[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 4.4.2006

COM(2006) 155 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE

A mezőgazdaság helyzete az Európai Unióban2004. évi jelentés{SEC(2006) 423}

BEVEZETÉS

1. „A mezőgazdaság helyzete az Európai Unióban – 2004. évi jelentés” 2005 szeptemberében készült el, és az Európai Unió tevékenységeiről szóló általános jelentéssel együtt teszik közzé. 2005 elején „Mezőgazdaság az Európai Unióban – statisztikai és gazdasági információ, 2004” címmel angol nyelven külön közzétételre került sor. Ez a jelentés a kérdéses év legjelentősebb témáival foglalkozik kilenc fejezetben.

1. gazdasági helyzet és agrárjövedelmek

2. A 2004. évi növénytermesztés meghaladta a megelőző év termését. A mezőgazdasági termelők az állati termékekből (pl.: hús, tej vagy egyéb tejtermékek) a terméktől függően vagy ugyanannyit vagy többet állítottak elő. Általában elmondható, hogy a tíz új tagállam mezőgazdasági termelői bevételeik jelentős növekedését tapasztalták, mivel a Közös Agárpolitika keretében először kaptak közvetlen kifizetéseket. A mezőgazdasági termelők a 15 „régi” tagállam némelyikében bevételeik növekedését, míg egyéb tagállamokban bevételeik csökkenését tapasztalták. A bevételcsökkenés fő oka, hogy a mezőgazdasági termelőknek többet kellett fizetniük az üzemanyagért, a műtrágyáért és a takarmányért. Az Európai Unió egészét tekintve az agrárjövedelem 3 %-kal emelkedett. A bevétel eloszlását tekintve a teljes agrárjövedelem 70 %-a a gazdaságok felső 20 %-ára, míg a teljes agrárjövedelem 90 %-a gazdaságok felső 50 %-ára esett.

3. A világgazdaság becsült növekedési mutatója a 2004. évben 5 %. A hetvenes évek óta ez volt a legmagasabb növekedési mutató, és a makrogazdasági támogatási politikának, a soha nem látott alacsony kamatlábaknak és némely gazdaságilag felemelkedő ország – mint például Kína – különösen erős növekedésének volt köszönhető. Az olajárak az év során igen megemelkedtek, és 2004 októberében elérték a hordónkénti körülbelül 55 dolláros rekordárat. Az Európai Unióban a gazdasági növekedés a becslések szerint 2,5 % volt. Februárban az eurónak a dollárhoz viszonyított árfolyama a legmagasabb értéken állt, és az év végére elérte az 1,36 dollárt.

4. 2004 első kilenc hónapjában a közösségi mezőgazdasági exportból származó összbevétel 2003 ugyanezen időszakához viszonyítva stabilnak mutatkozott. Az importból származó összbevétel az év első kilenc hónapjában – 2003 ugyanezen időszakához viszonyítva – 4 %-kal emelkedett (az EU immáron a második évben a marhahús nettó importőre maradt). Az agrárágazat kereskedelmi mérlegének hiánya az év első kilenc hónapjában 3 milliárd euróra nőtt a 2003-as 2 milliárd euróhoz képest. Az intervenciós készletek szintje a hús és a tejtermékek esetében csökkent, a gabonafélék esetében azonban a 2004. évi kiemelkedő termés és a gabona alacsony világpiaci ára miatt növekedésre számítottak.

2. Szakpolitikai fejlemények és jogalkotási kezdeményezések 2003-ban

2.1. A KAP-reform

5. 2003 júniusában elfogadták a KAP reformcsomagját. A reform központi elemét az „egységes támogatási rendszer” képezte – a függetlenített támogatás (2005-től kezdődően), amely magában foglal és helyettesít számos korábbi, a mezőgazdasági termelőknek folyósított közvetlen támogatást.

