EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2018.6.6. COM(2018) 447 final 2018/0236(COD) Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE az Unió űrprogramjának és Az Európai Unió Űrprogramügynökségének a létrehozásáról, valamint a 912/2010/EU, az 1285/2013/EU és a 377/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat hatályon kívül helyezéséről (EGT-vonatkozású szöveg) {SWD(2018) 327 final}

{SWD(2018) 328 final}



INDOKOLÁS 1.A JAVASLAT HÁTTERE •A javaslat indokai és céljai Az 1990-es évek óta az Unió egyre növeli beruházásait az űriparban. Még azelőtt, hogy a Lisszaboni Szerződés hatályba lépett volna, és vele együtt az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) új 189. cikke, amely az e területen folytatott tevékenységének alapjait fekteti le, az Unió sikeresen kifejlesztette az EGNOS-t és a Galileót, az európai műholdas navigációs programokat. Mindkét program működik, de a Galileo jelenleg az Unió kiemelt jelentőségű navigációs programja. 2014-ben a két első program kiegészült a Kopernikusszal, a GMES programon alapuló Föld-megfigyelési programmal. Az Unió nemrégiben az űrmegfigyelés és a Föld körüli pályán haladó objektumok nyomon követését (a továbbiakban: SST) támogató rendszer keretében is kezdeményezéseket indított. A 2014–2020 közötti időszakban megvalósuló összes uniós űrtevékenységre – beleértve a kutatást – elkülönített teljes költségvetési előirányzat 12,6 milliárd EUR volt. A Bizottság 2016. október 26-i „Űrstratégia Európa számára” című közleményében meghatározta az új európai űrstratégiát, négy stratégiai célkitűzésre összpontosítva: a társadalom és az EU gazdasága számára biztosított, a világűr jelentette előnyök maximalizálása, a versenyképes és innovatív európai űripar támogatása, Európa stratégiai autonómiájának megerősítése a világűr biztonságos és védett környezetben való elérése és használata terén, valamint Európa globális szereplőként betöltött szerepének erősítése és a nemzetközi együttműködés előmozdítása. Az európai űrstratégia elfogadására az Unió világűrágazatának stratégiai jelentőségére való tekintettel került sor, valamint figyelemmel arra, hogy az európai űrágazatnak alkalmazkodnia kell a változó globális környezethez. A világűr az Unió számos szakpolitikáját és stratégiai prioritásait támogatja. A világűr döntő szerepet játszhat az olyan új kihívások hatékony kezelésében, mint az éghajlatváltozás, a fenntartható fejlődés, a határellenőrzés, a tengerfelügyelet és az uniós polgárok biztonsága. Ezen új uniós prioritások megjelenése nyomán a program továbbfejlesztésének új és új módozatai alakulnak ki. Az uniós űrrendszerek kialakítása során meg kellett erősíteni a biztonsági előírásokat, hogy a polgári és biztonsági tevékenységek közötti szinergiákat a lehető legteljesebb mértékben ki lehessen használni. A világűr azonban egy globális értékláncnak is részét képezi, amely jelentős változásokon megy keresztül, az űrágazat hagyományos határait egyre tágítva. Az úgynevezett „New Space” forradalmasítja az űrágazatot, nemcsak technológiai szempontból, hanem az üzleti modellek szempontjából is. Az űrkutatás egyre több olyan vállalkozást és vállalkozót vonz, amelyek/akik nem feltétlenül rendelkeznek tapasztalattal a területen. Ezért alapvető fontosságú, hogy az Unió aktívan támogassa a teljes űrágazatot, különösen a K+F-et, valamint a világűrágazatban tevékenykedő újonnan indult vállalkozásokat, ideértve az inkubátorházakat is. Ami konkrétabban a programokat illeti, a Bizottság az európai űrstratégiában hangsúlyozta a Galileo, az EGNOS és a Kopernikusz által nyújtott szolgáltatások folyamatos működésének, e szolgáltatások új generációi előkészítésének, valamint az SST-szolgáltatások fejlesztésének fontosságát, és bejelentette a „Govsatcom” elnevezésű állami műholdas kommunikációs kezdeményezést, amely eredetileg a Bizottság 2017-es éves munkaprogramjában szerepelt. Hangsúlyozta továbbá a Bizottság, a tagállamok, a (globális navigációs műholdrendszerekkel foglakozó) Európai GNSS Ügynökség, az Európai Űrügynökség és az európai űrpolitika végrehajtásában részt vevő valamennyi más ügynökség és érdekelt fél közötti partnerségek kulcsfontosságú szerepét, kiemelve ezzel, hogy milyen fontos az uniós űrprogram megvalósítását hatékony és megfelelő irányítás alá vonni. Ami az új kezdeményezést, a Govsatcomot illeti, az Európai Tanács 2013. decemberben elfogadott következtetéseiben és számos azt követő tanácsi következtetésben, az Európa jövőjéről szóló fehér könyvben, a 27 tagállam vezetőinek Római Nyilatkozatában és számos európai parlamenti állásfoglalásban elismerést nyert, hogy Európa képességei hiányosak a biztonságos műholdas kommunikáció terén. A Bizottság által az európai űrstratégiáról szóló közleményében javasolt megközelítést mind a Tanács, mind az Európai Parlament megerősítette, az előbbi a 2017. május 30-én elfogadott következtetéseiben, az utóbbi pedig 2017. szeptember 12-i állásfoglalásában. 2017. május 30-i következtetéseiben a Tanács különösen arra ösztönözte a Bizottságot és a tagállamokat, hogy – adott esetben – továbbra is támaszkodjanak az Európai Űrügynökség és az európai nemzeti űrügynökségek műszaki szakértelmére, továbbá felkérte a Bizottságot, hogy elemezze és értékelje az Európai GNSS Ügynökség feladatainak lehetséges továbbfejlesztését, és elismerte, hogy szükség esetén erősebb szinergiákat kell kialakítani az űreszközök polgári és katonai felhasználása között. A jelen rendeletjavaslat az európai űrstratégiát követő intézkedések részét képezi. A teljes mértékben integrált űrprogram az e rendkívül stratégiai területet érintő összes uniós tevékenységet összefogja. Koherens keretet biztosít majd a jövőbeli beruházások számára, fokozott láthatóságot és nagyobb rugalmasságot kínálva. A hatékonyság javításával végső soron segít elindítani olyan új, az űrhöz köthető szolgáltatásokat, amelyek valamennyi uniós polgár javát szolgálják. A program céljai tehát a következők: –jó minőségű, aktuális és adott esetben biztonságos, űrrel kapcsolatos adatok, információk és szolgáltatások megszakítás nélküli nyújtása, lehetőleg globális szinten, vagy az ehhez való hozzájárulás, a meglévő és az újonnan kialakuló igényeket kielégítve, valamint az Unió politikai prioritásainak, köztük az éghajlatváltozással és a biztonsággal és védelemmel kapcsolatos prioritások teljesítése; –a társadalmi-gazdasági előnyök maximális kiaknázása, ideértve a program komponensei által biztosított adatok, információk és szolgáltatások lehető legszélesebb körű felhasználásának előmozdítását; –az Unió és tagállamai biztonságának, valamint az Unió cselekvési szabadságának és autonómiájának garantálása, különösen a technológiákat és a kutatási eredményeken alapuló döntéshozatalt illetően; –az Unió űrágazatban betöltött vezető szerepének támogatása a nemzetközi porondon, megerősítve a globális kihívásokkal való megküzdésben és a globális kezdeményezések támogatásában vállalt szerepét, többek között az éghajlatváltozás és a fenntartható fejlődés területén. A rendeletjavaslat megfelelő intézkedéseket tartalmaz e célok elérésére. A rendeletjavaslat jelentős mértékben egyszerűsíti és észszerűsíti a hatályos uniós jogszabályokat azáltal, hogy egyetlen szöveget hoz létre és csaknem minden olyan szabályt harmonizál, amelyet eddig külön rendeletek vagy határozatok tartalmaztak. Ez egyben az uniós űrpolitika láthatóságát is növeli majd, összhangban azzal a szereppel, amelyet az Unió a jövőben a világűr globális szereplőjeként be kíván tölteni.

