4. SZ. KÖLTSÉGVETÉS-MÓDOSÍTÁSI TERVEZET A 2015. ÉVI ÁLTALÁNOS KÖLTSÉGVETÉSHEZ AMELY A KÖVETKEZŐ DOKUMENTUMOT KÍSÉRI: JAVASLAT AZ EURÓPAI UNIÓ SZOLIDARITÁSI ALAPJÁNAK IGÉNYBEVÉTELÉRE ROMÁNIA, BULGÁRIA ÉS OLASZORSZÁG VONATKOZÁSÁBAN /* COM/2015/0161 final */





4. SZ. KÖLTSÉGVETÉS-MÓDOSÍTÁSI TERVEZET A 2015. ÉVI ÁLTALÁNOS KÖLTSÉGVETÉSHEZ AMELY A KÖVETKEZŐ DOKUMENTUMOT KÍSÉRI: JAVASLAT AZ EURÓPAI UNIÓ SZOLIDARITÁSI ALAPJÁNAK IGÉNYBEVÉTELÉRE ROMÁNIA, BULGÁRIA ÉS OLASZORSZÁG VONATKOZÁSÁBAN Tekintettel: – az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 314. cikkére, összefüggésben az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződéssel és különösen annak 106a. cikkével, – az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlament és tanácsi rendeletre[1] és különösen annak 41. cikkére, – a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre[2] és különösen annak 10. cikkére, – az Európai Unió 2015-ös pénzügyi évre vonatkozó, 2014. december 17-én elfogadott általános költségvetésére[3], – a 2015. január 13-án elfogadott 1/2015. sz. költségvetés-módosítási tervezetre[4], – a 2015. január 20-án elfogadott 2/2015. sz. költségvetés-módosítási tervezetre[5], – a [2015. április 15]-én elfogadott 3/2015. sz. költségvetés-módosítási tervezetre[6], az Európai Bizottság az Európai Parlament és a Tanács elé terjeszti a 2015. évi költségvetés 4. sz. költségvetés-módosítási tervezetét. A SZAKASZONKÉNTI BONTÁSÚ BEVÉTELI ÉS KIADÁSI KIMUTATÁS VÁLTOZÁSAI A szakaszonkénti bontású bevételi és kiadási kimutatás változásai elérhetők az EUR-Lexen (http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-hu.htm). E változások angol nyelvű változata tájékoztatásul költségvetési mellékletként csatolva található. TARTALOMJEGYZÉK 1. Bevezetés. 3 2. Az Európai Unió Szolidaritási Alapjának igénybevétele.. 3 2.1. Románia – tavaszi árvíz. 3 2.2. Románia – nyári árvíz. 4 2.3. Bulgária – nyári árvíz. 5 2.4. Olaszország – őszi árvíz. 6 3. Finanszírozás. 8 4. Következtetés. 9 5. Összefoglaló táblázat a többéves pénzügyi keret fejezetei szerinti bontásban 10 1. Bevezetés A 2015. évre vonatkozó 4. sz. költségvetés-módosítási tervezet az Európai Unió Szolidaritási Alapjának 66 505 850 EUR összegű kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzat formájában történő igénybevételére irányul. Az igénybevétel két romániai, egy bulgáriai és egy olaszországi árvízhez kapcsolódik. 2. Az Európai Unió Szolidaritási Alapjának igénybevétele 2014 második felében a Bizottság négy további kérelmet kapott az EUSZA-ból származó pénzügyi segítségnyújtásra vonatkozóan romániai (tavaszi és nyári árvíz), bulgáriai (nyári árvíz) és olaszországi árvizekkel (őszi árvíz) kapcsolatban. A Bizottság szolgálatai az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról szóló 2012/2002/EK tanácsi rendeletnek[7] (a továbbiakban: a rendelet) és különösen annak 2., 3. és 4. cikkének megfelelően mind a négy kérelmet alaposan megvizsgálták. Az értékelés főbb elemeit az alábbiakban összegezzük. 2.1. Románia – tavaszi árvíz (1) 2014 áprilisában és májusában Románia jelentős részét nagy kiterjedésű árvíz sújtotta, amely károkat okozott az állami és magáninfrastruktúrákban, a lakóházakban és a mezőgazdaságban. (2) Az árvíz természeti eredetű, így az EUSZA fő alkalmazási területének hatálya alá tartozik. (3) A Romániától kapott kérelem 2014. július 9-én, a 12 hetes határidőn belül érkezett be, az első károkat pedig 2014. április 19-én vették nyilvántartásba. (4) Románia nem kérte előleg kifizetését. (5) A kérelmet a rendelet 2. cikkének (4) bekezdése szerint „szomszédos országban