EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2022.6.29. COM(2022) 317 final A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK A 2019–2022-re szóló kulturális munkatervről















Tartalomjegyzék 1. BEVEZETÉS 2. HÁTTÉR 3. A MUNKATERV ÉRTÉKELÉSE: Kiemelt területek 3.1. A. prioritás: A kulturális örökség fenntarthatósága 3.2. „B” prioritás: Kohézió és jóllét 3.3. „C” prioritás: A művészeket, a kulturális és kreatív szakembereket, valamint az európai tartalmakat támogató ökoszisztéma 3.4. D. prioritás: A nemek közötti egyenlőség 3.5. E. prioritás: Nemzetközi kulturális kapcsolatok 3.6. F. prioritás: A kultúra mint a fenntartható fejlődés hajtóereje 3.7. Kulturális statisztikák 3.8. Digitalizáció 4. A MUNKATERV ÉRTÉKELÉSE: Munkamódszerek 4.1. A nyitott koordinációs módszer (OMC) 4.2. A munkaterv eredményeinek terjesztése és kommunikálása 4.3. A kultúra területén tevékenykedő érdekelt felek 5. A MUNKATERV ÉRTÉKELÉSE: Szakpolitikai eredmények 6. KÖVETKEZTETÉSEK: A fejlettebb keretrendszerre és az új prioritásokra vonatkozó észrevételek

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE A 2019–2022-RE SZÓLÓ KULTURÁLIS MUNKATERVRŐL 1.BEVEZETÉS A Tanács a 2019–2022-re vonatkozó kulturális munkatervről szóló következtetéseiben felkérte a Bizottságot „hogy a tagállamok által önkéntesen benyújtott írásbeli tájékoztatás alapján 2022. júniusig fogadja el (…) a végrehajtásról szóló zárójelentést. E jelentés fényében a Tanács elnöksége mérlegelheti, hogy a következő időszakra javasoljon-e új munkatervet”. E jelentés a 2019 januárja óta a munkaterv végrehajtása terén elért eredményeket mutatja be a Covid19-világjárvány és a helyreállítási folyamat keretében meghatározott prioritások, munkamódszerek és intézkedések vonatkozásában. A jelentés kitér arra is, hogy miként lehetne megerősíteni a kultúrával kapcsolatos uniós szintű szakpolitikai döntéshozatalt és együttműködést, valamint javaslatokat tesz a 2022 utáni időszakra vonatkozó új munkatervben megfogalmazandó prioritásokra. A jelentés elkészítéséhez a Bizottság felmérést végzett, amelyben a tagállamok a 2019–2022-re szóló kulturális munkaterv relevanciájával és végrehajtásával kapcsolatos véleményét gyűjtötte össze (lásd a Mellékletet). Az értékelés a Bizottság munkáját és más uniós intézményekkel folytatott rendszeres információcseréit, valamint a különböző fórumokon keresztül a kulturális és kreatív ágazatokkal folytatott párbeszédeit is figyelembe veszi. Ez a dokumentum a 2019–2022-es munkaterv keretében végzett tevékenységekre összpontosít. A jelentés nem nyújt teljes körű elemzést az említett években európai szinten kidolgozott valamennyi kultúrpolitikai intézkedésről. 2.HÁTTÉR Az elmúlt években a kultúra területére vonatkozó uniós szakpolitikai intézkedéseket a Bizottság európai kulturális menetrendje , a kulturális örökségért való fellépés európai kerete , amely a kulturális örökség 2018-as európai évére épít, „A nemzetközi kulturális kapcsolatokra vonatkozó európai uniós stratégia felé” című közös közlemény , valamint a Tanács többéves kulturális munkatervei vezérelték . 2020 eleje óta a Covid19-világjárvány kultúrára gyakorolt pusztító hatása súlyosbította a kulturális és kreatív ágazatok előtt álló kihívásokat, különösen a művészek és a kulturális szakemberek élet- és munkakörülményeit, valamint a művészetek és a kultúra területén való jövedelemszerzést illetően. A hatóságok elsősorban a válság hatásainak enyhítésére és az ágazatok talpra állításának elősegítésére összpontosítottak. Nemzeti és uniós szinten is célzott intézkedések születtek . A kultúra területén folytatott együttműködés keretében a Bizottság és a tagállamok rendszeresen nyomon követték a nyújtott támogatást – ami egy, az EU elnökségét betöltő ország által irányított, hasznos folyamat. A Bizottság elindította a „Creatives Unite” platformot is, amelynek célja, hogy az EU-ban működő kulturális és kreatív ágazatokat érintő olyan információkat gyűjtsön, amelyek a Covid19-válság hatásainak mérséklését szolgálják. A kulturális és kreatív ágazatok uniós szinten összehangoltabb intézkedésekre vonatkozó kéréseinek nyomán a Bizottság 2021 júniusában a kulturális és kreatív ágazatok tevékenységeinek biztonságos újraindítására vonatkozó uniós iránymutatásokat adott ki. Az uniós iparstratégia és annak aktualizált változata többek között a kulturális és kreatív ágazatok ökoszisztémáját is azonosította. Ez a megközelítés kulcsfontosságú az ágazatok inkluzív és fenntartható helyreállításához, és a más ökoszisztémák (pl. az idegenforgalmi ökoszisztéma) szempontjából betöltött jelentősége révén hozzájárul az uniós gazdaság egészének kettős átállásához. A válságból való kilábalás érdekében bevezetésre került a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz , amely 2021 februárjában lépett hatályba. A kulturális és kreatív ágazatok és iparágak nagy mértékben részesülnek a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből nyújtott támogatásból a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervekben foglalt közvetlen intézkedések révén, valamint közvetetten a horizontális intézkedéseknek köszönhetően. A Bizottság feltérképezte ezeket a tervezett beruházásokat és reformokat, és egy, a kulturális és kreatív ágazatokról szóló tematikus adatlapot tett közzé a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz eredménytábláján. Emellett a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi kerethez tartozó számos uniós programot és alapot módosítottak annak érdekében, hogy azok a helyreállítás összefüggésében célzottabb támogatást nyújthassanak a kulturális és kreatív ágazatoknak, ideértve a Kreatív Európa program és a Horizont Európa keretében a „Kultúra, kreativitás és inkluzív társadalom” klaszter költségvetésének növelését . 