Ajánlás A TANÁCS AJÁNLÁSA a Cseh Köztársaság 2013. évi nemzeti reformprogramjáról és a Cseh Köztársaság 2012–2016-os időszakra vonatkozó konvergenciaprogramjának tanácsi véleményezéséről /* COM/2013/0353 final - 2013/ () */





Ajánlás A TANÁCS AJÁNLÁSA a Cseh Köztársaság 2013. évi nemzeti reformprogramjáról és a Cseh Köztársaság 2012–2016-os időszakra vonatkozó konvergenciaprogramjának tanácsi véleményezéséről AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére, tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre[1] és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére, tekintettel az Európai Bizottság ajánlására[2], tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira[3], tekintettel az Európai Tanács következtetéseire, tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére, a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően, mivel: (1) Az Európai Tanács 2010. március 26-án elfogadta az Európai Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a gazdaságpolitikák fokozott összehangolásán alapuló, a növekedést és foglalkoztatást célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát, amely stratégia azokra a kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken intézkedésekre van szükség annak érdekében, hogy javuljanak Európa lehetőségei a fenntartható növekedés és a versenyképesség terén. (2) A Bizottság javaslatai alapján a Tanács 2010. július 13-án elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást (2010–2014), 2010. október 21-én pedig elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot[4], melyek együtt alkotják az „integrált iránymutatásokat”. A tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe az integrált iránymutatásokat. (3) Az állam-, illetve kormányfők 2012. június 29-én elfogadták a Növekedési és Munkahely-teremtési Paktumot, amely koherens keretet teremt a minden lehetséges ösztönzőt, jogi és szakpolitikai eszközt felhasználó tagállami, uniós és euróövezeti tevékenységek számára. Döntöttek a tagállami szinten megvalósítandó intézkedésekről, és kifejezték teljes körű elkötelezettségüket az Európa 2020 stratégia céljainak megvalósítása és az országspecifikus ajánlások végrehajtása iránt. (4) A Tanács 2012. július 6-án ajánlást fogadott el a Cseh Köztársaság 2012. évi nemzeti reformprogramjáról, valamint véleményezte a Cseh Köztársaság 2011-2015-es időszakra vonatkozó, aktualizált konvergenciaprogramját. (5) A Bizottság 2012. november 28-án elfogadta az éves növekedési jelentést[5], amely elindítja a gazdaságpolitikai koordináció 2013. évi európai szemeszterét. Ugyancsak 2012. november 28-án a Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült második jelentést[6], amelyben a Cseh Köztársaságot nem sorolta azon tagállamok közé, amelyek vonatkozásában részletes felülvizsgálatra kerül sor. (6) Az Európai Tanács 2013. március 14-én elfogadta a pénzügyi stabilitás, a költségvetési konszolidáció és a növekedést ösztönző intézkedések biztosítására irányuló prioritásokat. Hangsúlyozta, hogy differenciált és növekedésbarát költségvetési konszolidációt kell végrehajtani, helyre kell állítani a gazdaságnak történő hitelnyújtás rendes feltételeit, ösztönözni kell a növekedést és a versenyképességet, kezelni kell a munkanélküliséget és a válság társadalmi következményeit, valamint korszerűsíteni kell a közigazgatást. (7) A Cseh Köztársaság 2012. április 26-án benyújtotta a 2013-2016-ös időszakra vonatkozó 2013-as konvergenciaprogramját, 2013. április 17-én pedig a 2013. évi nemzeti reformprogramját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor. (8) Az 1466/97/EK rendeletnek megfelelően a konvergenciaprogram értékelése alapján a Tanács úgy véli, hogy a Cseh Köztársaság jelentős költségvetési konszolidációs erőfeszítések következtében elsődleges költségvetési