[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 11.1.2006

SEC(2006) 26 végleges

Ajánlás

TANÁCSI VÉLEMÉNY

az 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendelet 9. cikkének harmadik bekezdésével összhangban Szlovákia aktualizált, a 2005–2008. közötti időszakra szóló konvergenciaprogramjáról

(előterjesztő: a Bizottság)

INDOKOLÁS

Háttér

Az 1998. július 1-jén hatályba lépett Stabilitási és Növekedési Paktum a rendezett államháztartás célkitűzésén alapul, amely erősíti a munkahelyteremtést elősegítő árstabilitás és erős fenntartható fejlődés feltételeit. A paktum 2005-ben első ízben módosításra került. A reform elismerte a paktum hasznosságát a költségvetési fegyelem biztosítása során, de ugyanakkor arra törekedett, hogy erősítse a paktum hatékonyságát és gazdasági támpilléreit, és hogy védje az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát.

A költségvetési egyenleg felügyeletének, valamint a gazdaságpolitikák felügyeletének és összehangolásnak megerősítéséről szóló, 1466/97/EK[1] tanácsi rendelet, amely a paktum részét képezi, előírja a tagállamoknak, hogy stabilitási és konvergenciaprogramokat, illetve azok évente aktualizált változatait nyújtsák be a Tanácsnak és a Bizottságnak (aktualizált) stabilitási programokat nyújtanak be azok a tagállamok, amelyek már bevezették a közös valutát, (aktualizált) konvergenciaprogramokat nyújtanak be azok a tagállamok, amelyek még nem vezették azt be). Szlovákia első ízben 2004 májusában nyújtott be konvergenciaprogramot. A Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően 2004. július 5-én a Tanács az említett rendelettel összhangban véleményt fogalmazott meg a Bizottság ajánlása alapján. Az aktualizált stabilitási és konvergenciaprogramokat ugyanezzel az eljárással összhangban a Bizottság értékeli és a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság vizsgálja, a Tanács pedig megvizsgálhatja őket.

A tagállamoknak ezekben a programokban meg kell határozniuk a költségvetési egyenlegre vonatkozó középtávú célkitűzéseiket, és ismertetniük kell az ennek elérését és fenntartását szolgáló szakpolitikai intézkedéseket, valamint az ezekhez használt gazdasági feltételezéseket. A Paktum reformját követően a középtávú célkitűzést tagállamonként egyedileg kell meghatározni, az Unióban meglévő költségvetési és gazdasági különbözőségek – ideértve a fenntarthatóság költségvetési kockázatát is – figyelembe vételével. A reform további eleme az, hogy a költségvetési politikában – a gazdaságilag kedvezőbb időszakokban alkalmazott fokozottabb költségvetési fegyelmen keresztül – szimmetrikusabb megközelítést kell megvalósítani a ciklus során, míg a hosszú távú fenntarthatóságot érezhetően befolyásoló „nagyobb horderejű szerkezeti reformok” a középtávú célkitűzéstől vagy az oda vezető kiigazítási pályától való átmeneti eltéréskor jönnek szóba.

Figyelembe véve a Bizottság szolgálatainak 2005. őszi előrejelzéseit, a magatartási kódexet[2], a várható kibocsátás és a ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg becslésére közösen megállapított módszertant és a 2005–2008. közötti időszakra vonatkozó integrált iránymutatásokban szereplő átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásokat, a Bizottság megvizsgálta Szlovákia nemrégiben benyújtott aktualizált konvergenciaprogramját, és az alább ismertetett értékelés alapján ajánlást fogadott el a programról szóló tanácsi véleményre.

Értékelés

1. Szlovákia 2005. december 1-én nyújtotta be konvergenciaprogramját, amely a 2005–2008. közötti időszakot öleli fel és 2010-ig indikatív előrejelzésekkel szolgál. A dokumentumot 2005. november 30-án fogadta el a kormány. A dokumentum magába foglalja a parlament által 2005. december 13-án elfogadott 2006-os költségvetést, valamint a kormány 2006–2008. közötti időszakra vonatkozó többéves költségvetési keretét, amelyet a kormány 2005. október 12-én fogadott el. A program nagyjából követi a stabilitási és konvergenciaprogramok felépítésére vonatkozóan az új magatartási kódexben meghatározott mintát[3], hiányosságokat mutat azonban a kódex által előírt kötelező és opcionális adatok biztosításának terén[4].

