Az igazságszolgáltatási rendszer a Covid19-világjárvánnyal kapcsolatos kihívások ellenére továbbra is hatékony maradt. A polgári, kereskedelmi és közigazgatási eljárások időtartama – melyet ügyintézési időben mérnek – uniós összehasonlításban összességében továbbra is átlagos hosszúságú, vagy az átlagosnál rövidebb. A folyamatban lévő ügyek száma – amely már így is az egyik legalacsonyabb az EU-ban – enyhén csökkenő tendenciát mutat. Az ügyek lezárási aránya továbbra is meghaladja a 100 %-ot, ami azt jelenti, hogy a bíróságok képesek megbirkózni a beérkező ügyekkel. További fejlődés volt megfigyelhető a pénzmosással kapcsolatos eljárások átlagos hosszát illetően, ami 2019-ben tovább csökkent, 212 napra (2018-ban 303 nap volt). Az eljárások átlagos hossza 2020-ban is állandó volt; az elsőfokú bíróságokon a polgári, a büntető- és a közigazgatási ügyekben kissé csökkent az eljárások hossza, a másodfokú polgári és büntetőügyekben pedig kismértékben nőtt. 2020 februárjában az Igazságszolgáltatási Tanács felhívta a Legfelsőbb Bíróságot, hogy hozzon létre egy munkacsoportot a polgári, büntető- és közigazgatási ügyekben tapasztalható hosszadalmas eljárások okainak elemzése céljából. A munkacsoport három jelentést nyújtott be az Igazságszolgáltatási Tanácshoz az eljárási szabályokról, és megállapította, hogy bár minden eljárástípusban sajátos kihívások rejlenek, valamennyi eljárást a bírók teszik lehetővé, ezért előtérbe kell helyezni a képzéseiket.

A kormány egy új képzési központ létrehozását tervezi, amely 2024 végére az igazságszolgáltatási rendszeren belüli összes képzést központosítaná. A bírók és a bírósági dolgozók képzését jelenleg a lett Igazságügyi Képzési Központ biztosítja, amelyet 1995-ben alapítvány formájában hoztak létre, és egy többéves megállapodás alapján végzi a munkáját. Ez az intézményi modell nem elég stabil az igazságszolgáltatási rendszerben nyújtott képzésekre vonatkozó hosszú távú tervezés szempontjából, mivel a szerződés rendszeresen közbeszerzés tárgyát képezi. Ráadásul az igazságügyi képzésekre nyújtott pénzeszközöket jelenleg a Bírósági Igazgatási Hivatal – az Igazságügyi Minisztériumnak alárendelt intézmény – kezeli, a bírói kar korlátozott közreműködése mellett. A bírók és a bírósági alkalmazottak képzési programjának tartalmát az Igazságszolgáltatási Tanács hagyja jóvá, az ügyészek szakmai képzéseiért és továbbképzéseiért pedig a Legfőbb Ügyészség felel. Az új képzési központ a bírók és az ügyészek, valamint a szakosodott nyomozók, az igazságügyi alkalmazottak és az alügyészek közös képzési intézménye lesz. A 2021–2025-re vonatkozó stratégiájában az Igazságszolgáltatási Tanács közölte, hogy az a célja, hogy „átvegye a bírók képzését a végrehajtó ágtól”, és a képzési központ létrehozásában és igazgatásában való részvétele lehetőséget biztosít majd e célkitűzés eléréséhez. A képzési központ létrehozása a képzések szempontjából nagyobb intézményi és pénzügyi stabilitást eredményezne, és tovább javítaná a lett igazságszolgáltatási rendszer minőségét. A tervek szerint az új képzési központ interdiszciplináris képzési szemléletet fog alkalmazni, és az igazságszolgáltatásban részt vevő valamennyi szakemberre ki fog terjedni, ami összhangban van az Európai Bizottság 2021 és 2024 közötti időszakra szóló európai igazságügyi képzési stratégiájával és az igazságügyi szakemberek képzésének előmozdításáról szóló tanácsi következtetésekkel. Fontos lenne, hogy az európai normákkal összhangban maga a bírói kar (az ügyészeket is beleértve) is részt vegyen az új képzési központ irányításában, felügyeletében és prioritásainak meghatározásában.

