A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK AZ EBB KÜLSŐ HITELEZÉSI MANDÁTUMÁNAK KERETÉBEN 2010-BEN VÉGREHAJTOTT MŰVELETEKRŐL /* COM/2012/036 final */





A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK AZ EBB KÜLSŐ HITELEZÉSI MANDÁTUMÁNAK KERETÉBEN 2010-BEN VÉGREHAJTOTT MŰVELETEKRŐL TARTALOMJEGYZÉK 1........... BEVEZETÉS................................................................................................................. 2 2........... FINANSZÍROZÁSI MŰVELETEK.............................................................................. 3 2.1........ A határozatban foglalt térségekben nyújtott EBB-finanszírozás volumenének áttekintése... 3 2.2........ Hozzájárulás az EU politikai célkitűzéseihez..................................................................... 6 2.3........ Ágazatonkénti lebontás................................................................................................... 9 2.4........ Az EBB-műveletek hatása és hozzáadott értéke............................................................ 11 3........... EGYÜTTMŰKÖDÉS A BIZOTTSÁGGAL................................................................ 12 4........... EGYÜTTMŰKÖDÉS A NEMZETKÖZI PÉNZÜGYI INTÉZMÉNYEKKEL........... 13 1. BEVEZETÉS A 2009. július 13-i 633/2009/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (a továbbiakban: „határozat” vagy „mandátum”) értelmében a Bizottságnak az EBB éves jelentései alapján évente jelentést kell tennie az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az EBB által a határozatban foglalt garancianyújtás mellett végrehajtott finanszírozási műveletekről. Az EBB a mandátumban foglalt Európai Unión kívüli térségekben, alapokmányának 16. cikke értelmében hiteleket és hitelgaranciákat nyújt uniós garancia fedezete mellett (mandátum szerinti műveletek) vagy saját kockázatára (saját kockázatú műveletek). E jelentés áttekintést nyújt az EBB 2010-ben végrehajtott, mandátum szerinti finanszírozási műveleteiről, valamint összefoglalja az EBB saját kockázatú műveleteit. Az afrikai, karibi és csendes-óceáni országok (AKCS-országok) területén, valamint a tengeren túli országokban és területeken (TOT) végrehajtott EBB-műveletek összegzése külön éves jelentés tárgyát képezi. A jelentés a 2010. év kapcsán két fontos tendenciát emel ki: a válságkezelés részeként a tartós hitelezés biztosításának szükségességét, valamint az éghajlatváltozás hatásaival kapcsolatos finanszírozási műveletek kiterjesztését. A globális válsághelyzet a csatlakozás előtt álló országokat és a keleti szomszédos országokat, valamint Oroszországot sújtotta a leginkább, ami 2009-ben az említett térségek reálgazdaságának 4,5 %-os, illetve 8 %-os zsugorodásában mutatkozott meg. A csatlakozás előtt álló országokban az EBB az összesített GDP több mint fél százalékpontjának megfelelő hozzájárulása, valamint a térséget sújtó hitelmegszorítások elhárítására irányuló intézkedései által megerősítette vezető szerepét. Ennek megfelelően 2009-ben megkétszereződött a kkv-k számára biztosított hitelezés mértéke az érintett térségben. A válságból történő kilábalás során a fent említett ösztönzők teljes mértékben megszűntek, így a régió számára biztosított hitelezés ismét a válság előtti szinten van. A gazdasági válság elhárítását célzó intézkedések végrehajtására többek között más nemzetközi pénzügyi szervezetekkel együttműködésben, a közép- és kelet-európai bankszektor és reálgazdaságnak nyújtott hitelek előmozdítására irányuló közös cselekvési terv keretében került sor. Míg a magánszektornak nyújtott hitelállomány bővülésének mértéke a csatlakozás előtt álló, valamint az ázsiai és latin-amerikai országokban teljesen visszaállt, a mediterrán térségben, a keleti szomszédos országokban, valamint Dél-Afrikában továbbra sem éri el a válság előtti szintet. Az EBB-re ezekben a régiókban tehát fontos, anticiklikus szerep is hárult. A 2010. évet jellemző másik lényeges trend az éghajlatváltozás hatásainak elhárítására irányuló EBB-tevékenységek jelentős kiterjesztése volt, melyhez a bank elsősorban saját kockázatú eszközöket vett igénybe. Az EBB összesen 1,6 milliárd EUR értékű beruházást eszközölt fenntartható energetikai és közlekedési projektekbe. Az említett összeg több mint háromnegyedének befektetésére Ázsiában, Latin-Amerikában és a keleti szomszédos országokban került sor, mely térségek energiahatékonysága a mandátumban foglalt