HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 345/130

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – „A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Az európai adatgazdaság kiépítése”

[COM(2017) 9 final]

(2017/C 345/22)

Előadó: Joost VAN IERSEL

Felkérés: Európai Bizottság, 2017.2.17. Jogalap: az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke Illetékes szekció: „Közlekedés, energia, infrastruktúra és információs társadalom” szekció Elfogadás a szekcióülésen: 2017.6.14. Elfogadás a plenáris ülésen: 2017.7.5. Plenáris ülés száma: 527. A szavazás eredménye (mellette/ellene/tartózkodott): 148/0/7

1. Következtetések és ajánlások

Következtetések

1.1. Az EGSZB üdvözli az európai adatgazdaság kiépítéséről szóló közleményt, amely az új gazdaság központi és alapvető tényezőit jelentő adathalmazok fenntartásával foglalkozik (1).

1.2. A közlemény a nem személyes és/vagy teljes mértékben anonimizált adatokra vonatkozik. Amennyiben az adat személyes adatnak minősül, akkor arra az adatvédelmi keret, mindenekelőtt az általános adatvédelmi rendelet alkalmazandó.

1.3. Elsősorban arról van szó, hogy létre kellene hozni egy európai alapú adatökoszisztémát, amely a gazdasági és társadalmi fejlődés, valamint az erős egyesült államokbeli és ázsiai versenytársak jelenléte mellett gyökeresen átalakuló világpiacon belüli stabil versenyképesség elengedhetetlen tényezője. Az összeköttetési és tárolási lehetőségek javítása érdekében az egész kontinensen nagy szükség van állami és magánszférabeli infrastrukturális beruházásokra.

1.4. Az adatökoszisztéma létrehozásához mindenekelőtt figyelemfelhívásra van szükség a tagállamok körében, az üzleti szférában, a közszolgálatoknál és a társadalmon belül egyaránt. Az adatmegosztáshoz minden szereplő részéről nagyobb bizalomra, nyitottságra és hajlandóságra van szükség.

1.5. Az EGSZB kiemeli, hogy sokkal több forog kockán, mint a jogi és gyakorlati rendelkezések. Az alapvető európai kompetenciákat a jelenlegi átalakulási folyamat tükrében sürgősen ki kell igazítani. Európa le van maradva ezen a stratégiai területen. A vállalkozások részéről proaktív hozzáállásra van szükség ahhoz, hogy nyitottak lehessenek az adatáramlás növelésére és fejleszteni tudják a nagy adathalmazok feldolgozásával kapcsolatos képességüket. Rugalmas és alkalmazkodóbb üzleti modelleket kell bevezetni.

1.6. Olyan eszközökre van szükség, amelyek a vállalkozások és a polgárok jogos érdekeinek védelme mellett lehetővé teszik az innovációt, ideértve az uniós szintű platformokat és műhelytalálkozókat, a helyszíni laboratóriumokat, a kiválósági központok létrehozását, a közösségépítést, „A jövő üzemeit”, a kísérleti terepeket, az eszmecseréket, a felhasználói program interfészeket, a vállalatok közötti tanácsadást, a mintaszerződéseket, a tudomány és a gazdaság közötti kapcsolatot, a közös technológiai kezdeményezéseket, valamint a köz- és magánszféra közötti szerződéses partnerségeket, amelyekben az állami és a magánszektor is részt vesz, például nagyszabású demonstrációs projektek esetében.

1.7. Elengedhetetlen a magántőke és az érettebb európai kockázatitőke-piac is.

Ajánlások

1.8. Fontos, hogy az Európai Bizottság pontosan megvizsgálja a tagállamokban a szabad adatáramlással kapcsolatos helyzetet és védekező attitűdöt annak érdekében, hogy a megfelelő jogi és technikai rendelkezések bevezetésével felszámolják az indokolatlan akadályokat. Az indokolatlan akadályoknak a szabad adatáramlást szolgáló elhárítását egy egész Európára kiterjedő iparpolitika szerves részévé kellene tenni. A nemzeti piacok megnyitásával az európai szemeszternek is foglalkoznia kellene.

1.9. Az adatlokalizáció különösen a kkv-k és az innováció esetében jelent terhet. Az EGSZB határozottan támogatja az Európai Bizottság arra irányuló javaslatát, hogy a tagállamokon belüli adattárolást minden esetben a szabad mozgás elve vezérelje. Az EGSZB kéri, hogy készítsenek ütemtervet és határozzanak meg határidőket a nemzeti piacok megnyitására. Az európai szemeszter keretében ezzel a kérdéssel is foglalkozni kellene.

1.10. Az állami kutatás nagyon fontos adatforrást jelent. Az Európai Bizottságnak Európa-szerte ösztönöznie kellene a szélesebb körű terjesztést.

1.11. Elvi kérdés, hogy a magánszektorban tiszteletben kell tartani a szerződési szabadságot. Helyénvaló kidolgozni egy szabványokra vonatkozó általános uniós keretet, de fontos, hogy a szabványok semmiképpen se akadályozzák az innovációt. A hordozhatóságot elő kell mozdítani.

