[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 8.5.2006

COM(2006) 199 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK

a piaci áron számított bruttó nemzeti jövedelem összehangolásáról szóló 1287/2003/EK, Euratom tanácsi rendelet (GNI-rendelet) alkalmazásáról

Bevezetés

A piaci áron számított bruttó nemzeti jövedelem összehangolásáról szóló 2003. július 15-i 1287/2003/EK, Euratom tanácsi rendelet (GNI-rendelet)[1] megállapítja a tagállamok bruttó nemzeti jövedelemre (GNI) vonatkozó becslései összehasonlíthatóságának, megbízhatóságának és teljeskörűségének ellenőrzését, s ha szükséges, javítását elősegítő eljárásait. A GNI-rendelet elfogadását megelőzte a Tanács 2000. szeptember 29-i 2000/597/EK, Euratom határozata a Közösségek saját forrásainak rendszeréről.[2]

A Közösségben a nemzeti és regionális számlák európai rendszeréről szóló, 1996. június 25-i 2223/96/EK tanácsi rendelet[3] értelmében a Nemzeti Számlák Európai Rendszere (ESA 95) szerinti GNI 2002. január 1-jétől kezdve a Közösségek negyedik saját forrásának alapjául szolgál. A GNI váltja fel a bruttó nemzeti termék (GNP) kategóriáját, amelyet 2002 előtt a negyedik saját forrás értékelésére használtak.

A GNI-rendelet elődje az ún. GDP-irányelv, azaz a bruttó nemzeti termék piaci áron történő összeállításának összehangolásáról szóló 1989. február 13-i 89/130/EGK, Euratom tanácsi irányelv volt.[4] A GNP-irányelv megállapította a GNP összevethetőségének, megbízhatóságának és teljeskörűségének ellenőrzési és értékelési eljárását abban a GNP-bizottságban, amelyben a tagállamok és a Bizottság 1989 és 2003 között szorosan együttműködött. Az összehasonlíthatóság tekintetében magas szintre jutottak. A GNI-rendelet épít erre az eljárásra, illetve úgy korrigálja, hogy az eljárás figyelembe vegye a GNI értékét a saját források céljaira. Ezen kívül létrehozza a GNI-bizottságot.

A GNI-bizottság első ülését 2003. november 5–6-án tartotta, ez volt egyben a GNP-bizottság utolsó ülése is. Az ülésen a GNI-bizottság elfogadta a GNI-rendelet 4. cikkének (3) bekezdésében megállapított eljárási szabályokat.

A jelen okirat célja az, hogy a GNI-rendelet 7. cikkében előírtaknak megfelelően jelentést tegyen a rendelet alkalmazásáról. Összegzi azt a haladást, amit a Bizottság és a GNI-bizottság a GNI összehangolása, valamint a GNI-rendelet alkalmazása terén a rendelet hatályba lépése óta elért. A 2. fejezet bemutatja azokat az intézkedéseket, amelyeket a piaci áron számított bruttó nemzeti jövedelem pontos meghatározása érdekében hoztak. A 3. fejezet azokat az intézkedéseket írja le, amelyeket annak biztosítására tettek, hogy a tagállamok a GNI-adatokat és a további információkat időben továbbítsák a Bizottsághoz. A 4. fejezet azokat a lépéseket mutatja be, amelyeket a Bizottság a GNI kiszámításához a tagállamok által alkalmazott források és módszerek ellenőrzésére tett. Az 5. fejezet pedig következtetéseket von le a GNI-rendelet életbe lépése óta történt alkalmazására vonatkozóan.

A piaci áron számított bruttó nemzeti jövedelem meghatározása és kiszámítása

A GNI-rendelet 1. cikke úgy rendelkezik, hogy költségvetési célokra a GNI-t és a bruttó hazai terméket (GDP) a nemzeti és regionális számlák európai rendszerével (ESA 95) összhangban kell meghatározni. A tagállamok az ESA 95 rendszert a Közösségben a nemzeti és regionális számlák európai rendszeréről szóló, 1996. június 25-i 2223/96/EK tanácsi rendelet (ESA 95-rendelet) értelmében alkalmazzák. Az 1287/2003 GNI-rendelet 2003-ban történt elfogadása után a legelső olyan adatok, amelyekre a rendelet vonatkozott, a 2003 szeptemberében szolgáltatott, a 2002. költségvetési évre vonatkozó adatok voltak.

