HU    HU HU 
 
HU 1   HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 28.10.2009 
SEC(2009) 1433 végleges 
  
 
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM, 
 
amely a következ ő dokumentumot kíséri: 
A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPA I PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, A 
GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁ GNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK 
  
az állatjólléti címkézésre, valamint az állato k védelmével és az á llatjólléttel foglalkozó 
referenciaközpontok európai hálózatá nak létrehozására irányuló lehet őségekről 
  
 
A HATÁSVIZSGÁLATRÓL SZÓLÓ JELENTÉS ÖSSZEFOGLALÁSA 
{COM(2009) 584 végleges} 
{SEC(2009) 1432} 
 
HU 2   HU ELŐZMÉNYEK  
2006-ban elfogadták az állatok védelmér ől és jóllétér ől szóló, a 2006–2010 id őszakra 
vonatkozó közösségi cselekvési tervet. E tervben nagy hangsúl yt kap a fogyasztók 
tájékoztatása egy az állatok jóllétér ől szóló, átfogó kommunikációs  stratégia és egy európai 
állatjólléti központ tervezett létrehoz ása részeként. 
2005 és 2006 során három Eurobarometer felmér ést végeztek az állatjó lléttel kapcsolatban. 
Az eredmények azt mutatták, hogy a közvélemény er ősen támogatja az állatjólléti 
követelményeknek az élelmiszerel őállítás során történ ő betartásáról tájékoztató címke vagy 
logó bevezetését.  
Az Egészség- és Fogyasztóügyi F őigazgatóság 2006 decemberében közzétette a többek között 
az állatvédelmi címkézésr ől szóló „Labelling: competitiveness, consumer information and 
better regulation for the EU1” (Címkézés: versenyképesség, a f ogyasztók tájékoztatása és jobb 
szabályozás az EU-ban) témában folytatott konzultáció eredményeinek összefoglalását . A 
konzultációban részt vev ők túlnyomó többsége úgy gondolja, hogy az élelmiszerel őállítás 
folyamán biztosított állatjólléti feltételek  fontosak a fogyasztók számára, a termel ők és 
kereskedők számára pedig marketinglehet őséget jelenthetnek.  
2007 májusában a Miniszterek Tanácsa követk eztetéseket fogado tt el az állatjólléti 
címkézésr ől2, és felkérte a Bizottság ot, hogy tegyen közzé egy je lentést a témában, amely 
lehetővé teszi annak részletes megvitatását. 
A cselekvési terv és a felmérések al apján az Egészség- és Fogyasztóügyi F őigazgatóság – a 
vita előbbre vitele érdekében – megkezdte az ál latjólléti címkézésre és egy állatjólléti 
referenciaközpont-hálózat lé trehozására vonatkozó, különböz ő jogalkotási és nem jogalkotási 
lehetőségek feltárását Egyik kezdeményezés sem t űzte ki célul azonban az állatjólléti 
előírások szigorítását. A címkézési kezdemé nyezés célja a fogyasz tók állatjólléttel 
kapcsolatos tájékozottságának növelése, például a címkéken elhelyezett információ által, a 
referenciaközpontokra vonatkozó javaslat célja pedig az elfoga dott állatjólléti el őírások 
harmonizálása és a legjobb gyakorlatok megosztás ának és alkalmazás ának ösztönzése az 
állatjólléti rendszerekb en. Jelentése elkészítéséhez az  Egészség- és Fogyasztóügyi 
Főigazgatóság tanulmányt készíttetett az állatjól léttel kapcsolatos információ állati eredet ű 
termékeken történ ő elhelyezésére illetve egy közösségi állatvédelmi és állatjólléti 
referenciaközpont-hálózat lé trehozására irányuló különböz ő lehet őségek 
megvalósíthatóságának felmérésére. A tanulmányt a Civic Consulting  végezte, az 
élelmiszerlánc-értékel ő konzorciumhoz tartozó Agra CEAS Consulting  segítségével.  
A tanulmány arra a következtetésre ju tott, hogy a fogyasztók szempontjából a f ő probléma az, 
hogy az élelmiszeripari termékekr ől hiányoznak az állatjólléti el őírások betartására vonatkozó 
információk. A tanulmány végzése során a tanácsadók a piaci információ hiányának különböző okait tárták fel, többek között az alábbiakat:  
– az állatjólléti el őírások terén a címkézésre vona tkozóan nem létezik harmonizált 
rendszer; 
                                                
 
1 http://ec.europa.eu/food/food/la bellingnutrition/betterregulation/co mpetitiveness_ consumer_info.pdf . 
2 http://www.consilium.europa.eu/ueDocs/c ms_Data/docs/pressDat a/en/agricult/93986.pdf . 
 
