(5)Az EU és Jordánia a közöttük fennálló partnerség megszilárdítása mellett döntöttek a 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó prioritások elfogadásával, amelyek Jordánia rezilienciájának és stabilitásának előmozdítására és megerősítésére irányulnak, miközben az elhúzódó szíriai konfliktus hatásainak kezelésére is törekednek.

Az új program szerint az EU–Jordánia partnerség továbbra is közös értékeken és párbeszéden alapul, és közös társadalmi-gazdasági és politikai program, ezen belül reformok és azok végrehajtása mentén halad olyan területeken, mint a jó kormányzás, a jogállamiság, az emberi jogok, a társadalmi kohézió és a mindenkit megillető esélyegyenlőség, továbbá a megkülönböztetés tilalma, a környezet- és éghajlatvédelem, a makrogazdasági stabilitás és az üzleti környezet. Céljai közé tartozik a Covid19-világjárvány utáni környezetbarát, digitális, reziliens és igazságos helyreállítás a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrenddel, a Párizsi Megállapodással és az európai zöld megállapodással összhangban.

A partnerségi prioritásokban megnyilvánulnak annak a földközi-tengeri térségre vonatkozó új, ambiciózus és innovatív programnak a célkitűzései is, amelyet a Bizottság és a főképviselő déli szomszédságról szóló, 2021. február 9-i közös közleménye, majd a déli szomszédsággal megújított partnerségről szóló, 2021. április 16-i tanácsi következtetések határoztak meg az együttműködés újraindítása és a kapcsolatban rejlő kiaknázatlan lehetőségek kihasználása céljából. A program támogatja a déli szomszédokra vonatkozó gazdaságélénkítési és beruházási terv kölcsönösen elfogadott kiemelt kezdeményezéseinek mielőbbi, hatékony végrehajtását, ezzel megerősítve az EU Jordániával fennálló partnerségét és elősegítve a közös földközi-tengeri javak megóvását. Az új program lehetőséget kínál a zöld és digitális átállás stratégiai prioritásaival kapcsolatos új partnerségek létrehozására, ezzel hozzájárulva a fenntarthatósághoz, a jóléthez és a rezilienciához. Az erre irányuló erőfeszítéseiben az EU és Jordánia a közöttük fennálló partnerségre és Jordánia reformprogramjának végrehajtására épít. Az EU és Jordánia folytatja konstruktív együttműködését az Unió a Mediterrán Térségért társelnöksége keretében, hogy elősegítse az egész földközi-tengeri térségre kiterjedő, erős partnerség létrejöttét.

Az EU–Jordánia partnerségi prioritások az európai szomszédságpolitika keretében kitűzött, a béke, a jólét és a stabilitás közös térségére vonatkozó közös célokat tükrözik. Érvényesülnek bennük a szomszédságpolitika fő sajátosságai, tehát a differenciálás és a közös felelősségviselés, ugyanakkor a rugalmasság is, így lehetővé teszik a változó körülményekhez való alkalmazkodást az EU és Jordánia megállapodása alapján. Ezenkívül igazodnak ahhoz a 2020. december 10–11-i európai tanácsi következtetésekben megfogalmazott törekvéshez, miszerint a demokratikus, stabilabb, környezetbarátabb és virágzóbb déli szomszédságot az EU stratégiai prioritásai közé kell emelni.

A hosszú távon fenntartható társadalmi-gazdasági helyreállításnak és a munkahelyteremtésnek a déli szomszédságban való előmozdítása kulcsfontosságú közös prioritás, amely egyben a földközi-tengeri térségre vonatkozó új program innovatív jellegű sarokkövét képezi. A közleményhez mellékelt, a déli szomszédokra vonatkozó gazdaságélénkítési és beruházási tervről szóló közös szolgálati munkadokumentum, amelyben Jordánia kiemelt helyen szerepel, az e partnerség tartalommal való megtöltésére és az EU Jordániával fennálló partnerségét megerősítő kiemelt projektek előtérbe helyezésére irányuló határozott erőfeszítést tükrözi. A földközi-tengeri térségre vonatkozó új program gazdaságélénkítési és beruházási tervében foglalt kiemelt kezdeményezések végrehajtása hozzájárul a partnerségi prioritások megvalósításához, és a Jordániával folytatott uniós együttműködés fontos részét képezi.

