[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 3.8.2009

COM(2009) 416 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE a közúti fuvarozásra vonatkozó egyes szociális jogszabályok összehangolásáról szóló 3820/85/EGK rendeletnek a 2005-2006 közötti időszakban történő végrehajtásáról

(a közúti fuvarozásra vonatkozó egyes szociális jogszabályok végrehajtásáról szóló 24. bizottsági jelentés) {SEC(2009)1100}

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE a közúti fuvarozásra vonatkozó egyes szociális jogszabályok összehangolásáról szóló 3820/85/EGK rendeletnek a 2005-2006 közötti időszakban történő végrehajtásáról

(a közúti fuvarozásra vonatkozó egyes szociális jogszabályok végrehajtásáról szóló 24. bizottsági jelentés)

ÖSSZEFOGLALÁS

A Bizottságnak e jelentése a közúti fuvarozásra vonatkozó egyes szociális jogszabályok összehangolásáról szóló 3820/85/EGK tanácsi rendelet[1] végrehajtásáról szól. A rendelet a hivatásos gépkocsivezetők maximális vezetési idejét, minimális megszakításait és pihenőidőit, valamint az ellenőrzési eljárásokat írja elő. Az egységes ellenőrzési eljárásról szóló 88/599/EGK[2] kapcsolódó irányelv értelmében a tagállamok kötelesek biztosítani, hogy a hivatásos tehergépjármű- és buszvezetők által ledolgozott napoknak legalább az 1 %-át ellenőrizzék a szállítási vállalkozásoknál a helyszínen vagy a közutakon.

Adatszolgáltatási kötelezettségük ellenére egyes tagállamok komoly késedelemmel nyújtották be az adataikat. Annak érdekében, hogy a következő jelentés ne szenvedjen késedelmet, nagyon fontos, hogy a tagállamok 2007–2008-ra vonatkozó adatszolgáltatása 2009. szeptember 30-ig eljusson a Bizottsághoz. E jelentésekben a munkaidő-szervezésre vonatkozó, a közúti fuvarozásban utazó tevékenységet végző személyek munkaidejének szervezéséről szóló 2002/15/EK irányelv[3] alkalmazásáról is be kell számolni, az irányelv 13. cikke (1) bekezdésének megfelelően. Ez lehetővé teszi, hogy a Bizottság olyan átfogó jelentést készítsen, amely minden lényeges információt tartalmaz a közúti fuvarozásra vonatkozó szociális jogszabályok alkalmazásáról.

Ausztria, Franciaország, Olaszország és Spanyolország megnövelte az adatszolgáltatási időszak alatt ellenőrzött munkanapok összes számát. Az ellenőrzött munkanapok átlagos összes száma (belföldi és külföldi állampolgároké együttvéve) többé-kevésbé változatlan – körülbelül 2,4 millió – maradt a 2005-2006 közötti időszakban, szemben az előző adatszolgáltatási időszakban ellenőrzött 2,3 milliós átlaggal.

Ciprus, Észtország, Írország, Hollandia, Portugália és Svédország kivételével valamennyi tagállam túllépte az összes munkanapok 1 %-ában történő ellenőrzésre vonatkozó kötelező mértéket, míg Ausztria, Franciaország, Németország, Olaszország, Lengyelország és Spanyolország a 2008. január 1-jétől érvényes 2 %-os kötelező küszöbértéket is túllépte. Svájc is túllépte a küszöbértéket.

Az Unió területén felderített és a Bizottságnak bejelentett szabálysértések összesített száma enyhén csökkent, bár néhány tagállamban ennek növekedését tapasztalták. Az előző adatszolgáltatási időszakkal összehasonlítva a megszakításokkal és pihenőkkel kapcsolatos szabálysértések száma csökkent, csakúgy, mint a vezetési idővel összefüggő szabálysértéseké, míg a szolgáltatási menetrenddel és a szolgálati beosztással kapcsolatos szabálysértések száma megnőtt. A leggyakoribb szabálysértések a rendelet 7. cikkével (a megszakításokkal) kapcsolatosak, amelyekből 425 195 lett felderítve. Az előző adatszolgáltatási időszakban a legtöbb (435 849) szabálysértést a rendelet 8. cikkével (a pihenőidőkkel) kapcsolatban észlelték.

