[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 16.5.2006

SEC(2006) 596

BIZOTTSÁGI MUNKADOKUMENTUM

ROMÁNIA 2006 májusi monitoring jelentés

{COM(2006) 214 végleges}

BIZOTTSÁGI MUNKADOKUMENTUM

ROMÁNIA 2006 májusi monitoring jelentés

TARTALOMJEGYZÉK

1. BEVEZETÉS 4

2. A POLITIKAI KRITÉRIUMOK 5

2.1. Általános értékelés 13

3. GAZDASÁGI KRITÉRIUMOK 14

3.1. Általános értékelés 18

4. A CSATLAKOZÁSI TÁRGYALÁSOKBÓL SZÁRMAZÓ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK ÉS KÖVETELMÉNYEK 18

4.1. A közösségi vívmányok fejezetei 19

4.1.1. 1. fejezet: Az áruk szabad mozgása 19

4.1.2. 2. fejezet: Személyek szabad mozgása 20

4.1.3. 3. fejezet: A szolgáltatásnyújtás szabadsága 20

4.1.4. 4. fejezet: A tőke szabad mozgása 22

4.1.5. 5. fejezet: Társasági jog 22

4.1.6. 6. fejezet: Versenypolitika 23

4.1.7. 7. fejezet: Mezőgazdaság 24

4.1.8. 8. fejezet: Halászat 28

4.1.9. 10. fejezet: Adózás 29

4.1.10. 13. fejezet: Szociálpolitika és foglalkoztatás 29

4.1.11. 15. fejezet: Iparpolitika 32

4.1.12. 18. fejezet: Oktatás és képzés 32

4.1.13. 20. fejezet: Kultúra és audiovizuális politika 33

4.1.14. 21. fejezet: Regionális politika és a strukturális eszközök koordinálása 33

4.1.15. 22. fejezet: Környezetvédelem 34

4.1.16. 24. fejezet: Bel-és igazságügyi együttműködés 36

4.1.17. 25. fejezet: Vámunió 39

4.1.18. 28. fejezet: Pénzügyi ellenőrzés 40

4.2. A közösségi vívmányok román nyelvre történő lefordítása 42

4.3. Általános értékelés 42

1. BEVEZETÉS

A Romániával folytatott csatlakozási tárgyalások 2004 decemberében sikeresen lezárultak. A Csatlakozási Szerződést 2005 áprilisában írták alá, melyet azóta Románia és 14 tagállam már ratifikált. A szerződés arról rendelkezik, hogy Románia 2007. január 1-jén csatlakozik az Unióhoz, hacsak a Tanács a Bizottság javaslatára nem határoz a csatlakozás 2008. január 1-ig történő elhalasztásáról.

A tárgyalások lezárását követően az Európai Unió úgy határozott, hogy továbbra is szoros figyelemmel fogja követni Románia előkészületeit és eredményeit, valamint hogy e célból a Bizottság továbbra is éves jelentéseket fog készíteni – adott esetben ajánlásokkal kiegészítve – Románia előrelépéseiről a csatlakozás felé.

A Bizottság első ilyen jelentését 2005 októberében nyújtotta be. Ez a jelentés kimutatta, hogy Románia már jól előrehaladt a csatlakozásra való felkészülésben. Számos olyan területet is felsorolt, amelyeken fokozott erőfeszítésekkel kell kiegészíteni az előkészületeket. A Bizottság úgy határozott, hogy fokozza ellenőrzési tevékenységét és 2006 tavaszán újra jelentést fog készíteni.

Ez a jelentés Románia csatlakozási előkészületeit vizsgálja, azon területekre összpontosítva, amelyeken a három koppenhágai csatlakozási kritériumok tekintetében további fejlesztés szükséges. Ennek megfelelően a jelentésnek három fő része van:

- Az első rész azokat a politikai kérdéseket értékeli, amelyekben további fejlesztés szükségét állapították meg.

- A második rész azokat a gazdasági kérdéseket értékeli, amelyekben további fejlesztés szükségét állapították meg.

- A harmadik rész azt értékeli, hogy Románia hol tart a csatlakozási tárgyalásokból eredő kötelezettségvállalások és követelmények teljesítésében.

A jelentés a 2005 októbere óta elért fejlődést, valamint a politikákban, a jogszabályokban és a végrehajtásban még megoldandó hiányosságokat ismerteti. Ez alapján a Bizottság egy ezzel a jelentéssel benyújtott külön közleményben azt vizsgálja, hogy szükséges-e a csatlakozási dátum eltolását javasolni.

Ez a jelentés a 2006. április végi helyzetet tükrözi. A források egész sorára épül. Romániát felkérték, hogy szolgáltasson információkat a felkészültségi állapotáról. A jelentés azokra az információkra is támaszkodik, amelyeket a társulási megállapodás és a Románia igazgatási kapacitását bizonyos területeken felmérő szakértői értékelések[1] keretében szolgáltattak. Figyelembe vették a Tanács vitáit, valamint az Európai Parlament jelentéseit[2] és állásfoglalásait. Adott esetben a Bizottság a különböző nemzetközi szervezetek, nemzetközi pénzügyi intézetek és nem kormányzati szervezetek által készített értékelésekre is épített.

2. A POLITIKAI KRITÉRIUMOK

Bevezetés

A Bizottság megállapítja, hogy Románia 1997 óta folyamatosan megfelel az EU-tagság politikai kritériumainak.

E jelentés célja, hogy értékeljen bizonyos olyan területeket, amelyek az októberi jelentés megállapításai szerint további fejlesztésre szorulnak. Kilenc ilyen területet azonosítottak. Ezek a közigazgatásti reformot, az igazságügyi reform hatékony végrehajtását, a korrupció elleni küzdelmet, az emberkereskedelem elleni küzdelmet, az őrizetbe vett személyek bántalmazását és a börtönkörülményeket, a gyermekvédelmet, a szellemi és fizikai fogyatékkal élők ellátási rendszerét, az ingatlanok hatékony visszaszolgáltatását, valamint a kisebbségek védelmét és integrációját érintik.

Ez a rész mindegyik, hiányosságot mutató területen elemzi a 2005 októberi jelentés óta történt fejlődéseket és Románia csatlakozási felkészültségét.

Közigazgatás

A 2005. októberi jelentés óta a következő területeken történt fejlődés.

A kormány további intézkedéseket fogadott el a politikaalakítás és a koordináció fejlesztésére. A nyilvános politikai kezdeményezések előkészítéséről kézikönyvet adtak ki, amely a hatáselemzés eljárásait írja le. Intézkedéseket hoztak a kormányzati szervek közötti koordináció javítására.

A decentralizációs folyamat folytatódott: a parlament 2006 májusában két törvényt fogadott el, amelyek bizonyos hatalmi körök, költségvetési források és kiadások decentralizációját segítik elő. 2005 végén a kormány sürgősségi kormányrendelettel elfogadta a prefektusi intézmény reformját. A prefektusi poszt politikai megbízottak helyett most már kizárólag magas szintű köztisztviselőknek van fenntartva, akik e tisztükkel párhuzamosan nem vehetnek részt a politikai pártok munkájában.

A köztisztviselők jogállásáról szóló törvény májusban még elfogadás előtt állt a parlamentben. E törvény egyrészt pontosítja a köztisztviselők státuszát, jogait és kötelezettségeit, másrészt a felvételi eljárásokat a helyi hatóságok és az egyes minisztériumok hatáskörébe decentralizálja. A közszolgálat politikától való függetlenítéséhez is hozzájárul a magas szintű köztisztviselők kinevezéséért felelős bizottság felállításával. A Közpénzügyi Minisztériumon belül speciális egységet állítottak fel, amely az EU strukturális alapjainak kezeléséhez indított képzési tevékenységek jobb koordinációját biztosítja.

Bár bizonyos elmaradt kérdésekben még lépéseket kell tenni.

A politikaalakításra vonatkozóan a jogszabály még mindig úgy áll a parlament előtt, hogy nincs hozzá értékelés az összes következményről vagy a végrehajtásához szükséges igazgatási kapacitásról. A jogalkotási folyamatot illetően, a kormány továbbra is „sürgősségi kormányrendeletekkel” viszi keresztül a törvényeket. A szeptember 30. és március 15. közötti időszakban kilencven ilyen szöveget fogadtak el. Ez a parlament rovására erősíti a kormány hatalmát, és csökkenti a jogalkotási folyamat átláthatóságát. A közszféra bértábláinak és karrierstruktúráinak áttekintése a szakmai etika egyik kiemelt jelentőségű kérdése. Az általános képzés koordinációja gyenge.

Összességében véve bizonyos fejlődés történt a közigazgatási reform területén, és a reform jelenlegi ütemét fel kell gyorsítani.

Igazságszolgáltatási rendszer

A 2005 októberi jelentés óta a következő területeken történt előrelépés.

Az igazságszolgáltatási rendszer reformjára vonatkozó stratégia és cselekvési terv végrehajtása folytatódott. 2005 októberében új rendelkezéseket fogadtak el a speciális bírósági osztályok és csoportok megszervezésére és működésére vonatkozóan. 2005 decemberében jogszabályokat fogadtak el annak érdekében, hogy – a bírósági ítéletek végrehajtása érdekében – az alacsony jövedelmű személyek könnyebben fordulhassanak a bírósági végrehajtókhoz. Folyamatban van a jogsegélyrendszer gyökeres reformja.A Legfelsőbb Bíróság polgári kollégiuma előtt álló függő ügyek száma a 2005. szeptemberi 8 569-ről 2006. február végére 6 126-ra csökkent.

Az országban továbbra is mindenütt működik a véletlenszerű ügyelosztási rendszer. Ez hozzájárult a korrupció elleni küzdelemhez, valamint a bírák és az ítéletek pártatlanságának erősítéséhez.

A jog egységesebb értelmezése és a jogbiztonság biztosítása érdekében a fellebbviteli bíróságok most már a Legfelsőbb Bírósághoz küldhetik át a polgári fellebbezéseket. Ma már minden fellebbviteli bíróság, ügyészségi hivatal és elsőfokú bíróság elektronikus hozzáféréssel rendelkezik a jogszabályokhoz. 2006 márciusa óta a bíróságok többsége hozzáfér a Hivatalos Lap elektronikus verziójához. 2006 januárjában a Védelmi és Korrupcióellenes Igazgatóságot, az Igazságügyi Minisztérium félkatonai biztonsági szolgálatát megszüntették.

A Legfelsőbb Bírói Tanács (CSM) felel a bíróságok független és hatékony működésének biztosításáért. Ma már 234 poszttal rendelkezik összesen, amelyből 183 van jelenleg betöltve, és 2006-os működési költségvetése megduplázódott, 7,9 millió eurót tesz ki. Új elnökének és alelnökének 2006. januári kinevezése óta fejlődött a bírói testület és az Igazságügyi Minisztérium közötti együttműködés. A CSM Nyomozóosztálya ma már 50 álláshellyel rendelkezik, ebből 18-at töltöttek be, és megállapodtak a nyomozók felvételi kritériumairól. A CSM olyan rendszert tervezett meg, amely egyedi regisztrációs számmal lát el minden egyes ügyet a pontos statisztikák összegyűjtése és a hatékony forráselosztás megkönnyítése érdekében. Ez a rendszer kísérleti alapon működik néhány bukaresti bíróságon, és a tervek szerint 2006 végére lép működésbe az ország egész területén.

Az igazságszolgáltatás költségvetése továbbra is nő. 2005 novemberében az arra az évre vonatkozó induló költségvetés 18%-kal nőtt, és elérte a 362 millió eurót. A 2006-os költségvetés tovább nőtt és elérte a 403 millió eurót. A bírók, ügyészek és törvényszéki írnokok hátralékos béreit 2005 novemberében teljes mértékben kifizették. A képzés tekintetében, az Institutul Naţional al Magistraturii (Nemzeti Bíraintézet – INM) és a törvényszéki írnokképző iskola 2006-os költségvetése mintegy 35%-kal nőtt. Versenyvizsgákat szerveztek a jelentős jogi tapasztalattal rendelkező pályázóknak, a 2 éves INM program pedig a tervek szerint továbbra is a bírói vagy ügyészi pálya legfőbb kapuja marad. Ezzel megelőzhető a részrehajló kinevezés. További fejlődés történt a bíróságok megüresedett álláshelyeinek betöltése terén, és mára mintegy 380 betöltetlen állás van a 2005 októberi 439-cel szemben, és mintegy 220 törvényszéki írnoki szék üres a korábbi 326-tal szemben. 2006 januárjában a kormány anyagi támogatást nyújtott a további 200 bírósági igazgatási és a további 500 ügyészségi alkalmazott felvételére. A fellebbviteli bíróságokon az összes gazdasági vezetői állást betöltötték.

A bíróságokon a munkakörülmények összességében javultak. Nemzeti programot hoztak létre kilenc bíróság felújítására, és 2006 januárjában szerződést írtak alá további 25 bíróság 2010-ig történő felújítására. 2006 januárjában szerződést írtak alá több mint 15 000 számítógépes munkahelynek és az ahhoz kapcsolódó informatikai felszerelésnek az igazságszolgáltatási rendszer részére történő átadásáról; ezek közül 2006 márciusában szinte mindet felállították, és a tervek szerint 2006 júliusára biztonságos hálózatra fogják rákapcsolni.

Ugyanakkor számos terület további javításokra szorul.

A CSM 14 megválasztott tagja közül nyolc továbbra is csak részmunkaidőben dolgozik, annak ellenére, hogy az ő felelősségük Románia összes bíróját és ügyészét képviselni. Hatnak közülük esetleges összeférhetetlenséggel kell számolnia, mivel vezető tisztségeket töltenek be bíróságokon vagy ügyészségeken. A CSM szerepét tovább kell erősíteni a következő területeken: a modernizálás irányítása a bíróságokon és az ügyészségeken, az ítéletek minőségének ellenőrzése, a bírói jogállású tisztviselők felvétele objektív kritériumai teljes betartásának ellenőrzése és a CSM személyzete. A jogsegélyrendszer reformját véghez kell vinni. Az eljárási kódexet tovább kell ésszerűsíteni. Az alternatív vitarendezési mechanizmusok alkalmazási körét szélesíteni kell. Tovább kell fejleszteni a bíróságok és az ügyészségek humán és pénzügyi erőforrásainak kezelését. Mintegy 600 betöltetlen ügyészségi állás maradt a 2005 októberi 588-cal szemben. A képzés rendkívül szükséges lenne különösen a már alkalmazásban lévő bírák, ügyészek és törvényszéki írnokok számára. Az országban nem mindenhol biztosított még a jog következetes értelmezése minden bírói szinten.

