[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 5.1.2006

COM(2005)698 végleges

2005/0275(CNS)

Javaslat

A TANÁCS RENDELETE

a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról

(előterjesztő: a Bizottság)

INDOKLÁS

1. 1993. július 24. óta a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló, 1992. július 14-i 2081/92/EGK tanácsi rendelet határozza meg a Közösség területén az eredetmegjelölések és a földrajzi jelzések oltalmának önkéntes rendszerét. Ez az önkéntes rendszer az érdekelt termelőkre bízza az egyes elnevezések oltalmáról való gondoskodást azok bejegyzése útján. Az e rendszer által meghatározott oltalom azt jelenti, hogy kizárólagossá teszik a szóban forgó földrajzi jelzések és eredetmegjelölések használatát a termelő által meghatározott különleges termelési / feldolgozási / előállítási feltételek mellett az ezen elnevezések által jelölt régiókban vagy helyeken termelt és / vagy feldolgozott mezőgazdasági termékekre és élelmiszerekre.

2. A gazdasági szereplők azon szándéka, hogy a földrajzi eredetük alapján azonosítható mezőgazdasági termékeket és élelmiszereket oltalomban részesítsék, arra vezette a tagállamokat, hogy kidolgozzák a „bejegyzett eredetmegjelöléseket”. A cél a tagállamok különböző megközelítéseinek összehangolása volt az élelmiszertermékek tekintetében a borok és szeszes italok kivételével, amelyek eddig más közösségi szabályozás hatálya alá tartoztak, lehetővé téve így a piaci szereplők számára az egyenlő feltételek biztosítását, az erős és hatékony védelmet az érintett elnevezéseket bitorló használatokkal és utánzásokkal szemben, és végül az eredetmegjelöléssel vagy földrajzi jelzéssel rendelkező termékek nagyobb hitelességét.

3. Ennek keretén belül 1993 óta több mint 700 elnevezést jegyeztek be, amelyek különösen mintegy 150 féle sajtot, 160 féle húst és hústerméket, 150 féle friss vagy feldolgozott gyümölcsöt, illetve zöldséget, és 80 féle olívaolajat jelentenek. A Bizottsághoz ezen túlmenően több mint 300 további, az elnevezések bejegyzésére és/vagy a termékleírások módosítására irányuló kérelmet kapott a tagállamokból és harmadik országokból. Ezek az adatok bizonyítják, hogy ez az önkéntes rendszer komoly visszhangot kapott a Közösségben. Egy közös közösségi szimbólum kialakítása szintén hozzájárult ahhoz, hogy a fogyasztók is elismerjék a szóban forgó közösségi oltalmi rendszert.

4. A Közösségből származó új megjelölések bejegyzésének eljárása két szakaszból áll, az első nemzeti szinten történik, amelyet azon tagállam illetékes hatóságai végeznek, amelynek területén az érintett földrajzi terület található, a másodikat közösségi szinten a Bizottság végzi, amelynek során megvizsgálják, hogy a kérelem megfelel-e a rendelet feltételeinek, valamint egy kifogásolási eljárást folytatnak le, amelynek során a kérelem lényeges elemeinek közzétételét követően meghatározott feltételek alapján bármely piaci szereplő kifogással élhet a bejegyzés ellen. Ezen eljárás működése során szerzett tapasztalat fényében egyrészről úgy tűnik, hogy az eljárás során megkétszereződik a munka a tagállamok és a Bizottság között; másrészről ez a két szakasz a néha nagy terjedelmű iratok összetett vizsgálatát jelentheti, amelyek szerkezete és tartalma természetesen kérelmenként változik. Ilyen körülmények között célszerű leegyszerűsíteni az eljárásokat és tisztázni a kérelmek megvizsgálásában eljáró különböző hatóságok felelősségi körét a kérelmek átláthatóságának és a különböző kérelmezők közötti bánásmód egyenlőségének a javítása céljából.

5. Egyébként az Egyesült Államok és Ausztrália által a Kereskedelmi Világszervezethez (WTO) benyújtott WT/DS174. sz., illetőleg WT/DS290. sz. panaszokat követően a WTO vitarendezési testülete (DSB) 2005. április 20-án elfogadta az „Európai Közösségek – a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek védjegyeinek és földrajzi jelzéseinek oltalma” vizsgálóbizottságok jelentéseit. E jelentések megállapítják, hogy a 2081/92/EGK rendelet összeegyeztethetetlen a TRIPS-megállapodás 3. cikkének (1) bekezdésével és az 1947. évi GATT III:4 cikkével. A DSB ezt a megállapítást a 2081/92/EGK rendelet 12. cikkében, valamint az ezt követő cikkekben szereplő kölcsönösség és megfelelőség feltételeire – arra a tényre, hogy a harmadik országokra alkalmazandó bejegyzésre és kifogásolásra irányuló kérelmek eljárása harmadik országok kormányainak közreműködését (vizsgálat és átadás) teszi szükségessé –, valamint az ellenőrzések tekintetében a harmadik országok kormányainak részvételét megszabó előírásokra alapozta. Szükséges az említett rendeletnek a TRIPS-megállapodással és az 1994. évi GATT-tal való, az érdekelt felek által meghatározott határidőn belül történő összehangolása.

6. A módosítások első fő irányvonala a bejegyzés előtti hivatalos közzététel tárgyát képező kulcsinformációk jobb meghatározása, hogy egyrészről lehetővé tegyék az érdekeltek számára kifogásolási joguk gyakorlását, és másrészről az ellenőrzésre illetékes hatóságok hivatalból biztosíthassák minden tagállamban a bejegyzett elnevezések oltalmát. Ezek az egységes dokumentumban összegyűjtött információk különösen az elnevezések nevére, a termék ellenőrzése, címkézése és kiszerelése (beleértve e tekintetben a csomagolására vonatkozó, a származási helyen kívüli esetleges megszorításokat és az ilyen megszorítások igazolásait) tekintetében történő leírására, valamint a termék és a földrajzi eredet közötti kapcsolat bizonyítékára vonatkoznak. Ezen adatok szabványosított és összefoglaló bemutatása lehetővé teszi a magas szintű homogenitást és az egyenlő bánásmódot a kérelmek között, biztosítva, hogy minden olyan adat említésre kerüljön, amelynek a behatárolt területen kívül elhelyezkedő érintett szereplők közötti teljes átláthatóságot kell biztosítania.

7. A módosítás második fő irányvonala e területen a tagállamok és a Bizottság között a hatáskörök megosztásának pontosabb meghatározása. A Közösség egy behatárolt területére vonatkozó valamennyi kérelem tekintetében a tagállamnak meg kell bizonyosodnia arról, hogy a kérelem megfelel a rendelet feltételeinek. A Bizottság által elvégzett utólagos vizsgálat megléte nem mentesíti a tagállamot az e területen fennálló kötelezettségei alól. Ajánlott tisztázni, hogy ez a felelősség magában foglalja-e azt, hogy egy tagállam minden projektjét nyilvánosságra kell hozni, a Bizottsághoz a rendelet feltételeinek megfelelő kérelmet kell eljuttatni, hogy a területén letelepedett minden érdekelt gyakorolhassa a kifogásolási jogát, amelyet a témakör ítélkezési gyakorlatának megfelelően (a Bíróság C-447/98. sz. Molkerei Grossbraunshain és Bene Nahrungsmittel / Bizottság ügyben 2000. október 26-án hozott végzése) közösségi szinten nem gyakorolhat.

8. A Bizottság hatáskörébe tartozik az arra megfelelő eszközökkel annak ellenőrzése, hogy e rendelet feltételei teljesülnek-e a fent említett adatok kihirdetésének megkezdése előtt, és hogy határozatot hozzon a kifogásolási eljárás után a kérelem bejegyzéséről vagy annak elutasításáról. Amennyiben a Bizottsággal az „egységes dokumentumban” közölt részletek nem elégségesek, a Bizottság jogában áll a lényeges kiegészítő információk kérése a tagállamtól, beleértve a termékleírás egy példányát.