bekövetkezett katasztrófaként” nyújtották be. E rendelkezés szerint kivételes esetben olyan ország is részesülhet az EUSZA-ból származó pénzügyi segítségnyújtásban, amelyet ugyanaz a jelentős katasztrófa sújt, mint amelyet a szomszédos országra vonatkozóan vettek nyilvántartásba, még ha a katasztrófa nem is minősül jelentős vagy regionális katasztrófának. Románia azt állította, hogy ugyanaz a katasztrófa sújtotta, mint amely Szerbiában 2014. május 14-én és azt követően következett be és amelyet a Bizottság korábban jelentős katasztrófaként fogadott el. (6) A Bizottság az időjárási feltételek elemzését követően azonban arra a megállapításra jutott, hogy a román hatóságok által szolgáltatott információk alapján a bejelentett kár nem tulajdonítható teljes egészében ugyanannak a katasztrófának, mint amely Szerbiát sújtotta, mert a romániai kár már április 19-én bekövetkezett. A Bizottság ezért felkérte Romániát, hogy vizsgálja felül és aktualizálja kérelmét és abból vegye ki azokat a károkat, amelyek május 14-e előtt következtek be. A Bizottság 2014. szeptember 29-én kapta meg Románia aktualizált kérelmét. (7) A román hatóságok aktualizált kérelmében szereplő becslés szerint a katasztrófa okozta teljes közvetlen kár 167,927 millió EUR. Ez az összeg a román bruttó nemzeti jövedelem (GNI) 0,13 %-át, vagyis az EUSZA igénybevétele esetén Romániára 2014-ben alkalmazandó 783,738 millió EUR összegű (2012. évi adatok alapján a GNI 0,6 %-át kitevő), jelentős katasztrófára vonatkozó küszöbérték 21,43 %-át teszi ki. Mivel a teljes közvetlen kár a jelentős katasztrófára vonatkozó küszöbérték alatt maradt és mivel nem érte el a rendelet 2. cikkének (3) bekezdésében foglalt regionális katasztrófára vonatkozó küszöbértéket, a Bizottság a 2. cikk (4) bekezdésében szereplő „szomszédos ország” feltétel szerint kedvezően értékelte a kérelmet. (8) Hatását és következményeit illetően a katasztrófa a 42 romániai megyéből 30-at érintett, jelentős károkat okozott, súlyosan érintette a gazdaság különböző ágazatait, valamint a lakosokat is evakuálni kellett. Különösen a megelőző infrastruktúrát, valamint a közlekedési, az ivóvíz- és szennyvíz-, az energetikai és a távközlési infrastruktúrát ért károkról számoltak be. A mezőgazdasági ágazat is veszteségeket szenvedett, mivel odaveszett a termés a megművelt területeken, és állatok fulladtak meg. Az erdőgazdálkodás területén az átszakadó gátak miatt bekötőutak és faiskolák rongálódtak meg. A víz továbbá lakóházakat, iskolákat, kórházakat, egyéb középületeket és kulturális értékeket öntött el. (9) A román hatóságok a rendelet 3. cikkének (2) bekezdése szerinti elengedhetetlen veszélyhelyzeti intézkedések elszámolható költségeit 145,527 millió EUR-ra becsülték és intézkedéstípusokra bontották. A veszélyhelyzeti intézkedések költségeinek legnagyobb része (több mint 95 millió EUR) helyreállítási intézkedésekhez kapcsolódik a közlekedés területén. A költségek második legnagyobb része a megelőző infrastruktúra biztosítását érinti 44 millió EUR összegben. (10) Az érintett régiók az európai strukturális és beruházási alapok (esb-alapok) (2014–2020) szerinti „kevésbé fejlett régióknak” minősülnek. A román hatóságok nem jelezték a Bizottságnak, hogy az esb-alapok programjaiból forrásokat szándékoznak átcsoportosítani helyreállítási intézkedésekre. (11) A katasztrófa jellegéhez kapcsolódó katasztrófakockázat-megelőzésre és -kezelésre vonatkozó uniós jogszabályok végrehajtását illetően Romániában folyamatban van az árvízkockázatok értékeléséről és kezeléséről szóló, 2007. október 23-i 2007/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (a továbbiakban: az árvízirányelv) végrehajtása. Az irányelv végrehajtásának második szakaszaként Románia 2014 májusa óta veszélytérképeket és árvízkockázati térképeket készített a potenciálisan jelentős árvízkockázattal rendelkezőként megjelölt területekre vonatkozóan. (12) A kérelem benyújtása idején nem folytattak Románia ellen kötelezettségszegési eljárást a természeti katasztrófához kapcsolódó uniós jogszabályok tekintetében. (13) A román hatóságok nem jelezték, hogy az elszámolható költségekre lenne biztosítási fedezet. 2.2. Románia – nyári árvíz (1) A 2014. júliustól augusztus közepéig tartó időszak alatt Románia dél-nyugati részein jelentős mennyiségű csapadék hullott, amely árvizet és földcsuszamlásokat okozott. Emiatt kár érte az állami és magáninfrastruktúrákat, a vállalkozásokat, a mezőgazdasági ágazatot, valamint a kulturális értékeket és lakóházakat. (2) Az árvíz természeti eredetű, így a Szolidaritási Alap fő alkalmazási területének hatálya alá tartozik. (3) A Romániától kapott kérelem 2014. október 3-án, a 12 hetes határidőn belül érkezett be, az első károkat pedig 2014. július 28-án vették nyilvántartásba. Románia 2015. január 13-án további információkat, többek között a károkra vonatkozó felülvizsgált számadatokat nyújtott be. (4) Románia nem kérte előleg kifizetését. (5) A román hatóságok a katasztrófa okozta teljes közvetlen kárt 171,911 millió EUR-ra becsülik. Ez az összeg a román GNI 0,13 %-át, vagyis a Szolidaritási Alap igénybevétele esetén Romániára 2014-ben alkalmazandó 783,738 millió EUR összegű (2012. évi adatok alapján a GNI 0,6 %-át kitevő), jelentős katasztrófára vonatkozó küszöbérték 21,9 %-át teszi ki. (6) Mivel a teljes közvetlen kár az EUSZA igénybevétele esetén alkalmazandó, jelentős katasztrófára vonatkozó küszöbérték alatt maradt, a Bizottság a rendelet 2. cikkének (3) bekezdésében foglalt „regionális katasztrófára” vonatkozó kritériumok alapján értékelte a kérelmet. A rendelet értelmében a „regionális katasztrófa” bármely olyan természeti katasztrófa, amely egy támogatható állam NUTS 2 szintű régiójában olyan közvetlen kárt eredményez, amelynek értéke meghaladja az adott régió GDP-jének 1,5 %-át. A román kérelem egyetlen NUTS 2 szintű régióra, mégpedig Sud-Vest Olteniára vonatkozik. A bejelentett 171,911 millió EUR összegű közvetlen kár a régió regionális GDP-jének (2011. évi adatok alapján 10 480 millió EUR) 1,64 %-át teszi ki és meghaladja a rendelet 2. cikkének (3) bekezdésében szereplő 1,5 %-os küszöbértéket. Románia kérelme ezért jogosult a Szolidaritási Alapból való támogatásra. (7) Hatását és következményeit illetően a katasztrófa Sud-Vest Oltenia régió 5 megyéjében több mint 126 000 lakost érintett. A katasztrófa súlyos károkat okozott az állami infrastruktúrában (védőgátak és töltések szakadtak át, utak, hidak, szennyvíztelepek és csatornahálózatok rongálódtak meg), valamint elpusztította a mezőgazdasági termékeket (termést, zöldségeket és szőlőültetvényeket). Románia állítása szerint több mint 2 300 lakóház, 20 iskola, 9 óvoda, valamint 11 templom szenvedett károkat. (8) A román hatóságok a rendelet 3. cikkének (2) bekezdése szerinti elengedhetetlen veszélyhelyzeti intézkedések elszámolható költségeit 93,955 millió EUR-ra becsülték és intézkedéstípusokra bontották. A költségek legnagyobb, több mint 59 millió EUR-ra becsült része a közlekedési infrastruktúra helyreállítását érinti, míg a második legnagyobb, mintegy 26 millió EUR összegű rész a megelőző infrastruktúra biztosításával kapcsolatos. (9) Sud-Vest Oltenia az európai strukturális és beruházási