HU   HU 
 
 
 EURÓPAI  
BIZOTTSÁG   
Brüsszel, 2022.2.2.  
COM(2022) 30 final  
 
Szabványosítási csomag  
A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK  
az 1025/2012/EU rendelet 2016 –2020.  évi végrehajtásáról   
 
1 
 1. Bevezetés  
Az 1025/2012/EU rendelet1 (a továbbiakban: a rendelet) meghatározza azt a jogi keretet, 
amely lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy felkérje az európai szabványügyi 
szervezeteket2 arra, hogy az uniós szakpolitikákat és az uniós jogszabályokat támogató, árukra 
és szolgáltatásokr a vonatkozó szabványokat és szabvány jellegű dokumentumokat 
dolgozzanak ki, valamint meghatározza az európai szabványosítási rendszer (ESS) 
működésének uniós támogatását és az ESS működésének fő kritériumait.  
A rendelet 24.  cikkének (3)  bekezdése értelmében a Bizottság ötévente jelentést tesz a 
rendelet végrehajtásáról. Az első jelentést 2016 -ban tették közzé a 2013 –2015 -ös időszakra 
vonatkozóan3. Bár egyes adatok csak 2019 -ig álltak rendelkezésre, a jelentés elsősorban a 
2016 –2020 közötti időszakr a vonatkozik, és lehetőség szerint 2021 -ig terjedő, aktualizált 
tényeket és számadatokat is tartalmaz. A rendelet 24.  cikkének (1) és (2)  bekezdése előírja az 
európai szabványügyi szervezetek és az uniós finanszírozásban részesülő egyéb szervezetek 
számára , hogy éves jelentést nyújtsanak be tevékenységükről. Ezeket a jelentéseket 
figyelembe vették e jelentés elkészítésekor. Az adatgyűjtés támogatása céljából független 
tanulmányt4 készíttettek.  
2.  A rendelet végrehajtása  
A Bizottság számos kezdeményezést és intézkedést indított a rendelet végrehajtásának 
támogatására. A 2015.  évi egységes piaci stratégia5 támogatása céljából és a 2016.  évi 
szabványosítási csomag6 részeként a Bizottság a szabványosításra irányuló közös 
kezdeményezést indított. A több érdekelt felet bevonó és partnerségen alapuló megközelítés 
keretében ez a kezdeményezés az ESS korszerűsítését, valamint vonzerejének, 
eredményességének és hatékonyságának fenntartását tűzte ki célul. A kezdeményezést 15 
különböző alintézkedésre bontották, és a dokumentumok nyilvánosan hozzáférhetők7. Az 
aktuális helyzet ismertetésére 2018  januárjában került sor8. E kezdeményezéseket és 
intézkedéseket is figyelembe véve a rendelet jelenlegi végrehajtása a következőképpen 
foglalható össze:  
                                                           
1 Az Európai Parlament és a Tanács 1025/2012/EU rendelete (2012.  október  25.) az európai szabványosításról, a 
89/686/EGK és a 93/15/EGK tanácsi irányelv, a 94/9/EK, a 94/25/EK, a 95/16/EK, a 97/23/EK, a 98/34/EK, a 
2004/22/EK, a 2007/23/EK, a 2009/23/EK és a 2009/105/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 
módosításáról, valamint a 87/95/EGK tanácsi határozat és az 1673/2006/EK európai parlamenti és tanácsi 
határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L  316., 2012.11.14., 12.  o.). 
2 A rendelet értelmében a há rom európai szabványügyi szervezet az Európai Szabványügyi Bizottság (CEN), az 
Európai Elektrotechnikai Szabványügyi Bizottság (CENELEC) és az Európai Távközlési Szabványügyi Intézet 
(ETSI).  
3 COM(2016)  212 final.  
4 Tanulmány az 1025/2012/EU rendelet végre hajtásáról (24.  cikk) https://doi.org/10.2873/504681  és 
https://doi.org/10.2873/593923   
5 COM(2015)  550 final.  
6 COM(2016)  358 final.  
7 https://ec.europa.eu/growth/single -market/european -standards/notification -system_en#jis   
8 https://eur -lex.europa.eu/legal -content/EN/TXT/?uri=CELEX%3A52018SC0015   
 
