HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 178/2

Tizenötödik jelentés a kézi- és könnyűfegyverek, valamint az azokhoz szükséges lőszerek tiltott felhalmozása és kereskedelme elleni küzdelmet célzó uniós stratégia végrehajtásában elért eredményekről – (2013/I)

2014/C 178/02

I. BEVEZETÉS

A kézi- és könnyűfegyverek, valamint az azokhoz szükséges lőszerek tiltott felhalmozása és kereskedelme elleni küzdelmet célzó uniós stratégia végrehajtásában elért eredményekről szóló tizenötödik jelentés a 2013 első félévét (2013. január 1–2013. június 30.) érintő uniós tevékenységekre terjed ki. A jelentést az EKSZ Biztonságpolitikai és Konfliktusmegelőzési Igazgatóságának tömegpusztító fegyverekkel, hagyományos fegyverekkel és űrügyekkel foglalkozó részlege készítette, együttműködve az EKSZ és az Európai Bizottság egyéb érintett szolgálataival. Az Európai Unió a jelentéstételi időszak során folytatta a kézi- és könnyűfegyvereket és az azokhoz szükséges lőszereket érintő kérdésekkel kapcsolatos megbeszélések előmozdítását valamennyi többoldalú fórumon, továbbá a vonatkozó nemzetközi eszközök – például a kézi- és könnyűfegyverek tiltott kereskedelme minden formájának megelőzéséről, leküzdéséről és megszüntetéséről szóló ENSZ cselekvési program – keretében harmadik országokkal folytatott politikai párbeszédek során. Külön megemlítendő, hogy az EU aktívan részt vett az ENSZ keretében 2013. március 18. és 28. között, New Yorkban tartott, a Fegyverkereskedelmi Szerződéssel foglalkozó diplomáciai zárókonferencián, és üdvözölte, hogy a szerződést az ENSZ Közgyűlése 2013. április 2-án elfogadta. A jelentéstételi időszak alatt az EU folytatta továbbá a kézi- és könnyűfegyverek, valamint az azokhoz szükséges lőszerek tiltott kereskedelme és felhalmozása elleni küzdelemre, illetve e kereskedelem és felhalmozás megelőzésére irányuló, széles skálán mozgó projektek végrehajtását, és új kezdeményezésekkel is előállt, melyek részletes kidolgozása a következő hónapok feladata lesz.

II. AZ EU SALW STRATÉGIÁBAN SZEREPLŐ CSELEKVÉSI TERV VÉGREHAJTÁSA

II.1. Hatékony többoldalúság a kézi- és könnyűfegyverek, valamint az azokhoz szükséges lőszerek kínálata és destabilizáló terjesztése elleni globális, regionális és nemzeti mechanizmusok kidolgozása érdekében

a) A kézi- és könnyűfegyverek tiltott kereskedelme minden formájának megelőzéséről, leküzdéséről és megszüntetéséről szóló 2001-es ENSZ cselekvési program végrehajtása

Az ENSZ Leszerelési Ügyek Hivatala (UNODA) által az ezen cselekvési program végrehajtása érdekében végzett tevékenységek támogatásáról szóló tanácsi határozat (a 2011. július 18-i 2011/428/KKBP tanácsi határozat) keretében, az Arab Liga titkárságával közösen regionális találkozót szerveztünk az Arab Liga tagállamai számára, amelyre 2013. június 10–11-én Kairóban került sor.

Ez volt a cselekvési program végrehajtásával kapcsolatban az első regionális találkozó azon 2012. évi felülvizsgálati konferenciát követően, melyen az ENSZ valamennyi tagállama konszenzussal elfogadta a cselekvési program teljes körű és hatékony végrehajtásának jövőbeli előmozdításával kapcsolatos zárónyilatkozatot. A felülvizsgálati konferencia eredményeinek megvitatása a kairói találkozó egyik legfontosabb kérdése volt. Az Arab Liga számos tagállama élénk érdeklődést tanúsított a lőszerkezeléssel kapcsolatos képzési lehetőségek iránt, és üdvözölték, hogy a tanácsi határozat alapján végzett tevékenységek keretében a lőszerekkel kapcsolatos nemzetközi technikai iránymutatásokat (IATG) lefordították arab nyelvre. A tagállamok üdvözölték továbbá az ENSZ SaferGuard IATG szoftverét, amelyet szintén az UNODA által végzett tevékenységekhez nyújtott uniós támogatással fejlesztettek ki, azzal a céllal, hogy az e területen dolgozó szakértőknek pontos és hatékony útmutatást adjon az IATG lőszerbiztonsági normáinak betartását illetően (lásd: http://www.un.org/disarmament/un-saferguard/).

