EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2015.4.24. JOIN(2015) 12 final KÖZÖS JELENTÉS AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK Hongkong Különleges Közigazgatási Terület: 2014. évi éves jelentés



Összegzés Azóta, hogy Hongkong 1997-ben visszakerült a Kínai Népköztársasághoz, az Európai Unió (EU) és tagállamai szorosan nyomon követik a Hongkong Különleges Közigazgatási Területen (a továbbiakban: a KKT)az „egy ország – két rendszer” elv alapján végbemenő politikai és gazdasági fejleményeket. Az Európai Parlamentnek tett 1997. évi kötelezettségvállalásnak megfelelően a Bizottság éves jelentést készít a hongkongi fejleményekről. A 2014. év eseményeire vonatkozó jelentés a 17. ilyen jelentés. Az EU tiszteletben tartja az „egy Kína” elvet hirdető politikát, támogatja az „egy ország – két rendszer” elvet és annak végrehajtását. Az EU úgy véli, hogy a nehézségek ellenére az „egy ország – két rendszer” elv 2014-ben továbbra is jól működött, Hongkong, egész Kína és a nemzetközi közösség javát szolgálva. A bíróságok továbbra is igazolták függetlenségüket, és következetesen kitartottak a jogszerű eljárás mellett. A széles körű civil engedetlenségi kampány során a jogállamiság irányadó elv maradt a kormány, a gazdasági szereplők és a lakosság széles körei számára. Továbbra is erőteljesen fellépnek a korrupcióval szemben, amit két magas rangú személy elítélése és a jó kormányzás kedvező mutatói is igazolnak. Két incidenstől eltekintve a rendőrség szakszerűen járt el és arányosan alkalmazott erőszakot a demokráciáért szervezett, három hónapig tartó utcai tiltakozások során. Folyamatosan fennmaradt a sajtószabadság, noha a média képviselőit érő támadások egyre inkább aggodalomra adnak okot. A szabad piacgazdasági rendszer továbbra is hatékonyan működött, és Hongkong versenyképes nemzetközi üzleti központ, valamint a szárazföldi Kína első számú üzleti csomópontja maradt. Hongkong a demokratikus fejlődés döntő szakaszába érkezett, a példa nélkül álló tiltakozások, a kiélezettebb és intenzívebb viták pedig rávilágítanak a politikai és a társadalmi-gazdasági megosztottságra. Az EU ismételten hangsúlyozza elkötelezettségét a hongkongi demokrácia, így a jogállamiság, az igazságszolgáltatás függetlensége, az alapvető jogok és szabadságok, az átláthatóság, valamint az információszabadság és a véleménynyilvánítás szabadságának megerősítése iránt. Hongkong jövőjében érdekelt félként és az Alaptörvénynek megfelelően, az EU támogatja az általános választójog bevezetését a 2017-es kormányzóválasztáson, és 2020-ig a törvényhozó tanácsi választáson. Az EU támogatja a hongkongi nép a magas szintű politikai részvételre vonatkozó kívánságát, és az igazi választási lehetőség meglétét a 2017-es és azt követő kormányzóválasztásokon. Az elszámoltatható kormányzat hozzájárul a stabilitáshoz és a jóléthez, elősegíti az alapvető jogok és szabadságok védelmét, valamint fenntartja Hongkong – kulcsfontosságú üzleti központként – elért helyzetét és versenyképességét. Az általános választójog a közvélemény nagyobb támogatását és több legitimitást biztosítana a hongkongi kormánynak a város gazdasági céljainak eléréséhez és társadalmi kihívásainak kezeléséhez. Az EU reméli, hogy Hongkong – az építő jellegű párbeszéd keretében – időben megállapodásra tud jutni a demokratikus, tisztességes, nyílt és átlátható választási rendszerről. Ezt követően – az EU reményei szerint – haladéktalanul megkezdődhet a Törvényhozási Tanács tagjainak 2020-as megválasztására vonatkozó általános választójog bevezetésre irányuló folyamat. A szuverenitás elvének tiszteletben tartása mellett, az EU készen áll az együttműködésre a választójogi reformmal összefüggő kérdésekben, beleértve a parlamentközi üléseket és a demokratikus fejlődésre vonatkozó gyakorlati tapasztalatok megosztását. Politikai fejlemények Hongkongban változatlanul az a legfontosabb belpolitikai kérdés, hogy bevezetik-e az általános választójogot a 2017-es kormányzóválasztáson. A hongkongi KKT Alaptörvénye értelmében a kormányzónak és a törvényhozási tanácsnak egy öt lépésből álló alkotmányos eljárást kell követnie. A KKT kormánya 2014. július 15-én megtette az első lépést, amikor Leung Csun-jing kormányzó jelentést nyújtott be a kínai Országos Népi Gyűlés Állandó Bizottságának (a továbbiakban: NPCSC), javaslatot téve a kormányzó megválasztására szolgáló rendszer reformjára. A javaslat egy öthónapos nyilvános konzultáción alapult, amelynek nyomán 124 700 írásbeli javaslat született. A kormányzó jelentése szerint a legfontosabb vitatott kérdésnek