A lett igazságszolgáltatási rendszer három szintből áll. Első fokon kilenc körzeti (városi) bíróság foglalkozik a polgári és a büntetőügyekkel, továbbá létezik egy körzeti közigazgatási bíróság is. Egyes gazdasági és pénzügyi bűncselekményekkel az új szakosított Gazdasági Bíróság foglalkozik. Másodfokon öt regionális bíróság foglalkozik a polgári és a kereskedelmi ügyekkel, és emellett van egy regionális közigazgatási bíróság is. A Legfelsőbb Bíróság büntető-, polgári és közigazgatási ügyekkel foglalkozik harmadfokon. Az Alkotmánybíróság alkotmányossági felülvizsgálatot végez. A független Igazságszolgáltatási Tanács feladata, hogy részt vegyen az igazságszolgáltatási rendszert érintő politikák és stratégiák kidolgozásában, valamint a szervezet továbbfejlesztésében. A Tanács ezenkívül kiválasztja a bírójelölteket, kinevezi és visszahívja a bírósági elnököket, megállapítja az igazságügyi térképet, és jóváhagyja a képzések tartalmát. A bírójelölteket az Igazságszolgáltatási Tanács által szervezett nyílt pályáztatás útján választják ki, melynek során rangsorolják, valamint felveszik őket egy jegyzékbe, amelyről az igazságügyi miniszter a legmagasabb pontszámmal rendelkező jelöltet javasolja a Parlament (Saeima) általi kinevezésre. Három év elteltével, egy igazságügyi szerv értékelését követően a Parlament az igazságügyi miniszter javaslatára határozatlan időre nevezi ki a bírókat. Az ügyészség a legfőbb ügyész vezetése alatt álló független igazságügyi intézmény. Lettország részt vesz az Európai Ügyészségben (EPPO-ban). A Lett Ügyvédi Kamara egy független, önszabályozó szakmai szervezet, amely felel az ügyvédek fegyelmi eljárásaiért.

A 2021 áprilisáig tartó szükségállapot keretében a Covid19-világjárvány kezelését célzó intézkedéseket fogadtak el. A Parlament továbbra is távolról végezte a munkáját, és ellenőrzést gyakorolt a világjárvánnyal kapcsolatos intézkedések felett. A Parlament azonban csak utólag hagyhatta jóvá vagy utasíthatta el a kormány intézkedéseit, amelyek addigra a szükségállapot keretében már többnyire hatályba léptek, és nem lehetett módosítani őket. Az Ombudsmani Hivatalt átsorolták az „A” kategóriába, és folytatta a világjárvánnyal kapcsolatos intézkedések ellenőrzését. A kormány az összetartóbb civil társadalom kialakítását célzó, 2021–2027-es időszakra szóló új iránymutatást fogadott el, amely pénzügyi támogatást biztosított a nem kormányzati szervezeteknek is a Covid19-világjárvány hatásának mérséklése érdekében.

A médiaszabadság és -pluralizmus tekintetében az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv átültetése érdekében új jogszabályt fogadtak el, amely a médiaszabályozó hatóság – a Nemzeti Elektronikus Média Tanács – függetlenségének megerősítését célozza, melynek hatáskörét azonban a közszolgálati média operatív felügyeletének elvonása révén csökkentették. Bár átfogó szabályozás érvényesül az újságírók védelme érdekében, és az információkhoz való hozzáférés joga is biztosított, úgy tűnik, hogy az újságírókat továbbra is személyes támadások érik az online térben, amelyeket sok esetben politikusok indítanak ellenük. Az ország lépéseket tett a Covid19-világjárvány médiára gyakorolt gazdasági hatásának enyhítése érdekében. Ezenkívül aggályok merültek fel amiatt, hogy a Covid19-világjárvány alatt az újságírók csak korlátozottan férnek hozzá az információkhoz.