2 
 2.1. Átláthatóság a szabványügyi  testületek között (4.  cikk)  
A rendelet 4.  cikke határozza meg a szabványoknak az európai szabványügyi szervezetek és a 
nemzeti szabványügyi testületek, valamint e szervezetek és a Bizottság közötti átláthatóságára 
vonatkozó elvárásokat.  
Az online eszközök a 4.  cikkben előírtaknak megfelelően megkönnyítették a 
szabványtervezetekhez való hozzáférést és a szabványok átláthatóságát a többi európai 
szabványügyi szervezet, a nemzeti szabványügyi testületek és a Bizottság számára. A 
szabványtervezetekhez való, a rendelet 4.  cikke szerinti európai szintű hozzáférést és a 
szabványok átláthatóságát az európai szabványügyi szervezetek által 2015 -ben bevezetett 
online eszközök könnyítették meg, mivel olyan mechanizmust vezettek be, amely közvetlen 
online hozzáf érést biztosít az európai szabványügyi szervezetek tagjai/részt vevő érdekelt 
felei, a Bizottság és az Európai Szabadkereskedelmi Társulás (EFTA) számára az európai 
szabványtervezetekhez és szabvány jellegű dokumentumokhoz. Ami a nemzeti szabványügyi 
testü leteket illeti, 2019 -ben mintegy 70  %-uk rendelkezett olyan online eszközökkel, amelyek 
megkönnyítik az érdekelt felek számára a nemzeti szabványtervezetekhez való hozzáférést. 
Mindazonáltal a civil társadalmi szervezetek és a kis - és középvállalkozások (k kv-k) 
jelentései alapján továbbra is kihívást jelent a nemzeti szabványügyi testületek 
tevékenységeihez való hozzáférés.  
2.1.1 Iránymutatás  
Az átláthatóság előmozdításának további feladataként a Bizottság 2015 -ben az európai 
szabványügyi szervezetekkel együttmű ködve útmutatót9 készített az európai szabványügyi 
szervezetek képviselői, a Bizottság tisztviselői, az uniós tagállamok és az érdekelt felek 
számára a Bizottságtól10 érkező szabványosítási kérelmek szerepéről, a szabványosítási 
kérelmek11 elkészítésének és elfogadásának módjáról, valamint azok végrehajtásáról12. 2016 -
ban13 a Bizottság általános ellenőrző listát  is kiadott az európai szabványügyi szervezetek 
számára, hogy önértékelést végezzenek  az uniós jogszabályokat támogató harmonizált 
szabványok elkészítés e és szállítása során annak érdekében, hogy előmozdítsák a szabványok 
és a szabvány jellegű dokumentumok minőségét, valamint az Európai Unió Hivatalos 
Lapjában  való sikeres idézést. Egyes esetekben14, a szakpolitikai területek vonatkozásában az 
ellenőrző listát a jogszabályok és más ágazati követelmények sajátosságaihoz igazították.  
Az uniós termékszabályok végrehajtására vonatkozó átfogó bizottsági iránymutatás részeként 
a „kék útmutató”15 külön szak aszt tartalmaz a szabványokról (4.1.2.  szakasz és 
VI. melléklet) . 
                                                           
9 SWD(2015)  205 final, 2015.  október  27. 
10 https://ec.europa.eu/docsroom/documents/13507/attachments/1/translations   
11 https://ec.europa.eu/docsroom/documents/13508/attachments/1/translations   
12 https://ec.europa.eu/docsroom/documents/13509/attachments/1/translations   
13 Ares(2016)6548298, 2016.  november  22. 
14 pl. a 2014/30/EU és a 2014/53/EU irányelv.  
15 https://ec.europa.eu/growth/single -market/goods/building -blocks_en#blue -guide   
 
3 
 2.2. Inkluzivitás és az érdekelt felek részvétele, beleértve a kutatási szerveket is (5. 
és 9. cikk)  
A rendelet 5.  cikke előírja az európai szabványügyi szervezetek számára azt, hogy 
ösztönözzék és könnyítsék meg az összes érintett érdekelt fél megfelelő képviseletét és 
tényleges részvételét a szabványosítási tevékenységeikben, ideértve a kkv -kat, a fogyasztói 
szervezeteket, valamint a környezetvédelmi és társadalmi érdekelt feleket. A jelenleg un iós 
finanszírozásban részesülő érdekelt szervezetek (más néven a „III.  melléklet szerinti 
szervezetek”) a következők: Small Business Standards (SBS) (kisvállalkozások szabványügyi 
szervezete), European Consumer Voice in Standardisation (ANEC) (az európai f ogyasztók 
hangja a szabványosítás területén), Environmental Coalition on Standards European 
Environmental Citizens Organisation for Standardisation (ECOS) (Európai Környezetvédő 
Civil Szervezetek a Szabványosításért) és a European Trade Union Confederation  (ETUC) 
(Európai Szakszervezetek Szövetsége), amelyek a kkv -ket, a fogyasztókat, a 
környezetvédelmi és a munkavállalói érdekeket képviselik.  
Európai szinten  (a rendelet 5.  cikkének (1)  bekezdése) a III.  melléklet szerinti szervezetek 
szakpolitikai szinten részt vehetnek az összes európai szabványügyi szervezet irányító 
testületében, műszaki szinten pedig a CEN -CENELEC műszaki testületeiben és az ETSI 
műszaki bizottságaiban. Az utolsó jelentés óta új kezdeményezésekre került sor a fent említett 
szervezetek bevonása és tényleges részvételük további javítása érdekében.  
2017 -ben a CEN és a CENELEC végrehajtott egy olyan változtatást, amelynek révén a 
III. mellékle t szerinti nem ipari szervezetek (ANEC, ETUC és ECOS) hivatalos véleményt 
nyújthatnak be a szabványtervezetekről (az úgynevezett „véleményezési jog”). Nem kedvező 
vélemény esetén a szóban forgó szabvány elkészítéséért felelős műszaki bizottság figyelembe 
veszi a vélemény indokolását, és visszajelzést ad. Ez a szabványtervezet felülvizsgálatához is 
vezethet. Összességében a társadalmi érdekelt felek összes hivatalos véleményének 76  %-a 
volt kedvező.  
2017 -ben az ETSI elindított egy „3SI programot” azzal a cé llal, hogy bevonja a III.  melléklet 
szerinti szervezeteket. Ez a program kerekasztal -beszélgetéseket tartalmaz az ETSI 
tisztviselőivel és az érdekelt felek ETSI -n belüli képviselőjével (a „3Si -szószóló”) az 
inkluzivitás kérdéseinek megvitatása céljából. Az  ETSI nem vezetett be a CEN -hez és a 
CENELEC -hez hasonló mechanizmusokat, amelyek révén a III.  mellékletben szereplő nem 
ipari szervezetek strukturáltabb szerepet – például hivatalos véleménynyilvánítási jogot – 
kapnának a szabványok kidolgozásának folyama tában. Az SBS 2021 nyarán 
elégedetlenségének adott hangot az ETSI inkluzivitásával kapcsolatban a Bizottság jövőbeli 
szabványosítási stratégiájára vonatkozó ütemtervről16 szóló nyilvános konzultáció során, 
megjegyezve, hogy „ az ETSI eddig nem különített el elegendő forrást és költségvetést az 
inkluzivitás növelésére ”17, amint azt egy másik kkv -szövetség is hangsúlyozta18. A rendelet 
alapján finanszírozott egyéb szervezetek hasonló véleményeket juttattak el a 24.  cikk szerinti 
                                                           
