1.Az egységes árupiac megerősítése

Az egységes árupiac az Európai Unió egyik legnagyobb vívmánya. 2018-ban ünnepeljük létrejöttének 25. évfordulóját. Alapja a fogyasztók, a vállalkozások és a hatóságok közötti bizalom. A fogyasztóknak bízniuk kell abban, hogy az általuk vásárolt és használt termékek biztonságosak. A vállalkozásoknak pedig abban kell bízniuk, hogy a piacon egyenlő versenyfeltételek érvényesülnek, vagyis a szabályok mindenkire vonatkoznak és mindenkit egyformán védenek. A vállalkozásokat – különösen a kis- és középvállalkozásokat (kkv-k) – meg kell szabadítani a felesleges bürokratikus terhektől, hogy ezzel is növeljük a vállalkozói készséget, és ösztönözzük a munkahelyteremtést. A bizalomnak köszönhetően az EU-ban eddig nem látott mértékű piaci integráció jött létre; a bizalom mindig is a gazdasági növekedés alapja volt és továbbra is az marad. 2009 óta csak az ipar hozzáadott értéke reálértéken 25 %-kal nőtt a 27 tagú EU-ban (23 %-kal a 28 tagú EU-ban). Mára az ipar hozzáadott értékének gazdasághoz viszonyított aránya ezért jelentősen, 15,5 %-ról (a 28 tagú EU-ban 14,7 %-ról) 17,1 %-ra (a 28 tagú EU-ban 16,1 %-ra) növekedett 2009 óta.

Amint azt az egységes piaci stratégia is hangsúlyozza, az EU-nak és az egységes piacnak egyaránt alkalmazkodnia kell a változó környezethez. A termékek és a szolgáltatások piacán jelen lévő akadályok visszafogják az uniós gazdaság eredményességét, termelékenységét és versenyképességét. A vállalkozások gyakran fojtogatónak érzik az elavult és számukra túlzott terheket jelentő szabályozásokat, miközben nem jutnak hozzá az alapvető információkhoz. Továbbá az uniós termékszabályok figyelmen kívül hagyása gátolja a valóban egyenlő versenyfeltételek megteremtését.

Az egységes piaci stratégia célkitűzéseit az Európai Parlament és a Tanács is jóváhagyta, és felkérték a Bizottságot, hogy szüntesse meg a fennmaradó akadályokat, és mozdítsa elő a megfelelő megoldások kidolgozását. A vezetői ütemtervből következik, hogy az Európai Tanács 2018 márciusában áttekinti az egységes piaci stratégiák 2018-ra meghatározott határidőinek teljesítését.

Az egységes árupiac esetében különösen két továbbra is fennálló szerkezeti gyengeséget kell sürgősen felszámolni, hogy az egységes árupiacban rejlő lehetőségeket teljes mértékben ki lehessen használni, és az egységes árupiac igazolja a belé vetett bizalmat. A lehetőség már megvan: a fogyasztók, a vállalkozások és a hatóságok készen állnak, csupán meg kell teremtenünk e lehetőség kihasználásához szükséges feltételeket.

Az egységes árupiac egyik szerkezeti gyengesége a harmonizált uniós termékbiztonsági szabályok érvényesítéséhez kapcsolódik. Hiába vannak széles körű biztonsági szabályok, még mindig túl sok illegális és nem biztonságos termék van a piacon. Ezek a termékek nagy kockázatot jelentenek a fogyasztók számára. Nem kapják meg ugyanis a pénzükért a megfelelő ellenértéket, és előfordulhat, hogy egészségügyi kockázatnak vannak kitéve. Nem engedhetjük, hogy az uniós termékszabályok érvényesítésének hiánya tisztességtelen előnyhöz juttassa azokat, akik szándékosan megpróbálják megkerülni az alapvető biztonsági szabályokat. A Bizottság a közelmúltban intézkedéseket fogadott el a szellemi tulajdonjogok megsértése elleni intézkedések hatékonyabb érvényesítésére. Itt az ideje azonban, hogy többet tegyünk a szabályok betartatásáért. Egy akkora piacon, mint az uniós egységes piac, a szabályok érvényesítéséért felelős tagállami hatóságoknak megfelelően együtt kell működniük annak érdekében, hogy a nem biztonságos termékeket gyorsan és eredményesen kivonják a piacról.