2021 novemberében a Bizottság elindította a CulturEU-t is, amely az első interaktív uniós finanszírozási útmutató a kultúra területére vonatkozóan . Az uniós intézményi fejlesztések tekintetében a jelenlegi kulturális munkaterv szinte egyszerre indult el az Európai Tanács a 2019–2024-es időszakra szóló új stratégiai menetrendre vonatkozó megállapodásával , valamint az új Bizottság 2019. decemberi megbízatásával, amely hat átfogó szakpolitikai célkitűzést határozott meg. A kultúra területét illető szakpolitikai döntéshozatal és intézkedések általánosságban véve továbbra is a zöld és digitális átállás célkitűzéseire összpontosítottak, illetve azok megvalósítására irányultak, és hozzájárultak európai életmód előmozdításához. A Covid19-válság megerősítette ezeknek az általános prioritásoknak a relevanciáját, és felgyorsította a kultúra terén tapasztalható tendenciákat, így például a digitális transzformációt, valamint az éghajlatváltozásra és a környezetkárosodásra fordított figyelmet. Láthatóvá tette a kultúra felbecsülhetetlen szerepét az emberek jóllétében, valamint a társadalmi kohézió és átalakulás javításában . Más jelentős uniós kezdeményezések is elindultak ebben az új összefüggésben. Ezek egyrészt jelentős mértékben támaszkodnak a kultúrára, másrészt pedig formálják a kultúrpolitikai döntéshozatalt, amint azt például az új európai Bauhaus , az ifjúság európai éve (2022) vagy az európai készségfejlesztési program is teszi. Globális összefüggésben a kultúra mint szakpolitikai terület a Covid19-válság ellenére, sőt, éppen annak következtében láthatóbbá és elismertebbé vált. A G20-ak vezetői a 2021. októberi Római Nyilatkozatban első ízben emlékeztettek a kultúrában rejlő belső értékre, valamint annak a fenntartható fejlődésben, illetve a gazdaságok és társadalmak rezilienciájának és megújulásának fokozásában betöltött szerepére. Emellett a kultúráról és a fenntartható fejlődésről szóló, 2021. decemberi ENSZ-határozat újból megerősítette, hogy a kultúra fontos szerepet tölt be az ENSZ fenntartható fejlődési céljai elérésének előfeltételeként, valamint végrehajtásuk hajtóerejeként. A kultúráról és a fenntartható fejlődésről szóló, 2022 szeptemberében Mexikóban megrendezendő globális UNESCO-konferenciához, a Mondiacult 2022-höz vezető folyamat is hozzájárul a lendület fenntartásához ezen a területen. 2022 februárja óta Oroszország Ukrajna és polgárai elleni katonai agressziója szintén komoly aggodalomra ad okot a kultúrát illető szakpolitikai együttműködés szempontjából. Az orosz invázió nem csupán a művészek és kulturális szakemberek életét veszélyezteti Ukrajnában, de súlyos károkat okoz az ország széleskörű, gazdag és sokszínű örökségében és kulturális kifejezésmódjában, ami egységes és összehangolt uniós választ tesz szükségessé. A kultúráért és a médiáért felelős európai miniszterek 2022. március 7–8-án Angers-ban megrendezett találkozójukon nyilatkozatot adtak ki , amelyben kifejezték szolidaritásukat és szilárd elkötelezettségüket aziránt, hogy segítsék Ukrajnát e kihívások leküzdésében. A Bizottság mozgósította eszközeit, hogy támogassa az országukból menekülő ukrán művészeket és kulturális szakembereket, valamint az ukrán menekülteket befogadó országok kulturális szervezeteit, illetve, hogy segítse a kulturális örökség védelmét, például a Kreatív Európa program vagy az uniós polgári védelmi mechanizmus révén (lásd a „Creatives Unite” platformot). 3.A MUNKATERV ÉRTÉKELÉSE: Kiemelt területek 2002 óta az uniós tagállamok a Tanács által megfogalmazott következtetések formájában elfogadott többéves munkatervekben határozzák meg a kultúrpolitikai együttműködés prioritásait. A 2019–2022-re szóló kulturális munkaterv (amely 2020 májusában módosításra került) az uniós szintű szakpolitikai együttműködés egyik kulcsfontosságú stratégiai eszköze. A terv 6 kiemelt cselekvési területet és 18 témakört határoz meg, az azoknak megfelelő, a tagállamok, a Bizottság és az EU elnöksége által teljesítendő intézkedésekkel együtt 2019-től kezdődően. A Bizottság által végzett felmérés megállapításai azt mutatják, hogy a tagállamok szerint a „kulturális örökség fenntarthatósága”, a „kultúra mint a fenntartható fejlődés mozgatórugója”, valamint „a művészeket, a kulturális és kreatív szakembereket és az európai tartalmakat támogató ökoszisztéma” az uniós szintű szakpolitikai döntéshozatal legfontosabb prioritásai. Nemzeti szinten a „kohézió és jóllét” is kiemelésre került. A tagállamok egyetértenek abban, hogy a kulturális statisztikák kulcsfontosságú horizontális prioritásnak minősülnek. Összességében a munkatervben szereplő valamennyi intézkedés a terveknek megfelelően került végrehajtásra. Figyelemreméltó eredmény, hogy ezt a nagyszámú, tervezett eredményt ilyen rövid időn belül és a Covid19 időszaka alatt sikerült elérni. Néhány esetben a helyzet megkövetelte a munkaformátumok vagy időkeretek módosítását annak érdekében, hogy az elérendő eredményekre gyakorolt hatás a lehető legkisebb legyen. A különböző eredmények közötti kapcsolat gördülő menetrend keretében történő fenntartása (amikor például egy uniós tanulmányt egy nyitott koordinációs módszert – OMC – alkalmazó csoport, majd tanácsi következtetések követnek) további koordinációs erőfeszítéseket követelt meg, de bizonyíthatóan előnyösen hatott az uniós szintű szakpolitikai döntéshozatal koherenciájának szempontjából. Az osztrák elnökség alatt, 2019-ben elfogadott témák rendkívül helytállónak bizonyultak, és a munkaterv teljes időtartama alatt relevánsak maradtak – ezt a nézetet a tagállamok is osztják. Az alábbi szakaszok a munkaterv egyes prioritások szerinti végrehajtását mutatják be a 18 témakörrel kapcsolatos munka és eredmények értékelése révén.