Összefoglalva, jelentős előrehaladás figyelhető meg az igazságszolgáltatási rendszer reformjának területén, különösen igazgatási kapacitásának erősítésében. Romániának fenn kell tartania az igazságügyi reformok végrehajtásának jelenlegi ütemét annak érdekében, hogy továbbra is kézzelfogható eredményeket produkáljon (Lásd még: 24. fejezet – Bel- és igazságügy) .

Korrupció elleni intézkedések

A 2005 októberi jelentés óta a következő területeken történt előrelépés.

2005 decemberében eltörölték a bírósági végrehajtók bűnügyi mentelmi jogát. Ugyanabban a hónapban elfogadták az állami pénzeszközökből kifizetett, vissza nem térítendő, szerződéses finanszírozásról szóló törvényt. A kormány módosításokat nyújtott be a büntető törvénykönyvhöz, köztük a jogi személyek büntetőjogi felelősségére vonatkozó rendelkezésekről. 2006 márciusában a parlament elfogadta a fő korrupcióellenes ügynökség, a Nemzeti Korrupcióellenes Ügyészség (PNA) Nemzeti Korrupcióellenes Igazgatósággá változtatásáról szóló törvényt, és nyomozói hatáskörrel ruházta fel az összes magas szintű korrupciós ügy vonatkozásában, beleértve a parlamenti képviselőket is bevonó korrupciógyanús ügyeket is. 2006 áprilisában a kormány törvényjavaslatot terjesztett elő a politikai pártok finanszírozására vonatkozó jelenlegi szabályok módosításáról annak érdekében, hogy minden finanszírozási forrást tegyenek közzé a Hivatalos Közlönyben. 2005 októbere óta a DNA abbahagyta a kisszerű korrupciós ügyekben való nyomozást, és a közép és magas szinten elkövetett korrupciós ügyekre összpontosított. Hivatalba lépése óta a DNA vezetője értékelte a DNA ügyészeinek és igazságügyi rendésztisztjeinek teljesítményét, amelynek következtében 30 ember hagyta el az intézményt. 15 ügyészt vettek fel, és a 345 megjelölt álláshelyből jelenleg 32 nincs betöltve. A DNA 2006-os költségvetése 14%-kal nőtt.

A magas szintű korrupciós ügyek gyanújában indított pártatlan nyomozások minősége és mennyisége jelentősen nőtt az előző időszakhoz képest. 2005 októbere óta a DNA az ellenzék és a kormánykoalíció tizennégy magas szintű politikai szereplőjének ügyében folytatott nyomozást, akik valamennyien vagy kormánytagok vagy parlamenti képviselők. Ezek a nyomozások eddig négy bűnügyi vádemeléshez vezettek. Néhány ilyen nyomozás azokra a nyilvános vagyonnyilatkozatokra épült, amelyeket mintegy 100 000 köztisztviselőnek kellett benyújtania évente.

2005 októbere óta a DNA további 89 személy ellen emelt vádat, köztük bírók, ügyvédek, rendőrtisztek, számos, a nemzeti és regionális közigazgatásban végrehajtó pozíciót betöltő köztisztviselő, valamint magánvállalatok igazgatói ellen. Ebben az időszakban a bíróságok a korábbi PNA nyomozások alapján 77 személy ellen mondtak ki elsőfokú ítéletet, és további 102 esetben jogerős ítéletet. Világosan érzékelhető mennyiségi javulás is történt a DNA nyomozásaiban, nevezetesen az előző vezetés alatt tisztázatlan okok miatt lezárt nyomozások újraindításával. A DNA-nak megvan a magas szintű korrupciós ügyekben történő hatékony nyomozások levezetéséhez szükséges személyzete, pénzügyi erőforrása és képzési kapacitása. A korrupció elleni küzdelemben szerepet vállaló számos ügynökséggel együttműködési jegyzőkönyvet is írt alá.

2005 októberében a Közigazgatási és Belügyminisztériumon belül a Korrupcióellenes Igazgatóság (DGA) megkezdte működését, és mára kizárólagos illetékessége van a minisztériumi dolgozók feddhetetlenségi vizsgálatainak megtervezésében és levezetésében. A DGA azóta 754 nyomozást folytatott 1859 személlyel kapcsolatban, és 74 minisztériumi alkalmazottakkal kapcsolatos ügyet adtak át a DNA-nak nyomozásra, ami az előző évhez képest 185%-os növekedést jelent. Megnyitották a DGA regionális irodáit, amelyek szükséges esetén szorosan együttműködnek a DNA regionális irodáival.

Ugyanakkor számos terület maradt rendezetlenül.

A jogalkotási oldalon késett a jelenlegi stratégia és cselekvési terv 47 lépése közül 3 lépés végrehajtása, amelyek a parlament elfogadására váró fontos törvényektől függenek. Nem fogadtak még el olyan jogszabályokat, amelyek a vagyonnyilatkozatok ellenőrzésével foglalkozó független ügynökséget hoznának létre. A parlamentnek még el kell fogadnia a büntetőeljárási törvénykönyvnek a jogi személyek büntetőjogi felelősségére vonatkozó módosításait.

A parlament elutasította a DNA azirányú kérelmét, hogy egy képviselő lakását átvizsgálhassa. 2006 februárjában a Szenátus megpróbálta megakadályozni, hogy a DNA a képviselőkkel kapcsolatban nyomozást folytasson. A Szenátusban kísérleteket tettek arra, hogy megváltoztassák a főügyészek kinevezési és visszavonási eljárásait. Ez aláásta volna a rendszer elszámoltathatóságát, és csökkentette volna a DNA operatív kapacitását.

Továbbra is biztosítani kell, hogy minden bíró kellő szakmai ismerettel rendelkezzen az olyan összetett gazdasági és pénzügyek meghallgatására és megítélésére, amelyek a DNA privatizációs és közbeszerzési csalásokkal kapcsolatos jelenlegi nyomozásira épülnek. További vádemelésekre, bűnvádi eljárásokra, perekre, ítéletekre és visszatartó erejű ítéletekre van szükség. A hivatali szféra lakossággal kapcsolatban álló szintjén megjelenő korrupció még mindig aggodalomra ad okot például az egészségügyi és az oktatási szektorban (Lásd még: 24. fejezet – Bel- és igazságügy) .

Összefoglalva elmondható, hogy a korrupció elleni küzdelemben előrelépés figyelhető meg. Az Igazságügyi Minisztérium és a DNA által vezetett reformokat a többi végrehajtó ügynökség, jogalkotó ág és az igazságszolgáltatási rendszer fokozott erőfeszítéseinek kell követnie annak érdekében, hogy a fejlődés visszafordíthatatlanná váljon. Romániának további erőfeszítésekre van szüksége a korrupcióellenes harcban elért fejlődés megerősítéséhez és továbbviteléhez.

Emberkereskedelem

A 2005 októberi jelentés óta a következő területeken történt előrelépés.

2005 októbere óta 10 hálózatot számoltak fel és 567 bűncselekményt regisztráltak. Ez 94 letartóztatáshoz vezetett. Összesen 310, az emberkereskedelemnek áldozatul esett személyt azonosítottak.

2006 januárjában felállították az „emberkereskedelem megelőzésével foglalkozó és az áldozatoknak nyújtott segítséget ellenőrző nemzeti ügynökséget” a megelőző tevékenységek koordinálására és értékelésére, valamint az áldozatoknak nyújtott segítség ellenőrzésére. Az ügynökség a korábbi nemzeti hivatalt váltja fel. Az emberkereskedelem elleni küzdelemre és megelőzésére nemzeti stratégiát és cselekvési tervet hagytak jóvá.

Ugyanakkor számos terület maradt rendezetlenül.

Az emberkereskedelem szempontjából Románia továbbra is tranzitország, illetve kisebb mértékben származási és célország. A nemzeti ügynökséget jelentősen meg kell erősíteni a humán és pénzügyi erőforrás tekintetében, valamint informatikai rendszerrel kell ellátni annak érdekében, hogy a Romániába visszatért áldozatokat regisztrálhassák és azonnali segítségnyújtásban részesíthessék. Az ügynökségek közötti koordinációban továbbra is vannak gyenge pontok. A megbízhatóbb és koherensebb nemzeti statisztikák javítanák az emberkereskedelem ellen küzdő bűnüldöző szervek stratégiai tervezését. Küzdeni kell az emberi petesejt-kereskedelem ellen ahhoz, hogy az önkéntes és ingyenes szövet- és sejtadományozás elve sértetlen maradjon. Az emberi petesejt-kereskedelemmel kapcsolatos nyomozásokat el kell végezni.

Összefoglalva elmondható, hogy az emberkereskedelem terén bizonyos mértékű haladás történt. Az igazgatási és működési kapacitások továbbra is gyengék.

Az őrizetbe vett személyekkel való rossz bánásmód és a börtönkörülmények

A 2005 októberi jelentés óta a következő területeken történt előrelépés.

A jelentéstételi időszak alatt hat nem megfelelő ideiglenes fogdát bezártak, és intézkedéseket hoztak arra, hogy az előzetes letartóztatásban lévő személyeket elválasszák az elítélt foglyoktól. 2006 januárjában a Közigazgatási és Belügyminisztérium úgy határozott, hogy az előzetes letartóztatásban lévő személyeket a rendőrállomások alagsoraiból megfelelőbb helyekre kell szállítani. Intézkedéseket hoznak arra, hogy biztosítsák a foglyok lehető legteljesebb védelmét a fertőző betegségekkel szemben, és hogy e célra külön szakképzett személyzetet vegyenek fel.

Ugyanakkor számos terület további javításokra szorul.

A börtönrendszer tervezett reformjának végrehajtását akadályozza az új büntető törvénykönyv és büntetőeljárási törvénykönyv elfogadásának csúszása. Továbbra is léteznek olyan esetek, ahol a büntetésvégrehajtók foglyokat bántalmaznak, beleértve az erőszak túlzott alkalmazását. Az ilyen panaszok ritkán kerülnek az igazságszolgáltatás elé, és kevés eljárás vezet bármilyen szankcióhoz.

A börtönrendszer szerkezete továbbra is változatlan. Néhány börtönben túlzsúfoltság, valamint szegényes élet- és egészségügyi körülmények uralkodnak. A bebörtönzöttek társadalmi reintegrációját felügyelő központok hálózata még mindig nem rendelkezik ehhez a feladathoz elégséges forrásokkal.

Összességében korlátozott fejlődés tapasztalható az őrizetbe vett személyekkel való rossz bánásmód és a börtönkörülmények területén.

Gyermekvédelem

A 2005 októberi jelentés óta a következő területeken történt előrelépés.

Az új jogi szabályozás bevezetésére cselekvési tervet hajtottak végre, és a szükséges képzéseket is biztosították. A gyermekvédelemre vonatkozó jogszabálycsomag végrehajtása zökkenőmentesen folytatódott. Az intézetben lévő gyermekek száma továbbra is egyenletesen csökken. A nemzeti örökbefogadásra irányuló kérelmek száma ma már magasabb, mint az örökbe fogadható gyermekek száma.

Az új törvény hatályba lépése előtt iktatott „függő” nemzetközi örökbefogadási ügyeket egy gyermekvédelmi csoport rostálta át. Ez a csoport 2006 március végén fejezte be munkáját. Ez az új szabályozás alapján történt, amely összhangban áll az uniós gyakorlatokkal. A 2004 februárja előtti kormánymemorandumok által jóváhagyott kérelmeket átadták a bíróságoknak, akik 1003, 2005 januárja előtt végrehajtott nemzetközi örökbefogadást hagytak jóvá. További 1399, 2004 februárja előtti kormánymemorandumok által nem jóváhagyott kérelmet is egyéni alapon átrostáltak, és a jelentésben kifejtett indokok miatt elfogadhatatlannak nyilvánítottak. Mindkét esetben mindegyik kérelmezőt egyénileg értesítették az ügyben hozott döntésről. A bentlakásos intézményben lévő gyermekek száma csökkent[3], és időközben jelentősen nőtt a pótcsaládoknál[4] vagy gyámságban[5] elhelyezett gyermekek, valamint a gondozók[6] száma.

Ugyanakkor egy hiányos kérdés további fejlesztésre szorul.

Nincs még elégséges szociális segítségnyújtás a terhesség alatt nehézségekkel küzdő anyák számára, és a szülőotthonok sem kellőképpen elérhetők számukra.

Összességében Románia a gyermekvédelem területén jelentős fejlődést tett. A helyzet összességében jelentősen javult.

A szellemi és fizikai fogyatékkal élők ellátási rendszere

A 2005 októberi jelentés óta a következő területeken történt előrelépés.

A kormány 2005 októberében elfogadta a fogyatékkal élők szociális védelméről és társadalmi integrációjáról szóló, a 2006-2013-as időszakra vonatkozó nemzeti stratégiát. Cselekvési tervet állítottak fel a szellemi fogyatékkal élők ellátási rendszerének reformstratégiájára vonatkozóan. 2006 áprilisában elfogadták a mentális egészségről szóló törvény végrehajtási intézkedéseit. Nemzeti mentális egészségi központot hoztak létre az Egészségügyi Minisztérium specializált stratégiai egységeként. 2006 januárjában ágazatok közötti, mentális egészségügyi bizottságot hoztak létre a nemzeti hatóságok és a civil társadalom képviselői közötti párbeszédre.