hiányát 1,4 %-al csökkentett 2009-ről 2012-re, és hogy a jelenlegi kilátások alapján a helyes úton jár a túlzott hiány kiigazításához. A programban szereplő költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv megalapozott. A konvergenciaprogram szerint a 2013-es reál GDP-növekedés várhatóan 0%, a 2014-es pedig 1,2% lesz, ellentétben a Bizottság szolgálatainak 2013. évi tavaszi előrejelzésében prognosztizált 2014-es -0,4%-kal és 2013-as 1,6 %-kal. A konvergencia programban körvonalazott költségvetési stratégia célja az államháztartási hiánynak a 3 %-os GDP referenciaérték alatt tartása. A 2013-ban a GDP 2,9%-ának megfelelő költségvetési hiánycél összhangban áll a túlzott hiány kiigazítására vonatkozóan a 2009. december 2-i tanácsi ajánlásban meghatározott határidővel. A Bizottság 2013-as tavaszi előrejelzése 2,9 %-os, illetve 3 %-os költségvetési hiányt vetít előre 2013-ra, illetve 2014-re. Fennáll a kockázata annak, hogy 2013-ban a vártnál rosszabb lesz a költségvetés egyenlege az uniós alapokból származó térítések további kiigazításai miatt. Pozitívum, hogy az új távközlési frekvencia sávok tervezett árveréséből származó egyszeri bevételek a vártnál kedvezőbb költségvetési eredményhez vezethetnek 2013-ban. A konvergenciaprogram megerősíti, hogy a középtávú cél a GDP 1%-át kitevő hiány, amely megfelelően tükrözi a Stabilitási és Növekedési Paktumban foglalt követelményeket. Az előrejelzések szerint az (újraszámolt) strukturális költségvetési hiány 2014-ben 0,3 %, 2015-ben 0,2 % és 2016-ban 0,5 % lesz; ezért a programban nem szerepel a közép távú cél elérése érdekében kiigazítás, ami nincs összhangban a Stabilitási és Növekedési Paktummal. A kormányzati kiigazítások növekedésének mértéke 2014-ben megfelel a Stabilitási és Növekedési Paktumban meghatározott kiadási szintnek, de 2015-ben 0,3 %-al, 2016-ban pedig 0,5 %-al eltér attól. A konvergencia program szerint a GDP-arányos államadósság az előrejelzések szerint növekedni fog a programidőszak során, noha lassuló mértékben, és 2016-ban eléri a GDP 51,9 %-át. (9) A Cseh Köztársaságban hátráltatják a gyors és tartós talpraállást az állami beruházási kiadások ismételt lefaragásai. A növekedést ösztönző, megsokszorozó hatással bíró kiadások – ideértve az uniós alapokból társfinanszírozott projekteket is – megőrzése nem csak a talpraállást segítené, de hozzájárulna a hosszú távú kihívások leküzdéséhez is. A foglalkoztatás növelésére, a K&F-re, az oktatásra, a gyermekgondozó intézményekre és az infrastrukturális projektekre irányuló intézkedésekre fordított kiadások elsőbbségének biztosítása jelentős növekedést eredményezhet. Kulcsfontosságú ugyanakkor az ilyen kiadások jogszerűségének, szabályosságának és hatékonyságnak biztosítása. (10) 2012-ben mérsékelt előrelépés történt az adóreform terén. Noha nőtt az ingatlan átruházási adó, nem történtek lépések a rendkívül alacsony rendszeres vagyonadók emelésére. Elvetették a szén-dioxid adó bevezetésére és fűtési célra használt földgázra kivetett jövedéki adó alóli kivételek eltörlésének tervét. Az energia implicit adókulcsa az uniós átlag alatt van, és továbbra is nagyon alacsony a járművek forgalmi adója. Továbbra is fennmaradtak a munkához kapcsolódó adók strukturális problémái, melyek különösen az alacsony jövedelemmel rendelkezőket és a részmunkaidős dolgozókat érintik. Csak marginális lépések történtek a munkavállalók és az önálló vállalkozók adóügyi megítélése közötti eltérések csökkentése irányában. A Cseh Köztársaság tovább növelheti az adóügyi igazgatás hatékonyságát is. A személyi és társasági jövedelmi adók tekintetében a kormány 2015-re egységes beszedő pontot tervez kialakítani, amely hatékonyan áramvonalasítaná az adóügyi igazgatást, és hozzájárulna a jelenlegi rendszer összetettségének csökkentéséhez. A reform egyik