A 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretet és a kiadási programokat létrehozó alap-jogiaktusok legnagyobb részét 2020-ban hagyták jóvá. 2020-ban elfogadták az EU által valaha finanszírozott legnagyobb ösztönző csomagot, az NGEU-t is. Ez az új kibővített költségvetés arra késztette a Bizottságot, hogy kiigazítsa és megerősítse kontroll- és ellenőrzési rendszerét.

Először is, a biztosított rugalmasság nem járt a kontrollok enyhítésével. Például a projektek végrehajtására, valamint a pályázatok és ajánlatok benyújtására vonatkozó határidők meghosszabbítása nem veszélyeztette a kontrollokat. A tagállamok kontrolleljárásaiban bevezetett módosított szabályok időben és terjedelemben korlátozottak voltak.

A Bizottság új eszközöket vezetett be, és rugalmasságot biztosított a Covid19-világjárvány okozta válság kezeléséhez, de a világjárvány új kihívásokat és kockázatokat is teremtett az uniós költségvetés számára.

A 2020. évi mentesítési eljárás keretében az Európai Parlament és a Tanács számos kérést is intézett a Bizottsághoz. A Bizottság egyetért azokkal a fő célkitűzésekkel, amelyeket ezek a kérések tükröznek:

2020 számos szempontból meghatározó jelentőségű év volt az uniós költségvetés számára. A Covid19-világjárvány kezdetén bevezetett költségvetési rugalmasságnak és eszközöknek köszönhetően uniós forrásokat használtak fel orvostechnikai felszerelések biztosítására, a kezelésekkel és oltóanyagokkal kapcsolatos kutatások támogatására, valamint munkahelyek és vállalkozások megmentésére. Az uniós költségvetés továbbra is finanszírozta horizontális prioritásait, különösen a zöld és digitális átállást. 2020-ban elfogadták az EU által valaha finanszírozott legnagyobb ösztönző csomagot, a NextGenerationEU-t (NGEU) is.

Az elért eredményeket illetően a Bizottság helyreállítási és rezilienciaépítési eredménytáblát hozott létre, amely bemutatja, hogyan halad a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz végrehajtása. Az eredménytábla a mérföldkövek és célok állapotára vonatkozó információkat jeleníti meg, és a közös mutatókról szóló rendszeres tagállami beszámolásnak köszönhetően uniós szinten összesített eredményeket tartalmaz. A Bizottság létrehozta az NGEU finanszírozására szolgáló zöldkötvény-kibocsátással kapcsolatos eredménytáblát is, hogy valós idejű áttekintést nyújtson a nyilvánosság számára azokról az éghajlatváltozással kapcsolatos intézkedésekről, amelyeket az NGEU zöldkötvényein keresztül bevont forrásokból finanszíroznak, és amelyek közül sokat a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközhöz rendeltek. Az eredménytábla lehetővé teszi a befektetők számára a befektetési lehetőségek elemzését és az NGEU zöldkötvényekből finanszírozott, folyamatban lévő intézkedések végrehajtásának nyomon követését.

A Bizottság tisztában van azzal is, hogy az NGEU-hoz kapcsolódó új hitelfelvételi és hitelnyújtási műveletei fokozták annak szükségességét, hogy kellő átláthatóságot biztosítsanak a nyilvánosság és a befektetők számára a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz eredményei és az EU pénzügyi kitettsége tekintetében.

Ezen túlmenően a Bizottság által a nemzeti hatóságoknak nyújtott támogatási képzési tevékenységek keretében az OLAF bemutatta a nemzeti hatóságoknak a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz csaláskockázati keretrendszerének koncepcióját. A tagállamokat arra is ösztönzik, hogy indítsanak célzott kockázatkezelési gyakorlatokat a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz végrehajtásához kapcsolódóan.

Emellett a Bizottság ellenőrzéseket fog végezni a mérföldkövekre és célokra vonatkozóan. Ellenőrizni fogja továbbá a tagállamok kontrollrendszereit annak megállapítása érdekében, hogy azok képesek-e megfelelően megelőzni, feltárni vagy korrigálni a csalást, a korrupciót, az összeférhetetlenséget és a kettős finanszírozást, valamint hogy történt-e, vagy történik-e súlyos kötelezettségszegés. Kétség esetén a Bizottság kockázatalapú ellenőrzéseket és kontrollokat is végezhet. Nem fogja ellenőrizni, hogy a tagállamoknál felmerült, a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközzel kapcsolatos tagállami kiadások megfelelnek-e az uniós és a nemzeti jognak (pl. közbeszerzési vagy állami támogatási szabályoknak). Adott esetben az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF), az Európai Számvevőszék és az Európai Ügyészség gyakorolja saját hatásköreit.

