[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 24.2.2009

COM(2009) 96 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE

A tagállamoknak a Számvevőszék 2007. évről szóló éves jelentésére adott válaszai {SEC (2009) 257}

TARTALOMJEGYZÉK

1. A jelentés hatálya 3

2 Bevezető összefoglalás 3

3. A 2007. évi általános DAS-megállapítások és a megosztott irányításra vonatkozó DAS-megállapítások 4

4. A hibák nyomon követése 7

5. A tagállamok által meghozott intézkedések a kohézió és a mezőgazdaság/természeti erőforrások terén felmerült hiányosságok kezelésére 8

6. A tagállamok számára az eu által finanszírozott projektek irányításának javításához nyújtott segítség 11

7. Következtetés 12

1. A JELENTÉS HATÁLYA

Az Európai Számvevőszék, amely az Európai Unió külső ellenőre, éves jelentésében megbízhatósági nyilatkozatot (DAS) ad a beszámoló megbízhatóságáról és az alapul szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. A DAS fő célja, hogy ellenőrzési véleményt adjon arról, vajon az uniós bevételeket és kiadásokat pontosan tartják-e nyilván a számlákon, továbbá valamennyi szerződéses és jogi kötelezettségnek megfelelően szedték-e be és használták-e fel ezeket[1].

Amint továbbították a Számvevőszék éves jelentését, a Bizottság köteles tájékoztatni a tagállamokat a jelentés azon alapok irányításához kapcsolódó részleteiről, amelyekért a tagállamok felelősek, a tagállamok pedig hatvan napon belül kötelesek válaszolni[2]. A Bizottság ennek megfelelően 2008. november 11-én továbbította ezeket a megállapításokat, és egy három részből álló kérdőív kitöltésére kérte fel a tagállamokat. A tagállamok a Számvevőszék jelentésének elfogadása előtt már megkapták a Számvevőszék országukra vonatkozó megállapításait, és megvitatták azokat a Számvevőszékkel és a Bizottsággal. A tagállamok válaszainak összefoglalóját bizottsági jelentés formájában (a Bizottság szolgálatainak munkadokumentumával kiegészítve) 2009. február 28-án ismertetik a Számvevőszékkel, a Tanáccsal és az Európai Parlamenttel.

2 BEVEZETő ÖSSZEFOGLALÁS

A Számvevőszék 2007. évi éves jelentése két ok miatt is fontos. A Számvevőszék először is módosította a jelentés felépítését, amely most már szorosan követi az új pénzügyi keretet. Másodszor, ez az utolsó DAS, amelyet e Bizottság és e Parlament megbízatása alatt ismertetnek.

Az ellenőrzési keretrendszer további javítására irányuló bizottsági erőfeszítések eredményei már láthatóak a számvevőszéki eredményekben. A Számvevőszék első alkalommal adott (pozitív) hitelesítő záradékot a beszámoló megbízhatóságáról. A Számvevőszék ugyancsak hitelesítő záradékot adott a bevételek alapjául szolgáló tranzakciók, a gazdasági és pénzügyek kötelezettségvállalásainak és kifizetéseinek, valamint az igazgatási és egyéb kiadások jogszerűségéről és szabályszerűségéről. A Számvevőszék megjegyzi, hogy ezeken a területeken a felügyeleti és kontrollrendszerek egészében véve eredményesen működnek. Ezzel szemben a Számvevőszék túlnyomó részben elutasító záradékot adott a megosztott irányítású területek tranzakcióinak jogszerűségéről és szabályszerűségéről. A felügyeleti és kontrollrendszerek továbbá ezeken a területeken a jelentések szerint csupán részben eredményesek. A Számvevőszék a mezőgazdaság és természeti erőforrások terén megállapította, hogy a szakpolitikai terület egészén a kiadások alapjául szolgáló tranzakciókat lényeges hibaarány jellemzi, az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap esetében viszont – amely a mezőgazdasági kiadások 85 %-át teszi ki – a hibaarány valamivel a lényegességi küszöb alatt található. A Számvevőszék szerint a kohézió szakpolitikai területen fordult elő a legtöbb hiba: a teljes összeg mintegy 11 %-át nem kellett volna visszatéríteni. A legfőbb hiányosságokat az irányító és kifizető hatóságok a napi ellenőrzések során, valamint az ellenőrző szervek munkájuk keretében állapították meg. Érdemes megjegyezni, hogy a Számvevőszék által ellenőrzött tranzakciók legnagyobb része a 2000–2006 közötti programozási időszakhoz kapcsolódik.

