ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 152/24

A személyek határátlépésére irányadó szabályok közösségi kódexének (Schengeni határ-ellenőrzési kódex) létrehozásáról szóló 562/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 37. cikke szerint Litvánia által küldött értesítés módosított változata

A 21. cikk c) pontja szerint a tagállamok számára biztosított azon lehetőség, hogy jogszabályban írják elő az iratok és okmányok birtoklására vagy magánál tartására vonatkozó kötelezettséget

(2014/C 152/05)

LITVÁNIA

A Litvánia által megadott és az Európai Unió Hivatalos Lapjában (HL C 98., 2009. április 29.) közzétett frissített információk.

A litván jogszabályok értelmében az iratokat és okmányokat azok birtokosai nem kötelesek folyamatosan maguknál tartani.

A külföldiek jogállásáról szóló törvény 3. cikkének (4) bekezdése szerint azonban a külföldi állampolgárok rendőrtiszt vagy egyéb hivatalos személy felszólítására kötelesek személyazonosító okmányt (úti okmány, tartózkodási engedély vagy hasonló), illetve egyéb olyan okiratot felmutatni, amely megjelöli Litván Köztársaság-beli tartózkodásuk célját és feltételeit, és amely igazolja ott-tartózkodásuk jogszerűségét.

Továbbá az államhatárról és annak védelméről szóló törvény 17. cikkének (5) bekezdése és más jogszabályok szerint a határ menti övezetben valamennyi személy köteles személyazonosító okmányt magánál tartani. Ez az előírás a belső határok mentén fekvő határ menti övezetekre kizárólag abban az esetben vonatkozik, ha azokon a belső határellenőrzést ideiglenesen visszaállították. A Litván Köztársaság és egyéb európai uniós tagállamok azon állampolgárai, akik rendelkeznek az Unióban való szabad mozgás jogával, és 16. életévüket betöltötték, a határ menti övezetben kötelesek személyazonosító okmányt maguknál tartani. A Litván Köztársaság és egyéb európai uniós tagállamok azon állampolgárai, akik rendelkeznek az Unióban való szabad mozgás jogával, és 16. életévüket még nem töltötték be, születési anyakönyvi kivonat, kiskorúak úti okmánya vagy egyéb személyazonosító okmány hiányában nem léphetnek be a határ menti övezetekbe. Egyéb személyek csak akkor léphetnek be a határ menti övezetekbe, ha rendelkeznek a harmadik országok állampolgárai részére kiállított érvényes útlevéllel vagy egyenértékű úti okmányokkal, külföldi állampolgárok részére kiállított útlevéllel vagy egyéb személyazonosító okirattal, továbbá Litván Köztársaság-beli tartózkodásuk jogszerűségét igazoló okirattal.

A határőrizet alatt álló határövezetekbe csak az ország határőrsége által kibocsátott egyszeri, határozott idejű vagy tartós engedély, továbbá a fent hivatkozott okmányok birtokában engedélyezett a belépés. Ilyen engedélyek nem szükségesek azon személyek esetében, akik a Litván Köztársaság törvényeiben és egyéb jogszabályaiban rögzített eljárások szerint közúton, vízi vagy légi úton lépik át az államhatárt és érkeznek valamely határőrizet alatt álló határövezetbe.
3.

