2.1. 1. témakör: Okmánybiztonság, ideértve a biometrikus azonosítókat is

A jelentést egy bizottsági szolgálati munkadokumentum kíséri, amely a jelentésben leírt fejleményeket részletesebben ismerteti. A szolgálati munkadokumentumok mellékletében – a vízumliberalizációs cselekvési tervnek megfelelően – a Bizottság aktualizált elemzést és statisztikai alapú információkat közöl az EU-ba utazó ukrán állampolgárokra vonatkozó jövőbeli vízumliberalizáció lehetséges migrációs és biztonsági hatásairól, a releváns uniós ügynökségektől és érdekelt felektől kapott tájékoztatásra támaszkodva. A hatásvizsgálat felvázolja a migráció és a biztonság területén várható fő tendenciákat. Ebből kitűnik, hogy az EU továbbra is vonzó célpont az Ukrajnából származó migránsok számára és ez potenciális migrációs és biztonsági kihívásokkal jár, melyeket nyomon kell követni.

A hatodik jelentés a második olyan eredményjelentés, amelyik a vízumliberalizációról szóló cselekvési terv második szakaszának Ukrajna általi végrehajtásával foglalkozik. Mérlegeli, mennyire hatékonyan és fenntartható módon hajtották végre az ukrán hatóságok a második szakaszára vonatkozó kritériumokat, a Bizottság ötödik jelentésében kiadott ajánlásokkal összhangban. E jelentés nem részletezi a legutóbbi jelentésben már teljesítettnek minősített kritériumokat, mivel a nyomon követés szerint azok továbbra is teljesülnek. kritériumok a következők: a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés, az úti, illetve személyazonosító okmányok kiállítására vonatkozó feltételek és eljárások.

Az Európai Unió és Ukrajna közötti vízumliberalizációs párbeszéd 2008 októberében indult. 2010 novemberében az Európai Bizottság a vízumliberalizációról szóló cselekvési tervet terjesztett elő az ukrán kormánynak. A cselekvési terv négy gyakorlati szempontból releváns témakörben számos konkrét kritériumot állapított meg mind a jogszabályi, szakpolitikai és intézményi keret elfogadása (1. szakasz), mind pedig annak hatékony és fenntartható végrehajtása (2. szakasz) érdekében. Ukrajnának teljesítenie kell e kritériumokat kell ahhoz, hogy a biometrikus útlevéllel rendelkező ukrán állampolgárok rövid távú tartózkodás céljából vízumkérelem benyújtása nélkül léphessenek be a schengeni térségbe.

Az ukrán hatóságok biztosították az Interpol adatbázisaihoz való hozzáférést a határátkelőhelyeken. Novemberben 39 határátkelőhelyen biztosították az Interpol adatbázisaival való összeköttetést. A fennmaradó 118 határátkelőhelyen erre 2016-ban kerül sor. Ukrajna további lépéseket tett a határellenőrzésre és a határőrizetre irányulóan a szomszédos országokkal folytatott együttműködés terén, amely már korábban is meglehetősen jól működött. A jövőbeli integrált határigazgatási stratégia tekintetében a határőrség új koncepciót vázolt fel a 2016–2020-as időszakra vonatkozóan. A határőrség – az egyéb határigazgatási szervekkel és releváns szereplőkkel folytatott inkluzív párbeszéd keretében – várhatóan átfogó dokumentumot ad ki, amely követi a legjobb uniós példákat és foglalkozik a különböző egységek és szervek közötti, valamint a nemzetközi együttműködés és koordináció főbb kérdéseivel.

Májusban Ukrajna megkezdte a biometrikus diplomata- és szolgálati útlevelek kiállítását, valamint a biometrikus útlevelek konzulátusokon való kiállítását. A berendezést 98 konzuli képviseleten állították üzembe. Az új biometrikus személyazonosító igazolványok tesztelése most folyik, kiállításukat 2016. január 1-jétől kezdik meg.