a jelöltállítás bizonyult. Azt javasolta, hogy – az Alaptörvénynek megfelelően – egy 1 200 fős jelölőbizottság végezze a jelöltek kiválasztását. Elutasította azt az elképzelést, hogy polgárok vagy politikai pártok jelölteket állíthassanak. Ezt a demokráciapárti pártok támogatták, azt állítva, hogy a bizottság általi jelölés nem felel meg a demokratikus normáknak, és ténylegesen kizárja a demokráciapárti jelölteket. A nyilvános konzultációt követően az „Occupy Central with Love and Peace” civil társadalmi csoport június 20–29-én nem hivatalos népszavazást szervezett. A várakozásokat jócskán meghaladva, közel 800 000 ember szavazott, nagy többségük támogatta a civilek és a politikai pártok jelöltállítását. Augusztusban az „Alliance for Peace and Democracy” kormánypárti civil társadalmi csoport 1,5 millió aláírást gyűjtött az „Occupy Central” kampányával szemben és a kormányzati irányvonal támogatására; Leung Csun-jing kormányzó és más magas rangú tisztviselők is az aláírók között voltak. A vitát tovább táplálta, hogy a kínai Államtanács 2014. június 10-én fehér könyvet tett közzé „Az egy ország-két rendszer politika a hongkongi KKT-ban” címmel. A fehér könyv hangsúlyozta, hogy Hongkong magas szintű önrendelkezése a központi kormányzat felügyelete alatt működik, és az utóbbi átfogó hatáskörrel rendelkezik a KKT kormányzására. A dokumentum rámutatott, hogy meg kell őrizni Kína szuverenitását, biztonságát és fejlesztési érdekeit. A fehér könyv megjegyezte továbbá, hogy a hongkongi tisztviselőkkel, így a bírákkal és az egyéb bírósági személyzettel szemben alapkövetelmény, hogy „szeressék az országot” . Jóllehet a központi kormányzat képviselői azt állították, hogy a fehér könyv pusztán a meglévő helyzetet állapítja meg és nem minősül új politikának, sok hongkongi úgy vélte, hogy a dokumentum kísérlet Hongkong „magas szintű önrendelkezésének” csökkentésére, és a hongkongi bírói kar függetlenségének aláásására. Az NPCSC 2014. augusztus 31-én egyhangú döntést hozott az első „egy személy = egy szavazat” elv szerinti hongkongi választás, a 2017-es kormányzóválasztás keretelveiről. A keretelvek szerint csupán az 1 200 fős jelölőbizottságtól legalább 601 szavazatot kapott két-három jelölt indulhat a kormányzói tisztségért. Magát a jelenlegi választási bizottság modelljén alapuló jelölőbizottságot négy szektorra osztanák, tagjait pedig mintegy 250 000 egyéni és testületi szavazó választaná ki. Az NPCSC határozatát széles körben a vártnál korlátozóbbnak, az ellenzéki csoportok pedig jogosulatlannak is tekintették. A hongkongi ügyvédi kamara ismertetése szerint a döntés „indokolatlanul korlátozó”. A kormány és a Törvényhozó Tanács elnöke azzal érvelt, hogy az NPCSC határozata még így is sok teret ad a rugalmasságnak, amit ki lehetne használni a választási rendszer demokratikus jellegének erősítésére. Az NPCSC határozatára érkező legkomolyabb reakció a különböző diákcsoportok és demokráciapárti aktivisták szeptemberben elkezdődött kampánya volt. Az aktivisták szeptember 27-től lezárták Hongkong legfontosabb közlekedési útvonalait, a tiltakozók pedig körülvették a törvényhozás épületét és a legfontosabb kormányzati épületeket. A rendőrség szeptember 28-án széles körben aránytalannak tekintett mértékben alkalmazott könnygázt, és ez serkentette a tüntetéseken való tömeges részvételt, amely becslések szerint 100 000 résztvevővel érte el a csúcspontját. Az elszigetelt erőszakos megnyilvánulások ellenére a tüntetők túlnyomórészt békések voltak, a rendőrség pedig minimális erőt alkalmazott. A tüntetések fokozatosan kimerültek, amint a közvélemény egyre inkább helytelenítette azokat. A bírósági ítéleteket követően sikeresen feloldották az útlezárásokat, az utolsót december 15-én. A kormány lassan kezdett párbeszédet a tiltakozókkal és kísérelt meg kompromisszumot elérni. A tüntetések folyamán több nemzetközi vezető – köztük Ban Ki-moon ENSZ főtitkár, David Cameron brit miniszterelnök, és Catherine Ashton uniós főképviselő – nyilatkozatot adott ki, amelyekben mindkét felet arra biztatták, hogy tanúsítsanak önmérsékletet és törekedjenek a politikai patthelyzet békés feloldására. Jóllehet a tüntetések politikai eredetűek voltak, komoly társadalmi-gazdasági sérelmekre is rávilágítottak. E sérelmek mögött megélhetési kérdések húzódnak meg, valamint az a – különösen a fiatalok körében – kialakult érzés, hogy gazdaságilag kisemmizi őket a politikai rendszer, ami szerintük az üzleti elit érdekeit támogatja, amelynek elsődleges érdeke fűződik a központi kormányzattal kialakított jó viszony fenntartásához.