2008 novemberében – egy nappal az éves jelentés ismertetése után – a Bizottság az egyes országokban lefolytatott számvevőszéki ellenőrzéseket követően valamennyi tagállamnak rendben átadta a hibák részletezését. A tagállamok többsége elfogadható határidőn belül és megfelelő részletességgel válaszolt a Bizottságnak.

A Számvevőszék megkülönböztet „számszerűsíthető” és „nem számszerűsíthető” hibákat. A tagállamok a megosztott irányítású területeken előfordult összes számszerűsíthető hiba több mint 90 %-áért felelősek. A számszerűsíthető hibákra vonatkozó megállapítások alapján hozott intézkedésekre adott válaszában a 17 érintett tagállamból 15 adott valamilyen tájékoztatást a meghozott intézkedésekről és a lehetséges eredményről. A Bizottság figyelemmel kíséri majd ezeket az intézkedéseket a Számvevőszék hibamegállapításainak nyomon követése során.

A tagállamoknak hat konkrét kérdésre is válaszolniuk kellett a mezőgazdaság és a kohézió terén. A mezőgazdaság esetében a Számvevőszék aggályait fejezte ki az egységes támogatási rendszer keretében teljesített kifizetések megbízhatóságával kapcsolatban. Erre a kérdésre szinte az összes tagállam válaszolt és jelezte, hogy történt némi előrelépés. A kohézióra vonatkozó kérdések alapjául az irányító és kifizető hatóságok személyzeti létszáma és a személyzet számára nyújtott képzések szolgáltak. Válaszában néhány tagállam jelezte, hogy az elmúlt 12 hónapban új munkatársakat vettek fel az irányító és kifizető hatóságokhoz. A tagállamok több mint 70 %-a úgy válaszolt, hogy az elmúlt 12 hónapban az irányító és kifizető hatóságok személyzete részt vett pénzügyi irányítási és ellenőrzési képzésen.

A tagállamoknak két általános jellegű kérdésre is válaszolniuk kellett. Az első kérdés az egyedi hibákra vonatkozó megállapításokról szóló, a Bizottság, egyes tagállamok és a Számvevőszék részvételével 2008 május-júniusában megtartott háromoldalú tárgyalásokhoz kapcsolódott. Hat tagállam nyilatkozott úgy, hogy részt vett ezeken a háromoldalú tárgyalásokon. A válaszok megelégedést tükröztek a kezdeményezéssel kapcsolatban.

A második kérdés arra irányult, hogy a Bizottság hogyan tudná fejleszteni felügyeleti szerepét a megosztott irányítás vonatkozásában. A főbb javaslatok a következők voltak: a szabályok és rendelkezések egyszerűsítése, az ellenőrzés és útmutatás javítása a közbeszerzési ügyekben.

3. A 2007. ÉVI ÁLTALÁNOS DAS-MEGÁLLAPÍTÁSOK ÉS A MEGOSZTOTT IRÁNYÍTÁSRA VONATKOZÓ DAS-MEGÁLLAPÍTÁSOK

Az ellenőrzési keretrendszer további javítására irányuló bizottsági erőfeszítések eredményei már láthatóak a számvevőszéki eredményekben. Jóllehet néhány tagállam erre a tendenciára hívta fel a figyelmet, más tagállamok azt emelték ki, hogy a Bizottság sorozatban 14. éve nem tudott pozitív DAS-t elérni. Ebben az összefüggésben javasolták a jelenlegi DAS-megközelítés újragondolását, valamint üdvözölték a tolerálható hibakockázat szintjének megállapítására vonatkozó számvevőszéki ajánlást, amely megteremti az ellenőrzések költség-haszon egyensúlyát.

