ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
E javaslat célja a közös vállalkozásoknak a Horizont Európa keretében történő létrehozásáról szóló (EU) 2021/2085 tanácsi rendelet jogi rendelkezéseinek módosítása annak érdekében, hogy a Kulcsfontosságú Digitális Technológiák Közös Vállalkozás el tudja látni a kezdeményezéssel kapcsolatos új feladatait. Ez a javaslat a Kulcsfontosságú Digitális Technológiák Közös Vállalkozást egyúttal „csipekkel foglalkozó közös vállalkozásra” nevezi át.

•Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

A csipekkel foglalkozó közös vállalkozás egyesíteni fogja az Unió, többek között a Horizont Európa és a Digitális Európa program, a tagállamok és a meglévő uniós programokhoz társult harmadik országok, valamint a magánszektor forrásait.

A javaslat meghatározza az Európai Csipkezdeményezés keretében előirányzott azon tevékenységeket, amelyek a csipekkel foglalkozó közös vállalkozáson keresztül kerülnek végrehajtásra. A javaslat a Digitális Európa program kiegészítése, amely a digitális kapacitásépítés támogatására szolgál olyan alapvetően fontos digitális területeken, ahol a félvezető-technológia elősegíti a teljesítménynövekedést, többek között különösen a nagy teljesítményű számítástechnika, a mesterséges intelligencia és a kiberbiztonság terén, de emellett a készségfejlesztéshez és a digitális innovációs központok kiépítéséhez is hozzájárul. A javaslat támogatja a kapacitásépítést, hogy megerősítse a fejlett kutatási, tervezési, gyártási és rendszer-integrációs képességeket az élvonalbeli és következő generációs félvezető-technológiák terén. A Digitális Európa program a csipekkel foglalkozó közös vállalkozáshoz egy új, hatodik egyedi célkitűzésen keresztül járul hozzá, amely tematikusan a félvezető-technológiákra összpontosít.

A csipekkel foglalkozó közös vállalkozás a Horizont Európa keretprogramra is épít és kiegészíti azt; a keretprogram a félvezetők területén támogatja a tudományos indíttatású kutatást, technológiafejlesztést és innovációt. A csipekkel foglalkozó közös vállalkozás a határokon átnyúló és nyílt hozzáférésű kutatási, fejlesztési és innovációs infrastruktúrákba irányuló beruházások támogatására fog összpontosítani, amelyeket azért hoznak létre az Unióban, hogy lehetővé tegyék a félvezető-technológiák Európa-szerte történő kifejlesztését. A Horizont Európa által támogatott kutatási és innovációs tevékenységekből származó új félvezető-technológiák a csipekkel foglalkozó közös vállalkozás által támogatott kapacitásépítési tevékenységek révén fokozatosan bevezethetők és elterjeszthetők. A csipekkel foglalkozó közös vállalkozás keretében létrehozott technológiai kapacitásokat viszont a kutatási és innovációs közösségnek is rendelkezésére fogják bocsátani, többek között a Horizont Európa keretében támogatott tevékenységek számára is.
INDOKOLÁS

1.A JAVASLAT HÁTTERE

•A javaslat indokai és céljai

A 2017–2021-es jegyzőkönyv lehetővé tette az uniós flotta számára, hogy a mauritiusi vizeken tonhalra és makrahalalkatúakra irányuló halászatot folytasson, és a halászati lehetőségek indikatív éves szintjét 4 000 tonnában állapította meg. E tekintetben a jegyzőkönyv legfeljebb hat hónappal történő meghosszabbításáról szóló, levélváltás formájában létrejött megállapodás 2 000 tonnában állapítja meg a halászati lehetőségek indikatív szintjét, valamint rendelkezik a hozzáféréshez nyújtott uniós pénzügyi hozzájárulás ezen indokolás 4. pontjában foglaltak szerinti, ennek megfelelően történő kiigazításáról.

•Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

A halászati politika reformjának prioritásaival összhangban a 2017–2021-es jegyzőkönyv alkalmazásának meghosszabbításáról szóló, levélváltás formájában létrejött megállapodás a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvélemények alapján és az IOTC ajánlásai alapján továbbra is halászati lehetőségeket biztosít az uniós hajók számára a mauritiusi vizeken. A megállapodás azt is lehetővé teszi az Európai Unió és a Mauritiusi Köztársaság számára, hogy továbbra is minél szorosabban együttműködjenek a mauritiusi vizeken a halászati erőforrások felelősségteljes kiaknázásának előmozdítása érdekében, és mindkét fél érdekében támogassák a Mauritiusi Köztársaság azon erőfeszítéseit, amelyek az ország halászati ágazatának fejlesztésére irányulnak. Emellett a Mauritiusszal folytatott folyamatos együttműködés stratégiai jelentőségű az Unió régión – és különösen az IOTC-n – belüli szövetségei és pozíciója szempontjából is.
A többéves pénzügyi keret

7. FEJEZETÉBE

bele nem tartozó előirányzatok részösszege

of the multiannual financial framework
(1) Eltérő rendelkezés hiányában az e mellékletben felsorolt minden szennyező anyagot össztömegével, vagy – amennyiben a szennyező anyag anyagok egy csoportja – a csoport össztömegével kell jelenteni. (2) A gondolatjel (—) azt jelzi, hogy a kérdéses paraméter és elem nem jár jelentéstételi kötelezettséggel. (3) A hidrogén-fluorkarbonok össztömege: a HFC23, HFC32, HFC41, HFC4310mee, HFC125, HFC134, HFC134a, HFC152a, HFC143, HFC143a, HFC227ea, HFC236fa, HFC245ca, HFC365mfc összege. (4) A perfluorkarbonok össztömege: a CF4, C2F6, C3F8, C4F10, c-C4F8, C5F12, C6F14 összege. (5) Az ózonréteget lebontó anyagokról szóló, 2009. szeptember 16-i 1005/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 286., 2009.10.31., 1. o.) I. mellékletének VIII. csoportjában felsorolt anyagok össztömege, beleértve izomereiket is. (6) Az 1005/2009/EK rendelet I. mellékletének I. és II. csoportjában felsorolt anyagok össztömege, beleértve izomereiket is. (7) Az 1005/2009/EK rendelet I. mellékletének III. és VI. csoportjában felsorolt anyagok össztömege, beleértve izomereiket is. (8) Minden fémet az elem össztömegével kell jelenteni a kibocsátásban előforduló valamennyi vegyi formájában. (9) Halogénezett szerves vegyületek, amelyeket adszorbeáltatni lehet aktív szénre, kloridokban kifejezve. (10) I-TEQ-ben kifejezve. (11) Az egyedi szennyező anyagokat jelenteni kell, ha a BTEX küszöböt (a benzol, toluol, etil-benzol, xilol paraméterek összege) túllépik. (12) A következő brómozott difenil-éterek össztömege: penta-BDE, okta-BDE és deka-BDE. (13) A fenol és az egyszeresen helyettesített fenolok össztömege összes szénben kifejezve. (14) A levegőbe történő kibocsátások jelentése céljából a policiklikus aromás szénhidrogéneket (PAH-ok) benzo(a)pirénben (50-32-8), benzo(b)fluoranténben (205-99-2), benzo(k)fluoranténben (207-08-9), indeno(1,2,3-cd)pirénben (193-39-5) kell megadni, a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról szóló, 2019. június 20-i (EU) 2019/1021 európai parlamenti és tanácsi rendeletben előírtaknak megfelelően (HL L 169., 2019.6.25., 45. o.). (15) A tributiltinvegyületek össztömege, tributiltintömegben kifejezve. (16) A trifeniltinvegyületek össztömege, trifeniltintömegben kifejezve. (17) A xilol össztömege (ortho-xilol, meta-xilol, para-xilol).
0.4476

ex 7019 61 00 ex 7019 61 00 ex 7019 65 00 ex 7019 65 00 ex 7019 65 00 ex 7019 65 00 ex 7019 65 00 ex 7019 65 00 ex 7019 65 00 ex 7019 66 00 ex 7019 66 00 ex 7019 66 00 ex 7019 66 00 ex 7019 66 00 ex 7019 66 00 ex 7019 66 00 ex 7019 90 00 ex 7019 90 00

11 19 11 12 13 14 15 18 19 11 12 13 14 15 18 19 11 19

Előfonatból készült szövet, epoxigyantával impregnálva, hőtágulási együtthatója a 30 °C-tól 120 °C-ig terjedő hőmérséklet-tartományban (az IPC-TM-650 módszerrel mérve): — legalább 10 ppm/°C, de legfeljebb 12 ppm/°C hossz- és szélességirányban, — legalább 20 ppm/°C, de legfeljebb 30 ppm/°C vastagságirányban, legalább 152 °C, de legfeljebb 153 °C üvegesedési hőmérséklettel (az IPC-TM-650 módszerrel mérve)