16 https://ec.europa.eu/info/law/better -regulation/have -your-say/initiatives/13099 -Szabvanyositasi -strategia_hu   
17 https://ec.europa.eu/info/law/better -regulation/have -your-say/initiatives/13099 -Szabvanyositasi -
strategia/F2665680_hu  
18 https://ec.europa.eu/info/law/better -regulation/have -your-say/initiatives/13099 -Szabvanyositasi -
strategia/F2665677_hu  
 
4 
 jelentésekben. Például az ANEC 201 9. évi jelentése19 a következőket idézi: „ Az ETSI 
vonakodik elmélyíteni az inkluzivitásra vonatkozó rendelkezéseit, és úgy véli, hogy 
összhangban van a rendelettel. A III.  melléklet szerinti szervezetek azonban úgy vélik, hogy az 
ETSI nem felel meg a követe lményeknek ”. Hasonlóképpen az ECOS a következőt állapítja 
meg20: „Az ETSI -ben való III.  melléklet szerinti részvétel a másik két európai szabványügyi 
szervezethez képest továbbra is összetettebb”. Egyik észrevételük az, hogy a folyamat 
inkluzivitása nem vál asztható el a szavazati jogoktól, mivel az ETSI -ben az ipari érdekelt 
felek szavazati jogai erősebbek, mint bármely más kategóriába tartozó érdekelt fél vagy 
hatóság kombinált szavazati joga. Az uniós tagállamokból származó nemzeti szabványügyi 
testületek ETSI szavazati jogainak aránya körülbelül 2  %. Az egyéb nem ipari érdekelt felek 
(civil társadalom, tudományos körök, kutatás) szavazati jogait szavazás esetén nehéz 
számszerűsíteni.  
Ezeknek az aggályoknak bizonyos érdekelt felek is hangot adtak, különösen  az 
akadálymentesség esetében, ahol a fogyatékossággal élő személyek egyes képviselői nehezen 
érzékelték a folyamatot inkluzívnak, és a fogyasztói szövetségekkel való kapcsolattartásra 
kellett támaszkodniuk. Bár szigorú értelemben a fogyasztói szövetségeke n keresztül történő 
ilyen kapcsolattartás nem ellentétes a rendelettel, az érdekelt felek különböző kategóriái által 
hangoztatott aggályok megkérdőjelezik, hogy elegendő figyelmet szentelnek -e az 
inkluzivitásnak.  
2.2.1 Kutatási szervek  
Ami a rendelet 5.  cikke (2) bekezdésének és 9.  cikkének végrehajtását illeti, az európai 
szabványügyi szervezetek21 jelentései kiemelik, hogy különböző tevékenységekre került sor 
kutatási szervek bevonásával. A jelentések azonban nem teljesen egyértelműek a 
tevékenységek hatékonys ágát, például a konkrét szabványok elfogadására vagy a fokozott 
részvételre gyakorolt hatásait illetően.  
Egy kapcsolódó fejlesztés keretében 2016  októberében, majd megújított formában 
2021  októberében22 a CEN, a CENELEC és az Európai Bizottság Közös Kutatóközpontja 
(JRC) együttműködési megállapodást írt alá a kutatás és innováció szabványosítással való 
áthidalása, a szabványosítási igények előrejelzése és a stratégiai prioritásokhoz való igazodás 
érdekéb en. 
A JRC a szabványosításra irányuló közös kezdeményezés során a COST szövetséggel is 
együttműködött, hogy tájékoztatást és képzést nyújtson a szabványosítás előnyeiről a COST -
projektek keretében végzett kutatás és innováció kapcsán. Ezen a kapcsolaton ke resztül a 
CEN -CENELEC 2019 óta több képzési modult is biztosított.  
                                                           
19 https://ec.europa.eu/docsroom/documents/44748?locale=hu   
20 https://ec.europa.eu/docsroom/documents/44749?locale=hu   
21 https://ec.euro pa.eu/growth/single -market/european -standards/notification -system_en#article24   
22 https://www.cencenelec.eu/news -and-events/new s/2021/pressrelease/2021 -10-21-jrc-cen-cenelec -renewed -
cooperation/   
 