3.1.A. prioritás: A kulturális örökség fenntarthatósága Participatív kormányzás a kulturális örökség vonatkozásában 2019-ben indult el a „Cultural Heritage in Action” („Kulturális örökség a gyakorlatban”) elnevezésű, társaktól való tanulásra szolgáló projekt. A Bizottság által kidolgozott és a Kreatív Európa program által finanszírozott projektet egy konzorcium (Eurocities, KEA European Affairs, Európai Régiók Kutatási és Innovációs Hálózata, Europa Nostra és az Építészek Európai Tanácsa) irányítja. A projekt a kulturális örökség európai évének (2018) egyik hagyatéka, amelyet a kulturális örökségért való fellépés európai kerete is tartalmazott. Több mint 100 helyi és regionális szakpolitikai döntéshozó számára teszi lehetővé, hogy megosszák egymással a kulturális örökséggel kapcsolatos ismereteiket. A program a participatív kormányzásra, az adaptív újrafelhasználásra és a kulturális örökséggel kapcsolatos beavatkozások minőségi elveire összpontosít. A konzorcium 2020 novemberében 32 innovatív gyakorlatot tett közzé . A projekt a második szakaszban 2023 januárjáig, három, egymással összefüggő témakörre összpontosítva folytatja a tudásmegosztást és a tapasztalatcserét. Ezek a témakörök az alábbiak: 1. helyreállítás és reziliencia a kulturális örökségen keresztül a világjárvány utáni világban; 2. fenntarthatóbb kulturális örökség az éghajlati válság kezelése érdekében; 3. irányítás és finanszírozás: a helyi és regionális önkormányzatok új szerepei. A részt vevő helyi és regionális szakpolitikai döntéshozók nagyra értékelik a projektet. A horvát elnökség 2020 februárjában egy e témakör köré szerveződő konferenciát szervezett Dubrovnikban „A veszélyeztetett kulturális örökség megóvására irányuló európai együttműködés előmozdítása” címmel . A kapcsolódó, a kulturális örökség területén végzett kockázatkezelésről szóló tanácsi következtetéseket 2020 májusában fogadták el. A kulturális örökség éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodása „A kulturális örökség éghajlatváltozással szembeni rezilienciájának megerősítése” elnevezésű OMC-csoport elnöki tisztét Németország töltötte be. A jelentést az ajánlásokkal együtt 2022 júliusáig véglegesítik. A fő cél az volt, hogy az éghajlatváltozáshoz kapcsolódóan meghatározásra és megosztásra kerüljenek a mind a tárgyi, mind pedig a szellemi kulturális örökség védelmét szolgáló bevált gyakorlatok és innovatív intézkedések. Ez magában foglalja annak vizsgálatát is, hogy a kulturális örökség az európai zöld megállapodás céljaival összhangban miként járulhat hozzá az éghajlatváltozás mérsékléséhez, illetve az ellene való küzdelemhez. A csoport munkájának középpontjában a jelenlegi és a kialakulóban lévő fenyegetések és hatások vizsgálata, a rendelkezésre álló megfelelő alkalmazkodást és enyhítést szolgáló intézkedések megvitatása, valamint a kulturális örökségi javak változó környezettel szembeni rezilienciájának hibás alkalmazkodástól mentes kiépítése állt. Sürgető jellege ellenére ez a téma még mindig gyerekcipőben jár. A csoport zárójelentése és ajánlásai értékes hozzájárulást jelentenek az e témával kapcsolatos, égetően szükséges vitához, valamint az éghajlatváltozással kapcsolatos intézkedések európai és nemzeti szintű tervezéséhez a kulturális örökség területén. A kulturális örökségre esetlegesen hatást gyakorló, uniós finanszírozású beavatkozások minőségi alapelvei 2019-ben, a kulturális örökség európai évét követően a Műemlékek és Műemlékhelyszínek Nemzetközi Tanácsa közzétette az „European quality principles” („Európai minőségi elvek”) című dokumentumot. A román elnökség 2019 áprilisában „A kulturális örökség minőségi alapelvei” címmel elnökségi konferenciát szervezett Segesváron. Az európai minőségi alapelvek 2020 novemberében további felülvizsgálaton estek át. A „Cultural Heritage in Action” elnevezésű, társaktól való tanulásra irányuló projekt szintén foglalkozott a minőségi alapelvekkel. A projekt olyan, a kulturális örökséget érintő intervenciók minőségével kapcsolatos bevált gyakorlatokat határozott meg, amelyek bekerültek a bevált gyakorlatok jegyzékébe. A kulturális örökség kiegészítő finanszírozása A Bizottság 2021. január 25–26-án online műhelytalálkozót tartott a kulturális örökség kiegészítő finanszírozásáról. A rendezvényen több mint 100 ember vett részt, köztük 22 tagállam képviselői. Az előadások a köz- és magánszféra közötti partnerségekre, a közösségi finanszírozásra és az adományszervezésre, a lottójátékokra, az adományokra és a vegyes forrásokra terjedtek ki. A magas rangú felszólalók között szerepelt az Európai Beruházási Bank képviselője, aki arra összpontosított, hogy a kulturális örökséget miként lehet vonzóvá tenni a magánbefektetők számára, míg az Európai Kulturális Alapítvány képviselője a jótékonyság és az alapítványok szerepét emelte ki. Két uniós finanszírozású projekt is megosztotta kutatásainak és néhány esettanulmányának eredményeit. A műhelytalálkozóról készült, több mint 100 bevált gyakorlatot felvonultató jelentés széles körben kerül terjesztésre. A Kulturális Tanács 2021. május 18-án irányadó vitát tartott a témáról. 3.2.„B” prioritás: Kohézió és jóllét Társadalmi kohézió A Bizottság 2020. november 26–27-én online műhelytalálkozót tartott a kultúra szerepéről a társadalmi kohézió kialakításában. A műhelytalálkozó annak az OMC-csoportnak a helyébe lépett, amely a korábbi tervek szerint ezzel a témával foglalkozott volna. A csoport nem jöhetett létre a terveknek megfelelően a társadalmi befogadásra irányuló korábbi, 2017–2018-as OMC (amelyre az új csoport épült volna) munkájának késedelme, valamint a Covid19 okozta korlátozások miatt. A rendezvény során 22 tagállamból több mint 50 résztvevő vitatta meg, hogy a társadalmi kohézió miként mozdítható elő a kultúra révén helyi és regionális szinten, és térképezte fel a hatóságok és a kulturális ágazat szakemberei közötti együttműködés fenntartható, replikálható és inkluzív modelljeit. A szakértők továbbá megosztották egymással nézeteiket a kultúra és az öregedés, valamint a kultúra és a jóllét közötti kölcsönhatásról, illetve a kultúra szerepéről a vidék elnéptelenedésének megelőzésében és a munkaerőpiacra való visszatérés lehetővé tételében. A műhelytalálkozó háttéranyagait és jelentését közzétették . A portugál elnökség 2021. május 5–6-án Portóban tartott, „Kultúra, kohézió és társadalmi hatás” elnevezésű konferenciája keretében folytatódtak az e témáról folytatott eszmecserék. Magas színvonalú építészet és épített környezet Az ezzel a témával foglalkozó, Észtország elnökletével működő OMC-csoport 2021. október 6-án tette közzé „A közös építészeti kultúra felé vezető út –Beruházás a mindenki számára biztosított, kiváló minőségű lakókörülményekbe” című jelentését. A jelentés egy olyan esettanulmányokból álló gyűjteményen alapul, amelyeket több kormányzati szintről gyűjtöttek össze Európa-szerte, és amelyeket az OMC-csoport 2020 és 2021 között megvizsgált. A dokumentum az építészet és az épített környezet minőségi kritériumainak gyakorlati alkalmazására vonatkozó bevált gyakorlatokat és szakpolitikai ajánlásokat is tartalmaz. A jelentés egyik következtetése az, hogy „a magas színvonalú tervezés és a jól átgondolt intervenciók képesek megőrizni a kulturális javak meglétét és hitelességét, és megelőzhetik azok kulturális jelentőségének kártékony elvesztését”.