térségek közül a legalacsonyabb. Ezen intézkedések, valamint a mediterrán térséget érintő, az európai energiabiztonság támogatását szolgáló energetikai beruházások mértékének növekedése teljes mértékben ellensúlyozták az anticiklikus beruházások 2009-ben végbement megszűnését. Ennek keretében a Bizottság és az EBB közötti együttműködés 2010-ben tovább erősödött, elsősorban a mandátum félidős értékelése, valamint a hitelek és támogatások ötvözésére szolgáló különféle mechanizmusok kapcsán. A 2011. év során, elsősorban az arab tavasz eseményeire adott válaszul több kulcsfontosságú, uniós szintű kezdeményezés is indult, így például az EBB hitelkeretének a mediterrán térség számára biztosított uniós garanciák nyújtása mellett történő megnövelése, a G8-csoport által kezdeményezett deauville-i partnerség létrehozása, valamint a dél-mediterrán térséggel foglalkozó uniós munkacsoport felállítása. A fenti kezdeményezésekhez biztosított EBB-hozzájárulás értékelése a következő évre vonatkozó jelentés tárgyát képezi majd. Az említett tevékenységekre vonatkozó – projekt-, ágazati, országos és regionális szintű – részletes információkat és statisztikai táblázatokat a mellékelt szolgálati munkadokumentum tartalmazza[1]. Ebben a jelentésben a táblázatokra való hivatkozás eltérő utalás hiányában a szolgálati munkadokumentumra vonatkozik. Az EBB külső mandátumának félidős értékelését követően a Bizottság 2010 áprilisában új határozatra irányuló javaslatot terjesztett az Európai Parlament és a Tanács elé, mely 2011. október 25-én elfogadásra került (1080/2011/EU határozat[2] az Unión kívüli projektekhez adott hitelek és hitelgaranciák veszteségeinek fedezésére az Európai Beruházási Banknak nyújtott uniós garanciáról). Az új határozat a 2007. február 1. és 2013. december 31. közötti finanszírozási műveletekre vonatkozik, továbbá hatályon kívül helyezi a 633/2009/EK határozatot. Az új határozat további jelentési kötelezettségeket irányoz elő, melyeket az EBB által a 2012. évtől kezdődően jóváhagyott finanszírozási műveletekre kell alkalmazni. 2. FINANSZÍROZÁSI MŰVELETEK 2.1. A határozatban foglalt térségekben nyújtott EBB-finanszírozás volumenének áttekintése – Az Unión kívüli térségekben eszközölt – mandátum szerinti és saját kockázatú műveleteket is magában foglaló – EBB-finanszírozás teljes volumene 2009-ben és 2010-ben is mintegy 8,8 milliárd EUR összeget tett ki, ami körülbelül 40 %-os emelkedést jelent a korábbi években tapasztalt, válság előtti szinthez képest (2007 – 6,5 milliárd EUR, 2008 – 6,1 milliárd EUR). Az EBB – az AKCS-/TOT-/EFTA-országokat nem magában foglaló – külső mandátuma által lefedett térségek tekintetében nyújtott finanszírozás teljes volumene 2009-hez hasonlóan 2010-ben is 7,8 milliárd EUR volt (2008 – 5,6 milliárd EUR). Az EBB saját kockázatú eszközökből nyújtott hiteleinek mértéke 2009-ben 1,2 milliárd EUR-val (67 %-kal) emelkedett, amit a mandátum szerinti hitelezési volumen megfelelő csökkentése ellensúlyozott. A mandátum keretében 2010-ben 46 projekt részesült finanszírozásban (2009-ben 55 projekt). – A mandátum keretében jóváhagyott hitelek összege 2010 végén 16,8 milliárd EUR volt, amely a 633/2009/EK határozatban megállapított általános felső határ (25,8 milliárd EUR) 65 %-ának felel meg. Az Európai Parlament és a Tanács döntésének értelmében további 2 milliárd EUR bocsátható a horizontális éghajlatváltozási mandátum rendelkezésére, valamint az új határozat hatálya alatt megemelésre kerülnek a regionális felső határok annak érdekében, hogy a mandátum időtartamának utolsó éveiben, főként a mediterrán térség, valamint a csatlakozás előtt álló országok tekintetében ne kelljen korlátozni az EBB hitelnyújtási tevékenységét. Az új határozat értelmében a mandátum általános felső összeghatára 29,5 milliárd EUR. Az EBB által 2010 végéig jóváhagyott összeg az új általános felső összeghatár 57 %-ának felel meg. – Az alábbi táblázat áttekintést nyújt a külső hitelezési mandátumban foglalt érintett térségekben 2009-ben és 2010-ben, saját forrásokból nyújtott EBB-finanszírozás volumenéről. 