Az adatszolgáltatási időszak alatt még nem voltak mérhetők a 2007. április 11-én illetve 2006. május 1-jén hatályba lépett, vezetési időről és pihenőidőről szóló új 561/2006/EK[4] rendeletnek, valamint a kapcsolódó 3820/85/EGK és a 3821/85/EGK rendelet végrehajtásának minimumfeltételeiről szóló 2006/22/EK[5] végrehajtási irányelvnek a hatásai. Ezen új szabályok azonban várhatóan megkönnyítik a szociális jogszabályrendszer végrehajtását. Kockázatértékelésen alapuló, célzottabb megközelítésről rendelkeznek, erősítik a tagállamok közötti együttműködést, és végrehajtási hatáskörrel ruházzák fel a Bizottságot, különösen a közúti ellenőrzések és helyszíni ellenőrzések minimumszabályaira vonatkozóan, a végrehajtó egységek szabvány berendezéseit illetően, valamint annak megítélésében, hogy mely eseteket kell szabálysértésnek tekinteni. E hatásköröket a Bizottság egy szabályozási bizottság segítségével fogja gyakorolni. Jelenleg a fejlettebb szociális jogszabályrendszer hatékony és összehangolt végrehajtására kell fokozott figyelmet fordítani.

1. BEVEZETÉS

Ez a 2005-2006 közötti kétéves időszakra vonatkozó jelentés a tagállamok által, az 1993. február 22-i bizottsági határozattal[6] összhangban bevezetett szabványos formanyomtatvány felhasználásával szolgáltatott információkon alapul.

A jelentések többnyire teljesek voltak, minőségüket tekintve azonban jelentős különbségek mutatkoztak. Görögország például nem nyújtott be szabálysértésekre vonatkozó adatokat. Néhány tagállam, mint pl. Szlovénia vagy a Cseh Köztársaság olyan jelentéseket nyújtottak be, amelyek az adatszolgáltatási időszaknak csak bizonyos részeivel foglalkoztak. Néhányan eltértek az adatszolgáltatás megadott formátumától oly módon, hogy nem tettek megfelelő különbséget az ellenőrizni kívánt járművezetők három különböző csoportja között (belföldi állampolgárok, más tagállamok polgárai, harmadik országok állampolgárai).

Azon tagállamoknak, amelyek 2004-ben csatlakoztak az Európai Unióhoz, most kellett először adatot szolgáltatniuk a 2005-2006-os időszakra. Romániának és Bulgáriának nem kellett nemzeti jelentésüket benyújtaniuk, mivel 2007. január 1-jétől kezdődően, tehát az adatszolgáltatási időszak végét követően váltak az Európai Unió tagjává. Románia azonban az egész időszakot lefedő teljes jelentést nyújtott be.

Svájc szintén benyújtotta adatait a Bizottságnak.

2. ÖSSZEFOGLALÓ TÁBLÁZATOK

2.1. Ellenőrzések: összefoglalás

Az alábbi táblázat a ténylegesen ellenőrzött napok számát mutatja be a jelentési időszakban ellenőrizendő (2005. január 1. - 2006. December 31.) munkanapok minimális számának arányában.

- a - | - b - | - c - | - d - | - e - |

Tagállam | Az ellenőrizendő munkanapok minimális száma | Az ellenőrzött munkanapok száma (belföldi állampolgárok) | Az ellenőrzött munkanapok száma (külföldi állampolgárok) | Az ellenőrzött munkanapok összes száma | Az ellenőrzött munkanapok száma az ellenőrizendő napok minimális számának arányában (d/a) |