A jelentés mellett egy olyan (az EU valamennyi hivatalos nyelvén elérhető) eszköztár is született, amely segíti a helyi és regionális döntéshozókat a helyszínek és az építési projektek minőségének értékelésében. A munka bemutatása és megvitatása céljából 2021. október 6–8-án Grazban és Mariborban zárókonferenciát tartottak. A jelentés figyelembe vette tovább a kultúráról, a magas színvonalú építészetről és az épített környezetről mint az új európai Bauhaus kezdeményezés kulcsfontosságú elemeiről szóló, 2021 decemberében elfogadott tanácsi következtetéseket is. A digitális közönség megértése 2021 végén a Bizottság a „Voices of Culture” platformján keresztül a témával kapcsolatos szakértői munkába kezdett . A munka célja, hogy megvizsgálja a digitális közönséghez kapcsolódó adatok gyűjtésére és kezelésére vonatkozó önkéntes iránymutatások lehetőségét, különös tekintettel az előadó-művészetekre (színház, tánc, élő zene) és a kulturális örökségre (múzeumok, galériák, történelmi épületek, a kulturális örökség részét képező helyek, szellemi örökséghez kacsolódó események és tevékenységek). A szakértők felhasználták a Covid19-hez kapcsolódó gyakorlatokból levont tanulságokat, és egy 2022 közepén megjelenő jelentésben megvitatták a digitális közönségre vonatkozó adatok gyűjtésével és kezelésével kapcsolatos lehetőségeket és kihívásokat. Fiatal kreatív nemzedékek A Románia által szervezett és 2019 márciusában Bukarestben megtartott „Fiatal kreatív nemzedékek” elnevezésű elnökségi konferenciát követően 2019 májusában tanácsi következtetések kerültek elfogadásra. Polgári szerepvállalás, értékek és demokrácia A finn elnökség 2019 júliusában Helsinkiben elnökségi konferenciát tartott „Polgári szerepvállalás, értékek és demokrácia” címmel. 2021 decemberében a Bizottság független felmérést indított „A polgárok a polgári szerepvállalás és a demokrácia kultúrájában való részvételének fontossága – a nemzetközi kutatásokból származó politikai tanulságok” címmel. A felmérés összegzi az e témáról meglévő ismereteket és bizonyítékokat, leszűri a legfontosabb politikai tanulságokat, és több uniós tagállamból hoz fel példákat a sikeres tevékenységekre. A dokumentum várhatóan 2022 novemberében készül el. 3.3.„C” prioritás: A művészeket, a kulturális és kreatív szakembereket, valamint az európai tartalmakat támogató ökoszisztéma A művészek jogállása és munkakörülményei A Bizottság 2020 decemberében tanulmányt tett közzé a művészek, valamint a kulturális és kreatív szakemberek jogállásáról és munkakörülményeiről . A tanulmányt az Európai Kulturális és Audiovizuális Szakértői Hálózat állította össze az ágazati érdekelt szervezeteivel szoros együttműködésben. A dokumentum széles körben elterjedt, részben a 2005. évi UNESCO-egyezmény kormányközi bizottságában 2021 februárjában tartott előadás révén. A Bizottság a „Voices of Culture” keretében folytatott, ugyanerről a témáról szóló párbeszéd elindításával vitte tovább a folyamatot. 2021 júniusában tették közzé „A művészek, valamint a kulturális és kreatív szakemberek jogállása és munkakörülményei” című, ötletbörzén alapuló jelentést . A művészek, valamint a kulturális és kreatív szakemberek jogállásával és munkakörülményeivel foglalkozó OMC-csoport 2021 szeptemberében kezdte meg munkáját Ausztria és Írország elnökletével. Mind a 27 uniós tagállam kulturális és foglalkoztatási/szociális minisztériumának szakértői részt vettek a munkában. A csoport célja a művészek és a kreatív szakemberek munkakörülményeinek rendezése, valamint a bevált gyakorlatok megosztása, egyúttal figyelembe véve a művészeket, a kulturális és kreatív szakembereket és az európai tartalmakat támogató tágabb ökoszisztémát is. Az e témákra vonatkozó ajánlások a további csoportüléseken kerülnek majd kidolgozásra. A csoport jelentése várhatóan 2023 közepéig készül el. Művészi szabadság A Bizottság 2021. október 21-én egy, a művészi szabadságról szóló online műhelytalálkozót tartott,, amelyen 20 tagállam mintegy 60 résztvevője volt jelen. A rendezvényen nemzetközi szervezetek (ENSZ, UNESCO, Európa Tanács), tagállamok (Svédország, Spanyolország), civil társadalmi szervezetek (Culture Action Europe, Freemuse) és a Lengyelországban található Lodzi Egyetem képviselői szólaltak fel. A három ülés középpontjában a következő témák álltak: a) a művészi kifejezés szabadságának jelenlegi helyzete az EU-ban; b) a művészi kifejezés szabadságának megvalósítására, előmozdítására és védelmére szolgáló bevált gyakorlatok; és c) a művészi kifejezés szabadságának védelmét, előmozdítását és érvényesítését szolgáló jogi keret. A műhelytalálkozóról készült jelentést közzétették, a benne szereplő eljárások pedig a fent említett, az állampolgárságról, az értékekről és a demokráciáról szóló tanulmányokhoz is hozzá fognak járulni. Audiovizuális koprodukciók A román elnökség „Az európai együttműködés koprodukciók révén történő megszilárdítása” című konferenciájára 2019 márciusában Bukarestben került sor . Ezt követte 2019 májusában az európai audiovizuális alkotások határokon átnyúló terjesztésének javításáról (különös tekintettel a koprodukciókra) szóló tanácsi következtetések elfogadása . Az OMC-csoport elnöki tisztét Hollandia töltötte be, alelnöke pedig Románia volt. A csoport „‘Co-productions that shine” („Ragyogó koprodukciók”) című jelentése 2022. március 10-én jelent meg. Megfigyelőként részt vettek a folyamatban olyan szervezetek is, mint az European Film Agency Directors Association (európai filmügynökségek igazgatóinak szövetsége), a Cine-Regio, az Európai Audiovizuális Megfigyelő Intézet és az Eurimages. A csoport arra a következtetésre jutott, hogy bár valamennyi koprodukciót az összefogás és az együttműködés célja vezérli, a „hivatalos” koprodukciós státusz kulcsfontosságú ahhoz, hogy lehetőség nyíljon az állami támogatásra. A koprodukciók könnyebben jutnak el más országokba, és szélesebb közönséget érnek el, mint a tisztán nemzeti alkotások, és cserébe segítenek elindítani a tehetséges művészek nemzetközi karrierjét is. A Covid19-világjárvány megváltoztatta az audiovizuális ökoszisztéma és a koprodukciók jellegét, mivel katalizálta a meglévő tendenciákat, és rávilágított a különböző piaci szereplők közötti kiegyensúlyozott kapcsolatok fontosságára. A koprodukciók lehetőséget kínálnak azon együttműködési módok újragondolására, amelyeknek célja, hogy szembe tudjunk nézni korunk legsürgetőbb kihívásaival, köztük az audiovizuális ágazat elengedhetetlen környezetbarátabbá tételével. Zene Románia 2019 júniusában elnökségi konferenciát szervezett Bukarestben „A zene mozgatja Európát – A zeneágazat lehetőségei és kihívásai a digitális korban” címmel. A 2019–2022-es munkaterv a zene témakörében két műhelytalálkozót tartalmazott 2020-ra vonatkozóan. Ezek egyesítve, egy, a Bizottság által szervezett nagyszabású online konferencia keretében kerültek megtartásra 2021. március 4–5-én „A zene mozgatja Európát: Az európai zenei ágazat sokszínűsége és versenyképessége” címmel. A rendezvénynek közel 100 résztvevője volt – főként az uniós tagállamok szakértői és a zenei ágazat képviselői. A külső felszólalók részvételével zajló plenáris megbeszélések között szerepeltek a Covid19 hatásáról, a zene társadalmi kohézióban és jóllétben betöltött szerepéről, az internetes zeneszolgáltatásokról és a kulturális sokszínűségről, valamint a „A zene mozgatja Európát” kezdeményezésről szóló ülések. A négy ülést egy olyan irányadó vita követte, amelyen már kizárólag a tagállami szakértők vettek részt. Az eredményeket egy olyan jelentés foglalta össze, amely 2021 júniusában, a Kreatív Európa elindításáról szóló portugál elnökségi konferencián egy külön ülés témájaként szolgált.

