[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 28.1.2009

COM(2009) 15 végleges

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, A GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK

A jobb szabályozás harmadik stratégiai felülvizsgálataaz Európai Unióban

{COM(2009) 16 végleges}{COM(2009) 17 végleges}{SEC(2009) 55}

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, A GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK

A jobb szabályozás harmadik stratégiai felülvizsgálataaz Európai Unióban

I. BEVEZETÉS

Az elmúlt négy évben a Bizottság jelentős előrelépést tett a jobb szabályozás programjának végrehajtásában. Egyszerűsíti a már elfogadott jogszabályokat, és biztosítja, hogy azok naprakészek és könnyebben hozzáférhetőek legyenek. Ez a bürokrácia visszaszorítását, valamint egy olyan program véghajtását is jelenti, amelynek célja a vállalkozásokat érintő adminisztratív terhek csökkentése. A Bizottság nagyszabású és ambiciózus hatásvizsgálati rendszert hozott létre az új jogi aktusok és szakpolitikák lehető legjobb minőségének biztosítása érdekében. A tagállamokkal együtt továbbá hatékonyabb és eredményesebb módszereket fejleszt ki a közösségi jog helyes alkalmazásának biztosítása érdekében.

A szabályozás több okból is szükséges és hasznos: a piacok megfelelő működésének biztosítása, az egységes piacon egymással versenyző vállalatok és pénzügyi intézmények számára egyenlő mozgástér kialakítása, valamint a munkavállalók és fogyasztók, az egészség és a környezet megóvása érdekében. Ugyanakkor a szabályozás költségekkel jár, amelyeket a vállalatok, a hatóságok és a polgárok számára minimálisra kell korlátozni. A jobb szabályozási rendszer előmozdításával a Bizottságnak az a célja, hogy olyan szabályozási rendszert hozzon létre, amely ösztönzi a vállalkozói szellemet és az innovációt, lehetővé teszi a vállalatok számára, hogy hatékonyabban versenyezzenek, és teljes mértékben kihasználják a belső piacban rejlő lehetőségeket. A jobb szabályozási rendszer ezzel hozzájárul a növekedéshez és a munkahelyteremtéshez, miközben megőrzi a társadalmi, környezeti, egészségügyi és fogyasztóvédelmi normák magas színvonalát. Az európai gazdasági fellendülési terv kihangsúlyozta, hogy a jelenlegi gazdasági és pénzügyi nehézségek közegében, valamint a vállalkozásokra és háztartásokra nehezedő egyre növekvő nyomás miatt a szabályozási környezet minősége még soha nem volt ilyen fontos[1].

Az elmúlt négy év fokozatos változást hozott abban, hogy a Bizottság hogyan hajtja végre a jobb szabályozási rendszert. Ez jó helyzetbe hozza az Európai Uniót, hogy a jövő kihívásainak meg tudjon felelni. A tapasztalatok szerint a jogi szabályozás akkor a legsikeresebb, ha az európai intézmények és tagállamok megosztják a felelősséget és együtt dolgoznak. Ez a tapasztalat felbecsülhetetlen értékű a nemzetközi színtéren. 2008 novemberében a G20 csúcstalálkozón hangsúlyozták, hogy egyes szabályozási kérdéseket csak a nemzetközi partnerekkel közösen lehet megtárgyalni, valamint rámutattak arra, hogy az EU szerepe megnőhet, amennyiben a tagállamok összehangoltan cselekszenek.

Ez a közlemény áttekinti azokat a területeket, ahol előrelépés történt, valamint felhívja a figyelmet azokra a területekre, ahol további erőfeszítések szükségesek. Kiindulópontot kíván nyújtani az Európai Tanácsnak a jobb szabályozásról tartandó helyzetértékeléséhez 2009 márciusában, a cseh soros elnökség alatt.

II. A MEGLÉVŐ JOGSZABÁLYOK JAVÍTÁSA

2005 óta a Bizottság egy eddig soha nem látott mértékben nagyra törő és elkötelezett kezdeményezést indított, a közösségi jogszabályok (az acquis) frissítése, modernizálása és egyszerűsítése érdekében. Egy sor tevékenység – a jogszabályok egyszerűsítést célzó gördülő program, a közösségi jog egyszerűsítés céljából történő felülvizsgálata, az egységes szerkezetbe foglalt jogi szövegek szisztematikus hozzáférhetővé tétele, valamint az adminisztratív terhek csökkentésére irányuló program – kézzelfogható előnyökkel járnak a vállalkozások, a polgárok és a hatóságok számára.

