Észak-Macedónia gazdasága komoly problémákkal küszködik, mivel a széles körben alkalmazott karanténintézkedések erősen visszavetik a termelést és a foglalkoztatást, ami a külkereskedelmi tevékenységet is súlyosan érinti. A jelenlegi előrejelzések szerint a reál-GDP 2020-ban mintegy 4 %-kal csökkenni fog. A kormány kellő időben határozott intézkedéseket hozott annak érdekében, hogy a leginkább érintett ágazatokban áprilisban és májusban támogatni tudja a kkv-k likviditását és a foglalkoztatást. A válság társadalmi-gazdasági következményeinek kezelésére szolgáló költségvetési mozgástér azonban korlátozott. A kormány 2020-ra a legkedvezőbb forgatókönyv alapján 20 %-os bevételkiesést vár az eredeti költségvetéshez képest, és a kiadások átcsoportosítását tervezi a felső határ emelése nélkül. A 2019. évi GDP alapján ez mintegy 8 %-os hiányt jelentene. A külföldről érkező magántranszferek – a munkavállalói hazautalások és a beáramló közvetlen külföldi tőkebefektetések – várhatóan jelentősen csökkenni fognak, ami miatt csökkenni fognak a tartalékok is. Emellett 2020–2021-ben különösen nagyok lesznek a kormány és az állami vállalatok hazai és külső refinanszírozási igényei (összesen 1,65 milliárd EUR, a 2019. évi GDP mintegy 7,3 %-ának megfelelő összeg mindkét év esetében). Ezek az igények az 500 millió EUR összegű 2014. évi eurókötvénynek, a 2015. évi eurókötvény egyes részeinek és a Világbank 2013. évi szakpolitikai garanciájának a törlesztésével, valamint a fő közúti közlekedési infrastruktúrák megépítéséért felelős állami vállalat jelentős külföldi kereskedelmi hiteleinek visszafizetésével kapcsolatosak. A kormány 177 millió EUR összegű támogatást kért az IMF-től a gyorsfinanszírozási eszközön keresztül, és a Világbanktól is hitelt vett fel. A jelenlegi becslések szerint az IMF-től és a Világbanktól, illetve az uniós vissza nem térítendő támogatásokból származó források beszámítása után fennmaradó finanszírozási hiány mintegy 330 millió EUR. Ezzel összefüggésben 160 millió EUR összegű makroszintű pénzügyi támogatás indokolt.

Bosznia-Hercegovinában a COVID19-világjárvány kitörése jelentősen súlyosbította a már folyamatban lévő gazdasági lassulást, főként a közlekedés és az idegenforgalom, de a munkavállalói hazautalások tekintetében is, amelyek a GDP mintegy 5 %-át teszik ki, és különösen az alacsonyabb jövedelmű háztartások számára jelentenek nélkülözhetetlen bevételi forrást. A legutóbbi, 2020-ra vonatkozó előrejelzések szerint a gazdasági tevékenység akár 10 %-kal is visszaeshet, a munkanélküliség pedig meredeken nő. A költségvetés meglehetősen jó fő számai ellenére az ország rövid távon csak igen korlátozottan képes előteremteni a szükséges forrásokat. A boszniai hatóságok már 330 millió EUR összegű sürgősségi finanszírozást kértek az IMF-től (ez az összeg a GDP közel 2 %-ának felel meg). A gazdaság lassulása a bevételek jelentős csökkenéséhez és a transzferek meredek emelkedéséhez fog vezetni, erőteljesen növelve a finanszírozási igényeket. A jelenlegi becslések szerint az IMF 330 millió EUR-s (a GDP közel 2 %-át kitevő) és a Világbank mintegy 20 millió EUR-s (a GDP 0,1 %-át kitevő) hozzájárulása után fennmaradó finanszírozási hiány 2020-ban mintegy 500 millió EUR lesz (a GDP 2,8 %-a). Az ország a gyenge hitelminősítése miatt csak igen korlátozottan fér hozzá a nemzetközi pénzügyi piacokhoz, saját pénzügyi piacai pedig túl kicsik ahhoz, hogy kielégítsék ezeket a fennmaradó finanszírozási igényeket. Ezzel összefüggésben 250 millió EUR összegű makroszintű pénzügyi támogatás indokolt.

