HU    HU HU 
 
HU 1   HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 26.10.2009 
SEC(2009) 1405 végleges 
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
Vezetői összefoglaló a hatásvizsgálatról  
 
amely a következ ő dokumentumot kíséri: 
 
A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ  EURÓPAI PARLAMENTNEK, A 
TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A 
RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK 
 
A HIV/AIDS elleni küzdelem az Európai Unióban és a szomszédos országokban (2009–
2013) 
  
{COM(2009) 569 végleges} 
{SEC(2009) 1403} {SEC(2009) 1404} 
 
HU 2   HU 1. A  PROBLÉMA MEGHATÁROZÁSA  
Figyelembe véve a HIV-vel/AIDS-szel kapcso latosan feltárt legúja bb tényeket, a 2006–2009 
közötti id őszakra szóló cselekvési terv el őzetes értékelését és az érdekelt felekkel folytatott 
konzultációkat, az alábbi tények igényelnek jöv őbeni fellépést: 
1.1. A politikai kötelezettsé gvállalások nem teljesültek 
Némi előrelépés ellenére egyes elfogadott polit ikai kötelezettségvállalások még nem 
teljesültek. A nemzetközi közösség továbbr a is támogatja az elfogadott célkit űzéseket és az 
elérhető célokat (általános hozzáférés a megel őzéshez, kezeléshez, ellátáshoz és 
támogatáshoz), de a civil társadalmat ne m vonják be rendszere sen a szakpolitikák 
kidolgozásába, végrehajtásába és nyomon követésébe valamennyi tagállamban és szomszédos országban. 
1.2. Hiányos adatok a központosított uniós n yomon követési és jelentési rendszerben 
Az Európai Betegségmegel őzési és Járványvédelmi Központ (ECDC) el őrelépést ért el a 
HIV-vel/AIDS-szel kapcsolatos felügyeleti tevékenység terén. Ám ahhoz, hogy teljes képet 
alakíthasson ki a járványról , a felügyeletnek még teljesebb, összehasonlítható és 
összeegyeztethet ő adatokra van szüksége. 
1.3. Nem tökéletes megel őzés és kezelés, valamint potenciálisan csökken ő 
egészségügyi költségvetések 
A megelőzési stratégiák még mindig nem elég ha tásosak. Európában még mindig sok a 
diagnosztizálatlan HIV-vel/AIDS-szel él ő. A tanácsadás és az önkéntes alapon történ ő szűrés 
fontos eszköze a HIV-fert őzés megel őzésének, de még nem vehet ő igénybe egész Európában. 
Ugyanez vonatkozik a kezelésre, ellátásra és támogatásra. A szakpolitikákat a különösen 
érintett csoportokra kell összpont osítani (pl. az intravénás ká bítószer-használókra, férfiakkal 
szexuális kapcsolatot folytató férfiakra, valamint a nagy el őfordulási gyakoriságú régiókból 
érkező bevándorlókra). 
A betegség halálos veszedelemb ől krónikus betegséggé szelídült, a támogatás pedig 
Európában területenként változik, de messze nem általánosan elérhet ő
1. Fennálló tudásbeli 
hiányosságok 
Tudásbeli hiányosságok vannak az alábbi területeken: 
i. Társadalomtudományok, különösen a HIV-fert őzés átadásának viselkedésbeli 
aspektusai, ii. Társadalmi-gazdasági elemzés a megel őzés költség-hatékonyságáról, 
iii. Új megel őzési technikák kidolgozása és alkalmazása, 
iv. Az Európai Unió és a szomszédos  országok határokon átnyúló dimenziója, 
v. A kezelésekre és vakcinákra vonatkozó intenzívebb orvosbiológiai kutatás. 
                                                
 
1 A retrovírus-ellenes HIV-kezelés, illetve az AIDS-szel összefügg ő tünetek kezelésének költsége igen 
jelentős lehet, ugyanakkor a retrovírus-ellenes kezelés költsége csupán töredéke az el őrehaladott 
betegséggel küzd ők teljes kezelési és nyomon követési költségének. 
 