1.12. A felelősség kényes kérdés: szükség lehet a termékekfelelősségről szóló irányelv felülvizsgálatára, a gépek közötti (M2M) kapcsolatok tekintetében pedig esetleg egyedi jogi rendelkezéseket kell fontolóra venni.

1.13. Az Európai Bizottságot fel kellene kérni arra, hogy az adatok szabad áramlásával és az adatokhoz való hozzáféréssel kapcsolatban alaposan vizsgálja meg a különféle nyelvű adatok szempontját.

1.14. Az emberi tényező döntő jelentőségű. Uniós programokat kell indítanunk annak érdekében, hogy a munkavállalókat és a fiatalokat felkészítsük a jövőbeli változásokra. Az oktatás és a munkahelyi képzés kiemelkedően fontos például abból a szempontból, hogy kielégítsük a több adatelemző iránti égető igényt.

1.15. Ezeket a folyamatokat az üzleti tevékenységek során, az Európai Bizottság részéről és nemzeti szinten egyaránt megfelelően nyomon kell követni, hogy valóban egyenlők legyenek a versenyfeltételek Európában.

2. Háttér

2.1. Különbség van a személyes és nem személyes adatok, valamint a személyekhez köthető és a nem specifikus tömeges adatok között. Mindegyik a digitális piac részét képezi, azonban különböző területeket céloznak meg, illetve eltérő uniós rendelkezések szabályozzák őket (2).

2.2. A nagy adathalmazokról szóló közlemény (3), amely az „Úton a prosperáló adatközpontú gazdaság felé” (4) című közleményt követi nyomon, a nem személyes vagy anonimizált adatokkal foglalkozik.

2.3. A személyes és nem személyes adatok között bizonyos esetekben átfedések alakulnak ki a két terület közötti lehetséges kölcsönhatások, valamint a magán- és az állami szektor közötti kapcsolat miatt. Ilyen például az egészségügyi szektor esete, ahol a betegek személyes érdekei, az üzleti érdekek és a közérdek részben átfedik egymást.

2.4. A változások sokrétűek és kiszámíthatatlanok. Az adatok vertikális és horizontális elágazásaival kapcsolatos jelenlegi folyamatok egyre több lehetőséget teremtenek az adatok gyűjtésére, elemzésére és feldolgozására. A nagy adathalmazok a jövőbeli „fogyasztóorientált gazdaság” döntő fontosságú építőelemei.

2.5. Az adatok jelentős következményekkel járnak a termelési folyamatokra, a szolgáltatások és a feldolgozóipar közötti kapcsolatra és az értékláncokra nézve: fokozzák az értékláncok széttöredezését.

2.6. Az induló és növekvő innovatív vállalkozások emelkedő száma jól illusztrálja az adatok kulcsfontosságú szerepét. A kkv-k nagyban függnek a kedvező nemzetközi (európai) környezettől és a finanszírozástól.

2.7. A fogyasztóorientált gazdaság a nagy adathalmazok, a gépek közötti (M2M) kommunikációs rendszerek és a szabad adatáramlás eredménye. E gazdaság kifinomult termékeket és szolgáltatásokat hoz létre. Ezekhez a változásokhoz minden ágazat és minden vállalati szint alkalmazkodik. Az egyes ágazatok, illetve a nagy- és a kisvállalkozások között azonban jelentős különbségek vannak, továbbá a vállalkozások az értékláncon belül eltérő pozícióval, egymás között változó függőségi viszonnyal, a feldolgozóipart és a szolgáltatásokat illetően eltérő kilátásokkal, következésképpen pedig különféle szemléletmóddal rendelkeznek.

2.8. Ha az EU nem aknázza ki maradéktalanul a digitalizációban rejlő lehetőségeket, akkor 2025-öt megelőzően veszélybe kerül a 605 milliárd EUR összegű hozzáadott érték nagy része. Másrészről az előnyök még ennél is nagyobbak: a Német Iparosok Szövetsége részére készült tanulmány előrejelzése szerint 2025-ig 1 250 milliárd EUR összegű hozzáadott érték jöhetne létre Európában.

2.9. Hasonló folyamatok globálisan is zajlanak. Összehasonlító tanulmányok bizonysága szerint azonban az EU le van maradva e téren, annak ellenére, hogy jelenleg számos ágazatban világviszonylatban kimagasló gazdasági teljesítményt mutat.

2.10. Az amerikai és európai vállalkozások között lényeges kulturális különbségek vannak. Európában jórészt a feldolgozóipar bizonyos területei hoznak létre adathalmazokat (5). Ezzel szemben az Egyesült Államokban a nagy adathalmazok ágazatát főként a szolgáltatások és az adatokra támaszkodó vállalkozások (az ún. GAFA és nem olyan rég óta a NATU (6)) határozzák meg. Az Egyesült Államok egy óriási és dinamikus belső piaccal rendelkezik, valamint kiváló pénzügyi feltételeket biztosít. Az üzleti életet a kockázatvállaló szemlélet jellemzi. Ezenfelül az amerikai vállalkozások gyors hálózatokkal és óriási tárolókapacitásokkal rendelkeznek. Számos nagy kínai platform ugyancsak folyamatosan növekszik.

