EURÓPAI BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 2011.6.1. 
SEC(2011) 672 végleges 
  
A BIZOTTSÁG SZERVEZETI EGYSÉGEINEK MUNKADOKUMENTUMA 
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLÁSA 
amely a következ ő dokumentumot kíséri 
Javaslat 
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE 
az európai szabván yosításról, valamint a 89/686/EGK és a 93/15/EGK tanácsi irán yelv, a 
94/9/EK, a 94/25/EK, a 95/16/EK, a 97/23/EK, a 98/34/EK, a 2004/22/EK, a 2007/23/EK, 
a 2009/105/EK és a 2009/23/EK európai parlamen ti és tanácsi irányelv módosításáról 
{COM(2011) 315 végleges} 
{SEC(2011) 671 végleges}  
 
HU 1   HU Felelősség kizárása:  Ezen összefoglaló csak az összeállításában részt vev ő bizottsági 
szolgálatokat köti, és nem tekinthet ő kötelezettségválla lásnak a tekintet ben, hogy a Bizottság 
döntései milyen végleges formát öltenek. 
1. P ROBLÉMAMEGHATÁROZÁS  
E dokumentum kizárólag az európai szabvá nyosítási rendszerre, amelyben a három 
önálló európai szabványügyi szervezet, a CEN, CENELEC és ETSI kulcsszerepet 
játszik, valamint az IKT te rületén az interoperabilitá sra vonatkozó szabványokra 
vonatkozik. 
A szabványok és a szabványosítás az Eur ópai Unió nagyon ha tékony szabályozási 
eszközei. A szabványok puszta megléte növeli a kereskedelmet a költségcsökkent ő 
hatásuk, valamint a kínálati és a kere sleti oldal között fennálló információs 
aszimmetria csökkentése miatt, különös en a határokon átnyúló ügyletek esetén. 
Számos ökonometriai tanulmány makroökonómiai szinten egyértelm ű kapcsolatot 
állapított meg a gazdaság terén fennálló  szabványosítás, a termelékenység 
növekedése, a kereskedelem és az általános gazdasági növekedés között. A tanulmányok azt mutatják, hogy a meglév ő szabványok évi 1 százalékpont körüli 
arányban járulnak hozzá a GDP-hez. Bár a szabványok és a szabványosítás sokkal 
több előnnyel jár az európai gazdaság számár a, azokat a szabályozás eszközeként 
használják többek között az egységes piac m űködése, a hálózatok és rendszerek – 
különösen az IKT területén – inte roperabilitásának, a magas szint ű fogyasztó- és 
környezetvédelem, valamint a nagyobb innováció és társadalmi befogadás biztosítása 
érdekében. 
Az érdekeltekkel folytatott nyilvános  konzultációk, valamint az Európai 
Parlamentnek az európai szabványosítás jöv őjéről szóló jelentése
1 arra hívta fel a 
figyelmet, hogy bizonyos problémákkal foglalkozni kell. 
Az európai szabványok fontos szerepet  játszanak az ipar i termékek bels ő piacának 
működése során.  Az európai szabványok felvá ltják a gyakran egymásnak 
ellentmondó nemzeti szabványokat, amelye k adott esetben technikai akadályt 
jelentenek a nemzeti piac számára. Az európai szabványok – e hatásvizsgálat 
alkalmazásában – két kategóriába sorolhatók:  
• A Bizottság kérésére úgynevezett „me gbízás” alapján kidolgozott európai 
szabványok , amely esetén európai szabványügyi szervezeteket kérnek fel 
normatív jelleg ű, a megbízásban meghatározott követelményeknek megfelel ő 
műszaki előírások kidolgozására. E szabványok két alkategóriára oszthatók fel: 
– Harmonizált szabványok, amelyek biztosítják, hogy a termékek az 
uniós jogszabályokban megállapított alapvet ő követelményeknek 
megfelelnek. Az európai „harmonizált” szabványnak való megfelelés biztosítja a termékbiztonság el őírt szintjét. A harmonizált szabványok 
alkalmazására azonban még mindig önkéntesen kerül sor, és a gyártó más olyan m űszaki megoldást is alkalmazhat, amely igazolja, hogy a 
                                                
 
1 A7-0276/2010. 
 
HU 2   HU terméke megfelel az alapvet ő követelményeknek. Az európai 
szabványok közül a harmonizált s zabványok aránya az elmúlt két 
évtizedben 3,55 %-ról 2009-re  20 %-ra emelkedett. Ez az adat mutatja, 
hogy a szabványok mint az uniós jogszabályokat kiegészít ő eszközök 
növekvő jelentőséggel bírnak2. 