Ausztria | 470736 | 875914 | 510678 | 1386592 | 2,95 |

Belgium | 726000 | 965414 | 152065 | 1117479 | 1,54 |

Ciprus | 77589 | 4738 | 4738 | 0,06 |

Cseh Köztársaság[7] | 265491 | 1159843 | 219308 | 1379151 | (5,19) |

Dánia | 220000 | 284455 | 27985 | 312440 | 1,42 |

Észtország | 61160 | 37189 | 2290 | 39479 | 0,65 |

Finnország | 334000 | 379920 | 79033 | 458953 | 1,37 |

Franciaország[8] | 2505000 | 8958405 | 2073646 | 11032051 | 4,4 |

Németország | 5717462 | 7571798 | 5586304 | 13158102 | 2,3 |

Görögország | 6402 | 29646 | 917 | 30563 | (4,77) |

Magyarország | 560000 | 639530 | 132494 | 772024 | 1,37 |

Írország | 904700 | 632710 | 89 | 632799 | 0,70 |

Olaszország | 3268176 | 7441167 | 934095 | 8375262 | 2,56 |

Lettország | 305662 | 485697 | 73915 | 559612 | 1,83 |

Litvánia | 251660 | 237567 | 78807 | 316374 | 1,26 |

Luxemburg | 51201 | 72091 | 15923 | 88014 | 1,72 |

Málta | 103 | 1001 | 65 | 1066 | (10,34) |

Hollandia | 595405 | 471571 | 59831 | 531402 | 0,89 |

Lengyelország | 1286126 | 5063096 | 3479674 | 8542770 | 6,64 |

Portugália | 585 077[9] | 99613 | 518 | 100131 | 0,17 |

Románia | 410106 | 428043 | 72680 | 500723 | 1,22 |

Szlovákia | 164027 | 202278 | 1519 | 203797 | 1,24 |

Szlovénia7 | 80000 | 81059 | (1,01) |

Spanyolország | 1912819 | 4138122 | 438912 | 4577034 | 2,39 |

Svédország | 528000 | 414891 | 96227 | 511118 | 0,97 |

Egyesült Királyság | 2254506 | 3157534 | 484546 | 3642080 | 1,62 |

Svájc | 412040 | 1646858 | 331930 | 1978788 | 4,80 |

A táblázatból kiderül, hogy a legtöbb tagállamnak sikerült teljesítenie az összes munkanap 1 %-ban történő ellenőrzését. Kivételt ez alól Ciprus (0,06), Észtország (0,65), Írország (0,70), Hollandia (0,89), Portugália (0,17) és Svédország (0,97) jelentettek.

Szlovénia adatszolgáltatása csupán a 2006-os évre terjedt ki és nem tesz különbséget belföldi és külföldi állampolgárok között az ellenőrzött munkanapok tekintetében. Ez lehetetlenné teszi bármilyen következtetés levonását az említett csoportok közötti ellenőrzések egyensúlyára nézve.

A számok arra engednek következtetni, hogy bizonyos adatok jelentése következetlenül történt. Görögország esetében nem valószínű, hogy csak 1345 jármű tartozna a közúti fuvarozásra vonatkozó egyes szociális jogszabályok összehangolásáról szóló 3820/85/EGK rendelet hatálya alá, mivel Görögország a közúti közlekedés piacára való bejutásról szóló 881/92/EGK rendelettel[10] összefüggésben már 3997 közösségi engedély hitelesített másolatáról tett jelentést.

Ugyanez az észrevétel vonatkozik Máltára is, ahol a közösségi engedélyek hitelesített másolatának száma hasonló mértékben meghaladja a rendelet hatálya alá tartozónak ítélt járművek számát, 103-ra csökkentve ezzel az ellenőrzendő munkanapok minimális számát.

A Cseh Köztársaság esetében különösen magas számú végrehajtott ellenőrzésről érkezett bejelentés a hasonló jellemzőkkel bíró országok – mint pl. Ausztria vagy Magyarország – által szolgáltatott két éves adatokhoz képest, annak ellenére, hogy a cseh jelentés csak a 2006-os évre terjed ki. E számadatoknak a további ellenőrzéséig a számtanilag megállapított teljesítményarányt a továbbiakban nem vesszük figyelembe.

A 2004-2005-os időszakra korábban benyújtott egyik jelentést azért nem lehetett figyelembe venni, mert nem lehetett egyértelműen megkülönböztetni, hogy mely ellenőrzéseket hajtották végre 2004-ben (és ennélfogva nem tartoztak az adatszolgáltatási időszakhoz), valamint hiányzott az elvégzendő minimális ellenőrzések kiszámítása.

E jelentések mindegyikében a kiszámított arány zárójelbe kerül, és azt a továbbiakban nem vesszük figyelembe.

2.2. Szabálysértések: összefoglalás

Feljegyzett szabálysértések száma: a 3820/85/EGK rendelet 6., 7., 8. és 14. cikke

Tagállamonkénti áttekintés

Tagállam | Utasok | Áruk | Összesen |

6 | Vezetési idők | 297244 |

7 | Megszakítások | 425195 |

8 | Pihenőidők | 241365 |

14 | Szolgáltatási menetrend és szolgálati beosztás | 52951 |

Összesen | 1016755 |

A belga jelentés adatai szerint míg a közúti ellenőrzések során ellenőrzött belföldi állampolgárok száma 35 761 volt, addig 59 264 ellenőrzés irányult a külföldiekre Belgiumban. Ennek eredményeképpen a személyszállítás során feljegyzett szabálysértések száma majdnem megegyezett a belföldi és külföldi állampolgárok esetén. Az áruszállítás tekintetében a külföldi állampolgárok által elkövetett szabálysértések száma majdnem háromszor több volt, mint ugyanez a szám a belföldi állampolgárok vonatkozásában.

