EURÓPAI BIZOTTSÁG Strasbourg, 2018.6.12. COM(2018) 390 final 2018/0210(COD) Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE az Európai Tengerügyi és Halászati Alapról és az 508/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről

{SEC(2018) 276 final}

{SWD(2018) 295 final}



INDOKOLÁS 1.A JAVASLAT HÁTTERE E javaslat az alkalmazás kezdőnapját 2021. január 1-jében rögzíti, és a javaslatot 27 tagállamból álló Unióra vonatkozóan terjesztik elő. Ez utóbbi összhangban áll azzal, hogy az Egyesült Királyság az Európai Unióról szóló szerződés 50. cikke alapján bejelentette az Európai Unióból és az Euratomból történő kilépésére irányuló szándékát, amely bejelentést az Európai Tanács 2017. március 29-én kapta meg. •A javaslat indokai és céljai A javaslat célja az Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA) létrehozása a 2021–2027 közötti időszakra. Az Alap célja, hogy az uniós költségvetésből célzottan támogassa a közös halászati politikát (KHP), az Unió tengerpolitikáját és az Unió nemzetközi kötelezettségvállalásait az óceánpolitikai irányítás területén, különösen a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrenddel összefüggésben. Ez a finanszírozás alapvető feltétele a fenntartható halászatnak és a tengeri biológiai erőforrások megőrzésének, a tengeri eredetű élelmiszertermékekkel való ellátás révén biztosított élelmezésbiztonságnak, a fenntartható kék gazdaság növekedésének, valamint az egészséges, biztonságos, védett, tiszta és fenntarthatóan kezelt tengereknek és óceánoknak. Tekintettel arra, hogy az óceánok hasznosításában globális tényezőnek számít, valamint a tengeri eredetű élelmiszerek ötödik legnagyobb előállítója, az Unió komoly felelősséggel bír az óceánok és erőforrásaik megóvása, megőrzése és fenntartható hasznosítása terén. A tengerek és óceánok megőrzése valóban elengedhetetlen a világ gyorsan növekvő népessége számára. Ez az Unió számára egyúttal társadalmi-gazdasági érdek is: a fenntartható kék gazdaság ösztönzi a beruházásokat, elősegíti a munkahelyek létrejöttét és a növekedést, előmozdítja a kutatást és az innovációt, valamint az óceánenergia révén hozzájárul az energiabiztonsághoz. Ezenkívül a biztonságos és védett tengerek és óceánok a hatékony határellenőrzés és a tengeri vonatkozású bűncselekmények elleni globális küzdelem szempontjából is létfontosságúak, mivel ily módon kezelhetők a polgárok biztonsági aggályai. Ezekhez a prioritásokhoz az ETHA-n keresztül biztosított uniós pénzügyi támogatásra van szükség. E támogatásokat ki fogják egészíteni az Európai Halászati Ellenőrző Hivatalnak nyújtott célzott finanszírozás, a fenntartható halászati partnerségi megállapodások, valamint a regionális halászati gazdálkodási szervezetekben és egyéb nemzetközi szervezetekben betöltött uniós tagság, ami szintén hozzájárul az Unió halászati és tengerhasznosítási ágazati szakpolitikáinak érvényesítéséhez. •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel A javaslat célja, hogy támogassa a közös halászati politika célkitűzéseinek elérését, elősegítse az Unió tengerpolitikájának végrehajtását és megerősítse a nemzetközi óceánpolitikai irányítást. Tudatában annak, hogy az óceáni területek kihívásai és lehetőségei összefüggnek egymással, és egészként kell tekinteni azokat, e kihívásokat és lehetőségeket szoros összefüggésben kell kezelni. A Bizottság 2021–2027 közötti időszakra szóló többéves pénzügyi keretre vonatkozó, 2018. május 2-án elfogadott javaslata meghatározta a közös halászati politika és a tengerpolitika költségvetési keretét. Ezenkívül a megosztott irányítás alá tartozó alapok (a továbbiakban: az alapok) keretében nyújtott támogatás koordinálásának javítása és végrehajtásának harmonizálása érdekében a Bizottság 2018. május 29-én elfogadta a közös rendelkezésekről szóló rendeletre irányuló javaslatot, amelynek fő célja a szakpolitika koherens módon történő végrehajtásának egyszerűsítése. Ezek a közös rendelkezések az ETHA megosztott irányítás alá tartozó részére vonatkoznak. Az alapok egymást kiegészítő célokat tűztek ki, és irányítási módjuk megegyezik. A közös rendelkezésekről szóló rendelet ennélfogva számos közös általános célkitűzést és alapelvet állapít meg, ilyenek például a partnerség és a többszintű kormányzás. Az említett rendelet a stratégiai tervezés és programozás közös elemeit is tartalmazza, beleértve az egyes tagállamokkal megkötendő partnerségi megállapodásra vonatkozó rendelkezéseket, meghatározza továbbá az alapok teljesítményközpontúságának egységes megközelítését. Ennek megfelelően tartalmazza az előfeltételeket, a teljesítmény-felülvizsgálatot, valamint a nyomon követésre, a beszámolásra és az értékelésre vonatkozó rendelkezéseket. A rendelet emellett a támogathatósági szabályokra vonatkozó közös rendelkezéseket is megállapít, valamint külön intézkedéseket határoz meg a pénzügyi eszközökre, az InvestEU igénybevételére, a közösségvezérelt helyi fejlesztésekre és pénzgazdálkodásra vonatkozóan. Egyes irányítási és kontrollintézkedések az alapok mindegyikére vonatkoznak. •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival A javaslat és annak célkitűzései összhangban állnak más uniós szakpolitikákkal, különösen a környezetvédelmi, kohéziós, szociális, piaci és kereskedelmi politikákkal. A partnerségi megállapodás a közös rendelkezésekről szóló rendeletnek megfelelően ismertetni fogja az alapok (az ETHA-t is ideértve) és más uniós programok közötti kiegészítő jelleget. Az ETHA a közvetlen irányítás keretében szinergiákat és komplementaritásokat fog kialakítani más uniós alapokkal és programokkal. Ez egyúttal lehetővé teszi a pénzügyi eszközök formájában történő finanszírozást az InvestEU rendelet alapján végrehajtott vegyesfinanszírozási műveletek keretében. Az ETHA keretében nyújtott támogatásnak a piaci hiányosságok, illetve az optimálistól eltérő befektetési helyzetek kezelésére kell szolgálniuk arányos módon, elkerülve a magánfinanszírozás megkettőzését vagy kiszorítását, és egyértelmű uniós hozzáadott értéket kell képviselniük. Ez biztosítja az ETHA és az uniós állami támogatási szabályok közötti összhangot, elkerülve a belső piacon a verseny indokolatlan torzulását. 2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG •Jogalap

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 42. cikke, 43. cikkének (2) bekezdése, 91. cikkének (1) bekezdése, 100. cikkének (2) bekezdése, 173. cikkének (3) bekezdése, 175. cikke, 188. cikke, 192. cikkének (1) bekezdése, 194. cikkének (2) bekezdése, 195. cikkének (2) bekezdése és 349. cikke. •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén) A javaslat rendelkezéseit a költségvetési rendelettel összhangban megosztott irányítás, közvetlen irányítás és közvetett irányítás keretében hajtják végre. •Arányosság A javasolt rendelkezések megfelelnek az arányosság elvének, mivel megfelelőek, szükségesek, és nem állnak rendelkezésre kevésbé korlátozó intézkedések a kívánt szakpolitikai célkitűzések eléréséhez. •A jogi aktus típusának megválasztása Javasolt eszköz: Európai parlamenti és tanácsi rendelet. 3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI •A jelenleg hatályban lévő jogszabályok utólagos értékelése / célravezetőségi vizsgálata A 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó Európai Halászati Alap (EHA) utólagos értékelésének eredményeit a hatásvizsgálat kulcsfontosságú elemeként kerültek figyelembevételre a halászati ágazat 2020 utáni további pénzügyi támogatása lehetőségének felmérése során. Az utólagos értékelés az érdekelt felekkel 2016. február és május között folytatott konzultációkon alapul, amelynek célja az EHA hatékonyságával és eredményességével kapcsolatos általános közvélemény felmérésre. Az értékelésnek a 2020 utáni időszakra vonatkozó legfőbb ajánlásai között a finanszírozás és a szakpolitikai célkitűzések közötti kapcsolat megerősítése, a halászati erőforrások fenntartható kiaknázása, valamint a környezetnek és a természeti erőforrásoknak a tengeri környezetre gyakorolt negatív hatások minimalizálása révén történő védelme és javítása szerepel. Kiemelte továbbá, hogy stratégiaibb megközelítést kell alkalmazni az akvakultúra versenyképesebbé tételéhez, illetve a termelés növeléséhez, valamint hogy jobban figyelembe kell venni a kisüzemi part menti halászati tevékenységek előtt álló kihívásokat. •Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk A 2020 utáni programozási időszakra vonatkozó legfőbb konzultációs tevékenység az ETHA érdekelt felek számára tartott, „2020 után: Európa part menti közösségeinek támogatása” című konferenciája volt, amelyre 2017 októberében került sor Tallinnban. A 70 előadóval és több mint 300 résztvevővel megtartott rendezvény lehetővé tette az érdekelt felek számára, hogy hozzájáruljanak az ETHA által a KHP és az uniós tengerpolitika számára a 2014–2020 közötti programozási időszak során nyújtott pénzügyi támogatás értékeléséhez, valamint azt, hogy felmérjék, hogy milyen formát ölthet ez a támogatás 2020 után. Az ETHA-konferencia számos érdekelt felet érintett. A 300 résztvevő több mint 50 %-a hatóságokat képviselt, 12 % az ipar, 11 % nem kormányzati szervek, 14 % halászati szövetségek és szervezetek, 7 % pedig a tudományos élet képviselői közül került ki. Az ETHA szakértői csoportjának tagjai (a tagállamok közigazgatási szervei) két lehetőséget kaptak arra, hogy rész vegyenek a vitában és hozzájáruljanak a gondolkodási folyamathoz. Ezekre az értekezletekre 2017. november 6-án, illetve 2018. január 15-én került sor. Az ETHA szakértői csoportjaiban folytatott eszmecseréket a Bizottság által az értekezletet megelőzően rendelkezésre bocsátott vitaanyagok és orientációs kérdések segítették. A tagállamok szintén írásban küldték meg hozzájárulásaikat. Ezenkívül levélben szólították fel a tanácsadó testületeket, nem kormányzati szerveket és az európai szociális partnereket, hogy tegyék meg észrevételeiket a halászati és a tengerhasznosítási ágazat 2020 utáni uniós finanszírozásával kapcsolatosan. A szociális partnerekkel konzultációs céllal rendezett egyéni találkozókra került sor. Az Európai Külső Tengeri Régiók Konferenciája (CPMR) ugyancsak elküldte észrevételeit, például a 2017. decemberi, „Az ETHA jövője 2020 után: Az elemzés elemei és lehetséges forgatókönyvek” című technikai dokumentumot, valamint a CPMR 2017. októberi és márciusi megjegyzéseit a 2020 utáni ETHA-ról. Az ETHA jövőjével kapcsolatos végleges politikai álláspontot a CPMR politikai elnöksége 2018. márciusban fogadta el. Az értékeléshez számos egyéb munkaértekezlet és jelentés járult hozzá, például a Halászati Közgazdászok Európai Szövetségének (2017. áprilisi) konferenciája alatt tartott szakpolitikai ülés, valamint a (2017. májusi) Tengerek Európai Napja alatt az érdekelt felek számára a tengerpolitika támogatásáról tartott munkaértekezlet. A konzultáció eredményei a következőképpen foglalhatóak össze: –Szinte az összes érdekelt fél határozott igényét fejezte ki a folyamatosságra, valamint egy a halászati és tengerpolitika céljait szolgáló jövőbeni finanszírozási eszközre, a KHP célkitűzéseinek további teljesülésére, valamint a kék gazdaságban rejlő lehetőségek kihasználására. –A tagállamok egyetértettek abban, hogy a 2020 utáni időszakra vonatkozó célkitűzéseinek támogatniuk kell a környezeti, gazdasági és társadalmi fenntarthatóságot. A KHP célkitűzéseinek teljesülését az érdekelt felek a következő alap prioritásaként határozták meg.