– Európai politikákat támogató egyéb európai szabványok; 
• A többi európai szabvány elfogadására az uniós jogalkotáson kívül, vállalkozások, 
nemzeti szabványügyi testületek vagy e gyéb érdekelt felek kezdeményezésére 
vagy a Bizottság kérésére került sor.  
1.1. 1. számú probléma: a Bizottság által kért  európai szabványok elfogadása nem 
elég gyors 
Gyorsan változó világunkban és társadal munkban, különösen a rövid termékélet- és 
fejlesztési ciklus jellem ezte ágazatokban, a szabványoknak lépést kell tartaniuk a 
gyors technológiai fejl ődéssel. Néhány érdekelt az európai szabványok 
kidolgozásának teljes folyamatát túl lassúna k tartja, bár a szabványosítás lassúságára 
vonatkozó panaszok kevésbé bírnak jelent őséggel azon technológiák esetén, 
amelyeknél a fejlesztésre és az át csoportosításra hosszú átfutási id ő jellemző. 
Jelenleg a CEN és CENELEC dokumen tumok kidolgozási ideje 21,5 és 36 hónap 
között van, míg az ETSI-nél az átlagos id őtartam 12–24 hónap. A Bizottság kérésére 
kidolgozott szabványok esetén azonban az eg ész folyamat sokkal hosszabb lehet. E 
szabványok esetén a folyamatnak négy f ő szakasza van, ezek: a megbízás 
előkészítése és a 98/34/EK irányelv alapján létrehozott bizottság támogató 
véleménye, a megbízásnak az európai szabvány ügyi szervezet általi elfogadása és a 
szabvánnyal kapcsolatos tevékenység me gkezdése, a szabvány kidolgozása, a 
harmonizált szabványra való hivatkozás közzététele az Európai Unió Hivatalos 
Lapjában  és a kifogással kapcsolatos eljárás. 
1.2. 2. számú probléma: a kkv-k és a társad almi érdekeltek alulreprezentáltsága az 
európai szabványosítási folyamatban 
Több tanulmány is bemutatta, hogy a kkv-k a szabványok és a szabványosítás 
tekintetében számos problémával találkoz nak. Számos érdekelt fél szerint az egyik 
legfőbb probléma az, hogy a kkv-k a szabványos ítás területén – kül önösen európai 
szinten – alulreprezentáltak. Tová bbá, a szabványok gyakran a polgárok 
biztonságával és kényelmével, a hálózatok hatékonyságával, a környezettel és egyéb politikai területekkel kapcso latosak. Bár a szabványok font os szerepet töltenek be a 
társadalomban, az érdekelt társadalmi  csoportok véleményét nem megfelel ően építik 
be az európai uniós szabványosítási fo lyamat során. A kkv-k, valamint a 
szabványosításban érdekelt társ adalmi csoportok nem megfelel ő képviseletének 
megoldása érdekében a kkv-kat, valamint  az érdekelt társadalmi csoportokat 
képviselő szervezetek pénzügyi hozzájárulást ka pnak. A támogatások jogosultsági és 
felhasználási feltételei, valamint az elérhet ő pénzügyi hozzájárulások típusai igen 
                                                
 
2 Részletes ábrák a 3. mellékletben találhatók, míg a 4. melléklet azon uniós jogszabályok áttekintését 
tartalmazza, amelyek az európai szabványokat az alapvet ő követelményeknek való megfelel őség 
vélelmének eszközeként alkalmazzák. 
 
HU 3   HU eltérőek. Egyes szervezeteknek intézkedéshez nyújtott támogatást, míg más 
szervezeteknek m űködési támogatást is odaítélnek.  
1.3. 3. számú probléma: a „fórumok és konz orciumok szabványai”-ra jelenleg nem 
lehet hivatkozni IKT közbeszerzése során  
Az IKT területén az interoperabilitást bi ztosító számos szabványt nem az európai 
szabványügyi szervezetek, hanem nemzetközi fórumok és konzorciumok dolgozták ki. Ez különösen az internet tel és a világhálóval kapc solatos szabványokra jellemz ő. 