A közlemény e célok eléréséhez különböző feladatokat irányoz elő, köztük olyanokat is, amelyek személyes adatok feldolgozásával járnak együtt, ennélfogva érintik az egyének adatvédelemhez való jogát: — a megjelölésre vonatkozó uniós szabály kidolgozása: a lőfegyveren feltüntetett adatok között személyes adatok is szerepelhetnek, — a lőfegyverek engedélyezésére vonatkozó szabályok egyszerűsítése, valamint minden lőfegyver jogszerű vásárlásának és tartásának orvosi ellenőrzéshez és a bűnügyi nyilvántartásra vonatkozó ellenőrzéshez kötése. Az orvosi ellenőrzéshez egyének egészségügyi adatainak feldolgozása is hozzátartozik. Az egészségügyi adatok a 95/46/EK irányelv 8. cikke értelmében vett érzékeny adatnak minősülnek, amelyek különleges védelmet igényelnek (2), ezért még szigorúbb adatvédelmi előírások vonatkoznak rájuk. A bűnügyi nyilvántartásra vonatkozó ellenőrzések bűncselekményekre, büntetőítéletekre vagy biztonsági intézkedésekre vonatkozó adatok feldolgozását és bűnügyi nyilvántartásokhoz való hozzáférést is magukban foglalnak, amely kizárólag hatósági ellenőrzés mellett végezhető (ahogyan a 95/46/EK irányelv 8. cikkének (5) bekezdése előírja), — a közvetítők kötelező nyilvántartása és átvilágítása: a közvetítők személyes adatait is feldolgozó új adatbázis létrehozása során tiszteletben kell tartani a legfontosabb adatvédelmi elveket, köztük az adatbázis szükségességének indokolását, valamint az adatbázisnak a magánéletbe való beavatkozása és az adatfeldolgozás tekintetében az arányosság elvét, — technológiai megoldások – például a személyes adatokat a lőfegyverben tároló biometrikus érzékelők – feltérképezése annak érdekében, hogy a lőfegyvert a tulajdonosán kívül más személy ne használhassa. A biometrikus adatok feldolgozására szigorú adatvédelmi biztosítékok és biztonsági előírások betartása mellett kerülhet sor, amelyeket e véleményben részletesen is kifejtünk, — határokon átnyúló együttműködés a lőfegyverek illegális tartásának és forgalmának felszámolásáért, amely többek között a rendőrségre, határőrségre és a vámhatóságokra is kiterjedő, összehangolt információgyűjtés és -megosztás formájában valósul meg. A rendőrség és a határőrség adatbázisaihoz való hozzáférés szigorúan szabályozott, ahogyan alább erre még kitérünk, — a bűnözők által használt lőfegyverek visszakövethetősége a bűnözők és a lőfegyvert beszerző személy azonosítása céljából. Ehhez az intézkedéshez, ha személyes adatok feldolgozásával jár együtt, külön adatvédelmi biztosítékok nyújtása szükséges, — pontosabb és átfogóbb adatok gyűjtése a lőfegyverekkel kapcsolatos bűncselekményekre vonatkozóan – a meglévő informatikai eszközök, köztük a Schengeni Információs Rendszer (SIS) II, a váminformációs rendszer (VIR), az Europol információ-megosztó rendszerei és az iARMS, az Interpol eszköze együttes használata révén. Ahogy fent említettük, a meglévő rendőrségi és vámhatósági adatbázishoz való hozzáférésre szigorú adatvédelmi szabályok vonatkoznak.
29.

Az európai adatvédelmi biztos különösen javasolja, hogy: — építsenek be a javaslatba egy olyan érdemi rendelkezést, amely egyértelművé teszi, hogy a javaslat nem kíván általánosan eltérni az adatvédelmi elvektől, és a személyes adatok védelmére vonatkozó jogszabályok (azaz a 95/46/EK irányelvet végrehajtó nemzeti előírások) az e-számlázással összefüggésben is teljes mértékben alkalmazandók, — módosítsák a javaslat 3. cikke (2) bekezdését annak biztosítása céljából, hogy a jövőben elfogadásra kerülő európai szabványok a „beépített adatvédelem” elvét követik és figyelembe veszik az adatvédelmi követelményeket, továbbá hogy a szabványok tiszteletben tartják különösen az arányosság, az adatminimalizálás és a célhoz kötöttség elvét, — amennyiben a jogalkotó – az átláthatóság és az elszámoltathatóság céljából – személyes adatok közzétételéről kíván rendelkezni, építsenek be a javaslatba olyan kifejezett érdemi rendelkezéseket, amelyek meghatároznák, milyen típusú személyes adatok és milyen cél(ok)ból tehetők közzé; vagy építsenek be a javaslatba uniós vagy nemzeti jogszabályra való hivatkozást, amely viszont megfelelő biztosítékokat nyújt az említettek tekintetében.
171.