1. táblázat: EBB-finanszírozás 2009-ben és 2010-ben (a 2007-től 2013-ig tartó időszakra vonatkozó mandátum keretében) (millió EUR) Érintett országok || Mandátum szerinti műveletek || Saját kockázatú EBB-műveletek (1) || Összesen (millió EUR) || Átfogó garancia || Politikai kockázati garancia || Összesen || 2009 || 2010 || 2009 || 2010 || 2009 || 2010 || 2009 || 2010 || 2009 || 2010 Csatlakozás előtt álló országok || 2 615 || 1 460 || 250 || 75 || 2 865 || 1 535 || 1 475 || 1 796 || 4 340 || 3 331 Mediterrán országok || 1 088 || 1 663 || 422 || 346 || 1 510 || 2 009 || 56 || 516 || 1 566 || 2 525 Kelet-Európa, Dél-Kaukázus és Oroszország || 0 || 325 || 233 || 305 || 233 || 631 || 0 || 0 || 233 || 631 Ázsia és Latin-Amerika || 730 || 223 || 417 || 420 || 1 147 || 643 || 141 || 579 || 1 288 || 1 222 Dél-Afrika || 240 || 0 || 40 || 50 || 280 || 50 || 0 || 0 || 280 || 50 Összesen || 4 673 || 3 671 || 1 362 || 1 196 || 6 035 || 4 867 || 1 672 || 2 891 || 7 706 || 7 758 (1) Az alábbi eszközök keretében végrehajtott saját kockázatú EBB-műveletek: – előcsatlakozási eszköz: 19,5 milliárd EUR pénzügyi keretösszeg az 1998–2010 közötti időszakra, melyből 6,2 milliárd EUR a 2007–2010 közötti időszakra vonatkozik. A 2011–2013 közötti időszakra 5,7 milliárd EUR összegű emelés került jóváhagyásra; – II. mediterrán partnerségi eszköz: 2 milliárd EUR a 2007–2013 közötti időszakra; – az energiaellátás fenntarthatóságára és biztonságára vonatkozó eszköz: 4,5 milliárd EUR a 2007–2013 közötti időszakra; – EFTA-eszköz: 3,3 milliárd EUR 2013-ig; – keleti partnerségi eszköz: 2009 decemberében 1,5 milliárd EUR került jóváhagyásra a 2013-ig terjedő időszakra. 2010-ben a mandátum keretében aláírt hitelek 75 %-ára vonatkozott az állami és állami szint alatti hitelek esetében alkalmazható átfogó garancia, míg 25 %-uk a magánszféra számára biztosított hitelek esetében nyújtható politikai kockázati garanciában részesült. Az említett garanciák mellett jóváhagyott hitelek összesített volumene a 2010-re vonatkozó teljes finanszírozás 63 %-át teszi ki a határozatban foglalt térségekben, míg a fennmaradó 37 % megegyezik az EBB 2,9 milliárd EUR összegű saját kockázatú hitelnyújtásával, melyhez nem kapcsolódik uniós garancia. A csatlakozás előtt álló országokban a mandátum szerinti hitelezést 2010-ben a válság előtti szinthez történő visszatérés jellemezte, azt követően, hogy az EBB 2009-ben a – különösen a kkv-k által eszközölt – beruházások számára biztosított válságenyhítő támogatásának részeként, kiemelkedő mértékű hitelnyújtási tevékenységet folytatott a térségben. Ezzel szemben 2010-ben az előcsatlakozási eszköz keretében történő hitelezés összege a 22 %-os emelkedés következtében elérte az 1,8 milliárd EUR-t, ezáltal túllépve a mandátum szerint folytatott hitelnyújtási tevékenység mértékét (1,5 milliárd EUR). A mandátum szerinti hitelezés csökkentett mozgásterének kiegyenlítése érdekében, valamint a csatlakozás előtt álló országok továbbra is fennálló jelentős szükségleteire tekintettel az EBB kormányzótanácsa a 2011. év elején jóváhagyta az előcsatlakozási eszköz keretében történő hitelnyújtás felső összeghatárának 5,7 milliárd EUR-val történő megemelését 2013-ig. A déli és keleti szomszédos országokban az EBB hitelnyújtási tevékenységének mértéke 2010-ben jelentős emelkedést mutatott. A mediterrán térségében az EBB saját forrásokból – a mandátum keretében uniós garancia mellett, a II. mediterrán partnerségi eszköz keretében saját kockázatra – biztosított hitelezésének teljes volumene 2,5 milliárd EUR összegű rekordszintet ért el. A keleti szomszédos országok és Oroszország tekintetében a hitelnyújtási tevékenység mértéke 2009 óta több mint a kétszeresére nőtt, összege elérte a 631 milliárd EUR-t. Ázsia és Latin-Amerika esetében a mandátum szerinti hitelezés mértéke csökkent, ugyanakkor az energiaellátás fenntarthatóságára és biztonságára vonatkozó eszköz keretében a térségnek nyújtott hitelek kiterjesztésével a visszaesés szinte teljesen kompenzálható volt. A mandátum szerinti és a saját kockázatú eszközökből biztosított finanszírozás összege az ázsiai és latin-amerikai (ALA) országokban összesen 1,2 milliárd EUR volt. Dél-Afrika tekintetében a jóváhagyott hitelek magas szintje (280 millió EUR) által fémjelzett 2009. évet követően, 2010-ben 50 millió EUR összegű új hitel került aláírásra. 2.2. Hozzájárulás az EU politikai célkitűzéseihez A határozatban foglalt EBB-műveletek célja az Unió vonatkozó külpolitikai célkitűzéseinek támogatása. A határozat megfogalmaz néhány, az EBB Unión kívüli műveletei révén elérendő konkrét szakpolitikai célt. A 2. táblázat a határozat által érintett térségekre vonatkozó EBB-finanszírozások kulcsfontosságú célkitűzéseit foglalja össze. 