HU    HU HU 
HU    HU  EURÓPAI BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 14.12.2010 
SEC(2010) 1548 végleges 
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA 
 
amely a következ ő dokumentumot kíséri:  
 
Javaslat:  
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE 
a polgári és kereskedelmi  ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok 
elismerésér ől és végrehajtásáról  
(átdolgozás) 
  
{COM(2010) 748 végleges} 
{SEC(2010) 1547 végleges}  
HU    HU 1. HÁTTÉR , KONZULTÁCIÓ ÉS SZAKÉRT ŐI VÉLEMÉNYEK  
Az Európai Unióban a polgári üg yekben folytatott igazságügyi együttm űködés mátrixát a 
polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatósá gról, valamint a határozatok elismerésér ől és 
végrehajtásáról szóló, 2002 márc iusában hatályba lépett 44/ 2001/EK tanácsi rendelet (ún. 
Brüsszeli I. rendelet) alkotja. A rendelet me ghatározza, hogy melyik bíróság rendelkezik 
joghatósággal egy határon átnyúl ó jogvita elbírálására, és bi ztosítja a más tagállamokban 
hozott határozatok zökken őmentes elismerését és végrehajtását. Bár a rendelet általános 
megítélés szerint jól m űködik, az érdekeltekkel fo lytatott konzultáció és a Bizottság által 
készített több tanulmány is azt mutatta, hogy reformra van szükség. Ugyanígy, a Stockholmi 
Program a polgárok és a vállalkozások jogai gyakorlásának útjában á lló, még fennmaradó 
akadályok eltávolítására szólít fel.  
A rendelet felülvizsgálatának el őkészítése során a Bizottság széles körben konzultált az 
érdekeltekkel, és számos küls ő szakértői véleményt kért. 2009 áprilisában nyilvános 
konzultációt indító zöld könyve t fogadott el, és összesen négy tanulmányt rendelt meg, 
amelyek a reform különböz ő kérdéseivel foglalkoznak. A ha tásvizsgálat elkészítését 
alátámasztó empirikus ad atokat egy további küls ő tanulmány keretében, valamint az Európai 
Vállalkozási Tesztpanel egy felmérése útján gy űjtötték. A Bizottság ezenkívül két 
nagyszabású konferenciát szervezett, valami nt egy találkozót a nemzeti szakért őkkel és két 
találkozót választott bíráskodási szakért őkkel. A Bizottságon belüli szolgálatközi 
irányítócsoport is további észrevételekkel szolgált.  
2. A PROBLÉMA MEGHATÁROZÁSA , CÉLKIT ŰZÉSEK ÉS A SZAKPOLITIKAI 
LEHETŐSÉGEK ÉRTÉKELÉSE  
2.1. A HATÁROZATOK SZABAD MOZGÁSA 
2.1.1.  A probléma meghatározása és kiterjedése 
Egy adott tagállamban hozott ha tározat egy másik tagállamban nem vált ki automatikusan 
joghatásokat, hanem azt egy különleges köztes bírósági eljárásban, az ún. végrehajthatóvá 
nyilvánítási eljárásban érvényesíttetni kell és végr ehajthatóvá kell nyilváníttatni. Ez az eljárás 
költséges és id őigényes. Uniós átlagban egy egyszer ű ügyben 2 200 EUR-ba kerül. Ez az 
összeg összetettebb vagy v itatott ügyben exponenciálisan növe kedhet (körülbelül 12 700 
EUR-ra). Ha abból indulunk ki, hogy az ügyek 25%-a összetett, a végrehaj thatóvá nyilvánítási 
eljárások összes költsége az Unióban évente több mint 47 millió EUR-t tesz ki. A végrehajthatóvá nyilvánításhoz szükséges id ő néhány naptól több hó napig, fellebbezéses 
ügyekben két évig terjedhet. Az ügyek több mint 90%-ában az eljárás puszta formalitás, mivel nem állnak fenn az elismerés és végrehajtás megtagadását megalapozó indokok; csak kevés 
határozat ellen nyújtanak be jogorvoslati kérelmet , és e kérelmek ritkán  járnak sikerrel. A 
végrehajthatóvá nyilvánítási el járás még összetettebbé tesz i a határon átnyúló bírósági 
eljárásokat, ami elrettenti a vállalkozásokat a ttól, hogy határokon átnyúló üzleti tevékenységet 
folytassanak.  
