A GSP+ kedvezményezettjei előrelépést tettek az előírásban felsorolt 27 nemzetközi egyezmény hatékony végrehajtása terén. További kötelezettségvállalásokat is tettek. Az összes GSP+ ország aláírta a Párizsi Megállapodást, bizonyos esetekben a GSP+ nyomonkövetési missziók kérésének eleget téve (Fülöp-szigetek). Örményország aláírta az ENSZ Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának a halálbüntetést ténylegesen megszüntető II. fakultatív jegyzőkönyvét, valamint a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló egyezményt.

A GSP szerinti kereskedelmi kedvezmények kihasználtsága 2018-ban 81,8 %-ot ért el (2016-ban 78,8 %-ot). Az EBA esetében ez 93,4 % volt. A kihasznált lehetőségek nagyrészt a ruházati ágazatban jelentkeznek, mivel az export diverzifikálása továbbra is kihívást jelent.

Az afrikai GSP-kedvezményezett országokból az EU-ba irányuló preferenciális behozatal értéke 17,2 %-kal, 3,3 milliárd EUR-ra nőtt. Mauritánia 62 %-kal növelte GSP-exportját, Szenegál pedig 44 %-kal. Az EU-ba irányuló afrikai GSP-import aránya azonban továbbra is viszonylag alacsony, 5 %-nál kevesebb, annak ellenére, hogy a 71 kedvezményezett közül 38 ország afrikai. A GSP a ruházati ágazat számára jár a legnagyobb előnyökkel, amely ágazatban a többi ország általában versenyképesebb. Mivel a GSP sok más ágazatban (például a feldolgozott élelmiszerek terén) is kínál lehetőségeket, több előnyt lehetne kihasználni. A rendszer ismeretének hiánya és az afrikai vállalatok exportkapacitásait korlátozó tényezők szintén szerepet játszanak ebben.

A kedvezmények hatását tekintve a GSP az abszolút és a viszonylagos adatokat tekintve is fontosabbá vált. A kedvezményezettek számának csökkenése ellenére a GSP-országokból az EU-ba irányuló behozatal értéke 16,2 %-kal, vagyis a 2016. évi 158 milliárd EUR-ról 2018-ra 183,6 milliárd EUR-ra emelkedett (az uniós behozatal összességében 13,3 %-kal nőtt). Ebből 68,9 milliárd EUR összegű importra a GSP alkalmazásával került sor.

Haladás tapasztalható a GSP kedvezményezettjei körében. A 2018–2019 közötti időszakban több ország is kikerült a rendszerből, mivel elérte a közepes jövedelmű gazdaságok felső sávjának szintjét. Ezenkívül az EU sikeres tárgyalási menetrendje hozzájárult ahhoz, hogy egyes országok az EU-val kötött kétoldalú preferenciális megállapodások miatt kerültek ki a GSP-ből. 2019 végén 71 kedvezményezettje volt a rendszernek, vagyis 11-gyel kevesebb, mint a legutóbbi jelentés idején.

A jelentés a következők alapján készült: európai uniós megfigyelő missziók, a GSP félidős értékelése II , uniós együttműködés a partnerországokkal (ideértve az emberi jogi párbeszédeket is), nemzetközi szervezetekkel, a civil társadalommal és az iparral. 2019. július 16-án célzott civil társadalmi párbeszédre került sor III .

Ugyanakkor a GSP-követelményeknek való megfelelés továbbra is kihívást jelent: csökken a civil társadalom tere, különösen Pakisztánban és a Fülöp-szigeteken. Hangosabban követeik a halálbüntetést (annak végrehajtását), többek között Srí Lankán, Mongóliában és a Fülöp-szigeteken. A legtöbb kedvezményezett kihívásokkal néz szembe az egyesülés szabadsága terén.