5 
 2.2.2 IKT-eszközök  
Az európai szabványügyi szervezetek beszámoltak a beruházásokról és az IKT -eszközök 
használatáról az európai szabványosítási rendszer hatékonyságának növelése és a 
szabványosít ási tevékenységek megkönnyítése érdekében ( például a tagok közötti 
együttműködés, találkozók szervezése, tervezet kidolgozása, munkadokumentumokhoz és 
szabvány jellegű dokumentumokhoz való hozzáférés, valamint a távoli kommunikáció és 
jóváhagyások ).  
2.3. A nemzeti szabványügyi testületek és az európai szabványügyi szervezetek 
közötti együttműködés  
A nemzeti szabványügyi testületek és az európai szabványügyi szervezetek olyan 
mechanizmusokat hoztak létre, amelyek megkönnyítik a bevált gyakorlatok cseréjét, p éldául 
tanácsadó csoportok, monitoringbizottságok, találkozók és iránymutatások alkalmazásával. A 
három európai szabványügyi szervezet számos eszközt használ a bevált gyakorlatok egymás 
közötti, valamint a nemzeti küldöttségek közötti cseréjének megkönnyít ése és javítása 
érdekében (például nemzeti küldöttségek vezetőinek az ETSI által tartott találkozói útján). Az 
európai szabványügyi szervezetek együttműködnek az oktatással, képzéssel, valamint 
kutatással és fejlesztéssel kapcsolatos tevékenységek terén is  a különböző szabványosítással 
kapcsolatos területeken, például a CEN -CENELEC által végzett, a szabványosítással 
kapcsolatos közös képzési tevékenységekben.  
2021  végén egyes nemzeti szabványügyi testületek aggodalmuknak adtak hangot az ETSI -ben 
betöltött s zerepükkel kapcsolatban. Az ETSI és egyes európai nemzeti szabványügyi 
testületek között jelenleg is folynak megbeszélések a szabványosítás stratégiai partnereiként 
való elismerésükről.  
2.4. A kkv -k szabványokhoz való hozzáférése (6.  cikk)  
A rendelet 6.  cikkén ek (3)  bekezdése értelmében a nemzeti szabványügyi testületek éves 
jelentést készítenek a kkv -k szabványokhoz és szabványkidolgozási eljárásokhoz való 
hozzáférésének ösztönzésére és megkönnyítésére irányuló tevékenységeikről. Ez magában 
foglalja a kkv -k ré szvételének fokozását célzó bevált gyakorlatok cseréjéről szóló 
jelentéstételt is (a rendelet 6.  cikkének (2)  bekezdése). Az e jelentést alátámasztó tanulmány 
pontos statisztikákat tartalmaz az adott témáról23, és bemutatja azon nemzeti szabványügyi 
testüle tek számát, amelyek lehetővé teszik az érdekelt felek kapcsolódó kategóriájának 
képviseletét az alábbi táblázat szerint. A táblázat első értéke (29/33) például azt jelzi, hogy 29 
nemzeti szabványügyi testület engedélyezte a kkv -k részvételét a CEN -ben az a dott ESO -hoz 
kapcsolódó 33 közül.  
Érdekelt 
felek/euró
pai 
szabvány
ügyi 
szervezet/CEN  CENELEC  ETSI  
2016  2017  2018  2019  2016  2017  2018  2019  2016  2017  2018  2019  
                                                           
23 https://doi.org/10.2873/504681   
 
6 
 év 
Kis- és 
középváll
alkozások  29/33  30/34  31/34  31/34  29/33  30/34  31/34  31/34  28/39  29/39  29/39  30/39  
Fogyasztó
k 25/33  24/34  25/34  25/34  20/33  20/34  22/34  22/34  26/39  27/39  27/39  27/39  
A 
környezet
védelem
mel 
foglalkoz
ó érdekelt 
felek  24/33  24/34  26/34  26/34  18/33  20/34  23/34  23/34  22/39  23/39  23/39  23/39  
Társadal
mi 
érdekelt 
felek  21/33  20/34  23/34  22/34  17/33  18/34  20/34  20/34  19/39  20/39  20/39  20/39  
 
Érdemes megjegyezni, hogy egyes esetekben a társult nemzeti szabványügyi testületek száma 
sokkal magasabb, mint az uniós és az EGT -országoké. Ennek oka, hogy az európai 
szabványügyi szervezetek a nem uniós és az EGT -n kívüli nemzeti szabványügyi testületek et 
is bevonják a fejlesztési folyamataikba.    
A tanulmányban szereplő egyik szembetűnő információ, hogy a CEN és a CENELEC nemzeti 
szabványügyi testületei „ 2015 és 2019 között egyre több speciális díjat biztosítottak a kkv -k 
számára a szabványosítási tevé kenységekben való részvételért, míg az ETSI nemzeti 
szabványügyi testületei esetében csökkenő tendencia mutatkozott az ilyen speciális díjak 
terén”.  Ezzel kapcsolatban a 2019.  évi ETSI -jelentés24 a következőket fogalmazza meg: „Az 
ETSI nem a hatáskörök nemzeti átruházásának elvén működik, így [kkv -i] részvétele az ETSI 
műszaki szervezetében és tevékenységében közvetlenül az ETSI -ben való tagságuk révén 
történik […]. Ezeknek az érdekelt feleknek csak a nyilvános jóváhagyási folyamat során kell 
benyújtaniu k észrevételeiket az ETSI nemzeti szabványügyi testületein keresztül ”. 
2.5. A hatóságok részvétele az európai szabványosítási folyamatban (7.  cikk)  
A rendelet 7.  cikkének végrehajtásához kevés szisztematikus és hivatalos információ található 
a Bizottságnak szól ó jelentésekben a hatóságoknak a szabványosítási tevékenységekbe való 
bevonásáról. Az európai szabványügyi szervezetek25 jelentései jellemzően a szabványosításra 
irányuló közös kezdeményezés26 4. és 9. intézkedésére utalnak megfelelő feladatként. Mivel 
nem á llnak rendelkezésre pontos adatok, a jövőben mérlegelni lehet egy nyomonkövetési 
eszköz alkalmazását.  
                                                           
