Ajánlás A TANÁCS HATÁROZATA a Görögországnak a költségvetési felügyelet megerősítésére és elmélyítésére, valamint Görögországnak a túlzott hiány helyzetének orvoslásához szükségesnek ítélt mértékű hiánycsökkentésre irányuló intézkedések meghozatalára való felszólításáról szóló 2011/734/EU határozat módosításáról /* COM/2012/0738 final */





INDOKOLÁS A Görögország költségvetési fegyelmének és felügyeletének összehangolására vonatkozó intézkedéseket, valamint a Görögországnak szóló gazdaságpolitikai iránymutatásokat az EUMSZ 126. cikkének (9) bekezdése, valamint 136. cikke alapján a 2011/734/EU tanácsi határozat rögzíti. A határozat felszólította Görögországot, hogy hozzon a túlzott hiány legkésőbb 2014-ig történő megszüntetésére irányuló intézkedéseket, biztosítva a 2009–2014 közötti időszakban a strukturális egyenlegnek a GDP legalább 10 %-át kitevő javulását. A határozatnak való megfelelés nem csupán a túlzott hiány esetén követendő eljárás vonatkozásában fontos, hanem az euróövezeti tagállamok által az országgal kötött hitelkeret-megállapodás révén és az Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköz (EFSF) keretében Görögországnak biztosított finanszírozás szempontjából is. A 2012. évi államháztartási hiány várhatóan 13,4 milliárd EUR lesz, ezzel az ország betartja a tanácsi határozatban a hiányra vonatkozóan megállapított 14,8 milliárd EUR összegű felső határértéket. Az államháztartási hiány várhatóan a GDP 6,9 %-a lesz, ez jóval alatta marad a 2012. évi hiányra vonatkozóan megállapított, a GDP 7,3 %-át kitevő felső határnak. Az elsődleges hiány ebben az évben valószínűleg a GDP körülbelül 0,5 %-ával elmarad a céltól. Az eredmény összességében tükrözi a 2012. márciusi kötvénycsere-ügyletet követően a tervezettnél kisebb mértékű kamatfizetést. Görögország november 11-én elfogadta a 2013. évi költségvetést, amely a GDP körülbelül 5 %-át kitevő megtakarítást jelentő intézkedésekkel biztosítja a költségvetési konszolidáció folytatását. Emellett november 7-én elfogadta a középtávú költségvetési stratégiát, többek között olyan intézkedésekkel, amelyekkel az elkövetkezendő években biztosítható a hiány további csökkentése. Görögország a 2011/734/EU tanácsi határozatnak megfelelően eredményes intézkedéseket tett. Görögország a 2009–2012 közötti időszakban biztosította a strukturális egyenleg javulását, amely már most meghaladja a Tanács által a 2009–2014 közötti időszakra meghatározott, a GDP legalább 10 %-át kitevő javulást. A becslések szerint a görögországi strukturális hiány GDP-arányosan 13,9 százalékponttal javult, a 2009. évi 14,7 %-os hiányról 2012-ben várhatóan 1,5 %-ra. A gazdasági tevékenység a jelenlegi előrejelzések szerint sokkal gyengébb a 2011/734/EU határozat 2012. márciusi elfogadásakor vártnál. A görög gazdaság az ötödik egymást követő évben van recesszióban. A Bizottság szolgálatainak 2012. őszi előrejelzése szerint a reál-GDP – szemben az előző tanácsi határozatban 2012-re és 2013-ra előrejelzett 4,7 %-kal és 0,0 %-kal – 6,0 %-kal zsugorodik 2012-ben és 4,2 %-kal 2013-ban, amelyet 2014-ben csupán 0,6 %-os növekedés követ. Ezzel szemben a 2012. márciusi tanácsi határozat még azon a feltételezésen alapult, hogy a növekedés már 2013-ban beindul. A gazdasági kilátások jelentős romlása tükrözi a két választás közepette kialakuló görögországi politikai bizonytalanságot, a külső kereslet gyengülését és a program-végrehajtás, valamint a köz- és magánforrásokból származó kifizetések elhúzódásának hatásait. A gazdasági forgatókönyv e jelentős romlása változatlan politika mellett az államháztartási kilátások ennek megfelelő rosszabbodását jelenti, és megnehezíti a túlzott hiány 2014-ig, a 2011/734/EU tanácsi határozatban meghatározott határidőig történő megszüntetését. A kedvezőtlen