C 301/16

Elnevezés bejegyzése iránti kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

(2020/C 301/12)

Ez a közzététel az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 51. cikke alapján jogot keletkeztet a kérelem elleni felszólalásra, amely a közzététel napjától számított három hónapon belül tehető meg.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

„BASMATI”

EU-szám: PGI-IN-02425 – 2018.7.18.

OEM ( ) OFJ (X)

1. Elnevezés (oem vagy ofj)

„Basmati”

2. Tagállam vagy harmadik ország

Indiai Köztársaság

3. A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

3.1. A termék típusa

1.6. osztály: Gyümölcs, zöldségfélék és gabonafélék, frissen vagy feldolgozva

3.2. Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

A „Basmati” különleges, hosszú szemű aromás rizs, amelyet az indiai szubkontinens egy meghatározott földrajzi régiójában termesztenek és állítanak elő. Ez a régió az Észak-Indiában található Indo-Gangeszi-síkság része, a Himalája lábai alatt.

A „Basmati” egyedi jellemzői a nagy hosszúság/szélesség aránnyal rendelkező hosszú, vékony szemek, a kiváló aroma, az édes íz, a lágy állag, a finom görbület, a közepes amilóztartalom, valamint az, hogy főzéskor a szemek nem tapadnak össze, hosszanti irányban megnyúlnak és széltében kevéssé duzzadnak meg.

A „Basmati” elsődleges jellemzői a következők:

Sorszám Paraméter Érték 1. Az előfőzött hántolt rizs minimális átlagos hossza (mm) 6,61 2. Az előfőzött hántolt rizs átlagos szélessége (mm) ≤2,00 3. Az előfőzött hántolt rizs minimális hosszúság-szélesség aránya (H/SZ arány) 3,50 4. A főtt rizs minimális átlagos hossza (mm) 12,00 5. A főtt rizs hosszúságának és az előfőzött rizs hosszúságának minimális aránya VAGY minimális nyúlási arány 1,70 6. Átlagos térfogatnövekedési arány >3,5 7. Aroma: a „Basmati” rizsnek jellegzetes pandanszerű íze van A „Basmati” elválaszthatatlan tulajdonsága 8. Íz és szájérzet: a főtt „Basmati” édes íze és jellegzetes szájérzete: lágy és puha állagú, a főtt szemek nem tapadnak össze. A „Basmati” elválaszthatatlan tulajdonsága

3.3. Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében) és nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

A „Basmati” rizst hagyományos „Basmati” fajtákból és a „Basmati” rizsnövény nemesítés útján továbbfejlesztett fajtáiból állítják elő. A „Basmati” hagyományos fajtái hosszú tenyészidejű fajták, amelyek október hónapban érnek be. A hagyományos „Basmati” rizsfajták „fényperiódusokra való érzékenységük” miatt nem ellenállóak a kiszámíthatatlan éghajlattal szemben, amely néha csökkenti a termőképességet. Ezenkívül a hagyományos „Basmati” rizsfajták a megdőlésre is érzékenyek. Ezeket a korlátokat a továbbfejlesztett fajták esetében tudományos, genetikai és növénynemesítési módszerek alkalmazásával nagymértékben sikerült kiküszöbölni. A továbbfejlesztett fajták képesek ellenállni a meghatározott termesztési területen belüli éghajlati változásoknak. A továbbfejlesztett fajták szeptember vége és október első fele között érnek be a meghatározott termőterületeken, ahol a hőmérséklet lehetővé teszi az aromák felhalmozódását és megőrzését a szemek fejlődésének folyamata során. A továbbfejlesztett fajták körülbelül 20–30 nappal korábban érik el a betakarítási szakaszt, mint a hagyományos fajták.

