Brüsszel, 15.12.2004

COM(2004) 803 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK

az Európai Unió és Észak-Amerika, a Távol-Kelet és Ausztrálázsia ipari országai közötti együttműködés és a kereskedelmi kapcsolatok előmozdítását szolgáló 382/2001/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról

1. BEVEZETÉS

A 2001. február 28-i 382/2001/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban : „Rendelet”) biztosítja azt a jogi keretet, amely lehetővé teszi együttműködési programok kidolgozását és az Európai Unió, valamint az Amerikai Egyesült Államok, Kanada, Japán, Koreai Köztársaság, Ausztrália továbbá Új-Zéland közötti együttműködési tevékenységek fejlesztését és kereskedelmi kapcsolatainak megerősítését.

A közösségi intézkedések tehát két nagy pillér köré szerveződnek:

- Az együttműködési tevékenységek mind a hat partnerországban a tárgykörök széles skáláját képesek lefedni (oktatás, tájékoztatás, kulturális és tudományos kapcsolatok, környezetvédelem, közlekedés, energetika, vám, tudományok és technológia…). Általános célkitűzésük az, hogy a kétoldalú okiratokban (együttműködési megállapodások, közös politikai nyilatkozatok, akciótervek…) meghatározott célok tiszteletben tartása mellett hozzájárulhassanak egy olyan légkör megteremtéséhez, amely kedvező az Európai Unió és a partnerországok kapcsolatainak megerősítésében és fejlesztésében

- A kereskedelmi kapcsolatok ösztönzése kizárólag Japánt és Koreát érinti. Célja, hogy a tagállamok kezdeményezéseit kiegészítve avatkozzon közbe a japán és koreai piacon való jelenlét, valamint az európai cégek által történő és ezekre a piacokra folytatott export javítása érdekében.

A Rendelet 2001 márciusában lépett hatályba, és 2005 végéig marad hatályban. Ez a jelentés a Rendelet végrehajtásának eredményeit veszi számba a 2001-2003 közötti időszakban.

2. Általános észrevételek

A költségvetési hatóság által, a 2001-2003 közötti időszakban, a „tagsággal nem rendelkező ipari országokkal való együttműködés” költségvetési tételből kötelezettségvállalási előirányzatok útján adott juttatások a következők:

Euróban

+++++ TABLE +++++

A Rendelet elfogadása lehetővé tette a kereskedelmi kapcsolatok ösztönzésére létrejött programok, és a különböző, az ipari országokkal közösen, leggyakrabban kísérleti projekt formájában, külön jogi szabályozás nélkül folytatott együttműködési tevékenységek integrációját. Az együttműködési és a kereskedelmet ösztönző tevékenységek aránya (sorrendben 1/4-3/4 rész) nagyrészt a 2001. előtti globális helyzetet tükrözi.

A megoszlás költségvetési évenként a következő (euróban):

+++++ TABLE +++++

Az együttműködés terén a közösségi intervenció leggyakrabban a partnerországok vagy az Unió szervezetei vagy intézményei által, a piaci résztvevők (kedvezményezettek és a Bizottság) valamint a partnerek (harmadik országok és az Európai Unió) kölcsönös érdekei alapján javasolt, kidolgozott és - a Bizottság által meghatározott feladatkitűzések alapján - társfinanszírozott egyedi projekteknek nyújtott segítségben valósul meg. A kereskedelem ösztönzése tárgyában a Bizottság alapvetően integrált programok keretén belül lép közbe, amelyeknek különböző elemeit a szolgáltatók versenyeztetésével szervezi és koordinálja. Ezek az integrált programok azon európai vállalkozások és üzletemberek számára állnak nyitva, amelyek megfelelnek bizonyos támogathatósági és kiválasztási feltételeknek.

3. A kereskedelmi kapcsolatokat ösztönző tevékenységek

A Rendelet felhívja a Bizottságot, hogy biztosítsa a „Bejárat Japánba” kampány (a továbbiakban: „Gateway to Japan”) finanszírozását és folytassa a „Vezetőképző programok” (a továbbiakban:”ETP”) finanszírozását.