A javasolt makroszintű pénzügyi támogatás kedvezményezettje az Albán Köztársaság, Bosznia-Hercegovina, Grúzia, a Jordán Hásimita Királyság, Koszovó, a Moldovai Köztársaság, Montenegró, az Észak-macedón Köztársaság, a Tunéziai Köztársaság és Ukrajna. A COVID19-válság azonban a folyamatosan változó helyzet miatt más országokban is egyre nagyobb kihívást jelent. A makroszintű pénzügyi támogatás egyéb támogatható országok számára is rendelkezésre áll, amennyiben a későbbiekben fizetésimérleg-nehézségeik merülnének fel. A Bizottság továbbá megbeszélést fog kezdeményezni az MFA-eszköz hatóköréről és annak az EU más külső szakpolitikáival való kölcsönhatásáról.

Mindazonáltal gyors intézkedésekre került sor a válság gazdasági következményeinek korlátozása érdekében is. Ezen intézkedések ellenére, a globális recesszió és a pénzügyi piacokra nehezedő súlyos nyomás együttes hatása miatt a legtöbb – ha nem az összes – bővítési és szomszédságpolitikai partner idén recesszióra számíthat. A jelenlegi válság oka mindegyiküknél azonos, időtartama és súlyossága azonban eltérő lehet, attól függően, hogy milyen a gazdasági szerkezetük, és mennyiben képesek hatásos ellenintézkedéseket hozni. A recesszió a kereskedelem összeomlásával és a feltörekvő piacokat hátrányosan érintő kockázatkerülő magatartás előtérbe kerülésével együtt súlyos nyomás alá helyezi a fizetési mérlegeket. A járvány – terjedésével és gazdasági következményeivel arányosan – a társadalmi stabilitásra és a biztonságra is egyértelmű és közvetlen kockázatot jelent, amely a régión belül és kívül is továbbgyűrűző hatásokkal járhat.

Grúzia idén mély recesszióba fog lépni, amit a finanszírozási igények növekedése kísér. Grúzia gazdaságát súlyosan érinti a koronaválság. A közelmúltbeli becslések szerint a gazdaság 2020-ban a járvány hatását is figyelembe véve mintegy 4 %-kal fog zsugorodni. A válságenyhítő intézkedések költsége, az egészségügyi kiadások növekedése és a bevételek csökkenése miatt a költségvetési hiány 2020-ban várhatóan a GDP mintegy 8 %-ára emelkedik. Grúzia fizetési mérlege is romlani fog, amit a szolgáltatások exportjából (különösen az idegenforgalomból) származó bevételek, a hazautalások és valószínűleg a közvetlen külföldi tőkebefektetések csökkenése, illetve a portfóliótőke kiáramlása okoz. Az IMF előzetes becslése alapján a külső finanszírozási hiány 2020–2021-ben mintegy 1,6 milliárd USD lesz, amelynek megszüntetéséhez Grúziának a nemzetközi partnerek segítségére lesz szüksége. A hatóságok és az IMF között április 14-én kötött szakértői szintű megállapodás mintegy 375 millió USD-vel megnövelte a már csaknem teljesen folyósított jelenlegi kibővített finanszírozási eszköz (EFF) keretét. A megnövelt összegből 308 millió USD-t 2020-ban kell folyósítani. Az ország a Világbankkal, az ADB-vel, az AFD-vel, a KfW-vel és az EBB-vel is tárgyal a szakpolitikai alapú hitelek növeléséről. Grúzia egy folyamatban lévő MFA-program kedvezményezettje. A támogatás 25 millió EUR-s végső részletének folyósítására várhatóan 2020 második negyedévében kerül sor, a megállapodás szerinti szakpolitikai feltételek teljesülésétől függően. E feltételek többsége már teljesült. A jelenlegi információk alapján az idei finanszírozási hiány összege mintegy 900 millió USD. Ennek megszüntetése céljából – azt is figyelembe véve, hogy az egyéb hitelezők hozzájárulására is jók a kilátások – egy új, 150 millió EUR összegű MFA-program indokolt.

