ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(13) Annak érdekében, hogy az üvegházhatásúgáz-kibocsátás és a tagállamok éves kibocsátási jogosultságának teljesítésére vonatkozó ellenőrzések elvégzéséhez szükséges más információk bejelentése és ellenőrzése hatékony, átlátható és költséghatékony módon legyen végrehajtható, az e rendelettel kapcsolatos éves bejelentési és értékelési követelményeket az 525/2013/EU rendelet érintett cikkeibe kell beépíteni, ami a rendelet módosítását igényli. A rendelet módosításának azt is biztosítania kell, hogy a tagállamok által a kibocsátáscsökkentés terén elért eredmények értékelése továbbra is évenként, az uniós szakpolitikákban és intézkedésekben elért eredmények, valamint a tagállamoktól származó információk figyelembevételével történjen. Az értékelés keretében minden második évben azt is indokolt megvizsgálni, hogy az Unió milyen mértékben jutott közelebb a csökkentési kötelezettségvállalásának teljesítéséhez, a tagállamok pedig kötelezettségeik teljesítéséhez. A levonásokat azonban csak ötévenként indokolt figyelembe venni annak érdekében, hogy az [ . ..] rendeletnek megfelelően a kiirtott erdőterületekhez, az erdősített területekhez, a gazdálkodás alatt álló szántóterületekhez és a gazdálkodás alatt álló gyepterületekhez kapcsolódó potenciális hozzájárulások is beszámíthatók legyenek . Mindez nem érinti a Bizottság azon feladatát, hogy biztosítsa az e rendeletből fakadó tagállami kötelezettségek teljesítését, mint ahogy a Bizottságnak azt a jogkörét sem, hogy ebből a célból kötelezettségszegési eljárásokat indítson.

(13) Annak érdekében, hogy az üvegházhatásúgáz-kibocsátás és a tagállamok éves kibocsátási jogosultságának teljesítésére vonatkozó ellenőrzések elvégzéséhez szükséges más információk bejelentése és ellenőrzése hatékony, átlátható és költséghatékony módon legyen végrehajtható, az e rendelettel kapcsolatos éves bejelentési és értékelési követelményeket az 525/2013/EU rendelet érintett cikkeibe kell beépíteni, ami a rendelet módosítását igényli. A rendelet módosításának azt is biztosítania kell, hogy a tagállamok által a kibocsátáscsökkentés terén elért eredmények értékelése továbbra is évenként, az uniós szakpolitikákban és intézkedésekben elért eredmények, valamint a tagállamoktól származó információk figyelembevételével történjen. Az értékelés keretében minden második évben azt is indokolt megvizsgálni, hogy az Unió milyen mértékben jutott közelebb a csökkentési kötelezettségvállalásának teljesítéséhez, a tagállamok pedig kötelezettségeik teljesítéséhez. Kétévente teljes megfelelőségi ellenőrzést kell végrehajtani. A kiirtott erdőterületekhez, az erdősített területekhez, a gazdálkodás alatt álló szántóterületekhez és a gazdálkodás alatt álló gyepterületekhez kapcsolódó , a(z) […] rendeletnek megfelelő potenciális hozzájárulás alkalmazását az említett rendeletben megállapított időközönként kell fontolóra venni . Mindez nem érinti a Bizottság azon feladatát, hogy biztosítsa az e rendeletből fakadó tagállami kötelezettségek teljesítését, mint ahogy a Bizottságnak azt a jogkörét sem, hogy ebből a célból kötelezettségszegési eljárásokat indítson.
A típusjóváhagyó hatóság legalább 30 havonta értékeli a felelőssége alá tartozó valamennyi műszaki szolgálat esetében, hogy a műszaki szolgálat továbbra is megfelel-e a 72–76. cikkben, a 84. és 85. cikkben és az V. melléklet 2. függelékében foglalt követelményeknek. Az értékelésnek a hatóság felelőssége alá tartozó minden egyes műszaki szolgálat esetében magában kell foglalnia egy helyszíni látogatást is.