hiányossága ugyanakkor, hogy nem lesz harmonizálva a személyi jövedelemadó, illetve az egészségügyi és szociális járulékok alapja, így a reform lehetséges jótékony hatásainak jelentős része kiaknázatlan marad. (11) A Cseh Köztársaságban a fenntarthatósági rés 5 %, ami az uniós átlag felett van. A rés elsősorban az elöregedés hosszú távon várható költségeit tükrözi, melyek a nyugdíjkiadások, illetve az egészségügyi és a tartós ápolás-gondozási költségek várható növekedése következtében nőni fognak. A nyugdíjkiadások nem fenntartható növekedésének egyik forrása az, hogy törvényes nyugdíjkorhatárt lassú ütemben emelik, különösen a férfiak esetében. A jelenlegi szabályozásban foglalthoz képest a törvényes nyugdíjkorhatár gyorsabb növekedésének biztosítása, valamint összekapcsolása a várható élettartammal jelentősen növelné a rendszer fenntarthatóságát. Továbbá egy árakon alapuló indexációs képlet hosszútávon jelentős megtakarításokhoz vezetne, és ugyanakkor megőrizné a nyugdíjasok vásárlóerejét. (12) A 2012-es országajánlásban foglaltakkal ellentétben a kormányzat 2013-ban előzetes nyugdíjazási rendszert vezetett be, ami lehetővé teszi a nyugdíjba vonulást öt évvel a törvényes nyugdíjkorhatár betöltése előtt. Az előzetes nyugdíjakat a (harmadik) nyugdíj megtakarítási pillérből fogják fizetni. Ez a pillér ugyanakkor jelenleg jelentős állami támogatást élvez a közvetlen egyéni hozzájárulások és a befizetések adóból való leírhatósága formájában. Függetlenül attól, hogy a rendszerbe való belépés követelményeinek a kormányzat várakozásai szerint csak korlátozott számú személy fog eleget tenni, az intézkedés lehetővé teszi a kedvezményezettek számára, hogy a korábban felhalmozott állami támogatásokat a munkával töltött életszakasz meghosszabbítására irányuló politikákkal ellentétes célra használják fel. (13) Az egészségügyi és tartós ápolási-gondozási kiadások várható növekedése szintén jelentős mértékben hozzájárul az elöregedés költségeihez és a fenntarthatósági rés nagyságához. Az elmúlt években költségkontrollra és piacorientáltabb megoldásokra épülő reformokat vezettek be a Cseh Köztársaságban, melyek az egészségügyi rendszer hatékonyságának növelésére irányultak. A problémák ugyanakkor továbbra is léteznek. A többi tagállamhoz viszonyítva a cseh egészségügyi rendszer túlzottan kórházi ellátás központú, ennek következtében nem hatékony. Lehetőség lenne az ellátás nyújtásának orvosilag leginkább indokolt és költséghatékony javítására, például a műtét napján való betegfelvétel és a sürgősségi ellátást végző kórházakban való indokolatlanul hosszú tartózkodás csökkentése révén. (14) A OECD közelmúltbeli előrejelzései azt mutatják, hogy a nők és a férfiak foglalkoztatási arányainak teljes konvergenciája megállítaná a teljes munkaerő előrejelzett csökkenését, és 2030-ig akár 16,5 %-al növelné az egy főre eső GDP-t. A kormány 2013 május 22-én beterjesztett egy törvényjavaslatot, amely hivatásos dajkák által vezetett magán „gyermekcsoportokat” hozna létre, és adókedvezményeket biztosítana a gondozóknak és a résztvevő családoknak. Ez egy lépés a helyes irányba, de csak részleges választ ad a kérdésre. Annak ellenére, hogy továbbra is hiány van gyermekgondozó intézményekben, különösen a három év alatti gyermekeket fogadókban, nem léteznek tervek az iskola előtti gyermekgondozó közintézmények költségvetési támogatásának növelésére. Megmaradt a hátrányos helyzetűek foglalkoztathatóságának és munkaerőpiaci részvételének problémája is: tovább lehetne növelni az állami foglalkoztatási szolgálatok hatékonyságát és hatásosságát is. (15) A közigazgatásra vonatkozó 2012-es országajánlás külön megemlítette, hogy növelni kell a közigazgatás hatékonyságát, és fokozni kell a korrupció elleni fellépést. Kevés előrelépés történt ugyanakkor a cseh korrupció elleni 