A korrupcióellenes keret eredményességének növelése céljából Lettország által elfogadott jogszabályreformok teljes körű végrehajtására még nem került sor. A jogszabályok bűncselekménnyé nyilvánítják a hivatali visszaélést, a belföldön és a külföldön megvalósított vesztegetést, valamint a befolyással üzérkedést. Folyamatban van a korrupció megelőzésére irányuló új cselekvési terv kidolgozása. A korrupcióval kapcsolatos bűncselekmények kivizsgálásához és büntetőeljárás alá vonásához kapcsolódó feladatok továbbra is több különböző hatóság között oszlanak meg. Intézkedéseket hoztak a korrupció megelőzésével és a korrupció elleni küzdelemmel foglalkozó hivatal korrupciós ügyek kivizsgálására vonatkozó kapacitásának növelése érdekében. Folytatódott az összeférhetetlenség megelőzésére szolgáló feddhetetlenségi keretszabályozással kapcsolatos munka, azonban a „forgóajtó-jelenséget” szabályozó rendelkezések és a munkaviszony megszűnését követő korlátozások továbbra is mérsékeltek. A lobbitevékenység továbbra is szabályozatlan, amíg a Parlamentben folyamatban van a jogszabálytervezet tárgyalása. Az Állami Számvevőszék a 2020-ban a Covid19-járvánnyal kapcsolatos támogatási intézkedésekre elköltött összegek több mint 90 %-át ellenőrizte.

A lett igazságszolgáltatási rendszernek előnyére váltak a függetlenségének, minőségének és hatékonyságának további javítására irányuló intézkedések. Megkezdődött a bírói függetlenség megerősítése érdekében bevezetett, a bírójelöltek kiválasztására irányuló új eljárás alkalmazása. Az Igazságszolgáltatási Tanács a bírói függetlenség növelését célzó új stratégiát hagyott jóvá 2021–2025-re vonatkozóan. A Tanács azonban továbbra is korlátozott erőforrásokkal működik, különösen a személyi állománya tekintetében – ez a probléma már a 2020. évi jogállamisági jelentésben is felmerült. Az 1995 óta nem módosított etikai iránymutatás korszerűsítése céljából új bírói etikai kódexet fogadtak el. A bíróságok és az ügyészségek digitalizációja magas szintű, amit folyamatosan igyekeznek továbbfejleszteni. A kormány egy új képzési központ létrehozását tervezi, amely az igazságszolgáltatási rendszeren belüli összes képzést központosítaná. Fontos lenne, hogy a bírói kar megfelelő módon részt vegyen a központ irányításában és felügyeletében. Az újonnan létrehozott Gazdasági Bíróság megkezdte a működését, és mind a személyi állománya, mind a képzések tekintetében kellő erőforrásokra lesz szüksége ahhoz, hogy képes legyen hatékonyan kezelni a bonyolult gazdasági és pénzügyi ügyeket.

Lettország egykamarás parlamentáris demokrácia, amelyben az Alkotmánybíróság utólagos alkotmányossági felülvizsgálatot végezhet, alkotmányjogi panasz alapján konkrét esetekben is. A Parlamenthez a köztársasági elnök, a kormány, a parlamenti bizottságok, legalább öt parlamenti képviselő vagy a választópolgárok egytizede nyújthat be törvényjavaslatot. Az igazságszolgáltatási rendszeren kívül a nemzeti emberi jogi intézményként eljáró Ombudsmani Hivatal és a civil társadalom is szerepet kapott a fékek és ellensúlyok rendszerében.

Úgy tűnik, hogy az újságírók továbbra is személyes támadásokkal szembesülnek az online térben. 2020 végén és 2021 folyamán az Európa Tanács keretében működő, „Az újságírás és az újságírók biztonságának előmozdítását és védelmét célzó platformhoz” semmilyen figyelmeztetés nem érkezett Lettországra vonatkozóan. Ettől függetlenül azonban úgy tűnik, hogy az újságírók továbbra is támadásokkal szembesülnek az online környezetben, amelyeket gyakran politikusok és politikai kommunikációs vállalkozások indítanak.