A kijelölő hatóság legalább háromévente értékeli a felelőssége alá tartozó valamennyi műszaki szolgálat esetében, hogy a műszaki szolgálat továbbra is megfelel-e a 72–76. cikkben, a 84. és 85. cikkben és az V. melléklet 2. függelékében foglalt követelményeknek , és értékelést nyújt be a felelős tagállamnak . Az értékelést a 77. cikk (1)–(4) bekezdésében leírt eljárással összhangban kijelölt közös értékelőcsoport végzi, és a felelőssége alá tartozó minden egyes műszaki szolgálat esetében magában kell foglalnia egy helyszíni látogatást is.
(5) A 2016 októberében az ICAO 39. közgyűlésén a 2020. évi szint feletti, a nemzetközi légi közlekedésből származó kibocsátások ellentételezését szolgáló globális piaci alapú intézkedés 2021-től történő végrehajtásáról elfogadott határozat fényében indokolt a meglévő eltérés meghosszabbítása, amíg a globális piaci alapú intézkedés tervezett elemei és végrehajtása terén nem születnek további eredmények. E tekintetben 2018-ra tervezik a szabványok és ajánlott gyakorlatok ICAO általi elfogadását az említett határozat kiegészítése és a globális rendszer végrehajtása érdekében . A gyakorlatba történő konkrét átültetéséhez azonban szükség lesz az ICAO részes feleinek nemzeti szintű fellépésére. Az ICAO-nak is ki kell alakítania irányítási rendszerét, beleértve a nyilvántartási rendszert is. Ebben az összefüggésben – az ICAO-rendszer végrehajtásának felülvizsgálatára is figyelemmel – indokolt meghosszabbítani a harmadik országokból érkező és oda irányuló repülésekre vonatkozó EU ETS-kötelezettségeket érintő jelenlegi eltérést, az ICAO lendületének megtartása és az ICAO-rendszer gyakorlatba történő átültetésének elősegítése érdekében. Az eltérés meghosszabbításának eredményeképp, az árverés útján értékesítendő, és – a különleges tartalék terhére is – térítésmentesen kiosztott kibocsátási egységek összegének meg kell felelnie a 2016. évi szintnek, és arányosnak kell lennie a leadási kötelezettség csökkentésével.

(5) A 2016 októberében az ICAO 39. közgyűlésén a 2020. évi szint feletti, a nemzetközi légi közlekedésből származó kibocsátások ellentételezését szolgáló globális piaci alapú intézkedés 2021-től történő végrehajtásáról elfogadott határozat fényében az említett határozat kiegészítése és a globális rendszer végrehajtása érdekében 2018-ra tervezik a szabványok és ajánlott gyakorlatok ICAO általi elfogadását. A gyakorlatba történő konkrét átültetéséhez azonban szükség lesz az ICAO részes feleinek nemzeti szintű fellépésére. Az ICAO-nak is ki kell alakítania irányítási rendszerét, beleértve a nyilvántartási rendszert is. Ebben az összefüggésben indokolt 2021-ig meghosszabbítani a harmadik országokból érkező és oda irányuló repülésekre vonatkozó EU ETS-kötelezettségeket érintő jelenlegi eltérést, az ICAO lendületének megtartása és az ICAO-rendszer gyakorlatba történő átültetésének elősegítése érdekében. Az eltérés meghosszabbításának eredményeképp, az árverés útján értékesítendő, és – a különleges tartalék terhére is – térítésmentesen kiosztott kibocsátási egységek összegének meg kell felelnie a 2016. évi szintnek, és arányosnak kell lennie a leadási kötelezettség csökkentésével.
(2) E cikk 1. bekezdésének alkalmazásában azok a tagállamok, amelyek közvetlen gazdálkodási érdekeltséggel rendelkeznek, közös ajánlásokat nyújthatnak be az 1380/2013/EU rendelet 18. cikk (1) bekezdése szerint, első alkalommal legkésőbb e rendelet hatálybalépésétől számított tizenkét hónapon belül, azt követően pedig a terv értékelésének a 17. cikkel összhangban történő minden egyes benyújtását követő tizenkét hónapon belül. Akkor is benyújthatnak ilyen ajánlásokat, ha azt szükségesnek vélik, különösen abban az esetben, ha hirtelen változás áll be az e rendelet hatálya alá tartozó valamely állomány helyzetében. Az adott naptári évre vonatkozó intézkedésekre irányuló közös ajánlásokat legkésőbb a megelőző év július 1-jéig kell benyújtani.