9. Harmadik országokban található földrajzi területeknek megfelelő elnevezések beléphetnek a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzései közösségi védelmének rendszerébe. A TRIPS-megállapodás 24. cikke (9) bekezdése rendelkezéseinek megfelelően azonban a közösségi rendszer csak az olyan, harmadik országbeli földrajzi jelzések számára nyitott, amelyek a származási országukban oltalom alatt állnak. Ezen túlmenően a közösségi szabályozás megfelelővé tétele előírja a 2081/92/EGK rendeletben szereplő rendelkezések elhagyását az egyenértékűség és a viszonosság, valamint a harmadik országok kormányainak beavatkozását igénylő rendelkezések tekintetében. Azonban bizonyos, harmadik országokban letelepedett szereplők és bizonyos kormányok önkéntes alapon kérhetik, hogy a kérelmek és/vagy a közösséggel szembeni kifogások átadása a harmadik országok illetékes hatóságai révén történjen meg: ezt a lehetőséget meg kell említeni azon harmadik országoknak, amelyek önkéntesen kívánnak ehhez folyamodni.

10. Az eljárásokat egyébként egyszerűsíteni és ésszerűsíteni lehet, különösen a termékleírások módosításai tekintetében a kifogásolási eljárás végén vagy a bejegyzés után, illetve a termékleírások be nem tartása esetében lehetséges más intézkedések eltörlése tekintetében. Az egyszerűsítés céljából szintén helyénvaló a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozat rendelkezéseinek figyelembe vétele a különleges elnevezések bejegyzése, módosítása vagy visszautasítása tekintetében: mivel a közös agrárpolitika nem általános alkalmazási szabályairól van szó, az irányítóbizottsági eljárás igénybevétele indokolt.

11. Másfelől kívánatos a rendszer hitelességének megerősítése. Egyrészről az ellenőrzésre vonatkozó rendelkezések megerősítése és azok világos megjelenítése a takarmány- és élelmiszerjog, valamint az állat-egészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó szabályok követelményeinek történő megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellenőrzésekről szóló, 2004. április 29-i 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben létrehozott általános kereten belül, lehetővé teszi a 2081/92/EGK rendelet 13. cikke által meghatározott hivatalból történő védelem alkalmazását. A termékleírásoknak az érdekeltek által történő betartása szintén az ellenőrzési rendelkezések hatálya alá tartozik, amelyek közül az egyik módosítás célja az esetleges felügyeleti magánszervezetek kötelező akkreditációja. Egy ilyen akkreditációs kötelezettség lehetővé teszi a kormányok beavatkozási kötelezettségének elkerülését az felügyeleti szervezetek kijelölésénél oly módon, hogy teljesen egyenlő bánásmódot tart meg a tagállamok érdekelt felei és harmadik országok érdekelt felei között.

12. A közösségbeli elnevezések esetében szintén hozzájárul a rendszer hitelességének megerősítéséhez az a kötelezettség, hogy a bejegyzett elnevezés alatt forgalomba hozott termékek címkéjén fel kell tüntetni a közösségi megjegyzéseket („oltalom alatt álló eredetmegjelölés” / „OEM” vagy „oltalom alatt álló földrajzi jelzés” / „OFJ”) és az azokhoz kapcsolódó közösségi szimbólumokat.

13. Mivel a TRIPS-megállapodás 22. cikkében szereplő „földrajzi jelzés” fogalma bizonyos szempontokból tágabbnak tűnhet, mint annak a 2081/92/EGK rendelet 2. cikke (2) bekezdésének b) pontjában szereplő meghatározása, e javaslat a két meghatározás közelítését is előírja.

14. E módosítások irányvonalai széleskörű konzultáció tárgyát képezték. A témakört 2005 júniusában már megvitatták a mezőgazdasági termékek minőségére vonatkozó kérdésekben érintett, a termelők, feldolgozók, kereskedők, és a fogyasztó- és környezetvédelmi szervezetek képviselőiből álló, a mezőgazdasági termékek minőségével foglalkozó tanácsadó csoportban.

15. A tervezett intézkedések nincsenek pénzügyi hatással az Európai Közösségek általános költségvetésére.

2005/0275(CNS)

Javaslat

A TANÁCS RENDELETE

a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 37. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Parlament véleményére,

mivel:

(1) A mezőgazdasági termékek és élelmiszerek termelése, feldolgozása és forgalmazása fontos szerepet játszik a Közösség gazdaságában.

(2) Ösztönözni kell a mezőgazdasági termelés változatosabbá tételét annak érdekében, hogy a piacokon javuljon a kínálat és a kereslet közötti egyensúly. A bizonyos jellemzőkkel rendelkező termékek támogatása jelentős előnyökkel járna a vidék gazdaságában – különösen a kedvezőtlen helyzetű vagy távoli területeken – azáltal, hogy egyrészről növelné a gazdálkodók jövedelmét, és másrészről meg tudná tartani a vidéki népességet e területeken.

(3) Ezen túlmenően bizonyos fogyasztók a mennyiség helyett egyre inkább az élelmiszerek minőségének tulajdonítanak nagyobb fontosságot. Ez a meghatározott termékekre irányuló igény többek között növekvő keresletet támaszt az azonosítható földrajzi eredetű mezőgazdasági termékek vagy élelmiszerek iránt.

(4) Figyelembe véve a forgalmazott termékek nagyfokú változatosságát és az ezekkel kapcsolatos információáradatot, a lehető legjobb döntés meghozatalának elősegítése érdekében a fogyasztókat világosan és tömören tájékoztatni kell a termék eredetéről.

(5) A mezőgazdasági termékek és élelmiszerek címkézése a Közösségben létrehozott általános szabályok, és különösen az élelmiszerek címkézésére, kiszerelésére és reklámozására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 2000. március 20-i 2000/13/EK európai parlamenti és tanácsi határozat[1] hatálya alá tartozik. A sajátos jellegüket tekintve további különleges rendelkezéseket kell elfogadni a meghatározott földrajzi területről származó mezőgazdasági termékekre és élelmiszerekre vonatkozóan. Célszerű ugyanakkor az érintett közösségi megjegyzések és szimbólumok használatát kötelezővé tenni a közösségi elnevezések esetében, hogy egyrészről jobban megismertessék a fogyasztókkal ezt a termékcsoportot és a hozzá kapcsolódó garanciákat, másrészről hogy az ellenőrzések megkönnyítése érdekében lehetővé tegyék e termékek könnyebb azonosítását a piacon. Mindazonáltal ésszerű határidőt kell megállapítani, hogy az érdekeltek alkalmazkodhassanak e kötelezettséghez.

(6) Az eredetmegjelölésekre és a földrajzi jelzésekre közösségi megközelítést kell meghatározni. Egy védelmi rendszert tartalmazó közösségi szabálykeret lehetővé teszi a földrajzi jelzések és az eredetmegjelölések számára a fejlődést azáltal, hogy ez a keret egységesebb megközelítésen keresztül egyenlő versenyfeltételeket biztosít az ilyen megjegyzéssel ellátott termékek termelői között, valamint erősíti a fogyasztókban a termékek eredetiségéről való meggyőződést.

(7) Célszerű lenne, hogy az elfogadott szabályozást a borokra és a szeszes italokra vonatkozó már meglévő közösségi szabályozás sérelme nélkül lehessen alkalmazni.

