A terrorizmus finanszírozásának felderítése és megelőzése területén az EU Tanácsa és az Európai Parlament 2017. december 13-án politikai megállapodásra jutott az EU Bizottságának a negyedik pénzmosási irányelv módosítására irányuló javaslatáról (az ún. ötödik pénzmosási irányelv) . A végső kompromisszumos szöveget még mindkét intézménynek hivatalosan el kell fogadnia. A módosított irányelvet várhatóan 2018 közepéig teszi közzé az EU Hivatalos Lapjában, a hatálybalépés a közzétételt követő 18 hónappal, vagyis 2019 végére várható. Az irányelv számos új intézkedést tartalmaz, hogy támogassa a nemzeti hatóságokat az illegális pénzügyi mozgások jobb nyomon követésében. Az irányelv kulcsfontosságú eleme, hogy fokozza az átláthatóságot a cégek, a bizalmi vagyonkezelők és más jogi megoldások tényleges tulajdonlása terén azáltal, hogy megerősíti a tényleges tulajdoni nyilvántartásokkal kapcsolatos követelményeket. A cégek tényleges tulajdonosaira vonatkozó nyilvántartás teljeskörűen nyilvános lesz, míg a bizalmi vagyonkezelésre és más jogi megoldásokra vonatkozó nyilvántartás az illetékes hatóságok és kötelezett szolgáltatók (például bankok) számára ad teljes körű hozzáférést, valamint bármely olyan személy számára, aki jogos érdeket tud igazolni az ilyen információhoz való hozzáférés végett. Az irányelv továbbá bővíti a pénzügyi információs egységek hozzáférését a releváns információkhoz, ideértve az ingatlan-nyilvántartásokat és az újonnan létrehozott központi bankszámla-nyilvántartásokat. Fokozza továbbá az EU-ban a pénzügyi felügyeletek együttműködését és megkönnyíti közöttük az információcserét. Az irányelv egy másik kulcsfontosságú eleme az olyan termékeket körülvevő anonimitás jelentős csökkentése, mint az előre fizetett kártyák és a virtuális fizetőeszközök. Végezetül az irányelv kiegészítő kritériumokat vezet be – ideértve az átláthatóságot is – a magas kockázatú harmadik országok jegyzékéhez, ezáltal biztosítja, hogy a magas kockázatú harmadik országokból érkező pénzügyi mozgások magas szintű biztosítékokkal védettek.

Ez a jelentés a biztonsági unióval kapcsolatos jogalkotási prioritások megvalósítása terén elért előrehaladást ismerteti. A Bizottság a jövőben is az előrehaladás motorja lesz e területen, szoros együttműködésben valamennyi intézménnyel, és összhangban a 2018. évi bizottsági munkaprogrammal, amely ezt a tevékenységet szintén elsőbbségként határozza meg. E munka eredményei felhasználására kerülnek a belső biztonságról 2018 szeptemberében, Bécsben tartandó informális vezetői ülésen, ahogy azt a vezetői ütemterv is jelezte.

A szakértői csoport által kiemelt egyik prioritási terület a börtönökben végbemenő radikalizálódás, amely továbbra is komoly aggodalmat kelt. A Bizottság meg fogja erősíteni a bevált módszerek és célzott kutatások cseréjét, és az uniós radikalizálódástudatossági hálózat keretében a tagállamokkal együtt feltérképezi a deradikalizálódási programok kölcsönös felülvizsgálatának megszervezését. 2018. február 27-én a Bizottság – a bolgár elnökséggel, a Börtön- és Büntetés-végrehajtási Szolgálatok Európai Szervezetével (EUROPRIS) és a Pártfogó Felügyelői Szolgálatok Európai Szövetségével együttműködésben – konferenciát szervez a bírák, ügyészek, valamint büntetés-végrehajtási és pártfogói felügyeleti alkalmazottak között a börtönökben történő radikalizálódással kapcsolatos bevált gyakorlatok cseréjére. A Bizottság Jogérvényesülés programja keretében továbbra is tevékenységi támogatásokat nyújt e területen különböző projektekhez, ideértve a bírák, ügyészek, valamint büntetés-végrehajtási és pártfogói felügyeleti alkalmazottak képzésével kapcsolatos projekteket. A gyakorló szakemberekkel, a tagállami döntéshozókkal és közszereplőkkel folytatott információcserékre építve az uniós radikalizálódástudatossági hálózat kiválósági központja a börtönökben végbemenő radikalizálódásról és az új gyakorlatokat megvalósító pártfogó felügyeletekről szóló kézikönyvének új kiadásán dolgozik.