alapok (2014–2020) szerinti „kevésbé fejlett régiónak” minősül. A román hatóságok nem jelezték a Bizottságnak, hogy az esb-alapok programjaiból forrásokat szándékoznak átcsoportosítani helyreállítási intézkedésekre. (10) A katasztrófa jellegéhez kapcsolódó katasztrófakockázat-megelőzésre és -kezelésre vonatkozó uniós jogszabályok végrehajtását illetően Romániában folyamatban van az árvízkockázatok értékeléséről és kezeléséről szóló, 2007. október 23-i 2007/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (a továbbiakban: az árvízirányelv) végrehajtása. Az irányelv végrehajtásának második szakaszaként Románia 2014 májusa óta veszélytérképeket és árvízkockázati térképeket készített a potenciálisan jelentős árvízkockázattal rendelkezőként megjelölt területekre vonatkozóan. (11) A kérelem benyújtása idején nem folytattak Románia ellen kötelezettségszegési eljárást a természeti katasztrófához kapcsolódó uniós jogszabályok tekintetében. (12) A román hatóságok jelezték, hogy az elszámolható költségekre nincs biztosítási fedezet. 2.3. Bulgária – nyári árvíz (1) A romániai eseményekhez hasonlóan 2014. július végén–augusztus elején Bulgáriát is intenzív és súlyos esőzések érték, amelyek jelentős károkat okoztak az állami és magáninfrastruktúrákban, a vállalkozásokban, a lakóházakban és magántulajdonban lévő értékekben, valamint a mezőgazdasági ágazatban is. (2) Az árvíz természeti eredetű, így a Szolidaritási Alap fő alkalmazási területének hatálya alá tartozik. (3) A Bulgáriától kapott kérelem 2014. október 23-án, a 12 hetes határidőn belül érkezett be, az első károkat pedig 2014. július 31-én vették nyilvántartásba. A bolgár hatóságok 2014. november 12-én aktualizált információkat nyújtottak be. (4) Bulgária nem kérte előleg kifizetését. (5) A bolgár hatóságok a katasztrófa okozta teljes közvetlen kárt 79,344 millió EUR-ra becsülik. Ez az összeg a bolgár GNI 0,20 %-át, vagyis az EUSZA igénybevétele esetén Bulgáriára 2014-ben alkalmazandó 232,502 millió EUR összegű (2012. évi adatok alapján a GNI 0,6 %-át kitevő), jelentős katasztrófára vonatkozó küszöbérték 34,1 %-át teszi ki. (6) Mivel a teljes közvetlen kár az EUSZA igénybevétele esetén alkalmazandó, jelentős katasztrófára vonatkozó küszöbérték alatt marad, a Bizottság a rendelet 2. cikkének (3) bekezdésében foglalt „regionális katasztrófára” vonatkozó kritériumok alapján értékelte a kérelmet. A rendelet értelmében a „regionális katasztrófa” bármely olyan természeti katasztrófa, amely egy támogatható állam NUTS 2 szintű régiójában olyan közvetlen kárt eredményez, amelynek értéke meghaladja az adott régió GDP-jének 1,5 %-át. A bolgár kérelem egyetlen NUTS 2 szintű régióra, mégpedig a Bulgária észak-nyugati részén fekvő Severozapaden régióra vonatkozik, amely az Unió egyik legszegényebb régiója. A bejelentett 79,344 millió EUR összegű közvetlen kár a régió GDP-jének (2011. évi adatok alapján 2 732 millió EUR) 2,9 %-át teszi ki és így meghaladja a rendelet 2. cikkének (3) bekezdésében szereplő 1,5 %-os küszöbértéket. Bulgária kérelme ezért jogosult az EUSZA-ból való támogatásra. (7) A katasztrófa hatását és következményeit illetően a legtöbb kár Mizia városban és Krushovitsa faluban fordult elő. A víz utakat, helyi utcákat, mezőgazdasági ingatlanokat, mintegy 700 lakóházat és középületeket öntött el. Augusztus 2-án Mizia polgármestere szükségállapotot hirdetett, és több mint 800 lakost kellett evakuálni. A Miziába és a környező falvakba vezető útvonalakon megszakadt a közlekedés. Súlyos károk érték az állami infrastruktúrát az energia, az ivóvíz, a közlekedés és az oktatás terén, valamint