Hasonló megállapítások érvényesek Litvániára. Míg a belföldi állampolgárokra irányuló ellenőrzések száma magasabb, mint a külföldieké, addig a felderített szabálysértések száma a személyszállítás területén szinte megegyezik a belföldi és külföldi állampolgárok esetében. Az áruszállítás tekintetében a külföldi állampolgárok ellenőrzése során felderített szabálysértések száma jelentősen meghaladja a belföldi állampolgárok esetében felderített szabálysértések számát. Luxemburgban közúti ellenőrzések során több mint kétszer annyi külföldi állampolgárt vizsgáltak át összesen, mint amennyi belföldi állampolgárt.

Szlovéniában is jelentősen meghaladja a közúti ellenőrzések során átvizsgált külföldi állampolgárok összes száma a belföldiekét.

A Cseh Köztársaságot illetően a felderített szabálysértések száma különösen annak fényében rendkívül alacsony, hogy szokatlanul nagyszámú munkanap ellenőrzéséről tettek jelentést.

A belföldi és külföldi állampolgárok ellenőrzésének megoszlásával kapcsolatban emlékeztetünk arra, hogy az ellenőrzéseket hátrányos megkülönböztetés nélkül kell elvégezni.

3. A TAGÁLLAMOK KÖZÖTTI KAPCSOLAT ÉS EGYÜTTMŰKÖDÉS

Az egységes ellenőrzési eljárásról szóló 88/599/EGK irányelv 5. cikkének (1) bekezdése szerint a tagállamok évente legalább kétszer összehangolt ellenőrzéseket végeznek. A 3820/85/EGK és a 3821/85/EGK rendelet végrehajtásának minimumfeltételeiről szóló 2006/22/EK irányelv 5. cikke alapján az összehangolt ellenőrzések minimális száma 2007-től kezdődően évi hatra emelkedik.

Csupán Ausztria jelentette azonban egyértelműen, hogy részt vett határokon átnyúló ellenőrzésekben. Ezeket az ellenőrzéseket az Euro Control Route (ECR) szervezet hangolta össze. Az összehangolt ellenőrzések végrehajtását a német áruszállításért felelős szövetségi irodával (Bundesamt für Güterverkehr –BAG) együtt végezték.

4. ÉSZREVÉTELEK ÉS KÖVETKEZTETÉSEK

4.1. A tagállamok javaslatai

Nemzeti jelentéseikben a tagállamok nem vetettek fel újabb javaslatokat.

4.2. Megjegyzések

Annak ellenére, hogy a vezetési időre és pihenőidőre vonatkozó rendeletek már majdnem harminc éve hatályban vannak, az őket alkalmazó tagállamok között még mindig tapasztalható teljesítménybeli eltérés. Ez hátrányosan hat az olyan célok elérésére nézve, mint a közúti biztonság és a tisztességes verseny növelése, illetve a járművezetők munkakörülményeinek javítása.

Az új jogszabályi rendelkezések, azaz a vezetési időről és pihenőidőről szóló 561/2006/EK rendelet illetve a 3820/85/EGK és a 3821/85/EGK rendelet végrehajtásának minimumfeltételeiről szóló 2006/22/EK irányelv 2007. április 11-én illetve 2006. május 1-jén léptek hatályba. Azonban azzal, hogy a digitális menetíró készülék minden új járműbe való beépítését 2006 májusától kötelezővé tették, jelentősen javult a vezetési időre és pihenőidőre vonatkozó szabályoknak a végrehajthatósága. Ez lehet az egyik magyarázata a bejelentett szabálysértések összesített számában bekövetkezett enyhe csökkenésnek.

A 2006-ban és 2007-ben hatályba lépett új rendelkezésektől további javulást várnak.