(8) E rendelet hatálya egyes olyan mezőgazdasági termékekre és élelmiszerekre korlátozódik, amelyek esetében kapcsolat áll fenn a termék vagy az élelmiszer jellemzői és annak földrajzi eredete között. Mindazonáltal ez a tárgyi hatály szükség esetén kiterjeszthető más termékekre vagy élelmiszerekre is.

(9) A jelenlegi gyakorlat alapján indokolt a földrajzi árujelző két különböző típusának, nevezetesen az oltalom alatt álló földrajzi jelzésnek és az oltalom alatt álló eredetmegjelölésnek a meghatározása.

(10) Az ilyen megjegyzéssel ellátott mezőgazdasági termékeknek és élelmiszereknek meg kell felelniük a termékleírásokban meghatározott bizonyos feltételeknek.

(11) Annak érdekében, hogy a földrajzi jelzések és eredetmegjelölések a tagállamokban oltalmat élvezhessenek, azokat közösségi szinten kell bejegyezni. A nyilvántartásba történő bejegyzésnek a szakemberek és a fogyasztók számára egyaránt tájékoztatásul kell szolgálnia. Annak biztosítására, hogy a bejegyzett közösségi elnevezések megfeleljenek az e rendelet által meghatározott feltételeknek, a kérelmek vizsgálatát az érintett tagállam nemzeti hatóságainak kell elvégezni a nemzeti kifogásolási eljárást tartalmazó minimális közösségi rendelkezések betartásával, és ennek következtében a Bizottságnak részt kell vennie egy olyan vizsgálatban, amelynek célja a rendelet feltételei betartásának és a tagállamok közötti egységes megközelítésnek az ellenőrzése.

(12) A szellemi tulajdonjogok kereskedelmi vonatkozásairól szóló megállapodás (TRIPS- megállapodás, 1994., a Kereskedelmi Világszervezetet létrehozó megállapodás 1. C. mellékletének tárgya) tartalmazza a szellemi tulajdonjogok meglétére, megszerzésére, hatályára és fenntartására vonatkozó részletes rendelkezéseket és azok betartatásának eszközeit.

(13) A bejegyzéssel járó, e rendelet által megadott oltalom nyitva áll a harmadik országbeli földrajzi jelzések előtt, amennyiben ez utóbbiak a származási országban oltalom alatt állnak.

(14) A bejegyzési eljárásnak lehetővé kell tennie egy tagállam vagy harmadik ország személyében és közvetlenül érintett minden természetes és jogi személye számára, hogy a kifogásának bejelentésével érvényesítse a jogait.

(15) Eljárást kell kidolgozni a termékleírás bejegyzés után történő, a technológai fejlődés miatt szükséges módosításának engedélyezése érdekében, illetve a mezőgazdasági termék vagy élelmiszer földrajzi jelzésének vagy eredetmegjelölésének a nyilvántartásból való törlésére vagy visszavonására, ha az illető termék vagy élelmiszer többé már nem felel meg azon leírásnak, amely alapján a földrajzi jelzést vagy eredetmegjelölést megkapta.

(16) A Közösség területén oltalom alatt álló eredetmegjelöléseknek és földrajzi jelzéseknek hiteles ellenőrzési rendszerrel kell rendelkezniük, amely a takarmány- és élelmiszerjog, valamint az állat-egészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó szabályok követelményeinek történő megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellenőrzésekről szóló, 2004. április 29-i 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[2] keretébe illeszkedő ellenőrzési rendszeren alapul, valamint egy olyan ellenőrzési rendszeren, amelynek célja a meghatározott földrajzi területen belül a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek forgalomba hozatala előtt a termékleírásoknak az érdekeltek által történő betartása.

(17) A tagállamokat fel kell hatalmazni a felmerült közigazgatási költségek fedezésére szolgáló közigazgatási díj beszedésére.

(18) El kell fogadni az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozatnak[3] megfelelően.

(19) A 2081/92/EGK rendelet alapján már bejegyzett elnevezések az e rendelet hatálybalépésének időpontjától is részesülnek az e rendelet által meghatározott oltalomban, és azokat automatikusan felveszik a nyilvántartásba. Célszerű ezért a Bizottsághoz e rendelet hatálybalépését megelőzően eljuttatott bejegyzési kérelmekre alkalmazandó átmeneti intézkedéseket elfogadni.

(20) A világosság és átláthatóság érdekében a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló, 1992. július 14-i 2081/92/EGK tanácsi rendeletet[4] hatályon kívül kell helyezni, és új rendelettel helyettesíteni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk Alkalmazási terület

1. Ez a rendelet megállapítja a Szerződés I. mellékletében említett, emberi fogyasztásra szánt mezőgazdasági termékek, valamint az e rendelet I. mellékletében említett élelmiszerek, és az e rendelet II. mellékletében felsorolt mezőgazdasági termékek eredetmegjelöléseinek és földrajzi jelzéseinek oltalmára vonatkozó szabályokat.

Ez a rendelet ugyanakkor a borecet kivételével nem alkalmazható a szőlészeti-borászati termékekre és a szeszes italokra. Ez a bekezdés nem érinti az 1493/1999/EK tanácsi rendelet[5] alkalmazását.

Az I. és a II. melléklet a 15. cikk (2) bekezdésében meghatározott eljárással összhangban módosítható.

2. Ezt a rendeletet az egyéb, különös közösségi rendelkezések sérelme nélkül kell alkalmazni.

3. A 98/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[6] nem alkalmazható az e rendelet hatálya alá tartozó eredetmegjelölésekre és földrajzi jelzésekre.

2. cikk Eredetmegjelölés és földrajzi jelzés

1. E rendelet alkalmazásában:

a) eredetmegjelölés: valamely régiónak, meghatározott helynek, vagy — kivételes esetben — országnak az olyan mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírására használatos elnevezése,

- amely e régióból, meghatározott helyről vagy ezen országból származik,

- amelynek minősége vagy jellemzői főként vagy kizárólag egy adott földrajzi környezetnek és az ahhoz kapcsolódó természeti és emberi tényezőknek köszönhető, és

- amelynek a termelése, feldolgozása és előállítása behatárolt földrajzi területen történik;

b) földrajzi jelzés: olyan mezőgazdasági termék vagy élelmiszer azonosítására használt elnevezés,

- amely egy régióból, meghatározott helyről vagy országból származik,

- amely az e földrajzi eredetnek tulajdonítható sajátos minőséggel, hírnévvel vagy egyéb jellemzőkkel rendelkezik, és

- amelynek a termelése, feldolgozása vagy előállítása behatárolt földrajzi területen történik.

2. Eredetmegjelölésnek kell tekinteni a valamely régióból vagy meghatározott helyről származó, mezőgazdasági terméket vagy élelmiszert jelölő egyes olyan, hagyományos földrajzi vagy akár nem földrajzi elnevezést is, amely eleget tesz az (1) bekezdés a) pontjának második és harmadik francia bekezdésében említett feltételeknek.

3. Az (1) bekezdés a) pontjától eltérően, a 16. cikk a) pontjában szereplő részletes szabályoknak megfelelően bizonyos földrajzi megjelöléseket is eredetmegjelölésnek kell tekinteni, ha annak bizonyos nyersanyagai a feldolgozási területnél nagyobb vagy attól eltérő földrajzi területről származnak, amennyiben megfelelnek a következő feltételeknek:

a) a nyersanyagok termelési területe behatárolt;

b) a nyersanyagok termelésére különös feltételek vonatkoznak;

c) ellenőrzési rendszer biztosítja a b) pontban szereplő feltételek betartását.

A szóban forgó elnevezéseket a származási országban 2004. május 1-je előtt eredetmegjelölésként ismerték el.