Többnyire a magasan képzett szakért ők hiánya miatt a hagyományos szabványügyi 
szervezetek nem foglalkozna k az IKT területével, így jelenleg a nemzetközi IKT-
szabványosítás nagyobb része a hivatalos európai és nemzetközi szabványosítási 
rendszeren kívül zajlik.  
A közbeszerzés során a szabványokra való hivatkozás az innováció el őmozdításának 
fontos eszköze lehet, mindemellett a ható ságok számára biztosítja a feladataik 
elvégzéséhez szükséges eszköz öket különösen az olyan vezet ő piacokon, mint az e-
egészségügy. A közbeszerzés a 2004/18/EK  irányelvnek meg kell, hogy feleljen, 
amely irányelv a hivatalos szab ványoktól megkülönbözteti az egyéb m űszaki 
előírásokat, mert ez utóbbiak esetében megköveteli a funkcionális követelmények 
leírását is. Ha a hatóságok m űszaki előírásukban m űszaki szabványokra hivatkoznak, 
azt is meg kell határozniuk, hogy lehet ővé teszik-e az ajánlattev ők számára annak 
igazolását, hogy – bár a hivatkozott m űszaki szabványnak nem felel meg az ajánlatuk 
– a műszaki előírásnak azonban megfelel. IKT szolgá ltatások és termékek beszerzése 
során azonban további követelmények is el őírhatók. A hatóságoknak az IKT-
stratégiát és -felépítést meg kell határozniuk, így olyan IKT 
rendszereket/szolgáltatásokat, termékeket , valamint ezek olyan elemeit fogják 
beszerezni, ideértve a szervezetek közötti határokon átnyúló interoperabilitást is, 
amelyek megfelelnek a követelményeiknek.  
2. C
ÉLKITŰZÉSEK  
2.1. Általános szabályozási célkit űzések 
A kezdeményezés célja a szabványok és az európai szabványosítás által a bels ő piac 
jobb működéséhez való hozzájárulás növelé se, a növekedés és az innováció 
ösztönzése, az uniós vállalkozások, kül önösen a kkv-k versenyképességének 
előmozdítása.  
2.2. Konkrét célkit űzések 
(1) A Bizottság kérésére kidolgozott szabványok esetén a szabványosítási 
folyamat id őtartamának csökkentése; 
(2) a kkv-k és a társadalmi érdekcsoportok megfelel ő képviseletének 
biztosítása a szabványosítási foly amat során, különösen a Bizottság 
kérésére kidolgozott szabványok esetén; 
(3) az IKT-szabványok alkalmazásának kib ővítése és ezáltal az 
interoperabilitás növelése az IKT-termékekre és -szolgáltatásokra 
 
HU 4   HU vonatkozó integráltabb európai közbe szerzési piac révén, különösen az 
„elektronikus bels ő piac” létrehozásáv al kapcsolatban; 
(4) a meglévő jogi keretrendszerben az e llentmondások megszüntetése. 
3. H ATÁSVIZSGÁLAT  
3.1. 1. számú probléma: az európai szabván yalkotási folyamat nem elég gyors 
3.1.1. 1.0. szakpolitikai lehet őség: alapforgatókönyv 
A fentiekben leírtak szerint. Ez a lehet őség alapként szol gál a többi lehet őség 
értékeléséhez. 
3.1.2. 1.A. szakpolitikai lehet őség: határid ők meghatározása európai szabványok 
kidolgozására.  
Ez a lehet őség azzal az el őnnyel jár, hogy visz onylag rövid id őszakon belül állnának 
rendelkezésre európai szabványok. Ennek el őfeltétele, hogy az európai szabványügyi 
szervezetek elfogadják  a rövidebb határid őket, továbbá a m űszaki szakért őket rá 
tudják bírni arra, hogy több id őt töltsenek egy-egy szabvány kidolgozásával. Ha 
hamarabb áll rendelkezésre egy szabvány, anna k pozitív gazdasági kihatása van, akár 
a szabvány által lefedett termék vagy szol gáltatás körülbelül év i 1 %-os növekedését 
is jelenti.  