1. A jogszabályok egyszerűbbek, áttekinthetőbbek és csökkentik a bürokráciát

A Bizottság jelenlegi mandátuma alatt az egyszerűsítési folyamat meglehetősen korlátozott számú, független egyszerűsítési intézkedések együtteséből szerves összetételű, minden szakpolitikai területet érintő politikai felülvizsgálattá alakult át. 2005 októberében a Bizottság kidolgozott egy 100 kezdeményezésből álló, a jogszabályok egyszerűsítését célzó gördülő programot a 2008-ig tartó időszakra. A Bizottság a programot minden évben új kezdeményezésekkel frissítette és fokozatosan kiterjesztette az összes szakpolitikai területre. A polgárok, az érdekelt felek és a tagállamok javaslatai fontos részét képezik ennek a folyamatnak. A program jelenleg 185 kezdeményezést tartalmaz és a viszonylag lassú kezdő lépések ellenére a Bizottság már 132 kezdeményezés egyszerűsítésére tett javaslatot[2]. Ezek közül 75 javaslatot fogadtak el és további 50 jelenleg a Tanács és a Parlament döntésére vár.

A Bizottság nemcsak egyszerűsíti, hanem egységes szerkezetbe is foglalja a jogszabályokat, az alaptörvényt és annak módosításait egyetlen szövegbe foglalva. Ez érthetőbbé teszi a jogszabályokat és csökkenti azok mennyiségét. 2008-ban a Bizottság a 436 jogi aktusból 229 egységes szerkezetbe foglalását véglegesítette. 142-t elfogadtak és kihirdettek a Hivatalos Lapban. A jogszabályok egységes szerkezetbe foglalásával és egyszerűsítésével a jelenlegi Bizottság olyan intézkedéseket tett, amelyek hozzávetőlegesen 10%-al csökkentik az acquis terjedelmét – ez összesen 1,300 jogi aktust és a Hivatalos Lapban 7,800 oldalt jelent.

A Bizottság továbbá 2005 óta minden évben visszavonja a már érvényüket vesztett javaslatokat is. Összesen 108 javaslatot vontak vissza, ebből 30-at 2008-ban.

A Bizottság most az egyszerűsítés integráltabb megközelítése felé halad, amelynek célja, hogy megvizsgálja a szakpolitikai területekre vonatkozó teljes joganyagot és rátaláljon az átfedésekre, hiányokra, következetlenségekre, az elavult intézkedésekre és a szabályozási terhek csökkentésére irányuló lehetőségekre. Ez a folyamat a jobb szabályozás második stratégiai felülvizsgálatával kezdődött, amely során a Bizottság elkötelezte magát, hogy mandátumának lejárta előtt átfogó vizsgálat alá veti az acquis-t. Ez a munka a 2009 utáni egyszerűsítéshez is előkészíti a terepet, és megközelítőleg 81 olyan intézkedést határozott már meg, amelyeket a következő Bizottság mandátuma alatt belefoglalhat a jövőbeni egyszerűsítési tevékenységébe[3].

Eredmények

Ezek a kezdeményezések áttekinthetőbbé és könnyebben hozzáférhetővé teszik a jogszabályokat, valamint kézzelfogható előnyökkel járnak a vállalkozások és polgárok számára. Például:

A fogyasztók jogairól szóló irányelv elfogadása után a fogyasztók könnyebben tudnak majd vásárolni az Európai Unió területén, különösen az interneten. Ez az irányelv négy, már meglévő irányelvet foglal egy teljesen összehangolt szabályegyüttesbe.

A fogyasztók számára előnyökkel fog járni a befektetési alapok EU keretszabályának felülvizsgálata is, amely egyetlen egységes szöveggel fogja helyettesíteni a hatályban lévő 10 irányelvet, előnyös feltételekkel biztosítva hozzáférést a szakemberek által kezelt befektetésekhez[4].

Az EU-szerte szolgáltatásokat nyújtó vállalkozásoknak sokkal egyszerűbb szabályoknak kell majd megfelelniük az új héa-csomagnak köszönhetően.

A kisvállalkozások élvezni fogják az új általános csoportmentességi rendelet előnyeit, amely növelni fogja a tagállamok lehetőségeit arra, hogy állami támogatást nyújtsanak kisvállalkozások számára olyan területeken, mint a képzés, az innováció és az energia-hatékonyság. Ez a rendelet emellett 5 különálló rendeletet foglal egységes szerkezetbe.