Továbbá fokozni kell az erőfeszítéseket a terrorista propaganda elleni küzdelem terén. Az online radikalizálódásra vonatkozó munkán (lásd az alábbi szakaszt) túlmenően az Európai Stratégiai Kommunikációs Hálózat és az uniós radikalizálódástudatossági hálózat kiválósági központja támogatást nyújt a tagállamoknak az alternatív és ellenpropagandára vonatkozó bevált gyakorlatok cseréjén, valamint a terrorista narratívára adott stratégiai kommunikációs válaszokra irányuló kapacitásuk fokozásán keresztül is.

A helyi szintű fellépések támogatásának megerősítése érdekében a Bizottság áttekinti a meglévő támogatási struktúrákat és ügynökségközi megközelítéseket azzal a céllal, hogy azonosítsa a helyi együttműködés bevált gyakorlatait olyan területeken, mint az információcsere protokollok vagy a civil társadalmi partnerek átvilágítása. A RAN hálózat helyi munkacsoportjának uniós támogatású projektek, tanulmányi látogatások és célzott műhelytalálkozók kapcsán szerzett felhasználják majd ezen áttekintések során. Az uniós radikalizálódástudatossági hálózat készen áll a célzott tanácsadó szolgáltatások nyújtására a helyi és nemzeti szintű radikalizálódás elleni erőfeszítések támogatásához.

Másik prioritási terület a konfliktuszónákból visszatérő külföldi terrorista harcosok jelensége. A Dáis Szíriában és Irakban elszenvedett területi veszteségeit követően eszmecsere alakult ki a szakértők és a szélesebb nyilvánosság körében azzal kapcsolatosan, hogy miként kell kezelni a konfliktuszónákból visszatérő vagy a radikalizált környezetben nevelkedett gyermekek és családok által jelentett kihívásokat. A Bizottság – a bolgár elnökséggel együttműködésben – 2018 áprilisában Szófiában konferenciát szervez, hogy a visszatérőkkel (ideértve a nőket és a gyermekeket) foglalkozó tagállamok körében kicseréljék bevált módszereket és a levont tanulságokat. Ezen túlmenően, mivel egyéniesített válaszokat kell adni a visszatérő gyerekek helyzetének kezelésére, a Bizottság összehasonlító elemzést fog készíteni a kockázat- és szükségletelemzésekre, valamint a korai észlelésre vonatkozó meglévő megközelítésekről. Egyidejűleg a harmadik országokkal – különösen Törökországgal – és nemzetközi szervekkel (ideértve az ENSZ-et és a terrorizmus elleni küzdelem világfórumát) folytatott együttműködés alapvető fontosságú.

A belső és a külső biztonság közötti kapcsolatot szem előtt tartva a Bizottság – az Európai Külügyi Szolgálattal együttműködésben – fokozott támogatást nyújt az EU-n kívüli partnerországokban meglévő megelőző stratégiákhoz és együttműködési mechanizmusokhoz. Létre fogja hozni uniós szakértők és külső kiküldetésre alkalmas partnerek állományát, és támogatni fogja egy társadalmi szervezetekből álló platform létrehozását, amely az EU-n kívüli radikalizálódás megelőzését támogató fellépések központjaként működik majd. 2018-ban a Bizottság több pályázati felhívást fog közzétenni a kiemelt régiókban az erőszakos szélsőségesség ösztönzőire irányuló helyi kutatások támogatására.

