EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2020.9.30. SWD(2020) 318 final BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 2020. évi jogállamisági jelentés

Országfejezet – A jogállamiság helyzete Hollandiában amely a következő dokumentumot kíséri A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, A GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK 2020. évi jogállamisági jelentés

A jogállamiság helyzete az Európai Unióban {COM(2020) 580 final} - {SWD(2020) 300 final} - {SWD(2020) 301 final} - {SWD(2020) 302 final} - {SWD(2020) 303 final} - {SWD(2020) 304 final} - {SWD(2020) 305 final} - {SWD(2020) 306 final} - {SWD(2020) 307 final} - {SWD(2020) 308 final} - {SWD(2020) 309 final} - {SWD(2020) 310 final} - {SWD(2020) 311 final} - {SWD(2020) 312 final} - {SWD(2020) 313 final} - {SWD(2020) 314 final} - {SWD(2020) 315 final} - {SWD(2020) 316 final} - {SWD(2020) 317 final} - {SWD(2020) 319 final} - {SWD(2020) 320 final} - {SWD(2020) 321 final} - {SWD(2020) 322 final} - {SWD(2020) 323 final} - {SWD(2020) 324 final} - {SWD(2020) 325 final} - {SWD(2020) 326 final}



Összefoglaló A holland igazságszolgáltatási rendszert a bíróságok nagymértékűnek érzékelt függetlensége és az igazságszolgáltatás minőségének erősítésére fordított különös figyelem jellemzi. Több folyamatban lévő vagy megvitatás alatt álló kezdeményezés irányul a bírói függetlenség további erősítésére, többek között a bírósági ügyek kiosztásának módszere, valamint a Nemzeti Igazságszolgáltatási Tanács és a Legfelsőbb Bíróság tagjainak kinevezése kapcsán. Az igazságszolgáltatási rendszer minőségét illetően jelenleg is számos kisebb projekt foglalkozik az igazságszolgáltatáshoz való jog érvényesülésének elősegítésével; ezek szélesebb körben való megvalósítása folyamatban van. Napirenden van továbbá a költségmentességi rendszer reformja, amelyről az igazságügyi szakértők véleménye megoszlik. Ezen túlmenően következetesen magas az igazságszolgáltatási rendszer hatékonyságának szintje. Felmérések szerint az emberek Hollandiát az Európai Unió és a világ egyik legkevésbé korrupt országának érzékelik. A közigazgatásban erős a feddhetetlenség kultúrája. Biztosítottak a korrupcióellenes küzdelem jogi és intézményi keretei, és több folyamatban lévő kezdeményezés irányul a korrupció felderítése, kivizsgálása és büntetőeljárás alá vonása kereteinek további megszilárdítására, különösen a pénzügyi szektor tekintetében. Jelenleg zajlik a visszaélést bejelentő személyekről szóló törvény értékelése, melynek eredményeképpen a Közérdekű Bejelentők Hatóságának mandátuma felülvizsgálatra kerülhet. A feddhetetlenségi keretszabályozásban mutatkoznak hiányosságok, különösen a felsővezetői pozíciókat betöltő személyek és a bűnüldöző hatóságok vonatkozásában, továbbá aggályok merültek fel a lobbizás, az ún. forgóajtó-jelenség és a politikai pártok finanszírozásának átláthatósága kapcsán; ugyanakkor történtek lépések e hiányosságok orvoslására is. A médiapluralizmus tekintetében Hollandia erős hagyományokkal, valamint szilárd jogi és intézményi keretekkel rendelkezik. A független audiovizuális médiaszabályozó testület lényeges szerepet tölt be a média-tulajdonviszonyok átláthatóságának biztosításában. A hatóságok hozzájárulnak a független újságírás előmozdításához, nevezetesen az Újságírás Előmozdításáért Alapnak biztosított támogatások révén. Összességében az újságírók védelmének keretrendszere szilárdnak mondható. Az önszabályozó mechanizmust biztosító Újságírói Tanács jogosult véleményt formálni az újságírói gyakorlatokra vonatkozó panaszok kapcsán. A médiában dolgozókat, így újságírókat, fotósokat és karikaturistákat esetenként online vagy offline fenyegetések érik. Az utóbbi években előtérbe került az újságírók védelme, melynek eredményeként fokozódott az újságírói szervezetek, a rendőrség és az ügyészség közötti együttműködés. Jó példa erre a közelmúltban indult „PersVeilig” kezdeményezés, amely a fenyegetések bejelentéséhez és kezeléséhez nyújt segítséget az újságíróknak. A fékek és ellensúlyok rendszere jól működik, a törvények elfogadásának folyamata inkluzív. A hatásvizsgálati keretrendszer és az érdekelt felek bevonása hozzájárul a törvényhozási folyamat színvonalához és átláthatóságához, amelyet továbbá alkotmányossági ellenőrzés is biztosít. Az alapvető jogok védelmében több független hatóság részt vesz, így többek közt az Emberi Jogok Kollégiuma és a nemzeti ombudsman. A kormány politikájának szerves részét képezi a civil társadalommal folytatott párbeszéd és az információk elérhetővé tétele az állampolgárok számára. A parlamentben zajló rendszeres viták, valamint a jogállamisági témákban különböző hatóságok által indított kezdeményezések és eszmecserék hozzájárulnak a jogállamiság dinamikus kultúrájának előmozdításához.

I.Igazságszolgáltatási rendszer Az igazságszolgáltatási rendszert tizenegy kerületi bíróságból, négy általános fellebbviteli bíróságból, két szakosított bíróságból , az Államtanácsból és egy Legfelsőbb Bíróságból álló bírósági rendszer jellemzi. A független Igazságszolgáltatási Tanács fontos szerepet tölt be a bírói függetlenség védelmében, feladata az igazságszolgáltatási rendszer magas minőségének biztosítása, beleértve a bíróságok pénzügyi erőforrásainak elosztása . A bírójelölteket a Bírák Országos Felvételi Bizottsága választja ki, majd az igazságügyi miniszter javaslata alapján a végrehajtó hatalom nevezi ki bírónak határozatlan időtartamra. Az ügyészség az igazságügyi minisztériumtól elkülönülten, azonban a miniszter politikai felelőssége alatt működik. Az ügyvédi kamara jogszabály alapján jött létre. Független a kormánytól, kizárólag az ügyvédek éves hozzájárulásaiból finanszírozzák . Függetlenség A bíróságok függetlenségét rendkívül nagy mértékűnek érzékelik, és folytatódnak a bírói függetlenség további erősítésére irányuló erőfeszítések. A bírói függetlenséget évek óta következetesen rendkívül magas fokúnak érzékeli mind a lakosság (77 % tartja meglehetősen vagy nagyon jónak), mind a vállalati szféra (meglehetősen vagy nagyon jó: 81 %) . Még ilyen nagy fokú érzékelt bírói függetlenség mellett is egyre újabb kezdeményezések születnek a hagyományosan erős bírói függetlenség további fokozása érdekében. Ezek a kezdeményezések a független tanácsadó testületek és a bíróságokkal folytatott párbeszéd különös szerepét tükrözik. 