–A konzultációk eredményeképpen az érdekelt felek megegyeztek abban, hogy a 2014–2020 közötti ETHA legnagyobb hiányosságai a lassú lehívás és az operatív programok kései megvalósítása voltak, ennek oka pedig alapvetően a jogszabályi keretek késedelmes jóváhagyása volt. Ez – a túlságosan előíró jellegű uniós szintű szabályozással, a merev és rugalmatlan értelmezéssel, valamint a célkitűzések és célok teljesülése helyett túlságosan is a támogathatóságra történő összpontosítással együtt – jelenti a tagállamok előtt álló kihívást. Ennek kapcsán az érdekelt felek jelentős része fejezte ki igényét az egyszerűbb jogszabályi kereteket kínáló, kevésbé bonyolult szabályozás iránt. –Az érdekelt felek egyhangúlag úgy vélekedtek, hogy bizonyos fokú stabilitásra lenne szükség, méghozzá azáltal, hogy jelentős mértékben egyszerűbbé váljon az ETHA végrehajtása (mind uniós, mind nemzeti szinten). Eltérő nézetek hangzottak el azonban arról, hogy miként lehet megtalálni a helyes egyensúlyt az eredményorientáció nagyobb hangsúlyozása és az igazgatási terheknek a kedvezményezettek és az irányító szervek számára történő csökkentése között, miközben a kiadások helyes mértéke is biztosított. –Észrevételeikben a tagállamok megjegyezték, hogy a monitoring- és értékelési rendszer kulcsfontosságú szerepet játszik az Alap hatékonyságának szemléltetésében, mivel információval szolgál a halászati és kék gazdasági ágazatok alakulása mögött meghúzódó okozati összefüggésekről. –Véleménykülönbség volt megfigyelhető a halászflották támogatását illetően, az érintettek majdnem egyenlő arányban támogatták és ellenezték a flottával kapcsolatos intézkedések folytatását. –Az akvakultúra-ágazat kapcsán valamennyi érdekelt fél egyetértett abban, hogy további munkára lenne szükség az adminisztratív és jogi eljárások egyszerűsítése terén, hogy csökkenthető legyen az engedélyezési eljárások időtartama, anélkül, hogy ez veszélyeztetné az uniós jogban rögzített magas szintű környezetvédelmi, fogyasztóvédelmi és állategészségügyi normákat. Megerősítették, hogy továbbra is az adminisztratív terhek jelentik az ágazat fejlődésének legfőbb akadályát a túlságosan összetett (az engedélyezésre, illetve az finanszírozáshoz való hozzáférésre vonatkozó) eljárási követelmények mellett. Emellett 11 tagállam határozott támogatását fejezte ki az akvakultúra jelenlegi uniós támogatásának a következő alap során történő folytatása iránt, különösen az édesvízi akvakultúrát illetően. –A kisüzemi part menti halászati tevékenységeket és a legkülső régiókban folytatott halászati tevékenységeket illetően a tagállamok a célzottabb és testre szabottabb támogatás alkalmazása mellett foglaltak állást, és támogatták, hogy azok továbbra is magasabb arányú támogatásban részesüljenek, és előlegfizetéseken keresztül kedvezőbb elbírálás alá essenek. Egyes tagállamok szerint a kisüzemi part menti halászat, valamint a belvízi halászat preferenciális pénzügyi kezelését 2020 után is indokolt megtartani. Az érdekelt felek elismerték továbbá, hogy rugalmasságra van szükség a helyi sajátosságok figyelembevétele, valamint az idősödő munkaerő generációs megújulásának elősegítése érdekében. –Valamennyi tagállam és az összes érdekelt fél úgy vélte, hogy az adatgyűjtés támogatása, a halászati ellenőrzés és végrehajtás, valamint a termelői szervezetek támogatása a megosztott irányítás alá tartozó halászati alap része kell, hogy maradjon. –Számos érdekelt fél vélte úgy, hogy az uniós fellépés megerősítése az ETHA-n keresztül a tengerpolitika különböző területein (képzés, tengeri területrendezés, tengerészeti biztonság és tengerfelügyelet, innovatív projektek finanszírozása stb.) hozzáadott értéket jelent Európa és a régiók számára. Tekintettel arra, hogy a kék gazdaság egy rendkívül összetett környezetben fejlődik, továbbra is biztosítani kell a különböző eszközök egymást kiegészítő jellegét a párhuzamosságok és a szétaprózottság elkerülése érdekében. –Az érdekelt felek jelentős része felismerte a közösségvezérelt helyi fejlesztés szerepének fontosságát abban, hogy a part menti közösségek helyi megoldásokat alkalmazzanak a helyi problémákra, továbbá felismerték, hogy az értékes lehetőséget biztosít a halászati és akvakultúra-ágazat számára ahhoz, hogy aktív szerepet játsszanak a helyi önkormányzati és irányítási ügyekben. Sok érdekelt fél szeretné, ha a közösségvezérelt helyi fejlesztés komolyabb szerepet játszana a kék gazdaság fejlesztésében helyi szinten. •Szakértői vélemények beszerzése és felhasználása A hatásvizsgálatot a Bizottság szolgálatai készítették. A teljesítmény nyomon követésével és értékelésével kapcsolatos vizsgálathoz külső szakértőket vontak be. A külső szakértői hozzájárulás részét képezte egy, a 2020 utáni időszak monitoring- és értékelési keretre irányuló javaslat, amely a 2014–2020 közötti időszakra kidolgozott rendszeren alapul, valamint korlátozott számú eredménymutató, beleértve az adatgyűjtési igények, a források és a hozzáférhetőség vizsgálatát. •Hatásvizsgálat A hatásvizsgálat a program főbb általános célkitűzéseit, valamint a konkrét célkitűzéseket dolgozza ki. A célkitűzések között szerepelnek a többéves pénzügyi keretnek a rugalmassággal, a koherenciával és a szinergiákkal kapcsolatos horizontális célkitűzései, az egyszerűsítés és a teljesítményre való összpontosítás. A hatásvizsgálat a korábbi programozási időszakok értékeléseinek megállapításai és a konzultációs tevékenységek eredményei alapján meghatározza és kifejti a jövőbeni program által kezelendő problémákat, az új többéves pénzügyi keret horizontális célkitűzéseit és az új politikai prioritásokat, valamint az Unió beavatkozását igénylő, felmerülő problémákat. A hatásvizsgálat a korábbi programok tapasztalatai alapján nagyjából rangsorolja a finanszírozható fellépéseket (a fenti célkitűzések teljesülése szempontjából), mivel a költségvetési előirányzat a hatásvizsgálat készítésekor még nem volt ismert. A vizsgálat felmérte a finanszírozási prioritások szubszidiaritással (uniós hozzáadott érték/uniós fellépés szükségessége) és arányossággal kapcsolatos dimenzióit. Szintén elemzésre kerültek a program alkalmazási körében és felépítésében bekövetkezett változások. •Célravezető szabályozás és egyszerűsítés Bár a javaslat nem kötődik a Célravezető és hatásos szabályozás programhoz (REFIT), célja, hogy mérsékelje a szabályozási terheket és egyszerűbbé tegye az Alapból történő teljesítést. Emellett a kisebb kedvezményezetteket kedvezményes elbánásban részesíti nagyobb támogatási intenzitás, valamint a kisüzemi part menti halászati tevékenységeket folytató kedvezményezettek számára nyújtott speciális támogatási formák révén. •Alapjogok

A jogállamiság tiszteletben tartása elengedhetetlen előfeltétele a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásnak és a hatékony uniós finanszírozásnak. A szabályokat a tagállamokban a jogállamiság tekintetében fennálló, általánossá vált hiányosságok esetén az Unió költségvetésének védelméről szóló rendelet írja elő. A közös rendelkezésekről szóló rendelet kedvező feltételeket vezetett be az Alapjogi Charta tiszteletben tartásának garantálása érdekében. Ez az ETHA-ra alkalmazandó. 4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK A többéves pénzügyi keretről szóló előírja, hogy az uniós költségvetésnek továbbra is támogatnia kell a halászati és tengerpolitikát. Az ETHA javasolt költségvetése folyó áron 6 140 000 000 EUR. Az ETHA forrásai a megosztott, a közvetlen és közvetett irányítás között oszlanak meg. A megosztott irányítás keretében nyújtott támogatásra 5 311 000 000 EUR, a közvetlen és közvetett irányítás keretében nyújtott támogatásra pedig 829 000 000 EUR kerül elkülönítésre. Az ETHA pénzügyi hatásával kapcsolatos részleteket a javaslatot kísérő pénzügyi kimutatás tartalmazza. 5.EGYÉB ELEMEK •Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai A javaslat a közös rendelkezésekről szóló rendelet nyomonkövetési, értékelési és jelentéstételi intézkedéseihez kapcsolódik. Ezen intézkedések végrehajtása a javaslat által létrehozott közös monitoring- és értékelési keret segítségével történik. Az értékelésekre a 2016. április 13-i intézményközi megállapodás (22) és (23) bekezdésének megfelelően kerül majd sor, amelyben a három intézmény megerősítette, hogy a hatályos joganyag és szakpolitikák értékelése képezi a további intézkedési alternatívák hatásvizsgálatainak alapját. Az értékelések a program gyakorlati hatásait egyfelől a programhoz kapcsolódó mutatók és célok alapján mérik fel, másfelől egy részletes elemzésre támaszkodva, amely azt vizsgálja, hogy a program milyen mértékben tekinthető relevánsnak, eredményesnek, hatékonynak, kellő uniós hozzáadott értéket képvisel-e, és összhangban van-e az egyéb uniós szakpolitikákkal. Az értékelések tanulságokat is megfogalmaznak annak érdekében, hogy azonosítsák az esetleges hiányosságokat és problémákat, illetve a fellépések továbbfejlesztésének vagy az eredmények javításának lehetőségeit, valamint hogy hozzájáruljanak azok kiaknázásának és hatásának maximalizálásához. •Magyarázó dokumentumok (irányelvek esetén) Nem alkalmazható •A javaslat egyes rendelkezéseinek részletes magyarázata Célkitűzések Az ETHA-ra vonatkozó jelen rendelet célja, hogy támogassa a KHP környezeti, gazdasági, társadalmi és foglalkoztatási célkitűzéseinek teljesülését, elősegítse az Unió tengerpolitikájának végrehajtását, és támogassa az Unió nemzetközi kötelezettségvállalásait az óceánpolitikai irányítás területén. A javaslat a következő négy prioritáson alapul, amelyek tükrözik a közös rendelkezésekről szóló rendeletben meghatározott vonatkozó szakpolitikai célkitűzéseket, és a fenntartható kék gazdaság fejlődéséhez való uniós hozzájárulás maximalizálására irányulnak: (1)a fenntartható halászat és a tengeri biológiai erőforrások védelmének előmozdítása; (2)hozzájárulás az uniós élelmiszerbiztonsághoz versenyképes és fenntartható akvakultúra és piacok révén; (3)a fenntartható kék gazdaság növekedésének elősegítése és a virágzó part menti közösségek támogatása; (4)A nemzetközi óceánpolitikai irányítás erősítése, valamint biztonságos, védett, tiszta és fenntarthatóan kezelt tengerek és óceánok biztosítása. Európa tengerhasznosító ágazata több mint 5 millió embert foglalkoztat, évente csaknem 500 milliárd EUR-t termel, és kellő mértékű munkahelyteremtő potenciállal rendelkezik. A globális óceángazdaság teljesítménye ma 1,3 billió EUR-ra becsülhető, ami 2030-ig több mint megduplázódhat (The Ocean Economy in 2030, OECD jelentés). A szén-dioxid-kibocsátási célértékek teljesítésének szükségessége, az erőforrás-hatékonyság növelése és a kék gazdaság környezeti lábnyomának csökkentése máig jelentős innovációs hajtóerő más ágazatokban, így például a tengerészeti felszerelések előállításában, a hajógyártásban, az óceánmegfigyelésben, valamint a kotrás, a partvédelem és a tengeri építés területén. A tengeri gazdaságba irányuló beruházásokat az uniós strukturális alapok biztosították, elsősorban az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) és az Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA). Az ágazat növekedési potenciáljának kibontakoztatásához új beruházási eszközöket kell alkalmazni, például az InvestEU-t. A Bizottságnak a 2021–2027 közötti időszakra szóló többéves pénzügyi keretre vonatkozó javaslata ambiciózusabb célt tűz ki az éghajlati szempontok minden uniós programra kiterjedő érvényesítésével kapcsolatban oly módon, hogy összességében az uniós kiadások 25 %-a hozzájáruljon az éghajlat-politikai célok eléréséhez. Az ETHA hozzájárulása ezen átfogó cél eléréséhez egy megfelelő bontási szintű uniós éghajlati marker rendszeren keresztül, többek között ‒ ha rendelkezésre állnak ‒ precízebb módszerek alkalmazásával követhető nyomon. A Bizottság továbbra is évente, az éves költségvetési tervezettel összefüggésben nyújtja be az információkat a kötelezettségvállalási előirányzatok tekintetében. A Bizottság előkészítési, végrehajtási, felülvizsgálati és értékelési folyamatok során igyekszik azonosítani a releváns intézkedéseket, elősegítve az ETHA-ban rejlő lehetőségek teljes körű kihasználását az éghajlat-politikai célok elérése érdekében. Az ETHA az Unió környezetvédelmi célkitűzéseinek megvalósításához is hozzá fog járulni. E hozzájárulás nyomon követése uniós környezetvédelmi mutatók segítségével fog történni, és arról értékelések és éves teljesítményjelentés keretében rendszeresen be kell majd számolni. Egyszerűsítés