2.1.2.  Célkitűzések 
• A javaslat e részének különleges célkit űzése
, hogy megvalósítsa a polgá ri és kereskedelmi 
ügyekben hozott határozatok valódi szabad mozgását.  
HU    HU 2.1.3.  Kiválasztott szakpolitikai lehet őségek 
• 1. szakpolitikai lehet őség: status quo 
• 3. szakpolitikai lehet őség: a végrehajthatóvá nyilvánítási eljárás fenntartása, a felperes 
terheinek enyhítése mellett  
• 4A. szakpolitikai lehet őség: a végrehajthatóvá nyilvánítási eljárás eltörlése, a védekezés 
jogának védelméhez szükséges biztosítékok bevezetése mellett. A végrehajthatóvá 
nyilvánítási eljárás azonban fennmarad a jó hírnév megsértésére vonatkozó ügyekben és a 
kollektív jogorvoslatr a irányuló eljárásokban. 
2.1.4.  Az előnyben részesített 4A. lehet őség hatáselemzése: a végrehajthatóvá nyilvánítási 
eljárás eltörlése és a szükség es biztosítékok bevezetése 
a) Eredményesség : Ez a lehet őség teljes mértékben megvalósí taná az Európai Unióban a 
polgári és kereskedelmi ügye kben hozott határozatok valódi  szabad mozgására irányuló 
célkitűzést. b) Főbb hatások : i. Gazdasági hatás : A végrehajthatóvá nyilvánítási eljárás 
eltörlése kiküszöbölné a jelenl egi végrehajthatóvá nyilvánítá si eljáráshoz kapcsolódó 
költségeket és id őráfordítást, lehet ővé téve ezzel az uniós vállal kozások és polgárok számára a 
jelenlegi évi közel 48 millió EUR-t kitev ő költségek jelent ős részének megtakarítását. Az 
olyan ügyek túlnyomó többségében, ahol az alperes nem vitatja a külföldi határozat végrehajthatóságát, a felperesnek csak minimá lis fordítási költségeket kellene viselnie, 
köszönhet ően szabványos formanyomtatványok bevezetésének, amelyek következtében nem 
lesz szükség a teljes határozat lefordítására. A teljes határozat lefordításának költségei és a jogi költségek csak összetett ügyekben merülnének fel továbbra is. Ez a lehet őség emellett 
elősegítené, hogy több vállalkozás, különösen kkv, vegyen részt határ on átnyúló ügyletekben. 
Jelenleg a 20 millió európai kkv-nak csup án 25%-a vesz részt a határon átnyúló 
kereskedelemben; vagyis potenciálisan 15 millió  kkv terjeszthetné ki üzleti tevékenységét 
más tagállamokra. E kkv-k 39%-a sokkal inkább hajlana a határon átny úló ügyletekben való 
részvételre, ha a végrehajthatóvá nyilvánítási  eljárást eltörölné k. Még ha ezeknek csupán 
negyede tenné is meg ezt tényleges en, ezzel 1,4 millió kkv lépne be a bels ő piacra. ii. 
Alapvető jogok : A végrehajthatóvá nyilván ítási eljárás eltörlésére olyan eljárási biztosítékok 
mellett kerülne sor, amelyek biztosítanák, hogy a tisztességes eljáráshoz és a védekezéshez 
való jog megsértésével született határozatokat ne lehessen elismertetni és végrehajtatni. Ez a 
szakpolitikai lehet őség tehát megfelel a Chartának, nev ezetesen a 47. cikkének. Mivel azok az 
indokok, amelyekre a külföldi határozat végreh ajtásával szemben hivatkozni lehetne, 
nagyjából megfelelnek azoknak az indokoknak, amel yekre ma a végrehajthatóvá nyilvánítási 
eljárás keretében hivatkozni lehet, a határon át nyúló eljárásokban biztosított jogvédelem 
szintje a jelenlegi helyzet hez képest nem csökkenne. iii. Pénzügyi költségek : A 
tagállamoknál költségek merülnének fel annak következtében, hogy a jogi szakmák 
képviselőivel meg kellene ismertetni az új eljárás okat. E költségek minimálisak lennének, ha 
a biztosítékot jelent ő nemzeti eljárásokat azon európai jo gszabályokkal bevezetett eljárások 
mintájára alakítanák ki, amelyek egyes keresettípusok tekintetében eltörölték a 
végrehajthatóvá nyilvánítási eljárást. A java slat a közvetlen végrehajtás megkönnyítésére 
irányuló formanyomtatványt is tartalmaz majd.  