2. táblázat: A határozat szerinti EBB finanszírozási műveletek kulcsfontosságú célkitűzéseinek összefoglalása A határozat szerinti kulcsfontosságú célkitűzések || Csatlakozás előtt álló országok || Mediterrán országok || Kelet-Európa, Dél-Kaukázus és Oroszország || Ázsia és Latin-Amerika || Dél-Afrika Energia – az ellátás biztonsága || X || X || X || X || X Környezetvédelem || X || X || X || X || X Magánszektor fejlesztése, kkv-k || X || X || X || || X Infrastruktúra-fejlesztés, beleértve a TEN-ek kibővítését || X || X || X || || X Előcsatlakozási támogatás || X || || || || Az uniós jelenlét támogatása || || || || X || Megjegyzendő, hogy az új határozat értelmében a hitelnyújtási célkitűzéseket valamennyi régió tekintetében racionalizálni fogják. A tagállami energiabiztonság, valamint a környezetvédelem támogatása közös célkitűzés a határozatban foglalt valamennyi térség tekintetében. Az alábbi táblázat áttekintést nyújt a 2009–2010 között a megadott célkitűzések támogatásának céljából jóváhagyott EBB-hitelek volumenéről. 3. táblázat: A 2009-ben és 2010-ben jóváhagyott, az energiabiztonság és a környezetvédelem támogatására irányuló EBB-műveletek (millió EUR) || 2009 || 2010 – mandátum szerinti műveletek || || || || A tagállamok energiabiztonsága || 25 || 20 || || Környezetvédelem || 1 032 || 742 – Az éghajlatváltozás kezelése || 518 || 390 – Víz és szennyvíz || 351 || 337 – A természeti erőforrásokkal való gazdálkodás || 161 || 0 – Az ipari szennyezés csökkentése || 3 || 16 || || Fenntartható közösségek (tájékoztatásul) || 443 || 572 – Fenntartható közlekedés || 386 || 442 – Városrehabilitáció és -regeneráció || 48 || 0 – Egészségvédelem || 0 || 130 || || – az EBB saját kockázatú eszközeiből fedezett műveletei || || || || A tagállamok energiabiztonsága || 0 || 500 Környezetvédelem || 196 || 1 014 Fenntartható közösségek || 0 || 27 || || Összesen (mandátum szerinti + saját kockázatú eszközök) a határozatban foglalt térségekben || || A tagállamok energiabiztonsága || 25 || 520 Környezetvédelem || 1 228 || 1 756 Fenntartható közösségek || 433 || 599 || || Az elmúlt évek során az EBB növelte az éghajlatváltozással kapcsolatos cselekvési tervhez kapcsolódó hitelezési tevékenységét, valamint – elsősorban az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye (UNFCC) résztvevőinek koppenhágai csúcstalálkozója nyomán – megszilárdította elkötelezettségét az alacsonyabb széndioxid-kibocsátással járó, az éghajlatváltozás hatásaival szemben ellenállóképes uniós és Unión kívüli növekedésre vonatkozó európai uniós célkitűzés mellett. 2010-ben az EBB, saját célkitűzésének értelmében, teljes hitelezési volumenének 20 %-át az éghajlatváltozással kapcsolatos cselekvési terv számára biztosította. Ez a célérték a tervek szerint fokozatosan tovább növekszik majd az elkövetkezendő évek során. Az EBB – az Unión belüli beruházások során szerzett tapasztalatokra és szakértelemre alapozva – rövid időn belül kibővítette az éghajlatváltozás hatásainak kezelésére irányuló tevékenységét a mandátumban foglalt térségek tekintetében. Emellett az EBB aktív részt vállal a 2010 végére valamennyi uniós regionális beruházási eszköz esetében létrehozott specifikus „éghajlatváltozási keretek” működésében is. Az EBB-nek ezáltal jó lehetőségei nyílnak arra, hogy támogatni tudja a kapacitások kiépítését, valamint a tudás és az éghajlatbarát technológiák fejlesztését és elterjedését a fejlődő országokban. A határozat által kijelölt uniós politikai célkitűzésekhez való EBB-hozzájárulás mértékének részletes bemutatását a szolgálati munkadokumentum tartalmazza. Az EBB mandátumának 2010-ben végzett félidős értékelése arra a következtetésre jutott, hogy bár az EBB által végrehajtott műveletek általában összhangban voltak az EU külpolitikájával, erősebbé, kifejezettebbé és strukturáltabbá kell tenni az EU politikai célkitűzései és azoknak az EBB általi operatív végrehajtása közötti kapcsolatot. E szándék jelenik meg az új határozatban is, mely a Bizottság és az EBB számára olyan regionális operatív technikai iránymutatás kidolgozását irányozza elő, melyek az EBB tevékenységeinek végrehajtása, a mandátum keretében meghatározott, általános, magas szintű célkitűzések és az Unió regionális stratégiái és prioritásai közötti kapcsolat megerősítését szolgálják. 2.3. Ágazatonkénti lebontás A 4. táblázat áttekintést nyújt a határozat szerinti, 2010-es EBB-műveletek regionális és ágazati megoszlásáról. 