24 https://ec.europa.eu/docsroom/do cuments/44751?locale=hu   
25 https://ec.europa.eu/growth/single -market/european -standards/notification -system_en#annual   
26 4. intézkedés: a nemzet i hatóságok szabványosításra való figyelemfelhívásának javítása; 9. intézkedés: 
inkluzivitás, átláthatóság és valamennyi érdekcsoport tényleges részvétele az európai szabványosítási 
rendszerben.  
 
7 
 2.6. Éves uniós munkaprogramok  (8. cikk)  
A 8. cikkel összhangban a Bizottság elfogadta az európai szabványosításra vonatkozó éves 
uniós munkaprogramokat27. Az U nió éves munkaprogramja révén a Bizottság iránymutatást 
ad az európai szabványügyi szervezeteknek a szabványokkal és szabvány jellegű 
dokumentumokkal kapcsolatos tevékenységhez, valamint ahhoz, hogy miként lehetne 
megerősíteni a kis - és középvállalkozások és a társadalmi érdekelt felek bevonását a 
folyamatba. Ezt a dokumentumot fokozatosan úgy alakították ki, hogy meghatározza az uniós 
szakpolitikák fontossági sorrendjét azzal a céllal, hogy a szakpolitika -alkotó szemszögéből 
orientációt és elvárásokat foga lmazzon meg, valamint hatékonyabb iránymutatást nyújtson a 
szabványosításban érdekelt felek számára a teljesítés tekintetében.   
2.7. Szabványosítási kérelmek (10.  cikk)  
2015 –2019 -ben a Bizottság 35 szabványosítási kérelmet adott ki, 2020 -ban pedig további 
kilencet. Ebből a 44 szabványosítási kérelemből hatot (13,6  %) elutasítottak. Az európai 
szabványügyi szervezetek az elutasítás alábbi okairól számoltak be: véleménykülö nbség 
egyes kért szabványokkal kapcsolatban; véleménykülönbség a szabványosítási kérelemben  
foglalt egyes követelményekkel kapcsolatban; véleménykülönbség abban a tekintetben, hogy 
egy adott alapvető követelmény alátámasztásához szükség van bizonyos igénye lt műszaki 
előírásokra; vagy véleménykülönbség a kért szabványok benyújtására megállapított 
határidőkkel kapcsolatban.  
A szabványosítási kérelmek elutasítása jelentős hatással lehet i. a tisztességes és hatékony 
belső piac megvalósítására; ii. az iparágak  versenyképességére; iii. a társadalmi érdekelt felek 
részvételére; és iv. az Unió technológiai szuverenitására. Ez oda is vezethet, hogy nem uniós 
szabványokra hagyatkoznak, amelyek esetében nem egyértelmű, hogy milyen mértékben 
követték az inkluzív folya matot.  
A szabványosítási kérelmek végrehajtásával kapcsolatban az is előfordult, hogy annak 
ellenére, hogy a CEN elfogadta a szabványosítási kérelmet, annak csak egy részét hajtották 
végre28. 
2.7.1 A szabványosítási kérelmek végrehajtásához nyújtott bizottsági t ámogatás 
(HAS)  
2018 előtt szolgáltatási szerződés jött létre („Új megközelítéssel foglalkozó tanácsadók” 
[„New Approach Consultants” – NACs]), amelynek célja, hogy segítse az európai 
szabványügyi szervezeteket annak ellenőrzésében, hogy a harmonizált szabványok tervezete i 
megfelelnek -e a bizottsági követelményeknek. E szerződés értelmében az Európai Unió 
Hivatalos Lapjában  említett szabvány jellegű dokumentumok sikerességi aránya korlátozott 
volt, és jelentős hátralék halmozódott fel a nem hivatkozott szabványok tekinteté ben. 
2017  márciusában a Bizottság belső adatbázisa az európai szabványügyi szervezetek  által 
                                                           
27 https://ec.europa.eu/growth/single -market/european -standards/notification -system_en#annual   
28 a tengerészeti felszerelésekről szóló 2014/90/EU irányelv esetében annak ellenére, hogy a CEN elfogadta az 
M/557 sz. szabványosítási kérelmet, az illetékes műszaki bizottság a tömlők tekintetében nem haladt előre annak 
végrehajtásában.  
 