0 %

-
A következetes és egységes alkalmazás, valamint a gyakorlati végrehajtás érdekében az alacsonyabb villamosenergia-adómérték nem csak bizonyos meghatározott üzleti felhasználásokra vonatkozna, hanem bizonyos meghatározott nem üzleti felhasználásokra is, amelyre amúgy a finn I. kategória szerinti magasabb, 22,53 EUR/MWh adómérték lenne alkalmazandó. E tekintetben kérelmük további alátámasztására a finn hatóságok azt is kiemelték, hogy az irányelv 15. cikke (1) bekezdésének h) pontja lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy adómentességeket alkalmazzanak a háztartások által használt villamos energia tekintetében, miközben országukban a háztartások által felhasznált villamos energia adómértéke továbbra is nagyon magas lenne (a finn I. kategória szerinti adómérték 22,53 EUR/MWh-ban került megállapításra, ami jóval meghaladja az uniós minimumszintet). A kért nemzeti adómérték mindenesetre meghaladná az üzleti felhasználás tekintetében az energiaadó-irányelvben meghatározott minimális adómértéket.

Az irányelv 19. cikke (1) bekezdésének első albekezdése a következőképpen rendelkezik:

Az előző cikkekben, különösen az 5., 15. és 17. cikkben meghatározott rendelkezéseken felül a Tanács meghatározott politikai megfontolásokból egyhangúlag, a Bizottság javaslatára eljárva bármely tagállam számára engedélyezheti további mentességek vagy kedvezmények bevezetését.

A bizonyos feltételeknek megfelelő hőszivattyúk, elektromos kazánok és újrakeringtető vízszivattyúk által igénybe vett villamos energiára vonatkozó adókedvezmény (a villamos energiára vonatkozó kedvezményes adómérték) lehetőségét az energiaadó-irányelv 19. cikke irányozza elő, amelynek célja lehetővé tenni a kérelmező tagállam számára, hogy meghatározott politikai megfontolásokból az adómértéket érintő további kedvezményt vezessen be. Ilyen meghatározott politikai megfontolásnak tekinthető a fűtési végfelhasználói ágazat villamosításának támogatása, valamint a nem energiahordozók égetéséből származó hőtermelés előmozdítása a kibocsátás csökkentése, valamint a fosszilis és megújuló természeti erőforrásokhoz kapcsolódó megtakarítások elérése érdekében. Finnország célja, hogy 2035-re klímasemlegessé váljon. A kért intézkedés elősegítené e cél elérését.

Finnország azt kérte, hogy az irányelv 19. cikkének (2) bekezdésében előírt maximálisan engedélyezhető időszakra, vagyis 6 évig alkalmazhassa az intézkedést (2022. január 1-jétől kezdve). Elviekben az eltérés alkalmazását kellően hosszú időszakra kell engedélyezni ahhoz, hogy ösztönözze a megcélzott elektromos fűtési megoldásokba történő beruházásokat. Ez az időtartam a lehető legnagyobb jogbiztonságot nyújtja az érintett beruházások számára.
Emellett az Európai Unió és Új-Zéland szoros partnerek. A kapcsolatokról és együttműködésről szóló, 2016. október 5-én aláírt EU–Új-Zéland partnerségi megállapodás a Felek megerősített partnerségét jelképezi, amely révén a közös érdekű kérdésekben folytatott együttműködés mélyebbé és szorosabbá válik, tükrözve a közös értékeket és elveket. A megállapodás nem csupán a kereskedelem megkönnyítéséről rendelkezik, hanem olyan rendelkezéseket is tartalmaz, amelyekben a Felek kötelezettséget vállalnak arra, hogy együttműködnek például a terrorizmus megelőzése és az az elleni küzdelem, a bűnüldözés, a szervezett bűnözés és korrupció, a kábítószerek, a kiberbűnözés, a pénzmosás, a terrorizmus‑finanszírozás megelőzése és az azok elleni küzdelem, a migráció és a menekültügy területén. Az Európai Unió és Új-Zéland a terrorizmus elleni küzdelem világfóruma keretében is egymás partnerei. Ennek a 29 országot és az Uniót tömörítő fórumnak az az általános feladata, hogy a terrorcselekmények megelőzése, leküzdése és üldözése, valamint a terrorizmusra való felbujtás és toborzás megakadályozása révén világszerte csökkentse az emberek terrorizmussal szembeni sebezhetőségét. Ezenfelül az Európai Unió és Új-Zéland a kül- és biztonságpolitikai kérdésekben is szorosan együttműködik, és rendszeres politikai és biztonsági párbeszédet folytat. E párbeszéd keretében gyakran sor kerül miniszteri és vezető tisztviselői szintű konzultációkra. Új-Zéland továbbá részt vett egyes uniós válságkezelési műveletekben, például 2014-ben az EUNAVFOR Atalanta műveletében (az Afrika szarvánál folytatott kalóztámadások elleni küzdelem).
Egyensúlyt kell teremteni a biztonság fokozása és az emberi jogok, köztük az adatok és a magánélet védelme között. A Bizottság gondoskodott arról, hogy a megállapodás megfelelő biztosítékokat nyújtson az egyének magánéletének, alapvető jogainak és szabadságainak védelme tekintetében, valamint jogalapot biztosítson a személyes adatoknak a súlyos bűncselekmények és a terrorizmus elleni küzdelem céljából történő cseréjéhez.