4.2.1. Adatszolgáltatás

Az információküldés pontosságának néhány tagállam részéről tapasztalható hiánya akadályozza a jelentés összeállítását már annak korai szakaszában. Ezenkívül a szabványos jelentési formátumtól eltérő adatszolgáltatás, illetve a hiányos adatok benyújtása gátolja az országok közötti átfogó összehasonlítás elvégzését.

A 2.1 és 2.2 fejezetekben részletesen leírt adatok pontosságával és hitelességével kapcsolatos speciális kérdéseket az érintett tagállamokhoz kell intézni.

Felhívják a tagállamok figyelmét, hogy a szabványos jelentési formátumban elkészített teljes jelentések benyújtása a tagállamoknak a 3820/85/EGK rendeletből eredő kötelessége.

A vezetési időre és pihenőidőre vonatkozó közösségi jogszabályok alakulásának figyelembevétele érdekében új jelentési formátumot vezettek be. Az adatszolgáltatásra vonatkozó új követelmények, amelyeket a Bizottság 2008. szeptember 22-i határozata[14] állapított meg, és amelyek alapját a vezetési időről és pihenőidőről szóló 561/2006/EK rendelet illetve a 3820/85/EGK és a 3821/85/EGK rendelet végrehajtásának minimumfeltételeiről szóló 2006/22/EK irányelv képezik, elsősorban a tagállamok által az 561/2006/EK rendelet 13. cikkének (1) bekezdése alapján engedélyezhető kivételekre vonatkozó adatokra valamint a járművek ellenőrzésének pontosabb részleteire terjednek ki. Előírták továbbá a 2002/15/EK irányelv végrehajtásának jelentési formátumát is.

4.2.2. Ellenőrzések

A legtöbb tagállamban az ellenőrzések száma többé-kevésbé változatlan maradt.

Ausztria, Olaszország, Franciaország és Spanyolország növelte az ellenőrzései számát, míg Luxemburg és Németország 3 % körüli csökkenést jelzett. Az előző adatszolgáltatási időszakban Németország az összes munkanapok 5,06 %-át ellenőrizte, míg a jelenlegi adatszolgáltatási időszakban csupán a 2,3 %-át. Luxemburgban a 2003-2004-es időszakban az ellenőrzött munkanapok aránya 4 % volt, amely ebben az adatszolgáltatási időszakban 1,72 %-ra csökkent. Míg Luxemburg nem adott semmiféle magyarázatot a jelentésében, addig Németország jelezte, hogy a 3820/85/EGK rendelet hatálya alá tartozó járművek száma és ennélfogva az ellenőrzések minimális száma is majdnem a duplájára nőtt a legutóbbi adatszolgáltatási időszak óta.

Szinte valamennyi tagállam eleget tett a munkanapok 1 %-ban történő ellenőrzésére vonatkozó szabványnak, míg Ausztria, Franciaország, Németország, Olaszország, Lengyelország és Spanyolország meghaladta a 2 %-ot.

Számos tagállam azonban nem tartotta be az ellenőrzött munkanapok minimális számára vonatkozó jogaszályi rendelkezéseket.

A legkevesebb ellenőrzést Ciprus (0,06 %), Portugália (0,17 %), Észtország (0,65 %), Írország (0,70 %), Hollandia (0,89 %) és Svédország (0,97 %) hajtotta végre. Figyelembe véve az előző adatszolgáltatási időszakot, felszólították e tagállamokat, hogy sürgősen tegyék meg a szükséges korrekciós intézkedéseket. Portugália és Svédország egymás után már második alkalommal mulasztotta el ellenőrzési kötelezettségei teljesítését (2003-2004-ben 0,21 %-ot illetve 0,98 %-ot teljesítettek). Hollandia, miután az előző adatszolgáltatási időszakban teljesítette az 1 %-os szintet, most komoly visszaesésről számolt be. Tekintettel az említett országok gyenge teljesítményére, várhatóan komoly nehézségeket jelent majd számukra a 2008. január 1-jétől érvényes új 2 %-os szint teljesítése, amelyet a 3820/85/EGK és a 3821/85/EGK rendelet végrehajtásának minimumfeltételeiről szóló 2006/22/EK irányelv ír elő.

4.2.3. Szabálysértések

Összességében megállapítható, hogy az összes felderített szabálysértések számában azzal együtt is csökkenés tapasztalható, hogy az új tagállamoknak először kellett jelentéseiket benyújtaniuk[15].

