[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 9.12.2005

COM(2005) 639 végleges

2005/0251 (AVC)

Javaslat

A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Közösségnek a Hágai Nemzetközi Magánjogi Konferenciához való csatlakozásáról

(előterjesztő: a Bizottság)

INDOKLÁS

1. POLITIKAI ÉS JOGI HÁTTÉR

A Hágai Nemzetközi Magánjogi Konferencia (a továbbiakban: a Hágai Konferencia) régóta fennálló nemzetközi szervezet, melynek célja a nemzetközi magánjog szabályainak fokozatos egységesítése elsősorban nemzetközi egyezményekre irányuló tárgyalások folytatása és ilyen egyezmények kidolgozása útján. A Hágai Konferencia munkájának eredményeképpen számos fontos egyezmény elfogadására került sor a nemzetközi magánjog különböző területein. A szervezet ez idáig 35 egyezményt fogadott el, és 65 tagja van, beleértve az Európai Unió valamennyi tagállamát.

Az Amszterdami Szerződés hatálybalépése óta az Európai Közösség hatáskörrel rendelkezik a több államra kiterjedő vonatkozású polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés területén intézkedések elfogadására a belső piac megfelelő működéséhez szükséges mértékben. A Közösség újonnan kapott hatásköre alapján számos jogi eszközt elfogadott, és további jogi eszközök megtárgyalása vagy előkészítése is folyamatban van. Ezen eszközök közül sok átfedi – részben vagy egészben – a Hágai Konferencia munkaterületeit. Így például a bírósági és bíróságon kívüli iratok külföldön történő kézbesítéséről szóló 1965. évi egyezmény, melynek tárgya megegyezik a tagállamokban a bírósági és bíróságon kívüli iratok kézbesítéséről szóló 1348/2000/EK rendelettel; a bizonyításfelvételről szóló 1970. évi egyezmény, melynek tárgya megegyezik a bizonyításfelvétel tekintetében történő, a tagállamok bíróságai közötti együttműködésről szóló 1206/2001/EK rendelettel; a gyermekek védelmének erősítéséről szóló 1980. és 1996. évi egyezmény, melyek részben fedik a házassági ügyekben és a szülői felelősségre vonatkozó eljárásokban a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló 2201/2003/EK rendeletet; és végül, de nem utolsósorban a joghatósági megállapodásokról szóló 2005. évi egyezmény, valamint a tartási kötelezettségekről szóló egyezmény tervezete, melyek a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló 44/2001/EK rendelet által szabályozott területeket fednek le.

Ezen belső jogi eszközök elfogadása az általuk szabályozott területeken maga után vonta külső hatáskörök bennefoglalt átruházását a tagállamokról a Közösségre. Ezen újonnan kapott külső hatáskörök, valamint a szervezet munkájában való egyre aktívabb részvétele miatt szükségessé vált, hogy a Közösség a Hágai Konferencia teljes jogú tagjává váljon. Jelenleg a Bizottság csak megfigyelői státusszal rendelkezik a szervezetben. A Közösség Hágai Konferenciában való teljes jogú tagsága két ok miatt különösen fontos. Politikai szempontból a tagság olyan státuszt adna a Közösségnek, mely megfelelne új szerepének a polgári igazságügyi együttműködés egyik fő nemzetközi résztvevőjeként. Jogi szempontból a tagság lehetővé tenné, hogy a Közösség a hatáskörébe tartozó területeken teljes jogúan részt vegyen az egyezményekkel kapcsolatos tárgyalásokon, kifejtse véleményét és álláspontját, valamint biztosítsa a saját szabályai és a tervezett nemzetközi eszközök közötti összhangot és koherenciát. Továbbá nem a tagállamai, hanem a Közösség lenne a hatáskörébe tartozó területeken elfogadott hágai egyezményekből eredő jogok és kötelezettségek alanya.

Ezen okok miatt a Tanács a 2002. november 28-i határozatával felhatalmazta az Európai Bizottságot, hogy folytasson tárgyalásokat a Közösség Hágai Konferenciához való csatlakozásának feltételeiről és szabályairól. Az Európai Bizottság és az elnökség a 2002. december 19-i, Hágai Konferenciához címzett közös levelében a Közösség kérte a Hágai Konferenciába tagként való felvételét, továbbá a tárgyalások megkezdését. 2004 áprilisában a szervezet általános és politikai ügyekkel foglalkozó különbizottsága határozatot hozott az Európai Közösség tagként való felvételének elvi lehetőségéről.

Mivel a Hágai Konferencia Alapokmánya csak államok tagságáról rendelkezik, nemzetközi szervezetekéről nem, a Közösség csatlakozása szükségessé teszi az Alapokmány módosítását. E módosítások szövegét a 2005. június 14–30-ig Hágában tartott diplomáciai konferencián konszenzussal elfogadták, és ezt követően a Hágai Konferencia tagjait felkérték arra, hogy a módosításokra írásban, lehetőleg kilenc hónapon belül adják le szavazataikat. Az Alapokmány 12. cikke szerint kétharmados többség szükséges az Alapokmány módosításainak jóváhagyásához. Mihelyt e többséget elérik – de nem előbb mint 2006. március 31. –, a főtitkár jegyzőkönyvet készít, melyben tájékoztatja a tagállamokat a szavazás eredményéről, és a módosítások három hónap elteltével lépnek hatályba. A hatálybalépés után hamarosan összehívják az általános és politikai ügyekkel foglalkozó különbizottság különleges ülését, hogy döntsön a Közösség Hágai Konferenciába való felvételéről.