HU 3   HU 1.4. Több kelet-európai országban tapasztalható aggasztó tendenciák 
Kelet-Európa (a balti tagállamok, Ukrajna, a Mo ldovai Köztársaság és az Orosz Föderáció) az 
egyik olyan régió a világon, ahol aggasztó mértékben terjed a HIV, gyakran olyan 
társfertőzésekkel együtt, mint a (gyógyszer-reziszt ens) tuberkulózis vagy a hepatitis. 
2. A Z EURÓPAI SZINT Ű INTÉZKEDÉS INDOKLÁSA  
Az átfogó egészségügyi és szociális szakpolitik ának része a HIV/AIDS problémájának uniós 
szintű kezelése, amely a HIV-vel/AIDS-szel él őkre és a veszélyeztetet t lakossági csoportokra 
irányuló megel őzésre és új stratégiák ra összpontosít a fert őzések Unióban történ ő 
elterjedésének csökkentése érdekében.  
2.1. Szubszidiaritás 
A polgárok egészségének védelme és javítása els ősorban az EU-tagállamok és a szomszédos 
országok felel őssége. Az EK-Szerz ődés 152. cikke el őírja, hogy a közösségi politikák és 
tevékenységek meghatározása és végrehajtása so rán az egészségvédelem magas szintjét kell 
biztosítani. 
2.2. A szükségesség megvizsgálása 
A HIV/AIDS olyan átvihet ő betegség, amely a nemzeti kormányok er őfeszítéseinek 
koordinációját igényli. A határokon átnyúló mozgások kiha tnak a HIV terjedésére, 
ugyanakkor a személyek szabad mozgása az Eu rópai Unió egyik pol itikai alappillére. 
A becslések szerint 64 millió, nem uniós országból  származó migráns él jelenleg az Európai 
Unióban. Noha számos különböz ő országból származnak, az Európai Unióba bevándorlók 
jelentős arányt képviselnek a he teroszexuális kapcsolatban átadott új HIV-fert őzésekből. Ezt a 
csoportot a társadalmi kirekesz tés is veszélyezteti, így el őfordulhat, hogy csak korlátozott 
mértékben vehetik igénybe a sz űrést, megel őzést, kezelést, ellátást és támogatást. 
Az EU-nak összehangolt felügyeleti rendsze rre van szüksége a járványügyi tendenciák 
követéséhez, illetve ahhoz, hogy segítség et nyújtson a tagá llamoknak a megfelel ő 
népegészségügyi intézkedések meghozatal ához. Közös kutatási terv szükséges a 
méretgazdaságosság kiaknázásához. Az EU ér dekében áll a szomszédos országok bevonása, 
tekintettel arra, hogy néhány szomszédos országban igen magas a HIV/AIDS el őfordulási 
gyakoriságára. 
2.3. Az EU által hozzáadott érték 
A Bizottságnak továbbra is fontos  szerepet kell játszania az  Európában a HIV/AIDS ellen 
irányuló er őfeszítések összehangolásában. A HIV-fert őzés megel őzhető. A Bizottság szilárd 
tudásbázist és fórumot biztosít a tagállamok közötti párbeszédhez és eszmecseréhez az ötletek és módszerek átadásának ösztönzése érde kében. Az egyes tagállamok aligha tudnák 
fenntartani ezt a fajta, határokon átnyúló együttm
űködést. 
Az EU érvényesíteni tudja a HIV-et mint népegészségügyi veszélyt a vonatkozó közösségi 
szakpolitikákban, különösen a személyek szabad mozgása, az emberi jogok, a kutatás és a hátrányos megkülönböztetés tilalma tekintetébe n. Az országok profitálhatnak abból, ha a 
helyes európai gyakorlathoz igazítják saját szakpolitikáikat. 
 