2. 2004. július 5-én a Tanács úgy határozott, hogy a hiány Szlovákiában túlzott. A 104. cikk (7) bekezdése szerinti – ugyanezen a napon kelt – tanácsi ajánlásnak megfelelően ezt a túlzott hiányt 2007-ig ki kell igazítani. A Szlovákia aktualizált, a 2004–2007. közötti időszakra vonatkozó konvergenciaprogramjáról szóló, 2005. február 17-i véleményében a Tanács felkérte Szlovákiát, hogy „i. ragadjon meg minden lehetőséget a gyorsított hiánycsökkentésre, ideértve a vártnál jobb bevételek, valamint a kiadási oldalon elért megtakarítások használatát, különösen 2005-ben; ii. tegye a középtávú kiadási plafonokat kötelezőbb erejűvé; iii. ügyeljen arra, hogy a 2004. évi magas infláció másodlagos hatásai ne érintsék hátrányosan a programban tervezett inflációs konvergencia-pályát.”

3. A szlovák reál GDP növekedés 1994–2004. között átlagosan 4,3 % volt, amely majdnem 2 százalékponttal haladja meg az EU-25-ök 2,4 %-os átlagát. A munkaerőpiaci helyzet továbbra is az ország fő problémája. A 90-es évek végén a gyorsított vállalati átstrukturálás következményeként a munkanélküliségi ráta az 1994-es 13,7 %-ról 2004-re 18,2 %-ra nőtt, míg a teljes foglalkoztatottság ugyanebben az időszakban 2 százalékponttal csökkent. A program előrejelzése alapján a reál GDP növekedés a programidőszakban átlagosan 5,6 % lesz, és a program a ciklus feltételeinek jelentős javulására enged következtetni (kezdve egy negatív kibocsátási réssel 2005-ben). A GDP növekedés várhatóan nőni fog, a 2005-ös 5,1 %-ról 5,4 %-ra 2006-ban, és 6,1 %-ra 2007-ben, aminek során a nettó export egyre növekvő mértékben járul hozzá a GDP növekedéséhez és kiegészíti a belföldi kereslet erős pozitív hozzájárulását. A belföldi kereslet várhatóan továbbra is erős marad a bérek és a munkaerőpiac pozitív alakulásának, a vonzó üzleti környezetnek és az EU pénzeszközeiből támogatott növekedő állami beruházásoknak köszönhetően. A Bizottság szolgálatainak a 2007-ig tartó időszakra vonatkozó 2005. őszi előrejelzései nagyjából megerősítik a program növekedési előrejelzéseit, valamint a növekedés alapul vett szerkezetének alakulását. 2008 esetén a majdnem 5½ %-os növekedési feltételezés meghaladja a Bizottság szolgálatai által a potenciális kibocsátás-növekedésre tett becslést. A program szerint 2006-ban 3,6 %-ra nő az infláció a szabályozott árak azon emelkedése miatt, amelyet a magasabb olaj- és földgáz árak gerjesztenek. Amint ezek a hatások elhalványulnak, az infláció az előrejelzések szerint 2007-ben és 2008-ban 2,0 %-ra csökken vissza. A programban szereplő inflációs előrejelzések valószínűnek tűnnek, bár nemrégiben bejelentették egyes szabályozott árak további felfelé történő kiigazítását, így fennáll a magasabb infláció kialakulásának kockázata.

4. A 2005. március-áprilisi leértékelést követően az ERM II-höz való 2005. november 28-i csatlakozásig a koruna lassan felértékelődött. A csatlakozás után a koruna kezdetben körülbelül 1,5 %-kal tovább erősödött, majd később az ERM II-ben való részvétel első heteiben a középárfolyamot 1 és 2 százalék közötti értékkel meghaladó szinten stabilizálódott. 2005 eleje óta a hosszú távú kamatlábak az euró-övezet szintjének közelében maradtak, míg 2003-ban és 2004-ben még 100 bázispontot tett ki a különbözet. Mivel a szlovák hosszú távú kamatlábak növekedése nemrégiben meghaladta az euró-övezet hosszú távú kamatlábainak növekedését, a különbözet valamelyest ismét növekedett 2005 utolsó negyedében. 2005. január 1-től kezdve a szlovák nemzeti bank „az ERM II feltételei melletti, inflációra irányuló” monetáris politikát fogalmazott meg.

5. A 2005. évi államháztartási hiány a Bizottság szolgálatainak előrejelzése alapján a becslések szerint a GDP 4,1 %-a lesz, de ez a GDP 0,8 %-ának megfelelő mértékben tartalmazza a fejlődő országok egyes adósságainak eltörlését is, így nem lehetséges a megelőző konvergenciaprogramokkal való közvetlen összehasonlítás. Az adósságeltörlés nélkül a hiány a becslések szerint a GDP kb. 3,3 %-át teszi ki, amely kissé elmarad a megelőző aktualizálásban tervezettől (a GDP 3,4 %-a). Ez a pozitív fejlemény azonban elsősorban a vártnál alacsonyabb kamatkiadásoknak köszönhető.