a kulturális örökséget és a természetvédelmi területeket. (8) A bolgár hatóságok a rendelet 3. cikkének (2) bekezdése szerinti elengedhetetlen veszélyhelyzeti intézkedések elszámolható költségeit 69,108 millió EUR-ra becsülték és intézkedéstípusokra bontották. A legnagyobb rész (30 millió EUR) a közlekedési infrastruktúra helyreállításának költsége. A becslések szerint további 19 millió EUR-ra lesz szükség az ivóvíz- és szennyvízhálózat helyreállításához. (9) Az érintett Severozapaden régió az európai strukturális és beruházási alapok (2014–2020) szerinti „kevésbé fejlett régiónak” minősül. A bolgár hatóságok nem jelezték a Bizottságnak, hogy az esb-alapok programjaiból forrásokat szándékoznak átcsoportosítani helyreállítási intézkedésekre. (10) A katasztrófa jellegéhez kapcsolódó katasztrófakockázat-megelőzésre és -kezelésre vonatkozó uniós jogszabályok végrehajtását illetően Bulgáriában folyamatban van az árvízkockázatok értékeléséről és kezeléséről szóló, 2007. október 23-i 2007/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (a továbbiakban: az árvízirányelv) végrehajtása. A bolgár „víztörvény” értelmében előzetes árvízkockázati értékelést végeztek el minden olyan vízgyűjtő kerületre vonatkozóan, ahol potenciális árvízkockázattal rendelkező területeket azonosítottak. (11) A kérelem benyújtása idején nem folytattak Bulgária ellen kötelezettségszegési eljárást a természeti katasztrófához kapcsolódó uniós jogszabályok tekintetében. (12) A bolgár hatóságok jelezték, hogy az elszámolható költségekre nincs biztosítási fedezet. 2.4. Olaszország – őszi árvíz (1) A 2014. október 9-től november 18-ig tartó időszak alatt Északnyugat-Olaszország nagy kiterjedésű részeit több alkalommal is heves esőzésekkel járó szélsőséges időjárás sújtotta, amely árvizet és földcsuszamlásokat okozott. Emiatt súlyosan megrongálódtak az állami és magáninfrastruktúrák, a vállalkozások, a lakóházak és magántulajdonban lévő értékek, továbbá a mezőgazdasági ágazat. (2) Az árvíz természeti eredetű, így az EUSZA fő alkalmazási területének hatálya alá tartozik. (3) Az Olaszországtól kapott kérelem 2014. december 23-án, a 12 hetes határidőn belül érkezett be, az első károkat pedig 2014. október 9-én vették nyilvántartásba. Az olasz hatóságok 2015. február 3-án aktualizált információkat nyújtottak be. (4) Olaszország nem kérte előleg kifizetését. (5) A kérelemben ismertetett események közel hathetes időszak alatt következtek be öt olasz régió – Emilia-Romagna, Ligúria, Lombardia, Piemont és Toszkána – különböző helyein. A kérelem Bizottság általi értékelése, valamint a kérelemben szereplő érvek azonban azt erősítették meg, hogy ezen események mindegyikének kiváltó oka egyetlen időjárási körülmény volt. Ezek az események ezért a 2012/2002/EK tanácsi rendelet értelmében vett egyetlen természeti katasztrófának minősülnek, amely az EUSZA alkalmazási területének hatálya alá tartozik. (6) Az olasz hatóságok a katasztrófa okozta teljes közvetlen kárt 2 241,052 millió EUR-ra becsülték. Ez az összeg az EUSZA igénybevétele esetén Olaszországra 2014-ben alkalmazandó 3 184 millió EUR (vagyis 2011. évi árakon 3 milliárd EUR) összegű, jelentős katasztrófára vonatkozó küszöbérték 70,4 %-át teszi ki. (7) Mivel a teljes közvetlen kár nem éri el a Szolidaritási Alap igénybevétele esetén alkalmazandó, jelentős katasztrófára vonatkozó küszöbértéket, a Bizottság a rendelet 2. cikkének (3) bekezdésében foglalt „regionális katasztrófára” vonatkozó kritériumok alapján értékelte a kérelmet. A rendelet értelmében a „regionális katasztrófa” bármely olyan természeti katasztrófa, amely