[pic] | COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES |

Brüsszel, 2.2.2005

SEC(2005) 149 végleges

Ajánlás

A TANÁCS VÉLEMÉNYE

az 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendelet 9. cikkének harmadik bekezdésével összhangban Észtország naprakésszé tett konvergenciaprogramjáról, 2004-2008

(előterjesztő: a Bizottság)

INDOKLÁS

A költségvetési egyenleg felügyeletének, valamint a gazdaságpolitikák felügyeletének és összehangolásának megerősítéséről szóló, 1466/97/EK tanácsi rendelet[1] előírja, hogy a kívülálló tagállamoknak, vagyis a közös valutát be nem vezető tagállamoknak konvergenciaprogramokat kell benyújtaniuk a Tanácsnak és a Bizottságnak. E rendelet 9. cikkével összhangban a Tanácsnak valamennyi konvergenciaprogramot meg kell vizsgálnia a Bizottság, valamint a Szerződés 114. cikke által felállított Gazdasági és Pénzügyi Bizottság értékelései alapján.. Miután a Tanács megvizsgálta a programot, a Bizottság ajánlása alapján, valamint a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően a programot véleményezni köteles. A tagállamok a rendeletnek megfelelően évente benyújtják naprakésszé tett konvergenciaprogramjukat, amelyet a Tanács ugyanezen eljárások szerint megvizsgálhat.

Az Európai Unióhoz 2004. május 1-jén csatlakozott tagállamok nem vesznek részt a közös valutában, de az euró bevezetése érdekében kötelesek megfelelő időben teljesíteni a konvergenciakritériumokat, köztük az állam pénzügyi helyzetének fenntarthatóságára vonatkozót is.

Az Európai Unióhoz 2004. május 1-jén csatlakozott tagállamok kötelezettséget vállaltak konvergenciaprogramjuk 2004. május 15-ig történő benyújtására, és azok első naprakésszé tételére 2004 vége felé. Észtország 2004 május 1-jén nyújtotta be első, a 2004-2008 közötti időszakra vonatkozó konvergenciaprogramját, és azt a Tanács 2004. július 5-én értékelte. Észtország 2004. december 1-jén nyújtotta be a konvergenciaprogramja naprakésszé tett változatát?? aktualizálását. A Bizottság szervezeti egységei a 2004 őszi gazdasági előrejelzésük eredményei, a stabilitási és konvergenciaprogramok tartalmi és formai magatartási kódexe[2], a potenciális kibocsátás becslésére közösen elfogadott módszertan, a 2003-2005 közötti időszakra szóló átfogó gazdaságpolitikai iránymutatás ajánlásai, valamint a költségvetés-politika koordinációjának megerősítéséről szóló, a Tanácsnak és Európai Parlamentnek címzett 2002. november 27-i bizottsági közleményben[3] kifejtett elvek figyelembe vételével technikailag értékelték a naprakésszé tett programot. Az értékelés a következő minősítést eredményezte (Euramis):

- Észtország 2004. december 1-jén nyújtotta be konvergenciaprogramja első, naprakésszé tett változatát az Európai Bizottságnak. A program a 2004-2008-as időszakra vonatkozik. A program megfelel a „stabilitási és konvergenciaprogramok tartalmáról és formájáról szóló magatartási kódexnek”.

- A programban ismertetett makrogazdasági forgatókönyv szerint 2004-ben a reál GDP 5,6%-kal növekszik. 2005-ben a reál GDP az előrejelzés szerint 5,9-kal nő, a 2006-2008-as időszakban pedig évi 6%-os növekedés lesz jellemző. Ez valamivel alacsonyabb, mint a Bizottság szervezeti egységei által 2004-ben készített, a 2004-2006-os időszakra vonatkozó előrejelzés, amely szerint 2004-ben 5,9%, 2005-ben 6%, 2006-ban pedig 6,2% lesz a növekedés. Mindkét előrejelzés elmarad a Bizottságnak a potenciális kibocsátás 2004 és 2007 közötti növekedésére vonatkozó becslésétől. A jelenleg rendelkezésre álló információk alapján, és különösen azt szem előtt tartva, hogy 2004 első három negyedévében a valós növekedési ütem a teljes évre kivetítve 6,3% volt, illetve az észt hatóságok múltban történt óvatos kormány-előrejelzéseit figyelembe véve a program megvalósíthatónak tekinthető. A belátható jövőben Észtország elsődleges makrogazdasági egyensúlyhiánya továbbra is a külső fizetési mérleg magas hiányából fakad, ami jól érzékelteti, hogy az EU-átlagnak megfelelő jövedelemszint eléréséhez a gazdaságnak komoly befektetésekre van szüksége. Noha a program a külső fizetési mérleg hiányának fenntartható csökkenését jelzi a kereskedelmi egyensúly strukturális fejlesztése által, a jelenlegi trendek és a megbízhatatlan kereskedelmi adatok óvatosságra intenek.