gazdasági feltételekre tekintettel indokolt a kiigazítási időszak meghosszabbítása. Mindenekelőtt a tanácsi határozatban a túlzott hiány megszüntetésére vonatkozóan Görögország számára megállapított határidőt két évvel, 2016-ig meg kell hosszabbítani. A túlzott hiány megszüntetésére irányuló költségvetési célokat az államháztartás nominális elsődleges egyenlege alapján kell megállapítani. Az elsődleges hiánynak 2012-ben 2 925 millió EUR-nak (a GDP 1,5 %-a) kell lennie, majd az elsődleges egyenlegnek 2013-ban 0 EUR-t (a GDP 0 %-a), 2014-ben 2 775 millió EUR-t (a GDP 1,5 %-a), 2015-ben 5 700 millió EUR-t (a GDP 3,0 %-a), 2016-ban pedig 9 000 millió EUR-t (a GDP 4,5 %-a) kell elérnie. Figyelembe véve ezeket a fejleményeket, amelyek megerősítik a kormány ambiciózus reformcsomagjának szükségességét, a Görögország gazdasági kiigazítási programjáról szóló egyetértési megállapodásba foglalt szakpolitikai feltételeket aktualizálni kell. A feltételek nemcsak a költségvetési konszolidációs intézkedéseket érintik, hanem azokat az intézkedéseket is, amelyek a növekedés elősegítéséhez és a negatív szociális hatások minimálisra csökkentéséhez szükségesek. Figyelembe véve az adósság fenntarthatóságának javítására irányuló, az euróövezeti tagállamokkal egyeztetett kezdeményezéseket és egyes, Görögország által mérlegelt adósságcsökkentő intézkedéseket, valamint a költségvetési hiány csökkenését és a nominális GDP-nek a strukturális szakpolitikai intézkedésekből következő jelentősebb növekedését, az adósságnak a GDP-hez viszonyított aránya 2013-ban várhatóan eléri a csúcsot, majd 2014-től csökkenni kezd és 2016-ban 160 % alá kerül. Ez javítja az adósságpálya fenntarthatóságát anélkül, hogy módosulna az elsődleges többlet elérését célzó költségvetési pálya. A Bizottság a 2011/734/EU határozat módosításáról szóló tanácsi határozatra irányuló ajánlást fogadott el és továbbított a Tanácsnak. Ajánlás A TANÁCS HATÁROZATA a Görögországnak a költségvetési felügyelet megerősítésére és elmélyítésére, valamint Görögországnak a túlzott hiány helyzetének orvoslásához szükségesnek ítélt mértékű hiánycsökkentésre irányuló intézkedések meghozatalára való felszólításáról szóló 2011/734/EU határozat módosításáról AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 126. cikke (9) bekezdésére és 136. cikkére, tekintettel az Európai Bizottság ajánlására, mivel: (1) Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 136. cikke (1) bekezdésének a) pontja rendelkezik arról, hogy a költségvetési fegyelem és a költségvetési felügyelet összehangolásának erősítése céljából lehetőség van kifejezetten az euróövezeti tagállamokra vonatkozó intézkedések elfogadására. (2) Az EUMSZ 126. cikke megállapítja, hogy a tagállamoknak kerülniük kell a túlzott költségvetési hiányt, és meghatározza az erre vonatkozó, túlzott hiány esetén követendő eljárást. A Stabilitási és Növekedési Paktum, amely korrekciós ága keretében végrehajtja a túlzott hiány esetén követendő eljárást, támogatja azokat az állami intézkedéseket, amelyek a gazdasági helyzet figyelembevétele mellett a költségvetés stabilitásának mihamarabbi visszaállítását célozzák. (3) A Tanács 2009. április 27-én az Európai Közösséget létrehozó szerződés (EKSZ) 104. cikke (6) bekezdése szerinti határozatában megállapította, hogy Görögországban túlzott hiány áll fenn. (4) A Tanács 2010. május 10-én az EUMSZ 126. cikkének (9) bekezdése és 136. cikke alapján elfogadta a 2010/320/EU határozatot[1] Görögországnak a költségvetési felügyelet megerősítésére és elmélyítésére, valamint a túlzott hiány helyzetének orvoslásához szükségesnek ítélt mértékű, legkésőbb 2014-ig megvalósítandó hiánycsökkentésre irányuló intézkedések meghozatalára való felszólításáról. A Tanács 2014-et határozta meg határidőként a