A javaslat célja, hogy a 2014–2020 közötti időszak rendkívül összetett rendszeréhez képest egyszerűbbé tegye az ETHA-ból történő teljesítést. A 2014–2020 közötti ETHA valóban a finanszírozási lehetőségek és a támogathatósági szabályok („intézkedések”) szigorú leírásán alapul, ami megnehezítette a végrehajtást a tagállamok és a kedvezményezettek számára. Ezért a 2020 utáni ETHA egy egyszerűbb felépítés felé fog elmozdulni, a következő elemek mentén: –4 prioritás – ezek a prioritások leírják az ETHA támogatásának hatályát a KHP, valamint a tengerpolitika és a nemzetközi óceánpolitikai irányítási fellépések célkitűzéseivel összhangban. –Támogatási területek – a rendelet cikkei nem határoznak meg előíró intézkedéseket, hanem bemutatják az egyes prioritások szerinti támogatási területeket, rugalmas keretet biztosítva a végrehajtáshoz. –Nincsenek előre meghatározott intézkedések vagy támogathatósági szabályok uniós szinten – a megosztott irányítás keretében a tagállamok felelőssége saját programjuk kidolgozása, amelyben feltüntetik az ETHA-prioritások elérésének legmegfelelőbb eszközeit. A támogathatósági szabályokat a tagállamok rugalmas módon határozhatják meg. A programjukban meghatározott különféle intézkedések támogathatók az ETHA-ban és a közös rendelkezésekről szóló rendeletben megállapított szabályok értelmében, feltéve, hogy intézkedések besorolhatók a támogatási területekbe. –Egyes területekre vonatkozó feltételek és korlátozások – össze kell állítani a támogatásra nem jogosult műveletek listáját, hogy elkerülhetőek legyenek a halászati állományvédelem szempontjából káros következmények; ilyen lehet például a halászati kapacitás növelését célzó beruházások általános tilalma. Ezenkívül a halászflottákkal kapcsolatos beruházások és ellentételezések (a halászati tevékenységek végleges beszüntetése, a halászati tevékenységek rendkívüli szüneteltetése, hajó beszerzése, motorcsere) szigorúan ahhoz a feltételhez lesznek kötve, hogy összhangban legyenek a KHP állományvédelmi célkitűzéseivel. Ez alapvető fontosságú annak biztosításához, hogy a pénzügyi támogatás ezeknek a célkitűzéseknek a teljesülését szolgálják. –Eredménymutatók – az ETHA-támogatás által elért eredmények értékelése mutatószámok alapján fog történni. A tagállamok be fognak számolni a megállapított mérföldkövek és célok elérésében elért eredményekről, a Bizottság pedig a tagállamok éves teljesítményjelentései alapján el fogja végezni az éves teljesítményértékelést, lehetővé téve a végrehajtással kapcsolatos esetleges problémák korai észlelését és a korrekciós intézkedéseket. E célból létre fog jönni egy monitoring- és értékelési keret. Ahelyett, hogy felsorolnák a támogatható műveletek kínálatából kiválasztott intézkedéseket, ami a jelenlegi gyakorlat, a nemzeti programoknak az egyes tagállamok által kiválasztott stratégiai prioritásokra kell összpontosítaniuk. Ez a rendszer a program végrehajtását teljesítmény alapján fogja optimalizálni a szakpolitikai célkitűzések elérése érdekében, a Bizottság és a tagállamok közötti, az eredmények elérésével kapcsolatos folyamatos párbeszéd kontextusában. A hatékony egyszerűsítés három alapelve ezért a rugalmasság, az eredményorientáltság és a Bizottság és a tagállamok közötti kölcsönös bizalom. A megosztott irányítás keretében a programokat a tagállamok dolgozzák ki, és a Bizottság hagyja jóvá. A regionalizációval összefüggésben, illetve abból a célból, hogy a tagállamokat a programok előkészítése során fokozottan stratégiai megközelítés alkalmazására sarkallja, a Bizottság minden tengermedencéről elemzést fog készíteni, amelyben a KHP célkitűzéseinek teljesülése szempontjából meghatározza a közös erősségeket és gyengeségeket. Az elemzés iránymutatásul fog szolgálni mind a tagállamok, mind pedig a Bizottság számára az egyes programok regionális kihívásokat és igényeket is érintő megtárgyalása során. A programok értékelésekor a Bizottság figyelembe fogja venni a KHP környezetvédelmi és társadalmi-gazdasági kihívásait, a fenntartható kék gazdaság társadalmi-gazdasági teljesítményét, a tengermedencék szintjén jelentkező kihívásokat, a tengeri ökoszisztémák megőrzését és helyreállítását, a tengeri hulladék csökkentését, valamint az éghajlatváltozás mérséklését és az ahhoz történő alkalmazkodást. A szabályozás is egyszerűbbé fog válni a közös rendelkezésekről szóló rendelet révén, amely megállapítja a végrehajtással, felügyelettel és ellenőrzéssel kapcsolatos rendelkezések többségét. Az erőforrások elosztása Az ETHA-t két teljesítési rendszer keretében kell végrehajtani: –megosztott irányítás keretében a tagállamok által, a nemzeti stratégiákon alapuló ETHA-programokon keresztül, –közvetlen irányítás keretében közvetlenül a Bizottság által. A javaslat értelmében meg kell őrizni az erőforrásoknak a megosztott irányítás és a közvetlen irányítás közötti 2014–2020-as megosztását. Ennek megfelelően a javaslat szerint 5 311 000 000 EUR-t a megosztott irányításra (86,5 %), 829 000 000 EUR-t pedig a közvetlen irányításra (13,5 %) kell elkülöníteni. Ez az elosztás lehetővé teszi a megosztott és a közvetlen irányítás alá tartozó erőforrások megfelelő egyensúlyának fenntartását. Ami a megosztott irányítást illeti, az Egyesült Királyság programja értékének (243 millió EUR) levonását követően a tagállamok nominális értéken a 2014–2020 közötti juttatásaik 96,5 %-át őriznék meg. A stabilitás biztosítása érdekében, különös tekintettel a KHP célkitűzéseinek elérésére, a nemzeti juttatások meghatározása azok 2014–2020 közötti megosztásán fog alapulni. A javaslat szerint a megosztott irányítás alá tartozó bizonyos támogatási területek összegei elkülönítettek legyenek: –ellenőrzés és végrehajtás, valamint a halászati gazdálkodás céljából és tudományos célokból végzett adatgyűjtés és -kezelés (az odaítélt pénzügyi támogatás legalább 15 %-a tagállamonként, a tengerparttal nem rendelkező országokat kivéve), –a legkülső régiók (az elkülönített összeg mind a többletköltségek ellentételezésére vonatkozó rendszert, mind pedig a strukturális támogatást lefedi). Feltételrendszer

Az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendje az óceánok megőrzését és fenntartható hasznosítását a 17 fenntartható fejlesztési cél egyikeként (SDG 14) határozta meg. Az Unió teljes mértékben elkötelezett e cél és annak végrehajtása mellett. Ezzel összefüggésben vállalta, hogy előmozdítja a tengeri területrendezéssel, a biológiai erőforrások megőrzésével és a jó környezeti állapot elérésével összhangban lévő fenntartható kék gazdaságot, betiltja a többletkapacitáshoz és a túlhalászáshoz hozzájáruló halászati támogatások bizonyos formáit, felszámolja a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászathoz hozzájáruló támogatásokat, valamint tartózkodik az ilyen jellegű új támogatások bevezetésétől. Ezt az eredményt 2020-ig kell elérni a Kereskedelmi Világszervezetben a halászati támogatásokra vonatkozóan folytatott tárgyalások révén. Emellett a Kereskedelmi Világszervezetben a fenntartható fejlődésről szóló 2002-es világszintű csúcstalálkozón és a fenntartható fejlődéssel foglalkozó 2012-es ENSZ-konferencián (Rio+20) folytatott tárgyalások során az Unió elkötelezte magát a halászati többletkapacitáshoz és a túlhalászáshoz hozzájáruló támogatások felszámolása mellett. Mi több, a KHP-rendelet 42. cikke előírja, hogy a ETHA keretében nyújtott uniós pénzügyi támogatáshoz a KHP szabályainak való megfelelést kell feltételül szabni. Ezért a KHP vonatkozó szabályainak eleget nem tévő kedvezményezettek kérelmei nem lesznek befogadhatók. A Bizottságot továbbá fel kell majd hatalmazni, hogy felléphessen a KHP szabályait be nem tartó tagállamokkal szemben. A fenntartható halászat és a tengeri biológiai erőforrások védelmének előmozdítása A KHP-nak biztosítania kell, hogy a halászati és az akvakultúra-tevékenységek környezetvédelmi szempontból hosszú távon fenntarthatóak legyenek, és hogy kezelésük összhangban legyen a gazdasági, a társadalmi és a foglalkoztatási előnyök elérésére irányuló célkitűzésekkel, valamint hogy hozzájáruljanak az élelmiszerellátás biztosításához. A KHP-nak annak biztosítására kell törekednie, hogy a tengerek élő biológiai erőforrásainak kiaknázása helyreállítsa és olyan szinten tartsa a halászott fajok állományát, amely meghaladja a maximális fenntartható hozamot (MFH) előállítani képes szintet. Biztosítania kell továbbá, hogy a halászati tevékenységeknek a tengeri ökoszisztémákra gyakorolt kedvezőtlen hatásai a lehető legkisebbek legyenek, valamint hogy az akvakultúra- és a halászati tevékenységek ne idézzék elő a tengeri környezet romlását (a KHP-rendelet 2. cikke). Az elmúlt években jelentős előrelépések történtek a halállományok egészséges szintjének visszaállítása, az uniós halászati ágazat nyereségességének növelése, valamint a tengeri ökoszisztéma megőrzése terén. A KHP társadalmi-gazdasági és környezetvédelmi célkitűzéseinek elérése érdekében azonban még jelentős kihívásokkal kell szembenézni. Ehhez a támogatások 2020 utáni folytatása szükséges, különösen azokban a tengermedencékben, ahol szerényebb eredményeket sikerült elérni. A halászat alapvető fontosságú az Unió számos part menti közösségének megélhetése és kulturális öröksége szempontjából, különösen ott, ahol a kisüzemi part menti halászat fontos szerepet tölt be. Tekintve, hogy az átlagéletkor sok halászközösségben meghaladja az 50 évet, a generációs megújulás és a tevékenységek diverzifikálása továbbra is kihívást jelent. Az 1. prioritás keretében nyújtott támogatás célja a KHP-rendelet 2. cikkében meghatározott gazdasági, a társadalmi és a foglalkoztatási célkitűzések elérése. Ennek a támogatásnak biztosítania kell, hogy a halászati tevékenységek környezetvédelmi szempontból hosszú távon fenntarthatóak legyenek, és hogy kezelésük összhangban legyen a gazdasági, a társadalmi és a foglalkoztatási előnyök elérésére irányuló célkitűzésekkel, valamint hogy hozzájáruljanak az élelmiszer-ellátás biztosításához. Az ETHA-ból nyújtott támogatás célja különösen a fenntartható, MFH-n alapuló halászat megvalósítása és fenntartása, valamint a halászati tevékenységek tengeri ökoszisztémára gyakorolt negatív hatásainak minimalizálása. A támogatás emellett ki fog terjedni az innovációra és az alacsony környezeti hatású, az éghajlatváltozáshoz alkalmazkodó és alacsony szén-dioxid-kibocsátású halászati gyakorlatokba és technikákba történő beruházásokra. A kirakodási kötelezettség egyike a KHP előtt álló legfőbb kihívásoknak. Jelentős változásokat idézett elő az ágazat halászati gyakorlataiban, esetenként jelentős pénzügyi költségekkel. Az ETHA ezért az egyéb műveletekre vonatkozónál nagyobb támogatási intenzitással fogja támogatni az olyan innovációkat és beruházásokat, amelyek hozzájárulnak a kirakodási kötelezettség végrehajtásához, például a szelektív halászeszközökbe, a kikötői infrastruktúra fejlesztésébe, valamint a nem szándékos fogások értékesítésébe történő beruházásokat. Emellett 100 %-os maximális támogatási intenzitást fog biztosítani a tagállamok közötti halászati lehetőségek cseréjére (a továbbiakban: kvótacserék) szolgáló átlátható rendszerek tervezésére, fejlesztésére, nyomon követésére, értékelésére és kezelésére a kirakodási kötelezettség által okozott „blokkoló kvóta hatálya alá tartozó faj”-hatás mérséklése érdekében. Az egészségügyi, biztonsági és a munkakörülmények, az energiahatékonyság, valamint a fogások minőségének javítása érdekében az 1. prioritás keretében nyújtott támogatás kiterjedhet továbbá a halászhajók fedélzetét érintő innovációira és beruházásaira is. Ezek a támogatások azonban nem eredményezhetik a halászati kapacitás vagy a halfelderítési képesség növekedését, és nem nyújtható támogatás pusztán az uniós vagy a nemzeti jog értelmében kötelező követelményeknek való megfelelés céljára. A halászhajók fedélzetét érintő egészségügyi, biztonsági és munkakörülmények tekintetében lehetővé kell majd tenni az egyéb műveletekre vonatkozónál nagyobb támogatási intenzitást. A halászati ellenőrzés kiemelt fontosságú a KHP végrehajtása szempontjából. Ezért az ETHA a megosztott irányítás keretében támogatnia fogja egy, az ellenőrzési rendeletben meghatározott uniós halászati ellenőrzési rendszer fejlesztését és végrehajtását. Az ellenőrzési rendelet felülvizsgálata által előírt egyes kötelezettségek (hajókövető és elektronikus jelentéstételi rendszerek a kisüzemi part menti hajók esetében, elektronikus távellenőrzési rendszer, a hajtómotor-teljesítmény folyamatos mérése és rögzítése) indokolják a tagállamok és a halászok általi gyors és hatékony végrehajtáshoz nyújtott külön támogatást. A tagállamok ellenőrzési eszközökbe történő beruházásai a tengerfelügyelet és a parti őrségi feladatokkal kapcsolatos együttműködés céljára is felhasználhatók. A KHP sikere ezenkívül a halászati gazdálkodással összefüggő tudományos szakvélemények rendelkezésre állásától és ennélfogva a halászati adatok rendelkezésre állásától is függ. Tekintettel a megbízható és teljes körű adatok beszerzésével járó kihívásokra és költségekre, szükséges támogatni a tagállamoknak az adatgyűjtési keretről szóló rendelettel összhangban történő adatgyűjtésre és -kezelésre irányuló tevékenységeit, valamint hozzá kell járulni a lehető legjobb tudományos szakvélemények biztosításához. E támogatás lehetővé fogja tenni a szinergiát a tengeri adatok egyéb típusainak gyűjtésével és feldolgozásával. Az ETHA továbbá támogatni fogja a KHP közvetlen és közvetett irányítás keretében történő, hatékony, tudásalapú végrehajtását és irányítását tudományos szakvélemények biztosítása révén, valamint egy uniós halászati ellenőrzési rendszer fejlesztését és megvalósítását, a tanácsadó testületek működését és a nemzetközi szervezeteknek nyújtott önkéntes hozzájárulásokat. Az állományvédelmi célkitűzésekre irányuló flottakezelés Tekintettel a tengeri biológiai erőforrások hosszú távon fenntartható, a közös halászati