2020. elején új ügykiosztási kódexet fogadtak el. A bíróságokkal, az ügyészséggel és az ügyvédi kamarával folytatott konzultációkat követően az Igazságszolgáltatási Tanács új ügykiosztási kódexet fogadott el, amellyel fokozni kívánják az ügyek bíróságon belüli kiosztásának átláthatóságát. A bírósági hatáskörök megosztását és a bíróságok illetékességét törvény szabályozza, azonban az ügykiosztásról jogszabály nem rendelkezik. A kódex előírja, hogy az ügyeket alapvetően véletlenszerűen kell kiosztani a bírák között, és a főszabály alól kivételt képező eseteket a bíróságok igazgatási szervezetei által kidolgozandó adminisztratív szabályzatokban kell közzétenni . A kódex azt is kimondja, hogy a peres feleket értesíteni kell az ügy más bírának történő átadásáról és ennek indoklásáról. Az új ügykiosztási kódex alapján a bíróságok igazgatási szervezetei részletes szabályokat fognak kidolgozni joghatóságonként. A kormány bejelentette, hogy módosítani kívánja a Legfelsőbb Bíróság tagjainak kinevezési eljárását. Egy független állami bizottság 2018-ban megfogalmazott ajánlásai nyomán a kormány bejelentette, hogy a Legfelsőbb Bíróság tagjai kinevezési eljárásának megváltoztatása érdekében alkotmányossági felülvizsgálatot készít elő. Jelenleg egy Legfelsőbb Bíróság több bírájából álló bizottság hat jelölt nevét tartalmazó listát állít össze és nyújt be a Képviselőháznak, amely kiválaszt és rangsorol három jelöltet, majd meghallgatja az első helyre sorolt személyt. A kiválasztott jelöltet ezt követően az igazságügyi miniszter jelöli és a végrehajtó hatalom nevezi ki . Az állami bizottság olyan bizottság létrehozását javasolta, amelyet egy Képviselőház által kijelölt parlamenti képviselő, a Legfelsőbb Bíróság tagjai közül a testület elnöke által kijelölt bíró, valamint egy Képviselőház és Legfelsőbb Bíróság által közösen kinevezett szakértő alkotná . E bizottság feladata lenne a Legfelsőbb Bíróság új bíráinak jelölése, ami jelenleg a Képviselőház előjoga. A jelölés alapján a bírát a végrehajtó hatalom nevezné ki, amelyet kötelezne a jelölés. Az ajánlás végrehajtása érdekében a kormány koncepciójavaslatot dolgozott ki az alkotmány felülvizsgálatához. A javaslatot 2019. decembere és 2020. márciusa között online konzultációra bocsátották az érdekelt felekkel. Az előirányzott reform célja a végrehajtó és a törvényhozói hatalom szerepének további korlátozása a Legfelsőbb Bíróság bíráinak kinevezésében, az Európa Tanács ajánlásaival összhangban . A Nemzeti Igazságszolgáltatási Tanács és a bírósági igazgatótestületek tagjainak kinevezési eljárásával kapcsolatban gondolkodási folyamat indult meg. Az Igazságszolgáltatási Tanács fontos szerepet tölt be a bírói függetlenség védelmében. Jelenleg viták folynak arról, hogy a bíráknak nagyobb befolyással kell-e rendelkeznie a bírósági igazgatótestületek és az Igazságszolgáltatási Tanács tagjainak kinevezési folyamatában. Az Igazságszolgáltatási Tanács és a bírák egyesületének részvételével munkacsoport jött létre a bírósági igazgatótestületek tagjai jelölésének, illetve a bírák jelölési folyamatban történő részvételének megvitatására. Ami az Igazságszolgáltatási Tanácsot illeti, a jogvédelmi miniszter új jogszabályt helyezett kilátásba a tanácstagok kinevezési folyamatának módosítására . Megüresedett pozíció betöltésére jelenleg a miniszter és az Igazságszolgáltatási Tanács közösen állít össze egy maximum hat nevet tartalmazó listát . A lista ajánlóbizottság elé kerül, amely legfeljebb három személy nevét terjeszti a miniszter elé, majd annak jelölése alapján a végrehajtó hatalom hat évre kinevezi a tanács új tagját . A beharangozott jogszabály korlátozná a miniszter szerepét a kinevezési eljárásban, aki a továbbiakban nem jelölne tagot az ajánlóbizottságba és nem venne részt a hat személyből álló lista összeállításában . Egy parlamenti indítvány továbbá arra szólította fel a kormányt, hogy kérje ki az Államtanács véleményét az Igazságszolgáltatási Tanács és a bírósági igazgatótestületek tagjainak kinevezésére vonatkozó jogi keretek lehetséges gyenge pontjairól, és erről számoljon be a parlamentnek. 2020 februárjában a miniszter az Államtanács véleményét kérte a kérdésben. E gondolkodási folyamat célja a végrehajtó és a törvényhozói hatalom befolyásának további korlátozása az Igazságszolgáltatási Tanács tagjainak kinevezésében, az Európa Tanács ajánlásaival összhangban . Az igazságügyi miniszternek az ügyészség külön utasítására vonatkozó jogkörét garanciális elemek kísérik, és a gyakorlatban nem élnek vele. Az ügyészség munkája az igazságügyi miniszter politikai feladatkörébe tartozik, ugyanakkor nem képezi a minisztérium részét . Az ügyészség rendszeres időközönként tájékoztatja a minisztert a fontosabb ügyekről, aki konkrét ügyben utasítást adhat a büntetőeljárás alá vonásra vagy a büntetőeljárás mellőzésére. Külön jogi biztosítékok korlátozzák az önkényes beavatkozás lehetőségét: a miniszter köteles a Főügyészi Testületet tájékoztatni, és az írásbeli utasítás a testület véleményével egyetemben az ügyiratok részét képezi. A vádemelés elutasítására vonatkozó utasításról a Főügyészi Testület véleményével együtt értesíteni kell a Képviselőházat és a Szenátust is, amennyiben ez nem sért államérdeket. A holland hatóságok beszámolója szerint a gyakorlatban évtizedek óta nem akadt példa külön utasításra. E biztosítékok, valamint az a tény, hogy az igazságügyi miniszter nem él az ügyészek konkrét ügyben történő utasítására vonatkozó előjogával, ellensúlyozni tűnnek az ügyészség autonómiáját fenyegető potenciális veszélyeket . Az Európai Unió Bíróságának az európai elfogatóparanccsal kapcsolatos újabb ítélkezési gyakorlata fényében ezen utasítási jog puszta fennállása miatt Hollandia 2019-ben módosította az európai elfogatóparancs kiadásának eljárását . Minőség A költségmentességi rendszer reformja előreláthatólag 2024-re fejeződik majd be. A költségmentesség rendszere többszintű. Az állampolgárok rendelkezésére álló online információk mellett jogi tanácsadó központok is léteznek, amelyek költségmentesen nyújtanak tanácsot (ún. első vonal) és magán ügyvédhez vagy mediátorhoz is irányíthatják az ügyfelet (ún. második vonal). Az ügyvédek és mediátorok ügytípus szerint előre meghatározott díjat kapnak a Költségmentességi Testülettől. A polgárok közvetlenül is igényelhetnek támogatott ügyvédet vagy mediátort. A költségmentességet főként közpénzből finanszírozzák, és a polgárok kb. 38 %-a lehet rá jogosult . A költségmentesség rendszerének tervezett reformja keretében tervezik a polgárok rendelkezésére bocsátott információk további fejlesztését, valamint a jogi tanácsadási központok számának bővítését. A reform keretében továbbá fokozottan előtérbe kívánják helyezni a peren kívüli megoldásokat, valamint az ügyvédek és mediátorok mellett újabb szolgáltatók előtt is megnyitnák az ún. második vonalat. A reform a polgárok szükségleteihez igyekszik igazítani a költségmentességet, azonban az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférésre hátrányosan hatna egy olyan tanácsadó szerv létrehozása, amely felülvizsgálhatná, mely ügyek jogosultak támogatott jogi tanácsadásra . Több érdekelt fél, így az ügyvédi kamara és a bírói egyesület is bírálta a tervezett reformot, hangsúlyozva, hogy az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés jogát biztosítani kell . További aggályok merültek fel a költségmentességi rendszer részére rendelkezésre álló források kapcsán . Van még tennivaló az igazságszolgáltatási rendszer jobb digitalizálása érdekében. A lakosság számára online biztosított tájékoztatás átfogónak mondható, azonban továbbra is csak korlátozottan állnak rendelkezésre elektronikus eszközök az ügyek benyújtására, az idézések továbbítására és az eljárási szakaszok figyelemmel követésére . Az ítéletekhez minden bírósági szinten hozzá lehet férni online, ugyanakkor a közzétett ítéletek aránya továbbra is meglehetősen alacsony , bár a hatóságok a következő három évben ezt növelni kívánják . 