Egyetemi kutatók kimutatták, hogy a hongkongi fiatalok elsősorban Hongkonggal, nem pedig Kína egészével azonosulnak, és attól tartanak, hogy Kína beavatkozik a hongkongi jogállamiságba, jogokba és szabadságokba. A hongkongi KKT kormánya 2015. január 7-én közzétett egy jelentést, amely az „öt lépésből álló folyamaton kívül” azt is tükrözi, hogy milyen népi vélemények és kívánságok jelentek meg a 2014. augusztus 31. és december 15. közötti időszakban. A jelentéssel a kormány engedményt tett a diáktüntetőknek, azok viszont bírálták a kormányt, amiért az nem foglalkozott a legfontosabb aggodalmaikkal. Törvényhozó Tanács A végrehajtó hatalom és a törvényhozás közötti kapcsolatok egyre feszültebbé váltak 2014-ben, amikor az ellenzéki törvényhozók az együttműködést elutasító kampányt folytattak és obstrukciós taktikát alkalmaztak a kormányzati kezdeményezések késleltetésére. A Törvényhozó Tanács elnöke többször mérlegelési jogkörével élve zárta le vitákat; az ezzel szembeni kereset elbírálásakor a bíróság az elnöknek adott igazat. A Törvényhozó Tanács vitáinak javára válhatna, ha világosabb írásbeli szabályok vonatkoznának az ülések levezetésére. A Törvényhozó Tanács elnöke áprilisban törvényhozói küldöttséget vezetett Sanghajba, hogy találkozzanak a központi kormányzat magas rangú tisztviselőivel a jogalkotási reform megvitatása céljából. Júniusban és novemberben radikális tüntetők ostromolták meg a hongkongi Törvényhozó Tanács épületegyüttesét, megsebesítették a Törvényhozó Tanács néhány munkatársát és károkat okoztak az épületek egyes részeiben. Jogállamiság és a bíróságok 2014-ben általában véve tiszteletben tartották a jogállamiságot, a bíróságok pedig továbbra is magas színvonalon működtek. A pártok több alkalommal nyújtottak be jelentős politikai hatással járó kereseteket, a bíróságok azonban továbbra is függetlenül és szakszerűen működtek, és nem kerültek külső tényezők vagy politikai megfontolás befolyása alá. A nagy nyilvánosságot kapott esetek közé tartoztak egyes bírósági intézkedések, amiket azok a gazdasági szereplők kérelmeztek, amelyek sikeresen támadták meg az úttorlaszok törvényességét a szeptember és december közötti tüntetések során. A bíróságok követték a helyes eljárási lépéseket – a két félnek egyenlő joga volt az igazságszolgáltatáshoz, jogi segítségnyújtást biztosítottak, az eljárások nyilvánosak voltak, és a bírósági ítéleteket közzétették és betartották. Egy korábbi kormányfőtitkár és egy vezető ingatlan-befektető korrupciós vádak alapján történt elítélése – akik a jogorvoslati eljárások során is börtönben maradtak – szintén a hongkongi bíróságok pártatlanságát tanúsítja. A Világgazdasági Fórum 2014–2015-ös világgazdasági versenyképességi jelentése Hongkongot 144 ország közül az ötödik, az igazságszolgáltatás függetlensége tekintetében pedig Ázsiában az első helyre sorolta be. Egyes kérdéseket még meg kell oldani, ilyen a bírák felvételének nehézsége, a bíróságok támogató személyzetének hiánya, valamint a költségmentességi ügyekben – különösen büntetőügyekben – az ügyvédeknek fizetett alacsony tiszteletdíj. Az igazságszolgáltatás függetlenségének fenntartása és a jogállamiság maradéktalan tiszteletben tartása létfontosságú Hongkong demokratikus legitimitásának, nemzetközi üzleti központként elért státuszának, valamint nemzetközi választottbírósági és közvetítési központként játszott, egyre hangsúlyosabb szerepének megőrzéséhez. Bűnüldözés Hongkongban 2014-ben összességében erősödött a törvényesség és a rend: Andy Tsang rendőrparancsnok szerint 7,1 százalékkal csökkent a bűncselekmények száma 2013-hoz képest. A bűnözési ráta tovább mérséklődött – 72 911-ről 67 740 ügyre – ami 1997 óta a legalacsonyabb adat. A civil engedetlenség folyamán a rendőrség műveletei továbbra is különösen átláthatóak voltak, és – néhány említésre méltó kivételtől eltekintve – a rendőrség szakszerűen járt el és arányosan alkalmazott erőt. A kivételek közé tartozik a könnygáz túlzott bevetése szeptember 28-án, valamint az az eset, amikor október 15-én több rendőrtiszt összevert egy tüntetőt, és ezt az incidenst egy helyi televízió is rögzítette. Több rendőrtiszt ügyében folyik eljárás. A tiltakozások során összesen 955 személyt vettek őrizetbe különböző bűncselekmények miatt. A rendőrségnek az a célja, hogy három hónapon belül minden nyomozást lezárjon. Mostanáig a tiltakozások 30 vezetőjét tartóztatták le, majd helyezték szabadlábra a nyomozás időtartamára. A rendőrségi panaszirodához 1 972 panasz érkezett, amelyből mindössze 106-ot találtak elfogadhatónak (a fennmaradó panaszokat főként a lakosság nyújtotta be a médiahírek vagy felvételek alapján). A rendőrségi panaszokkal foglalkozó független tanács tagjai figyelemmel kísérték a nyomozásokat, köztük az egyik tiltakozó megverésével kapcsolatos eljárást is. Korrupció-ellenesség Általában véve úgy tekinthető, hogy korrupciót – a közszolgálatban is – ellenőrzés alatt tartották. A korrupció-ellenes rendszer erőteljes és ellenálló maradt, noha Hongkong két helyet visszacsúszva 175 ország közül a 17. a Transparency International 2014-es korrupcióérzékelési indexében. E felmérés szerint – amelyet egy független kutatószervezet végzett – mindössze a válaszadók 1,5 %-a jelezte, hogy korrupciót tapasztalt az előző 12 hónap során. A válaszadók 81 %-a szerint a Független Korrupcióellenes Bizottság (ICAC) hatékony, és 97 %-uk véleménye szerint kiérdemelte a támogatásukat. 