Az európai adatvédelmi biztos javasolja, hogy a javaslat preambuluma tartalmazza azt, hogy az Europol tekintetében az uniós intézmények és szervek új adatvédelmi kerete lesz alkalmazandó, amint e keret elfogadásra kerül. Ezenkívül az uniós intézmények és szervek adatvédelmi rendszerének az Europolra történő alkalmazását a 45/2001/EK rendelet helyébe lépő, először 2010-ben, az adatvédelmi csomag felülvizsgálatának keretében bejelentett jogi aktusban is egyértelműen elő kell írni. Legkésőbb az új általános keret elfogadásának pillanatától az adatvédelmi reform legfontosabb új elemeit (azaz az elszámoltathatóság elvét, az adatvédelmi hatásvizsgálatot, a beépített és az alapértelmezett adatvédelmet, valamint a személyes adatok megsértését) az Europol tekintetében is alkalmazni kell. A preambulumnak ezt is tartalmaznia kell.
6.

Szokatlanul nagyszámú személy kívánt részt venni az eljárásban. A következő 23 vállalat és szövetség esetében elfogadtam az „érdekelt harmadik személy” státust, mivel igazolták kellő érdekeltségüket az eljárás kimenetelében: ACCOR S.A., Association Belge des Sociétés Cotées, Association Française des Entreprises Privées, az Európai Pénzpiacokért Szövetség (Association for Financial Markets in Europe), The Bank of New York Mellon, BNP Paribas Arbitrage, Chi-X Europe Ltd., [BIZALMAS], LCH.Clearnet Group Limited, CME Group Inc., Euroclear Group, IMC Financial Markets, ICAP Securities Limited, IntercontinentalExchange Inc., Kyte Group Limited, London Stock Exchange Group plc, Nasdaq OMX Nordic OY, L’Oreal S.A., Robeco Groep N.V., […] (4), Solvay SA, ThromboGenics N.V., és Vlaamse Federatie van Belegginsclubs en Beleggers vzw.
4.

A bel- és igazságügy területén a politikai döntéshozók és a jogalkotók előtt álló jogi, technológiai és társadalmi kihívások a stratégiai iránymutatások érvényességének időtartama alatt bizonyosan nőni fognak. Ezenfelül az új európai tanácsi iránymutatások alkalmat adnak arra, hogy kinyilvánítsuk azt a szándékot, miszerint az EU vissza kívánja állítani az Uniónak az egyének hatékony megvédésére való képességébe vetett bizalmat. Ezért javasoljuk, hogy az új iránymutatásokban az Európai Tanács kifejezetten foglalkozzon az alábbi témákkal: a. a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségben számos uniós jogszabály és politika által előírt nagy mennyiségű személyesadat-feldolgozás; b. minden olyan intézkedés gyengesége, amely nem tartja tiszteletben az alapvető jogokat, ahogyan ez az adatmegőrzési irányelv esetében is megmutatkozott, de más folyamatban lévő kezdeményezésekre, köztük az intelligens határellenőrzési csomagra (7) és az utas-nyilvántartási adatállományokkal kapcsolatos különböző jogi aktusokra is vonatkozhat (8); c. egy erős és korszerű európai uniós adatvédelmi keret mihamarabbi elfogadásának fontossága, amely az EU külpolitikája számára is irányadó lenne; és d. annak szükségessége, hogy a magánélet védelmével és az adatvédelemmel kapcsolatos megfontolásokat a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségben valamennyi új politika és jogszabály kidolgozása során beépítsék.
39.