Többnyelvűség és fordítás Az OMC-csoport műfordítókból, kiadókból, és a finanszírozó intézmények, illetve kulturális minisztériumok képviselőiből állt, elnöke pedig Franciaország volt. A csoport jelentését 2022. február 3-án tette közzé . A munka középpontjában a fordítók előtt álló legfőbb kihívások álltak, úgy mint a szakma alacsony vonzereje (főként az alacsony fizetések és a rossz munkakörülmények miatt), valamint a lefordított művek piacának sérülékeny gazdasági helyzete, különösen a kevésbé használt nyelvek esetében. A csoport jelentése olyan intézkedéseket javasol, amelyek segítenek vonzóbbá tenni a fordítói szakmát, több képzési lehetőséget biztosítanak, és lehetővé teszik a szakma számára, hogy jobb fizetéseket és munkakörülményeket alkudhasson ki. A jelentés jelentősebb állami finanszírozást szorgalmaz a fordítási projektek fellendítése érdekében, valamint méltányos bérezést a teljes értékláncra – a szerzőktől egészen a könyvkereskedőkig – kiterjedő, széles körű megközelítés keretében. Az olvasást népszerűsítő intézkedéseknek szintén erős európai törekvésnek kell minősülniük. 2022 februárjában a francia elnökség fórumot rendezett Lille-ben „Innovation, technologies et plurilinguisme” címmel. A Tanács 2022 áprilisában kerültek elfogadásra a Tanács az interkulturális cserekapcsolatok a művészek és a kulturális és kreatív szakemberek mobilitása, valamint a digitális korban megvalósuló többnyelvűség révén való megerősítéséről szóló következtetései, amelyek egyúttal az OMC-csoport ajánlásait is tükrözték. Finanszírozás és innováció a kulturális és kreatív ágazatokban Elnöksége ideje alatt Románia informális kulturális miniszteri ülést szervezett Bukarestben. Ennek eredményeként született meg 2019. április 16-án „A kulturális miniszterek és képviselőik bukaresti nyilatkozata a kultúra által Európa jövőjének építésében betöltött szerepről”. Az eredetileg javasolt, az előző munkaterv keretében e témában végzett munkára építő két helyzetfelmérő szemináriumot egy rendezvényben egyesítették, amely a „Kulturális és kreatív ágazatok ökoszisztémái: Fordítsunk az esélyeken” címet kapta. Az esemény a Bizottság és a Creative FLIP projekt közös szervezésében valósult meg Brüsszelben, 2020. január 28–29-én . A rendezvényen a kulturális és kreatív ágazat közel 250 érdekelt fele vett részt szerte Európából. Képviseltették magukat az EU szakpolitikai döntéshozói, valamint a Voices of Culture képviselői és az Európai Kreatív Központok Hálózata is. Ez a projektek és a szakpolitikai döntéshozatal közötti szinergiákhoz, valamint az adatsilókon és tudományágakon átívelő munkához vezetett. A résztvevők azt is megvitatták, hogy miként valósultak meg a korábbi, „A finanszírozási eszközökhöz való hozzáférés” és „A kulturális és kreatív ágazatokat érintő innovációval és vállalkozói léttel kapcsolatos közpolitikák” elnevezésű OMC-csoportok, illetve az átfogó tanácsi következtetések ajánlásai, és hogy milyen tennivalók vannak még. Az ennek eredményeként született ajánlásokat egy széles körben terjesztett brosúra foglalja össze . 3.4.D. prioritás: A nemek közötti egyenlőség A nemek közötti egyenlőség A Bizottság független tanulmányt indított a nemek között a kulturális és kreatív ágazatokban tapasztalható különbségekről, amelyet 2019 augusztusában tettek közzé. 2020 szeptemberében a dokumentum egy aktualizált változata jelent meg . A tanulmányt az Európai Kulturális és Audiovizuális Szakértői Hálózat állította össze az ágazati érdekelt szervezeteivel szoros együttműködésben. A jelentést 2020 októberében terjesztették a Tanács Kulturális Bizottsága, 2019 szeptemberében pedig a kulturális és kreatív ágazatok tekintetében a nemek közötti egyenlőséggel foglalkozó OMC-csoport elé. A jelentés széles körben került terjesztésre. A dokumentum emellett tájékoztatást nyújtott a német elnökség által a nemek közötti egyenlőség témájában szervezett rendezvények számára is. A Bizottság támogatásával került sor a Voices of Culture nemek közötti egyenlőségről szóló párbeszédének ülésére 2019. szeptember 4–5-én, amikor a Voices of Culture jelentése is bemutatásra került. A kulturális és kreatív ágazatok tekintetében a nemek közötti egyenlőséggel foglalkozó, Ausztria elnökletével működő OMC-csoport megosztotta tapasztalatait annak érdekében, hogy ajánlásokat nyújtson a nemek közötti szakadék megszüntetési módjára vonatkozóan a kulturális és kreatív ágazatokban. A csoport 2021 júniusában kiadott jelentése olyan kulcsfontosságú kihívásokra összpontosít, mint a nemi sztereotípiák, a szexuális zaklatás, a munkaerőpiachoz való hozzáférés és a nemek közötti bérszakadék, a szociális ellátásokhoz való hozzáférés, az erőforrásokhoz való hozzáférés, a vezetői pozíciókhoz való hozzáférés és a női vállalkozói lét, az adatgyűjtés, a nemek közötti egyenlőség a munkahelyen, a nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő költségvetés-tervezésének és a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítésének módszerei, valamint a nemek közötti egyenlőséget szem előtt tartó nyelvhasználat. Az OMC-csoport eredményeit először a portugál elnökség társadalmi kohézióról szóló, 2021. május 5–6-i konferenciáján ismertették. A konferencia egyetértett a 2020–2025 közötti időszakra szóló nemi esélyegyenlőségi stratégia Bizottság általi elfogadásával. 2020 decemberében Németország elfogadta a kultúra területén a nemek közötti egyenlőségről szóló elnökségi következtetéseit, amelyek nagy vonalakban a szakértők ajánlásait tükrözik. 2022 áprilisában helyzetfelmérésre került sor az előrehaladás és a javításra szoruló területek azonosítása érdekében. Az OMC-folyamat során levont tanulságok a francia elnökség által 2022.˘március 8–10-én Angers-ban megtartott, a 2022-es Franciaország–Portugália programsorozat részeként szervezett, a nemek közötti egyenlőséggel foglalkozó fórumba is beépültek. 