A Moldovai Köztársaság (a továbbiakban: Moldova) gazdaságára 2020-ban erőteljes hatást gyakorolnak a COVID19-járvány megfékezésére szolgáló intézkedések és a globális recesszió következményei. A válság fő átviteli csatornája az, hogy a válság által sújtott országok – különösen az uniós tagállamok – viszonylatában jelentősen csökken a hazautalások és a kereskedelem volumene (előbbi Moldovában a GDP 15 %-át teszi ki). Moldova gazdasága 2020-ban várhatóan recesszióba esik, és a válság miatt súlyos nyomás nehezedik majd a fizetési mérlegre és az államháztartásra. Az előzetes becslések szerint a külső finanszírozási hiány 2020-ban 800 millió USD (a GDP mintegy 7 %-a) lesz, a költségvetés finanszírozási hiánya pedig 10,5 milliárd MDL (körülbelül 550 millió USD). Moldova államadóssága és nemzetközi tartalékai az elmúlt években pozitív pályán mozogtak – egy hároméves IMF EFF/ECF programnak köszönhetően –, így az országnak van némi költségvetési mozgástere a sokkhatások ellensúlyozására, de csak rövid ideig és egyértelmű korlátokkal. Az IMF készen áll arra, hogy a COVID19-válság gazdasági hatásainak enyhítése érdekében mintegy 240 millió USD (220 millió EUR) összegű sürgősségi támogatást nyújtson Moldovának. Moldova egy folyamatban lévő MFA-program kedvezményezettje. A támogatás együttesen 70 millió EUR-s második és harmadik részletének folyósítására a program 2020. júliusi lejárta előtt kerülhet sor, a feltételek teljesülése esetén. Emellett a válság hatásainak kezelése érdekében át lehetne irányítani az Oroszország által 2020-ra ígért, 200 millió EUR összegű, elsősorban infrastrukturális beruházásokra szánt hiteleket. Moldovának azonban a nemzetközi tőkepiacokhoz való korlátozott hozzáférése miatt további támogatásra lenne szüksége a külső finanszírozási hiány fedezéséhez. Mindezek alapján egy új, 100 millió EUR összegű MFA-program indokolt.

Ukrajna makrogazdasági stabilitása idén újra nyomás alá került, különösen a márciusban kezdődő váratlan kormányátalakítás miatt, amely egybeesett a globális koronavírus-válság kitörésével. A pénzügyi piaci feltételek jelentősen romlottak március közepén, amikor az eurókötvények hozama a januári 4,4 %-ról megháromszorozódott, majd 8 %-on stabilizálódott. A 2020 tekintetében 4 % és 9 % között előre jelzett komoly visszaesés miatti félelmek a gazdaságba vetett bizalom csökkenéséhez és a devizakereslet ugrásszerű növekedéséhez vezettek. Az Ukrán Nemzeti Banknak március második felében 2,2 milliárd USD-nak megfelelő összegű értékesítéssel kellett beavatkoznia, ami több mint 8 %-kal csökkentette hivatalos nemzetközi tartalékait a 2020. február végi 27 milliárd USD-hez képest. A parlament által 2020. április 13-án jóváhagyott költségvetésmódosítás egy 2,5 milliárd EUR-s koronavírus-alapot hozott létre a COVID19 megfékezését célzó azonnali intézkedések támogatására. Az államháztartásnak a recesszióval összefüggő várható romlása és a válsággal összefüggő többletkiadások miatt a 2020. évi költségvetési hiánycél a GDP 7,5 %-ára módosult (ez 11 milliárd USD-nek felel meg) A költségvetési hiány egy része belföldről is finanszírozható, a kormánynak azonban 2020-ban külső adósságokat is kell törlesztenie, 5 milliárd USD értékben. Az IMF becslése szerint a teljes külső finanszírozási hiány 2020-ban mintegy 12 milliárd USD lesz. Az IMF ezért beleegyezett abba, hogy a közelmúltban jóváhagyott hároméves program méretét 5,5 milliárd USD-ről 10 milliárd USD-re növeli, amelyből idén 3,5 milliárd USD áll majd rendelkezésre. A Világbank hitelével és a meglévő uniós MFA-program hátralévő 500 millió EUR-s részletével együtt – ez utóbbinak feltételei teljesültek, folyósítása 2020 második negyedévére várható, amint végrehajtják az új IMF-program megelőző intézkedéseit – mintegy 5 milliárd USD összegű finanszírozás áll rendelkezésre. A 12 milliárd USD összegű hiány fennmaradó részét további hivatalos finanszírozással vagy a nemzetközi tartalékok lehívásával kell fedezni. Ezzel összefüggésben egy új, 1,2 milliárd EUR összegű MFA-program indokolt.