(2) E cikk 1. bekezdésének alkalmazásában azok a tagállamok, amelyek közvetlen gazdálkodási érdekeltséggel rendelkeznek, közös ajánlásokat nyújthatnak be az 1380/2013/EU rendelet 18. cikk (1) bekezdése szerint, első alkalommal legkésőbb e rendelet hatálybalépésétől számított tizenkét hónapon belül, azt követően pedig a terv értékelésének a 17. cikkel összhangban történő minden egyes benyújtását követő tizenkét hónapon belül. Akkor is benyújthatnak ilyen ajánlásokat, ha azt szükségesnek vélik, különösen abban az esetben, ha hirtelen változás áll be az e rendelet hatálya alá tartozó valamely állomány helyzetében. Az adott naptári évre vonatkozó intézkedésekre irányuló közös ajánlásokat legkésőbb a megelőző év július 1-jéig kell benyújtani.
(5a)

Az Unió az adózás átláthatósága és összehangolása terén példává és globális vezetővé válhat. A kettős adóztatással kapcsolatos vitarendezési mechanizmusok ezért egyúttal összehangolt és átlátható keretet is kínálnak a kettős adóztatást érintő kérdések megoldására, és ezáltal minden adózó számára előnyösek. A Bizottságnak minden végleges határozatot teljes terjedelmében közzé kell tennie és rendelkezésre kell bocsátania közös adatformátumban egy központilag kezelt honlapon is, kivéve, ha az érintett adóalanyok bizonyítják, hogy a határozat olyan érzékeny kereskedelmi, ipari vagy szakmai információkat tartalmaz, amelyeket nem kellene közzétenni. A végleges határozatok közzététele közérdek, mivel javítja annak megértését, hogy miként kell a szabályokat értelmezni és alkalmazni. Ezen irányelv csak akkor fogja éreztetni teljes hatását, ha a harmadik országokban is hasonló szabályokat hajtanak végre. Ezért a Bizottságnak nemzetközi szinten is fel kellene lépnie a kötelező vitarendezési mechanizmus bevezetése érdekében.
(3)

A tagállamok jogrendszerei közötti különbségek nemcsak a vámunió optimális igazgatását, valamint a jogsértések különböző vámhatóságok általi kezelésének módja tekintetében a belső piac megfelelő működésének biztosításához szükséges átláthatóságot érintik hátrányosan , hanem akadályozzák az Unió-szerte már most is különböző szabályozásoknak megfelelni köteles gazdasági szereplőkre érvényes egyenlő versenyfeltételek kialakulását is a vámunió területén, ugyanis hatással vannak a vámjogi egyszerűsítésekhez és könnyítésekhez való hozzáférésükre. [Am. 4]
2.

[Publications office, please insert the date occurring three years after the date of application of this Regulation]-tól/től kezdve teljesíteni kell a következő feltételt: A polimernek képesnek kell lennie a fizikai és biológiai bomlásra, amelynek eredményeképpen a nagy része végül széndioxidra (CO2), biomasszára és vízre bomlik le. A szervesszén-tartalma legalább 90 %-ának legfeljebb 24 hónap alatt CO2-dá kell alakulnia, az alábbi a)–c) pontban meghatározott biológiai lebonthatósági vizsgálat szerint .
(6)

Ennek eredményeként indokolt a kibertér-felügyeleti termékek fogalommeghatározásának bevezetése. Tisztázni kell továbbá azt is, hogy a kibertér-felügyeleti termékek exportjának ellenőrzéséhez alkalmazott értékelési kritériumoknak figyelembe kell venniük e termékek emberi jogokra gyakorolt közvetlen vagy közvetett hatását , ahogyan az a 2008/944/KKBP tanácsi közös állásponthoz készített felhasználói útmutatóban is szerepel. Az értékelési kritériumok kidolgozására az Európai Külügyi Szolgálattal (EKSZ) és a Tanács emberi jogi munkacsoportjával (COHOM) együttműködésben szakmai munkacsoportot kell létrehozni. E szakmai munkacsoporton belül létre kell hozni egy független szakértői csoportot is. Az értékelési kritériumokat nyilvánosságra kell hozni és könnyen hozzáférhetővé kell tenni.
(24) Ahogy a tervezés esetében is, az energetika és éghajlat-védelem területén elfogadott ágazati uniós jogszabályok meghatározzák azokat a jelentéstételi követelményeket, amelyek a változás előmozdításának hasznos eszközei voltak nemzeti szinten, azonban ezeket a követelményeket különböző időpontokban vezették be, ami átfedésekhez vezetett, és nem mérlegelték kellően a szakpolitikai területek, például az ÜHG-mérséklés, a megújuló energia, az energiahatékonyság és a piaci integráció közötti szinergikus hatásokat és kölcsönhatásokat. Hogy megteremtsék a megfelelő egyensúlyt aközött, hogy egyrészt biztosítani kell a nemzeti tervek megfelelő nyomon követését, másrészt viszont csökkenteni kell az adminisztratív terhet , a tagállamoknak kétévente eredményjelentést kell készíteniük a tervek végrehajtásáról és az energiarendszerben bekövetkezett fejleményekről. Ennek ellenére néhány jelentést továbbra is évente kell benyújtani, különös tekintettel az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezményéből (UNFCCC) és az uniós rendeletekből adódó éghajlatvédelmi jelentéstételi követelményekre.