2.Az online terrorista tartalmak elleni küzdelem

Ahogy az a Bizottság 2018. évi éves munkaprogramjában, valamint a biztonsági unióról szóló korábbi jelentésekben is szerepel, a Bizottság folyamatosan előmozdítja a platformokkal való együttműködést a terrorista és más illegális online tartalmak felderítése és eltávolítása érdekében, és szükség esetén javaslatot tesz a terrorista tartalmak eltávolítására vonatkozó jogszabályra. 2018. január 9-én a Bizottság kerekasztalt hívott össze az online platformok magas szintű képviselőivel, hogy megvitassák az illegális online tartalom terjedése elleni küzdelem eredményeit. A Bizottság arra ösztönözte a platformokat, hogy fokozzák és gyorsítsák fel az eddig elért előrehaladást, valamint erősítsék meg a ráfordított erőforrásokat, hogy az uniós polgárokat jobb védelemben részesíthessék. A Bizottság számít az online platformokra, hogy azok fokozni és gyorsítani fogják erőfeszítéseiket, ideértve többek között a nemzeti és nemzetközi bűnüldöző hatóságokkal való szorosabb együttműködést, az online szereplők közötti know-how fokozott megosztását, további fellépést az eltávolított illegális tartalom ismételt megjelenése ellen, az eltávolítások sebességének javítását, valamint az automatizált felderítő eszközökbe való további befektetéseket, összhangban a Bizottság 2017. szeptemberi közleményével. A Bizottság új módokon dolgozik az előrehaladás nyomon követésére, konkrét mutatókon keresztül, valamint a meglévő párbeszédek jobb összpontosítása és konkretizálása érdekében. Az uniós internetfórum célzott jelentéstételi mechanizmust fejleszt ki a terrorista tartalmak eltávolítására vonatkozó mutatókkal, annak alapján, hogy mely internetes platformokat kérték fel a tájékoztatás benyújtására a fórum következő, 2018. februári vezető tisztviselői ülése alkalmával.

A Bizottság immár konkrétabb lépéseket is áttekint, amelyek gyorsan meghozhatók az online terrorista tartalmakra adott reagálás javítása érdekében, mielőtt döntés hozna arról, hogy szükség van-e jogszabályra.

IV. A BIZTONSÁGGAL KAPCSOLATOS TOVÁBBI KIEMELT KEZDEMÉNYEZÉSEK VÉGREHAJTÁSA

1. Kiberbiztonság

A Bizottság – az Európai Külügyi Szolgálattal együttműködésben – továbbra is folytatja a 2017. szeptemberi „Ellenálló képesség, elrettentés és védelem – erős kiberbiztonság kialakítása az EU-ban” című közös közleményben szereplő intézkedések végrehajtását. A Bizottság konzultál az érdekelt felekkel, és egy hatásvizsgálaton dolgozik a Kiberbiztonsági Kompetenciaközpontok Hálózata létrehozásáról szóló jogalkotási javaslat céljára, amelynek egy Európai Kiberbiztonsági Kutatási és Kompetenciaközpont áll majd a középpontjában. Ez megfelel a közös közleményre vonatkozó, 2017. novemberi tanácsi következtetéseknek, amelyek felszólítják a Bizottságot, hogy 2018 közepéig nyújtson be jogalkotási javaslatot. A Bizottság továbbá megkezdte a kompetenciák Unió-szerte történő feltérképezését. A Bizottság kutatását a 2018. január 10-én megindított önregisztrációs felmérés eredményei is kiegészítik majd. A Bizottság felhív minden érdeklődő kiberbiztonsági központot az EU-ban, hogy osszanak meg információkat a kompetenciáikról és tevékenységeikről. Végezetül a Bizottság teljesítette azon kötelezettségvállalását, hogy a Horizont 2020 keretprogram keretében 50 millió EUR kísérleti projektet indítson a kompetenciaközpontok hálózata létrehozásának támogatására. A Bizottság módosító javaslatot nyújtott be a tagállamoknak a 2018–2020 évi munkaprogramhoz, és 2018 első negyedévében tervezi egy pályázati felhívás kiírását.