- 2004. június 28-án Észtország szabvány lebegtetési sávval csatlakozott az ERM II-höz, ugyanakkor megtartotta egyoldalú elkötelezettségét a jelenlegi valutatábla-rendszer mellett. Az euróhoz való rögzítettség és az erős stratégiai fegyelem az elmúlt években hozzájárult az észt gazdaság viszonylag gyors dezinflálásához. Elsősorban az EU-csatlakozás hatását tükrözi, hogy az éves HICP-infláció 2004-ben 3%-ra nőtt, ez azonban középtávon várhatóan enyhülni fog. Az euróövezet fejleményei és a tartós kamatkonvergencia következtében az észt pénzpiac és a banki hitelkamat történelmi mélypontra került.

- A naprakésszé tett program célja az egyensúlyhoz közeli vagy csekély többletet mutató költségvetési állapot elérése a programidőszak során. 2004-re a GDP 1%-ának megfelelő költségvetési többletet várnak. 2005-től kezdődően a kiegyensúlyozott költségvetés a cél. A tevékenység robbanásszerű növekedése következtében az állami beruházás és az államháztartási fogyasztás a GDP arányában nézve csökkenni fog, a két tételre fordított névleges kiadás azonban növekszik. Ezzel párhuzamosan a bevételek – elsősorban a folyamatban lévő adóreform nettó hatásainak köszönhetően – a GDP százalékában nézve csökkennek. Míg a 2004 májusi programhoz képest az általános stratégia nem változott, a 2004-re várható költségvetési többletet a GDP 0,7%-áról 1%-ra módosították. A GDP várható növekedését a teljes programidőszakra megnövelték, de a becslések még így is óvatosnak mondhatók.

- A program költségvetési előrejelzések kockázatai nagyjából arányosnak tűnnek. Egyrészt az óvatos makrogazdasági forgatókönyv a bevételek esetleges növekedését és a kiadások költségvetéshez képesti csökkenését sejteti. Az elmúlt években Észtország mindig óvatos előrejelzéseket tett, és többször is túlteljesítette a költségvetési célkitűzéseket. Ugyanakkor nem zárható ki teljes bizonyossággal a tervezett adócsökkentésből eredő váratlan bevételkiesés vagy a hirtelen változások kedvezőtlen hatása a növekedésre.

- Tekintettel e kockázatértékelésre a programok költségvetési irányultsága elégségesnek tűnik ahhoz, hogy a Stabilitási és Növekedési Paktum középtávú célkitűzése (egyensúlyhoz közeli pozíció) a teljes programidőszakban fenntartható legyen. Emellett úgy tűnik, normál makrogazdasági ingadozás esetén elegendő biztonsági tartalékot nyújt a GDP-hiány 3%-os küszöbének megsértésével szemben is.

- 2004-ben a becsült adóssághányad a GDP 4,8%-a, vagyis messze a Szerződésben előirányzott, a GDP 60%-ában meghatározott referenciaérték alatt marad, és a legalacsonyabb az EU-ban. A program szerint az adóssághányad további 1,9 százalékponttal csökken a program teljes időtartamára nézve.

- A program röviden áttekinti a kormány strukturális reformprogramját, amely mindenekelőtt az ország infrastruktúrája (részben EU-alapok segítségével), az oktatási és egészségügyi rendszer és az aktív munkaerőpiaci stratégia fejlesztését, valamint az innováció és a kutatás előmozdítását célozza. A program olyan intézkedéseket is ismertet, amelyek több éves költségvetési keret segítségével tovább erősítik a költségvetési folyamatot, és szisztematikus értékelési rendszer használatával növelik a névleges kiadás felső küszöbének/határának átláthatóságát és megbízhatóságát. A helyi államháztartási hiány kézben tartására a következőket tervezik: a központi kormányzati szintről érkező kölcsön fokozott koordinálása, középtávú költségvetési keret kötelező jellegű elkészítése, az éves hiány felső határának bevezetése, valamint kötelező jellegű tartalékfelhalmozás. A többnyire már folyamatban lévő vagy jogalkotási előkészítés alatt álló reformok valószínűleg javítják az észt gazdaság növekedési feltételeit, serkentik a munkakedvet, új munkahelyeket teremtenek, visszatartják az állampolgárokat az adókijátszástól, valamint mind illetékes minisztériumi, mind helyi kormányzati szinten erősítik a pénzügyi fegyelmet. Már 2004-ben biztató eredmények mutatkoztak, különösen a munkaerőpiac területén.