Az Európai Unió a közös közleményt és a benne foglalt gazdaságélénkítési és beruházási tervet, valamint a tanácsi következtetéseket alapul véve arra is törekszik majd, hogy tagállamaival együttműködésben támogassa a főbb közös érdekű területekre irányuló „Európa együtt” kezdeményezéseket, építve az „Európa együtt” megközelítés keretében a Covid19-válságra adott válaszra, amely nemzetközileg és Jordániában egyaránt sikeresnek bizonyult.

A partnerségi prioritások „élő dokumentumnak” tekintendők, és kölcsönös kötelezettségvállalások teljesítését szolgálják.

A partnerséget és az együttműködés kiemelt területeit a Felek továbbra is fenntartják a következők révén: rendszeres magas szintű politikai találkozók; gazdasági, foglalkoztatási és szociális, kereskedelmi, igazságügyi, emberi jogi, demokratikus folyamatokkal kapcsolatos, valamint éghajlat- és környezetvédelmi párbeszédek; az EU–Jordánia mobilitási partnerség; az EU–Jordánia tudományos és technológiai megállapodás és egyéb meglévő együttműködési területek; a biztonság – többek között az erőszakos szélsőségesség és a terrorizmus elleni küzdelem, valamint a kiberbiztonság – terén folytatott párbeszéd és együttműködés megerősítésére vonatkozó EU–Jordánia kötelezettségvállalás; valamint a Jordánia megsegítését célzó, folyamatban lévő kétoldalú együttműködés.

A partnerségi prioritások megerősítik az EU és Jordánia közötti kapcsolatokat, és kijelölik a kölcsönös szerepvállalás elmélyítéséhez rendelkezésre álló mozgásteret.

A jelenlegi helyzet különösen kedvező az EU és Jordánia közötti, közös célkitűzéseken, értékeken és a közös kihívások leküzdéséhez fűződő érdekeken alapuló partnerség megerősítése szempontjából.

A Covid19-világjárvány tovább növelte az egészségügyre, az oktatásra és a gazdasági ágazatokra nehezedő nyomást, és jelentős társadalmi-gazdasági kihívásokat tartogat. Az EU és Jordánia a helyreállítás után megerősödve kerül majd ki a válságból, többek között annak köszönhetően, hogy végrehajtják gazdaságuk zöld és digitális transzformációját, növelik a rezilienciájukat, valamint befogadó módon biztosítanak jólétet és tisztességes munkalehetőségeket a közösségeik számára. Az EU és partnerei fokozzák szerepvállalásukat a hátrányos megkülönböztetés minden formája – így a valláson vagy a meggyőződésen alapuló megkülönböztetés – elleni küzdelemben, és a Covid19-világjárványt követő inkluzív helyreállításra irányuló törekvés részeként minden szakpolitikai területen előmozdítják a nemek közötti egyenlőséget.

A szíriai válság 2011 óta súlyos következményekkel jár Jordániára, a régióra és az Európai Unióra nézve egyaránt. Az EU és Jordánia megerősítette, hogy közös célja és érdeke a szíriai békefolyamat előmozdítása, valamint Szíria stabilitásának és békéjének helyreállítása. Ezáltal végül lehetővé válhat a menekültek önkéntes, biztonságos és méltóságteljes hazatérése. Mindemellett fontos gondoskodni arról, hogy a szíriai menekültek azonos mértékű segítségnyújtásban részesüljenek, és továbbra is védelemhez, oktatáshoz, megélhetéshez és szolgáltatásokhoz jussanak Jordániában.