2013 első felében a 2011/428/KKBP tanácsi határozat végrehajtása tekintetében más fontos lépések is történtek, nevezetesen azzal kapcsolatban, hogy három afrikai országban fegyverjelölő berendezések felállítására kerüljön sor. Kiterjedt megbeszéléseket követően Burkina Faso, Togo, és – ami különösen fontos – Mali illetékes hatóságai kérték, hogy bocsássanak a rendelkezésükre ilyen berendezéseket. Mali (francia kormányzati segítséggel) jelentős erőfeszítéseket tesz haderejének konszolidálása érdekében, és az elkövetkező hónapokban várhatóan jelentős volumenű közbeszerzést kezdeményez e téren. E reformtörekvésekbe jól illeszkedne egy fegyverjelölési program is. Az UNODA mindhárom országgal együttműködik a fegyverjelölő berendezések rendelkezésre bocsátása hivatalos kereteinek megteremtése érdekében, ami a tanácsi határozat végrehajtásának egyik központi kérdése lesz az eljövendő hónapokban. Emellett – tekintettel az ENSZ SaferGuard nemzetközi technikai iránymutatásainak és az ahhoz kapcsolódó szoftvernek a sikeres létrehozására – 2013 novemberében az ENSZ SaferGuard programja keretében sor kerül a program végrehajtását folytatni hivatott technikai felülvizsgálati bizottság alakuló ülésére.

b) Fegyverkereskedelmi Szerződés

Az EU melegen üdvözli a Fegyverkereskedelmi Szerződés elfogadását, és szilárd meggyőződése, hogy amikor majd széles körűen és ténylegesen végrehajtják, a szerződés jelentős előrelépést hozhat egyrészt a tekintetben, hogy a jogszerű nemzetközi fegyverátadások felelősségteljesebben és átláthatóbban menjenek végbe, másrészt pedig a tiltott fegyverkereskedelem elleni küzdelem terén. Ennek érdekében az EU támogatni kívánja a szerződés egyetemes elfogadását és teljes körű végrehajtását.

Fontos lépés volt, hogy a szerződés rendelkezéseit a kézi- és könnyűfegyverekre is kiterjesztették. A kézi- és könnyűfegyverek jogszerű nemzetközi átadásának szigorúbb ellenőrzésével – például a végfelhasználókat érintő szigorúbb ellenőrzésekkel és biztosítékokkal, valamint a fegyverek eltérítésének hatásait enyhíteni hivatott intézkedésekkel – tovább csökkenthető annak veszélye, hogy a kézi- és könnyűfegyverek bekerüljenek az illegális kereskedelembe. A Fegyverkereskedelmi Szerződés kiegészíti továbbá az ENSZ más releváns eszközeit, például a kézi- és könnyűfegyverek tiltott kereskedelme minden formájának megelőzéséről, leküzdéséről és megszüntetéséről szóló cselekvési programot és a lőfegyverekről szóló jegyzőkönyvet.

Az ENSZ-ben betöltött megfigyelői státusának megfelelően az EU tevékenyen részt vett a 2013. március 18. és 28. között New Yorkban megrendezett, a Fegyverkereskedelmi Szerződéssel foglalkozó diplomáciai ENSZ-zárókonferencián. Mivel nem jött létre konszenzus, de a szöveget csak három ENSZ-tagállam (Szíria, a KNDK és Irán) ellenezte, a szerződéstervezetnek a konferencia által kidolgozott szövegét az ENSZ-közgyűlés elé terjesztették, amely április 2-án szavazással elfogadta azt. Azt követően, hogy 2013. június 3-án aláírásra megnyitották, valamennyi uniós tagállam aláírta a Fegyverkereskedelmi Szerződést, és a vonatkozó uniós és nemzeti eljárási követelményeknek megfelelően jelenleg már a megerősítési folyamat zajlik.

A 2010. június 14-i 2010/336/KKBP tanácsi határozat teljes körű megvalósítását követően – amely határozat regionális szemináriumok világszerte történő szervezésével mozdította elő a Fegyverkereskedelmi Szerződés keretében zajló folyamatot – 2013. január 22-én elfogadásra került a 2013/43/KKBP tanácsi határozat, amelynek célja az e területre irányuló uniós támogatás folytatása. Két szemináriumra is sor került Genfben, 2013 márciusában és júniusában, ahol a legfontosabb érdekeltek a márciusi diplomáciai konferencia előkészítését, illetve a jövőbeli végrehajtás jelentette kihívásokat vitatták meg.

c) Az Egyesült Nemzetek keretében létrejött, a nemzetközi szervezett bűnözés elleni egyezményt kiegészítő, a lőfegyverek tiltott előállítása és kereskedelme elleni jegyzőkönyv végrehajtása

2013. március 22-én elfogadásra került a lőfegyverek, lőfegyverdarabok, alkotóelemeik és lőszereik tiltott gyártásáról és kereskedelméről szóló jegyzőkönyv (lőfegyverekről szóló jegyzőkönyv) elfogadásáról szóló tanácsi határozattervezet, amely jegyzőkönyv az Egyesült Nemzetek keretében létrejött, a nemzetközi szervezett bűnözés elleni egyezményt egészíti ki. A Tanács várhatóan az év végéig elfogadja e határozatot, az Európai Parlament egyetértésével. A jogalkotási javaslat célja az, hogy lezárja a lőfegyverekről szóló jegyzőkönyvnek az uniós jogszabályokba való átültetése folyamatát. A lőfegyverekről szóló jegyzőkönyvnek az EU általi megkötése még mindig függőben van, és nemzetközi kötelezettségvállalást jelent az EU számára.