2018-ban a bíróságok kezdeményezésére program indult az igazságszolgáltatáshoz való digitális hozzáférés javítása érdekében . Az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés elősegítésére jelenleg is számos kisebb projekt irányul; ezek szélesebb körben való megvalósítása folyamatban van. A „Társadalmilag Hatékony Igazságszolgáltatás” elnevezésű program keretében több projekt indult azzal a céllal, hogy az igazságszolgáltatási rendszert a polgárok szükségleteihez igazítsa. A Társadalmilag Hatékony Igazságszolgáltatás program arra törekszik, hogy számos helyi kísérleti projekt elindításával, majd ezek értékelése révén bővítse az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférést javító projekteket Hollandia-szerte. Ilyen például a viták korai stádiumban való megoldását elősegítő ún. szomszédsági bíró, vagy egy konkrét adós összes ügyét párhuzamosan kezelő ún. adósságbíró projekt. A kisebb projektek tesztelését, értékelését és potenciális kiterjesztését lehetővé tevő keretek biztosításával a hatóságok az igazságszolgáltatás minőségét és az ahhoz való hozzáférés folyamatos fejlesztését előmozdító környezet kialakítására törekszenek. A Covid19-világjárvány hatással volt az igazságszolgáltatási rendszer működésére. Egyes érdekelt felek aggodalmuknak adtak hangot a tisztességes eljáráshoz való jog hatékony biztosításával és az igazságszolgáltatás minőségével kapcsolatban a Covid19-világjárvány idején; a válság miatt továbbá jelentősen emelkedett a meghallgatásra váró büntetőügyek száma. E tekintetben a bíróságokkal együttműködésben az ügyészség bejelentette, hogy jobban élni kíván azon jogkörével, hogy egyes büntetőügyekről saját hatáskörben döntsön . Ez befolyásolhatja a tisztességes eljáráshoz való jog érvényesülését, kiváltképpen, ha a polgárok nem kellőképpen tájékozottak . Másfelől a Covid19-világjárvány hatására növekedett a digitális eszközök igénybevétele az eljárások során, beleértve az élő közvetítéseket és online bírósági tárgyalásokat. Hatékonyság

Az igazságszolgáltatási rendszert következetesen magas szintű hatékonyság jellemzi. Az igazságszolgáltatási rendszer hatékonysága az elmúlt években következetesen magas szintű volt . Az ügyintézési idő különösen az első fokon tárgyalt polgári és kereskedelmi ügyekben rövid , és a következetesen 100 % körüli lezárási arány arra utal, hogy az igazságszolgáltatási rendszer hatékonyan képes megbirkózni a bejövő ügyek számával . Ezt támasztja alá az is, hogy a polgári, kereskedelmi és közigazgatási ügyekben összességében nincs komoly hátralék . Az igazságszolgáltatás hatékonyságát tovább erősítik az olyan projektek, mint a „Mozgásban az ügyintézési idő” című , amely az igazságszolgáltatás hatékonyságának fokozására tárt fel lehetséges megoldásokat. Versenyjogi ügyekben a hatékonyság magasnak mondható, míg a bírósági felülvizsgálat időtartama az elektronikus hírközlés, fogyasztóvédelem és pénzmosás területén átlagos. Ugyanakkor a Közigazgatási Tanács hangsúlyozza, hogy vannak aggodalmak a bírákra háruló munkateher miatt . II.Korrupcióellenes keret A korrupció kivizsgálása és üldözése több hatóság hatáskörébe tartozik. A nemzeti rendőrség Belső Vizsgálatokért felelős Főosztálya vizsgálja a kormányzaton belüli törvénysértéseket. Az Adóügyi Hírszerzésért és Vizsgálatokért felelős Főosztály feladata a pénzügyi bűncselekmények, beleértve a külföldi és kereskedelmi vesztegetések kivizsgálása. A nemzeti ügyészség hivatalos személyek belföldi megvesztegetésére összpontosít, a nemzeti ügyészség Súlyos Csalásért, Környezeti Bűnözésért és Vagyonelkobzásért felelős Hivatala pedig a kereskedelmi és külföldi vesztegetések kivizsgálásáért felel. A Közérdekű Bejelentők Hatósága támogatást és tanácsot nyújt azoknak, akik munkával kapcsolatos visszaélést kívánnak bejelenteni az állami vagy a magánszektorban. Új kezdeményezések indultak a parlamenti képviselőkre vonatkozó feddhetetlenségi keretszabályozás megerősítésére, és folyamatban van a politikai pártok finanszírozásáról szóló törvény felülvizsgálata. A Transparency International legutóbbi korrupcióérzékelési indexe szerint a maximum 100-ból elért 82 ponttal Hollandia az Európai Unióban negyedik, világviszonylatban nyolcadik helyezést ért el. Az Eurobarométer felmérésre válaszoló hollandok 47 %-a gondolja, hogy az országban elterjedt a korrupció (EU-átlag: 71 %), azonban a holland válaszadóknak csupán 4 %-a véli úgy, hogy a korrupció kihat a mindennapi életére (EU-átlag: 26 %) . Hasonlóképpen, a vállalkozásoknak csak 12 %-a tartja a korrupciót problémának a Hollandiában folytatott üzleti tevékenység szempontjából (EU-átlag: 37 %). Az emberek 53 %-a továbbá úgy véli, hogy az eredményes büntetőeljárások száma elegendő ahhoz, hogy elrettentsen a korrupt gyakorlatoktól (EU-átlag: 36 %), míg a vállalkozások 38 %-a gondolja azt, hogy a vezető tisztviselők megvesztegetésén ért személyek és cégek megfelelő büntetésben részesülnek (EU-átlag: 31 %) . A korrupció elleni küzdelem jogi kerete nagyrészt már rendelkezésre áll. A megvesztegetés különböző formáit a büntetőjogi törvénykönyv nyilvánítja bűncselekménnyé. 2010-re a GRECO büntethetőségre vonatkozó valamennyi ajánlása végrehajtásra került . A parlamenti képviselők, miniszterek és államtitkárok ellen hivatalos beosztásban elkövetett bűncselekmények miatt büntetőeljárás indításának lehetőségét törvény lehetőségét törvény mondja ki . Az alkotmány 119. cikke alapján külön eljárásban vizsgálandók a miniszterek, parlamenti képviselők és államtitkárok által hivatali idejük alatt elkövetett törvénysértések. Több bűncselekmény tartozik ide, beleértve a passzív vesztegetést és a hivatali visszaélést. Ilyen helyzetben a miniszterek, parlamenti képviselők és államtitkárok csak a kormány vagy a parlament határozatát követően állíthatók bíróság elé, és ezeket az eseteket a Legfelsőbb Bíróság tárgyalja. A GRECO 2018-ban ajánlásként javasolta annak biztosítását, hogy az eljárás ne akadályozhassa a büntető igazságszolgáltatás korrupciós bűncselekményekkel kapcsolatos folyamatát . Az eljárást jelenleg egy kifejezetten erre a célra összehívott bizottság vizsgálja felül. A korrupciós bűncselekmények kivizsgálása és a vádemelés több hatóság feladata. A Nemzeti Rendőrség Belső Vizsgálatokért Felelős Főosztálya a kormányzaton belül elkövetett bűncselekményeket vizsgálja, beleértve azokat az eseteket, amikor köztisztviselőt vagy rendőrt gyanúsítanak olyan bűncselekménnyel, mint a csalás vagy a vesztegetés. A főosztály a Főügyészi Testület felügyelete alatt működik. Az Adóügyi Hírszerzésért és Vizsgálatokért Felelős Főosztály az Adó- és Vámhivatal szakosított nyomozási ügyosztálya, amelynek feladata a pénzügyi bűncselekmények, beleértve a külföldi és kereskedelmi vesztegetések kivizsgálása. A Főügyészi Testület vezetése alatt működő ügyészség feladata a nyomozás és a vádeljárás lefolytatása büntetőügyekben. A nemzeti államügyészség elsősorban a szervezett bűnözés nemzetközi formáival és a hivatalos személyek belföldi megvesztegetésével foglalkozik. Az Nemzeti Államügyészség Súlyos Csalásért, Környezeti Bűnözésért és Vagyonelkobzásért Felelős Hivatala a csalások és a környezeti bűncselekmények, beleértve a kereskedelmi és külföldi vesztegetések kivizsgálásáért felel. A Közérdekű Bejelentők Hatósága központi hivatalként jár el mind az állami, mind a magánszektor tekintetében, és támogatást és tanácsot nyújt azoknak, akik munkával kapcsolatos visszaélést kívánnak bejelenteni. A 2016-ban létrehozott hatóság jogellenes magatartás esetén nyomozást is folytathat. Szolgáltatásait bizalmasan és díjmentesen lehet igénybe venni. Működése azonban az első években nem volt zökkenőmentes, többek között hosszadalmas vagy nem kellően hatékony eljárásai miatt. Elmondások szerint ez a hatóság felállásakor örökölt régi és bonyolult ügyeknek volt betudható. 