túlzott hiány helyzetének orvoslására, az államháztartási hiány esetében pedig éves célokat rögzített. (5) A 2010/320/EU határozatot több alkalommal jelentős mértékben módosították. Mivel további módosításokat kívántak tenni, a határozatot 2011. július 12-én a 2011/734/EU tanácsi határozat[2] keretében, az áttekinthetőség érdekében át kellett dolgozni. Ez a határozat első alkalommal 2011. november 8-án módosult[3]. (6) A 2011/734/EU tanácsi határozatot 2012. március 13-án a Bizottság ajánlását követően ismét módosították[4] több szempontból, többek között a költségvetési kiigazítási pálya tekintetében, a túlzott hiány megszüntetésére irányuló határidő változatlanul hagyásával[5]. A határozat megerősítette az arra vonatkozó ajánlást, hogy Görögország hozzon a túlzott hiány legkésőbb 2014-ig történő megszüntetésére irányuló intézkedéseket, biztosítva a 2009–2014 közötti időszakban a strukturális egyenlegnek a GDP legalább 10 %-át kitevő javulását. (7) Az 1467/97/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerint, amennyiben az EUMSZ 126. cikkének (9) bekezdésével összhangban eredményes intézkedésekre került sor, és a felszólítás elfogadását követően az államháztartásra jelentős negatív hatással lévő, előre nem látható kedvezőtlen gazdasági események következnek be, a Tanács az EUMSZ 126. cikke (9) bekezdésének megfelelően a Bizottság ajánlása alapján határozhat a felszólítás módosított változatának elfogadásáról. (8) A jelenlegi előrejelzések szerint a gazdasági tevékenység sokkal gyengébb a 2011/734/EU tanácsi határozat legutóbbi módosításának 2012. márciusi elfogadásakor vártnál. 2012-ben és 2013-ban mind a reál-, mind a nominális GDP szintje várhatóan sokkal alacsonyabb lesz. A görög nemzeti számlák legutóbbi, 2012. októberi felülvizsgálata a tanácsi határozatban levő mögöttes adatokkal összehasonlítva a reál-GDP jelentősebb zsugorodását tárta fel. A Bizottság szolgálatainak 2012. őszi előrejelzése szerint a reál-GDP – szemben az előző tanácsi határozatban 2012-re jelzett 4,7 %-os visszaeséssel és 2013. évi 0 %-os növekedéssel 6,0 %-kal zsugorodik 2012-ben és további 4,2 %-kal 2013-ban, amelyet 2014-ben csupán 0,6 %-os növekedés követ. A gazdasági forgatókönyv e jelentős romlása változatlan politika mellett az államháztartási kilátások ennek megfelelő rosszabbodását jelenti. (9) Az államháztartási hiány 2012-ben várhatóan a GDP 6,9 %-a lesz, ez jóval alatta marad a tanácsi határozatban a (ESA95 alapú) hiányra vonatkozóan 2012-re megállapított, a GDP 7,3 %-át kitevő felső határnak. Nominális értelemben a 2012. évi államháztartási hiány várhatóan 13,4 milliárd EUR lesz a tanácsi határozatban a hiányra vonatkozóan előírt 14,8 milliárd EUR összegű felső határértékkel szemben. Az elsődleges hiány azonban a vártnál súlyosabb recesszió miatt valószínűleg némileg magasabb lesz a GDP 1,0 %-ában meghatározott célnál. A becslések szerint a strukturális hiány Görögországban GDP-arányosan 13,9 százalékponttal javul, a 2009. évi 14,7 %-os hiányról 2012-ben várhatóan 1,5 %-ra. Görögország a 2009–2012 közötti időszakban így biztosította a strukturális egyenleg javulását, amely már most meghaladja a Tanács által a 2009–2014 közötti időszakra meghatározott, a GDP legalább 10 %-át kitevő javulást. A görög parlament 2012. november 11-én elfogadta a 2013. évi költségvetést, amely a GDP 5 %-át meghaladó, több mint 9,2 milliárd EUR volumenű megtakarítást tartalmaz. A 2013. évi költségvetés a 2013–2016 közötti időszakra szóló középtávú költségvetési stratégia részét képezi; a stratégiát néhány nappal korábban, 2012. november 7-én fogadta el a görög parlament. A középtávú költségvetési stratégia és az annak végrehajtására vonatkozó jogszabályok meglehetősen terjedelmes és az időszak elejére ütemezett, 2016-ra a GDP 7 %-át meghaladó költségvetési konszolidációt irányoznak elő, amit strukturális intézkedések átfogó készlete támaszt alá. Ezen fejlemények figyelembevételével a Görögország gazdasági kiigazítási programjáról szóló egyetértési megállapodásba foglalt szakpolitikai feltételeket aktualizálni kell. A Görögország által vállalt kötelezettségek nemcsak a költségvetési konszolidációs intézkedéseket érintik, hanem azokat az intézkedéseket is, amelyek a növekedés elősegítéséhez és a negatív szociális hatások minimálisra csökkentéséhez szükségesek. Összességében Görögország 2012-ben eredményes intézkedéseket tett a hiány csökkentésére a 2011/734/EU tanácsi határozatnak megfelelően. (10) A konszolidált államadósság 2012-ben várhatóan 11,1 milliárd EUR-val csökken, a tanácsi határozatban megállapított 26,95 milliárd EUR-hoz képest. Ez a vártnál alacsonyabb privatizációs bevételekkel és az államadósság vártnál szintén alacsonyabb konszolidációjával magyarázható, valamint az elhatárolások kiigazításának és az egyéb kamatmódosításoknak a tervezettnél kedvezőtlenebb alakulásával. A statisztikai adatok felülvizsgálatát követően alacsonyabb nominális GDP-re tekintettel és a rosszabb makrogazdasági kilátások ismeretében a GDP-arányos adósság 2012-ben valószínűleg 162,5 %-ra növekszik. Az adósság fenntarthatóságának javítására irányuló, az euróövezeti tagállamokkal egyeztetett kezdeményezések és egyes, Görögország által mérlegelt adósságcsökkentő intézkedések javítják az adósságpálya fenntarthatóságát anélkül, hogy módosítanák az elsődleges többlet eléréséhez szükséges költségvetési pályát. Figyelembe véve a költségvetési hiány csökkenését és a nominális GDP-nek a strukturális szakpolitikai intézkedések nyomán bekövetkező erősebb növekedését is, az adósság-GDP arány várhatóan 2013-ban eléri a csúcsot, majd 2014-től csökkenni kezd és 2016-ban 160 % alá kerül. (11) Az eredményes intézkedések ellenére a gazdasági forgatókönyv e jelentős romlása változatlan politika mellett az államháztartási kilátások ennek megfelelő rosszabbodását jelenti, és megnehezíti a túlzott hiány 2014-ig, a 2011/734/EU tanácsi határozatban meghatározott határidőig történő megszüntetését. A kedvezőtlen gazdasági eseményekre tekintettel indokolt a kiigazítási időszak meghosszabbítása. Mindenekelőtt a tanácsi határozatban megállapított határidőt két évvel, 2016-ig meg kell hosszabbítani. A módosított gazdasági kiigazítási programban meghatározott pálya alapján az elsődleges egyenlegre vonatkozóan a 2013–2016 közötti négyéves időszakra meghatározott célok a következők: a GDP 0 %-a, 1,5 %-a, 3 %-a és 4,5 %-a. A módosított pálya azt jelenti, hogy az államháztartás költségvetési egyenlege 2016-ban a GDP 3 %-a alá kerül. A meghosszabbítástól függetlenül a cél eléréséhez 2013–2014-ben változatlanul rendkívül nagy költségvetési erőfeszítésre lesz szükség és azt jelentős mértékben az időszak elejére kell ütemezni. A határidő módosítása ellenére így fennmarad a program hitelessége, szem előtt tartva a konszolidáció gazdasági és szociális hatásait és annak szükségességét, hogy meg kell őrizni a kormány iránti bizalmat, miszerint képes kezelni a költségvetési kihívásokat. (12) Az e határozatban előírt valamennyi intézkedés alapvető a szükséges költségvetési kiigazítás megvalósításához. Egyes intézkedések közvetlen hatást gyakorolnak Görögország költségvetési helyzetére, míg mások strukturális intézkedések, amelyek eredményeként középtávon javul a költségvetési irányítás és a költségvetés helyzete stabilabbá válik. (13) A görög kormány pénzügyi helyzetének rendkívül súlyos romlása miatt az euróövezet tagállamai úgy döntöttek, hogy a Nemzetközi Valutaalap által biztosított multilaterális segítségnyújtáshoz kapcsolódva stabilitási támogatást nyújtanak Görögországnak az euróövezet egésze pénzügyi stabilitásának védelme érdekében. 