kell kiindulópontként tekinteni a közös alapelvek lefektetését és az EU kommunikációs politikájának jövőképét kialakító folyamatban. A kommunikáció szempontjából léteznek további alapvető elvek:

- Társadalmi integráció. Minden állampolgárnak biztosítani kell, hogy saját nyelvén férhessen hozzá a közügyekkel kapcsolatos információkhoz. Ez azt jelenti, hogy az információt széles körben, több csatornán keresztül kell elérhetővé tenni, ideértve a tömegtájékoztatás és az új technológiák – pl. az internet – nyújtotta lehetőségeket. Ez azt is jelenti, hogy minden embert – függetlenül társadalmi hovatartozásától vagy attól, melyik EU-tagállamból származik – segíteni kell abban, hogy elsajátítsa az információhoz való hozzáférés és -felhasználás képességét. Különösen fontos ez a kisebbségek, a fogyatékossággal élő polgárok és más olyan csoportok esetében, akik rendszeresen kirekesztődnek a közszférában való részvételből.

- Sokféleség. Az európai polgárok igen sokféle szociális és kulturális háttérrel rendelkeznek, és különböző politikai nézeteket vallanak. Az EU kommunikációs politikáját a nyilvános vita során jelentkező összes nézet figyelembevételével kell kialakítani.

- Részvétel. A polgároknak álljon jogában kifejezni véleményüket, és elvárni annak meghallgatását, továbbá lehetővé kell tenni számukra, hogy párbeszédet folytassanak a döntéshozókkal. Ez az alapelv különös fontossággal bír az EU szintjén, ahol még fokozottabban jelentkezik az intézmények és a polgárok egymástól való eltávolodásának kockázata.

A közös alapelvek lefektetése: melyik irány követendő a továbbiakban?

Azokat a közös alapelveket és normákat, melyek mentén az európai kérdésekkel kapcsolatos információs és kommunikációs tevékenységek végrehajtásra kerülnének, – például egy kommunikációról szóló e urópai charta vagy magatartási kódex formájában – keretdokumentumba kellene foglalni. A dokumentum célja az lenne, hogy általa az összes érintett szereplő (az EU-intézmények, nemzeti, regionális és helyi kormányzatok, nem kormányzati szervezetek) együttesen elkötelezze magát a fenti alapelvek tiszteletben tartására, és annak biztosítása, hogy az EU kommunikációs politikája az európai polgárok érdekeit szolgálja. A chartához (kódexhez) való csatlakozás önkéntes alapon történne.

A Bizottság olyan speciális internetes fórumot indít, mely a polgárok véleményének megismerését szolgálja a keretdokumentum célkitűzéseivel és tartalmával kapcsolatban. A fórum hat hónapon keresztül működik majd, az így kialakuló eszmecseréhez az érintettekkel szervezett találkozók is hozzájárulnak. Nyilvános viták kerülnek továbbá megrendezésre, az EU-tagállamokat pedig felkérik, hogy ösztönözzék a nemzeti eszmecserét és konzultációt. A weboldalt rendszeresen frissítik, mely ezáltal hűen tükrözi majd az európai, nemzeti és regionális szintű fejleményeket.

A konzultációs időszak lezárása után a Bizottság ismerteti a konzultáció eredményeit, és megfontolja, hogy charta, magatartási kódex, vagy egyéb jogszabály képezze javaslata tárgyát.

2. A POLGÁROK BEVONÁSA

Az EU kommunikációs politikájának a polgárok szükségleteit kell alapul vennie. Ezért arra kell összpontosítania, hogy biztosítsa azokat az eszközöket és lehetőségeket – a vitafórumokat és a nyilvános tájékoztatási csatornákat –, melyek minél több ember számára teszik lehetővé az információhoz való hozzájutást, illetve azt, hogy véleményüket meghallgassák.

Az ezen a területen a jövőben zajló munka három fő célkitűzés re irányul:

- Az európai polgári ismeretek oktatásának fejlesztése Az európai polgári ismeretek oktatása – mely főként a tagállamok felelőssége – döntő szerepet játszik abban, hogy az emberek politikai és polgári jogaikat gyakorolni tudják, és a közszférában aktívan részt vehessenek. Az európai polgári ismeretek oktatása nem korlátozódhat az iskolásoknak tartott, az EU intézményeiről és politikájáról szóló előadásokra. Minden korosztály számára lehetővé kell tenni olyan eszközök használatát – mint például az internet –, melyek segítségével információhoz juthatnak a közpolitikákkal kapcsolatban, és részt vehetnek az eszmecserében. Mindez kiemelt fontosságot kap kisebbségek, fogyatékkal élő polgárok vagy egyéb olyan csoportok esetén, akik egyébként kirekesztődnének a közszférából.Az EU-programok közvetlenül elősegíthetik az európai dimenzió kialakítását. Az olyan programok, mint a Leonardo da Vinci, a Socrates, az Erasmus, a Cselekvő Ifjúság, stb. többezer diák és fiatal számára biztosítanak oktatási és képzési lehetőségeket Európa-szerte. Az információs technológiai programok célja, hogy csökkentsék az ún. digitális szakadékot, és megszüntessék a kirekesztődést.

- A polgárok közötti kapcsolatok kialakítása Olyan új fórumokat kell létrehozni nyilvános eszmecsere céljából az európai kérdések megvitatására, melyek segítik a kölcsönös bizalom, tisztelet és a közös célok elérésében együttműködésre való hajlandóság kialakulását. Bár vitathatatlan a kommunikációs technológiák fontossága, mégis a személyes találkozók játsszák a döntő szerepet. A már működő kezdeményezések, mint például a D-terv , a Cselekvő Ifjúság vagy a Kultúra bebizonyította, az EU hogyan teremt új alkalmat a találkozásra és a polgári eszmecserére.