2.1.5.  A kiválasztott szakpolitikai lehet őségek összehasonlítása az el őnyben részesített 4A. 
lehetőséggel  
Célkitűzések/hatás 1. lehet őség – 3. lehet őség – a 4A. lehet őség – a 
HU    HU status quo felperes terheinek 
enyhítése végrehajthatóvá 
nyilvánítási 
eljárás eltörlése 
A határozatok szabad mozgásának útjában álló fennmaradó akadályok eltávolítása 0 + ++ 
Gazdasági hatás 0 + + 
Pénzügyi költségek 0 – – 
Alapvető jogok 0 0 0 
 
2.2. A RENDELET M ŰKÖDÉSE A NEMZETKÖZI JOGRENDBEN  
2.2.1.  A probléma meghatározása  
• A rendelet joghatósági szabályai jelenleg (néhány kivétellel) nem alkalmazandók, ha az 
alperes az EU-n kívül rendelkezik lakóhellye l, így ezekben az esetekben a rendelet a 
nemzeti jogra utal (ún. fennmaradó joghatósá g). Az EU-n belül a harmadik országbeli 
alperes esetén alkalmazandó nemzeti j oghatósági szabályok az egyes tagállamokban 
nagymértékben eltér ően alakulnak. Az olyan esetekbe n, amikor az alperes lakóhelye az 
Európai Unión kívül található, 
• az európai polgárok és vállalkozások igazs ágszolgáltatáshoz való hozzáférése egyenl őtlen, 
• egyenlőtlen feltételekhez vezet a bels ő piacon üzleti tevékenységet  folytató vállalkozások 
számára, ami versenytorzulást okozhat, 
• a gyengébb feleket (pl. fogyasztók, m unkavállalók, biztosítottak stb.) véd ő európai 
jogszabályok érvényesülése nem biztosított. 
2.2.2.  Célkitűzések 
• A különleges célkit űzés az igazságszolgáltatáshoz va ló hozzáférés, a jogbiztonság, 
valamint a harmadik országokhoz kapcsolódó vitákban az uniós polgárok és vállalkozások 
védelmének javítása.  
2.2.3.  A kiválasztott szakpolitikai lehet őségek elemzése 
• 1. szakpolitikai lehet őség: status quo  
• 3A. szakpolitikai lehet őség: a joghatósági szabályok mi nimális harmonizálása (3A. 