Az EU a nemzeti, a regionális és a nemzetközi színtér kulcsfontosságú szereplőjének tekinti Jordániát, és támogatja Jordánia szerepvállalását a multilaterális rendszerben. Az EU elismerését fejezi ki Jordániának azért a nagylelkű, folyamatos elkötelezettségéért, amelyet a biztonságos menedék reményében tömegesen az országba érkező menekültek – köztük szíriaiak, palesztinok, irakiak, líbiaiak és jemeniek – befogadása és védelme, valamint oktatásuk, egészségügyi ellátásuk, megélhetésük és szociális védelmük biztosítása terén tanúsít. Az EU továbbra is segítséget nyújt Jordániának, hogy az ott védelemért folyamodó menekültek változatlanul támogatásban részesüljenek, valamint erősödjön az ország rezilienciája, többek között a Covid19-világjárvány hatásainak csökkentésében való folyamatos szerepvállalás révén. A Jordániának a menekültügyi válaszintézkedésekhez nyújtott uniós támogatás az eddigiekhez hasonlóan kiegészíti a kétoldalú támogatási programokat. Alapvető fontosságú a szegénység, a hátrányos megkülönböztetés és a nemek közötti egyenlőtlenségek elleni küzdelem, a megfelelő jövedelemtámogatás nyújtása, a szociális védelemhez való megkülönböztetésmentes hozzáférés a nemzeti keretek, például Jordánia nemzeti szociális védelmi stratégiája szerint, a fenntartható fejlődés és a növekedés előmozdítása, az emberi jogok védelme és a színvonalas szolgáltatásokhoz való méltányos hozzáférés biztosítása. Ezenkívül Jordánia folyamatosan példaértékű erőfeszítéseket tesz és meghatározó, kiegyensúlyozott szerepet játszik a béke és biztonság előmozdításában a Közel-Keleten, különösen a közel-keleti békefolyamatban. Emellett rendkívül értékesnek bizonyult Jordánia közreműködése a szélsőségesség és a terrorizmus megelőzésében és leküzdésében. Jordánia stabilizációban betöltött vezető szerepére további példa, hogy az EU-val együtt látja el az Unió a Mediterrán Térségért (a továbbiakban: UMT) társelnökségét, amelynek keretében szorgalmazza a térséget érintő különféle válságok politikai úton történő megoldását, a regionális integrációt és fejlesztést, valamint a fenntartható, környezetbarát, alacsony üvegházhatásúgáz-kibocsátással járó és erőforrás-hatékony gazdaságok kialakítását.

Jordánia és az EU továbbra is a migráció minden területén szerepet vállal átfogó, kölcsönösen előnyös és egyedi partnerségük révén és a mobilitási partnerségben, amely egységes keretet biztosít a migráció, a mobilitás és a biztonság terén végrehajtott intézkedésekhez, a határigazgatási kérdések megoldásához, az irreguláris migráció megelőzéséhez és a nemzetközi védelemhez.

A partnerségi prioritások a közös érdekű területeken, köztük a reformok folyamatos végrehajtásának előmozdítására irányuló cél tekintetében közösen elért eredményeken is alapulnak, ezáltal hozzájárulnak Jordánia makrogazdasági stabilitásához a felülvizsgált IMF-program prioritásaival összhangban és a Covid19-világjárvány hatásainak figyelembevételével. Emellett a „Segítségnyújtás Szíriának és a térségnek” című 2016-os londoni konferenciára is építenek, csakúgy, mint a Jordánia és a konferencia házigazdái által tett kötelezettségvállalásokra, amelyek célja, hogy a folytatódó humanitárius segítségnyújtás és a befogadó közösségeknek biztosított megfelelő támogatás mellett megőrizzék Jordánia fejlődés terén tett előrelépéseit. Az ezt követően a „Szíria és a térség jövőjének támogatása” témakörben tartott öt brüsszeli konferencia megújította és megerősítette a nemzetközi közösség politikai, humanitárius és pénzügyi kötelezettségvállalását a szíriai nép, a környező országok és a konfliktus által leginkább érintett közösségek támogatása iránt, és áttekintést nyújtott az ott tett kötelezettségvállalások és ígéretek teljesítése terén a kormányok, a donor országok és az Egyesült Nemzetek Szervezete (ENSZ) által elért haladásról. Tekintettel a szír menekültek és a kiszolgáltatott befogadó közösségek változatlanul szélsőségesen kiszolgáltatott és a Covid19-világjárvány által tovább súlyosbított helyzetére az EU és Jordánia ismételten megerősíti elkötelezettségét a Jordániában tartózkodó összes menekült megsegítése és hatékony védelme iránt. Fontos tovább javítani a szolgáltatásokhoz való hozzáférésüket, gondoskodni az emberi jogaik tiszteletben tartásáról, valamint folytatni az önellátó képességük fejlesztésével kapcsolatos munkát és a Jordánia gazdasági fejlődéséhez való hozzájárulásuk lehetőségeinek megteremtését. A – többek között Szíriából érkező – menekültek támogatása keretében az EU és Jordánia kiszolgáltatottságon alapuló megközelítést alkalmaz, kellő figyelmet fordítva a kiszolgáltatott befogadó közösségek helyzetére.