A légiközlekedésre vonatkozó szabályok korszerűsítése és egyszerűsítése – amely keretében 3 hatályos rendeletet foglalnak egybe – hozzájárul majd a fogyasztók választási lehetőségeinek növeléséhez, az alacsonyabb árakhoz és a fokozottabb versenyhez. Az újonnan alakuló légitársaságokat érintő szigorúbb követelmények és hatékonyabb ellenőrzés csökkenti a csőd kockázatát és a fogyasztókat érintő negatív következményeket.

A gazdálkodók költségeket fognak megtakarítani az egységes támogatási rendszer további egyszerűsítése eredményeként, a közös agrárpolitika állapotfelmérésének[5] elfogadását követően.

2. A vállalkozásokra nehezedő adminisztratív terhek csökkentése [6]

Míg az egyszerűsítés és egységesítés máris kézzelfogható előnyökkel jár a vállalkozások és a polgárok számára, a Bizottság úgy döntött, hogy további célzott cselekvési programra is szükség van ahhoz, hogy megszüntessék a vállalkozásokat terhelő felesleges adminisztratív terheket. 2007-ben 42 olyan jogszabályt jelölt meg 13 kiemelt területen, amelyekből becslések szerint összesen 115-130 milliárd értékű adminisztratív költség fakad. Ennek alapján a Bizottság programot készített az adminisztratív terhek 25%-os csökkentésére 2012-ig, és e célkitűzést az Európai Tanács 2007 márciusában támogatta. A Bizottság jó úton halad, hogy különböző lépéseken keresztül el is érje ezt a célkitűzést.

2008 decemberéig a Bizottság már számos olyan intézkedést terjesztett elő, amelyek jelentősen csökkenteni fogják a vállalkozásokra nehezedő adminisztratív terheket[7] Ezek között van az EU vámügyi jogszabályainak modernizálása és a papírmentes környezet létrehozása, amely becslések szerint 2.5 milliárd euró megtakarítást fog jelenteni a gazdasági szereplők számára. A statisztika területén a 2004 óta elfogadott vagy a jogalkotók döntésére váró, a Közösségen belüli árukereskedelemre vonatkozó csökkentési javaslatok lehetővé teszik a tagállamok számára, hogy hozzávetőlegesen 370 000 céget mentesítsenek a beszámolási kötelezettség alól. Ez hat év alatt (2004-től 2010-ig) az ellenőrzött vállalatok számának közel 52%-os csökkenését jelentheti, azaz évente több, mint 100 millió euró megtakarítást 2010-ig, majd évente több, mint 200 millió eurót 2010-tő, különösen a kkv-k számára.

Következő lépésként a Bizottság meghatározza azokat az egyedi csökkentéseket, amelyeket az egyes kiemelt területeken véghez lehet vinni. Ez az eljárás két alapvető területen már jól halad. A társasági jog esetében a Bizottság javaslatot tervez arra vonatkozóan, hogy a tagállamok kivonják a mikrovállalkozásokat a közösségi számviteli irányelvek hatálya alól. Ezekre az irányelvekre átfogóan alkalmazza a „gondolkozzunk először kicsiben” elvet, hogy a rendszer igazodjon a kkv-k igényeihez Ezek a felülvizsgálatok összesen körülbelül 8 milliárd euró megtakarítást jelentenének. A Bizottság a héa-irányelv ambiciózus módosítását is javasolja, hogy megszűnjenek az elektronikus számlázás előtti akadályok és modernizálják a számlázási szabályokat. Az elektronikus számlázás héa-ból következő akadályainak eltávolítása középtávon mintegy 18 milliárd eurós tehercsökkentést hozhatna, ha az összes számla küldése elektronikusan történne.

Az eddig beterjesztett vagy tervezett tehercsökkentési intézkedések több mint 30 milliárd eurós megtakarítást jelentenek.

Ez a csökkentési program az EU jogszabályok által a 27 tagállamra és 13 kiemelt területre rótt adminisztratív terhek széles körű feltérképezésén és értékelésén alapul. Ezáltal az EU az úgynevezett “adatszolgáltatási kötelezettségből” eredő bürokrácia csökkentésére irányuló küzdelem első vonalába került. Ennek köszönhetően sokkal érthetőbbé vált, hogy a tagállamok hogyan ültetik át és hajtják végre az EU jogszabályokat és hogy ez mit jelent a vállalkozások számára a “adatszolgáltatási kötelezettség” szempontjából[8]. Ez a munka felhívta a hatóságok figyelmét az adminisztratív terhekre és ugyanakkor lehetőséget nyújtott számukra, hogy az érvényben lévő szabályok hatékonyságát és eredményességét felülvizsgálják.