politika állományvédelmi célkitűzéseivel összhangban történő kiaknázásával kapcsolatos nehézségekre, az ETHA támogatást fog biztosítani a halászat és a halászflották irányításához. Ezzel összefüggésben egyes flottaszegmensek és tengermedencék esetében olykor továbbra is szükség lehet a flottaátalakítás támogatására. E támogatásnak szigorúan a tengeri biológiai erőforrások megőrzésére és fenntartható kiaknázására kell irányulnia, és a halászati kapacitás és a rendelkezésre álló halászati lehetőségek közötti egyensúly elérését kell céloznia. Ezért azokban a flottaszegmensekben, amelyekben a halászati kapacitás és a rendelkezésre álló halászati lehetőségek nincsenek egyensúlyban, az ETHA támogathatja a halászati tevékenységek végleges beszüntetését. Az ilyen támogatás a KHP-rendelet 22. cikkének (4) bekezdésében előírt, a strukturális többletkapacitással rendelkező flottaszegmensek kiigazítására irányuló cselekvési tervek megvalósításának eszköze lesz, amelynek végrehajtása vagy a halászhajó leselejtezésével, vagy a hajó leszerelésével és utólagos felszerelésével történik. Amennyiben az utólagos felszerelés a tengeri ökoszisztéma hobbihorgászat általi terhelésének fokozódásához vezetne, támogatás csak akkor nyújtható, az utólagos felszerelés összhangban van a közös halászati politikával és a vonatkozó többéves tervek célkitűzéseivel. A halászati tevékenységek végleges beszüntetéséhez nyújtott támogatás korábban nem volt kellően célzott és nem kezelte hatékonyan a halászflották strukturális kiegyensúlyozatlanságát. A halászflották strukturális kiigazítása és az állományvédelmi célkitűzések közötti összhang érdekében az ilyen támogatást szigorúan az eredmények elérésétől kell függővé tenni, illetve ahhoz kell kötni. A javaslat szerint a támogatás a közös rendelkezésekről szóló rendeletben előírtaknak megfelelően kizárólag a költségektől független finanszírozás keretében biztosítható. E mechanizmus keretében a halászati tevékenységek végleges beszüntetését a Bizottság nem a ténylegesen felmerülő költségek, hanem a feltételek teljesülése és az elért eredmények alapján fogja megtéríteni a tagállamok részére. A Bizottság e célból felhatalmazáson alapuló jogi aktusban fogja meghatározni ezeket a feltételeket, amelyek a KHP állományvédelmi célkitűzéseinek teljesüléséhez fognak kapcsolódni. A halászati tevékenység rendkívüli szüneteltetéséhez nyújtott ellentételezés Tekintettel a halászati tevékenységek nagymértékű kiszámíthatatlanságára, a rendkívüli körülmények jelentős gazdasági veszteségeket eredményezhetnek a halászok számára. E következmények mérséklésére az ETHA támogatást nyújthat a halászati tevékenységek rendkívüli szüneteltetéséért járó ellentételezéshez, amennyiben a rendkívüli szüneteltetést bizonyos állományvédelmi intézkedések végrehajtása (többéves tervek, az állományok védelmére és fenntartható kiaknázására vonatkozó célkitűzések, a halászhajók halászati kapacitásának a rendelkezésre álló halászati lehetőségekhez való igazítására irányuló intézkedések és technikai intézkedések), sürgősségi intézkedések (például halászati tilalom bevezetése), a fenntartható halászati partnerségi megállapodások alkalmazásának vis maior miatti felfüggesztése, illetve természeti katasztrófák vagy környezeti események okozták. Ilyen támogatás kizárólag abban az esetben lesz nyújtható, ha e körülmények jelentős hatást gyakorolnak a halászokra, azaz ha az érintett hajó kereskedelmi tevékenységei legalább 90 egymást követő napon szünetelnek, és ha a szüneteltetésből eredő gazdasági veszteségek az érintett vállalkozás egy meghatározott időszakban elért átlagos éves forgalmának több mint a 30 %-át teszik ki. A kisüzemi part menti halászat és a legkülső régiók tekintetében biztosított kedvezményes elbánás

Kisüzemi part menti halászati tevékenységet a 12 méternél kisebb, vontatott halászeszközt igénybe nem vevő halászhajók folytatnak. Ez az ágazat az Unióban lajstromozott összes halászhajó közel 75 %-át és a halászati ágazat által létrehozott összes álláshely csaknem felét képviseli. A kisüzemi part menti halászatot folytató szereplők fő bevételi forrása nagy mértékben függ az egészséges halállományoktól. Az ETHA ezért 100 %-os támogatási intenzitás biztosításával kedvezményes elbánásban fogja részesíteni őket, hogy esetükben ezzel ösztönözze a fenntartható halászati gyakorlatok alkalmazását. Ezenfelül bizonyos támogatási területek a kisüzemi halászat számára lesznek fenntartva azokban a flottaszegmensekben, ahol a halászati kapacitás egyensúlyban van a rendelkezésre álló halászati lehetőségekkel; ilyen lehet például a használt hajók beszerzése és a hajómotor cseréje vagy korszerűsítése. A tagállamok programjai ezenkívül tartalmazni fognak egy, a kisüzemi part menti halászatra irányuló cselekvési tervet, amelynek nyomon követése olyan mutatók alapján fog történni, amelyek tekintetében mérföldkövek és célok kerülnek meghatározásra. A „Szorosabb és megújított stratégiai partnerség az EU legkülső régióival” című, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, a Régiók Bizottságának és az Európai Beruházási Banknak címzett 2017. október 24-i bizottsági közleményben ismertetett legkülső régiók a Szerződés 349. cikkében említett távoli fekvésükből, valamint domborzati és éghajlati viszonyaikból adódóan sajátos kihívásokkal szembesülnek, továbbá olyan különleges adottságokkal rendelkeznek, amelyre fenntartható kék gazdaság építhető. Ezért minden egyes legkülső régió esetében az érintett tagállamok programjaihoz csatolni kell majd egy, a fenntartható kék gazdasági ágazatok fejlesztésére és többek között a halászat és az akvakultúra fenntartható kiaknázására irányuló cselekvési tervet, valamint külön pénzügyi keret lesz biztosítva e cselekvési tervek végrehajtásának támogatására. Az ETHA a legkülső régiók számára az elhelyezkedésükből és szigetjellegükből adódóan keletkező többletköltségek ellentételezésére is nyújthat támogatást. E támogatás felső határa a teljes pénzügyi támogatás bizonyos százalékában kerül meghatározásra. Ezenkívül a legkülső régiók esetében az egyéb műveletekre vonatkozónál nagyobb támogatási intenzitás lesz alkalmazandó. A tengeri biológiai sokféleség és ökoszisztémák védelme és helyreállítása A tengeri és tengerparti biológiai sokféleség és ökoszisztémák védelme és helyreállítása az egészséges tengerekre és óceánokra irányuló törekvések előtt álló egyik legfőbb kihívás. Megosztott irányítás keretében az ETHA e célkitűzéshez az elvesztett halászeszközök és a tengeri hulladék halászok általi begyűjtésének támogatása, valamint az elvesztett halászeszközök és a tengeri hulladék fogadására alkalmas létesítményeket biztosító kikötői beruházások támogatása révén fog hozzájárulni. Támogatni fogja továbbá a tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelvben meghatározott, a tengeri környezet jó környezeti állapotának elérését vagy fenntartását célzó intézkedéseket, az említett irányelv alapján létrehozott területvédelmi intézkedések végrehajtását, a NATURA 2000 területek kezelésére, helyreállítására és monitoringjára irányuló intézkedéseket, valamint az élőhelyvédelmi és a madárvédelmi irányelv hatálya alá tartozó fajok védelmére irányuló intézkedéseket. Közvetlen irányítás keretében az ETHA hozzá fog járulni a tiszta és egészséges tengerek előmozdításához, valamint az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett 2016. január 16-i bizottsági közleményben kidolgozott, a műanyagok körforgásos gazdaságban betöltött szerepével kapcsolatos európai stratégia végrehajtásához, összhangban a tengeri környezet jó környezeti állapotának elérésére vagy fenntartására vonatkozó célkitűzéssel. Hozzájárulás az uniós élelmiszerbiztonsághoz A halászat és az akvakultúra hozzájárul az élelmezésbiztonsághoz és a táplálkozáshoz. Ugyanakkor az Unió jelenleg halászati termékeinek több mint 60 %-át importálja, ezért nagy mértékben függ harmadik országoktól. Fontos kihívás az Unióban előállított, jó minőségű halprotein fogyasztásának ösztönzése, valamint, hogy az ilyen termékek elérhető áron álljanak a fogyasztók rendelkezésére. Ezzel összefüggésben az akvakultúra fontos szerepet tölt be. Az ETHA ezért támogathatja az akvakultúra előmozdítását és fenntartható fejlesztését, beleértve az édesvízi akvakultúrát is, a vízi állatok és növények élelmiszer és egyéb nyersanyagok előállítása céljából történő tenyésztése, illetve termesztése érdekében. Egyes tagállamokban továbbra is bonyolult adminisztratív eljárások, például a területhez való nehéz hozzáférés és nehézkes engedélyezési eljárások vannak érvényben, amelyek megnehezítik az ágazat számára a tenyésztett termékek megítélésének és versenyképességének javítását. A támogatásnak összhangban kell lennie az akvakultúrára irányuló, a KHP-rendelet alapján kidolgozott többéves nemzeti stratégiai tervekkel. Különösen a környezeti fenntarthatóság, a termelő beruházások, az innováció, a szakmai készségek elsajátítása, a munkakörülmények javítása, valamint a kritikus terület- és természetgazdálkodási szolgáltatásokat biztosító kompenzációs intézkedések lesznek támogathatók. A közegészségügyi intézkedések, az akvakultúrában nevelt állományokra vonatkozó biztosítási rendszerek és az állategészségügyi és állatjóléti intézkedések szintén támogathatók lesznek. A termelő beruházások esetében azonban a támogatás nyújtására csak pénzügyi eszközök és az InvestEU révén fog sor kerülni, amelyek nagyobb tőkeáttételt kínálnak a piacokon, és ezért nagyobb jelentőséggel bírnak, mint az ágazat finanszírozási kihívásainak kezeléséhez nyújtott vissza nem térítendő támogatások. Az élelmezésbiztonság a hatékony és jól szervezett piacon is alapul, amely javítja az átláthatóságot, a stabilitást, a minőséget és az ellátási lánc diverzitását, valamint a fogyasztók tájékoztatását. Ebből a célból az ETHA támogathatja a halászati és akvakultúra-termékek forgalmazását, összhangban a közös piacszervezés célkitűzéseivel. Támogathatja mindenekelőtt termelői szervezetek létrehozását, a termelési és értékesítési tervek végrehajtását, új kereskedelmi értékesítési lehetőségek előmozdítását, valamint a piacra vonatkozó ismeretek létrehozását és terjesztését. A feldolgozóiparnak ezenkívül szerepe van a halászati és akvakultúra-termékek elérhetőségének és minőségének biztosításában. Az ETHA támogathatja az ágazat célzott beruházásait, feltéve, hogy azok hozzájárulnak a közös piacszervezés célkitűzéseinek eléréséhez. A legfrissebb adatok az Unió feldolgozó ágazatának jó teljesítményét mutatják, ezért a támogatás kizárólag pénzügyi eszközökön és az InvestEU-n keresztül lesz nyújtható, vissza nem térítendő támogatás formájában nem. A nagyléptékű beruházások az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) keretében támogathatók. A fenntartható kék gazdaság növekedésének elősegítése és a virágzó part menti közösségek támogatása A part menti régiókban a munkahelyteremtés a fenntartható kék gazdaság helyileg ösztönzött fejlesztésére támaszkodik, amely felfrissíti e régiók társadalmi szerkezetét. Az óceánhasznosító ágazatok és szolgáltatások teljesítménye várhatóan felül fogja múlni a globális gazdaság növekedését, és 2030-ra jelentősen hozzá fog járulni a foglalkoztatáshoz és a növekedéshez. A kék növekedés fenntarthatósága az új tengeri vállalkozások és a biogazdaságot célzó innováción és beruházásokon múlik, ideértve a fenntartható idegenforgalmi modelleket, az óceánalapú megújuló energiát, az innovatív, csúcstechnológiát képviselő hajógyártást, valamint az új kikötői szolgáltatásokat, amelyek képesek munkahelyeket létrehozni, miközben a helyi fejlődéshez is hozzájárulnak. Miközben a fenntartható kék gazdaságba irányuló közberuházásokat az uniós költségvetés egészében érvényesíteni kell, az ETHA különös figyelmet fog fordítani a fenntartható kék gazdaság fejlődését elősegítő feltételek megteremtésére és a szűk keresztmetszetek megszüntetésére a beruházások elősegítése és az új piacok, technológiák és szolgáltatások fejlesztése érdekében. A fenntartható kék gazdaság fejlődése nagymértékben támaszkodik a helyi érdekelt felek közötti partnerségekre, amelyek hozzájárulnak a part menti és a szárazföldi közösségek és gazdaságok életképességéhez. Az ETHA eszközöket fog biztosítani e partnerségek előmozdításához. Ehhez megosztott irányítás keretében támogatni fogja a közösségvezérelt helyi fejlesztéseket. A közösségvezérelt helyi fejlesztések rendkívül sikeres eszköznek bizonyultak a 2014–2020 közötti időszakban. Ezek a stratégiák a part menti és belvízi halászat, az akvakultúra és a fenntartható kék gazdaság fejlesztése révén ténylegesen, helyi szinten növelik a gazdasági diverzifikációt. Biztosítaniuk kell, hogy a helyi közösségek jobban kiaknázzák és hasznosítsák a fenntartható kék gazdaság által kínált lehetőségeket, a környezeti, kulturális, társadalmi és emberi erőforrásokra építve és megerősítve azokat. A 2014–2020 közötti időszakhoz képest az ETHA által támogatott, közösségvezérelt helyi fejlesztésekre irányuló stratégiák hatálya kiterjesztésre kerül: valamennyi helyi partnerségnek tükröznie kell stratégiájának központi elemét azáltal, hogy biztosítja a fenntartható helyi kék gazdaságban érdekelt