4. Táblázat: A 2010-ben jóváhagyott, mandátum szerinti műveletek ágazatonkénti lebontása (millió EUR) Régió || Mindösszesen || Energia || Közlekedés || Szolgáltatások és ipar || Vízellátás, szennyvízelvezetés || Hitelkeret a kkv-k részére || Egészségügyi és oktatási infrastruktúra Csatlakozás előtt álló országok (PA) || 1 535 || 40 || 3 % || 375 || 24 % || 650 || 42 % || 167 || 11 % || 253 || 16 % || 50 || 3 % Mediterrán országok (MED) || 2 009 || 939 || 47 % || 539 || 27 % || 346 || 17 % || 55 || 3 % || || || 130 || 6 % Keleti szomszédos országok és Oroszország (EAST) || 631 || 350 || 56 % || 85 || 13 % || 75 || 12 % || 66 || 10 % || 55 || 9 % || || Ázsia és Latin-Amerika (ALA) || 643 || 290 || 45 % || 223 || 35 % || 130 || 20 % || || || || || || Dél-Afrika (SA) || 50 || || || || || || || 50 || 100 % || || || || Összesen || 4 868 || 1 619 || 33 % || 1 222 || 25 % || 1 201 || 25 % || 338 || 7 % || 308 || 6 % || 180 || 4 % A mandátumban foglalt ágazatok közül 2010-ben az 1,6 milliárd EUR mandátum szerinti finanszírozásban részesülő energiaágazat volt a legjelentősebb. Az energiahatékonysággal és megújuló energiával kapcsolatos projektek (333 millió EUR, illetve 100 millió EUR összegű) finanszírozásának részaránya együtt az energetikai területre irányuló, mandátum szerinti hitelezés 27 %-át tette ki. A megújuló energiaforrások terén a Grúziában finanszírozott két vízenergia-projekt a grúziai energiaágazati stratégia alapkövének tekinthető. A stratégia célja, hogy az ország a térség nettó vízenergia-exportőrévé váljon. A közlekedési ágazat – ideértve a vasúti, a közúti, a kikötői és a városi közlekedési infrastruktúrát – a mandátum keretében nyújtott összes hitel 25 %-ában részesült. E szektoron belül a hitelvolumen körülbelül 44 %-a három jelentős, Marokkóban, illetve Tunéziában zajló szárazföldi és tengeri infrastrukturális projekthez, míg további 19 %-a a transzeurópai hálózatokhoz csatlakozó közlekedési tengelyek fejlesztésére irányuló három szerbiai projekthez kapcsolódik. A mandátum szerinti teljes hitelezési volumen mintegy 13 %-a érinti a szolgáltatási szektort, amely területen három, a tudásalapú gazdaság, valamint a kutatási és innovációs kapacitások megerősítését célzó szerbiai, illetve törökországi beruházási program részesült hozzájárulásban. A hitelvolumen közel 10 %-a az ipari ágazatot érintette, amely területen két, Egyiptomban, illetve Brazíliában futó, a tisztább termelés és a csökkentett ipari szennyezés elősegítésére irányuló projekt részesült finanszírozásban. A mezőgazdasági ágazatot érintő hitelezés keretében 75 millió EUR összegű, a teljes volumen mintegy 1,5 %-ának megfelelő hitelnyújtásra került sor a Moldovai Köztársaság részére, a – főleg kkv-kat tömörítő – moldovai borágazat teljes spektrumát (szőlőtermelés, készre csomagolás és szállítás) érintő szerkezeti hiányosságok kiküszöböléséhez nyújtott hozzájárulásként. A vízellátási és szennyvíz-elvezetési infrastruktúra finanszírozására 337 millió EUR-t (a teljes hitelezési volumen 7 %-a) fordítottak, amely összegből kilenc, Afrika és Latin-Amerika kivételével a mandátumban foglalt valamennyi térséget érintő projekt részesült támogatásban. Az EBB – az ENSZ millenniumi fejlesztési céljaival összhangban – hozzájárul a tiszta ivóvízhez és a megfelelő szennyvízelvezetéshez történő fenntartható hozzáférés javításához. Ezek a projektek jellemzően igen kedvező hatást gyakorolnak mind a környezetre, mind pedig a közegészségre, és összességében növelik az érintett lakosság életminőségét. A magasabb kedvezményszint vagy projekt-végrehajtási támogatás elérése érdekében az említett kilenc projekt közül hét az EBB által nyújtott hitel mellett technikai segítségnyújtásban vagy egyéb támogatásban is részesült. A kkv-k részére közvetített hitelkeret 308 millió EUR összegű (a teljes hitelezési volumen 6 %-ának megfelelő) mandátum szerinti finanszírozást tett lehetővé. A kkv-k részére a közvetített hitelkereten keresztül biztosított finanszírozás jelentősebb méreteket öltött az előcsatlakozási eszköz keretén belül (980 millió EUR). E támogatás nyújtására állami és magán pénzügyi intézmények részvételével kerül sor, melyek a különböző ágazatok felé történő továbbhitelezést végzik. Az említett finanszírozás egy részének biztosítására nemzetközi pénzügyi szervezetekkel együttműködésben, a közép- és kelet-európai (közöttük a nyugat-balkáni és törökországi) bankszektor