Az EBA-t 1994-ben hozta létre az Európai Beruházási Bank (EBB), az Európai Közösség (most már Európai Unió), amelyet a Bizottság képviselt, valamint több, köz- vagy magántulajdonban lévő pénzügyi intézmény 2 milliárd ECU (később 1:1 arányban euróra átváltott) jegyzett tőkével, amelyet 2 000 részvényre osztottak fel. A részvényesek befizetett tőkéjét 20%-ban határozták meg. A Bizottság 600 részvényt jegyzett névértéken 600 millió ECU értékben, amelyből 120 millió ECU-t fizetett be.

Miután az igazgatótanács 2014. április 14-én elfogadta a tőkeemelést és a kapcsolódó részleteket, 2014. május 27-én a közgyűlés is jóváhagyását adta. Ugyanezen a napon a közgyűlés az új részvények kibocsátására és jegyzésére, többek között a részvényárak megfizetésére vonatkozó rendelkezéseket is jóváhagyta.

Az egyetlen uniós sajáttőke-finanszírozási eszköz magában foglalja a COSME – Növekedésösztönző Tőkefinanszírozási Eszközt (COSME EFG) és a Horizont 2020 InnovFin kkv-kockázatitőke-keretét (InnovFin tőkefinanszírozási eszköz), amely az üzleti angyalokkal kapcsolatos kísérleti kezdeményezésre is kiterjed. Az EBA saját forrásai mellett mindkét esetben uniós költségvetési forrásokat is felhasználnak.

Az EBA EREM ABS CE eszköze a kkv-k/kisebb közepes piaci tőkeértékű vállalatok értékpapírosítási ügyleteinek mezzanine finanszírozású ügyletrészsorozatait is támogatta, beleértve mind a szintetikus, mind a valódi átruházással járó ügyleteket. Az EBA 105 millió EUR-t a saját forrásaiból is felhasznált, hogy több előbbre sorolt ügyletrészsorozatot vásároljon a kkv-k eszközfedezetű értékpapírosításával kapcsolatos közvetlen befektetések újonnan létrehozott projektje keretében.

4. Következtetés

Jóllehet a tőkeemelés még nem fejeződött be teljesen, mivel az Unió még nem döntött a fennmaradó 118 részvényről, már most is több finanszírozás áll a kkv-k és a közepes piaci tőkeértékű vállalatok rendelkezésére. A tőkeemelés kockázatvállalási többletkapacitást is eredményezett, ami a kkv-kkal kapcsolatos nagyobb volumenű és ütemű tőkebefektetéseket tesz lehetővé, és ezáltal az EBA tőkeáttétele jelentős mértékben növekedett. A tőkeemelés az EBA hitelminőség-javítási műveletekkel kapcsolatos saját kockázatú tevékenységét is erősítette, különösen a garanciák és az értékpapírosítás vonatkozásában, ilyen módon mozgósítva a magánforrásokat és növelve a kkv-k finanszírozáshoz jutását.

A rendelkezésre bocsátott költségvetés azonban valószínűleg nem lesz elegendő az EU számára fenntartott, mind a 118 fennmaradó részvény jegyzéséhez. Ennek következtében kismértékben csökkenni fog az EU részesedése. Ez főleg a következőknek tulajdonítható: i. az adott időszakban a részvényárak az előre jelzettnél nagyobb mértékben növekedtek és ii. arra vonatkozó döntés, hogy az EU által az EBA-tól eddig kapott osztalékokat nem használják fel újabb részvények vásárlására, ahogy az a 2007. évi tőkeemelés esetében történt. A részesedés csökkenése nem fog közvetlen hatást gyakorolni az EU jogszabályban foglalt részvényesi jogaira, de a jövőbeni osztalékokból való részesedés kismértékű csökkenéséhez fog vezetni.Az eddigi eredmények arra utalnak, hogy a fennmaradó fenntartott részvények jegyzése lehetővé fogja tenni az EBA kkv-kkal és közepes piaci tőkeértékű vállalatokkal kapcsolatos tevékenységeinek további fokozását. Az EBA alapokmányában megállapított felső határok és az, hogy biztosítani kell az alap stabil AAA hitelminősítését, csökkentik az említett további tevékenységek körét. A felső határok tekintetében meglévő mozgástér lehetővé teszi az EBA számára, hogy további tevékenységeket tartson fenn az elkövetkező években, és most még túl korai lenne előre jelezni a 2018 utáni időszakra vonatkozó tőkeigényét. Várható azonban, hogy az ESBA 2.0 keretében az elfogadását követően az EBA saját forrásainak további mozgósítására kerül sor. Az ESBA-garancia ugyanakkor lehetővé fogja tenni, hogy az EBA még jelentősebb tőkeáttételt érjen el.