valamennyi fél kiegyensúlyozott részvételét és képviseletét. Megosztott irányítás keretében az ETHA az adatok gyűjtése, kezelése és felhasználása révén a fenntartható kék gazdaságot is támogatni fogja a tengeri környezet állapotával kapcsolatos ismeretek bővítése érdekében. E támogatásnak az élőhelyvédelmi és madárvédelmi irányelv követelményeinek teljesítésére és a tengeri területrendezés támogatására kell irányulnia, valamint arra, hogy az európai tengeri megfigyelési és adathálózat segítségével javuljon az adatminőség és intenzívebbé váljon az adatmegosztás. Közvetlen és közvetett irányítás keretében az ETHA a fenntartható kék gazdaságot előmozdító feltételeket fogja a középpontba helyezni a tengerpolitika integrált igazgatásának és irányításának előmozdítása, a kutatásnak, az innovációnak és a technológiának a fenntartható kék gazdaságban megvalósuló transzfere és elterjedése, a tengerészeti készségek és az óceánokkal kapcsolatos ismeretek fejlesztése, a fenntartható kék gazdasággal kapcsolatos társadalmi-gazdasági adatok megosztása, az alacsony szén-dioxid-kibocsátású és az éghajlatváltozás hatásaival szemben reziliens fenntartható kék gazdaság elősegítése, valamint a projekttervezetek és innovatív finanszírozási eszközök kidolgozása révén. A nemzetközi óceánpolitikai irányítás erősítése, valamint biztonságos, védett, tiszta és fenntarthatóan kezelt tengerek és óceánok biztosítása. Az óceánok területének 60 %-a a nemzeti joghatóságokon kívül esik. Ez megosztott nemzetközi felelősséget feltételez. Az óceánokat érintő legtöbb probléma – például a túlhalászás, az éghajlatváltozás, a savasodás, a szennyezés és a biológiai sokféleség csökkenése – jellegénél fogva határokon átívelő kérdés, amely ezért közös fellépését igényel. Az Egyesült Nemzetek Tengerjogi Egyezménye, amelynek az Unió is szerződő fele, számos joghatósági szabályt, intézményt és egyedi keretet hozott létre az óceánokon folytatott emberi tevékenység szabályozására és igazgatására. Az utóbbi években globális konszenzus alakult ki azzal kapcsolatban, hogy a tengeri környezet és a tengereket érintő emberi tevékenységek hatékonyabb irányítására van szükség az óceánok egyre fokozódó terhelésének kezelése érdekében. Globális szereplőként az Unió szilárdan elkötelezte magát a nemzetközi óceánpolitikai irányítás támogatása iránt, összhangban az „Nemzetközi óceánpolitikai irányítás: az óceánjaink jövőjét biztosító menetrend” című, a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett 2016. november 10-i közös közleménnyel. Az Unió óceánpolitikai irányításra vonatkozó politikája olyan új politika, amely az óceánokat integrált módon kezeli. A nemzetközi óceánpolitikai irányítás nem csupán a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend és különösen a 14. fenntartható fejlesztési cél („Az óceánok, tengerek és tengeri erőforrások megőrzése és fenntartható hasznosítása a fenntartható fejlődés céljait követve”) elérése szempontjából bír központi jelentőséggel, hanem abból a szempontból is, hogy a jövő generációi számára biztonságos, védett, tiszta és fenntarthatóan kezelt tengerek és óceánok legyenek biztosíthatók. Az Uniónak teljesítenie kell ezeket a nemzetközi kötelezettségvállalásokat, valamint bilaterális, regionális és multilaterális szinten elő kell mozdítania a jobb nemzetközi óceánpolitikai irányítást, ideértve a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat megelőzését, megakadályozását és felszámolását, a nemzetközi óceánpolitikai irányítás keretének fejlesztését, az óceánokra és tengerekre nehezedő terhelés mérséklését, a fenntartható kék gazdaság feltételeinek megteremtését, valamint a nemzetközi óceánkutatás és az óceánokkal kapcsolatos adatok megerősítését. Az ETHA közvetlen irányítás keretében támogatni fogja e nemzetközi kötelezettségvállalásokat és célkitűzéseket. Az ETHA keretében a nemzetközi óceánpolitikai irányítás előmozdítására hozott intézkedések célja a nemzetközi és regionális folyamatok, megállapodások, szabályok és intézmények átfogó keretének fejlesztése az óceánokon folytatott emberi tevékenység szabályozása és igazgatása érdekében. Az ETHA finanszírozni fogja az Unió által a fenntartható halászati partnerségi megállapodások hatálya alá nem tartozó területek vonatkozásában különféle harmadik országokkal kötött nemzetközi megállapodásokat, valamint az Unió által a regionális halászati gazdálkodási szervezeteknek fizetendő tagsági hozzájárulásokat. A fenntartható halászati partnerségi megállapodások és a regionális halászati gazdálkodási szervezetek finanszírozása továbbra is az Unió költségvetésének különböző részeiből történik. A biztonság és a védelem területén alapvető fontosságú a határellenőrzés és a tengerfelügyelet javítása. A Tanács által 2014. június 24-én elfogadott európai uniós tengeri védelmi stratégia és a hozzá kapcsolódó, 2016. december 16-án elfogadott cselekvési terv értelmében az információmegosztásra, valamint az Európai Halászati Ellenőrző Hivatal, az Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökség és az Európai Határ- és Parti Őrség közötti európai határvédelmi és parti őrségi együttműködésre építő uniós tengeri védelmi stratégia kulcsfontosságú e célkitűzések teljesítéséhez. Éppen ezért az ETHA mind megosztott, mind közvetlen irányítás keretében támogatni fogja a tengerfelügyeletet és a parti őrségek közötti együttműködést többek között azáltal, hogy felszereléseket vásárol többcélú tengeri műveletekhez. Emellett lehetővé fogja tenni az érintett ügynökségek számára, hogy a tengerfelügyelet és tengeri védelem területét érintő támogatások végrehajtása „közvetett irányítás” keretében történjen.

2018/0210 (COD) Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE az Európai Tengerügyi és Halászati Alapról és az 508/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 42. cikkére, 43. cikkének (2) bekezdésére, 91. cikkének (1) bekezdésére, 100. cikkének (2) bekezdésére, 173. cikkének (3) bekezdésére, 175. és 188. cikkére, 192. cikkének (1) bekezdésére, 194. cikkének (2) bekezdésére, 195. cikkének (2) bekezdésére, valamint 349. cikkére, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően, tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére, tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére, rendes jogalkotási eljárás keretében, mivel: (1)Létre kell hozni az Európai Tengerügyi és Halászati Alapot (ETHA) a 2021–2027 közötti időszakra. Az alap célja, hogy az uniós költségvetésből célzottan támogassa a közös halászati politikát (KHP), az Unió tengerpolitikáját és az Unió által az óceánpolitikai irányítás területén tett nemzetközi kötelezettségvállalásokat. Ez a finanszírozás alapvető feltétele a fenntartható halászatnak és a tengeri biológiai erőforrások megőrzésének, a tengeri eredetű élelmiszertermékekkel való ellátás révén biztosított élelmezésbiztonságnak, a fenntartható kék gazdaság növekedésének, valamint az egészséges, biztonságos, védett, tiszta és fenntarthatóan kezelt tengereknek és óceánoknak. (2)Tekintettel arra, hogy az óceánok hasznosításában globális tényezőnek számít, valamint a tengeri eredetű élelmiszerek ötödik legnagyobb előállítója, az Unió komoly felelősséggel bír az óceánok és erőforrásaik megóvása, megőrzése és fenntartható hasznosítása terén. A tengerek és óceánok megőrzése valóban elengedhetetlen a világ gyorsan növekvő népessége számára. Ez az Unió számára egyúttal társadalmi-gazdasági érdek is: a fenntartható kék gazdaság ösztönzi a beruházásokat, elősegíti a munkahelyek létrejöttét és a növekedést, előmozdítja a kutatást és az innovációt, valamint az óceánenergia révén hozzájárul az energiabiztonsághoz. Ezenkívül a biztonságos és védett tengerek és óceánok a hatékony határellenőrzés és a tengeri vonatkozású bűncselekmények elleni globális küzdelem szempontjából is létfontosságúak, mivel ily módon kezelhetők a polgárok biztonsági aggályai. (3)A megosztott irányítás alá tartozó alapok (a továbbiakban: az alapok) keretében nyújtott támogatás koordinálásának javítása és végrehajtásának harmonizálása érdekében elfogadásra került az (EU) xx/xx európai parlamenti és tanácsi rendelet [a közös rendelkezésekről szóló rendelet] (a továbbiakban: a közös rendelkezésekről szóló rendelet), amelynek fő célja a szakpolitika koherens módon történő végrehajtásának egyszerűsítése. Ezek a közös rendelkezések az ETHA megosztott irányítás alá tartozó részére vonatkoznak. Az alapok egymást kiegészítő célokat tűztek ki, és irányítási módjuk megegyezik. Az (EU) xx/xx rendelet [a közös rendelkezésekről szóló rendelet] ennélfogva számos közös általános célkitűzést és alapelvet állapít meg, ilyenek például a partnerség és a többszintű kormányzás. Az említett rendelet a stratégiai tervezés és programozás közös elemeit is tartalmazza, beleértve az egyes tagállamokkal megkötendő partnerségi megállapodásra vonatkozó rendelkezéseket, meghatározza továbbá az alapok teljesítményközpontúságának egységes megközelítését. Ennek megfelelően tartalmazza az előfeltételeket, a teljesítmény-felülvizsgálatot, valamint a nyomon követésre, a beszámolásra és az értékelésre vonatkozó rendelkezéseket. A rendelet emellett a támogathatósági szabályokra vonatkozó közös rendelkezéseket is megállapít, valamint külön intézkedéseket határoz meg a pénzügyi eszközökre, az InvestEU igénybevételére, a közösségvezérelt helyi fejlesztésekre és pénzgazdálkodásra vonatkozóan. Egyes irányítási és kontrollintézkedések az alapok mindegyikére vonatkoznak. A partnerségi megállapodásban az (EU) xx/xx rendeletnek [a közös rendelkezésekről szóló rendelet] megfelelően indokolt ismertetni az alapok (az ETHA-t is ideértve) és más uniós programok közötti kiegészítő jelleget. (4)Erre a rendeletre az Európai Parlament és a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 322. cikke alapján elfogadott horizontális költségvetési szabályok vonatkoznak. E szabályokat a (EU) xx/xx európai parlamenti és tanácsi rendelet [az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló rendelet] (a továbbiakban: költségvetési rendelet) rögzíti, és azok meghatározzák különösen a költségvetés elkészítésére és annak vissza nem térítendő támogatások, közbeszerzés, pénzdíjak és közvetett végrehajtás révén történő végrehajtására vonatkozó eljárást, valamint rendelkeznek a pénzügyi szereplők felelősségére vonatkozó ellenőrzésekről. A Szerződés 322. cikke alapján elfogadott szabályok a tagállamokban a jogállamiság tekintetében fennálló, általánossá vált hiányosságok esetén az Unió költségvetésének védelmére is vonatkoznak, mivel a jogállamiság tiszteletben tartása a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás és a hatékony uniós finanszírozás alapvető előfeltétele. (5)Az ETHA-nak a közvetlen irányítás keretében szinergiákat és komplementaritásokat kell kialakítania más uniós alapokkal és programokkal. Ez egyúttal lehetővé teszi a pénzügyi eszközök formájában történő finanszírozást az (EU) xx/xx európai parlamenti és tanácsi rendelet [InvestEU rendelet] alapján végrehajtott vegyesfinanszírozási műveletek keretében. (6)Az ETHA keretében nyújtott támogatást a piaci hiányosságok vagy az optimálistól elmaradó beruházási helyzetek kezelésére kell – arányos mértékben – felhasználni, elkerülve a magánfinanszírozás megkettőzését vagy kiszorítását, illetve a torzított versenyt a belső piacon. A támogatásnak egyértelmű uniós hozzáadott értéket kell képviselnie. (7)A finanszírozás típusait és az e rendelet szerinti végrehajtási módszereket az alapján kell kiválasztani, hogy mennyire képesek elérni az intézkedésekre meghatározott prioritásokat, illetve eredményeket, különös tekintettel az ellenőrzések költségeire, az adminisztratív terhekre, valamint a meg nem felelés várható kockázatára. Ennek keretében mérlegelni kell az egyösszegű átalány, az átalánydíj és az egységköltség-alapú térítés alkalmazását csakúgy, mint az (EU) xx/xx rendelet [az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló rendelet] 125. cikkének (1) bekezdésében említett költségekhez nem kapcsolódó finanszírozás igénybevételét. (8)Az (EU) xx/xx rendeletben meghatározott többéves pénzügyi keretről szóló javaslat előírja, hogy az uniós költségvetésnek továbbra is támogatnia kell a halászati és tengerpolitikát. Az ETHA költségvetésének folyó áron 6 140 000 000 EUR-nak kell lennie. Az ETHA forrásait meg kell osztani a megosztott, a közvetlen és közvetett irányítás között. A megosztott irányítás keretében nyújtott támogatásra 5 311 000 000 EUR-t, a közvetlen és közvetett irányítás keretében nyújtott támogatásra pedig 829 000 000 EUR-t kell előirányozni. A stabilitás biztosítása érdekében, különös tekintettel a KHP célkitűzéseinek elérésére, a 2021–2027 közötti programozási időszak megosztott irányítás alá tartozó nemzeti juttatásai meghatározásának az ETHA 2014–2020 közötti megosztásán kell alapulnia. Meghatározott összegeket kell elkülöníteni a legkülső régiók számára, az ellenőrzésre és végrehajtásra, valamint a halászati gazdálkodással összefüggő és tudományos célú adatgyűjtésre és -kezelésre, míg a halászati tevékenységek végleges beszüntetésének és rendkívüli szüneteltetésének támogatására szolgáló összegek esetében felső határt kell meghatározni.