A javaslat elegendő nagyságú költségvetéssel ruházza fel az Uniót, hogy megvalósítsa a tervbe vett különböző űrtevékenységeket, különösen a Galileo, az EGNOS, a Kopernikusz és az SST folytatása és fejlesztése, valamint a Govsatcom-kezdeményezés elindítása tekintetében. Meghatározza a program irányítására vonatkozó szabályokat azáltal, hogy tisztázza a különböző érintett szereplők közötti kapcsolatokat és e szereplők – elsősorban a tagállamok, a Bizottság és az Európai Unió Űrügynöksége – feladatait, valamint egységes irányítási rendszert alakít ki e program valamennyi komponense tekintetében. Bővíti a korábbi Európai GNSS Ügynökség tevékenységi körét azáltal, hogy kiterjeszti a biztonsági akkreditációval kapcsolatos feladatai körét a program valamennyi komponensére, ami indokolttá teszi az ügynökség nevének megváltoztatását, amely Az Európai Unió Űrprogramügynöksége lesz. Végezetül meghatározza és szabványosítja a program biztonsági keretét, különösen a betartandó elveket, a követendő eljárásokat és a meghozandó intézkedéseket illetően, ami alapvető fontosságú tekintettel a fellépések kettős felhasználására. E javaslat az alkalmazás kezdőnapját 2021. január 1-jében rögzíti, és a javaslatot 27 tagállamból álló Unióra vonatkozóan terjesztik elő. Ez utóbbi összhangban áll azzal, hogy az Egyesült Királyság az Európai Unióról szóló szerződés 50. cikke alapján bejelentette az Európai Unióból és az Euratomból történő kilépésére irányuló szándékát, amely bejelentést az Európai Tanács 2017. március 29-én kapta meg. •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel Az űrágazatra vonatkozó jelenlegi uniós joganyag a következő rendeleteket és határozatokat foglalja magukban: –az 1285/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet az európai műholdas navigációs rendszerek, vagyis a Galileo és az EGNOS létrehozásáról és üzemeltetéséről, –a 377/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet a Kopernikusz-program létrehozásáról, –az 541/2014/EU európai parlamenti és tanácsi határozat az űrmegfigyelést és a Föld körüli pályán haladó objektumok nyomon követését (SST) támogató keret létrehozásáról, –a 912/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet az Európai GNSS Ügynökség létrehozásáról, –az 1104/2011/EU európai parlamenti és tanácsi határozat a Galileo program keretében megvalósuló kormányzati ellenőrzésű szolgáltatáshoz való hozzáférés szabályairól, –a 2014/496/KKBP tanácsi határozat a Galileo kiépítésének, üzemeltetésének és használatának egyes, az Európai Unió biztonságát befolyásoló vonatkozásairól. E rendelet az említett szövegek közül az első négy helyébe lép, amelyeket egyben hatályon kívül is helyez. A rendelet egyrészt a program valamennyi komponensére – köztük a Galileóra, az EGNOS-ra, a Kopernikuszra és az SST-re – vonatkozó szabályokat állapít meg, másrészt az egyes komponensekre vonatkozó egyedi szabályokat is. A 912/2010/EU rendelet tekintetében szükséges változtatások olyan mértékűek, hogy az egyértelműség és az egyszerűsítés érdekében célszerű ezt a szöveget is hatályon kívül helyezni, és az Európai GNSS Ügynökség helyébe lépő új ügynökségre vonatkozó szabályokat egyszerűbb az új uniós űrprogram létrehozásáról szóló, javasolt rendeletbe belefoglalni. A javasolt rendelet semmilyen módon nem módosítja vagy érinti az 1104/2011/EU határozatot, amely a Galileo által nyújtott egy konkrét szolgáltatást, nevezetesen a kormányzati ellenőrzésű szolgáltatást (PRS) továbbra is szabályozza. Ez a határozat tehát a javasolt rendelettel párhuzamosan továbbra is alkalmazandó, ez utóbbit az adott szolgáltatásra vonatkozó különös szabályként kiegészítve. Ezenkívül az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 28. cikkén alapuló 2014/496/KKBP határozat továbbra is alkalmazandó lesz. A Galileo és az EGNOS összefüggésében minden olyan esetben, amikor a komponensek kiépítése, üzemeltetése vagy használata akadályozhatja az Unió vagy valamely tagállam biztonságát, különösen olyan nemzetközi helyzet eredményeként, amely az Unió fellépését igényli, vagy ha a komponensek vagy az azok keretében nyújtott szolgáltatások működését veszélyeztető esemény következik be, a 2014/496/KKBP határozatban előírt eljárások alkalmazandók. •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival Az űripar számos pozitív tovagyűrűző hatást gyakorol más gazdasági ágazatokra is. Az uniós űrstratégia fő céljai közé tartozik az európaiak jólétének és az európai gazdaság virágzásának biztosítása, a tudományos és műszaki fejlődés, csakúgy mint az európai ipar versenyképességének és innovációs képességének előmozdítása, valamint az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés célkitűzéseihez való hozzájárulás – ezek mind megjelennek a rendeletjavaslatban. Az olyan űrrendszerek, mint az EGNOS, a Galileo vagy a Kopernikusz működtetése közvetlenül kiegészíti a számos más uniós szakpolitika keretében folytatott tevékenységeket, különösen a kutatás és az innováció, a biztonságpolitika és a migráció, az iparpolitika, a közös agrárpolitika, a halászati politika, a transzeurópai hálózatok, a környezetvédelmi politika, az energiapolitika és a fejlesztési támogatás terén. Az SST és az új Govsatcom-kezdeményezés egyben az európai védelmi cselekvési terv és az Európai Unió globális stratégiájának célkitűzéseihez is hozzájárul. Ezek a kezdeményezések fokozzák a biztonság területén működő szervezetek operatív hatékonyságát, és a polgárok jogait is védik a biztonság, a diplomáciai vagy konzuli védelem, valamint a személyes adatok védelme terén. Végezetül a fontosabb uniós szakpolitikák hatékonyságát is javítják, mint például a tengervédelmi stratégia, a kibervédelmi politikai keret, az északi-sarkvidéki politika, a határigazgatás és a migráció, a humanitárius segítségnyújtás, a halászat, a közlekedés és a kritikus infrastruktúrák kezelése. A program keretében megvalósuló fellépéseket a piaci hiányosságok vagy az optimálistól elmaradó beruházási helyzetek kezelésére kell felhasználni arányos módon, a magánfinanszírozás megkettőzése vagy kiszorítása nélkül, és mindezek során egyértelmű európai hozzáadott értéket kell teremteni. Ez biztosítja a program és az uniós állami támogatási szabályok közötti összhangot, elkerülve a belső piacon a verseny indokolatlan torzulását.