HU 3   HU – nehézségek tapasztalhatók a fogyasztók tájékoztatásában az egyes termékekre 
vonatkozó állatvédelmi el őírások közötti különbségekr ől; illetve 
– az állatjólléti címkézés te rén Európa-szerte különböz ő rendszerek alakultak ki, 
amelyek a termékek között kül önbségeket, a piaci szerepl ők versenyfeltételeiben 
pedig egyenl őtlenségeket a teremtettek. 
Az érintett felekkel a küls ő szerződő fél által megvalósított tanulmány keretében folytatott 
konzutáció megállapításait figyelembe véve a Bi zottság jelentésében feltárja a jelenlegi 
elégtelen fogyasztói tájékoztatás és egységes piacon mutatkozó egyenl őtlenségek 
orvoslásának szakpolitikai lehet őségeit, ideértve egy önkéntes vagy kötelez ő jellegű 
állatjólléti címkézési rendszer  bevezetésének lehet őségét, valamint az állatok védelmével és 
az állatjólléttel foglalkozó re ferenciaközpontok európai háló zatának létrehozását az 
állatjólléttel kapcsolatos legjobb gyakorlatok megosztása érdekében. Ebben a szakaszban a 
jelentés nem körvonalaz intézked ésekre irányuló, már elfoga dott kötelezettsé gvállalásokat, 
csupán megvizsgálja a különböz ő lehetőségeket, amelyek a cselekvési terv célkit űzéseinek 
megvalósítását szolgálhatják. 
A jelentésben megfogalmazottak szerint a hatásvizsgálat elemzi az állatjólléttel kapcsolatos 
hatékonyabb kommunikációról szól ó stratégiai irányvonalak kial akítását és az állatjólléttel 
foglalkozó referenciaközpontok há lózatának létrehozását. A 2009 őszére tervezett jelentés 
nem tartalmaz végleges jogalkotási javaslatokat — ezeket szükség esetén kés őbb fogják 
előterjeszteni a rájuk vonatkozó külön  hatásvizsgálat okkal együtt. 
Mivel a jelentés különböz ő területekkel foglalkozik, a hatásvizsg álatot két részre  osztották: az 
első az állati termékekkel kapc solatos állatjóllétre  vonatkozó jobb fogya sztói tájékoztatás 
különböző lehetőségeinek hatásaira összpontosít, a másik pedig egy referenciaközpont-
hálózat létrehozásának hatásait tárja fel. 
I RÉSZ : ÁLLATJÓLLÉTI CÍMKÉZÉS  
Az Egészség- és Fogyasztóügyi F őigazgatóság megvizsgálja egyrészt egy állatjólléti 
címkézési rendszer létrehozásának lehet őségét a fogyasztók jólléti el őírásokkal és létez ő 
jólléti rendszerekkel kapcsolatos jobb tájéko ztatása céljából, másrészt pedig a bels ő piac 
harmonizálásának lehet őségét annak elkerülése vége tt, hogy az egymástól nagyon elér ő jólléti 
előírásokat ne egy és ugyanazon “jóllét” gy űjtőnév alatt alkalmazzák. E kezdeményezésnek 
nem célja a közösségi jogszabályokban meghatá rozott minimumkövetelmények szigorítása 
vagy a létez ő jogszabályi el őírásoknak történ ő megfelelés javítása. 
A hatásvizsgálat az állatjólléti címk ézésnek a jelentésben felvázolt lehet őségeire összpontosít, 
szemléltetve az egyes lehet őségeknek az érdekelt felekre gyakorolt valószín ű hatásait. A 
szakpolitika kialakításának e korai szakaszában a hatásvizsgálat egyel őre kvalitatív jelleg ű, 
azonban ahol lehetséges, a potenciális hatá sok kvantitatív becslése is szerepel.  
A kötelez ő címkézéssel kapcsolatban számos lehet őség felmerült: 
– az állati termékek el őállítása során alkalmazott jólléti el őírások kötelez ő feltüntetése 
a címkén,  
– azon gazdálkodási rendszer kötelez ő feltüntetése a címkén, amelyben az állati 
eredetű terméket el őállították, és  
 