A kedvezményezettek azt követően is fenntartják kötelezettségvállalásaikat, hogy kikerültek a GSP-ből. Paraguay például 2019-ben – miután kikerült a GSP-ből – fakultatív félidős jelentést adott ki az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának egyetemes időszakos felülvizsgálatában megfogalmazott ajánlások végrehajtásáról.

A jelenlegi GSP-rendelet 2023. december 31-én hatályát veszti. Annak érdekében, hogy a gazdasági szereplők és a kedvezményezettek felkészülhessenek az új rendeletre, a Bizottság megkezdte az új rendeletet előkészítő munkát. Az elképzelések szerint az új rendelet folytatja majd a kedvezményezett országok fenntartható gazdasági, társadalmi és környezeti fejlődésének előmozdítását célzó eddigi politikát, ideértve a felelősségteljes kormányzás és az emberi jogok tiszteletben tartásának előmozdítását is, miközben az elsődleges cél továbbra is a szegénység felszámolása marad. Nyilvános konzultációra 2020 folyamán kerül majd sor.

Várhatóan időközben több LDC-ország is kikerül majd ebből a minősítésből. Ezek az országok hároméves átmeneti időszakot követően kerülnek majd le az EBA-kedvezményezett országok listájáról. Ezt követően a vonatkozó feltételek teljesítése esetén GSP+-státuszt igényelhetnek, vagy a GSP általános előírásának előnyeit élvezhetik. 2023-ban kikerül az LDC-országok közül Bhután; majd São Tomé és Príncipe; valamint a Salamon-szigetek következnek 2024-ben. Tuvalu és Kiribati kikerülési dátumát 2021-ben fogják megállapítani. Banglades, a Laoszi Népi Demokratikus Köztársaság, Mianmar/Burma, Nepál és Kelet-Timor esélyes arra, hogy ugyanabban az évben ajánlást fogalmazzanak meg a kikerülésükre.

Más országokat 2018 (Örményország) és 2019 (Srí Lanka) óta minősítenek a közepes jövedelmű országok felső sávjába tartozónak. Vietnám az EU-val létrejött szabadkereskedelmi megállapodás hatálybalépése után két évvel fogja elveszíteni GSP-kedvezményezett státuszát. A gazdasági szereplők azonban továbbra is alkalmazhatják majd a GSP-vámokat, amennyiben azok kedvezőbbek.

2018-ban a Bizottság a GSP-rendelet alkalmazásáról szóló jelentést nyújtott be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak XVI . Ez a félidős értékelés azt mutatja, hogy az EU GSP-rendszere a következő eredményeket érte el: sikerült a kedvezményeket azokra az országokra összpontosítani, amelyeknek a legnagyobb szükségük van rájuk, és a rendszer hozzájárult a fenntartható fejlődéshez. Az EU GSP-jének hatékonysága nőtt a nyomonkövetési mechanizmus eredményeképpen, és ez az emberi és munkavállalói jogok javulásához vezetett. A textil- és ruhaipari ágazatban az EBA keretében megvalósuló preferenciális kivitel kedvező hatást gyakorolt a vállalkozásokra és a munkahelyteremtésre.

Áruosztály szerinti bontásban a GSP keretében megvalósult behozatal legnagyobb részét (a 33 milliárd EUR 47,9 %-a) továbbra is a ruházati cikkek teszik ki, melyeket a lábbelik (11 %), a mechanikus berendezések (7 %), a haltermékek (4 %), a bőr (3,7 %) és a műanyagok (2,7 %) követnek – lásd a 2. ábrát.

A (nem preferenciális behozatalt is magában foglaló) teljes uniós import tekintetében a 2016–2018-as években a GSP-kedvezményezettektől származó behozatal 16,2 %-kal nőtt. Az EBA-országok Unióba irányuló kivitele 9,9 %-kal nőtt, a GSP+-kedvezményezetteké 13,4 %-kal, az általános GSP-előírás kedvezményezettjeié pedig 18,8 %-kal. A GSP-kedvezményezettek közül India részesedése a legnagyobb a (nem preferenciális behozatalt is magában foglaló) teljes importban – Indiát Vietnám, Nigéria, Banglades és Indonézia követi a sorban.