2019-ben a Közérdekű Bejelentők Hatósága 331 tanácsadásra vonatkozó kérelmen kezdett el dolgozni, ebből 27 megkeresést értékelt ténylegesen közérdekű bejelentési esetként, ahol észszerűen gyanítható volt, hogy visszaélésre került sor . Az Eurobarométer felmérésre válaszoló hollandok 57 %-a jelezte, hogy ha korrupciós ügyet tapasztalna vagy ilyennek tanúja lenne, nem tudná, hol kell bejelentenie, továbbá 49 % rámutatott: lehet, hogy nem jelentené be az esetet, mivel hiányzik a megfelelő védelem . Jelenleg kerül sor a közérdekű bejelentőkről szóló törvény értékelésére. A zárójelentés már elkészült, ugyanakkor szeptemberben esedékes egy kiegészítő kutatási jelentés megjelenése. Ennek tükrében felülvizsgálatra kerülhet a Közérdekű Bejelentők Hatóságának mandátuma. A közelmúltban több kezdeményezés is indult, amely a korrupció elleni küzdelem intézményi kapacitásainak fejlesztésére irányul. Az ügyészség 2019. évi éves jelentése szerint a Nemzeti Rendőrség Belső Vizsgálatokért Felelős Főosztálya 61 esetben folytatott nyomozást közigazgatási tisztviselő által elkövetett, korrupcióval kapcsolatos bűncselekmény miatt. Több esetben a nyomozás érzékeny információ kiszivárogtatását és szervezett bűnözői csoportokkal fennálló kapcsolatokat vizsgált . Az elmúlt években megerősítették az intézmények kapacitásait a korrupció elleni küzdelemhez. Így például a kormány 2016 óta folyamatosan növelte a pénzügyi forrásokat, ami 2018 óta évi 20 millió EUR kiegészítő összeget jelent az ügyészség, valamint az Adóügyi Hírszerzési és Vizsgálati Főosztály részére a korrupció és a pénzmosás ellen. Ennek eredményeként jött létre az Adóügyi Hírszerzési és Vizsgálati Főosztályon belül egy külön Korrupcióellenes Központ 2016 szeptemberében. 2017-ben továbbá a Nemzeti Államügyészség Súlyos Csalásért, Környezeti Bűnözésért és Vagyonelkobzásért Felelős Hivatalában ún. korrupciós csoport jött létre, amely a külföldi vesztegetések és a kereskedelmi korrupció kivizsgálására összpontosít. Egy 2019 novemberében elfogadott jogszabály lehetővé teszi a hivatalos személyek megvesztegetésére vonatkozó ún. puha adatok központi nyilvántartásban történő gyűjtését. Az új nyilvántartás a rendőrségi adatok tárolását és hosszabb ideig tartó felhasználását teszi lehetővé. Ezáltal a Nemzeti Rendőrség Belső Vizsgálatokért Felelős Főosztálya későbbi időpontban is felhasználhatja az így tárolt adatokat, vagy több jelzés alapján új nyomozást indíthat. Újszerű eszközöket alkalmaznak a korrupció elleni hatékonyabb küzdelem érdekében, beleértve a gyanús tranzakciós jelentésekkel kapcsolatos, bevált módszernek tekintett projektet. Az Adóügyi Hírszerzési és Vizsgálati Főosztály Korrupcióellenes Központja projektalapú megközelítést alkalmaz, amelyben adóügyi, banki és könyvelési adatok és forgalom keresztmegfeleltetésével azonosítanak gyakori jeleket és ismétlődő működési módokat. Bevált gyakorlatként említhető például a Korrupcióellenes Központ és a Pénzügyi Információs Egység által közösen végzett iratelemzés, amely lehetővé teszi a korrupcióhoz kapcsolódó szokatlanabb tranzakciókra vonatkozó tudás megosztását és a hatékonyabb, szélesebb körű elemzést. A „gyanús tranzakciós jelentések” projekt legfőbb hozzáadott értéke, hogy a korrupció különböző formáinak, indikátorainak és jellemzőinek tudatosítása révén növeli a jelentések mennyiségét és minőségét, s ezáltal javítja a teljes jelentéstételi lánc hatékonyságát és eredményességét. Létrehoztak egy köz-magán társulást a pénzügyi szektor integritásának megerősítésére. Míg az érzékelt korrupció szintje összességében alacsony, a pénzügyi szektorban a kockázat magasnak tekinthető . A pénzügyi szektor tekintetében felügyeleti ellenőrzési, vádemelési vagy nyomozási feladatokat végző hatóságok között létrejött partnerség célja, hogy megelőző intézkedések révén ismerjék fel és küzdjék le a szektor integritását veszélyeztető fenyegetéseket. A Pénzügyi Szakértői Központ az információk terjesztésében is kulcsszerepet játszik. 2020. évi éves terve kiemelt témaként kezeli a korrupciót, és felhívja a figyelmet egy külön projektre, amely a banki korrupció megelőzésének és feltárásának fokozására irányul . A feddhetetlenség a közigazgatás szabályozási keretének fő eleme. A köztisztviselőkről szóló törvény a közigazgatás számára magatartási kódexet ír elő, és megállapítja a vagyonnyilatkozatok közzétételének szabályait. A köztisztviselőkre vonatkozó feddhetetlenségi szabályokat a nemzeti kormány integritási magatartási kódexe tartalmazza. Emellett elfogadás előtt áll egy új törvénytervezet, amely a decentralizált, regionális vagy helyi önkormányzatok tagjainak (jelölt személyek) feddhetetlenségét kívánja előmozdítani. A Tárcaközi Integritáskezelési Platform elsősorban a kormányszintű feddhetetlenségi politikával, az ebbe ütköző esetek nyomon követésével és nyilvántartásba vételével, valamint új eszközök kialakításával foglalkozik a közigazgatás számára. 2015 óta integritásvizsgálati tanácsadó csoport végez független tanácsadást a politikai felelősséget viselő tisztviselők részére. Ennek ellenére az Eurobarométer válaszadók 50 %-a úgy véli, hogy a vesztegetés és a személyes haszon érdekében elkövetett hatáskörrel való visszaélés elterjedt a közbeszerzési pályázatokat odaítélő tisztviselők körében, és 55 % gondolja ugyanezt az építési engedélyezést végző tisztviselőkről. Helyi szinten is bevezettek innovatív eszközöket a feddhetetlenség előmozdítására. Így például az (Amszterdam város közigazgatásának részét képező) Integritási Hivatal a feddhetetlenség előmozdításán dolgozik nemcsak a helyi politikai és közigazgatási szinten, hanem egyúttal a szolgáltatók és vállalkozások körében is. Ez helyes gyakorlat, különösen tekintve, hogy az érdekelt felek jelzései szerint a potenciális korrupciós kockázatok fényében a decentralizációs folyamat körültekintő mérlegelésére van szükség. A parlamenti képviselőkre vonatkozó feddhetetlenségi keretszabályozást új kezdeményezésekkel igyekeznek megerősíteni, ám a felsővezetői pozíciókat betöltő személyek kapcsán továbbra is aggályok állnak fenn. Új feddhetetlenségi intézkedéseket vezettek be a parlament mindkét házára vonatkozóan. 2019-ben a Szenátus magatartási kódexet fogadott el a testület tagjaira nézve, amely a harmadik felekkel, beleértve a lobbistákkal fenntartott kapcsolatokra vonatkozóan ad iránymutatást. A Képviselőházban folyamatban van egy magatartási kódex elfogadása, illetve felügyeleti rendszer bevezetése a bejelentési követelményekkel kapcsolatban . A felsővezetői pozíciót betöltő személyek feddhetetlenségét illetően hiányosságokra mutattak rá. Ezt a problémát a GRECO is kiemelte. A testület azt ajánlja, hogy összeférhetetlenségi és feddhetetlenséggel kapcsolatos kérdésekben az érdekelt felek részére álljon rendelkezésre megfelelő útmutatás, a felsővezetői pozíciót betöltő személyek ad hoc módon jelentsék be a személyes érdekeik és hivatali beosztásuk miatt esetleg felmerülő összeférhetetlenséget, továbbá rendszeresen tegyék közzé pénzügyi érdekeltségeiket . A korrupció elleni küzdelem kapcsán a bűnüldöző hatóságokba vetett bizalom erősnek mondható. Az Eurobarométer válaszadóinak 60 %-a a korrupciós ügyek kezelése kapcsán leginkább a rendőrségben bízik . A válaszadók 34 %-a ellenben azt gondolja, hogy a vesztegetés és a személyes haszon érdekében elkövetett hatáskörrel való visszaélés elterjedt a rendőrség és a vámhatóság köreiben . Ennek kapcsán egy 2017-es tanulmány azt mutatja, hogy a bűnüldöző hatóságok kötelékén belül többet lehetne tenni a korrupció