2017 szeptemberében a Bizottság a nagyobb fokú elrettentés érdekében új eszközökre tett javaslatot a készpénz-helyettesítő fizetési eszközökkel összefüggő csalás és hamisítás elleni küzdelem terén. A javasolt irányelv megerősíti majd a bűnüldöző hatóságok képességét az e bűncselekménytípussal szembeni küzdelemre, továbbá közös szabályokat vezet be a büntetések szintjére vonatkozóan és egyértelműsíti a tagállamok joghatóságának terjedelmét az ilyen bűncselekmények esetében. A Bizottság felkéri a társjogalkotókat, hogy fogadják el tárgyalási megbízatásaikat, lehetővé téve a javaslatról szóló intézményközi megbeszélések megkezdését, azzal a céllal, hogy év vége előtt megállapodásra jussanak.

2017 októberében a Bizottság egy sor intézkedést határozott meg a bűnüldöző és igazságügyi hatóságok támogatására, amikor azoknak a bűnözők által használt titkosítással kell megküzdeniük. Ezzel összhangban a biztonsági unióról szóló 12. eredményjelentésben a Bizottság vállalta a jelentéstételt a bűnüldöző hatóságok rendelkezésére bocsátott támogatásokról a nyomozások során felmerült titkosítási esetek vonatkozásában. Szem előtt tartva, hogy a 2017. decemberi Bel- és Igazságügyi Tanácsban a tagállamok további támogatás biztosítására szólítottak fel, a Bizottság módosítani fogja az Europol 2018-as költségvetését, és további 5 millió EUR-t különít el a nyomozások során jogszerűen beszerzett információk dekódolására vonatkozó Europol-kapacitások megerősítésére. Amint a Bizottság azt 2017 októberében bejelentette, a nyomozások során folyamatosan értékelni kell a titkosítás szerepének műszaki és jogi szempontjait, tekintettel a titkosítási technikák folyamatos fejlődésére, a bűnelkövetők általi fokozott használatukra és a nyomozásra gyakorolt hatásukra. A Bizottság folytatni fogja ez a fontos munkát.

Tavaly ősszel az Európai Külügyi Szolgálat – a Bizottsággal együttműködésben – kiberdialógusokat szervezett Kínával, Indiával, az Egyesült Államokkal és Brazíliával, amelyek során a kiberszabályok végrehajtása, a kiberbiztonsági bizalomépítő intézkedések, a hatályos nemzetközi jog kibertérben történő alkalmazása, valamint az EU és a partnerek belső kiberpolitikái kerültek megvitatásra. Ezen túlmenően előrelépés következett be a harmadik országbeli kiberkapacitásépítés terén. A kibervédelem terén a Politikai és Biztonsági Bizottság elfogadta a kibervédelmi szakpolitikai keretről szóló végrehajtási jelentést. Az EU–NATO magas szintű személyzete közötti éves kiberkonzultációkra 2017. december 8-án került sor. E megbeszélések a közös nyilatkozat keretében tett kiberintézkedések végrehajtására összpontosítottak. 2017 decemberében az Európai Külügyi Szolgálat gyakorlatot tartott a tagállamokkal a kibertámadásokra adott közös diplomáciai válaszok uniós keretére vonatkozó végrehajtási iránymutatásoknak az állami és nem állami szereplők által történő gyakorlati alkalmazása terén.

