A büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés területén végzett értékelés hatályát tekintve korlátozott volt, mivel e területen a schengeni vívmányok rendelkezéseinek túlnyomó többségét a tagállamok közötti kapcsolatokban nem schengeni jogi eszközök váltották fel. Ezért 2018 júliusától októberéig kérdőív alapján értékelték a schengeni vívmányok azon részének Horvátország általi átültetését és alkalmazását, amelyeket nem váltottak fel. Az általános értékelés szerint a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködésre – különösen a büntetőügyekben való kölcsönös segítségnyújtásra, valamint a non bis in idem elvre – vonatkozó horvát jogi keret teljesíti a schengeni vívmányok e területen való alkalmazásához szükséges feltételeket. Nem fogalmaztak meg fejlesztésre vonatkozó ajánlásokat. Ehelyett azt állapították meg, hogy Horvátország akkor fogja teljes mértékben teljesíteni a schengeni vívmányokat, amikor a 2000. május 20-i, az Európai Unió tagállamai közötti kölcsönös bűnügyi jogsegélyegyezmény, valamint az ahhoz csatolt jegyzőkönyv részes felévé válik. Erre akkor kerül majd sor, amikor a Tanács egyhangú döntést hoz az egyezmény és annak jegyzőkönyve hatálybalépése időpontjának meghatározásáról.

A tűzfegyverekre vonatkozó jogszabályokkal kapcsolatos értékelést 2016 szeptemberében egy kérdőív alapján végezték el. Az értékelés szerint a tűzfegyverekre vonatkozó jogi keret, valamint a rendőrségi együttműködés igazgatási struktúrája és rendőrségi eljárásai általában véve megfeleltek a schengeni vívmányoknak. Néhány fejlesztést tartottak szükségesnek az uniós jogi követelményekkel kapcsolatban, például összhangba kell hozni a könnyen átalakítható gázfegyverek osztályozását a 91/477/EGK irányelvvel (I. melléklet II. része), valamint biztosítani kell, hogy az importált fegyvereken végzett jelölésre vonatkozó követelmények a gyakorlatban is megfeleljenek a 258/2012/EU rendeletnek (2. cikk, 15. pont, c) alpont). 2018. november 6-án a Bizottság tájékoztatta Horvátországot és a Tanácsot, hogy a tanácsi ajánlásokkal kapcsolatos intézkedéseket végrehajtották.

Azt követően, hogy Horvátországot az adatvédelem területén 2016 februárjában pozitívan értékelték, valamint ellenőrizték, hogy a horvát nemzeti schengeni információs rendszer technikai szempontból készen állt a Schengeni Információs Rendszerbe (SIS) való integrálásra, a Tanács 2017. április 11-én határozatot fogadott el a schengeni vívmányok SIS-re vonatkozó rendelkezéseinek alkalmazásáról. A SIS 2017. június 27-én kezdte meg teljes körű működését Horvátországban, a schengeni térségbe való beutazási és tartózkodási tilalmat elrendelő figyelmeztető jelzések kiadásának kivételével (a belső határokon történő ellenőrzések megszüntetéséig). A kapcsolódó schengeni értékelésre 2017 szeptemberében került sor. Ennek során megállapították, hogy a SIS kielégítő módon működik, és Horvátország teljesíti a schengeni vívmányok e területen történő alkalmazásához szükséges feltételeket. Horvátország szilárd, korszerű rendszert vezetett be, amely magas szintű elérhetőséget és üzletmenet-folytonosságot biztosít. Mindazonáltal még mindig szükségesnek tartották a lekérdezési funkciók és a SIRENE ügyviteli rendszer finomhangolását. A tanácsi ajánlással kapcsolatos, a szükséges fejlesztéseket biztosító cselekvési terv és nyomonkövetési jelentések elemzését követően a Bizottság 2019. június 4-én tájékoztatta Horvátországot és a Tanácsot, hogy az ajánlásokkal kapcsolatos intézkedéseket végrehajtották.