3. cikk Szokásos jelleg, összeütközések növényfajták, állatfajták, azonos alakú szavak és védjegyek neveivel

1. Nem lehet bejegyezni a szokásossá vált elnevezéseket.

E rendelet alkalmazásában szokásossá vált elnevezés a mezőgazdasági termék vagy az élelmiszer olyan elnevezése, amely — bár arra a helyre vagy régióra utal, ahol e terméket vagy élelmiszert eredetileg előállították vagy forgalomba hozták — a Közösségben egy mezőgazdasági termék vagy élelmiszer közismert elnevezésévé vált.

Annak megállapítására, hogy az elnevezés szokásossá vált-e, minden tényezőt figyelembe kell venni, különösen:

a) a tagállamokban, és fogyasztási területen fennálló helyzetet;

b) a vonatkozó nemzeti vagy közösségi jogszabályokat.

2. Az elnevezés nem jegyezhető be eredetmegjelölésként vagy földrajzi jelzésként, amennyiben valamely növény- vagy állatfajta nevével ütközik, és ebből kifolyólag alkalmas arra, hogy a termék tényleges származása tekintetében megtévessze a nyilvánosságot.

3. Az e rendeletnek megfelelően már bejegyzett elnevezéssel azonos alakú, vagy részben azonos alakú elnevezés bejegyzése kellően figyelembe veszi a helyi és hagyományos használatot, és a zavar tényleges kockázatait. Különösen:

a) olyan azonos alakú elnevezés, amely tévesen arra a gondolatra vezeti a nyilvánosságot, hogy a termékek egy másik területről származnak, nem jegyezhető be akkor sem, ha az szó szerint megfelel annak a területnek, régiónak, vagy helységnek, ahonnan az adott mezőgazdasági termékek vagy az élelmiszerek származnak;

b) a bejegyzett azonos alakú elnevezés használata csak olyan gyakorlati körülmények között engedélyezett, amelyek biztosítják, hogy a később bejegyzett azonos alakú elnevezés megfelelően megkülönböztetett legyen a már bejegyzettől, figyelembe véve az érintett termelők közötti egyenlő bánásmód biztosításának és a fogyasztók megtévesztése elkerülésének szükségességét.

4. Az eredetmegjelölés vagy a földrajzi jelzés nem jegyezhető be, amennyiben – figyelembe véve a védjegy hírnevét, elismertségét és a használatának időtartamát – a bejegyzés a termék tényleges azonossága tekintetében a fogyasztó megtévesztésére alkalmas.

4. cikk Termékleírás

1. Az oltalom alatt álló eredetmegjelölés (OEM) vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzés (OFJ) használatára való jogosultsághoz a mezőgazdasági terméknek vagy élelmiszernek meg kell felelnie a termékleírásban foglaltaknak.

2. A termékleírásnak legalább a következőket kell tartalmaznia:

a) a mezőgazdasági termék vagy élelmiszer elnevezése, beleértve az eredetmegjelölést vagy a földrajzi jelzést;

b) a mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása, beleértve a nyersanyagokat, valamint – adott esetben – a termék vagy az élelmiszer főbb fizikai, kémiai, mikrobiológiai és/vagy érzékszervi jellemzőit;

c) a földrajzi terület meghatározása, és – adott esetben – a 2. cikk (3) bekezdésében foglalt előírások teljesítését jelző adatok;

d) azt bizonyító adatok, hogy a mezőgazdasági termék vagy élelmiszer a 2. cikk (1) bekezdésének a) vagy b) pontja értelmében vett meghatározott földrajzi területről származik;

e) a mezőgazdasági termék vagy élelmiszer előállítási módjának, adott esetben a helyre jellemző, autentikus és állandó módszerének meghatározása, valamint a csomagolásra vonatkozó adatok, amennyiben az 5. cikk (1) bekezdésének értelmében vett kérelmező csoportosulás megállapítja és igazolja, hogy a csomagolásnak a meghatározott földrajzi területen kell történnie a minőség megőrzése , az eredet garantálása vagy az ellenőrzés biztosítása érdekében;

f) az igazoló adatok :

i) a mezőgazdasági termék vagy élelmiszer minősége vagy jellemzői és a 2. cikk (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott földrajzi környezet közötti kapcsolat, vagy adott esetben

ii) a mezőgazdasági termék vagy élelmiszer meghatározott minősége, hírneve vagy más jellemzője és a 2. cikk (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott földrajzi eredet közötti kapcsolat;

g) a 11. cikkben szereplő ellenőrzéseket elvégző szervezeti egységek neve és adatai;

h) a szóban forgó mezőgazdasági termékre vagy élelmiszerre vonatkozó minden egyedi címkézési szabály;

i) a közösségi vagy nemzeti rendelkezések értelmében esetlegesen betartandó előírások.

5. cikk Bejegyzés iránti kérelem

1. Bejegyzés iránti kérelem benyújtására kizárólag csoportosulás jogosult.

E rendelet alkalmazásában csoportosulás minden, ugyanazon mezőgazdasági termékkel vagy élelmiszerrel foglalkozó termelői vagy feldolgozói szervezet, tekintet nélkül annak jogi formájára vagy összetételére. A csoportosulásban egyéb érdekelt felek is részt vehetnek. A 16. cikk c) pontjában szereplő részletes szabályoknak megfelelően természetes és jogi személy is csatlakozhat a csoportosuláshoz.

Határokon átnyúló földrajzi területet jelölő elnevezés vagy határokon átnyúló földrajzi területhez kapcsolódó hagyományos elnevezés esetében több csoportosulás közös kérelmet nyújthat be a 16. cikk d) pontjában szereplő részletes szabályoknak megfelelően.

2. A csoportosulás kizárólag olyan mezőgazdasági termék vagy élelmiszer tekintetében nyújthat be bejegyzésre irányuló kérelmet, amelyet ő termel vagy szerez meg.

3. A bejegyzési kérelem a következőket tartalmazza :

a) a kérelmező csoportosulás neve;

b) a 4. cikkben meghatározott termékleírás;

c) a következő adatokra szorítkozó egységes dokumentum:

i) a termékleírásban szereplő alapvető adatok: az elnevezés címe, a termék tömör leírása, beleértve a csomagolására és a címkézésére alkalmazandó egyedi szabályokat, a földrajzi terület kiterjedésének tömör leírása;

ii) a terméknek a 2. cikk (1) bekezdése a) vagy b) pontjában szereplő földrajzi környezettel vagy földrajzi származással való kapcsolat összegző leírása, adott esetben beleértve a termékleírás egyedi adatait, vagy a kapcsolatot igazoló előállítási módszert.

4. Amennyiben a bejegyzés iránti kérelem egy tagállami földrajzi területre vonatkozik, annak a tagállamnak kell küldeni, amelyik területén az említett hely található.

A tagállam a megfelelő eszközökkel megvizsgálja a kérelmet annak ellenőrzésére, hogy indokolt-e és megfelel-e az e rendelet feltételeinek.

5. A (4) bekezdés második albekezdésében meghatározott vizsgálat során a tagállam nemzeti szinten kifogásolási eljárást szervez, amely biztosítja a kérelem megfelelő közzétételét, és ésszerű határidőt állapít meg, amely folyamán minden jogosan érintett, és a tagállam területén letelepedett vagy lakóhellyel rendelkező személy kifogást tartalmazó nyilatkozatot tehet.

A tagállam a 7. cikk (3) bekezdésének első albekezdésében meghatározott követelményeket magában foglaló előírások alapján megvizsgálja a beérkezett kifogásolási nyilatkozatokat.

Amennyiben e rendelet követelményei teljesülnek, a tagállam nemzeti elismerési határozatot hoz. Ellenkező esetben a kérelem elutasításáról dönt.

A tagállam megbizonyosodik arról, hogy a nemzeti elismerési határozat közzététele megtörtént, továbbá minden személyében és közvetlenül érintett személy tisztában van a jogorvoslati lehetőségekkel.