Amellett, hogy ezt a lehet őséget kizárólag a Bizottság által kért harmonizált 
szabványokra és európai szabványokra kellene alkalmazni, a hivatalos 
szabványalkotási folyamat felgyorsítás a érdekében az európai szabványügyi 
szervezetek számára megszabott határid ők azonban a szabvány min őségére lehetnek 
negatív hatással. Id őt kizárólag a kisebb arányú konszenzus kialakításával és ennek 
megfelelően valamely köztes konzultációs szak asz rövidítésével (vagy elhagyásával) 
lehet nyerni.  
Az európai szabványokra vonatkozó határid ők meghatározása, és legalább 
ugyanannyi szabvány kevesebb id ő alatt történ ő kidolgozása éves szinten több 
költséggel járhat (például a gyakoribb ülés ek miatt). Szabványonként a becsült éves 
többletköltség körülbelül 150 000–200 000 EUR, ha a szabványt 2 éven belül kellene 
végleges formájában elkészíteni. A fo lyamat meggyorsítása csak akkor lenne 
lehetséges, ha az ipar vagy az egyéb érdekeltek megegyeznek a többletköltség 
megosztásában, vagy azt a Bizottság finanszírozza. Hacsak különös intézkedések megtételére nem kerül sor, az euró pai szabványokra vonatkozó határid ők előírása 
szükségszer űen negatív hatással lenne a kkv-k és az érdekelt társadalmi csoportok 
bevonására.  
3.1.3. 1.B. szakpolitikai lehet őség: a szabványalkotási folyamatot irányító Európai 
Szabványügyi Ügynökség létrehozása  
Ez a lehet őség azzal az el
őnnyel jár, hogy az ügynökséget  az uniós jogalkotó 
felügyelné, és sokkal nehezebb lenne az európai szabványok iránti megbízások elutasítása. Egy új európai szabványügyi  ügynökség létrehozása azt jelentené, hogy a 
harmonizált szabványok iránti kérések prioritásk ént lennének kezelv e. Az igazgatási 
 
HU 5   HU erőforrások és költségek megkett őzésének szintje csö kkenne, és a meglév ő 
szakértelmet összegy űjthetnék, továbbá növekedhetne a kkv-k szabványosítási 
folyamatban való részvétele. 
Ez a lehet őség azonban számos jelent ős hátránnyal jár. Mindenekel őtt, az 
életképességéhez szükség van a nemzeti szabványügyi testületekkel való szoros 
együttműködésre. Támogatásuk nélkül egy európai szabványügyi ügynökség nem 
működhet. Ezenkívül egy ügynökség a valamely m űszaki bizottság feladatainak 
eredményes elvégzéséhez szükséges szakér telmet nem tudná biztosítani. Ennélfogva 
a szakértők közötti konszenzusra mégis szüks ég van, függetlenül attól, hogy egy 
európai szabványügyi szervezet vagy e gy ügynökség égisze alatt végzik-e 
munkájukat. Ez a lehet őség bizonyosan az uniós költségvetés további lényeges 
megterheléséhez vezetne. A Bizottság jelenleg 21,2 millió EUR támogatást nyújt, vagyis a három európai szabványügyi szer vezet összbevételének (44 000 000 EUR) 
körülbelül 47 %-át. Az európai szabvá nyügyi szervezetek bevé telének fennmaradó 
részét a tagdíjak és hozzájárulások adjá k. Figyelembe kell ve nni, hogy a Bizottság 
által kért szabványok száma az európai szabványügyi szerveze tek által kiadott 
dokumentumok meglehet ősen kis részét teszik ki.  
3.1.4. 1.C. szakpolitikai lehet őség: átlátható és egyszer űsített eljárás a harmonizált 
szabványok és más, a Bizottság álta l kért európai szabványok esetén.  
Egy szervezettebb, éves vagy többéves rend szeres programozási folyamat növelné a 
bizottsági szolgálatok munka terhét, de összességében poz itív hatása lenne. Lehet ővé 
tenné az európai szabványügyi szervezetek számára a beérkez ő kérések felmérését, 
és lerövidítené az elfogadás folyam atát, így a harmonizá lt szabványok gyorsabban 
rendelkezésre állnának a piacon a vállalkozások általi alkalmazás céljára. Ez a lehetőség pozitív hatással lenne a bels ő piacra és a vállalkozások (ideértve a kkv-kat 
is) versenyképességére a megbízás kibocsátási id őtartamának körülbelül 6 hónappal 
történő csökkentése révén (a bizottsággal való  külön konzultáció megszüntetésével), 
és a hatékonyság javulásáv al további 6 hónap nyerhet ő a folyamat végén a kifogások 
benyújtása során. Nem állapítható meg nega tív hatás vagy további költség. Bár ennek 
a lehetőségnek összességében pozitív hatása van, a legnagyobb hátránya az, hogy 
csak a harmonizált szabványokra és a Bizo ttság kérésére kidolgozott szabványokra 
lenne alkalmazandó, így az egyéb szabványos ítási tevékenységek gyorsaságára nem 
lenne hatással. 