2012 márciusa óta az euróövezet tagállamai által biztosított támogatás kétoldalú hitelkeret-megállapodás és az EFSF keretében nyújtott hitel formájában valósul meg. A hitelezők úgy döntöttek, hogy támogatásukat attól teszik függővé, hogy Görögország tiszteletben tartja-e az e határozattal módosított 2011/734/EU határozatot. Görögországnak mindenekelőtt a megállapított ütemtervnek megfelelően végre kell hajtania az ebben a határozatban meghatározott intézkedéseket, ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT: 1. cikk A 2011/734/EU határozat a következőképpen módosul: 1. Az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép: „(1) Görögországnak a lehető leggyorsabban, de legkésőbb 2016-ig meg kell szüntetnie a jelenleg fennálló túlzott hiányt. (2) A túlzott hiány megszüntetését célzó kiigazítási pálya 2012-ben legfeljebb 2 925 millió EUR (a GDP 1,5 %-a) elsődleges (a kamatkiadásokat nem tartalmazó) államháztartási hiány elérésére törekszik, majd 2013-ban legalább 0 millió EUR (a GDP 0,0 %-a), 2014-ben legalább 2 775 millió EUR (a GDP 1,5 %-a), 2015-ben legalább 5 700 millió EUR (a GDP 3,0 %-a), illetve 2016-ban 9 000 millió EUR (a GDP 4,5 %-a) elsődleges többlet elérésére. Az elsődleges hiányra/többletre vonatkozó fenti célok azt feltételezik, hogy az ESA-alapú államháztartási hiány a következőképpen alakul: 2012-ben a GDP 6,9 %-a, 2013-ban a GDP 5,4 %-a, 2014-ben a GDP 4,5 %-a, 2015-ben a GDP 3,4 %-a, 2016-ban pedig a GDP 2,0 %-a. A becslések szerint ennek eredményeként a ciklikusan kiigazított elsődleges egyenlegnek a GDP-hez viszonyított aránya a 2012. évi 4,1 %-ról 2013-ban 6,2 %-ra, 2014-ben, 2015-ben és 2016-ban pedig legalább 6,4 %-ra javulhat, a ciklikusan kiigazított államháztartási hiány GDP-hez viszonyított aránya 2012-ben –1,3 %, 2013-ban 0,7 %, 2014-ben 0,4 %, 2015-ben 0,0 % és 2016-ban –0,4% lehet, a kamatfizetések profilját tükrözve. Az eszközök (pénzügyi és nem pénzügyi eszközök) privatizációjából származó bevételek, a banki feltőkésítéshez kapcsolódó tranzakciók, valamint az euróövezeti nemzeti központi bankok, köztük a Görög Nemzeti Bank ‑ a görög államkötvények beruházási portfólió állományából eredő – jövedelmére vonatkozó 2012. február 21-i eurócsoport-határozathoz kapcsolódó valamennyi transzfer, nem csökkenthetik az előírt költségvetési konszolidációs erőfeszítést, és nem vehetők figyelembe e célok értékelése során. (3) A (2) bekezdésben említett kiigazítási pálya összhangban van a GDP-arányos konszolidált államadósság alakulásával: 2013-ban a GDP 172,5 %-a, 2014-ben 171,4 %-a, 2015-ben 166,2 %-a és 2016-ban 157,3 %-a.” 2. A 2. cikk a (10) bekezdés után a következő bekezdéssel egészül ki: „(10a) Görögország késedelem nélkül és legkésőbb [a határozat elfogadásának dátuma]-ig elfogadja a következő intézkedéseket: a) a 2013. évi költségvetés és a középtávú költségvetési stratégia 2016-ig, valamint az e határozat IA. mellékletében ismertetett intézkedések és a megfelelő végrehajtási jogszabályok. A középtávú költségvetési stratégiának részleteznie kell a tartós költségvetési konszolidációs intézkedéseket, amelyek biztosítják a 2012–2016 közötti hiányra vonatkozóan e határozatban megállapított felső határ betartását és az adósság/GDP-arány fenntartható csökkenő pályára állítását; b) aktualizált privatizációs terv előterjesztése a parlamentnek és az eszközfejlesztési terv féléves aktualizálásának közzététele; c) a teljes és közvetlen tulajdonjog (részvények vagy koncessziós jogok) átruházása a HRADF (Hellenic Republic Asset Development Fund – a Hellén Köztársaság Eszközfejlesztési Alapja) privatizációs eszközeinek portfóliójába a következők esetében: az Egnatia autópálya, valamint