2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG •Jogalap A javasolt rendelet jogalapja az EUMSZ 189. cikkének (2) bekezdése, amely előírja az Unió számára az európai űrpolitika kidolgozását, és felhatalmazza az Európai Parlamentet és a Tanácsot arra, hogy rendes jogalkotási eljárás keretében a szakpolitikai célkitűzések megvalósításához hozzájáruló programot fogadjon el. Míg a GNSS-rendelet (1285/2013/EU rendelet) és az Európai GNSS Ügynökséget létrehozó rendelet (912/2010/EU rendelet), melyek kifejezetten a Galileóval és az EGNOS-szal foglalkoznak, az EUMSZ 172. cikkén (transzeurópai hálózatok) alapulnak, helyénvalónak tűnik a jelen rendeletjavaslat jogalapjaként – a Bíróság idevágó ítélkezési gyakorlata alapján – az EUMSZ 189. cikkének (2) bekezdését alkalmazni, az abban foglalt intézkedések tartalmát és célkitűzéseit figyelembe véve. •Szubszidiaritás A világűr olyan élvonalbeli ágazat, amely jelentős pénzügyi forrásokat mozgósít, és különböző területeken fejlett technológiákat alkalmaz. A javasolt rendelet fent ismertetett célkitűzéseit a tagállamok nem tudják megfelelően megvalósítani, még azok sem, amelyek vezető szerepet töltenek be az űriparban. A helyzet úgy fest, hogy ebben az ágazatban felhalmozódott tudományos és műszaki tapasztalat és know-how az Unió számos gazdasági régiójában, valamint az Európai Űrügynökség között oszlik meg, mely nemzetközi szervezetnek a tagállamok többsége tagja. Finanszírozási szempontból pedig az olyan rendszerek, amelyek szolgáltatásaiban az Unió valamennyi tagállama, sőt a világ összes régiója érdekelt (például a Galileo és a Kopernikusz) létrehozásának és üzemeltetésének túlságosan szerteágazó ahhoz, hogy azt egyetlen tagállam egyedül végezze. A javasolt rendelet célkitűzései tehát horderejük és szerteágazó voltuk miatt csak uniós szintű fellépéssel valósíthatók meg megfelelő módon. •Arányosság A javasolt rendelet olyan intézkedésekről rendelkezik, amelyek nem lépik túl a célkitűzései eléréséhez szükséges mértéket. A Galileo, az EGNOS, a Kopernikusz, az SST és a Govsatcom komponensek megfelelnek az uniós vállalkozások és polgárok igényeinek. Jelentős pozitív továbbgyűrűző hatást gyakorolnak az Unió gazdaságára. E rendszerek kidolgozása úgy történik, hogy az egyben az uniós jogszabályok végrehajtását is támogassa, és a lehető legjobban megfeleljen az Unió szakpolitikai prioritásainak, többek között az éghajlatváltozás, a biztonság és a védelem területén. Az Unión belüli űripar támogatása, különösen az induló vállalkozások felkarolása és a hordozórakéták finanszírozása révén segít megőrizni az Unió cselekvési szabadságát és technológiai stratégiai autonómiáját, valamint nagyobb súlyt ad nemzetközi szerepvállalásának. Továbbá a programhoz rendelt költségvetés nem aránytalan a kitűzött célokhoz képest. A program megvalósításához szükséges összegeket a hatásvizsgálat részeként elvégzett és az alábbiakban ismertetett elemzések és becslések alapján határozták meg. •A jogi aktus típusának megválasztása Az, hogy a program létrehozása európai parlamenti és tanácsi rendelettel történjen, nem csupán az EUMSZ 189. cikkének (2) bekezdéséből fakad, hanem a program fenntartható alapokra helyezésének célját szem előtt tartva is ez az előnyben részesített jogi eszköz. Ez a jogi eszköz biztosítja a program hatékony végrehajtásához szükséges egységes és közvetlen jogalkalmazást, gondoskodik a program kellő láthatóságáról, csakúgy mint a végrehajtásához szükséges pénzügyi forrásokról. 3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI •A jelenleg hatályban lévő jogszabályok utólagos értékelése / célravezetőségi vizsgálata A Galileo és az EGNOS tekintetében az 1285/2013/EU rendelet (GNSS-rendelet) 34. cikke és az Európai GNSS Ügynökséget (GSA) létrehozó 912/2010/EU rendelet 26. cikke értelmében a Bizottság félidős jelentést nyújtott be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a Galileo és az EGNOS előrehaladásáról és az Európai GNSS Ügynökség működéséről. Ebben az összefüggésben a Bizottság megbízásából félidős értékelő tanulmány készült. A félidős értékelő jelentés a program 2014–2016 közötti végrehajtására összpontosított. A jelentés szerzői arra a következtetésre jutottak, hogy a Galileo és az EGNOS kielégítő szintű hatékonyságot mutatott, és jó úton haladnak a GNSS-rendelet által 2020-ra meghatározott hosszú távú célkitűzések megvalósítása felé. Mindazonáltal a Galileo biztonsági irányítása, valamint a Galileo és az EGNOS átfogó irányítása terén bizonyos hatékonyságvesztés és hiányosságok mutatkoznak. Ami az irányítást illeti, a 2014–2016-as időszak fontos átmeneti időszakot jelentett: az irányítási és igazgatási keret kulcsfontosságú elemeit fokozatosan végrehajtották és konszolidálták. Jövőbeni fejlesztésük fontos szempont lesz a Galileo jövőbeli hasznosítási szakaszához, és e kérdés kellő körültekintést igényel. A biztonsági irányítás tekintetében különös figyelmet kell fordítani a következő szakaszban a Biztonsági Akkreditációs Tanácsnak és személyzetének a Galileóval és az EGNOS-szal kapcsolatos operatív tevékenységektől való függetlenségének biztosítására. Ami a pénzügyi kérdéseket illeti, 2016 végétől mind a Galileo, mind az EGNOS végrehajtása a GNSS-rendelet által meghatározott költségvetés keretein belül történt (7 071 millió EUR), és nem került sor általános költségtúllépésre. Ami a többi uniós szakpolitikával való koherenciát illeti, a Galileo és az EGNOS mind egymással, mind más GNSS-programok vonatkozásában magas szintű koherenciát mutatnak. Végezetül az Európai GNSS Ügynökség sikeresen megvalósította – a Galileo és az EGNOS terén elért előrehaladáshoz és a downstream piac fejlődéséhez kapcsolódódó – célkitűzéseit, mind alapvető feladatainak, mind az átruházott feladatok hatékony végrehajtása révén. A megfelelő személyzet felvételével kapcsolatban azonban nehézségek merültek fel.

Ami a Kopernikusz programot illeti, a Bizottság a Kopernikusz-rendelet (377/2014/EU rendelet) 32. cikke értelmében félidős értékelést nyújtott be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a Kopernikusz által finanszírozott feladatokhoz rendelet célkitűzések eléréséről – eredményeik és hatásaik, európai hozzáadott értékük és az erőforrások felhasználásának hatékonysága tekintetében. A Bizottság megbízásából félidős értékelő tanulmány készült. A félidős értékelés a 2014–2016 közötti időszakra terjedt ki. Azzal a következtetéssel zárult, hogy a Kopernikusz jó úton halad, és már számos fontos elvárást teljesített Európa autonómiáját támogatva minőségi és hasznos adatok biztosítása, valamint azok hasznosítása révén, amelyre mind intézményi, mind kereskedelmi célból sor került, a felhasználók széles köre által. A jelentés kiemelte a Kopernikusz egyéb jelentős erényeit, mint például a nyíltadat-politikát, a magánszektor általi felhasználást ösztönző intézkedéseket, a kézzelfogható gazdasági előnyöket, a belső és más uniós fellépésekkel való koherencia megfelelő szintjét, a rendelet által meghatározott költségvetésen belüli kiváló költségvetés-végrehajtást, valamint a Bizottságon belüli és a tagállamokkal folytatott jó együttműködést. A levont tanulságok tekintetében elmondható, hogy a program eddig példa nélküli sikere és adatmennyisége az alábbi két megállapítást eredményezte: i.Javítani kell az adatok terjesztését és az azokhoz való hozzáférést: a felhasználó-regisztrációk nagyon magas számára tekintettel javítani kell a kommunikációs szempontokat, az adatok terjesztését és az adatokhoz való hozzáférést, valamint az adatok letöltését. ii.Meg kell erősíteni az űradatok más szakpolitikai területekre és gazdasági ágazatokba való integrálását, a felhasználói alkalmazásra helyezett nagyobb hangsúly révén: a Kopernikusz a hagyományos űrágazat felhasználói köreit éri el, de további erőfeszítésekre van szükség ahhoz, hogy az ágazaton kívüli más potenciális felhasználók esetében is így történjen. Az SST-t illetően a Bizottság 2018. május 3-án jelentést fogadott el az SST-támogatási keret végrehajtásáról (2014–2017), (COM(2018) 256). A jelentés arra a következtetésre jutott, hogy az EU által megvalósított SST minden fellépés és három szolgáltatás esetében eredményeket hozott, és uniós hozzáadott értéket teremtett, de az SST-t fejleszteni kell hatékonysága javítása érdekében. A jelentés ajánlásaira adott válaszlépésként a kísérő hatásvizsgálat négy kérdést említ, amelyekkel a következő években javítani lehetne a végrehajtáson: i.Az uniós SST-szolgáltatások fejlesztése az SST-érzékelők korszerűsítésével, új érzékelők kifejlesztésével és az űrobjektumok európai jegyzékének létrehozásával. ii.Az uniós SST európai dimenziójának megerősítése a nemzeti operatív SST-központok közötti szükségtelen átfedések felszámolásával és a legjobb teljesítmény alapján történő szakosodás előírásával. iii.A döntéshozatali struktúra módosítása a minősített többség használatával, valamint közös koordinációs csoport létrehozása a technikai munka felügyeletének biztosítása érdekében. iv.A finanszírozási mechanizmus felülvizsgálata egy egyetlen költségvetési sorral és hosszú távú perspektívával rendelkező program létrehozásával. •Konzultáció az érdekelt felekkel Ezt a kezdeményezést széles körben végzett nyilvános konzultációk és munkaértekezletek is támogatják, amelyeken valamennyi érdekelt fél (ágazat, tagállamok, kutatók stb.) véleményét kikérték, konkrétabban: ·2016: a Bizottság az európai űrstratégia elfogadását megelőzően nagyszabású nyilvános konzultációt folytatott a világűr valamennyi aspektusáról, beleértve a következő többéves pénzügyi kerethez jelenleg javasolt programokat is. ·2015–2016: a világűrkutatási szempontok tekintetében két célzott konzultációra került sor, amely során többek között a tagállamok, a jelentős ipari kereskedelmi szövetségek és a kutatási szervezetek nyújtottak be állásfoglalást. ·2015–2017: szakértői szinten számos célzott műhelytalálkozóra, megbeszélésre és jelentésre került sor annak érdekében, hogy egyeztessenek az érdekelt felekkel az alábbiakról: i. a Kopernikusz és a Galileo fejlődése; ii. az ipar sajátos igényei; iii. az állami műholdas kommunikációval kapcsolatos egyedi igények; iv. a világűr-megfigyeléssel kapcsolatos sajátos igények, beleértve az SST, az űridőjárást és a Föld-közeli objektumokat. ·2016–2017: a jövőbeli Govsatcom-programra vonatkozó hatásvizsgálat részeként kétoldalú kapcsolatfelvétel és plenáris ülések formájában célzott konzultációkra került sor valamennyi érdekelt féllel, a tagállamokkal mint Govsatcom-szolgáltatókkal és -felhasználókkal, az uniós intézményekkel és ügynökségekkel, valamint az ágazattal – beleértve a műholdgyártókat, a vállalkozókat és a kkv-kat. A legtöbb tagállam és az ágazat túlnyomó része egyértelműen támogatja a programot és annak célkitűzéseit. Az érdekelt felek ajánlásai, különösen a fokozott biztonsággal, a kereslet összesítésével, a nemzeti és kereskedelmi szolgáltatókra való támaszkodással, a polgári-katonai szinergiákkal és a moduláris szolgáltatás-központú megközelítéssel kapcsolatban mind bekerültek a javaslatba. Az európai űrstratégia 2016-es elfogadását megelőzően a Bizottság által indított fő nyilvános konzultáció során kapott legfontosabb üzenetek a következők: A Galileo és az EGNOS esetében az érdekeltek globálisan megfelelő szintű elégedettséget tanúsítanak az uniós beavatkozási logika végrehajtásával és a programok értékelési időszak alatti eredményeivel szemben. A két program hatékonysága különösen szembetűnő volt a Galileo űrszegmensével kapcsolatos eredmények terén, valamint az EGNOS szolgáltatás stabilitásának és magas teljesítményének megszilárdításában, amihez az LPV-200 szolgáltatás bejelentése és APV-I szolgáltatásoknak az uniós tagállamok, valamint Norvégia és Svájc szárazföldi területének több mint 98,98 %-ára kiterjedő biztosítása is hozzájárult. Mindazonáltal az érdekelt felek úgy vélik, hogy az irányítást némi egyszerűsítés révén hatékonyabbá lehetne tenni, mert az jelenleg olyan összetett, hogy az gyakran párhuzamos munkavégzéshez és a késedelmekhez vezet. Ezen túlmenően az érdekelt felek úgy vélik, hogy a kormányzást a jövőben arra való tekintettel is ki kell igazítani, hogy a Galileo a hasznosítási szakaszába lép.

A Kopernikusz esetében a nyíltadat-politika erősségnek minősül. A Kopernikusz-szolgáltatásokat a felhasználók nagyra értékelik a termékek relevanciája, gyors rendelkezésre bocsátásuk és elérhetőségük tekintetében. A lokális komponens koordinációja jó eredményeket mutatott: nőtt a felhasználók száma és bővült az előállított adatkészletek köre. Ugyanakkor még nagyobb hangsúlyt kell fektetni a Kopernikusz lokális komponensének fejlesztésére és a releváns lokális adatkészletek használatára, minek során a különböző Föld-megfigyelési adatok integrálásával hozzáadott értéket lehet teremteni. A Kopernikusz irányítása eredményesnek tekinthető. A lokális adatokhoz való hozzáférést azonban javítani kell. A lokális adatok rendelkezésre állásának hiányosságai akadályozzák a Kopernikusz-szolgáltatások teljes potenciáljának kibontakoztatását. A Kopernikusz célkitűzései továbbra is megfelelőek, de az érdekeltek említést tettek arról, hogy további célokat kellene kitűzni (pl. az emberi eredetű CO2-kibocsátás, a környezetvédelmi és az éghajlattal kapcsolatos jogszabályok betartása, a sarkvidéki övezetek, a kulturális örökség megőrzése stb. terén). Megjegyezték továbbá, hogy a Sentinelekből származó adatokhoz való hozzáférés és a különböző adatforrások integrálása terén további javulásokat lehetne elérni. Ami a program uniós dimenzióját illeti, az érdekeltek között nagy volt az összhang az uniós fellépés folytonosságának szükségességét illetően, miközben abban is egyetértettek, hogy a meglévő uniós beavatkozás megszüntetése vagy visszavonása olyan súlyos következményekkel járna a Galileo, az EGNOS és a Kopernikusz számára, hogy az már az egész programot veszélyeztetné. •Szakértői vélemények beszerzése és felhasználása Külön jelentések készültek: ·A fent említetteknek megfelelően 2017. június 23-án félidős értékelő tanulmány készült, amelyet külső szakértők végeztek. A tanulmány az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak címzett, a Galileo és az EGNOS státuszáról és az Európai Űrügynökség létrehozásáról szóló bizottsági jelentés alapjául szolgált, amelynek benyújtására az 1285/2013/EU rendelet (GNSS-rendelet) 34. cikkében és az Európai GNSS Ügynökséget létrehozó 912/2010/EU rendelet 26. cikkében előírt követelmény teljesítése érdekében került sor. ·2018 első negyedévében tanulmány készült a Galileo és az EGNOS finanszírozásának hatásairól. ·Szintén a fent említetteknek megfelelően a külső szakértők 2017. június 23-án a Kopernikuszról is félidős értékelő tanulmányt készítettek. A tanulmány az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak címzett, a Kopernikusz státuszáról szóló bizottsági jelentés alapjául szolgált, amelynek benyújtására a 377/2014/EU rendelet (Kopernikusz-rendelet) 32. cikkében előírt követelmény teljesítése érdekében került sor. ·2018 januárjában külső szakértők tanulmányt készítettek a Kopernikusz társadalmi-gazdasági előnyeiről, és véglegesítették is a tanulmányt. ·2018 májusában külső szerződéses megbízottak tanulmányt készítettek az SST-fejlesztések hatásairól, költségeiről és előnyeiről. ·A Govsatcom esetében a Bizottság a tagállami szakértőkre, valamint az Európai Űrügynökség és az Európai Védelmi Ügynökség szakértői csoportjára hagyatkozott. A csoport kidolgozta a Govsatcommal kapcsolatos magas szintű polgári-katonai felhasználói igényeket tartalmazó dokumentumot (GOVSATCOM High Level Civil-Military User Needs Document), figyelemmel kísérte a hatásvizsgálati eljárást, beleértve a PwC által a Govsatcomról készített hatásvizsgálati tanulmányt is, amelyet 2018 februárjában tettek közzé, és szakértelmet biztosított a Bizottságnak műholdas kommunikációs ügyekben. Az érdekelt felekkel folytatott konzultáció során a nemzeti hatóságok és az ágazat további szakértelemmel támogatta a Bizottság munkáját. ·Egyes kérdésekben (pl. a világűrbe jutás) további tanulmányokat is végeztek. Valamennyi tanulmány nyilvánosan hozzáférhető az EU Bookshop portálon. •Hatásvizsgálat A Bizottság a „minőségi jogalkotás” elvével összhangban hatásvizsgálatot végzett az uniós űrprogram létrehozására való tekintettel. A hatásvizsgálat három konkrét célkitűzésen alapult: ·a meglévő űrinfrastruktúrák és -szolgáltatások folytonosságának biztosítása, továbbá újak kifejlesztése vagy a meglévőek továbbfejlesztése, ·az európai űrágazatban zajló innováció előmozdítása, valamint ·az EU azon képességének fenntartása, hogy a független uniós ágazatnak köszönhetően autonóm módon hozzáférjen a világűrhöz, biztonságos hozzáférést élvezzen az uniós űradatokhoz és szolgáltatásokhoz, és biztonságosan és védetten használja őket. A program finanszírozását illetően két lehetőség került értékelésre.