A rendőrségi együttműködés értékelésére 2016 júniusában került sor, és az általános értékelés ennek esetében is az volt, hogy Horvátország teljesíti a schengeni vívmányok e szakpolitikai területen történő alkalmazásához szükséges feltételeket. A rendőrségi együttműködés területén nem találtak a schengeni vívmányoknak való meg nem feleléssel kapcsolatos kérdéseket. Mindazonáltal számos olyan területet azonosítottak, amelyen úgy vélték, hogy fejlesztésre van szükség, például a szomszédos országokkal való, rendőrségi együttműködésre vonatkozó megállapodások végrehajtása és korszerűsítése, a rendőrség szervezetének a nemzetközi rendőrségi együttműködés területén történő megerősítése, valamint az információcsere hatékonyságának konkrét technikai intézkedések meghozatala révén történő fokozása tekintetében. Azt követően, hogy a Bizottság alaposan elemezte a szükséges fejlesztésekkel kapcsolatos tanácsi ajánlások végrehajtására vonatkozóan Horvátország által benyújtott nyomonkövetési jelentéseket, 2019. május 28-án tájékoztatta Horvátországot és a Tanácsot, hogy az ajánlások általában véve végrehajtottnak tekinthetők. Ugyanakkor még nem hajtották végre teljeskörűen a bűnmegelőzésre irányuló, határon átnyúló rendőrségi együttműködés különleges formáiról szóló, Szlovéniával kötött kétoldalú megállapodás újratárgyalásához kapcsolódó ajánlást. Horvátországot arra kérték, hogy folytassa erőfeszítéseit a Szlovéniával kötött kétoldalú megállapodás gyors aláírása és megerősítése érdekében, valamint folyamatosan tájékoztassa a Bizottságot az elért haladásról.

Horvátország schengeni értékelésére az 1053/2013/EU rendelet 1. cikke (1) bekezdése b) pontjának megfelelően került sor. 2016 júniusától 2019 májusáig a Bizottság és a tagállamok szakértőiből álló csoportok ellenőrizték a schengeni vívmányok Horvátország általi alkalmazását az adatvédelem, a rendőrségi együttműködés, a közös vízumpolitika, a külső határok igazgatása, a visszatérés, a Schengeni Információs Rendszer, a tűzfegyverek, valamint a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés területén. Ezen értékelések során különös figyelmet fordítottak az alapvető jogok tiszteletben tartására, valamint a schengeni vívmányok vonatkozó részeit alkalmazó hatóságok működésére. E folyamat eredményeként a Bizottság 2016 és 2019 között megállapításokat és értékeléseket tartalmazó értékelő jelentéseket, a Tanács pedig a feltárt hiányosságok korrekciójára irányuló ajánlásokot fogadott el. A tanácsi ajánlások nyomán, valamint az 1053/2013/EU rendelet 16. cikkével összhangban Horvátország cselekvési terveket nyújtott be a Bizottságnak és a Tanácsnak a vonatkozó értékelő jelentésekben feltárt hiányosságok korrekciójának módjáról. A Bizottság a beérkezett nyomonkövetési jelentések alapján értékelte a cselekvési tervek teljes körű végrehajtását, és rendszeresen tájékoztatta a Tanács schengeni kérdésekkel foglalkozó munkacsoportját a cselekvési tervek végrehajtásáról.

A 2011. évi csatlakozási okmány kimondja, hogy a schengeni vívmányok teljes körét csak akkor kell Horvátországban alkalmazni, ha a Tanács így határoz azt követően, hogy az alkalmazandó schengeni értékelési eljárásokkal összhangban megvizsgálta, hogy Horvátország teljesíti-e az érintett vívmányok valamennyi részének alkalmazásához szükséges feltételeket, tehát többek között hatékonyan, az elfogadott közös normáknak és az alapvető elveknek megfelelően alkalmazza-e valamennyi schengeni szabályt. E határozat meghozatalakor a Tanácsnak figyelembe kell vennie egy azt megerősítő bizottsági jelentést is, hogy Horvátország továbbra is teljesíti a csatlakozási tárgyalásai során tett, a schengeni vívmányok szempontjából releváns kötelezettségvállalásokat, különösen a Horvátország által az igazságszolgáltatáshoz és az alapvető jogokhoz (a csatlakozási okmány VII. melléklete) kapcsolódóan tett kötelezettségvállalásokat, amelyek része, hogy az országnak egyre jobb eredményeket kell felmutatnia az igazságügyi reform és az igazságszolgáltatás hatékonysága, valamint a korrupció elleni küzdelem terén. A VII. mellékletben felsorolt tíz kötelezettségvállalás közül hat releváns a schengeni vívmányok szempontjából.