Emellett az Európai Unió és Új-Zéland szoros partnerek. A kapcsolatokról és együttműködésről szóló, 2016. október 5-én aláírt EU–Új-Zéland partnerségi megállapodás a Felek megerősített partnerségét jelképezi, amely révén a közös érdekű kérdésekben folytatott együttműködés mélyebbé és szorosabbá válik, tükrözve a közös értékeket és elveket. A megállapodás nem csupán a kereskedelem megkönnyítéséről rendelkezik, hanem olyan rendelkezéseket is tartalmaz, amelyekben a Felek kötelezettséget vállalnak arra, hogy együttműködnek például a terrorizmus megelőzése és az az elleni küzdelem, a bűnüldözés, a szervezett bűnözés és korrupció, a kábítószerek, a kiberbűnözés, a pénzmosás, a terrorizmus‑finanszírozás megelőzése és az azok elleni küzdelem, a migráció és a menekültügy területén. Az Európai Unió és Új-Zéland a terrorizmus elleni küzdelem világfóruma keretében is egymás partnerei. Ennek a 29 országot és az Uniót tömörítő fórumnak az az általános feladata, hogy a terrorcselekmények megelőzése, leküzdése és üldözése, valamint a terrorizmusra való felbujtás és toborzás megakadályozása révén világszerte csökkentse az emberek terrorizmussal szembeni sebezhetőségét. Ezenfelül az Európai Unió és Új-Zéland a kül- és biztonságpolitikai kérdésekben is szorosan együttműködik, és rendszeres politikai és biztonsági párbeszédet folytat. E párbeszéd keretében gyakran sor kerül miniszteri és vezető tisztviselői szintű konzultációkra. Új-Zéland továbbá részt vett egyes uniós válságkezelési műveletekben, például 2014-ben az EUNAVFOR Atalanta műveletében (az Afrika szarvánál folytatott kalóztámadások elleni küzdelem).
5.EGYÉB ELEMEK

•Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai

A javasolt szállítási felhatalmazó rendelet a hatálybalépését követően teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó lesz valamennyi tagállamban.

A javasolt szállítási felhatalmazó rendelet 6. cikke értelmében a Bizottság ötévente jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a szállítási felhatalmazó rendelet alkalmazásáról. Ezenkívül a javasolt szállítási felhatalmazó rendelet 5. cikkében említett Állami Támogatások Tanácsadó Bizottsága számára megfontolás céljából előzetes jelentéstervezetet nyújtanak be. A javasolt szállítási felhatalmazó rendelet 5. cikkének (1) bekezdése értelmében a Bizottság akkor is konzultál az említett bizottsággal, ha csoportmentességi rendeletet kíván elfogadni, és mielőtt ilyen rendeletet fogad el.
1.5.2.Az Unió részvételéből származó hozzáadott érték (adódhat többek között a koordinációból eredő előnyökből, a jogbiztonságból, a fokozott hatékonyságból vagy a kiegészítő jellegből). E pontban „az Unió részvételéből származó hozzáadott érték” azt az uniós részvételből adódó értéket jelenti, amely többletként jelentkezik ahhoz az értékhez képest, amely a tagállamok egyedüli fellépése esetén jött volna létre.