- A Polgárok Európáért programjavaslat elfogadásával új lehetőségek nyílnának meg a polgárok számára a kapcsolatteremtés területén , és nagyobb beleszólást biztosítana számukra az európai kormányzásba. A programnak továbbá az is célja, hogy Európa-szerte támogassa a civil társadalmi szervezetek aktív polgári részvételre ösztönöző transznacionális projektjeit, és Európáról szóló nyilvános vitákat kezdeményezzen.A már létező, illetve a jövőben induló EU-programokban rejlő lehetőségek kiaknázásával még többet lehetne tenni az európai polgárok mozgósítása és egymással való kapcsolatfelvétele érdekében. A Bizottság összeállíthatná a létező programok listáját, ezáltal kiválaszthatná és elterjeszthetné a legjobbnak ítélt gyakorlatokat. Például az Erasmus-ösztöndíjas diákok sikeres tapasztalataiból sok tanulság vonható le. Az évek során az összes tagállam 150 000 diákja részvételével, spontán fejlődött ki a hálózat. Weboldalaik platformként szolgálnak a különböző tevékenységek meghirdetéséhez, a személyes találkozók szervezéséhez, az európai ügyekről folytatott széleskörű viták kezdeményezéséhez.

- A polgárok és a közintézmények közötti kapcsolat kialakítása Az egészséges demokrácia alapfeltétele a polgárok és közintézmények között folyó, jól működő, kétirányú kommunikáció. Az EU-intézmények fogékonyabbá, nyitottabbá és elérhetőbbé tételére irányuló erőfeszítéseket a jövőben még intenzívebbé kell tenni. Ez a feladat vár azonban a nemzeti, regionális és helyi intézményekre is. Az Európai Unió és az európai polgárok közti szakadékot áthidalni annyit tesz, mint a polgárok és a közhatóságok között kapcsolatokat kialakítani és fenntartani akár helyi, akár európai szinten.Az EU-intézmények jelentős lépéseket tesznek ennek érdekében. Az átláthatóság biztosításában a főszerepet az Európai Parlament játssza, és az Európai Tanács is arról döntött sevillai-i ülésén, hogy az Európai Parlamenttel közös uniós jogalkotás esetén a Miniszterek Tanácsa ülései nyilvánosak lesznek. Az Európáról szóló kommunikáció javítására irányuló, 2005-ös bizottsági cselekvési terv [5] hangsúlyozza, mennyire fontos meghallgatni a polgárok véleményét , és nagyvonalakban ismerteti, milyen intézkedéseket tervez a Bizottság annak érdekében, hogy e területen saját hatáskörén belül rendet teremtsen. A Bizottság sikerrel járt a nagy kezdeményezésekkel kapcsolatos konzultációk módszereinek javításában, és a minimális konzultációs normák felállításában. Elindította saját európai átláthatósági kezdeményezését[6] is. Ráadásul megújult figyelemmel felügyeli, hogy a polgárok jogai az intézményekkel saját nyelvükön folytatott kommunikáció során érvényesüljenek. A többnyelvűség az „európai projekt” legitimitásának, átláthatóságának és demokratikus jellegének szerves részét képezi.

Hogyan érhetünk el a polgárokhoz? Az európai polgári ismeretek oktatása nemzeti vagy regionális szintű feladat, az EU azonban segítheti azáltal, hogy biztosítja a legjobbnak ítélt gyakorlatok kicserélését és terjesztését, és megkönnyíti a közös oktatási „eszközök” fejlesztését, ezáltal hatékonyabban kiemelve az európai dimenziót. A tagállamokat fel lehetne kérni, tárják fel azokat a leghatékonyabb módszereket, melyekkel a polgári ismereteket oktató európai tanárokat össze lehetne gyűjteni, például olyan létező struktúrák keretében, mint az Európakollégium hálózata vagy speciális programja, esetleg új struktúrában, abból a célból, hogy megismerjék egymás véleményét az európai polgári ismeretek oktatása újító jellegű megközelítéséről, és vele kapcsolatban új tudással gyarapodjanak. Egy másik fontos projekt, melyet a tagállamok feladata lenne kifejleszteni: a könyvtárak digitális összeköttetésben álló európai könyvtárakká történő alakítása, melyek információs és tanulási központokként működhetnének, biztosítva a polgárok számára az információs technológiához való szabad hozzáférést és a megfelelő tájékoztatást. A tagállamoknak közös erőfeszítést kellene tenniük, hogy az európai polgárok számára új, minden generáció és társadalmi réteg előtt nyitott találkozóhelyeket létesítsenek, hogy az Európához kapcsolódó kulturális és politikai eseményeknek keretet biztosítsanak. Az EU-intézményeknek és szerveknek együtt kellene működniük a látogatók programjainak koordinálása, javítása és kiterjesztése érdekében. Az EU-intézményeknek fel kellene tárniuk azokat a lehetőségeket, melyek kiegészítésül szolgálnának az EU-weboldalakhoz: például online fórumok – ún. virtuális találkozóhelyekkel – külső információforrásokhoz kapcsolódó linkekkel. Az EU-intézményeknek továbbra is feladata, hogy keressék a kapcsolatot a polgárokkal. A Bizottság konzultációkra vonatkozó minimális normáit felül kellene vizsgálni az érdekcsoportok kiegyensúlyozottabb képviselete és a rugalmasabb nyomonkövetés érdekében. A három fő intézmény a parlamenti viták kiegészítéseképpen szintén szervezhetne közös nyílt vitákat, melyek során a közönség, illetve az újságírók kérdéseivel foglalkoznának a résztvevők. |

- 3. A MÉDIA ÉS AZ ÚJ TECHNOLÓGIÁK BEVONÁSA

A média kulcsszerepet játszik minden európai kommunikációs politikában.