(9)Európa tengerhasznosító ágazata több mint 5 millió embert foglalkoztat, évente csaknem 500 milliárd EUR-t termel, és kellő mértékű munkahelyteremtő potenciállal rendelkezik. A globális óceángazdaság teljesítménye ma 1,3 billió EUR-ra becsülhető, ami 2030-ig több mint megduplázódhat. A szén-dioxid-kibocsátási célértékek teljesítésének szükségessége, az erőforrás-hatékonyság növelése és a kék gazdaság környezeti lábnyomának csökkentése máig jelentős innovációs hajtóerő más ágazatokban, így például a tengerészeti felszerelések előállításában, a hajógyártásban, az óceánmegfigyelésben, valamint a kotrás, a partvédelem és a tengeri építés területén. A tengeri gazdaságba irányuló beruházásokat az uniós strukturális alapok biztosították, elsősorban az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) és az ETHA. Az ágazat növekedési potenciáljának kibontakoztatásához új beruházási eszközöket kell alkalmazni, például az InvestEU-t. (10)Az ETHA a következő négy prioritáson alapul: a fenntartható halászat és a tengeri biológiai erőforrások védelmének előmozdítása; hozzájárulás az uniós élelmiszerbiztonsághoz versenyképes és fenntartható akvakultúra és piacok révén; a fenntartható kék gazdaság növekedésének elősegítése és a virágzó part menti közösségek támogatása; a nemzetközi óceánpolitikai irányítás erősítése, valamint biztonságos, védett, tiszta és fenntarthatóan kezelt tengerek és óceánok biztosítása. Ezeket a prioritásokat megosztott, közvetlen és közvetett irányítás révén kell megvalósítani. (11)A 2020 utáni ETHA-nak egyszerűsített rendszeren kell alapulnia, előre meghatározott intézkedések, illetve uniós szintű, túlságosan előíró jellegű támogathatósági szabályok nélkül. Ehelyett általános támogatási területeket kell meghatározni az egyes prioritásokhoz. A tagállamoknak ezért ki kell dolgozniuk saját programjukat, amelyben feltüntetik a prioritások elérésének legmegfelelőbb eszközeit. A programjukban meghatározott különféle intézkedések támogathatók az e rendeletben és az (EU) xx/xx rendeletben [a közös rendelkezésekről szóló rendelet] megállapított szabályok értelmében, feltéve, hogy az intézkedések besorolhatók az e rendeletben meghatározott támogatási területekbe. Mindazonáltal össze kell állítani a támogatásra nem jogosult műveletek listáját, hogy elkerülhetőek legyenek a halászati állományvédelem szempontjából káros következmények; ilyen lehet például a halászati kapacitás növelését célzó beruházások általános tilalma. Ezenkívül a halászflottákkal kapcsolatos beruházásokat és ellentételezéseket szigorúan ahhoz a feltételhez kell kötni, hogy azok összhangban legyenek a KHP állományvédelmi célkitűzéseivel. (12)Az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendje az óceánok megőrzését és fenntartható hasznosítását a 17 fenntartható fejlesztési cél egyikeként (SDG 14) határozta meg. Az Unió teljes mértékben elkötelezett e cél és annak végrehajtása mellett. Ezzel összefüggésben vállalta, hogy előmozdítja a tengeri területrendezéssel, a biológiai erőforrások megőrzésével és a jó környezeti állapot elérésével összhangban lévő fenntartható kék gazdaságot, betiltja a többletkapacitáshoz és a túlhalászáshoz hozzájáruló halászati támogatások bizonyos formáit, felszámolja a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászathoz hozzájáruló támogatásokat, valamint tartózkodik az ilyen jellegű új támogatások bevezetésétől. Ezt az eredményt a Kereskedelmi Világszervezetben a halászati támogatásokról folytatott tárgyalások révén kell elérni. Emellett a Kereskedelmi Világszervezetben a fenntartható fejlődésről szóló 2002-es világszintű csúcstalálkozón és a fenntartható fejlődéssel foglalkozó 2012-es ENSZ-konferencián (Rio+20) folytatott tárgyalások során az Unió elkötelezte magát a halászati többletkapacitáshoz és a túlhalászáshoz hozzájáruló támogatások felszámolása mellett. (13)Tekintettel az éghajlatváltozás okozta problémák megoldásának szükségességére, és összhangban azzal, hogy az EU elkötelezte magát az Egyesült Nemzetek fenntartható fejlesztési céljai és a Párizsi Megállapodás végrehajtása mellett, e rendeletnek hozzá kell járulnia az éghajlati szempontok érvényesítéséhez és ahhoz az átfogó célkitűzéshez, hogy az uniós költségvetési kiadások 25 %-a éghajlat-politikai célokat támogasson. A rendelet keretében végrehajtott intézkedések nyomán várhatóan az ETHA teljes pénzügyi keretösszegének 30 %-a fog hozzájárulni éghajlat-politikai célokhoz. A releváns fellépések meghatározására az ETHA kidolgozása és végrehajtása folyamán kerül sor, majd e fellépéseket a kapcsolódó értékelések és felülvizsgálati folyamatok keretében újra kell értékelni. (14)Az ETHA-nak hozzá kell járulnia az Unió környezetvédelmi célkitűzéseinek eléréséhez. Ezt a hozzájárulást az uniós környezetvédelmi mutatók segítségével kell nyomon követni, és arról rendszeresen be kell számolni az értékelések és az éves teljesítményjelentések keretében. (15)Az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (a „KHP-rendelet”) 42. cikke értelmében az Unió által az ETHA keretében biztosított pénzügyi támogatás feltétele a KHP szabályainak betartása. A KHP vonatkozó szabályainak eleget nem tévő kedvezményezettek kérelmei nem fogadhatók be. (16)Az 1380/2013/EU rendeletben említett, a KHP-vel összefüggő sajátos feltételek kezelése, valamint a KHP szabályainak való megfeleléshez való hozzájárulás érdekében az (EU) xx/xx rendeletben [a közös rendelkezésekről szóló rendelet] a megszakításra, a felfüggesztésre és pénzügyi korrekcióra vonatkozóan meghatározott szabályokon túlmenően további rendelkezéseket kell megállapítani. Amennyiben egy tagállam vagy egy kedvezményezett nem teljesítette a KHP szerinti kötelezettségeit, vagy ha a Bizottság rendelkezésére álló bizonyítékok ilyen kötelezettségszegésre utalnak, a Bizottság számára óvintézkedésként lehetővé kell tenni a kifizetések határidejének a megszakítását. A kifizetések határidejének megszakítására vonatkozó lehetőségen kívül, valamint a nem támogatható kiadások kifizetése nyilvánvaló kockázatának elkerülése érdekében a KHP-szabályok valamely tagállam általi súlyos megsértése esetén a Bizottság számára lehetővé kell tenni a kifizetések felfüggesztését és pénzügyi korrekciók alkalmazását. (17)A KHP az elmúlt években jelentős eredményeket ért el a halállományok egészséges szintjének visszaállítása, az uniós halászati ágazat nyereségességének növelése, valamint a tengeri ökoszisztéma megőrzése terén. A KHP társadalmi-gazdasági és környezetvédelmi célkitűzéseinek elérése érdekében azonban még jelentős kihívásokkal kell szembenézni. Ehhez a támogatások 2020 utáni folytatása szükséges, különösen azokban a tengermedencékben, ahol szerényebb eredményeket sikerült elérni. (18)A halászat alapvető fontosságú az Unió számos part menti közösségének megélhetése és kulturális öröksége szempontjából, különösen ott, ahol a kisüzemi part menti halászat fontos szerepet tölt be. Tekintve, hogy az átlagéletkor sok halászközösségben meghaladja az 50 évet, a generációs megújulás és a tevékenységek diverzifikálása továbbra is kihívást jelent. (19)Az ETHA-nak a KHP az 1380/2013/EU rendelet 2. cikkében meghatározott gazdasági, a társadalmi és a foglalkoztatási célkitűzéseinek elérésére kell törekednie. Ennek a támogatásnak biztosítania kell, hogy a halászati tevékenységek környezetvédelmi szempontból hosszú távon fenntarthatóak legyenek, és hogy kezelésük összhangban legyen a gazdasági, a társadalmi és a foglalkoztatási előnyök elérésére irányuló célkitűzésekkel, valamint hogy hozzájáruljanak az élelmiszer-ellátás biztosításához. (20)Az ETHA-ból nyújtott támogatás célja a fenntartható, a maximális fenntartható hozamon (MFH) alapuló halászat megvalósítása és fenntartása, valamint a halászati tevékenységek tengeri ökoszisztémára gyakorolt negatív hatásainak minimalizálása. A támogatásnak emellett ki kell terjednie az innovációra és az alacsony környezeti hatású, az éghajlatváltozáshoz alkalmazkodó és alacsony szén-dioxid-kibocsátású halászati gyakorlatokba és technikákba történő beruházásokra. (21)A kirakodási kötelezettség egyike a KHP előtt álló legfőbb kihívásoknak. Jelentős változásokat idézett elő az ágazat halászati gyakorlataiban, esetenként jelentős pénzügyi költségekkel. Ezért lehetővé kell tenni, hogy az ETHA az egyéb műveletekre vonatkozónál nagyobb támogatási intenzitással támogassa az olyan innovációkat és beruházásokat, amelyek hozzájárulnak a kirakodási kötelezettség végrehajtásához, például a szelektív halászeszközökbe, a kikötői infrastruktúra fejlesztésébe, valamint a nem szándékos fogások értékesítésébe történő beruházásokat. Emellett 100 %-os maximális támogatási intenzitást kell nyújtania a tagállamok közötti halászati lehetőségek cseréjére (a továbbiakban: kvótacserék) szolgáló átlátható rendszerek tervezésére, fejlesztésére, nyomon követésére, értékelésére és kezelésére a kirakodási kötelezettség által okozott „blokkoló kvóta hatálya alá tartozó faj”-hatás mérséklése érdekében. (22)Az egészségügyi, biztonsági és munkakörülmények, az energiahatékonyság, valamint a fogások minőségének javítása érdekében lehetővé kell tenni, hogy az ETHA támogassa a halászhajók fedélzetét érintő innovációt és beruházásokat. Ezek a támogatások azonban nem eredményezhetik a halászati kapacitás vagy a halfelderítési képesség növekedését, és nem nyújtható támogatás pusztán az uniós vagy a nemzeti jog értelmében kötelező követelményeknek való megfelelés céljára. Az előíró intézkedéseket nem tartalmazó rendszer keretében a tagállamok feladata meghatározni e beruházások pontos támogathatósági szabályait. A halászhajók fedélzetét érintő egészségügyi, biztonsági és munkakörülmények tekintetében lehetővé kell tenni az egyéb műveletekre vonatkozónál nagyobb támogatási intenzitást. (23)A halászati ellenőrzés kiemelt fontosságú a KHP végrehajtása szempontjából. Ezért az ETHA-nak megosztott irányítás keretében támogatnia kell egy az 1224/2009/EK tanácsi rendeletben (a továbbiakban: ellenőrzési rendelet) meghatározott uniós halászati ellenőrzési rendszer fejlesztését és végrehajtását. Egyes kötelezettségek, amelyeket az ellenőrzési rendelet felülvizsgálata ír elő, speciális ETHA-támogatást indokolnak, ilyenek például a kötelező hajókövető és elektronikus jelentéstételi rendszerek a kisüzemi part menti halászhajók esetében, a kötelező elektronikus távellenőrzési rendszer, valamint a hajtómotor-teljesítmény kötelező folyamatos mérése és rögzítése. A tagállamok ellenőrzési eszközökbe történő beruházásai a tengerfelügyelet és a parti őrségi feladatokkal kapcsolatos együttműködés céljára is felhasználhatók. (24)A KHP sikere a halászati gazdálkodással összefüggő tudományos szakvélemények rendelkezésre állásától és ennélfogva a halászati adatok rendelkezésre állásától is függ. Tekintettel a megbízható és teljes körű adatok beszerzésével járó kihívásokra és költségekre, szükséges támogatni a tagállamoknak az (EU) 2017/1004 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (a továbbiakban: adatgyűjtési keretről szóló rendelet) összhangban történő adatgyűjtésre és -kezelésre irányuló tevékenységeit, valamint hozzá kell járulni a lehető legjobb tudományos szakvélemények biztosításához. A támogatásnak lehetővé kell tennie a szinergiát a tengeri adatok egyéb típusainak gyűjtésével és feldolgozásával. (25)Az ETHA-nak támogatnia kell a KHP közvetlen és közvetett irányítás keretében történő, hatékony, tudásalapú végrehajtását és irányítását tudományos szakvélemények biztosítása révén, valamint egy uniós halászati ellenőrzési rendszer fejlesztését és végrehajtását, a tanácsadó testületek működését és a nemzetközi szervezeteknek nyújtott önkéntes hozzájárulásokat. (26)Tekintettel a közös halászati politika állományvédelmi célkitűzéseinek elérése előtt álló kihívásokra, lehetővé kell tenni, hogy az ETHA támogassa a halászat és a halászflották irányítását