Az alapul szolgáló tranzakciókról szóló számvevőszéki ellenőrzési vélemény nagyon hasonló volt a 2006-ban ismertetetthez. Jóllehet a becsült hibaarányok a korábban a belső politikák és a külső fellépések területéhez tartozó két szakpolitikánál fordultak elő, ez a teljes képet nem befolyásolta. A Számvevőszék azonban (pozitív) hitelesítő záradékot adott a beszámolók megbízhatóságáról. A Számvevőszék ezenkívül ugyancsak hitelesítő záradékot adott néhány terület, így a bevételek alapjául szolgáló tranzakciók, a gazdasági és pénzügyek kötelezettségvállalásainak és kifizetéseinek, valamint az igazgatási és egyéb kiadások jogszerűségéről és szabályszerűségéről. A felügyeleti és kontrollrendszerek ezeken a területeken egészében véve eredményesen működnek, a kiválasztott tranzakciók mintáit bármilyen lényeges hibától mentesnek nyilvánították.

Általában véve a Számvevőszék túlnyomó részben elutasító záradékot adott a megosztott irányítású területek tranzakcióinak jogszerűségéről és szabályszerűségéről. A Számvevőszék megállapítja, hogy ezeket a területeket különböző mértékben még mindig lényeges hibaarány jellemzi.

Az alábbi 1.1. táblázat összefoglalást nyújt az alapul szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére irányuló fejezetenkénti DAS-eredményekről.

1.1. táblázat - Az alapul szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére irányuló 2007-es DAS-vizsgálatok eredményeinek összefoglalása[3] a Bizottság értelmezésében |

Becsült hibaarány |

Bevételek | 2 % alatt |

Mezőgazdaság és természeti erőforrások – EMGA* | 2 % alatt |

Mezőgazdaság és természeti erőforrások – EMGA*-n kívül | 5 % felett |

Kohézió | 5 % fölött |

Kutatás, energia és közlekedés | 2 % és 5 % között |

Külső fellépések | 2 % és 5 % között |

Oktatás és uniós polgárság | 2 % és 5 % között |

Gazdasági és pénzügyek | 2 % alatt |

Igazgatás | 2 % alatt |

EFA | 2 % és 5 % között |

* Ez a Számvevőszék éves jelentése 5. fejezetének lebontása.

A Számvevőszék által becsült magasabb hibaarányok a kohézió és a vidékfejlesztés területén találhatóak. A Számvevőszék a legnagyobb kiadású terület, a mezőgazdaság és természeti erőforrások vonatkozásában megállapította, hogy a szakpolitikai terület egészén a kiadások alapjául szolgáló tranzakciókat lényeges hibaarány jellemezte. A Számvevőszék azt is megállapította, hogy a felügyeleti és kontrollrendszerek működése részben eredményes volt. Míg az összes mezőgazdasági kiadás mintegy 85 %-át képviselő EMGA-kiadások hibaaránya valamivel 2 % alatt volt, addig a teljes hibaarány nagy részét a vidékfejlesztés tette ki. Továbbá – ahogy 2006-ban is – a Számvevőszék megjegyezte, hogy az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer – a rendszerbe bevitt adatok pontossága és megbízhatósága függvényében – eredményesen csökkentette a szabálytalan kiadások kockázatát, amennyiben a rendszert megfelelően hajtották végre. A Számvevőszék ezért a jogosultságok azonosításának, nyilvántartásának és igazgatásának fejlesztését javasolta.

A Számvevőszék szerint a kohézió szakpolitikai területén fordult elő a legtöbb hiba. A Számvevőszék becslése szerint a kohéziós szakpolitikai projektek visszatérített költségtérítései teljes összegének legalább 11 %-át nem kellett volna visszatéríteni. A Számvevőszék első alkalommal 2007-ben minősítette a kohéziós szakpolitikai terület (bizottsági és tagállami) felügyeleti és kontrollrendszereit részben eredményesnek. A Számvevőszék által ellenőrzött összes tranzakció a 2000–2006 közötti programozási időszakhoz kapcsolódott. A Számvevőszék 2007-ben ismét meghatározta az első szintű ellenőrzéseknél, valamint az ellenőrző szerveken belül felmerült hiányosságokat. Ezek a következők voltak[4]:

Irányító hatóságok – nem végeznek elegendő napi szintű ellenőrzést a kiadások valódiságára vonatkozóan; nem tudják kiszűrni az elégtelenül bizonylatolt költségelszámolásokat; és nem tudják megállapítani a pályáztatási eljárásokban előforduló hiányosságokat.

Kifizető hatóságok – nem tudják megállapítani, hogy az irányító hatóságok mely esetekben mulasztották el a megfelelő napi szintű ellenőrzést.