A fogyatékkal élő emberek védelme érdekében 2005 szeptembere és 2006 februárja között 35 intézményben folytattak vizsgálatokat. Ezek eredményeképpen számos intézmény vezetőinek leváltására és hatékonyságuk javítására irányuló javaslatok születtek.

36, fogyatékkal élő személyek kezelésére szolgáló bentlakásos intézmény átszervezésével 84 új, alternatív közösségi központ jött létre. Nagy hangsúlyt fektettek közösségi alapú pszichiátriai intézmények felépítésére is. Nőttek a szellemi és fizikai fogyatékkal élők ellátási rendszerének pénzügyi forrásai is. Javult az étkeztetési ellátás, és számos pszichiátriai intézményben újjáépítették és megjavították a fűtőrendszereket. Új tantervet vezettek be a pszichiátereknek, és a pszichiáterek száma nőtt.

Ugyanakkor számos terület további javításokra szorul.

Néhány pszichiátriai intézetben az életkörülmények rendkívül szegényesek; a bentlakók közös ágyakban fekszenek, az ellátás és a tevékenységek szegényesek, a szaniterhelyiségek pedig minimális felszereltségűek. Kevés hivatalos követelmény vonatkozik a betegek adatainak kezelésére, az ápolásra és diagnosztizálásra, a felvételre és az elbocsátásra. Az erőszak és a bántalmazás nem egyedi esetek. A fogyatékkal élők számára elérhető szolgáltatások továbbra is elégtelenek, a bentlakásos intézmények minősége pedig további fejlesztésre szorul.

Még nincs elégséges pénzügyi és humánerőforrás a fogyatékkal élőkre vonatkozó új nemzeti stratégia sikeres végrehajtásának biztosítására. A szakképzett munkaerőt tovább kell képezni, hogy mindegyik intézményben, illetve szolgáltatóban a fogyatékkal élők számára valódi felépülési és rehabilitációs programot tudjanak nyújtani. A pszichiátriai kezelést illetően a rehabilitáció, a pszichoterápia vagy a foglalkozásterápia fogalmait gyakran rosszul értelmezik.

Összességében a fogyatékkal élőkkel kapcsolatban történt bizonyos előrelépés, és a fogyatékossági reform jó úton halad. Ami a mentális egészséget illeti, a reformlépéseket fel kell gyorsítani, és nagyobb hangsúlyt kell fektetni a meghozott döntések végrehajtására. Azonnali intézkedések szükségesek a szaniterhelyiségek fejlesztésére, az intézetekben való elhelyezés csökkentésére, a közösségre épülő ellátás létrehozására és a gyógyszerekhez való hozzájutás megkönnyítésére. A jelenlegi intézetekben az élet- és ellátási körülményeket rövid távon az elfogadható normák szintjére kell emelni. Különösen a túlzsúfoltságot kell megszüntetni.

Az ingatlanok visszaszolgáltatása

A 2005 októberi jelentés óta a következő területeken történt előrelépés.

2006 januárjában lejárt a természetbeni visszaszolgáltatásra vagy kártérítésre vonatkozó kérvények benyújtásának határideje. 600 000 kérvényt nyújtottak be, amiből csupán 3 000 vonatkozott pénzbeli kártérítésre. 300 000 kérvényt alaptalanság miatt elutasítottak, 60 000 kérvényt pedig feldolgoztak. A kártérítés megállapításával foglalkozó központi bizottság már megkezdte működését.

Ugyanakkor egy rendezetlen kérdéssel továbbra is foglalkozni kell.

Azok a kritériumok, amelyek meghatározzák, hogy a természetbeni visszaszolgáltatást mikor tekintik lehetetlennek és milyen esetekben nyújtható csupán kártérítés, továbbra is homályosak. A Vagyonkezelő Alap ráadásul még nincs felkészülve az anyagi kártérítésre vonatkozó kérvények ésszerű határidőn belül történő feldolgozására.

Összességében szép fejlődés történt az ingatlan-visszaszolgáltatást levezető igazgatási kapacitás megerősítése és a jogi keret felállítása területén, de a kérvényeket továbbra is lassan dolgozzák fel.

Kisebbségvédelem és a kisebbségek integrációja

A 2005 októberi jelentés óta a következő területeken történt előrelépés.

A „Roma kisebbség társadalmi integrációjának évtizede” elnevezésű cselekvési terv keretében létrehoztak egy romáknak szánt alapot. A romákkal foglalkozó nemzeti ügynökség és a roma nem kormányzati szervezetek közötti kapcsolatok javultak. Csökken a romákkal szembeni általános diszkrimináció és erőszak.

Ugyanakkor számos terület további javításokra szorul.

Az igazgatási keret már felállt, de a területen ezidáig kevés fejlődés történt. A romákkal foglalkozó nemzeti ügynökség koordinációs kapacitása még gyenge. Elégtelen a romák helyzetének javítására irányuló stratégia hatékony végrehajtását biztosító erőfeszítés. Még mindig érkeznek panaszok romák elleni rendőrségi razziákról. Néhány esetben úgy lakoltatnak ki romákat és rombolják le házaikat, hogy bármilyen alternatív elhelyezést biztosítanának számukra. Az ilyen jelenségek elleni küzdelemre irányuló jogszabályok alkalmazása még nem biztosított. Továbbra is aggodalomra ad okot a romáknak a személyazonossági iratokhoz, az egészségügyi ellátáshoz, az oktatáshoz, a munkaerőpiachoz és a szakképzésekhez való hozzáférése. Kampányt kell folytatni annak érdekében, hogy minél több roma személy rendelkezzen személyazonossági igazolványokkal.

A nemzeti kisebbségekről szóló törvénytervezetet a parlament tárgyalja. Ezt szoros figyelemmel kell követni.

Összefoglalva elmondható, hogy csak korlátozottan történt újabb fejlődés a roma kisebbség védelme és integrációja terén. További fejlesztések szükségesek még a romákkal foglalkozó intézmények koordinációjának és igazgatási kapacitásainak, valamint konkrét életkörülményeik területén. További erőfeszítéseket kell tenni a rasszizmus, az összes kisebbséget érintő diszkrimináció, az idegengyűlölet és az intolerancia minden formájának leküzdésére.

2.1. Általános értékelés

Románia megfelel az EU-tagsághoz szükséges politikai kritériumoknak.

A 2005 októberi jelentés óta számos területen fejlődés történt. Jelentős lépéseket tettek az igazságszolgáltatás reformjának területén. Folytatva a 2005-ös igazságügyi reformot, végrehajtó intézkedéseket fogadtak el a speciális bírósági osztályokra és csoportokra vonatkozóan. Az országban továbbra is mindenütt működik a véletlenszerű ügyelosztási rendszer. Ez növelte az igazságügyi rendszer pártatlanságát. A Védelmi és Korrupcióellenes Igazgatóságot, az Igazságügyi Minisztérium félkatonai biztonsági szolgálatát megszüntették. Az igazságügyi rendszer, beleértve a legfelsőbb bírói tanácsot is, mára több erőforrással rendelkezik. A bíróságokon javultak a munkakörülmények.

Románia fejlődést mutat a korrupcióellenes küzdelemben, mert megfelelő struktúrákat állított fel, és jelentős számú, magas szintű korrupciós ügyben indított nyomozást. E nyomozások eredményeképpen négy fontos szereplő ellen emeltek vádat.

A közigazgatási reform keretében a közszolgálati státuszt felülvizsgálták, és decentralizációs jogszabályokat fogadtak el. Bizonyos fejlődés figyelhető meg az emberkereskedelem elleni küzdelemben, valamint a fizikai és szellemi fogyatékkal élők ellátási rendszerében. Románia jelentős fejlődést produkált a gyermekvédelem területén, ahol az általános helyzet alapvetően javult. Fejlődés történt az ingatlanok visszaszolgáltatásának területén is.

Ugyanakkor számos terület további javításokra szorul. Ami az igazságszolgáltatási rendszert illeti, az eljárási törvénykönyveket tovább kell ésszerűsíteni. A Legfelsőbb Bírói Tanácsnak fokoznia kellene igyekezetét, hogy a jog egységes értelmezését előmozdítsa és az ítéletek minőségét ellenőrizze. A bíróságoknak és az ügyészségeknek hatékonyabban kellene felhasználniuk a rendelkezésre álló forrásokat.

A magas szintű korrupció elleni küzdelemben Romániának további erőfeszítésekre van szüksége a korrupcióellenes harcban elért fejlődés megerősítéséhez és továbbviteléhez. Az Igazságügyi Minisztérium és a Nemzeti Korrupcióellenes Igazgatóság (DNA) által vezetett reformokat az összes egyéb állami intézmény által támogatott erőfeszítéseknek kellene követniük ahhoz, hogy a fejlődés visszafordíthatatlanná váljon.

A közigazgatás területén a kormány továbbra is széles körben alkalmaz sürgősségi kormányrendeleteket, ami hátrányos a parlamentre nézve. A közszféra bértáblájának felülvizsgálata a közszféra szakmai etikájának továbbra is kiemelt jelentőségű kérdése. Az emberkereskedelem szempontjából Románia továbbra is tranzitország és kisebb mértékben származási és célország Az őrizetbe vett személyek bántalmazásának eseteit ritkán követik nyomon, és néhány börtönben túlzsúfoltság, valamint rossz élet- és egészségügyi körülmények uralkodnak. Javítani kell az életkörülményeket a pszichiátriai intézményekben. Végre kell hajtani a fogyatékkal élők számára készült nemzeti stratégiát és más politikai kezdeményezéseket. A roma kisebbség társadalmi integrációja még mindig lényeges erőfeszítéseket kíván. További erőfeszítéseket kell tenni a rasszizmus, a diszkrimináció, az idegengyűlölet és az intolerancia minden formájának leküzdésére.

3. GAZDASÁGI KRITÉRIUMOK

Bevezetés

A Bizottság 2005-ös jelentésében megállapította, hogy Románia továbbra is teljesíti a működő piacgazdaság feltételeit, és amennyiben szigorúan végrehajtja strukturális reformprogramját, meg tud majd birkózni az Unión belüli verseny okozta nyomással és a piaci erőkkel. Románia általában véve fenntartotta makroökonómiai stabilitását, mégha az alkalmazott politikák összetétele kevésbé is bizonyult körültekintőnek, valamint aggályokat keltett a közelmúltban elért stabilizációs sikerek fenntarthatóságát illetően. Románia tovább folytatta a strukturális reformprogram végrehajtását, jóllehet nem minden területen egyformán lendületesen.

2005-ben a 2004-es 8,4%-hoz képest 4,1%-kal nőtt a reál GDP. A növekedés lelassulását a mezőgazdaság árvizek miatti, közel 14%-os termelési visszaesése és az ipari termelés növekedésének a versenyképesség csökkenése miatti megtorpanása okozta. A hazai kereslet továbbra is erős maradt, és jelentős külső egyensúlytalanság maradt fenn, mivel a nettó export 5%-os negatív hozzájárulással változtatta a GDP növekedését. 2005 második felében az exportnövekedés és a befektetések megélénkültek. 2005-ben a külkereskedelmi hiány és a folyó fizetési mérleg hiánya tovább nőtt a GDP 9,9%, valamint 8,7%-ára. A közvetlen külföldi beruházás nettó beáramlása magas maradt, a GDP 6,6%-a. A munkaerőpiacok kis javulást mutattak, a fiatal és tartós munkanélküliek száma nőtt.

Ez a szakasz értékeli az egyes rendezetlen területeken a 2005 októberi jelentés óta végbement fejlődést, valamint Románia csatlakozási felkészültségét.

Makroökonómiai stabilitás és az alkalmazott politikák összetétele

A 2005-ös jelentés megállapította, hogy elsőbbséget kell adni az óvatos költségvetési politika és az állami szféra körültekintő bérpolitikája kialakításának. A 2005 októberi jelentés óta a következő területeken történt előrelépés.

2006-ban a dezinflációs folyamat nagyobb lendületet kapott. A központi bank 2006-ban fokozta sterilizációs tevékenységeit, és a monetáris politika mértékét 1%-kal megemelte, ami a pénzügyi feltételek megszorítását eredményezte és a dezinfláció elsőbbségét jelezte. Az általános államháztartási hiány a GDP 0,8%-ára (2005) esett le az alacsonyabb kamatkifizetések, a jövedéki adókból származó bevételek növekedése és a korlátozott tőkebefektetés miatt. Romániának sikerült az árvízi károkat jelentősen helyreállítania, anélkül, hogy ez megnövelt hiányt okozott volna. Az állami beruházási projektek elhalasztása révén a költségvetési politika egészében véve 2005-ben nem lett prociklikus. A 2006-os költségvetés némileg óvatosabb költségvetési politikára való összpontosítást és szigorúbb közhivatalnoki bérpolitikát tükröz. A jogszabályban meghatározott minimálbér mérsékelten, 6,5%-kal emelkedett.

Ugyanakkor számos terület további javításokra szorul.

A monetáris politika 2005 végi meglazulását követően az év végére tervezett inflációs célkitűzést csekély mértékben túllépték, így az 8,6% lett. A központi bank úgy számol, hogy nem tudja tartani a 2006-ra kitűzött inflációs célt a szabályozott árak növekedése, az árvíz élelmiszerárakra gyakorolt hatása és az élénk hazai kereslet miatt. A szigorúbb kötelezőtartalék-követelmények, az óvatossági és adminisztratív intézkedések sem tudták megelőzni a hitelnövekedés újbóli felgyorsulását. A reál pénzpiaci kamatlábak negatívak maradtak, mivel a magasabb tőkebeáramlások kockázata arra kényszerítette a központi bankot, hogy teljes mértékben használja a kamatláb eszközt. Ezért a monetáris politikának elkötelezettnek kellene maradnia a bejelentett inflációs célkitűzések elérése mellett.