Figyelemmel arra, hogy az Alapokmány módosításait 2005. június 30-án konszenzussal elfogadták, valamint arra, hogy a Hágai Konferencia valamennyi tagja egyhangúan az Európai Közösség csatlakozása mellett foglalt állást, a szükséges kétharmados többséget nagy valószínűséggel bőven elérik 2006. március 31-re, vagyis a kilenchónapos időszak végére. Következésképpen az Alapokmány módosításai 2006. július 1-jén hatályba fognak lépni, és a Közösség Hágai Konferenciához való csatlakozásának engedélyezésére vonatkozó formális határozat meghozatalára 2006 júliusának első hetében fog sor kerülni. Már most meg kell indítani a Közösség Hágai Konferenciához való csatlakozásáról szóló tanácsi határozat meghozatalára irányuló eljárást annak biztosítása érdekében, hogy a Közösség 2006. július elején készen álljon a csatlakozásra. Így a Közösség a csatlakozási okiratát rögtön letétbe tudja helyezni, mihelyt a Hágai Konferencia meghozta az engedélyezésre vonatkozó formális határozatát.

2. A TÁRGYALÁSOK EREDMÉNYEI

A Bizottság a Közösség Hágai Konferenciához való csatlakozásának feltételeiről és szabályairól a Tanács által meghatározott tárgyalási irányelvekkel összhangban tárgyalt. A Közösség csatlakozása tekintetében releváns valamennyi rendelkezést felvették az Alapokmányba. Ezek alapján az eljárási szabályzat módosítására is sor került. Mivel a tagok azt kívánták, hogy a módosítások általános jellegűek legyenek, a vonatkozó rendelkezések nem az „Európai Közösségre”, hanem általában „regionális gazdasági integrációs szervezetekre” hivatkoznak. Összefoglalóan a felülvizsgált Alapokmány az Európai Közösség tekintetében a következő releváns rendelkezéseket tartalmazza:

- A Hágai Konferencia tagja lehet minden regionális gazdasági integrációs szervezet (Regional Economic Integration Organisation, a továbbiakban: REIO), melyet a szervezet ülésein a tagállamokkal azonos jogok illetnek meg. A tagság kérelmezésének feltétele, hogy a REIO kizárólag olyan szuverén államokból álljon, melyek a Hágai Konferencia hatáskörébe tartozó számos területen hatáskört ruháztak rá, ideértve e területeken a tagállamaira kötelező döntések meghozatalát. Egyértelmű, hogy az Európai Közösség teljesíti e követelményeket.

- A kérelemmel egyidejűleg a REIO köteles egy hatásköri nyilatkozatot benyújtani, mely megjelöli azon területeket, melyeken tagállamai hatáskört ruháztak rá. Továbbá a REIO és tagállamai biztosítják, hogy a Hágai Konferencia értesítést kap a REIO hatáskörének vagy összetételének bármilyen változásáról. Végül a Hágai Konferencia tagjai információkat kérhetnek arról, hogy a REIO vagy tagállamai rendelkeznek-e hatáskörrel valamely maghatározott kérdésben, továbbá a REIO és tagállamai kötelesek biztosítani, hogy ilyen kérelem esetén megküldjék a vonatkozó információkat.

- A Hágai Konferencia határozatainak meghozatalakor – amennyire csak lehetséges – konszenzusra törekszenek. Szavazásra csak kivételes esetben kerül sor akkor, ha nem sikerül konszenzust elérni.

- Ami a szavazati jogot illeti, a REIO szavazatainak száma megfelel azon tagállamok számának, amelyek az érintett területen hatáskört ruháztak rá, és amelyek az ilyen üléseken szavazásra jogosultak, és azokra bejelentkeztek. Ez azt jelenti, hogy a szavazás időpontjában nem szükséges a tagállamok tényleges jelenléte.

- A REIO a tagállamai általi hozzájárulásokon túl nem járul hozzá a Hágai Konferencia éves költségvetéséhez, azonban meg kell fizetnie a tagságával kapcsolatban felmerülő járulékos igazgatási költségeket. Ezt az összeget a Hágai Konferencia a REIO-val konzultálva határozza meg.

- Az Európai Közösség a Hágai Konferenciát írásos nyilatkozatban biztosítja arról, hogy megvizsgálja, vajon érdekében áll-e a fennálló hágai egyezményekhez csatlakozni, és amennyiben igen, úgy a Hágai Konferenciával együttműködve megtesz minden szükséges erőfeszítést az abból fakadó nehézségek leküzdésére, hogy ezen egyezmények nem tartalmaznak rendelkezést egy REIO esetleges csatlakozására vonatkozóan. Továbbá a Közösség törekszik arra, hogy lehetővé tegye a Hágai Konferencia Állandó Elnöksége képviselőinek az Európai Bizottság által szervezett szakértői üléseken való részvételét, amennyiben azokon a Konferencia számára lényeges kérdéseket vitatnak meg.