2.11. Miközben Európa le van maradva, az európai bizottsági közlemény meglepő módon nem tesz említést Európa legfontosabb nemzetközi versenytársairól, pedig főképpen miattuk kell Európának sürgősen fejlesztenie teljesítményét és szakpolitikai koordinációját. Az Egyesült Államokban és Kínában a nemzeti célokat nemrégiben határozták meg azzal a céllal, hogy a világpiacon gazdasági erőfölényt szerezzenek, illetve biztosítsák erőfölényüket. Ez a két ország – melyeknek példáját mások is követik – tudatosan támogatja és ösztönzi a nagy adathalmazokat, és eszközként tekint rájuk ahhoz, hogy megszilárdítsák az amerikai és kínai székhelyű vállalatok versenyelőnyét. Az Egyesült Államokban az Obama-kormány nagyon egyértelmű megközelítést fogadott el a harmadik amerikai ipari forradalom kapcsán – amelynek az Unióban az Ipar 4.0 stratégia felel meg –, ami az amerikai versenyképesség és gazdasági erőfölény megerősítésének alapjául szolgál. Az America first elnevezésű stratégia valószínűleg ezt a politikát fogja elmélyíteni. A nagy adathalmazok továbbfejlesztését e tekintetben egyben geopolitikai tényezőnek kell tekinteni.

3. Az adatok tagállamok közötti szabad áramlása

3.1. Amikor annak az okait keresi, hogy „az európai digitális gazdaság az Egyesült Államokhoz képest lassan reagál az adatforradalomra, és nem rendelkezik hasonló iparági kapacitással” (7), az Európai Bizottság helyesen mutat rá arra, hogy kapcsolat van az adatok szabad áramlása előtt álló akadályok és az európai piacok lassú fejlődése között.

3.2. Miközben az amerikai adatvédelem főként az önkéntes adatszolgáltatás elvén alapul és – amennyiben magánjellegű adatokról van szó – a fogyasztóvédelem kérdéskörébe tartozik, addig a legtöbb európai ország adatvédelmi törvénnyel rendelkezik, az adatvédelmet pedig gyakran alkotmányos jogként ismerik el. Egyrészről Európa adatbiztonsági megközelítése versenyelőnynek is tekinthető; másrészről a nagy adathalmazok felhasználása és feldolgozása láthatólag annyira korlátozott, hogy akadályozza az innovációt.

3.3. Véget kell vetni a piac széttöredezettségének. Az Európai Bizottságot azzal a feladattal kell megbízni, hogy vizsgálja meg, hogyan és milyen mértékben kell az eltérő tagállami megközelítéseket egymáshoz közelíteni annak érdekében, hogy a fejlődés és a megközelítések terén csökkenjenek a különbségek.

3.4. A dolgok internetének, a jövő üzemeinek és az autonóm összekapcsolt rendszereknek köszönhetően egyre növekvő adatmennyiségre tekintettel különösen szükség van európai léptékű intézkedésekre, amelyek stratégiai jelentőséggel bírnak. Az adatok Európán belüli szabad áramlásához szükséges jogi és technikai alap a kiterjedt és szilárd digitális gazdaság megteremtésének egyik sarokköve (8).

3.5. Be kell vezetni egy uniós iparpolitikát. A szabad adatáramlás előtt álló indokolatlan akadályokat fel kell számolni. A belső piac összeegyeztethetetlen a 28 eltérő iparpolitikával, amelyek mindegyike saját eszközrendszerrel és célokkal rendelkezik. Ez a digitális korban sincs másként (9). Az Európai Bizottságnak és a kormányoknak ezért egy hosszú távú elképzelés megfogalmazásával közvetítőként kell fellépniük, meghatározva a köz- és magánszféra közötti partnerségeken alapuló egységes piaci feltételeket és keretfeltételeket (10).

3.6. Az Európai Bizottság helyesen mutat rá a nemzeti hatóságok által az adatáramlás korlátozásával kapcsolatban hangoztatott érvekre. Azokat az adatlokalizációs intézkedéseket, amelyek gyakorlatilag újra bevezetnek egyfajta digitális „határellenőrzést” (11), fel kell váltani egy megfelelő európai keretrendszerrel.

3.7. Az EGSZB azt ajánlja, hogy készüljön részletes elemzés a tagállamokra jelenleg jellemző helyzetről és az Európában megfigyelhető hatalmas különbségekről. Németországban az élvonalbeli feldolgozóipar áll az élen az adatok előállításában, amelyet más – kisebb és nagyobb – országok fejlett feldolgozóipari klaszterei követnek. Másrészről például Franciaországban és az Egyesült Királyságban, illetve néhány kisebb gazdaságban ugyancsak erőteljesen növekednek a szolgáltatásalapú nagy adathalmazok.

3.8. Az adatok szabad áramlását komolyan gátolja a tagállamok védekező hozzáállása. Eddig legalább 50 jogi és közigazgatási akadályt azonosítottak. A tagállamok között a közbeszerzésekkel kapcsolatos követelmények tekintetében is jelentős eltérések vannak. Különféle kultúrák és hagyományok vannak érvényben. A nemzeti iparpolitikák más-más jogszabályi környezetet generálnak; nincs közös iparpolitikai keret. A nem személyes adatok körül kialakult bizalmatlanságot az azzal kapcsolatos eltérő megközelítések is előidézhetik, hogy jogilag hogyan kell a személyes adatokat kezelni. Több országban is megfigyelhető, hogy a kormányon és az üzleti életen belül tanúsított védekező hozzáállás erősíti egymást.