2014-ben az ICAC 114 ügyben 222 személlyel szemben folytatott vizsgálatot. A személyeken alapuló elítélési arány 78 %-ról 85 %-ra nőtt, az ügyeken alapuló elítélési arány pedig 81 %-ról 87%-ra emelkedett 2013-hoz képest. A 2014-ben beérkezett összes korrupciós panasz 63 %-a a magánszektorra vonatkozott, 30 %-a kormányzati szervezetekkel állt kapcsolatban, 7 % pedig állami szerveket érintett. Az ICAC több nagy nyilvánosságot kapott panasz ügyében folytat vizsgálatot. Ezek egyike arra vonatkozik, hogy a Next Media tulajdonosa, Jimmy Lai állítólag illegális politikai adományokat juttatott több demokráciapárti pártnak és politikusnak. Egy másik panasz szerint Leung Csun-jing kormányzó állítólag illegális és be nem jelentett fizetést kapott egy magáncégtől azután, hogy kormányzóként hivatalba lépett, noha az érintett szolgáltatásra még azelőtt került sor. Az igazságügyi államtitkár az ügyészség igazgatójára ruházta át e panasz kezelésének jogát annak elkerülése érdekében, hogy a közvéleményben olyan kép alakuljon ki, hogy elfogultan vagy részrehajlóan kezelik az ügyet. Egy további nyomozás a korábbi kormányzóval, Donald Tsanggal szembeni, 2012-ben keletkezett vádat érinti. Az említett ügyek próbára teszik, hogy a ICAC és a bíróság képesek-e független, pártatlan és politikai megfontolásoktól mentes nyomozásokat és tárgyalásokat folytatni a nagy nyilvánosságot kapott korrupciós ügyekben. Egy korábbi kormányfőtitkár és egy vezető ingatlan-befektető december 23-i elítélése azt jelzi, hogy a bíróságok félelem és részrehajlás nélkül eleget tesznek korrupció-ellenes kötelességeiknek. Esélyegyenlőség Az ENSZ Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Bizottsága 2014. május 8-án aggályainak adott hangot és ajánlásokat fogalmazott meg az alábbiakkal kapcsolatban: i. az általános emberi jogi intézmények és jogszabályok hiánya; ii. a bevándorlással kapcsolatos problémák sokasodása, valamint a menekültek, menedékkérők és migráns munkavállalók védelmének hiánya; továbbá iii. a szociális lakások hiánya és a növekvő társadalmi és gazdasági különbségek a hongkongi lakosság körében.

A hátrányos megkülönböztetésről szóló jogszabály felülvizsgálatára vonatkozó nyilvános konzultációra válaszul 100 000 beadvány érkezett az Esélyegyenlőségi Bizottsághoz (EOC), amely 2015 második feléig a kormánynak szóló ajánlásokat tartalmazó jelentést fog benyújtani. Az EOC emellett ajánlásokat fogalmaz meg a leszbikus, meleg, biszexuális, transznemű és interszexuális (LMBTI) személyek esélyegyenlőségének jogszabályok és gyakorlati intézkedések révén történő előmozdítására. Az azonos neműek házasságról és a transzneműeket érintő házasságról szóló hongkongi jogszabály felülvizsgálata folyamatban van. Pozitív lépésre került sor az etnikai kisebbségek érdekképviseleti csoportjainak régi keletű kérései nyomán, amikor a kormány külön szabályozást vezetett be a nem kínai anyanyelvűek iskolai tantervére vonatkozóan. Így a 2014–2015-ös tanévtől a kormány bevezette az általános és középiskolákban a kínai, mint második nyelv oktatását, amelynek tanmenetét tanulási segédanyagok és értékelési eszközök is segítik. A nőkkel szembeni hátrányos megkülönböztetés minden formájának felszámolásával foglalkozó ENSZ-bizottság október 23-án azt ajánlotta, hogy Hongkong erősítse meg a Nők Bizottságának megbízatását, és ösztönözze a nők képviseletét a politikai- és a közéletben. Az ENSZ-bizottság emellett fokozott erőfeszítéseket sürgetett a nő- és leánykereskedelem alapvető okaival szembeni fellépés és az emberkereskedelem elleni jogszabály elfogadása érdekében. Azt ajánlotta továbbá, hogy a háztartási alkalmazásban álló külföldi nők kapjanak megfelelőbb védelmet a munkaadók, a munkaerő-felvételi és közvetítő irodák által elkövetett hátrányos megkülönböztetéssel és visszaélésekkel szemben. Konkrét lépések történtek a nemek közötti egyenlőség javítására azáltal, hogy a kormányzati szervezeti egységek számára előírták, hogy a kormányzati politikák megfogalmazásakor alkalmazzanak ellenőrzőlistákat a nemek közötti egyenlőség érvényesítésére. A kormány szintén kötelezettséget vállalt arra, hogy 30-ról 35 %-ra növeli a nők képviseletét a tanácsadó testületekben és a hatósági szervekben. A Törvényhozó Tanács december 18-án elfogadta a foglalkoztatási törvény módosítását, amely feljogosítja a magánszférában foglalkoztatott férfi alkalmazottakat, hogy legfeljebb három napos szülői szabadságot vegyenek igénybe. Média Április 23-án tették közzé Hongkong első sajtószabadsági indexét, amely azt mutatta, hogy az újságírók 100-ból 42 pontot adtak a hongkongi sajtószabadságra, a közvélemény pedig kissé magasabbra, 49,4 pontra értékelte azt. Az öncenzúra továbbra is súlyos aggodalomra ad okot. Az újságírók egy 0-tól 10-ig terjedő skálán (ahol a 10 a rendkívül gyakorinak felelt meg) 6,9 pontra minősítették az öncenzúra jelenlétét; a közvélemény pedig 5,4 pontot adott erre. Az újságírók 6,5-re minősítették a tulajdonosok vagy a menedzsment nyomásgyakorlását, szemben a közvélemény 6,2-es értékelésével. 