lehetőség)  
• 4A. szakpolitikai lehet őség: a joghatósági szabál yok teljes harmonizálása  
HU    HU 2.2.4.  Az előnyben részesített 4A. lehet őség hatáselemzése: a joghat ósági szabályok teljes 
harmonizálása 
a) Eredményesség : A joghatósági szabályok teljes harm onizálása az igazságs zolgáltatáshoz 
való teljes kör ű és egyenl ő hozzáférést biztosítana az európai bíróságokon. Az 
igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés továbbá teljesen átlátható lenne, mivel az összes 
joghatósági szabályt egyetlen dokumentum, a felülvizsgált rendelet tartalmazná. Ez a 
lehetőség megszüntetné továbbá az EU-ban és az EU-n kívül lakóhellyel rendelkez ő alperesek 
közötti mesterséges különbségtételt. Ezt a megkülönböztetést az újabb uniós jogszabályok, 
nevezetesen a tartási kötelezettségekr ől szóló 4/2009/EK rendelet és az öröklésr ől és a 
végrendeletekr ől szóló rendeletre vonatkozó bizottsági javaslat már nem alkalmazzák. b) 
Főbb hatás: i. Gazdasági hatás: Ez a lehet őség növelni fogja az uniós vállalkozások arra 
való lehet őségét, hogy az EU-ban indítsanak bírósági eljárást, nem pedig az EU-n kívül. Ez az 
uniós vállalkozások számára a bírósági eljárások át lagos költségének és id őtartamának 
csökkenéséhez fog vezetni, mivel az európai igazságügyi térségben általában olcsóbbak és egyszerűbbek a bírósági eljárások, mint az Unión kívüli országokban. Az igazságügyi 
együttműködésre irányuló intézkedések  általában hiányoznak a harmadik országokkal való 
kapcsolatokból, és a joghatósággal rendelkez ő bíróság földrajzi távolsága valószín űleg növeli 
a tanúk és a felek személyes megjelenéssel ka pcsolatos költségeit. Emellett a harmadik 
országbeli alperesekre vonatkozó szabályok ha rmonizálása növelni fogja a jogbiztonságot és 
az előreláthatóságot, ami viszont költségmegtakar ításhoz vezet az érintett vállalkozások 
számára. A javított jogi keret ezenkívül t öbb vállalkozást ösztönözhet arra, hogy határon 
átnyúló ügyletekben vegyenek részt. Megsz űnnének továbbá a nemzeti joghatósági szabályok 
különbségeib ől eredő esetleges versenytorzulások. Kkv-k : A költségmegtakarítások 
különösen el őnyösek lesznek a kkv-k számára, amelyek nem rendelkeznek olyan forrásokkal 
az összetett nemzetközi peres ügyek kezeléséhez, mint a nagyvállalkozások. ii. Pénzügyi 
költségek A 4A. lehet ő
ség a tagállamok számára minimális pénzügyi költséggel járna, vagy 
egyáltalán nem okozna költséget. iii. Alapvet ő jogok A teljes harmonizáció a Charta 38. és 
47. cikkének megfelel ően javítaná a gyengébb felek (fogyasztók, munkavállalók stb.) 
igazságszolgáltatáshoz való hozzáférését, mi vel biztosítaná, hogy EU-n kívüli alperessel 
szembeni bírósági eljárásokban is uniós bí rósághoz fordulhassanak. Emellett ez a lehet őség 
biztosítaná az európai vállalkozások számár a az igazságszolgáltatáshoz való teljes kör ű 
hozzáférést a harmadik orszá gbeli alperesekkel szembeni bírósági eljárásokban. Egy forum 
necessitatis  létrehozása biztosítaná, hogy az eur ópai vállalkozások uniós bírósághoz 
fordulhassanak az olyan ügyekben, amikor egye tlen más, tisztességes eljárást biztosító 
bíróság sem rendelkezik joghatósá ggal. Végül egy kifejezetten az EU-n kívüli alpereseket 
célzó speciális joghatósági szabály javítaná az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférést az 
olyan tagállamok vállalkozásai számára, amel yek nemzeti joga jelenleg nem tartalmaz 
hasonló rendelkezéseket. iii. Szociális hatás  E lehetőség biztosítaná, hogy a gyengébb felek 
továbbra is részesüljenek a kötelez ő uniós jog által számukra biztosított védelemben. iv. 
Harmadik országok  A 4A. lehet őség EU-n kívüli országokra gya korolt hatása a harmonizált 
joghatósági szabályok tartalmától függne. A forum necessitatis  és egy „kis mértékben 
exorbitáns” – például a vitához kapcsolódó  vagyontárgyaknak az ország területén való 
elhelyezkedésén alapuló – joghatósági szabály tervezett bevezetése diplomáciai szinten aligha 
kifogásolható. Ellenkez őleg, ezek az intézkedések kedvez ő hatást gyakorolnának a harmadik 
országokra, mivel a tagállamok nemzeti j ogukban nem tarthatnának fenn ennél enyhébb 
feltételeket az igazságszolgá ltatáshoz való hozzáférésre vonatkozóan. Amennyiben 
folytatódnak az egész világra kiterjed ő joghatósági egyezményre vonatkozó nemzetközi 
tárgyalások, az uniós tárgyalási pozíció felülv izsgálatának eredménye szintén a harmonizált 
szabályok tartalmától függ. Míg a nemzeti szabályok összehangolása önmagában e 
HU    HU tekintetben semleges lenne, a szabályok pontos tartalma ha tással lehet a tárgyalásokon 
képviselt uniós álláspontra.  