támogatására és reálgazdaságnak nyújtott hitelek előmozdítására irányuló közös cselekvési terv keretében kerül sor. Emellett két hitel (55 millió EUR) kiterjesztésére került sor Grúziában és Moldovában, a kkv-kra vonatkozó keleti partnerségi kezdeményezésen belül. A teljes hitelvolumen 4 %-át az egészségügyi és oktatási infrastruktúra területét érintő két projekt számára biztosították. Szerbiában, az alap- és középfokú oktatás rendszerszintű problémáinak megoldására irányuló beruházások 50 millió EUR összegű hitelben részesültek, míg Szíria számára 2010-ben egy második hitel is jóváhagyásra került egy olyan beruházási program számára, amelynek célja, hogy képessé tegye az országot a lakosság egészségügyi ellátásra vonatkozó szükségleteinek kielégítésére, ideértve a változó demográfiai és járványügyi kihívások leküzdését is. 2.4. Az EBB-műveletek hatása és hozzáadott értéke Az EBB saját műveleteinek hozzáadott értékét az alábbi, három pillérből álló keret alapján értékeli: 1. pillér – összhang az EU politikai célkitűzéseivel és az azokhoz tett hozzájárulás; 2. pillér – a projekt minősége és megalapozottsága; 3. pillér – az EBB által a projekthez nyújtott pénzügyi és nem pénzügyi hozzájárulás. A csatlakozás előtt álló országokban végrehajtott műveletek esetében alkalmazott keret (az úgynevezett hozzáadottérték-keret) megegyezik az Európai Unió területén megvalósuló műveletek finanszírozásához használt kerettel. A határozatban foglalt minden más térségre vonatkozóan az EBB a gazdasági és szociális hatásvizsgálat (Economic and Social Impact Assessment Framework – ESIAF) keretét alkalmazza, amely minden egyes földrajzi térség esetében tükrözi a különböző szükségleteket és jellegzetességeket, valamint a kapcsolódó hitelnyújtási célkitűzéseket. Az értékelést az EBB előzetesen végzi el a projektértékelési szakasz során összegyűjtött tények és adatok alapján. Kialakítása révén a keret lehetőséget biztosít arra, hogy értékelhető információt és viszonyítási alapot szolgáltasson a projekt teljes időtartama alatt, különösen a nyomon követéshez és az utólagos értékeléshez. 5a. táblázat: A 2010-ben a csatlakozás előtt álló országokban jóváhagyott műveletek hozzáadott értékének minősítése (legmagasabb érték = 200). Hatás minősítése || 1. pillér || 2. pillér || 3. pillér || Átlagérték || Jóváhagyott műveletek Mandátum uniós garanciával || 139 || 128 || 151 || 139 || 10 Előcsatlakozási eszköz || 129 || 139 || 150 || 139 || 14 5b. táblázat: A 2010-ben a mediterrán térségben, a keleti szomszédság országaiban, valamint Oroszországban, Ázsiában, Latin-Amerikában és Dél-Afrikában jóváhagyott műveletek hozzáadott értékének minősítése Hatás minősítése || 1. pillér || 2. pillér – beruházási kölcsönök || 3. pillér – közvetített kölcsönök (kkv-k) || 3. pillér Magas || 29 (76 %) || 11 (35 %) || 1 (14 %) || 25 (66 %) Közepes || 9 (24 %) || 19 (61 %) || 6 (86 %) || 11 (29 %) Mérsékelt || 0 || 1 (3 %) || 0 || 0 Alacsony || 0 || 0 || 0 || 0 Összesen || 38 (100 %) || 31 (100 %) || 7 (100 %) || 38 (100 %) A csatlakozás előtt álló országokban az 1. és 2. pillér vonatkozásában kisebb eltéréseket lehetett megfigyelni az uniós garancia mellett, valamint a saját kockázatra nyújtott hitelek között, ami részben arra a tényre vezethető vissza, hogy a mandátumban foglalt célkitűzés főként viszonylag magas kockázatot rejtő projektekre irányul, amelyek esetében az uniós garancia biztosítja a legmagasabb hozzáadott értéket. A mandátumban foglalt egyéb térségekben a mindhárom pillérben „magas” besorolást kapott kilenc hitelezési művelet közül nyolc a környezetvédelmet javító beruházások számára került jóváhagyásra (megújuló energia, energiahatékonyság, az ipari szennyezés csökkentése, vízellátás és fenntartható közlekedés), egy művelet pedig az Euromediterrán Beruházási és Partnerségi Pénzügyi Eszköz keretében biztosított kockázati tőke finanszírozására szolgáló regionális mezzanine-alapra irányul. 