3.9. Ezzel szemben kizárólag a tagállamok közötti fokozott bizalom teremthet olyan egységes piacot, amely biztonságos adatkikötővé fejlődik és termékeny talajt jelent az innováció számára.

3.10. A nemzeti célokat – többek között az innováció előmozdítását és a hozzáadott értékek fokozatos megteremtését – a legjobban a nagy adathalmazok közös piacának létrehozása szolgálja, ami a legkorszerűbb ikt-menedzsment révén nagy léptékben biztosítja a biztonságos adattárolást és egyesíti a lehetőségeket.

3.11. Az adatlokalizáció – amellett, hogy kontraproduktívan hat az átláthatóságra és akadályozza az innovációt – kedvezőtlen hatással jár főleg a határon átnyúló tevékenységet folytató kkv-kra nézve is. Az EGSZB ezért határozottan támogatja az Európai Bizottság arra irányuló javaslatát, hogy „az adatok tárolását vagy feldolgozását érintő tagállami intézkedéseknek »az EU-n belüli szabad adatáramlás elvét« kell követniük” (12).

3.12. Az EGSZB továbbra is úgy véli, hogy a nemzeti piacok európai szintű adatterjesztés előtti megnyitásának kérdésével az évenkénti európai szemeszter, többek között az országspecifikus ajánlások keretében is foglalkozni kell. A nyilvános adatok európai szintű nyitottsága kiteljesíti az egységes piacot és egyenlő versenyfeltételeket teremt. Az általános adatvédelmi rendelet segít megteremteni a közös alapot (13).

3.13. A régiók és a városi térségek szintén rendelkeznek dinamikus adatokkal. Az állami és magánszereplőket is felölelő regionális platformok támogatni fogják a regionális gazdaságokat és nemzetközi viszonylatban megerősíthetik a regionális klasztereket. Meg kell győzni a régiókat és a városokat, hogy nyitott szellemben cselekedjenek. E tekintetben az Unió is fontos szerepet játszhat a bevált gyakorlatok cseréjében és a regionális jogalanyok legkorszerűbb know-how-val való ellátásában.

3.14. Az állami kutatás nagyon fontos adatforrást jelent. Mivel ebben az adófizetők pénze is benne van, fontos biztosítani ezen adatok szélesebb körben való terjesztését. A kkv-k számára különösen hasznosak lehetnek a kutatási adattárolók.

3.15. Ezek a nyilvános adatok gyakran ütköznek a magánszféra szereplői által végzett tevékenységekkel. A kereskedelmi ágazattal kötött szerződéses megállapodásokban nyilvánvalóan másképpen kezelik az adatokat. Példaként említhetjük a közlekedésből, az energiaágazatból, a műholdas rendszerekből, az ingatlan-nyilvántartásokból és más közszolgáltatásokból származó nem személyes adatokat.

3.16. Az Európára jellemző sajnálatosan nagyfokú eltérésekre tekintettel az EGSZB rámutat, hogy az adatok Európán belüli korlátlan áramlása a nemzetgazdaságok közötti konvergenciához is hozzájárulhatna, amelyhez mind a fejlettebb, mind pedig a lemaradt gazdaságoknak jelentős érdekük fűződik. A közigazgatásokat meg lehetne kérni, hogy a megfelelő mechanizmusok bevezetésében támogassák és tanácsokkal segítsék egymást.

3.17. A közlemény az adatok szabad áramlásával és az adatokhoz való hozzáféréssel kapcsolatban nem foglalkozik a különféle nyelvű adatok szempontjával. Mivel nyelvadatoknál is lehet szó csak gépi úton előállított adatokról, az EGSZB szerint az Európai Bizottságnak többet kellene tennie a kutatás és innováció támogatása érdekében, illetve gondoskodnia kellene a különböző nyelvű adatok összes uniós nyelvre történő automatikus fordításáról.

3.18. Az EGSZB hangsúlyozza, hogy holisztikus megközelítésre van szükség, valamint a kölcsönös bizalom megteremtése érdekében a Versenyképességi Tanácson belül és azon kívül egyaránt elő kell mozdítani a közös cél tudatát. A bizalom rendkívül fontos. Az európai piac nem személyes adatok szabad áramlása előtt való megnyitása jelentős politikai hatással is jár. Ezzel kapcsolatban számos különféle kérdés merül fel, mint például az egységes piac alapjának és a nagy- és kisvállalkozásokon belüli innovációnak a megerősítése, a gazdasági növekedési és munkahely-teremtési kilátások javítása, valamint a tagállamok közötti gazdasági konvergencia és a versenyképesség előmozdítása.

4. Adathozzáférés és adattovábbítás a belső piacon

4.1. A közlemény az adatok terén a különféle méretű vállalkozások között számos lehetséges kapcsolatot (B2B) vesz számításba. Emellett figyelembe kell venni a közszolgáltatásokat is. Az adatok sokfélesége végtelen, ezért nem látható előre azok alakulása.