- Észtország kedvező helyzetben van az államháztartás hosszútávú fenntarthatósága szempontjából, és ebben fontos szerepet játszik az elöregedő népesség által okozott előre jelzett költségvetési kiadás (lásd lent). Az alacsony államadósság, a jelentős kormányzati pénztartalékok és az egyensúlyhoz közeli vagy többletet mutató költségvetési helyzet célkitűzésével tökéletes összhangban lévő középtávú költségvetési stratégia, a nyugdíj- és egészségügyi rendszer hiteles és teljeskörű, a költségvetési nyomást hosszú távon megállítani hivatott reformjával karöltve, biztos alappal szolgál az államháztartás számára.

- A naprakésszé tett változatban kifejtett gazdaságpolitikák messzemenően összhangban állnak az átfogó, országspecifikus gazdaságpolitikai iránymutatásokkal az államháztartás területén. A 2004-es tervezettnél nagyobb költségvetési többlet megfelel a konjunktúraciklust erősítő politika elkerülésére irányuló ajánlásnak. A külső fizetési mérleg hiánya azonban 2004-ben nem csökkent jelentősen (már ha egyáltalán csökkent), így a költségvetési többlet gyors elpárolgása talán nem nyújt elegendő támogatást a pénzügyi politika részéről a külső egyensúlyhiány kiegyensúlyozásához.

A Bizottság ezen értékelés alapján fogadta el az Észtország naprakésszé tett konvergenciaprogramjáról szóló tanácsi véleményre irányuló mellékelt ajánlást, melyet továbbít a Tanácsnak.

Ajánlás

A TANÁCS VÉLEMÉNYE

az 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendelet 9. cikkének harmadik bekezdésével összhangban Észtország naprakésszé tett konvergenciaprogramjáról, 2004-2008

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének, valamint a gazdaságpolitikák felügyeletének és összehangolásának megerősítéséről szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre[4] és különösen annak 9. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság ajánlására,

a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően

ELFOGADTA EZT A VÉLEMÉNYT:

1. A Tanács [2005. február 17-én] vizsgálta meg Észtországnak a 2004 és 2008 közötti időszakra vonatkozó naprakésszé tett konvergenciaprogramját. A program megfelel az átdolgozott „stabilitási és konvergenciaprogramok tartalmi és formai magatartási kódexe” által előírt adatkövetelményeknek.

2. A program alapjául szolgáló makrogazdasági helyzetnek megfelelően a reál GDP-növekedés 5,6%-ról (2004-ben) átlagosan 6,0%-ra nő a programidőszak során. A jelenleg rendelkezésre álló információ szerint ezen forgatókönyv növekedési feltételezései megvalósíthatónak tekinthetők. A program inflációval kapcsolatos előrejelzései is reálisnak tűnnek.

3. Észtország célja az egyensúlyhoz közeli vagy csekély többletet mutató költségvetési állapot elérése a programidőszak során. A program 2004-re a GDP 1%-ának megfelelő költségvetési többletet céloz meg, ami 0,3%-kal magasabb a tavaly májusi programban tervezett többletnél. 2005-től kezdődően – ahogy azt a korábbi program is megfogalmazza – a kiegyensúlyozott költségvetés a cél. Az állami beruházások 2004-ben előreláthatóan a GDP egy százalékpontjának megfelelő mértékben, 4,4%-ra nőnek, majd 2008-ra 3,9%-ra csökkennek, vagyis messze az EU-átlag (2004-ben a GDP 2,4%-a) fölött maradnak.

4. A program költségvetési előrejelzéseinek kockázatai nagyjából arányosnak tűnnek. Egyrészt az óvatos makrogazdasági forgatókönyv a bevételek esetleges növekedését és a kiadások költségvetéshez képesti csökkenését sejteti. Az elmúlt években Észtország mindig óvatos előrejelzéseket tett, és többször is túlteljesítette a költségvetési célkitűzéseket. Ugyanakkor nem zárható ki teljes bizonyossággal a tervezett adócsökkentésből eredő váratlan bevételkiesés vagy a hirtelen változások kedvezőtlen hatása a növekedésre. Tekintettel a kockázatok mérlegére, a programok költségvetési irányultsága elégségesnek tűnik ahhoz, hogy a Stabilitási és Növekedési Paktum középtávú célkitűzése (egyensúlyhoz közeli pozíció) a teljes, 2004-2008-ra vonatkozó programidőszakban fenntartható legyen. Normál makrogazdasági ingadozás esetén elegendő biztonsági tartalékot nyújt a GDP-hiány 3%-os küszöbének megsértésével szemben is.

