(4)A vonatkozó országspecifikus ajánlásokat figyelembe vették az európai strukturális és beruházási alapok (esb-alapok) 2014–2020 közötti időszakra szóló tagállami programozása során. Az európai strukturális és beruházási alapokra irányadó jogszabályban foglaltaknak megfelelően a Bizottság kérheti egy tagállamtól az esb-alapokból finanszírozott releváns programjainak felülvizsgálatát és módosítását, amennyiben ez szükséges a vonatkozó országspecifikus ajánlások végrehajtásának elősegítése érdekében. A Bizottság a korábbiakban részletes iránymutatást nyújtott az említett szabályok alkalmazására vonatkozóan.

(5)Dánia jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik. 2017. évi konvergenciaprogramja értelmében a kormány 2017-ben 1,9 %-os GDP-arányos államháztartási hiány elérésére, 2020-ig pedig, a programidőszak egésze során a középtávú költségvetési cél – vagyis a GDP 0,5 %-ának megfelelő strukturális hiány – változatlan teljesítésére törekszik. A konvergenciaprogram szerint a GDP-arányos államadósság 2017-ben várhatóan 37,0 %-ra mérséklődik, és a további csökkenés eredményeként 2020-ban 33,9 % lesz. Ezeket a költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv a programidőszak alatt megalapozott. A Bizottság 2017. tavaszi előrejelzése szerint a strukturális egyenleg 2017-ben várhatóan a GDP 0,4 %-ának, 2018-ban pedig a GDP 0,1 %-ának megfelelő hiányt mutat majd, vagyis nagyjából összhangban lesz a program célkitűzésével és meghaladja a középtávú költségvetési célt. Összességében a Tanács véleménye szerint Dánia várhatóan meg fog felelni a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek 2017-ben és 2018-ban.

(6)Dánia fenntartható növekedésének előfeltétele a demográfiai kihívások idején is a megfelelő munkaerő-kínálat biztosítása. A közelmúltban végrehajtott számos jelentős munkaerőpiaci reform célja különösen a munkát vonzóvá tévő ösztönzők növelése és az aktív munkaerőpiaci intézkedések hatékonyságának javítása. E reformok hozzájárulhatnak ahhoz, hogy Dánia elérje az Európa 2020 stratégia foglalkoztatási célkitűzését, elősegíthetik a dán jóléti modell fenntarthatóságát, valamint kezelhetik a bizonyos képesítésekben kialakuló hiányt. A szakképzésben való részvétel fokozására és a tanulmányaikat befejezők arányának növelésére irányuló reformok, valamint a tanulószerződéses gyakorlati képzés létrehozásáról szóló háromoldalú megállapodás is valószínűleg megnöveli majd a szakképzett munkavállalók számát. Ugyanakkor az Európa 2020 stratégia társadalmi befogadásra irányuló nemzeti célkitűzése, amelynek célja a nagyon alacsony munkaintenzitású háztartásokban élő emberek számának csökkentése, még messze nem valósult meg. A munkaerőpiaci integráció és a hátrányos helyzetű csoportok foglalkoztathatóságának javítása továbbra is kihívást jelent. Ez különösen a nem EU-s migráns háttérrel rendelkező személyekre vonatkozik, beleértve azokat is, akik hosszabb ideje tartózkodnak Dániában, részben mivel átlagosan alacsonyabb iskolai végzettséggel rendelkeznek, mint a dán születésű személyek. Ez a különbség megmutatkozik a második generáció esetében is. A 2016-os háromoldalú tárgyalások során elfogadott, munkaerőpiaci integrációt célzó intézkedések javíthatnának az újonnan érkezett menekültek és migránsok helyzetén, amelyet szigorúan nyomon kell követni a jövőben. Ugyanakkor további intézkedéseket kell hozni a perifériára szorult egyéb csoportok, például az alacsony iskolai végzettséggel rendelkező fiatalok és a 60 év feletti munkavállalók hatékonyabb munkaerőpiaci bevonásához.

(7)A termelékenység gyors növekedése alapvető fontosságú a gazdasági növekedés elősegítéséhez, a Dániát jellemző viszonylag magas szintű szociális ellátás fenntartásához és az ország hosszú távú versenyképességének biztosításához. Jóllehet Dánia termelékenységi szintje a többi uniós tagállamhoz képest magas, a termelékenységnövekedés hosszabb ideje lassuló pályán mozog. Különösen a belföldre irányuló szolgáltatásokat jellemzi a termelékenység vontatott növekedése. Dánia az elmúlt években számos reformot végrehajtott, de a termelékenység növekedése változatlanul alacsony, mivel a verseny egyes szolgáltatási ágazatokban továbbra is gyenge. Az ágazatspecifikus korlátozások akadályozzák a versenyt, például a nagykereskedelemben és a szállítási szolgáltatások terén.

(8)Az európai szemeszter keretében a Bizottság elvégezte Dánia gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, és azt közzétette a 2017. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a konvergenciaprogramot és a nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Dániának címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak a programoknak Dánia fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni.

(9)Ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a konvergenciaprogramot, és azt a véleményt fogalmazta meg, hogy Dánia várhatóan meg fog felelni a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek,

AJÁNLJA, hogy Dánia 2017–2018-ban tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

1.Fokozza a versenyt a belföldre irányuló szolgáltatási szektorban.

Kelt Brüsszelben, -án/-én.