A Stabilitási Eszköz hosszú távú összetevője révén 2013 első felében folytatódott a lőfegyverek tiltott transznacionális kereskedelmének a Fegyverkereskedelmi Szerződés megerősítésének és végrehajtásának ösztönzése által történő megelőzését és megakadályozását célzó hároméves projekt (2011. március–2014. február). A projekt földrajzi hatálya kiterjed Nyugat-Afrikára (Benin, Burkina Faso, Gambia, Ghána, Mali, Mauritánia, Szenegál, Togo), Dél-Amerikára (Argentína, Bolívia, Brazília, Chile, Paraguay, Uruguay) és a karibi térségre (Jamaica). A lőfegyverekről szóló jegyzőkönyvnek Latin-Amerikában, a karibi térségben és Nyugat-Afrikában történő megerősítése és végrehajtása elősegítésének céljával összhangban folytatódott a technikai segítségnyújtás a jogharmonizáció és a SALW-készletek kezeléséhez szükséges kapacitásépítés céljából. A civil társadalom általi fokozottabb részvétel és felügyelet érdekében a projekt ráirányítja a figyelmet a kézi- és könnyűfegyverekkel kapcsolatos kérdésekre is. Az előirányzott tevékenységek közé tartozik még a lőfegyverek régiók közötti tiltott kereskedelméről készítendő tanulmány is, amely a partnerországok számára a szakpolitikai döntéshozatalt alátámasztó tényeket fog biztosítani. A projekt végrehajtásáért az ENSZ Kábítószer- és Bűnügyi Hivatala (UNODC) felel.

A Stabilitási Eszköz hosszú távú összetevője keretében az EU továbbá folyamatos pénzügyi támogatást nyújt az INTERPOL-nak az elveszett, ellopott, csempészett vagy illegálisan tartott lőfegyverek mozgási útvonalának felkutatását és nyomon követését szolgáló adatbázis (iARMS) kifejlesztéséhez és az Interpol I24/7 rendszerén keresztül történő üzembe helyezéséhez annak érdekében, hogy megkönnyítse a bűnüldöző szervek közötti regionális és a transzregionális információcserét és vizsgálati együttműködést. A próbaüzemeltetés (2011–2012) fókuszában nyugat-afrikai (Benin, Burkina Faso, Gambia, Ghána, Mali, Mauritánia, Niger, Szenegál, Togo), dél-amerikai (Argentína, Bolívia, Brazília, Chile, Paraguay, Peru, Uruguay), karibi térségi (Jamaica) és európai (Cseh Köztársaság, Horvátország, Portugália, Spanyolország) országok álltak. Az Interpol iARMS rendszeréhez a Stabilitási Eszköz keretében nyújtott hosszú távú támogatás második szakaszára vonatkozó szerződés teljesítése 2013 januárjában kezdődött meg (2013–2014). A támogatás második szakaszának célja, hogy javítsa a rendszer működését, és hogy az iARMS az INTERPOL mind a 190 tagjának a rendelkezésére álljon. A projekt keretében előirányozták továbbá az ezzel kapcsolatos kapacitásépítést és képzést, valamint a lőfegyverekhez kötődő bűncselekmények elleni küzdelemre irányuló bűnügyi felderítési szolgáltatásokat.

A lőfegyverek kérdésében való még határozottabb uniós fellépés érdekében a Bizottság (Belügyi Főigazgatóság) jelenleg is dolgozik egy közleményen, melyet várhatóan 2013 októberében terjeszt be, és amelyben meghatározza, hogy mely területeken van szükség további jogalkotási és operatív intézkedésekre. A közlemény bűnüldözési szempontból fogja áttekinteni a lőfegyverek tiltott kereskedelmének visszaszorítását célzó, meglévő uniós intézkedéseket, valamint ismerteti majd, hogy a Bizottság véleménye szerint e téren a jövőben milyen lépésekre lesz szükség. A Bizottságnál folyamatban van a „lőfegyverekre vonatkozó 2015. évi csomag” kidolgozása, amely esetleg jogalkotási javaslatokat is magában foglalhat elsősorban a lőfegyverek hatástalanítására és megjelölésére vonatkozó eljárások, másodsorban pedig a lőfegyverek tiltott kereskedelmével szembeni büntetőjogi szankciók közelítése tekintetében.

A Bizottság továbbá 2013 márciusában elfogadott egy határozatot, melynek célja az illegális fegyverkereskedelem kérdésével foglalkozó bizottsági szakértői csoport felállítása, amely csoport első ülésére a tervek szerint 2013 végén kerül sor. A csoport tagjai várhatóan a belső biztonság területén tevékenykedő szakértők lesznek, ideértve a lőfegyvergyártókat, a kutatókat és más olyan személyeket, akik a Bizottság véleménye szerint olyan értékes ismeretekkel rendelkeznek, amelyek a Bizottság segítségére lehetnek az olyan jogalkotási javaslatok és szakpolitikai kezdeményezések esetleges megszövegezésekor, amelyek célja az Unió belső biztonságának megóvása érdekében a lőfegyverek tiltott kereskedelmével szembeni intézkedések javítása.