2.2.5.  A szakpolitikai lehet őségek és az el őnyben részesített lehet őség összehasonlítása 
Célkitűzések/hatás 1. lehet őség 3A. lehet őség 4A. lehet őség 
Az uniós felek 
védelmének javítása az EU-n kívüli alperesekkel való jogvitákban 0 + ++ 
Gazdasági hatás 0 0 + 
Alapvető jogok 0 + + 
Harmadik országokra 
gyakorolt hatás 0 0 0 vagy + 
 
2.3. JOGHATÓSÁGI MEGÁLLAPODÁSOK 
2.3.1.  A probléma meghatározása és kiterjedése 
A határon átnyúló kereskedelemben részt vev ő uniós vállalkozások túlnyomó többsége 
joghatósági megállapodásokat alkalmaz (az összes vállalkozás közel 70%-a és a 
nagyvállalkozások 90%-a).  
• A rendelet elvben érvényre ju ttatja a joghatósági megálla podásokat, azonban aggályok 
merültek fel azzal kapcsolatban, hogy visszaélésszer ű perindítási taktikák következtében a 
gyakorlatban sérülhet az ilyen megállapodás ok eredményessége. Ez a rendelet egy másik 
rendelkezésével, az ún. perfügg őségi szabállyal való kölcs önhatásnak tulajdonítható. E 
szabály azon helyzet elkerülésé re irányul, amikor egyidej űleg két uniós bíróság jár el 
ugyanabban az ügyben. Rögzíti, hogy a kés őbb megkeresett bíróságnak fel kell 
függesztenie az eljárást, amíg az els őként megkeresett bíróság a joghatóságról nem határoz. 
A joghatósági megállapodást me gkerülni kívánó fél jelent ősen késleltetheti a kikötött 
bíróság el őtti eljárást, ha el őször olyan országban fordul  (joghatósággal nem rendelkez ő) 
bírósághoz, ahol az igazságszolgálta tási rendszer viszonylag lassan m űködik. Az elmúlt öt 
év során a vállalkozások 7,7 %-a számolt be arról, hogy szerz ődéses partnerük nem a 
joghatósággal rendelkez ő bíróságot kijelöl ő rendelkezésnek megfelel ően járt el.  
• A joghatósági megállapodások eredmé nyességét az EU határain túlterjed ően is biztosítani 
kell. Az EU tárgyalásokat folytatott egy nemzetközi megállapodásról, a joghatósági 
megállapodásokról szóló hágai egyezményr ől, amely a vállalkozások közötti 
kapcsolatokban növeli a jogbiztonságot a j oghatósági kikötések tekintetében. Az 
egyezmény ratifikálása folyamatban van. A rend elet felülvizsgálata során biztosítani kell, 
hogy a joghatósági megállapodásokat illet ően az EU-n belüli helyzetekre alkalmazott 
megközelítés összhangban legyen az esetlege sen az EU-n kívüli helyzetekre vonatkozóan 
elfogadásra kerül ő megközelítéssel. A hágai egyezmény alapján, amennyiben a fél nem a 
HU    HU kikötött bírósághoz fordul, e bíróságnak meg ke ll szüntetnie az eljárást, kivéve, ha az 
egyezményben foglalt valamely kivétel alkalmazandó.  
2.3.2.  Célkitűzések  
A különleges célkit űzés a joghatósági megállapodások eredményességének növelése. A 
reform továbbá várhatóan megkönnyíti majd a joghatósági megállapodásokról szóló hágai 
egyezmény EU általi ratifikációját is.  