6. A program célja, hogy a hiányt 2007-ben a GDP 3 %-ában megadott referenciaérték alá csökkentsék (ideértve a nyugdíjreform költségeit is), a 104. cikk (7) bekezdése szerinti, 2004. július 5-i tanácsi ajánlással összhangban. Az államháztartási hiány (a nyugdíjreform költségeit figyelmen kívül hagyva) az előrejelzések szerint a GDP 4,1 %-ának megfelelő 2005-ös értékről (amely magában foglalja a GDP 0,8 %-ának megfelelő adósságeltörléseket is) 2006-ban 2,9 %-ra csökken, majd 2007-ben hirtelen a GDP 1,6 %-ára süllyed, 2008-ban pedig a GDP 1,3 %-ára esik. A költségvetési kiigazítás elsősorban a kiadási oldalra koncentrál. A kiadások/GDP arány az előrejelzések szerint 2005 és 2008 között 3,4 százalékponttal csökken (2,6 százalékponttal, ha figyelmen kívül hagyjuk a GDP 0,8 %-ának megfelelő 2005. évi adósságeltörléseket). Az államháztartási bevételek a becslések szerint 2007-ig nagyjából változatlan szinten maradnak, majd 2008-ban a GDP 0,7 %-ának megfelelő mértékben csökkennek. A második tőkefedezeti pillért képező nyugdíjrendszer államháztartási szektorból való kivételének (amelyet a 2007. tavaszi költségvetési adatbejelentésig kell elvégezni) költségvetési hatása a becslések szerint a következőképpen alakul: 2005-ben a GDP 0,8 %-a, 2006-ban 1,3 %-a, 2007-ben 1,4 %-a és 2008-ban 1,4 %-a. A tervezett költségvetési kiigazítás az időszak végére ütemezett, elsősorban 2007-re összpontosul. A GDP 3,0 %-ában meghatározott, 2007-re tervezett hiány eléréséhez szükséges költségvetési konszolidáció programidőszak végére való ütemezettsége megalapozottabbnak tekinthető a megelőző konvergenciaprogramhoz képest, mivel a nyugdíjreform költségeire magasabb becsléseket tettek. A 2006-ra tervezett hiány változatlan maradt. A friss aktualizálás összességében megerősíti az előző programban tervezett kiigazítást, tekintettel a kedvezőbb makrogazdasági kilátásokra. A pozitívabb gazdasági növekedési előrejelzések költségvetési hatását nagyrészt ellensúlyozza a nyugdíjreform költségeinek felfelé történő módosítása.

7. A közösen megállapított módszertan használatával a Bizottság szolgálatai a program alapján számításokat végeztek, ezek szerint a strukturális egyenleg a GDP kb. -2¾ %-nak megfelelő 2005-ös értékről 2008-ban a GDP kb. -1½ %-ra növekszik. A programban tervezett költségvetési erőfeszítések elsősorban 2007-re összpontosulnak, amikor is a program makrogazdasági szcenáriója által implikált kibocsátási rés a becslések szerint nullához közel lesz, de egyértelműen azzal lehet számolni, hogy a ciklus feltételei javulni fognak a megelőző évhez képest. A Stabilitási és Növekedési Paktumban előírtak szerint a program a költségvetési egyenlegre nézve a „GDP mínusz -0,9 %-ának megfelelő” középtávú célkitűzést azonosít, amit 2010-re kívánnak megvalósítani. Mivel a program középtávú célkitűzése meghaladja a minimálisan szükséges értéket (a becslések szerint a GDP kb. 2¼ %-ának megfelelő hiány), annak megvalósítása biztosítja a szükséges biztonsági sávot a túlzott hiány felmerülésével szemben. A program középtávú célkitűzése megfelelő szintű, mert az a Stabilitási és Növekedési Paktumban és a magatartási kódexben az euró-övezet és az ERM II-ben résztvevő tagállamok vonatkozásában javasolt értéktartományon belülre esik és hosszú távon megfelelően tükrözi az adóssághányadot és az átlagos potenciális kibocsátás-növekedést.

8. Az aktualizált program szerint a kormány által jóváhagyott középtávú költségvetési keret kizárólag az aktuális jogszabályokon illetve a kormány által jóváhagyott jogszabály-módosításokon alapul. Azonban nem igazán nevezi meg egyértelműen azokat az intézkedéseket, amelyek biztosítanák a 2007-re tervezett hiány elérését. A kormány mindezidáig túlteljesítette a megelőző programokban meghatározott költségvetési célkitűzéseket: a hiány 2004-ben alacsonyabb volt a vártnál, ehhez hasonlóan 2005-re is a tervezettnél jobb eredményt jeleznek előre (figyelmen kívül hagyva a GDP 0,8 %-ának megfelelő 2005. évi adósságeltörléseket). A vártnál alacsonyabb 2005-ös kamatkiadások által felszabadított pénzügyi erőforrások egy részét azonban egyéb előirányzatlan állami kiadások fedezésére használták fel, ami rávilágít annak szükségességére, hogy a kiadási tételeknél kötelezőbb erejű plafonokra van szükség. Összességében az előrejelzésekkel kapcsolatos kockázatok nagyjából kiegyensúlyozottnak tűnnek és így a program költségvetési előrejelzései valószínűnek látszanak.