célzó intézkedéseket. Ezzel összefüggésben egyes flottaszegmensek és tengermedencék esetében olykor továbbra is szükség lehet a flottaátalakítás támogatására. E támogatásnak szigorúan a tengeri biológiai erőforrások megőrzésére és fenntartható kiaknázására kell irányulnia, és a halászati kapacitás és a rendelkezésre álló halászati lehetőségek közötti egyensúly elérését kell céloznia. Ezért azokban a flottaszegmensekben, amelyekben a halászati kapacitás és a rendelkezésre álló halászati lehetőségek nincsenek egyensúlyban, lehetővé kell tenni, hogy az ETHA támogatást nyújtson a halászati tevékenységek végleges beszüntetéséhez. Az ilyen támogatás az 1380/2013/EU rendelet 22. cikk (4) bekezdésében előírt, a strukturális többletkapacitással rendelkező flottaszegmensek kiigazítására irányuló cselekvési tervek megvalósításának eszköze, amelyet vagy a halászhajó leselejtezésével, vagy a hajó leszerelésével és utólagos felszerelésével kell végrehajtani. Amennyiben az utólagos felszerelés a tengeri ökoszisztéma hobbihorgászat általi terhelésének fokozódásához vezetne, a támogatás csak akkor nyújtható, ha az utólagos felszerelés összhangban van a közös halászati politikával és a vonatkozó többéves tervek célkitűzéseivel. A halászflották kiigazítása és az állományvédelmi célkitűzések közötti összhang érdekében a halászati tevékenységek végleges beszüntetéséhez nyújtandó támogatást szigorúan az eredmények elérésétől kell függővé tenni, illetve ahhoz kell kötni. Ezért az (EU) xx/xx rendeletben [a közös rendelkezésekről szóló rendelet] előírtaknak megfelelően ilyen támogatás kizárólag a költségektől független finanszírozás keretében biztosítható. E mechanizmus keretében a halászati tevékenységek végleges beszüntetését a Bizottság nem a ténylegesen felmerülő költségek, hanem a feltételek teljesülése és az elért eredmények alapján téríti meg a tagállamok részére. A Bizottságnak e célból felhatalmazáson alapuló jogi aktusban kell meghatároznia ezeket a feltételeket, és azoknak a KHP állományvédelmi célkitűzéseinek teljesüléséhez kell kapcsolódniuk. (27)Tekintettel a halászati tevékenységek nagymértékű kiszámíthatatlanságára, a kivételes körülmények jelentős gazdasági veszteségeket eredményezhetnek a halászok számára. E következmények mérséklése érdekében lehetővé kell tenni, hogy az ETHA támogatást nyújtson a halászati tevékenységek rendkívüli szüneteltetését célzó ellentételezéshez, amennyiben a rendkívüli szüneteltetést bizonyos állományvédelmi intézkedések végrehajtása – többéves tervek, az állományok védelmére és fenntartható kiaknázására vonatkozó célkitűzések, a halászhajók halászati kapacitásának a rendelkezésre álló halászati lehetőségekhez való igazítására irányuló intézkedések és technikai intézkedések –, sürgősségi intézkedések végrehajtása, a fenntartható halászati partnerségi megállapodások alkalmazásának vis maior miatti felfüggesztése, illetve természeti katasztrófák vagy környezeti események okozták. Támogatás kizárólag abban az esetben adható, ha e körülmények jelentős hatást gyakorolnak a halászokra, azaz ha az érintett hajó kereskedelmi tevékenységei legalább 90 egymást követő napon szünetelnek, és ha a szüneteltetésből eredő gazdasági veszteségek az érintett vállalkozás egy meghatározott időszakban elért átlagos éves forgalmának több mint a 30 %-át teszik ki. E támogatások nyújtásakor tekintettel kell lenni az angolnahalászat egyedi jellemzőire. (28)Kisüzemi part menti halászati tevékenységet a 12 méternél kisebb, vontatott halászeszközt igénybe nem vevő halászhajók folytatnak. Ez az ágazat az Unióban lajstromozott összes halászhajó közel 75 %-át és a halászati ágazat által létrehozott összes álláshely csaknem felét képviseli. A kisüzemi part menti halászatot folytató szereplők fő bevételi forrása nagy mértékben függ az egészséges halállományoktól. Az ETHA-nak ezért – az ellenőrzéssel és végrehajtással kapcsolatos tevékenységek esetében is – 100 %-os támogatási intenzitás biztosításával kedvezményes elbánásban kell részesítenie a kisüzemi kedvezményezetteket, hogy ösztönözze őket a fenntartható halászati gyakorlatok alkalmazására. Ezenfelül bizonyos támogatási területeket a kisüzemi halászat céljára kell fenntartani azokban a flottaszegmensekben, ahol a halászati kapacitás egyensúlyban van a rendelkezésre álló halászati lehetőségekkel; ilyen lehet például a használt hajók beszerzésének és a hajtómű cseréjének vagy korszerűsítésének támogatása. A tagállamok programjainak ezenkívül szintén tartalmaznia kell egy, a kisüzemi part menti halászatra irányuló cselekvési tervet, amelyet olyan mutatók alapján kell nyomon követni, amelyekre vonatkozóan mérföldköveket és célokat szükséges meghatározni.

(29)A „Szorosabb és megújított stratégiai partnerség az EU legkülső régióival” című, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, a Régiók Bizottságának és az Európai Beruházási Banknak címzett 2017. október 24-i bizottsági közleményben ismertetett legkülső régiók a Szerződés 349. cikkében említett távoli fekvésükből, valamint domborzati és éghajlati viszonyaikból adódóan sajátos kihívásokkal szembesülnek, továbbá olyan különleges adottságokkal rendelkeznek, amelyre fenntartható kék gazdaság építhető. Ezért minden egyes legkülső régió esetében az érintett tagállamok programjaihoz csatolni kell egy, a fenntartható kék gazdasági ágazatok fejlesztésére és többek között a halászat és az akvakultúra fenntartható kiaknázására irányuló cselekvési tervet, valamint pénzügyi előirányzatot kell biztosítani e cselekvési tervek végrehajtásának támogatására. Lehetővé kell tenni, hogy az ETHA a legkülső régiók számára az elhelyezkedésükből és szigetjellegükből adódóan keletkező többletköltségek ellentételezésére is nyújtson támogatást. E támogatás felső határát a teljes pénzügyi támogatás bizonyos százalékában kell meghatározni. Ezenkívül indokolt előírni, hogy a legkülső régiók esetében az egyéb műveletekre vonatkozónál nagyobb támogatási intenzitás legyen alkalmazandó. (30)Lehetővé kell tenni, hogy az ETHA megosztott irányítás keretében támogatást nyújtson a tengeri és tengerparti biológiai sokféleség és ökoszisztémák védelméhez és helyreállításához. E célból támogatást kell biztosítania, hogy ellentételezze a halászoknak az elvesztett halászeszközök és a tengeri hulladék begyűjtése miatt felmerült költségeit, valamint támogatnia kell az elveszett halászeszközök és a tengeri hulladék fogadására alkalmas kikötői létesítmények biztosítására irányuló kikötői beruházásokat. Támogatást kell biztosítani továbbá a 2008/56/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (a továbbiakban: a tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv) meghatározott, a tengeri környezet jó környezeti állapotának elérését vagy fenntartását célzó intézkedésekre, az említett irányelv alapján kialakított területvédelmi intézkedések végrehajtására, valamint a 92/43/EGK tanácsi irányelv (a továbbiakban: élőhelyvédelmi irányelv) alapján létrehozott priorizált intézkedési keretnek megfelelően a NATURA 2000 területek kezelésére, helyreállítására és monitoringjára, valamint a 92/43/EGK irányelv és a 2009/147/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (a továbbiakban: madárvédelmi irányelv) hatálya alá tartozó fajok védelmére. Közvetlen irányítás keretében az ETHA-nak támogatnia kell a tiszta és egészséges tengerek előmozdításához, valamint az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett 2016. január 16-i bizottsági közleményben kidolgozott, a műanyagok körforgásos gazdaságban betöltött szerepével kapcsolatos európai stratégia végrehajtásához, összhangban a tengeri környezet jó környezeti állapotának elérésére vagy fenntartására vonatkozó célkitűzéssel. (31)A halászat és az akvakultúra hozzájárul az élelmezésbiztonsághoz és a táplálkozáshoz. Ugyanakkor az Unió jelenleg halászati termékeinek több mint 60 %-át importálja, ezért nagy mértékben függ harmadik országoktól. Fontos kihívás az Unióban előállított, jó minőségű halprotein fogyasztásának ösztönzése, valamint, hogy az ilyen termékek elérhető áron álljanak a fogyasztók rendelkezésére. (32)Lehetővé kell tenni, hogy az ETHA támogassa az akvakultúra előmozdítását és fenntartható fejlesztését, beleértve az édesvízi akvakultúrát is, a vízi állatok és növények élelmiszer és egyéb nyersanyagok előállítása céljából történő tenyésztése, illetve termesztése érdekében. Egyes tagállamokban továbbra is bonyolult adminisztratív eljárások, például a területhez való nehéz hozzáférés és nehézkes engedélyezési eljárások vannak érvényben, amelyek megnehezítik az ágazat számára a tenyésztett termékek megítélésének és versenyképességének javítását. A támogatásnak összhangban kell lennie az akvakultúrára irányuló, az 1380/2013/EU rendelet alapján kidolgozott többéves nemzeti stratégiai tervekkel. Különösen a környezeti fenntarthatóság, a termelő beruházások, az innováció, a szakmai készségek elsajátítása, a munkakörülmények javítása, valamint a kritikus terület- és természetgazdálkodási szolgáltatásokat biztosító kompenzációs intézkedéseknek kell támogathatónak lenniük. A közegészségügyi intézkedéseket, az akvakultúrában nevelt állományokra vonatkozó biztosítási rendszereket és az állategészségügyi és állatjóléti intézkedéseket is indokolt támogathatóvá tenni. A termelő beruházások esetében azonban a támogatás nyújtására csak pénzügyi eszközök és az InvestEU révén kerül sor, amelyek nagyobb tőkeáttételt kínálnak a piacokon, és ezért nagyobb jelentőséggel bírnak, mint az ágazat finanszírozási kihívásainak kezeléséhez nyújtott vissza nem térítendő támogatások. (33)Az élelmezésbiztonság a hatékony és jól szervezett piacon alapul, amely javítja az átláthatóságot, a stabilitást, a minőséget és az ellátási lánc diverzitását, valamint a fogyasztók tájékoztatását. Ebből a célból lehetővé kell tenni, hogy az ETHA támogassa a halászati és akvakultúra-termékek forgalmazását, összhangban az 1379/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: a közös piacszervezésről szóló rendelet) célkitűzéseivel. Ezen belül támogatást kell biztosítani mindenekelőtt a termelői szervezetek létrehozásához, a termelési és értékesítési tervek végrehajtáshoz, új kereskedelmi értékesítési lehetőségek előmozdításához, valamint a piacra vonatkozó ismeretek létrehozásához és terjesztéséhez. (34)A feldolgozóiparnak szerepe van a halászati és akvakultúra-termékek elérhetőségének és minőségének biztosításában. Lehetővé kell tenni, hogy az ETHA támogassa az ágazat célzott beruházásait, feltéve, hogy azok hozzájárulnak a közös piacszervezés célkitűzéseinek eléréséhez. Ilyen támogatások kizárólag pénzügyi eszközökön és az InvestEU-n keresztül nyújthatók, vissza nem térítendő támogatás formájában nem. (35)A part menti régiókban a munkahelyteremtés a fenntartható kék gazdaság helyileg ösztönzött fejlesztésére támaszkodik, amely felfrissíti e régiók társadalmi szerkezetét. Az óceánhasznosító ágazatok és szolgáltatások teljesítménye várhatóan felül fogja múlni a globális gazdaság növekedését, és 2030-ra jelentősen hozzá fog járulni a foglalkoztatáshoz és a növekedéshez. A kék növekedés fenntarthatósága az új tengeri vállalkozások és a biogazdaságot célzó innováción és beruházásokon múlik, ideértve a fenntartható idegenforgalmi modelleket, az óceánalapú megújuló energiát, az innovatív, csúcstechnológiát képviselő hajógyártást, valamint az új kikötői szolgáltatásokat, amelyek képesek munkahelyeket létrehozni, miközben a helyi fejlődéshez is hozzájárulnak. Miközben a fenntartható kék gazdaságba irányuló közberuházásokat az uniós költségvetés egészében érvényesíteni kell, az ETHA-nak különös figyelmet kell fordítania a fenntartható kék gazdaság fejlődését elősegítő feltételek megteremtésére és a szűk keresztmetszetek megszüntetésére a beruházások elősegítése és az új piacok, technológiák és szolgáltatások fejlesztése érdekében. A