(24) Ahogy a tervezés esetében is, az energetika és éghajlat-védelem területén elfogadott ágazati uniós jogszabályok meghatározzák azokat a jelentéstételi követelményeket, amelyek a piaci reformok mellett a változás előmozdításának hasznos eszközei voltak nemzeti szinten, azonban ezeket a követelményeket különböző időpontokban vezették be, ami átfedésekhez és a költséghatékonyság hiányához vezetett, valamint nem mérlegelték kellően a szakpolitikai területek, például az ÜHG-mérséklés, a megújuló energia, az energiahatékonyság és a piaci integráció közötti szinergikus hatásokat és kölcsönhatásokat. Hogy megteremtsék a megfelelő egyensúlyt aközött, hogy egyrészt biztosítani kell a nemzeti tervek megfelelő nyomon követését, másrészt viszont csökkenteni kell az adminisztratív bonyolultságot , a tagállamoknak kétévente eredményjelentést kell készíteniük a tervek végrehajtásáról és az energiarendszerben bekövetkezett fejleményekről. Ennek ellenére néhány jelentést továbbra is évente kell benyújtani, különös tekintettel az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezményéből (UNFCCC) és az uniós rendeletekből adódó éghajlatvédelmi jelentéstételi követelményekre.
A legalább 20MW tüzelőanyag-kapacitású létesítményekben biomassza-tüzelőanyagokból előállított villamos energia csak akkor vehető figyelembe az (1) bekezdés a), b) és c) pontjában említett célok tekintetében, ha a 2012/27/EU irányelv 2. cikkének 34. pontjában szereplő meghatározásnak megfelelő nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelésből származik. Az (1) bekezdés a) és b) pontja tekintetében ez a rendelkezés csak a [3 years from date of adoption of this Directive] után működésbe lépő létesítmények esetében alkalmazandó. Az (1) bekezdés c) pontja tekintetében ez a rendelkezés nincs kihatással a [ 3 years from date of adoption of this Directive]-ig jóváhagyott állami támogatási programokra.

A legalább 20 MW tüzelőanyag-kapacitású létesítményekben biomassza-tüzelőanyagokból előállított villamos energia csak akkor vehető figyelembe az e cikk (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában említett célok tekintetében, ha a 2012/27/EU irányelv 2. cikkének 34. pontjában szereplő meghatározásnak megfelelő nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelésből származik , vagy ha csak olyan, villamos energiára épülő létesítményekben termelik, amelyek legalább 40 %-os nettó elektromos hatásfokot érnek el és nem használnak fel fosszilis tüzelőanyagokat . Az e cikk (1) bekezdésének a) és b) pontja tekintetében ez a rendelkezés csak a [3 évvel ezen irányelv elfogadásának dátumát követően] után működésbe lépő létesítmények esetében alkalmazandó. Az e cikk (1) bekezdésének (1) bekezdés c) pontja tekintetében ez a rendelkezés nincs kihatással a … [ 1 évvel ezen irányelv elfogadásának dátumát követően]-ig jóváhagyott állami támogatási programokra.
a)

a 200 és 600 méteres mélység között az V. melléklet C. részének 6. pontjában, a VI. melléklet C. részének 6. és 9. pontjában, valamint a VII. melléklet C. részének 4. pontjában meghatározott különös eltéréseket kell alkalmazni;
(12) Az épületek energiahatékonyságának javítását oly módon kell végrehajtani, hogy az elsősorban az energiaszegénység által érintett fogyasztók javát szolgálja. A tagállamok már most is előírhatják a kötelezett feleknek, hogy energiatakarékossági intézkedéseik az energiaszegénységhez kapcsolódó szociális célokat is tartalmazzanak , és ezt a lehetőséget most ki kell terjeszteni az alternatív intézkedésekre , valamint kötelezővé válik , miközben teljes rugalmasságot biztosít a tagállamoknak az ilyen intézkedések mérete, alkalmazási köre és tartalma tekintetében. A Szerződés 9. cikkével összhangban az Unió energiahatékonysági politikájának inkluzívnak kell lennie, és ezért az energiaszegénység által érintett fogyasztók számára is hozzáférést kell biztosítania az energiahatékonysági intézkedésekhez.