4.2. Helyes, hogy az Európai Bizottság kiemelten kezeli azt a célkitűzést, hogy a különféle piaci szereplők hozzáférhessenek a nagy és sokrétű adatkészletekhez. A szabad hozzáférést illetően számos akadályra hívja fel a figyelmet, és megjegyzi, hogy „az adatok cseréje […] továbbra is korlátozott” (14).

4.3. Magától értetődik, hogy a vállalatok miért tartják meg az adatokat saját maguknak. A termékeket és szolgáltatásokat a vállalat termelési rendszerei vagy tágabb értelemben a vállalati stratégiák alapján hozzák létre, amelyet nem osztanak meg másokkal. A szerződési szabadság tiszteletben tartása és biztosítása elvi kérdés (15).

4.4. A kép rendkívül változatos. A nagyvállalatok gyakran saját kutatással rendelkeznek, amely a lehetséges alkalmazások széles tárházát kínálja. A kisebb vállalkozások mozgástere értelemszerűen korlátozottabb. Azonban minden esetben temérdek érv szól az adatok más vállalatokkal való megosztása mellett, amely minden érintett vállalkozás számára közvetlen előnyökkel jár.

4.5. A szellemi tulajdonjogok alapvetően nem terjednek ki a gépek közötti (M2M) kommunikáció által érintett adatokra. Ebből kifolyólag a hatályos uniós jog a jogi védelemre szoruló egyedi alkalmazásokra vonatkozik. Más esetekben ezek az adatok és az adatkezelés módozatai továbbra is a szerződéses megoldások hatálya alá tartoznak, például az adat feletti rendelkezési jogot és az árakat illetően.

4.6. Az adatokra vonatkozó jogi keretnek a vállalatok jogai tekintetében ugyanolyan mértékű védelmet kell garantálnia, mint a fizikai javak esetében.

4.7. Nincs igazán szükség új jogalkotási intézkedésekre. A meglévő szabályozás a legtöbb területet lefedi, és szükség esetén átfogalmazható a digitális kor sajátos követelményeinek megfelelően.

4.8. Tekintettel a fejlődés jelenlegi dinamikájára és kiszámíthatatlanságára fontos, hogy egy esetleges általános szabványkeret semmiképpen se akadályozza az innovációt. A meglévő szabványok gyakran korlátozzák az innovációt, új szabványok pedig nehezen határozhatók meg a fejlődés jobb ismerete nélkül. Tehát amire szükség van, nem más, mint új szabályozási megoldások. A hordozhatóságot elő kell mozdítani.

4.9. A felelősség egy meglehetősen bonyolult kérdés (16). Hatályban vannak már bizonyos irányelvek, de a technológia hatókörének tágulásával előfordulhat, hogy felül kell vizsgálni azokat, például annak biztosítása érdekében, hogy a termékfelelősségről szóló irányelv a dolgok internetéhez és a mesterséges intelligenciához is igazodjon. A gépek közötti (M2M) kapcsolat a felelősséggel kapcsolatban egyedi jogi rendelkezések bevezetését is megkívánhatja. A vállalatok között az adatok szempontjából fennálló rendkívül sokféle és folyamatosan változó kapcsolatokra tekintettel az EGSZB úgy véli, hogy a hatályos szabályozás nagyrészt kielégítő. Bármilyen új szabályozás készül, annak semmiképpen sem szabad akadályoznia, hanem éppen hogy ösztönöznie kell az innovációt.

4.10. Nagyobb adatáramlás vagy -transzfer érhető el a vállalkozások közötti szerződések útján, a – lehetőleg nemzetközi szintű – meglévő vagy új platformok és műhelytalálkozók, illetve a felhasználói program interfészek (17) kihasználásával, valamint a tudomány és a vállalkozások közötti célzott kapcsolatok előmozdításával. A tudománynak a platformokon és a műhelytalálkozókon is képviseltetnie kell magát. Ezek közül már sok megvalósult az Ipar 4.0 keretében, ideértve például a regionális helyszíni laboratóriumokat. A kutatóközpontok által létrehozott, közpénzekből finanszírozott adatok terjesztését kötelezővé kell tenni (18).

4.11. Az EGSZB támogatja az adatkereskedelemmel kapcsolatos „kísérleti terepeket” és nyílt piactereket, hogy ösztönözzék azokat, akik a nagyobb nyitottság felé hajlanak. Azonosítani kell, illetve meg kell szilárdítani azokat a területeket, ahol közösek az alapok. Meg kellene bízni egy szervezetet azzal, hogy azonosítsa a kísérleti terepekkel kapcsolatos igényeket, és előmozdítsa az érintett ügynökségek közötti sikeres és magas színvonalú együttműködést.