Az utóbbi években minden európai intézmény jelentős erőfeszítéseket tett annak érdekében, hogy a médiával együttműködést alakítson ki. Például a Brüsszelben tevékenykedő több mint ezer akkreditált újságíróval új lendületet kapott az a törekvés, melynek célja biztosítani, hogy a sajtó időben értesüljön a legfontosabb döntésekről. A Europe by Satellite video-, hang- és képanyagokat továbbít a média számára a három fő intézmény nevében, az Európai Parlament pedig azt tervezi, hogy web-TV-n keresztül teszi üléseit nyilvánossá. Az Europa portál a világ legkiterjedtebb weboldala.

A fent felsorolt erőfeszítések és a brüsszeli tudósítók szakértelme ellenére az európai kérdésekkel kapcsolatban a média-lefedettség korlátozott és töredékes maradt. A legfontosabb események, például az Európai Tanács ülései vonzó témát jelentenek a nemzeti újságok számára, viszont a köztes időszakokban az EU-ügyekkel kapcsolatos hírközlés leáll. A regionális és helyi újságok több emberhez eljutnak, azonban általában kevés teret biztosítanak az európai kérdéseknek. A televízió és rádió megváltoztatta műsorszerkezetét: a politikai tájékoztatásra és az európai kérdésekre szánt idő tovább csökkent, és a műsoridőért folytatott verseny még szorosabb lett.

Az információs forradalom alapvetően megnövelte az információhoz jutás lehetőségét, és megnyitotta az „interaktív média” új világát. Eddig sosem tapasztalt jelenség, hogy az emberek tömegével léphetnek kapcsolatba egymással és kapcsolódhatnak be különféle hálózatokba. Azonban még sok a tennivaló az információs technológiában rejlő lehetőségek teljes kiaknázásáig, és az információs szakadék megszüntetéséig.

Az intézkedéseknek a következő célokra kell irányulnia:

- Emberarcú Európát teremteni. Az Európai Uniót gyakran illetik az „arctalan” jelzővel, mivel nincs a nyilvánosság előtt kialakult identitása. A polgároknak segítségre van szükségük, hogy kapcsolatba tudjanak lépni Európával, a politikai üzenet hatását pedig megsokszorozza az emberi szempontú megközelítés, így a polgárok is átérzik, hogy őket személyesen miért érinti az adott információ. Az EU-intézmények és a kormányzatok minden szintjén lehet tenni azért, hogy az általuk kibocsátott információ személyes jelleget kapjon.

- Nemzeti, regionális és helyi dimenzió. Fontos, hogy az európai polgárok felé a közérdekű információk folyamatosan áramoljanak, így érezhetik csak át a közös problémák európai dimenzióját. A páneurópai médiának és a szaksajtónak ezen a ponton kiemelkedő szerep jut. Az európai ügyeket azonban nemzeti és helyi kontextusban is meg kell vitatni. Ez a célkitűzés részben megvalósítható volna különösebb erőfeszítés nélkül is, köszönhetően a nemzeti és helyi intézmények és politikusok elkötelezettségének, szükség van azonban az EU-intézmények ösztönző jellegű bevonására is, főként az európai politikák helyi kontextusba helyezése érdekében.

- Az új technológiák adta lehetőségek kiaknázása. A digitális technológiák – például az internet – új csatornákat nyithatnak meg az európai kérdésekről folytatott kommunikáció előtt, a polgári vitáknak helyt adó új fórumokkal és új eszközökkel szolgálhatják a határokon átívelő demokráciát. Azonban politikai irányításra van szükség ahhoz, hogy Európa teljes mértékben kiaknázza az internet nyújtotta lehetőségeket, és biztosítsa, hogy ezáltal nem osztja meg a társadalmat. Az i2010 kezdeményezés az információs társadalom „jómódú és nélkülöző rétegei” közötti szakadék megszüntetésére törekszik azáltal, hogy olyan területeket érintő kérdéseket vet fel, mint például az esélyegyenlőség, az informatika és kommunikáció terén elsajátítható ismeretek és az európai régiók egyenlőtlenségei internet-hozzáférés szempontjából.

Hogyan lehet még hatékonyabban bevonni a médiát az Európáról folytatott kommunikációba? Az európai kommunikációs politikának arra kellene ösztönözni az európai, nemzeti és regionális szintű közhatóságokat, hogy : a médiát magas színvonalú információkkal és aktuális anyagokkal lássák el; szorosabban működjenek együtt a műsorszolgáltatókkal és a médiával; létesítsenek új linkeket a regionális és helyi kommunikációs rendszerekkel; előrelátó módon vezessék be az új technológiákat. Az EU-intézményeket jobb kommunikációs eszközökkel és kapacitással kellene ellátni. Két lehetséges javaslat, amely ebben a feladatban segíthetne: a Europe By Satellite modernizálása, cél: magas minőségű audiovizuális tartalom, a média és a polgárok számára felhasználóbarát hozzáférés, továbbá egy olyan intézményközi szolgálat felállításának megvizsgálása, melynek működése szakmai normákon alapul. a nyilvános tájékoztatás területére irányuló európai képzési program elindítása, mely során az európai és nemzeti intézmények tisztviselői képzésben részesülhetnének a kommunikációs és média-technológiákkal kapcsolatban. Az EU-intézményeknek és a médiaszektor minél több szereplőjének meg kellene együtt vizsgálniuk, hogyan lehetne jobban ellátni a (páneurópai, nemzeti és helyi) médiát a számára fontos anyagokkal annak érdekében, hogy az információ a különböző országok és a népesség különböző rétegeinek szükségleteihez alkalmazkodjon. A digitális szakadék megszüntetését célzó, már elindult kezdeményezések mellett az Európai Kerekasztal a Demokráciáért – a „D-tervben” már említett módon – elkészíthetne egy olyan jelentéstervezetet, mely az információs technológiáról és az európai demokráciáról szól. |