9. A kockázatok egyenlegének figyelembe vételével elmondható, hogy Szlovákia úton van a túlzott hiány Tanács által előírt határidőig történő kiigazítása felé. A 2005-re előrejelzett hiány növekedése a GDP 0,8 %-ának megfelelő 2005. évi adósságeltörlések egyszeri hatásából adódik. A programban körvonalazott költségvetési stratégia azonban valószínűleg nem elégséges annak biztosításához, hogy 2010-ben elérjék a program középtávú célkitűzését (a GDP -0,9 %-a). A második tőkefedezeti pillért képező nyugdíjrendszerek besorolásáról szóló, 2004. március 2-i Eurostat határozat (amelyet a 2007. tavaszi adatbejelentésig kell elvégezni) költségvetési hatásának figyelembe vételével a strukturális egyenleg – a Bizottság szolgálatai által a program alapján végzett számítások szerint – 2008-ban előreláthatóan a GDP -2,9 %-a lesz (a GDP -1,5 %-a a nyugdíjreform költségei nélkül). Emiatt további jelentős konszolidációs intézkedésekre lenne szükség ahhoz, hogy 2010-ig elérjék a program középtávú célkitűzését. A strukturális egyenlegnek a GDP kb. ¼ %-ában mérhető 2008-ra tervezett javulása a Stabilitási és Növekedési Paktumban a GDP 0,5 %-ában meghatározott határérték alatt van, és ezt az időszakot a ciklus feltételei miatt gazdaságilag kedvező időszaknak lehet minősíteni.

10. Az adóssághányad 2005-ben várhatóan jelentősen – 9 százalékponttal – csökken, a GDP 33,7 %-ára. Ezt a még a Bizottság szolgálatainak előrejelzéseitől is magasabb csökkenést elsősorban a likvid eszközök (betétek) csökkenése magyarázza, amelyeket az államadósság kezeléséért felelős új ügynökség (ARDAL) kezel. A likvid eszközök csökkenését állományalkalmazkodás-összetevőként mutatják ki. Így az adóssághányad várhatóan a GDP 35–36 %-a körül mozog majd (2006-ban 35,5 %, 2007-ben 35,2 % és 2008-ban 36,2 %), ugyanis a kicsi elsődleges egyenleg adósságcsökkentő lavinahatást gyakorol (mivel a tényleges kamatláb a GDP-növekedés alatt van). A 2006-ban várt privatizációs bevételek ellenére az állományalkalmazkodás a programidőszak során várhatóan pozitív marad.

11. Az államháztartás fenntarthatóságának tekintetében Szlovákia közepes mértékű kockázattal szembesül a népességelöregedés becsült költségvetési költségei folytán. Az adósság szintje jelentősen a 60 %-os referenciaérték alatt van, és ott is marad, amennyiben a következő két évtizedben nem változnak a politikák. Szlovákia nemrégiben kétlépcsős nyugdíjreformot léptetett életbe, amely az állami kiadások jövőbeni emelkedését tartalmazza. A jelenleg magas strukturális hiány azonban meg fogja akadályozni az adósság/GDP arány csökkenését, ami növeli a hosszú távú fenntarthatóság kockázatát. A hosszú távú fenntarthatóság kockázatainak csökkentéséhez az szükséges, hogy középtávon szigorúan végrehajtsák az államháztartás tervezett konszolidációját[5].

12. Az államháztartás terén tervezett intézkedések nagyjából összhangban vannak a 2005–2008. közötti időszakra vonatkozó integrált iránymutatásokban szereplő átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásokkal. Szlovákia úton van a túlzott hiány Tanács által előírt határidőig történő kiigazítása felé.

13. Szlovákia 2005. október 14-én – a növekedést és foglalkoztatást szolgáló megújult lisszaboni stratégiával összefüggésben – benyújtott nemzeti reformprogramja a következő – az államháztartást jelentősen érintő – kihívásokat azonosítja: i. információs társadalom; II. K+F és innovációk; és iii. oktatás és foglalkoztatás. A konvergenciaprogram költségvetési előrejelzései teljes mértékben figyelembe veszik a nemzeti reformprogramban körvonalazott intézkedések költségvetési hatásait. A konvergenciaprogram ismerteti az adó- és a nyugdíjrendszer már elfogadott reformjait. A 2006-os költségvetés és a 2006–2008. közötti időszakra vonatkozó költségvetési keret a nemzeti reformprogram prioritásainak megfelelően az oktatási és a kutatás-fejlesztési kiadások jelentős növelését tervezi.