A tagállamok az ESA 95-rendelet értelmében már 1999 áprilisa óta az ESA 95-nek megfelelően számítják ki a GDP és GNI értékét. Azóta a saját források céljára a korábbi ESA második kiadása szerinti GNP-t az ESA 95 szerinti GDP-ből egyedi koncepcionális igazításokkal származtatják. A főbb koncepcionális kiigazításokat a Közösségi Integrált Nemzeti és Regionális Számlák Európai Rendszere (ESA 95), valamint az Integrált Nemzeti Számlák Európai Rendszere (ESA második kiadás) közti átmenet módszertanának meghatározásáról szóló 1997. február 10-i 97/178/EK, Euratom bizottsági határozat állapítja meg[5]. Ezért a Bizottság (az Eurostat) és a GNP-bizottság már a GNI-rendelet életbe lépését megelőzően is tetemes munkát fektettek az ESA 95 szerinti számítások összehangolásába.

Amikor 2003 novemberében a GNI-bizottság megalakult, azonnal intézkedett annak érdekében, hogy az a munka, amelyet a GNP-bizottság a nemzeti számlák koncepcióinak és meghatározásainak összehangolása céljából végzett, a vonatkozó helyeken a GNI összehangolására nézve is érvényben maradjon. Az ESA 95-be újonnan bevezetett koncepcionális változások tisztázására és részletesebb meghatározására is tett lépéseket.

Az egyik ilyen lépés az volt, hogy több, GNP-vel kapcsolatos, de a GNI-ra is éppen úgy vonatkozó jogi aktust is megerősített és aktualizált. Ennek következtében a következő rendeleteket kezdeményezte és fogadta el:

- A Bizottság 109/2000/EK 2005. január 24-i rendelete a piaci áron számított bruttó nemzeti jövedelem összehangolásáról szóló 1287/2003/EK, Euratom tanácsi rendelet alkalmazásában a tagállamok gazdasági területének meghatározásáról6

- a Bizottság 116/2005/EK 2005. január 26-i Euratom rendelete a piaci áron számított bruttó nemzeti jövedelem összehangolásáról szóló 1287/2003/EK, Euratom tanácsi rendelet alkalmazásában a nem adóköteles személyek számára és az adóköteles személyek számára adómentes tevékenységeikre a hozzáadottérték-adó visszatérítésének kezeléséről7

- A Bizottság 2005. október 20-i 1722/2005/EK rendelete a piaci áron számított bruttó nemzeti jövedelem összehangolásáról szóló 1287/2003/EK, Euratom tanácsi rendeletet célzó lakásszolgáltatások becslési elveinek meghatározásáról8.

Második lépésben a GNI-bizottság ESA 95-kérdésekben elfogadott több olyan konkrét koncepcionális javaslatot, amelyekben korábban a GNP-bizottság állapodott meg, nevezetesen:

- A szoftverekben történő bruttó állóeszköz-felhalmozás mérésében;

- A biztosítási szolgáltatások mérésében;

- Az olyan behozatali vámok kezelésében, amit nem rezidensek fizetnek (a behozatali vámokra gyakorolt „rotterdami hatás”);

- A beszámított társadalombiztosítási hozzájárulás mérésében;

- Az Egyesült Királyság javára történő korrekció kezelésében.

Ezen felül a GNI-bizottság elfogadta az alábbi munkacsoportok ajánlásait:

- Eredeti szórakoztató, irodalmi és művészeti alkotások munkacsoportja;

- Az állami infrastruktúra céljára felhasznált állóeszközöket vizsgáló munkacsoport;

- A külföldi közvetlen befektetés újrabefektetett jövedelmeit vizsgáló munkacsoport.