A munkának nagy mértékben hasznára válnak a külső szakértői vélemények, valamint az érdekeltek hozzájárulása. Erre jó példa a független érdekképviselőkből álló, adminisztratív terhekkel foglalkozó magas szintű munkacsoport pozitív véleménye a mikrovállalatok mentesítéséről és az elektronikus számlázás hozzáadottérték-adóra vonatkozó reformjáról. A munkacsoport a folyamatot továbbviszi más kiemelt területeken is. Több mint 350 beadvány érkezett online és hagyományos konzultáción keresztül. Végül pedig a tagállamok is fontosnak tartják, hogy összehasonlítható erőfeszítéseket tegyenek, és így 2008 végére már 21 tagállam határozta meg a csökkentéssel kapcsolatos nemzeti céljait, míg 2006 végéig ezt csak 7 tagállam tette meg. Néhány tagállam már jelentős változtatásokat hajtott végre az EK-jogszabályok átültetése terén. A Bizottság szorosan együttműködik azon nemzeti hatóságokkal, amelyek átültetik a közösségi jogot, a legjobb gyakorlatok terjesztése érdekében, amelyek lehetővé teszik az adminisztratív terhek minél gyorsabb csökkentését. Felkéri a tagállamokat, hogy a lehető legteljesebb mértékben használják az általa a jövőbeni mérések és a munka csökkentése, valamint az adatok további harmonizációja és összehasonlíthatósága céljából létrehozott kezdőcsomagnak. A Bizottság továbbá felkéri a tagállamokat, hogy határozzanak meg olyan közös elveket, amelyek segítségével nyomon tudják követni az adminisztratív terheknek az EU-ban és a tagállamok szintjén megjelenő csökkentésének előrehaladását.

3. A következő lépések

A meglévő jogszabályok minőségének javítása és a felesleges adminisztratív terhek visszaszorítása a jelenlegi nehéz gazdasági körülmények között fontosabb, mint valaha. Az Európai Uniónak éppen ezért határozottan kell végrehajtania ezeket a programokat.

- A Bizottság az általános közösségi alapfelmérés alapján meg fogja határozni a 13 kiemelt területen végrehajtandó konkrét tehercsökkentéseket és a jelenlegi cselekvési program alapján javaslatokat terjeszt elő a jelenlegi cselekvési program alapján a közösségi jogból eredő adminisztratív terhek csökkentésére. Mindent elkövet majd annak érdekében, hogy a jelenlegi Bizottság mandátumának lejárta előtt ezeket a javaslatokat elfogadják.

- A Bizottság 2009-ben 33 új egyszerűsítési kezdeményezést terjeszt elő. Ezen intézkedések célja többek között a kereskedelmi ügyletekhez kapcsolódó késedelmes fizetések elleni fellépés, a mikroszervezetek mentesítése a könyvelési előírások alól, illetve a polgári és kereskedelmi ügyekben a határozatok elismerésének és végrehajtásának biztosítása.

- Az acquis felülvizsgálata alapján a Bizottság 81 új cselekvést határozott meg, amelyeket a következő Bizottság mandátuma alatt a jövőbeni egyszerűsítési program részeként mérlegelhet.

- A Tanács és a Parlament felkérést kap arra, hogy a lehető legrövidebb időn belül fogadja el az 50 folyamatban lévő egyszerűsítési kezdeményezést, valamint az adminisztratív terhek csökkentésére irányuló összes folyamatban lévő javaslatot.

- Figyelembe véve a konzultáció során kapott hozzájárulásokat, a Bizottság javaslatot terjeszt elő a cselekvési program további 30 jogi aktusra való kiterjesztésére.

- A Bizottság továbbra is szorosan együttműködik az közösségi jog átültetéséért felelős nemzeti hatóságokkal az adminisztratív terhek gyors csökkentését célzó legjobb gyakorlatok terjesztéséért.

- Azon tagállamok, amelyek december 31-ig nem állapítottak meg tagállami csökkentési célkitűzést, felkérést kapnak arra, hogy ezt az Európai Tanács 2009 tavaszi ülése előtt megtegyék. Minden tagállam felkérést kap, hogy saját szintjén konkrét intézkedéseket hozzon, és ezekről a lisszaboni stratégiáról szóló éves nemzeti helyzetjelentésben beszámoljon.