2014 júliusában a Hongkongi Újságíró-szövetség közzétette 21. éves jelentését, amelynek címe: „Ostrom alatt a sajtószabadság – Hongkongban súlyos fenyegetések érik a véleménynyilvánítás szabadságát”. A jelentés szerint 2014 évtizedek óta a legsötétebb év volt a sajtószabadság szempontjából. Többször ért támadás újságírókat, ideértve a Ming Pao Daily News korábbi főszerkesztője, Kevin Lau elleni brutális februári támadást, egyes újságírókat elbocsátottak, másokat pedig kritikus álláspontjuk miatt kevésbé érzékeny területekre helyeztek át; és így nyomást gyakoroltak a kiadványok szerkesztői integritására. A szövetség 24 újságírót ért támadást vett nyilvántartásba szeptember 22. és október 29. között, és túlzott erőszak alkalmazásával, valamint a média tevékenységének akadályozásával vádolta a rendőrséget. A kormányzó és a hongkongi kormány október 26-án határozottan elítélte azt az incidenst, amikor ismeretlen támadók újságírókra támadtak. Jimmy Lai, ellenzéki médiatulajdonos 2014 végén több támadás, köztük egy gyújtogatás áldozatává vált. Súlyos aggodalmak fogalmazódtak meg az elektronikus média szabadsága tekintetében azt követően, hogy a hongkongi kormány úgy döntött, nem ad ingyenes műsorszolgáltatási engedélyt az egyik leginnovatívabb kérelmező, a Hong Kong Television Network számára. A nemzetközi csoportok szintén a hongkongi sajtószabadság hanyatlásáról számoltak be. A Riporterek Határok Nélkül elnevezésű szervezet világviszonylatban 61. helyre sorolta be Hongkongot a sajtószabadság szempontjából, szemben a 2013-as 58. és a 2002-es 18. helyezéssel. A szervezet megállapította, hogy „Kína növekvő gazdasági súlya lehetővé teszi, hogy a hongkongi, makaói és tajvani médiára is kiterjessze a befolyását... A média függetlensége mostanra veszélybe került ezeken a területeken.” Bár a hongkongi média továbbra is függetlenül működött és nagyon sokféle véleménynek adott teret, a politikai és gazdasági nyomásgyakorlás veszélyeztetheti a szerkesztői függetlenséget. Ezen túlmenően az újságírókkal szembeni különböző erőszakos cselekmények (amelyek némelyike különösen súlyos) aggodalomra adnak okot, és a hatóságoknak továbbra is szorosan figyelemmel kell kísérniük ezeket. Gazdasági fejlemények Hongkong nemzetközi pénzügyi és kelet-ázsiai kereskedelmi központként továbbra is virágzik, kihasználva a gyorsan növekvő kínai és ázsiai gazdaság lehetőségeit. Hongkong változatlanul a világ egyik vezető tőzsdei kereskedelmi-, magántőke-, eszközkezelési- és devizapiaca. 2014 végén a hongkongi tőzsdét Ázsia harmadik legnagyobb, és a világ hetedik legnagyobb tőzsdéjeként tartották nyilván a piaci kapitalizáció szempontjából. Hongkong volt Ázsia második legnagyobb magántőke központja, amely 2014. szeptember végén a régió teljes tőkeállományának mintegy 21 %-át kezelte. A Nemzetközi Fizetések Bankjának háromévenkénti felmérése szerint Hongkong volt a világ ötödik legnagyobb devizapiaca, ahol a devizapiaci ügyletek napi nettó árbevétele 2013-ban elérte a 275 milliárd USD-t. Az év végén kötött sorozatos ügyletek 2014-ben New York után a második helyre emelték Hongkongot a tőkebevonás (nyilvános tőzsdei bevezetés) tekintetében. Hongkong emellett a világ egyik legnagyobb fogadó és forrás országa a közvetlen külföldi befektetések (kkb) tekintetében. A ENSZ Kereskedelmi és Fejlesztési Konferenciájának 2014-es beruházási világjelentése szerint Hongkong Kína után a második legnagyobb kkb fogadó ország Ázsiában, valamint Japán és Kína után a harmadik legnagyobb ázsiai kkb forrás ország. Intézményei, elhelyezkedése, a szolgáltatási szektorban meglévő szakértelme – amit a jogállamiság is alátámaszt – egyaránt hozzájárult a városállam sikeréhez. 2014-ben szorosabb integráció jött létre az anyaországgal az offshore renminbi (RMB) ügyletek folyamatban lévő kidolgozása, a hongkongi és a sanghaji tőzsde összekapcsolása, valamint a kínai anyaországi vállalkozások jelentős beruházásai révén. Hongkong megtartotta magas pontszámait a gazdasági szabadságot és versenyképességet mérő legtöbb globális felmérésben. 