A Tanács a 2014–2017-es szakpolitikai ciklus bűnözéssel kapcsolatos prioritásai közé felvette a lőfegyverek által a polgárokra jelentett veszély csökkentésének stratégiai célját is. Fontos, hogy a lőfegyverek illegális kereskedelme által jelentett folyamatos és nehezen megoldható probléma kezelésével az EU gyakorlati vezető szerepet töltsön be a nemzetközi normák betartásának előmozdításában. A lőfegyvereknek a következő szakpolitikai ciklusba való belefoglalására vonatkozó döntés kiváló alkalmat jelent arra, hogy a tagállamokat és az Europolt cselekvésre ösztökéljük.

Végezetül pedig készülőben van egy Eurobarométer-felmérés, amely azt hivatott felmérni, hogy a polgárok hogyan látják az EU szerepét a lőfegyverek jelentette fenyegetés leküzdésében, és amely az érdekelt felek szélesebb körét célozza meg, ideértve az áldozatokat képviselő szervezeteket és egyéb civil társadalmi szervezeteket.

d) Exportellenőrzések

A 2012/711/KKBP tanácsi határozat elfogadásával folytatódott a fegyverkivitel ellenőrzésére vonatkozó tájékoztatási tevékenységek előmozdítása; a határozat a harmadik országokat támogató új tevékenységeket irányoz elő, így például regionális szemináriumokat, tanulmányutakat, személyzetcseréket és egyéni támogatást. A tanácsi határozat végrehajtása 2013 elején kezdődött, a montenegrói fegyverkivitel-ellenőrzési törvénytervezet jogi vizsgálatával (2013. március), majd folytatódott a délkelet-európai országok számára szervezett, a végső felhasználás ellenőrzésével foglalkozó skopjei regionális munkaértekezlettel (2013. június), és egy Svédország által grúz, azeri és fehérorosz tisztviselőknek szervezett szakmai látogatással (szintén 2013. június).

A fegyverkivitel ellenőrzésével kapcsolatos kérdésekről 2013 első félévében politikai párbeszédre került sor Norvégiával és Ukrajnával.

II.2. A kézi- és könnyűfegyverek a harmadik országokkal folytatott politikai párbeszédek és a regionális szervezetekkel folytatott együttműködés keretében, a kézi- és könnyűfegyverekre vonatkozó rendelkezések

A kézi- és könnyűfegyverekkel kapcsolatos kérdések szerepeltek az EU harmadik országokkal folytatott rendszeres politikai párbeszédeinek a napirendjén, és részét képezték a regionális szervezetekkel folytatott együttműködésének is. A nonproliferációval, leszereléssel és fegyverzet-ellenőrzési kérdésekkel foglalkozó, munkacsoporti szintű politikai párbeszédre került sor Oroszországgal (Moszkva, 2013. március 4.) és Ukrajnával (Brüsszel, 2013. május 15.). Emellett az újonnan kinevezett főtanácsadó és nonproliferációval és leszereléssel foglalkozó különmegbízott több informális egyeztetést folytatott különböző szereplőkkel az olyan fontos események alkalmával, mint például a 2013 márciusában New Yorkban megrendezett ATT-konferencia (többek között Algériával, Brazíliával, Egyiptommal, Indiával, a NATO-val, Nigériával, Mexikóval, Pakisztánnal, az Egyesült Államokkal, Venezuelával, az UNODA-val, Vietnammal, Indonéziával, Kazahsztánnal, Peruval, Oroszországgal, Szingapúrral, Dél-Afrikával és Thaifölddel), az atomsorompó-szerződés előkészítő bizottságának 2013. április–májusi, Genfben megrendezett második ülése (többek között Egyiptommal, az Arab Államok Ligájával, Dél-Afrikával és Peruval), valamint a vegyifegyver-tilalmi egyezmény 2013 áprilisában Hágában megrendezett harmadik felülvizsgálati konferenciája (többek között az OPCW-vel és az Egyesült Államokkal).

A kézi- és könnyűfegyverekről szóló cikknek az EU és a harmadik országok közötti megállapodásokba való beillesztéséről szóló, 2008 decemberében elfogadott tanácsi következtetésekkel összhangban tárgyalások folynak Afganisztánnal, Ausztráliával, Bruneivel, Kanadával, Kazahsztánnal, Malajziával, a Mercosurral, Új-Zélanddal és Szingapúrral annak érdekében, hogy az Unióval létrejött megállapodásaikba beillesztésre kerüljön a kézi- és könnyűfegyverekre vonatkozó cikk.