A média tulajdonviszonyaira vonatkozó információk nyilvános elérhetőségével kapcsolatban aggályok merültek fel. A 2020. évi jogállamisági jelentésben ismertetettek szerint az Ett. módosításai új rendelkezéseket vezettek be a média tulajdonviszonyainak átláthatóságára vonatkozóan. Ezek a rendelkezések kötelezik a leendő szolgáltatókat, hogy a tényleges tulajdonosaikról nyújtsanak be információt a Nemzeti Elektronikus Média Tanácshoz, a meglévő szolgáltatókat pedig arra kötelezik, hogy a tényleges tulajdonost érintő változás esetén nyújtsanak be információt. A Médiapluralizmus Monitor 2021. évi kiadása szerint azonban a média tulajdonviszonyaiban továbbra is magas kockázat rejlik, mivel a médiavállalkozások nem kötelesek a lakosság számára közvetlenül, díjfizetés nélkül közzétenni a tulajdonosi szerkezetüket. Mivel minden Lettországban bejegyzett vállalkozás – köztük a médiavállalatok is – köteles megadni a cégjegyzéknek a tényleges tulajdonosaira vonatkozó információkat, a lakosság a cégjegyzékből továbbra is beszerezheti ezeket az adatokat. A hírmédia összefonódása magas szintűnek minősül, különösen a média különböző alágazataiban tapasztalható nagymértékű összefonódás miatt.

Az országban a visszaélések bejelentésére szolgáló rendszereket alkalmaznak. A korrupció megelőzésével és a korrupció elleni küzdelemmel foglalkozó hivatal (KNAB) az illetékes hatóság, amely fogadja és kezeli az Állami Kancelláriához és más illetékes hatóságokhoz beérkező, visszaélésekkel kapcsolatos bejelentéseket a korrupcióval és az összeférhetetlenséggel kapcsolatos állítólagos bűncselekményekről. 2020-ban 517 általános panasz érkezett az Állami Kancelláriához, amelyek közül 122 minősült visszaéléssel kapcsolatos bejelentésnek (ezzel szemben 2019-ben 119). 2020-ban összesen 53 visszaélésekkel kapcsolatos bejelentés érkezett a KNAB-hoz, amelyek közül 13-at elismertek, 17-et más illetékes hatóságokhoz továbbítottak, 23-at pedig nem tekintettek visszaélésre vonatkozó bejelentésnek. A mai napig vannak olyan szervezetek, amelyekhez még egyetlen visszaélésre vonatkozó bejelentést sem nyújtottak be, ezért továbbra is folytatódnak a szóban forgó bejelentési csatornára vonatkozó figyelemfelhívó tevékenységek.

A lobbitevékenység továbbra is szabályozatlan, amíg a Parlamentben folyamatban van a jogszabálytervezet tárgyalása. A lobbitevékenység átláthatóságára vonatkozóan a mai napig nincsenek szabályok, és csak néhány olyan esetről érkezett beszámoló, amikor a közszereplők és a lobbisták közötti találkozókat önként közzétették. 2021 januárjában a Parlament védelmi, belügyi és korrupciómegelőzési bizottsága a nyitottságra és az átláthatóságra vonatkozó elveket hagyott jóvá, és felvázolta a lobbitevékenységről szóló törvény leendő tartalmát és hatályát. Az említett alapelvek szerint a törvénynek tartalmaznia kell többek között az érdekképviselők, az egységes kötelező lobbinyilvántartás és a szankciók tág meghatározását. Ezenkívül a törvény ki fog terjedni a parlamenti képviselők, a helyi önkormányzatok és a nemzeti kormány, a jogalkotó szervek és a felső vezetők döntéseit befolyásoló tevékenységekre is. A javaslatról 2021 elején nyilvános konzultációt folytattak, a parlamenti jóváhagyás dátuma azonban még nem került meghatározásra. Ettől függetlenül jelenleg minden közintézmény rendelkezik etikai kódexszel, amely külön fejezetet tartalmaz a lobbitevékenységről. Az etikai kódexek felügyelete és végrehajtása az etikai megbízottak hatáskörébe tartozik; egy átmeneti, egy évre szóló feladatkörről van szó, amelyet minden intézményben egy kiválasztott tisztségviselő teljesít.