2.3.3.  A kiválasztott szakpolitikai lehet őségek leírása 
• 1. szakpolitikai lehet őség: status quo  
• 2. szakpolitikai lehet őség: a kikötött bíróság felmentése az eljárás felfüggesztésére 
vonatkozó kötelezettség alól  
• 3. szakpolitikai lehet őség: elsőbbség biztosítása a kikötött bíróság számára a 
joghatóságáról való döntéshozatalra 
2.3.4.  Az előnyben részesített 3. lehet őség hatáselemzése: els őbbség biztosítása a kikötött 
bíróság számára a joghatóságáról való döntéshozatalra 
a) Eredményesség a célkit űzések elérését illet ően: A 3. lehet őség megel őzné az érvényes 
joghatósági megállapodások megkerülésé re irányuló taktikai célú megel őző keresetindítások 
alkalmazását, így teljes mértékben megvalósítaná a fentiekben leírt célkit űzéseket. b) Főbb 
hatások i. Gazdasági hatás:  A 3. lehet őség kiküszöbölné a költségeket és id őelhúzódást, 
amellyel üzleti partnereiknek a jogható sági megállapodások me gkerülésére irányuló 
rosszhiszem ű kísérletei miatt a vállalkozások jelenleg szembesülnek. Emellett valószín űleg a 
határon átnyúló kereskedelemben való részvé telre ösztönzi majd a vállalkozások azon 30%-
ának legalább egy részét, amelyek a hatá ron átnyúló bírósági  eljárásokkal vagy 
követelésbehajtással összefügg ő nehézségek miatt abban jelenleg nem vesznek részt. A 
vállalkozások számára növeln é a jogbiztons ágot és er ősítené a vitarendezésre vonatkozó 
szerződéses megállapodások eredményességébe vetett  bizalmat. E megoldás hátránya, hogy a 
bírósági eljárások elhúzódásához vezethet ab ban az esetben, ha a kikötött bíróság végül 
érvénytelennek nyilvánítja a megá llapodást (ez évente csak a vállalkozások 1,1%-át érinti), és 
a feleknek más bíróság el őtt kell lefolytatniuk az eljárást. ii. Pénzügyi költségek  A 3. 
lehetőség csupán minimális végreh ajtási költséggel járna. iii. Alapvet ő jogok  A 3. lehet őség 
teljes mértékben érvényre juttatja a fele k akaratát a joghatósági megállapodást illet ően. Ez 
jelentősen javítaná a felek helyzetét a Charta 16. cikkében biztosított vá llalkozás szabadsága 
szempontjából. iv. Nemzetközi vonatkozások:  A 3. lehet őség a hágai egyezmény által 
választott megoldást tükrözi. Az egyezményhez hasonlóan els őbbséget biztosít a kikötött 
bíróságnak, amely így akkor is eljárhat , ha másodikként fordultak hozzá.  
2.3.5.  A szakpolitikai lehet őségek és az el őnyben részesített lehet őség összehasonlítása 
Célkitűzések/hatás 1. lehet őség 
Status quo 2. lehetőség 
Az eljárás 
felfüggesztésére 
irányuló 
kötelezettség alóli 
mentesítés 3. lehetőség 
Elsőbbség biztosítása 
a kikötött bíróság 
számára 
HU    HU Kiküszöböli a 
visszaélés lehet őségét0 + ++ 
Gazdasági hatás 0 + ++ 
Alapvető jogok 0 + ++ 
Nemzetközi 
vonatkozások 0 + ++ 
 
2.4. A RENDELET ÉS A VÁLASZTOTTBÍRÁSKODÁS ÉRINTKEZÉSI 
PONTJAI  
2.4.1.  A probléma meghatározása  
A választottbíráskodás nagy jelent őséggel bír a nemzetközi kereskedelemben, mivel a 
nagyobb nemzetközi vállalkozások rendszeresen alkalmazzák (az európai nagyvállalkozások körülbelül 63%-a el őnyben részesíti a választottbírósági el járást a peres eljá rással szemben). 