3. KÖVETKEZTETÉS

A tárgyalások pozitív eredményeire tekintettel a Bizottság ajánlja, hogy a Tanács fogadja el az Európai Közösség Hágai Konferenciához való csatlakozásáról szóló határozatot.

2005/0251 (AVC)

Javaslat

A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Közösségnek a Hágai Nemzetközi Magánjogi Konferenciához való csatlakozásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 61. cikke c) pontjára, összefüggésben a 300. cikk (2) bekezdésének első albekezdésével és a 300. cikk (3) bekezdésének második albekezdésével,

tekintettel a Bizottság javaslatára[1],

tekintettel az Európai Parlament hozzájárulására[2],

mivel:

(1) A Hágai Nemzetközi Magánjogi Konferencia (a továbbiakban: a Hágai Konferencia) célja a nemzetközi magánjogi szabályok fokozatos egységesítése. A szervezet ez idáig számos egyezményt fogadott el a nemzetközi magánjog különböző területein.

(2) Az Amszterdami Szerződés hatálybalépése óta a Közösség hatáskörrel rendelkezik a több államra kiterjedő vonatkozású polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés területén intézkedések elfogadására a belső piac megfelelő működéséhez szükséges mértékben. A Közösség e hatásköre alapján számos eszközt elfogadott, melyek közül sok – részben vagy egészben – átfedi a Hágai Konferencia munkaterületeit.

(3) Alapvető fontosságú, hogy a Közösség olyan státuszt kapjon, mely megfelel új szerepének a polgári igazságügyi együttműködés egyik fő nemzetközi résztvevőjeként, valamint hogy külső hatáskörét úgy tudja gyakorolni, hogy a hatáskörébe tartozó területeken a Hágai Konferencia keretében kidolgozandó egyezményekre vonatkozó tárgyalásokon teljes jogú tagként vesz részt.

(4) 2002. november 28-i határozatával a Tanács felhatalmazta a Bizottságot, hogy folytasson tárgyalásokat a Közösség Hágai Konferenciához való csatlakozásának feltételeiről és szabályairól.

(5) A Bizottság és az elnökség 2002. december 19-i, a Hágai Konferenciához címzett közös levelében a Közösség kérte a Hágai Konferenciába tagként való felvételét, továbbá a tárgyalások megkezdését.

(6) 2004 áprilisában a Hágai Konferencia általános és politikai ügyekkel foglalkozó különbizottsága egyhangúlag kifejezte álláspontját, mely szerint az Európai Közösségnek elvileg a Hágai Konferencia tagjának kellene lennie, és tagságára vonatkozóan meghatározott bizonyos kritériumokat és eljárási szabályokat.

(7) 2005 júniusában a Hágai Konferencia diplomáciai konferenciája konszenzussal elfogadta az Alapokmány módosításait, melyek egy regionális gazdasági integrációs szervezet csatlakozásának lehetővé tételéhez szükségesek, és a Hágai Konferencia tagjait ezt követően felhívták arra, hogy – amennyiben lehetséges, kilenc hónapon belül – adják le a módosításokra vonatkozó szavazataikat.

(8) Az Alapokmány módosításai három hónappal azután lépnek hatályba, hogy a főtitkár tájékoztatta a tagokat arról, hogy elérték az Alapokmány módosításához szükséges kétharmados többséget. A hatálybalépés után hamarosan az általános és politikai ügyekkel foglalkozó különbizottság különleges ülése fog formálisan dönteni a Közösség Hágai Konferenciába való felvételéről.

(9) A Hágai Konferencia Alapokmányának felülvizsgálatával kapcsolatos tárgyalások eredménye kielégítő, figyelembe véve a Közösség érdekeit.

(10) A Hágai Konferencia felülvizsgált Alapokmányának 2A. cikke feljogosítja a Közösséget mint regionális gazdasági integrációs szervezetet arra, hogy a Hágai Konferencia tagjává váljon.

(11) A Közösségnek csatlakoznia kell a Hágai Konferenciához.

(12) Az Európai Unióról szóló szerződéshez, valamint az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyság és Írország helyzetéről szóló jegyzőkönyv 3. cikkének megfelelően az Egyesült Királyság és Írország részt vesz e határozat elfogadásában.

(13) Az Európai Unióról szóló szerződéshez, valamint az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikkének megfelelően Dánia nem vesz részt e határozat elfogadásában.

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

Egyetlen cikk

A Közösség csatlakozik a Hágai Nemzetközi Magánjogi Konferenciához az I. mellékletben foglalt, a szervezet alapokmányát elfogadó nyilatkozatával, mihelyt utóbbi formális határozatot hoz a Közösség tagként való felvételéről.

A Közösség letétbe helyezi a II. mellékletben foglalt hatásköri nyilatkozatot is, mely megjelöli azon területeket, melyeken tagállamai hatáskört ruháztak rá, valamint a III. mellékletben foglalt, a Hágai Nemzetközi Magánjogi Konferenciával kapcsolatos bizonyos kérdésekre vonatkozó nyilatkozatot.

A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy lefolytassa a fent említettek megvalósulásához szükséges eljárásokat.