III. AZ ÚJ KEZDEMÉNYEZÉSEK MIN ŐSÉGÉNEK JAVÍTÁSA

1. Átfogó és nagyra törő megközelítés

Az új kezdeményezések minőségének javítása a jobb szabályozás programjának alapvető része. A legjobb nemzetközi gyakorlatokkal összhangban a Bizottság úgy véli, hogy a jobb szabályozási kultúra kialakításának leghatékonyabb módja, hogy a politikafejlesztésért felelős személyek feleljenek az általuk tett javaslatok hatásainak vizsgálatáért is. Ez alapvető eleme a Bizottság által 2002 óta fokozatosan létrehozott hatásvizsgálati rendszernek, amely a Bizottság szerint alapvetően megváltoztatja az intézmény munkakultúráját. 2002 óta a Bizottság több mint 400 hatásvizsgálatot végzett. Egyedül 2008-ban 135 ilyen vizsgálat készült. A rendszernek számos olyan jellemzője van, amelyre érdemes felhívni a figyelmet.

Először is a Bizottságnak meggyőződése, hogy a hatásvizsgálat integrált megközelítése a legjobb módszer a tervezett intézkedések szükségességének biztosítására, és a jó minőségű szakpolitikák kialakítására. A hatásvizsgálatok éppen ezért elemzik mind az előnyöket, mind a költségeket és kiegyensúlyozottan vizsgálják a lehetséges kezdeményezések összes jelentős gazdasági, társadalmi és környezeti hatását. Ez a megközelítés biztosítja, hogy a Bizottságon belül az összes kellő szakértelmet felhasználják, az érdekeltek hozzájárulásaival együtt, és ezáltal fokozzák a szakpolitikai területeken átívelő kezdeményezések koherenciáját.

Másodsorban, a Bizottság kiterjesztette a hatásvizsgálatok elvégzésének követelményét az éves jogalkotási és munkaprogramjában található kezdeményezéseken túl is, hogy a vizsgálatok a várhatóan jelentős hatással bíró összes kezdeményezést lefedjék. Ez magában foglalja a jelentős hatással rendelkező komitológiai eljárásokat is.

Harmadsorban azt elősegítendő, hogy a hatásvizsgálatok megfeleljenek az előírt eljárásoknak és a minőségi szabványoknak, a Bizottság központi minőségellenőrző funkcióval rendelkező magas szintű hatásvizsgálati bizottságot (IAB), hozott létre, amely független a szakpolitikákat kidolgozó osztályoktól. Az IAB megalakulása, azaz 2006 vége óta megvizsgálta és véleményezte a Bizottság összes hatásvizsgálatát. Javította a politikák minőségét azáltal, hogy 2008-ban a hatásvizsgálatok 32%-a esetében kérte a vizsgálat megismétlését, valamint a Bizottság számára a hatásvizsgálatok minőségének javítására tett ajánlások révén is, 2008-ban különleges hangsúlyt fektetett arra, hogy a hatások mértékét rendszerezettebben határozzák meg, valamint egyértelműen foglalkozzanak az adminisztratív terhek problémájával. Továbbá támogatta a Bizottság szolgálatait a hatásvizsgálatok elvégzésében, különös tekintettel az általuk használt módszertanra.

Végül a Bizottság átlátható és beszámoltatható rendszert hozott létre. Ez a rendszer elősegíti a politikaformálás folyamatának jobb átláthatóságát, valamint az érdekeltek teljesebb körű bevonását. A hatásvizsgálati bizottság összes hatásvizsgálata és véleménye hozzáférhető a nyilvánosság számára, amint a Bizottság elfogadta a vonatkozó javaslatot[9]

2. A hatásvizsgálatok továbbfejlesztése

A Bizottság olyan hatásvizsgálati rendszert hozott létre, amelyet a teljesség és átláthatóság szempontjából általában igen magas színvonalúnak tartanak európai és nemzetközi szinten egyaránt. A hatásvizsgálatok minőségének további tökéletesítése azonban még jócskán lehetséges. Az IAB 2008. évi jelentésében javasolta, hogy a minőségellenőrzést azelőtt végezzék el, hogy a hatásvizsgálatok az IAB-hez kerülnek. A Bizottság számos intézkedést vezet be ennek érdekében. Többek között minden főigazgatóságban meg fogja erősíteni a hatásvizsgálattal foglalkozó egység szerepét és a hatásvizsgálatokat irányító csoportok súlyát is növelni fogja annak biztosítására, hogy a Bizottságon belül az összes idevágó szakértelmet kihasználják. Így a főigazgatók végleges jóváhagyása révén a szereplők a hatásvizsgálatokat még inkább a magukénak fogják tekinteni.