8 
 benyújtott 596 feldolgozatlan harmonizált szabványt tartalmazott. Annak érdekében, hogy a 
rendelet végrehajtásához hatékony szolgáltatás álljon rendelkezésre, a Bi zottság új 
szolgáltatási szerződés megkötését szorgalmazta29 („HAS”). Az új rendszer végrehajtása 
során a Bizottság figyelmet fordított egyes múltbeli problémák megoldására és a következők 
biztosítására:  
 az európai szabványügyi szervezetek számára nyújtott szolgáltatás önkéntes jellege, a 
korábbi NAC -rendszerrel is összhangban,  
 a szerepek egyértelmű elkülönítése – a tanácsadók nem dolgozzák ki vagy nem 
tárgyalják a harmonizált szabványok tartalmát, hanem annak értékelésére 
összpontosítanak, hogy a harmonizál t szabványok megfelelnek -e az uniós 
jogszabályok követelményeinek,  
 ágazati szolgáltatások rendelkezésre állása a harmonizált szabványok kidolgozása 
során esetlegesen felmerülő új kételyek, kérdések vagy problémák megválaszolására, 
valamint  
 a Bizottság szer epe a harmonizált szabványoknak az Európai Unió Hivatalos 
Lapjában  való megemlítéséről szóló végső határozatban.  
A Bizottság úgy szervezte meg a HAS -tanácsadók tevékenységét, hogy az ne késleltesse a 
harmonizált szabványok létrehozását.  
A HAS tanácsadói rendszerének működése óta 2021  decemberétől az európai szabványügyi 
szervezetek által a Hivatalos Lapban hivatkozás céljából benyújtott, nem értékelt és nem 
feldolgozott harmonizált szabványok hátraléka 2018 -től mindössze kettőre, 2019 -től pedig 
ötre csökk ent – ezek jelenleg bizottsági határozat tárgyát képezik.  
2021.  december  9-től a HAS -tanácsadókat irányító bizottsági vállalkozóhoz 21 uniós 
jogszabály alapján az európai szabványügyi szervezetektől 3  312, a harmonizált szabványok 
tervezetének értékelésére  irányuló kérelem érkezett be, amelyek közül 2  944-et dolgoztak fel, 
368 pedig nem támogatható30. Az összes ágazatban a HAS -értékeléseknek csupán 27,58  %-a 
bizonyult pozitívnak31, főként az uniós jogszabályoknak való meg nem felelés miatt, ami azt 
mutatja, hogy többet kell beruházni a szabványok kidolgozási folyamatába – pl. a műszaki 
bizottságokon belül –, hogy a tevékenység jobban igazodjon a szakpolitikai és jogi 
követelményekhez.  
2.7.2 Harmonizált szabványok létrehozása és említése  
2016 -ban és 2017 -ben az érde kelt felek felvetették egyes harmonizált szabványok késedelmes 
említésének kérdését. Ennek eredményeként a Bizottság 2018 -től nyomon követte a folyamat 
különböző szakaszait, és a kapcsolódó eredményekről itt a 2020.  évre vonatkozóan is 
beszámolunk.  
                                                           
29 https://ec.europa.eu/growth/content/technical -assistance -area-harmonised -standards_en   
30 pl. azért, mert nem a harmonizált szabványokra vonatkozik, vagy mert felesleges ké relmekről van szó.  
31 Megjegyzés: egyetlen szabványt 2 –4 alkalommal kell értékelni, és minden számítást külön kell kezelni ebben 
a statisztikában. A feltüntetett szám ezért nem utal a késői szakaszban megjelenő negatív értékelésekre.  
 
9 
 2018 –2020-ban a Bizottsághoz 1 247 harmonizált szabvány  érkezett be az uniós 
jogszabályok támogatására. Ezek közül 238 esetében került sor a meglévő harmonizált 
szabványok új rendeletek szerinti újbóli benyújtására. Ezért az újonnan benyújtott szabványok 
száma 1 009 volt, beleértve 76 helyesbítést és 267 módosítást.  
Az alábbi elemzésben ez a jelentés az új benyújtásokra összpontosít, amelyeket évente és 
európai szabványügyi szervezetenként osztottak szét az alábbiak szerint:  
Szolgáltatott harmonizált 
szabványok  2018  2019  2020  Összesen  
CEN  231  216 129 576  
CENELEC  134  161 104 399  
ETSI  8 11 15 34 
Összesen  373  388 248 1009  
 
2021.  december  9-ig 576 harmonizált szabványról tettek említést az Európai Unió Hivatalos 
Lapjában , 17 szabvány említése folyamatban van, 371 szabványt nem fogadtak el, míg 45 
esetében eddig nem született döntés.   
A Bizottság belső adatbázisai alapján – amelyek kapcsolatban állnak az európai szabványügyi 
szervezet informatikai eszközeivel – a harmonizált szabványok CEN, CENELEC vagy ETSI 
általi elfogadása és a Hivatalos Lapban való említés céljából a Bizottságnak tö rténő hivatalos 
kézbesítés között eltelt medián idő 100  nap. Ez azt jelenti, hogy az európai szabványügyi 
szervezetek több mint három hónapot vehetnek igénybe ahhoz, hogy a szabványt a 
nyilvánosság számára való hozzáférhetővé (azaz megvásárolhatóvá) tételt  követően 
benyújtsák a Bizottságnak, mielőtt a Bizottság megkezdhetné a harmonizált szabvány 
értékelését és feldolgozását az Európai Unió Hivatalos Lapjában  való említés céljából32. Az 
átlagos idő (az alábbi táblázatban zárójelben) néhány szélsőséges eset m iatt sokkal 
hosszabb33.   
Az európai szabványügyi szervezet 
általi elfogadás és a Bizottságnak 
történő kézbesítés közötti medián (és 
átlagos) idő (napokban kifejezve)  2018  2019  2020  Összesen  
CEN  75 (115)  105 (199)  70 (91)  83 (141)  
CENELEC  218 (424)  189 (1374)  82 (481)  186 (822)  
ETSI  29 (27)  49 (58)  20 (29)  28 (38)  
Összesen  109 (224)  117 (683)  75 (251)  100 (407)  
 