A tagállam közzéteszi a nemzeti elismerési határozat tárgyát képező termékleírást, és elektronikus hozzáférést biztosít a közzétételhez.

6. Az e rendeletnek megfelelő nemzeti szintű oltalom, valamint adott esetben egy gyakorlati időszak csak átmenetileg adható meg az elnevezésnek a tagállam által, a kérelemnek a Bizottsághoz történő benyújtásától kezdődően.

Az első albekezdésben előírt alkalmazkodási időszak csak akkor engedélyezhető, ha az érintett vállalkozások jogszerűen hozták forgalomba a szóban forgó termékeket, a megelőző öt évben folyamatosan használták az érintett elnevezéseket, és erre az (5) bekezdés első albekezdésében szereplő nemzeti kifogásolási eljárás során hivatkoztak.

Az átmeneti nemzeti oltalom megszűnik a bejegyzésre vonatkozó határozat e rendelet értelmében történő meghozatalának időpontjától.

Az átmeneti nemzeti oltalom következményei – amennyiben az elnevezést nem jegyzik be e rendeletnek megfelelően – kizárólag az érintett tagállam felelősségi körébe tartoznak.

A tagállamok által az első albekezdés értelmében hozott intézkedések csak nemzeti szinten járnak joghatással, és nem sérthetik a Közösségen belüli kereskedelmet.

7. A tagállam által hozott, az (5) bekezdés harmadik albekezdésében szereplő nemzeti elismerési határozat tekintetében a tagállam a következőket juttatja el a Bizottsághoz:

a) a kérelmező csoportosulás neve;

b) a (3) bekezdés c) pontjában említett egységes dokumentum;

c) a tagállam nyilatkozata, miszerint a csoportosulás által benyújtott és a nemzeti elismerési határozattal rendelkező kérelem megfelel e rendeletnek és az annak alkalmazására elfogadott rendelkezések feltételeinek;

d) az (5) bekezdés ötödik albekezdésében szereplő termékleírás közzétételére vonatkozó hivatkozás.

8. A tagállamok hatályba léptetik a (4)–(7) bekezdés betartásához szükséges törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket.

9. Amennyiben a bejegyzésre irányuló kérelem harmadik országban található földrajzi területre vonatkozik, a (3) bekezdésben szereplő adatokat kell tartalmaznia, valamint az azt bizonyító adatokat, hogy a szóban forgó elnevezés oltalomban részesül az származási országban.

A kérelmet a Bizottsághoz kell eljuttatni közvetlenül, vagy az érintett harmadik ország illetékes hatóságain keresztül.

10. Az e cikkben szereplő és a Bizottsághoz eljuttatott dokumentumokat a Közösség valamely hivatalos nyelvén kell összeállítani, vagy azt a Közösség valamely hivatalos nyelvű hiteles fordításával kell kísérni.

6. cikk A Bizottság vizsgálata

1. A Bizottság a megfelelő eszközökkel megvizsgálja a kérelmet annak ellenőrzésére, hogy indokolt-e, illetve megfelel-e az e rendelet feltételeinek.

A Bizottság közzéteszi a bejegyzés iránti kérelem tárgyát képező elnevezések listáját, valamint azok Bizottsághoz történő benyújtásának időpontját.

2. Amennyiben úgy tűnik, hogy e rendelet feltételei teljesülnek, a Bizottság az Európai Unió Hivatalis Lapjában közzéteszi az egységes dokumentumot és az 5. cikk (5) bekezdésének ötödik albekezdésében szereplő termékleírás közzétételére való hivatkozást.

Ellenkező esetben a Bizottság a 15. cikk (3) bekezdésében szereplő eljárás szerint dönt a bejegyzési kérelem elutasításáról.

7. cikk Kifogás, bejegyzési határozat

1. Az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában történő, a 6. cikk (2) bekezdése első albekezdésében említett közzététel időpontjától számított négy hónapon belül valamennyi tagállam vagy harmadik ország kifogással élhet a tervezett bejegyzés ellen a Bizottsághoz benyújtott, kellően indokolt nyilatkozat útján.

2. Bármely személyesen és közvetlenül érintett, nem a bejegyzést kérelmező tagállamban, illetve harmadik országban letelepedett vagy ott lakóhellyel rendelkező természetes vagy jogi személy kellően indokolt nyilatkozat benyújtásával szintén kifogást emelhet a tervezett bejegyzés ellen.

Valamely tagállamban letelepedett vagy ott lakóhellyel rendelkező természetes vagy jogi személyek a szóban forgó tagállam illetékes hatóságához nyújtják be a nyilatkozatot az (1) bekezdésnek megfelelő kifogásolási határidőn belül.

Harmadik országban letelepedett vagy ott lakóhellyel rendelkező természetes vagy jogi személyek a Bizottsághoz nyújtják be a nyilatkozatot akár közvetlenül, akár a harmadik ország illetékes hatósága útján az (1) bekezdésben meghatározott határidőn belül.

3. A Bizottsághoz az (1) bekezdésben megállapított határidőn belül beérkezett, kifogást tartalmazó nyilatkozatok közül kizárólag azok fogadhatók el, amelyek:

a) a 2. cikkben szereplő feltételek be nem tartását bizonyítják, vagy;

b) azt bizonyítják, hogy a javasolt elnevezés bejegyzése ellenkezne a 3. cikk(2)–(4) bekezdésével, vagy;

c) felsorolják azokat az adatokat, amelyek arra engednek következtetni, hogy a bejegyzés tárgyát képező név a 3. cikk (1) bekezdése értelmében szokásos elnevezés.

A Bizottság megvizsgálja a kifogások elfogadhatóságát.

Az első albekezdés b) és c) pontjában szereplő előírásokat a Közösség területéhez képest kell bizonyítani és értékelni.

4. Amennyiben a Bizottság nem kap a (3) bekezdés szerint elfogadható kifogást az (1) bekezdésben megállapított határidőn belül, megkezdi az elnevezés bejegyzését.

A bejegyzést az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

5. Amennyiben egy kifogás a (3) bekezdésnek megfelelően elfogadható, a Bizottság felhívja az érdekelt feleket, hogy kezdjék meg a megfelelő konzultációkat.

Ha az érdekelt felek hat hónapon belül megállapodást kötnek, értesítik a Bizottságot az említett megállapodást lehetővé tévő valamennyi adatról, beleértve a kérelmező, valamint a kifogást benyújtó véleményét is. Ha a 6. cikk (2) bekezdésének megfelelően közzétett adatokat nem módosították, illetve azok csak a 16. cikk h) pontjában meghatározott kisebb módosításokon mentek át, a Bizottság e cikk (4) bekezdése szerint jár el. Más esetekben ismét megkezdi a 6. cikk (1) bekezdésében szereplő vizsgálatot.

Ha nem jön létre megállapodás, a 15. cikk (3) bekezdésében szereplő eljárásnak megfelelően a Bizottság a hagyományos és tisztességes eljárás elve és a tényleges összetéveszthetőség kockázatának figyelembevételével határozatot fogad el. Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában kihirdetik.

6. A Bizottság naprakészen tartja az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és az oltalom alatt álló földrajzi jelzések nyilvántartását.

7. Az e cikkben szereplő és a Bizottsághoz eljuttatott dokumentumokat a Közösség valamely hivatalos nyelvén kell összeállítani, vagy azt a Közösség valamely hivatalos nyelvű hiteles fordításával kell kísérni.

8. cikk Elnevezés, megjegyzés és szimbólumok

Az e rendelet szerint bejegyzett elnevezést bármely gazdasági szereplő használhatja, amely az adott termékleírásnak megfelelő mezőgazdasági termékeket vagy élelmiszereket hoz forgalomba.