3.5.E. prioritás: Nemzetközi kulturális kapcsolatok Stratégiai megközelítés A Külügyek Tanácsa 2019. április 8-án fogadta el a nemzetközi kulturális kapcsolatokra vonatkozó uniós stratégiai megközelítésről és cselekvési keretről szóló tanácsi következtetéseket . A következtetések elismerik, hogy a kultúra tekintetében horizontális megközelítést kell kialakítani, ugyanakkor arra törekedve, hogy a nemzetközi kulturális kapcsolatoknak a külpolitikai eszközökbe való beépítése révén erősödjön az uniós külpolitika hatékonysága és hatása. A Bizottság főigazgatóságai, a tagállamok és a kulturális szervezetek közötti jobb szakpolitikai koordinációra szólítanak fel többek között a helyi stratégiák az uniós küldöttségek, az uniós tagállamok és a Bizottság általi közös kidolgozása során. A kulturális együttműködés továbbra is előmozdítja a közös értékeket és Európa egyedülálló kulturális sokszínűségét, amely az EU globális befolyásának motorja a méltányos, egyenlő és hosszú távú partnerségek tekintetében. A szlovén elnökség „Future Unlocked!” („A jövő feloldva!”) című rendezvényén a kulturális és kreatív ágazatok a változások előmozdítóiként kerültek megvitatásra. A külügyminisztérium által szervezett, 2021. szeptember 12–15-én tartott rendezvény összevonta a kultúra külkapcsolatokban való megjelenéséről szóló magas szintű konferenciát, a Ljubljanai Kreatív Fórumot, az Európai Kreatív Iparágak Csúcstalálkozóját, valamint egy, a nemzetközi kulturális kapcsolatokkal foglalkozó vezető tisztviselői találkozót. A rendezvény földrajzi hatálya kiterjedt a Nyugat-Balkánra, a dél-mediterrán térségre és Afrikára is. 3.6.F. prioritás: A kultúra mint a fenntartható fejlődés hajtóereje A fenntartható fejlődés kulturális dimenziója A Finnország és Németország közös elnökletével működő OMC-csoportban a nemzeti közigazgatási szervek szakértői, tudományos szakértők, az UNESCO képviselői és más külső szakértők vettek részt. A csoport jelentésének megjelenése 2022 szeptemberében várható. A munkát egy, a kultúra és a fenntartható fejlődési célok témakörében 2021 februárjában tartott, a Bizottság támogatásával szervezett „Voices of Culture” párbeszéd előzte meg. Ennek eredményeként Voices of Culture jelentés készült . Az OMC-csoport három témakörre összpontosított: 1. a kultúra nemzeti fenntartható fejlődési stratégiákba való integrálásának támogatása és javítása önkéntes nemzeti felülvizsgálatok révén; 2. az UNESCO jelentéstételi eszközei, amelyekben a kultúra a fenntartható fejlődési célok hajtóerejeként jelenik meg; és 3. az érdekelt felek által irányított, alulról felfelé építkező projektek és olyan hálózatok, amelyeknek keretében a kultúra kulcsszereplői a fenntarthatósági célok érdekében működnek együtt és érnek el pozitív eredményeket. A csoport egy másik fontos feladata, hogy hozzájáruljon a kultúráról és a fenntartható fejlődésről szóló tervezett bizottsági jelentéshez, amelyet várhatóan 2022 második felében tesznek közzé, valamint, hogy tájékoztatást nyújtson azokhoz az álláspontokhoz és ajánlásokhoz, amelyeket az UNESCO 2022. szeptemberi mexikói Mondiacult rendezvényének zárónyilatkozata tartalmaz majd. Az OMC-csoport munkája összekapcsolódik azzal is, hogy egyre nagyobb az igény a kultúra a közpolitikák stratégiai tervezésbe való fokozott integrálására, mivel a társadalmak életét súlyosan érintette mind a világjárvány, mind pedig az éghajlati válság és a környezetkárosodás.

3.7.Kulturális statisztikák A kultúrára vonatkozó megbízható adatok rendszeres előállítása elengedhetetlen a tényeken alapuló szakpolitikai döntéshozatalhoz. A munkaterv a kulturális statisztikákat olyan horizontális prioritásként emeli ki, amelyet ennek megfelelően kell figyelembe venni. Az Eurostat uniós szinten harmonizált adatokat szolgáltat, és a vonatkozó európai felmérések nyomán elérhető új adatok megjelenésekor frissíti a kifejezetten a kulturális statisztikákkal foglalkozó internetes oldalát. 2020–2021-ben az Eurostat három kérdőívet indított a nemzeti statisztikai hivatalok számára a zene, a kulturális örökség és a könyvágazat témájában. A cél a nemzeti szintű alternatív adatforrások gyűjtése volt. A kulturális statisztikák továbbfejlesztése és minőségük javítása érdekében az Eurostat kulturális statisztikai munkacsoportja is rendszeres tájékoztatást kap és konzultálnak vele. 2020 közepén a Bizottság az Európai Parlament által 2019-ben javasolt kísérleti projekt végrehajtása céljából pályázati felhívást tett közzé „Az uniós kulturális és kreatív ágazatok felmérése” címmel. A cél egy, az ezen ágazatok felmérésére szolgáló keretrendszer kialakítása, valamint az Eurostat szintjén fennálló adathiányok megszüntetése. A projekt várhatóan 2022 decemberében zárul le. A „Zene mozgatja Európát” kezdeményezés keretében létrehozandó Európai Zenei Megfigyelőközpont megvalósíthatósági tanulmányának nyomán a szellemi tulajdoni jogsértések európai megfigyelőközpontjába bizonyos, adatokkal kapcsolatos tevékenységeket integráltak. A tanulmányban leírt egyéb statisztikai munkák a Horizont Európa keretében 2022-ben meghirdetett, kifejezetten a zenei ágazatra vonatkozó pályázati felhívásba („Úton egy versenyképes, méltányos és fenntartható európai zenei ökoszisztéma felé”) épültek be. 3.8.Digitalizáció A kulturális és kreatív ágazatok és iparágak tartalmak létrehozására, előállítására gondozására és megosztásra irányuló tevékenységei egyre inkább digitális formát öltenek, ami hatalmas lehetőségeket kínál az ágazat számára a növekedésre és a kísérletezésre, annak újragondolására, hogy miként lehet jobban együttműködni a tradicionális és a nehezebben elérhető közönséggel, valamint a kulturális részvétel növelésére. A Covid19-világjárvány felgyorsította ezt a digitális átalakulást. A válság emellett még nyilvánvalóbbá tette a digitalizáció méltányos térnyerése előtt álló kihívásokat. Annak biztosítása érdekében, hogy a digitális átállás az európai kulturális szereplők és polgárok javát szolgálja, többek között az alábbi problémák kezelésére van szükség: i. a technológiához való hozzáférés költségei; ii. (digitális és adatkezelési) készségek hiánya; iii. a digitális felhasználást célzó bevételek méltánytalan megoszlása; iv. a külső platformoktól való függőség; v. a főbb szolgáltatók túlsúlya; vi. a kulturális sokszínűség előmozdítása és megőrzése; vii. az infrastruktúra/szolgáltatások hiánya bizonyos ágazatokban; valamint viii. a digitális szakadék. E kérdések közül néhány a kulturális munkaterv központi elemét, valamint a Bizottság és a tagállamok saját hatáskörükön belül végzett digitális szakpolitikai munkájának részét alkotja. 