A fenti értékelés és a 104. cikk (7) bekezdése szerinti ajánlások fényében a Tanács azon a véleményen van, hogy Szlovákiának:

i. fokoznia kell a strukturális költségvetési kiigazítási erőfeszítéseket, tekintettel arra, hogy a túlzott hiány tervezett értéke nem múlja alul a 2007-ra (ez a túlzott hiány kiigazításának határideje) elérni kívánt referenciaértéket, valamint annak teljes mértékű kihasználására, hogy az előrejelzett növekedést felfelé korrigálták a tanácsi ajánlásokban alkalmazott értékekhez képest;

ii. meg kell erősítenie a központi kormányzatra vonatkozó középtávú kiadási plafonok kötelező jellegét.

Ajánlás

TANÁCSI VÉLEMÉNY

az 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendelet 9. cikkének harmadik bekezdésével összhangban Szlovákia aktualizált, a 2005–2008. közötti időszakra szóló konvergenciaprogramjáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének, valamint a gazdaságpolitikák felügyeletének és összehangolásának megerősítéséről szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre[6], és különösen annak 9. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság ajánlására,

a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT FOGALMAZTA MEG:

14. [ 2006. január 24]-én a Tanács megvizsgálta Szlovákiának a 2005–2008. közötti időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramját. A program nagyjából követi a stabilitási és konvergenciaprogramok felépítésére vonatkozóan az új magatartási kódexben meghatározott mintát, hiányosságokat mutat azonban a kódex által előírt kötelező és opcionális adatok biztosításának terén.

15. A szlovák reál GDP növekedés 1994–2004. között átlagosan 4,3 % volt, amely majdnem 2 százalékponttal haladja meg az EU-25-ök 2,4 %-os átlagát. A munkaerőpiaci helyzet továbbra is az ország fő problémája. A 90-es évek végén a gyorsított vállalati átstrukturálás következményeként a munkanélküliségi ráta az 1994-es 13,7 %-ról 2004-re 18,2 %-ra nőtt, míg a teljes foglalkoztatottság ugyanebben az időszakban 2 százalékponttal csökkent. A makrogazdasági szcenárió feltételezése alapján a reál GDP növekedés a programidőszakban átlagosan évi 5,6 % lesz, és ez a szcenárió – a 2005-ös negatív kibocsátási résből kiindulva – a ciklus feltételeinek jelentős javulását implikálja. Ez a szcenárió a jelenleg rendelkezésre álló információk alapján úgy tűnik, hogy valószínűsíthető növekedési feltételezésekre épül. A program inflációra tett becslései szintén valószerűnek tűnnek.

16. 2004. július 5-én a Tanács úgy határozott, hogy a hiány Szlovákiában túlzott. A 104. cikk (7) bekezdése szerinti – ugyanezen a napon kelt – tanácsi ajánlásnak megfelelően ezt a túlzott hiányt 2007-ig ki kell igazítani. A Szlovákia aktualizált, a 2004–2007. közötti időszakra vonatkozó konvergenciaprogramjáról szóló, 2005. február 17-i véleményében a Tanács felkérte Szlovákiát, hogy „i. ragadjon meg minden lehetőséget a gyorsított hiánycsökkentésre, ideértve a vártnál jobb bevételek, valamint a kiadási oldalon elért megtakarítások használatát, különösen 2005-ben; ii. tegye a középtávú kiadási plafonokat kötelezőbb erejűvé; iii. ügyeljen arra, hogy a 2004. évi magas infláció másodlagos hatásai ne érintsék hátrányosan a programban tervezett inflációs konvergencia-pályát”.

17. A program célja, hogy a hiányt 2007-ben a GDP 3 %-ában megadott referenciaérték alá csökkentsék, a 104. cikk (7) bekezdése szerinti, 2004. július 5-i tanácsi ajánlással összhangban. Az államháztartási hiány (a nyugdíjreform költségeit figyelmen kívül hagyva) az előrejelzések szerint a GDP 4,1 %-ának megfelelő 2005-ös értékről (amely magában foglalja a GDP 0,8 %-ának megfelelő adósságeltörléseket is) 2006-ban 2,9 %-ra csökken, majd 2007-ben hirtelen a GDP 1,6 %-ára süllyed, 2008-ban pedig eléri a GDP 1,3 %-át. Az elsődleges egyenleg alakulása hasonló, a GDP -2,3 %-ának (a GDP -1,5 %-a, ha figyelmen kívül hagyjuk a GDP 0,8 %-ának megfelelő adósságeltörléseket) megfelelő 2005-ös értékről várhatóan 0,7 %-ra nő 2008-ban. A költségvetési kiigazítás elsősorban a kiadási oldalra koncentrál. Az államháztartási kiadások GDP-hez viszonyított aránya 2005 és 2008 között várhatóan 3,4 százalékponttal csökken (2,6 százalékponttal, ha figyelmen kívül hagyjuk a GDP 0,8 %-ának megfelelő 2005. évi adósságeltörléseket). Az államháztartási bevételek a becslések szerint 2007-ig nagyjából változatlan szinten maradnak, majd 2008-ban a GDP 0,7 %-ának megfelelő mértékben csökkennek. A második tőkefedezeti pillért képező nyugdíjrendszer államháztartási szektorból való kivételének (amelyet a 2007. tavaszi adatbejelentésig kell elvégezni) költségvetési hatása a becslések szerint a következőképpen alakul: 2005-ben a GDP 0,8 %-a, 2006-ban 1,3 %-a, 2007-ben 1,4 %-a és 2008-ban 1,4 %-a. A tervezett költségvetési kiigazítás az időszak végére ütemezett, elsősorban 2007-re összpontosul. A GDP 3,0 %-ában (ideértve a nyugdíjreform költségeit is) meghatározott, 2007-re tervezett hiány eléréséhez szükséges költségvetési konszolidáció programidőszak végére való ütemezettsége megalapozottabbnak tekinthető a megelőző konvergenciaprogramhoz képest, mivel a nyugdíjreform költségeire magasabb becsléseket tettek.