Annak ellenőrzése érdekében, hogy a schengeni vívmányok valamennyi részének alkalmazásához szükséges feltételek teljesülnek-e, a schengeni térséghez csatlakozni kívánó tagállamoknak értékelésen kell átesniük . 2013 óta a tagállamok és a Bizottság közösen felelnek a schengeni értékelési és monitoringmechanizmusért, amelyet az uniós szervek, hivatalok és ügynökségek támogatnak, a Bizottság pedig átfogó koordinációs szerepet tölt be. A Bizottság előkészíti és megtervezi az értékelést, valamint elfogadja az értékelő jelentéseket, a Tanács feladata pedig a korrekciós intézkedésekre vonatkozó ajánlások elfogadása.

Ahhoz, hogy egy tagállam a schengeni térség teljes jogú tagjává válhasson, számos feltételnek kell megfelelnie: fel kell készülnie és képesnek kell lennie arra, hogy felelősséget vállaljon a külső határoknak a többi schengeni állam nevében történő ellenőrzéséért, valamint az egységes schengeni vízumok kiadásáért; hatékonyan együtt kell működnie más schengeni államok bűnüldöző hatóságaival, hogy a határellenőrzések megszüntetését követően is magas szintű biztonságot tartson fenn; alkalmaznia kell a schengeni szabályokat, például a külső szárazföldi, tengeri és légi határok (repülőterek) ellenőrzésére, a vízumok kiadására, a rendőrségi együttműködésre és a személyes adatok védelmére vonatkozóan; végül pedig képesnek kell lennie kapcsolódni a Schengeni Információs Rendszerhez és azt képesnek kell lennie használni.

A Bizottság a 2019. évi ismételt látogatás nyomán Horvátország által elért eredmények értékelését követően úgy véli, hogy Horvátország meghozta a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy teljesítse a schengeni vívmányoknak a külső határok igazgatása területén történő alkalmazásához szükséges feltételeket. Horvátországnak következetesen folytatnia kell az e területen folyamatban lévő összes intézkedés végrehajtását annak biztosítása érdekében, hogy ezek a feltételek továbbra is teljesüljenek.

-Ami a szárazföldi határőrizeti kapacitás és a helyzetismeret további javítását, valamint a Bosznia-Hercegovinával és Montenegróval közös határszakaszon lévő műszaki térfigyelő rendszerek továbbfejlesztése és a mobil hőérzékelő járművek számának növelése érdekében tett ajánlásokat illeti, Horvátország körvonalazta az ilyen rendszerekre és berendezésekre vonatkozó, véglegesített és folyamatban lévő közbeszerzési eljárásokat, valamint a tervezett teljesítési határidőket (legkésőbb 2019 vége). Tájékoztatást nyújtott további 18 szolgálati kutya újonnan tervezett beszerzéséről és kiképzéséről is.

-A szárazföldi határőrizetre vonatkozó horvát koncepció legutóbbi (2019. júliusi) változatában figyelembe vették a koncepció korszerűsítésére vonatkozó ajánlásokat. Ez a változat a kockázatelemzéssel összhangban magában foglalja az (új) műszaki képességek és a határőrizeti személyzet és egyéb erőforrások alkalmazása közötti korrelációt, valamint tükrözi a szárazföldi határőrizetért felelős különböző szintek – köztük a nemzeti, regionális és helyi koordinációs központok – munkamódszereit is.

-Horvátország teljes mértékben elfogadta a határőrizet műveleti tervezéséért és taktikai szintű irányításáért felelős személyzet számára nyújtandó képzésekhez kapcsolódó ajánlást. A képzéseknek a keresőkutyák, a helikopterek, a műszaki térfigyelő rendszerek és a járőrözési és elfogási taktikák határőrizeti alkalmazására is ki kell terjednie.