HU 4   HU 3. S ZAKPOLITIKAI CÉLKIT ŰZÉSEK  
Az általános célkit űzés az EK-Szerz ődés 152. cikke értelmében hozzájárulni a HIV-
fertőzésekből eredő emberi megbetegedések és betegségek, valamint az emberi egészséget 
fenyegető veszélyek okainak megel őzéséhez, valamint javítani  a HIV-vel/AIDS-szel él ők és a 
fertőzés által legveszély eztetettebbek életmin őségét. 
3.1. Konkrét célkit űzések: 
(a) Megőrizni a politikai vezet ő szerepet, valamint az érdekelt felek 
elkötelezettségét és részvételét 
(b) Nyomon követéssel javítani  a HIV-re/AIDS-re vonatkozó epidemiológiai 
adatokat 
(c) Támogatni az EU tagállamait és a szomszédos országokat a népegészségügyi 
intervenciók kidolgozásában az alábbi célokból: 
– a tagállami stratégiákat  a legveszélyeztetettebb  lakossági csoportokra 
összpontosítsák, 
– javítsák a HIV-fert őzés által nagy mértékben veszélyeztetett személyek 
életkörülményeit, és általános hozzáférést biztosítsanak a megelőzéshez, kezeléshez, ellátáshoz és támogatáshoz 
– a kezeletlen problémákhoz alakítsák  a tagállami stratégiákat (a 
valóságosnál alacsonyabb mérték ű diagnosztizálási arány, új 
megelőzési módszerek, új kezelési lehet őségek stb.) 
– a jelenlegi gazdasági válság e llenére biztosítsanak elegend ő 
finanszírozást a HIV/AIDS elleni küzdelemre 
(d) Megoldani a kezeléssel, a vakcin ák és az antimikrobiális anyagok 
fejlesztésével, a népegészségügyi kutatással,  a viselkedéstannal és a társadalmi-
gazdasági elemzéssel kapcsolato s ismeretbeli hiányosságokat. 
4. S
ZAKPOLITIKAI LEHET ŐSÉGEK  
Három, a fenti célkit űzések elérését célzó, különböz ő lehetőség összehasonlítására került sor.  
4.1. Els ő lehetőség: Kiindulási helyzet – a jelenlegi cselekvési terv végrehajtásának 
folytatása, majd értékelés 
A „kiindulási helyzetnek megfelel ő lehetőség” meghosszabbítaná a jelenlegi cselekvési terv 
érvényességét, és folytatná a lezáratlan fellép ések megvalósítását. Továbbra is élvezné az 
Unió politikai támogatását, lehet ővé téve a Bizottságnak és az érdekelt feleknek, hogy 
folytassák a folyamatban lév ő tevékenységeket, és továbbvigyé k a sikeres tevékenységeket. 
Az eredmények nyomon követéséhez mutatókat lehe tne bevezetni a jelenl egi cselekvési terv 
átfogó értékelése érdekében. A meglév ő prioritások és eszköz ök alapján folytatódna a 
felügyelet és a kutatás. 
 