Lettország az összeférhetetlenség megelőzése érdekében folyamatosan fejleszti a feddhetetlenségi keretszabályozását, a munkaviszony megszűnése utáni korlátozások azonban továbbra is szinte változatlanok. A hivatalos személyek tevékenységeivel kapcsolatos összeférhetetlenség megelőzéséről szóló törvény több módosítása is a Parlament végleges jóváhagyására vár. 2021 januárjában hatályba léptek a törvény hatálya alá tartozó hivatalos személyek fogalommeghatározásának módosításai, annak érdekében, hogy az az Állami Elektronikus Média Tanács tagjaira is kiterjedjen. 2020 júliusában az a rendelkezés is hatályba lépett, amely szerint a parlamenti képviselők, a kormánytagok és a parlamenti titkárok számára tilos fizetést elfogadni a kormányzati finanszírozásban részesülő egyesületekben, alapítványokban vagy szociális vállalkozásokban betöltött tisztségeikért. A Parlament jelenleg tárgyalja, hogy ezt a tilalmat kiterjessze-e az önkormányzatok vezetőire és azok helyetteseire is. Az összeférhetetlenség megelőzését célzó korlátozások mérsékeltek, és 2018 óta kevés előrelépés történt ezen a téren.

A korrupcióval kapcsolatos bűncselekmények kivizsgálásához és büntetőeljárás alá vonásához kapcsolódó feladatok továbbra is több különböző hatóság között oszlanak meg. A Legfőbb Ügyész Hivatala felügyeli a korrupció megelőzésével és a korrupció elleni küzdelemmel foglalkozó hivatal által a korrupcióval kapcsolatos bűncselekmények tekintetében lefolytatott előzetes vizsgálatokat. Az Ügyészség 2021 eleje óta 204 üggyel foglalkozott, és 7 millió EUR összegű jogellenesen szerzett pénzeszközt kobozott el. Az emberi erőforrások munkateherhez képest tapasztalható szűkössége kihívást jelent a hivatal számára. A Belső Biztonsági Hivatal feladata a Belügyminisztériumnak alárendelt tisztségviselők és munkavállalók – például az Állami rendőrség tisztségviselői és munkavállalói – által elkövetett bűncselekmények felderítése, megelőzése és kinyomozása. Az Állami rendőrségnél feddhetetlenségi szabályokat alkalmaznak. 2020-ban az Állami határőrség 29 büntetőügyet továbbított az ügyészséghez, amelyekben büntetőeljárás megindítását javasolta, többek között egy olyan ügyet is, amely az Állami határőrség egyik tisztségviselőjét érintette. 2020 és 2021 között 14 olyan büntetőügyre került sor, amelyben az állami adóhivatal tisztségviselői voltak érintettek; az említett ügyek között magas rangú tisztségviselőket érintő vesztegetési és szervezett bűnözéssel kapcsolatos ügyek is szerepeltek.

A 2021 áprilisáig tartó szükségállapot keretében a Covid19-világjárvány kezelését célzó intézkedéseket fogadtak el. 2020. március 12-én a lett kormány elfogadta a szükséghelyzetről szóló nyilatkozatot; a szükséghelyzet 2021. április 7-én szűnt meg. A nyilatkozat a Covid19-világjárvány kezelésére irányuló intézkedéseket tartalmazott, és többször módosították . A társadalmi élet különböző területein alkalmazandó szabályok naprakész változatai egységes szerkezetbe foglalt és könnyen olvasható formában közzétételre kerülnek a kormány weboldalán, és egy adott bekezdés módosításakor az ezzel kapcsolatos adatok is elérhetők (az intézkedések egy adott típusára, például az oktatásra vagy az éttermekre/bárokra koncentrálva). 2020 júniusában hatályba lépett a Covid19-fertőzés terjedésének kezeléséről szóló törvény, amely meghatározta a hatóságok működésére vonatkozó alapelveket.