4.A MUNKATERV ÉRTÉKELÉSE: Munkamódszerek A munkaterv valamennyi tervezett intézkedés vonatkozásában meghatározza az alkalmazandó munkamódszereket is. Ezek a következők: OMC-csoportok, konferenciák, társaktól való tanulásra irányuló projektek, tanulmányok, műhelytalálkozók, helyzetfelmérő szemináriumok, szakértői csoportok, tanácsi következtetések, valamint a kulturális miniszterek informális ülései . A munkaterv összesen nyolc OMC-csoportot sorolt fel. A társadalmi kohézióval foglalkozó OMC-csoportot azonban online műhelytalálkozóvá alakították át. A Covid19-válság miatt további, kisebb kiigazításokra volt szükség, köztük a 10 tervezett konferencia közül néhány esetében, a műhelytalálkozók vonatkozásában (két műhelytalálkozó összevonásra került, négyet pedig későbbre halasztottak) és a társaktól való tanulással kapcsolatos tevékenységeket illetően (kettő összevonásra került.) alkalmazott átszervezésekre. A Bizottság felmérésére adott válaszaik alapján a tagállamok nagy többsége úgy véli, hogy a jelenlegi munkamódszerek megfelelőek a munkaterv célkitűzéseinek eléréséhez. Az országok az OMC-csoportokat tartják a legmegfelelőbb munkamódszernek, amelyeket a műhelytalálkozók követnek a sorban. A konferenciákat, tanulmányokat, helyzetértékelő szemináriumokat és a társaktól való tanulást kevésbé népszerűnek értékelték. Tekintettel az egyes munkamódszerek előnyeire és korlátaira, néhány a jövőben esetlegesem alkalmazható munkaformátumra is érkezett javaslat (lásd a jelentés 6. szakaszát). 4.1.A nyitott koordinációs módszer (OMC) A nyitott koordinációs módszer rugalmas és nem kötelező jellegű keretként továbbra is kulcsfontosságú munkamódszernek bizonyult a munkaterv végrehajtása során, amely elősegítette a tagállamok közötti strukturált együttműködést. Az egyes OMC-csoportok munkáját a munkatervek adott prioritásaihoz igazították. E munkaterv újdonsága abban rejlett, hogy a csoportok megbízatását a Bizottság dolgozta ki, majd a Tanács Kulturális Bizottsága hagyta jóvá. Ez a csoportoknak egyértelmű keretet és fókuszt biztosított. A tagállamok pozitívan vélekednek erről a megközelítésről. Az OMC-csoportok átlagosan hat hivatalos ülést tartottak (a legtöbb esetben online), amelyeket mind a Bizottság szervezett. A csoportok némelyike további informális üléseket és szövegezési üléseket is tartott. Némelyikük különböző altémákkal foglalkozó alcsoportokra bomlott. Ebben a munkamódszerben csoportonként 25–50 szakértő vesz részt, átlagosan mintegy 23 tagállamból. A csoportok munkája általában 1–2 évig tart, beleértve a jelentés véglegesítéséhez szükséges időt is. Egy OMC-jelentés újdonságként egy esettanulmányokat, letölthető anyagokat és podcastokat tartalmazó weboldalt is tartalmazott; ez azonban növelte a szakértők és a Bizottság munkaterhét. A hét OMC-csoportból háromban vettek részt olyan partnerországok, mint Svájc, Norvégia és Izland. A tagállamok hasznosnak tartják az OMC-csoportok keretében a nem uniós országokkal folytatott együttműködést, és a Nyugat-Balkán releváns témákban való részvétele tekintetében is nyitottságukat fejezték ki. A felmérés alapján a tagállamok munkamódszerként nagyra értékelik a nyílt koordinációs módszert, de ugyanakkor elismerik a csoportokra háruló jelentéstételi kötelezettségek terhét is. A tagállamok az OMC-jelentéseket és magukat az üléseket is fontosnak értékelték. Úgy tűnik azonban, hogy ezek a jelentések csak korlátozott mértékben gyakorolnak közvetlen hatást a szakpolitikai döntéshozatalra és az érdekelt felek gyakorlataira. A felmérés ezenkívül azt is jelezte, hogy a tagállamok túlnyomó többsége a (felsorolt) 10 OMC-jelentésből legfeljebb 5-öt használt fel a nemzeti, regionális vagy helyi szintű szakpolitikai döntéshozatalhoz. Mindazonáltal a tagállamok az OMC-jelentések több olyan konkrét példájáról is beszámoltak, amelyek befolyást gyakoroltak a nemzeti szintű szakpolitikai döntéshozatalra, például a stratégiák és reformok kidolgozása vagy az új szervezetek létrehozása terén. 4.2.A munkaterv eredményeinek terjesztése és kommunikálása A felmérés szerint a tagállamok többsége nem tartja szükségesnek, hogy a munkatervben kötelező erejű megosztási tevékenységek kerüljenek meghatározásra. Számos tevékenység került már kidolgozásra, ideértve a jelentések fordítását, az információk közzétételét a kormányzati weboldalakon és platformokon, valamint azokat a konferenciákat, vitákat és műhelytalálkozókat, amelyek a munkaterv elérendő eredményeivel kapcsolatos témákról folytatott nyilvános vitát segítik elő. A tapasztalatok azt mutatják, hogy sok munkát és szakértelmet fektetnek be a munkaterv egyéb intézkedéseinek végrehajtásába. Annak érdekében, hogy e munka nagyobb hatást gyakoroljon a szakpolitikai döntéshozatalra és az érdekelt felek gyakorlataira, nagyon hasznos lépésnek tűnik az OMC és a munkatervek egyéb eredményeinek célzott és intelligens módon történő terjesztése és kommunikálása a tagállamokban. Ennek a folyamatnak ki kell terjednie valamennyi közigazgatási szintre, szakmai kamarára, az érdekelt felek összes szervezetére, a sajtóra stb. E célból az OMC-nek és a munkaterv egyéb elérendő eredményeinek magas színvonalúnak és a szakpolitikai döntéshozók számára megfelelőnek kell lenniük. A gazdag tartalommal bíró jelentések azonban komplexek, hosszúak és nehezen megvalósíthatók is lehetnek. A bennük rejlő lehetőségek maximalizálása érdekében a dokumentumoknak olyan egyértelmű és konkrét szakpolitikai ajánlásokat kell előterjeszteniük, amelyeket releváns bizonyítékok támasztanak alá. Tömörnek kell lenniük, és olyan zsargonmentes, nem tudományos nyelvezettel kell íródniuk, amelyet a témában nem szakértők is megértenek és alapul vehetnek lépéseikhez. Ösztönözni kell a rövidebb, célzottabb jelentések készítését, ideértve a főbb megállapításokat tartalmazó összefoglalókat is. Ez egyúttal segítene felgyorsítani a fordítási és kommunikációs folyamatokat is. 4.3.A kultúra területén tevékenykedő érdekelt felek A kulturális szervezetek és érdekelt felek a korábbiaknál nagyobb mértékben vonódtak bele a kulturális munkaterv megvalósításába, különösen a világjárvány fényében. Ez több online megvalósuló eseményt és vitát eredményezett, valamint egyúttal arra ösztönözte a kulturális és kreatív ágazatokat, hogy uniós szinten, együttesen lépjenek fel, és egységes álláspontot képviseljenek az ágazatok igényeinek kielégítése érdekében (pl. közös nyilatkozatok). Az érdekelt felek bevonását e dokumentum más részei is ismertetik.