                                                           
32 A Bizottság addig ne m kezdheti meg a harmonizált szabványok belső feldolgozását, amíg azokat az európai 
szabványügyi szervezetek hivatalosan nem kézbesítik a Bizottságnak.  
33 A CENELEC esetében a nagy eltérés egyes régi szabványok és a kapcsolódó újabb módosítások együttes 
benyújtásának tudható be. Mivel egyes régi szabványok az1990 -es évekből származnak, az átlag figyelembe 
veszi a késedelmes benyújtást, és ez az eredmények t orzulását idézi elő. Az ilyen jelentős késedelmekhez vezető 
legtöbb szabványt el lehet különíteni a környezettudatos tervezésre vonatkozó jogszabályokhoz kapcsolódó 
bizottsági szabványosítási kérelmeknek megfelelő szabvány jellegű dokumentumoktól.  
 
10 
 Ami a harmonizált szabványok Bizottság általi feldolgozását illeti, az európai szabványügyi 
szervezetek által a Bizottsághoz történő kézbesítéstől az Európai Unió Hivatalos Lapjában34 
való említésig eltelt medián (átlagos) idő az alábbi táblázat szerint fol yamatosan csökkent. A 
Bizottság számára 2019 -ben szükséges hosszabb feldolgozási idő a közzétételi módszer (a 
Hivatalos Lap C sorozatáról a Hivatalos Lap L sorozatára) megváltoztatásának tudható be, 
ami átmeneti kiigazítási időszakot igényelt. Azóta a Bizo ttság jelentősen csökkentette saját 
eljárásainak időtartamát. 2020 -ban és 2021 -ben a Bizottság jobban teljesített, mint 2018 -ban 
(amikor a harmonizált szabványok Hivatalos Lapban való említése még mindig a Hivatalos 
Lap C sorozatában való közzétételi eljár ások keretében történt).  
 2018  2019  2020  2021  
A Bizottságnak történő kézbesítés és az 
Európai Unió Hivatalos Lapjában  való 
említés közötti medián (és átlagos) idő 
(napokban kifejezve)  238 (298)  292 (322)  228 (231)  108 (121)  
 
2.8. Hivatalos kifogások  (11. cikk)  
2015 –2019 -ben a rendelet 11.  cikkének rendelkezéseivel összhangban összesen 20 hivatalos 
kifogást emeltek egyes harmonizált szabványokkal kapcsolatban. 2020 -ban további három 
kifogás érkezett be35. A hivatalos kifogás átlagos időtartama (a benyújtás és a határozat között 
eltelt idő) 1  084 nap, azaz 3  év. 
2.9. Az érdekcsoportok szervezeteinek értesítése (12.  cikk)  
A Bizottság külön weboldalt36 hozott létre a 12.  cikkben említett bejelentések számára.  
2.10. IKT-előírások (13. és 14.  cikk)  
A legelterjedte bb IKT műszaki előírások nagy részét az utóbbi időben magánfórumok és 
konzorciumok készítették el. A rendelet 13.  cikke lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy 
meghatározza azokat az IKT műszaki előírásokat, amelyekre a közbeszerzésben hivatkozni 
lehet. E z nagyobb versenyt tesz lehetővé ezen a területen, és csökkenti a védett rendszerekbe 
való bezáródás kockázatát. A Bizottság weboldalán megfelelő listát tettek közzé37.  
Emellett a közös IKT -szabványok biztosítják az interoperabilitást. Ez egyre fontosabbá vált, 
mivel számos eszköz kapcsolódik egymáshoz. Az IKT -szabványosítási prioritásokról szóló 
2016.  évi közleménnyel38 a Bizottság azt javasolta, hogy a szabványalkotó erőforrásokat és 
                                                           
34 Ez mag ában foglalja a Bizottságnak az európai szabványügyi szervezetektől kapott harmonizált szabványok 
első értékeléséhez, majd a szabványok Hivatalos Lapban való említéséhez vezető belső eljárás lefolytatásához 
szükséges teljes időt.  
35 https://ec.europa.eu/growth/single -market/european -standards/notification -system_en#objections   
36 https://ec.europa.eu/growth/single -market/european -standards/notification -system_en  
37 https://ec.europa.eu/growth/single -market/european -standards/ict -standardisation/ict -technical -
specifications_en  
38 https://eur -lex.europa.eu/legal -content/HU/TXT/?uri=CEL EX:52016DC0176  
 