6. 2004 áprilisában fogadták el a második reformcsomagot. Az alábbi ágazatokra vonatkozik: dohány, olívaolaj, gyapot és komló. Az e gabonaféléket termesztő mezőgazdasági termelőknek kifizetett, termeléstől függő támogatások jelentős része átkerül – a KAP keretében 2003 júniusában bevezetett – függetlenített egységes támogatási rendszerbe. A kifizetéseknek olyan horizontális követelményeknek kell eleget tenniük, mint a kölcsönös megfeleltetés, a moduláció és a pénzügyi fegyelem. A reformok 2006-ban lépnek hatályba (a komló esetében 2005-ben).

2.2. Minőségpolitika

7. A 383/2004/EK rendelet elfogadásával a Bizottság a mezőgazdasági termékek elnevezésének védelmére irányuló politikájában nagyobb átláthatóságot teremtett. A Bizottság létrehozta továbbá a közösségi rendeletek útmutatóját, az EU minőségpolitikáját meghatározó 2081/92/EGK és a 2082/92/EGK rendelet céljának, hatályának és hatásának egyértelművé tétele érdekében. A Bizottság az év során 49 további nevet jegyzett be az oltalom alatt álló eredet-megjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába: a lista jelenleg 681 terméket tartalmaz.

2.3. Biogazdálkodás

8. A Bizottság 2004 júniusában elindította a biotáplálkozásra és a biogazdálkodásra vonatkozó európai cselekvési tervet. Ebben a bioágazat jelenlegi helyzetét elemzi, és az erre a területre vonatkozó politika általános keretét fekteti le. 21 fellépést is megjelöl – szabályozási kezdeményezéseket is beleértve –, az ágazat kiegyensúlyozott fejlődését elősegítő politika támogatása érdekében. Az elmúlt három évben folytatott nyilvános konzultációs eljárás eredményeként jött létre a terv, amelynek elkészítésében a tagállamok, a közösségi intézmények, az érdekelt felek, és minden egyéb érdeklődő fél is közreműködött.

2.4. Promóciós intézkedések

9. A Bizottság – az előző évekhez hasonlóan – továbbra is ösztönözte a mezőgazdasági termékek EU-n belüli és azon kívüli kereskedelmét. 2004-ben számos új, a termékpromócióra irányuló programot vont társfinanszírozás alá. Ezek közül tizenhárom az EU-n kívüli országra (többek között Japán, Oroszország, USA, Kanada, Brazília) vonatkozott. Az EU-n belüli termékpromócióra 46 új programot hagyott jóvá.

2.5 . A mezőgazdasági jogszabályok egyszerűsítése

10. Az egyszerűsítés 2004 során továbbra is fontos célkitűzés maradt. Cél egyrészről, hogy a szabályozást a lehető legvilágosabbá, legátláthatóbbá és leghozzáférhetőbbé tegyék. Másrészről, hogy lecsökkenjen a mezőgazdasági termelők és a tagállamokban a közös agrárpolitika kezeléséért felelős különböző nemzeti hatóságok papírmunkája.

2.6. Állami támogatások

11. A Bizottság 2004 októberében fogadta el a mezőgazdasági termelők és a halászok részére nyújtott csekély összegű ( de minimis) támogatásról szóló 1860/2004/EK rendeletet. Ez a rendelet a tagállamok számára mentességet biztosít a Bizottság részére történő előzetes bejelentés alól a mezőgazdasági termelőknek és a halászoknak nyújtott, a kedvezményezettenként 3000 eurót el nem érő nemzeti támogatás esetében. Ez a kezdeményezés pénzügyi válság esetén segíti a mezőgazdasági termelőket és a halászokat.

12. A Bizottság az év során számos döntést hozott a mezőgazdasági termékek promóciójára és reklámozására korábban nyújtott állami támogatással kapcsolatban. A tagállamok által nyújtott állami támogatásokkal kapcsolatban, a mezőgazdaság és az agráripari ágazat vonatkozásában 252, intézkedéstervezetekről szóló bejelentés érkezett a Bizottsághoz. Ezek közül 212 intézkedés esetében nem emelt kifogást.

2.7. Segítségnyújtás a rászorultaknak

13. Az Európai Unió folytatta a rászorultaknak szóló segélyprogramját, az intervenciós készletekből származó mezőgazdasági termékeknek a tagállamokban, a rászoruló személyekkel foglalkozó szervezetek részére való szétosztása által. 2004-ben körülbelül 214 millió euro értékben osztottak ki ilyen módon termékeket.