3. EGYÜTTMŰKÖDÉS A BIZOTTSÁGGAL A Bizottság és az EBB szorosan együttműködött az EBB külső mandátumának félidős értékelése során. A jelentést a bölcsek irányítóbizottsága készítette el. A 2010 áprilisában az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak benyújtott bizottsági javaslat alapját a külső tanácsadók által végzett értékelés képezte. A határozat módosításához szükséges rendes jogalkotási eljárás 2011 októberében zárult le. Az új határozat a Bizottság és az EBB, valamint a nemrég létrehozott Európai Külügyi Szolgálat közötti még intenzívebb együttműködésre és további szinergiák kihasználására szólít fel. A 2013. évet követő időszakra vonatkozó többéves pénzügyi kerettel összefüggésben a Bizottság és az EBB hozzálátott az Unió külpolitikáját támogató új finanszírozási eszközök létrehozásának mérlegeléséhez. Az innovatív finanszírozási eszközök alkalmazásának jelentős mértékű növekedése lehetővé teszi az uniós támogatások nagyobb részének hitelekkel való ötvözését, illetve tőke- vagy kockázatmegosztó eszközökben történő felhasználását. Ezáltal további – különösen a magánbefektetők oldaláról érkező – források mobilizálhatók a partnerországok beruházási igényeinek fedezésére. Az Unió külső finanszírozási tevékenységének eredményesebbé és hatékonyabbá tétele érdekében célszerű lenne az innovatív finanszírozási eszközök külpolitikai alkalmazását egy uniós együttműködési és fejlesztési platform kialakításán keresztül támogatni. Az éghajlatváltozással kapcsolatos intézkedések finanszírozása 2010-ben az EBB teljes finanszírozási volumenének közel 30 %-át tette ki. Az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezményét aláíró felek XVI., Cancunban megrendezett konferenciája során az EBB különböző rendezvények által tovább bővítette az éghajlatváltozással kapcsolatos cselekvések mentén kiépült partneri kapcsolatait: a Bizottsággal közösen konferenciát szervezett az éghajlatváltozás hatásainak mérsékléséről és az éghajlatváltozáshoz történő alkalmazkodásról az AKCS- és a tengeren túli szigetországokban és területeken, bemutatta az EBB által irányított globális energiahatékonysági és megújulóenergia-alap legújabb eredményeit, valamint kerekasztal-beszélgetést szervezett a multilaterális fejlesztési bankok éghajlatvédelmi intézkedéseiről és az ezekhez kapcsolódó teljesítményelőírásokról. Annak érdekében, hogy fokozni lehessen az EBB hozzájárulását az uniós fejlesztési együttműködések célkitűzéseinek megvalósulásához, sor került számos, az emberi jogok témájával foglalkozó szeminárium megszervezésére is, melyeken mód nyílt a legjobb gyakorlatokat illető tapasztalatcserére, valamint az érdekelt felek, így különösen a civil társadalom, az üzleti szféra és a kormányközi szervezetek képviselői közötti párbeszédre is. A 2010 júniusában, több mint nyolcvan, emberi jogokért felelős szervezet részvételével megrendezett londoni szemináriumot egy Johannesburgban megtartott másik szeminárium követte 2010 júliusában, melyre további negyven, főleg afrikai országokból érkezett érdekelt is ellátogatott. Végezetül, 2010 októberében Brüsszelben az EBB és az Európai Bizottság képviselői közötti kerekasztal-beszélgetésre került sor. Az EBB ezúttal is részletes jelentésben adott számot azokról a finanszírozási műveleteiről, melyek az OECD/DAC (Development Assistance Committee of the Organisation for Economic Cooperation and Development – Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet Fejlesztési Segítségnyújtási Bizottsága) iránymutatásai alapján adott esetben hivatalos fejlesztési segélynek minősülhetnek. Az OECD és a Bizottság továbbra is folyamatos, intenzív vitát folytat arról, hogy az iránymutatás értelmezése lehetővé teszi-e annak alkalmazását az EBB uniós garanciavállalás mellett történő hitelnyújtási tevékenységére. 4. EGYÜTTMŰKÖDÉS A NEMZETKÖZI PÉNZÜGYI INTÉZMÉNYEKKEL 2010-ben a más nemzetközi pénzügyi szervezetekkel vagy európai bilaterális intézményekkel megvalósult társfinanszírozás az EBB harmadik országok (köztük az AKCS-országok) felé irányuló teljes finanszírozási volumenének 43 %-át tette ki. A mandátum szerinti műveletek között a társfinanszírozások aránya az összes jóváhagyott finanszírozás (ideértve az uniós költségvetésből támogatott FEMIP-kockázati tőkét is) 64 %-át tette ki. A társfinanszírozott műveletek aránya a mandátum időtartamának kezdete óta folyamatosan emelkedik: a 2007. évi 42 %-os arány 2008-ra 55 %-ra, míg 2009-ben 60 %-ra emelkedett. A külső mandátumban foglalt régiókban 2010-ben jóváhagyott, társfinanszírozásban megvalósult műveletek jegyzéke a szolgálati munkadokumentumban található. A külső mandátum félidős értékelése kedvező megállapításokat tett az EBB más nemzetközi pénzügyi intézményekkel folytatott együttműködéséről, elismerve a társfinanszírozás arányának növekedését, valamint az adott esetben szükséges, arra irányuló erőfeszítéseket, hogy