HU 5   HU 4.2. Második lehet őség: Az EU-nak nem lenne a HIV-vel/AIDS-szel kapcsolatos 
szakpolitikája vagy cselekvési terve 
A Bizottság nem kezdeményezne a HIV-vel/AID S-szel kapcsolatosan új szakpolitikát. A 
Bizottság a jelenlegi finanszírozási tevékenységekre/programokra összpontosítana, például a kutatási programokra, az egészségügyi program ra, az Európai Szociális Alapra, az európai 
szomszédságpolitikai eszközökre, a HIV-vel kapcsolatos küls ő szakpolitikákra, valamint a 
szakosított intézményeken, például az ECDC -n vagy a Kábítószer és Kábítószer-függ őség 
Európai Megfigyel őközpontján (EMCDDA) keresztül nyújtott szakmai segítségre. A HIV-
vel/AIDS-szel kapcsolatos új uniós cselekvési terv hiányában újra le hetne osztani a HIV-vel 
kapcsolatos kiadásokat. Az ECDC anélkül folytatná a felügyeletet, hogy új, közösen 
elfogadott szakpolitikai igényekhez alkalmazkodna.  
4.3. Harmadik lehet őség: A jelenlegi helyzet továbbfejlesztése – új bizottsági 
szakpolitika és cselekvési terv 
A Bizottság megújult politikai lendületet adna, hogy a HIV/AIDS kérdése a politikai 
napirenden maradjon. Meghatározná a f ő szakpolitikai prioritá sokat a HIV/AIDS ellen 
Európában folytatott küzdelemhez. Egy új  bizottsági szakpolitika megadhatná a f ő cselekvési 
irányokat, míg a kutató szervezet (Think Tank)  és a civil társadal mi fórum keretében 
konzultáló bizottsági szolgálat ok és az érdekelt felek kidolgozh atnák az operatív cselekvési 
tervet az el őrelépés mérésére alkalmas mutatókkal együtt. Ez a lehet őség reagálna az 
azonosított új tendenciákra és kihívásokra is (megel őzés, elsőbbséget élvez ő régiók, 
elsőbbséget élvez ő csoportok). Az Unió és  az érdekelt felek által fo lytatott tevékenységek a 
2006–2009 közötti id őszakra szóló els ő uniós cselekvési tervre ép ülnének, és olyan releváns 
területekre helyeznék át a hangsúlyt, mint a megel őzés, a kezelés és a kutatás.  
4.4. Negyedik lehet őség: Elvetett lehet őségek 
Jogszabályok:  A HIV/AIDS jelent ős politikai dimenzióval bíró egészségügyi és 
társadalmi/szociális probléma, ám a Szerz ődés nem biztosít joga lapot HIV-specifikus 
irányelvhez vagy rendelethez. A tagállamok és a szomszédos országok ugyan saját terveket és 
programokat alakítanak ki, de a módszerek kidolgozása során s okat profitálhatnak a bevált 
módszerek, tapasztalatok és bizonyítékon ala puló megoldások egymás közötti megosztásából. 
Kampány:  Egy európai HIV-ellenes kampány nem tudna minden helyzetet és kulturális 
szempontból érzékeny kérdést figyelembe venn i egész Európában. Nem válna be minden 
veszélyeztetett lakossági csoport számára, ezért nem lenne költséghatékony vagy eredményes.  
5. H ATÁSELEMZÉS  
5.1. Els ő lehetőség: Kiindulási lehet őség – a jelenlegi cselekvési terv végrehajtásának 
folytatása 
Gazdasági kihatások 
Az EU számára a közvetlen költségek  valószínűleg az előző (2006–2009 közötti) id őszak 
költségeihez hasonló mérték űek lennének. Az ebben a lehet őségben foglalt értékelés  azt 
mérné, hogy az uniós és a nemzeti er őfeszítések milyen hatást gyakorolnának a járványra. 
 