3.2. 2. számú probléma: a kkv-k és az érdekelt társadalmi csoportok közrem űködése 
az európai szabványosítási folyamatban 
3.2.1. 2.0. szakpolitikai lehet őség: alapforgatókönyv (vagyis a kkv-k és az érdekelt 
társadalmi csoportok képviselet ének pénzügyi támogatása) 
A fentiekben leírtak szerint. Ez a lehet őség alapként szol gál a többi lehet őség 
értékeléséhez. 
3.2.2. 2.A. szakpolitikai lehet őség: a kkv-k és az érdekelt társadalmi csoportok európai 
szabványosítási testületekben való közvetlen képviseletének el ősegítése  
Az egyes kkv-k és az érdekelt társad almi csoportok szabályozással foglalkozó 
műszakilag felkészült alkalmazottainak  a műszaki bizottság ülésein és 
 
HU 6   HU megbeszélésein való hosszú távú részvétele lehet ővé teszi, hogy ez a személyzet 
kivívja a szabványügyi szervezetek elisme rését, és a személyzet közvetlenül 
dolgozhat a folyamat befolyásolásán. A sza bványosítási folyamatban való részvétel a 
javasolt szabvánnyal és hátter ével kapcsolatban nagy m űszaki hozzáértést kíván; a 
résztvevőknek fel kell továbbá készülniük jelent ős idő- és energiabefektetés 
vállalására az új szabványok tárgyával kapcsolatos folyamatban lév ő megbeszélések 
figyelemmel kísérése érdekében. Az általános an elfogadott irányelv  szerint valamely 
műszaki bizottságban vagy munkacsoportban va ló érdemi részvétel alapesetben egy 
adott személy ideje 20 %-án ak ráfordítását követeli meg. 
3.2.3. 2.B. szakpolitikai lehet őség: a kkv-kat és az érd ekelt társadalmi csoportokat 
képviselő szervezetek számára szava zati jog biztosítása az európai szabványosítási 
testületekben  
A CEN-en belüli technikai munkával kapc solatban korlátozott számú képviseleti 
szervezet részére szavazati jogok biztosítása igen pozitív ha tással járhat a kkv-k és az 
érdekelt társadalmi csoportok közrem űködését tekintve. A szavazati joggal 
rendelkez ő más delegáltaknak figyelembe kell ene venniük a kkv-k és az érdekelt 
társadalmi csoportok delegáltja inak álláspontját. Negatív hatás nem állapítható meg. 
A szavazati jognak a nemzeti szabványügyi testületeken kívül más szervezetek 
részére történ ő biztosításáról tárg yalni kell és meg kell állapodni az európai 
szabványosítási testületek tagjaival, ezért e lehet őség megvalósíthatósága 
bizonytalan, magasabb tagdíjat vonhat maga  után, ami növelné a kkv-kat és az 
érdekelt társadalmi csoportokat képvisel ő szervezetek költségeit.  
3.2.4. 2.C. szakpolitikai lehet őség: az európai szabványügyi szervezeteken belül a kkv-kat 
és az érdekelt társada lmi csoportokat képvisel ő szervezetek pozíciójának er ősítése 
működési támogatás nyújtásának lehet ősége révén 
Ez a lehet őség azzal a pozitív hatással jár, hogy lehet őséget biztosít a kkv-kat és az 
érdekelt társadalmi csoportokat képvisel ő szervezetek folyamatos támogatására, így 
megerősíthetik pozíciójukat a szabványosítási folyamatban. Másik pozitív hatása az, 
hogy a m űködési támogatás nagy lendületet adhat az európai szabványügyi 
szervezeteknek, hogy a szabványosítási fo lyamatban továbbra is megbízható 
partnerként tekintsenek e szervezet ekre, így azok véleményét megfelel ően 
figyelembe vegyék az európai szabványokkal kapcsolatos technikai munka során. 