egy támogatható állam NUTS 2 szintű régiójában olyan közvetlen kárt eredményez, amelynek értéke meghaladja az adott régió GDP-jének 1,5 %-át. Amennyiben több NUTS 2 szintű régió is érintett – mint ahogy ebben az esetben is –, úgy a küszöbértéket az adott régiók átlagos GDP-jére kell alkalmazni, és azt a teljes kárnak az egyes régiók szerinti arányában súlyozni kell. Az olasz hatóságok által benyújtott adatok alapján az öt érintett régióban bekövetkezett kár a súlyozott regionális GDP 1,84 %-át teszi ki és így meghaladja a rendelet 2. cikkének (3) bekezdésében szereplő 1,5 %-os küszöbértéket. Olaszország kérelme ezért jogosult az EUSZA-ból való támogatásra. (8) Hatását és következményeit illetően a katasztrófa öt régiót érintett. A régiók sajátos helyi körülményeitől függően különböző események történtek, többek között számos földcsuszamlás és iszapár következett be, vízgyűjtők kerültek víz alá, a folyók kiléptek medrükből, valamint a víz hidakat és egyéb infrastruktúrákat öntött el. Néhány esetben a csapadék mennyisége a becslések szerint elérte az évszázados, illetve több évszázados rekordokat. A katasztrófa összességében véve 11 ember halálát okozta, és mintegy 3000 lakost kellett evakuálni. Jelentős károk érték a környezetet, az állami infrastruktúrát (utak, ivóvíz, szennyvíz, gáz és villamos energia), a mezőgazdaságot, valamint a gazdasági és termelőágazatokat, mivel az árvíz sok, magas népsűrűségű városi területet sújtott (ennek legkiemelkedőbb példája Genova). A katasztrófa leginkább Ligúriát sújtotta (a teljes kár 42 %-a itt történt), majd Emilia-Romagna (21 %), Piemont (17 %), Lombardia (12 %) és Toszkána (8 %) következett. (9) Az olasz hatóságok a rendelet 3. cikkének (2) bekezdése szerinti elengedhetetlen veszélyhelyzeti intézkedések elszámolható költségeit 434,314 millió EUR-ra becsülték és intézkedéstípusokra bontották. A veszélyhelyzeti intézkedések költségeinek legnagyobb része (250 millió EUR) helyreállítási intézkedéseket érint az infrastruktúra, valamint az energia, az ivóvíz és szennyvíz, a távközlés, a közlekedés, az egészségügy és az oktatás területén működő létesítmények kapcsán. A költségek második legnagyobb, 135 millió EUR-t kitevő része a megelőző infrastruktúra biztosítására, valamint a kulturális örökség megóvása érdekében hozott intézkedésekre vonatkozik. (10) Az érintett régiók az európai strukturális és beruházási alapok (2014–2020) szerinti „fejlettebb régióknak” minősülnek. Az olasz hatóságok nem jelezték a Bizottságnak, hogy az esb-alapok programjaiból forrásokat szándékoznak átcsoportosítani helyreállítási intézkedésekre. (11) A kérelem részletesen ismerteti a katasztrófa jellegéhez kapcsolódó katasztrófakockázat-megelőzésre és -kezelésre vonatkozó uniós jogszabályok végrehajtását. Olaszország kijelentette, hogy a 2010. február 23-i 49. sz. törvényerejű rendelet alapján folyamatban van a 2007/60/EK irányelv (az árvízirányelv) végrehajtása. Közölte továbbá, hogy előzetes árvízkockázati értékelést végeztek el minden olyan vízgyűjtő kerületre vonatkozóan, ahol potenciális árvízkockázattal rendelkező területeket azonosítottak. (12) A kérelem benyújtása idején nem folytattak Olaszország ellen kötelezettségszegési eljárást a természeti katasztrófához kapcsolódó uniós jogszabályok tekintetében. (13) Az olasz hatóságok jelezték, hogy az elszámolható költségekre nincs biztosítási fedezet. 