Az EU továbbra is elkötelezett a – többek között Jordániában tartózkodó – palesztin menekültek folyamatos megsegítése és védelme iránt. E tekintetben az EU és Jordánia kiemelte, hogy az Egyesült Nemzetek Szervezetének a közel-keleti palesztin menekülteket segélyező hivatala (a továbbiakban: UNRWA) a vonatkozó ENSZ-határozatokban rögzített ENSZ-megbízatása szerint nélkülözhetetlen szerepet tölt be a térség biztonsága és stabilitása szempontjából, továbbá elkötelezettségét fejezte ki az UNRWA politikai és pénzügyi támogatásának folytatása iránt. Elismerik, hogy az UNRWA változatlanul fontos szerepet tölt be, és vállalják, hogy támogatják a megbízatásának a működési területein történő teljesítésében, valamint az általa a nagyobb átláthatóság, az elszámoltathatóság és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás érdekében indított gazdálkodási és irányítási reformok végrehajtásában, a donorközösségben pedig szorgalmazzák a fenntarthatóbb és kiszámíthatóbb finanszírozást és a méltányos tehermegosztást.

Prioritások

A partnerségi prioritások a közös érdekeket tükrözik, és azokra a területekre összpontosítanak, ahol az EU és Jordánia közötti együttműködés kölcsönös előnyökkel jár. Az EU és Jordánia a közös közleménnyel és tanácsi következtetésekkel összhangban elkötelezett aziránt, hogy fokozza az együttműködést különféle intézkedések tekintetében a következő főbb szakpolitikai területeken: a reziliencia erősítése és a világgazdaságban való összekapcsolódás/részvétel fokozása, a jólét megteremtése, valamint a zöld és digitális kettős átállás lehetőségeinek megragadása; humán fejlődés, jó kormányzás, jogállamiság és emberi jogok; béke és biztonság; migráció és mobilitás; éghajlat-politikai fellépés, energetika és környezetvédelem.

A fentiek alapján három prioritás határozható meg a 2021–2027 közötti időszakra:

Az EU és Jordánia törekszik a regionális stabilitás és a biztonság – ezen belül a terrorizmus elleni küzdelem – terén folytatott együttműködés megerősítésére. Az EU és Jordánia egymás stabil kül- és biztonságpolitikai partnerei. A stratégiai és operatív együttműködés változatlanul folytatódik kétoldalú formában, multilaterális fórumokon és regionális szinten is, többek között az UMT EU és Jordánia által ellátott társelnöksége keretében, kihasználva az EU és a déli szomszédság külügyminiszterei között javasolt éves találkozókat és az esetleges ágazati miniszteri találkozókat. Az EU és Jordánia kölcsönös érdeke a béke és a stabilitás előmozdítása regionális és világszinten egyaránt, többek között azáltal, hogy a nemzetközi jog és az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának vonatkozó határozatai szerint együttműködnek a közel-keleti békefolyamat keretében, támogatva a szíriai politikai átmenetet és békeépítést a 2254. sz. ENSZ BT-határozat alapján. Az EU és Jordánia is arra törekszik, hogy a toleráns társadalom modelljévé váljon, ami ugyancsak indokolja a külpolitika terén folytatott együttműködés szorosabbra fűzését.