Az adatok elemzése azt mutatja, hogy a következő tagállamokban nőtt a felderített szabálysértések száma: Ausztria, Hollandia, Spanyolország és az Egyesült Királyság. Míg Ausztriában és az Egyesült Királyságban például az ellenőrzések összesített száma is növekedett, addig Hollandia esetében ez a szám csökkent. Spanyolország esetében a felderített szabálysértések száma majdnem a kétszeresére nőtt, míg az ellenőrzött munkanapok teljes száma kicsit kevesebb, mint az ötödével nőtt csak az Európai Unióban és Svájcban.

Amellett, hogy a legtöbb tagállam az észlelt szabálysértések számának csökkenéséről számolt be, az észlelt szabálysértések összesített száma is csökkent. Míg 2003-2004-ben a tagállamok összesen 1 185 395 szabálysértést jelentettek, addig a 2005-2006-ban ez az összeg 1 016 755 volt (Svájc 14913 szabálysértésről tett jelentést), annak ellenére, hogy tíz új tagállam 2004. évi csatlakozásával a 3820/85/EGK rendelet területi hatálya megnőtt. A közúti fuvarozási ágazatra vonatkozó szociális jogszabályok jobb végrehajtását és betartását lehetővé tevő digitális menetíró készülék bevezetésének első pozitív hatásai jelenthetik e fejlemény egyik lehetséges magyarázatát.

Nehéz áttekinteni a 2005. és 2006. évek között végbement fejleményeket, mivel sok tagállam nem választotta szét a jelentéseket, mert ez nem volt kötelező.

A megszakításokkal kapcsolatos szabálysértések voltak a leggyakoribbak, amelyek az felderített szabálysértések 41,81 %-át tették ki. Az előző adatszolgáltatási időszakban észlelt szabálysértések mindössze 36,36 %-a kapcsolódott a megszakításokhoz. A 2003-2004-es időszakban az felderített szabálysértések legnagyobb hányadát (36,76 %-át) a pihenőidőkkel kapcsolatos szabálysértések alkották.

Szlovákiában (18,41 %), Romániában (8,48 %) és Németországban (5,36 %) volt a legnagyobb annak a valószínűsége, hogy a munkanapok ellenőrzése során szabálysértést észlelnek, míg a felderítési kockázat különösen alacsony volt Lettországban (0,06 %), Litvániában (0,5 %) és Portugáliában (0,61 %).

4.2.4. A 3820/85 és 3821/85 tanácsi rendeletek értelmezése a Bíróság ítéletei alapján

Az utolsó jelentés óta az Európai Bíróság három ítéletet hozott a 3820/85/EGK rendelettel kapcsolatban. Az elsőt a 2005. szeptember 15-i C-372/03 sz. (az Európai Közösségek Bizottsága kontra Németországi Szövetségi Köztársaság) ügyben. A Bíróságnak feltett kérdés arra vonatkozott, hogy Németország állítólag megszegte a 3820/85/EGK rendelet 5. cikke (1) bekezdésének b) pontját azzal, hogy C1 illetve C1+E kategóriájú járművekhez vezetői engedélyeket állított ki tizennyolc évnél fiatalabb járművezetők számára.

A Bíróság úgy ítélte meg, hogy sem a vezetői engedélyekről szóló 91/439/EGK irányelv, sem a közúti fuvarozásra vonatkozó egyes szociális jogszabályok összehangolásáról szóló 3820/85/EGK rendelet nem ad lehetőséget eltérésre a 18. életévben meghatározott minimális életkortól a C1 illetve C1+E kategóriájú járművekhez történő vezetői engedélyek kiadása esetében.

A 3820/85/EGK rendelet 10. cikkével összefüggő másik esetben, a C-93/05 sz. (Teemu Hakala kontra Oy L. Simons Transport Ab) ügyben, a Bíróság úgy döntött, hogy a megtett távolságon alapuló díjazási rendszer ellentétes az említett rendelkezéssel, kivéve, ha e rendszer nem veszélyezteti a közúti közlekedés biztonságát. A nemzeti bíróságnak kell az alapügy valamennyi körülményeinek figyelembevételével megvizsgálnia, hogy ez a helyzet áll-e fenn.