2. 8. A legkülső régiók

14. A Bizottság októberben tanácsi rendeletjavaslatot fogadott el az EU legkülső régióira érvényes mezőgazdasági támogatási rendszer megreformálása érdekében. A reform célja a rendszerek irányításának a fejlesztése. A reform különösen a segítségnyújtás módja mögött meghúzódó elgondolás megváltoztatására törekszik, például a döntéshozatalban való részvétel ösztönzése révén.

2.9. A KAP-ra vonatkozó tájékoztatási tevékenységek

15. A Bizottság továbbra is törekedett arra, hogy érthetőbbé tegye a KAP-ot a mezőgazdasági termelők, egyéb szereplők, valamint a nagyközönség számára. E célból jóváhagyta 31, a KAP-ról szóló tájékoztatásra irányuló intézkedés társfinanszírozását. Az intézkedések szemináriumokat, konferenciákat, közzétételeket és audiovizuális médiatermékeket foglalnak magukban. Maga a Bizottság számos rendezvényt, például sajtótájékoztatókat, meghallgatásokat és konferenciákat szervezett. Jelen volt öt, különböző tagállamokban tartott mezőgazdasági vásáron is.

2.10. Információs és kommunikációs technológiák

16. A Mezőgazdasági Főigazgatóság információs rendszerének fenntartása és továbbfejlesztése érdekében 2004-ben beruházásokat hajtottak végre. A fejlesztéseket két fő esemény ösztönözte: az EU-bővítés és az eredményelszámolás elvének a bevezetése.

2.11. Tanácsadó bizottságok és a kereskedelmet képviselő szervezetekkel való kapcsolatok

17. 2004-ben közel 85 tanácsadó bizottsági és munkacsoportülést tartottak, amelyek során a Bizottság számos résztvevő érdekelt szervezet képviselőjével konzultált és nyújtott számukra tájékoztatást. Az Európai Parlament 15 plenáris ülést hívott össze. A Mezőgazdasági Főigazgatóság minden olyan esetben jelen volt, amikor a Parlament a mezőgazdaságra és a vidékfejlesztésre vonatkozó témát tárgyalt. A Mezőgazdasági Főigazgatóság az európai parlamenti képviselők 616 kérdésére adott választ vagy közreműködött a válaszadásban.

3. Agrárpiacok

3.1. Növényi termékek

18. Világszinten a gabonafélék termesztése a 2003/2004. gazdasági évben az előző évhez viszonyítva emelkedett. Mindazonáltal lényegesen csökkent az EU-ban. Ismét csökkentek a világ gabonakészletei: a 2003/2004-es becsült készlet 260 millió tonna, míg 2002/2003-ban 320 millió tonna és 2001/2002-ben 380 millió tonna volt. Több év viszonylatában először fordult elő, hogy az EU kevesebb gabonafélét termesztett, mint amennyit fogyasztott; búzából és kukoricából különösen jelentős hiány lépett fel.

19. Az olajnövények et emberi fogyasztásra szánt olaj, valamint állati takarmányozás céljára felhasznált pogácsa előállítására termesztik. A 2004-es kitűnő európai időjárás ellenére – amely lehetővé tette, hogy az előző év alacsony terméshozama helyreálljon – az EU továbbra is az olajnövények nettó importőre maradt.

20. A cukor világpiacát tekintve 2003/2004 újra „többlettermelő” év volt, amelyben a termelés meghaladta a fogyasztást. A brazil cukortermelők – akik messzemenően a világ legnagyobb cukortermelői – ismét újabb rekord szintű termelést értek el. Az EU-n belül a cukorrépaföldek tekintetében tovább folytatódott a hosszú távú csökkenő tendencia, és 2003/2004-ban a termelés jelentősen kevesebb volt, mint az előző évben. Az alacsonyabb terméshozam befolyásolta a kvótán felüli „C” cukor termelését, amelyet vagy exporttámogatás nélkül kell exportálni vagy a következő gazdasági évre kell átvinni.