A másik szerkezeti gyengeség a harmonizált uniós termékbiztonsági szabályok hatálya alá nem vagy csak részben tartozó termékekhez, például bútorokhoz, asztali árukhoz vagy bizonyos építőipari termékekhez kapcsolódik. Ezek a termékek az egyik tagállamban biztonságosnak és a közérdekkel összhangban lévőnek minősülnek, míg egy másik tagállamban nehézségekbe ütközhet a piacra jutásuk. A nemzeti sajátosságok és hagyományok miatt előfordulhatnak teljesen elfogadható eltérések. A piacra jutás megtagadását azonban közpolitikai szempontok alapján kellőképpen meg kell indokolni. Az érintett termékek forgalmazóinak segítséget kell nyújtani a piaci akadályok pontosabb megértéséhez és leküzdéséhez. Az üzleti lehetőségeket javítani kell, különösen a kkv-k számára.

Ezért a Bizottság ma egy olyan „árucsomagra” vonatkozóan nyújt be javaslatot, amely az egységes árupiac megfelelő működése érdekében átfogóan rendezné ezeket a problémákat. A csomag két ambiciózus jogalkotási javaslatot tartalmaz. Az első javaslat célja az uniós termékszabályok betartásának és érvényesítésének javítása . A második javaslat az egységes piacon belüli kölcsönös elismerés felülvizsgálatára és használatának megkönnyítésére irányul . Az „árucsomagot” a műszaki szabályokkal és az információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó szabályokkal kapcsolatos információszolgáltatási eljárás megállapításáról szóló (EU) 2015/1535 irányelv működéséről szóló jelentés (2014–2015 között) , valamint a 765/2008/EK rendelet végrehajtásáról szóló jelentés és az e közleményben foglalt „puha” jogi eszközök egészítik ki, amelyek célja a bizalom erősítése az egységes piacon.

2.Bizalom az uniós termékszabályok érvényesítésében

A fogyasztók biztonsága és a környezetvédelem az egységes árupiac két sarokköve. EU-szerte közös biztonsági és környezetvédelmi szabályokat fogadtunk el a biztonsági kockázatok, a szennyezés és a környezeti károk elleni védekezés jegyében. Mégis számos fogyasztót tudatosan és szándékosan félrevezettek, amikor dízelautót vásároltak. Sajnos, nem az autó az egyetlen olyan árucikk, amelynél a szabályok megkerülésével torzult a verseny. Európában nap mint nap számos nem biztonságos terméket adnak el, a tévesen felcímkézett termékektől kezdve a súlyos egészségügyi vagy környezeti kockázatot jelentő termékekig.2011 és 2017 között körülbelül 2500 esetben kellett illegális termékeket kivonni a piacról. És ez valószínűleg csak a jéghegy csúcsa.

Az uniós termékszabályok az EU piacán megtalálható gyártott termékek túlnyomó többségére kiterjednek. E termékek értéke 2 400 milliárd EUR, és mintegy 5 millió vállalkozás állítja elő, illetve forgalmazza őket. Az uniós szabályok lehetővé teszik, hogy a termékek szabadon áramoljanak az Unión belül, úgy, hogy közben biztosítják a környezet, az egészség és a biztonság magas szintű védelmét. Számos ágazat, így például a gyermekjátékok és az elektronikus berendezések esetében az EU a bürokratikus terhek kiküszöbölésével segíti a piacra jutást. Az egységes piac megfelelő működéséhez egyenlő versenyfeltételekre van szükség a vállalkozások számára, továbbá egyértelmű szabályokra és szigorú fogyasztóvédelemre.A bizalmat és az egyenlő versenyfeltételeket más ágazatokban – így például az élelmiszer-, a növényegészségügyi és az állategészségügyi ágazatban – már sikerült megteremteni az uniós szinten elfogadott szigorú szabályoknak köszönhetően.

A világot, amelyben élünk, egyre jobban átalakítják az olyan társadalmi változások, mint a globalizáció és a digitalizáció. Az EU-n belül a termékek és az értékesítési láncok egyre inkább összekapcsolódnak. Másfelől viszont a tagállami piacfelügyeleti hatóságok nem rendelkeznek elég erőforrással, és csak a tagállamuk területén működhetnek. A szabályok érvényesítését európai perspektívába kell helyeznünk. Túlságosan gyakran történik meg, hogy az egyik tagállamban megindított vizsgálat az államhatárnál véget ér. Ennek az ellentmondásnak a feloldása érdekében a piacfelügyeletnek következetesnek kell lennie, függetlenül attól, hogy az adott terméket az EU-n belül vagy kívül gyártották, és hogy online vagy offline értékesítették-e.