4.12. Az EGSZB felhívja a figyelmet egy nagyon hasznos kezdeményezésre, amelyet 2014-ben az Európai Bizottság és a Big Data Value Association indított útjára (19). A nyilatkozatában mindkét partner négy fő eszközt emelt ki, amelyet a köz- és magánszféra közötti partnerségnek ki kell alakítania: — nagyszabású demonstrációs projektek („világítótorony-projektek”) az ipari ágazatokban, — adatintegrálás és kísérletezés („innovációs terek”), — technológiai projektek a kulcsfontosságú területeken, — hálózatépítés, közösségépítés és politikai támogatás. Ez egy példaértékű megközelítés a további európai kezdeményezések számára. A kutatással foglalkozó köz- és magánszféra közötti partnerségekhez hasonlóan vannak olyan közös technológiai kezdeményezések is, amelyek az innovációra összpontosítanak.

4.13. Ugyancsak megoldást jelenthetnek az európai együttműködési mintaszerződések.

5. A vállalkozások tudatossága és hozzáállása

5.1. Egy erőteljes digitális gazdasághoz a szabályozási és gyakorlati rendelkezéseken kívül az is szükséges, hogy az európai vállalkozási környezetet nagyobb nyitottság jellemezze. Ez elsősorban a megfelelő tudatosság és hozzáállás kérdése, hogy proaktív módon reagáljunk a paradigmaváltásra.

5.2. Az egész világgazdaság mélyreható átalakuláson megy keresztül. Minden – nagy és kicsi – iparágat be kell vonni ebbe a folyamatba, és nem szabad szembeállítani egymással a meglévő iparágakat és a fiatalabb ágazatokat, nem szabad különbséget tenni „régi” és „új” között. Gyorsabban és hatékonyabban kell átalakítani az európai kulcskompetenciákat, és minden iparág számára lehetővé kell tenni, hogy részt vegyen a folyamatban.

5.3. Maga a folyamat jórészt alulról indul ki, tehát az üzleti szektor és a vállalatok ügye is. Az EGSZB felhívja a figyelmet azokra az értékes eszközökre, melyeket az Európai Bizottság előterjesztett (20) annak érdekében, hogy a piacok fogékonyabbak legyenek a proaktív kiigazításokra, ugyanakkor arra is rámutat, hogy az európai vállalkozói környezet nagy részében szemléletváltásra van szükség.

5.4. Az adatok érzékeny kérdésnek számítanak a vállalatoknál, és a jövőben egyre inkább annak fognak számítani. Csak csekély számú vállalat viszonyul kedvezően a nyílt hozzáférésű adatokhoz. Hasznos lenne, ha az Európai Bizottság összeállítana egy listát ezekről a pozitív példákról. Ezenfelül sok vállalat még mindig tévesen úgy hiszi, hogy a jelenlegi fejlett termelési szintjük a jövőben is garantálni fogja piaci helyzetüket.

5.5. Feltűnőek az USA és Európa közötti különbségek. Az európai műszaki hagyományok egy bezárkózó mentalitás felé mutatnak. A fejlett technológia és a rendkívül kifinomult adatkezelés döntő fontosságú a versenyelőny szempontjából. Az USA igen fejlett a vállalkozások és a fogyasztók közötti (B2C) kapcsolatok terén, és nyitottabb hozzáállást tanúsítanak a szabad hozzáféréssel kapcsolatban. Európa nagyon fejlett a magas színvonalú gyártás és a vállalkozások közötti kapcsolatok (B2B) terén, ugyanakkor a vállalatok továbbra is ellenőrzést akarnak gyakorolni saját adataik felett.

5.6. Komolyan fontolóra kell venni, hogy Európa ebben a pillanatban rendelkezik-e a nagy adathalmazok megfelelő kezeléséhez szükséges kapacitással. Másképpen fogalmazva, az uniós vállalatoknak szembe kell nézniük azzal a kihívással, hogy az USA-ban nagyrészt rendelkeznek az adatok üzleti hasznosításához szükséges kapacitással, ami azt jelenti, hogy az általuk kezelendő adatokat amerikai vállalatok szerverein tárolják, ideértve az új ötletek létrejöttéhez szükséges megfelelő algoritmusokat is (21).

5.7. Sürgősen változásokra van szükség. A legcélravezetőbb út elfogadni egy olyan stratégiát, amely a feldolgozóipar jelenlegi erősségeinek megőrzésére irányul, miközben fokozatosan megnyitja az utat az adatáramlás előtt. A változás nem mehet végbe egyik napról a másikra, csak kis lépésekben. Az európai gazdaságnak meg kell találnia a leghatékonyabb európai megoldást: nem az árral szemben kell úszni, hanem megfelelő módon változtatni kell (22).

5.8. Sok európai vállalatnak fel kell zárkóznia, és ehhez egyrészről képessé kell tenni őket arra, hogy adatokkal dolgozzanak, másrészről fejleszteni kell a feldolgozóipart. Bármilyen furcsán hangzik, számos vállalatnál a nagy adathalmazokkal kapcsolatos nyitottság és átláthatóság megteremtéséhez első lépésként meg kell változtatni a belső eljárásokat és a belső vállalati megközelítéseket.