HU 6   HU Ez a lehet őség a folytonosságot képviselné, és arra ösztönözné a számos érdekelt felet , hogy 
továbbra is magas szinten tartsa a beruházásokat. 
A 2006–2009 közötti id őszakhoz viszonyítva valószín űleg stabil szinten maradnának a 
tagállami költségvetésekb ől a tevékenységre fordított kiadások . A cselekvési tervben 
szereplő tevékenységek egyike sem lenne kötelez ő egyik félre sem. 
Egy erős politikai elkötelezettség, a bevált módszer ek eredményes megosztása, és a szilárd 
tudásbázis által támogatott, kölcsönösen elfogadott cselekvési terv növelné az er őfeszítések 
hatékonyságát, csökkentené azok átfedése it, és támogatná a nemzeti szint ű tervezést. 
Gazdasági visszaesés  esetén azonban az egészségügyre fordított tagállami kiadásokat – 
különösen rövid és középtávon – várhatóan me gnyirbálják. Fennáll annak a veszélye, hogy 
HIV-vel/AIDS-szel kapcsolatos kiadások is ezt a tendenciát követnék. A beszámolással 
kapcsolatban a tagállamok számára várhatóan ne m merül fel többletköltség, mivel az ECDC 
által folytatott felügyelete t az Unió költségvetéséb ől finanszírozzák. 
Társadalmi hatás  
Ez a lehet őség javítaná a megel őzés, a kezelés és az ellátás hozzáférhet őségét, így pozitív 
társadalmi hatással járna. A hatásos megel őzési programok hozzájárulnak a HIV 
továbbterjedésének csökkentéséhez . A megel őzés, a korai diagnosztizálás és kezelés 
megállíthatja vagy késleltetheti a betegség el őrehaladását, és a munkaer őpiacon tarthatja 
a betegeket , ami javíthatja a HIV-vel/AIDS-szel él ők életmin őségét . 
Az ECDC által folytatott felügyelet  új uniós szakpolitika hiá nyában nem felelne meg az új 
kihívásoknak és adatigényeknek. 
5.2. Második lehet őség: Az EU-nak nem lenne a HIV-vel/AIDS-szel kapcsolatos 
szakpolitikája vagy cselekvési terve 
Gazdasági kihatások 
Az EU számára a közvetlen költségek  valószín űleg csökkennének, bár nem nagy 
mértékben. Elképzelhet ő, hogy a politikai és pénzügyi támoga tás a prioritások kijelöléséhez 
rendelkezésre álló politikai iránymutatás hiá nyában kevésbé lenne er edményes. A HIV/AIDS 
kérdésében folytatott uniós együttm űködés politikai motivációjának hiánya befolyásolhatja a 
programok éves prioritásait, és el őnyt jelenthet más, nem a HIV-vel/AIDS-szel összefügg ő 
prioritásoknak, amelyeket közösségi szakpol itika támogat. A világon évente bekövetkez ő 2,7 
millió új HIV-fert őzés, valamint a vakcina vagy gyógymó d iránti igény mellett ezt nehéz 
lenne megindokolni. 
A HIV-re/AIDS-re mint prioritásra helyeze tt mérsékeltebb hangsúlynak a kutatásba, a 
szolgáltatásokba, oktatásba és tá mogató szolgáltatásokba bevont számos érdekelt félre  nézve 
is súlyos következményei lennének. Gazdasági válság idején az uniós szint ű politikai 
elkötelezettség hiányát nem feltétlenül ellensúlyozná  az Unió részvétele nélkül kialakuló 
kétoldalú vagy többoldalú együttm űködés. 
A legnagyobb hátulüt ője a politikai üzenetnek lenne. A HIV/AIDS- megelőzési programok 
különösen ki annak téve az egészségügyi költségvetések megnyirbálásának. A megel őzés 
mérséklődésének következtében a több fert őzött, a magasabb kezelési költségek, valamint a 
társadalmi/szociális, gazdasági és munkaer ő-piaci hatások miatt emelkedhetnek az 
 