HU 4   HU – az uniós minimumkövetelményeknek vagy azzal egyenérték ű követelményeknek 
való megfelelés kötelez ő feltüntetése a címkén.  
A hatásvizsgálat önkéntesen alkalmazható lehet őségeket is számításb a vesz, beleértve : 
– követelmények meghatározását az álla tjóllétre vonatkozó állítások önkéntes 
alkalmazására;  
– önkéntes alapon alkalmazható közösségi álla tjólléti címke létre hozását, amelyet a 
feltételeknek megfelel ő minden gazdasági szerepl ő használhat;  
– állatjólléti címkézésre és min őségi rendszerekre vonatkozó iránymutatások 
kidolgozását. 
Ez a hatásvizsgálat nem jut ugyan végleges  következtetésre az állatjólléti címkézés 
lehetőségeiről, de azonosítja az ebben a szakaszban  leginkább megvalósíthatónak ítélt 
különböző jogalkotási és nem jogalkotási lehet őségeket (harmonizált követelmények az 
állatjóllétre vonatkozó önkéntes ál lítások tekintetében és/vagy közösségi állatjólléti címke). A 
jelentés és a hatásvizsgálat  egymást kiegészítve remélhet őleg elősegíti a téma részletes 
intézményközi megvitatását annak eldöntésére,  hogy szükség van-e további európai uniós 
szintű fellépésre.  
II. RÉSZ : AZ ÁLLATOK VÉDELMÉVEL ÉS AZ ÁLLATJÓLLÉTTEL FOGLALKOZÓ 
REFERENCIAKÖZPONTOK EURÓPAI HÁLÓZATA  
A hatásvizsgálat második részének a célja az á llatok védelmével és az állatjólléttel foglalkozó 
referenciaközpontok európai hálóza tának létrehozására irányuló különböz ő lehetőségek 
feltárása és felmérése. 
A közösségi központi referencia központ kialakításának lehet őségeit a következ őkben 
felsorolt, a konzultáció során felmerült aggályokra tekintette l vették fontolóra: 
– a harmonizált állatjólléti el őírások, illetve magasabb szint ű állatjólléti 
követelményekre vonatkozó mutatók hiánya; 
– a legjobb gyakorlatok megosztását lehet ővé tevő létező források koordinációjának 
hiánya;  
– egy uniós szint ű független információfo rrás igénye; illetve  
– a tevékenységek felesleges me gduplázódása az uniós szint ű koordináció hiánya 
miatt. 
Ezt figyelembe véve a Bizottság megvitatja azokat a lehet őségeket, amelyekt ől a meglév ő 
források nagyobb fokú koordinációját reméli a jöv őbeli igények azonosítása során, és 
amelyek az állatvédelem és állatjóllét e gységesebb és összehangoltabb megközelítését 
biztosítják valamennyi bizottsá gi szakpolitikai területen.  
A hatásvizsgálat a következ ő főbb szakpolitikai lehet őségeket tárgyalja:  
– a jelenlegi helyzet fenntar tása (status quo opció)  
 