5.9. Az egyik legfontosabb kérdést a rugalmas és könnyebben alkalmazkodó üzleti modellek jelentik, amelyek fokozatosan felváltják a vertikálisan integrált feldolgozóipari cégek hagyományos világát (23). Az ilyen üzleti modelleknek lehetővé kell tenniük a vállalatok számára, hogy hatékonyabban működjenek egy olyan környezetben, ahol egyre növekszik a termékek és a szolgáltatások száma, a feldolgozóipar pedig teljesen összeolvad a szolgáltatásokkal. A cégeknek néha el kell fogadniuk a veszteséget ahhoz, hogy végül nyereségesebbek legyenek.

5.10. Eszmecseréket kellene szervezni, hogy megvitassuk azt a feszültséget, amely az adatok vállalati identitásának megőrzése és a nemzetközi viszonylatban elengedhetetlenül szükséges innováció között feszül, illetve hogy megtaláljuk a leghatékonyabb módszereket egy nyitottabb üzleti hozzáállás kialakításához. Az Európai Bizottság sokat segíthet, ha „európaivá teszi” ezeket az eszmecseréket.

5.11. Ötletekre van szükség, hogy a Szilícium-völgy és a nagy amerikai egyetemek ellensúlyozásaképpen létrejöjjön néhány kiválósági központ.

5.12. Többek közt például erősíteni kellene a fejletlen európai tőkepiacot. A nagy adathalmazok dinamikus kezeléséhez nemcsak sikeres induló innovatív vállalkozásokra, hanem főként dinamikusan növekvő vállalkozásokra van szükség, amelyekből túl kevés van. Következésképpen elengedhetetlen egy dinamikusabb európai kockázatitőke-piac. A bevált gyakorlatokat – például az izraeli példát – követve fel kell tárni és adaptálni kell azokat az intézkedéseket, amelyek e piac fejlődésének fokozására és előmozdítására szolgálnak.

5.13. Az Egyesült Királyság élénk adatgeneráló gazdasággal rendelkezik. Az EGSZB úgy véli, hogy az európai és brit iparnak továbbra is szorosan együtt kell működnie az adatok átlátható és nyílt létrehozása terén.

6. Társadalom és munkaerőpiac

6.1. Az EGSZB-nek az Ipar 4.0 stratégia társadalomra és munkaerőpiacra gyakorolt hatásaival foglalkozó korábbi véleményeiben (24) megfogalmazott nézetek az adatok szabad áramlásának korában is fontosak. Ki kell emelni néhány szempontot.

6.2. Az adatok kialakulásának és terjesztésének dinamikája a társadalom és különösen az európai vállalkozások munkavállalói részéről teljes megértést kíván meg. Naprakész tájékoztatásra van szükség annak ösztönzéséhez, hogy a nagyközönség kellően ismerje a mélyreható átalakulási folyamatot, és el is fogadja azt. Ebben a szociális partnereknek is szerepet kell játszaniuk.

6.3. Az emberi tényező döntő jelentőségű. A szükséges változásokhoz minden szinten szociális párbeszédre van szükség, valamint programokat kell indítani, hogy felkészítsék a munkavállalókat és a fiatalokat az új körülményekre. Sokkal több adatelemzőre és adatokkal foglalkozó tudományos szakemberre van szükség.

6.4. Ez azt is jelenti, hogy új típusú szervezeteket kell létrehozni azoknak a társadalom minden rétegéből származó munkavállalóknak a képzésére és együttműködésére, akiknek kevesebb munkájuk lesz. A jelenlegi szociális rendszerek – néhány kivételtől eltekintve – nem alkalmazkodtak ezekhez a kihívásokhoz. A kivételek között említhetjük a finnországi „puffercégeket”, ahol a korábbi szellemi foglalkozású munkatársakat „közösségi munkában” (crowd working) alkalmazzák, és továbbra is biztosítják számukra a szociális ellátást. Mindenkiben tudatosulnia kell annak, hogy megváltoztak a munkavégzés körülményei.

6.5. A munkaerő-piaci fejlemények és a társadalmi befogadás szintén része a tágabb iparpolitikai elgondolásnak. A tanulmányok két álláspont között ingadoznak: egyrészről várhatóan akár 50 %-kal fog csökkenni a munkahelyek száma, főleg a szellemi foglalkozású munkavállalók körében, másrészről pedig a digitalizációnak és a korszerű feldolgozóiparnak köszönhetően 20 %-os növekedés várható az új munkahelyek tekintetében. Minden érintett félnek az átmenetre kell összpontosítania annak érdekében, hogy felszámoljuk az alkalmazkodás akadályait, és olyan eredményeket tegyünk lehetővé, amelyek új lehetőségeket teremtenek az emberek számára, főként a szolgáltatási ágazatban.

6.6. Minden ágazatban és minden országban, a munkaerő minden szintjén nagy jelentőséggel bír az oktatás és a munkahelyi képzés. Ez nem pusztán a műszaki területekre vonatkozik.

6.7. Az EGSZB rámutat, hogy az Európai Bizottság támogató szerepet tölthet be azzal, hogy mutatja az előre vezető utat és azonosítja a problémákat és a lehetőségeket. A vállalkozások, a szociális partnerek és a kormányok körében uniós szintű műhelytalálkozókat és eszmecseréket kell szervezni, ideértve a bevált gyakorlatok cseréjét is. A különféle európai kultúrák közepette meg kell találni és létre kell hozni a közös alapokat és a közös megközelítéseket.