11 
 közösségeket öt kiemelt területre összpontosítsák. A 2020. évi uniós ipar stratégia ismételten 
hangsúlyozta az IKT -szabványok fontosságát39. 
 Létrejött az IKT -szabványosítással40 foglalkozó, több érdekelt felet tömörítő európai 
platform, amelynek feladata, hogy tanácsot adjon a Bizottságnak az IKT -szabványosítási 
politika végrehaj tásával kapcsolatos kérdésekben, beleértve a prioritások felállítását és az 
előírások meghatározását. Több mint 150 intézkedést azonosítottak és tematikus területek 
szerint csoportosítottak.  
3. Az európai szabványosítási rendszer finanszírozása (15., 16. és 1 7. cikk)  
Az európai szabványügyi szervezetek és a III.  melléklet szerinti szervezetek tevékenységeinek 
uniós finanszírozását a rendelet 15., 16. és 17.  cikke határozza meg.  
A 2015 –2019 -es időszakban az EU által a szabványosítási tevékenységekhez nyújtott 
támogatások összege összesen mintegy 105,3  millió  EUR volt (85  millió  EUR -t az európai 
szabványügyi szervezetek, 20  millió  EUR -t pedig a III.  melléklet szerinti szervezetek részére 
biztosítottak). Az EU és az EFTA társfinanszírozza a szervezetek költségein ek és 
tevékenységeinek egy részét. A támogatásokat működési és tevékenységi támogatások 
formájában nyújtják. A működési támogatások hozzájárulnak a működési költségvetéshez az 
éves munkaprogramok végrehajtása során, amelyek a Bizottság szabványosítási célj aival 
összhangban meghatározzák az egyes évekre tervezett tevékenységeket. A 2015 –2019 közötti 
időszakra vonatkozó működési támogatások a mindennapi tevékenységek széles körét fedték 
le. A tevékenységi támogatások az uniós jogszabályokat és szakpolitikákat  támogató konkrét 
tevékenységeket finanszíroztak. 2019 -ben a tevékenységi támogatások az uniós finanszírozás 
66 %-át tették ki az európai szabványügyi szervezetek és a III. melléklet szerinti szervezetek 
számára. A Bizottság az európai szabványügyi szervez etek jelentései alapján követi nyomon a 
finanszírozott tevékenységek végrehajtását.  
Az európai szabványügyi szervezetek közül a CEN volt a fő kedvezményezett, mivel 2015 és 
2019 között az európai szabványügyi szervezeteknek nyújtott teljes finanszírozás kö rülbelül 
71 %-át kapta, ezt követte az ETSI (22  %-kal) és a CENELEC (7  %-kal). Az európai 
szabványügyi szervezetek számára a működési és tevékenységi támogatásokhoz nyújtott teljes 
uniós finanszírozás aránya általában változatlan maradt a jelentéstételi id őszak alatt.  
A III. melléklet szerinti szervezeteknek nyújtott pénzügyi támogatás célja az érdekcsoportok 
befogadásának javítása a szabványok kidolgozása terén, és ez a támogatás összességében 
növekedett az elmúlt 5 évben. A III.  melléklet szerinti szervez eteknek nyújtott teljes uniós 
finanszírozásból 2015 és 2019 között az SBS és az ANEC kapta a legnagyobb részt (42,5  %, 
illetve 34,5  %). Az ECOS a teljes finanszírozás 15,7  %-át, az ETUC pedig 7,3  %-át kapta.  
Ami az ESS finanszírozásának egyszerűsítését és az adminisztratív terhek csökkentését illeti, 
a Bizottság 2015 -ben egyösszegű kifizetési mechanizmust vezetett be bizonyos költségeknek 
                                                           
39 https://ec.europa.eu/growth/industry/policy_en - industrial -strategy -2020  
40 https://ec.europa.eu/transparency/expert -groups -register/screen/expert -
groups/consult?do=groupDetail.groupDetail&groupID=2758&lang=hu   
 
12 
 a kapcsolódó támogatási megállapodások keretében történő finanszírozására, például a 
felmerült embernapok vagy utazási k öltségek terén. Ez a mechanizmus elősegítette az abból 
adódó adminisztratív terhek csökkentését, hogy az ilyen jellegű költségeket minden egyes 
esetben külön igazolni kell és nyilván kell tartani. Egy elemzés azonban feltárta, hogy a 
kedvezményezettek tová bbra is bizonytalanok voltak a tekintetben, hogy az esetleges 
ellenőrzésekhez milyen nyilvántartási adatok szükségesek.  
Ami a jelentéstételi követelményeket illeti, az érdekelt felek e jelentéstételi tevékenységek 
némelyikét megterhelőnek tartják. A működ ési támogatásra vonatkozó cselekvési tervek és 
jelentések elkészítése a legidőigényesebb feladat, és 2015 óta a szükséges embernapok száma 
kismértékben nőtt. Az európai szabványügyi szervezetek által szolgáltatott adatok azonban azt 
mutatják, hogy bár nőtt  a tevékenységi támogatásokra vonatkozó javaslatok elkészítéséhez 
szükséges átlagos idő, a tevékenységi támogatásokról szóló jelentések elkészítéséhez 
szükséges átlagos idő csökkent.  
4. Következtetések  
Az 1025/2012/EU rendelet végrehajtásáról szóló, az Európa i Parlamentnek és a Tanácsnak 
címzett második jelentés azt mutatja, hogy az európai szabványosítási rendszer bizonyos 
tekintetben – például az új informatikai eszközök tekintetében – javult, de bizonyos 
területeken még van mit javítani. Ez különösen igaz a z inkluzivitás szempontjaira, a nemzeti 
szabványügyi testületeknek az európai szabványosítási rendszerben betöltött szerepére és a 
harmonizált szabványok Bizottsághoz való kézbesítéséhez szükséges időre, amint azt a 
fentiekben bemutattuk.  
Ami a szabványok és szabvány jellegű dokumentumok feldolgozására rendelkezésre álló időt 
illeti, az európai szabványügyi szervezeteknek és a Bizottságnak egyaránt tovább kell 
javítaniuk a hatékonyság növelésére irányuló erőfeszítéseiket, annak ellenére, hogy a 
Bizottság a közelmúltban erőfeszítéseket tett annak érdekében, hogy jelentősen csökkentse a 
harmonizált szabványok közzétételére rendelkezésre álló elfogadási időt.