A 2005. március 15-i C-128/04 sz. (Raemdonck és Raemdonck Janssens) ügyben a Bíróság úgy rendelkezett, hogy a közúti fuvarozásra vonatkozó egyes szociális jogszabályok összehangolásáról szóló 3820/85 tanácsi rendelet 13. cikke (1) bekezdésének g) pontjában szereplő "alapanyagok és felszerelések" fogalmakat úgy kell értelmezni, hogy azokba nemcsak a "szerszámok és készülékek" tartoznak bele, hanem e fogalmak magukban foglalják azokat a termékeket is, mint például az építőanyagokat és kábeleket, amelyek az érintett gépjárművezető fő tevékenységébe tartozó munkák elvégzéséhez szükségesek. A 13. cikk (1) bekezdésének g) pontja értelmében az ilyen tevékenység nem lehet a gépjármű vezetése, hanem az szükséges, hogy e tevékenység a gépjárművezetőnek – nem pedig az érintett vállalkozásnak – a fő tevékenysége legyen.

4.2.5. A jogszabályok módosítása

A vezetési és a pihenőidőről szóló új 561/2006/EK rendelet 2007. április 11-én lépett hatályba, a digitális menetíró készülékre vonatkozó rendelkezések kivételével, amelyek korábban, 2006. május 1-jén léptek hatályba. Ez az új rendelet pontosítja és naprakésszé teszi a 20 éves jogszabályt. Célja a közúti biztonság és a tisztességes verseny növelése, illetve a járművezetők munkakörülményeinek javítása a tagállamokban.

A jobb társadalmi és biztonsági feltételek mellett az új intézkedések biztosítják ezeknek a szabályoknak a szigorú és összehangolt végrehajtását. A rendelet szigorítja a munkaadói felelősségre vonatkozó rendelkezéseket, és előkészíti a komoly szabálysértések miatti közös szankciók alkalmazását.

A 3820/85/EGK és a 3821/85/EGK rendelet végrehajtásának minimumfeltételeiről, valamint 88/599/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló új, 2006/22/EC irányelv 2006. május 1-jén lépett hatályba, és azt 2007. április 1-ig kellett átültetni a nemzeti jogszabályokba. Az új irányelv az ellenőrzések minimális mennyiségét 1 %-ról fokozatosan 3 %-ra növeli 2010-re, a hivatásos gépkocsivezetők munkanapjainak teljes száma arányában; ezen általános százalékos arányon belül a közúti ellenőrzésekhez kapcsolódó minimális arány 15 %-ról 30 %-ra nő, a helyszíni ellenőrzéseké pedig 25 %-ról 50 %-ra.

4.2.6. Következtetések

Az adatszolgáltatási időszak folyamán az észlelt szabálysértések száma enyhén csökkent. Míg az előző adatszolgáltatási időszakban észlelt szabálysértések összesített száma 1 185 395 volt, addig a 2005-2006-os időszakban észlelt szabálysértések száma összesen 1 016 755 volt. A következő jelentés fogja megmutatni, hogy ez az eredmény egy tartósabb folyamat kezdetét jelenti-e. Az új – különösen a digitális menetíró készülékre vonatkozó – jogszabályok pozitív hatásainak már maradéktalanul mérhetőnek kell lenniük a következő jelentésben.

Tekintettel a 425 195 feljegyzett szabálysértésre, illetve az összes észlelt szabálysértés 41,81 %-ára, a legkritikusabb pontot a megszakítások betartása jelenti. A legutóbbi adatszolgáltatási időszakban a legtöbb aggály a pihenőidő betartásával kapcsolatban merült fel.

A vezetési időkre, a megszakításokra és a pihenőidőkre vonatkozó szabályok hatékony alkalmazása kiemelkedő jelentőséggel bír. Ezért a Bizottság arra kéri mindazokat a tagállamokat, amelyek még nem tettek eleget az intenzívebb ellenőrzésre vonatkozó új rendelkezéseknek, hogy növeljék az ellenőrzések számát. Ezen túlmenően az együttes ellenőrzések, valamint az információ és a személyzet tagállamok közötti cseréjét elősegítő, együttműködésen alapuló kezdeményezések számát is kötelezően növelni kell. Ezek a fellépések hozzájárulnak majd a végrehajtási tevékenységek javításához és a rendelet összehangolt és hatékonyabb végrehajtásához

A következő jelentés a 2007–2008 közötti időszakra fog vonatkozni. Ez lesz a vezetési időről és pihenőidőről szóló új 561/2006/EK rendelet szerinti első jelentés. Felkérik a tagállamokat, hogy biztosítsák a jelentések legkésőbb 2009. szeptember 30.-ra történő benyújtását.