Más uniós kezdeményezésekkel, például az iparpolitikai stratégiával, a digitális egységes piaci stratégiával és annak félidős felülvizsgálatával, valamint a vámügyi kockázatkezelési cselekvési tervvel összhangban ezért a Bizottság javasolja a közös uniós biztonsági szabályok hathatósabb érvényesítését. A fogyasztóknak újból tudniuk kell bízni abban, hogy az az áru, amit akár online, akár offline vásárolnak, biztonságos. Az esetlegesen felmerülő problémák megoldásához olyan keretrendszerre van szükségünk, amellyel megfelelően kezelhetők a kockázatok és helyreállíthatók az egyenlő versenyfeltételek.

Az egységes árupiac lényege az, hogy gazdasági lehetőségeket teremtsen, fokozza a versenyképességet, és képessé tegye az EU-t arra, hogy leküzdje a globális gazdaság kihívásait. Ugyanakkor a globalizáció előnyünkre fordításáról szóló bizottsági vitaanyag hangsúlyozta, hogy az EU-nak fel kell lépnie az egyenlő versenyfeltételek visszaállítása érdekében, és szigorúan kell érvényesítenie az uniós szabályokat. Egy nyitott egységes piacon a szabályok védik az uniós polgárok biztonságát. Az egységes piac csak akkor működhet jól, ha garantálható a szóban forgó védelembe vetett nagy fokú bizalom. Kizárólag a szabályok szigorú érvényesítésével érhetjük el, hogy a szabályoknak megfelelő termékeknek egymással, és ne a szabályoknak nem megfelelő termékekkel kelljen versengeniük.

a) A szabályok hatékony érvényesítése a határok nélküli egységes piacon

A piaci felügyeletet a tagállamok látják el. Jogosan, hiszen ők tudják a legjobban szemmel tartani a saját piacaikat, és kiszabni az esetlegesen szükséges büntetéseket, mivel ők vannak a legközelebb az esetleges szabálytalanságokhoz, elsőként tudnak reagálni, és ők ismerik a legjobban a gazdaságukat.

A tisztán tagállami szintű szabályérvényesítés azonban nem elegendő. Az Unióban több mint 500 különböző piacfelügyeleti hatóság létezik (számuk tagállamonként 1 és 200 között változik), amelyek egyetlen egységes piacon próbálnak felügyelni meghatározott termékeket. A vállalkozások sokszor helyileg nem ott működnek, mint az a piacfelügyeleti hatóság, amely észleli a problémát. Ez nehézségeket okoz az alkalmazandó jog és a joghatóság megállapítása, az igazságszolgáltatáshoz való jog és a határozatok végrehajtása tekintetében. Jelenleg a tisztességtelen kereskedők kihasználják a piac széttagoltságát, veszélyeztetve ezzel a termékek biztonságosságát és a fogyasztók biztonságát.

Bár a szándék tagállami szinten megvan, a szabályok egységes árupiacon való érvényesítését gyakran gátolja az, hogy nincsen elegendő erőforrás (személyi, pénzügyi és laboratóriumi kapacitás), és nem kielégítő a koordináció és a kommunikáció. A tisztességtelen kereskedők nyerészkednek a nem biztonságos termékek forgalmazásán, miközben a számlát a hatóságoknak kell állniuk, például nekik kell megsemmisíteniük az ilyen termékeket. Egy integrált egységes árupiacon tehát szorosabban össze kell hangolni a nem biztonságos termékek tagállami hatóságok általi ellenőrzését, hogy a tisztességtelen kereskedők ne tudjanak elrejtőzni a határok mögött, és az uniós szabályok be nem tartása elleni fellépés az egész Unióban egységes legyen.

Ezért ez a csomag – amely adott esetben kiegészíti és továbbfejleszti a jelenlegi és jövőbeli uniós harmonizációs jogszabályokat – nagy lépés a hatékonyabb érvényesítés felé.