·A GSP-rendelet védintézkedési rendelkezéseinek alkalmazása érdekében: a GSP-rendeletben meghatározott vizsgálatot követően az EU 2019-ben védintézkedéseket vezetett be a Kambodzsából és Mianmarból származó indica rizs tekintetében.

·Visszavonási eljárás megindítása érdekében, abban az esetben, ha a vonatkozó ellenőrző testületek súlyos és rendszeres jogsértésekről számolnak be: 2019. február 11-én a Bizottság ideiglenes visszavonási eljárást indított a Kambodzsának nyújtott vámkedvezmények tekintetében.

·A fejlődő partnerekkel folytatott együttműködés további erősítése érdekében, az LDC-országokba irányuló beruházások növelése érdekében is.

5.A GSP hozzájárul a fenntartható fejlődéshez

A munkavállalói jogok és az emberi jogok tekintetében a félidős értékelés úgy találta, hogy a GSP+ hatékony volt ezek előmozdításában mind a GSP+ nyomonkövetési mechanizmusa, mind a társulási kilátások révén (a kérelmet benyújtott országok esetében). A GSP+-nak való megfelelés gyakoribb és jobb hatókörű nyomonkövetése növelte az EU által kiváltott hatást.

A 2018–2019. évi beszámolási időszakban az Európai Bizottság szolgálatai és az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) ellenőrző missziókat hajtott végre Örményországban, Bolíviában, Kirgizisztánban, Mongóliában, Pakisztánban, a Fülöp-szigeteken, Srí Lankán, Kambodzsában, Bangladesben és Mianmarban. A GSP által a munkahelyteremtésre gyakorolt hatás mellett – amellyel kapcsolatban a becslések Mianmarban 500 000, Bangladesben pedig 5 millió munkahelyet említenek – az EU szerepvállalása azt is eredményezte, hogy több figyelmet fordítottak a munkaügyi normákra, az emberi jogokra, és a GSP+ esetében a környezetvédelemre és a jó kormányzásra is.

A gyermekek jogai terén is történt előrelépés: Mongóliában elfogadták a gyermekjogok védelméről szóló jogszabályokat, és a kapcsolódó költségvetés is jelentősen nőtt. Paraguay erőfeszítéseket tett a gyermekek jogainak előmozdítása és védelme érdekében. Srí Lankán sikerült 1 %-ra leszorítani a gyermekmunkát. Bolíviában hozzáigazították a munkavállalás alsó korhatárát az ILO szabványaihoz. Pakisztánban a kormány beleegyezett a gyermekmunkára vonatkozó felmérések elkészítésébe. A Zöld-foki-szigeteken jelentős előrelépés történt a kiskorú gyermekek szexuális kizsákmányolásának bűncselekménnyé nyilvánítása terén.

Az emberi jogokkal kapcsolatos potenciális visszalépéseket kezelik. A halálbüntetés újbóli bevezetésére irányuló felhívások aggodalomra adnak okot. A legaggasztóbb eset a fülöp-szigeteki, ahol ismételten szavazást kezdeményeztek a halálbüntetésről szóló törvényről. Egy ilyen törvénytervezet ellentétes lenne a Fülöp-szigetek által a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának második fakultatív jegyzőkönyve keretében tett kötelezettségvállalásokkal. Srí Lankán aggodalomra adnak okot azok a nyilatkozatok, melyek szerint újra kivégzéseket fognak végrehajtani. Ennek ellenére az összkép nem teljesen borús: a közelmúlt egyik GSP+-missziója alkalmával például Srí Lanka kormánytisztviselői bizakodóak voltak a moratórium fennmaradását illetően.Mongólia saját értékelése megállapította, hogy a halálbüntetés újbóli bevezetése összeegyeztethetetlen lenne nemzetközi kötelezettségeivel. Ez az értékelés hozzájárult a halálbüntetés újbóli bevezetésére irányuló tervek ellensúlyozásához. Végezetül Pakisztánban jelenleg folyik a vita a halálbüntetéssel sújtható bűncselekmények számának csökkentéséről; máris jelentősen csökkent a kivégzések száma és megreformálták a kegyelmi kérelmekre vonatkozó eljárást.