A Bizottság továbbá számos egyéb javítási lehetőséget talált az IAB tapasztalata, a jobb szabályozásért felelős nemzeti szakértők magas szintű munkacsoportjának véleményei, valamint a 2008 közepén a hatásvizsgálati útmutató kapcsán végzett nyilvános konzultáció alapján. Ezek közül sok megjelenik a felülvizsgálat iránymutatásokban, amelyek 2009 eleje óta vannak hatályban. A hatásvizsgálati rendszer a következőket tartalmazza:

- Jobb összpontosítás : A Bizottság a hatásvizsgálatokat erőteljesebben a jogalkotási javaslatokra fogja összpontosítani, mind a jogalkotási és munkaprogramja keretében, mind azon kívül, beleértve a nagy hatással járó komitológiai döntéseket is.

- Hatékonyabb konzultáció az érdekeltekkel : A konzultációra vonatkozó bizottsági minimumkövetelményeket teljes mértékben be kell tartani. Az összetett vagy politikailag érzékeny javaslatok esetében a bizottsági szervezeti egységek számára azt ajánlják, hogy a minimum 8 hétig tartó konzultációs időszakot hosszabbítsák meg; további erőfeszítéseket tesznek emellett annak érdekében is, hogy az összes érdekelt tudjon a konzultációról és abban részt tudjon venni; a hatásvizsgálatok során érthetőbb visszajelzést kell adni arra vonatkozóan, hogy milyen információt kértek és kaptak az érdekeltektől, valamint hogy azt milyen módon használták.

- A szubszidiaritás szigorúbb elemzése : Az iránymutatások ma már tartalmazzák azokat az alapvető kérdéseket, amelyeket a bizottsági szolgálatoknak tárgyalnia kell a problémaelemzés során, további útmutatásokkal az arányosság és az EU-hozzáadott érték elemzéséhez és a bemutatott szakpolitikai lehetőségekre vonatkozóan.

- Az egyedi hatások még alaposabb értékelése : A gazdasági, társadalmi és környezeti területeken tapasztalható előnyökre és költségekre vonatkozó integrált megközelítésen belül további útmutatás található e hatások egyedi vonatkozásaira nézve. Ez a helyzet a kkv-kra gyakorolt hatások esetében, amelyeket a kisvállalkozói intézkedéscsomaggal összhangban kell értékelni (az úgynevezett „kkv-teszt” segítségével), valamint az alapvető jogokhoz kapcsolódó kérdések és a fogyasztókra és a közegészségügyre gyakorolt hatás esetében is. A regionális és helyi szinten kifejtett hatásokat is figyelembe veszik.

- Több számszerű adat és mennyiségi elemzés : Az útmutató megerősített iránymutatásokat nyújt a mennyiségi meghatározásra és referenciákat ad a különböző megfelelési költségek értékelésére vonatkozó legjobb gyakorlathoz.

- Az adminisztratív terhek jobb felmérése: A Bizottság fejlesztette a főként a vállalkozásokat érintő adminisztratív terhek felbecslését elősegítő útmutatót.

- Az eredmények átláthatóbb bemutatása : vezetői összefoglalók mutatják be a számszerűsített előnyöket és költségeket a különböző lehetőségekre vonatkozóan, beleértve a vállalkozások és a polgárok adminisztratív költségeit, egyéb megfelelési költségeket és az adminisztrációra nehezedő költségeket.

3. A következő lépések

- 2009-ben a Bizottság több mint 100, az átdolgozott hatásvizsgálati útmutató alapján készítendő hatásvizsgálat elvégzését tervezi.

- A Bizottság tovább fogja erősíteni a hatásvizsgálati útmutatóban az adminisztratív terhekre vonatkozó irányadásokat oly módon, hogy 2009 elején elérhetővé teszi az új informatikai eszközöket a bizottsági szolgálatok számára.

- A Bizottság továbbra is javítani kívánja a hatásvizsgálatai minőségét az illetékes szolgálatok és a hatásvizsgálati bizottság által végzett minőségellenőrzés javítása révén.

IV. A JOBB SZABÁLYOZÁS AZ ÖSSZES INTÉZMÉNY KÖZÖS FELELŐSSÉGE

1. Jobb szabályozás az EU minden szintjén

Az Európai Unió minden intézményének vállalnia kell a felelősséget annak érdekében, hogy a jobb szabályozás programja sikeres legyen. Az EU-szabályokat a Bizottság ajánlja, az Európai Parlament és a Tanács fogadja el, és a nemzeti kormányok és parlamentek ültetik át őket nemzeti jogszabályokba. Ezeket gyakran egészítik ki regionális és helyi szabályokkal. Az összes résztvevő szerephez jut a szabályozási keretek javításában.