2014-ben a hongkongi GDP reálértéken 2,3 %-kal emelkedett, a 2,9 %-os 2013. évi növekedést követően, amit főként a belföldi fogyasztás és a szolgáltatás-export ösztönözött. A munkaerőpiac ellenállóképes volt, a munkanélküliségi ráta pedig 3,3 %-on vagy az alatt maradt az év legnagyobb részében. A fogyasztóiár-infláció 2014-ben 4,4 %-ra emelkedett. A teljes áruexport 2014-ben éves összehasonlításban 3,2 %-kal nőtt, a 2013. évi 3,6 %-os bővülést követően. Az ide látogatók teljes száma 12 %-kal 60,8 millióra nőtt 2014-ben. A gazdasági adatok nem támasztották alá azokat az állításokat, miszerint az Occupy Central mozgalom kihatott a gazdaságra, bár a tiltakozási övezetekben található vállalatok megszenvedték azt. A kiskereskedelmi ágazat jóval a tüntetéseket megelőzően lelassult – a turisták által vásárolt népszerű luxuscikkek (például ékszerek és órák) forgalma rekordot jelentő, kétszámjegyű mértékben csökkent a kínai gazdaság lassulása, valamint az anyaország korrupcióellenes küzdelme miatt. A határokon átnyúló beruházások, és Hongkong offshore RMB központként való elért fejlődése révén tovább mélyültek a Hongkong és a kínai anyaország közötti gazdasági kapcsolatok. A KKT rendelkezett Kínán kívül a legnagyobb RMB betétállománnyal, amely 2014-ben meghaladta az 1 billió CNY-t. 2014 novemberében a Hongkongi Monetáris Hatóság (HKMA) jóváhagyását követően megszüntették a hongkongi lakosokra vonatkozó napi 20 000 CNY RMB átváltási küszöböt. Ez a szabályozási változtatás megnyitotta az utat az onshore és az offshore piacok közötti szabadabb RMB áramlás előtt, ami várhatóan elősegíti az RMB offshore devizapiac szélesebb körű növekedését. Jóllehet Hongkong lépéselőnybe került, a verseny fokozódik, mivel a központi kormányzat fokozatosan megnyitja az RMB üzletágat más pénzügyi központok előtt. Hongkong továbbra is Kína tőkepiaci reformjának kísérleti terepe. 2014. november 17-én elindították Shanghai-Hong Kong Stock Connect kísérleti programot. E kölcsönös piaci hozzáférést biztosító program révén a hongkongi és a kínai anyaországbeli befektetők saját helyi értékpapírpiacaikon és elszámolóházaikon keresztül kereskedhetnek az egymás piacain jegyzett részvényekkel és vásárolhatják meg azokat. Bár a kezdeti időszakban lassú volt a kereskedés üteme, várható azonban, hogy amint a kísérleti program kifejlődik és éretté válik, ösztönözni fogja a Hongkongba irányuló kínai, és az ellenkező irányú befektetéseket. Emellett várhatóan azzal az eredménnyel jár, hogy a kínai tőkepiacok fokozottan integrálódnak a világgazdaságba. A program megerősítette Hongong offshore RMB központként betöltött vezető szerepét. A pénzügyi együttműködés mellett Hongkong és Kína a december 18-án kiegészítő megállapodást írt alá a szorosabb gazdasági partnerségi megállapodás (CEPA) keretében, amelynek célja a Kuangtung tartomány és Hongkong közötti szolgáltatáskereskedelem liberalizálása. A megállapodást egész Kínára esetében a szolgáltatáskereskedelem alapvető liberalizációjának mintájaként mutatták be. A központi kormányzatnak a 2011-es bejelentése szerint az a célja, hogy a 12. ötéves terv végéig, vagyis 2015-ig megvalósuljon az anyaország és Hongkong közötti szolgáltatáskereskedelem alapvető liberalizációja. Ami a külkapcsolatokat illeti, Hongkong aktív szerepet játszott a Kereskedelmi Világszervezetben (WTO) és fenntartotta elkötelezettségét a világkereskedelem liberalizálása iránt. Ehhez kapcsolódik, hogy Hongkong volt az első WTO tagállam, amely bejelentette a WTO-nak a kereskedelmi eljárások egyszerűsítéséről szóló megállapodás I. szakasza összes rendelkezésének A kategóriába sorolt kötelezettségvállalásként való kijelölését. Hongkong részt vesz az információtechnológiai megállapodás, a szolgáltatáskereskedelmi megállapodás, valamint a környezetbarát árukról szóló megállapodás kiterjesztéséről szóló tárgyalásokban is. A szabadkereskedelmi megállapodások meglévő keretének kiegészítése érdekében Hongkong 2014 júliusában szabadkereskedelmi megállapodásról szóló tárgyalásokat kezdett a Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetségével (ASEAN). A hongkongi kormány ígéretet tett arra, hogy megőrzi a fenntartható gazdasági növekedést, ugyanis ez az előfeltétele a lakhatással, a szegénységgel, a népességelöregedéssel, és a környezettel kapcsolatos problémák leküzdésének. Miután 2013-ban első alkalommal közzétették a szegénységi küszöbre vonatkozó adatokat, amelyek 15,2 %-os szegénységi rátát jeleztek, a kormányzati szakpolitika célul tűzte a foglalkoztatás ösztönzését és a szociális biztonsági védőháló javítását. A 2014-es konkrét szegénységcsökkentő intézkedések közé tartozott az alacsony jövedelmű családok támogatási rendszere, valamint az alacsony jövedelmű csoportok egyszeri támogatása. Az időskori egészségügyi ellátási utalvány kísérleti programja 2014-ben a kétszeresére, 2 000 HKD-ra nőtt, és az idős polgárok új tömegközlekedési kedvezményeket kaptak. A kormány ellátotti helyeket vásárolt a sencseni bennlakásos idősgondozási otthonokba, és az anyaország más településeivel is hasonló megállapodásokról folytattak tárgyalásokat.