Déli szomszédság

Jordániában nem lehet elkerülni a recessziót, mivel egyre nagyobb nyomás nehezedik a fizetési mérlegre, ami az ország korlátozott politikai mozgásterét tükrözi. A koronavírus megjelenése várhatóan jelentős hatást gyakorol majd a jordán gazdaságra, mivel zavart okoz a kereskedelmi forgalomban, a globális értékláncokban és az idegenforgalomban. Jordánia a költségvetési mozgástér korlátozottsága miatt eddig főként monetáris politikai intézkedéseket hozott a gazdasági károk mérséklésére. Az általános karanténhelyzet azonban korlátozza az ilyen intézkedések hatékonyságát. A gazdaság 2020-ban valószínűleg recesszióba kerül, ami súlyos következményekkel jár a már amúgy is magas (2019 végén mintegy 19 %-os) munkanélküliségre nézve. A költségvetési hiány várhatóan a GDP 5 %-a fölé nő, különösen az adóbevételek várható csökkenése miatt. A bruttó államadósság ezért 2020-ban valószínűleg átlépi a GDP 100 %-ának megfelelő mértéket. A költségvetési hiány finanszírozásához szükséges kedvezményes hitelek biztosítása döntő fontosságú lesz a kamatterhek alacsony szinten tartása és az adósság fenntarthatóságának támogatása szempontjából. Jordániának már a koronavírus-járvány kitörése előtt is jelentős külső finanszírozási igénye volt. Az EU ezzel összefüggésben már 2020 januárjában elfogadott egy 500 millió EUR összegű MFA-műveletet az ország javára. A Covid19-válság miatt a finanszírozási igény tovább nőtt. Az idegenforgalom meredek visszaesése miatt várhatóan tovább nő majd a folyó fizetési mérleg hiánya is. Emellett a pénzügyi piacokon jelentősen emelkednek a feltörekvő gazdaságok számára kínált kamatlábak, ami veszélyezteti a 2020 októberében lejáró 1,25 milliárd USD összegű eurókötvény megújítását. A jelenlegi információk alapján az idei finanszírozási hiány összege mintegy 1,5 milliárd USD, és ezért további 200 millió EUR összegű MFA-támogatás indokolt. Ez a meglévő MFA-programmal együtt összesen 700 millió EUR-s támogatást jelent.

Tunézia jelentős finanszírozási igényei az egyre erősödő gazdasági válság közepette nemzetközi támogatást tesznek szükségessé. Tunézia 2020-ban valószínűleg recesszióba süllyed, mivel a gazdaságát jelentősen befolyásolja majd a globális kereslet visszaesése és a koronavírus terjedésének megállítása érdekében március közepén bevezetett karanténintézkedések hatása. Noha a válság gazdasági hatásainak enyhítése érdekében monetáris és költségvetési intézkedéseket fogadtak el, a makrogazdasági egyensúlyhiány továbbra is fennáll, a szakpolitikai mozgástér továbbra is korlátozott, és az év során várhatóan növekedni fog a külső finanszírozási igény. A visszaesés komoly nyomást fog gyakorolni a foglalkoztatásra és a társadalmi stabilitásra. Mindez rontani fogja a költségvetés helyzetét, csökkenti a bevételeket, és további nyomást gyakorol a gazdaság és az egészségügyi rendszer finanszírozhatóságára. Következésképpen 2020-ban a költségvetési hiány valószínűleg jelentősen nő, és az államadósság is emelkedik. A kormány az előre jelzettnél nagyobb költségvetési hiányra számít (a GDP 4,3 %-ára), ami mintegy 1 milliárd USD összegű (a GDP 2,6 %-ának megfelelő) további külső finanszírozást tesz szükségessé. A világjárványnak a magánszektorra és annak külső finanszírozáshoz való hozzáférésére gyakorolt hatásai miatt a fizetési mérleg hiánya még ennél is nagyobb lesz (a GDP mintegy 4,7 %-a). Emellett az alacsonyabb olajárak nem tudják ellensúlyozni a hazautalások és az idegenforgalom meredek csökkenését (a GDP több mint 7 %-a), ami a devizabevételek csökkenéséhez vezet. A kormány 2020-ban nagy valószínűséggel nem lesz képes a hazai és nemzetközi piacokról fedezni finanszírozási igényét, és ezért az IMF-től 753 millió USD-nak (kvótája 100 %-ának) megfelelő sürgősségi segélyt kért. A kormánynak ebben az évben mintegy 3,5 milliárd USD összegű külső finanszírozásra van szüksége az adósságtörlesztésekhez, amelyek áprilisra és júniusra összpontosulnak, és ezáltal nyomást gyakorolnak a likviditásra. Emellett a finanszírozási igények várhatóan a COVID19 költségvetési hatásával és az arra adott válasszal összhangban is növekedni fognak, miközben az év során a pénzügyi piacokhoz való hozzáférés is komoly kihívást fog jelenteni, vagyis a tervezett 1,1 milliárd USD összegű piaci kibocsátást már nem lehet magától értetődőnek tekinteni. A jelenlegi információk alapján az idei finanszírozási hiány összege megközelítőleg 2,5 milliárd EUR, és ezért egy 600 millió EUR összegű MFA-program indokolt.

•Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

A javasolt MFA-műveletre a koronavírus-világjárvánnyal összefüggésben igen sürgető, rendkívüli körülmények között kerül sor. A javasolt makroszintű pénzügyi támogatás összhangban van az EU azon kötelezettségvállalásával, hogy támogatja a bővítési és szomszédságpolitikai partnereket sürgető gazdasági nehézségeik megoldásában. A támogatás összhangban áll az MFA-eszköz használatára irányadó elvekkel is, beleértve kivételes jellegét, politikai előfeltételeit, kiegészítő jellegét, feltételhez kötöttségét és pénzügyi fegyelmét. A szóban forgó MFA-műveletek időtartama alatt a Bizottság továbbra is nyomon követi és értékeli majd e kritériumok megvalósulását és különösen – az Európai Külügyi Szolgálattal szoros együttműködésben – a politikai előfeltételek teljesülését.

A Bizottság a végrehajtás során biztosítani fogja a támogatás összhangját a közelmúltbeli és a még folyamatban lévő, különösen a következő MFA-határozatok hatálya alá tartozó MFA-műveletekkel:

·az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/1112 határozata (2016. július 6.) a Tunéziának nyújtandó további makroszintű pénzügyi támogatásról;

·az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/1565 határozata (2017. szeptember 13.) a Moldovai Köztársaságnak nyújtandó makroszintű pénzügyi támogatásról;

·az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/598 határozata (2018. április 18.) a Grúziának nyújtandó további makroszintű pénzügyi támogatásról;

·az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/947 határozata (2018. július 4.) az Ukrajnának nyújtandó további makroszintű pénzügyi támogatásról;

·az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/33 határozata (2020. január 15.) a Jordán Hásimita Királyságnak nyújtandó további makroszintű pénzügyi támogatásról.

•Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

Az EU minden rendelkezésre álló eszközt mozgósít, és szorosan együttműködik a tagállamokkal és az európai pénzügyi intézményekkel annak érdekében, hogy „Európa együtt” jelszóval hatékony külső választ adjon a COVID19-válságra. Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás a bővítési és a szomszédságpolitikai régióra vonatkozó megközelítés részét képezi, és kiegészíti az Előcsatlakozási Támogatási Eszköz és az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz keretében mozgósított összesen 3,87 milliárd EUR összegű vissza nem térítendő támogatást, amely a szomszédsági beruházási platform és a Nyugat-Balkáni Beruházási Fórum keretében vegyes finanszírozást és pénzügyi eszközökhöz nyújtott hozzájárulásokat is tartalmaz. Emellett az Európai Beruházási Bank külső hitelezési megbízatása keretében folytatódni fog a köz- és a magánszektorbeli beruházásokat támogató hitelezés. A szomszédságpolitikai partnerek az Európai Fenntartható Fejlődési Alapból származó, összesen 0,5 milliárd EUR összegű garanciával fedezett – főként kkv-finanszírozásra irányuló – beruházási programokban is részt vehetnek.

Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás segíti a hatóságokat a rövid távú makrogazdasági politikai és strukturális reformok megvalósítását szolgáló megfelelő keret elfogadásában, és ezáltal összességében növelni fogja az uniós szerepvállalás hozzáadott értékét és az Unió – akár más pénzügyi eszközök keretében végrehajtott – átfogó intervencióinak hatékonyságát.

2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

•Jogalap

A javaslat jogalapja az EUMSZ 212. cikke. A jelenlegi sürgős helyzetben az EUMSZ 213. cikke is szolgálhatna a javaslat jogalapjaként. A Bizottság azonban úgy döntött, hogy a javaslatot az EUMSZ 212. cikke alapján terjeszti elő, hogy a rendes jogalkotási eljárást követhesse, az Európai Parlament teljes körű bevonásával. A Bizottság a gyors elfogadás érdekében az Európai Parlament és a Tanács együttműködésére számít.