A Bizottság az új európai kulturális menetrenddel összhangban tovább erősítette a civil társadalommal folytatott, kultúráról szóló strukturált párbeszédet. Elindította új, az aktuális témákról szóló, 2019–2022 közötti időszakra vonatkozó „Voices of Culture” sorozatát, amely összhangban áll a munkaterv prioritásaival. Ennek témai a következőkre terjedtek ki: a kultúra szerepe az EU nem városi területein ; a nemek egyensúlya a kulturális és kreatív ágazatokban (kapcsolódva az OMC-hez); a kultúra és fenntartható fejlődési célok (kapcsolódva az OMC-hez); a művészek, valamint a kulturális és kreatív szakemberek jogállása és munkakörülményei (kapcsolódva az OMC-hez); nemzetközi kulturális kapcsolatok(hozzájárulva a vezető tisztviselők francia elnökség alatt tartott üléséhez) . Javultak a szinergiák, ideértve azokat az üléseket is, amelyeken a nyílt koordinációs módszer és a kulturális hangok résztvevői egybegyűjtik eredményeiket és jelentéseiket. Emellett a Bizottság további célzott ágazati párbeszédeket alakított ki a kultúráról, különös tekintettel a kulturális örökségre (A kulturális örökséggel foglalkozó szakértői csoport), illetve a zenére (A zene mozgatja Európát). Az uniós készségfejlesztési paktum keretében és az uniós iparstratégiával összhangban a Bizottság mozgósította az érdekelt feleket, hogy a kulturális és kreatív ágazatok ökoszisztémájában egy nagyszabású készségfejlesztési partnerséget hozzanak létre. Még mindig akad azonban tennivaló az érdekelt felek és a civil társadalom közötti fokozottabb együttműködés és a munkaterv végrehajtásának javítása terén, amint azt a tagállamok a felmérésben is kifejtették. 5.A MUNKATERV ÉRTÉKELÉSE: Szakpolitikai eredmények Az egyes uniós elnökségek által meghatározott kulturális prioritások mellett a kulturális munkaterv már a kezdetektől fogva több (lehetséges) tanácsi következtetés elfogadását előirányozta előzetes technikai munkákkal – OMC-csoportokkal, tanulmányokkal és műhelytalálkozókkal (dinamikus gördülő menetrend). A tagállamok a felmérésre adott válaszaik alapján hasznosnak tartották a munkaterv eredményei és a soros elnökségek munkája közötti ezt a fajta kapcsolatot. A szakértői és tudományos munka kézzelfogható szakpolitikai eredményekkel való összekapcsolása hasznosnak bizonyult a kulcsfontosságú prioritások kezelése szempontjából, és ezt a jövőben is erősíteni kell. Ennek a kapcsolatnak a révén az alábbiakról születtek tanácsi következtetések: -a fiatal kreatív generációkról – 2019 májusában, a román elnökség alatt fogadták el, -az európai audiovizuális alkotások határokon átnyúló terjesztésének javításáról – 2019 májusában, a román elnökség alatt fogadták el, -a kulturális örökség területén végzett kockázatkezelésről – 2020 májusában a horvát elnökség alatt fogadták el, -a nemek közötti egyenlőségről a kulturális és a kreatív ágazatokban – 2020 decemberében, a német elnökség alatt fogadtak el (elnökségi következtetések) , -a kultúráról, a magas színvonalú építészetről és az épített környezetről mint az új európai Bauhaus kezdeményezés kulcsfontosságú elemeiről – 2021. decemberében, a szlovén elnökség alatt fogadták el, -az interkulturális cserekapcsolatok megerősítéséről a művészek és a kulturális és kreatív szakemberek mobilitása, valamint a digitális korban megvalósuló többnyelvűség révén– 2022. áprilisában, a francia elnökség alatt fogadták el. Emellett a kulturális szakpolitikai döntéshozatal szempontjából nagy jelentőséggel bíró és az európai kulturális és kreatív ágazatokat érintő új problémák (pl. a 2020. márciusi zágrábi pusztító földrengés, a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrend növekvő lendülete, a Covid19-világjárvány és a helyreállítási folyamat) arra késztették az érintett elnökségeket, hogy szakpolitikai válaszokat dolgozzanak ki és eredményeket érjenek el az alábbiak vonatkozásában: -a fenntartható fejlődés kulturális dimenziója – 2019 novemberében, a finn elnökség alatt fogadták el (a Tanács állásfoglalása) , -a kulturális munkaterv (2019–2022) módosítása – 2020 májusában, a horvát elnökség alatt fogadták el, -a kulturális és kreatív ágazatok helyreállítása, rezilienciája és fenntarthatósága – 2021 májusában, a portugál elnökség alatt fogadták el . Az elnökségek számos magas szintű rendezvényt indítottak útjára a munkaterv prioritásaival és a politikai menetrend elősegítésével kapcsolatban; ezek azonban nem szerepelnek a munkatervben. Ide tartoznak az alábbiak: -a kulturális miniszterek informális ülései Európa közös kulturális örökségének védelme, valamint a Covid19 következményeinek és az ukrajnai orosz invázió hatásának megvitatása céljából, -a vezető tisztviselők ülései a nemzetközi kulturális kapcsolatok területén, amelyek a külügyminisztériumokkal együttműködésben kerültek megszervezésre 2020 szeptemberében, 2021 szeptemberében és 2022 áprilisában, -elnökségi konferenciák és rendezvények, pl. a kulturális örökség védelméről és a multilateralizmusról 2020 novemberében; a kulturális demokráciáról 2021 áprilisában; a kulturális örökséget, a múzeumokat, a levéltárakat és az építészetet érintő kockázatokról 2022 márciusában. Az e– és a korábbi – kulturális munkatervek keretében elért szakpolitikai eredmények sokasága rámutat a nemzeti és európai politikai döntéshozatal keretében tett megállapítások, ajánlások és felkérések nyomon követése terén elért eredmények felmérésének és értékelésének szükségességére.