HU 7   HU egészségügyi kiadások . A tagállamok számára várhatóa n nem merül fel többletköltség a 
beszámolással és a felügyelettel  összefüggésben. 
Társadalmi hatás  
Ez a lehet őség magában hordozza azt a kockázatot, hogy a Bizottság politikai támogatása 
nélkül a HIV/AIDS kérdése lekerül egyes finanszírozási mechanizmusok napirendjér ől. 
Nehéz megjósolni, hogy az Unió politikai iránym utatása nélkül a tagállamok és az érdekelt 
felek milyen további lépéseket hoznának. Feltételezhet ő, hogy a nemzetközi 
megállapodásokban foglalt célokat  nem minden országban sikerü lne teljesíteni. Ez negatív 
társadalmi/szociális hatásokhoz, valamint a HIV/AIDS -esetek növekedéséhez vezethet. 
Kevésbé lehetne felhatalmazni  az Unióban és a szomszédos országokban a veszélyeztetett 
csoportokat védelmez ő nem kormányzati szervezeteket  is. 
Ez a lehet őség esetleg nem lenne elég hatékony az európai szint ű együttm űködés 
fenntartásához, és különösen a hhoz, hogy az inté zkedéseket az új kihívásokra  vagy a 
társadalmi/szociális kérdésekre  irányítsa. Az els ő lehetőséghez hasonlóan az ECDC által 
folytatott felügyelet  nem felelne meg az új kihí vásoknak és adatigényeknek. 
5.3. Harmadik lehet őség: A jelenlegi helyzet továbbfejlesztése – új közösségi 
szakpolitika és cselekvési terv 
Gazdasági kihatások 
E lehetőség szerint az új cselekvési terv végreh ajtásához kapcsolódó feladatokat az összes 
részt vevő érdekelt fél között osztanák fel. 
Az EU számára a közvetlen költségek  valószínűleg az előző (2006–2009 közötti) id őszak 
költségeihez hasonló mérték űek lennének. Politikai támogatássa l, valamint az új kihívásokra 
és tendenciákra helyezett fokoz ott hangsúllyal elképzelhet ő, hogy az eredmények javulnának, 
az erőforrásokat pedig hatékonyabb fellépésr e csoportosíthatnák át. A tervezett értékeléssel  
mérni lehetne, hogy az uniós és a nemzeti er őfeszítések milyen hatást gyakorolnak a 
járványra. Ez a lehet őség megőrzi a HIV/AIDS uniós szint ű prioritását, a folytonosságra 
helyezi a hangsúlyt, és ösztönzi a kutatásba, a szolgáltatások nyújtásába, oktatásba stb. bevont 
számos érdekelt felet . 
E lehetőség keretében a 2006–2009 közötti id őszakhoz viszonyítva valószín űleg stabil szinten 
maradnának a tagállami költségvetésekb ől a tevékenységre fordított kiadások . A 
tevékenységek egyike sem lenne kötelez ő egyik félre sem. Az új prioritások hangsúlyozása 
azonban a nemzeti er őforrásoknak az  új megel őzési módszerekre történ ő 
átcsoportosításához , a legveszélyeztetettebb csoportok köz éppontba állításához, valamint a 
keleti határokon átnyúló, fokozottabb együttm űködéshez vezethet, ami költséghatékonyabb 
intézkedést eredményezhet. 
A gazdasági visszaesés  negatívan érintheti a HIV-vel/AIDS-szel kapcsolatos 
segítségnyújtást, és az egés zségügyi költségvetések megnyi rbálása veszélyeztetheti a 
megelőzési programokat. A harmadik lehet őség arra ösztönözné az Unió tagállamait és a 
szomszédos államokat, hogy fenntartsák a le gveszélyeztetettebb la kossági csoportokra 
összpontosító állami kiadásokat, és az er őforrásokat a legköltséghatékonyabb egészségügyi 
beavatkozásokra ítéljék oda. 
 
HU 8   HU A jobb színvonalú beszámolás és felügyelet  további költségeket jelenthet annak a néhány 
országnak, amely még nem küld elegend ő adatot az ECDC-nek. Más országokat nem 
terhelnének további költségek. Profitálni fo gnak viszont a jobb adatok alapján történ ő 
pontosabb tervezésb ől – ez általában költséghatékony. 
Társadalmi hatás  
A Bizottság közleménye és cselekvési terve a folytonosságot , valamint a meglév ő 
nemzetközi kötelezettségvállalások  teljesítésére irányuló politikai akaratot  hangsúlyozná. 
Pontos célokat határozna meg, valamint jobb erőforrás-elosztást és hatékonyabb 
infrastruktúrát eredményez het. 
A harmadik lehet őség pozitív hatást gyakorolna a civil társadalomra , a HIV/AIDS által 
érintettekre és az ágazatra.  A politikai vezet ő szerepet és a civi l társadalom bevonását 
fokozva javíthatná a betegs ég által sújtott valamennyi érintett életkörülményeit. 
 
HU 9   HU Ez a lehet őség: 
támogatná a HIV-et/AIDS-t övez ő, a megbélyegzéssel, a hátrányos megkülönböztetéssel és az 
emberi jogok megsértésével összefügg ő szociális kérdések  megoldására irányuló 
erőfeszítéseket, 
– hatalmat adna a civil társadalom kezéb e, ami a HIV/AIDS elleni küzdelemhez 
elengedhetetlen, 
– országos szinten, valamint a határokon átnyúl ó tevékenység keretébe n figyelemmel kísérné 
a járvány méreteit és a társfert őzéseket – például tuberkulózist,  hepatitis, és más, szexuális 
úton terjed ő fertőzéseket, 
– fokozná a rá adott választ, 
– összehozná a szakért őket, hogy együtt tervezzék meg a jöv őbeni kihívásokra adandó 
válaszokat. 
Az elsősorban az ECDC, valamint más szakosított , normákat megállapító testületek által 
európai szinten folytatott fokozotta bb felügyelet és nyomon követés meger ősítené a hatásos, 
fenntartható népegészségügyi intézkedések alapját. 
 