A Hágai Nemzetközi Magánjogi Konferencia Alapokmányának szövegét e határozat IV. melléklete tartalmazza.

Kelt Brüsszelben,

a Tanács részéről

az elnök

I. MELLÉKLET

A Hágai Nemzetközi Magánjogi Konferenciához való csatlakozási okirat

J.H.A. VAN LOONFőtitkárHágai Nemzetközi Magánjogi KonferenciaScheveningseweg 6NL – 2517 HÁGA

Tisztelt Uram!

Örömömre szolgál, hogy tájékoztathatom az Európai Közösség döntéséről, miszerint az csatlakozni kíván a Hágai Nemzetközi Magánjogi Konferenciához. Így arra kérem, vegye át ezen okiratot, melyben az Európai Közösség elfogadja a Hágai Konferencia Alapokmányát annak 2A. cikkével összhangban. Mellékelten küldöm az Európai Közösség nyilatkozatát, mely meghatározza azon területeket, melyeken tagállamai hatáskört ruháztak rá, valamint a Hágai Nemzetközi Magánjogi Konferenciával kapcsolatos bizonyos kérdésekre vonatkozó nyilatkozatot.

Az Európai Közösség formálisan és fenntartás nélkül elfogadja a Hágai Nemzetközi Magánjogi Konferenciabeli tagságából eredő, Alapokmányban foglalt kötelezettségeket, és formálisan vállalja, hogy ezen kötelezettségeknek csatlakozása időpontjában eleget tesz.

Kérem fogadja megkülönböztetett nagyrabecsülésem.

az Európai Unió Tanácsának elnöke

II. MELLÉKLET

Az Európai Közösség hatásköri nyilatkozata, mely megjelöli azon területeket, melyeken tagállamai hatáskört ruháztak rá

1. E nyilatkozat a Hágai Nemzetközi Magánjogi Konferencia Alapokmánya 2A. cikke (3) bekezdésének megfelelően meghatározza azon területeket, melyeken az Európai Közösségre a tagállamai hatáskört ruháztak.

2. Az Európai Közösség hatáskörrel rendelkezik olyan általános és különös intézkedések elfogadására, melyek a tagállamaiban különböző területeken elősegítik az alkalmazandó jogra vonatkozó szabályok egységességét. A Hágai Konferencia hatáskörébe tartozó területekre tekintettel az Európai Közösség nevezetesen az EK-Szerződés IV. címe alapján hatáskörrel rendelkezik intézkedések elfogadására a több államra kiterjedő vonatkozású polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés területén a belső piac megfelelő működéséhez szükséges mértékben (az EK-Szerződés 61. cikkének c) pontja és 65. cikke). Ezen intézkedések magukban foglalják:

1. a fejlesztést és egyszerűsítést a következő területeken: a bírósági és bíróságon kívüli iratok határokon túlra történő kézbesítésének rendszere; együttműködés a bizonyításfelvétel terén; a polgári és kereskedelmi ügyekben hozott határozatok, köztük a nem bírósági ügyekben hozott határozatok elismerése és végrehajtása;

2. a tagállamokban alkalmazandó kollíziós, illetve joghatóságra vonatkozó szabályok összeegyeztethetőségének előmozdítását; és

3. a polgári eljárások megfelelő lefolytatását akadályozó tényezők kiküszöbölését, szükség esetén a tagállamokban alkalmazandó polgári eljárási szabályok összeegyeztethetőségének előmozdításával.

3. Továbbá a Közösség hatáskörrel rendelkezik más olyan területeken is, melyek a Hágai Konferencia egyezményeinek tárgyai lehetnek, úgymint a belső piac (EK-Szerződés 95. cikk) vagy a fogyasztóvédelem (EK-Szerződés 153. cikk).

4. Az Európai Közösség az EK-Szerződés 61. cikkének c) pontja szerinti hatáskörében számos jogi eszközt elfogadott, úgymint:

- az 1346/2000/EK rendelet a fizetésképtelenségi eljárásról,

- az 1348/2000/EK rendelet az iratok kézbesítéséről,

- a 44/2001/EK rendelet a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról,

- az 1206/2001/EK rendelet a polgári és kereskedelmi ügyekben a bizonyításfelvétel tekintetében történő, a tagállamok bíróságai közötti együttműködésről,

- a 8/2003/EK irányelv a költségmentességről,

- a 2201/2003/EK rendelet a házassági ügyekben és a szülői felelősségre vonatkozó eljárásokban a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, és

- a 805/2004/EK rendelet a nem vitatott követelésekre vonatkozó európai végrehajtható okirat létrehozásáról.

Nemzetközi magánjogi rendelkezések más közösségi jogszabályokban is találhatók, nevezetesen a fogyasztóvédelem, a biztosítás, a pénzügyi szolgáltatások és a szellemi tulajdon területén. Így azon közösségi irányelveket, melyeket érintett a közvetítő szervezet által tartott értékpapírok tekintetében bizonyos jogokra vonatkozó jogszabályokról szóló hágai egyezmény, az EK-Szerződés 95. cikke alapján fogadták el.