valamennyi nemzetközi pénzügyi intézmény számára azonos projekt- és ágazati feltételeket lehessen biztosítani. A félidős jelentés az EBB-t a társfinanszírozás további folytatására ösztönzi, melynek során növekvő mértékben kell támaszkodni a „kölcsönös bizalom” elvére, amennyiben ez a projekt kedvezményezettjeinek érdekeit szolgálja és a nemzetközi pénzügyi intézmények által biztosított finanszírozási támogatás hatékonyságát növeli. Az EBB aktív részt vállalt a Bizottság által az elmúlt években az EBB-vel, az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bankkal és más európai kétoldalú pénzügyi intézményekkel közösen létrehozott és a támogatások ötvözését szolgáló regionális eszközök (pl. a szomszédsági beruházási keret, a közép-ázsiai beruházási eszköz, a nyugat-balkáni beruházási keret és az EU–Afrika Infrastruktúraalap) működésében. Az EBB fontolóra veszi részvételét a fentiektől eltérő régiókra vonatkozó, további eszközökben is (pl. a latin-amerikai beruházási keret). A Bizottság, az EBB-csoport és az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank közötti, 2010-ben kidolgozott, új egyetértési megállapodás aláírására 2011 márciusában került sor. Az új egyetértési megállapodás a korábbi, Kelet-Európát, Dél-Kaukázust, Oroszországot és Közép-Ázsiát érintő (2006 decemberében létrejött), valamint a Törökországot érintő (2009 januárjában létrejött) megállapodásokat egyesítve, ezek helyébe lép. Az egyetértési megállapodás lehetővé teszi majd a fokozott stratégiai és operatív együttműködést. Az újonnan létrejött, az Unión kívüli országokkal folytatott együttműködésről szóló háromoldalú egyetértési megállapodást át kell dolgozni azt követően, hogy az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank megkezdte tevékenységét a mediterrán térségben. Az EBB 2010-ben is szoros együttműködést folytatott más nemzetközi pénzügyi intézményekkel és európai kétoldalú intézményekkel (például a hosszú távú befektetők klubjával és a hosszú lejáratú hitelek nyújtására specializálódott uniós intézmények klubjával), melynek során tovább erősítette az Unió szakpolitikai célkitűzéseinek és normáinak támogatásában vállalt katalizátor szerepét. 2010 áprilisában az EBB szervezésében, Luxemburgban került sor a multilaterális fejlesztési bankok vezetőinek félévente esedékes találkozójára, melynek témája ezúttal a részt vevő intézmények éghajlatváltozásra adott válaszának összehangolása, továbbá annak megvitatása volt, hogy milyen módon lehetne – különösen a gazdasági válságra történő reagálás során – a koordinációt és a hatékonyságot növelni. Megszilárdult az AFD-vel (L'Agence française de développement) és a KfW-vel (Kreditanstalt für Wiederaufbau) folytatott együttműködés, amely a 2010 februárjában aláírt, kölcsönös bizalomról szóló háromoldalú megállapodásban öltött hivatalos formát. A megállapodás keretében a három intézmény arra törekszik, hogy a társfinanszírozásban megvalósuló projektek során általuk alkalmazott eljárások és normák kölcsönös elismerésével és alkalmazásával közös fellépésük eredményesebbé és hatékonyabbá váljék. 2010 végén lezárult a déli szomszédos országokat és az AKCS-országokat érintő kísérleti projektek kiválasztása. A más nemzetközi pénzügyi szervezetekkel együttműködésben kidolgozott, a közép-ázsiai és kelet-európai reálgazdaságoknak történő hitelnyújtás és bankrendszereik támogatására irányuló közös cselekvési terv, melyet az EBB-csoport, a WB-csoport és az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank 2009 februárjában, a globális pénzügyi válságra adott válaszul írt alá, 2010-ben sikeresen lezárult. A cselekvési terv keretében az említett térség bankrendszerei és gazdaságai több mint 33 milliárd EUR összegű támogatást kaptak. Az együttműködés példátlanul magas szintje döntő mértékben hozzájárult ahhoz, hogy a nemzetközi piacok fenyegető összeomlásának és a magánfinanszírozási források elapadásának idején biztosítani lehetett a vezető nyugati bankok adott térségekben vállalt elkötelezettségének fenntartását. A 2011. március 11-én kiadott zárójelentés értelmében a közös cselekvési tervben foglalt célkitűzések megvalósultak. Összegezve elmondható, hogy a közös cselekvési terv hozzájárult a rendszerszintű bankválság és a súlyos hitelválság elhárításához, továbbá számos országban a hitelnyújtási tevékenység visszaállításának előkészítéséhez. [1] SEC(20..)[….]. [2] HL L 280., 2011.10.27., 1. o.