A 14 Európai Iskola összlétszáma folyamatosan növekszik, a tanulólétszám a 2010. évi 22 778-ról 2011-ben 23 367-re emelkedett. A rendszerben tanulók többsége (63 %) a brüsszeli (44 %) és luxemburgi (19 %) Európai Iskolákba iratkozott be. Az 1. kategóriába tartozó tanulók – főként az EU és az Európai Iskolák személyzetének, a müncheni iskola esetében pedig az Európai Szabadalmi Hivatal alkalmazottainak gyermekei – az iskolai létszám 74 %-át teszik ki (17 396), de egyes kis létszámú iskolák tanulói közül rendkívül kevesen tartoznak ebbe a kategóriába. A 2. kategóriába tartozó tanulók az iskolai létszám 5,12 %-át adják. A gazdasági válság következményei ebben a csoportban jelentkeztek, mivel az e kategóriába tartozó tanulók esetében az Európai Iskolák kevesebb megállapodást kötöttek. Végezetül a 3. kategóriába az a 4 774 tanuló tartozik (20 %), akik tandíjfizetés ellenében látogathatják az intézményt.

Az Európai Parlament és a Tanács közötti vitát követően az EU teljes 2011. évi költségvetését úgy fogadták el, hogy abban 164 millió EUR-s hozzájárulás szerepel az Európai Iskolák számára. Bár ez a hozzájárulás alacsonyabb az Európai Iskoláknak az Igazgatótanács által elfogadott költségvetésben meghatározottnál, továbbra is meghaladja a 2010. évi 154 millió EUR-s összeget.

Az Európai Iskolák rendszere továbbra is nehéz európai gazdasági és költségvetési körülmények között működött, amelynek következtében kiadásait úgy kellett ellenőrzés alatt tartania, hogy közben megőrizze az oktatás színvonalát.

Jelenleg a Luxembourg-Kirchbergen található I. luxemburgi Európai Iskola létesítményei adnak otthont a II. luxemburgi Európai Iskolának is, amely a 2012/2013-as tanévkezdéskor a bertrange/mameri végleges helyszínre költözik.

A frankfurti Európai Iskola létszámának növekedési üteme az egyik legerőteljesebb – a növekedés közel 5 %-ot tesz ki az előző évhez képest –, mivel emelkedik az Európai Központi Bank alkalmazottainak létszáma. 2011 szeptemberében 1 136 tanuló iratkozott be ebbe az Európai Iskolába, közülük 780 fő tartozott az 1. kategóriába. Ez az iskola is túlzsúfolt, emiatt további infrastruktúrát igényeltek a német hatóságoktól. Azok azonban még mindig nem tisztázták, hogy a költségeket Hessen tartomány vagy a Külügyminisztérium állná-e. Máskülönben az iskola 2012-ben készül megünnepelni létrehozásának 10. évfordulóját.

Az Európai Iskola és az új „free school” 2017. júniusig közösen használja a culhami létesítményeit. A pedagógiai, adminisztratív és pénzügyi funkciók világosan elkülönülnek, azonban a két iskolának osztoznia kell az infrastruktúrán, és meg kell osztaniuk a helyszín működési költségeit. A Bizottság támogatja ezt a tervet, amely lehetővé teszi, hogy 2017 után is iskola működjön a culhami létesítményben.

Másrészről a brit hatóságok új projektet mutattak be, amely szerint az eredetileg tervezett „academy” helyett egy nemzeti iskolát („free school”) nyitnak a létesítmény területén. A „free school” elindítását 2012 szeptemberére tervezik, és és az fokozatosan valósul majd meg: amint az Európai Iskolában megszűnik egy évfolyam, úgy indul be ugyanaz az osztály a free schoolban.

A IV. brüsszeli Európai Iskolában ismét jelentős (31%-os) tanulólétszám-emelkedés (809-ről 1059 főre) következett be. Mivel a berkendaeli ideiglenes helyszínen nem áll rendelkezésre elegendő helyiség, előre gyártott épületeket rendeztek be 7 további osztály befogadása céljából.

A bergeni iskola tanulóinak száma kismértékben csökkent: míg a 2010/2011-es tanévben 608-an iratkoztak be ide, addig 2011/2012-ben 581 volt az itt tanuló diákok száma, akik közül 109 fő (18 %) tartozik az 1., 472 fő (81 %) pedig a 3. kategóriába.

2010. decemberben a költségvetési hatóság 164 millió EUR-ban határozta meg a 2011-es európai költségvetési hozzájárulás összegét. A Bizottság figyelmeztette az Európai Iskolák Főtitkárságát, és felkérte az iskolákat, hogy sürgősen hozzanak takarékossági intézkedéseket a költségvetési keret tiszteletben tartása érdekében. 2011 elején az igazgatótanácsi üléseken a Bizottság arra is felkérte az Európai Iskolákat, hogy jelöljék meg azokat a konkrét megtakarításokat, amelyeket be tudnak vezetni. 2011. áprilisban az Igazgatótanács jelentős ésszerűsítési döntéseket fogadott el, különösen a tanulmányi és órarenddel, valamint a belső szervezéssel kapcsolatosan – például csökkentették a pályaválasztási koordinátorok óraadás alóli mentesítésének idejét, felülvizsgálták a sajátos nevelési igényű (SEN) tanulóknak és a SWALS tanulóknak nyújtott tanulmányi segítségre fordított koordinációs időt. Az Európai Iskolák tanárainak és óraadó tanárainak illetménytáblázatát szintén felülvizsgálták, hogy összhangba hozzák azt az európai uniós tisztviselőknek a 2004. évi reform óta alkalmazandó személyzeti szabályzatával.