Elefsina, Lavrio, Igoumenitsa, Alexandropolis, Volos, Kavala, Corfu, Patras, Heraklion és Rafina regionális kikötői; d) annak biztosítása, hogy a szakminisztériumok és egyéb releváns szervek lehetővé tegyék a köztulajdonnal foglalkozó főtitkárság számára az állami tulajdonban levő ingatlanok vagyonleltárához való teljes hozzáférést; e) az állami tulajdonú vállalatok (PPC, OLP és OLTH kikötői hatóságok, HELPE, EYATH és EYDAP, kikötők stb.) olyan, törvényben előírt rendelkezéseinek módosítása és/vagy hatályon kívül helyezése, amelyek a magánrészvényesek szavazati jogainak korlátozása tekintetében eltérnek a társasági jogtól; f) az adóigazgatással foglalkozó főtitkár szerepét és képesítését meghatározó jogszabályok, és előírások a pénzügyminiszter számára a döntéshozatali hatásköröknek a főtitkárra való átruházása tekintetében; g) tapasztalt adóellenőrök alkalmazása olyan tevékenységek elvégzésére, amelyek az azonnali bevételi szükségletekre irányulnak, alapvető végrehajtási területek, például a nagyadózókkal foglalkozó egység teljes körű működésének biztosítása 100 auditor átcsoportosítása révén, a nagy vagyonnal rendelkező magánszemélyekkel és a nagy jövedelmű önálló vállalkozókkal foglalkozó funkcionális egység létrehozása és megfelelő személyzetének biztosítása 50 tapasztalt adóellenőr alkalmazása révén, akik közvetlenül elszámoltathatók az adóigazgatási főtitkár felé; h) a Miniszterek Tanácsáról szóló törvény (amely felváltja a Miniszterek Tanácsáról szóló, 2012. október 29-én elfogadott törvényt), amelynek célja a költségvetés végrehajtásának erősítése és a stabil költségvetési irányítás előmozdítása, és amely az eredeti törvényt kiegészítő, következő rendelkezéseket tartalmazza: i. annak meghatározása, hogy minden év december végéig együttműködési megállapodás aláírására kerül sor a Pénzügyminisztérium és az egyéb minisztériumok között, valamint a szakminisztériumok és a felügyelt szervek vezetői között (így lefedve a teljes államháztartást); ii. a kiegyensúlyozott költségvetésre vonatkozó jelenlegi korlátok megerősítése a helyi önkormányzatok esetében a hatékonyság fokozása érdekében, ideértve a korrekciós és a szankcionálási mechanizmusokat; iii. az állami tulajdonú vállalatok jelenlegi ellenőrzési rendszerének szigorítása, érvényesítési mechanizmus bevezetése az egyes állami tulajdonú vállalatok számára meghatározott konkrét céloktól való eltérések esetére; és iv. a helyi önkormányzatok és az állami tulajdonú vállalatok operatív kötelezettségvállalásait tartalmazó, minden év december végéig létrehozandó nyilvántartásra vonatkozó konkrét célok meghatározását szolgáló keret kialakítása; tartalmaz továbbá egy, a központi kormányzat korrekciós transzfereire vonatkozó keretet, a céloktól való eltérések éven belüli és esetleg a következő években történő kezelése és annak biztosítása érdekében, hogy a hátralékok ne növekedjenek; a törvény kifejezetten rendelkezik arról, hogy az állami eszközök privatizációjából befolyó bevétel közvetlenül egy elkülönített számlára kerül a cash-flow ellenőrzése érdekében, a hivatalos finanszírozás nem megfelelő felhasználásának elkerülése és az adósság kellő időben történő visszafizetésének biztosítása céljából; a céloktól való eltérés esetén kötelezően alkalmazandó automatikus kiadáscsökkentést állapít meg, annak biztosításával, hogy a hátralékok nem növekednek; i) a nemzeti egészségügyi szolgáltató szervezet (EOPYY) jelenlegi pénzügyi helyzetének javítását szolgáló intézkedéscsomag és annak biztosítása, hogy a költségvetési végrehajtás 2012-ben és 2013-ban közelebb kerül a kiegyensúlyozott költségvetéshez, többek között a következőkkel: i. az ellátások rendszerének ésszerűsítése; ii. a magánszolgáltatók által biztosított egészségügyi ellátás esetében a költségmegosztás növelése; iii. támogatásvolumen-megállapodások