Az „alapforgatókönyv” a jelenlegi költségvetés (–15 %-os) csökkentésében állt, tekintettel az Egyesült Királyság EU-ból való kilépésére. A javasolt forgatókönyv a finanszírozás növelését propagálta, a jelenlegi költségvetéshez képest 50 %-kal. Az alapforgatókönyvet nem bizonyult elegendőnek az uniós űrpolitika ambiciózus, az európai űrstratégiában is kiemelt célkitűzéseinek eléréséhez. Ha csökkenne a jelenlegi költségvetés, az a Galileo esetében az infrastruktúráinak és szolgáltatásainak fokozatos romlásához, valamint a következő évtizedekben tevékenységeinek végleges leállításához vezetne. Ami az EGNOS-t illeti, az továbbra is működőképes maradna, de arra már nem lenne alkalmas, hogy a GNSS-rendeletben előírtak szerint pontosítsa a Galileóból származó jeleket. Hasonló következmények várhatók a Kopernikusz esetében is, hiszen a Kopernikusz teljes architektúrája ellehetetlenülne, és semmiféle fejlesztésre nem kerülhetne a továbbiakban sor, így ha a meglévő műholdak elérik a keringési pályán hasznos élettartamuk végét, teljes körű lecserélésük nem lenne lehetséges. A javasolt forgatókönyv biztosítaná a működés és a szolgáltatásnyújtás folytonosságát, a 30 Galileo-műholdból álló konstellációt és azt a technológiai fejlődést, amely hozzájárulna a második generáció bevezetéséhez, és támogatná az alkalmazások piacának fellendülését. A Kopernikusz finanszírozásának tartós szintje lehetővé tenné az Unió számára, hogy fenntartsa autonómiáját és vezető szerepét a környezeti monitoring, a vészhelyzetkezelés, valamint a határbiztonság és a tengervédelem támogatása terén, továbbá bizalmat építsen a downstream ágazatban a meglévő Kopernikusz-infrastruktúrán és -szolgáltatásokon alapuló Kopernikusz-adatok és -információk felhasználásával szemben. A Galileo, az EGNOS, a Kopernikusz és az SST folytonossága – a megfelelő költségvetési források biztosítását feltételezve – várhatóan jelentős társadalmi-gazdasági és környezeti előnyökkel jár, beleértve a munkahelyteremtést is. A végfelhasználók szintjén jelentkező közvetlen előny, hogy számos új alkalmazásból válogathatnak, ami több területen jobbítást jelent mindennapjaikban, legyen szó utazásról, munkavállalásról vagy kommunikációról. A várakozások szerint a polgárok korszerűsített és környezetbarát közlekedési szolgáltatásokból fognak profitálni, amelyek hatékonyabb és kevésbé szennyező közlekedésszervezést eredményeznek. A hatékonyabb sürgősségi segélyszolgálatok jobb és gyorsabb reagálást tesznek lehetővé vészhelyzetekben, míg a fejlett GNSS-alkalmazások használata a mezőgazdaságban a Föld-megfigyelési adatokkal kiegészítve biztosítja a fenntarthatóbb élelmiszer-termelést. A Govsatcom esetében külön hatásvizsgálatra került sor. A Szabályozói Ellenőrzési Testület 2017. szeptember 29-én kedvező véleményt adott. A hatásvizsgálat az alapforgatókönyvön túlmenően négy szakpolitikai lehetőséget elemzett, amelyek az uniós autonómia és az ipari versenyképesség erősítése érdekében a következő közös alapelemekre épülnek: többek között közös biztonsági előírásokra, a nemzeti és az uniós kereslet összesítésével járó szinergiákra, a kínálat koordinálására, a polgári-katonai felhasználások koherenciájára, a méretgazdaságosságra, a hatékonyságnövelésre. A négy lehetőség közötti eltérések a kínálati oldalon jelentkeznek: a nemzeti avagy kereskedelmi műholdas kapacitások és szolgáltatások, illetve azok kombinációjának használata terén. Az egyes opciók az űrinfrastruktúra lehetséges jövőbeli beszerzését illetően is különböznek: vagy a köz- és a magánszféra partnerségét támogatják, vagy a teljes mértékben uniós tulajdonú eszközöket. Az előnyben részesített alternatíva optimalizálja a különböző lehetőségek előnyeit, tiszteletben tartja a szubszidiaritás elvét, és figyelembe veszi az érdekeltek ajánlásait. A polgári és katonai felhasználók nemzeti és uniós szinten történő egyesítése, a szolgáltatások finanszírozása a program költségvetéséből, valamint a nemzeti és biztonsági akkreditált kereskedelmi eszközök együttes használata lehetővé teszi a műveletek gyors megkezdését, valamint a Govsatcom rugalmasságának fokozását és alkalmazási körének kibővítését. Szükség esetén a köz- és magánszféra közötti költséghatékony partnerségek tekinthetők a legjobbnak a világűr-infrastruktúra jövőbeni fejlesztése szempontjából. Az EU tulajdonában lévő technológiai központ és a koherens biztonsági előírások elengedhetetlenek. 2018. április 11-én benyújtották a Szabályozói Ellenőrzési Testület elé a program hatásvizsgálatának tervezetét (kivéve a Govsatcomot, amelyről külön hatásvizsgálat készült). A Szabályozói Ellenőrzési Testület 2018. április 13-án elutasító véleményt adott. Ezt követően a jelentéstervezeten számottevő módosításokat hajtott végre annak érdekében, hogy figyelembe vegyék a jobbító jellegű ajánlásokat, különösen: ·a program előtt álló kihívások egyértelműbb leírása, beleértve a kihívások eredetét (politikai kihívások, globális kihívások, a meglévő programokból levont tanulságokon alapuló kihívások), ·egyértelműbb kapcsolódási pontok e kihívások és a program konkrét célkitűzései között, ·a program prioritásainak, valamint a kihívásokhoz és célkitűzésekhez való kapcsolódás módjának pontosabb leírása, ·a program irányításának változásaival kapcsolatos pontosítások, ·további információk a fő tevékenységek számára rendelkezésre álló költségvetésről. A Szabályozói Ellenőrzési Testületnek 2018. április 25-én megküldték a második verziótervezetet. A testület 2018. május 3-án kedvező véleményt adott ki, azzal az ajánlással, hogy a jelentést két kulcsfontosságú szemponttal tovább javítsa. Ezt követően összhangban azzal az utasítással, hogy ezeket az észrevételeket a szolgálatközi konzultáció megkezdése előtt vegyék figyelembe, a jelentéstervezet különösen a következő pontokat illetően módosult: ·az Európai Unió Űrprogramügynöksége és a Bizottság közötti feladatmegosztás leírásának javítása, ·a folytonosság és az új tevékenységek számára elkülönített költségvetés kiegészítő magyarázata, ·világosabb különbségtétel az általános és az egyedi célkitűzések között. 2018. május 3-án a Szabályozói Ellenőrzési Testület kedvező véleményt adott a hatásvizsgálat tervezetéről. •Célravezető szabályozás és egyszerűsítés A fent kifejtettek szerint a javasolt rendelet a hatályos jogszabályok jelentős mértékű egyszerűsítésére és az uniós űrprogram kulcsfontosságú elemeinek egyetlen szövegben való összefoglalására irányul, és a komponenseket jelenleg szabályozó három európai parlamenti és tanácsi rendelet, valamint egy európai parlamenti és tanácsi határozat helyébe lép. •Alapjogok