- 4. AZ EURÓPAI KÖZVÉLEMÉNY MEGÉRTÉSE

A modern demokratikus társadalmakban a politikai döntéshozók sok figyelmet fordítanak a közvélemény elemzésére, többek közt a közvélemény-kutatás, illetve a média-figyelés eszközei segítségével. Ezen eszközök fontossága azzal a jelenséggel párhuzamosan növekedett meg, hogy a polgárok fokozatosan visszavonultak a hagyományos politikától (például politikai pártokhoz csatlakozás, szavazás a választásokon, stb.).

Az európai közvélemény összetett és sokszínű, különböző nemzeti jövőképeket tükröz, ezért megértése nagy kihívást jelentő feladat.

Az Európai Bizottság élen jár az európai közvélemény elemzésére szolgáló modern eszközök kifejlesztésében – ilyenek például az Eurobarométer felmérései:

- Az Eurobarométer a legnagyobb európai adatbázissá nőtte ki magát, mely az összes EU-tagállamban és a tagjelölt országokban rendszeresen vizsgálja a közvélemény alakulását, felméréseiben minden alkalommal több ezer ember vesz részt. Minden felmérés független vizsgálat tárgyát képezi. Eredményeit a nagyközönség és az akadémiai kutatók rendelkezésére bocsátják.

- Az európai kérdésekkel kapcsolatos független, de az EU kutatási alapjai által támogatott társadalomkutatás fellendült: 1994 óta több mint 350 multinacionális projekt indult. Mindez – független elemzési eszközökkel – széleskörű rálátást biztosított az európai politikai döntéshozók és polgárok közötti kapcsolat erősségeire és gyenge pontjaira.

- Folyamatos erőfeszítések történtek az Eurobarométer minőségének javítására és jelentősségének növelésére. Jelenleg folyik a módszertan újraértékelése, mivel égető szükség jelentkezik arra, hogy az európai közvélemény irányzatait szélesebb körben és mélyebb szinten megértsük.

Mit lehetne még tenni az európai közvélemény felméréséhez? Az Eu-intézmények szorosabb együttműködésben dolgozhatnának az Eurobarométer felméréseinek tervezésén és programozásán, illetve az eredmények terjesztésén. Az EU-intézmények és civil társadalmi szervezetek közötti nyilvános eszmecserék kísérhetnének minden újabb Eurobarométer-felmérést. Az első fázist 2006 tavaszán egy speciális Eurobarométer felmérés-sorozat és az EU-kommunikációról szóló minőségi tanulmányok alkothatnák. Ahhoz, hogy jobban előre lehessen látni és meg lehessen érteni azokat az irányzatokat, amelyek Európa jövőjével kapcsolatban a közvéleményben jelentkeznek, az EU-intézmények és tagállamok közötti együttműködés új dimenzióit kellene feltérképezni. Két lehetséges javaslat: A közvélemény-kutatás területén dolgozó nemzeti szakértők új hálózata, melynek célja a legjobbnak ítélt gyakorlat másokkal történő megosztása és a kutatók között együttműködés kialakítása minden szinten. Az EU-intézmények és a tagállamok összegyűjthetnék a rendelkezésre álló forrásokat egy független Európai Közvélemény Megfigyelő Intézetet felállításához, mely azonosítaná és mélységeiben elemezné a közvélemény alakulását. |

5. EGYÜTTMűKÖDÉS A FELADATOK ELVÉGZÉSÉBEN |

- A hatékonyan működő európai „közszférát” nem lehet Brüsszelből létrehozni. Ez a célkitűzés csak akkor valósulhat meg, ha minden kulcsszereplő melléáll, és minden szinten támogatják előrejutását. A nemzeti szint marad az az elsődleges pont, ahol a politikai vitába be lehet kapcsolódni, és a tagállamok kormányainak feladata, illetve egyéb nemzeti szereplők felelőssége, hogy az európai eszmecsere megfelelő kiterjesztéséhez alkalmazzák a nemzeti csatornákat.

Minden kulcsszereplőnek partnerségben kell gondolkodnia:

- A tagállamokat hosszú távú együttműködési elkötelezettség köti az európai intézményekhez: részt vesznek az Európáról szóló tájékoztatásban, és nemzeti kapcsolatokat alakítanak ki Brüsszellel. Néhány tagállam – egyéni indíttatásból – aktívan ösztönözte a nyilvános vitát például az európai alkotmányjavaslatról. Azonban sokkal többet is lehetne tenni ezen a területen[7].