Nem minden tagállam érte el a gépkocsivezetők által ledolgozott munkanapok ellenőrzésére meghatározott minimális szintet. Mivel azoknak a tagállamoknak a többsége is éppen csak átlépte a küszöbértéket, amelyek eleget tettek a jogszabályban előírt kötelezettségüknek, a Bizottság azt javasolja a tagállamok számára, hogy fokozzák az erőfeszítéseiket, mert 2010-re a jogszabályban előírt ellenőrzési mennyiség 3 %-ra nő, azaz gyakorlatilag megháromszorozódik.

A tisztességes verseny, az egyenlő társadalmi normák és a közúti biztonság érdekében elengedhetetlen, hogy valamennyi tagállam betartsa az ellenőrzések számával kapcsolatos rendelkezéseket.[pic][pic][pic]

[1] A közúti fuvarozásra vonatkozó egyes szociális jogszabályok összehangolásáról szóló, 1985. december 20-i 3820/85/EGK tanácsi rendelet, HL L370., 1985.12.31., 1. o.

[2] A közúti szállításra vonatkozó egyes szociális jogszabályok összehangolásáról szóló 3820/85/EGK rendelet és a közúti közlekedésben használt menetíró készülékekről szóló 3821/85/EGK rendelet végrehajtására vonatkozó egységes ellenőrzési eljárásról szóló, 1988. november 23-i 88/599/EGK tanácsi irányelv, HL L 325., 1988.11.29., 5. o.

[3] A közúti fuvarozásban utazó tevékenységet végző személyek munkaidejének szervezéséről szóló, 2002. március 11-i 2002/15/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, HL L 80., 2002.3.23., 35. o.

[4] A közúti szállításra vonatkozó egyes szociális jogszabályok összehangolásáról, a 3821/85/EGK és a 2135/98/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 3820/85/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. március 15-i 561/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, HL L 102.,2006.4.11., 1. o.

[5] A közúti szállításra vonatkozó egyes szociális jogszabályokkal kapcsolatos 3820/85/EGK és a 3821/85/EGK tanácsi rendelet végrehajtásának minimumfeltételeiről és a 88/599/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. március 15-i 2006/22/EK európai parlamenti tanácsi irányelv, HL L 102.,2006.4.11., 35. o.

[6] A közúti szállításról szóló 88/599/EGK tanácsi irányelv 6. cikkében előírt szabványos formanyomtatvány elkészítéséről szóló, 1993. február 22-i bizottsági határozat, HL L 72.,1993.3.25., 33. o.

[7] Az adatszolgáltatás csak a 2006-os évre terjed ki.

[8] Franciaország nem a belföldi és a külföldi állampolgárok, illetve más EU-országok és harmadik országok állampolgárai között tesz különbséget, hanem a belföldi és a külföldi illetőségűek között. A táblázatban a belföldi illetőségűek belföldi állampolgárokként, a külföldi illetőségűek pedig külföldi állampolgárokként lettek feltűntetve.

[9] A tagállam nem nyújtott be adatot, ezért az előző adatszolgáltatási időszakból származó szám lett feltüntetve.

[10] A tagállamok területére vagy területéről történő, illetve a tagállamok területén áthaladó, Közösségen belüli közúti árufuvarozási piacra való bejutásról szóló, 1992. március 26-i 881/92/EGK tanácsi rendelet, HL L 95.,1992.4.9., 1.o.

[11] E táblázat nem tartalmazza a szociális felügyelet és a rendőrség által jelentett adatokat, mivel azokat nem bontották le megfelelően.

[12] A számok az áruszállításra és személyszállításra vonatkoznak.

[13] A tagállam nem nyújtott be adatokat.

[14] Az 561/2006/EK rendelet 17. cikkében említett szabványos formanyomtatvány elkészítéséről szóló 2008. szeptember 22-i bizottsági határozat (C(2008)5123 végleges)

[15] A legtöbb tagállam megfelelő minőségű adatot szolgáltat. Görögország – a 2003-2004-es időszakhoz hasonlóan – semmilyen adatot nem szolgáltatott. Dánia a külföldi állampolgárokra vonatkozóan hiányos adatokat nyújtott be. Szlovénia esetében nem voltak egyértelműen szétválasztva a belföldi állampolgárok, az EU-országok valamint a harmadik országok állampolgárai az áru- és személyszállítás ágazatokon belül.