18. A közösen megállapított módszertan használatával számított strukturális egyenleg (tehát a ciklikus hatásoktól megtisztított költségvetési egyenleg az egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések figyelmen kívül hagyása után) várhatóan évente átlagosan a GDP 0,4 %-ának megfelelő mértékben javul, a GDP -2,8 %-áról a GDP -1,3 %-ára. A program a költségvetési egyenlegre vonatkozó középtávú célkitűzést a GDP 0,9 %-ának megfelelő strukturális hiányként állapítja meg, amelyet 2010-re (a programidőszakon kívül) kívánnak megvalósítani. Mivel a program középtávú célkitűzése meghaladja a minimálisan szükséges értéket (a becslések szerint a GDP kb. 2¼ %-ának megfelelő hiány), annak megvalósítása biztosítja a szükséges biztonsági sávot a túlzott hiány felmerülésével szemben. A program középtávú célkitűzése megfelelő szintű, mert az a Stabilitási és Növekedési Paktumban és a magatartási kódexben az euró-övezet és az ERM II-ben résztvevő tagállamok vonatkozásában javasolt értéktartományon belülre esik és hosszú távon megfelelően tükrözi az adóssághányadot és az átlagos potenciális kibocsátás-növekedést.

19. A program költségvetési előrejelzéseinek kockázatai nagyjából kiegyensúlyozottnak tűnnek. Az aktualizált program kevés információt tartalmaz a 2007-re tervezett hiány elérésére elfogadni tervezett konkrét intézkedéseket illetően, de hangsúlyozza, hogy a kormány által jóváhagyott középtávú költségvetési keret kizárólag a jelenleg hatályos jogszabályokon illetve a kormány által jóváhagyott jogszabály-módosításokon alapul. A jelenlegi kormány eddig túlteljesítette a megelőző programokban meghatározott költségvetési célkitűzéseket: a hiány 2004-ben alacsonyabb volt a vártnál, ehhez hasonlóan 2005-re is a tervezettnél jobb eredményt várnak (ha figyelmen kívül hagyjuk a GDP 0,8 %-ának megfelelő 2005. évi adósságeltörléseket). A vártnál alacsonyabb 2005-ös kamatkiadások által felszabadított pénzügyi erőforrások egy részét azonban egyéb előirányzatlan állami kiadások fedezésére használták fel, ami rávilágít annak szükségességére, hogy a kiadási tételeknél kötelezőbb erejű plafonokra van szükség.

20. E kockázatértékelés tekintetében a program költségvetési irányvonala összhangban van a túlzott hiány 2007-re történő kiigazításával, ami megfelel a Tanács által ajánlottaknak. A program költségvetési irányvonala azonban lehet, hogy nem elégséges annak biztosításához, hogy 2010-ben elérjék a program középtávú célkitűzését, mint ahogy azt a program tervezi. 2008-ban (a túlzott hiány kiigazítását követő év) a program középtávú célkitűzése irányában történő kiigazításnak a program által implikált üteme nem felel meg a Stabilitási és Növekedési Paktumnak, amely előírja, hogy az euró-övezetben és az ERM II-ben résztvevő tagállamokban a strukturális egyenleget évente a GDP 0,5 %-ával kell javítani, és a gazdaságilag kedvező időszakokban ennél magasabb, a gazdaságilag kedvezőtlen időszakokban pedig ennél alacsonyabb kiigazítást kell alkalmazni. A strukturális egyenleg 2008-ban a GDP-nek csak kb. ¼ %-ával javul, noha a ciklus feltételei gazdaságilag kedvező időszakra engednek következtetni[7].