Néhány országban szűkül a civil társadalom tere. Pakisztánból számos nemzetközi NGO-t kiutasítottak, ami hatással van az országban még mindig jelen lévő szervezetek szabadságaira. A véleménynyilvánítás szabadsága veszélyben van, a médiában is. Bolíviában az emberijog-védők és újságírók elleni szóbeli és fizikai erőszakról számoltak be, továbbá egyre több büntetőeljárást indítanak e személyek ellen. A Fülöp-szigeteken komoly aggodalomra ad okot az illegális kábítószerek elleni kampányhoz kapcsolódó halálesetek száma, valamint az összes haláleset hatékony, pártatlan és átlátható kivizsgálásának elmaradása. A civil társadalom tere is egyre szűkebb a terrorizmus elleni háborúval összefüggésben hozott intézkedések miatt. Ez a civil társadalom tagjai, az emberijog-védők, az őslakos népek, az újságírók és az ügyvédek elleni erőszak fokozódásához vezetett. Kambodzsában az elmúlt három évben romlott a demokrácia, az emberi jogok tiszteletben tartása és a jogállamiság, többek között csökkent a politikai ellenzék, a média és a civil társadalom mozgástere.

Örményországban viszont jelentősen javult a véleménynyilvánítás és a gyülekezés szabadságának helyzete a 2018. évi bársonyos forradalom során.

A munkavállalói jogok területén Srí Lankán, Pakisztánban, Bangladesben és Mianmarban továbbra is aggodalomra ad okot az egyesülés szabadsága. Kirgizisztánban a szakszervezeti törvény tervezetének elfogadása drasztikusan korlátozná a szakszervezetek függetlenségét. A Fülöp-szigeteken a Kongresszus elfogadta az állások biztonságáról szóló törvényt, hogy véget vessen a szerződéskötésekkel való visszaéléseknek, de az elnök ezt a közelmúltban megvétózta.

A környezet és az éghajlatváltozás tekintetében az országok javították a jelentéstételt (pl. a veszélyeztetett vadon élő állat- és növényfajok nemzetközi kereskedelméről szóló egyezmény tekintetében). Minden kedvezményezett aláírta a Párizsi Megállapodást, valamint a Montreali Jegyzőkönyv kigali módosítását. Ugyanakkor nagyobb hatást lehetne kiváltani, ha nagyobb figyelem összpontosulna a környezetvédelemre az ellenőrzés során. A Biológiai Sokféleség Egyezmény keretébe tartozó, a biológiai sokféleségre vonatkozó 2020 utáni globális keretrendszertől azt várják, hogy erőteljesebb célkitűzéseket és felülvizsgálati mechanizmusokat határoz majd meg az egyes országok által tett előrehaladás és végrehajtás vonatkozásában.

6.A GSP általános előírása

A 2018–2019-es beszámolási időszakban Ghána, Elefántcsontpart és Szváziföld kikerült a GSP-rendszerből az EU-val kötött szabadkereskedelmi megállapodások miatt, egy ország (Szamoa) pedig csatlakozott az LDC-státuszból való kiemelkedés miatt, így a beszámolási időszak végére összesen 15 kedvezményezettje volt a GSP általános előírásának. Az alábbi ábra a GSP általános előírása keretében 2018-ban bonyolított kedvezményes behozatal XVII bontását mutatja.

3. ábra A GSP általános előírásának legnagyobb kedvezményezettjei 2018-ban

(uniós behozatal millió EUR-ban)