HU 10   HU Az alábbi táblázat a három lehet őség a konkrét célkit űzésekre gyakorolt hatásait foglalja 
össze. 
Konkrét célkit űzések Els ő 
lehetőség Második 
lehetőség Harmadik 
lehetőség 
Politikai vezet ő szerep és iránymutatás a közösen elfogadot t
célok elérése érdekében  + – ++ 
A felügyeleti és az járványügyi tevékenység meger ősítése a
szakpolitika alátámasztására  + + ++ 
A tagállamok és a szomszédos országok fokozot t
összpontosítása a legveszélyeztetettebbekre  + – ++ 
A tagállamok és a szomszédos országok ösztönzése arra, hog y
javítsák a HIV-fert őzés által nagy mértékben veszélyeztetet t
személyek életkörülményeit,  és általános hozzáférés t
biztosítsanak a magas színvonalú ellátáshoz és kezeléshez  + – ++ 
A tagállamok és a szomszédos országok ösztönzése arra, hogy a
HIV/AIDS elleni stratégiákat a megoldatlan és/vagy új
kihívásokhoz alakítsák  + – ++ 
A tagállamok és a szomszédos országok ösztönzése arra, hogy a
gazdasági válság ellenére szinten tartsák a HIV/AIDS elleniküzdelem állami és magánforrásból történ ő finanszírozását
 + – ++ 
Az erőforrások és a tevékenységek integrálásával hidalják át a
kutatás terén meglév ő hiányosságokat  + + ++ 
A konkrét célkit űzések költségei  Valamennyi érték becsült összeg  
Az Uniót érint ő költségvetési hatás: 
Egészségügyi program 
  
20 M EUR  
20 M EUR vagy 
annál kevesebb, 
a HIV elleni 
küzdelem 
költségvetésének 
átcsoportosítása 
más, nagy 
prioritást élvez ő 
szakpolitikákra   
20 M EUR  
átcsoportosítás az 
új cselekvési terv 
prioritásaira  
Kutatási keretprogram  100 M EUR 100 M EUR 
vagy annál 
kevesebb, 
a HIV elleni 
küzdelem 
költségvetésének 
átcsoportosítása  100 M EUR  
átcsoportosítás új 
prioritásokra  
ECDC (felügyelet és nyomon követés)  4,4 M EUR 
 4,4 M EUR 
 4,4 M EUR  
átcsoportosítás új 
prioritásokra  
A tagállamokat érint ő költségvetési hatás:    
 
HU 11   HU Az egészségügyi és kutatási költségvetések ből fedezet t
kiadások 
  
A beszámolás (felügyelet) költségei
 nincs adat
stabil 
 
 
 
az uniós 
tagállamokat 
nem sújtja 
további 
adminisztratí v
teher  nincs adat 
a gazdasági 
válság miatt 
fennáll a 
költségvetési 
megszorítások 
veszélye  
 
az uniós 
tagállamokat 
nem sújtja 
további 
adminisztratív 
teher nincs adat 
stabil 
átcsoportosítás új 
prioritásokra 
 
az új 
adatszolgáltatási 
követelmények 
miatt 
adminisztratív 
költségek  
 
A végrehajtott hatásvizsgálat alapján a harmadik lehet őség, azaz az új bizottsági szakpolitika és 
cselekvési terv járna a legnagyobb eredménnyel, ezért ez az el őnyben részesített lehet őség. 
6. N YOMON KÖVETÉS ÉS ÉRTÉKELÉS  
A Bizottság 2012-re tudna eredményeket felmut atni, valamint monitoring jelentéseket 
közzétenni. A rendszeres nyomon követés minde n érdekelt felet arra ösztönöz, hogy 
késlekedés nélkül megossza eredményeit,  így valamennyi fél számára elérhet őbbé válnának a 
bevált gyakorlatok és az együttm űködési lehet őségek.