A Parlament továbbra is távolról végezte a munkáját, és felülvizsgálta a Covid19-világjárvánnyal kapcsolatos kormányzati intézkedéseket. Az e-Saeima platform segítségével a Parlament mindvégig működött a szükséghelyzet alatt. Hatásköre keretében rendszeresen megtárgyalta a Covid19-világjárvány kezelésére irányuló kormányzati intézkedéseket, először a bizottságokban, majd a plenáris ülésen is. A Parlament azonban csak utólag hagyhatta jóvá vagy utasíthatta el a kormány intézkedéseit, amelyek addigra a szükségállapot keretében már többnyire hatályba léptek, és nem lehetett módosítani őket. Ettől függetlenül az előzetes megbeszéléseken – amelyeken az ombudsman is rendszeresen részt vett – a Parlament iránymutatást nyújtott a kormánynak a jövőbeli intézkedések, valamint a meglévő intézkedések módosításainak megfogalmazására és elfogadására vonatkozóan.

Az Ombudsmani Hivatalt átsorolták az „A” kategóriába, és folytatta a Covid19-világjárvánnyal kapcsolatos intézkedések ellenőrzését. 2020 decemberében az Ombudsmani Hivatalt a párizsi alapelveknek megfelelően átsorolták az „A-kategóriájú” intézmények közé. 2021 januárjában a GANHRI akkreditációs albizottságának ajánlásaira figyelemmel módosításokat fogadtak el az ombudsmanról szóló törvényhez, amelyek szerint az ombudsman kinevezését a Parlamentnek kell jóváhagynia legalább tíz parlamenti képviselő javaslata alapján (korábban öt képviselő javaslatára), és ugyanaz a személy legfeljebb két (öt-öt évig tartó) cikluson keresztül lehet ombudsman. Az ombudsman folytatta a kormány intézkedéseinek és azok emberi jogokra gyakorolt hatásának nyomon követését, mellyel kapcsolatban véleményeket adott ki, és javaslatokat tett az uniós és nemzeti politikai döntéshozóknak, különösen a gazdasági és szociális jogok, valamint az egészségügyi ellátáshoz való jog tiszteletben tartásának és előmozdításának szükségességével és a lakossággal folytatott átlátható kommunikáció fontosságával kapcsolatban. Az ombudsman ezenkívül figyelemmel kísérte a kormány Covid19-világjárvánnyal kapcsolatos döntéseit is, a korlátozások megfelelőségének, valamint a lakosság kellő időben történő, pontos tájékoztatásának biztosítása érdekében.

A kormány az összetartóbb civil társadalom kialakítását célzó új iránymutatást fogadott el, és pénzügyi támogatást biztosított a nem kormányzati szervezeteknek a Covid19-világjárvány hatásának mérséklése érdekében. Lettországban továbbra is szűknek tekinthető a civil mozgástér . A 2021–2027 közötti időszakra szóló iránymutatások meghatározták a beruházást igénylő cselekvési irányvonalakat és az egyes intézkedések tervezett finanszírozását, annak érdekében, hogy a polgárok tájékozottabbá és aktívabbá váljanak, és hogy készek legyenek az ország fejlesztésében való részvételre. 2020 decemberében a Minisztertanács megvizsgálta és jóváhagyta a Kulturális Minisztérium által elkészített, „az egyesületeknek és az alapítványoknak a Covid19-válság negatív következményeinek enyhítése céljából nyújtott támogatásról” szóló jelentést, amely megállapította, hogy a Covid19-világjárvány a Lettországban bejegyzett nem kormányzati szervezeteknek várhatóan mintegy a felére – különösen a közhasznú szervezetekre – pénzügyi hatást fog gyakorolni. A kormány ezért úgy döntött, hogy a Covid19-világjárvány negatív következményeinek enyhítése érdekében 2021-ben a váratlan eseményekre fenntartott pénzeszközökből 600 000 EUR-t biztosít a nem kormányzati szervezetek támogatási programjára. A program végrehajtásáról a Társadalmi Integrációs Alap gondoskodik, amely a nem kormányzati szervezetek projektjeire vonatkozó, 2021. június 30-ig megvalósítandó nyílt pályázati felhívás keretében biztosít finanszírozást.