Ez az Ukrajnának nyújtandó, legfeljebb 1 milliárd EUR összegű makroszintű pénzügyi támogatásra irányuló javaslat az Ukrajnának nyújtandó 1,2 milliárd EUR összegű makroszintű pénzügyi támogatásra vonatkozó (EU) 2022/313 határozatot követi, amely támogatást két részletben, 2022 márciusában és májusában teljes egészében folyósítottak. Ez a makroszintű pénzügyi támogatás megerősíti az Unió közvetlen humanitárius, gazdasági és védelmi támogatásra irányuló fellépéseit, valamint az Unió azon kezdeményezéseit is, amelyek a többoldalú fellépések koordinálására irányulnak, mint például a „Stand-up for Ukraine”. A makroszintű pénzügyi támogatás jellegénél fogva olyan reformok katalizátora is, amelyek megerősítik az ország rövid távú rezilienciáját, és elősegítik a fokozottabb hosszabb távú stabilitást is. Ezek a várt eredmények különösen fontosak Ukrajna számára ebben a kritikus pillanatban.

Az Ukrajnának hitelek formájában nyújtandó további támogatás ebben a szakaszban segítheti az ukrán hatóságokat a háború folytatásából eredő azonnali és legsürgetőbb finanszírozási kihívások leküzdésében. Ezen túlmenően a stabil makrogazdasági keret fenntartására irányuló hatósági erőfeszítések támogatása révén a javasolt makroszintű pénzügyi támogatás növeli az EU Ukrajnával kapcsolatos általános szerepvállalásának hozzáadott értékét, és javítja az országnak nyújtott uniós pénzügyi támogatás egyéb formáinak – köztük a 2021–2027-es jelenlegi többéves pénzügyi keret szerinti külső pénzügyi eszközökön keresztül rendelkezésre álló költségvetési támogatási műveleteknek és vissza nem térítendő támogatásoknak – a hatékonyságát.
Az EU elkötelezett az éhezés megszüntetésére vonatkozó fenntartható fejlesztési cél (2. fenntartható fejlesztési cél) megvalósítása mellett, és partnereivel együttműködve közösen fokozza a támogatást, amely az éhezés megszüntetésére, az élelmezésbiztonság és a jobb táplálkozás megteremtésére, valamint a fenntartható mezőgazdaság támogatására irányul. Ezt a fejlesztési politikáról szóló európai konszenzus is megerősíti. A mezőgazdaság és a vidékfejlesztés kulcsszerepet játszik a szegénység csökkentésében, az élelmezés- és táplálkozásbiztonság növelésében, a gazdasági növekedés ösztönzésében és a környezet védelmében, és mindezt az éghajlatváltozás szem előtt tartásával éri el. Emellett fontos szerepet tölthet be a nemek közötti egyenlőség előmozdításában, valamint a nők és lányok társadalmi szerepének megerősítésében is. A 2. fenntartható fejlesztési cél elérésére irányuló uniós megközelítés a következőkre összpontosít: fellépés az élelmiszerválságoknak legkiszolgáltatottabb személyek rezilienciájának fokozása érdekében, az alultápláltság elleni küzdelem, a jelenlegi és jövőbeli generációk egészséges táplálkozásának és jóllétének biztosítása, a mezőgazdaságba és az élelmiszerrendszerekbe irányuló felelős beruházások ösztönzése és az innováció támogatása.

A 2. fenntartható fejlesztési cél megvalósítása több más fenntartható fejlődési cél ágazatközi előmozdítását is jelenti. A földet (15. fenntartható fejlődési cél), a vizet (6. fenntartható fejlődési cél) és a fenntartható energiát (7. fenntartható fejlesztési cél) az élelmiszerekkel összekapcsoló, a természeti erőforrásokkal való gazdálkodás, a mezőgazdaságot és az éghajlatváltozás közötti szinergiákat megteremtő (13. fenntartható fejlődési cél), illetve a „humanitárius”, a „fejlesztési” és a „konfliktussal/békével” kapcsolatos törekvéseket összekötő nexus módszerek elfogadása megerősíti az ilyen holisztikus megközelítéseket.

A jelenlegi élelmezésbiztonsági válságra adott uniós választ a zöld megállapodás és a „termelőtől a fogyasztóig” stratégia fogja vezérelni, és az a humanitárius, a fejlesztési és a béke iránti törekvések összekapcsolására épül majd. Támogatást kapnak azok az országok, amelyek komoly élelmezésbiztonsági kihívásokkal néznek szembe, amelyeket hátrányosan érintenek Oroszország Ukrajna elleni agresszív háborújának hatásai, továbbá amelyek sérülékeny makrogazdasági helyzetben vannak, és kevés vagy semmilyen tartalékkal nem rendelkeznek ahhoz, hogy megbirkózzanak a helyzettel.