Az „oltalom alatt álló eredetmegjelölést” és az „oltalom alatt álló földrajzi jelzést”, illetve ezek rövidítéseit („OFJ”, illetve „OEM”), valamint a hozzájuk kapcsolódó közösségi szimbólumokat fel kell tüntetni a Közösségből származó olyan mezőgazdasági termékek vagy élelmiszerek címkéjén, amelyeket az e rendeletnek megfelelően bejegyzett elnevezéssel hoznak forgalomba.

A második albekezdésben szereplő megjegyzések, valamint a hozzájuk kapcsolódó közösségi szimbólumok szintén szerepelhetnek harmadik országból származó olyan mezőgazdasági termékek vagy élelmiszerek címkéjén, amelyeket az e rendeletnek megfelelően bejegyzett elnevezéssel hoznak forgalomba.

9. cikk A termékelírás módosításának jóváhagyása

1. Az eredeti kérelmet benyújtó csoportosulás – vagy ha az nem tud eljárni, az 5. cikk (2) bekezdése feltételeinek megfelelő más csoportosulás – kérheti a termékleírás módosításának jóváhagyását, különösen a tudományos és technikai ismeretek fejlődésének figyelembevétele, vagy a 4. cikk (2) bekezdésének c) pontjában szereplő földrajzi terület újbóli meghatározása érdekében.

A kérelem leírja a tárgyát képező módosításokat és igazolásukat.

2. Amennyiben a módosítás az egységes dokumentum egy vagy több módosítását eredményezi, a módosítás jóváhagyására irányuló kérelem az 5–7. cikkben szereplő eljárás hatálya alá tartozik. Mindazonáltal ha a javasolt módosítások kisebb jelentőségűek, a Bizottság a 6. cikk (2) bekezdése és a 7. cikk szerinti eljárás lefolytatása nélkül határoz a módosítás jóváhagyása iránti kérelemről.

3. Amennyiben a módosítás nem eredményezi az egységes dokumentum módosítását, a következő szabályokat kell alkalmazni:

i) amennyiben a földrajzi terület egy tagállamban helyezkedik el, ez utóbbi dönt a módosítás jóváhagyásáról, és kedvező vélemény esetén közzéteszi a módosított termékleírást, valamint tájékoztatja a Bizottságot a jóváhagyott módosításokról és azok indokolásáról;

ii) amennyiben a földrajzi terület harmadik országban helyezkedik el, a Bizottság dönt a javasolt módosítás jóváhagyásáról.

10. cikk Ellenőrzési rendszer

1. A tagállamok meggyőződnek arról, hogy a 882/2004/EK rendeletben meghatározott ellenőrzési rendszer alkalmazandó az e rendelet rendelkezéseinek hatálya alá tartozó érdekeltekre.

2. A tagállamok bevonják az e rendelet rendelkezéseinek hatálya alá tartozó szereplőket a 882/2004/EK rendelet 41., 42. és 43. cikkében szereplő többéves nemzeti ellenőrzési terveikbe, valamint az említett rendelet 44. cikkében szereplő többéves jelentéseikbe.

3. A 882/2004/EK rendelet 4. cikkének megfelelően a tagállamok központi illetékes hatóságot jelölnek ki, amely egyedileg felelős az e rendeletre vonatkozó ellenőrzési rendszer alkalmazásáért.

11. cikk A termékleírásnak a gazdasági szereplők által történő betartására vonatkozó ellenőrzések

1. A termékleírásnak a gazdasági szereplők által a földrajzi területen történő betartására vonatkozó, a forgalomba hozatal előtti ellenőrzése céljából a 10. cikk (3) bekezdésében szereplő illetékes hatóság kijelölhet egy vagy több hivatalos felügyeleti szervezetet, vagy átruházhatja az említett ellenőrzések hatáskörét egy vagy több felügyeleti magánszervezetre. A 4. cikk (2) bekezdése g) pontjának megfelelően a termékleírás minden elnevezés esetében meghatároz egy vagy több olyan szervezetet, amely ellenőrizni fogja a szóban forgó mezőgazdasági termékeket vagy élelmiszereket.

Az olyan elnevezések esetében, amelyek földrajzi területe harmadik országban található, a termékleírás megjelöl egy vagy több állami vagy magánszervezetet, amelyek elvégzik az első albekezdésben szereplő ellenőrzéseket.

2. Az (1) bekezdésben szereplő felügyeleti magánszervezeteket az EN 45011. sz., vagy azzal egyenértékű szabvány szerint akkreditálják.

3. Az (1) bekezdésben szereplő felügyeleti állami és magánszervezeteknek rendelkezniük kell az e rendelet betartatásához szükséges hatáskörrel, beleértve adott esetben szankciók előírását is, amennyiben megállapítják, hogy a hatáskörükbe tartozó oltalom alatt álló elnevezéssel rendelkező mezőgazdasági termék vagy élelmiszer nem felel meg a termékleírás követelményeinek.

4. Minden tagállam tájékoztatja a Bizottságot a 10. cikk (3) bekezdésében szereplő illetékes hatóság nevéről és adatairól, az esetlegesen kijelölt hivatalos ellenőrzési hivatalokról és az (1) bekezdés első albekezdésében szereplő kijelölt felügyeleti magánszervezetekről, azok hatásköréről, valamint ezen információk bármely módosításáról.

Azon elnevezések esetében, amelyek földrajzi területe harmadik országban található, a csoportosulás akár közvetlenül, akár az érintett harmadik ország hatóságai útján tájékoztatja a Bizottságot az első albekezdésben meghatározott információkról.

A Bizottság közzéteszi az első és második albekezdésben szereplő, időközönként naprakésszé tett információkat.

5. A tagállamok elfogadják az annak biztosításához szükséges intézkedéseket, hogy az e rendelet rendelkezéseit betartó szereplőt az e cikkben meghatározott szervezetek ellenőrizhessék.

6. Az e cikkben előírt ellenőrzések során felmerült költségeket az említett ellenőrzések által érintett szereplők viselik.

12. cikk Törlés

1. Amennyiben a Bizottság úgy értékeli, hogy egy oltalom alatt álló elnevezéssel rendelkező mezőgazdasági termék vagy élelmiszer termékleírása feltételeinek betartása már nem biztosított, megkezdi a 15. cikk (3) bekezdésében szereplő, a bejegyzés törlésére irányuló eljárást, amelyet az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzé kell tenni.

2. Az eredeti kérelmet benyújtó csoportosulás – vagy ha az nem tud eljárni, az 5. cikk (2) bekezdése feltételeinek megfelelő más csoportosulás – a kérelmének indokolásával kérheti a bejegyzés törlését.

Az 5., 6. és 7. cikkben meghatározott eljárást értelemszerűen kell alkalmazni.

13. cikk Oltalom

1. A bejegyzett elnevezések a következőkkel szemben részesülnek oltalomban:

a) bármely közvetlen vagy közvetett kereskedelmi célú felhasználás a bejegyzett elnevezés bejegyzésének hatálya alá nem tartozó termékek tekintetében, amennyiben e termékek az adott elnevezés alatt bejegyzett termékekkel összehasonlíthatók, vagy amennyiben az elnevezés használata az oltalom alatt álló elnevezés hírnevét használja ki;

b) bármely visszaélés, utánzás vagy félrevezető utalás akkor is, ha feltüntetik a termék valódi eredetét, vagy ha az oltalom alatt álló elnevezést lefordítják, vagy ha például a „jellegű”, „típusú”, „eljárással készített”, „mint a -ban/-ben gyártott”, „utánzat”, és hasonló kifejezéseket szerepeltetik mellette;

c) bármely egyéb – a termék származását, eredetét, jellegét vagy alapvető tulajdonságait illetően – hamis vagy megtévesztő megjelölés a belső vagy a külső csomagoláson, a reklámanyagokon vagy az érintett termékre vonatkozó iratokon, valamint a termék eredetét illetően hamis benyomást keltő dobozba történő csomagolás;

d) a termék valódi származását illetően a nyilvánosság megtévesztésére alkalmas bármely egyéb módszer.