A vetőmagokról szóló, 1966. évi indiai törvény értelmében a „Basmati” bejelentett fajtái közé az alábbiak tartoznak: Basmati 217, Punjab Basmati 1, Basmati 386, Punjab Basmati 2, Punjab Basmati 3, Basmati 370, Haryana Basmati 1, Taraori Basmati, Type 3 (Dehraduni Basmati), Pant Basmati 1, Pant Basmati 2, Kasturi, Mahi Sugandha, Basmati CSR 30, Malviya Basmati Dhan 10-9, Ranbir Basmati, Basmati 564, Pusa Basmati 1, Improved Pusa Basmati 1 (Pusa 1460), Pusa Basmati 1121, Pusa Basmati 1509, Pusa Basmati 6 (Pusa 1401), Pusa Basmati 1609, Pusa Basmati -1637, Pusa Basmati -1728, Vallabh Basmati 22, Vallabh Basmati 21, Vallabh Basmati 23, Vallabh Basmati 24, Pusa Basmati 1718, Punjab Basmati -4, Punjab Basmati 5 és Haryana Basmati 2.

3.4. Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

A „Basmati” előállításának alábbi lépései a meghatározott földrajzi területen belül történnek:

— szaporítás,

— palánta-átültetés,

— művelés,

— ültetvénykezelés,

— betakarítás.

3.5. A bejegyzett elnevezést viselő termék szeletelésére, aprítására, csomagolására stb. vonatkozó egyedi szabályok

Az EU esetében nincs meghatározva

3.6. A bejegyzett elnevezést viselő termék címkézésére vonatkozó egyedi szabályok

Az EU esetében nincs meghatározva

4. A földrajzi terület tömör meghatározása

Indiában a „Basmati” termesztése és előállítása Pandzsáb, Harijána, Himácsal Prades és Uttarakhand állam, valamint Delhi szövetségi terület valamennyi kerületében, továbbá Uttar Pradesh állam északi része, illetve Dzsammu és Kasmír állam meghatározott kerületeiben történik. Tájékoztatásul, Pandzsáb, Harijána és Himácsal Prades állam eredetileg a Pandzsáb néven ismert terület részét képezte.

Uttar Pradesh államban a „Basmati” termesztése az alábbi kerületekben történik: Meerut; Bulandshahr; GautamBuddha Nagar; Ghaziabad; Hapur; Baghpat; Saharanpur; Muzaffarnagar; Shamli; Moradabad; Bijnor; Rampur; Amroha; Sambhal; Bareilly; Badaun; Pilibhit; Shahjahanpur; Agra; Firozabad; Mainpuri; Mathur; Aligarh; Etah; Hathras; Kannauj; Etawah; Auraiya; Farrukhabad; és Kasganj.

Dzsammu és Kasmír államban a „Basmati” termesztése az alábbi kerületekben történik: Dzsammu; Kathua és Samba.

5. Kapcsolat a földrajzi területtel

5.1. A földrajzi terület sajátosságai

A „Basmati” rizs hírneve, minősége és sajátos jellemzői képezik az oltalom alatt álló földrajzi jelzésként történő bejegyzés iránti kérelem alapját.

A „Basmati” elnevezés két szanszkrit szóból ered: „Vas”, amelynek jelentése „illatos”, és „Mati”, amelynek jelentése „eredendően”. Hindi nyelven a „Vas” megfelelője a „Bas”, így jön létre a „Basmati” szó. A „Basmati” kifejezés jelentése lényegében az, hogy „aromát tartalmazó”. Ez egy nem földrajzi jellegű elnevezés, amely az Indo-Gangeszi-síkságról származó, évszázados hírnévvel rendelkező rizst jelöl. A „Basmati” rizst a természet ajándékának tekintik, és a mezőgazdasági termelők évszázadok óta termesztik ezt az aromás rizsfajtát.

Történelmi eredet és hírnév

Az első feljegyzett utalás a „Basmati” rizsre a híres pandzsábi költő, Varis Shah 1766-os „Heer Ranjha” című epikus költeményében szerepel.