GNI-ADATOK TOVÁBBÍTÁSA, VALAMINT KIEGÉSZÍTő INFORMÁCIÓK

A GNI-adatok továbbítása

A GNI-rendelet 2. cikke (1) és (2) bekezdése értelmében a tagállamok kötelesek a GNI-t a rendes nemzeti elszámolások keretében megállapítani, és minden év szeptember 22-ét megelőzően megküldeni a Bizottság (Eurostat) részére a GNI aggregátumra vonatkozó számadatokat és azok összetevőit. Ez azt jelenti, hogy a Bizottságnak saját források céljára történő GNI-adatszolgáltatás határidejét nyolc nappal korábbra tették, mint a GNP-irányelv, amely október 1-jét határozta meg annak a dátumnak, amelyet megelőzően a tagállamok GNP-adatokat kötelesek szolgáltatni.

Ezzel az új határidővel nem is adódtak jelentősebb gondok. Csupán 2003-ban, az alkalmazás első esztendejében volt egy-két tagállam, amely még a régi ütemezés szerint szolgáltatott adatokat, mivel a szabályozást csak júliusban vezették be. 2004-ben és 2005-ben már valamennyi tagállam időben szolgáltatta GNI-adatait.

Minden évben július elején a GNI-bizottság megállapodott azoknak a – GNI-adatok szolgáltatását megkönnyítendő – adatszolgáltatási táblázatoknak a közös szerkezetében, amelyeket a tagállamok használnak (a továbbiakban: GNI-kérdőívek). Nem sokkal a GNI-bizottság júliusi ülését követően az Eurostat minden egyes tagállamnak (Excel formátumú) sablonokban küldte el a megállapodás szerinti kérdőívet, arra kérve őket, hogy időben küldjék vissza a kitöltött GNI-kérdőívet.

A kérdőív további táblázatokat és képleteket is tartalmaz, amelyeknek segítségével ellenőrizhető a szolgáltatott adatok egyezése, és kiszűrhetők a lehetséges hibák. Ezen kívül még a kérdőív helyes kitöltéséről szóló részletes tájékoztató is kíséri. Ezek az intézkedések nagyban elősegítették a tagállamoktól az Eurostatnak szolgáltatott adatoknak az összehangolását és további javítását.

A GNI-adatok minőségéről szóló éves jelentés

A GNI-rendelet arra is kötelezi a tagállamokat, hogy éves jelentést tegyenek az Eurostatnak GNI-adataik minőségéről (2. cikk (3) bekezdés). E jelentés célja az, hogy a Bizottságot információval lássa el arról, hogyan kapták a számadatokat, bemutassa az alkalmazott eljárásokban és alapstatisztikákban bekövetkező valamennyi lényeges változást, és magyarázatot adjon a megelőző GNI becslések felülvizsgálatára.

E jelentés közös tartalmában és formájában a GNI-bizottság 2004. júliusi értekezletén állapodtak meg. Ezután 2004 szeptemberében valamennyi tagállam benyújtott GNI-adataival együtt egy minőségről szóló beszámolót is. A jelentések jó minőségben készültek, a Bizottságot megfelelő háttérinformációval látták el ahhoz, hogy a tagállamok adatait értékelhesse.

A közös forma és a minőségről szóló beszámoló összeállításáról szóló útmutató ellenére mégis jelentős eltérések mutatkoztak a tagállamok között jelentéseik hosszát és felépítését illetően. Ezért 2005-ben az Eurostat a GNI-bizottsággal egyetértésben pontosabb útmutatót készített a minőségről szóló beszámolók elkészítéséről. Így tovább javult a 2005 szeptemberében benyújtott minőségjelentések összevethetősége és használhatósága.

Az új tagállamok bevonása a GNI-folyamatba

Az új tagállamoknak a negyedik saját forráshoz nyújtott hozzájárulásai a 2004-től – az Európai Unióhoz történt csatlakozásuk évétől – kezdődő GNI-adatokon alapszanak. A 2004. évi GNI-adatokat első alkalommal 2005 szeptemberében kellett a Bizottságnak benyújtani.

Az új tagállamokat a GNI-adatok szolgáltatásának folyamatába már jóval azelőtt bevonták. 2003-ban az új tagállamok jelentést tettek 2002-re vonatkozó GNI-adataikról. Ugyanígy tettek 2004-ben, amikor az átdolgozott 2002. évi GNI-adatokat szolgáltatták és első alkalommal nyújtottak be 2003-ra vonatkozó GNI-adatokat, minőségről szóló jelentéssel együtt.