(12) Az épületek energiahatékonyságának javítását oly módon kell végrehajtani, hogy az valamennyi fogyasztó, különösen az alacsony jövedelmű, többek között az energiaszegénység által érintett háztartások javát szolgálja. Minden tagállam saját nemzeti sajátosságait figyelembe véve határozhatja meg az energiaszegénység fogalmát és azt, hogy mi minősül alacsony jövedelmű háztartásnak. A tagállamok már most is előírhatják a kötelezett feleknek, hogy energiatakarékossági intézkedéseik az energiaszegénységhez kapcsolódó szociális célokat is tartalmazzanak. Ezt a lehetőséget most ki kell terjeszteni az alternatív intézkedésekre és kötelezővé kell tenni , ugyanakkor a tagállamoknak teljes rugalmasságot kell biztosítani az ilyen intézkedések mérete, alkalmazási köre és tartalma tekintetében. A Szerződés 9. cikkével összhangban az Unió energiahatékonysági politikájának inkluzívnak kell lennie, és ezért az energiaszegénységben élő, alacsony jövedelmű fogyasztók számára is hozzáférést kell biztosítania az energiahatékonysági intézkedésekhez.
„ A 2018/... RENDELET MELLÉKLETE AZ EURÓPAI PARLAMENT NYILATKOZATA Az Európai Parlament sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy társjogalkotói szerepét nem vették kellőképpen figyelembe, mivel nem vonták be az Európai Gyógyszerügynökség új székhelyének kiválasztásához vezető folyamatba. Az Európai Parlament emlékeztetni kíván társjogalkotói előjogaira és az ügynökségek és szervek elhelyezkedése kapcsán ragaszkodik a rendes jogalkotási eljárás teljes mértékű tiszteletben tartásához. Az egyetlen közvetlenül megválasztott és az Unió polgárait képviselő uniós intézményként az Európai Parlament a demokratikus elv tiszteletben tartásának legfőbb védnöke az Unióban. Az Európai Parlament elítéli a székhely új helyszínének kiválasztása érdekében követett eljárást, mely de facto megfosztotta az Európai Parlamentet előjogaitól, mivel nem vonták be ténylegesen a folyamatba, most azonban elvárják tőle, hogy rendes jogalkotási eljárás keretében egyszerűen erősítse meg a székhely új helyszíne tekintetében hozott választást. Az Európai Parlament emlékeztet arra, hogy az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság decentralizált ügynökségekről kiadott, 2012-ben aláírt közös nyilatkozatához mellékelt közös megközelítés magában a nyilatkozatban elismertek szerint jogilag nem kötelező erejű, és hogy abban az intézmények jogalkotási hatásköreinek sérelme nélkül állapodtak meg. Az Európai Parlament ezért ragaszkodik ahhoz, hogy az ügynökségek új székhelyének kiválasztására folytatott eljárást vizsgálják felül, és ebben a formában ne alkalmazzák a jövőben. Az Európai Parlament végül emlékeztetni kíván arra is, hogy a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13 (2)- i intézményközi megállapodásban1 a három intézmény őszinte és átlátható együttműködés mellett kötelezte el magát, emlékeztetve a társjogalkotók Szerződésekben rögzített egyenlőségére.
42. cikk Veszteség utáni adókedvezmény és utólagos megadóztatás (1) Egy az Unióban adóügyi illetőséggel rendelkező adózó, amely a saját veszteségeinek a 41. cikk alapján történt levonása után még mindig nyereséges, a továbbiakban az ugyanabban az adóévben a 3. cikk (1) bekezdése szerinti közvetlen jogosult leányvállalatainál vagy más tagállamokban található állandó telephelyeinél felmerült veszteséget is levonhatja. Ez a veszteség utáni adókedvezmény e cikk (3) és (4) bekezdésének megfelelően korlátozott időre szól. (2) A levonás arányos az Unióban adóügyi illetőséggel rendelkező adózónak a 3. cikk (1) bekezdése szerinti jogosult leányvállalataiban való részesedésével, az állandó telephelyek esetében pedig a teljes összegre vonatkozik. Az Unióban adóügyi illetőséggel rendelkező adózó adóalapjából való levonás semmilyen esetben nem eredményezhet negatív összeget. (3) Az Unióban adóügyi illetőséggel rendelkező adózó a 3. cikk (1) bekezdése szerinti jogosult leányvállalatainál vagy állandó telephelyeinél ezt követően keletkezett nyereséget a korábban veszteségként levont összegig újra hozzáadja az adóalapjához. (4) Az (1) és (2) bekezdés szerint levont veszteséget automatikusan újra be kell számítani az Unióban adóügyi illetőséggel rendelkező adózó adóalapjába, ha az alábbi feltételek bármelyike teljesül: a) ha a veszteség levonhatóvá válása utáni ötödik adóév végéig nem számítottak be nyereséget, vagy az újra beszámított nyereség nem felel meg a levont veszteség teljes összegének; b) ha a 3. cikk (1) bekezdése szerinti jogosult leányvállalatot eladják, felszámolják vagy állandó telephellyé alakítják; c) ha az állandó telephelyet eladják, felszámolják vagy leányvállalattá alakítják; d) ha az anyavállalat már nem tesz eleget a 3. cikk (1) bekezdése követelményeinek.