A 2005-ös adóreformnak erős prociklikus hatása volt a gazdaságra, és a GDP 1%-át kitevő veszteséget okozott a közvetlen adóbevételekben. A közszféra béreiben történt csúszás, a támogatások és a transzferek 2005-ben a GDP 1%-ához közeli negatív költségvetési hatást okoztak. 2005-ben a közszféra nettó reálbér-emelkedése mintegy 20% volt, és a további növekedéseket még nem vették bele teljesen a 2006-os költségvetésbe. 2005 decemberében a GDP 1,9%-át megközelítő költekezés gyengítette a költségvetési konszolidációt. A költségvetési kockázatok továbbra is jelentősek maradnak, mivel megnövelt kiadásokat terveznek az oktatás, az infrastrukturális beruházások és az árvíz okozta károk további helyreállításának területén. Ezért a költségvetési politikát és a közszféra bérpolitikáját a kitűzött hiánynak megfelelően kell végrehajtani, és elsőbbséget kell adni a jövedelmek tartós megerősítésének. Még ha a termelékenység növekedése le is lassult, és 2005-ban némileg csökkent a versenyképesség, a kollektív nemzeti megállapodás arról döntött, hogy 2006-ban a magánszektorban 12,1%-os minimálbér-emelés lesz, ami hangsúlyozza a bérpolitikáról alkotott háromoldalú konszenzus szükségét.

Összességében a 2005 végén bekövetkezett lazulás után a politikák összetételét 2006-ban megszigorították, és a hatóságok arról tettek bizonyságot, hogy jobban tisztában vannak az óvatos megközelítés szükségével, mert csak így lehet megbirkózni a makroökonómiai kiegyensúlyozatlansággal.

A kiadások reformja és az adómegfelelés

A 2005-ös jelentés megállapította, hogy elsőbbséget kell adni egy világos középtávú költségstratégiának a növekedési potenciál erősítése és az EU-csatlakozásra való felkészülés érdekében. A 2005 októberi jelentések óta a következő területeken történt haladás.

A 2006-os költségvetés világosabban helyez hangsúlyt a valódi gazdasági konvergencia fenntartására és az EU-alapok felszívódási képességének a kiadások átalakításával történő javítására. Folytatódtak a nyugdíjrendszer reformjának előkészületei. Az egészségügyi rendszer reformjában fejlődés történt. Az adóbevételek 2005-ben a költségvetési tervek szerint alakultak. A beszedett HÉA összege, a vámok és a társadalombiztosítási járulékok kedvezően alakultak az erős fogyasztási, import- és bérnövekedések miatt. Az állammal szembeni befizetési hátralékok 2005-ben tovább csökkentek, és 2005 második felében kevesebb új adóhátralékot regisztráltak. A kényszer útján történő behajtás eljárásának ésszerűsítése, a felső kategóriás adófizetők központosított kezelése és az új adósság-átütemezés elvi megszüntetése meghozta a gyümölcsét.

Ugyanakkor egyes, még javításra szoruló területeken további erőfeszítésekre van szükség.

Az államháztartás minőségét befolyásolta, hogy az állami beruházások kiadásai 2005-ben nem érték el a GDP 1,7%-ára tervezett mértéket, hogy részben ellensúlyozzák a közszféra béremeléseit, a magasabb támogatásokat és az árvíz okozta károk helyreállítását. Románia még nem állított fel világos, középtávú kiadási keretrendszert a humántőkére, az infrastruktúrára és az igazgatási kapacitásra irányuló állami kiadások újraelosztásának támogatására. Ez a keretrendszer szükséges a csatlakozáshoz kapcsolódó fiskális rugalmasság biztosításához. A teljes adóhátralék magas maradt, a GDP mintegy 8%-a, illetve az adóbeszedés és az adózási szabályok betartásának javítása érdekében további fejlesztések szükségesek a fiskális fenntarthatóság biztosításához. A nyugdíjreformot még teljes egészében el kell fogadnia a parlamentnek.

Összefoglalva elmondható, hogy a kiadások reformjának területén nem történt különösebb haladás. Ugyanakkor a kormány a növekedési potenciál erősítése érdekében a kiadások átalakítását célozta meg. Az adómegfelelés előmozdításában további fejlődés történt.

Privatizáció és ipari szerkezetátalakítás

A 2005-ös jelentés megállapította, hogy folytatni kell a privatizációs programot és az életképtelen vállalkozások tényleges leépítését. A 2005 októberi jelentések óta a következő területeken történt haladás.

Jelentős előrelépést tettek azzal, hogy egy tiszta és átlátható folyamat után privatizációs szerződést írtak alá a legnagyobb kereskedelmi bankkal (BCR). Az energiaágazat privatizációja lassan haladt előre. Két áramszolgáltatót privatizáltak. 2005 októbere óta az AVAS (Állami Vagyonértékesítő Hatóság) portfoliójában szereplő 18, többségében állami tulajdonú vállalatot vagy privatizáltak vagy számoltak fel. Az állami tulajdonú vállalatokban alkalmazottak számának fokozatos csökkentésére és egy sor kisebb vállalat megszüntetésére irányuló célkitűzéseket elérték. Az adóhatóságok továbbra is felügyelik és behajtják a vállalatok adóbefizetéseit és széles körben sikerült elkerülni az új adósság-átütemezést.

Az energiaágazatban az árnövekedéshez történő hozzáigazítás általában folytatódott. Az energiapiacon a verseny elkezdte meghozni gyümölcsét, és az energia-tranzakciók átláthatósága tovább nőtt egy általános energiatőzsde létrehozása révén. Az energiaszámlák behajtásának fejlesztésére tett erőfeszítések folytatódtak. A bányászati ágazatban folytatódott a foglalkoztatás kiigazítása, és további bányákat zártak be. A vasúti közlekedésben a szerkezetátalakítás és az ellenőrzött béremelés az áruszállító és infrastruktúra-vállalat növekvő pénzügyi teljesítményében mutatkozott meg. A nemzeti légitársaság szerkezetátalakítása 2005-ben nettó profitot hozott.

Ugyanakkor számos terület maradt rendezetlenül.

Az utolsó nagy, állami tulajdonban maradt bank 2005 végére tervezett privatizációja nem történt meg. Románia az áramellátásra, áramtermelésre és földgázkitermelésre vonatkozó privatizációs célkitűzéseit még nem teljesen érte el. Kisebb fejlődés történt a védelmi ágazat vállalatainak privatizációjában. Az állami részesedéssel rendelkező vállalatok teljes száma a 2005 közepén jegyzett 1180-ról 2006 elejére 1233-ra nőtt. Ezt a visszafordulást az okozta, hogy a vállalatok – a privatizációs szerződésekkel kapcsolatos viták miatt – folyamatosan visszakerültek állami tulajdonba. Az öt nagy vállalat 2006. március vége előtti átruházásának célkitűzését nem érték el. Az AVAS kisebbségi részesedéseinek száma alig csökkent. Az AVAS portfoliójában megmaradt vállalatok több mint felét nem ítélték privatizációra alkalmasnak. Ilyen esetben az AVAS végsőként a felszámolási és csődeljáráshoz folyamodhat. Románia úgy határozott, hogy a privatizáció befejezésére előirányzott dátumot 2006 végéről 2007 végére tolja el. A privatizációs és felszámolási tevékenységeket jelentősen fel kell gyorsítani a kijelölt cél elérése érdekében.

A belső piacon folyó verseny megerősítése érdekében a nemzetközi és hazai termelők gázárai közötti rést szűkíteni kell. A hőenergia-ágazat szerkezetátalakítása lassan ment, és az ágazatot továbbra is a magas költségű termelőegységek, a rossz állapotban lévő elosztóhálózat és a tömeges nemfizetés hátráltatják. A 2007-ben a fűtés fogyasztói és termelői árának teljes mértékű összehangolására vonatkozó kötelezettségvállalás betartásának érdekében előre kell hozni az ágazat szerkezetátalakítását. A bányászati ágazatban a strukturális kiigazításoknak a nyereségesség hiányát és a hátralékok felgyülemlését kell orvosolnia. A vasúti közlekedésben további lépések szükségesek a személyszállító vállalat ingatag pénzügyi helyzetének javítására. A bányász- és a vasúti ágazat esetében az állami költségvetés felé való tartozások ismétlődő elengedését meg kell szüntetni.

Összességében a privatizációs folyamat továbbra is lassú ütemben haladt, és az eredmények nem érték el a kormány célkitűzéseit. Némi fejlődés történt az energia-, bányászati és közlekedési ágazat szerkezetátalakításában. További lényeges fejlődés szükséges az ágazatok nagy részét jellemző folyamatos veszteségek, valamint a közvetlen és közvetett támogatásokban való bizakodás megszüntetésére.

Üzleti környezet

A 2005-ös jelentés megállapította, hogy a pénzügyi fegyelem fokozására és a bírói testület működésének lényeges fejlődésére van szükség. A 2005 októberi jelentések óta a következő területeken történt haladás.

Az újabb adó- és társadalombiztosítási hátralékok felgyülemlésének korlátozására tett erőfeszítések folytatódtak, az üzleti fegyelmet pedig az új adósság-átütemezéstől és -elengedéstől való általános tartózkodással erősítették. Ez hozzájárult a kiegyensúlyozott üzleti színtér létrejöttéhez. Lényeges fejlődés történt a bírói testület működésében ( lásd még 24. fejezet – Bel- és igazságügy ). Figyelemre méltó fejlődés történt a csőd- és más felszámolási eljárásoknak a piacról történő kilépés előmozdítására történő felhasználásában. 2005-ben a felszámolással megoldott fizetésképtelenségi ügyek aránya tovább nőtt. Az ügymegoldás általános aránya mérsékelten nőtt. Jelentősen nőtt a befejezett felszámolások száma, és némiképpen nőtt az elindításuktól számított hat hónapos és kétéves időtartam közötti idő alatt megoldott ügyek száma. 2006 áprilisában a csődeljárási kódexet az eljárások egyszerűsítésének és a hitelezők védelme növelésének céljával módosították.

Ugyanakkor számos terület maradt rendezetlenül.

A pénzügyi fegyelmet tovább kell erősíteni. Az ellenőrzött, állami tulajdonú nagyvállalatok csoportja még mindig új hátralékokat halmoz fel. Hiányosságok állnak fenn a csődszabályozási keretrendszerben, és a hitelezők védelme továbbra is gyenge, ami különösen a csődeljárási esetek viszonylag hosszú lefutási idejének és az alacsony visszafizetési aránynak tudható be. Ez kiemeli annak jelentőségét, hogy a csődszabályozási keretrendszer jelenlegi módosítását sikeres végrehajtsák.

Összességében további fejlődés történt a pénzügyi fegyelem javítása területén, és figyelemre méltó fejlődés figyelhető meg a csődeljárásokban még annak ellenére is, hogy folytatódott az újabb hátralékok felhalmozódása, és a csődszabályozási keretrendszerben továbbra is hiányosságok mutatkoznak. A munkaerőpiacok szerény javulást mutatnak: a munkanélküliségi arány viszonylag stabil (7,7% 2005-ben), a fiatal munkanélküliek (23,8% 2005-ben) és a tartós munkanélküliek (4,4% 2005-ben) aránya azonban magas és emelkedik.

3.1. Általános értékelés

Románia működőképes piacgazdaság. Strukturális reformprogramjának erőteljes végrehajtása lehetővé teheti, hogy rövid időn belül teljes mértékben teljesítse a gazdasági kritériumokat. Románia általában véve fenntartotta makroökonómiai stabilitását és a fejlett strukturális reformokat.

A fejlődés a 2005 októberi jelentés óta folytatódott. Megfelelőbb költségvetési, monetáris és bérpolitikákat fogadtak el. Az adózási szabályok betartását erősítették, a vállalati pénzügyi fegyelmet jobban betartják és a csődszabályozási keretrendszer fejlődött. Folytatódott a szerkezetátalakítás az energia-, bányászati és közlekedési ágazatban.

Ugyanakkor a közkiadások reformját folytatni kell, és az adóbevételeket meg kell erősíteni. A strukturális reformok fokozása nevezetesen az energia-, bányászati és közlekedési ágazat folyamatos szerkezetátalakítását és a privatizációs program végrehajtásának előrelendítését igényli. Új területek halmozódnak még, és a csődszabályozás keretrendszere továbbra is hiányosságokkal küzd.

4. A CSATLAKOZÁSI TÁRGYALÁSOKBÓL SZÁRMAZÓ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK ÉS KÖVETELMÉNYEK

Bevezetés

A 2005. októberi jelentésben a Bizottság megállapította, hogy Románia a közösségi vívmányoknak való megfelelés fokában már figyelemre méltó eredményt ért el.

A közösségi vívmányok legtöbb fejezetének Románia vagy eleget tett, vagy előkészületeket tett a csatlakozásig még fennmaradó problémák megoldására. Az ország az alábbi fejezetek esetében már általánosan eleget tett a kötelezettségvállalásoknak: közlekedés, energia, statisztika, gazdasági és monetáris unió, kis- és középvállalkozások, tudomány és kutatás, oktatás és képzés, telekommunikáció, fogyasztóvédelem, külkapcsolatok, közös kül- és biztonságpolitika és uniós költségvetési rendelkezések. E valamennyi fejezetre vonatkozóan megállapítható, hogy Románia kellően felkészült a zökkenőmentes csatlakozásra. Ez a megállapítás érvényben marad. Ráadásul a fejlődés folytatódott például a külkapcsolatok és a fejlesztés területén. Az alábbiakban ezért nem kerül sor az említett fejezetek megvizsgálására; egyedüli kivételt képez az oktatásról és képzésről szóló fejezet, amely területen a felkészülést fel kell gyorsítani.

A többi fejezet néhány olyan kérdésre terjed ki, amelyek Románia részéről fokozottabb erőfeszítéseket igényelnek, illetve néhány esetben azonnali és határozott fellépésekre van szükség annak érdekében, hogy az ország készen álljon a csatlakozásra. Ezeket a kérdéseket az alábbiakban vizsgáljuk, a területeknek megfelelő fejezetekben.

Ez a szakasz ezért áttekintést nyújt valamennyi, még le nem zárt olyan kérdésről, amelyeket Romániának meg kell oldania annak érdekében, hogy a csatlakozásig teljes mértékben készen álljon a közösségi vívmányok végrehajtására.