-A horvát hatóságok pontosították a határellenőrzés – ezen belül a szárazföldi határőrizet – jelenlegi és tervezett létszámára vonatkozó ajánlásokkal kapcsolatban hozott intézkedéseket. A tervek szerint Horvátországnak a határellenőrzés terén 6 339 álláshelye lesz (beleértve 457 álláshelyet a kompenzációs intézkedésekre), amelyet a kezdeti terveknek megfelelően töltenek fel, többek között a személyzet átcsoportosítása révén (6 300 határrendészeti tisztviselő a csatlakozás időpontjáig). Ezenfelül 2019 végéig a határellenőrzéssel és a határőrizettel foglalkozó rendőrségi tisztviselők álláshelyeinek 100 %-át a külső határ legsérülékenyebb területein töltik be.

Az 1053/2013/EU tanácsi rendelet 16. cikkének (3) bekezdésében előírt jelentéstételi kötelezettségnek megfelelően és a 2019. évi ismételt látogatás során levont következtetések nyomán Horvátország 2019. július 12-én, augusztus 6-án, szeptember 19-én és október 2-án a 2016. és 2017. évi ismételt látogatáshoz kapcsolódó cselekvési tervek végrehajtásáról szóló nyomonkövetési jelentéseket, valamint további pontosításokat nyújtott be a Bizottságnak. A 2016. és 2017. évi látogatásokkal kapcsolatos hiányosságok kezelése terén Horvátország a következő előrehaladásról számolt be a 2019. évi ismételt látogatást követően:

A második ismételt látogatásra 2019 májusában került sor. Ennek során különösen Horvátországnak a Bosznia-Hercegovinával közös szárazföldi határára összpontosítottak. A helyszíni csoport ellenőrizte a 2016. és 2017. évi értékelés során feltárt hiányosságok korrekcióját célzó cselekvési terv végrehajtása terén elért előrehaladást. A csoport nem tett újabb „nem tesz eleget az előírásoknak” megállapításokat. Fény derült ugyanakkor néhány további olyan pontra, amelyeket az „eleget tesz az előírásoknak, de fejlesztésre szorul” kategóriába soroltak. A csoport arra a következtetésre jutott, hogy a 2016. és 2017. évi látogatás során feltárt „nem tesz eleget az előírásoknak” megállapításokhoz kapcsolódóan számos olyan ajánlás volt, amelyek végrehajtása a 2019. évi ismételt látogatáskor még nem fejeződött be. A legfontosabb lezáratlan kérdések Horvátország szárazföldi határőrizeti koncepciójának továbbfejlesztésére és végrehajtására, a szárazföldi műszaki térfigyelő rendszerek és berendezések beszerzésére és továbbfejlesztésére, a határőrizetben bevetett kutyák alkalmazására és a személyzet létszámára vonatkoztak. Azt is megállapították, hogy ezen ajánlások végrehajtását folytatni kell, amíg azok mindegyikét végre nem hajtják, hogy meg lehessen erősíteni, hogy Horvátország teljes mértékben teljesítette a schengeni vívmányoknak a külső határok igazgatása területén történő alkalmazásához szükséges feltételeket. 2019. szeptember 5-én a tagállamokból álló és a Bizottság által elnökölt Schengen Bizottság valamennyi tagja kedvező véleményt adott a 2019. májusi ismételt látogatás nyomán született értékelő jelentés tervezetéről.

Az igazságszolgáltatási szervek szakmai hozzáértésének javítására irányuló erőfeszítések mellett intézkedéseket hoztak az igazságszolgáltatási rendszer színvonalának javítására, például fokozatosan megreformálták az igazságügyi térképet, ami a kisebb bíróságok összevonásához és a munkateher egyenletesebb elosztásához vezetett . Az IKT-ba történő megnövelt beruházás révén fokozatosan bevezették valamennyi bíróságon az elektronikus ügykezelési rendszert, lépéseket tettek az elektronikus kommunikáció javítása érdekében a bíróságokon, valamint ösztönözték a kérelmek online benyújtását és a díjak online befizetését . Ugyanakkor – amint azt az európai szemeszter is tükrözte – további erőfeszítésekre van szükség az igazságszolgáltatás színvonalának további javítása érdekében .

III.Ami az igazságszolgáltatási szervek szakmai hozzáértésének további megerősítését illeti, több intézkedést vezettek be, például a bírák és ügyészek munkájának mennyiségi értékelésére vonatkozó, objektív módon ellenőrizhető kritériumokat , folyamatos továbbképzést , valamint a szakmai etikára vonatkozó megerősített iránymutatásokat .