II.3. Külön uniós projekttámogatás harmadik országok és regionális szervezetek számára

a) Nyugat-Balkán

I. 2013. április 1-jén utódprogram indult azzal a céllal, hogy a Stabilitási Eszköz rövid távú összetevőjén keresztül tovább javuljanak azoknak az egyéneknek és helyi közösségeknek a biztonságra, a védelemre és a fejlődésre vonatkozó kilátásai, akikre, illetve amelyekre kihatással lennének a bosznia-hercegovinai lőszertároló telephelyeken véletlenszerűen bekövetkező robbanások. A program kizárólag a rossz állapotuk miatt megsemmisítésre ítélt, nagyon veszélyes és instabil lőszerekre fog összpontosítani, és szigorítani fogja a lőszerraktárakra vonatkozó biztonsági előírásokat. Ez utóbbira az EBESZ bosznia-hercegovinai missziójával való együttműködésben kerül majd sor. Az EU a program keretében támogatást is biztosítana a bosznia-hercegovinai kormány lőszervizsgálati és -ellenőrzési módszereinek fejlesztése, valamint a hatóságok jogi és közigazgatási szakértelmének elmélyítése és a hatóságoknál alkalmazott bevált gyakorlatok javítása céljaira.

II. A Nyugat-Balkánon folyó tiltott fegyverkereskedelem elleni küzdelemről szóló tiranai nyilatkozatban rögzített kötelezettségvállalások nyomán a bosznia-hercegovinai uniós küldöttség (EUD) és különleges uniós képviselő (EUKK) szorosan együttműködött az UNDP-vel a „Fegyverzet-ellenőrzés az EU bővítésének összefüggésében” témájú, 2013. június 18–19-én megtartott miniszteri konferencia szervezése és lebonyolítása során. A konferencia a fegyverzet-ellenőrzéssel foglalkozó bosznia-hercegovinai hatóságok magas szintű képviselőinek, valamint az e témával foglalkozó nemzetközi szervezeteknek szólt. A konferencián két fő területről folytak megbeszélések: a tiltott fegyverkereskedelem elleni hatékony küzdelemről, valamint az illegális fegyverek Bosznia-Hercegovina teljes területén történő begyűjtéséről. A bosznia-hercegovinai uniós küldöttség és különleges uniós képviselő felvette a kapcsolatot az EUROPOL-lal, melynek eredményeként a nyugat-balkáni országokból az Unióba irányuló tiltott fegyverkereskedelem hatásaival foglalkozó konferencián tartott előadásaikban átfogóbb képet tudtak nyújtani a helyzetről. Az uniós küldöttség és a különleges képviselő ezen kívül ellátta a tiltott fegyverkereskedelemmel foglalkozó fórum elnöki tisztségét, valamint előadást tartott a fegyverkereskedelmet érintő legfontosabb uniós követelményekről és előírásokról. A bosznia-hercegovinai hatóságok felkérést kaptak, hogy fontolják meg a fegyverek megszerzésének és tartásának ellenőrzéséről szóló 91/477/EGK tanácsi irányelv és a 91/477/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló 2008/51/EK irányelv releváns – a fogalommeghatározásokra, a kategóriákba sorolásra, a jelölési rendszerre vonatkozó – rendelkezéseinek a nemzeti jogba való átültetését, illetve a tiltott fegyverkereskedelem terén folytatott szorosabb együttműködést. A konferencia résztvevői arra a következtetésre jutottak, hogy a tiltott fegyverkereskedelem elleni sikeres küzdelem érdekében szorosabb bűnüldözési együttműködésre, valamint az információk és hírszerzési adatok fokozottabb cseréjére van szükség, és tovább kell közelíteni a jogi keretet a nemzetközi és uniós előírásokhoz. Felismerték továbbá, hogy a Bosznia-Hercegovinában található illegális fegyverek begyűjtését célzó kampányt az ország egész területén időben összehangolva kell végrehajtani, a kézifegyverek ellenőrzésére vonatkozó nemzetközi előírásoknak megfelelően.

III. Az EU jelenleg mérlegeli azt is, hogy folytassa-e a Kézi- és Könnyűfegyvereket Ellenőrző Délkelet- és Kelet-európai Központnak (SEEASAC) korábban nyújtott támogatását annak érdekében, hogy tovább csökkenjen a kézi- és könnyűfegyverek tiltott délkelet-európai kereskedelme által jelentett fenyegetés. A 2010/179/KKBP tanácsi határozat sikeres végrehajtására építve egy lehetséges utódprojekt hatóköre kiterjedhetne a Moldovai Köztársaságra és Koszovóra (1) is, ugyanakkor megerősítené a tartós hatást és a fenntarthatóságot a lehető leghatékonyabban biztosító eszköz, a regionális együttműködés szempontját.