és egyéb integritást sértő cselekmények ellen . A GRECO például azt az ajánlást fogalmazta meg, hogy a bűnüldöző szervek munkatársainak ellenőrzésére és átvilágítására szolgálati idejük alatt rendszeres időközönként kerüljön sor, valamint az információkhoz történő jogosulatlan hozzáférés és a kiszivárogtatás megelőzése érdekében fokozzák a bizalmas információkhoz való hozzáféréssel és azok felhasználásával kapcsolatos ellenőrző intézkedéseket . Elfogadás előtt áll egy törvénytervezet, amely a rendőrök és külső tanácsadók átvilágítását kiterjesztené a kinevezésüket megelőző időszakra és a munkaviszonyuk időtartamára. A forgóajtó-jelenség megelőzését célzó szabályok egyike a volt vezető tisztviselők lobbizási tevékenységére vonatkozó tilalom. A volt miniszterek és államtitkárok felmentésüket követően két évig semmilyen módon nem léphetnek kapcsolatba korábbi minisztériumuk alkalmazottaival egy gazdasági társaság, félig közjogi szervezet vagy lobbiszervezet lobbistájaként. Közvetítőként vagy ügynökségként sem járhatnak el a minisztériummal fennálló kereskedelmi kapcsolattartás során. Érdekelt felek ugyanakkor rámutatnak, hogy nincsenek általános szabályok a lobbistákkal való kapcsolattartásra vagy a munkaviszonyt követő korlátozásokra abban az esetben, ha felsővezetői pozíciót betöltő személy a magánszektorban kíván elhelyezkedni. Erre a GRECO is felhívta a figyelmet . A politikai pártok finanszírozására kevés korlátozás vonatkozik, és ezek sem vonatkoznak a helyi pártokra vagy az országos pártok helyi tagozataira. Ez a tény több kérdést vet fel az adományok nyilvántartásának és ellenőrzésének szükségessége kapcsán. Jelenleg is vita folyik a politikai pártok finanszírozásával kapcsolatban, és folyamatban van a politikai pártok finanszírozásáról szóló törvény felülvizsgálata . A jogszabály tervezett módosításai például a pártok által kapott ajándékok átláthatóságának megerősítésére és az Európai Gazdasági Térségen kívülről kapott ajándékok tilalmára irányulnak. Tervek szerint az Európai Gazdasági Térségen belüli ajándékok bevallásának nem lesz alsó határa. A kötelezően bevallandó holland adományok küszöbértéke továbbra is 4 500 EUR maradna. A törvény felülvizsgálata nem terjed ki a politikai pártok helyi vagy regionális egységeinek finanszírozására vonatkozó szabályokra. E problémák közül a GRECO is többet azonosított a pártfinanszírozás átláthatóságáról szóló jelentéseiben . Ennek kapcsán egy új, politikai pártokról szóló törvény kidolgozása kezdődött meg. A törvénytervezet várhatóan a helyi pártok és az országos pártok helyi tagozatainak finanszírozására vonatkozó átláthatósági szabályokat is fog tartalmazni. Az Eurobarométer-felmérés holland válaszadóinak 50 %-a úgy véli, hogy a politikai pártok finanszírozása nem kellően átlátható és nincs megfelelő ellenőrzés e téren; 43 % gondolja, hogy a vesztegetés és a személyes haszon érdekében elkövetett hatáskörrel való visszaélés elterjedt a politikai pártok körében . III.Médiapluralizmus A médiapluralizmus jogi keretei alkotmányos és jogszabályi garanciákra épülnek. A tájékoztatáshoz való jogot az alkotmány rögzíti, és a hatóságoknál tárolt közigazgatási dokumentumokhoz történő nyilvános hozzáférés jogát a nyílt kormányzatról szóló törvény szabályozza. A média tulajdonviszonyainak átláthatóságát független audiovizuális médiaszabályozó hatóság biztosítja. A hatóságok az újságírók erőszak és agresszió elleni védelmének megerősítésére törekednek, nevezetesen egy külön ezzel foglalkozó irányítócsoport révén . Az audiovizuális médiaszolgáltatásokat szabályozó testület, a Commissariaat voor de Media (CvDM) a 2008. évi médiatörvény szerinti, jogi személyiséggel rendelkező közjogi szervként létrehozott független közigazgatási hatóság. A hatóságot jogszabály kötelezi határozatainak közzétételére, tevékenysége átláthatónak tekinthető . Függetlensége a 2018. és 2019. éveket lefedő Médiapluralizmus Monitor (MPM) értékelése szerint rendkívül alacsony kockázatnak van kitéve . A közigazgatási hatóságok függetlenségéről szóló kerettörvény értelmében a médiahatóság testületének vezetőjét és tagjait az oktatási, kulturális és tudományügyi miniszter nevezi ki. A parlament előtt van egy jogszabálytervezet, amely a kinevezési eljárás egyes pontjainak felülvizsgálatát javasolja: eszerint a testület vezetőjét és tagjait a miniszter nevezze ki a médiahatóság által létrehozott független kinevezési bizottság egyhangú tanácsa alapján. A bizottság tanácsától csak akkor térhetne el a miniszter, ha az eljárási szabályok sérelme merülne fel vagy ha a kinevezés törvénybe ütközne. Felmentésre vagy elbocsátásra csak a betöltött pozícióra való alkalmatlanság, hozzá nem értés vagy az érintett személlyel kapcsolatos egyéb nyomós okból kerülhet sor. A függetlenségi garanciák ilyen módon történő megerősítése tovább csökkenti a médiapluralizmust érintő lehetséges kockázatokat . Ezen túlmenően az önszabályozó mechanizmust biztosító Újságírói Tanács is jogosult véleményt formálni az újságírói gyakorlatokra vonatkozó panaszok kapcsán. A tanács fele-fele mértékben újságírókból és egyéb tagokból, különösen jogi szakemberekből áll, és autonóm módon működik. A tulajdonviszonyokra vonatkozó adatok nyilvánosságra hozatalát biztosító, kifejezetten a médiára vonatkozó jogi rendelkezések hiányában a média tulajdonviszonyaival kapcsolatosan a CvdM kiadásában megjelenő Médiamonitor nyújt tájékoztatást a nyilvánosság részére. A Médiapluralizmus Monitor a hollandiai média tulajdonviszonyainak átláthatóságát közepesen kockázatosnak értékeli, tekintve, hogy nem léteznek a tulajdonviszonyokra vonatkozó adatok nyilvánosságra hozatalát biztosító, kifejezetten a médiára vonatkozó jogi rendelkezések. A gyakorlatban a média tulajdonviszonyai tekintetében a CvdM kiadásában megjelenő éves Médiamonitor nyújt tájékoztatást a nyilvánosság részére . Csekély összegű díj befizetésével továbbá bárki betekinthet a kereskedelmi kamara nyilvántartásába, és lehívhatja a vonatkozó adatokat . Miként az érdekelt felek jelezték , ez a fajta átláthatóság annál is inkább fontos, mert a tulajdoni szerkezet a médiában erősen koncentrált, különösen a nyomtatott sajtó területén. A médiahatóság nyomon követi a piac pénzügyi és gazdasági fejleményeinek, valamint a tulajdonkonszolidációnak a hollandiai médiapluralizmusra és a tájékoztatás függetlenségére gyakorolt hatását. A kormány hozzájárul a független újságírás előmozdításához. Támogatást az oktatási, kulturális és tudományügyi minisztérium kezelésében lévő Újságírói Alapon keresztül, valamint a Mélyreható Újságírásért Alap és az Újságírás Előmozdításáért Alap útján nyújt . Az információkhoz való hozzáférés jogát jogszabály mondja ki. A hatóságoknál tárolt közigazgatási dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférés jogát a nyílt kormányzatról szóló törvény mondja ki. Kétségeket vet fel, hogy a dokumentumokhoz való hozzáférés kötelező megtagadásának törvényben nevesített okai összhangban állnak-e az arányosság és a szükségesség elvével . Egyes érdekelt felek arról számolnak be, hogy az információhoz való hozzáférés iránti kérelmeket a hatóságok gyorsan teljesítik, és nem merülnek fel különösebb gondok. Újságírók képviselői ugyanakkor bírálják az információkérésre adott hatósági válaszok átfutási idejét. Néhány hatóság aktív átláthatósági politikát folytat, és a tevékenységével kapcsolatos információkat proaktív módon nyilvánosságra hozza.