E próbagyakorlatoknak köszönhetően 2005-ben az új tagállamok GNI-adatszolgáltatása éppen olyan zökkenőmentesen zajlott, mint a régieké.

GNI-jegyzékek

A GNI minőségéről szóló éves jelentés fő célja tájékoztatást nyújtani olyan esetekről, amikor jelentős mértékben megváltoztak vagy átdolgozáson mentek keresztül a tagállamok GNI-számításai. A minőségről szóló jelentés célja az, hogy tömör, lényegre törő módon naprakésszé tegye az adott tagállam módszereit, forrásait és eredményeit a szükséges pontokon.

E jelentésekkel szemben a végleges GNI-adatok és összetevőik kiszámításában alkalmazott módszerekről és forrásokról a GNI és összetevői kiszámítására használt eljárások és alapstatisztikák jegyzékei szolgálnak (GNI-jegyzékek). A GNI-rendelet 3. cikke értelmében e jegyzékek összeállítása és benyújtása az Eurostat számára a tagállamok kötelessége. Ezek a jegyzékek alkotják az Eurostat egyik legfontosabb eszközét, amellyel a tagállamok GNI-adatainak összehasonlíthatóságát, megbízhatóságát és teljeskörűségét értékelik.

Mivel a végleges GDP- és GNI-adatok összeállításához használt eljárások és alapstatisztikák nem változnak jelentős mértékben egyik évről a másikra, csak hosszabb távon, nagyobb felülvizsgálatok során, nem szükséges minden évben átírni a GNI-jegyzéket. A GNI-bizottság 2005. júliusi értekezletén javasolta, hogy általános szabályként az országok GNI-jegyzékeit minden nagyobb mértékadó („benchmark”) felülvizsgálattól számított egy éven belül kell felfrissíteni, ha pedig nincs mértékadó felülvizsgálati politika, akkor legalább ötévente.

Jelenleg a 15 régi tagállam (valamint az EGT-tagállamok: Norvégia és Izland) készítenek GNI-jegyzéket. A legtöbb jegyzék 2001 és 2003 között készült (néhány 2004. évi is van), jellegzetesen 300-500 oldalas, és az Eurostat a régi tagállamok legutóbbi GNP-ellenőrzése során használta őket (lásd e jelentés 4. fejezetét).

Az új tagállamok esetében a GNI-jegyzékek megírása már előrehaladott állapotban van. A folyamathoz pénzügyi támogatást a Phare program biztosít, de a régi tagállamok is jelentős segítséget nyújtottak az újaknak.

A tagállamok jegyzékeiket megállapodás szerinti felépítéssel készítik el, így biztosítva a tartalom teljes mértékű összehasonlíthatóságát. E célból az Eurostat új GNI-jegyzékről szóló útmutatót készített, amelyet a GNI-bizottság 2005 júliusában fogadott el. Az útmutató egy 1999-ben készült korábbi változaton, valamint a régi tagállamok legutóbbi jegyzékeiből nyert tapasztalatokon alapszik.

Ütemezés tekintetében a GNI-bizottság 2005 novemberében abban állapodott meg, hogy valamennyi tagállam készítse el GNI-jegyzékének új, aktualizált változatát legkésőbb 2006. december 31-ig. 2006 elején a Bizottság levélben emlékeztette a tagállamokat arra, hogy a Közösségek költségvetésébe fizetett hozzájárulásuk bármilyen mértékű csökkentése, amely a GNI-jegyzékek átdolgozott változatának késedelmes benyújtása miatt történik, a Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló 2000/597/EK, Euratom határozat végrehajtásáról szóló 2000. május 22-i 1150/2000/EK, Euratom tanácsi rendelet 11. cikke értelmében késedelmi kamatigényt keletkeztethet.9

Színvonalemelés a GNI-számítások mennyiségi leírásában: folyamattáblák és a táblázatos megközelítés

A pontosság és teljeskörűség kulcsfontosságúak a színvonalas GNI-adatok számára. A GNI-bizottság csakúgy, mint elődje, a GNP-bizottság, jelentős erőfeszítéseket tesz a nemzeti számlaadatok pontosságának és teljeskörűségének mérésére és értékelésére.