A folyó fizetési mérleg tartós hiánya idején az infrastruktúra finanszírozására szolgáló „Jövő Alap” fogalmát először John Tsang pénzügyi államtitkár használta a 2014–15-ös költségvetésben. Hongkong hagyományosan szilárd pénzügyi helyzettel (egyensúlyban lévő költségvetéssel) és jelentős tartalékkal rendelkezett. Tsang azonban óvatosságra intett a hosszú távú költségvetési stabilitás tekintetében. Figyelmeztetett arra, hogy Hongkongban 7–15 éven belül strukturális hiány alakulhat ki, amikor az idősödő népesség miatti lassulás következtében a gazdaság eléri a legmagasabb fejlettségi szintet. A kormány megkezdte annak vizsgálatát, hogy milyen lehetőségek kínálkoznak az idősödő népesség problémájának kezelésére (például nyugdíj-biztosítás és önkéntes egészségbiztosítási rendszerek). A hongkongi lakóingatlan-árak öt éve folyamatosan emelkednek, és így a világon a legmagasabbak közé kerültek. Az alacsony kamatlábak és a valuta stabilitása együttesen ösztönzi a keresletet, miközben fokozatosan csökken a kormányzati ellenőrzés alatt álló földkínálat. 2010 és 2013 között egy sor adminisztratív intézkedést – például az ingatlanügyletekre vonatkozó illetéket – vezettek be a kereslet csillapítására. Mindazonáltal, még ha lassabb ütemben is, de 2014-ben tovább növekedtek a lakóingatlan-árak. A házárak továbbra sem megfizethetőek a legtöbb fiatal számára. Az ingatlanárak gyors növekedése a vagyoni különbségek növekedéséhez is hozzájárult. A kormány megkezdte az új, hosszú távú lakhatási stratégia bevezetését, amely annak elősegítésére irányul, hogy minden rászoruló megfizethető lakáshoz juthasson. A kormány célja, hogy a következő 10 év során 470 000 új lakást biztosítson, és az összes lakás 60 százalékát az állami lakások tegyék ki. Az innovációt és technológiát emelték ki a gazdasági fejlődést előmozdító pillérként a pénzügyi szolgáltatások, a turizmus, a kereskedelem és a logisztika, a szakmai szolgáltatások, valamint a termeléshez kapcsolódó egyéb szolgáltatások terén. A kormányzat vállalkozásbarát szabályozási környezet biztosítása és infrastrukturális beruházások révén támogatta ezeket. Jelentős beruházások történtek a közlekedési hálózatokba, beleértve a Hongkong–Kuangtung–Makaó hidat, a Kuangcsou–Sencsen–Hongkong gyorsvonat összeköttetést, valamint a városon belüli vasúti tömegközlekedési rendszer bővítését. Jóllehet Hongkong továbbra is rendkívül versenyképes a kulcsterületeken, szembe kell néznie a fokozott versennyel az anyaország városaival – például Sanghaj és Sencsen –, valamint más nemzetközi pénzügyi központokkal. A korlátozott földkínálat, az infrastrukturális korlátok és az emelkedő munkaerőköltségek miatt még inkább elengedhetetlen, hogy a hongkongi szolgáltatók versenyképesek legyenek az olyan paraméterek tekintetében, mint a minőség, a gyorsaság és az innováció. A szabályozás terén Hongkong erőfeszítéseket tett a tisztességes és versenyző üzleti környezet fenntartására. 2014-ben több szabályozási fejlesztés történt, nevezetesen a versenytörvény végrehajtása, adózásra vonatkozó új bejelentések, valamint pénzmosás elleni erőfeszítések. A Törvényhozó Tanács 2012-ben fogadta el Hongkong első általános versenytörvényét. 2013-ban létrehozták a hongkongi Versenybizottságot, és hatályba léptek a versenyjogi bíróságra vonatkozó előírások. 2014-ben a hongkongi Versenybizottság és a hongkongi Kommunikációs Hatóság közzétette a versenytörvény végrehajtására vonatkozó iránymutatás tervezetét. Hongkong 2014 szeptemberében közölte, hogy az adózás átláthatóságának erősítése és a határokon átnyúló adócsalás elleni küzdelem céljából csatlakozik az automatikus információcsere új globális standardjához. A hongkongi kormány közölte, hogy az adózási információk cseréje először 2018 végén hajtható végre, amennyiben a törvényhozás 2016-ban elfogadja a vonatkozó törvényt. Hongkong folytatta jogi és szabályozási követelményeinek felülvizsgálatát a pénzmosás elleni küzdelem terén. A Pénzügyi Akció Munkacsoport (FATF) tagjaként Hongkong ellenőrzése 2018-ban válik esedékessé. A 2008-as legutóbbi értékeléskor Hongkongot a munkacsoport előírásait részben teljesítő országként sorolták be, ahol van lehetőség a javításra. 