A közösségi jog elfogadásához és végrehajtásához időre van szükség. A Bizottság egyszerűsítési és az adminisztratív terhek csökkentésére vonatkozó programjai értékes tapasztalatokat tartalmaznak a továbbfejlesztéssel kapcsolatban, amelyek kézzelfogható előnyökkel járhatnak a vállalkozások és a polgárok számára egyaránt. A Tanácsnak és a Parlamentnek azonban gyorsabban kellene elfogadnia a Bizottság által benyújtott konkrét javaslatokat, és azt is biztosítani kell, hogy a közösségi jogot egyszerűsítő és az adminisztratív terheket csökkentő elemek megmaradjanak.

2009-ben a három intézmény számára elsődleges fontosságú a hatásvizsgálatra irányuló közös megközelítés felülvizsgálatának befejezése. A Bizottságnak meggyőződése, hogy ez a közös megközelítés szilárd alapot biztosít minden egyes intézmény számára, hogy kialakítsa saját hatásvizsgálati megközelítését. Az erőfeszítéseknek a végrehajtás fejlesztésének konkrét módjaira kell irányulniuk. A Bizottság készen áll arra, hogy támogassa a többi intézményt a Bizottság hatásvizsgálataira vonatkozó kapacitásuk fejlesztésében, valamint abban, hogy elvégezzék saját elemzéseiket az általuk tett érdemi módosításokra vonatkozóan. A jobb szabályozás második stratégiai felülvizsgálatában megállapított módon a Bizottság konstruktív és eseti elbírálás alapján megfogalmazott válaszokat ad majd a Tanács és a Parlament arra vonatkozó kéréseire, hogy terjessze ki az eredeti hatásvizsgálat egyes szempontjait.

2. A közösségi jog alkalmazása a tagállamokban

2007-ben a Bizottság stratégiát terjesztett elő a közösségi jog alkalmazásának javítására[10]. A Bizottság 15 önkéntes tagállammal szoros együttműködésben megkezdte az EU kísérleti projektjének megvalósítását a polgárok problémái megoldásának felgyorsítása és fejlesztése érdekében. Több határozatot hoz különböző jogsértésekről. Jól halad a még inkább a prioritásokon alapuló ügykezelés fejlesztése, ahogy a közösségi jog alkalmazásának ellenőrzéséről szóló éves jelentésből is kitűnik, egyéb olyan, az átláthatóságra és párbeszédre vonatkozó kezdeményezésekkel együtt, amelyeket elfogadtak vagy amelyek fejlesztése folyamatban van [11]. A közösségi jog alkalmazásában szerzett tapasztalat a jogszabályok korrekcióját és javítását eredményezheti, és ezáltal a közösségi célkitűzések hatékonyabb megvalósításához vezethet. 2009-ben további intézkedéseket hoznak e stratégia végrehajtása és megszilárdítása érdekében.

3. További lépések

- A Parlament és a Tanács felkérést kap, hogy a lehető legrövidebb időn belül fogadja el az egyszerűsítési és az adminisztratív terhek csökkentésére irányuló, folyamatban lévő javaslatokat a 2003. évi, a jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodásnak megfelelően.

- A Parlament, a Tanács és a Bizottság elvégzi a hatásvizsgálatra irányuló közös megközelítés felülvizsgálatát.

- A Bizottság megelőző intézkedések bevezetése révén biztosítja a közösségi jog jobb alkalmazását, beleértve a hatásvizsgálatok végrehajtására és alkalmazására fektetett nagyobb hangsúlyt, az új jogszabályok végrehajtására vonatkozó tervezési folyamat fejlesztését, végrehajtási hálózatok létrehozását és a tagállamok segítését korrelációs táblázatok megadásával.

- Az európai kisvállalkozói intézkedéscsomaggal összhangban a Bizottság szükség esetén egységes hatálybaléptetési dátumokat vezet be a vállalkozásokat érintő jövőbeni rendeletekre és határozatokra vonatkozóan[12]. Ez lehetővé tenné a kkv-k számára, hogy jobban felkészüljenek és igazodjanak a jogszabályi változásokhoz.

- A Bizottság szorosan együttműködik a nemzeti hatóságokkal a tagállami jogszabálytervezetek áttekinthetőbbé és következetesebbé tételéért a 98/34/EK irányelven[13] alapuló bejelentési eljárás tekintetében.