21. A Bizottság javaslatot tett a cukorrendszer megreformálására, és 2003 szeptemberében elemzést tett közzé a rendszer jövőjére vonatkozó három elképzelésről. 2004 során e lehetőségeket részletesen megvitatták a tagállamokkal és a főbb érdekelt felekkel. A cukorpiac közös szervezésének jövőjére vonatkozó javaslatokat kifejtő, a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett közleményt hirdetett ki a Bizottság 2004 júliusában. A javaslat lényegét a cukorrépa árának jelentős csökkentése adja, amely a közvetlen kifizetések révén részben kompenzálásra kerülne.

22. A világpiaci kínálat mintegy háromnegyedét megtermelő Európai Unió a világ legfőbb olívaolaj termelője. A KAP 2004 áprilisában elfogadott második reformcsomagja ezen ágazat reformja vonatkozásában is tartalmaz rendelkezéseket. A termeléstől függő, a 2000–2002. időszak alatt folyósított átlagos kifizetések legalább 60 %-át átalakítják az egységes támogatási rendszer keretében való jogosultsággá. A kisebb termelők számára az eljárás leegyszerűsítése és stabil jövedelem biztosítása érdekében a 0,3 hektárnál kisebb olajfa-gazdálkodások az összes termeléstől függő kifizetést megkapják.

23. A Bizottság 2003-ban megkezdte a friss gyümölcsre és a zöldségekre vonatkozó szabályozás leegyszerűsítését. 2004-ben folytatta ezen munkáját.

24. Az EU a közösségben elfogyasztott banán csupán kis részét termeli önmaga, és a különbséget az afrikai, karibi és csendes-óceáni országokból (AKCS-országok), valamint egyéb különböző harmadik országokból, elsősorban Közép- és Dél-Amerikából importálja. 2004 folyamán a tíz új tagállam csatlakozása miatt a 2004. december 31-től május 1-jéig tartó időszakra további mennyiségeket bocsátottak rendelkezésre az ezen országokba történő import céljából.

25. Az EU a világ legnagyobb bor exportőre. Főbb piacai: az Egyesült Államok, Svájc, Kanada és Japán. 2004-ben az export értéke a régióban 5 milliárd eurót tett ki. A Bizottság a borpiac közös szervezésére tekintettel 2004 során számos intézkedést fogadott el a tíz új tagállam helyzetének figyelembevétele érdekében. A 2004/2005. gazdasági évre indikatív pénzügyi juttatást határozott meg a szőlőültetvények szerkezetátalakítására és átállására.

3.2. Állati termékek

26. Az EU a legnagyobb tej termelő; India, ahol a tej legnagyobb része a bivalyoktól származik a második helyet foglalja el. Az Egyesült Államok a harmadik helyen található. 2004 során a tejelő tehenek száma körülbelül fél millióval csökkent, így 24 millióra esett vissza. Tejgazdaságonként 37-re emelkedett a tehenek átlagos száma az EU-ban. Az EU-15-ökben a legnagyobb tejgazdaságok az Egyesült Királyságban (a tehenek átlagos száma 110), míg a legkisebb tejgazdaságok Ausztriában (10 tehén) találhatók.

27. A világon az EU a harmadik legnagyobb marha hústermelő (az Egyesült Államok és Brazília után). 2003 óta a marhahús nettó importőrévé vált; főként Oroszországba exportál és leginkább Dél-Amerikából importál. 2004 első kilenc hónapjában a teljes marhahúsimport elérte a fél millió tonnát, miközben emelkedés volt tapasztalható a száz százalékos vámtételű import szintje tekintetében. Ez néhány marhahússzállító erős versenyhelyzetét mutatja meg.

28. A juh- és kecskehús tekintetében a piac kielégítő volt a kéknyelv-betegségnek 2004 októberében, az Ibériai-félsziget déli részén való megjelenéséig, amely után csökkentek az árak. A sertéshús tekintetében az EU Kínát követve a második legnagyobb termelő. Az EU-ban 2004-ben ingadozott a sertéshúsár és az év végére nagyon alacsony szintet ért el. Holott 2004-ben áremelkedést vártak.