·finanszírozási vagy hitelmegállapodásból eredő kötelezettségek súlyos megszegését észleli (ideértve a kettős finanszírozást is), vagy

A nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek értékelésekor a Bizottság ellenőrzi, hogy a tagállamok olyan belső kontrollrendszereket vezettek-e be, amelyek megfelelően kezelik az összes releváns kockázatot, különösen az összeférhetetlenséggel, a csalással, a korrupcióval és a kettős finanszírozással kapcsolatos kockázatokat. Amennyiben a kontrollrendszerekben hiányosságokat tárnak fel, e hiányosságok orvoslására konkrét mérföldkövek határozhatók meg, amelyek teljesítése a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében történő kifizetések előfeltétele (az előfinanszírozás kivételével). A Bizottság beavatkozhat, ha a tagállamok nem teljesítik a kontrollal kapcsolatos saját kötelezettségeiket. A Bizottságnak jogában áll visszakövetelni a finanszírozást, ha:

A Bizottság továbbra is tájékoztatni fogja az Európai Parlamentet az általa végzett ellenőrzésekről és kontrollokról, többek között az NGEU-val kapcsolatban is.

2021-ben a Bizottság rendeletjavaslatot is előterjesztett a belső piaci verseny külföldi támogatások által okozott torzulásának kezelése érdekében.

Annak biztosítása érdekében, hogy az uniós vállalkozásokat ne sújtsa a tisztességtelen verseny, az EU közbeszerzési szabályokat is kidolgozott annak biztosítása érdekében, hogy a közbeszerzési szerződéseket átlátható, megkülönböztetésmentes és versenyalapú pályázati eljárások keretében ítéljék oda. Emellett a nemzetközi közbeszerzési eszköznek az Európai Parlament és a Tanács (a társjogalkotók) általi elfogadását követően lehetővé kell tennie a Bizottság számára, hogy olyan határozatot hozzon, amely megnehezíti az uniós közbeszerzési szerződések elnyerését azon nem uniós országok ajánlattevői számára, amelyek nem ugyanazokat a szabályokat alkalmazzák.

Azon tagállamok esetében, amelyek nem vesznek részt az Európai Ügyészségben, továbbra is érvényben marad az EU pénzügyi érdekeit sértő csalás elleni küzdelem jelenlegi kerete. Az OLAF – amelyet a közelmúltban felülvizsgált rendelete is megerősít – valamennyi tagállamban folytatni fogja közigazgatási vizsgálatait, és ugyanúgy együttműködik a nemzeti hatóságokkal, mint korábban.

Az EU többszintű (uniós, nemzeti, regionális) irányítási és kontrollrendszert dolgozott ki, amely biztosítja költségvetésének védelmét. Az EU-nak nemcsak meg kell védenie költségvetését, hanem azt is biztosítania kell, hogy a pénzeszközök jogos kedvezményezettjei védelemben részesüljenek, és ne keltse azt a benyomást, hogy a csalás vagy a korrupció büntetlenül maradhat.

A Bizottság nemcsak a személyzet létszámát illetően növeli kapacitását, hanem az ellenőrzés minőségét is javítja. A kutatási és innovációs politika területén például a Bizottság tájékoztató kampányokat és intenzív képzéseket indított az ellenőrök számára; javította a külső könyvvizsgáló társaságokkal kötött új keretszerződésben szereplő feladatmeghatározást; és közös ellenőrző látogatásokat tett mind a Bizottság ellenőrzési szolgálatai, mind a külső könyvvizsgáló társaságok részvételével.

Az elkövetkezendő években folyósítandó források megnövekedett összege miatt a Bizottságon belül további kontroll- és ellenőrzési kapacitásra van szükség. Ezzel összefüggésben mintegy 190 teljes munkaidő egyenértéknek (FTE) megfelelő alkalmazottat vesznek fel az NGEU-val kapcsolatos feladatokra, beleértve a kontrollt és az ellenőrzést is, és további 94 teljes munkaidő egyenértéknek megfelelő alkalmazottat csoportosítottak át ezekre a feladatokra a Bizottság más szervezeti egységeiből.