Az újságírók védelmét széleskörű keretrendszer biztosítja. A Médiapluralizmus Monitor szerint a meglévő büntető- és polgári jogi korlátozásokkal, mint például a rágalmazás esetén fennálló felelősség, a gyakorlatban nem élnek vissza, és ezek nem akadályozzák a gondolatok élénk nyilvános kifejezését. Az istenkáromlás és a felségsértés 2014, illetve 2019 óta nem büntetendő cselekmény. Érdekelt felek arról számolnak be, hogy a médiában dolgozókat, beleértve az újságírókat, fotósokat és karikaturistákat esetenként online vagy offline fenyegetések érik. 2018 júliusában az újságírók elleni agresszió és erőszak témájával foglalkozó, az ügyészség, rendőrség, a főszerkesztők egyesülete és az újságírói szövetség részvételével működő irányítócsoport megállapodásra jutott az újságírók helyzetének megerősítéséről az erőszakkal és agresszióval szemben . Ennek eredményeként fogadták el az ún. PersVeilig jegyzőkönyvet, amely az újságírók elleni fenyegetések, erőszak és agresszió mérséklésére irányul. A PersVeilig jegyzőkönyv ugyan nem közvetlenül az Európa Tanács újságírás védelméről, valamint az újságírók és más médiaszereplők biztonságáról szóló ajánlása alapján született, azonban összhangban áll az ajánlás iránymutatásaival, és médiaszakértők bevált gyakorlatként tekintenek rá. Érdekelt felek kedvező tapasztalatokról számoltak be az új eszköz kapcsán, és üdvözölték a források védelméről szóló új törvényt, amely két éve lépett érvénybe. Némi aggály fogalmazódott meg a nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló törvény (W.I.V) 2017. júliusában elfogadott módosított változatával („dragnet törvény”) kapcsolatban. A jogszabály lehetővé teszi a nemzetbiztonsági szervezetek számára, hogy nyomozási célra tömegesen gyűjtsék a polgárok internetes és telefonos adatait . Az újságírói szövetség azon aggodalmának adott hangot, hogy ez alááshatja az újságírói források védelmét . 2019-ben az Európa Tanács az újságírás és az újságírók biztonságának előmozdítását és védelmét célzó platformja két figyelmeztetést adott ki Hollandiával kapcsolatban : egy tévériporter kapcsán, akit rövid időre őrizetbe vettek, amiért egy gyilkossági ügy tárgyalása során nem volt hajlandó felfedni a forrását, továbbá egy új jogszabály miatt, melynek értelmében a „terrorista csoportok ellenőrzése alatt álló” területre utazó állampolgárok kötelesek engedélyt kérni az igazságügyi minisztériumtól . Hasonló figyelmeztetések jelentek meg a Mapping Media Freedom platformon is . IV.A fékekkel és ellensúlyokkal kapcsolatos egyéb intézményi kérdések Hollandiának kétkamarás parlamentáris kormányzati rendszere van, amely biztosítja a törvénytervezetek előzetes alkotmányos felülvizsgálatát. A Parlament a Szenátusból és a Képviselőházból áll. Jogalkotási javaslatokat a kormány és a Képviselőház tagjai nyújthatnak be. Az Államtanács tanácsadó véleményt nyújt a jogszabálytervezetekről. A fékek és ellensúlyok rendszerében fontos szerepet töltenek be a független hatóságok és a civil társadalom. A hatásvizsgálatok elvégzése és az érdekelt felekkel folytatott konzultáció bevett gyakorlat a törvényhozás során. Jogalkotási javaslatot a kormány vagy a Képviselőház tagjai nyújthatnak be, majd az Államtanács tanácsadó kollégiuma kapja meg véleményezésre . Ezt követően a javaslatot a Képviselőház, majd a Szenátus fogadja el , végül a király és a felelős miniszter aláírásával emelkedik törvényerőre. Mielőtt a parlament elé kerülne, a törvényjavaslatot hatásvizsgálatok keretében elemzik . A jogszabályok előkészítése során a kormány által követett gyakorlat, hogy a javaslattervezeteket legalább négyhetes időtartamra nyílt online konzultációra bocsátják . Szintén az interneten teszik közzé a beérkezett észrevételek rövid összefoglalását, valamint azt, hogy ezek miként kerültek figyelembevételre . Meg kell jegyezni, hogy az igazságszolgáltatással kapcsolatos új törvényekről az Igazságszolgáltatási Tanáccsal is egyeztetésre kerül sor. A Tanács véleménye a bíróságokkal folytatott konzultációt követően kerül elfogadásra. A fékek és ellensúlyok rendszerében emellett állandó tanácsadó testületek (például a Közigazgatási Tanács) is szerepet játszanak, amelyek saját kezdeményezésre, valamint a kormány vagy a parlament felkérésére független véleményt nyújtanak. Egy törvénytervezet külön jogi alapot kíván biztosítani a Covid19-világjárvány leküzdésére irányuló intézkedésekhez. 2020 júliusában a kormány egy Covid19-intézkedésekről szóló ideiglenes törvényre vonatkozó javaslatot nyújtott be a parlamentnek. A törvény célja, hogy szilárd jogi alapot biztosítson a Covid19-világjárvány elleni küzdelmet célzó intézkedésekhez, amelyeket eddig sokszor rendkívüli rendeletalkotás útján hoztak . A törvény egyben megerősített jogköröket biztosít a parlament és a helyi szintű képviseleti szervek részére az intézkedések ellenőrzése céljából. 2020. májusi tanácsadó véleményében az Államtanács jelezte, hogy minél tovább tart a válsághelyzet, annál inkább szükség van az intézkedések szilárd jogi alapjainak megteremtésére . A törvény várhatóan 2020 őszén lép hatályba. Az alapvető és alkotmányos jogok tiszteletben tartása több módon biztosított. A jogszabály-javaslatokhoz alkotmányossági kérdéseket tárgyaló indokolást csatolnak, és ehhez kapcsolódóan útmutatók állnak a köztisztviselők rendelkezésére. Véleményeiben az Államtanács szintén ellenőrzi a jogszabálytervezetek alkotmányosságát. A törvénytervezetek alkotmányossága ezután parlamenti vita tárgyát képezi; ezt a kérdést különösen a Szenátus vitatja meg hosszasan. Központi alkotmánybíróság hiányában a rendes bíróságok az „alkotmányossági” felülvizsgálat egyfajta decentralizált formáját végezhetik el. A parlament által elfogadott jogi aktusok alkotmányossági alapon nem vizsgálhatóak felül, azonban a közvetlenül hatályos szerződések alapján igen . A gyakorlatban ez azt jelenti, hogy minden törvény felülvizsgálható, többek között az Emberi Jogok Európai Egyezségokmánya és az Európai Unió Alapjogi Chartája alapján. Független hatóságok is kiveszik részüket az alapjogok védelméből. Hollandiában a nemzeti ombudsman mellett említendő független hatóság a College voor de Rechten van de Mens, melynek célja az emberi jogok védelme és az emberi jogi normákkal kapcsolatos tudatosság felkeltése, illetve a normák fokozott betartásának előmozdítása. Az egyenlő bánásmód nyomon követéséért és előmozdításáért illetékes szervezetként a College egyben betölti a nemek közötti egyenlőség független testületének szerepét is. Az ENSZ párizsi alapelveinek való megfelelés tekintetében „A” akkreditációs státusszal rendelkezik a Nemzeti Emberi Jogi Intézmények Világszövetségénél (GANHRI). Más ajánlások mellett a GANHRI arra ösztönözte a szervezetet, hogy emeljen szót a tiszta, átlátható és részvételen alapuló kiválasztási és kinevezési folyamat formalizálása érdekében. A nemzeti ombudsman független, alkotmányban rögzített hivatal, amely a kormányzati hatóságok konkrét intézkedéseivel kapcsolatban jogosult nem kötelező jellegű határozatokat hozni. Az ombudsman állampolgári panaszokat is kivizsgálhat, beszámolhat a vizsgálódások eredményeiről, és akár ajánlásokat is megfogalmazhat. A civil társadalommal folytatott párbeszéd és az információk elérhetővé tétele az állampolgárok számára a kormány politikájának szerves részét képezi. Hollandiában a civil társadalmi környezet nyitottnak tekinthető . 