A történelem során a „Basmati” rizs különleges, hosszú szemű aromás rizsként maradt meg a köztudatban, amelyet a Himalája lábainál található meghatározott földrajzi területen termesztenek és állítanak elő. Ez a közmegítélés és elismerés az olyan általános információkból is egyértelműen kitűnik, mint például a következők:

1. Az Oxford Dictionary meghatározása szerint a „Basmati”„finom illatú, hosszú szemű indiai rizsfajta”.

2. A francia Larousse szótár meghatározása szerint a „Basmati”„hosszú szemű, nagyon nagyra értékelt indiai rizs”.

3. A Cassell Food Dictionary című gasztronómiai szótár a „Basmati” rizst a következőképpen határozza meg: „az indiai fehér rizs prémium minőségű, hosszú és vékony szemű típusa. Hagyományosan curry-vel szolgálják fel, és a Himalája területéről származik.”

4. Az Egyesült Királyság Alsóházának jelentései is utalnak a „Basmati” rizsre. Említésre méltó a 73. kötet 4. részének 197. oldala (1874), amely szerint „a Kangra-völgyben egy Basmatiként ismert, nagyra értékelt fajtát termesztenek”.

5. A J. Forbes Watson által az indiai termékekről írt, „az indiai termékek osztályozó és leíró katalógusa” című beszámoló a „Basmati”-t különös jelentőségű termékként említi.

6. A Kumaon kerület (India) településrendezésének felülvizsgálatáról szóló, 1863 és 1873 között készített jelentés megemlíti, hogy a völgy egyes részeiben termesztik a legfinomabb Basmuttee rizst.

7. Az 1867. évi párizsi világkiállítás katalógusában a „Basmuttee” rizst India kormányának a kiállításhoz való hozzájárulásaként említik. Az 1873-as bécsi világkiállítás a Basmuttee rizst Burdwanból (egy indiai tartományból) származó rizstermékként említi.

8. A francia, marokkói és spanyol bíróságok ítéletei a Basmati védjeggyel kapcsolatban. Ezekben az ítéletekben a bíróságok több okból – többek között India és a „Basmati” közötti szoros kapcsolat miatt – törlik a Basmati védjegyeket az Indián kívül termesztett rizs tekintetében.

Különleges íze, aromája és főzési tulajdonságai miatt a legalkalmasabb az olyan ázsiai ételek, mint például a biryani és a pulao elkészítéséhez; A „Basmati” számos külföldi országban nagyon népszerű. A „Basmati” rizs iránti kereslet nőtt az elmúlt évtizedekben. A „Basmati” rizst a világ legnagyobb országaiba exportálták és exportálják most is, ideértve többek között Szaúd-Arábiát, Kuvaitot, az Egyesült Arab Emírségeket, az Egyesült Királyságot, az Amerikai Egyesült Államokat, Kanadát és Európát.

Környezeti tényezők

Magas páratartalom: A gabonaszemek fejlődési időszakában, amely „Basmati” minőségi tulajdonságainak érvényesülése szempontjából a legfontosabb időszak, az átlagos relatív páratartalom a „Basmati” termőterületén 60–65 % között mozog. A páratartalom azonban nem az egyetlen tényező, amely meghatározza a minőségi paramétereket. A „Basmati” rizs minőségi jellemzőinek meghatározásában fontos szerepet játszik a környezeti, vízellátási és talajjellemzők kölcsönhatása.

Napsugárzás és a nappalok hossza: A „Basmati” termőterületén egy naptári hónap egy adott időszakában a nappalok hosszabbak, mint Közép- vagy Dél-Indiában. Továbbá, mivel a rizs rövid nappalokat kedvelő növény, a rizs érésének folyamata tovább tart azokon a területeken, ahol hosszabbak a nappalok. Azokon a területeken, ahol magasabb a nappali órák száma, a gabona érése több időt vesz igénybe. Amint azt már kifejtettük, ha egy adott hónap adott napját vesszük figyelembe, az olyan területen termesztett „Basmati” rizsfajta fiziológiai fejlődése, ahol hosszabbak a nappalok, el fog maradni az azonos fajtába tartozó, de rövidebb nappalokkal rendelkező területen termesztett rizs fiziológiai fejlődésétől. Ez a növekedő gabonaszemek számára az optimális napsugárzást biztosító fényperiódus, és az egyéb olyan tényezők kölcsönhatásából ered, mint az Indo-Gangeszi-síkságra jellemző hőmérséklet és páratartalom, amely lehetővé teszi, hogy kialakuljanak és megmaradjanak a „Basmati” rizs aromás vegyületei és egyéb jellemzői.