Ebben az esetben azonban szüks ég van a támogatások alapjául szolgáló aktusban a 
degresszivitás elve alóli kivételre. Ez a lehet őség megköveteli továbbá, hogy a 
költségvetési hatóság legalább fenntarts a a költségvetési összegeket, amelyek 
jelenleg több költségvetési tétel között oszlanak meg. Negatív hatás nem állapítható meg. 
3.3. 3. számú probléma: a „fórumok és konz orciumok szabványai ”-ra jelenleg nem 
lehet hivatkozni IKT közbeszerzése során 
3.3.1. 3.0. szakpolitikai lehet őség: alapforgatókönyv 
A fentiekben leírtak szerint. Ez a lehet őség alapként szol gál a többi lehet őség 
értékeléséhez. 
 
HU 7   HU 3.3.2. 3.A. szakpolitikai lehet őség: a 87/95/EGK tanácsi határozatban meghatározott 
mechanizmus alkalmazásának megújít ása a közbeszerzés és a politika 
vonatkozásában  
Ez a lehet őség azzal az el őnnyel jár, hogy jogszabályi módosításokra nincsen 
szükség, így az uniós jogalkotó és a tagáll amok számára nem merülnek fel igazgatási 
költségek. A fórumok és konzorciumok s zabványainak európai szabvánnyá történ ő 
átalakítása azonban további díjakkal, fela datokkal és költségekkel jár az európai 
szabványügyi szervezetek számára. A költségek jelent ős részét a Bizottságnak 
kellene viselnie, továbbá az európai szabványügyi szer vezetek feladata lenne a 
szabvány felülvizsgálata és aktualizálása. Ezenkívül az 5. cikk (3) bekezdésében említett körülmények már nem felelnek meg a piacon fennálló technológiai helyzetnek. Ez a lehet őség tehát adott esetben a 87/95/EGK határozat 
rendelkezéseinek kiterjeszt ő értelmezését követeli meg. A jogbiztonság hiánya miatt 
a belső piacra, a kkv-kra, a hatóságokra, a fogyasztókra és az innovációra gyakorolt 
hatása elenyész ő lenne. Költségvetési vonz attal azonban nem járna.  
3.3.3. 3.B. szakpolitikai lehet őség: a „fórumok és konzor ciumok szabványai”-ra való 
hivatkozás lehet ővé tétele  
A lehetőség legfőbb előnye az, hogy közbeszerzés céljából a fórumok és 
konzorciumok kiválasztott szabvá nyaira szilárd jogalapon történ ő hivatkozás 
lehetősége várhatóan megtöri a piac szétapró zottsága felé mutató tendenciát, és 
pozitív hatást gyakorol a bels ő piacra, különösen a fórumok és konzorciumok e 
szabványainak megfelel ő termékeket és szolgáltatásokat el őállító, illetve nyújtó 
vállalkozásokra. Ez a lehet őség közvetetten pozitív hatást fejtene ki a hatóságokra, a 
kkv-kra, a fogyasztókra, figyelembe véve a high-tech szórakoztató elektronikai 
termékek hálózati hatásokat mutató elterjedését.  
E pozitív hatások azonban kockázatokat is hordoznak magukban. Az egyik jelent ős 
kockázat, hogy a fórumok és konzorcium ok szabványai saját technológiát 
tartalmazhatnak, amely esetén a tec hnológiára vonatkozó tényleges monopólium a 
technológián alapuló termékek és szolgált atások piacán is tényleges monopóliumhoz 
vezetne. Ez tehát az adott technológia egye tlen szolgáltatónak kedvezne. Szükséges 
lenne ezért, hogy a fórumok és konzor ciumok szabványai legalább a FRAND 
szellemitulajdon-jogok irányelveire figyele mmel legyenek, mint ahogyan az európai 
szabványügyi szervezetek is, vagy jogdíjmentesen m űködjenek. Ez az egyike az 
előre meghatározott kritériumoknak és jellemz őknek
3, amelyek alapján a Bizottság a 
szabványokat az érdekeltek segítségével , az érdekeltek széles körét átfogó 
konzultációs „fórumon”, díjazásban részesül ő külső szakértők igénybevétele nélkül 
kiválasztja és értékeli.  