5. Noha az EK-Szerződés nem utal kifejezetten külső hatáskörre, az Európai Bíróság ítélkezési gyakorlatából következik, hogy az EK-Szerződés fent említett rendelkezései nem csak a Közösség belső aktusaihoz, hanem nemzetközi megállapodások Közösség általi megkötéséhez is jogalapul szolgálnak. A Közösség köthet nemzetközi megállapodásokat, amennyiben belső hatásköre alapján már elfogadott a fentebb felsorolt közös politikák végrehajtásához szükséges intézkedéseket, vagy ha a nemzetközi megállapodás a Közösség valamely célkitűzésének eléréséhez szükséges[3]. Az Európai Közösség külső hatásköre kizárólagos annyiban, amennyiben a nemzetközi megállapodás érinti a Közösség belső szabályait, vagy módosítja azok alkalmazási körét[4]. Ebben az esetben nem a tagállamok, hanem a Közösség feladata, hogy harmadik államokkal vagy nemzetközi szervezetekkel szemben külső kötelezettségeket vállaljon. Egy nemzetközi megállapodás teljesen vagy részben eshet a Közösség kizárólagos hatáskörébe.

6. A Közösség jogi eszközei főszabály szerint az Unió valamennyi tagállamát kötelezik. Az EK-Szerződésnek a polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés jogalapját képező IV. címét illetően különös szabályozás vonatkozik Dániára, Írországra és az Egyesült Királyságra. Az EK-Szerződés IV. címe alapján hozott intézkedések nem kötelezőek, illetve nem alkalmazhatóak Dániára. Írország és az Egyesült Királyság részt vesz a IV. cím alapján elfogadott jogi eszközökben, amennyiben e célból értesítik a Tanácsot. Mindkét tagállam úgy döntött, hogy részt vesz a fenti 4. pontban felsorolt valamennyi intézkedésben.

7. A tagállamok által az EK-Szerződés szerint a Közösségre ruházott hatáskör terjedelme természeténél fogva állandó fejlődésben van. Az Európai Közösség és tagállamai biztosítják, hogy a Közösség hatáskörében bekövetkezett bármilyen változásról haladéktalanul értesítik a Hágai Konferencia főtitkárságát a 2A. cikk (6) bekezdésének megfelelően.

III MELLÉKLET

Az Európai Közösség nyilatkozata a Hágai Nemzetközi Magánjogi Konferenciával kapcsolatos bizonyos kérdésekről

Az Európai Közösség megvizsgálja, hogy a Közösség hatáskörére tekintettel érdekében áll-e a fennálló hágai egyezményekhez csatlakoznia. Amennyiben igen, úgy az Európai Közösség a Hágai Konferenciával együttműködve megtesz minden szükséges erőfeszítést az abból fakadó nehézségek leküzdésére, hogy ezen egyezmények nem tartalmaznak rendelkezést regionális gazdasági integrációs szervezet csatlakozására vonatkozóan.

Továbbá az Európai Közösség törekszik arra, hogy lehetővé tegye a Hágai Konferencia Állandó Elnöksége képviselőinek az Európai Bizottság által szervezett szakértői üléseken való részvételét, amennyiben azokon a Hágai Konferencia számára lényeges kérdéseket vitatnak meg.

IV. MELLÉKLET

A HÁGAI NEMZETKÖZI MAGÁNJOGI KOFERENCIA

ALAPOKMÁNYA

A következő országok kormányai:

a Németországi Szövetségi Köztársaság, Ausztria, Belgium, Dánia, Spanyolország, Finnország, Franciaország, Olaszország, Japán, Luxemburg, Norvégia, Hollandia, Portugália, Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága, Svédország és Svájc;

tekintetbe véve a Hágai Nemzetközi Magánjogi Konferencia állandó jellegét;

azzal az óhajjal, hogy e jelleget erősítsék;

mivel e célból kívánatosnak bizonyult a Konferencia Alapokmánnyal való ellátása;

megállapodtak a következő rendelkezésekben:

1. cikk

A Hágai Konferencia célja a nemzetközi magánjogi szabályok fokozatos egységesítése.

2. cikk

A Hágai Nemzetközi Magánjogi Konferencia tagjai azon államok, melyek már részt vettek a Konferencia egy vagy több ülésszakán, és elfogadják ezen Alapokmányt.

Taggá válhat minden olyan állam, melynek a Konferencia munkájában való részvétele jogi szempontból jelentőséggel bír. Új tagállamok felvételéről a részt vevő államok kormányai egyikük vagy többük javaslatára – a leadott szavazatok többségével – határoznak azon naptól számított hat hónapon belül, melyen a javaslatot a kormányokhoz benyújtották.

A felvétel akkor hatályosul, amikor az érintett állam ezen Alapokmányt elfogadja.

2A. cikk

(1) A tagállamok az általános és politikai ügyekkel kapcsolatos ülésükön – amennyiben azon tagállamaik többsége jelen van – a leadott szavazatok többségével határozhatnak arról is, hogy tagként felvesznek olyan regionális gazdasági integrációs szervezetet, mely a főtitkárhoz tagság iránti kérelmet nyújtott be. Amennyiben ezen Alapokmányban a tagokra történik hivatkozás, úgy ez alatt – ettől eltérő kifejezett rendelkezés hiányában – az ilyen tagszervezeteket is érteni kell. A felvétel akkor hatályosul, amikor az érintett regionális gazdasági integrációs szervezet az Alapokmányt elfogadja.