megkötése és az ún. case-mix (betegadatok osztályozása) megállapodások felülvizsgálata a magánszolgáltatókkal; iv. az EOPYY-val szerződésben álló magánszolgáltatók által nyújtott diagnosztikai és fizioterápiás szolgáltatások díjainak és számának felülvizsgálata, annak érdekében, hogy a kapcsolódó költségek 2013-ban legalább 80 millió EUR-val csökkenjenek; v. az ártámogatott orvosi eszközökre vonatkozó referenciaár-rendszer bevezetése; és vi. az OGA-tagok által fizetett járulékok fokozatos növelése az EOPYY más tagjai által fizetett járulékok átlagos szintjére; j) a gyógyszerek ártámogatásához kapcsolódó következő intézkedések: i. a gyógyszerkiadások ellenőrzésére irányuló előírások, mely ellenőrzés vészhelyzeti intézkedések (ideértve például az árak általános csökkentését) alkalmazását indítja el, amennyiben a visszakövetelési mechanizmus valamilyen okból nem tudja elérni a célt. Ezeknek az intézkedéseknek egyenértékű megtakarítást kell biztosítaniuk; ii. miniszteri rendelet, amely 2013-ra új visszakövetelési küszöbértéket állapít meg (2,4 milliárd EUR a járóbeteg-ellátás esetében); iii. a gyógyszerek árlistájának és a támogatott gyógyszerek listájának frissítése, mindenekelőtt csak a krónikus betegségekkel összefüggő költséghatékony „csomagok” támogatása, gyógyszerek áthelyezése a pozitív listáról a nem támogatott, illetőleg a vény nélkül kiadható gyógyszerek listájára, valamint a Nemzeti Gyógyszerészeti Szervezet által kidolgozott referenciaár-rendszer bevezetése. Ezeket a listákat a 89/105/EGK tanácsi irányelvnek megfelelően legalább évente kétszer frissíteni kell; valamint iv. a felírt gyógyszernek ugyanolyan hatóanyagot tartalmazó, az adott referenciakategóriába tartozó legolcsóbb gyógyszerrel való helyettesítése a gyógyszertárakban (generikus készítményekkel való kötelező helyettesítés).” 3. A 2. cikk (11) bekezdése helyébe a következő bekezdés lép: „(11) Görögország 2012. december végéig elfogadja az alábbi intézkedéseket: a) a személyi jövedelemadó és a társasági adó reformja az adórendszer egyszerűsítése, az adóalap szélesítése és a mentességek és preferenciális rendszerek megszüntetése céljából; b) a szükséges elsődleges és másodlagos jogszabályok, a privatizációs terv gyors végrehajtásának biztosítása érdekében; c) szabályozási keret létrehozása a vízművek számára; d) az adóigazgatás javítására irányuló intézkedések, a teljesítményértékelés bevezetése, a kockázatelemzési módszerek használatának javítása és adósságkezelésre specializálódott egységek létrehozása, valamint megerősítése; e) az állami szervek szállítók felé fennálló tartozásainak és az adó-visszatérítéseknek az elszámolására irányuló terv kidolgozása és közzététele; f) a másodlagos/kiegészítő állami nyugdíjalapok működésére irányuló reform végrehajtásának befejezése és a közszféra területén működő valamennyi alap összevonása; g) a gyógyszercégek által fizetendő 5 %-os visszatérítés (amely a kórházak által elszámolt gyógyszerekre már érvényes) alkalmazását az EOPYY-gyógyszertárakban értékesített valamennyi termékre kiterjesztő jogszabály; h) a generikus gyógyszerek arányának növelése, hogy elérje a gyógyszertárakban értékesített gyógyszerek teljes volumenének 35 %-át; i) belső ellenőrök kinevezése valamennyi kórházban és a kötelezettségvállalási nyilvántartások elfogadása minden kórházban.” 