fenntartható kék gazdaság támogatását megosztott, közvetlen és közvetett irányítással kell megvalósítani. (36)A fenntartható kék gazdaság fejlődése nagymértékben támaszkodik a helyi érdekelt felek közötti partnerségekre, amelyek hozzájárulnak a part menti és a szárazföldi közösségek és gazdaságok életképességéhez. Az ETHA-nak eszközöket kell biztosítania e partnerségek előmozdításához. Ehhez megosztott irányítás keretében támogatást kell biztosítani a közösségvezérelt helyi fejlesztésekhez. Ez a megközelítés a part menti és belvízi halászat, az akvakultúra és a fenntartható kék gazdaság fejlesztése révén helyi szinten növeli a gazdasági diverzifikációt. A közösségi szinten irányított helyi fejlesztési stratégiáknak biztosítaniuk kell, hogy a helyi közösségek jobban kiaknázzák és hasznosítsák a fenntartható kék gazdaság által kínált lehetőségeket, a környezeti, kulturális, társadalmi és emberi erőforrásokra építve és megerősítve azokat. Valamennyi helyi partnerségnek ezért tükröznie kell stratégiájának központi elemét azáltal, hogy biztosítja a fenntartható helyi kék gazdaságban érdekelt valamennyi fél kiegyensúlyozott részvételét és képviseletét. (37)Lehetővé kell tenni, hogy megosztott irányítás keretében az ETHA az adatok gyűjtése, kezelése és felhasználása révén támogassa a fenntartható kék gazdaságot a tengeri környezet állapotával kapcsolatos ismeretek bővítése érdekében. E támogatásnak a 92/43/EGK irányelv és a 2009/147/EK irányelv követelményeinek teljesítésére és a tengeri területrendezés támogatására kell irányulnia, valamint arra, hogy az európai tengeri megfigyelési és adathálózat segítségével javuljon az adatminőség és intenzívebbé váljon az adatmegosztás. (38)Közvetlen és közvetett irányítás keretében az ETHA-nak a fenntartható kék gazdaságot előmozdító feltételekre kell összpontosítania a tengerpolitika integrált igazgatásának és irányításának előmozdítása, a kutatásnak, az innovációnak és a technológiának a fenntartható kék gazdaságban megvalósuló transzfere és elterjedése, a tengerészeti készségek és az óceánokkal kapcsolatos ismeretek fejlesztése, a fenntartható kék gazdasággal kapcsolatos társadalmi-gazdasági adatok megosztása, az alacsony szén-dioxid-kibocsátású és az éghajlatváltozás hatásaival szemben reziliens fenntartható kék gazdaság elősegítése, valamint a projekttervezetek és innovatív finanszírozási eszközök kidolgozása révén. A fent említett területekkel összefüggésben kellő figyelmet kell fordítani a legkülső régiók sajátos helyzetére. (39)Az óceánok területének 60 %-a a nemzeti joghatóságokon kívül esik. Ez megosztott nemzetközi felelősséget feltételez. Az óceánokat érintő legtöbb probléma – például a túlhalászás, az éghajlatváltozás, a savasodás, a szennyezés és a biológiai sokféleség csökkenése – jellegénél fogva határokon átívelő kérdés, amely ezért közös fellépését igényel. Az Egyesült Nemzetek Tengerjogi Egyezménye, amelynek a 98/392/EK tanácsi határozat értelmében az Unió is szerződő fele, számos joghatósági szabályt, intézményt és egyedi keretet hozott létre az óceánokon folytatott emberi tevékenység szabályozására és igazgatására. Az utóbbi években globális konszenzus alakult ki azzal kapcsolatban, hogy a tengeri környezet és a tengereket érintő emberi tevékenységek hatékonyabb irányítására van szükség az óceánok egyre fokozódó terhelésének kezelése érdekében. (40)Globális szereplőként az Unió szilárdan elkötelezte magát a nemzetközi óceánpolitikai irányítás támogatása iránt, összhangban az „Nemzetközi óceánpolitikai irányítás: az óceánjaink jövőjét biztosító menetrend” című, a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett 2016. november 10-i közös közleménnyel. Az Unió óceánpolitikai irányításra vonatkozó politikája olyan új politika, amely az óceánokat integrált módon kezeli. A nemzetközi óceánpolitikai irányítás nem csupán a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend és különösen a 14. fenntartható fejlesztési cél („Az óceánok, tengerek és tengeri erőforrások megőrzése és fenntartható hasznosítása a fenntartható fejlődés céljait követve”) elérése szempontjából bír központi jelentőséggel, hanem abból a szempontból is, hogy a jövő generációi számára biztonságos, védett, tiszta és fenntarthatóan kezelt tengerek és óceánok legyenek biztosíthatók. Az Uniónak teljesítenie kell ezeket a nemzetközi kötelezettségvállalásokat, valamint bilaterális, regionális és multilaterális szinten elő kell mozdítania a jobb nemzetközi óceánpolitikai irányítást, ideértve a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat megelőzését, megakadályozását és felszámolását, a nemzetközi óceánpolitikai irányítás keretének fejlesztését, az óceánokra és tengerekre nehezedő terhelés mérséklését, a fenntartható kék gazdaság feltételeinek megteremtését, valamint a nemzetközi óceánkutatás és az óceánokkal kapcsolatos adatok megerősítését. (41)Az ETHA keretében a nemzetközi óceánpolitikai irányítás előmozdítására hozott intézkedések célja a nemzetközi és regionális folyamatok, megállapodások, szabályok és intézmények átfogó keretének fejlesztése az óceánokon folytatott emberi tevékenység szabályozása és igazgatása érdekében. Az ETHA-nak finanszíroznia kell az Unió által a fenntartható halászati partnerségi megállapodások hatálya alá nem tartozó területek vonatkozásában különféle harmadik országokkal kötött nemzetközi megállapodásokat, valamint az Unió által a regionális halászati gazdálkodási szervezeteknek fizetendő tagsági hozzájárulásokat. A fenntartható halászati partnerségi megállapodások és a regionális halászati gazdálkodási szervezetek finanszírozása továbbra is az Unió költségvetésének különböző részeiből történik. (42)A biztonság és a védelem területén alapvető fontosságú a határellenőrzés és a tengeri védelem javítása. A Tanács által 2014. június 24-én elfogadott európai uniós tengeri védelmi stratégia és a hozzá kapcsolódó, 2014. december 16-án elfogadott cselekvési terv értelmében az információmegosztásra, valamint az Európai Halászati Ellenőrző Hivatal, az Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökség és az Európai Határ- és Parti Őrség közötti európai határvédelmi és parti őrségi együttműködésre építő uniós tengeri védelmi stratégia kulcsfontosságú e célkitűzések teljesítéséhez. Éppen ezért az ETHA-nak mind megosztott, mind közvetlen irányítás keretében támogatnia kell a tengerfelügyeletet és a parti őrségek közötti együttműködést többek között azáltal, hogy felszereléseket vásárol többcélú tengeri műveletekhez. Emellett lehetővé kell tennie az érintett ügynökségek számára, hogy a tengerfelügyelet és tengeri védelem területét érintő támogatások végrehajtása közvetett irányítás keretében történjen. (43)A megosztott irányítás keretében minden tagállam egyetlen programot dolgoz ki, amelyet a Bizottságnak kell jóváhagynia. A regionalizációval összefüggésben, illetve abból a célból, hogy a tagállamokat a programok előkészítése során fokozottan stratégiai megközelítés alkalmazására sarkallja, a Bizottságnak minden tengermedencéről elemzést kell készítenie, amelyben a KHP célkitűzéseinek teljesülése szempontjából meghatározza a közös erősségeket és gyengeségeket. Az elemzésnek iránymutatásul kell szolgálnia mind a tagállamok, mind pedig a Bizottság számára az egyes programok regionális kihívásokat és igényeket is érintő megtárgyalása során. A programok értékelésekor a Bizottságnak figyelembe kell vennie a KHP környezetvédelmi és társadalmi-gazdasági kihívásait, a fenntartható kék gazdaság társadalmi-gazdasági teljesítményét, a tengermedencék szintjén jelentkező kihívásokat, a tengeri ökoszisztémák megőrzését és helyreállítását, a tengeri hulladék csökkentését, valamint az éghajlatváltozás mérséklését és az ahhoz történő alkalmazkodást. (44)Az ETHA-támogatás által elért eredményeket mutatók alapján kell értékelni. A tagállamoknak be kell számolniuk a mérföldkövek és célok elérésében elért eredményekről, a Bizottságnak pedig a tagállamok éves teljesítményjelentései alapján el kell végeznie az éves teljesítményértékelést, lehetővé téve a végrehajtással kapcsolatos esetleges problémák korai észlelését és a korrekciós intézkedéseket. E célból egy monitoring- és értékelési keret kell létrehozni. (45)Az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság közötti, a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodás (22) és (23) bekezdése értelmében szükség van az ETHA-nak a konkrét nyomonkövetési követelmények révén gyűjtött információk alapján történő értékelésére, elkerülve ugyanakkor a túlszabályozást és az adminisztratív terheket, különösen a tagállamok tekintetében. Ezek a követelmények adott esetben – az ETHA gyakorlati hatásai értékelésének alapjaként – mérhető mutatókat is magukban foglalhatnak. (46)A Bizottságnak tájékoztatási és kommunikációs tevékenységeket kell végeznie az ETHA-hoz, valamint annak intézkedéseihez és eredményeihez kapcsolódóan. Az ETHA-hoz allokált pénzügyi forrásokból kell fedezni ezenfelül az Unió azon politikai prioritásaira vonatkozó intézményi kommunikáció költségeit, amelyek kapcsolódnak az ETHA célkitűzéseihez. (47)Az (EU) [...] rendelettel [az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló rendelet], a 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel, a 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelettel, a 2185/96/EK, Euratom tanácsi rendelettel és az (EU) 2017/1939 tanácsi rendelettel összhangban, az Unió pénzügyi érdekeit arányos intézkedésekkel kell védeni, ideértve a szabálytalanságok – köztük a csalás – megelőzését, feltárását, korrekcióját és kivizsgálását, az eltűnt, jogalap nélkül kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált pénzeszközök visszafizettetését és adott esetben közigazgatási szankciók alkalmazását. Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) a 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel és a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelettel összhangban vizsgálatokat – többek között helyszíni ellenőrzéseket és szemléket – végezhet annak megállapítása céljából, hogy történt-e csalás, korrupció vagy bármilyen más jogellenes tevékenység, amely sérti az Unió pénzügyi érdekeit. Az (EU) 2017/1939 rendeletnek megfelelően az Európai Ügyészség kinyomozhatja és büntetőeljárás alá vonhatja az (EU) 2017/1371 európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti, az Unió pénzügyi érdekeit sértő csalást és más bűncselekményeket. Az (EU) xx/xx rendelettel [az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló rendelet] összhangban minden olyan személynek vagy szervezetnek, amely uniós finanszírozásban részesül, maradéktalanul együtt kell működnie az Unió pénzügyi érdekeinek védelmében, biztosítania kell a Bizottság, az OLAF, az Európai Ügyészség és az Európai Számvevőszék számára a szükséges jogokat és hozzáférést, valamint gondoskodnia kell arról, hogy az uniós források felhasználásában részt vevő harmadik felek ezekkel egyenértékű jogokat biztosítsanak. Az ETHA kezelése és végrehajtása során a tagállamoknak az (EU) xx/xx rendelettel [az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló rendelet] és az (EU) xx/xx rendelettel [a közös rendelkezésekről szóló rendelet] összhangban biztosítaniuk kell az Unió pénzügyi érdekeinek védelmét. (48)Az uniós források felhasználása és az e forrásokkal való eredményes pénzgazdálkodás – és különösen a felhasznált pénzösszegek nyilvános ellenőrzésének megerősítése – tekintetében az átláthatóság fokozása érdekében indokolt előírni, hogy bizonyos, az ETHA keretében finanszírozott műveletekre vonatkozó információkat az (EU) xx/xx rendeletnek [a közös rendelkezésekről szóló rendelet] megfelelően közzé kell tenni egy tagállami weboldalon. Amennyiben valamely tagállam közzéteszi az ETHA keretében finanszírozott műveletekkel kapcsolatos információkat, be kell tartani a személyes adatok védelmére vonatkozóan az