(2) A Konferenciához tagként kizárólag szuverén államokból álló olyan regionális gazdasági integrációs szervezet csatlakozhat, melyre tagállamai a Konferencia hatáskörébe eső számos területen hatáskört ruháztak, ideértve e területeken a tagállamaira kötelező döntések meghozatalát.

(3) A felvételt kérő regionális gazdasági integrációs szervezet a kérelemmel egyidejűleg benyújt egy hatásköri nyilatkozatot, mely megjelöli azon területeket, melyeken tagállamai hatáskört ruháztak rá.

(4) A tagszervezetek és tagállamaik biztosítják, hogy a tagszervezet hatáskörében vagy tagságában bekövetkezett bármilyen változásról értesítik a főtitkárt, aki erről tájékoztatja a Konferencia többi tagját.

(5) Vélelmezni kell, hogy a tagszervezet tagállamai megtartják hatáskörüket mindazon területen, melyekre vonatkozóan nem jelentettek be hatáskörátruházást, illetve ilyen értesítés nem érkezett.

(6) A Konferencia bármely tagja tájékoztatást kérhet a tagszervezettől és tagállamaitól arra vonatkozóan, hogy a tagszervezet a Konferencia által tárgyalt valamely meghatározott kérdésben rendelkezik-e hatáskörrel. A tagszervezet és tagállamai biztosítják, hogy a kérelemre a tájékoztatást megadják.

(7) Mindenkori hatásköreiknek megfelelően a tagszervezet a tagsági jogokat felváltva gyakorolja azon tagállamaival, melyek a Konferencia tagjai.

(8) A tagszervezetet a hatáskörébe eső területeken a Konferencia azon ülésein, melyeken részt vehet, megillető szavazatok száma megegyezik azon tagállamai számával, amelyek a tagszervezetre az érintett területen hatáskört ruháztak, és amelyek az ilyen üléseken szavazásra jogosultak, és azokra bejelentkeztek. Amennyiben a tagszervezet gyakorolja szavazati jogát, tagállamai nem gyakorolhatják sajátjukat, és fordítva.

(9) A „regionális gazdasági integrációs szervezet” kizárólag szuverén államokból álló olyan nemzetközi szervezet, melyre tagállamai számos területen hatáskört ruháztak, ideértve e területeken a tagállamaira kötelező döntések meghozatalát.

3. cikk

(1) A valamennyi tagból álló, általános és politikai ügyekkel foglalkozó tanács (a továbbiakban: a Tanács) biztosítja a Konferencia működését. A Tanács általában évente ülésezik.

(2) A Tanács a Konferencia működését az Állandó Elnökségen keresztül biztosítja, és irányítja utóbbi tevékenységeit.

(3) A Tanács megvizsgálja a Konferencia napirendjére szánt javaslatokat. Szabadon meghatározza az e javaslatokkal kapcsolatban meghozandó intézkedéseket.

(4) Az 1897. február 20-i királyi rendelettel felállított holland Állandó Kormánybizottság – a nemzetközi magánjog kodifikációjának elősegítése érdekében – a Konferencia tagjaival folytatott konzultációt követően meghatározza a diplomáciai ülésszakok időpontját.

(5) Az Állandó Kormánybizottság a tagok összehívása érdekében Hollandia Kormányához fordul. Az Állandó Kormánybizottság elnöke vezeti a Konferencia ülésszakait.

(6) A Konferencia általában négyévente tart rendes ülésszakot.

(7) Szükség esetén a Tanács az Állandó Kormánybizottsággal folytatott konzultáció után felkérheti Hollandia Kormányát, hogy hívja össze a Konferencia rendkívüli ülésszakát.

(8) A Tanács az Állandó Kormánybizottsággal konzultációt folytathat a Konferenciával kapcsolatos bármely más kérdésben.

4. cikk

(1) Az Állandó Elnökség székhelye Hága. Tagjai a főtitkár és négy titkár, akiket a Holland Kormány az Állandó Kormánybizottság javaslatára nevez ki.

(2) A főtitkárnak és a négy titkárnak megfelelő jogi ismeretekkel és gyakorlati tapasztalattal kell rendelkeznie. Kinevezésükkor figyelemmel kell lenni a földrajzi képviselet és a jogi szaktudásbeli sokféleség biztosítására is.

(3) A titkárok száma a Tanáccsal folytatott konzultációt követően és a 9. cikkel összhangban növelhető.

5. cikk

A Tanács irányítása alatt lévő Állandó Elnökség feladatai a következők:

4. a Hágai Konferencia ülésszakainak, valamint a Tanács és a különbizottságok üléseinek előkészítése és megszervezése;

5. a fent említett ülésszakok és ülések alatt a Titkárság munkájának irányítása;

6. a Titkárság tevékenységével kapcsolatos egyéb feladatok.

6. cikk

(1) A Konferencia tagjai és az Állandó Elnökség közötti kapcsolattartás megkönnyítése érdekében valamennyi tagállam kormánya kijelöl egy nemzeti szervet, a tagszervezetek pedig egy-egy kapcsolattartó szervet.