3.1 „Gateway to Japan” Kampány

3.1.1 A második „Gateway to Japan” kampány lezárása

A „Gateway to Japan” a Japán piacra való bejutás előkészítésével és a piacon elfoglalt pozíciók megerősítésével közvetlen támogatást nyújtott az európai kis- és középvállalkozásoknak (KKV). A második, 10 gazdasági szektorra irányuló kampány az 1997-2001 közötti időszakot fedi le. Az utolsó évre, amely a 2001-es költségvetésből 2,2 millió euró finanszírozást kapott, 6 kereskedelmi küldetés megszervezését tette lehetővé az alábbi eredményekkel:

+++++ TABLE +++++

3.1.2 A harmadik „Gateway to Japan” kampány elindítása

A harmadik „Gateway to Japan” kampány végrehajtása a 2002-2006 közötti 4 éves időszakra esik, amely 8 szektorban[1] a kereskedelmi feladatok 4 éves ciklusán alapszik. A cél összesen kb. 880 európai KKV bejuttatása a japán piacra.

Erre a kampányra maximum 14,2 millió euró körüli költségvetés jut, amelyet több feladatra kell megosztani. Ezt az összeget Európában a szerződők kiválasztására (a program tagállamokban való meghirdetésére, a résztvevő vállalatok toborzására és felkészítésére) és Japánban a kampány végrehajtására (a küldöttségek logisztikájára és közönségkapcsolatok Japánban való szervezésére) kiírt pályázati felhívások eredményei határozzák meg. A 2002. és 2003. között ezekre a feladatokra a költségvetésbe beiktatott összegek teszik lehetővé 19 kereskedelmi küldetés megszervezését:

+++++ TABLE +++++

380 jelentkezőből 200 KKV-t választottak ki, amelyek a 2002-2003 közötti időszakban megvalósított 8 első küldetés egyikében vettek részt 1.634 lehetséges japán partnerrel együtt. A küldetések végén megmérték az európai résztvevők elégedettségét: 86 %-uk elégedett vagy nagyon elégedett volt az eredménnyel; több mint 85%-uk reméli, hogy megnő a Japánba irányuló exportja, 45%-uk, hála a Gateway kampány következtében megszerzett új piacoknak, új befektetéseket irányoz elő.

+++++ TABLE +++++

A részvétel mértékét nézve megállapítható, hogy 89 jelentkezőből 43-at választottak ki az ETP 21-ben való részvételre, 78 jelentkezőből 38-at az ETP 22-re és 82-ből 37 üzletembert az ETP 23-ra. A programokban 15 tagállamból 14 vett részt.

2003-ben egy, az ETP programokban a kezdettől részt vevők (kb. 850 fő) körében végzett felmérés rávilágított, hogy a programnak a karrierépítés, a személyiség fejlődése, valamint a szakmai képességek és az ázsiai, elsősorban japán piacokon elért teljesítmény javítása szempontjából tartósan pozitív hatása van.

3.2.2 ETP Korea

Az ETP Korea egy, az ETP Japán által inspirált program, amelyet 2001-ben indítottak el. Az összhang megőrzése érdekében a program meghirdetését valamint a toborzást és a jelentkezők kiválasztását a Japán módszerek mintájára végezték. Ezzel szemben a program pedagógiai elemeit egyéni módon szervezték, amelynek a 2001-2003 közötti időszakban az alábbi költségvetési hatása volt:

+++++ TABLE +++++

18 jelöltből 11-et fogadtak el az ETP 1-re. Az ETP 2-ben 19 jelentkezőből 10-et választottak ki.

4. Együttműködési tevékenységek

A partnerországokkal történő együttműködés tárgyában a Bizottság erőfeszítéseket tett arra, hogy a közösségi támogatás a maximális hatást kiváltó területekre és célokra összpontosuljon.

A prioritást élvező célkitűzések közül első helyen áll az Európai Unió létének érzékelése, valamint az Unióról szerezhető ismeretek és az Unió megértésének megerősítése a partnerországokban, továbbá az Unió és a partnerországok kétoldalú kapcsolatainak továbbfejlesztése.

Ebben az értelemben a Rendelet hatálya alá tartozó országok közötti együttműködési tevékenységek közül a partnerországokban létesített Európa Központok hálózatának megerősítése és kiterjesztésének kezdeményezése dominál. Ezt a nagy kezdeményezést egyéb, kisebb jelentőségű tevékenységek egészítik ki.