Amennyiben valamely bejegyzett elnevezés egy mezőgazdasági termék nevét vagy élelmiszer szokásosnak minősülő elnevezését foglalja magában, e szokásos elnevezés használata a hozzá tartozó mezőgazdasági terméken vagy élelmiszeren nem minősül ellentétesnek az első albekezdés a) vagy b) pontjával.

2. Az oltalom alatt álló elnevezések nem válhatnak szokásossá.

3. Az olyan elnevezések esetében, amelyek bejegyzését az 5. cikknek megfelelően kérik, egy legfeljebb ötéves átmeneti időszak határozható meg a 7. cikk (5) bekezdésének keretén belül, kizárólag abban az esetben, ha a kifogást elfogadhatónak nyilvánították azzal az indokkal, hogy a javasolt név bejegyzése kárt okozna egy részben vagy teljesen azonos alakú elnevezésnek, illetve olyan termékeknek, amelyek a 6. cikk (2) bekezdésében meghatározott közzétételt megelőzően legalább öt éve jogszerűen vannak a piacon.

Átmeneti időszak is megállapítható a tagállamban vagy a földrajzi területet magában foglaló harmadik országban székhellyel rendelkező vállalkozások számára, amennyiben az említett vállalkozások jogszerűen hozták forgalomba a szóban forgó termékeket, és a 6. cikk (2) bekezdésében meghatározott közzétételt megelőzően legalább öt éve folyamatosan használták az érintett elnevezéseket , és a problémát az 5. cikk (5) bekezdésének első és második albekezdésében szereplő nemzeti kifogásolási eljárásban, vagy a 7. cikk (2) bekezdésében szereplő közösségi kifogásolási eljárásban felvetették. Az ezen albekezdésben szereplő átmeneti időszak és az 5. cikk (6) bekezdésében szereplő alkalmazkodási időszak összesen nem haladhatja meg az öt évet.

4. A 14. cikk alkalmazásának sérelme nélkül a Bizottság a 15. cikk (3) bekezdésében szereplő eljárás alapján határozhat egy tagállami vagy harmadik országbeli helységet jelölő bejegyzett elnevezés és egy nem bejegyzett elnevezés együttes fennállásáról, amennyiben ez az elnevezés azonos a bejegyzett elnevezéssel, és ha a következő feltételek mindegyike teljesül:

a) az azonos, nem bejegyzett elnevezést 1993. július 24-e előtt legalább 25 éven keresztül jogszerűen, hagyományos és állandó alapon használták;

b) bizonyított, hogy e használat soha sem irányult arra, hogy a bejegyzett elnevezés hírnevét kihasználja, és nem tévesztette, de nem is téveszthette volna meg a nyilvánosságot a termék valódi származását illetően;

c) az azonos elnevezés által felvetett problémára az elnevezés bejegyzése előtt hivatkoztak.

Az érintett bejegyzett elnevezés és a nem bejegyzett, azonos elnevezés együttes fennállása nem haladhatja meg a tizenöt évet, amely elteltével a nem bejegyzett elnevezés nem használható tovább.

Az érintett nem bejegyzett földrajzi elnevezés használata csak akkor engedélyezett, ha a származási ország világosan és jól láthatóan szerepel a címkén.

14. cikk Védjegyek és földrajzi jelzések közötti kapcsolat

1. Amennyiben egy eredetmegjelölést vagy földrajzi jelzést e rendeletnek megfelelően jegyeznek be, illetve azt a 2081/92/EGK rendelet alapján bejegyezték, a 13. cikkben említett körülmények valamelyike alá tartozó és ugyanolyan jellegű termékcsoportra vonatkozó védjegy bejegyzése iránti kérelmet el kell utasítani, amennyiben a védjegy bejegyzés iránti kérelmét a következők után nyújtották be:

a) a 2081/92/EGK rendelet 17. cikke alapján bejegyzett eredetmegjelölések és földrajzi jelzések esetében a bejegyzésük időpontja;

b) az e rendeletnek megfelelően bejegyzett eredetmegjelölések és földrajzi jelzések esetében az eredetmegjelölés és a földrajzi jelzés bejegyzés iránti kérelmének a Bizottsághoz való benyújtásának időpontja.

Az első albekezdés ellenére bejegyzett védjegyeket törölni kell.

2. A közösségi jog betartásával egy benyújtott, bejegyzett, vagy – abban az esetben, ha az érintett jogszabályok azt előírják – a közösség területén jóhiszemű használattal megszerzett védjegynek a 13. cikkben szereplő helyzetek valamelyike alá tartozó használata – akár az eredetmegjelölésnek vagy földrajzi jelzésnek a származási országban való oltalma időpontját megelőzően, akár 1996. január 1-je előtt – folytatódhat az eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés bejegyzése ellenére, amennyiben a védjegy esetében nem merülnek fel a 89/104/EGK tanácsi irányelvben[7] vagy a 40/94/EK tanácsi rendeletben[8] meghatározott semmisségi vagy jogvesztési okok.

15. cikk Oltalom alatt álló földrajzi jelzések és eredetmegjelölések irányítóbizottsága

1. A Bizottságot a tagállamok képviselőiből álló, és a Bizottság képviselőjének elnökletével működő, az oltalom alatt álló földrajzi jelzések és eredetmegjelölések állandó bizottsága segíti.

2. Amennyiben az e bekezdésre történik hivatkozás, az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkét kell alkalmazni.

Az 1999/468/EK határozat 5. cikkének (6) bekezdésében meghatározott időszak három hónap.

3. Amennyiben az e bekezdésre történik hivatkozás, az 1999/468/EK határozat 4. és 7. cikkét kell alkalmazni.

Az 1999/468/EK határozat 4. cikkének (3) bekezdésében meghatározott időszak három hónap.

4. A bizottság elfogadja az eljárási szabályzatát.

16. cikk Alkalmazási szabályok

A 15. cikk (2) bekezdésében szereplő eljárásnak megfelelően részletes szabályokat fogadnak el az e rendelet végrehajtására. Ezek különösen a következőket tartalmazzák:

a) a 2. cikk (3) bekezdésében szereplő nyersanyagok listája;

b) azon adatokra vonatkozó szabályok, amelyeket a 4. cikk (2) bekezdésében szereplő termékleírásnak tartalmaznia kell;

c) azon feltételek, amelyek mellett egy természetes vagy jogi személy egy csoportosuláshoz csatlakozhat;

d) az 5. cikk (1) bekezdésének harmadik albekezdésében szereplő, határokon átnyúló földrajzi területet jelölő elnevezés bejegyzés iránti kérelmének benyújtására vonatkozó szabályok;

e) az 5. cikk (7) és (9) bekezdésében szereplő dokumentumok Bizottságnak történő átadása tartalmára és módjára vonatkozó szabályok;

f) a 7. cikkben szereplő kifogásokra vonatkozó szabályok, beleértve az érdekelt felek közötti megfelelő konzultációkra vonatkozókat is;

g) a 8. cikkben szereplő megjegyzésekre és szimbólumokra vonatkozó szabályok;

h) a 7. cikk (5) bekezdésének második albekezdésében és a 9. cikk (2) bekezdésének második albekezdésében szereplő kisebb jelentőségű módosításokra vonatkozó szabályok, figyelembe véve, hogy egy kisebb jelentőségű módosítás nem irányulhat a termék lényeges jellemzőire, és nem változtathatja meg a kapcsolatot;

i) a 7. cikk (6) bekezdésében szereplő, az eredetmegjelölések és a földrajzi jelzések nyilvántartására vonatkozó szabályok;

j) az adott földrajzi területen a termékleírások érdekeltek által történő betartásának ellenőrzési feltételeire vonatkozó szabályok.