2011-ben az összes Európai Iskola éves átlagos költsége 11 918 EUR volt tanulónként. A gazdasági helyzet miatt csökkent a tagállamok hozzájárulása, egyes tagállamok pedig kevesebb tanárt rendeltek ki. Így a 2011-es tanévkezdéskor 88 kirendelt tanári álláshelyet nem töltöttek be a tagállamok, ami az előző évinél 24-gyel több betöltetlen álláshelyet jelent. Következésképpen növekedett az európai költségvetésből az Európai Iskoláknak nyújtott támogatás részaránya.

Még mindig nem történt meg annak az olasz hatóságok által bejelentett 400 000 EUR-s összegnek a folyósítása, amelyet az iskola kiegészítő infrastruktúrának finanszírozására szánnak, annak ellenére sem, hogy Olaszország Európai Unió melletti állandó képviselője is megerősítette azt Šefčovič alelnök számára.

A müncheni Európai Iskola létszáma évek óta komoly ütemben növekszik az Európai Szabadalmi Hivatal személyzetének bővülése miatt, ugyanis az ő gyermekeik teszik ki a tanulók legnagyobb hányadát. Továbbra is korlátozó felvételi politikát alkalmaznak, amíg nem valósul meg az iskola 2016-ra tervezett bővítése.

4.1.A rendszer megnyitása – akkreditált iskolák

Az Európai Iskolák rendszerének a nemzeti rendszerek előtti megnyitása az egyik alapvető részét képezte az Európai Iskolák Igazgatótanácsa által 2009 áprilisában Stockholmban elfogadott reformnak. E nyitás keretében akkreditációt adnak nemzeti iskolák számára, hogy azok európai oktatást nyújthassanak és európai érettségi vizsgát szervezhessenek. Ezek az úgynevezett II. típusú Európai Iskolák lehetővé teszik az olyan uniós helyszíneken dolgozó uniós alkalmazottak gyermekeinek iskoláztatását, ahol nincsenek Európai Iskolák. Ezek a nemzeti iskolarendszer keretében finanszírozott, akkreditált iskolák az uniós személyzet ott tanuló gyermekeinek számával arányosan kaphatnak pénzügyi hozzájárulást az uniós költségvetésből. 2010. december 8-án a Bizottság határozatot fogadott el az uniós hozzájárulás nyújtásáról.

Valamely oktatási intézmény akkreditáció iránti kérelmét a tagállamok kezdeményezik. Az akkreditációs eljárás eredményeként az intézmény jogi képviselője és az Európai Iskolák Igazgatótanácsának képviseletében eljáró főtitkár megállapodást ír alá.

2011-ben az Igazgatótanács által jóváhagyott hat iskola közül öt írt alá támogatási megállapodást. Számukra a Bizottság átutalta a 2009/2010-es, a 2010/2011-es és a 2011/2012-es tanévekre járó támogatás első részleteit. Az e három tanévre vonatkozó uniós hozzájárulás összege 7 419 967 EUR.

A hat akkreditált iskola a következő: a pármai (Olaszország) „Scuola per l’Europa”, amely az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság közelében található; a dunshaughlini (Írország) „Centre for European Schooling”, amely a Bizottság Élelmiszer- és Állategészségügyi Hivatala mellett található ; a hérakleioni (Görögország) „School of European Education”, az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség (ENISA) szomszédságában; a helsinki (Finnország) „European Schooling”, az Európai Vegyianyag-ügynökség közelében; az „Ecole Européenne de Strasbourg” (Franciaország), amely az európai intézmények (az Európai Parlament és az európai ombudsman) szomszédságában található; végül pedig a manosque-i (Franciaország) „Ecole Internationale Provence-Alpes-Côte d’Azur”, amely a cadarache-i ITER Kutatóközpont közelében van.

Az alábbi három további iskola jóváhagyása folyamatban van: a hágai (Hollandia) európai oktatási rendszerű iskola, amelynek megnyitását 2012. augusztusra tervezik; a tallinni (Észtország) European Schooling; a koppenhágai (Dánia) „European School of Copenhagen”.

Ezenfelül a rendszer megnyitása azt is lehetővé teszi, hogy egy kísérleti projekt keretében olyan oktatási intézményeknek is jóváhagyást adjanak, amelyekben nem az uniós alkalmazottak gyermekei tanulnak, azonban az európai tanmenetet követik, és ennek alapján úgynevezett III. típusú Európai Iskolákká válnak. Németország ennek megfelelően terjesztette elő a 2012 szeptemberében Bad Vilbelben megnyíló oktatási intézmény iratanyagát.