1999-ben a GNP-bizottság létrehozott egy munkacsoportot, hogy áttekintse az alapvető adatforrások pontosságának valamennyi lényeges értékelési szempontját, megvizsgálja a nemzeti számlák pontosságértékelésének kivitelezhetőségét, valamint hogy javaslatokat tegyen arra, milyen lehetséges módokon terjeszthetők ki a jelentésekkel szemben támasztott követelmények a negyedik saját forrást szolgáló GNI-adatokra. A vizsgálat eredményeképpen a pontosságot vizsgáló munkacsoport javaslatokat tett folyamattáblák összeállítására, amelyekkel a forrásstatisztikáktól kezdve a végleges nemzeti számla-aggregátumokig bezárólag leírhatók a GNI konkrét összeállítási lépéseinek mennyiségi paraméterei.

A folyamattáblás megközelítést a későbbiekben tíz tagállam tesztelte. A tesztek során szerzett tapasztalatokat a javaslatok finomítására és a folyamattábla-összeállítási útmutató elkészítésére használták, amelyet azután a GNI-bizottság 2005. júliusi ülésén jóváhagyott. Ugyanazon az ülésen az Eurostat azt javasolta a tagállamoknak, hogy legalább minden mértékadó felülvizsgálat alkalmával állítsanak össze folyamattáblákat és dolgozzák bele GNI-jegyzékeikbe.

Az Eurostat a teljeskörűség úgynevezett táblás megközelítésén is dolgozik. Ez egy olyan eszköz, amellyel további mennyiségi információ szolgáltatható a GNI-adatok értékeléséhez. Ezt a megközelítést a Phare projektek keretében fejlesztették ki az akkori tagjelölt államokkal. Maradéktalan, következetes és gyakorlati keretet szolgáltat a számlák teljeskörűségének és összehasonlíthatóságának biztosítására. A folyamattáblák kiegészítőinek tekinthető, hiszen részletesebb adatokkal szolgál a folyamattáblákban már leírt, a teljeskörűségre irányuló kiigazításokra.

2005. júliusi ülésén a GNI-bizottság a táblázatos megközelítési elv széles körű támogatásának adott hangot. Felmerültek azonban bizonyos aggályok azzal a jelentős mértékű munkateherrel kapcsolatban, amelyet ennek a megközelítésnek a bevezetése róna a kötelezettekre.

A GNI KISZÁMÍTÁSÁNAK FOLYAMATAI ÉS ELLENőRZÉSE

A GNI ellenőrzésével kapcsolatos felelősségi körök a Bizottságon belül

A GNI-rendelet 5. cikkének (1) bekezdése értelmében a Bizottság felülvizsgálja a tagállamok által a GNI kiszámításához használt forrásokat és módszereket. A Bizottságon belül a GNI-eredetű saját források ellenőrzésének felelősségét együttértési megállapodás keretében osztotta meg az Eurostat és a Költségvetési Főigazgatóság, amely megállapodást mindkét szolgálat főigazgatója aláírt 2004-ben, s amely egy 1992-ben aláírt hasonló megállapodás aktualizált változata.

A GNI-bizottság és a GNP-bizottság közötti kapcsolat

A GNP- és a GNI-bizottság együttes nyilatkozatát 2003. november 5-6-án tartott együttes ülésükön fogadták el. E nyilatkozat értelmében tekintettel arra, hogy valamennyi saját forrás céljára használt GNP-adat az ESA 95 rendszerén alapuló nemzeti számlákból származik, a GNP-bizottság elfogadja a GNI-bizottságnak az ESA 79-alapú GNP-adataival kapcsolatos véleményét.

A tagállamok GNI-számításainak ellenőrzése

2002 és 2004 között az Eurostat intenzív elemzésnek vetette alá a régi tagállamok, valamint Norvégia és Izland statisztikai forrásait és módszereit. Ez az elemzés az országok GNI-jegyzékeiből nyert és a nemzeti statisztikai hivatalokba tett GNI-ellenőrző látogatások során szerzett információkra támaszkodott.