3. Finanszírozás Mivel az alap létrehozásának meghatározó oka a szolidaritás, a Bizottság azt az álláspontot képviseli, hogy az alap támogatásait progresszív alapon kell nyújtani. Ez azt jelenti, hogy a korábbi gyakorlatnak megfelelően az alap igénybevétele esetén alkalmazandó, jelentős katasztrófára vonatkozó küszöbértéket (azaz a 2011. évi árakon számított GNI 0,6 %-a, illetve 3 milliárd EUR közül az alacsonyabbik értéket) túllépő kárrész támogatási intenzitása magasabb, mint a küszöbérték alatti kárrészé. A jelentős katasztrófák esetén odaítélt támogatás meghatározásához korábban a küszöbérték alatti részre a teljes közvetlen kár 2,5 %-át, a küszöbérték feletti részre pedig a teljes közvetlen kár 6 %-át használták. A regionális katasztrófákra, valamint a „szomszédos ország” feltétel szerint elfogadott katasztrófákra 2,5 %-os kulcsot alkalmaznak. Az alábbi négy eset mindegyikében ezt a kulcsot alkalmazták, mivel egyik esetben sem lépték túl a jelentős katasztrófára vonatkozó megfelelő küszöbértéket. A Bizottság ezért azt javasolja, hogy ezekben az esetekben is ugyanezen százalékokat alkalmazzák, valamint az alábbi támogatási összegeket vegyék igénybe: || || || || || || || (EUR-ban) Katasztrófa || Közvetlen kár (millió EUR) || A regionális katasztrófára vonatkozóan alkalmazott küszöbérték (millió EUR) || A jelentős katasztrófára vonatkozó küszöbérték (millió EUR) || A támogatható intézkedések teljes költsége (millió EUR) || A küszöbérték alatti közvetlen kár 2,5 %-a (EUR) || Alkalmazták-e a felső határt? || A javasolt támogatás teljes összege (EUR) ROMÁNIA tavaszi árvíz || 167,927 || ~ || 783,738 || 145,527 || 4 198 175 || Nem || 4 198 175 ROMÁNIA nyári árvíz || 171,911 || 157,200 || 783,738 || 93,955 || 4 297 775 || Nem || 4 297 775 BULGÁRIA || 79,344 || 40,980 || 232,502 || 69,108 || 1 983 600 || Nem || 1 983 600 OLASZORSZÁG || 2 241,052 || 1 832,944 || 3 183,624 || 434,314 || 56 026 300 || Nem || 56 026 300 ÖSSZESEN || || || || || || || 66 505 850 2015-ben ez az első, igénybevételre vonatkozó határozatjavaslat. A fentiekben javasolt támogatás teljes összege megfelel a többéves pénzügyi keretről szóló rendeletben[8] meghatározott 541 216 080 EUR (2011. évi árakon 500 millió EUR) összegű felső határnak. Ezenfelül a 2014. évi allokációból megmaradt 403 879 032 EUR összeg 2015-ben felhasználható. Mivel a rendelet 4a. cikkének (4) bekezdésével összhangban 50 millió EUR összeget már igénybe vettek a potenciális előlegkifizetések céljára és belefoglalták a 2015. évi költségvetésbe, az EUSZA igénybevételére 2015-ben rendelkezésre álló teljes összeg 895 095 112 EUR. 4. Következtetés A Bizottság javasolja az Európai Unió Szolidaritási Alapjának igénybevételét a Romániát, Bulgáriát és Olaszországot érintő fentiekben ismertetett négy esetre vonatkozóan, valamint a 2015. évi költségvetés módosítását úgy, hogy a 13 06 01. költségvetési jogcím (EU Szolidaritási Alap a tagállamokra vonatkozóan) kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatait egyaránt megemelik 66 505 850 EUR-val. Mivel az Európai Unió Szolidaritási Alapja a többéves pénzügyi keretről szóló rendeletben meghatározott speciális eszköz, a megfelelő előirányzatokat a többéves pénzügyi keret megfelelő felső határain kívül kell szerepeltetni a költségvetésben. 