Elegendő vízellátás: Öntözővízként általában a Himalájában eső csapadékokból, illetve az ott elolvadt hóból származó csatornavizet használják. A bőséges mennyiségű víz rendelkezésre állása elengedhetetlen a „Basmati” termesztéséhez és aromájához (ezt az alábbiakban részletesebben ismertetjük).

Normál talaj: A földrajzi terület talajai az Indo-Gangeszi-síkság hordalékföldjéből alakultak ki. Ezek a talajok enyhén lúgosak (7,3 és 8,5 közötti pH-érték), mélyek (>1 m), jó vízelvezetésűek és általában homokos-agyagos, illetve agyagos állagúak. E talajok szerves széntartalma általában véve alacsony (<0,5%), illetve közepes (0,5–0,75 %). A talaj agyagfrakciójában az illit uralkodik, ami egy káliumban gazdag ásványi anyag. Ezért ezek a talajok káliumban (K) gazdagok, amint azt a közepes (120–280 kg K/ha), illetve magas (>280 kg K/ha) káliumellátottság is mutatja, ami befolyásolja a termőképességet. (ezt részletesebben ebben a szakaszban később ismertetjük).

Hőmérséklet: Az Indo-Gangeszi-síkságon a gabonaszemek fejlődési időszakában a hőmérséklet enyhe (nappal: 25–32 °C/éjszaka: 20–22 °C), amely aromássá teszi a gabonaszemeket. A „Basmati” aromájának fő kémiai alkotóeleme a 2-acetil-1-pirrolin, amely egy illékony vegyület. Az aroma akkor marad meg a legnagyobb mértékben, amikor a gabonaszemek fejlődési időszaka egybeesik az enyhe hőmérsékletű időszakokkal.

Emberi tényezők

A „Basmati” minőségét nagyban befolyásolja az átültetés időzítése. Rendes körülmények között, ha a „Basmati” hagyományos magas fajtáit június 30. előtt ültetnék át, azok túlzott vegetatív növekedést érnének el, és hajlamosak lennének a virágzási időszakban vagy gabonaszemek fejlődési fázisában megdőlni. A palánták korai átültetése szintén rontja a főzési minőséget, mivel a szemek rendkívül opálossá válnak, vagy a középső részük kifehéredik, ami a magas hőmérsékletű időszakban történő, nem megfelelő fejlődés miatt alakul ki, amit pedig a lazán kapcsolódó keményítőmolekulák okoznak. Ezért a palánták átültetésének optimális ideje július első felében van.

A palántákat sorokba ültetik át: dombonként 1–2 palántát ültetnek el. Az időben átültetett növények esetében a sorok és a növények között 20x15 cm, a későn átültetett növények esetében pedig 15x15 cm távolságot kell hagyni. A palántákat sekélyen (2–3 cm mélységben) kell ültetni, mivel a mély ültetés késlelteti a gyökeresedést és kevesebb tőhajtást eredményez.

Az ültetést követően a rizsföldeket 2–3 hétig állóvízzel árasztják el, ami elősegíti a jó minőségű növények gyökeresedését és a gyomirtást. Ezen időszak letelte után a rizsföldeket csak az állóvíz felszívódását követően öntözik.

A „Basmati” termesztése szénnel feljavított talajban történik 8–10 tonna/hektár mezőgazdasági trágya kijuttatásával, illetve hüvelyesekkel történő zöldtárgyázással.

A „Basmati” betakarítására a szemek 90 %-ának beérése után kerül sor annak érdekében, hogy elkerülhető legyen a szemek eltörése, fizikai károsodása vagy a gabona megdőlése miatti veszteség. A betakarított terményt általában ugyanazon a napon vagy a lehető leghamarabb csépelik és 12–14 %-os nedvességtartalmúra szárítják annak érdekében, hogy a tárolás során ne alakulhasson ki penész vagy más gombafertőzés, illetve rovarok okozta károsodás.