Ellenőrző szervek – nem hajtanak végre elegendő ellenőrzést ahhoz, hogy bizonyosságot szerezzenek a kontrollrendszerek eredményes működéséről.

A Számvevőszék olyan bonyolult vagy pontatlan jogi követelményeket említett, amelyek a vidékfejlesztés és a kohézió terén súlyos hatással vannak a tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére.

Az oktatás és uniós polgárság területének kiadásait részben megosztott irányításon keresztül kezelik. A Számvevőszék megállapította, hogy ezen szakpolitikai terület kifizetéseit lényeges hibaarány jellemezte. A felügyeleti és kontrollrendszereket ugyancsak részben eredményesnek ítélte.

4. A HIBÁK NYOMON KÖVETÉSE

A Bizottság az egyes országokban lefolytatott számvevőszéki ellenőrzéseket követően levelében valamennyi tagállamnak rendben átadta a hibák részletezését. A tagállamokat ezután felkérték, hogy nyújtsák be a hibák kijavítására meghozott intézkedések részleteit, valamint az ütemezést, a tartalmat és a várt eredményt. A tagállamok többsége elfogadható határidőn belül benyújtotta a kért információkat. Továbbá a válaszok minősége általában véve jó volt, néhány tagállam pedig nagyon részletes tájékoztatást adott az ellenőrzési megállapításokkal kapcsolatban meghozott intézkedésekről. A Bizottság valamennyi számvevőszéki jelentés rutinszerű nyomon követésének részeként figyelemmel kíséri majd a meghozott intézkedéseket.

A hibák definíciója és kezelése

A Számvevőszék szerint „a hibák lehetnek kifizetési feltételt érintő” vagy „egyéb szabályszerűségi kritériumokhoz” kapcsolódó hibák. A Számvevőszék itt megkülönböztet „számszerűsíthető” és „nem számszerűsíthető” hibákat[5]. Annak meghatározásakor, hogy az ellenőrzési alapsokaság egészére és a közzéteendő átfogó hibaarányokra nézve milyen pénzügyi következménnyel jártak a hibák, csak a számszerűsíthető hibákat vették figyelembe.

A tagállamok a megosztott irányítású területeken előfordult összes számszerűsíthető hiba több mint 90 %-áért felelősek (a kohéziós politika terén ez az arány 100 %). Valamennyi tagállam legalább részleges választ adott az összes 100 %-os hibaarányú számszerűsíthető hiba tekintetében. Minden esetben jelezték, hogy elfogadták-e vagy sem a hibát, valamint hogy milyen intézkedéseket hoztak. Néhány tagállam (a Cseh Köztársaság, Németország, Írország, Spanyolország, Görögország és az Egyesült Királyság) elfogadta a Számvevőszék által jelzett hibák nagy részét. A számszerűsíthető hibákra vonatkozó megállapítások alapján hozott intézkedésekre adott válaszában a 17 érintett tagállamból 15 adott valamilyen tájékoztatást a meghozott intézkedésekről és a lehetséges eredményről. Néhány tagállam kiemelte, hogy kezdeményezték vagy már teljesítették is a visszafizettetéseket, és közölték a visszafizettetett összegeket. Egy tagállam (Görögország) esetében az elfogadott hibák mindegyikénél a közösségi hozzájárulást nullára csökkentették.

5. A TAGÁLLAMOK ÁLTAL MEGHOZOTT INTÉZKEDÉSEK A KOHÉZIÓ ÉS A MEZőGAZDASÁG/TERMÉSZETI ERőFORRÁSOK TERÉN FELMERÜLT HIÁNYOSSÁGOK KEZELÉSÉRE