5. Összefoglaló táblázat a többéves pénzügyi keret fejezetei szerinti bontásban Fejezet || 2015. évi költségvetés || 4/2015. sz. költségvetés-módosítási tervezet || 2015. évi költségvetés (a 2–3/2015. sz. költségvetés-módosítási tervezettel együtt) || (az 1–4/2015. sz. költségvetés-módosítási tervezettel együtt) Kötelezettségvállalási előirányzatok || Kifizetési előirányzatok || Kötelezettségvállalási előirányzatok || Kifizetési előirányzatok || Kötelezettségvállalási előirányzatok || Kifizetési előirányzatok 1. || Intelligens és inkluzív növekedés || 77 954 679 684 || 66 922 960 910 || || || 77 954 679 684 || 66 922 960 910 ebből: a Rugalmassági Eszköz keretében || 83 285 595 || || || || 83 285 595 || Felső határ || 77 986 000 000 || || || || 77 986 000 000 || Mozgástér || 114 605 911 || || || || 114 605 911 || 1a. || Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért || 17 551 688 425 || 15 798 230 894 || || || 17 551 688 425 || 15 798 230 894 Felső határ || 17 666 000 000 || || || || 17 666 000 000 || Mozgástér || 114 311 575 || || || || 114 311 575 || 1b. || Gazdasági, társadalmi és területi kohézió || 60 402 991 259 || 51 124 730 016 || || || 60 402 991 259 || 51 124 730 016 ebből: a Rugalmassági Eszköz keretében || 83 285 595 || || || || 83 285 595 || Felső határ || 60 320 000 000 || || || || 60 320 000 000 || Mozgástér || 294 336 || || || || 294 336 || 2. || Fenntartható növekedés: természeti erőforrások || 63 901 960 185 || 55 998 594 804 || || || 63 901 960 185 || 55 998 594 804 Felső határ || 64 692 000 000 || || || || 64 692 000 000 || Mozgástér || 790 039 815 || || || || 790 039 815 || ebből: Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) – Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések || 43 455 780 762 || 43 447 624 585 || || || 43 455 780 762 || 43 447 624 585 Részleges felső határ || 44 313 000 000 || || || || 44 313 000 000 || Nettó transzfer az EMGA és az EMVA között || 123 215 000 || || || || 123 215 000 || Mozgástér || 734 004 238 || || || || 734 004 238 || 3. || Biztonság és uniós polgárság || 2 357 076 847 || 1 859 513 795 || || || 2 357 076 847 || 1 859 513 795 Felső határ || 2 456 000 000 || || || || 2 456 000 000 || Mozgástér || 98 923 153 || || || || 98 923 153 || 4. || Globális Európa || 8 410 899 029 || 7 422 489 907 || || || 8 410 899 029 || 7 422 489 907 Felső határ || 8 749 000 000 || || || || 8 749 000 000 || Mozgástér || 338 100 971 || || || || 338 100 971 || 5. || Igazgatás || 8 660 469 063 || 8 658 756 179 || || || 8 660 469 063 || 8 658 756 179 Felső határ || 9 076 000 000 || || || || 9 076 000 000 || Mozgástér || 415 530 937 || || || || 415 530 937 || ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai || 6 941 188 663 || 6 939 475 779 || || || 6 941 188 663 || 6 939 475 779 Részleges felső határ || 7 056 000 000 || || || || 7 056 000 000 || Mozgástér || 114 811 337 || || || || 114 811 337 || 6. || Ellentételezések || || || || || || Felső határ || || || || || || Mozgástér || || || || || || Összesen || 161 285 084 808 || 140 862 315 595 || || || 161 285 084 808 || 140 862 315 595 ebből: a Rugalmassági Eszköz keretében || 83 285 595 || 11 315 595 || || || 83 285 595 || 11 315 595 Felső határ || 162 959 000 000 || 141 901 000 000 || || || 162 959 000 000 || 141 901 000 000 Mozgástér || 1 757 200 787 || 1 050 000 000 || || || 1 757 200 787 || 1 050 000 000 || Egyéb speciális eszközök || 515 365 000 || 351 724 968 || 66 505 850 || 66 505 850 || 581 870 850 || 418 230 818 Mindösszesen || 161 800 449 808 || 141 214 040 563 || 66 505 850 || 66 505 850 || 161 866 955 658 || 141 280 546 413 [1] HL L 298., 2012.10.26., 1. o. [2] HL L 347., 2013.12.20., 884. o. [3] HL L 69., 2015.3.13., 1. o. [4] COM(2015) 11 final, 2015.1.13. [5] COM(2015) 16 final, 2015.1.20. [6] COM(2015) [XXX final, 2015.4.15.]. [7] A 2014. május 15-i 661/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 189., 2014.6.27., 143. o.) módosított, 2002. november 11-i 2012/2002/EK tanácsi rendelet az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról (HL L 311., 2002.11.14., 3. o.). [8] HL L 347., 2013.12.20., 884. o.