21. Az adóssághányad 2005-ben a becslések szerint 33,7 %-ot ért el, amely jóval a Szerződésben meghatározott 60 %-os referenciaérték alatt van. A program előrejelzése szerint az adóssághányad 2,5 százalékponttal nő a programidőszak során.

22. Az államháztartás fenntarthatóságának tekintetében Szlovákia közepes mértékű kockázattal szembesül a népességelöregedés becsült költségvetési költségei folytán. Az adósság szintje jelentősen a 60 %-os referenciaérték alatt van, és ott is marad, amennyiben a következő két évtizedben nem változnak a politikák. Szlovákia nemrégiben kétlépcsős nyugdíjreformot léptetett életbe, amely az állami kiadások jövőbeni emelkedését tartalmazza. A jelenleg magas strukturális hiány azonban meg fogja akadályozni az adósság/GDP arány csökkenését, ami növeli a hosszú távú fenntarthatóság kockázatát. A hosszú távú fenntarthatóság kockázatainak csökkentéséhez az szükséges, hogy középtávon szigorúan végrehajtsák az államháztartás tervezett konszolidációját.

23. Az államháztartás terén tervezett intézkedések nagyjából összhangban vannak a 2005–2008. közötti időszakra vonatkozó integrált iránymutatásokban szereplő átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásokkal. Szlovákia úton van a túlzott hiány Tanács által előírt határidőig történő kiigazítása felé.

24. Szlovákia 2005. október 14-én – a növekedést és foglalkoztatást szolgáló megújult lisszaboni stratégiával összefüggésben – benyújtott nemzeti reformprogramja a következő – az államháztartást jelentősen érintő – kihívásokat azonosítja: i. információs társadalom; II. K+F és innovációk; és iii. oktatás és foglalkoztatás. A konvergenciaprogram költségvetési előrejelzései teljes mértékben figyelembe veszik a nemzeti reformprogramban körvonalazott fellépések költségvetési hatásait. A konvergenciaprogram ismerteti az adó- és a nyugdíjrendszer már elfogadott reformjait. A 2006-os költségvetés és a 2006–2008. közötti időszakra vonatkozó költségvetési keret a nemzeti reformprogram prioritásainak megfelelően az oktatási és a kutatás-fejlesztési kiadások jelentős növelését tervezi.

A fenti értékelés és a 104. cikk (7) bekezdése szerinti ajánlások fényében a Tanács azon a véleményen van, hogy Szlovákiának:

i. fokoznia kell a strukturális költségvetési kiigazítási erőfeszítéseket, tekintettel arra, hogy a túlzott hiány tervezett értéke nem múlja alul a 2007-ra (ez a túlzott hiány kiigazításának határideje) elérni kívánt referenciaértéket, valamint annak teljes mértékű kihasználására, hogy az előrejelzett növekedést felfelé korrigálták a tanácsi ajánlásokban alkalmazott értékekhez képest;

ii. meg kell erősítenie a központi kormányzatra vonatkozó középtávú kiadási plafonok kötelező jellegét.

A kulcsfontosságú makrogazdasági és költségvetési előrejelzések összehasonlítása 1

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |

Reál GDP (%-os változás) | KP 2005. dec. | 5,5 | 5,1 | 5,4 | 6,1 | 5,6 |

COM 2005. nov. | 5,5 | 5,1 | 5,5 | 6,3 | nincs adat |

KP 2004. nov. | 5,0 | 4,5 | 5,1 | 5,4 | nincs adat |

HICP-infláció (%) | KP 2005. dec. | 7,5 | 2,9 | 3,6 | 2,0 | 2,0 |

COM 2005. nov. | 7,5 | 2,9 | 3,6 | 2,1 | nincs adat |

KP 2004. nov. | 7,8 | 3,3 | 2,8 | 2,5 | nincs adat |

Kibocsátási rés (a potenciális GDP %-ában) | KP 2005. dec.2 | -1,9 | -1,6 | -1,1 | 0,1 | 0,8 |

COM 2005. nov.6 | -1,5 | -1,3 | -0,9 | 0,2 | nincs adat |

KP 2004. nov.2 | 0,4 | 0,2 | 0,4 | 0,9 | nincs adat |

Államháztartási egyenleg (a GDP %-ában) | KP 2005. dec.2 | -3,2 | -4,1 | -2,9 | -1,6 | -1,3 |

COM 2005. nov. | -3,1 | -4,1 | -3,0 | -2,5 | nincs adat |

KP 2004. nov. | -3,8 | -3,4 | -2,9 | -1,9 | nincs adat |

Elsődleges egyenleg (a GDP %-ában) | KP 2005. dec.2 | -1,0 | -2,3 | -1,0 | 0,4 | 0,7 |