A tagállamoknak kiküldött kérdőív tartalmazott egy kérdést a Mezőgazdaság és természeti erőforrások fejezetről az egységes támogatási rendszernél tett előrehaladás alapján. A Számvevőszék 2007. évi jelentésében aggályait fejezte ki az egységes támogatási rendszer keretében teljesített kifizetések megbízhatóságával kapcsolatban. A Számvevőszék szerint a megoldásra váró legsürgetőbb kérdések a következők voltak: jogosultságok, földparcellákra vonatkozó információk, valamint az intézkedéseket alátámasztó szabályok tisztázása és egyszerűsítése, különösen a nemzeti tartalék felhasználása. Erre a kérdésre szinte az összes tagállam válaszolt és jelezte, hogy történt némi előrelépés. Néhány új tagállam megjegyezte, hogy jelenleg nem alkalmazzák az egységes támogatási rendszert. Azok a tagállamok azonban, amelyek ezt a rendszert alkalmazzák, jelezték, hogy a rendszert az illetékes nemzeti hatóság nemrégiben ellenőrizte és jóváhagyta. A Számvevőszék által említett valamennyi kérdést figyelembe vették. A rendszert már alkalmazó néhány tagállam megemlítette, hogy folyamatosan végeznek fejlesztéseket, különösen az ortofotográfia és a jogosultságok terén. Ezenkívül számos esetben folyamatosan frissítették és szerkezetileg átalakították az adatbázisokat.

A kohézióra vonatkozó négy kérdés alapjául az irányító és kifizető hatóságok személyzeti létszáma és a személyzet számára nyújtott képzések szolgáltak. A legtöbb tagállam válaszolt arra a kérdésre, hogy az elmúlt 12 hónapban hány új munkatársat vettek fel az irányító és kifizető hatóságokhoz. Új munkatársak felvételére a szerkezetátalakítás keretében, a 2000–2006 közötti programozási időszak lezárásának egyes eseteiben, valamint a 2007–2013 közötti új időszak programjainak végrehajtása érdekében került sor. Különösen az új tagállamoknál emelkedett nagymértékben az új munkatársak létszáma: Bulgária esetében a növekedés elérte a 88 %-ot.

A tagállamok több mint 70 %-a erősítette meg, hogy az elmúlt 12 hónapban mind az irányító, mind a kifizető hatóságok személyzete részt vett pénzügyi irányítási és ellenőrzési képzésen. A legtöbb tagállam rendelkezett statisztikával a képzésben részt vett személyzetről, néhány tagállam pedig kiemelte, hogy a szemináriumok, tájékoztató rendezvények és konferenciák formájában a pénzügyi irányítás és ellenőrzés, a programozás és a szerződéses irányítás terén folyamatban lévő képzések képzési programjuk állandó részét képezik. A legtöbb tagállam képzési csomagjának szerves része a bevezető tanfolyam (amely egy esetben háromnapos volt) és a kezdőcsomag. Az új munkatársak kezdőcsomagja továbbá a tagállamok 80 %-ában állt rendelkezésre. Ez a csomag néhány alapvető dokumentumból, többek között ellenőrző listákból, útmutatókból és eljárási szabályzatokból áll. Néhány tagállam közölte, hogy az irányító és kifizető hatóságok rendelkeznek saját internetes oldallal, és az intranetet rendszeresen használják az információk terjesztésére. Néhány esetben a közbeszerzési dokumentáció nem volt könnyen elérhető, Litvánia pedig közölte, hogy e területen nagyobb bizottsági támogatásra van szüksége. A Számvevőszék által megfigyelt egyik leggyakoribb hiba okai a közbeszerzéssel kapcsolatos nehézségek és a pályázati eljárásokkal kapcsolatban ebből származó problémák voltak.

A 6. kérdés a Számvevőszék ellenőrző szervekre vonatkozó észrevételén alapult[6]. A kérdés arra irányult, hogy meghatározzák azokat az okokat, amelyek miatt az ellenőrző szervek nem hajtottak végre elegendő ellenőrzést. Az „ellenőrző szerv” kifejezést szinte valamennyi tagállam úgy értelmezte, hogy az a nemzeti legfelsőbb ellenőrző szervre vonatkozik, és kijelentette, hogy ez az intézmény független, továbbá az általa végzett munka kiemelkedően magas színvonalú. A Számvevőszék azonban arra a többi ellenőrző szervre utalt, amelyek ellenőrzési feladatokat látnak el a projektmenedzsment és -ellenőrzés keretében a Számvevőszék éves jelentésének 6.29. pontja szerint. Ezért a tagállamok által adott válaszokat nem lehet felhasználni.

Végül a 7. kérdés az egyes országokban az elmúlt évben azonosított hibák átfogó csökkentésére összpontosított. A legtöbb tagállam nem tudott összehasonlítást készíteni, mivel a Számvevőszék ugyanabban az országban nem végzett ellenőrzéseket két egymást követő évben. Négy ország – Magyarország, az Egyesült Királyság (Skócia), Lengyelország és Spanyolország – azonban megjegyezte, hogy a korábbi ellenőrzési évekhez képest általában véve csökkent a hibák száma.