- Több erőfeszítést kellene tenni annak biztosítása érdekében, hogy az EU-intézmények egymással összhangban dolgozzanak a kommunikáció javításán. Az EU-intézmények és a tájékoztatási intézményközi csoportba tartozó szervek – a helyi lehetőségek kiaknázásával – segíthetnének az EU-kommunikáció decentralizálásában, és ösztönözhetnék a tagállamokat, hogy a polgárokat az EU-ügyekkel kapcsolatban aktívabban tájékoztassák.

- Sok európai politikát és programot regionális és helyi szinten hajtanak végre. A helyi és regionális hatóságok tehát megfelelő pozícióban vannak ahhoz, hogy párbeszédet kezdeményezzenek a polgárokkal és aktívan bevonják a helyi közösségeket az EU ügyeibe. Már működik néhány ilyen jellegű hatékony partnerség. Például a Bizottság és a skót kormány olyan konkrét projekten dolgozik, melynek célja, hogy a polgárok és az intézmények között kétirányú kezdeményezések indításával „a döntéseket közelebb vigye az emberekhez”.

- A politikai pártok az európai ügyekkel kapcsolatos közvélemény alakításában játszanak fontos szerepet, továbbá nekik is kiemelt feladatuk, hogy az eszmecserét ösztönözzék, és hozzájáruljanak az európai közszféra kialakításához.

- A civil társadalmi szervezetek , ideértve a szakmai és ágazati szervezeteket is, szintén nagyon fontos szerepet játszhatnak az európai ügyekkel kapcsolatos tudatosság kialakításában és a politikai vitákban való részvétel ösztönzésében, illetve abban, hogy aktív részvételre ösztönözik az embereket ezekben a vitákban.

Hogyan fog működni a partnerség? A nemzeti és európai szintek közötti együttműködés bevezethetne új, nemzeti szintű kezdeményezéseket: a Bizottság éves stratégiai prioritásairól szóló nyilvános és parlamenti eszmecsere; közvetlen kapcsolatfelvétel és eszmecsere nemzeti miniszterek és európai biztosok között, melyről a nemzeti média számolna be, stb. Azon területekre lehetne fektetni a hangsúlyt, amelyeken az EU és a tagállamok tevékenysége már összehangolt. Az együttműködés lehet pénzügyi jellegű – például olyan menedzselési partnerség, mint amilyet a Bizottság kötött a német hatóságokkal –, illetve lehet operatív, ez esetben az európai információközvetítő központok és hálózatok – például az új Europe Direct hálózat – bevonásával történő együttműködés. A nyilvános tájékoztatással foglalkozó nemzeti hatóságok között új, strukturált együttműködési formákat kellene felkutatni. Ezek célja az lenne, hogy lehetővé tegyék az Európáról folytatott kommunikációval kapcsolatos tapasztalatok megosztását és közös kezdeményezések indítását. A szorosabb együttműködés kiemelkedően fontos a külkapcsolatok területén. Az EU-nak a világban betöltött szerepéről folytatott kommunikáció hatékony módja annak, hogy a polgárokban elkötelezettséget ébresszen az európai ügy iránt, illetve a világ többi részén jobban megértsék s ezért fokozottabban támogatassák az Európai Uniót. Az e területen folytatott szorosabb együttműködés érdekében több együttműködési formát is meg lehetne vizsgálni, például a nyilvános diplomácia kapacitásainak növelésére tenni erőfeszítéseket. Az EU-intézményeknek nagyobb hangsúlyt kellene fektetniük az összehangoltságra és a polgárok felé fordulásra. Elsősorban a Bizottság és az Európai Parlament együttműködését kellene több területre kiterjeszteni, illetve a tájékoztatási intézményközi csoport keretei közt létrejött munkamegállapodásokat felülvizsgálni. Ez magában foglalná a PRINCE költségvetési keretében[8] indított jelenlegi kezdeményezések felülvizsgálatát is. Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság és a Régiók Bizottsága már jelenleg is tesz lépéseket az európai ügyekkel kapcsolatos, a civil társadalom bevonásával történő regionális és helyi szintű eszmecsere ösztönzésére. A Bizottság és a bizottságok közötti együttműködésről nemrégiben elfogadott jegyzőkönyvek e területen még nagyobb közös erőfeszítéseket tesznek lehetővé. A politikai pártok feladata lenne, hogy tagjaikat még jobban bevonják Európa politikai ügyeibe, és nemzeteken átívelő európai szellemi munkacsoportok segítségével hozzájáruljanak a vitához. Arra kellene ösztönözni őket, hogy programjaikba európai elemeket is beépítsenek. A civil társadalmi szervezetek fontos szerepet kapnak az európai vitában. Szerepüket a nyilvános tájékoztatás területén célzott együttműködési projektek végrehajtásával lehetne tovább erősíteni. |

- 6. KÖVETKEZTETÉS

Az Európai Unió olyan közös projekt, melyben a kormányzat minden szintje, az összes szervezeti forma és a társadalom minden tagja részt vesz. A polgároknak az európai kérdésekkel kapcsolatban joguk van a tájékozódáshoz, a véleménynyilvánításhoz, illetve joguk van ahhoz, hogy véleményüket meghallgassák. A kihívást a kommunikáció terén tehát a csere, a tanulási folyamat, a párbeszéd kialakulásának megkönnyítése jelenti.

Európa akkor tud felnőni a feladathoz, ha az érintett felek mindegyike együttesen felállított célrendszerrel és intézkedésekből álló közös eszköztárral rendelkezik majd. Más szóval újító jelleggel működik együtt a többiekkel.