29. Az elmúlt közel hat évben a baromfihús termelésében a világon igen jelentős emelkedés következett be. 1998 óta az emelkedés évente 20 %-ot tett ki. Az EU-ban azonban sokkal alacsonyabb, körülbelül 3 %-os emelkedés mutatkozott. A közösségi termelés a madárinfluenza olaszországi kitörése miatt 2000-ben valóban visszaesett. További termelési visszaesés 2003-ban történt, amikor Belgiumban és Hollandiában tört ki az influenza. 2004-ben a termelés növekedését várták.

4. Agrár-pénzügyi rendszerek

30. A 2004-ben elfogadott agrár-pénzügyi intézkedések az azon tagállamokban juttatott közvetlen támogatásokra alkalmazandó átváltási árfolyamok meghatározására korlátozódtak, amelyek még nem vezették be az eurót.

5. Vidékfejlesztés 2004-ben

31. A 2000–2006. időszakra a vidékfejlesztési programozás az alábbiakból áll: 68 vidékfejlesztési program – RDP-k – (az EMOGA-Garanciarészlegének társfinanszírozásával), vidékfejlesztési intézkedéseket tartalmazó, az 1. célkitűzés hatálya alá tartozó 69 regionális program (az EMOGA Orientációs részlegének társfinanszírozásával) és vidékfejlesztési intézkedéseket tartalmazó, a 2. célkitűzés hatálya alá tartozó régiókra vonatkozó 20 program (az EMOGA Garanciarészlegének társfinanszírozásával).

32. A Közösség vidékfejlesztésre fordított kiadásai 2004-ben körülbelül 8 milliárd eurót tettek ki. Ebből az EMOGA Garanciarészlege 5 milliárd eurót finanszírozott (2003 októberétől 2004 októberéig), az EMOGA Orientációs részlege pedig 3 milliárd eurót (a 2004. naptári évben). A Bizottság 2004-ben 52 vidékfejlesztési programmódosítást hagyott jóvá. A korábban jóváhagyott LEADER+ programok tekintetében 2004 decemberére a tervezett 938 helyi intézőcsoportból 892-őt választottak meg.

6. Környezetvédelem és erdőgazdálkodás

33. A Bizottság 2004-ben konceptuális hozzájárulást nyújtott az IRENA-projekthez[1] és elemzési keretet terjesztett elő, amely 35 agrár-környezetvédelmi mutató meghatározását tartalmazta. A Bizottság folytatta az „agrár-biodiverzitási cselekvési terv”[2] végrehajtását. 2004 májusában tanácsi rendeletet[3] fogadtak el a mezőgazdasági genetikai erőforrások megőrzésére, jellemzésére, begyűjtésére és hasznosítására irányuló új többéves közösségi program létrehozására. Számos tagállam értesítette a Bizottságot a génmódosított gabonafélék és a hagyományos vagy a biogazdálkodás egymás melletti létezésével kapcsolatban bevezetett intézkedéseiről. A Bizottság a 2003. évi ajánlásában[4] foglalt elvek szerint értékelte ezen értesítéseket.

34. Az erdők légköri szennyezés[5] és tüzek[6] elleni védelmével összefüggésben a Bizottság folytatta a 2000., a 2001. és a 2002. évi projektek és nemzeti programok irányítását. Előkészítő intézkedést indított az európai erdészeti informatikai és hírközlési rendszer keretében. Célja, hogy megkönnyítse az EU-ban létező, az erdészetre vonatkozó információforrásokhoz és adatbázisokhoz való a hozzáférést és azok használatát. Tovább folytatódtak az EU erdészeti politikájának végrehajtásáról szóló jelentés előkészítési munkálatai.

7. A kap finanszírozása 2004-ben

35. A KAP-kiadások az 1999-ben a berlini csúcson elfogadott és a 2002 végén, a koppenhágai csúcson az EU-bővítés pénzügyi hatásaira tekintettel kiigazított pénzügyi tervet veszik figyelembe.