(2) Az Állandó Elnökség levélben kapcsolatot tarthat az így kijelölt szervekkel, valamint az érintett nemzetközi szervezetekkel.

7. cikk

(1) A Konferencia – illetve az ülésszakok közötti időszakban a Tanács – különbizottságokat állíthat fel a Konferencia hatáskörébe eső egyezménytervezetek kidolgozására vagy nemzetközi magánjogi kérdések megvizsgálására.

(2) A Konferencia, a Tanács és a különbizottságok a lehető legteljesebb mértékben konszenzusra törekednek.

8. cikk

(1) A Konferencia tagállamai arányosan viselik a Konferencia költségvetési kiadásait.

(2) A tagszervezet tagállamain túl nem köteles hozzájárulni a Konferencia éves költségvetéséhez, azonban fizet egy, a Konferencia által a tagszervezettel való konzultációt követően megállapított olyan összeget, mely fedezi a tagságával összefüggésben felmerülő igazgatási többletköltségeket.

(3) A Tanácshoz és a különbizottságokhoz küldött képviselők utazási költségeit és napidíját minden esetben a képviselt tagok fizetik.

9. cikk

(1) A Konferencia költségvetését évente elő kell terjeszteni jóváhagyásra a hágai Diplomáciai Képviselők Tanácsához.

(2) E képviselők határozzák meg azt is, hogy a tagállamok milyen arányban viselik a költségvetési kiadásokat.

(3) A Diplomáciai Képviselők e célból a Holland Királyság külügyminiszterének elnöklete alatt ülést tartanak.

10. cikk

(1) A Konferencia rendes és rendkívüli ülésszakainak költségeit a Holland Kormány állja.

(2) A képviselők utazási költségeit és napidíját minden esetben a képviselt tag fizeti.

11. cikk (csak franciául)

Les usages de la Conférence continuent à être en vigueur pour tout ce qui n’est pas contraire au présent Statut ou aux Règlements.

12. cikk

(1) Ezen Alapokmány módosításait az általános és politikai ügyekkel foglalkozó ülésen jelen lévő tagállamok konszenzussal fogadják el.

(2) E módosítások valamennyi tag tekintetében három hónappal azután lépnek hatályba, hogy azokat a tagállamok kétharmada belső eljárásaiknak megfelelően jóváhagyta, azonban hatálybalépésük nem történhet meg elfogadásuk időpontjától számított kilenc hónapnál hamarabb.

(3) Az (1) bekezdésben említett ülésen konszenzussal módosíthatják a (2) bekezdésben említett időtartamokat.

13. cikk

Végrehajtása érdekében az Alapokmány rendelkezéseit szabályzatok egészítik majd ki. A szabályzatokat az Állandó Elnökség dolgozza ki és terjeszti jóváhagyásra a diplomáciai ülésszak, a Diplomáciai Képviselők Tanácsa vagy az általános és politikai ügyekkel foglalkozó tanács elé.

14. cikk

(1) Az Alapokmányt azon államok kormányai elé terjesztik elfogadásra, melyek már részt vettek a Konferencia egy vagy több ülésszakán. Az Alapokmány hatályba lép, mihelyt azt a hetedik ülésszakon képviselt államok többsége elfogadta.

(2) Az elfogadási nyilatkozatot a Holland Kormánynál kell letétbe helyezni, amely erről értesíti az e cikk (1) bekezdésében említett kormányokat.

(3) A Holland Kormány új tag csatlakozása esetén tájékoztatja valamennyi tagot ezen új tag elfogadási nyilatkozatáról.

15. cikk

(1) Valamennyi tag felmondhatja ezen Alapokmányt a 14. cikk (1) bekezdése szerinti hatálybalépésétől számított öt év eltelte után.

(2) A felmondó nyilatkozatot a Holland Királyság Külügyminisztériumához kell megküldeni legkésőbb a Konferencia költségvetési évének letelte előtt hat hónappal, és a nyilatkozat az említett év elteltével hatályosul, azonban csak azon tag tekintetében, amely a felmondásról értesítést küldött.

Ezen Alapokmány 200……-án/én módosított angol és francia nyelvű szövege egyformán hiteles.

JOGALKOTÁSI PÉNZÜGYI KIMUTATÁS

1. A JAVASLAT MEGNEVEZÉSE:

Tanácsi határozat az Európai Közösségnek a Hágai Nemzetközi Magánjogi Konferenciához történő csatlakozásáról

2 . ABM / ABB (TEVÉKENYSÉGALAPÚ IRÁNYÍTÁSI / TEVÉKENYSÉGALAPÚ KÖLTSÉGVETÉSTERVEZÉSI) KERET

ÉRINTETT POLITIKAI TERÜLET(EK) ÉS A KAPCSOLÓDÓ TEVÉKENYSÉG/TEVÉKENYSÉGEK:

18.06 A büntető és polgári igazságszolgáltatás valós térségének kialakítása

3. KÖLTSÉGVETÉSI TÉTELEK

3.1. Költségvetési tételek (működési tételek és kapcsolódó technikai és igazgatási segítségnyújtási tételek (korábban: B..A tételek)) beleértve a következő költségvetési megnevezéseket:

Alapvető jogok és jogérvényesülés keretprogram, 2007–2013; egyedi program „Polgári igazságszolgáltatás” címmel; a 2007. évi előzetes költségvetési tervezetben kell meghatározni, hogy mit kell a költségvetési tételre könyvelni.