5. 2004-ben a becsült adóssághányad a GDP 4,8%-a, vagyis messze a Szerződésben előirányzott, a GDP 60%-ában meghatározott referenciaérték alatt marad, és a legalacsonyabb az EU-ban. A program szerint az adóssághányad a programidőszak során további 1,9 százalékponttal csökken.

6. Észtország kedvező helyzetben van az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságára nézve, az elöregedő népesség által okozott előrejelzett jelentős költségvetési kiadás ellenére. Az alacsony államadósság, a jelentős állami pénztartalékok és az egyensúlyhoz közeli vagy többletet mutató költségvetési helyzet célkitűzésével tökéletes összhangban lévő közép távú költségvetési stratégia, a nyugdíj- és egészségügyi rendszer hiteles és teljeskörű, a költségvetési nyomást hosszú távon megállítani hivatott reformjával karöltve, biztos alappal szolgál az államháztartás számára.

7. Az aktualizálásban vázolt gazdaságpolitikák messzemenően összhangban állnak az átfogó, országspecifikus gazdaságpolitikai iránymutatásokkal az államháztartás területén. A 2004-es a tervezettnél nagyobb költségvetési többlet megfelel a konjunktúraciklust erősítő fiskális politika elkerülésére irányuló ajánlásnak. Mivel azonban a külső fizetési mérleg hiánya 2004-ben nem csökkent jelentősen (már ha egyáltalán csökkent), a költségvetési többlet gyors elpárolgása talán nem nyújt elegendő támogatást a fiskális politika részéről a külső egyensúlyhiány kiegyensúlyozásához.

Táblázat: A legfontosabb makrogazdasági és költségvetési előrejelzések összehasonlítása

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |

Reál GDP (változás %-ban) | KP 2004. dec. | 5.6 | 5.9 | 6.0 | 6.0 | 6.0 |

COM 2004. okt. | 5.9 | 6.0 | 6.2 | nincs adat | nincs adat |

KP 2004. május | 5.3 | 5.8 | 5.6 | 5.9 | 5.8 |

HICP-infláció* (%) | KP 2004. dec. | 3.3 | 3.2 | 2.5 | 2.8 | 2.8 |

COM 2004. okt. | 3.4 | 3.5 | 2.8 | nincs adat | nincs adat |

KP 2004. május | 3.1 | 3.0 | 2.8 | 2.8 | 2.8 |

Államháztartási egyenleg (a GDP %-ában) | KP 2004. dec. | 1.0 | 0.0 | 0.0 | 0.0 | 0.0 |

COM 2004. okt. | 0.5 | 0.2 | 0.1 | nincs adat | nincs adat |

KP 2004. május | 0.7 | 0.0 | 0.0 | 0.0 | 0.0 |

Elsődleges egyenleg (a GDP %-ában) | KP 2004. dec. | 1.3 | 0.2 | 0.2 | 0.2 | 0.2 |

COM 2004. okt. | 0.8 | 0.4 | 0.3 | nincs adat | nincs adat |

KP 2004. május | 1.0 | 0.3 | 0.3 | 0.3 | 0.3 |

Bruttó államadósság (a GDP %-ában) | KP 2004. dec. | 4.8 | 4.6 | 4.3 | 3.1 | 2.9 |

COM 2004. okt. | 4.8 | 4.4 | 4.2 | nincs adat | nincs adat |

KP 2004. május | 5.4 | 5.1 | 4.7 | 3.4 | 3.2 |

Megjegyzés: * a program nem a HICP, hanem a CPI nemzeti megfogalmazására utal. Források: konvergenciaprogram (KP); a Bizottság szervezeti egységeinek/szolgálatainak 2004. őszi előrejelzései (COM). |

[1] HL L 209, 1997.8.2. A szövegben említett minden dokumentum megtalálható az alábbi weboldalon: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[2] A Gazdasági és Pénzügyi Bizottságnak az ECOFIN Tanács által 2001.7.10-én elfogadott, a stabilitási és konvergenciaprogramok tartalmáról és formájáról szóló, EFC/ECFIN/404/01 számú, 2001.6.27-én keltezett felülvizsgált véleménye.

[3] COM(2002) 668, 2002.11.27.

[4] HL L 209., 1997.8.2., 1. o. Az e szövegben említett összes dokumentum megtalálható a következő weboldalon: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.