17. cikk Átmeneti rendelkezések

1. A 2081/92/EGK rendelet alapján már bejegyzett elnevezések az e rendelet hatálybalépésekor automatikusan átkerülnek a 7. cikk (6) bekezdésében szereplő nyilvántartásba. Az ezeknek megfelelő termékleírásokat a 4. cikk (1) bekezdésében szereplő termékleírások közé sorolják be.

2. A Bizottság a 15. cikk (2) bekezdésében meghatározott eljárás alapján rendeletet fogad el, amely biztosítja a 2081/92/EGK rendelet szabályainak az e rendeletben szereplő szabályokba történő átvezetését. Különösen e rendelet meghatározza a követendő eljárást, hogy lehetővé váljon a 2081/92/EGK rendelet alapján függőben lévő bejegyzési kérelmek hatékony vizsgálata. Ezen eljárások a kérelmezők számára kötelezettséget tartalmazhatnak arra, hogy egy később meghatározásra kerülő határidőn belül kiegészítő adatokat nyújtsanak be.

18. cikk Díjak

A tagállamok közigazgatási díj fizetését írhatják elő az e rendelet értelmében vett bejegyzési kérelmek, kifogást tartalmazó nyilatkozatok, módosításra és törlésre vonatkozó kérelmek vizsgálata során felmerült költségek fedezésére.

19. cikk

A 2081/92/EGK rendeletet hatályon kívül kell helyezni.

A hatályon kívül helyezett rendeletre vonatkozó hivatkozásokat úgy kell tekinteni, mintha e rendeletre vonatkoznának, és azokat III. mellékletben szereplő megfelelési táblázat szerint kell értelmezni.

20. cikk

Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

A 8. cikk második albekezdésében szereplő rendelkezéseket ezért 2007. május 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben,

a Tanács részéről

az elnök

I. MELLÉKLET

Az 1. cikk (1) bekezdésében meghatározott élelmiszerek:

- sörök,

- növényi kivonatokból készített italok,

- pékáruk, cukrászáruk, cukorkaáruk vagy kekszáruk,

- természetes mézgák és gyanták,

- mustárpép,

- étkezési paszták.

II. MELLÉKLET

Az 1. cikk (1) bekezdésében meghatározott mezőgazdasági termékek:

- széna,

- illóolajok,

- parafa,

- kármin (állati eredetű nyerstermék),

- díszvirágok- és növények,

- gyapjú,

- fűz,

- tilolt len.

III. MELLÉKLET

MEGFELELÉSI TÁBLÁZAT

2081/92/EGK rendelet | E rendelet |

1. cikk 2. cikk (1) bekezdés 2. cikk (2) bekezdés 2. cikk (3) bekezdés 2. cikk (4) bekezdés 2. cikk (5) bekezdés 2. cikk (6) bekezdés 2. cikk (7) bekezdés 3. cikk (1) bekezdés első, második és harmadik albekezdés 3. cikk (1) bekezdés negyedik albekezdés 3. cikk (2) bekezdés 3. cikk (3) bekezdés 4. cikk 5. cikk (1), (2) és (3) bekezdés 5. cikk (4) bekezdés 5. cikk (5) bekezdés első albekezdés 5. cikk (5) bekezdés második albekezdés 5. cikk (5) bekezdés harmadik albekezdés 5. cikk (5) bekezdés negyedik és ötödik albekezdés 5. cikk (5) bekezdés hatodik, hetedik és nyolcadik albekezdés 5. cikk (6) bekezdés 6. cikk (1) bekezdés első albekezdés 6. cikk (1) bekezdés második albekezdés 6. cikk (1) bekezdés harmadik albekezdés 6. cikk (2) bekezdés 6. cikk (3) és (4) bekezdés 6. cikk (5) bekezdés első albekezdés 6. cikk (5) bekezdés második albekezdés 6. cikk (6) bekezdés első albekezdés 6. cikk (6) bekezdés második albekezdés 7. cikk (1) bekezdés 7. cikk (2) bekezdés 7. cikk (3) bekezdés 7. cikk (4) bekezdés 7. cikk (5) bekezdés 8. cikk 9. cikk első albekezdés 9. cikk második albekezdés 9. cikk harmadik albekezdés 10. cikk (1) bekezdés 10. cikk (2) bekezdés 10. cikk (3) bekezdés 10. cikk (4) bekezdés 10. cikk (5) bekezdés 10. cikk (6) és (7) bekezdés 11. cikk (1)–(3) bekezdés 11. cikk (4) bekezdés 11a. cikk a) pont 11a. cikk b) pont 12 – 12 quinquies cikk 13. cikk (1) bekezdés 13. cikk (3) bekezdés 13. cikk (4) bekezdés 13. cikk (5) bekezdés 14. cikk (1) és (2) bekezdés 14. cikk (3) bekezdés 15. cikk (1) és (2) bekezdés 15. cikk (3) bekezdés 16. cikk 18. cikk I. melléklet II. melléklet | 1. cikk – 2. cikk (1) bekezdés 2. cikk (2) bekezdés 2. cikk (3) bekezdés első albekezdés – 2. cikk (3) bekezdés második albekezdés – 3. cikk (1) bekezdés első, második és harmadik albekezdés – 3. cikk (2) bekezdés – 4. cikk 5. cikk (1), (2) és (3) bekezdés 5. cikk (4) bekezdés első albekezdés 5. cikk (4) bekezdé második albekezdés 5. cikk (6) bekezdés első albekezdés 5. cikk (6) bekezdés harmadik albekezdés 5. cikk (6) bekezdés negyedik és ötödik albekezdés – 5. cikk (8) bekezdés 6. cikk (1) bekezdés első albekezdés – 6. cikk (1) bekezdés második albekezdés 6. cikk (2) bekezdés első albekezdés – 6. cikk (2) bekezdés második albekezdés – – 3. cikk (3) bekezdés 7. cikk (1) bekezdés – 7. cikk (2) bekezdés első albekezdés 7. cikk (3) bekezdés 7. cikk (5) bekezdés 8. cikk, második albekezdés 9. cikk (1) bekezdés első albekezdés 9. cikk (2) bekezdés első albekezdés 9. cikk (2) bekezdés második albekezdés – 11. cikk (1) bekezdés 11. cikk (2) bekezdés 11. cikk (3) bekezdés – 11. cikk (5) és (6) bekezdés – 12. cikk (1) bekezdés 12. cikk (2) bekezdés – – 13. cikk (1) bekezdés 13. cikk (2) bekezdés 13. cikk (3) bekezdés első albekezdés 13. cikk (4) bekezdés 14. cikk (1) és (2) bekezdés 3. cikk (4) bekezdés 15. cikk (1) és (2) bekezdés 15. cikk (4) bekezdés 16. cikk 20. cikk I. melléklet II. melléklet |

[1] HL L 109., 2000.5.6., 29. o. A legutóbb a 2003/89/EK irányelvvel (HL L 308 2003.11.25., 15. o.) módosított irányelv.

[2] HL L 165., 2004.4.30., 1. o., helyesbített változat: 2004.5.28-i HL L 191. 1. o.

[3] HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

[4] HL L 208., 1992.7.24., 1. o. A legutóbb a 806/2003/EK rendelettel (HL L 122., 2003.5.16., 1. o.) módosított rendelet.

[5] HL L 179., 1999.7.14., 1. o.

[6] HL L 204., 1998.7.21., 37. o.

[7] HL L 40., 1989.2.11., 1. o.

[8] HL L 11., 1994.1.14., 1. o.