IV. Végül pedig az EUFOR Althea továbbra is részt vett a nemzetközi közösség arra irányuló erőfeszítéseiben, hogy rendezzék azt a kérdést, hogy a bosznia-hercegovinai védelmi minisztérium hagyományos lőszerekből többletkészletekkel rendelkezik.

b) EBESZ-régió

Az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet (EBESZ) régiójában a kézi- és könnyűfegyverek tiltott kereskedelmével és túlzott felhalmozásával kapcsolatos kockázat csökkentését célzó tevékenységek támogatásáról szóló 2012/662/KKBP tanácsi határozat keretében a jelentéstételi időszakban a következő tevékenységekre került sor:

2013. április 24–26-án (Bécsben) szakértői szintű képzésre került sor a kézi- és könnyűfegyver-kereskedelem ellenőrzésének végrehajtásával kapcsolatban, amelyen Délkelet-Európa, Kelet-Európa és a Kaukázus 12 országának képviselői vettek részt. Középpontjában a nyomozás és a büntetőeljárások során alkalmazott technikák álltak. A képzést – egyesült királysági szakértőkkel közösen – az EBESZ szervezte, lebonyolításában pedig részt vettek az UNODA, az UNODC, valamint az USA export-ellenőrzési és kapcsolódó határbiztonsági programjának képviselői is. A résztvevők a nyomozással és a büntetőeljárásokkal kapcsolatos jogszabályokról, eljárásokról és technikákról kaptak tájékoztatást, valamint két esettanulmányt készítettek. A képzés során nagy hangsúlyt kapott többek között az, hogy egyes országokban meg kell erősíteni a tiltott fegyverkereskedelemre vonatkozó jogszabályokat, különösen ami a büntetőjogot illeti. Ezzel a kérdéssel kapcsolatban jelenleg mérlegelik a lehetséges intézkedéseket.

A kézi- és könnyűfegyverek, valamint az ezekhez szükséges lőszerek elektronikus nyilvántartására szolgáló alkalmazásról szóló, az EBESZ-ben részt vevő államok számára 2013. május 28–30-án Minszkben tartott bemutató nyomán kezdetét vette egy hathónapos próbaidőszak, amelyben Albánia, Bosznia-Hercegovina, Kazahsztán, Kirgizisztán, a Moldovai Köztársaság, Montenegró, Szerbia és Tádzsikisztán védelmi minisztériumai vesznek aktívan részt. Ezek a minisztériumok az alkalmazás tesztelésére szolgáló laptopokat kaptak, telepített szoftverrel és felhasználói útmutatóval együtt. Az EBESZ-ben részt vevő néhány másik állam is jelezte, hogy a projektbe egy későbbi időpontban történő bekapcsolódás céljával szeretne további tájékoztatást kapni a szoftverrel kapcsolatban. Az alkalmazást le fogják fordítani angolra, szerbhorvátra és moldávra is.

A tanácsi határozatban a kézi- és könnyűfegyverraktárak fizikai biztonságának fokozására és a kézi- és könnyűfegyvereknek Belaruszban és Kirgizisztánban történő megsemmisítésére vonatkozóan előírt tevékenységek a szükséges jogi keret kialakítására, valamint további konkrét végrehajtási intézkedések előzetes tervezésére összpontosítottak.

c) Afrika

I. 2013 első felében folytatódott a hagyományos fegyverek ellenőrzésével kapcsolatos, az Unió, Kína és Afrika közötti párbeszéd és együttműködés ösztönzését célzó tevékenységek támogatásáról szóló 2012/121/KKBP tanácsi határozat végrehajtása. A projekt kézzelfogható eredményeket tud felmutatni a kézi- és könnyűfegyverek Afrikában – és különösen Kelet-Afrikában – folytatott tiltott kereskedelme és túlzott felhalmozása elleni küzdelemre Kínában, az EU-ban és az afrikai államokban való figyelemfelhívás, valamint a civil társadalom, az ipar és a kormányképviselők között ezzel kapcsolatban folytatott párbeszéd elmélyítése terén. Eddig több mint harminc kétoldalú megbeszélésre került sor Afrikában, Kínában és uniós tagállamokban, háromszor ülésezett az afrikai–uniós–kínai szakértői munkacsoport, egy tanulmányút volt Dél-Szudánban, Nairobiban pedig (2013. július 2–3-án) regionális konferenciát rendeztek, amely a kézi- és könnyűfegyverek és lőszerek tiltott kereskedelme elleni küzdelemmel foglalkozott. Ez utóbbira a szakértői munkacsoport égisze alatt került sor, házigazdája pedig az Afrikai Békefórum és a Saferworld volt, együttműködve a kézi- és könnyűfegyverekkel foglalkozó kenyai nemzeti kapcsolattartó ponttal (KNFP) és a kézi- és könnyűfegyvereknek az Afrikai Nagy Tavak régiójában, valamint az Afrika szarva és a határos államok területén működő regionális központjával (RECSA), ezáltal érdemlegesen kiegészítve a RECSA-nak a Stabilitási Eszköz keretében nyújtott támogatást (lásd lentebb, a II. pont alatt). A kínai oldal – köztük vezető katonai szakértők – fokozott szerepet vállaltak valamennyi tevékenységben. Újságcikkekben hívták fel a figyelmet a kézi- és könnyűfegyverek Afrikában folyó tiltott kereskedelmének a kérdésére, egyúttal javaslatokat téve arra, hogy Kínának milyen lépéseket kellene tennie a probléma kezelésére. A Nairobiban tartott szeminárium szintén a kínai média jelentős érdeklődését váltotta ki. Ezen felül a releváns anyagok lefordítása elősegíti a kézi- és könnyűfegyverekkel kapcsolatos afrikai probléma fokozottabb tudatosítását és mélyrehatóbb ismeretét, és lehetőségeket teremt a kézi- és könnyűfegyverek átadásának felelős ellenőrzésével kapcsolatos párbeszédre és vitára a tudósok, a szellemi műhelyek szakértői és a diákok között. A szakértői munkacsoport tagjai között dinamikus együttműködés alakult ki; közösen vállalnak szerepet a szakpolitikai párbeszédekben, a tisztviselőkkel és a civil társadalom képviselőivel folytatott konzultációkban, valamint csatlakoznak a területre indított tényfeltáró látogatásokhoz. A tagok különböző szakterületeken megszerzett jelentős tapasztalatokkal és kapcsolati hálóval rendelkeznek, amit a projekt a célkitűzései eléréséhez igyekszik minél jobban kihasználni. A szakértők többek között a következő területeken rendelkeznek tapasztalatokkal, illetve kapcsolatokkal: a kínai hadsereg, a kínai külügyminisztérium, a holland hadsereg, az ENSZ leszerelési missziói, az ENSZ által bevezetett fegyverembargóval kapcsolatos nyomozócsoportok, a dél-szudáni hadsereg, a dél-szudáni kézifegyver-hivatal, az ugandai rendőrség, a kézi- és könnyűfegyverekkel foglalkozó ugandai nemzeti kapcsolattartó pont, a kenyai külügyminisztérium, a könnyű és kézifegyverekkel foglalkozó, Nairobiban található regionális központ (RECSA), több, a kézi- és könnyűfegyverekkel kapcsolatos helyszíni – kormányzati és nem kormányzati – projekt, valamint számos kapcsolat diplomatákkal, tisztviselőkkel és a civil társadalom képviselőivel Európában, Kínában és Afrikában. A projekt keretében folytatott szakpolitikai párbeszéd és figyelemfelkeltő tevékenységek kiemelt szerepet játszottak abban, hogy a kézi- és könnyűfegyverek kérdését a Kína–Afrika Együttműködési Fórum (FOCAC) ismét napirendre tűzte. A FOCAC ötödik miniszteri konferenciáján Kína kötelezettséget vállalt arra, hogy támogatja „a kézi- és könnyűfegyverek illegális kereskedelme és forgalmazása elleni küzdelem” terén megvalósítandó afrikai törekvéseket (a FOCAC ötödik miniszteri konferenciája, a 2013–2015-ös időszakra szóló Pekingi Cselekvési Terv, 2.6 pont).