Az alábbi 1.2. táblázat összefoglalást nyújt a kérdőívre adott összes válaszról, a személyzeti létszám emelkedésének, a személyzet képzésének, valamint a tagállamokban rendelkezésre álló kezdőcsomag dokumentációjának részleteivel együtt.

1.2. táblázat

Kérdés | Választ adó tagállamok száma | Választ nem adó tagállamok száma |

1. Mezőgazdaság | 24 | 3 |

2. Személyzeti létszám emelkedése az irányító és kifizető hatóságoknál | 25 | 2 |

Személyzet létszámának %-os emelkedése (amennyiben számszerű választ adtak) |

5-24 % | 4 |

25-49 % | 8 |

50-100 % | 5 |

3. Képzés az irányító hatóságoknál | 24 | 3 |

Képzésen részt vett személyzet %-os aránya (amennyiben számszerű választ adtak) |

5-24 % | 3 |

25-49 % | 5 |

50-100 % | 5 |

4. Képzés a kifizető hatóságoknál | 24 | 3 |

Képzésen részt vett személyzet %-os aránya (amennyiben számszerű választ adtak) |

5-24 % | 1 |

25-49 % | 2 |

50-100 % | 9 |

5. Kezdőcsomag tartalma | 22 | 5 |

igen | nem | nincs válasz |

Ellenőrző listák | 20 | 2 | 5 |

Ellenőrzési stratégiákról szóló útmutatók | 17 | 5 | 5 |

Útmutatók az ellenőrzési megállapításokról és a hibaarányokról szóló beszámolókhoz | 20 | 2 | 5 |

A követelések ellenőrzésére vonatkozó kiválasztási szabályok kivonata | 19 | 3 | 5 |

Közbeszerzési szabályok | 19 | 3 | 5 |

A végleges kifizetésekre vonatkozó szabályok és a kötelező ellenőrzések | 20 | 2 | 5 |

Szabálytalanságok és azok szankcionálása | 19 | 3 | 5 |

Egyéb eljárási szabályzatok | 19 | 3 | 5 |

6. Ellenőrző szervek | 23 | 4 |

7. Hibák számának csökkenése | 23 | 4 |

8. Háromoldalú tárgyalások | 24 | 3 |

6. A TAGÁLLAMOK SZÁMÁRA AZ EU ÁLTAL FINANSZÍROZOTT PROJEKTEK IRÁNYÍTÁSÁNAK JAVÍTÁSÁHOZ NYÚJTOTT SEGÍTSÉG

A kérdőív két általános kérdést tartalmazott annak megállapítására, hogy a Bizottság hogyan tudná hatékonyabban elősegíteni az EU által finanszírozott projektek tagállami irányításának javítását.

Az első kérdés alapjául azok a háromoldalú tárgyalások szolgáltak, amelyeket az egyeztető megbeszélések előtt tartottak 2008 júliusában a Számvevőszék, egyes tagállamok és a Bizottság részvételével. A tárgyalásokra azért került sor, hogy az egyeztető megbeszélések alapjaként megvitassák a Számvevőszék hibamegállapításait az ellenőrzött programokra és projektre vonatkozóan. A kérdés arra irányult, hogy az érintett tagállamok mennyire tartották hasznosnak ezeket a tárgyalásokat. A második kérdés célja annak felderítése volt, hogy a Bizottság hogyan tudná fejleszteni felügyeleti szerepét a megosztott irányítás vonatkozásában.

Háromoldalú találkozók

Hat tagállam nyilatkozott úgy, hogy részt vett a háromoldalú megbeszéléseken. A válaszok azt mutatták, hogy noha a találkozók eredményei az érintett tagállamok számára nem voltak mindig maradéktalanul kedvezőek, mindazonáltal elégedettek voltak ezzel a kezdeményezéssel, Írország, Görögország, Szlovákia és a Cseh Köztársaság pedig nagyon hasznosnak találta azt. Írország kijelentette, hogy „Ez az eljárás és tapasztalat különösen sokat segített az irányító hatóságnak és a tagállamnak is” a következő okok miatt:

„Hozzájárult a Számvevőszék folyamatainak és eljárásainak megértéséhez.