3.3.4. 3.C. szakpolitikai lehet őség: a kiválasztott magánfórumoknak és -konzorciumoknak a 
98/34/EK irányelv szerint elismert szervezetként történ ő elismerése.  
E lehetőség hatásai számos küls ő tényezőtől függenek, ilyen például, hogy a 
kiválasztott fórumok és konzorciumok milyen  mértékben kívánnak elismertek lenni, 
                                                 
3 A lehetséges jellemz ők listáját „Az IKT-szabványosítás modernizálása az Európai Unióban – Az 
előttünk álló út” cím ű Fehér könyv 2.1 pon tja tartalmazza (COM(200 9) 324, 2 009.7.3.) 
 
HU 8   HU és mennyire kívánják magukat a WTO-nak a szabványosításra vonatkozó kritériumai 
vonatkozásában ellen őrzéseknek alávetni. A fórumok és konzorciumok adott esetben 
tartózkodnak az elismerés alkalmazásától az akkreditáció, az id őszakos megújítás 
többletköltsége (pl. a bels ő ellenőrzés költsége), valamint az eljárási 
követelményeknek való megfeleléshez kapcsolódó költségek és a „függetlenségükkel” kapcsolatos megfont olások miatt. Elismerés esetén a 
fórumoknak és a konzorciumoknak a hivatalo s szabványalkotás bizonyos eljárási 
elemeinek meg kellene felelniük, ami lela ssíthatja az új szabványok kidolgozását. A 
magánfórumok és -konzorciumok elismerése jelent ős irányítási és koordinációs 
problémákat vetne fel. A magánfór umok és -konzorciumok tagdíja jelent ős, amely 
elriaszthatja a kkv-kat a szabványosít ási folyamatban való részvételt ől, és 
diszkriminatív tényez őt jelenthet. A kkv-k a konzorci umokban való aktív részvétel 
esetén jelent ős kihívásokkal néznének szembe, ugyanakkor kevesebb problémával 
járna a konzorciumok tevékenységének pa sszív megfigyelése. Következésképpen, 
valószínűleg a nagyobb vállalatok számára jár haszonnal a szabványosításban való 
aktív részvétel. Mindenesetre, ez a lehet őség a fórumok és konzorciumok által 
biztosított eljárási  garanciák alapos vizsgálatát köve teli meg a kiválasztási eljárás 
során.  
Ez a lehet őség többletköltséget eredményez a fórumok és konzorciumok számára, 
különösen a WTO-kritériumoknak való megfelel és igazolása és különösen az eljárási 
követelmények és a „függetlenségükke l” kapcsolatos megfontolások 
vonatkozásában. Elismerésük esetén a fórumoknak és a konzorciumoknak a hivatalos szabványalkotás bizonyos eljárási elemeine k meg kellene felelniük, és teljesíteniük 
kellene az elismert szervezetek részére el őírt kötelezettségeket. Ezen szempontok 
egyike sem teremt hozzáadott értéket a szabvány tartalmát és min őségét illet ően. Ez 
a megoldás további forrásokat is igényelne az uniós költségvetésb ől, mivel 
méltányos lenne a valamennyi feltételt teljesít ő szervezetek uniós pénzügyi 
támogatása. 
4. A
 LEHETŐSÉGEK ÖSSZEHASONLÍTÁSA  
A három problématerület szakpolitikai lehet őségeinek összehasonlítására a 
hatékonyság (vagyis milyen mérté kben teljesülnek a konkrét célkit űzések), az 
eredményesség (vagyis milyen költségek mellett teljesülnek) és a más uniós 
politikákkal való kohere ncia kritériuma alapján került  sor. Ennek al apján a következ ő 
lehetőségek választása javasolt: 
• Az 1.A. (határid ők meghatározása az európai szabványok kidolgozására) és az 
1.C. (átlátható és egyszer űsített eljárás a harmonizá lt szabványok és más, a 
Bizottság által kért európai szab ványok esetén) szakpolitikai lehet őség elegye; 
• 2.C. szakpolitikai lehet őség: a kkv-kat és az érdeke lt társadalmi csoportokat 
képviselő szervezetek pozíciójának er ősítése az európai szabványügyi 
szervezeteken belül m űködési támogatás nyújtásának lehet ősége révén. 
• 3.B. szakpolitikai lehet őség: a „fórumok és konzorciumok szabványai”-ra való 
hivatkozás lehet ővé tétele.