A vizsgálat célja az volt, hogy megállapítsa: valóban érvényes-e a megbízhatóság, összehasonlíthatóság és teljeskörűség az országok saját forrás céljára használt nemzeti számlaadataira. A célkitűzések közé tartozott annak meghatározása is, hogy mely konkrét pontokon szükséges a Bizottságnak a tagállamok GNP-adataival kapcsolatban fenntartással élni. A Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló 2000/597/EK, Euratom határozat végrehajtásáról szóló 2000. május 22-i 1150/2000/EK, Euratom tanácsi rendelet lehetővé teszi, hogy a tagállamoktól kapott GNP-adatokkal kapcsolatban fenntartással éljenek, A rendelet 10.cikkének (8) bekezdése értelmében a GNP változását az adott pénzügyi évet követő negyedik év elteltével többé nem veszik figyelembe, kivéve azokat a pontokat, amelyekről e határidőn belül vagy a Bizottság, vagy pedig a tagállam értesítést nyújtott be.

A tagállamok forrásainak és módszereinek vizsgálati eredménye alapján az Eurostat konkrét fenntartásokkal válthatta fel a régi tagállamok 1995-2001 közötti GNP-adataival kapcsolatban alkalmazott korábbi fenntartásokat. 2004-ben és 2005-ben összesen 68 konkrét fenntartást fogalmaztak meg, amelyek 14 tagállamot érintettek. 2005-ben öt ilyen konkrét fenntartáson folyó munkát már be tudtak befejezni, ezért ezeket a konkrét fenntartásokat megszüntethették. A tagállamok 2006 szeptemberéig kötelesek foglalkozni a velük kapcsolatos konkrét fenntartásokkal.

Ezek a konkrét fenntartások a GNP-re és összetevőire vonatkoznak az 1995-2001 közötti időszakban. A GNI-bizottság 2005 októberében megállapodott abban, hogy 2006 júliusában általános fenntartásokkal él a régi tagállamok 2002. évre vonatkozó GNI-adataival kapcsolatban, különben ezek az adatok 2006-ban a saját források céljára kötelező erejűvé válnának. Az általános fenntartás mindaddig nem vonható vissza, amíg az Eurostat újra nem vizsgálja azokat a frissített GNI-jegyzékeket, amelyeket a tagállamok 2006 vége előtt nyújtanak be.

Az új tagállamok 2004-re, a csatlakozás évére vonatkozó GNI-adatai 2008-ig maradnak nyitva saját forrás céljára. Mihelyt GNI-jegyzékeik – szintén 2006 végére – rendelkezésre állnak, az Eurostat ugyanúgy ellenőrzi forrásaikat és módszereiket, mint a régi tagállamokét.

A saját forrás céljára használt GNI-adatok alkalmasságának évenkénti vizsgálata és formai véleményezése

A GNI-rendelet 5. cikkének (2) bekezdése előírja a GNI-bizottságtól a Bizottságnak évente szolgáltatott GNI-adatok vizsgálatát. A Bizottság köteles ezt követően véleményezni a tagállamok saját forrás céljaira használt GNI-adatainak alkalmasságát.

E célból az Eurostat évente mélyrehatóan ellenőrzi a szeptember 22-ig szolgáltatott GNI-adatokat. Az elmúlt három évben több intézkedés történt arra, hogy tovább javítsa a beérkező adatok ellenőrzésének munkafolyamatát, ellenőrzését és dokumentálását. Átvizsgálást követően az adatokat a GNI-bizottság elé tárják, amely megvizsgálja őket, és véleményt alkot a régi tagállamok adatainak alkalmasságáról. Amikor az adatok alkalmassága megállapítást nyert, a véleményt az adatokkal együtt a Költségvetési Főigazgatósághoz továbbítják.

A GNI-bizottság még nem került olyan helyzetbe, hogy az új tagállamok GNI-adatainak alkalmasságáról kellett volna véleményt alkotnia, hiszen forrásaik és módszereik leltára még nem áll a Bizottság rendelkezésére.