Szükség esetén a Bizottság megelőző intézkedéseket (például a kifizetések megszakítása, felfüggesztése és csökkentése) és korrekciós intézkedéseket is alkalmazhat (nettó pénzügyi korrekciók formájában). Amennyiben a megfelelőségi eljárások keretében súlyos hiányosságokat tárnak fel, a Bizottság felkérheti a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki és hajtsanak végre korrekciós intézkedéseket tartalmazó cselekvési terveket és egy egyértelmű ütemtervet.

A KAP új jogszabályi keretére tekintettel a Bizottság strukturált párbeszédet is kezdeményezett a tagállamokkal. Ez magában foglalja azokat a leveleket, találkozókat és ajánlásokat, amelyek segítik őket KAP-stratégiai terveik elkészítésében.

A feltételrendszerről szóló rendelet lehetővé teszi az EU számára, hogy intézkedéseket hozzon (pl. a kifizetések felfüggesztése vagy pénzügyi korrekciók) az uniós költségvetés védelme érdekében, ugyanakkor biztosítsa, hogy az uniós források végső kedvezményezettjei továbbra is közvetlenül az érintett tagállamoktól kapják kifizetéseiket.

2021 márciusában Magyarország és Lengyelország megtámadta a feltételrendszerről szóló rendeletet az Európai Unió Bírósága (EUB) előtt. Az EUB 2022. február 16-án elutasította kereseteiket, és megerősítette a feltételrendszerről szóló rendelet érvényességét. A Bizottság 2022. március 2-án iránymutatásokat tett közzé a rendelet alkalmazásáról, amelyek figyelembe veszik az EUB ítéletét.

A Bizottság 2022. április 27-én írásbeli értesítést küldött Magyarországnak. Ez az első lépés a feltételrendszerről szóló rendeletben meghatározott eljárás során, amelynek célja az uniós költségvetés védelme az érintett tagállam számára hatékony korrekciós intézkedések előírásával, vagy pedig a Tanács intézkedéseinek elfogadásával.

A feltételrendszerről szóló rendelet kiegészíti az uniós jogszabályok által a költségvetés védelme érdekében létrehozott egyéb eszközöket és eljárásokat. Ezek közé tartoznak az OLAF által végzett vizsgálatok, ellenőrzések és auditok, valamint pénzügyi korrekciók.

Ezen egyéb eszközök és eljárások mellett a költségvetési rendelet kötelezettségeket és mechanizmusokat is tartalmaz annak biztosítására, hogy a külső fellépések területére irányuló uniós források ne jussanak el olyan szervezetekhez vagy személyekhez, amelyek megsértik a jogállamiságot és a demokratikus elveket.

A jogállamiság és az emberi jogok tiszteletben tartása a kedvezményezett országokban az EU alapvető értékeivel együtt a külső finanszírozással, többek között a Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköz – Globális Európa elnevezésű eszközzel (NDICI-GE) és az Előcsatlakozási Támogatási Eszközzel (IPA III) kapcsolatos alap-jogiaktusokban is szerepel. Az NDICI-GE kizár az uniós finanszírozásból minden olyan fellépést vagy intézkedést, amely az emberi jogok megsértéséhez vezethet a partnerországokban. Az IPA III keretében a Bizottság megvizsgálja az alapvető jogok jelenlegi garanciáit a kedvezményezett országban, hogy dönthessen a nyújtandó támogatásról.

Mindkét eszköz lehetővé teszi a támogatás módosítását a demokratikus elveknek, az emberi jogoknak vagy a jogállamiságnak való megfelelés biztosítása érdekében.

Végül, a Bizottság a pénzeszközöket az uniós korlátozó intézkedésekkel (szankciókkal) összhangban és azok alkalmazásával ítéli oda.

5.A Bizottság arra irányuló javaslatai, hogy a költségvetési rendelet célzott kiigazítása révén erősítsék meg az uniós források monitoringjának, kontrolljának és ellenőrzésének digitalizációját

A 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret és az NGEU tekintetében a Bizottság javaslatokat terjesztett elő az uniós finanszírozás kedvezményezettjeire vonatkozó adatok minőségének és interoperabilitásának javítására, amennyiben a költségvetést megosztott irányítás és a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében hajtják végre.

A társjogalkotók elfogadták a Bizottság arra irányuló javaslatát, hogy írják elő a tagállamok számára az uniós finanszírozás kedvezményezettjeire és e kedvezményezettek tényleges tulajdonosaira vonatkozó adatok rögzítését és tárolását. A KAP esetében a tagállamok adott esetben adatokat gyűjtenek azokról a csoportokról, amelyekhez a kedvezményezettek tartoznak.