II.Az igazságszolgáltatási szervek elszámoltathatóságának erősítése érdekében számos intézkedést hajtottak végre a gyakorlatban, például fokozták a bírák és ügyészek pénzügyi nyilatkozatainak átláthatóságát , (elektronikus adatbázist tartalmazó) összehangolt pénzügyi jelentéstételi rendszert vezettek be a bírákra és az ügyészekre vonatkozóan, valamint fokozták a hatóságok közötti adó- és ingatlaninformációk cseréjét .

Továbbra is jelentős kihívásokkal kell szembenézni azonban a bírói függetlenség kérdésének közmegítélésével kapcsolatban, amely – amint azt a 2019. évi uniós igazságügyi eredménytábla is mutatja – a legalacsonyabbak között van az EU-ban . A GRECO-ajánlásokkal összhangban a horvát hatóságok 2016-ban tanulmányt készítettek annak érdekében, hogy megvizsgálják a horvát igazságszolgáltatási rendszer iránti általános bizalmatlanság okait .

A horvát hatóságok egy sor intézkedést vezettek be e problémák kezelésére:

Horvátország továbbra is teljesíti ezt a kötelezettségvállalást.

-annak további biztosítása, hogy hatékony, eredményes és elfogulatlan nyomozáson, büntetőeljárás alá vonáson és bírósági ítéleteken alapuló, folyamatos, számottevő eredmények szülessenek a szervezett bűnözést érintő ügyekben és a korrupciós ügyekben, függetlenül az elkövetés szintjétől, beleértve a magas szinten tapasztalható korrupciót és az olyan érzékeny területeket is, mint a közbeszerzés,

Horvátország továbbra is teljesíti ezt a kötelezettségvállalást. Megjegyzendő, hogy a horvát igazságszolgáltatási rendszer hatékonyságát a Bizottságnak az európai szemeszter keretében közzétett országjelentéseiben értékelik, és az a Tanács által elfogadott, Horvátországnak címzett országspecifikus ajánlások tárgyát képezte.

Az igazságszolgáltatási szervek hatékonyságának a további javítása

Ami az igazságszolgáltatási szervek hatékonyságának további javítására vonatkozó kötelezettségvállalást illeti, a bírósági adatok szinte valamennyi ügytípus esetében előrelépést mutatnak a jelentéstételi időszak kezdetéhez képest. Azonban az igazságszolgáltatási rendszer hatékonyságának esetleges hiányosságaira – például a hosszadalmas bírósági eljárásokra – folyamatosan figyelmet kell fordítani.

A 2019. évi uniós igazságügyi eredménytábla szerint az elsőfokú bíróságokon folyamatban lévő ügyek száma a polgári, kereskedelmi és közigazgatási területen több mint 20 %-kal csökkent . Az ügyhátralék azonban továbbra is jelentős maradt, és az előrelépést részben az alacsonyabb ügyforgalom miatt sikerült elérni. Az utóbbi években nőtt a folyamatban lévő büntetőügyek száma, bár ezek kisebb részt képviselnek. Intézkedéseket hajtottak végre, és ennek eredményeképpen a 10 évnél régebbi ügyek száma a 2016. év végi helyzethez képest hozzávetőleg 40 %-kal csökkent.

A bírósági eljárások hossza szinte minden esetben csökkent, különösen a közigazgatási ügyekben . A javulás ellenére azonban a bírósági eljárások továbbra is hosszadalmasak, különösen az elsőfokú polgári peres ügyekben (átlagosan mintegy 850 nap), a kereskedelmi ügyekben (700 nap) és az elsőfokú büntetőeljárásoknál (650 nap a kerületi bíróságokon) .

A 2019. évi uniós igazságügyi eredménytábla szerint a bíróságok az elmúlt években szinte valamennyi ügytípus esetében 100 %-ot meghaladó befejezési aránnyal tudták kezelni a beérkező ügyeket, és gyakran elérték vagy meghaladták a 120 %-ot .

Bár továbbra is biztosítani kell az igazságszolgáltatási rendszer hatékonyságát, Horvátország továbbra is teljesíti az igazságszolgáltatási szervek hatékonyságának javítására vonatkozó kötelezettségvállalását.