A Számvevőszék ellenőrzéseit beépítették a tagállami saját ellenőrzésekbe és kontrollokba.

A személyes találkozók sokkal több kérdésben vezettek eredményre, mint az írásbeli kommunikáció.

A Számvevőszék teljes mértékben megmagyarázta, hogy miért szerepelnek a jelentésben ezek a pontok, a tagállamok pedig megértették és elfogadták ezt.

Ez lehetővé tett valamennyi fennmaradó kérdés megoldását, valamint a végleges jelentés időben és hatékony módon történő közzétételét.”

A Bizottság felügyeleti szerepének javítása

A tagállamok általában elégedettségüket fejezték ki azzal kapcsolatban, ahogy a Bizottság ellátja felügyeleti szerepét, két ország pedig a regionális és kohéziós alapok vonatkozásában a Bizottsággal aláírt bizalmi szerződéseket említette. A tagállamok üdvözölték továbbá, hogy a Bizottság a 2007–2013 közötti programozási időszakra vonatkozó iránymutatások kibocsátásával megerősítette szerepét. Ugyanakkor a tagállamok kicsit több mint fele és különösen az új tagállamok azt javasolták, hogy a Bizottság fejlessze szerepét. A fejlesztésre szoruló, kiemelt területek többek között a következők voltak:

- Szabályok és rendelkezések: iránymutatások, bevált módszerek és képzés nyújtása az irányító és kifizető hatóságok számára, a szabályok és rendelkezések egyszerűsítése a projektek hatékonyabb végrehajtásának elősegítése érdekében,

- Ellenőrzés: a Bizottság ellenőrző szerepének javítása és több információ nyújtása a Bizottság által lefolytatott ellenőrző látogatások során használt módszertanról.

- Közbeszerzés: nagyobb felügyelet a közbeszerzés és a közösségi joggal kapcsolatos képzés terén, közbeszerzési iránymutatások.

7. KÖVETKEZTETÉS

- A Bizottság általában véve elégedett a tagállamok által a kérdőívre adott válaszok minőségével és azzal, hogy szinte valamennyi esetben betartották a szoros határidőt. Néhány tagállam emellett részletes dokumentációt nyújtott be az alkalmazott korrekciós intézkedésre vonatkozóan.

- A tagállamok kiemelték a 2007. évi DAS tekintetében elért előrehaladást, amely első alkalommal adott hitelesítő záradékot a beszámoló megbízhatóságáról. A megosztott irányítás terén a tagállamok folyamatosan törekednek rendszereik fejlesztésére és a hibák számának csökkentésére. A kérdőívre adott válaszok összességében pozitív hozzáállást mutatnak: az irányító és kifizető hatóságoknál nagymértékben nő a személyzet létszáma és a számukra nyújtott képzés. A Számvevőszék által azonosított hibákat a tagállamok gyakran elfogadják és az esetek többségében már hoztak intézkedéseket, amelyeket a Bizottság majd nyomon követ.

- A tagállamok általában véve elégedettségüket fejezték ki azzal kapcsolatban, ahogy a Bizottság ellátja felügyeleti szerepét. Kiemelték a szabályok és rendelkezések egyszerűsítésének szükségességét. Továbbá arra kérik a Bizottságot, hogy erősítse meg és fejlessze tovább az iránymutatásokat és a segítségnyújtást. Végül a tagállamok különösen a bevált módszerek tisztázását kérték a Bizottságtól és a Számvevőszéktől.

[1] Európai Számvevőszék – 2007. évi éves jelentés, EU-költségvetés – tájékoztató megjegyzés 7. o.

[2] A költségvetési rendelet 143. cikkének (6) bekezdése.

[3] A Számvevőszék éves jelentése a 2007-es pénzügyi év

költségvetésének végrehajtásáról,

az intézmények válaszaival együtt, HL C 286., 2008.11.10., 29. o.

[4] A Számvevőszék éves jelentése a 2007-es pénzügyi év költségvetésének végrehajtásáról,

az intézmények válaszaival együtt, HL C 286., 2008.11.10., 150. o.

[5] A Számvevőszék éves jelentése a 2007-es pénzügyi év költségvetésének végrehajtásáról,

az intézmények válaszaival együtt, HL C 286., 2008.11.10., 28. o.

[6] Lásd a fenti 4. lábjegyzetet.