5.2. A termék sajátosságai

A „Basmati” egyedi jellemzői a nagy hosszúság/szélesség aránnyal rendelkező hosszú, vékony szemek, a kiváló aroma, az édes íz, a lágy állag, a finom görbület (az előfőzött hántolt rizs minimális hosszúság/szélesség aránya 3,50 mm), a közepes amilóztartalom (körülbelül 22 %), valamint az, hogy a főzéskor a szemek nem tapadnak össze, hosszanti irányban megnyúlnak és széltében kevéssé duzzadnak meg.

A „Basmati” hosszúság/szélesség aránya legalább 3:5, míg más rizsfajták hosszúság/szélesség aránya általában < 3:5. Például a thai jázmin rizs hosszúság-szélesség aránya 3:4, a ponni rizsé pedig 3:2.

A „Basmati” különleges aromát bocsát ki a rizsföldön, a betakarításkor, a tároláskor, az őrléskor, a főzéskor és fogyasztás során. Ez az aroma több mint 200 kémiai vegyület harmonikus kombinációjának köszönhető, amelyek közül a 2-acetil-1-pirrolin (2AP) a legmeghatározóbb.

A „Basmati” szemei körülbelül 0,09 ppm mennyiségben tartalmazzák ezt természetes aromás vegyületet , ami körülbelül 12-szerese a „Basmati”-tól eltérő rizsfajták aromásvegyület-tartalmának, jellegzetes illatot és ízt kölcsönözve a „Basmati” rizsnek.

A főtt „Basmati” szemek a „Basmati”-ra jellemző alacsony glikémiás index miatt nem tapadnak össze. A főtt „Basmati” édes íze és jellegzetes szájérzete számos tényezőnek köszönhető, többek között a közepes amilóztartalomnak, amely a nem összetapadó főtt szemek lágy és puha állagáért felelős.

5.3. A földrajzi terület és a termék különleges minősége, hírneve vagy egyéb jellemzője közötti okozati kapcsolat

Ezek a különleges jellemzők a Basmati vetésében, betakarításában és feldolgozásában szerepet játszó különböző természeti és emberi tényezőknek tulajdoníthatók.

A „Basmati” egyéb jellemzői mellett azáltal nyeri el aromáját, hogy a termőterületen jellemző hosszabb nappalok kölcsönhatásban vannak más tényezőkkel, mint például a gabonaszemek fejlődési időszakával egybeeső enyhe hőmérsékletű időszakkal, illetve a földrajzi területre jellemző páratartalommal és napsugárzással.

Az ízzel és a szájérzettel kapcsolatos jellemzők a meghatározott földrajzi területen termesztett „Basmati” virágzásának hónapjaira jellemző hosszabb nappalok napsütéses órái magas számának köszönhetők. A „Basmati” érlelése és előáztatása közismerten tovább fokozza ezeket a jellemzőket.

A vetés időzítése és az ültetési távolság, valamint a szénnel feljavított talaj biztosítása, továbbá az állóvízzel történő elárasztás fenntartása és az öntözési technikák jelentősen befolyásolják a Basmati növény fiziológiáját.

A „Basmati”-hoz kapcsolódó történelmi, tradicionális, kulturális és társadalmi elemeknek köszönhetően a „Basmati” földrajzi jelzés világhírnevet szerzett. Indiában vagy külföldön bárki, aki kereskedelmi vagy fogyasztási célra „Basmati” rizst rendel, vagy „Basmati”-ként reklámozott vagy eladásra kínált rizst lát, elvárja, hogy az ilyenként megrendelt, reklámozott vagy eladásra kínált termék az egységes dokumentum 3.2. és 5. szakaszában meghatározott földrajzi területen termesztett és előállított, az említett egyedi jellemzőkkel rendelkező rizs.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

(e rendelet 6. cikke (1) bekezdésének második albekezdése)

http://ipindiaservices.gov.in/GirPublic/Application/Details/145

27. oldal, 261. sz., 145-GI-Annex-12-11-2008-26-11-2008.

(1) HL L 343., 2012.12.14., 1. o.