A javasolt rendelet a személyes adatok és a magánélet védelmére vonatkozó szokásos kikötéseket tartalmazza. Előírja különösen, hogy az e rendeletben előírt feladatokkal és tevékenységekkel összefüggésben – többek között Az Európai Unió Űrprogramügynöksége által – kezelt valamennyi személyes adatot a személyes adatok védelméről szóló alkalmazandó jogszabályoknak megfelelően kell feldolgozni. 4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK A program 2021. évi uniós hozzájárulása folyó árakon 16 milliárd EUR. A költségvetés nagy részét a megbízott szervezetekkel kötött hozzájárulási megállapodásoknak alapján közvetett irányítással hajtják végre. A program költségbecslése kiterjedt elemzések eredménye, amelyeket a Bizottság a meglévő intézkedések (Galileo, EGNOS, Kopernikusz és SST) irányítása során, valamint a Govsatcomra vonatkozó előkészítő tanulmányok és az érdekelt felekkel folytatott konzultációk során szerzett tapasztalatokkal támogat. A Bizottság által szerzett szakértelem alapvető tényező az intézkedések folytonosságának biztosításában. Az e rendelet kísérő pénzügyi kimutatásában szereplő, az emberi erőforrások iránti becsült igény tükrözi a szakértelem folytonosságának szükségességét. 5.EGYÉB ELEMEK •Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai A javasolt rendelet előírja, hogy a programot a Bizottság a költségvetési rendelet [108. cikkében] említett munkaprogramokon keresztül hajtja végre, figyelembe véve a változó felhasználói igényeket és a technológiai fejlődést. A javasolt rendelet végrehajtását számos módon nyomon kell követni. Először is, a Bizottság évente jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a program végrehajtásáról. A jelentés tartalmazza a kockázatkezelésre, az általános költségekre, az éves működési költségekre, az ajánlati felhívások eredményeire, a bevételekre, a menetrendre és a teljesítményre vonatkozó információkat. Másodszor, a program végrehajtásának nyomon követésére és a rendelet célkitűzéseinek elérésére teljesítménymutatókat kell meghatározni, de úgy, hogy az uniós források kedvezményezettjei kötelesek a vonatkozó információkat megadni. Adatokat kell gyűjteni a kutatási és innovációs eredmények hasznosításáról és felhasználásáról is, többek között a kutatási és innovációs eredmények – különösen a „Horizont Európa” – felhasználására elkülönített finanszírozás nyomon követése révén. Harmadszor, a programot legalább négyévente értékelni kell. Ezeket az értékeléseket kellő időben el kell végezni ahhoz, hogy megfelelő döntéseket lehessen hozni. Értékelésekre kerül majd sor a 2016. április13-i intézményközi megállapodás (22) és (23) bekezdésének megfelelően, amelyekben a három intézmény megerősítette, hogy a jövőbeni fellépésekre vonatkozó lehetőségeket elemző hatásvizsgálatok alapját a meglévő jogszabályok és szakpolitika értékelésének kell képeznie. Az értékelések során vizsgálni kell a program gyakorlati hatását a mutatók/célok alapján, illetve annak részletes elemzésével, hogy mennyire releváns, eredményes és hatásos, teremt-e elegendő uniós hozzáadott értéket, továbbá koherens-e más uniós szakpolitikákkal. Az értékelések bemutatják a levont tanulságokat is azzal a céllal, hogy megállapítsák, hol vannak hiányosságok/problémák, hol lehetne javítani az intézkedéseken vagy azok eredményein, illetve hogyan lehetne maximalizálni hasznosításukat/hatásukat. Az értékelések megállapításait a Bizottság saját megfigyelései kíséretében közli az Európai Parlamenttel, a Tanáccsal, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal és a Régiók Bizottságával. •A javaslat egyes rendelkezéseinek részletes magyarázata A rendeletjavaslat 12 címből áll. Az I. cím olyan általános rendelkezéseket tartalmaz, amelyek többek között meghatározzák a rendelet tárgyát, a program elemeit, a program célkitűzéseit, valamint a program keretében létrehozott vagy kifejlesztett eszközök uniós tulajdonlásának elvét. A II. cím a program költségvetési hozzájárulásairól és mechanizmusairól rendelkezik. A III. cím a programra alkalmazandó pénzügyi rendelkezéseket határozza meg. Ami a közbeszerzést illeti, az űrágazatban megkötendő szerződések összetettségére és sajátosságaira tekintettel rendelkezni kell a költségvetési rendeletet végrehajtó intézkedésekről. A pénzügyi rendelkezéseknek ki kell elégíteniük a program különböző komponenseinek eltérő igényeit, valamint lehetővé kell tenniük az érdekeltek közötti együttműködés és partnerség különböző formáit. A IV. cím a program irányítására vonatkozik. Részletesen ismerteti a program négy fő szereplőjének – nevezetesen a Bizottság, az Európai Unió Űrprogramügynöksége, az Európai Űrügynökség és a tagállamok – feladatait, valamint az e különböző szereplők közötti kapcsolatokat.

Az V. cím a biztonsággal foglalkozik, amely különösen fontos a program több komponensének stratégiai jellege, valamint a világűr és a biztonság közötti összefüggések szempontjából. Magas szintű biztonságot kell elérni és fenntartani olyan hatékony irányítási intézkedések bevezetésével, amelyek nagyrészt a tagállamok tapasztalataira és a Bizottság által az elmúlt években szerzett tapasztalatokra épülnek. Továbbá, mint bármely stratégiai jelentőségű programnak, az idevágó megfelelő szabványok alapján ennek a programnak is független biztonsági akkreditációval kell rendelkeznie. A VI. cím a Galileóra és az EGNOS-ra vonatkozik. Ezek a rendelkezések nagyrészt a GNSS-rendelet (1285/2013/EU rendelet) vonatkozó rendelkezésein alapulnak, melyeket aktualizáltak és szükség esetén ki is igazítottak, figyelembe véve többek között, hogy e két rendszer már működik, és az Unió átfogó űrprogramjának részét alkotja. A VII. cím a Kopernikuszra vonatkozik. Ez a cím tartalmaz ugyan néhány olyan rendelkezést, amelyek nagyon hasonlóak a jelenlegi Kopernikusz-rendelet (377/2014/EU rendelet) előírásaihoz, ugyanakkor tükrözi a rendszerrel kapcsolatos egyes jelentős fejleményeket, pl. az adatfeldolgozással és -kezeléssel, valamint egy átfogó jogi keret kialakításával kapcsolatban. A VIII. cím az Unió űrprogramjának egyéb komponenseire, főként az SST-re és a Govsatcomra vonatkozó részleteket tartalmazza. Míg az SST-vel kapcsolatban megállapított rendelkezések az SST-határozatban (541/2014/EU határozat) foglalt előírásokon alapulnak, a Govsatcomra vonatkozó szakasz teljesen új. A IX. cím az Európai GNSS Ügynökség nevét Az Európai Unió Űrprogramügynökségére változtatja, és részben módosítja az Ügynökség 912/2010/EU rendeletben meghatározott működési szabályait. Ezek a változások különösen az Ügynökség új szerepét tükrözik, amelynek feladatai most már az Unió űrprogramjának valamennyi elemére kiterjednek. A X., a XI. és a XII. cím az egyéb rendelkezéseket, a hatáskör-átruházásra és a végrehajtási intézkedésekre vonatkozó rendelkezéseket, valamint a záró rendelkezéseket határozza meg. •Éghajlati szempontok érvényesítése A Bizottság 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló javaslata az éghajlat-politikai szempontok erőteljesebb érvényesítését javasolja az összes uniós programban, annak érdekében, hogy az uniós kiadások összességükben 25 %-ban hozzájáruljanak az éghajlat-politikai célok eléréséhez. Ennek a programnak az említett összesített célhoz való hozzájárulását egy uniós éghajlati markerrendszeren keresztül fogják nyomon követni megfelelő szintű bontásban, adott esetben a lehető legpontosabb módszerek alkalmazásával. A Bizottság az adatokat továbbra is éves alapon, kötelezettségvállalási előirányzatokra vonatkozóan fogja közölni az éves költségvetés-tervezet keretében. Annak érdekében, hogy a programon belül minden lehetőséget ki lehessen aknázni az éghajlat-politikai célok előmozdítására, a Bizottság a program előkészítési, végrehajtási, felülvizsgálati és értékelési eljárása során azonosítani fogja a releváns intézkedéseket. 2018/0236 (COD) Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE az Unió űrprogramjának és Az Európai Unió Űrprogramügynökségének a létrehozásáról, valamint a 912/2010/EU, az 1285/2013/EU és a 377/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat hatályon kívül helyezéséről (EGT-vonatkozású szöveg) AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 189. cikke (2) bekezdésére, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően, rendes jogalkotási eljárás keretében, mivel:

(1)A világűrhöz kapcsolódó technológia, adatok és szolgáltatások nélkülözhetetlen elemeivé váltak az európaiak mindennapjainak, és alapvető szerepet játszanak számos stratégiai érdek védelmében. Versenyképességét tekintve az Unió űripara már ma is a legjobbak között van a világon. Az új szereplők és az új műszaki megoldások megjelenése azonban forradalmi változásokat idéz elő a hagyományos ipari modellekben. Ezért létfontosságú, hogy az Unió továbbra is vezető szerepet töltsön be világviszonylatban és nagy fokú szabadsággal rendelkezzen a világűr területén való fellépésben, ösztönözze a tudományos és a műszaki haladást, és előmozdítsa a világűrhöz kötődő uniós gazdasági ágazatokban, különösen pedig a kis- és középvállalkozások, az induló vállalkozások és az innovatív vállalkozások körében a versenyképességet és az innovációs készséget. (2)Az űrágazat fejlődése hagyományosan a biztonság kérdésköréhez igazodott. Az űrágazatban használatos berendezések, alkatrészek és műszerek gyakran kettős felhasználású termékek. Ezért gondoskodni kell az Unió és az uniós tagállamok biztonsága szempontjából a világűrben rejlő lehetőségek kihasználásáról. (3)Az Unió már az 1990-es évek végétől kezdve létrehozott saját kezdeményezéseket és programokat a világűr területén – előbb az európai geostacionárius navigációs lefedési szolgáltatást (EGNOS), majd a Galileo és a Kopernikusz programot –, amelyek az Unió polgárainak szükségleteit és a közpolitikai igényeket egyaránt kielégítik. Nemcsak a továbbvitelét kell biztosítani ezeknek a kezdeményezéseknek, hanem továbbfejlesztésükről is gondoskodni kell ahhoz, hogy továbbra is élharcosai legyenek az új műszaki megoldások kifejlesztésének és a digitális ágazatban, illetve az informatikai és a kommunikációs technológia területén zajló átalakulásoknak, képesek legyenek kielégíteni a felhasználók új igényeit, és szolgálni tudják a kiemelt szakpolitikai célokat egyebek mellett az éghajlatváltozás – és különösen az Északi-sarkvidéken zajló változások figyelemmel kísérése –, a biztonság és a katonai védelem területén. (4)Az Uniónak biztosítania kell, hogy szabadon, autonóm módon férjen hozzá a világűrhöz, és azt biztonságosan igénybe vehesse. Ezért – figyelemmel különösen a kritikus infrastruktúrára és technológiára, a közbiztonságra, valamint az Unió és az uniós tagállamok biztonságára – alapvetően fontos, hogy az Unió autonóm, megbízható és költséghatékony módon férjen hozzá a világűrhöz. Lehetőséget kell biztosítani arra, hogy a Bizottság a felbocsátási szolgáltatásokat – a Szerződés 189. cikkének (2) bekezdésében foglalt rendelkezéseknek megfelelően – egyesítse európai szinten mind saját célú felhasználásra, mind pedig a mások céljaira való igény szerinti felhasználásra, ideértve a tagállamok általi felhasználást is. Kulcsfontosságú továbbá, hogy az Unió továbbra is modern, hatékony és rugalmas felbocsátási infrastruktúrával rendelkezzen. A tagállamok és az Európai Űrügynökség intézkedésein túlmenően a Bizottságnak meg kell fontolnia ezen infrastruktúra támogatásának lehetőségeit. Ezen belül lehetővé kell tenni, hogy azokban az esetekben, amikor egyértelműen megállapítható az európai uniós hozzáadott érték, a program szükségleteivel összhangban végzett felbocsátásokhoz szükséges földi űrinfrastruktúra karbantartása és korszerűsítése a program keretében – a költségvetési rendelettel összhangban – részleges finanszírozásban részesüljön, és ezáltal javuljon a program költséghatékonysága. (5)Az uniós űrágazat versenyképességének megerősítése és a saját rendszerek tervezésére, építésére és üzemeltetésére való képesség kialakítása érdekében az Uniónak támogatnia kell a teljes űrágazat létrehozását, növekedését és fejlődését. A vállalkozás- és innovációbarát modell kialakulását európai, regionális és nemzeti szinten az űrtechnológiai, a digitális és a felhasználói ágazatok együttműködését lehetővé tévő űrtechnológiai központok létrehozásával kell támogatni. Az Uniónak helyénvaló előmozdítania az Unióban működő űrtechnológiai vállalatok bővülését és sikerességét, és ennek érdekében – mivel az Unióban az űrágazatban működő induló vállalkozásoknak szűkek a lehetőségeik megfelelő módon magántőkéhez jutni – indokolt többek között támogatnia a kockázatfinanszírozáshoz jutást, valamint innovációs partnerségeket létrehoznia (az „első szerződés” elve). (6)Földrajzi kiterjedése és a globális kihívások kezelésében való hasznossága miatt az Unió űrprogramja (a továbbiakban: program) hangsúlyos nemzetközi vetülettel is rendelkezik. Ezért lehetővé kell tenni a Bizottság számára, hogy az Unió nevében irányítsa és koordinálja az Unió nemzetközi tevékenységét, különösen azért, mert ily módon megvédhetné az Unió és az uniós tagállamok érdekeit a nemzetközi fórumokon, ideértve a frekvencia területét is, előmozdíthatná az uniós technológia és ipar ügyét, és ösztönözhetné az együttműködést a képzés területén, figyelemmel annak szükségességére is, hogy a felek jogai és kötelezettségei tekintetében viszonosság álljon fenn. Különösen fontos, hogy az Unió a Bizottságon keresztül képviseltetve legyen a Nemzetközi Cospas-Sarsat Program szerveiben, az ENSZ kapcsolódó ágazati szerveiben, ideértve az Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezetet is, valamint a Meteorológiai Világszervezetben. (7)A Bizottságnak a tagállamokkal és a főképviselővel közösen elő kell mozdítania a világűr minden szegmensében a felelős magatartást, és fontolóra kell vennie az ezzel a kérdéskörrel foglalkozó ENSZ-egyezményekhez való csatlakozás lehetőségét. (8)A program céljai hasonlóak más uniós programok, nevezetesen a Horizont Európa, az InvestEU Alap, az Európai Védelmi Alap és az (EU) ... rendelet [a közös rendelkezésekről szóló rendelet] hatálya alá tartozó alapok céljaihoz. Ezért elő kell irányozni, hogy azokban az esetekben, amikor valóban ugyanazon költségelemek finanszírozására irányulnak, ezek a programok együttesen nyújtsanak finanszírozást, és ennek érdekében különösen – ott, ahol erre az irányítási módszerek lehetőséget adnak – lehetővé kell tenni az uniós programokból való kiegészítő finanszírozást, akár úgy, hogy a különböző források egymást követik, akár úgy, hogy egymást váltják, illetőleg az együttes forrásfelhasználást, ideértve a fellépések közös finanszírozását, valamint a lehetőségek szabta keretek között az innovációs partnerségek és a vegyesfinanszírozási műveletek eszközének igénybevételét is. Ezért a program végrehajtása során a Bizottságnak gondoskodnia kell arról, hogy ösztönözze a szinergiák kialakítását más kapcsolódó uniós programokkal, ami a lehetőségek szabta keretek között lehetővé teszi a kockázatfinanszírozáshoz jutást, az innovációs partnerségek létrehozását, valamint a halmozott vagy a vegyes finanszírozást. (9)A program szakpolitikai céljai továbbá beletartoznak az InvestEU Alap keretében finanszírozási és beruházási