E véleményben bizonyos további javító intézkedésekre teszünk javaslatot: — a szöveget egy preambulumbekezdéssel lehetne kiegészíteni, amely kifejti, mit jelent a beleegyezés 14. cikk (3) bekezdése szerinti részletessége; — a 15. cikk (3) bekezdésében „az EURES-portál által” szöveg és az „elérhetővé tett valamennyi állásajánlathoz, álláspályázathoz és önéletrajzhoz” szövegrész közé be lehetne szúrni „a 14. cikkel összhangban” szöveget, — a 17. cikk (4) bekezdésében a „vonatkozó általános információkhoz” szövegrész helyett a „vonatkozó információkhoz” szöveget kellene szerepeltetni, — a rendelettervezetet konkrét érdemi rendelkezéssel vagy preambulumbekezdéssel lehetne kiegészíteni, amely előírja, hogy az EURES-portál fejlesztésénél alkalmazni kell a beépített adatvédelem elvét. Ezenfelül az érdemi rendelkezések között vagy legalább a preambulumbekezdésekben – az e véleményben foglaltak szerinti – további iránymutatás közlése is hasznos lehet, — a rendeletnek egyértelműbben meg kellene határoznia, hogy ki és milyen garanciák mellett rendelkezhet hozzáféréssel az adatbázishoz, — Azt is tovább kellene pontosítani a rendelet szövegében, hogy hogyan működik az automatizált megfeleltetés. A rendeletnek mindenképpen ki kellene mondania, hogy az EURES-portálon keresést végzők – kivéve, ha a munkavállaló úgy dönt, hogy teljes önéletrajzát elérhetővé teszi az EURES-en – közvetlenül nem férnek hozzá a pályázók nevéhez, önéletrajzához vagy más, közvetlenül azonosítható személyes adataihoz, csakis a birtokukban lévő önéletrajz-adatbázisokból kinyert, „megfeleltethető” és beszerkesztett adatokból származó korlátozott, válogatott összeállításhoz, — Végül az adatfeldolgozás célját és az adatok további felhasználásának elfogadható módjait egyértelműen meg kellene határozni a rendeletjavaslatban.
2.

Az I. szakaszban lezajlott piaci vizsgálat eredményei alapján a Bizottságnak komoly aggályai vetődtek fel az ügylet belső piaccal való összeegyeztethetőségével kapcsolatban, és 2013. november 5-én az összefonódások ellenőrzéséről szóló rendelet 6. cikke (1) bekezdésének c) pontja értelmében eljárás megindításáról szóló határozatot fogadott el. A bejelentő felek 2013. november 22-én írásbeli észrevételeket nyújtottak be a 6. cikk (1) bekezdésének c) pontja alapján.
12.

2013. augusztus 24-én az Aegean beadványt nyújtott be, amelyben arra hivatkozik, hogy az Olympicnak kedvezőtlen pénzügyi helyzete miatt abban az esetben is be kellene szüntetnie működését, ha az ügyletet nem hajtják végre, így az ügylet végrehajtásától függetlenül mindenképpen az Aegean maradna az egyedüli szolgáltató az aggályos, átfedéssel érintett útvonalakon.
9.

2014. augusztus 22-én a Liberty Global új kötelezettségvállalásokat nyújtott be, amelyekben beleegyezik a Film1 prémium fizetős televíziócsatorna tevékenységeinek elidegenítésébe, valamint néhány olyan kötelezettségbe, amelyek célja annak biztosítása, hogy a televíziós műsorszolgáltatók továbbra is szolgáltathassanak tartalmakat „over the top” (OTT) szolgáltatások útján Hollandiában.
19.

Miután átnéztem a benyújtott dokumentumokat, arra a következtetésre jutottam, hogy a felek nem bizonyították be a jog által megkövetelt módon, hogy a vizsgálat szokatlanul hosszú volta ténylegesen megsértette a védelemhez való jogukat. Ki kell jelentenem – különösen az Alpharma részletes kifogásaira válaszul –, hogy elsősorban a felek hivatottak azt biztosítani, hogy sem az idő múlása, sem pedig a jogsértést feltételezetten elkövető vállalat eladása ne okozzon nekik nehézségeket vagy ne hozza őket olyan helyzetbe, hogy ne tudják benyújtani az összes lehetséges mentő bizonyítékot. Az ítélkezési gyakorlat értelmében a vállalkozások felelőssége, hogy könyveikben és archivált irataikban megfelelően vezessék nyilvántartásaikat. Ez lehetővé teszi, hogy tevékenységeikről részletes dokumentáció álljon rendelkezésükre, amely jogi vagy közigazgatási eljárások esetén felhasználható szükséges bizonyítékként. Ez a felelősség akkor is fennáll, ha az érintett vállalkozást jóval a vizsgálat kezdete előtt értékesítették (8). Ugyanígy, a vállalatoknak azt is kötelességük biztosítani, hogy a volt alkalmazottak adott esetben elérhetők legyenek. Úgy tűnik továbbá, hogy az Alpharma nem közölte az ítélkezési gyakorlat (9) által megkövetelt pontossággal azon mentő bizonyítékok jellegét és hatáskörét, amelyek az idő múlása miatt állítólag elvesztek.
(5)