COM 2005. nov. | -0,9 | -1,9 | -0,8 | -0,2 | nincs adat |

KP 2004. nov. | -1,5 | -1,0 | -0,6 | 0,4 | nincs adat |

Ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg (a GDP %-ában) | KP 2005. dec.2 | -2,6 | -3,6 | -2,6 | -1,6 | -1,5 |

COM 2005. nov. | -2,7 | -3,8 | -2,7 | -2,5 | nincs adat |

KP 2004. nov.2 | nincs adat | nincs adat | nincs adat | nincs adat | nincs adat |

Strukturális egyenleg3 (a GDP %-ában) | KP 2005. dec.4 | -2,6 | -2,8 | -2,6 | -1,7 | -1,5 |

COM 2005. nov.5 | -2,7 | -3,0 | -2,7 | -2,5 | nincs adat |

KP 2004. nov. | nincs adat | nincs adat | nincs adat | nincs adat | nincs adat |

Bruttó államadósság7 (a GDP %-ában) | KP 2005. dec. | 42,6 | 33,7 | 35,5 | 35,2 | 36,2 |

COM 2005. nov. | 42,6 | 36,7 | 38,2 | 38,5 | nincs adat |

KP 2004. nov. | 43,0 | 44,2 | 45,3 | 45,5 | nincs adat |

Megjegyzések: 1 A költségvetési előrejelzések nem veszik figyelembe a második tőkefedezeti pillért képező nyugdíjrendszerek besorolásáról szóló, 2004. március 2-i Eurostat határozat (amelyet a 2007. tavaszi adatbejelentésig kell elvégezni) hatását. E hatás figyelembe vételével az államháztartási egyenleg az aktualizált program szerint a következőképpen alakulna: 2004-ben a GDP -3.2 %-a, 2005-ben -4.9 %-a, 2006-ban -4.2 %-a, 2007-ben -3.0 %-a és 2008-ban -2.7 %-a. 2 A Bizottság szolgálatainak számításai a program információi alapján. 3 Ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg (ugyanúgy, mint a megelőző sorokban) az egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések figyelmen kívül hagyása után. 4 A program egyszeri és egyéb átmeneti intézkedései (2005-ben a GDP 0,8 %-a: hiánynövelő hatás, 2007-ben 0,1 %-a: hiánycsökkentő hatás). 5 Egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések Bizottság szolgálatainak 2005. őszi előrejelzéseiben (2005-ben a GDP 0,8 %-a: hiánynövelő hatás). 6 A 2004–2007. közötti időszak lehetséges becsült növekedési értékei alapján (rendre 4,9 %, 4,8 %, 5,1 % és 5,1 %). 7 A hiány-előrejelzésekkel szemben a program adósság-előrejelzéseit a második tőkefedezeti pillért képező nyugdíjrendszerek besorolásáról szóló, 2004. március 2-i Eurostat határozat figyelembe vételével készítették. Forrás: Konvergenciaprogram (KP); a Bizottság szolgálatainak 2005. őszi gazdasági előrejelzései (COM); a Bizottság szolgálatainak számításai. |

[1] HL L 209., 1997.8.2., 1. o. Az 1055/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 1. o.) módosított rendelet. Az e szövegben említett valamennyi dokumentum megtalálható a következő internetes oldalon: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] A Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleménye az ECOFIN-Tanács által október 11-én elfogadott következő dokumentumról: „A Stabilitási és Növekedési Paktum végrehajtásával kapcsolatos pontosítások, valamint iránymutatások a stabilitási és konvergenciaprogramok tartalmára és formájára vonatkozóan”.

[3] Hiányzik azonban a „nagyobb horderejű szerkezeti reformok” növekedési hatásairól szóló rész, valamint a költségvetési előrejelzések különböző szcenáriók és feltételezések függvényében való alakulásáról szóló rész. Az államháztartás intézményi jellemzőit tárgyaló fejezet a mintától eltérő részekre oszlik.

[4] Meg kell említeni azonban, hogy a tényleges nominális árfolyamra vonatkozó kötelező adatok azért hiányoznak, hogy elkerüljék az euró-árfolyam mások általi előzetes meghatározását. Szintén hiányoznak a FISIM-re (a pénzügyi közvetítők közvetetten mért szolgáltatási díjára) és a feladatkörök szerint megosztott államháztartási kiadásokra vonatkozó adatok.

[5] A hosszú távú fenntarthatósággal kapcsolatos részletek a program Bizottság szolgálatai által végzett technikai értékelésében találhatók, amelyek a következő internetes oldalon kerülnek majd közzétételre:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[6] HL L 209., 1997.8.2., 1. o. Az 1055/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 1. o.) módosított rendelet. Az e szövegben említett dokumentumok megtalálhatók a következő internetes oldalon:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[7] A hosszú távú fenntarthatósággal kapcsolatos részletek a program Bizottság szolgálatai által végzett technikai értékelésében találhatók, amelyek a következő internetes oldalon kerülnek majd közzétételre:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm