P6_TA(2006)0110

Az Európai Unió energiaellátásának biztonsága

Az Európai Parlament állásfoglalása az Európai Unió energiaellátásának biztonságáról

Az Európai Parlament,

- tekintettel eljárási szabályzata 108. cikkének (5) bekezdésére,

A. mivel az energiabiztonságot a globális biztonsági koncepció alapvető elemének kell tekinteni, és amely egyre növekvő hatással van az Európai Unió általános biztonságára;

B. mivel a Bizottság elfogadta a fenntartható, versenyképes és biztonságos európai energiastratégiáról szóló zöld könyvet (COM(2006)0105);

C. mivel az EU energiapolitikájának három fő célkitűzése van: az ellátás biztonsága, a versenyképesség és a környezetvédelem;

D. mivel az EU-25 az energiaellátás tekintetében 48 %-ban függ az importtól (2002), ami az előrejelzések szerint 2030-ra 71 %-ra fog növekedni, amennyiben nem történnek lépések, és mivel az ellátás biztonsága az energiabiztonság legfontosabb feltétele;

E. mivel az EU olajszükségletének 76,6 %-a, gázszükségletének 53 %-a, szénszükségletének 35,4 %-a, és uránium- és urániumszármazék-szükségletének pedig majdnem 100 %-a importból kerül kielégítésre;

F. mivel az EU-25 elsődleges energiafogyasztása 2005-ben 1700 millió tonna olajnak megfelelő (Mtoe) volt, amiből 38 % volt olaj, 23 % gáz, 18% szén/szilárd energiahordozó, 15% nukleáris és 6% megújuló energiaforrás (RES);

G. mivel 2004-ben az EU-25 energia-végfelhasználásának 28 %-a az iparban, 31 %-a a közlekedésben és 41 %-a az épületekben történt;

H. mivel az EU-25 bruttó villamosenergia-termelése 31 %-ban nukleáris, 25 %-ban szilárd eredetű (főleg szén), 18 %-ban gázból, 14 %-ban megújuló energiaforrásból és 5 %-ban olajból származik;

I. mivel az EU-25 végső energiaigényessége következetesen csökkent, így az 1980-as gazdasági teljesítmény egy egységére jutó energiafelhasználásnak csak a 70 %-ára volt szükség 2004-ben; mivel az EU- 25 általános elsődleges energiafogyasztása átlagosan évente 0,8 %-kal, azaz fejenként 0,5 %-kal nőtt az azonos időszakban;

J. mivel az EU-25 2004-es olajfogyasztásának 59 %-át a szállítási ágazat, 17 %-át az épületek, 16 %-át a nem energiacélú felhasználás és 8%-át pedig az ipar tette ki; mivel a Bizottság arra számít, hogy a szállítási ágazat energiaszükséglete 2030-ra legalább 30 %-kal fog növekedni, amelyből a légi közlekedésre jutó növekedés az évi 5%-ot is elérheti;

K. mivel az EU-25 2004-es gázfogyasztásának 29 %-a villamos energia előállítására, a fennmaradó 71 %-a pedig más célokra (ipar, lakosság stb.) fordítódott;

L. mivel az EU szénigényei évek óta csökkenő tendenciát mutatnak, és az importfüggés már most 35,4 %, amely a szénfelhasználással növekszik;

M. mivel tizenhárom tagállam termel nukleáris energiát, és néhány tagállam kijelentette, hogy folyamatosan megszünteti a nukleárisenergia-termelést;

N. mivel az EU energiapiaca jelenleg nem integrált és nem kellőképpen versenyképes;

O. mivel az EU 2010-ra célként tűzte ki a megújuló energiaforrások használatának 6%-ról 12 %-ra történő emelését, és a villamos energia esetében 22,1%-ra, a tüzelőanyag esetében pedig 5,75%-ra; mivel ezek a célok csak akkor érhetőek el, ha minden tagállam ennek megfelelően alakítja saját politikáját;

P. mivel a Parlament és a Tanács hamarosan elfogadja az energia-végfelhasználás hatékonyságáról és az energetikai szolgáltatásokról szóló, 2006/32/EK irányelvet, amely megköveteli a tagállamoktól, hogy a következő 9 évre energiatakarékossági stratégiák felállítását célzó cselekvési terveket hozzanak létre;

Q. mivel a megújuló energiaforrások leginkább hazai erőforrások és minden ágazatban, így például a villamos energia, a fűtés és hűtés és közlekedés területén felhasználhatók;

R. mivel az Eurobarometer energiáról szóló legutóbbi felmérése szerint az EU polgárainak majdnem fele (48 %-a) hiszi, hogy nemzeti kormányaiknak az új energiatechnológiák kutatásának támogatása által a napenergia felhasználásának (41%), illetve a szélenergia felhasználásának (31 %) fejlesztésére kellene összpontosítaniuk, azonban a megkérdezettek kevésbé értenek egyet az olajfüggőség csökkentését célzó jogszabályok létrehozásával (23 %), illetve a nukleárisenergia-használat fejlesztésével (12%);

S. mivel az EU-nak ki kell használnia az óriási energiamegtakarítási képességeit minden ágazatban, ideértve a közlekedést, valamint az új megújuló energiaforrások és technológiák fejlesztését is;

T. mivel az energia a gazdasági növekedés, a foglalkoztatás és a társadalmi fejlődés létfontosságú eleme, és az energiaellátás zavarai instabilitást okozhatnak és veszélybe sodorhatják a békét;

U. mivel az Oroszország és Algéria között létrejött megállapodás első lépés lehet egy gáz "OPEC" létrehozásában (hiszen Oroszország és Algéria az EU legnagyobb gázbeszállítói között vannak), amelynek közép- és hosszú távon igen nagy befolyása lenne a gázárak alakulására és az ellátás biztonságára;

Egységes fellépés

1. üdvözli a Bizottság által elfogadott, a fenntartható, versenyképes és biztonságos európai energiastratégiáról szóló zöld könyvet; megjegyzi azonban, hogy a zöld könyv nem javasol olyan új célokat, illetve nem tartalmaz olyan új javaslatokat, amelyek megválaszolnák a közös energiapolitika felhívásait; sürgeti a Bizottságot és a Tanácsot, hogy egy ambiciózusabb európai energiapolitika elérése érdekében - beleértve egy mihamarabbi konkrét cselekvési terv elkészítését - biztosítson gyors politikai döntést; kéri, hogy a kérdésben teljes körű konzultációt folytassanak a Parlamenttel;

2. megjegyzi, hogy a zöld könyv nem szólítja meg az importált energiától nagymértékben függő ágazatokat, különösen a közlekedést és a légi szállítást; úgy ítéli meg, hogy a közlekedés tekintetében a zöld könyv kevésbé ambiciózus, mint a Bizottság CARS-21-ről szóló végső jelentése;

3. megjegyzi, hogy a közelmúltbeli, Oroszországgal és szomszédaival folytatott gázárviták, valamint a nyersolaj árának nemrégiben történt emelkedése is rámutattak az energiaellátás és -elosztás sebezhetőségére; megjegyzi, hogy az energiapolitikának szűkebb értelemben szorosan kapcsolódnia kell a kül- és biztonságpolitikához; felszólítja a Bizottságot, hogy vegye figyelembe a közelmúltbeli, közös energiapolitika kialakítására irányuló követeléseket;

4. felhívja az EU-t, hogy kezdeményezze széleskörű együttműködés létrehozását valamennyi nagy olaj- és gázfogyasztó országgal - az Egyesült Államokkal, Japánnal és az olyan jelentős feltörekvő gazdaságokkal, mint India és Kína - egy átfogó és globális stratégia kidolgozására, amely a szükségleti oldalt szervezi és összehangolja erőfeszítéseiket a termelési oldal oligopóliumának ellensúlyozására; ragaszkodik ahhoz, hogy e stratégia előmozdítsa továbbá az energiamegtakarítás és hatékonyság, illetve az alternatív energiaforrások alkalmazásának legjobb technológiáit;

5. elismeri a jó politikai kapcsolatok fontosságát az EU jelentős energiaellátó partnerországaival, különösen Norvégiával, amely továbbra is a világ harmadik legnagyobb olajtermelője, és amely stabil energiaellátást biztosít és az energiaágazatban bizonyítottan jó együttműködést tart fenn Oroszországgal;

6. egyetért a Tanáccsal abban, hogy az ellátásbiztonságra vonatkozó közös stratégiával kapcsolatos közös nézetnek tükröznie kell a tagállamok földrajzi, gazdasági, regionális, éghajlati és strukturális különbségeit;

7. felhívja az összes tagállamot, hogy dolgozzanak ki egy energiatervet az ellátás és a kereslet kezelésének közép- és hosszú távú előrejelzésére, és határozzák meg az alkalmazni kívánt eszközöket az energiaszükséglet kielégítésére mind a nemzeti termelés, mind az energiaimport tekintetében, meghatározva ezen egyensúly hatásait tekintettel az üvegházhatást okozó gázok kibocsátására;

8. hangsúlyozza, hogy az energiatermelő és szállítólétesítményekkel rendelkező országokban a demokratikus reformokat, a civil társadalom fejlődését és a társadalmi haladást aktívan támogató politika jelentősen hozzájárul az energiaellátás és -elosztás biztonságához szükséges hosszú távú politikai stabilitáshoz;

9. felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy javasoljanak egy nemzetközileg elismert belső mediációs rendszert konfliktus és vita esetére az energiaellátás és -elosztás tekintetében; úgy véli, hogy az EU a szomszédsági politika keretében és más alapvető ellátó országokkal kialakítandó mediációs rendszer révén kezdeményezhet egy ilyen folyamatot, és aktívan előmozdíthatja azt globális szinten; úgy véli, hogy az Uniónak ezért megközelítési modellt kell kidolgoznia az energiaelosztás nemzetközi kezelésére;

10. hangsúlyozza annak jelentősségét, hogy építsenek be az EU új energiadiplomáciájába egy konstruktív párbeszédet az energiahatékonyságról és az energiatakarékosságról az összes jelentős energiafogyasztó, különösen a feltörekvő gazdaságok részvételével, amelynek célja fokozatosan harmonizált minimális hatékonysági normák kialakítása olyan globális termékek részére, mint a gépjárművek, berendezések, fogyasztói elektronikai berendezések, irodai berendezések, és a környezetvédelem globális szintű integrációjának elmozdítása a közlekedési és energiaügyi döntésekbe;

11. Ragaszkodik egy olyan stratégia létrehozásához, amely megakadályozza az uránium és a nukleáris hulladéknak a nukleáris fegyverek előállítására és fejlesztésére történő felhasználásának lehetőségét; ezért sürgeti a Bizottságot, a Tanácsot és a tagállamokat, hogy teljes mértékben támogassák a Nemzetközi Atomenergia Ügynökségnek a nukleáris energiatermeléshez használt hasadóanyag-ellátás többoldalúvá tételére vonatkozó javaslatát;

Szolidaritás az EU-ban

12. hangsúlyozza, hogy a közös energiapolitika alapvető elemévé kell válnia a tagállamok közötti fokozott szolidaritásnak az infrastruktúra fizikai biztonságához és az ellátásbiztonsághoz kapcsolódó nehézségek kezelése érdekében; úgy véli továbbá, hogy az ilyen fokozott szolidaritás jelentősen megerősítené az Unió képességét a közös érdekek megvédésére nemzetközi szintű energiaügyi kérdésekben;

13. kiáll az európai szomszédsági politika erősítése mellett, külön hangsúlyt helyezve a szomszédos országokkal folytatott együttműködésre az energetika terén, beleértve a közlekedési infrastruktúrát, amely tekintetében külön pénzügyi segítséget kell biztosítani; felhív az energiapolitikai együttműködés beépítésére az európai szomszédsági politika alapján kidolgozandó cselekvési tervbe;

14. felhív a méltányosságon és a közös felelősségvállaláson alapuló megközelítésre a nemzeti szintű energiapolitika végrehajtása során, annak érdekében, hogy a stratégiai döntéseket a tagállamok érintett partnereivel konzultálva hozzák meg;

Egy jól működő belső piac

15. határozottan hangsúlyozza azon véleményét, hogy az ellátásbiztonság fenntartásának egyik lényeges eleme a hatályos EU-s rendelkezések gyors átültetése valamennyi tagállamban a versenyképesség, az átláthatóság és az energiahatékonyság előmozdítását szolgáló, maradéktalanul működő belső villamosenergia és gázpiac kialakítása érdekében;

16. mélységes aggodalmát fejezi ki ezért a belső piacnak a nemzeti piacvezetők protekcionista támogatása révén kialakuló torzulása miatt, és sürgeti a Bizottságot, hogy biztosítsa a közös piaci szabályok maradéktalan végrehajtását a tisztességes és diszkriminációmentes verseny biztosítása, illetve az oligopolisztikus energiapiac kialakulásának elkerülése érdekében;

17. felhívja a Bizottságot, hogy adjon határozott választ a Versenypolitikai Főigazgatóság által 2006. február 16-án továbbított "ágazati vizsgálatban" leírt piaci dominanciára és piaci tökéletlenségekre, és terjesszen elő új javaslatokat a piaci dominancia és tökéletlenségek konkrét intézkedésekkel és eszközökkel történő leküzdésére; felhív az európai és nemzeti versenyhatóságok közötti szorosabb együttműködésre annak érdekében, hogy összehangolt, valódi európai választ adhassanak a kibontakozó gazdasági patriotizmusra;

18. felhívja a Tanácsot, hogy fogadja el a Parlamentnek a transzeurópai energiahálózatokra (TEN) vonatkozó prioritásait a transzeurópai energiahálózatok hiányzó láncszemeinek kipótlása érdekében a szűk keresztmetszetek elkerülése, az ellátásbiztonság javítása, valamint a belső piac - szükséges esetben támogató egyedi projektek segítségével történő - megvalósítása céljából;

19. sürgeti a tagállamokat, hogy hozzanak létre egy EU-s belső energiapiacot a külső és a belső források egyensúlyának kialakítása, a nemzeti energiahálózatok átjárhatóságnak biztosítása, valamint az ellátók és az elosztók szétválasztásával versenyző energetikai környezet létrehozása révén, az elosztók közötti verseny biztosítása mellett;

20. úgy véli, hogy a kiotói keret 2012 utáni fejlődését most kell aktívan megfontolni annak érdekében, hogy lehetővé váljon a piacok számára a nagyobb befektetési programokban a szén költségének figyelembevétele, tekintve, hogy az európai versenyképességet és növekedést már veszélyezteti a magasabb munka- és villamosáram-költség;

Megújuló energiaforrások

21. nyomatékosan kéri a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot konkrét energetikai intézkedésekre, és a foszszilis üzemanyagoktól való függés jelentős csökkentése érdekében, valamint annak érdekében, hogy az EU 2020-ra a világ leginkább energiahatékony gazdaságává váljon, haladéktalanul és nagymértékben fektessen be a valóban energiagazdaságos gazdaságba; nyomatékosan kéri továbbá a Bizottságot, hogy mindig hangsúlyozza az energia megőrzésének és energetikai hatékonyságának kulcsfontosságú szerepét az energiafüggőség leküzdésében;

22. hangsúlyozza a jelenleg fennálló hatalmas innovációs lemaradást az energiaágazatban, és felhívja a Bizottságot, hogy készítsen menetrendet a jelenlegi legjobb gyakorlatok és technológiák piaci elterjedésének felgyorsítására az olyan ágazatokban, mint világítás, az elektromos berendezések, az irodai berendezések, a fogyasztói elektronika, az építkezés, a gépjárművek és a decentralizált villamosáram-termelés, olyan eszközöket felhasználva, mint a közbeszerzés vagy az innovatív finanszírozási mechanizmusok, például a harmadik fél által nyújtott finanszírozás;

23. hangsúlyozza a megújuló energiaforrások, valamint az energetikai hatékonyság kivételes jelentőségét a jövő energetikai ellátásában, kéri ezért a Bizottságot és a Tanácsot, hogy e téren terjesszen elő új és ambiciózus célokat a 2010 utáni időszakra, a gyorsabb fejlődés valamennyi tagállamban való biztosítása érdekében; nyomatékosan hangsúlyozza, hogy a Parlament határozatának megfelelően irányelvet kell kidolgozni a megújuló energiaforrásokra épülő fűtés és hűtés terén, a megújuló energiaforrásokra épülő fűtés jobb piaci beilleszkedésének biztosítása érdekében;

24. újra megerősíti, hogy határozottan támogatja a megújuló energiaforrásokat, felhívja a tagállamokat, hogy kettőzzék meg erőfeszítéseiket azon célkitűzések elérése érdekében, hogy 2010-re a megújuló energiaforrások részesedése 12 %-os legyen a teljes energiafogyasztásban, illetve 22, 1%-os a villamosenergia-termelésben, és továbbra is helyesli a belső elektromos piacon a megújuló energiaforrásokból történő villamosenergia- termelésről szóló, 2001. szeptember 27-i 2001/77/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet [1];

25. üdvözli a Bizottság Biomassza cselekvési tervében (COM(2005)0628) szereplő új kezdeményezéseket és a bioüzemanyagokra vonatkozó stratégiát (COM(2006)0034), és kéri az EU intézményeit, hogy fokozzák a biomassza felhasználásának megújuló formáiban rejlő lehetőségek kihasználására irányuló erőfeszítéseiket, kellő figyelmet fordítva egyúttal a környezetvédelmi megfontolásokra is;

26. sürgősnek tartja, hogy a Bizottság javaslatokat nyújtson be és működjön együtt az iparral a hidrogén és a tüzelőanyag-cellák alkalmazásának elterjesztése érdekében, a közlekedési ágazatban megvalósítandó fenntartható, hosszú távú energetikai hatékonyság és az energiatárolás javítása céljával. A biomassza hagyományos elégetése által hozzájárulhat az Unió energiaigényének kielégítéséhez. A mezőgazdasági és erdészeti ágazat többletjövedelméből származó haszonra tekintettel kéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki mihamarabb programot a mezőgazdasági és erdészeti maradványok kitermelésére és összegyűjtésére, pirolízisére és a nyert gáz felhasználására;

27. elismeri a gáz növekvő jelentőségét az összes energiafelhasználás tekintetében, valamint különböző stratégiák - például a LNG (folyékonnyá átalakított földgáz) erőművek építése, a tárolás megkönnyítése vagy új vezetékek építése - alkalmazásának szükségességét;

28. úgy véli, hogy a nukleáris energia az energiára vonatkozó általános politikai vita részét képezi; elismeri, hogy a nukleáris energia jelenleg néhány tagállamban az energiakeverék részeként fontos szerepet játszik a villamosenergia-ellátás biztonságában, valamint a CO2-kibocsátás elkerülésében, úgy ítéli meg továbbá, hogy noha egyes államokban a nukleárisenergia-termelés továbbra is szerepet játszik, e téren csak tagállami szinten, a szubszidiaritás keretében hozható döntés;

29. egyetért a Bizottság azon következtetésével, hogy a cselekvés első számú prioritásának a keresletszabályozási intézkedések elfogadásának kellene lennie az energiafelhasználás hatékonyságának növelése, valamint a fogyasztásnak az energiamegtakarítások révén történő csökkentése érdekében. Ebben az összefüggésben mélyen sajnálja a közlekedési ágazatra vonatkozó javaslatok előterjesztésének késedelmét. Tudomásul veszi a legalább 20 % mértékű energiamegtakarításban rejlő gazdasági lehetőségeket, és megjegyzi, hogy e lehetőségek az energiaárak, a technológiai újítások és a megtakarítások fokozatos növekedésével párhuzamosan gyarapodni is fognak;