Annak további biztosítása, hogy hatékony, eredményes és elfogulatlan nyomozáson, büntetőeljárás alá vonáson és bírósági ítéleteken alapuló, folyamatos, számottevő eredmények szülessenek a szervezett bűnözést érintő ügyekben és a korrupciós ügyekben, függetlenül az elkövetés szintjétől, beleértve a magas szinten tapasztalható korrupciót és az olyan érzékeny területeket is, mint a közbeszerzés

Horvátország fejlett korrupcióellenes intézményi kerettel rendelkezik, amelyben több korrupcióellenes bizottság és szervezeti egység található . A korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelemmel foglalkozó hivatal (USKOK), valamint a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelemmel foglalkozó nyomozóiroda (PNUSKOK) nyomozásokat folytat le. Az USKOK dicséretben részesült a proaktív nyomozások és a sikeres vádemelések terén elért eredményekért, többek között a magas beosztású választott és kinevezett tisztviselőkkel kapcsolatos jelentős ügyekben . A statisztikák azt mutatják, hogy az elmúlt néhány évben jelentős számú nyomozásra és vádemelésre került sor a szervezett bűnözéssel és a korrupcióval kapcsolatos ügyekben .

A magas szinten tapasztalható korrupcióval foglalkozó ügyek közül több esetében továbbra is hosszadalmas eljárások folynak, és ezek továbbra is megoldatlanok. Az emberek a korrupciót széles körben elterjedtnek tartják . A büntető igazságszolgáltatási rendszer hiányosságai akadályozzák a gazdasági és pénzügyi bűncselekmények elleni küzdelmet, a Tanács pedig a bírósági eljárások időtartamának csökkentését javasolta . Az államügyészség humánerőforrás-keretét növelték, ám a gazdasági és pénzügyi bűncselekmények elleni küzdelemre irányuló kapacitása továbbra is korlátozott .

2017. január 1-jén új közbeszerzési törvény lépett hatályba , amely a közbeszerzési eljárások fokozott nyomonkövethetősége és átláthatósága, valamint a jogsértések esetén alkalmazandó szigorúbb vizsgálati és szankcionálási eljárások révén segíti a korrupció leküzdését. Az elektronikus közbeszerzés fejlett Horvátországban, és a fokozott átláthatóság alapját jelenti. Pozitív lépésekre került sor a szerződés-nyilvántartás fejlesztésével, valamint azzal, hogy a közbeszerzési eljárások felügyeletével megbízott állami bizottságnak elektronikus úton lehet benyújtani a panaszokat .

A közbeszerzés általános intézményi felépítését még meg kell erősíteni, különösen helyi szinten , valamint a közbeszerzésben részt vevő intézmények többségénél késedelmek és munkaerőhiány tapasztalható . Az építőiparban a közbeszerzés ki van téve a korrupciónak, főként amiatt, hogy a házon belüli beszerzés nagy részét állami tulajdonban lévő vállalatok teszik ki, amelyeket gyengébb ellenőrzéseknek vetnek alá . E problémákat várhatóan kezelni fogja az állami tulajdonban lévő vállalatokra vonatkozó, 2019 májusában elfogadott korrupcióellenes stratégia .

Összességében véve Horvátország továbbra is teljesíti azon kötelezettségvállalását, hogy hatékony és eredményes nyomozáson, büntetőeljárás alá vonáson és bírósági ítéleteken alapuló, folyamatos eredményeket érjen el a szervezett bűnözést érintő ügyekben és a korrupciós ügyekben.

Annak biztosítása, hogy egyre jobb eredmények szülessenek a korrupció és az összeférhetetlenség elleni küzdelemmel kapcsolatos megelőző intézkedések megerősítése terén

Horvátországnak a 2015–2020-as időszakra vonatkozó korrupcióellenes stratégiájának és az azt kísérő cselekvési terveknek a célja, hogy javítsák az intézményi és jogi kereteket, valamint megerősítsék a korrupciós kockázatok feltárását célzó megelőző intézkedéseket. A korrupcióellenes stratégia végrehajtását a korrupció megelőzéséért felelős tanács – a közintézmények és a nem kormányzati szervezetek képviselőiből álló kormányzati tanácsadó szerv –, valamint a korrupcióellenes program végrehajtásának nyomonkövetésével foglalkozó nemzeti tanács felügyeli .