A fehér könyv körvonalazza a feladatot, és meghatározza végrehajtásának módját. Most az európai intézményeken, tagállamokon, helyi és regionális kormányzatokon, nem kormányzati szervezeteken, érintett feleken és az európai polgárokon a sor, hogy megosszák velünk meglátásaikat a kapcsolatteremtés és kommunikáció leghatékonyabb formáiról.

PÉNZÜGYI KIMUTATÁS

1. A JAVASLAT CÍME:

FEHÉR KÖNYV AZ EURÓPAI KOMMUNIKÁCIÓS POLITIKÁRÓL

2. ABM/EBA KERET (TEVÉKENYSÉGALAPÚ GAZDÁLKODÁSI ÉS KÖLTSÉGVETÉS-TERVEZÉSI KERET)

Szakpolitikai területek:

16 – SAJTÓ ÉS TÁJÉKOZTATÁS

Tevékenységek:

16.03 – A közvélemény változásának elemzése és a polgároknak szóló általános tájékoztatás fejlesztése

16.04 – Tájékoztatási eszközök integrált irányítása

3. KÖLTSÉGVETÉSI TÉTELEK

3.1. Költségvetési tételek (működési tételek és kapcsolódó technikai és igazgatási segítsényújtási tételek (korábban: BA-tételek)) beleértve a következő megnevezéseket:

16 03 01 – Közvélemény-elemzés és a polgárokhoz közel végzett fellépések

16 03 02 – Fellépések a kommunikáció területén

16 04 03 – Kommunikációs eszközök

3.2. A fellépés és a pénzügyi kihatás időtartama:

Az európai kommunikációs politikáról szóló fehér könyv közzétételével kezdetét veszi egy olyan konzultációs folyamat, mely 6 hónapig – 2006. februártól júniusig vagy júliusig – tart. A fehér könyvhöz kapcsolódó pénzügyi hatások tehát e konzultáció megfelelő végrehajtásához szükséges intézkedésekre korlátozódnak.

3.3. Költségvetési jellemzők:

Költségvetési tétel | Kiadás típusa | Új | EFTA-hozzájárulás | Tagjelölt országok hozzájárulásai | A pénzügyi terv fejezete |

16 03 01 | Nem kötelező | diff. | NEM | NEM | NEM | 3. |

16 03 02 | Nem kötelező | diff. | NEM | NEM | NEM | 3. |

16 04 03 | Nem kötelező | diff. | NEM | NEM | NEM | 3. |

4. FORRÁSOK ÁTTEKINTÉSE

4.1. Pénzügyi források

4.1.1. A kötelezettségvállalási előirányzatok és a kifizetési előirányzatok áttekintése

millió euro (három tizedesjegyig)

Kiadás típusa | Szakasz száma | 2006 | Következő évek | Összesen |

Működési kiadások |

Kötelezettségvállalási előirányzatok | 8.1 | a | 0,875 | --- | 0,875 |

Kifizetési előirányzatok | b | 0,875 | --- | 0,875 |

TELJES REFERENCIAÖSSZEG |

Kötelezettségvállalási előirányzatok | a | 0,875 | --- | 0,875 |

Kifizetési előirányzatok | b | 0,875 | --- | 0,875 |

Referenciaösszegen kívüli igazgatási kiadások |

Személyi és kapcsolódó kiadások (NDE) | 8.2.5 | d | 0,405 | --- | 0,405 |

A fellépés indikatív összköltsége

TELJES KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZAT beleértve a személyzeti költséget | a+d | 1,280 | --- | 1,280 |

TELJES KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZAT, beleértve a személyi költséget | b+d | 1,280 | --- | 1,280 |

4.1.2. A pénzügyi programozással való összeegyeztethetőség

E javaslat pénzügyi hatása a 2006-os pénzügyi évre korlátozódik. E költségvetés tekintetében a javaslat összeegyeztethető a jelenlegi pénzügyi programozással.

A tervezett tevékenységek végrehajtását a 16. költségvetési tétel alatt szereplő meglévő előirányzatok átcsoportosításával fedezik.

4.2. Humán erőforrás (tisztviselők, ideiglenes és külső alkalmazottak) – a részleteket lásd a 8.2.1. pontnál

Éves szükségletek | 2006 |

A személyi állomány teljes létszáma | 5 |

5. JELLEMZŐK ÉS CÉLKITŰZÉSEK

Az európai kommunikációról szóló fehér könyv fő célja, hogy kiterjedt konzultációs folyamatot indítson az európai kommunikációs politika általános aspektusairól és a benne foglalt javasolt intézkedésekről. Jelen fázisban tehát ezek a javasolt intézkedések nem minősülnek valódi operatív javaslatnak, ezért nem képezik e pénzügyi kimutatás tárgyát.

A konzultáció tervezett időtartama 6 hónap, melynek kezdete 2006. február, vége 2006. június vagy július.

A javasolt intézkedések csak a konzultációs időszak lezárulásával képezhetik hivatalos bizottsági javaslatok tárgyát, és csak ezután készülhet hozzájuk pénzügyi kimutatás.

5.1. Szükséges intézkedések

A konzultációs folyamat végrehajtásához két weboldalt kell létrehozni, egyet az európai chartával kapcsolatos, tájékoztató és eszmecsere-jellegű konzultációhoz, a másikat pedig a fehér könyv teljes tartalmára irányuló konzultációhoz.

A Bizottság főigazgatóságai között történő átcsoportosítás révén létre kell hozni egy olyan munkacsoportot, mely lehetővé teszi a konzultációs folyamat figyelemmel kísérését, biztosítja annak felügyeletét, és felhasználja eredményeit.