V. A GLOBÁLIS SZABÁLYOZÁS ALAKÍTÁSA

A Bizottság folytatta szabályozási párbeszédeit a főbb kereskedelmi partnereivel. A Bizottság az Amerikai Egyesült Államok költségvetés-kezelési hivatalával közös dokumentumot fogalmazott a Transzatlanti Gazdasági Tanács keretében az EU-ban és az Amerikai Egyesült Államokban a nemzetközi kereskedelemre és befektetésekre gyakorolt hatások vizsgálatát végző rendszerek összehasonlítására[14]. A dokumentumban kifejtett ajánlásokat beillesztették a Bizottság hatásvizsgálati útmutatójába. Az amerikai hatóságok hozzájárultak, hogy az ajánlásokat ugyanígy belefoglalják a szabályozás hatásvizsgálatára vonatkozó útmutatójukba.

A Bizottság folytatja a szabályozási együttműködést kereskedelmi partnereivel, mind multilaterális szervezetek keretében, mint például az ENSZ, az OECD vagy a Világbank, mind kétoldalú párbeszédek alkalmával, annak érdekében, hogy csökkentsék a kereskedelem és a befektetések akadályait, a környezetvédelem és a szociális védelem megerősítésével párhuzamosan. 2008 novemberében a G20 csúcstalálkozó bebizonyította a nemzetközi együttműködés fontosságát a jelenlegi gazdasági és pénzügyi helyzetben, valamint azt a pozitív hatást, amit az EU együttműködés révén képes elérni. 2008 decemberében a Bizottság a nemzetközi szabályozási együttműködésre vonatkozó stratégiai keretet nyújtott be, és meghatározta a jövőben elsőbbséget élvező intézkedéseket[15].

VI. KÖVETKEZTETÉS

A jelenlegi gazdasági és pénzügyi helyzetben az Európai Unió és tagállamai nagy kihívásokkal néznek szembe. A jobb szabályozásnak továbbra is fellépésünk alapvető részét kell képeznie; szükség esetén szabályozni kell, a lehető legvilágosabban, az érdekeltekkel folytatott párbeszédek alapján és úgy, hogy a vállalkozásokat és polgárokat sújtó terheket minimálisra csökkentsük. Az elmúlt négy évben a jobb szabályozás terén szerzett tapasztalat jó alapot nyújt ahhoz, hogy szembe tudjunk nézni az új kihívásokkal. A Bizottság meghatározta a következő lépéseket, amelyek további erőfeszítéseket, és az európai intézmények, a tagállamok, a helyi és regionális hatóságok, valamint az érdekeltek politikai támogatását igénylik.

[1] COM(2008) 800.

[2] Ezen javaslatok közül 7 felülvizsgálat volt, amelyekre nézve vagy azt a következtetést vonták le, hogy nincs szükség jogszabályi intézkedésekre vagy összevonták őket más kezdeményezésekkel.

[3] Harmadik jelentés a szabályozási környezet egyszerűsítését célzó stratégia eredményeiről. A Bizottság munkadokumentuma, COM(2009) 17.

[4] Ez az ÁÉKBV - átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozások.

[5] A mezőgazdasági ágazatot érintő egyszerűsítési intézkedésekről a Bizottság 2009 tavaszi helyzetjelentésében szolgáltat majd további információkat.

[6] Lásd a Bizottság munkadokumentumát az adminisztratív terhek csökkentéséről az Európai Unióban, COM(2009) 16.

[7] Ezek közül néhány javaslat „gyorsított eljárású intézkedés”, amelyet a Tanács és a Parlament viszont lassan fogadott el (6-ból 3 javaslatot 2007-ben, és 7-ből csak 1-et a 2008-as csomagból).

[8] A munka folyamán 356 EU által előírt kötelezettséget, valamint több mint 9500 nemzeti kötelezettséget találtak a 27 tagállamban. Ez a vállalkozásoknál készített mintegy 3000 egyedi interjút és a helyi vállalkozói szövetségekkel és tagállami minisztériumokkal tartott több mint 50 műhelyt is jelentett.

[9] http://ec.europa.eu/governance/impact/practice_en.htm

[10] „Az eredmények Európája” COM(2007) 502.

[11] A közösségi jog alkalmazásáról szóló 25. jelentés – COM(2008) 777.

[12] A közös hatálybaléptetési dátumok rendszere értelmében egyes jogszabályok jellemzően az év során csak néhány meghatározott időpontban lépnek hatályba.

[13] Ez az irányelv kötelezi a tagállamokat, hogy a termékekkel és az információs társadalmi szolgáltatásokkal kapcsolatos minden új műszaki jellegű jogszabálytervezetről értesítsék a Bizottságot, mielőtt azokat átültetik a nemzeti jogba. Ez segít csökkenteni a tagállamok közötti indokolatlan akadályok kialakulásának kockázatát.

[14] http://ec.europa.eu/governance/better_regulation/impact_en.htm

[15] COM(2008) 874.