Kelt Brüsszelben, 2017. július 5-én. az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke Georges DASSIS

(1) „Az európai adatgazdaság kiépítése” című közlemény, COM(2017) 9 final, 2017. január 10.. Lásd továbbá 14 állam- és kormányfő 2016. december 2-án kelt, az adatok szabad áramlásáról szóló motivációs levelét: Non-paper on the Free Flow of Data initiative [Informális dokumentum az adatok szabad áramlására vonatkozó kezdeményezésről].

(2) HL C 71., 2016.2.24., 65. o.

(3) „Az európai adatgazdaság kiépítése” című közlemény, COM(2017) 9 final, 2017. január 10..

(4) COM(2014) 442 final közlemény, 2014. július 2. Lásd még: HL C 242., 2015.7.23., 61. o.

(5) The Digital Transformation of Industry [Az ipar digitális átalakulása], Bundesverband der Deutschen Industrie, 2015.2.1.

(6) A GAFA a Google-t, az Apple-t, a Facebookot és az Amazont takarja, amelyek együttes összforgalma 468 milliárd USD-re rúg. A NATU a Netflix, az Airbnb, a Tesla és az Uber összefoglaló neve. A GAFA együttes piaci értéke jelenleg 2,3 billió USD. Ez majdnem megfelel a legerősebb ötven EURO STOXX vállalat piaci értékének, amely 2,9 billió EUR-t tesz ki. Ebből is kitűnik, hogy mekkora pénzügyi ereje és milyen hatalmas értékteremtő képessége van a nagy adathalmazokkal/platformokkal foglalkozó vállalkozásoknak.

(7) Az Európai Bizottság közleménye, COM(2017) 9 final, 2. oldal.

(8) Lásd továbbá 14 kormány 2016-ban kelt levelét ebben a témában: Non-paper on the Free Flow of Data initiative [Informális dokumentum az adatok szabad áramlására vonatkozó kezdeményezésről]. Vajon rossz előjel, hogy Nagy-Britannia kivételével egyetlen nagy ország sem írta alá a levelet?

(9) HL C 71., 2016.2.24., 65. o. és HL C 389., 2016.10.21., 50. o.

(10) Az FME-CWM, a technológiai ipar egy holland ágazati szövetsége azt ajánlja, hogy Hollandiában egy felső szintű miniszteri csoport koordinálja a digitalizációt (2017. március 16.).

(11) Az Európai Bizottság közleménye, COM(2017) 9 final, 5. oldal.

(12) Az Európai Bizottság közleménye, COM(2017) 9 final, 7. oldal.

(13) Általános adatvédelmi rendelet, 2016. május. Lásd az EGSZB álláspontját is: HL C 229., 2012.7.31., 90. o.

(14) Az Európai Bizottság közleménye, COM(2017) 9 final, 10. oldal.

(15) Lásd még: Orgalime’s comments on the upcoming European Commission initiative on „Building the EU Data Economy” [Az Orgalime észrevételei az uniós adatgazdaság kiépítésére irányuló európai bizottsági kezdeményezéshez] (2016. szeptember 21.), valamint DIGITALEUROPE’s Initial Views on Building the European Data Economy Communication [A DIGITALEUROPE előzetes véleménye az uniós adatgazdaság kiépítéséről szóló közlemény tárgyában] (2017. február 14.).

(16) Az Európai Bizottság közleménye, COM(2017) 9 final, 14. és 15. oldal.

(17) Az Európai Bizottság közleménye, COM(2017) 9 final, 12 oldal.

(18) A vallon régió tervezi egy ezzel kapcsolatos rendelet kiadását.

(19) Ez a kezdeményezés „egy köz- és magánszféra közötti partnerség keretében az Európai Bizottságot, az ipart és a kutatóintézeteket fogja össze annak érdekében, hogy együttműködjenek az adatokkal kapcsolatos kutatás és innováció terén, javítsák az adatokkal kapcsolatos közösségépítést, valamint megteremtsék az alapokat egy virágzó, adatközpontú európai gazdaság számára” (az Európai Bizottság és a Big Data Value Association közös nyilatkozata).

(20) Az Európai Bizottság közleménye, COM(2017) 9 final, 11–13. oldal.

(21) Remek példa erre, ha az autóipart – Európa gazdasági motorját – szembeállítjuk a Google-hoz hasonló teljesen új elképzelésekkel, amelyek nem autót, hanem az ügyfelekkel összekapcsolódva mobilitást és mobilitási csomagokat fognak értékesíteni.

(22) Lásd a német kormány Gazdasági és Energiaügyi Szövetségi Minisztériumának 2017. márciusi kiadványát: WHITE PAPER DIGITAL PLATFORMS – Digital regulatory policy for growth, innovation, competition and participation [Fehér könyv a digitális platformokról – Digitális szabályozási politika a növekedés, az innováció, a verseny és a részvétel érdekében].

(23) Az autóipar jövőbeli fejlődése tanulságos példaként szolgál: lásd az EGSZB 2017. február 22-i CCMI/148. sz. jelentését.

(24) HL C 13., 2016.1.15., 161. o.