Öt speciális konferencia kerül megszervezésre Brüsszelben (lehetőség szerint a többi intézménnyel együttműködve) az érintett partnerek részvételével, 2006. február és június vagy július között.

2006 tavaszán speciális Eurobarométer-felméréssorozat indul az elemzésre legalkalmasabbnak bizonyuló adatok összegyűjtése érdekében.

5.2. A közösségi részvétel által képviselt hozzáadott érték, valamint a javaslatnak az egyéb pénzügyi eszközökkel való összeegyeztethetősége és esetleges szinergiája

A bizottsági intézményi jogosultságokra támaszkodva a fehér könyv azt a célt tűzi ki, hogy az „Európáról folytatott kommunikáció" kérdéskörében növelje a közösségi részvétel által képviselt hozzáadott értéket. Ahogyan azt az Európai Tanács a 2005. júniusi következtetéseiben újra kiemelte, az Európáról folytatott kommunikáció a közösségi intézmények – főként a Bizottság – és a tagállamok regionális, illetve helyi nemzeti hatóságainak közös felelőssége. A Bizottságnak az Európai Tanács által is kiemelt különleges szerepe az, hogy a főbb cselekvési irányvonalakat kidolgozza, és a partnerek által vállalt tevékenységeket koordinálja.

5.3. A javaslat céljai, az attól várt eredmények, illetve az azzal összefüggő mutatók tevékenységalapú irányítás keretében (ABM)

A fehér könyv végső célkitűzése a benne meghatározott öt területre vonatkozó konkrét javaslatok megvalósítása.

Ennek érdekében – a létrehozandó két weboldalon és az Eurobarométer-felmérések eredményeinek felhasználásán túl – a konzultációs folyamatot erősíti az a Brüsszelben rendezendő öt konferencia, mely a Bizottság intézményi, illetve külső partnereinek (szervezett civil társadalom) részvételével zajlik majd.

A konzultáció lebonyolításának sikerét a partnerek a fent említett konferenciákon való részvételének arányán, illetve a két említett weboldalra elküldött hozzászólások számán lehetne mérni.

E konzultációs folyamat végén (2006. július) minden munkaterületen vegyes (bizottsági és partnerekből álló) különleges munkacsoportokat hoznak létre a konkrét operatív javaslatok kidolgozására.

5.4. Végrehajtási módszer

Központosított irányítás, közvetlenül a Bizottság által

6. FELÜGYELET ÉS ÉRTÉKELÉS

6.1. Felügyeleti rendszer

A konzultációs folyamat végén olyan felügyeleti rendszer kerül felállításra, melynek célja annak megállapítása, hogy a konzultáció eredményei mennyire segítik konszenzus létrejöttét a fehér könyvben található javasolt intézkedések összességének végrehajtása tekintetében.

6.2. Értékelés

6.2.1. Előzetes értékelés

Meg kell említeni, hogy a javaslat jellege miatt hatásvizsgálat végrehajtására került sor. A konzultációs folyamat keretében tervezett tevékenységek azok közé a tevékenységek közé tartoznak, melyeket hagyományosan a Sajtó- és Tájékoztatási Főigazgatóság irányít.

6.2.2. Az időközi/utólagos értékelés nyomán hozott intézkedések (hasonló, korábbi tapasztalatok tanulsága)

A konzultáció eredményeiről jelentés készül.

6.2.3. A jövőbeni értékelések feltételei és gyakorisága

Ezek a konzultációs folyamat eredményeként létrejövő operatív javaslatokhoz kapcsolódóan kerülnek alkalmazásra, ezért azok számától és jellegétől függnek majd.

7. Csalás elleni intézkedések

Ami a konzultációs folyamat lebonyolítása során tervezett tevékenységeket illeti, a pénzügyi szabályozásnak a költségvetés végrehajtására és különösen az ellenőrzési intézkedésekre vonatkozó rendelkezései kerülnek végrehajtásra.

8. A FORRÁSOK RÉSZLETEZÉSE

8.1. A javaslat célkitűzéseinek pénzügyi költségei

Az alábbi táblázatban szereplő költségek az 5.1. pontban meghatározott tevékenységek végrehajtásához szükséges összegeket jelölik.

Kötelezettségvállalási előirányzatok millió euróban (három tizedesjegyig)

Teljesítések típusa | Átlagos költség | 2006 | ÖSSZESEN |

Teljesítések száma | Összköltség | Teljesítések száma | Összköltség |

- Eurobarométer (16 03 01) | Felmérések | 0,300 | 2 | 0,600 | 2 | 0,600 |

- Konferenciák (16 03 02) | Konferencia-szervezés | 0,025 | 5 | 0,125 | 5 | 0,125 |

- Weboldalak (16 04 03) | A weboldalak létrehozása és kezelése | 0,075 | 2 | 0,150 | 2 | 0,150 |

ÖSSZKÖLTSÉG | 0,875 |

8.2. Igazgatási kiadások

8.2.1. Személyi állomány létszáma és típusa

A táblázatban jelölt személyi állomány egy olyan ideiglenes munkacsoport létrehozásához szükséges, melynek szerepe az, hogy felügyelje a konzultációs folyamatot, továbbá elemezze és felhasználja a meghatározott öt munkaterületen a konkrét operatív javaslatok kidolgozására irányuló hozzászólásokat. A munkacsoport tagjai a Sajtó- és Tájékoztatási Főigazgatóság tisztviselői közül kerülnek ki. Két álláshely a Sajtó- és Tájékoztatási Főigazgatóság beleegyezésével történő átcsoportosítás révén kerül betöltésre (ez az intézkedés nem a belső átszervezés során már megvalósított – az új szervezeti felépítésben már feltüntetett – átcsoportosítások keretében zajlik majd). Ami a többi három álláshelyet illeti, a 2006-os forráselosztás keretében a Sajtó- és Tájékoztatási Főigazgatósághoz rendelt – eredetileg a képviseletek erősítésére szánt – álláshelyeket vonják vissza, és csoportosítják át a fehér könyvvel kapcsolatos tevékenységekhez.