30. tudomásul veszi, hogy az EU energiafelhasználásának több, mint 40 %-áért felelős építési ágazat a leginkább energiafogyasztó ágazat; tudomásul veszi továbbá, hogy az energiaárak növekedése nem csupán kihat a gazdaság egészére, hanem mindenekelőtt a hátrányos szociális helyzetű személyeket sújtja; bátorítja, hogy a Bizottság és a tagállamok tegyenek összehangolt erőfeszítéseket az európai épületpark felújítására, az Európai Beruházási Bankkal szoros együttműködésben korszerű finanszírozási megoldásokat javasolva;

31. elismeri, hogy a városi fűtési és hűtési hálózatok kulcsfontosságú szerepet játszanak az épületek energiaellátása biztonságának fokozásában, mivel nagyobb tüzelőanyag-felhasználási rugalmasságot tesznek lehetővé; tudomásul veszi, hogy a kombinált hő, villamos áram és trigeneráció olyan technológia, amelyet elő kell mozdítani, és amely nemcsak hozzájárul a megújuló energiaforrások arányának növekedéséhez, hanem javítja az energiahatékonyságot is amellett, hogy a kapcsolt ipari energiatermelés szintén kulcsfontosságú eszköz a nagy ipari fogyasztók számára az energiaárak ingadozásának csökkentésére;

Kutatás és fejlesztés

32. elismeri a kutatásba és a fejlesztésbe történő beruházás megerősítésének jelentőségét a meglévő technológiák kihasználásában és újak előmozdításában, Európa versenyképességének fenntartása és új, fenntartható munkalehetőségek teremtése érdekében, tiszteletben tartva a lisszaboni menetrendet és a fenntartható környezet biztosításával megteremtve az alapokat a 7. millenniumi fejlesztési cél általános megvalósításához;

33. megjegyzi, hogy a megújuló energiaforrások tekintetében széles tér nyílik a további javítások, valamint a megújuló energiaforrásokra épülő új berendezések és rendszerek általános piaca számára, és kéri az EU-t, hogy a hetedik kutatási és fejlesztési keretprogram keretében bocsásson rendelkezésre megfelelő forrásokat a megújuló energiaforrásokra épülő technológiák számára, és nyújtson segítséget az ebben az ágazatban működő kis- és középvállalkozásoknak abban, hogy technológiai vezető szerepüket sikerrel alkalmazhassák a piacon;

34. megjegyzi, hogy minden előrejelzés egybehangzón arra mutat, hogy a hagyományos erőművek továbbra is az energiatermelés jelentős részét szolgáltatják majd hosszú távon is, ezért hasznos a kutatás és a fejlesztés előmozdítása az ezen erőművek hatékonysága és e hatékonyság növelésére fordítandó eszközök tekintetében;

35. úgy véli, hogy a nukleáris fúzióra vonatkozó technológiai ismeretek és azok alkalmazása stratégiai jelentőségű, ezért további fejlesztésük szükséges az Európai Unióban;

36. tudomásul veszi, hogy az önkéntes alapon kötött megállapodások ugyancsak hasznosnak bizonyulhatnak az olaj- és gázszolgáltató vállalatok által a társasági kötelezettségeik teljesítésének keretében az új energetikai technológiák kidolgozása érdekében a kutatás és fejlesztés terén tett erőfeszítések növelése szempontjából;

37. kéri, hogy a hetedik kutatási keretprogram keretében folytassanak kutatásokat a biomasszára, valamennyi megújuló energiaforrásra - közöttük az árapály és a hullámzás energiájára és az energia tárolására -, valamint a szén gázzá alakítására vonatkozóan, a szennyező kibocsátások csökkentése és az új berendezések világpiacának megteremtése érdekében;

*

* *

38. utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak.

[1] HL L 283., 2001.10.27., 33. o.

--------------------------------------------------