4.1 Európa Központok

Az 1988-ban bevezetett kísérletben Európa Központokat (EU Központok) hoztak létre az Egyesült Államokban, amelyeket Kanadába, majd Ausztráliába, Új-Zélandra és végül Japánra is kiterjesztettek a 2001-2003 közötti időszakban. Az EU Központok, amelyek működésének társfinanszírozásában a partnerországok is részt vesznek, valamennyien a partnerországok jelentős egyetemein kaptak helyet. Céljuk, hogy elősegítsék az Európai Unió, intézményei, történelme és politikái jobb megismerését a partnerországokban, elsősorban az alábbiak útján:

- az oktatás létrehozása és fejlesztése, valamint az európai problémakörökre épülő kutatások élénkítése;

- szemináriumok, konferenciák és egyéb események szervezése, valamint az Európai Unióról szóló információs eszközök fejlesztése;

- akadémiai látogatások és párbeszédek fejlesztése;

E keretek közt több mint 250 új, az európai kérdésekre épülő modul és tanfolyam indult, és több mint 1700 publikált kutatási munkát és több mint 450 doktori értekezést számláltak össze, amelynek létrehozását ez a kezdeményezés tette lehetővé. Több mint 42.000-re tehető azoknak, a második ciklusban részt vevő diákoknak a száma, akik számára az Európa Központok révén lehetőség adódott az Európai Unióról szerzett tudásuk tökéletesítésére.

Az Egyesült Államokban 15, Kanadában 5, Ausztráliában 1, Új-Zélandon 1 és Japánban 1 Központ részesült közösségi támogatásban. A kezdeményezés költségvetési hatását az alábbi táblázat foglalja össze:

euróban

+++++ TABLE +++++

4.2 Egyéb együttműködési tevékenységek

2001. és 2003. között más projektek az egyes partnerországokkal kialakított politikai együttműködés vagy cselekvési programok prioritásai függvényében részesültek közösségi támogatásban. A legjelentősebbek az alábbiak:

Nyilvános diplomáciai kezdeményezések (politikai tanulmányok és jövőkutatások, konferenciák, szimpóziumok, stb.) valamint az EU és a partnerországok (fogyasztói szervezetek, szakszervezetek, szociális partnerek, üzleti közegek, stb.) közötti párbeszédek támogatása;

A személyes kapcsolatok kifejlesztése Ausztráliában és Új-Zélandon, elsősorban a felsőoktatás területén való együttműködés keretében;

Egyéb, kisebb jelentőségű, célzott prioritások által meghatározott kezdeményezések (pl.: tájékoztatási kampány az euróról, szemináriumok a bővítésről, stb.) színesítik még a közösségi beavatkozás palettáját. Ezeknek a tevékenységeknek a 2001-2003 közötti időszakban kifejtett költségvetési hatását az alábbi táblázat foglalja össze:

+++++ TABLE +++++

4.3 Összefoglalás a 2001-2003 közötti időszak hitelfelhasználásairól

+++++ TABLE +++++

5. A TEVÉKENYSÉGEK ÉRTÉKELÉSE

Az együttesen a közösségi finanszírozás több mint 90%-át kitevő, az Európa Központok, az ETP a „Gateway to Japan” kezdeményezések köré csoportosuló programokról 2004-ben készült értékelés. Az alábbi főbb megállapítások tehetők:

EU Központok az Egyesült Államokban, Kanadában, Ausztráliában és Új-Zélandon:

- Az Európa Központ programok összessége kielégítő módon fejlődik, és visszatérést mutat a magasabb befektetéshez.

- A kezdeményezést folytatni kell, és amennyire lehetséges az Európa Központ intézményét más országokra és régiókra is ki kellene terjeszteni;

Executive Training Programme és Gateway to Japan

- A két program összhangban áll egymással, mivel mindkettőnek célja az Európából Japánba és Koreába irányuló export növelése, és mivel általánosságban mindkettő hatékonysága kielégítőnek mondható;

- A japán és koreai piacokon fennálló körülmények és gyakorlat fejlődött, de továbbra is indokolt az európai vállalatok speciális támogatása;

- A Közösség kezdeményezései kiegészítik a tagállamok kezdeményezéseit. Az Unió kibővítése új lehetőségeket ad a két program fejlesztésében;

- A két program megfelelő, és folytatást kíván;

A Bizottság megkezdte az érintett programok és kezdeményezések folytatásának és fejlesztésének értékelésére vonatkozó ajánlások végrehajtását.

[1] Egészségügyi ellátás (HC), Környezetvédelmi technológia (ET), Informatikai és kommunikációs technológia (ICT), Belső berendezés (INT), Szabadtéri időtöltés (OUT) , Építési anyagok (CM), Élelem és ital (F&D) Új tervezők divatja 5YFD).