2019-ben a kormány a fenntartható fejlesztési célok összefüggésében partnerkapcsolatokat (pl. Power of Voices [A hangok ereje]; Women, Peace and Security [Nők, béke és biztonság]) bevezető politikát kezdett alkalmazni a társadalmi szervezetek keretrendszerével kapcsolatban. A parlament elé olyan jogszabálytervezetet nyújtottak be, amely egyablakos belépési pont (portál) kialakításával kívánja javítani a különböző hatóságok által hozott közigazgatási határozatokhoz való hozzáférést. A portál személyre szabott értesítéseket is nyújt a polgár konkrét környezetét érintő jogszabályok vagy közigazgatási határozatok kapcsán. A politikai élet és a társadalom fokozott figyelemmel követi a jogállamisággal kapcsolatos kérdéseket. A Szenátus rendszeresen politikai vitákat szervez a jogállamiság helyzetéről , melyek lehetővé teszik a felsőház tagjainak, hogy a jogállamisággal kapcsolatos témákban vitát folytassanak a miniszterekkel és indítványokat terjesszenek be . 2020 márciusában például nyolc új indítványt terjesztettek be a szenátorok, többek között a bíróságok önálló erőforrás-gazdálkodásával kapcsolatosan. Ezt a szenátusi gyakorlatot a Képviselőház is követi. 2020 januárjában a Képviselőház igazságügyi és biztonsági bizottsága konferenciát hívott össze, amelyen bírák, ügyvédek és politikusok a „Jogállamiság a 21. században” kérdéskört vitatták meg. Ezek a kezdeményezések fórumot biztosítanak a jogállamisággal kapcsolatos ügyek megvitatására és a témákkal kapcsolatos tudatosság elősegítésére. Ezen túlmenően egy nagy nyilvánosságot kapott bűnügyi perben eljáró ügyvéd 2019. szeptemberi meggyilkolását a jogállamiság elleni támadásnak tekintették, melynek hatására a kormány kiegészítő intézkedéseket tett a szervezett bűnözés leküzdése érdekében és további pénzeszközöket biztosított a helyi politikusok, bírák, ügyészek, rendőrök, ügyvédek és újságírók védelmére . Ugyanekkor több nagy horderejű bírósági ítélet nyomán politikai vita alakult ki a bíróság szerepéről a többi hatalmi ággal összefüggésben . Ezek a fejlemények reflexiós folyamathoz és a jogállamiság kultúrájának további előmozdítására irányuló kezdeményezésekhez vezettek. A Közigazgatási Tanács és az Államtanács közelmúltban kiadott jelentései rávilágítanak, hogy a jogállamiság az utóbbi években beszélgetési témává vált. A Közigazgatási Tanács a jogállamiság kultúrájának előmozdítása érdekében „jogállamisági politikai napirend” kidolgozását javasolja a kormánynak . Az Államtanács pedig bejelentette, hogy „jogállamisági párbeszédsorozat” indítását tervezi a jogállamiság szempontjából lényeges állami intézmények képviselői közötti eszmecsere elősegítése érdekében. I. melléklet: Források betűrend szerinti jegyzéke* * A 2020. évi jogállamisági jelentéshez kapcsolódó konzultáció keretében beérkezett észrevételek jegyzéke megtalálható az (EB weboldalán). A Holland Királyság Hivatalos Közlönye: 2019 november 28-i rendelet a rendőrségi adatokról szóló rendelet témafeldolgozással kapcsolatos módosításáról a hivatalos megvesztegetések elleni küzdelem érdekében, valamint a különleges nyomozócsoportok részére átadott rendőrségi adatokról szóló rendelet témafeldolgozással kapcsolatos módosításáról az emberkereskedelem elleni küzdelem érdekében, 2019. A Holland Királyság parlamenti rendszerével foglalkozó állami bizottság: A demokrácia és a jogállamiság egyensúlya. A Holland Királyság parlamenti rendszerével foglalkozó állami bizottság zárójelentése, 2018. A holland Legfelsőbb Bíróság 2019. szeptember 13-i Urgenda ügyben hozott ítélete, ECLI:NL:HR:2019:2007. A Közigazgatási Tanács véleménye: Erősebb jogállamiság. A polgárok összekapcsolása és védelme pluralista társadalomban, 2020. Az Államtanács 2019. évi éves jelentése, 2019. Az Államtanács 2019. május 29-i ítélete, Nitrogen Action Programme, ECLI:NL:RVS:2019:1604. Az Államtanács 2020. május 25-i W04.20.0139/I/Vo sz. tanácsadó véleménye.

Az ENSZ Emberi Jogi Bizottsága (2019), International covenant on civil and political rights: concluding observations on the fifth periodic report of the Netherlands. Az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának CM/Rec(2010)12. számú, tagállamoknak szóló ajánlása a bírák függetlenségéről, hatékonyságáról és szerepéről, 2010. Az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának CM/Rec(2016)4. számú, tagállamoknak szóló ajánlása az újságírás védelméről és az újságírók és más médiaszereplők biztonságáról, 2016. Az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának CM/Rec(2018)1. számú, tagállamoknak szóló ajánlása a médiapluralizmusról és a médiatulajdon átláthatóságáról, 2018. Az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának REC(2000)19. számú, tagállamoknak szóló ajánlása az ügyészségnek a büntető igazságszolgáltatási rendszerben betöltött szerepéről, 2000. Az Európai Bírák Konzultatív Tanácsának (CCJE) 19. számú véleménye a bírósági elnökök szerepéről, 2016. Az Európai Unió Bírósága előtt folyamatban lévő Openbaar Ministerie (Faux en écritures) ügy, C-510/19. Az Európai Unió Bíróságának 2019. május 27-i ítélete, OG, C-508/18. és PI, C-82/19. PPU. sz. egyesített ügyek. Az Európai Unió Bíróságának 2019. november 19-i ítélete, C‑585/18., C‑624/18. és C‑625/18. sz. egyesített ügyek. Az Európai Unió Bíróságának 2020. július 9-i ítélete, VQ kontra Land Hessen, C-272/19. Az Európai Unió Tanácsának kerethatározata (2002. június 13.) az európai elfogatóparancsról és a tagállamok közötti átadási eljárásokról, 2002. Az Igazságszolgáltatási Tanács elnökének levele a jogvédelmi miniszternek az igazságszolgáltatás digitalizálása terén javasolt szünetről, 2018. Az Igazságszolgáltatási Tanácsok Európai Hálózata IV. számú, ügykiosztásról szóló igazságszolgáltatási minimumszabályai, 2013-2014. Biztonsági és Igazságügyi Minisztérium: Integrált keretek a szakpolitika és a szabályozás értékelésére. https://www.kcwj.nl/kennisbank/integraal-afwegingskader-voor-beleid-en-regelgeving Centre for Media Pluralism and Media Freedom (2020), 2020 Media pluralism monitor, https://cmpf.eui.eu/media-pluralism-monitor/mpm-2020 CIVICUS, Monitor tracking civic space: the Netherlands. https://monitor.civicus.org/country/netherlands/ Európa Tanács, Az újságírás és az újságírók biztonságának előmozdítását és védelmét célzó platform: Hollandia. https://www.coe.int/en/web/media-freedom/all-alerts?p_p_id=sojdashboard_WAR_coesojportlet&p_p_lifecycle=0&p_p_col_id=column-4&p_p_col_count=1&_sojdashboard_WAR_coesojportlet_keywords=&_sojdashboard_WAR_coesojportlet_selectedStringFilters=year.2019&_sojdashboard_WAR_coesojportlet_selectedCategories=11709554 Európai Bizottság: A Bizottság jelentése az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a magánszektorban tapasztalható korrupció elleni küzdelemről szóló, 2003. július 22-i 2003/568/IB tanácsi kerethatározatnak való megfelelés érdekében szükséges intézkedések tagállamok általi bevezetése mértékének értékeléséről, COM(2019) 355 final. Európai Bizottság: Az EU igazságügyi eredménytáblája, 2013, 2014, 2015, 2016, 2017, 2018, 2019, 2020. Európai Bizottság: Jelentés az európai elfogatóparancsról és a tagállamok közötti átadási eljárásokról szóló, 2002. június 13-i tanácsi kerethatározat végrehajtásáról, 2020.