A választottbíráskodásra jelenleg nem terjed  ki a Brüsszeli I. rendelet hatálya. A 
választottbíráskodás és a bírósá gi eljárások viszonyát illet ően nehézségekr ől számoltak be. A 
választottbírósági megállapodás érvényességét megtámadó fél ugyanis ké rheti a bíróságtól, 
hogy az ügy érdemében is döntsön. Ez párhuzamos bírósági és választottbírósági eljárásokhoz 
vezethet, ami az egymással ellentétes eredmények kockázatával jár azokban az esetekben, amikor a megállapodást egy tagállamban ér vénytelennek, egy másikban pedig érvényesnek 
tekintik. Ezzel a helyzettel vi sszaélhetnek a választottbíró sági megállapodást megkerülni 
kívánó peres felek. Ez a probléma, amelyet a Bíróságnak a közelmúltban, a West Tankers  
ügyben hozott ítélete is megvilágít, csökkenti a választottbíráskodás eredményességét az 
Európai Unióban.  
2.4.2.  Célkitűzések  
A javaslat e részének különleges
 célkitűzése a bírósági és a választottbírósági eljárások 
átlátható és el őrelátható összehangolása, ami meg őrzi vagy növeli az Európai Unió mint 
választottbíráskodási helyszín vonzerejét.  
2.4.3.  A kiválasztott szakpolitikai lehet őségek leírása 
• 1. szakpolitikai lehet őség: status quo  
• 2. szakpolitikai lehet őség: a választottbíráskodá s hatály alól történ ő kizárásának 
kiterjesztése  
• 3A. szakpolitikai lehet őség: a választottbírósági megállapodások 
eredményességének meger ősítése. Ez a lehet őség biztosítaná, hogy annak a 
bíróságnak, amelyhez választottb írósági megállapodást érint ő jogvitában 
fordulnak, fel kelljen függesztenie eljá rását, ha választottbírósághoz vagy a 
választottbíróság székhelyén m űködő bírósághoz fordultak.  
HU    HU 2.4.4.  Az előnyben részesített 3A. lehet őség hatáselemzése: a választottbírósági 
megállapodások eredményességének meger ősítése  
a) Eredményesség a célkit űzések elérését illet ően Ez a lehet őség teljes mértékben 
megvalósítaná a fentiekben vázolt célkit űzéseket. A párhuzamos eljárások kockázatának 
megszüntetése és a visszaélésszer ű perindítási taktikák lehet őségeinek csökkentése révén 
biztosítaná a választottbírósági megállapodások  eredményességét. Emellett biztosítaná, hogy 
az EU-n belül jelenleg elismert határozatokat továbbra is elismerjék. b) Főbb hatás i. 
Gazdasági hatás  A 3A. lehet őség megszüntetné a visszaélésszer ű perindítási taktikák 
kockázatát, ami a fentiekben vázolt gazdasági el őnyökkel járna. Ezenkívül a 3A. lehet őség 
kiküszöbölné a párhuzamos bírósági és vá lasztottbírósági eljárások kockázatát, jelent ősen 
növelve ezzel az EU-ban a vála sztottbíráskodás, valamint az európai választottbírósági 
központok vonzerejét. ii. Pénzügyi költségek  A 2. lehet őséghez hasonlóan a rendelet 
módosításai csak minimális végrehajtási köl tséggel járnának a tagállamok számára. iii. 
Alapvető jogok  A választottbíráskodás eredményesebbé  és hatékonyabbá válna, mint az 1. 
vagy a 2. lehet őség esetében, javítva ezzel a felek hozzáférését az alternatív vitarendezési 
módokhoz. Emellett ez a lehet őség javítaná az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférést azon 
vállalkozások számára, amelyek (jóhiszem űen) választottbírósági megállapodást kívánnak 
megtámadni, mivel világos és átlá tható jogi keretet teremtene az  ilyen keresetek számára, és 
ugyanakkor a jogbiztonság javítására és a haloga tó taktikák elkerülésé re irányuló világos 
szabályokat is meghatározna. E lehet őség esetében tovább er ősödnének az Alapjogi Charta 
47. cikkében rögzített követelmények. Végül e lehet őség biztosítaná, hogy az Unió egészében 
a lehető legnagyobb mértékben érvényre ju sson a felek akarata, ami er ősítené a Charta 16. 
cikkében biztosított szerz ődéses szabadságukat és váll alkozási szabadságukat. iv. Harmadik 
országok Nőne az európai uniós választottbíráskodás vonzereje. 