Továbbra is fennálló aggodalom, hogy a menedékkérők egyes kategóriái esetében jelenleg gyakorlatnak számító őrizetbe vétel nem az őrizetre vonatkozóan meghatározott jogszabályi okokon alapul. 2015. november 10-én a parlament első olvasatban elfogadta a külföldiekről szóló törvény tervezetének módosításairól szóló jogszabálytervezetet, amely a visszatérési eljárások hatálya alá tartozó személyek őrizete esetében bírósági határozatról rendelkezik. Hasonló biztosítékokat és őrizetet indokoló konkrét okokat lehetne meghatározni az Ukrajnában jogszerűen tartózkodó, nemzetközi védelmet kérelmező személyek őrizetére vonatkozóan.

Az Állami Migrációs Szolgálat belföldi észlelési kapacitását megerősítették. 2015. május 27-én az ukrán kormány állásfoglalást fogadott el, mely szerint 2016. január 1-jétől az Állami Migrációs Szolgálat személyzetét 500 fővel bővítik, köztük olyan tisztviselőkkel is, akiknek feladata az irreguláris migráció elleni küzdelem és a belföldi észlelés lesz. A nyelvi képzések folyamatban vannak. Az Állami Migrációs Szolgálat vizsgálja, milyen további lehetőségek vannak a nemzetközi partnerek bevonására alkalmazottai nyelvi készségeinek fejlesztése érdekében. A 2014-es migrációs profilt frissítették, és 2015. május 5-én közzétették.

Továbbra is végrehajtásra vár a meglévő cselekvési tervre vonatkozó nyomonkövetési rendszer, akárcsak – 2016-tól kezdődően – annak értékelése. Ennek ki kell terjednie a nem kormányzati szervezetek egyértelmű szerepére, valamint a hatékony részvételük elősegítéséhez szükséges megfelelő anyagi támogatásra. Ukrajna számára előnyös lenne, ha egységes nemzeti statisztikai nyomonkövetési rendszert vezetne be az áldozatok azonosítási eljárásának javítása érdekében.

Az ukrán hatóságok hivatalos eljárást vezettek be az áldozatok azonosítására, azonban az azonosítás azon alapul, hogy az áldozatoknak maguknak kell jelentkezniük arra. Az emberkereskedelem elleni küzdelemben részt vevő érintett szervek közötti együttműködés megkönnyítésére nemzeti mechanizmust is kialakítottak. Az emberkereskedelem elleni küzdelem jelenlegi rendszere Ukrajnára származási országként összpontosít, és az emberkereskedelemnek csak néhány külföldi áldozatát azonosították hivatalosan. További figyelmet kell fordítani a belső emberkereskedelemre, különös tekintettel a belső menekültekre.

Az azonosított áldozatok száma továbbra is igen alacsony. November 19-i adatok szerint az ukrán hatóságok 140 embert – 60 nőt, 59 férfit és 21 kiskorút – minősítettek emberkereskedelem áldozatának.

A korrupcióellenes szakpolitikák tekintetében az ötödik jelentésben megállapított előrehaladás – különösen a jogalkotás és az intézmények terén – tovább folytatódott. Fontos előrelépés, hogy a parlament 2015. október 8-án a jelentés ajánlásainak bizonyos aspektusaira irányuló jogalkotási csomagokat fogadott el. A civil társadalom továbbra is kulcsfontosságú szerepet töltött be a korrupció elleni menetrend előmozdításában.

Létrejött a nemzeti korrupcióellenes hivatal, amelynek vezetőjét 2015. április 16-án, nyílt, versenyeztetéses kiválasztási eljárást követően nevezték ki, továbbá 100 nyomozót vettek fel és képeztek ki. A nemzeti korrupciómegelőző hivatal kialakítása tehát jól halad előre. Mindazonáltal a szervezet nem tud teljes mértékben működőképes lenni szakosodott korrupcióellenes ügyészi hivatal nélkül.