II. Az EU – a Stabilitási Eszköz hosszú távú összetevője keretében és a kézi- és könnyűfegyverekkel foglalkozó, Nairobiban található regionális központon (RECSA) keresztül – folytatta a lőfegyverek és az azokhoz szükséges lőszerek Afrikában történő tiltott felhalmozása és kereskedelme elleni küzdelmet támogató projekt végrehajtását. Ez a projekt hozzájárul az EU–Afrika közös stratégia békével és biztonsággal foglalkozó összetevőjének a végrehajtásához. A főbb tevékenységek közé a következők tartoznak: a célországok és a RECSA intézményi megerősítése, a kézi- és könnyűfegyver-készletek hatékony kezelése (fegyverek jelölése, nyilvántartás, készletkezelés és -megsemmisítés) és a kézi- és könnyűfegyverekkel kapcsolatos információszerzés. A RECSA jelenlegi támogatása 2013-ban véget ért, azt követően, hogy elkészült az a tanulmány, amely a szubszaharai országok által a kézi- és könnyűfegyverek tekintetében vállalt regionális és nemzetközi kötelezettségek végrehajtásának szintjét vizsgálta. 2012 decemberében megállapodás született a RECSA-nak nyújtandó uniós támogatás második fázisáról, amely a projekt első fázisának lezárulását követően 2013 júliusában megkezdődött.

III. A Tanács 2013. június 24-én elfogadta a 2013/320/KKBP határozatot, amelynek keretében 5 millió eurós uniós támogatással nyújtanak segítséget a líbiai hatóságoknak annak az óriási feladatnak az elvégzéséhez, hogy a hagyományos fegyverek és lőszerek hatalmas készleteit biztonságossá tegyék. Az EU ezt a támogatást annak érdekében ajánlja fel, hogy segítséget nyújtson az illetékes líbiai hatóságoknak ahhoz, hogy megállítsák a hagyományos fegyverek és lőszerek ellenőrizetlen terjedését, amely Líbiában, a szomszédos országokban és a tágabb térségben is tovább fokozza a bizonytalanságot. Ez a segítség része a demokrácia, a fenntartható béke és biztonság líbiai megvalósítása érdekében zajló átmenet támogatására irányuló átfogó uniós megközelítésnek. A tanácsi határozat kiegészíti a líbiai határellenőrzést segítő európai uniós misszió arra irányuló erőfeszítéseit, hogy rövid távon kifejlesszék Líbiának a szárazföldi, a tengeri és a légi határok biztonságának növelését célzó kapacitását, hosszú távon pedig tágabb integrált határigazgatási stratégiát alakítsanak ki.