törölve
(8) A tagállamoknak és az Uniónak a gazdasági és pénzügyi válság társadalmi hatásait is kezelniük kell, és arra kell törekedniük, hogy befogadó társadalmat alakítsanak ki, amelyben az emberek képesek az előttük álló változások felmérésére és kezelésére, és mind a társadalomnak, mind a gazdaságnak aktív szereplői, amint azt a munkaerőpiacról kiszorultak aktív befogadásának elősegítéséről szóló bizottsági ajánlás (13) is körvonalazza. Az egyenlőtlenséget orvosolni kell, egyenlő hozzáférési feltételeket és lehetőségeket kell teremteni mindenkinek, valamint csökkenteni kell a szegénységet és a társadalmi kirekesztettséget ( amely gyermekeket is sújt ), különösen a munkaerőpiac és a szociális védelmi rendszerek hatékony működésének biztosítása és az oktatás/képzés területén meglévő, valamint a munkaerőpiacra való belépés előtt álló akadályok megszüntetése révén. Miközben az EU munkahelyein új gazdasági és üzleti modellek alakulnak ki, a munkaviszonyok is változóban vannak. A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az új munkaviszonyok fenntartsák és erősítsék az európai szociális modellt.

(8) A tagállamoknak és az Uniónak a gazdasági és pénzügyi válság társadalmi hatásait is kezelniük kell, és arra kell törekedniük, hogy befogadó és szociális szempontból igazságos társadalmat alakítsanak ki, amelyben az emberek képesek az előttük álló változások felmérésére és kezelésére, és mind a társadalomnak, mind a gazdaságnak aktív szereplői, amint azt a munkaerőpiacról kiszorultak aktív befogadásának elősegítéséről szóló bizottsági ajánlás (14) is körvonalazza. Az egyenlőtlenséget és a hátrányos megkülönböztetést orvosolni kell, egyenlő lehetőségeket kell teremteni mindenkinek, valamint fel kell számolni a szegénységet és a társadalmi kirekesztettséget ( különösen a gyermekekét ), különösen a munkaerőpiac és a megfelelő és hatékony szociális védelmi rendszerek hatékony működésének biztosítása és az oktatás/képzés területén meglévő, valamint a munkaerőpiacra való belépés előtt álló akadályok megszüntetése révén. Miközben az EU munkahelyein új gazdasági és üzleti modellek alakulnak ki, a munkaviszonyok is változóban vannak. A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az új munkaviszonyok fenntartsák és erősítsék az európai szociális modellt, gondoskodva arról, hogy a munkaügyi rendelkezések az újonnan megjelenő foglalkoztatási formákban dolgozókra is kiterjedjenek, illetve számukra is védelmet nyújtsanak. A tagállamoknak támogatniuk kell az azzal kapcsolatban meglévő lehetőségeket, hogy a fogyatékossággal élők hogyan tudnak hozzájárulni a gazdasági növekedéshez és a társadalmi fejlődéshez.