4.1. A közösségi vívmányok fejezetei

4.1.1. 1. fejezet: Az áruk szabad mozgása

A horizontális és eljárási intézkedéseket illetően, a román szabványügyi testület (ASRO) az Európai Szabványügyi Bizottság (CEN) és az Európai Elektrotechnikai Szabványügyi Bizottság (CENELEC) teljes jogú tagjává vált. 2005 októberében a román akkreditációs szervezet (RENAR) az Európai Akkreditálási Együttműködésről szóló többoldalú megállapodás aláírójaként visszanyerte státuszát a vizsgálati laboratóriumok területén.

A RENAR még nem nyerte vissza státuszát a minőségbiztosítási rendszerek és a termékhitelesítési szervezetek területén. A RENAR adminisztratív kapacitása még jelentős fejlesztést igényel annak érdekében, hogy az uniós szabványok szerint tudjon hitelesítést biztosítani. Ezen a területen a felkészülést fel kell gyorsítani.

A régi megközelítésű jogszabályokat illetően a jó laboratóriumi gyakorlatról szóló közösségi vívmányok végrehajtása előrehaladt. Az emberi felhasználásra szánt gyógyszerekre vonatkozó forgalomba hozatali engedélyek 2006 vége előtti felülvizsgálatára irányuló előkészületek elkezdődtek.

Továbbra is aggodalomra adnak okot az élelmiszerbiztonsággal kapcsolatos jogszabályok és a GMSZ-termesztés. Az élelmiszerekre vonatkozó jogi szabályozok számos fontos területen még nincsenek teljesen összhangban a közösségi vívmányokkal , így az adalékanyagok, az ízesítők, az élelmiszerrel érintkezésbe kerülő anyagok, a táplálék-kiegészítők, a különleges táplálkozási felhasználásra szánt élelmiszerek, a hivatalos ellenőrzések, az ionizáló sugárzás, az ásványvizek és a GMSZ-ek.

A GMSZ-ek hivatalos ellenőrzése hiányzik az egyénileg termesztett és importált GMO-termésből készített élelmiszerek esetében. A címkézési és a nyomon követhetőségi követelményeket teljes mértékben be kell tartani, a mintavételi eljárásokat és az elemzési módszereket fejleszteni, a laboratóriumokat pedig akkreditálni kell. A jó laboratóriumi gyakorlat területén ellenőrző hatóságot kell még kijelölni. A kozmetikai termékek és a műtrágyák területét teljes mértékben össze kell hangolni az uniós előírásokkal. Meghatározott intézkedéseket tartalmazó cselekvési tervet kell elfogadni és végrehajtani annak érdekében, hogy a mezőgazdasági termelők a csatlakozás után ne használjanak többé nem engedélyezett géntechnológiával módosított vetőmagokat. Az előkészületeket jelentősen fel kell gyorsítani annak érdekében, hogy a feldolgozott, GMSZ-eket tartalmazó élelmiszeripari termékeket a csatlakozás pillanatától nyomon követni lehessen, azokat felcímkézzék és ellenőrizzék.

A közbeszerzési rendszer teljes reformjának tekintetében 2006 áprilisában világos és átfogó, egységes közbeszerzési okmányt fogadtak el az uniós szabályokkal összhangban, amely 2006 júniusában lép hatályba. A másodlagos joganyag előkészületben van. Az e-beszerzés területén pozitív fejlesztések történtek. Az új Nemzeti Közbeszerzési Hatóság jól működik és jólképzett személyzettel rendelkezik. A jogorvoslati rendszer fejlődött, de később derül csak ki, hogy a gyakorlatban hogyan működik a vizsgálótanács.

A másodlagos jogszabályokat még végre kell hajtani. További erőfeszítések szükségesek az új jogi keret tudatosítására. Az ex-ante közbeszerzési ellenőrzőrendszer eredményeiről még nincs feljegyzés. Általában véve jól haladnak az ezen a területen folyó előkészületek.

Következtetés

Jelentős haladás történt a közbeszerzés területén, Románia ezen a területen jelenleg általában véve megfelel a csatlakozási tárgyalásokból származó vállalásoknak és követelményeknek. Az előkészületek folynak, a fennmaradó kérdéseket pedig minden bizonnyal megoldják a csatlakozás idejére, ha a felkészülés a jelenlegi ütemben folytatódik.

Fejlődés történt a horizontális és eljárási intézkedések , valamint a régi megközelítésű jogszabályok területén. Fokozott erőfeszítésekre és gyors intézkedésekre van ugyanakkor szükség ezeken a területeken annak érdekében, hogy a csatlakozásig orvosolhassák a hiányosságokat. Különösen az igazgatási kapacitást kell jelentősen fejleszteni, főleg az akkreditáció területén. Sürgős fellépés szükséges az élelmiszerekre vonatkozó jogszabályok átültetésének végrehajtásához, valamint az aggodalmat okozó GMSZ-ek elállításának és értékesítésének ellenőrzéséhez szükséges igazgatási kapacitás fejlesztéséhez. Különösen a kiigazító intézkedéseket tartalmazó cselekvési tervet kell végrehajtani annak érdekében, hogy a csatlakozás időpontjában Románia ezen a területen készen álljon a belépésre.

4.1.2. 2. fejezet: Személyek szabad mozgása

Az állampolgári jogok területén nem történt különösebb fejlődés.

Az Unió polgárainak és családtagjaiknak a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jogáról szóló új közösségi vívmány átültetését még végre kell hajtani. A szavazati jogokat illetően a közösségi vívmányokat még át kell ültetni. Jogszabály-módosítás szükséges még ahhoz, hogy biztosítva legyen, hogy a nem román uniós polgárok az oktatáshoz és a tandíjakhoz való hozzáférés területén a román állampolgárokkal egyenlő bánásmódban részesüljenek. E területen fokozott erőfeszítésekre van szükség.

Következtetés

Az állampolgári jogok területén fokozott erőfeszítésekre és gyors intézkedésekre van szükség ahhoz, hogy a szavazati jogokra és az oktatáshoz való hozzáférésre vonatkozó jogi szabályozást az uniós szabályokkal összehangolják.

4.1.3. 3. fejezet: A szolgáltatásnyújtás szabadsága

Nemzeti és helyi szinten számos törvényt és határozatot módosítottak annak érdekében, hogy kiküszöböljék a letelepedési jogra és a szolgáltatásnyújtás szabadságára vonatkozó korlátozásokat. A jogi és adminisztratív megkötések megszüntetése folyamatban van.

További kiigazítások várhatók az ideiglenes üzleti tevékenységet végző minden természetes és jogi személyre vonatkozó engedélyezési és engedélykiadási eljárások területén, ágazattól függetlenül. Érvényteleníteni kell az olyan törvényeket és igazgatási eljárásokat, amelyek megalapozatlan megkötéseket tartalmaznak, mint például a gyógyszertárak létrehozásának tekintetében. E területen fokozott előkészületekre van szükség.

A bankszektorban a helyzet aggasztóvá vált, mivel az új, szigorúbb tőkekövetelményekről szóló irányelv átültetése továbbra sem biztosított. A végrehajtás előtt elégséges időszakot kell hagyni annak érdekében, hogy mind a bankok, mind a befektetési végek el tudják végezni a szükséges igazodást. Összhangra van szükség a Nemzeti Bank és a Nemzeti Értékpapír Bizottság között annak érdekében, hogy a bankokat és a befektetési cégeket következetesen felül tudják vizsgálni. Fel kell gyorsítani a felkészülést.

Ami a biztosítási ágazatot illeti, a biztosításfelügyeleti bizottság (CSA) számos olyan jogi aktust hagyott jóvá, amelyek a jogszabályok jobb betartását és a biztosítók fejlettebb felülvizsgálatát célozzák. Meghatározott intézkedéseket tartalmazó új cselekvési tervet fogadtak el a kötelező felelősségbiztosítással nem rendelkező gépjárművezetők kiszűrésére. Az információs központot hatékony informatikai felszereléssel látták el. Az adatbázisokat most folyamatosan frissítik és kiigazítják annak érdekében, hogy a kötelező felelősségbiztosítással nem rendelkező gépjárművezetőket ellenőrzés alá tudják vonni. Tudatosságfokozó kampányokat indítottak, és nagyobb számban végeztek közúti ellenőrzéseket.

Ugyanakkor ezt a gépjármű-felelősségbiztosításra vonatkozó cselekvési tervet még végre kell hajtani. A szükséges intézmények többsége még nem kezdte meg működését. A kártérítési szervezetet még nem látták el épülettel vagy pénzügyi forrással. Az információs központnak nincs kellő személyzete a kérdések megválaszolására. A Garanciaalap pénzügyi kapacitását még erősíteni kell. A nemzeti gépjármű-biztosítási iroda pénzügyi függetlenségét meg kell erősíteni. A gépjármű-biztosításokra vonatkozó szabályok betartása nem megfelelő. Fennáll a veszélye annak, hogy Románia nem tudja időben aláírni azt a többoldalú megállapodást, amely a Bizottság számára lehetővé teszi, hogy döntést hozzon a biztosítási igazolások határokon történő ellenőrzéseinek 2006 decemberére való felszámolásáról. Az igazgatási struktúrák még nem teljesen működőképesek és megerősítést igényelnek. A biztosítás területén jelentős mértékben fokozni kell a felkészülést.

A személyes adatok védelméről szóló szabályok betartása fejlődött, és az igazgatási struktúrákat jelentősen megerősítették (Lásd: 24. fejezet – Bel- és igazságügy) .

Következtetés

Jelentős fejlődés történt a személyes adatok védelmének területén. Románia ezen a területen jelenleg általánosan megfelel a csatlakozási tárgyalásokból származó vállalásoknak és követelményeknek.

A bankszektorban a helyzet aggasztóvá vált, mivel most már fokozott erőfeszítések szükségesek az új tőkekövetelmények átültetéséhez, valamint e követelmények egységes alkalmazásának és a bankok és befektetési cégek következetes felülvizsgálatának biztosításához.

Haladás történt a letelepedési jog, a nem pénzügyi szolgáltatások szabad nyújtása és a biztosítási ágazat területén . Ugyanakkor ezeken a területeken további erőfeszítésekre és gyors intézkedésekre van szükség annak érdekében, hogy a csatlakozásig még időben felszámolhassák a hiányosságokat. Különösen fel kell gyorsítani a letelepedésre és a szolgáltatásnyújtás szabadságára vonatkozó megkötések feloldására tett erőfeszítéseket. Fokozott erőfeszítéseket igényel még a gépjárművekre vonatkozó biztosítási szabályok betartása. A tagságra való előkészületek teljesítéséhez a megfelelő intézményeket sürgősen fel kell állítani vagy teljes mértékben működőképessé kell tenni.

4.1.4. 4. fejezet: A tőke szabad mozgása

A pénzmosás elleni küzdelmet illetően, a jelentést tevő egységek egyre jobban ismerik a jelentéstételi kötelezettségeket, és némi fejlődés történt a gyanús ügyletek bejelentésében. Aktívabb ellenőrzőrendszert alkalmaznak a jelentéstételi kötelezettségekkel rendelkező egységek, így a kaszinók és a pénzváltó irodák vonatkozásában.

Bizonyos esetekben – például a szabályozó szervvel nem rendelkező jelentéstevő egységek esetében – még el kell fogadni a módosított pénzmosásellenes törvényt végrehajtó jogi szabályozást. A jogszabályokat össze kell hangolni a pénzmosással és a terrorizmus finanszírozásával foglalkozó Pénzügyi Akció Munkacsoport (FATF) felülvizsgált ajánlásaival. Továbbra is elégtelenek a magánszervezetektől – különösen a bank- és biztosítási szektoron kívülről, például a pénzmosás által különösen sebezhető ingatlan és kaszinók területéről – érkező bejelentések. Továbbra is alapvető félreértések vannak bizonyos jeletéstevő egységek, így a közjegyzők körében. A jelentéstevő egységeknek a pénzügyi hírszerző egység (PHE) által történő felülvizsgálata csupán néhány ágazatra korlátozódott. A PHE ráadásul a működését befolyásoló irányítási és igazgatási problémákkal állt szemben. A PHE-nek további forrásokra és szakértőkre, elsősorban pénzügyi elemzőkre van szüksége. A lánc egységei közötti és más országokkal fenntartott hatékony együttműködést meg kell erősíteni.

A pénzmosásellenes intézkedések hatékonyságát büntetésvégrehajtási problémák akadályozzák ( lásd: 24. fejezet – Bel- és igazságügy ).

Következtetés

Haladás történt a pénzmosás elleni küzdelem területén. Ugyanakkor a hatékony végrehajtás és betartás szempontjából az eredmények még szerények, különösen a tudatosítás, a gyanús ügyek bejelentése és a felügyeleti tevékenységek területén. Fokozott erőfeszítésekre és gyors intézkedésekre van szükség ezen a területen annak érdekében, hogy a csatlakozásig még időben orvosolhassák a hiányosságokat.

4.1.5. 5. fejezet: Társasági jog

A szellemi és ipari tulajdonjogok védelmére vonatkozó, 2005 szeptemberében elfogadott, az igazgatási struktúra és a jogszabályok betartásának fejlesztését célzó nemzeti stratégiát (IPR) és az ehhez kapcsolódó cselekvési tervet végrehajtották. Az új jogi szabályozás lehetővé teszi, hogy a Főügyészség egy speciális osztályán keresztül az IPR-bűnügyekben ex-officio nyomozást és bűnvádi eljárást induljon. A Főügyészség központi koordinációs szervként betöltött szerepét megerősítették. Az összes intézmény és bűnüldözési hatóság közötti információcsere, koodináció és együttműködés fejlődött. Megfelelő intézkedéseket hoztak az ismeretterjesztésre, és folytatódott a hivatali személyzet képzése. Nagy erőfeszítéseket tettek az intézmények közötti kommunikáció fejlesztésére.