2.4.5.  A szakpolitikai lehet őségek és az el őnyben részesített lehet őség összehasonlítása 
Célkitűzés/hatás 1. lehet őség 
Status quo 2. lehetőség 
A hatályból való 
kizárás kiterjesztése 3. lehetőség 
Az eredményesség 
javítása 
A határozatok szabad mozgása 0  –  + 
A választottbíráskodás 
eredményességének biztosítása az EU-ban 0 + ++ 
Gazdasági hatás 0 + + 
Alapvető jogok 0 + ++ 
3. AZ UNIÓS FELLÉPÉS SZÜKSÉGESSÉGE (SZUBSZIDIARITÁS )  
A fentiekben vázolt, a végreha jthatóvá nyilvánítási eljárás fennállásával, a joghatósági 
megállapodások eredményességének hiányával, vala mint a választottbíráskodás és a rendelet 
közötti érintkezési pontokkal összefügg ő problémákat a jelenlegi uni ós jog szabályai okozzák, 
így azokat csak az uniós jogalkotó beavatko zásával lehet orvosolni. Az EU-n kívüli 
alperesekre vonatkozó joghatósági szabályok  harmonizálása szükséges ahhoz, hogy egyenl ő 
feltételeket tudjunk biztosítani a bels ő piacon m űködő vállalkozásoknak, és biztosítsuk a 
HU    HU „gyengébb felek” uniós jogban gara ntált jogainak érvényesíthet őségét. E célokat a tagállamok 
önmagukban nem tudják megvalósítani.  
4. JOGALAP  
A rendeletet az Európai Közösséget létrehozó szerz ődés 61. cikkének c) pontja és 67. 
cikkének (1) bekezdése alapján fogadták el. A Lisszaboni Szerz ődés hatályba lépése után a 
felülvizsgált rendelet elfogadásána k jogalapját az Európai Unió m űködéséről szóló szerz ődés 
67. cikkének (4) bekezdése, valami nt 81. cikke (2) bekezdésének a) , c) és e) pontja képezi.  
5. AZ UNIÓS FELLÉPÉS ARÁNYOSSÁGA  
Az előnyben részesített szakpolitikai lehet őségek fentiekben bemutatott csomagja tiszteletben 
tartja az arányosság elvét. Az el őnyben részesített szakpolitikai lehet őségek csomagja által 
előirányzott változtatások nem terjednek túl az azonosított problémák kezeléséhez szükséges 
mértéken. Mint azt a fentiekben vázoltuk, az el őnyben részesített s zakpolitikai lehet őségek 
előnyei és az általuk lehet ővé tett megtakarítások jelent ősen meghaladják a költségeket és 
hátrányokat. A gazdasági megtakarítások lehet ősége jelent ős, míg a reform tagállamokban 
történő végrehajtásának pénzügyi költségei össze sségében véve alacsonyak. A reformcsomag 
erősítheti a bels ő piacba vetett bizalmat és több vállal kozást és polgárt ösztönözhet arra, hogy 
határon átnyúló ügyletekben vegyen ré szt, és így kihasználja a bels ő piacból ered ő előnyöket. 
E fokozott gazdasági tevékenység a reform jele ntette megtakarításokkal együtt segítené a 
polgárokat és a vállalkozásokat a jelenlegi pénzügyi válságból va ló kilábalásban.  
6. NYOMON KÖVETÉS ÉS ÉRTÉKELÉS  
A Bizottság ötévente értékel ő jelentést fog készíteni a re ndelet alkalmazásáról. Mivel a 
legtöbb tagállam jelenleg nem folyta t rendszeres stat isztikai adatgy űjtést a rendelet 
alkalmazására vonatkozóan, a felülvizsgált rendelet megfelel ő információszolgáltatási 
kötelezettséget fog tartalmazni,  nevezetesen az alperes alapvet ő jogainak biztosítására 
létrehozott különleges felülvizsgálati eljárá sok számára és ezen eljárások eredményére 
vonatkozó információk tekintetében.