HU 5   HU – egy centralizált megközelítés különböz ő lehetőségei, 
– egy decentralizált megközelítés különböz ő lehetőségei, 
– feladatspecifikus stratégia a centralizált és decentralizált elemek meghatározására. 
Noha a hatásvizsgálat ebben a szakaszban nem részesít el őnyben egyetlen lehet őséget sem, 
mégis arra a következtetésre jut, hogy a leginkább megvalósítható megoldás az lenne, ha az 
uniós fellépések ezen a területen centralizált  és decentralizált elemeken alapuló, vegyes 
megközelítés formájában történnének.   
A JÖVŐBELI LEHETSÉGES JAVASLATOK ÉRTÉKELÉSE  
A különböz ő szakpolitikai lehet őségek hatásai értékelésének ez az els ő lépése: az e vita 
eredményeképp szület ő bármely határozott politikai dönté s további, annak költségvetési 
szempontból történ ő megvalósíthatósága és költség ei jobb felmérésére irányuló 
hatásvizsgálatok függvényében hozható me g. Az alábbiakra vonatkozóan fognak 
bizonyítékokat gy űjteni: a fogyasztók állatjólléttel kapcso latos információk iránti igényei, az 
állatjólléti címkézés kritériu mait meghatározó harmonizált közösségi keret hiányából 
következő versenytorzulás, valamint azon termel ők piaci lehet őségei, akik magasabb szint ű 
állatjólléti követelményeket alkalmaznának, mint  a közösségi jogszabályok által megkívántak. 
Egy jövőbeli címkézési rendszerre vonatkozó bárm ely javaslat értékelése a következ ő 
kritériumok alapján történik majd:  
– a különböz ő szakpolitikai lehet őségek milyen mértékben teszik lehet ővé egy, az 
állatjóllét szintjének érté kelésére szolgáló, szilár d tudományos alapra és 
referenciaértékekre épül ő címkézési rendszer kialakítását, 
– a különböz ő szakpolitikai lehet őségek milyen mértékben teszik lehet ővé a 
felügyeletet/ellen őrzést és tanúsítást a független tanúsító szervek által,  
– a különböz ő szakpolitikai lehet őségek milyen mértékben segítik a verseny 
torzulásának elkerülését, 
– a különböz ő szakpolitikai lehet őségek milyen mértékben jelentenek megbízható, 
felhasználóbarát és átlá tható eszközt a jólléti el őírásokról történ ő tájékoztatáshoz és 
teszik lehet ővé a fogyasztók számára, hogy kell ő tájékozottsággal tudjanak 
választani, és 
– harmadik országokbeli kereskedelmi pa rtnerekkel szemben vállalt nemzetközi 
kötelezettségekkel va ló összeegyeztethet őség. 
Az állatok védelmével és az állatjólléttel f oglalkozó referenciaközpon tok európai hálózata 
létrehozásának lehet őségeit illet ően az értékelés a következ ő elveken alapul: 
– az állatok védelmével és az állatjóllétte l foglalkozó referenciaközpontok európai 
hálózatának ki kell egészítenie más közö sségi szervek tevékenységeit, és nem 
eredményezhet azokkal párhuzamos tevékenységet, 
– tevékenységének az állatok felhasználása minden területét le kell fednie, és  
 
HU 6   HU – külső érdekektől független központként kell m űködnie. 
A legjelent ősebb hatások várhatóan a társadalmi és  gazdasági hatások lesznek, például a 
fogyasztók tájékozottságát, a verseny to rzulását, a fogyasztói árakat, a termel ők költségeit, a 
meglévő rendszereket, valamint az EU-n belüli és kívüli kereskedelmet érint ő hatások. Az 
adminisztratív terhekre, a kis- és középváll alkozásokra és a környezetr e gyakorolt hatásokat, 
valamint a jólléti kritériumok bevezetésének a termékmin őségre vonatkozó, meglév ő vagy 
jövőbeli címkézési rendszereire (pl. biogazd álkodás) gyakorolt ha tását is megfelel ően 
figyelembe kell venni.  
Ezeket a hatásokat a Welfar e Quality (állatjóllét min ősége) projekt és egy, a lehetséges 
társadalmi, gazdasági és kör nyezeti hatásokat tovább elemz ő külső tanulmány eredményeit 
felhasználva fogják értékelni. További fogya sztói kutatásra (Eurobarometer) is sor kerül 
annak megállapítása érdekében, hogy a fogyasztók korábbi felmérések során tett kijelentései 
(pl. fizetésre való hajlandóság, stb.) tová bbra is érvényes-e, vagy már más tényez ők 
befolyásolják-e vásárlási szokásaikat.