Ugyanakkor a biotechnológiai szabadalmak területén még el kell végezni az uniós jogszabályokkal való összehangolást. Emellett megfelelő előkészületeket kell tenni annak érdekében, hogy a kiegészítő oltalmi tanúsítványokra vonatkozó kérelmeket a csatlakozás időpontjától kezdve fel tudják dolgozni. További figyelemfelkeltő intézkedéseket is kell tenni. A kommunikációs erőfeszítéseket fenn kell tartani. Az intézmények és a jogtulajdonosok érdekképviseletét ellátó szervezetek közötti kommunikációt tovább kell fejleszteni. A szellemi és ipari tulajdonjogokkal kapcsolatos bűnözés továbbra is veszélyt és komoly kihívást jelent. Konkrét és kézzelfogható eredményekről nem számoltak be. A közös jogkezelő szervezetek tekintetében további tisztázás szükséges. A szellemi és ipari tulajdonjogok területén tett előkészületeket összességében, beleértve a jogszabályok betartását is, fel kell gyorsítani.

Következtetés

Jelentős haladás történt a szellemi és ipari tulajdonjogok területén. Ugyanakkor fokozott erőfeszítésekre és gyors intézkedésekre van szükség ezen a területen annak érdekében, hogy a csatlakozásig még időben felszámolhassák a hiányosságokat.

4.1.6. 6. fejezet: Versenypolitika

Ami az állami támogatásra vonatkozó jogszabályok betartásának mérlegét illeti, a versenyjogi tanácsnak a támogatási intézkedésekre vonatkozó értékelése és elemzése figyelemre méltóan kedvezőbb. Jelentős fejlődés történt mind az állami támogatásokat nyújtó hatóságok mérsékletessége, mind a versenyjogi tanács ellenőrzése tekintetében; ez utóbbi egy ex-officio nyomozást indított, és további erőfeszítéseket tett az ex-ante bejelentési kötelezettségnek való jobb megfelelés biztosítására. Ez számos megmentési célú támogatással, szerkezetátalakítási támogatással és különösen a vállalatok privatizációjához kötődő támogatási intézkedésekkel kapcsolatos ügyeket érintett.

Sikeresnek bizonyult a pre-konzultációs mechanizmus, amelynek keretében a Bizottság nem hivatalos technikai tanácsot nyújt a határozattervezetekhez elfogadásuk előtt. Állami támogatási kérdésekkel foglalkozó, minisztériumok közötti munkacsoport és magas szintű minisztériumok közötti munkacsoport segíti a versenyjogi tanács munkáját annak biztosításával, hogy bejelentsék az összes minisztérium összes állami támogatási tervét. A versenyjogi tanács elkezdte a jogtalan támogatások visszaszerzéséről szóló határozatainak végrehajtását is.

Az acéliparnak nyújtott állami támogatást illetően, a román hatóságok továbbra is szorosan együttműködnek a nemzeti acélipari szerkezetátalakítási program végrehajtásával foglalkozó bizottsággal. 2005 októbere óta a román versenyjogi hatóság nem engedélyezett támogatást a nemzeti szerkezetátalakítási programban szereplő acélipari üzemeknek. Ugyanakkor a szerkezetátalakítási feltételek és kötelezettségek végrehajtását, valamint a nemzeti szerkezetátalakítási programon kívül az acélipari vállalatoknak nyújtott, meg nem engedett támogatás visszaszerzését fel kell gyorsítani ( lásd még 15. fejezet – Iparpolitika ).

A szerkezetátalakítási ügyekkel, fizetési késedelmekkel vagy a privatizációhoz kapcsolódó intézkedésekkel kapcsolatos összes új támogatási intézkedés ex-ante bejelentése még nem történt meg az előírt szabványok szerint. További intézkedésekre van szükség ahhoz, hogy további fegyelemre neveljék az állami támogatást nyújtó hatóságokat A versenyjogi tanács és az olyan állami támogatást nyújtó hatóságok, mint a Közpénzügyi Minisztérium és az AVAS privatizációs hatóság, közötti együttműködést fejleszteni kell. Ráadásul komoly problémákat engedtek felmerülni számos esetben, s így a társaságok számára újabb támogatás hiányában lehetetlenné vált termelési kapacitásuk és munkaerejük fenntartása.

Következtetés

Az állami támogatásra vonatkozó szabályok betartásának tekintetében szép haladás történt. Ugyanakkor fokozott erőfeszítésekre és gyors intézkedésekre van szükség ezen a területen annak érdekében, hogy a csatlakozásig még időben felszámolhassák a hiányosságokat. Különösen folytatni kell az erőfeszítéseket annak érdekében, hogy a legfőbb érvényben levő támogatási intézkedések értékelését időben el tudják végezni. Az állami támogatást nyújtó hatóságoknak szigorú ex-ante ellenőrzést kell tartani a versenyjogi tanács állami támogatási rendszerei felett.

Az állami támogatásra vonatkozó „ideiglenes eljárás” előírja, hogy a valamely csatlakozó országban adott támogatási intézkedések, amelyek a csatlakozás után is érvényben maradnak, létező támogatásnak minősülnek a 88. cikk (1) bekezdése értelmében. Ezen eljárás tekintetében a csatlakozási okmány V. melléklete előírja, hogy „Románia vonatkozásában az (1) bekezdés c) pontját csak azokra a támogatásokra kell alkalmazni, amelyeket Románia állami támogatásokat ellenőrző hatósága azután az időpont után vizsgált meg, miután a Bizottság – Románia csatlakozási tárgyalások kapcsán vállalt kötelezettségeinek folyamatos ellenőrzése alapján meghozott – határozata szerint Románia államitámogatás-végrehajtási nyilvántartása a csatlakozást megelőző időszakban kielégítő szintet ért el.” A Bizottság monitoring tevékenysége és a román hatóságok által tett erőfeszítések azt mutatják, hogy ezt a szintet már elérték, és a Bizottság ezért 2006 májusától alkalmazni fogja a csatlakozási okmány V. melléklete (1) bekezdésének c) pontját.

4.1.7. 7. fejezet: Mezőgazdaság

Horizontális kérdések

A két kifizető ügynökség általános intézményi kerete már felállt, és összességében az igazgatási kapacitást megerősítették: március végén 3600 személyt vettek fel, magasabb fizetést kapott az EU vidékfejlesztési alapjainak irányításával foglalkozó személyzet, valamint irodákat szereztek, amelyeket most kezdenek el informatikai felszereléssel ellátni. Az ügynökségek szerepét és megbízatását nagyjából meghatározták.

Jelentős hiányosságok állnak fenn továbbra is: nincs elég megfelelő irodahelység, felszerelés, eljárások és informatikai rendszerek. Ráadásul Románia 1400 személy felvételét tervezi. A személyzetet megfelelően ki kell képezni a csatlakozás előtt annak érdekében, hogy feladatát pontosan el tudja látni. A kifizető ügynökségek teljes igazgatási kapacitása és infrastruktúrája továbbra is komoly aggodalomra ad okot, és sürgős megerősítésre vár.

Az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer (IIER) felállítását célzó eredeti főtervet aktualizálták, figyelembe véve a késedelmes végrehajtást. A költségvetést előirányozták, és folyamatban van a személyzet felvétele. A mezőgazdasági üzemnyilvántartás feldolgozása és a hozzá kapcsolódó adatbázis folyamatban van, és regisztrált mezőgazdasági termelők mintegy 75%-ának adatai már szerepelnek az adatbázisban.

A Mezőgazdasági Parcella Azonosító Rendszer (MePAR) még nem állt fel. Bár az összes légi felvétel rendelkezésre áll, az ország 36%-áról hiányoznak az ortofotók és a blokkok digitalizálása az ortofotók kb. 40%-ára történt meg. A mezőgazdasági termelők és a MePAR blokkjai közötti kapcsolat felállításának munkálatai most kezdődtek el. Ez ahhoz szükséges, hogy a mezőgazdasági termelőket elláthassák a referenciaparcellák határait mutató kartográfiai anyagokkal, amelyek tartalmazzák az egységes azonosítási számot és a kérdéses területet. Ez jelentős munkát jelent, különösen a várható kedvezményezettek magas számára való tekintettel. Sok eljárást és kézikönyvet kell még létrehozni, beleértve a jó mezőgazdasági és környezetvédelmi feltételek végrehajtását és a legkevésbé kedvelt területek meghatározását. A hardver megvásárlását és az IIER szoftver fejlesztését sürgősen fel kell gyorsítani. A fejlődés jelenlegi ütemében az IIER/MePAR rendszer nem lesz teljes mértékben működőképes a csatlakozásra.

A kereskedelmi mechanizmusokra vonatkozó jogszabályok esetében további összehangolás szükséges. Bevezették az export- és importengedélyek egyszerűsített verzióját és a bizonyos mezőgazdasági termékek importjára és exportjára vonatkozó garanciarendszert. Szervezetet állítottak fel e célra, és folyamatban van a személyzet felvétele. 2006 márciusában a kifizető ügynökség átvette az import- és exportengedélyek kibocsátási jogkörét. Együttműködési jegyzőkönyvet írtak alá a Nemzeti Közegészségügyi, Állategészségügyi és Élelmiszerbiztonsági Hatósággal.

Ugyanakkor a kereskedelmi mechanizmusok fő szereplői közötti együttműködés továbbra is gyenge. Ez vonatkozik az export- és importengedélyekkel foglalkozó szervezetekre, valamint a visszatérítések kifizetéséért felelős szervekre, a vámhatóságokra, az ex-post adminisztratív ellenőrzésekért felelős szervre és a Nemzeti Közegészségügyi, Állategészségügyi és Élelmiszerbiztonsági Hatóságra. A kifizető ügynökség még nem vette át a kereskedelmi mechanizmusok felelősségi körét. A kereskedelmi mechanizmusok területén a felkészülést fel kell gyorsítani.

A minőségpolitika területén nem történt jelentős fejlődés. E területen fokozott erőfeszítésekre van szükség.

Közös piacszervezések (CMO-k)

Ami a CMO-kat illeti, némi fejlődés történt az ágazatok többségében, bár e piaci szervezeteknek az uniós szabályok betartásához szükséges hatékony és adminisztratív struktúrája továbbra sem működik. Ráadásul további személyzet felvételére, megfelelő képzésre és a piaci ágazatokkal foglalkozó különböző intézményekre vonatkozó eljárások világos meghatározására van szükség.

A kifizető ügynökségen belül felállítottak egy osztályt a szántóföldi növényekkel kapcsolatos piaci intervenciókra, az azonban nem rendelkezik kellő személyzettel. Árbejelentő rendszert dolgoztak ki, amelyet most vezetnek be.

A cukor területén nem történt különösebb fejlesztés. A kifizető ügynökségben az e kérdéssel foglalkozó személyzet továbbra sem elégséges.

A gyümölcsök és zöldségek területén eredményeket értek el a friss gyümölcsök és zöldségek minőségellenőrzése és a marketingszabványok vonatkozásában. Haladás történt még a termelők elismeréséért felelős igazgatási struktúra tekintetében.

A kereskedők nyilvántartása fejlődött; a megfelelő adatbázist havonta frissítik, és elkezdődött a mezőgazdasági termelők árainak összegyűjtése. A felügyelő hatóság továbbra sem rendelkezik kellő személyzettel, a felügyeleti eszközök fejlesztésre szorulnak és kezdeti stádiumban van a felügyeleti rendszerek kockázatelemzése.

Új jogi szabályozást fogadtak el a borra és a bortermelőkre vonatkozó piaci intervenciós mechanizmusok bevezetésének érdekében. A szőlőkatasztert az IIER-rel kompatibilissá kell tenni.

A tej ágazatra vonatkozó jogszabályi keretrendszert általánosan elfogadták, a kvótarendszer kezelésére szolgáló intézményi struktúrát felállították azzal, hogy létrehozták a tejkvóta szolgálatot és hét regionális irodáját, valamint a tanácsadó Nemzeti Tejtanácsot.

Bár ezek a struktúrák még nem működőképesek. További erőfeszítések szükségesek a személyzet, a felszerelés és az ezen egységek és a kifizető ügynökség közötti munkaelosztás szempontjából annak biztosítására, hogy a rendszer a csatlakozásra működőképes legyen. Gyakorlatba kell ültetni a tejgazdaságok (tejvásárlók) és a tej-begyűjtőhelyek jóváhagyását. Nem történt fejlődés az egyéni tejkvóta-juttatásra vonatkozó szabályok, különösen a közvetlen értékesítési kvóta, valamint egy országos referencialaboratórium tervének elkészítése tekintetében.

Ami a marha- , a júh- és a sertéshús ágazatait illeti, a jogszabályokat tovább kell igazítani a közösségi vívmányokban szereplőkhöz. A hasított testek osztályozásának bevezetéséhez szükséges igazgatási kapacitás és az árbejelentési rendszerek fejlődtek, de még nem működőképesek. A felügyelőket és az osztályozást végző személyeket ki kell képezni és le kell vizsgáztatni. E területen fokozott erőfeszítésekre van szükség. Alapokat különítettek el egy piacfigyelő rendszer megtervezésére.

A baromfihús és a tojás súlykategóriák szerinti osztályozására és címkézésére vonatkozó marketingszabványokat érvényesítették és betartják. A kifizető ügynökség ezzel foglalkozó osztályának igazgatási kapacitása gyenge.

Összességében a közös piacszervezések területén az előkészületeket jelentősen fel kell gyorsítani, különösen az igazgatási kapacitás tekintetében.

Állategészségügyi kérdések

Ami a fertőző szivacsos agyvelőbántalmakat (TSE) és az állati melléktermékeket illeti, csak mérsékelt fejlődés történt.

Az olyan társaságokra vonatkozó takarmányozási tilalom betartása, amelyek saját feldolgozó-létesítménnyel rendelkeznek, nem garantált (nem semmisítettek még meg minden marhahús- és csontlisztkészletet). Nincsenek még megfelelő állatihulladék-gyűjtő és -feldolgozó üzemek a különleges fertőzési veszélyt jelentő anyagok számára. A nemzeti állati melléktermék-rendszer szerkezetátalakítására és fejlesztésére vonatkozó 2005-ös stratégiának megfelelően nyolc pályázatot írtak ki egész Románia területének lefedésére. A nyertes vállalatok engedélyt kapnak és kötelezettséget vállalnak a különleges fertőzési veszélyt jelentő anyagok begyűjtésére szolgáló rendszer felépítésére, valamint állatihulladék-feldolgozó üzemek felépítésére és felszerelésére úgy, hogy azok 2006 végére működőképesek legyenek. Működőképességük továbbra is komoly aggodalom forrása. A marhahús- és csontlisztkészleteket meg kell semmisíteni és el kell égetni.