2011-12-es stratégia keretében a fontos jogi aktusok elfogadása terén. Az új 2013-14-es korrupció elleni stratégiát, melyet a kormány 2013 januárjában fogadott el, a kiemelten fontos szabályok sürgős elfogadásának kellkövetnie, mint amilyen a köztisztviselőkről szóló törvény. Az új jogszabálynak megfelelő módon különbséget kell tennie a politikai kinevezettek és a nem politikai személyzet között, garantálnia kell az állami tisztviselők függetlenségét, és új, jól működő karrier rendszert kell bevezetni, amely csökkenti a személyi állomány gyors cserélődését. A Cseh Köztársaság jelentős előrelépést ért el az új, 2012 áprilisában hatályba lépett közbeszerzési törvény végrehajtása terén. A helyi hatóságok ugyanakkor nehézségekről számoltak be a törvény végrehajtásával kapcsolatban. Az uniós alapok végrehajtásával kapcsolatban az akciótervben szereplő, az irányító és ellenőrző rendszer megerősítésére irányuló intézkedés 2012 végéig végrehajtásra került. A cseh hatóságoknak azonban folyamatosan nyomon kell követniük az akciótervet. (16) A kötelező oktatás szintjén a cseh tanulók nemzetközi összehasonlításban átlagos eredményeket érnek el. Matematikában és a természettudományos tárgyakban ugyanakkor gyorsan romlottak az eredmények az elmúlt időszakban. A cseh hatóságok erre minimális oktatási követelmények kidolgozására irányuló intézkedések sorozatával reagáltak, mely követelmények célja a tanulók tesztelése az egész országban. Ugyanakkor integráltabb rendszer kialakítására lenne szükség, amely biztosítaná, hogy teszteken alulteljesítő tanulók, tanárok és iskolák rendszeres támogatást kapjanak. Ez ambiciózusabbá tenné a reformot. A cseh felsőoktatás számára a legnagyobb kihívást azt jelenti, hogy az egyre növekvő számú tanuló rendelkezzen a munkaerőpiacon való boldoguláshoz szükséges képességekkel. Vita folyik arról, hogy szükség van-e a felsőoktatási törvény olyan reformjára, amely differenciált finanszírozást és az akkreditáció fokozását tenné lehetővé. Ezek fontos és ambiciózus javaslatok, noha tényleges hatásuk a reform végleges formájától fog függeni. A hatóságok tervezik a kutatóintézetek finanszírozásához kapcsolódó értékelési szempontrendszer felülvizsgálatát is. A minőségi mutatószámok arányának növelése, ideértve az üzleti szektorral való együttműködés fokozását, segítené a cseh kutató- és innovációs rendszert abban, hogy magasabb színvonalon működjön. (17) A Cseh Köztársaság azon uniós tagállamok közé tartozik amelyekben a legmagasabb a szabályozott szakmák száma. 2012-ben nyilvános konzultáció folyt a szakmákra vonatkozó szabályozás felülvizsgálatáról, melynek eredményeit 2013-ban fogják bemutatni. Ez fontos lépés a korlátok csökkentése vagy eltörlése felé a túlszabályozott (ideértve a kötelező gyakornokság hosszát), illetve olyan szakmák esetében, ahol nincs szükség szabályozásra, és amelyek esetében az egyszerűbb hozzáférés a foglalkoztatás emelkedéséhez és növekedéshez vezethetne. Az elmúlt évek fejleménye ellenére az energia intenzitás a Cseh Köztársaságban továbbra is az egyik legmagasabb az EU-ban, különösen az épületek terén és az energia szektorban. (18) Az európai szemeszterrel összefüggésben a Bizottság elvégezte a Cseh Köztársaság gazdaságpolitikájának átfogó elemzését. Értékelte a konvergencia programot és a nemzeti reformprogramot. Figyelembe vette nemcsak a programok a Cseh Köztársaság fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Európai Unió átfogó gazdasági kormányzását uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni. Az alábbi, 1–7. ajánlás tükrözi a Bizottság európai szemeszter keretében tett ajánlásait. (19) A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta a Cseh Köztársaság konvergenciaprogramját, és arról alkotott véleményét[7] különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi, AJÁNLJA, hogy a Cseh Köztársaság a 2013-2014-as időszakban tegyen intézkedéseket a következők érdekében: 1. A tervezettek szerint hajtsa végre a 2013-as költségvetést annak érdekében, hogy fenntartható módon kijavítsa 2013-ban a túlzott hiányt, és végezze el a túlzotthiány-eljárás keretében tett Tanács ajánlásokban szereplő szerkezeti kiigazítást. 