Az információhoz való hozzáférésre vonatkozó jogról szóló törvény elfogadása és az információs biztos kinevezése növelte az átláthatóságot, a szabálytalanságok bejelentőinek védelméről szóló törvény elfogadása pedig új rendszert vezetett be a szabálytalanságok bejelentésére és a visszaélést bejelentő személyek védelmére vonatkozóan. Eredményeket értek el a politikai pártok pénzügyeinek szabályozására és a választási kampányok finanszírozására vonatkozó szabályozás terén is . A hatóságok folytatják a bírák és ügyészek pénzügyi nyilatkozatai vizsgálatának megerősítésére irányuló erőfeszítéseiket.A felmérések legfrissebb rendelkezésre álló adatai szerint azonban a horvátok többsége úgy érzi, hogy mindennapjaikban ki vannak téve a korrupciónak (59 %), és az összes uniós tagállam közül Horvátországban számolnak be a legnagyobb arányban (16 %) arról, hogy személyesen ki voltak téve korrupciónak. Az európai szemeszter legutóbbi nyomonkövetési folyamata során arra a következtetésre jutottak, hogy Horvátországnak javítania kell az állami tulajdonban lévő vállalatok vállalatirányítását, valamint fokoznia kell a korrupció megelőzését és szankcionálását, különösen helyi szinten .

Aggályok merültek fel az összeférhetetlenséggel kapcsolatban, különösen helyi szinten, valamint az állami tulajdonban lévő és állami ellenőrzés alatt álló vállalatoknál. A helyi és regionális önkormányzatokról szóló hatályos törvény jelentős mozgásteret és függetlenséget biztosít a helyi tisztviselők számára egymillió horvát kunás értékhatárig az eszközök elidegenítésével és a pénzügyekkel kapcsolatos döntéshozatalban, valamint az állami tulajdonú helyi vállalatok igazgatósági tagjainak kinevezésében.

Jelenleg folyik az összeférhetetlenség megelőzéséről szóló új jogi aktus előkészítése. A jogi aktus korábbi változatai nem foglalkoztak azokkal az aggályokkal, hogy például kizárják a jogi aktus hatálya alól a többségi tulajdonú helyi önkormányzati egységek igazgatótanácsának elnökeit és tagjait, valamint az e vállalatok többségi tulajdonában álló vállalatok igazgatótanácsának elnökeit és tagjait. Megnehezítették továbbá, hogy az összeférhetetlenséggel foglalkozó bizottság eljárást kezdeményezzen a pontatlan vagyonnyilatkozatokat benyújtó tisztviselőkre vonatkozó szankciók kiszabása céljából. Továbbá ahhoz, hogy a tervezett megelőző intézkedések hatékonyak legyenek, a törvénytervezetnek ki kell bővítenie az érintett tisztviselők körét, és hatékony szankciós mechanizmusokat is magában kell foglalnia. Már korábban is hangsúlyozták , hogy az összeférhetetlenséggel foglalkozó bizottságnak elegendő hatáskörrel kell rendelkeznie ahhoz, hogy visszatartó erejű szankciókat szabhasson ki, valamint hogy több támogatást kell nyújtani alapvető megelőző szerepének ellátásához .

Több más tervezett jogalkotási javaslat előrevitelét is folytatni kell . A magán- és a közszektor közötti szabad mozgás („forgóajtó-jelenség”) továbbra is szabályozatlan. Átfogó magatartási kódexet kell kidolgozni a központi és helyi szinten megválasztott tisztviselőkre vonatkozóan, a megfelelő elszámoltathatósági eszközökkel és az ilyen kódexek esetleges megsértésére vonatkozó visszatartó erejű szankciókkal együtt . Folyamatban van a parlamenti képviselők magatartási kódexének és a kapcsolódó felügyeleti és végrehajtási intézkedéseknek az elfogadása, amelyeket a GRECO is ajánlott .

Míg Horvátország megelőző jellegű korrupcióellenes jogi keretének számos elemét tovább kell erősíteni, Horvátország továbbra is teljesíti azon kötelezettségvállalását, hogy egyre jobb eredmények szülessenek a korrupció és az összeférhetetlenség elleni küzdelemmel kapcsolatos megelőző intézkedések megerősítése terén.