36. A 2004. évi általános költségvetésben szereplő 111 300 millió eurós összes kötelezettségvállalási előirányzatból 46 781,4 millió eurót (azaz 42 %-ot) kitevő összeget rendeltek a Garanciarészleghez. 2003-ban az EMOGA Garanciarészlegének kötelezettségvállalásai az általános költségvetés kötelezettségvállalásainak 45 %-át tették ki. Az EMOGA Garanciarészlegének kiadásai 2003-ban az alábbiakból álltak: export-visszatérítések (3 730 millió euro); állami és magánraktározás (930 millió euro); közvetlen támogatások[7] (29 690 millió euro); a közös piacszervezéssel kapcsolatos egyéb beavatkozások (5 410 millió euro); és egyéb kiadások, elsősorban vidékfejlesztésre (4 710 millió euro). A mezőgazdasági termelőknek juttatott közvetlen kifizetések képezték messzemenően a támogatások legnagyobb részét.

37. Az EMOGA – vidékfejlesztési programokat finanszírozó – Garanciarészlege tekintetében a 2000–2006. időszakban nem csökken a támogatás. Valójában – az eddig az EMOGA Orientációs részlegéből finanszírozott – a vidéki területek mezőgazdasági szerkezetére és diverzifikációjára vonatkozó intézkedéseket most a Garanciarészleg fedezi.

38. Értékelés: A piaci politikák területén lezárult a dohány- és az olívaolaj-piac közös szervezésének az értékelése. A borágazatban szerződés aláírására került sor; ajánlati felhívást tettek közzé a banánra, és előrehaladtak a sertéshúsra, a tojásra és a baromfira, valamint a állandó kultúrák piaca közös szervezésének környezeti hatásaira vonatkozó előkészítő munkálatok. A vidékfejlesztési politikák területén lezárták a LEADER-innovációk integrálásáról szóló, 2003-ban elkezdett tanulmányt.

8. Bővítés

39. A tíz csatlakozó ország csatlakozási szerződése 2004. május 1-jén lépett hatályba. A KAP-refomról szóló szövegeknek a bővítés figyelembevétele érdekében való kiigazítására vonatkozó rendeletet[8], valamint a csatlakozási okmányoknak a KAP-reform figyelembevétele érdekében való kiigazításáról szóló határozatot[9] 2004. március 22-én fogadták el. 2004 decemberében a Bulgáriával és Romániával való tárgyalások során lezárták valamennyi fejezetet. A Bizottság a tárgyalások során továbbra is figyelemmel kíséri az e két ország által tett kötelezettségvállalásokat. Törökország csatlakozásáról szóló bizottsági hatástanulmány elkészítésében a Mezőgazdasági Főigazgatóság szorosan együttműködött a Bővítési Főigazgatósággal, és elkészítette a mezőgazdaságról szóló fejezet tervezetét. Jelentősen hozzájárult Horvátország csatlakozási kérelméről szóló bizottsági véleményhez. A véleményt 2004. április 20-án fogadták el.

40. A tíz SAPARD-kedvezményezett ország közül nyolcan váltak tagállammá 2004. május 1-jén. A Bizottság számos rendelkezést fogadott el a SAPARD-ról az új tagállamok számára is elérhető vidékfejlesztési programozási eszközökre való átmenet megkönnyítésére. A SAPARD-ügynökségek 2004. december végére összesen 2 215 millió eurót (az EU-hozzájárulások halmozott összege) irányoztak elő a kedvezményezettek számára.

9. Nemzetközi kapcsolatok

9.1. Nemzetközi szervezetek és megállapodások

41. Az EU továbbra is számos nemzetközi szervezet találkozóján részt vett. A Kereskedelmi Világszervezet (WTO) tekintetében a 2003. szeptemberi sikertelen cancún-i miniszteri értekezletet követően folytatódott a munka 2004 tavaszán, amely júliusban igen sikeres kereskedelmi tárgyalásokhoz és a keretmegállapodás megkötéséhez vezetett.

42. Az EU részt vett a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) ülésein is. A „függetlenítésről”, valamint a kockázatfüggő támogatásoknak a termeléssel kapcsolatos döntésekre való hatásáról szóló további tanulmányok révén 2004 folyamán elmélyültek a kereskedelem torzulásának kérdéseiről szóló viták.