3.2. A fellépés és a pénzügyi hatás időtartama:

2007-től kezdve folyamatosan

3.3. Költségvetési jellemzők:

Nem alkalmazható

4. ÖSSZEFOGLALÓ AZ ERŐFORRÁSOKRÓL

4.1. Pénzügyi Erőforrások

4.1.1. A kötelezettségvállalási előirányzatok és a kifizetési előirányzatok összefoglalása

EUR millió (3 tizedesjegyig)

Kiadás típusa |A szakasz száma | |

n év |

n + 1 |

n + 2 |

n + 3 |

n + 4 |n + 5 és azután |

Összesen | | Működési kiadások[5]

| | | | | | | | | |Kötelezettségvállalási előirányzatok |8.1 |a |0,001 |0,001 |0,001 |0,001 |0,001 |0,001 | | |Kifizetési előirányzatok (PA) | |b | | | | | | | | | A társfinanszírozás részletei

Ha a javaslat bizonyos tagállamok vagy más szervek (nevezze meg, melyek) általi társfinanszírozást ír elő, a társfinanszírozás becsült szintjét az alábbi táblázatban fel kell tüntetni (további sorok hozzáadása lehetséges, ha a társfinanszírozást a tervek szerint különböző szervek biztosítják):

EUR millió (3 tizedesjegyig)

Társfinanszírozó szerv | |

n év |

n + 1 |

n + 2 |

n + 3 |

n + 4 |n + 5 és azután |

Összesen | |…………………… |f | | | | | | | | |KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZATOK ÖSSZESEN beleértve a társfinanszírozást |a+c+d+e+f | | | | | | | | | 4.1.2. Összeegyeztethetőség a pénzügyi programozással

E javaslat költsége (+/- 1000 EUR/év) szerepel a 2007-2013. közötti időszakra vonatkozó „Alapvető jogok és jogérvényesülés” keretprogram részét képező „Polgári igazságszolgáltatás” című egyedi programra javasolt teljes összegben.

Az előirányzatok pusztán tájékoztató jellegűek és attól is függenek, hogy összeegyeztethetők-e a 2007–2013. időszakra vonatkozó pénzügyi terv középtávú pénzügyi keretéről hozandó határozattal.

( A javaslat összeegyeztethető a meglévő pénzügyi programozással.

( A javaslat együtt jár a pénzügyi terv megfelelő fejezetének újraprogramozásával.

( A javaslat megkövetelheti az intézményközi megállapodás[6] rendelkezéseinek alkalmazását (azaz rugalmassági eszköz alkalmazására vagy a pénzügyi terv módosítására van szükség).

4.1.3. A bevételekre gyakorolt pénzügyi hatás

x A javaslatnak nincs pénzügyi hatása a bevételekre

( A javaslatnak van pénzügyi hatása – a bevételekre gyakorolt hatás a következő:

4.2. Teljes munkaidős egyenértékben kifejezett humán erőforrás (beleértve a tisztviselőket, az ideiglenes alkalmazottakat és a külső személyzetet) ( a részleteket lásd a 8.2.1. pontban.

Éves követelmények |

n év |

n + 1 |

n + 2 |

n + 3 |

n + 4 |

n + 5 és azután | |Az emberi erőforrások teljes létszáma | | | | | | | | 5. JELLEMZŐK ÉS CÉLKITŰZÉSEK

Az Európai Közösségnek a „Hágai Nemzetközi Magánjogi Konferencia” nemzetközi szervezethez történő csatlakozása a tagsággal járó pótlólagos igazgatási költségek fedezésére éves pénzügyi hozzájárulást igényel, amelyet a szervezet az Európai Közösséggel konzultálva határoz meg. A hozzájárulást első alkalommal 2007-ben kell fizetni, ennélfogva pontos összeg még nem került meghatározásra. Tekintettel arra, hogy a hozzájárulásnak csak az a célja, hogy a „pótlólagos igazgatási költségeket” fedezze, az összeg nem fogja meghaladni az évi 1000 eurót.

6. AZ ERŐFORRÁSOKKAL KAPCSOLATOS RÉSZLETEK

Nem alkalmazható

[1] HL C […]., [ …]., […]. o.

[2] HL C […]., [ …]., […]. o.

[3] Az Európai Bíróság 1/76. sz. véleménye, EBHT 1977., 741. o.; a 2/91. sz. vélemény, EBHT 1993., I-1061. o.; a 22/70. sz. Bizottság kontra Tanács ügyben („AETR-ügy”) hozott ítélet, EBHT 1971., 263. o.; a Bizottság kontra Dánia C-467/98. sz. ügyben („open skies”) hozott ítélet, EBHT 2002., I-9519. o.

[4] A C-22/70. sz. Bizottság kontra Tanács ügyben („AETR”-ügyben) hozott ítélet, a C-467/98. sz. Bizottság kontra Dánia ügyben („open skies”) hozott ítélet.

[5] Kiadások, amelyek nem tartoznak az érintett xx cím xx 01 alcíme alá.

[6] Lásd az intézményközi megállapodás 19. és 24. pontját.