Ezeket a pénzeszközöket a 11. EFA-ra vonatkozó szabályoknak és eljárásoknak megfelelően fogják felhasználni. E pénzeszközök különösen azokat a folyamatban lévő vagy új fellépéseket fogják erősíteni, amelyek az AKCS-államok élelmezésbiztonsági problémáinak kezelésére irányulnak. Az e határozatot követően finanszírozott fellépésekből visszavont pénzeszközök továbbra is az eredeti EFA forrásai maradnak.
•Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

A Bizottság mindig is hangsúlyozta, hogy a kisvállalkozások esetében egyszerűbb szabályozásra van szükség. E tekintetben a Bizottság 2020 márciusában elfogadta a „Kkv-stratégia a fenntartható és digitális Európáért” című közleményt, amelyben elkötelezte magát amellett, hogy folytatja a kkv-k terheinek csökkentésére irányuló munkát. A kkv-k szabályozási terheinek csökkentésére irányuló célkitűzés az említett stratégia egyik pillére. A szóban forgó különös intézkedés az adószabályok tekintetében összhangban van az ilyen célkitűzésekkel. Összhangban van továbbá a helyreállítási stratégiát támogató igazságos és egyszerű adózásra irányuló, 2020. évi cselekvési tervvel is, amely elismeri, hogy az adószabályoknak való megfelelés költségei továbbra is magasak az EU-ban, és hogy ezek a költségek jellemzően lényegesen magasabbak a kisebb vállalkozások esetében, mint a nagyvállalatoknál.
43.

Meténgfélék, kaktuszfélék, cikászfélék, hópáfrányfélék, kutyatejfélék, gnétumfélék, liliomfélék, liliomfafélék, kancsókafélék, orchideafélék, mákfélék, podokarpuszfélék, kürtvirágfélék, Trochodendraceae, bukóspálmafélék, gyömbérfélék Az 1., 4., 14. számú annotációval ellátott növényfajok és az Orchidaceae (orchideák) I. függelékben felsorolt fajai

Az 1. számú annotáció módosítása a következőképpen: Valamennyi rész és származék, kivéve: […] b) a steril konténerben szállított, in vitro szaporított, szilárd vagy folyékony táptalajon levő magoncok vagy szövettenyészetek; A 4. számú annotáció módosítása a következőképpen: Valamennyi rész és származék, kivéve: […] b) a steril konténerben szállított, in vitro szaporított, szilárd vagy folyékony táptalajon levő magoncok vagy szövettenyészetek; A 14. számú annotáció módosítása a következőképpen: Valamennyi rész és származék kivéve: […] b) a steril konténerben szállított, in vitro szaporított, szilárd vagy folyékony táptalajon levő magoncok vagy szövettenyészetek; […] f) a csomagolt és kiskereskedelmi forgalomra előkészített késztermékek,; ez a mentesség nem vonatkozik a faforgácsra, gyöngyre, rózsafüzérekre és faragványokra. A 14. számú annotáció francia nyelvű szövegének f) pontja a következőképpen módosítandó: f) les produits finis conditionnés et prêts pour la vente au détail; cette dérogation ne s’applique pas aux copeaux en de bois, aux perles, aux grains de chapelets et aux gravures. A függelékekben az I. függelékben az orchideafélékhez fűzött zárójeles annotáció módosítása a következőképpen: ORCHIDEAFÉLÉK Orchideák (Minden most következő, az I. függelékben szereplő faj esetében a steril konténerben szállított, in vitro szaporított, szilárd vagy folyékony táptalajon levő magoncokra vagy szövettenyészetekre nem vonatkoznak az egyezmény rendelkezései, kivéve, ha a példányok megfelelnek a „mesterségesen szaporított” kifejezés Szerződő Felek konferenciája által elfogadott meghatározásának)

Kanada

Támogatandó, mivel ez egy szükséges módosítás a CITES függelékeiben szereplő „szilárd vagy folyékony táptalajon lévő” kifejezés és a kivonatoló sorozatok annotációi valamennyi előfordulásának harmonizálása érdekében.
09.1530

ex 2204 21 94 ex 2204 21 95 ex 2204 21 96 ex 2204 21 97 ex 2204 21 98 ex 2204 22 93 ex 2204 22 94 ex 2204 22 95 ex 2204 29 93 ex 2204 29 94 ex 2204 29 95

Bor friss szőlőből, amelynek tényleges alkoholtartalma legfeljebb 15 térfogatszázalék, a habzóbor kivételével

30 000 hl

Albánia, Bosznia-Hercegovina, Koszovó Montenegró, Észak-Macedónia, Szerbia.