43. A 2004-es tárgyalások végkövetkeztetéseit követően az olívaolajról és az étkezési olajbogyóról szóló nemzetközi megállapodást új megállapodás váltja fel. A fejlődő országok tekintetében a Tanács 2004 áprilisában a mezőgazdasági termékek exportjától való kiemelt függőség leküzdésére EU cselekvési tervet fogadott el.

9.2. Kétoldalú és regionális kereskedelmi kapcsolatok

44. A gazdasági partnerségi megállapodásokról szóló tárgyalások során – 2004 folyamán – a Bizottság részt vett a fejlődő világ érintett hat régiója menetrendjének a kidolgozásában. Folytatódtak a viták az EU-Dél-Afrika bor- és szeszesital-kereskedelmi megállapodás legfontosabb kérdéseiről.

45. A valamennyi EGT-állam – az új tagállamokat is beleértve – általi ratifikációt követően az EU bővítésének figyelembevétele érdekében módosították az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodást. A Tanács októberben megbízta a Bizottságot, hogy a mezőgazdaság tekintetében Izlanddal további kétoldalú tárgyalásokat kezdeményezzen. 2005-ben a kétoldalú mezőgazdasági tárgyalások összefoglalásaként megállapodás jött létre Norvégiával. Intenzív tárgyalások folytak Svájccal, és lezárták a „bilateral II (kétoldalú II)” csomagot.

46. A Bizottság számos ázsiai országgal folytatott tárgyalásokat a piaci hozzáférésről. Az EU vizsgálócsoportot küldött Indiába, a bioélelmiszer exportjával foglalkozó számos akkreditációs ügynökség jóváhagyására vonatkozó kérelem kapcsán kapott információ értékeléséhez. A barcelonai folyamat keretében valamennyi mediterrán országgal társulási megállapodás jött létre. Ideiglenesen lezárták a szabadkereskedelmi megállapodás mezőgazdasági fejezetéről szóló, a Perzsa-öböl Együttműködési Tanáccsal folytatott tárgyalásokat.

47. Lezárták a bővítés figyelembevételére, valamint a mezőgazdaság területén további kereskedelmi engedmények megállapítására irányuló, vonatkozó európai megállapodásokról szóló, Romániával és Bulgáriával folytatott tárgyalásokat. Az új megállapodások hatálybalépését 2005 elejére várták. Intenzív tárgyalásokat folytattak a Mercosur-rel a társulási megállapodás 2004 októberében való megkötése reményében. A határidőt azonban nem sikerült betartani, és a tárgyalások 2005-ben is folytatódtak. Az Orosz Föderációval való kapcsolatok a WTO-hoz történő csatlakozása kapcsán előterjesztett piaci hozzáférésről szóló orosz javaslatról szóló megállapodás áprilisban való megkötésére tekintettel gyümölcsözőek voltak.

48. Az Egyesült Államok tekintetében intenzív tárgyalások folytak az EU-USA átfogó borkereskedelmi megállapodásról. E tárgyalások 2005-ben is folytatódtak.

[1] Az IRENA „A környezetvédelmi szempontok agrárpolitikába való integrálásának mutatóiról szóló jelentés” angol rövidítése (Indicators Report on the integration of Environmental concerns into Agriculture policy).

[2] COM(2001) 162 végleges, III. rész

[3] 870/2004/EK tanácsi rendelet.

[4] 2003/556/EK bizottsági ajánlás (HL L 189., 2003.7.29., 36. o.).

[5] 3528/86/EGK tanácsi rendelet (HL L 326., 1986.11.21., 2–4. o.; finn és svéd különkiadások a 22. rész 3. fejezetének 59. oldalán).

[6] 2158/92/EGK tanácsi rendelet (HL L 217., 1992.7.31., 3. o.); finn és svéd különkiadások a 44. rész 3. fejezetének 3. oldalán).

[7] Az 1999. május 17-i 1259/1999/EK rendelet mellékletében meghatározottak szerinti közvetlen kifizetések (HL L 160., 1999.6.26., 113. o.)

[8] 583/2004/EK tanácsi rendelet (HL L 91., 2004.3.30., 1. o.).

[9] 2004/281/EK tanácsi határozat (HL L 93., 2004.3.30., 1. o.)