A Bizottság a költségvetési rendelet célzott kiigazítását kívánja felhasználni a források felhasználása nyomon követésének és átláthatóságának további javítása érdekében. A Bizottság azt javasolta, hogy az uniós költségvetést végrehajtó tagállamok (és más szervezetek) évente legalább egyszer küldjék meg a Bizottságnak az uniós finanszírozás kedvezményezettjeire vonatkozó információkat a tagállamuk (vagy más szervezetek esetében a felelősségi körükbe tartozó területek) tekintetében. A Bizottság ezeket az információkat kiegészítené a közvetlen irányításra vonatkozóan rendelkezésére álló adatokkal, és feladata lenne, hogy az információkat összegyűjtse, központosítsa és közzétegye egy, az összes irányítási módot tartalmazó weboldalon létrehozott adatbázisban. Az így létrejövő egységes honlap a jelenleg közvetlen irányításra használt pénzügyi átláthatósági rendszernek a továbbfejlesztett változata lenne.

A költségvetési rendelet célzott kiigazítása továbbá lehetőséget nyújt az uniós költségvetés szabálytalanságokkal, csalással, korrupcióval és összeférhetetlenséggel szembeni további védelmére.

-Először is, a Bizottság azt javasolta, hogy tegyék kötelezővé az adatbányászatra és a kockázatértékelésre szolgáló egységes integrált informatikai rendszer használatát. Ez az informatikai rendszer lehetővé teszi a szabálytalanságoknak, csalásnak, korrupciónak és összeférhetetlenségnek kitett intézkedések, szerződések és kedvezményezettek azonosítását. A Bizottság kifejlesztette és biztosította ezt az Arachne néven ismert informatikai eszközt az uniós költségvetést megosztott irányítás és a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében végrehajtó tagállamok számára. Az Arachne használata jelenleg önkéntes. A kohéziós politika területén már most is széles körben alkalmazzák, és a mezőgazdasági kiadásokra vonatkozóan a bevezetése folyamatban van, de használatának kötelezővé tétele fontos előrelépés lenne.

-Másodszor, a Bizottság a korai felismerési és kizárási rendszer alkalmazási körének kiterjesztését és hatékonyságának javítását is javasolja. Ez a rendszer a csalárd vagy megbízhatatlan gazdasági szereplőkkel szembeni védelmet szolgáló intézkedéseket tartalmaz. A korai felismerési és kizárási rendszer lehetővé teszi az engedélyezésre jogosult tisztviselők számára, hogy a csalárd vagy megbízhatatlan gazdasági szereplőket már korai szakaszban felismerjék és adott esetben feketelistára tegyék (kizárják) őket. A Bizottság azt javasolta, hogy a korai felismerési és kizárási rendszert célzottabban alkalmazzák mind a megosztott irányítás alá tartozó, mind a közvetlen irányítás alá tartozó pénzeszközökre, amennyiben a forrásokat pénzügyi hozzájárulásként folyósítják a tagállamoknak, például a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében (azaz a Bizottság a legsúlyosabb kizárási okok alapján léphetne fel). A cél annak biztosítása is, hogy az uniós szinten hozott kizáró határozatokat nemzeti szinten hajtsák végre a megosztott irányítás keretében. A Bizottság azt is javasolta, hogy a kizárt elsődleges szervezetek kapcsolt jogalanyait és/vagy tényleges tulajdonosait kizárják a közbeszerzési pályázatokból és végső soron az uniós finanszírozásból.

-Harmadszor, a költségvetési rendelet javasolt kiigazítása – amennyiben azt a társjogalkotók jóváhagyják – növelni fogja a kontrollok és ellenőrzések hatékonyságát és minőségét a digitalizáció és az olyan kialakulóban lévő technológiák segítségével, mint a gépi tanulás, a robotikai folyamatautomatizálás és a mesterséges intelligencia. Ez viszont hozzájárul az uniós források megfelelő felhasználásának további biztosításához, miközben csökkenti az ellenőrzések és kontrollok költségeit.

6.Az uniós költségvetés teljesítménye

Amint azt a 2021. június 8-i közleményében ( COM(2021) 366 ) hangsúlyozta, a Bizottság a legnagyobb jelentőséget az uniós kiadások hatékonysága maximalizálásának tulajdonítja, és elkötelezett amellett, hogy továbbra is biztosítsa, hogy az uniós kiadások eredményesek legyenek, és hogy ezek az eredmények segítsék az EU-t célkitűzéseinek elérésében.