4.2.A kirendelt/óraadó tanárok illetménytáblázatának felülvizsgálata

Az Európai Iskolák kirendelt alkalmazottainak személyzeti szabályzata némi párhuzamosságot mutat az európai intézmények személyzetének hasonló dokumentumával. Az uniós személyzeti szabályzat 2004-es reformját, és különösen az alapilletmény-táblázat felülvizsgálatát követően az Európai Iskolák kirendelt alkalmazottainak személyzeti szabályzatát nem igazították ki megfelelőképpen. Ezért az Európai Iskolák Igazgatótanácsa 2010. decemberben elfogadta az illetménytáblázat felülvizsgálatát, hogy összehangolja azt az uniós személyzeti szabályzattal.

Ezen új előírások azokra az alkalmazottakra vonatkoznak, akik 2011. szeptember 1-jétől léptek be az Európai Iskolák rendszerébe. Az Európai Iskolákhoz kirendelt személyzet szabályzatát ennek megfelelően módosították.

4.3.Túlzsúfoltság/infrastruktúra

Az 1. kategóriába tartozó tanulók beiratkozási kérelmeinek folyamatos gyarapodása miatt további helyiségekre van szükség. Egyes Európai Iskolákban súlyos túlzsúfoltság alakult ki, aminek következtében mindennapos gyakorlati nehézségek jelentkeznek. Különösen ez a helyzet Brüsszelben, Luxembourgban, Frankfurtban és Vareseben.

Tekintettel az uniós alkalmazottak gyermekeinek növekvő létszámára, és a tanulólétszám elkövetkező években várható alakulására, az Európai Iskolák Igazgatótanácsa 2010. áprilisban úgy döntött, hogy felkéri a belga hatóságokat, tegyenek javaslatot egy ötödik brüsszeli iskola helyszínére. A számszerűsített becslések azt mutatják, hogy a laekeni iskola 2012. szeptemberi megnyitása ellenére 2015-től szükség lesz egy ötödik brüsszeli iskolára is.

Az Európai Iskolák főtitkára 2011 folyamán többször is levélben kérte a belga hatóságoktól, hogy tegyenek javaslatot az ötödik brüsszeli iskola számára alkalmas helyszínekre. A Bizottság 2011 folyamán mindvégig sürgette a belga hatóságokat az ötödik iskola helyszínének kijelölésére irányuló tárgyalások megkezdésére, és hangsúlyozta, hogy olyan helyszínre van szükség, amelya legfontosabb lakóövezetek és az európai intézmények személyzetének irodái közelében helyezkedik le. Šefčovič alelnök levélben fordult Elio Di Rupo belga miniszterelnökhöz a belga kormányfő 2011. decemberi kinevezésekor, amelyben az ötödik Európai Iskola helyszíneire vonatkozó javaslatok megfogalmazására irányuló tárgyalások megkezdését kérte. Kétoldalú egyeztetésekre került sor a belga hatóságokkal, majd az alelnök egy második levelet intézett a miniszterelnökhöz, erre azonban még nem érkezett semmiféle, javaslatokat tartalmazó, hivatalos válasz.

A II. luxemburgi Európai Iskola a 2012-es tanévkezdéskor veszi birtokba a 3 000 tanuló befogadására alkalmas bertrange/mameri állandó létesítményeket. Ennek a korszerűen berendezett, tágas iskolának az átadása érezhető javulást idéz elő a mostanáig egyetlen helyszínen osztozó egész tanulóközösség életében.

A IV. brüsszeli Európai Iskola szintén 2012. szeptemberben veszi birtokba a mintegy 2 800 tanuló befogadására alkalmas, laekeni állandó létesítményeit. A helyszínen zajló, komoly építészeti projektnek minősülő felújítási és építési munkálatok a tervek szerint haladnak.

A berkendaeli helyszínen ideiglenesen berendezett IV. brüsszeli Európai Iskola tanulóit a 2012-es tanévkezdéskor átköltözetik Laekenbe. Az iskola gyakorlati téren és a tanulók bevonása tekintetében egyaránt komoly erőfeszítéseket tesz az iránt, hogy erre a helyváltoztatásra a lehető legjobb feltételek mellett kerüljön sor.

4.4.A tagállamok közötti költségmegosztás

2011-ben az EU által az Európai Iskolák rendszeréhez nyújtott 164 millió EUR összegű pénzügyi hozzájárulás tette ki a teljes költségvetés 60 %-át.

Az uniós hozzájárulás kiegyenlítő támogatás, amelynek összege a nemzeti illetményüket továbbra is kézhez kapó, kirendelt tanárok tekintetében nyújtott tagállami hozzájárulás mértékétől függ. Évek óta növekszik a tagállamok által be nem töltött, kirendelt tanári álláshelyek száma, aminek következtében emelkedik az EU pénzügyi hozzájárulása is. Šefčovič alelnök felszólalt az Oktatási, Ifjúsági, Kulturális és Sportügyi Tanács ülésén, és 2011. szeptemberben levélben emlékeztette a tagállamokat az e tekintetben vállalt kötelezettségeik teljesítésére.