I. melléklet: Források betűrend szerinti jegyzéke*

* A 2021. évi jogállamisági jelentéshez kapcsolódó konzultáció keretében beérkezett hozzájárulások jegyzéke megtalálható a https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/upholding-rule-law/rule-law/rule-law-mechanism/2021-rule-law-report-targeted-stakeholder-consultation weboldalon.

Az Európai Unió Tanácsa (2021), Tanácsi következtetések: Az igazságügyi szakemberek képzésének előmozdítása, 2021. március 10. ( https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-6926-2021-INIT/hu/pdf ).

Állami Számvevőszék (2020), Performance audit Effectiveness of investigations and trials of the criminal offences in the economic and financial area, 2020. december 23. ( https://www.lrvk.gov.lv/en/audit-summaries/audit-summaries/effectiveness-of-investigations-and-trials-of-the-criminal-offences-in-the-economic-and-financial-area ).

Állami Számvevőszék (2021), Auditing COVID-19 emergency spending – Completed Audits ( https://www.lrvk.gov.lv/en/covid-19/auditing-covid-19-emergency-spending/completed-audits ).

Állami Számvevőszék (2021), Press release: The e-case program management must be improved, 2021. január 11. ( https://www.lrvk.gov.lv/en/news/the-e-case-program-management-must-be-improved ).

Állami Számvevőszék (2021), Press release: The State Audit Office calls on the investigating institutions and the Prosecutor’s Office to cooperate closely, 2021. január 11. ( https://www.lrvk.gov.lv/en/news/the-state-audit-office-calls-on-the-investigating-institutions-and-the-prosecutors-office-to-cooperate-closely ).

Állami Számvevőszék (2021), Press release: The State Audit Office concludes that a better-organised work of the Prosecutor’s Office would improve the quality, 2021. január 11. ( https://www.lrvk.gov.lv/en/news/the-state-audit-office-concludes-that-a-better-organised-work-of-the-prosecutors-office-would-improve-the-quality ).

Állami Számvevőszék (2021), Summary of Key Audit Findings and Recommendations – Does the operation of the Prosecutors’ Office require and improvements? 2021. január 11. ( https://www.lrvk.gov.lv/en/getrevisionfile/29451-x7eOREdleVjooAPJNz2qy1gsIx0fOZSw.pdf ).

Állami Számvevőszék (2021), Press release: Plan to implement the SAO’s recommendations for streamlining prosecution of economic and financial crimes, 2021. április 15. ( https://www.lrvk.gov.lv/en/news/plan-to-implement-the-saos-recommendations-for-streamlining-prosecution-of-economic-and-financial-crimes ).

Állami rendőrség (2020), Code of Ethics of the State Police ( https://www.vp.gov.lv/en/ethics ).

Civicus, Monitor tracking civic space – Lettország ( https://monitor.civicus.org/country/latvia/ ).

Európai Bírák Konzultatív Tanácsa (2003), Opinion no. 4 of the Consultative Council of the European judges (CCJE) on Appropriate Initial and In-service Training for Judges at national and European Levels, 2003. november 27. ( https://rm.coe.int/1680747d37 ).

Európai Bizottság (2020), Jogállamisági jelentés, Országfejezet – a jogállamiság helyzete Lettországban.

Európai Bizottság (2021), Uniós igazságügyi eredménytábla.

Európa Tanács: Az újságírás és az újságírók biztonságának előmozdítását és védelmét célzó platform, Lettország ( https://www.coe.int/en/web/media-freedom/latvia ).