Ami a belső piac állategészségügyi ellenőrző rendszerének felállítását illeti, az állatok és mozgásuk azonosítása és nyilvántartása tovább fejlődött, az adatbázis pedig elkészült. Ami a harmadik országokból behozott állatok állategészségügyi ellenőrzését és a behozatalra vonatkozó szabályokat illeti, mind a nyolc állat-egészségügyi állomásra (ÁEÁ) kiírt pályázatot sikeresen megnyerték, és az építési munkálatok megkezdődtek.

A működtető és a Nemzeti Közegészségügyi, Állategészségügyi és Élelmiszerbiztonsági Hatóság (NKÁÉH) közötti kapcsolatok nem eléggé fejlettek annak garantálására, hogy az NKÁÉH mint hatáskörrel rendelkező hatóság hatékony rendszerirányítást biztosítson. Az állatnyilvántartási osztály igazgatási kapacitását ezért jelentősen meg kell erősíteni, mert jelenleg az állásoknak csupán egyhetede van betöltve. Az ÁEÁ-k létesítményeit valamivel a csatlakozás előtt fel kell szerelni annak érdekében, hogy a személyzet képzést kaphasson, és beletanulhasson az eszközök és eljárások használatába. E területen fokozott erőfeszítésekre van szükség.

Ami az állatbetegségek elleni védekezést illeti, a közösségi vívmányokat átültették és végrehajtották. Nemzeti stratégiát fogadtak el és vizsgálnak felül a klasszikus sertéspestis felszámolására, amely 2006 januárjától megtiltja a megelőző vakcinázásokat. Nemzeti tervet fogadtak el a betegség elleni védekezésre. Alapokat különítettek el a mezőgazdasági termelők kártérítésére.

A tervet ki kell terjeszteni a vaddisznók oltására és bizonyos fajtájú házisertés marker vakcinával végzett vészvakcinázására is, valamint vészhelyzeti intézkedési és felügyeleti tervet kell tartalmaznia. Az oltási tilalmat még nem ellenőrzik szigorúan. Ezen a területen a felkészülést fel kell gyorsítani.

Ami az élő állatok és állati termékek kereskedelmét illeti, számos ellenőrzés történt a lófélék behozatalának területén. Ugyanakkor e területen az előkészületeket fel kell gyorsítani.

Ami a közegészségügyet illeti, az agrár-élelmiszeripari létesítmények korszerűsítési programjának végrehajtása folyamatban van. A „nem megfelelő, fejlesztési tervvel nem rendelkező létesítmények” száma jelentősen csökkent. Ez jó fejlődési jel, és a fejlesztés jelenlegi ütemét fenn kell tartani. Az előkészületeket fel kell gyorsítani, hogy a nem megfelelő nyerstej begyűjtésének és kezelésének irányítása fejlődjön. A közvetlen értékesítésre vonatkozó szabályozást még el kell végezni.

Az NKÁÉH helyes lépéseket tett az állatjólét ellenőrző rendszeréhez szükséges különböző elemek bevezetésére. A közösségi vívmányok betartása folyamatban van.

Ami az állattenyésztési technikák területét illeti, a fejlesztéssel és szaporítással foglalkozó nemzeti ügynökség igazgatási kapacitása nem fejlődött. Ezen a területen a felkészülést fel kell gyorsítani.

A takarmányozás ellenőrzési rendszerét tovább kell fejleszteni annak érdekében, hogy az élelmiszer- és takarmánybiztonsági követelményeknek megfeleljen. Ezen a területen fel kell gyorsítani az előkészületeket.

Következtetés

Haladás történt az állatjólét területein. Románia ezen a területen jelenleg általánosan megfelel a csatlakozási tárgyalásokból származó vállalásoknak és követelményeknek.

Haladás történt a kereskedelmi mechanizmusok , a közös piacszervezések , az élő állatok és állati termékek kereskedelme , az állattenyésztési technikák és a takarmányozás területein. Szép fejlődés történt az állatazonosítás és mozgásuk nyilvántartása tekintetében a belső piac állategészségügyi ellenőrző rendszere , az állatbetegségek elleni védekezés és a közegészségügy területén (a létesítmények fejlesztésével). A minőségpolitika területén nem történt különösebb fejlődés. Ezeken a területeken fokozott erőfeszítésekre és gyors intézkedésekre van szükség annak érdekében, hogy a csatlakozásig még időben felszámolhassák a fennmaradó hiányosságokat.

Az elmúlt néhány hónap alatt fejlődés történt a kifizető ügynökségek és az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer (IIER) területein, de továbbra is kétséges, hogy a kifizető ügynökségek és az IIER/MePAR működőképesek lesznek-e a csatlakozás időpontjára. Korlátozott fejlődés történt a fertőző szivacsos agyvelőbántalmak (TSE-k) és az állati melléktermékek területén, amely még mindig aggodalomra ad okot. Romániának azonnali és határozott intézkedéseket kell tennie annak érdekében, hogy készen állhasson a csatlakozásra.

4.1.8. 8. fejezet: Halászat

A forrás- és flottaigazgatás , valamint a felügyelet és ellenőrzés területét illetően, a halászattal és akvakultúrával foglalkozó nemzeti ügynökség (NAFA) igazgatási kapacitását megerősítették. A halászhajó-megfigyelési rendszer 2006 februárja óta működőképes, és a szükséges megfigyelési felszerelést is biztosították. Románia felállította halászflotta-nyilvántartását, amely az összes halászhajóját tartalmazza, és a kapcsolódó adatbázis működőképes.

A tesztelés keretében megküldték a közösségi halászflotta-nyilvántartásnak, de nem megfelelő formátumban. Ez vonatkozik a kihalászott halmennyiség adatgyűjtését támogató rendszerre is, ahol a menetnaplóra épülő adatok, valamint a kirakodási nyilatkozatok és eladási bizonylatok jelenleg nincsenek számítógéppel olvasható formátumban rögzítve, következésképpen nem lehet elvégezni a keresztellenőrzéseket. Összességében az előkészületek jó úton haladnak a forrás- és flottaigazgatás, valamint a felügyelet és ellenőrzés területén.

A NAFA-n belüli strukturális fellépés irányításához szükséges működési és igazgatási kapacitást megerősítették. A strukturális alapok kezelésére vonatkozó számos felelősségi kör még tisztázásra vár, nevezetesen annak érdekében, hogy a halászati források irányításával foglalkozó nemzeti vállalatot mint közreműködő szervezetet ki lehessen zárni a közösségi alapok kezelésének minden szerepéből. Fokozni kell a felkészülést.

Ami a piacpolitikát illeti, a NAFA eddig 44 termelői szervezetnek adott engedélyt. A belvízi és tengeri halászathoz kikötőket és közvetlen értékesítőközpontokat építettek. Az előkészületeket folytatni kell, különösen az adatok továbbításának és számítógépesítésének tekintetében.

Következtetés

Jelentős haladás történt a forrás- és flottaigazgatás, a felügyelet és ellenőrzés és a piacpolitika területén. Románia jelenleg alapvetően megfelel a csatlakozási tárgyalásokból származó vállalásoknak és követelményeknek. Az előkészületek folynak, a fennmaradó kérdéseket, így a kihalászott halmennyiség adatgyűjtését támogató rendszert is, minden bizonnyal megoldják a csatlakozás idejére, ha a felkészülés a jelenlegi ütemben folytatódik.

Haladás történt a strukturális fellépés területén. Bár fokozott erőfeszítésekre és gyors intézkedésekre van szükség ahhoz, hogy a halászati források irányításával foglalkozó nemzeti vállalatot ki lehessen zárni a közösségi alapok kezeléséből.

4.1.9. 10. fejezet: Adózás

A HÉA és a közvetlen adózás területén a jogi szabályozást még ki kell igazítani a társasági, a jövedelem- és a hozzáadottérték-adó területén. Fokozni kell a felkészülést.

Az igazgatási együttműködés és a kölcsönös segítségnyújtás területén a teljes igazgatási kapacitás enyhén fejlődött, különösen a HÉA területén. Számos intézkedést tettek a – bár lassan, de emelkedő – beszedési ráta fejlesztésére.

Romániában az adóbeszedés szintje általában rendkívül alacsony, és e tekintetben sürgős fejlesztések szükségesek. Az igazgatás ellenőrzési kapacitása alacsony maradt, különösen az alkoholtartalmú italok jövedéki adóját illetően. Romániának az adónyilvántartás és -beszedés általános reformját kell végrehajtania az integritás biztosításával, az összeférhetetlenség elkerülésével és a forráshiányok megszüntetésével. Sürgős fejlesztések szükségesek ahhoz, hogy az adófizetés teljesítése és az adóbeszedés biztosítva legyen.

Csak korlátozott fejlődés történt Románia uniós felkészülésében az EU-tagállamokkal való információ-cserének a csatlakozás időpontjára történő hatékony kiépítésére vonatkozóan. Ami a HÉA információcsere-rendszerre, az e-szolgáltatások HÉA-jára és a jövedékiadatcsere-rendszerre (SEED) való felkészülést illeti, további jelentős késedelem jelent meg e rendszerek felállításában, főként az adónyilvántartás oldalán hiányzó előkészületek miatt. Mivel a munkálatok igazán csak 2006 márciusának elején kezdődtek meg, amennyiben nem tesznek gyors lépéseket a késedelem áthidalására, ezek a rendszerek aligha lesznek a csatlakozás időpontjára hatékonyak és működőképesek.

Következtetés

A HÉA és közvetlen adózás területén fokozott erőfeszítések szükségesek a jogi szabályozás és a beszedés tekintetében.

Az igazgatási együttműködés és a kölcsönös segítségnyújtás területén kis fejlődés történt, és ezen a területen már 2005 októberében sürgős fellépést kértek, különösen az adóbeszedés (különösen a HÉA és a jövedéki adók) összekapcsolható informatikai rendszere végrehajtásának lassú üteme miatt. Még mindig aggodalomra ad okot ez a terület a fejlődés valódi megkezdődése előtt elfolyt további idő miatt. Romániának azonnali és határozott intézkedéseket kell tennie, valamint erős és folyamatos elkötelezettséget kell mutatnia annak érdekében, hogy készen állhasson a csatlakozásra. Romániának folytatnia kell erőfeszítéseinek növelését az adónyilvántartás beszedési és ellenőrzési kapacitásának megerősítésére, különös tekintettel a jövedéki adókra és a közvetlen adózásra.

4.1.10. 13. fejezet: Szociálpolitika és foglalkoztatás

A munkajog területén a vállalkozások átruházásáról szóló közösségi vívmányok átültetését célzó jogi szabályozást 2006 márciusában elfogadták.

Hátra van még az európai részvénytársaság és az európai szövetkezet statútumairól, valamint a tájékoztatásról és konzultációról szóló legújabb vívmányok átültetése. Hiányosságokat kell még orvosolni, különös tekintettel a csoportos létszámleépítésekre, a részmunkaidős foglalkoztatásra, a határozott ideig tartó munkaviszonyra és az európai üzemi tanácsokra. Az átültetést azokon a területeken is el kell végezni, amelyeket a munka törvénykönyve nem fed le (így a munkáltató fizetésképtelensége, a munkavállalók kiküldetése és a szektorális munkaidő). A Munkafelügyeleti Hatóság igazgatási kapacitásának fejlesztését fenn kell tartani annak érdekében, hogy a közösségi vívmányok helyes alkalmazását garantálni lehessen. A közösségi vívmányokkal való összehangolás és azok végrehajtása területén fokozni kell a felkészülést.

Ami a nők és férfiak közötti egyenlő bánásmódot illeti, a jogösszehangolás elmaradott. A foglalkoztatási biztonsági rendszerekben alkalmazott egyenlő bánásmódról szóló közösségi vívmányt még át kell ültetni. Ráadásul számos hiányosságot kell még orvosolni a helyes és teljes átültetés érdekében, különös tekintettel az egyenlő díjazásról, a foglalkoztatás során alkalmazott egyenlő bánásmódról, a szülői szabadságról és az anyasági védelemről szóló irányelvekre. Romániának még meg kell vizsgálnia, hogy a köztisztviselők nyugdíjkorhatárát az EU-Szerződésben és az Európai Bíróság kritériumai közt lefektetett egyenlő díjazási elvnek megfelelően egyenlősíteni kell-e. Az esélyegyenlőséggel foglalkozó nemzeti ügynökségnek még nincs megfelelő forrása, nem teljesen működőképes és nem garantálható a függetlensége. Fel kell gyorsítani a felkészülést.

Ami a munkahelyi biztonságot és egészségvédelmet illeti, a jogi összehangolást a nyersanyag-termelő iparágak területén még el kell végezni. Az általános munkavédelmi normák kormányhatározatok formájában történő átdolgozása nem történt meg. Jelentős késedelmek jelentkeztek a közösségi vívmányok egyes részeinek átültetésében, amit azzal kell orvosolni, hogy a parlament új biztonsági és egészségvédelmi törvényt fogad el. A Munkafelügyeleti Hatóság igazgatási kapacitását tovább kell erősíteni, és az alkalmazottak körében, különösen a KKV-kban, további tájékoztatást és képzést kell nyújtani a biztonsági és egészségvédelmi követelményekről. A vibrációról, az azbesztről, a zajról, valamint az ideiglenes és mobil építési területekről szóló közösségi vívmányok átültetését még nem végezték el. Összességében e területen fokozni kell az erőfeszítéseket.

A kétoldalú szociális párbeszéd előmozdítása keretében intenzív képzést tartottak a szociális párbeszédről a Munkaügyi, Társadalmi szolidaritási és Családügyi Minisztériumnak, a társadalmi partnereket átfogó szervezeteknek és a Gazdasági és Szocális Tanácsnak. A 2006-os kollektív nemzeti megállapodásról szóló tárgyalások lezárultak.