2. A nyilvános terek védelme

A Bizottság prioritáskén kezeli a nyilvános terek védelmét támogató cselekvési terv végrehajtását, összhangban a Bizottság 2018. évi éves munkaprogramjával. 2017. december 20-án a Bizottság megszervezte az EU Üzemeltetői Fórumának első ülését, amelynek keretében a különböző nyilvános terek – így közlekedési területek, kiállító központok, stadionok, kórházak, bevásárló központok – közigazgatási szerveit és magán üzemeltetőit, valamint a szórakoztató szektor szereplőit ültette le egy asztalhoz. A Fórum célja a köz- és a magánszféra együttműködésének előmozdítása a nyilvános terek védelme területén a levont tanulságok és a bevált gyakorlatok megosztása, információcsere, ágazatokon átnyúló tanulás és iránymutatás kidolgozása által. Ez olyan tevékenységeket fed le, mint a felderítés, az új technológiák és biztonsági megoldások tesztelése, szabályok kidolgozása, valamint kockázat- és sebezhetőségi értékelések végzése. Valamennyi résztvevő hangsúlyozta a köz- és magánszféra közötti valódi partnerség létesítésének jelentőségét, uniós és nemzeti szinten egyaránt, valamint annak szükségességét, hogy konkrét ágazatokat – például a közlekedést, a tömegrendezvényeket és szórakoztatóipart, a vendéglátóipart vagy a kereskedelmet – célzó találkozókon folytassák a munkát. Az EU Üzemeltetői Fórumának első ülésével együtt, valamint figyelembe véve, hogy számos terrortámadás elkövetéséhez bérelt járművet használtak, a Bizottság 2017. december 21-én találkozót szervezett a gépjárműkölcsönzési ágazat képviselőivel is. Az üzemeltetők egyetértettek a tagállamokkal, hogy a további tudatosságnövelés fontos ahhoz, hogy az alkalmazottak birtokában legyenek a terrorizmus elleni küzdelem szempontjából gyanús bérlések felismeréséhez szükséges eszközöknek és készségeknek. A Bizottság létrehoz majd egy portált az e területen bevált gyakorlatok megosztásának megkönnyítésére.

A cselekvési terv érdemi párbeszéd indítására szólít fel a regionális és helyi önkormányzatokkal. E célból a Bizottság és a Régiók Bizottsága konferenciát szervez Brüsszelben március 8-ára, hogy számos európai város – ideértve a terrortámadások által sújtott városokat is – polgármesterét hívja egy asztalhoz annak érdekében, hogy megkönnyítse a nyilvános terek védelméről szóló eszmecserét. A konferencia levonja a közelmúltbeli támadások tanulságait, és azonosítja Unió-szerte a városokban kialakuló bevált módszereket. Ezen túlmenően számba veszi a folyamatban lévő vagy tervezett kísérleti projekteket, és célja azonosítani, hogy az uniós támogatás miként tudja a leghatékonyabban segíteni ezeket az erőfeszítéseket.

A pénzügyi támogatás ugyanis fontos eleme a nyilvános terek védelméhez nyújtott segítségnek. A cselekvési terv megindítását a rendőrségi együttműködést támogató eszközön keresztül közzétett, összesen 18,5 millió EUR összegben kiírt pályázati felhívások kísérték, továbbá hosszabb távra az Európai Regionális Fejlesztési Alap részeként az innovatív városfejlesztési tevékenységek keretében további 100 millió EUR támogatást jelentettek be. A 2017. szeptember 15-én megindított nyilvános konzultáció végét követően a Bizottság az érdekelt felekkel 2018. január 18-án Brüsszelben műhelytalálkozót szervezett a nyilvános terek védelmének város szempontjairól. A résztvevők megvitatták a városok fő biztonsági kérdéseit, valamint a helyi szinten nyújtandó válaszokat a nemzeti kormányok és helyi önkormányzatok, az európai hálózatok képviselőivel, az egyetemi szakértőkkel és kutatókkal, nem kormányzati szervezetek és már nemzetközi intézmények képviselőivel. E műhelytalálkozó eredményei hozzájárulnak az innovatív városfejlesztési tevékenységekkel és az uniós városfejlesztési menetrenddel kapcsolatos intézkedések hatókörének meghatározásához.

Ezen túlmenően a Bizottság intézkedést hoz a kereskedelmi közúti fuvarozási ágazat biztonsági kockázatainak kezelésére. 2018 januárjában biztonsági eszköztár kerül közzétételre, amely iránymutatást nyújt az európai kamionsofőröknek, árufuvarozóknak és más fontos érdekelt feleknek a rakománylopásokkal, jogosulatlan személyeknek a teherautókhoz való hozzáférésével és az esetleges terrorista fenyegetésekkel szemben való fellépéshez. Ezen túlmenően az eszköztár frissíti és javítja a naprakész bevált biztonsági gyakorlatokat, amelyek gyors ütemben elavulnak a folyamatosan változó fenyegetés, az új technológiák és a szabályozás változásai miatt.

3. Biztonsági kutatás