Foglalkoztatás jellege | A fellépés kezelésére a meglévő és/vagy pótlólagos állományból kirendelendő létszám (álláshelyek száma/teljes munkaidős egyenérték) |

2006 |

Tisztviselők vagy ideiglenes alkalmazottak (16 01 01) | A*/adminisztrátor | 5 |

ÖSSZESEN | 5 |

8.2.2. A fellépés keretében felmerülő feladatok leírása

A Sajtó- és Tájékoztatási Főigazgatóságon belül mobilizált A kategóriás tisztviselők munkacsoportot hoznak létre, melynek szerepe a konzultáció irányítása és a fehér könyvben foglalt javasolt intézkedésekre alapuló konkrét operatív javaslatok végrehajtása lesz.

8.2.3. A – jogszabályban meghatározott – állomány származási helye

( A cserére vagy meghosszabbításra kerülő program irányításához jelenleg hozzárendelt álláshelyek

( Az n. évi éves politikai stratégiában/előzetes költségvetés-tervezetben már kijelölt állások

( A következő éves politikai stratégia/előzetes költségvetés-tervezet eljárásának a keretében igénylendő álláshelyek

X A Sajtó- és Tájékoztatási Főigazgatóságon belül meglévő állomány átcsoportosításával nyert álláshelyek (2 álláshely) + 3 álláshely a 2006-os forráskeretből

( Az n. évben szükséges, de az éves politikai stratégiában/előzetes költségvetés-tervezetben az adott évre nem előirányzott állások

8.2.4. A referenciaösszegbe beletartozó egyéb igazgatási kiadások (XX 01 04/05 – Igazgatási kiadások)

Nincs adat

8.2.5. A referenciaösszegbe nem beletartozó személyi és kapcsolódó költségek

millió euro (három tizedesjegyig)

A személyi állomány fajtája | 2006 |

Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak (16 01 01) | 0,405 |

(A referenciaösszegbe NEM beletartozó) személyzeti összköltség és kapcsolódó költségek | 0,405 |

Számítás – Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak A kiválasztás időszakát is figyelembe véve 5 tisztviselő 2006. áprilistól decemberig. 5 tisztviselő x 108.000 euro / év, 9 hónapra = 405.000 euro |

8.2.6. A referenciaösszegbe nem beletartozó egyéb igazgatási kiadások

millió euro (három tizedesjegyig)

2006 | ÖSSZESEN |

16 01 02 11 05 – Információs rendszerek | p.m. | p.m. |

2. Egyéb irányítási kiadások összesen (16 01 02 11.) | p.m. | p.m. |

3. Egyéb igazgatási jellegű kiadások |

A személyi és kapcsolódó költségeken kívüli – a referenciaösszegbe NEM beletartozó – igazgatási kiadások összesen | p.m. | p.m. |

[1] Cselekvési terv: SEC(2005) 985, 2005.7.20.

[2] D-terv: COM(2005) 494, 2005.10.13.

[3] A fehér könyv készítése során a Bizottság megfelelő figyelmet fordított az Európai Unió információs és kommunikációs stratégiájának végrehajtásáról szóló európai parlamenti állásfoglalás (Herrero-jelentés, 2004/2238(INI)) ajánlásainak. A fehér könyv továbbá hasznosította a számos nyilvános esemény során, illetve a különböző szakértők és érintett felek személyes hozzájárulásán keresztül nyert információkat. 2005. november 8-án az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság az érintettek számára „Áthidalni a szakadékot” címen fórumot rendezett (http://www.esc.eu.int/stakeholders_forum/index_en.asp). November 25-én a Régiók Bizottsága plenáris ülésen vitatta meg a Bizottság fehér könyvének lényegi mondanivalóját. Az előkészítési szakasz közben kapott részletes javaslatokat és indítványokat a fehér könyvre irányuló folyamatos konzultációk során szintén újra meg fogják vizsgálni.

[4] Az Európai Unió alapjogi chartájának 11. cikke előírja:

(1) Mindenkinek joga van a véleménynyilvánítás szabadságához. Ez a jog magában foglalja a véleményalkotás szabadságát, valamint az információk és eszmék megismerésének és közlésének szabadságát anélkül, hogy ebbe hatósági szerv beavatkozhatna, továbbá országhatárokra való tekintet nélkül.(2) A tömegtájékoztatás szabadságát és sokszínűségét tiszteletben kell tartani.

[5] Cselekvési terv: SEC(2005) 985, 2005.7.20.

[6] Európai átláthatósági kezdeményezés SEC(2005) 1300, 2005.11.9.

[7] Például az EU-ügyekkel foglalkozó Irish National Forum on Europe (Európáról rendezett ír nemzeti fórum) mintájára.

[8] A PRINCE-t 1995-ben hozták létre a célból, hogy összefogja az EU-költségvetésből finanszírozott, prioritást élvező tájékoztatási területeket. 2006-ban 5 terület kerül finanszírozásra („Gazdasági és Monetáris Unió”, „Az EU jövője”, „A jog érvényesülése, szabadság és biztonság”, „Az EU szerepe a világban” és „Bővítés”).