A Bizottság az ST és a DT ellen irányuló kifogásközlést fogadott el 2012. május 7-én. A kifogásközlésben a Bizottság előzetesen megállapította, hogy az ST visszaélt erőfölényével a széles sávú hozzáférési szolgáltatások nagykereskedelmi piacán a Szlovák Köztársaságban az alábbi magatartás révén: i. a helyi hurokhoz való hozzáférés megtagadása és árprés alkalmazása 2005. augusztus 12-től; ii. árprés alkalmazása és a szolgáltatás megtagadása a regionális széles sávú hozzáférés tekintetében 2007. június 6-tól; valamint iii. árprés alkalmazása és a szolgáltatás megtagadása a nemzeti széles sávú hozzáférés tekintetében 2004. május 1-jétől. A kifogásközlésben a Bizottság előzetesen megállapította, hogy az ST magatartása, amely 2004. május 1-jén vette kezdetét és a kifogásközlés idején is még folyamatban volt, az EUMSZ 102. cikkének megsértését jelentette. A kifogásközlés a DT-t is felelősnek találta az ST feltételezett jogsértésében azon az alapon, hogy az előbbi ez utóbbi anyavállalata volt, továbbá abban a helyzetben volt, hogy döntő befolyást gyakoroljon és ténylegesen is gyakorolta ezt a befolyást.
30.

Ennek ellenére úgy véljük, hogy a tárgyalási szakaszban az adatvédelmi kérdések jobb kezelése érdekében számos ponton ki kellett volna igazítani a Megállapodást. Ezennel felszólítjuk az uniós jogalkotót, hogy a Megállapodást végrehajtó jövőbeli intézkedések során és az ugyanezen területen megkötendő kétoldalú megállapodásokban a jövőben alkalmazza ezeket az adatvédelmi biztosítékokat. A hasonló megállapodásoknak vagy jövőbeni végrehajtási intézkedéseknek különösen: — biztosítaniuk kell az adatfeldolgozás arányosságát azzal, hogy az adóügyi vonatkozású információk gyűjtését és cseréjét az adókijátszás tényleges kockázatától teszik függővé, és olyan előírásokat vezetnek be, amelyek alapján az alacsony kockázatú számlák mentesülnek a jelentéstételi kötelezettség alól, — az adatkezelés célját a jogszerű politikai célra kell korlátozni, és meg kell akadályozni, hogy az érintettek tájékoztatása nélkül azokat egyéb célokra használják fel, — az érintetteket (az adatvédelmi irányelv 10. cikke szerint) megfelelően tájékoztatni kell pénzügyi adataik feldolgozásának céljáról és módjáról, ideértve az adataik címzettjeit is, — olyan kifejezett biztonsági és adatvédelmi normákat kell előírni, amelyeket az adóügyi információ gyűjtésében és cseréjében részt vevő magánintézményeknek és állami hatóságoknak be kell tartaniuk (beépített adatvédelem). Továbbá az ilyen rendelkezések megsértésének esetére szankciókat kell előírni, — a kicserélt adóügyi információkra vonatkozó kifejezett adatmegőrzési időt, valamint törlési kötelezettséget kell előírni arra az esetre, ha az információ már nem áll az adókijátszás megakadályozását célzó feldolgozás alatt.
7.