IV. Ezenfelül a DCA-nak és a Dán Menekültügyi Tanácsnak (DRC) – a Stabilitási Eszköz rövid távú összetevőjéből finanszírozott – közös projektje keretében 2012. szeptember óta a kézi- és könnyűfegyverek jelentette kockázatokról tájékoztatják a líbiai polgári lakosságot. A projekt célja, hogy elősegítse a kézi- és könnyűfegyverek okozta balesetek számának és e fegyverek tapasztalható jelenlétének csökkenését. A DCA továbbá közbenjár a helyi hatóságoknál, hogy a kézi- és könnyűfegyverek biztonságos kezelésére vonatkozóan olyan politikákat fogadjanak el, amelyek elősegítik a fegyveres erőszak megelőzését. A líbiai Belügyminisztérium és Védelmi Minisztérium számára eddig 11 tanfolyamot szerveztek az aknák és a fel nem robbant hadianyagok hatástalanításáról. A tripoli körzetben 96 800 m2 területen végeztek aknamentesítést. Szabha tartomány déli részén megállapodást írtak alá a robbanótest-mentesítést végző személyek képzéséről, valamint a migráns közösségekből, a tűzoltóságból és az iskolákból kikerülő 2 452 fő aknaveszélyről és a fel nem robbant hadianyagokkal kapcsolatos veszélyről szóló tájékoztatásban részesült.

V. A Stabilitási Eszköz rövid távú összetevője keretében további két afrikai projekt finanszírozása folytatódik. Az egyik a dél-szudáni kormánynak nyújtott fegyverzet-ellenőrzési támogatás, főként a dél-szudáni polgári lakosságnál lévő, ellenőrzés alatt nem álló kézi- és könnyűfegyverek számának békés úton történő csökkentését célzó kapacitásépítési intézkedések révén. A másik a nigériai kormánynak nyújtott támogatás, amely azt célozza, hogy a kormány eredményesen teljesítse az ECOWAS-egyezményből és az ENSZ cselekvési programjából fakadó kötelezettségvállalásait. Mindkét projekt végrehajtására az UNDP keretében kerül sor.

d) Közép-Amerika

I. Az EU emellett folytatta egy olyan projekt végrehajtását, amely támogatja a kézi- és könnyűfegyverek ellenőrzésének közép-amerikai programját (CASAC). A Stabilitási Eszköz hosszú távú összetevője révén ez a projekt, amelyet korábban az UNDP keretében hajtottak végre, 2012 szeptemberében a második támogatási szakaszába lépett. A végrehajtó partner a Közép-amerikai Integrációs Rendszer (SICA) Biztonsági Bizottsága. Az uniós projekt által a CASAC-kezdeményezéshez nyújtott hozzájárulás célja a közép-amerikai tiltott fegyverkereskedelem elleni nemzeti és regionális szintű küzdelmet célzó regionális struktúra és hosszú távú stratégia alapjainak a lefektetése. A projekt végrehajtása Közép-Amerikában és a szomszédos országokban történik, beleértve a karibi térséget (különös hangsúlyt fektetve Belize-re, Guatemalára, El Salvadorra, Hondurasra, Nicaraguára, Costa Ricára és Panamára). A főbb tevékenységek közé tartoznak a regionális és az országos szintű tájékoztató kampányok és konferenciák, a nemzeti koordinációs mechanizmusok és a nyilvántartási rendszerek megerősítése, a határokon átnyúló projektek és a különböző területeken nyújtott képzések.

II. Ezzel egyidejűleg az EU jelenleg is dolgozik egy olyan esetleges tanácsi határozaton, amely a kézi- és könnyűfegyverek közép-amerikai ellenőrzésével kapcsolatos további kiegészítő tevékenységeket támogatna annak érdekében, hogy konkrétan megállapítsák az ahhoz a munkához kapcsolódó KKBP-célkitűzéseket, amelyet az ENSZ latin-amerikai és karibi térségbeli békéért, leszerelésért és fejlődésért való küzdelemmel foglalkozó regionális központjának (UNLIREC) és a CASAC-nak a kézi- és könnyűfegyverek és az azokhoz szükséges lőszerek e térségbeli tiltott felhalmozása és kereskedelme elleni sikeres küzdelem érdekében közösen kell elvégeznie.

III. Ezen kívül a Stabilitási Eszköz rövid távú összetevője keretében támogatásban részesül az Instituto de Enseñanza para el Desarrollo Sostenible (IEPADES) a közép-amerikai biztonsági stratégiának a kézi- és könnyűfegyverekkel kapcsolatos részeinek végrehajtásához, vagyis konkrétan ahhoz, hogy a civil társadalom segítséget kapjon a kézi- és könnyűfegyverekkel kapcsolatos bűncselekmények és a fegyveres erőszak elleni küzdelemhez és ezek megakadályozásához.

(1) Ez a megnevezés nem érinti a jogállással kapcsolatos álláspontokat, továbbá összhangban van az 1244 (1999) ENSZ BT-határozattal és a Nemzetközi Bíróságnak a koszovói függetlenségi nyilatkozatról szóló véleményével.