A kétoldalú szociális párbeszéd gyenge pontjai, különösen az ágazati és ipari szinten, valamint a szociális partnerek azon kapacitása, hogy érvényes megállapodásokat kössenek, azonban továbbra is lényegében változatlan maradtak. A társadalmi partnereket átfogó szervezetek továbbra is töredezettek, valamint hiányos a kapacitásuk és a képviseltségük. A Gazdasági és Szociális Tanáccsal való konzultációs mechanizmus nem biztosítja a Tanácsnak a kormánnyal való összekötő szerepet. A szociális partnerek kapacitásépítését tovább kell erősíteni, a szociális párbeszéd európai szintű folyamatában történő részvételüket pedig hangsúlyozni kell.

A közegészségügyre vonatkozóan jogi szabályozást fogadtak el azzal a céllal, hogy a vérrel, a vér alkotórészeivel, valamint a szövetekkel és sejtekkel kapcsolatos közösségi vívmányokat átültessék. A fertőző betegségek területén fejlődés történt a HIV/AIDS, valamint a kórmegelőző eszközöknek a sebezhető csoportok körében történő használata vonatkozásában.

Továbbra is szükséges a vérre, valamint a szövetekre és sejtekre vonatkozó jogi szabályozás további végrehajtása. A minőségbiztosítási intézkedéseket minden vérellátó központban el kell végezni. A Nemzeti Transzplantációs Ügynökséget meg kell erősíteni. Az etikai bizottsághoz nem fordulnak kellő mértékben transzplantációs ügyekben. Az emberi petesejt-kereskedelemmel kapcsolatos nyomozásokat el kell végezni ( lásd még: a politikai rész ). El kell végezni a közösségi vívmányok dohányra vonatkozó részeinek átültetését. Az igazgatási struktúrákat tovább kell erősíteni, a kisebbségi csoportokat átfogó betegségfelügyeleti és -megelőzési intézkedések részeként el kell látni. Garantálni kell a román intézményeknek az EU felügyeleti rendszereiben való szélesebb körű részvételét. További erőfeszítések szükségesek a népesség egészségi állapotának, valamint az egészségügyi szolgáltatásokhoz és az orvosi ellátáshoz való hozzáférés javítása érdekében, különösen regionális szinten, valamint a szegényebb társadalmi-gazdasági csoportok és kisebbségek körében. A 2006 áprilisában elfogadott, az egészségügyi szektor reformjáról szóló törvény talán hozzájárulhat ehhez. Ami a mentális egészséget illeti, gyors intézkedéseket kell tenni az intézetek túlzsúfoltságának kezelésére és az életkörülmények átfogó javítására ( lásd még: a politikai rész ). A felkészülést jelentős mértékben fokozni kell.

Ami az Európai Szociális Alapot (ESZA) illeti, az igazgatási kapacitást minden szinten megerősítették a felvétel és a képzés szempontjából.

Ugyanakkor a közreműködő szervezetként működő Nemzeti Foglalkoztatási Ügynökség még nem kap elég figyelmet. A minisztériumok közötti és regionális koordinációs mechanizmusokat felállították, de még fejlődést kell tenni annak érdekében, hogy folyamatos és hatékony működést biztosítsanak. Elkezdték a tervazonosítási tevékenységeket, és az ESZA személyzetére vonatkozó nemzeti képzési terv magába foglalja a végső kedvezményezettek képzését is. A fokozott erőfeszítéseket most a képzésre és a projekt-pipeline létrehozására kell összpontosítani. Igazgatási fejlődés is történt, de az ESZA kezelésére történő előkészületeket fel kell gyorsítani ( lásd még: 21. fejezet – Regionális politika és a strukturális eszközök összehangolása ).

A társadalmi integráció területén a 2006-2008-ra vonatkozó szegénység elleni és a társadalmi integrációt előmozdító nemzeti tervet 2005 decemberében jóváhagyták. A társadalmi integrációról szóló együttes memorandum végrehajtására monitoringbizottság állt fel 2006 áprilisában.

A megfelelő minisztériumok és más érintettek közötti világos koordinációs mechanizmus még mindig nem készült el. Folytatni kell a területet elemző munkát, valamint a szegénységgel és a társadalmi kirekesztéssel kapcsolatos szociális statisztikák fejlesztését, összhangban a társadalmi befogadás uniós mutatóival. Folytatni kell a sebezhető társadalmi csoportok, beleértve a romák helyzetének javítására irányuló, valamint az azok teljes társadalmi integrációját elősegítő erőfeszítéseket. A fogyatékkal élők közterületekhez, épületekhez, közlekedési eszközökhöz, oktatáshoz és munkerőpiachoz való hozzáférését tovább kell javítani. Fokozott erőfeszítésekre van szükség a fogyatékkal élő személyek kezelésére szolgáló nagy bentlakásos intézmények bezárásához vagy átszervezéséhez azzal, hogy közösségi alapú, alternatív szolgáltatásokat, családtámogatási hálózatot és kisebb bentlakásos egységeket hoznak létre.

Következtetés

Csupán korlátozott fejlődés történt a szociálpolitika és foglalkoztatás területeinek nagy részén. A nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód területén a helyzet romlott, és nem fejlődött a munkahelyi biztonság és egészségvédelem területe sem. Fokozott erőfeszítésekre és gyors intézkedésekre van szükség annak érdekében, hogy a csatlakozásig még időben felszámolhassák a hiányosságokat. A jogösszehangolást el kell végezni a munkajog , a nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód, a munkahelyi biztonság és egészségvédelem, valamint a közegészségügy területén. A szociális párbeszédet fejleszteni kell. Figyelmet kell fordítani a közegészségügyi alapellátáshoz való hozzáférés, valamint a magas szintű egészségvédelem és az egészségügyi rendszer szélesebb körű szolgáltatásainak és átláthatóságának biztosítására. Fel kell gyorsítani az Európai Szociális Alap kezelésére és az összes sebezhető társadalmi csoport, köztük a roma kisebbség integrációjára tett előkészületeket. Általában továbbra is fokozott erőfeszítésekre van szükség az igazgatási kapacitás erősítése területén a szociális politikához kapcsolódó közösségi vívmányok megfelelő végrehajtása érdekében.

4.1.11. 15. fejezet: Iparpolitika

A privatizáció és a szerkezetátalakítás területén történt némi haladás.

A privatizációs eljárás teljes átláthatóságát biztosítani kell. Nem haladt előre jelentős mértékben a jelenlegi formájukban nem életképes vállalatok szerkezetátalakítása vagy felszámolása. A privatizációt követő kötelezettségekkel kapcsolatos, a privatizációs szerződésekben szereplő és jogvitákat eredményező problémákat mára meg kell oldani, mert többek között a privatizációk visszafordulását és a privatizációs portfoliók ingadozását okozta ( lásd még: a gazdasági rész ).

Késedelmek történtek az acélipari szerkezetátalakítási program végrehajtásában. Ezért Románia változtatásokat javasolt a nemzeti szerkezetátalakítási tervhez és az egyedi üzleti tervekhez, amelyeket elemezni kell, főleg az állami támogatásokra vonatkozó szabályokkal való összeegyeztethetőség szempontjából. Biztosítani kell az acélipari ágazat hatékony és időszerű szerkezetátalakítását, valamint az egyéni életképességi tervek teljes végrehajtását. Intézkedéseket kell tenni annak érdekében is, hogy Románia kötelezettségvállalásaival összhangban ne adjanak állami támogatást az Európa-megállapodás és a csatlakozási szerződés rendelkezésein kívül eső ágazatoknak ( lásd még: 6. fejezet – Versenypolitika ). Összességében az előkészületeket fel kell gyorsítani, különösen az acélipar tekintetében.

Következtetés

A privatizáció és a szerkezetátalakítás tekintetében korlátozott haladás történt. Ezen a területen fokozott erőfeszítésekre és gyors intézkedésekre van szükség annak érdekében, hogy a csatlakozásig még jó időben felszámolhassák a fennmaradó hiányosságokat. Különös további figyelmet kell fordítani a privatizációs stratégia teljes végrehajtására, a privatizációt követő kötelezettségekkel kapcsolatos problémák megoldására, valamint az acélipari szerkezetátalakítási stratégiának az állami támogatásokra vonatkozó kötelezettségvállalásokkal teljes mértékben összhangban történő végrehajtására.

4.1.12. 18. fejezet: Oktatás és képzés

A közösségi programok területén nem történt különösebb fejlődés, kivéve a YOUTH programot, amellyel kapcsolatban a romániai nemzeti ügynökségben a programirányítás folyamán súlyos problémák merültek fel az alapok felhasználása, a könyvelés és az eljárások tekintetében. Ezt követően a YOUTH program összes, a nemzeti ügynökség által irányított tevékenységének végrehajtását felfüggesztették. Cselekvési tervet állítottak fel a helyzet orvoslására, amelynek végrehajtása elkezdődött. Ezen a területen fel kell gyorsítani az előkészületeket, mivel új ügynökséget kell létrehozni, és pontos pénzügyi és működési irányítási és ellenőrzési eljárásokat kell életbe léptetni.

Következtetés

Ami a közösségi programokat illeti, a YOUTH programmal kapcsolatos helyzet romlott. Fokozott erőfeszítésekre és gyors intézkedésekre van szükség annak érdekében, hogy a csatlakozásig még időben felszámolhassák ezeket a hiányosságokat.

4.1.13. 20. fejezet: Kultúra és audiovizuális politika

Az audiovizuális politika területén a jogi szabályozást tovább kell hangolni a közösségi vívmányokhoz azzal, hogy az audiovizuális törvénynek a joghatóságra és a vétel szabadságára vonatkozó két, még függő módosítását elfogadják.

Ugyanakkor a filmgyártási törvény azt a kötelezettséget tartalmazza az összes romániai televíziós műsorterjesztőre nézve, hogy a műsoridő legalább 5%-át román játékfilmeknek kell biztosítaniuk, ami ellentmond az állampolgárságon alapuló hátrányos megkülönböztetés tilalma alapelvének. E területen fokozott erőfeszítésekre van szükség.

Következtetés

Fejlődés történt az audiovizuális politika területén. Ugyanakkor a hátrányos megkülönböztetés tilalmának alapelvét még nem alkalmazzák a műsorszolgáltatási ágazatban. Ezen a területen fokozott erőfeszítésekre és gyors intézkedésekre van szükség annak érdekében, hogy a filmgyártási törvény szükséges módosításai a csatlakozás előtt még jó időben hatályba lépjenek.

4.1.14. 21. fejezet: Regionális politika és a strukturális eszközök koordinálása

Ami a jogszabályi keretet illeti, a többéves költségvetési programozás készen áll, és a költségvetési rugalmasságot a 2006-os állami költségvetésről szóló törvény tartalmazza. Az új közbeszerzési törvényt elfogadták. A közbeszerzésre vonatkozó ex-ante ellenőrzési rendszer keretét biztosító jogi szabályozást elfogadták. Ezen a területen jó úton haladnak az előkészületek.

Az intézményi struktúrák esetében jelentős fejlődés történt. A strukturális eszközök irányításáért felelős szervek kijelölése megtörtént, a végrehajtási struktúrák felállítása pedig szinte teljesen befejeződött. Az igazgatási kapacitás tekintetében az átfogó személyzetfelvételi és képzési terveket jelenleg hajtják végre.

A gazdasági versenyképességi program végrehajtására szolgáló struktúrákat még nem véglegesítették. Az irányító hatóságoktól a közvetítő szervekhez történő feladat-átruházás még nem fejeződött be. A közbeszerzésre vonatkozó ex-ante ellenőrzési rendszert még működésbe kell hozni. Az igazgatási szervek különböző felkészültségi fokon állnak, néhánynak komoly lemaradása van, így a KKV Ügynökségnek, a Nemzeti Foglalkoztatási Ügynökségnek és azoknak, amelyeket később jelöltek ki. A már alkalmazásban lévő és az új személyzet számára elérhető az általános képzés, de további szakképzések szükségesek még.

A minisztériumok közötti koordinációs mechanizmusokat már felállították, de rugalmas és hatékony bíráskodási szabályokat kell biztosítani. A nemzeti és regionális szintek közötti együttműködést jelentősen fejleszteni kell és olyan decentralizási mechanizmusokat kell mérlegelni, amelyek lehetővé teszik a regionális szinten történő elszámolható részvételt. Összességében regionális szinten az ágazatokat átfogó koordinációs szintet tovább kell erősíteni. Nem tisztázottak azok a társfinanszírozási mechanizmusok, amelyek a pénzügyi terhet az állami költségvetés és a végső kedvezményezettek, főként önkormányzatok között elosztják. E területen fokozott erőfeszítésekre van szükség.

Ami a monitoringot és értékelést illeti, az egységes irányítási információs rendszert, amely a fő monitoring eszköz, a fő végrehajtási struktúrákon keresztül tesztelték az előcsatlakozási eszközökre és a nemzeti szintű kohéziós politikára.

Az egységes irányítási információs rendszer még nem felel meg a strukturális alapokkal kapcsolatos összes program végrehajtási követelményeinek. Az egységes irányítási információs rendszer működtetésébe még nem vontak be aktívan megfelelő személyzetet az irányító hatóságban és a közbülső szinteken. A monitoring és értékelési kapacitást még meg kell erősíteni az igazgatási kapacitás erősítésére tett átfogó erőfeszítések részeként. Az egységes irányítási információs rendszernek a végső felhasználókra való kiterjesztése toábbi erőfeszítéseket igényel. Ezen a területen fel kell gyorsítani az előkészületeket.

A pénzügyi irányítás és ellenőrzés területén fejlesztések történtek az igazgatási kapacitás, a kiadási nyilatkozatok ellenőrzése, a belső auditegységek és megfelelő ellenőrzési nyomvonalak felállítása, valamint a szabálytalanságokra vonatkozó eljárások tekintetében. A kiadá