2015. március 10-én a Bizottság tényállást közlő levelet küldött az Orange részére, amelyben tájékoztatta az SO elfogadása után meghatározott azon további bizonyítékokról, amelyek alátámasztják az SO-ban szereplő előzetes következtetéseket és amelyekre a végső határozat meghozatalakor is támaszkodni lehet. 2015. március 13-án a bejelentő fél írásos észrevételeket nyújtott be.
1.

2014. június 3-án az Európai Bizottság bejelentést kapott a Zimmer Holdings, Inc. (a továbbiakban: Zimmer) által tervezett ügyletről (a továbbiakban: a tervezett ügylet), amely szerint e vállalkozás kizárólagos irányítást szerez a Biomet, Inc. (a továbbiakban: Biomet) felett. 2014. június 11-én a Bizottság hiányosnak nyilvánította a 2014. június 3-i bejelentést. A Zimmer 2014. július 4-én felülvizsgált bejelentéstervezetet nyújtott be. A Zimmer ezenfelül a Bizottság 2014. július 14-én kelt tájékoztatási kérelmére válaszolva 2014. augusztus 15-én, 18-án és 29-én kiegészítő információt szolgáltatott. A bejelentést 2014. augusztus 29-étől nyilvánították hatályosnak.
4.

A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottság azon értékelésével, miszerint a tervezett művelet valószínűleg olyan nem koordinatív horizontális hatásokat eredményezhet, amelyek az alábbi piacokon való erőfölény létrehozása vagy megerősítése révén jelentősen akadályoznák a hatékony versenyt: a) a részleges térdprotézisek ausztriai, belgiumi (beleértve Luxemburgot is), cseh köztársaságbeli, dániai, finnországi, franciaországi, németországi, görögországi, olaszországi, hollandiai, lengyelországi, portugáliai, szlovéniai, spanyolországi, svédországi és egyesült királyságbeli piaca; b) a könyökprotézisek ausztriai, belgiumi (beleértve Luxemburgot is), cseh köztársaságbeli, dániai, franciaországi, németországi, olaszországi, norvégiai, portugáliai, spanyolországi, svédországi és egyesült királyságbeli piaca; valamint c) az elsődleges (primer) térdprotézisek dániai és svédországi piaca, valamint a revíziós térdprotézisek dániai piaca.
(5)

2016. február 16-án a Bizottság az 1/2003/EK rendelet 27. cikkének (4) bekezdése alapján közleményt tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában, amelyben összefoglalta az ügyet és a felek által felajánlott kötelezettségvállalásokat, valamint felhívta az érdekelt harmadik feleket, hogy a közzétételtől számított egy hónapon belül nyújtsák be észrevételeiket (5). Összesen 4 érdemi válasz érkezett be. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a válaszok nem keletkeztetnek új aggályokat. A piaci teszt fényében a Bizottság fenntartotta azon álláspontját, hogy a kötelezettségvállalások alkalmasak a versenyjogi aggályok eloszlatására, amint azt az előzetes értékelésben is kifejtette. Erről értesítette a feleket.
12.

A High Court of Justice of England and Wales előtt tárgyalt The Secretary of State for Health and Others kontra Servier Laboratories Limited and Others ügy felperesei számára – kérésükre – engedélyeztem, hogy érdekelt harmadik félként meghallgassák őket. Úgy véltem, hogy kellő mértékben igazolták érdekeltségüket (7), mivel az angol National Health Service részét képezik, amely jelentős szerepet játszik a perindopril angliai beszerzésében, emellett felperesként vettek részt olyan nemzeti eljárásokban, amelyek jelentős átfedéseket mutattak az AT.39612. számú ügy eljárásaival.
1.