2014-ben és azon túl erősítse meg és szigorúan tartsa be a kellően konkrét intézkedésekkel alátámasztott költségvetési stratégiát a közép távú célok felé történő megfelelő előrehaladáshoz szükséges költségvetési erőfeszítés biztosítása érdekében. Biztosítson elsőbbséget a növekedést elősegítő kiadásoknak, ideértve a jelenlegi pénzügyi keretek között az EU-val társfinanszírozott, fennmaradó projektekre történő ráfordítást. 2. Csökkentse a munkához kapcsolódó adók magas szintjét, és helyette olyan szektorokban adóztasson, melyekben az kevésbé gátolja a növekedést, mint amilyenek az ingatlanadók és a járművek forgalmi adója. Csökkentse tovább a munkavállalók és az önálló vállalkozók adóügyi megítélése közötti eltéréseket. Egységes beszedő pont létrehozásával és a személyi jövedelemadó, illetve a szociális és egészségügyi járulékok alapjának harmonizálásával javítsa az adózási morált, és csökkentse a járulékos költségeket. 3. A jelenlegi szabályozáshoz képest gyorsítsa fel a törvényes nyugdíjkorhatár emelését, teremtsen egyértelmű kapcsolatot a törvényes nyugdíjkorhatár és a várható élettartam között, és vizsgálja felül az indexációs mechanizmust. A nyugdíjkorhatár emelése mellett vezessen be az idősebb munkavállalók elhelyezkedését támogató intézkedéseket, és csökkentse az előrehozott nyugdíjbavonulási lehetőségeket. Szüntesse meg különösen az előrehozott nyugdíjbavonulási rendszer közpénzből való támogatását. Tegyen intézkedéseket az egészségügyi kiadások költséghatékonyságának javítása érdekében, különösen a kórházi ellátás esetében. 4. Tegyen intézkedéseket az állami foglalkoztatási szolgálat hatékonyságának és hatásosságának növelése érdekében. Növelje nagy mértékben a befogadó gyermekgondozó létesítmények elérhetőségét, a három éves és annál kisebb gyermekekre, illetve a roma gyermekek bevonására fókuszálva, így különösen fogadjon el szabályozást a magán gyermekgondozó létesítményekről és az állami gyermekgondozó létesítmények kapacitásának bővítéséről, és hajtsa azt végre. 5. Biztosítsa a korrupció elleni 2013-2014-es stratégia végrehajtását. Fogadjon el olyan törvényt a köztisztviselőkről, amely biztosítja, hogy a közigazgatás személyi állománya stabil, hatékony és szakmailag felkészült legyen. Fejlessze az uniós alapok vezetését a 2014-2020-as programozási időszakra tekintettel. Helyi és regionális szinten erősítse meg a közbeszerzési pályázatok levezénylésével kapcsolatos kapacitásokat. 6. Hozzon létre átfogó értékelési keretet a kötelező oktatásban, és célzott intézkedésekkel támogassa az oktatási eredmények terén alacsonyan teljesítő iskolákat. Fogadjon el intézkedéseket a felsőoktatás akkreditációjáról és finanszírozásáról. Növelje a teljesítmény alapú finanszírozás arányát a kutatóintézmények finanszírozásán belül. 7. A folyamatban levő vizsgálatra építve folytassa a szabályozott foglalkozások reformját, így a nem indokolt esetekben csökkentse vagy szüntesse meg a belépési korlátokat és az egyes szakmák követelményekhez kötésének fenntartását. Tegyen további intézkedéseket annak érdekében, hogy nőjön az épületek, illetve az ipar energiahatékonysága. Kelt Brüsszelben, -án/-én. a Tanács részéről az elnök [1] HL L 209., 1997.8.2., 1. o. [2] COM(2013) 353 final. [3] P7_TA(2013)0052 és P7_TA(2013)0053. [4] A Tanács 2013. április 22-i 2013/208/EU határozata. [5] COM(2012) 750 final. [6] COM(2012) 751 final. [7] Az 1466/97/EK rendelet 9. cikkének (2) bekezdése értelmében.