A partnerség a kormányzati prioritások, a vezetői indikatív fejlesztési program, a „Jordánia 2025 – Nemzeti jövőkép és stratégia”, valamint az ágazati politikák és stratégiák szerint a gazdasági helyreállítás és stabilitás, a környezetbarát, digitális, inkluzív és tudásalapú növekedés, a színvonalas oktatás és a fiatalokat kiemelten célzó, tisztességes munkahelyteremtés előmozdítására összpontosít. A támogatás célja Jordánia rezilienciájának fokozása, hogy az ország meg tudjon birkózni a szíriai válság és a regionális instabilitás hatásaival, valamint a Covid19-világjárvány gazdasági és társadalmi következményeivel, miközben kihasználja a kínálkozó lehetőségeket, hogy a helyreállítás után megerősödve kerüljön ki a válságból.

Az EU és Jordánia fejleszti együttműködését az éghajlatváltozás és a környezetkárosodás kezelése terén azzal, hogy közös erőfeszítéseket tesz a zöld növekedés és a klímasemlegességre való energetikai átállás előmozdítása érdekében, igazodva Jordánia energiaágazati stratégiájához (2020–2030), összhangban Jordánia nemzetileg meghatározott hozzájárulásával és nemzeti alkalmazkodási tervével. A Jordánia és az EU közötti társulási megállapodás alapján létrehozott szabadkereskedelmi térséggel támogatott, erős, inkluzív, környezetbarát és összekapcsolt jordániai gazdaság, az egyszerűsített származási szabályrendszer, valamint (az üzleti környezet megreformálása nyomán kialakuló) kedvezőbb beruházási környezet és a vállalkozók – különösen a kis- és középvállalkozások (kkv-k) – finanszírozási eszközökhöz való hozzáférése többek között a közszféra és a magánszektor közötti párbeszéd előmozdítása és a magánszektorral való közvetlenebb együttműködés révén erőteljes ösztönzőként hat majd a tisztességes munkahelyteremtésre. Az innováció által vezérelt növekedés és a tudásmegosztás támogatása még nagyobb lendületet ad majd a gazdaság korszerűsítésének, ökologizálásának és diverzifikálásának. A fenntartható, intelligens és reziliens közlekedési összekapcsoltság (ideértve az EU–Jordánia légiközlekedési megállapodást is) és a 2015–2030 közötti időszakra vonatkozó, hosszú távú nemzeti közlekedési stratégia szintén hozzájárul a regionális és gazdasági integrációhoz.

Kiemelt figyelem irányul majd a fiatalok és a nők foglalkoztathatóságának és gazdaságban való szerepvállalásának növelésére. Szintén figyelmet kap a fenntartható gazdasági lehetőségek és a gazdasági esélyegyenlőség megteremtése többek között színvonalas oktatás és szakképzés, valamint megfelelő közforgalmú személyszállítási szolgáltatások nyújtása révén, továbbá a vállalkozói és innovációs kultúra, valamint a környezetbarát, körforgásos és digitális gazdaság kialakítása. Érdemes fontolóra venni kulturális – többek között a kulturális és kreatív ágazat fejlesztésére irányuló – kezdeményezések indítását, hiszen ezek jelentős mértékben hozzájárulnak a kultúrák közötti párbeszéd és a társadalmi-gazdasági fejlődés előmozdításához.

A társulási megállapodás maradéktalan érvényesítésével és a meglévő kereskedelmi és beruházási kapcsolatok megerősítésére irányuló közös munkával Jordánia uniós piaci integrációja is fokozható, és új kereskedelmi, beruházási és fejlesztési lehetőségek teremthetők. A kereskedelempolitika felülvizsgálatáról szóló közleménnyel összhangban az EU új fenntartható beruházási kezdeményezésre tesz majd javaslatot a déli szomszédságban és Afrikában lévő érdekelt felek számára.