A Bizottság a harmadik országok állampolgárainak az Európai Unió területére történő be- illetve kilépését feljegyző be- és kiléptetési rendszer kiépítésére vonatkozó szándékát első alkalommal 2008-ban jelentette be (1). Ekkor az európai adatvédelmi biztos első alkalommal előzetes véleményt (2) adott ki az elképzelésről, és 2011 júliusában emelt ki egyes fontos elemeket véleményében (3). A Bizottság tovább részletezte az elképzeléseit 2011 októberi közleményében (4), amelynek címe „Intelligens határellenőrzés – választási lehetőségek és a követendő út”, amelyről a 29. cikk alapján létrehozott munkacsoport véleményt adott (5). Az európai adatvédelmi biztos szintén kifejtette véleményét egy közös kerekasztalon, amelyre számos érdekeltet meghívtak (6).
(3)

A Bizottság 2015. július 23-án az AT.40023 ügyben kifogásközlést fogadott el. A kifogásközlés címzettjei hét csoportban (a továbbiakban: a Felek), az alábbi jogi személyek voltak (a továbbiakban: a kifogásközlés címzettjei): i. Sky UK és Sky Plc. (a továbbiakban együttesen: Sky); ii Viacom Global (Hollandia) B.V. és Viacom Inc. (a továbbiakban: Paramount); iii. Universal Studios International B.V. és Comcast Corporation (a továbbiakban együttesen: NBCUniversal); iv. CPT Holdings, Inc., Colgems Productions Limited és Sony Corporation (a továbbiakban együttesen: Sony); v. The Walt Disney Company Limited és The Walt Disney Company; vi. Twentieth Century Fox Telecommunications International Inc. és Twenty-First Century Fox, Inc. (a továbbiakban együttesen: Fox); valamint vii. Warner Bros. International Television Distribution Inc. és Time Warner Inc. (a továbbiakban együttesen: Warner).
18.

A statisztika területén, mint ahogyan azt más területeken is, az óriás méretű adathalmazok számos előnyt biztosíthatnak, pl. megnövekedett hatékonyságot. Mindazonáltal további kockázatokat is jelentenek. Az új adatvédelmi keretrendszer, és az ÁAR elfogadása különösen azt a célt tűzte ki maga elé, hogy választ adjon ezekre a kockázatokra úgy, hogy miközben a védelmet megadja, rugalmas lehetőséget is biztosít a további adatkezelésre, pl. statisztikai célokra.
6.

A felek újabb kérelmet nyújtottak be, hogy a többi kérdésekre adott válaszokba is betekinthessenek, ezt azonban a Bizottság egy konkrét kérdésre adott válaszok kivételével megtagadta. A felek emellett az egyik, érdekelt harmadik személyként elfogadott versenytárs által esetlegesen benyújtott kulcsfontosságú dokumentumokba is betekintést kért. A Bizottság válaszában arról tájékoztatta a feleket, hogy az érdekelt harmadik fél nem nyújtott be kulcsfontosságú dokumentumokat.
—

a Sanyo Electric Co., Ltd., a Panasonic Industrial Devices Sales Taiwan Co., Ltd. és a Panasonic Automotive & Industrial Systems Europe GmbH.
2.1.

Az Európai Bizottság 2013. február 12-én eljárást indított az 1/2003/EK rendelet (3) 11. cikkének (6) bekezdése alapján az UBS AG, az UBS Securities Japan Co., Ltd., a The Royal Bank of Scotland Group plc, a The Royal Bank of Scotland plc, a Deutsche Bank Aktiengesellschaft, a Citigroup Inc., a Citigroup Global Markets Japan Inc., a JPMorgan Chase & Co, a JPMorgan Chase Bank, National Association, a J.P. Morgan Europe Limited, az R.P. Martin Holdings Ltd és a Martin Brokers (UK) Ltd (a továbbiakban együttesen: a vitarendezésben részt vevő felek) ellen.
—

meg kell erősíteni a végfelhasználók hozzájárulására vonatkozó szabályokat. Be kell szerezni a szolgáltatásokat használó egyének hozzájárulását, függetlenül attól, hogy a szolgáltatásokra feliratkoztak-e, valamint minden a közlésben érintett fél hozzájárulását is. Mindezek mellett azokat az érintetteket is védeni kell, akik nem felek a közlésben;