4. A 2. cikk a következő bekezdésekkel egészül ki: „(12) Görögország 2013. március végéig elfogadja az alábbi intézkedéseket: a) a kisfeszültségű hálózatot használó fogyasztók végfelhasználói árainak kiigazítására irányuló miniszteri rendelet kibocsátása; b) a középtávú költségvetési stratégia aktualizálása hároméves kötelező kiadási felső határokkal a kormányzat alszektorai számára; c) személyzeti tervek elfogadása a szakminisztériumokban; d) nagyobb mértékben autonóm adóigazgatás létrehozása és az autonómia mértékének, az irányítási keretnek, az elszámoltathatóságnak, az adóigazgatás vezetője jogi hatáskörének és a szervezet kezdeti személyzetének meghatározása; e) a közszolgálatban alkalmazandó új, teljes körű korrupcióellenes terv kibocsátása és közzététele, többek között az adó- és vámigazgatásra vonatkozó konkrét előírásokkal. f) szabványos eljárás teljes működésének biztosítása az ingatlanok jogi értékének felülvizsgálatához a piaci árakhoz való közelítésük érdekében, a tőkeadókkal foglalkozó igazgatóság felelőssége mellett; g) negyven új ingatlan (ezek alkotják a privatizációs tervben a 2. és a 3. ingatlanvagyon-tételt) átruházása a HRADF-nek.” „(13) Görögország 2013. június végéig elfogadja az alábbi intézkedéseket: a) a teljes körűen működőképes adóellenőri létszám növelése a kitűzött cél szerint 2000 főre; b) adózási eljárásra vonatkozó új szabályzat elfogadása; c) annak biztosítása, hogy valamennyi központi beszerző szerv alkalmazza az elektronikus közbeszerzést minden pályázati eljárása során.” „(14) Görögország 2013. szeptember végéig elfogadja az alábbi intézkedéseket: a) a kormány elfogadja a szükséges jogszabályokat a strukturális költségvetési egyenlegre vonatkozó – automatikus korrekciós mechanizmust tartalmazó – szabály bevezetése érdekében.” 5. A 2011/734/EU határozat melléklete e határozat IA. mellékletével egészül ki. 2. cikk Ez a határozat a róla szóló értesítés napján lép hatályba. 3. cikk Ennek a határozatnak a Görög Köztársaság a címzettje. Kelt Brüsszelben, -án/-én. a Tanács részéről az elnök Melléklet: „IA. melléklet: A 2013–2016 közötti időszakra vonatkozó középtávú költségvetési stratégiához kapcsolódó intézkedések A középtávú költségvetési stratégia 2016-ig a következő további intézkedéseket foglalja magában: 1. A bérek racionalizálása 2013-ban legalább 1 100 millió EUR-val, majd 2014-től további 247 millió EUR-val. 2. Nyugdíj-megtakarítások 2013-ban legalább 4 800 millió EUR összegben, majd 2014-től további 423 millió EUR összegben. 3. Az állam működési kiadásainak visszafogása 2013-ban legalább 239 millió EUR-val, majd 2014-től további 285 millió EUR-val. 4. Az oktatáshoz kapcsolódó kiadások racionalizálásából és hatékonyságának javításából eredő megtakarítások 2013-ban legalább 86 millió EUR összegben, majd 2014-től további 37 millió EUR összegben. 5. Megtakarítások az állami tulajdonú vállalatoknál 2013-ban legalább 249 millió EUR összegben, majd 2014-től további 123 millió EUR összegben. 6. A védelmi célú operatív kiadások visszafogása 2013-ban legalább 303 millió EUR, majd 2014-től további 100 millió EUR megtakarítás elérése érdekében. 7. Megtakarítások az egészségügyi és gyógyszerkiadások terén 2013-ban legalább 455 millió EUR összegben, majd 2014-től további 620 millió EUR összegben. 8. A szociális ellátások racionalizálásából eredő megtakarítások 2013-ban legalább 217 millió EUR, majd 2014-től további 78 millió EUR összegben. 9. A helyi önkormányzatokhoz transzferált állami összegek visszafogása 2013-ban legalább 50 millió EUR-val, majd 2014-től további 160 millió EUR-val. 10. Az állami beruházási költségvetés (hazai finanszírozású állami beruházások) kiadásainak visszafogása 2013-ban legalább 150 millió EUR-val, majd 2014-től további 150 millió EUR-val. 11. A bevételek növelése 2013-ban legalább 1 668 millió EUR-val, majd 2014-től további 1 820 millió EUR-val.” [1] HL L 145., 2010.6.11., 6. o. [2] HL L 296., 2011.11.15., 38. o. [3] A Tanács 2011/791/EU határozata (HL L 320., 2011.12.3., 28. o.). [4] A legutóbbi módosítás a március 13-i 2012/211/EU tanácsi határozat (HL L 113., 2012.4.25., 8. o.). [5] A Tanács március 13-i 2012/211/EU határozata (HL L 113., 2012.4.25., 8. o.).