European Audiovisual Observatory (2019), IRIS Special 2019-1: The independence of media regulatory authorities in Europe. https://rm.coe.int/the-independence-of-media-regulatory-authorities-in-europe/168097e504 European Centre for Press & Media Freedom, Mapping media freedom: The Netherlands. https://mappingmediafreedom.org/country-profiles/netherlands/ Ferdinand Grapperhaus biztonsági és igazságügyi miniszter és Stander Dekker jogvédelmi miniszter válasza Buitenweg és Van den Berge képviselőházi tagoknak a büntető igazságszolgáltatásról a Covid19-járvány idején, 2020. Ferdinand Grapperhaus biztonsági és igazságügyi miniszter és Stander Dekker jogvédelmi miniszter levele a Képviselőháznak a büntető igazságszolgáltatásban felhalmozódott ügyhátralék kezelésére körvonalazódó megoldásról, 2020. Ferdinand Grapperhaus biztonsági és igazságügyi miniszter válasza Groothuizen képviselőházi tag kérdésére azon jelentés kapcsán, amely szerint az Igazságügyi Minisztérium mulasztást követ el a vállalkozásokkal szemben a korrupciós ügyekben, 2020. GRECO (2008), Harmadik értékelési kör. A pártfinanszírozás átláthatósága. Értékelő jelentés. Hollandia. GRECO (2008), Harmadik értékelési kör. Büntethetőség. Értékelő jelentés. Hollandia (ETS 173 és 191, GPC 2). GRECO (2010), Harmadik értékelési kör. Büntethetőség; A pártfinanszírozás átláthatósága. Megfelelőségi jelentés. Hollandia (ETS 173 és 191, GPC 2). GRECO (2012), Harmadik értékelési kör. A pártfinanszírozás átláthatósága. Második megfelelőségi jelentés. Hollandia. GRECO (2012), Negyedik értékelési kör. A parlamenti képviselőket, bírákat és ügyészeket érintő korrupció megelőzése. Értékelő jelentés. Hollandia. GRECO (2015), Negyedik értékelési kör. A parlamenti képviselőket, bírákat és ügyészeket érintő korrupció megelőzése. Megfelelőségi jelentés. Hollandia. GRECO (2018), Ötödik értékelési kör. A korrupció megelőzése és a feddhetetlenség előmozdítása a központi kormányzati szerveknél (felső vezetői tisztségek) és a bűnüldöző hatóságoknál. Értékelő jelentés. Hollandia. Holland Jogászbizottság az Emberi Jogokért: Aggályok a büntető igazságszolgáltatásban alkalmazott koronavírus-elleni intézkedésekkel kapcsolatban, 2020, https://njcm.nl/wp-content/uploads/2020/05/NJCM-brief-aan-minister-Grapperhaus-gewijzigde-aanhef.pdf Holland Médiahatóság: Médiamonitor – Médiakoncentráció. https://www.mediamonitor.nl/mediabedrijven/ Holland Ügyvédi Kamara, Holland Bírói Egyesület, Social Work Netherlands, Federation on Shelter, RIBW Szövetség: Állj ki a jogállamiság mellett!, 2019. https://www.advocatenorde.nl/nieuws/gezamenlijke-verklaring-nova-nvvr-en-swn-sta-op-voor-de-rechtsstaat Hollandia Kormánya: A médiának nyújtott támogatások, https://www.government.nl/topics/the-media-and-broadcasting/funds-for-the-media Hollandia Kormánya: A sajtószabadság védelme, https://www.government.nl/topics/the-media-and-broadcasting/safeguarding-press-freedom Hollandia Kormánya: Hozzájárulás a 2020. évi jogállamisági jelentéshez, 2020. Hollandia Kormánya: Intézkedések a társadalmat aláaknázó bűnözés ellen, https://www.rijksoverheid.nl/onderwerpen/ondermijning/maatregelen-tegen-ondermijnende-criminaliteit House for Whistleblowers (2019), Annual Report 2019 House for Whistleblowers.

Kommunikációs Főigazgatóság: Az Eurobarométer 482. sz. gyorsfelmérése: a vállalkozások viszonyulása a korrupcióhoz az Unióban, 2019. Kommunikációs Főigazgatóság: Az Eurobarométer 502. Sz. tematikus felmérése: korrupció, 2020. Kommunikációs Főigazgatóság: Eurobarométer felmérések: a nemzeti bíróságok érzékelt függetlensége a lakosság körében az Unióban, 2016–2020. Maarten Groothuizen és Michiel van Nispen képviselőházi tagok indítványa a bírósági szervezetekre vonatkozó jogszabályokban rejlő potenciális sebezhetőséggel kapcsolatban, 2019. Nemzeti Ombudsman: Az igazságszolgáltatáshoz való jog alapja a megfelelő tájékoztatás biztosítása. Szűk keresztmetszetek a büntetésekre és felmentő határozatokra vonatkozó tájékoztatásban, 2020. OECD (2015), The Netherlands: follow-up to the phase 3 report & recommendations. Pénzügyi Szakértői Központ: 2020. évi éves terv, 2019. Press Freedom Associations (2019), Dutch Senate: make a clear exemption for journalists. https://www.freepressunlimited.org/en/news/dutch-senate-make-a-clear-exemption-for-journalists Professor Tarlach McGonagle (2018), Agreement of the steering group on aggression and violence against journalists, https://www.ivir.nl/publicaties/download/Agreement-of-the-Steering-Group-on-Aggression-and-violence-against-journalists-EN-translation.pdf Stander Dekker jogvédelmi miniszter levele a Képviselőháznak az erős igazságszolgáltatási rendszer megteremtésének módozatairól, 2019. szeptember 17. Stander Dekker jogvédelmi miniszter válasza Groothuizen képviselőházi tag kérdésére az ítéletek algoritmuson alapuló elemzésével kapcsolatban, 2020. Tax Justice Network (2020), 2020 Financial Secrecy Index. Ügyintézési Idő Irányítócsoport: Mozgásban az ügyintézési idő! – A mozgásban az ügyintézési idő projekt zárójelentése, 2019. Virtuális országlátogatás Hollandiában a 2020. évi jogállamisági jelentéssel összefüggésben. World Economic Forum (2013–2015), The global competitiveness report.

II. melléklet: Országlátogatás Hollandiában A Bizottság szolgálatai 2020 májusában és júniusában virtuális találkozókat tartottak az alábbiakkal: ·Tudományos szakértő ·Közigazgatási Tanács ·Igazságszolgáltatási Tanács ·Holland Bírói Egyesület ·Holland Ügyvédi Kamara ·Holland Médiahatóság ·Közérdekű Bejelentők Háza ·Pénzügyi Bűncselekmények Intézete ·Külügyminisztérium ·Biztonsági és igazságügyi minisztérium ·Belügyi és királyságon belüli kapcsolatokért felelős minisztérium

·Hollandiai Újságírók Szövetsége * A Bizottság ezenkívül az alábbi szervezetekkel is találkozott számos horizontális megbeszélés során: ·Amnesty International ·Európai Szövetség a Szabadságjogokért ·Civil Society Europe ·Európai Egyházak Konferenciája ·EuroCommerce ·Európai Nonprofit Jogi Központ ·A sajtó- és médiaszabadság európai központja ·Európai Civil Fórum ·Free Press Unlimited ·Front Line Defenders ·ILGA-Europe ·Nemzetközi Jogászbizottság ·Nemzetközi Emberi Jogi Föderáció ·Nemzetközi Sajtóintézet ·Az egész életen át tartó tanulás platformja ·Nyílt Társadalom Igazságügyi Kezdeményezés / Nyílt Társadalom Európai Politikai Intézet ·Riporterek Határok Nélkül