A Bizottság ellenőrzéseinek az Európai Számvevőszék által folytatott vizsgálata

A Bizottságnak a tagállamok GNP- és GNI-adatainak terén végzett ellenőrző és felülvizsgáló munkáját az Európai Számvevőszék évente veti alá beható vizsgálatnak. A Számvevőszék GNP és GNI eredetű saját forrásokkal kapcsolatos tevékenységéről szóló részletes beszámolója a költségvetés végrehajtásáról szóló éves jelentéseiben, valamint azokban a szektorokhoz intézett levelekben és előzetes eredményekben található, amelyeket a legutolsó, 2004. pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés tartalmaz10. Ebben a jelentésben a Számvevőszék pozitív átfogó véleményét fejezi ki, és megjegyzi, hogy „a tagállamoktól kapott adatok alapján az áfából és a GNI-ból eredő forrásokat minden lényeges tekintetben helyesen számították ki és gyűjtötték össze, a Bizottság pedig helyesen könyvelte be a Közösség számláiba” (lásd az éves jelentés 3.53 bekezdését).

KÖVETKEZTETÉSEK

A GNP-irányelvről a GNI-rendeletre 2003-ban történt átállás zökkenőmentesen, helyesen zajlott le. Megfelelő lépéseket tettek a GNI-rendelet céljából született jogi aktusok és ajánlások végrehajtására és aktualizálására. Ezen kívül új koncepcionális javaslatokat dolgoztak ki a tagállamok GNI-adatainak még jobb összehangolása érdekében. Ezen a téren a munka tovább folytatódik, egyebek között az illegális tevékenységekből származó termelés ESA 95 előírásainak megfelelő nyilvántartása érdekében.

Intézkedések történtek annak érdekében is, hogy a GNI-adatokat időben és összehangoltan szolgáltassák, a GNI és összetevőinek kiszámítási módszereit és forrásait magasabb színvonalon dokumentálják és aktualizálják, valamint a GNI-számadatok pontosságáról és teljeskörűségéről jobb mennyiségi képet kapjunk. Sikeres volt az új tagállamok bevonása a GNI-folyamatba.

Az eljárások tekintetében egyértelműen meghatározták azokat a felelősségi köröket, amelyek a GNI-adatok ellenőrzéséért a Bizottságon belül merülnek fel, valamint világos intézményi átmenet történt a GNP-bizottságból a GNI-bizottságba. Haladást értek el a GNI-számítások vizsgálata és ellenőrzése terén. Szintén előmozdította a folyamatot a Bizottság és a tagállamok közötti rendkívül jó együttműködés, mind a GNI-bizottságban, mind pedig azoknak a tájékozódó látogatásoknak az alkalmával, amelyeket a Bizottság a nemzeti statisztikai hivatalokba tett.

A következő években a Bizottság és a GNI-bizottság tovább folytatja erőfeszítéseit a GNI-adatok összehasonlíthatóságának, megbízhatóságának és teljeskörűségének fenntartására, sőt javítására. 2006-ban a tagállamok foglalkoznak minden kiemelkedően fennálló fenntartással, amely 1995-2000 közötti GNP-adataik konkrét összetevőire vonatkozik. A Bizottság fenntartással él a régi tagállamok 2002. évi GNI-adataival kapcsolatban, amíg az ellenőrzést, amelyet a tagállamoktól 2006 végéig megkapott új, aktualizált dokumentumok alapján végeznek majd el, végre nem hajtják. Az új tagállamok kötelesek elkészíteni módszereik és forrásaik teljes dokumentációját is 2006 év végére. Ezt pedig a Bizottság beható ellenőrzése követi majd.

[1] HL L 181., 2003.7.19., 1. o.

[2] HL L 253., 2000.7.10., 42. o.

[3] HL L 310., 1996.11.30., 1. o.

[4] HL L 49., 1989.2.21., 26. o.

[5] HL L 75., 1997.3.15., 44. o.

6 HL L 21., 2005.1.25., 3.o.

7 HL L 24., 2005.1.27., 6.o.

8 HL L 276., 2005.10.21., 5.o.

9 HL L 130., 2000.5.31, 1. o. A legutóbb a 2028/2004/EK, Euratom rendelet (HL L 352., 2004.11.27, 1.o.) módosított rendelet.

10 HL C 301., 2005.11.30., 1. o.