2012 októberében azonban a FATF azt közölte, hogy Hongkong „jelentős előrelépést tett a feltárt hiányosságok kezelése terén”. A FATF szerint Hongkong pénzmosás elleni felülvizsgálata hatékony a banki működés, a biztosítás és az értékpapírok terén, de hiányos vagy egyáltalán nem létezik a pénzügyi szektoron kívüli számos ágazatban, például az ingatlanok területén. Az Unió és Hongkong kétoldalú kapcsolatai és együttműködése 2014-ben az Unió és Hongkong folytatta kétoldalú kapcsolatai fejlesztését és erősítését. Az Unió változatlanul Hongkong második legnagyobb kereskedelmi partnere volt a kínai anyaország után, Hongkong pedig továbbra is fontos szerepet játszott kereskedelmi csomópontként, valamint az Unió és a kínai anyaország közötti kétirányú kereskedelmi forgalom és befektetések kulcsfontosságú csatornájaként. Az Unió és Hongkong közötti kétoldalú árukereskedelem enyhén, 1 %-kal csökkent, és 2014-ben 45,3 milliárd EUR-t tett ki, és az Unió 24 milliárd EUR-s kereskedelmi többlettel rendelkezett. Változatlanul az Unió volt a Hongkongban tevékenykedő külföldi vállalatok legfontosabb forrása, összesen 1 937 vállalattal. Az európai uniós vállalkozások üzleti jelenléte számos ágazatra kiterjed, így elsősorban a pénzügyi és üzleti szolgáltatásokra, a kereskedelemre, a logisztikára, az építőiparra és a kiskereskedelemre. Az Európai Unióból származó vállalatok jelentős szerepet játszanak a hongkongi bankszektorban, a biztosítási ágazatban, valamint az értékpapírok piacán. Ennek következtében jelentős számú európai él és dolgozik Hongkongban, köztük a brit és a francia állampolgárok vannak a legtöbben. Az Unió és Hongkong közötti kapcsolatok folyamatosan fejlődnek a befektetések terén. 2013-ban a Hongkongba irányuló uniós kkb-kiáramlás 10 milliárd EUR-t tett ki; a Hongkongból az Unióba érkező kkb-beáramlás pedig elérte a 3,9 milliárd EUR-t. 2013 végén az uniós tulajdonban lévő hongkongi kkb-állomány 88,5 milliárd EUR volt, a hongkongi kézben lévő, Unión belüli kkb-állomány pedig ugyanebben az időszakban 46,2 milliárd EUR-tett ki. Hongkong változatlanul az Unió és Kína közötti kereskedelem és beruházások egyik kulcsfontosságú csatornája, és ebben a minőségében rendkívül értékes lehetőségeket nyújt az uniós gazdasági szereplők számára. Jelentős számban regisztrálták uniós vállalatokat „hongkongi szolgáltatóként” a Hongkong és a kínai anyaország közötti szorosabb gazdasági partnerségi megállapodás (CEPA) alapján, így az Unió a CEPA-t igénybe vevő külföldi vállalatok legfontosabb forrása. A CEPA-ban rejlő lehetőségekre tekintettel az Unió és Hongkong rendszeres párbeszédet folytatnak majd a CEPA fejleményeiről, és megvizsgálják, milyen módon lehetne maximalizálni az uniós vállalatok és befektetők lehetőségeit. Az Unió és Hongkong közötti nyolc strukturált párbeszédre 2014. november 11-én, Brüsszelben került sor a hivatalos kétoldalú kapcsolatok keretében. Az alábbiak voltak a napirenden szereplő legfontosabb kérdések: a gazdaságpolitika, a pénzügyi szektor szabályozási rendszere, a szellemi tulajdon védelmének erősítése, valamint Hongkong döntése az adóügyekben folytatott automatikus pénzügyi információcsere új globális standardjának végrehajtásáról. A felek emellett megtárgyalták a kapcsolatok elmélyítése érdekében megfogalmazott új középtávú célkitűzéseket. 2014-ben az uniós intézmények számos, magas beosztású vezetője látogatott el Hongkongba. Michel Barnier biztos (belső piac és szolgáltatások) látogatására januárban, Algirdas Semeta biztoséra (adó- és vámügy, a statisztikák, az ellenőrzés és a csalás elleni küzdelem) pedig májusban került sor. Az utóbbi látogatás az alábbi két tekintetben is hozzájárult a pozitív hongkongi fejleményekhez: az adóügyekben és a vámügyi együttműködés terén folytatott automatikus pénzügyi információcsere, valamint a szellemitulajdon-jog érvényesítésének kérdései. Egy európai parlamenti képviselőkből álló küldöttség januárban látogatott el Hongkongba. A hongkongi KKT kormányzója, Leung Csun-jing májusban Brüsszelbe látogatott és találkozott az Európai Tanács elnökével, Herman Van Rompuy-jel, valamint az Európai Bizottság elnökével, José Manuel Barrosoval. Az oktatási államtitkár, Eddie Ng Hak-kim, valamint a pénzügyi szolgáltatásokért és a kincstárért felelős államtitkár KC Chan professzor 2014-ben szintén ellátogattak Brüsszelbe, ahol találkoztak uniós partnereikkel. Az Unió és Hongkong megállapodott arról, hogy együttműködnek egy olyan cselekvési terv kidolgozásában, amelynek célja a vámügyi együttműködés továbbfejlesztése annak érdekében, hogy az egész ellátási láncban felvegyék a küzdelmet a szellemitulajdon-jogokat sértő áruk nemzetközi kereskedelme ellen.