Bár az új szakosodott korrupcióellenes ügyészi hivatal kialakítása már megkezdődött, azt még biztosítani kell, hogy függetlenségét és integritását kétséget kizáróan elismerjék. A szakosodott korrupcióellenes ügyészi hivatal vezetői kiválasztási eljárásának hiányosságai – így például az, hogy a kiválasztási bizottság tagjainak és a pályázóknak a jelölésére vonatkozóan nem határoztak meg objektív, igazolható eredményeken alapuló feltételeket – felhívják a figyelmet arra, hogy a vonatkozó jogi és intézményi keretet tovább kell fejleszteni annak érdekében, hogy teljes mértékben garantálják a hivatal függetlenségét és integritását. E célból a hivatal vezetőinek és alkalmazottjainak kiválasztására, kinevezésére és felmentésére irányuló eljárások során a függetlenség és az integritás tekintetében szigorúbb biztosítékokat kell érvényesíteni. A szakosodott korrupcióellenes ügyészi hivatal működőképesé válása elsődleges fontosságú, mivel a magas szinten elkövetett korrupció elleni küzdelem hatékony és független intézményi keretének egyik elengedhetetlen elemét képezi. November 30-án a főügyész kinevezte a szakosodott korrupcióellenes ügyészi hivatal vezetőjét.

A nemzeti korrupciómegelőző ügynökség kialakítása terén történtek előrelépések, különösen az ügynökség új igazgatótanácsának 2015. augusztus 28-i megválasztása óta. A kormány a tervek szerint 2015 decemberében hagyja jóvá az öttagú igazgatótanácsot. A korrupció megelőzéséről szóló, 2014 októberében elfogadott törvény 2015. április 26-án lépett hatályba. A törvény rendelkezik a vagyonnyilatkozatok ellenőrzésére szolgáló mechanizmusokról – e feladatokat a nemzeti korrupciómegelőző ügynökség végzi majd. A nemzeti korrupciómegelőző ügynökség kezeli majd a vagyonnyilatkozatok internetes portálját is, amelyet jelenleg fejlesztenek. 2015. október 8-án jogszabályt fogadtak el a politikai pártok finanszírozásáról. A parlament 2015. október 8-án első olvasatban elfogadta a nemzeti vagyon-visszaszerzési hivatalról és a vagyonkezelő hivatalról szóló törvény tervezetét. November 10-én a parlament második olvasatban a vagyon-visszaszerzési eljárások javítására irányuló jogszabályokat fogadott el, közelebbről a nemzeti vagyon-visszaszerzési hivatalról és a vagyonkezelő hivatalról, a vagyonvisszaszerzésről, valamint a harmadik féltől történő speciális elkobzásról szóló törvénytervezetet. A kormány által javasolt formában a jogszabálytervezetek rendelkezéseket tartalmaztak egy vagyon-visszaszerzési hivatal létrehozásáról, ezen belül a befagyasztott vagy elkobzott vagyoni eszközökre vonatkozó kezelési feladatkörről, valamint a befagyasztási és elkobzási eljárásról is. A parlament által elfogadott több szövegmódosítás korlátozta a lefoglalt vagyoni eszközök aktív kezelése tekintetében az ügynökség feladatkörét, valamint a lefoglalásra és elkobzásra vonatkozó rendelkezéseket is.

A jogszabályi és intézményi tekintetben elért előrelépések csak akkor vezethetnek jelentős eredményekhez, ha ezeket teljes körűen végre is hajtják.

Az ukrán vezetés kötelezettséget vállalt az alábbiakra:

– annak biztosítása, hogy a nemzeti korrupcióellenes hivatal és a szakosodott korrupcióellenes ügyészi hivatal 2016 első negyedévére teljes mértékben működőképessé váljon;

– a szakosodott korrupcióellenes ügyészi hivatal függetlenségének és integritásának biztosítása 2016 első negyedévére, többek között az ügyészségről szóló törvény módosítása révén a hivatal vezetőinek kiválasztására és felmentésére vonatkozó megfelelő garanciák bevezetésével;

– annak biztosítása, hogy a nemzeti korrupciómegelőző ügynökség 2016 első negyedévére teljes mértékben működőképessé váljon, továbbá közvetlenül ezt követően megindítsák a korrupció által leginkább veszélyeztetett területeken és pozíciókban dolgozó köztisztviselők esetében a vagyonra és az esetleges összeférhetetlenségre vonatkozó ellenőrzést;