műveletekkel támogatható területekbe, különös tekintettel a „fenntartható infrastruktúra” és a „kutatás, innováció és digitalizáció” szakpolitikai keretre, és megvalósításukhoz felhasználhatók az InvestEU Alap finanszírozási eszközei és költségvetési garanciái. A pénzügyi támogatás lehetőségével – arányos módon – azokban az esetekben indokolt élni, amikor a piac nem működik megfelelően vagy a befektetési környezet nem optimális, és biztosítani kell, hogy a fellépések ne mutassanak átfedéseket egymással, ne szorítsák ki a magánfinanszírozást, és ne torzítsák a belső piaci versenyt. A fellépéseknek egyértelmű európai hozzáadott értékkel kell rendelkezniük. (10)A Horizont Európa és a program közötti koherencia és szinergiák elősegítik egy versenyalapú, innovatív európai űrágazat létrejöttét, megerősítik Európa autonómiáját a világűrhöz való biztonságos hozzáférésben és a világűr biztonságos hasznosításában, és megerősítik Európa mint globális szereplő pozícióit. A Horizont Európa áttörést ígérő megoldásait a program által a kutató- és az innovációs közösség rendelkezésére bocsátott adatok és szolgáltatások is támogatni fogják. (11)Fontos, hogy az Unió gyakorolja a tulajdonosi jogokat mindazon tárgyi eszközök és immateriális javak felett, amelyek olyan közbeszerzések útján jönnek létre vagy kerülnek kifejlesztésre, amelyekhez az Unió az uniós űrprogram keretében finanszírozást nyújtott. A tulajdonhoz kapcsolódó alapvető jogok teljes körű tiszteletben tartása érdekében megfelelő megállapodásokat kell kötni a meglévő tulajdonosokkal. Az Uniót megillető tulajdonjog nem akadályozhatja az Uniót abban, hogy amennyiben e rendelettel összhangban eseti vizsgálat alapján az indokoltnak bizonyul, ezeket az eszközöket, illetve javakat harmadik felek rendelkezésére bocsássa, vagy rendelkezzen azokról. (12)Ez a rendelet meghatározza a program pénzügyi keretösszegét, amely a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 17. pontja értelmében az éves költségvetési eljárás során az elsődleges referenciaösszeget jelenti az Európai Parlament és a Tanács számára. (13)Annak érdekében, hogy az Uniónak a Párizsi Megállapodás végrehajtásával és az ENSZ fenntartható fejlesztési céljainak megvalósításával kapcsolatos vállalásaival összhangban megfelelőképpen képviselje az éghajlatváltozás kezelésének fontosságát, a program elő fogja segíteni az éghajlatváltozással kapcsolatos fellépések beépülését a különböző szakpolitikákba, valamint annak az általános célnak az elérését, hogy az EU költségvetési kiadásainak 25 %-a az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó célokat szolgáljon. A megfelelő fellépések kiválasztása a program előkészítése és végrehajtása során fog történni, és a vonatkozó értékelések és felülvizsgálatok keretében értékelésre fog kerülni. (14)Az Unió által előzetesen végrehajtott beruházások részleges kompenzálása érdekében a program által generált bevételeknek az Uniót kell illetniük, és ezeket a bevételeket a program célkitűzéseinek támogatására kell felhasználni. Ugyanebből a megfontolásból lehetségesnek kell lennie annak is, hogy a magánszektorbeli jogalanyokkal kötött szerződések rendelkezzenek a bevételek megosztásának mechanizmusáról. (15)Tekintettel arra, hogy a programot főszabályként az Unió finanszírozza, a program keretében kötött beszerzési szerződéseknek tiszteletben kell tartaniuk az uniós szabályokat. Ebben az összefüggésben az Unió feladataként kell meghatározni a közbeszerzések célkitűzéseinek meghatározását is. (16)A program műszaki háttere összetett és folyamatosan változik. Ebből a műszaki háttérből bizonytalanságok és kockázatok fakadnak a program keretében kötött közbeszerzési szerződések tekintetében, annál is inkább, mert ezek a közbeszerzések hosszú távú kötelezettségvállalásokat keletkeztetnek az érintett berendezések vagy szolgáltatások kapcsán. Emiatt a közbeszerzési szerződések területén speciális, a költségvetési rendeletben foglalt szabályokon túlmutató intézkedésekre van szükség. Lehetővé kell például tenni az ajánlatkérő szerv számára, hogy feltételhez kötött sávos szerződés formájában ítéljen oda szerződést, a szerződés teljesítése során bizonyos feltételek fennállása esetén módosítsa a szerződést, vagy előírja az alvállalkozásba adás minimális mértékét. Végezetül a program egyes komponenseit jellemző műszaki bizonytalanságok miatt a közbeszerzési árak nem mindig jelezhetők előre pontosan, ezért lehetőséget kell biztosítani olyan szerződések kötésére, amelyek egyfelől nem határoznak meg végleges rögzített árat, másfelől pedig olyan rendelkezéseket tartalmaznak, amelyek biztosítják az Unió pénzügyi érdekeinek védelmét. (17)A program célkitűzéseinek teljesülése szempontjából fontos, hogy a világűrhöz kapcsolódó szakterületeken működő uniós köz- és magánszektorbeli jogalanyok kapacitása indokolt esetekben mozgósítható legyen, és emellett nemzetközi szinten együtt lehessen működni a harmadik országokkal és a nemzetközi szervezetekkel. Ezért lehetővé kell tenni a költségvetési rendelet valamennyi releváns eszközének (különös tekintettel a vissza nem térítendő támogatásokra, a pénzdíjakra és a finanszírozási eszközökre), az irányítás különböző módszereinek (például közvetlen és közvetett irányítás, a köz- és a magánszféra közötti partnerségek, közös vállalkozások) és a közös közbeszerzés eljárásainak igénybevételét. (18)Konkrétabban a vissza nem térítendő támogatásokkal kapcsolatban a tapasztalatok azt mutatják, hogy a felhasználók és a piac mozgósítása, valamint az általános tudatosságnövelés céljából eredményesebben lehet fellépni decentralizált módon, mint felülről építkezve, a Bizottság irányításával. Az utalványok a vissza nem térítendő támogatások kedvezményezettjei által harmadik feleknek adott pénzbeni támogatás egy formáját képezik, és az egyik legsikeresebb megoldásnak bizonyultak az új piaci szereplők, valamint a kis- és középvállalkozások körében. Alkalmazásukat azonban akadályozta a költségvetési rendeletben a pénzügyi támogatásokra előírt felső határ. Ezt a felső határt ezért az EU űrprogramja esetében meg kell növelni annak érdekében, hogy lépést lehessen tartani az űrágazatban a piaci alkalmazásokban rejlő egyre növekvő potenciállal. (19)E rendelet céljaira a finanszírozási formákat és a végrehajtási módszereket annak alapján kell megválasztani, hogy mennyiben képesek biztosítani a fellépések különös célkitűzéseinek teljesülését és az eredmények elérését, figyelembe véve különösen az ellenőrzési költségeket, az adminisztratív terheket és a meg nem felelés kockázatát. Ennek kapcsán – a költségvetési rendelet [125. cikke (1) bekezdésének] megfelelően – meg kell fontolni az egyösszegű átalányok, a százalékos átalányfinanszírozás és az egységköltség-alapú finanszírozás, valamint a költségektől független finanszírozás lehetőségét. (20)A programra az (EU, Euratom) [the new FR] rendelet (a továbbiakban: költségvetési rendelet) alkalmazandó. A költségvetési rendelet megállapítja az uniós költségvetés végrehajtására – többek között a vissza nem térítendő támogatásokra, a pénzdíjakra, a közbeszerzésre, a közvetett végrehajtásra, a pénzügyi támogatásra, a finanszírozási eszközökre és a költségvetési garanciákra – vonatkozó szabályokat.

(21)[A hivatkozás az új TOT-határozatnak megfelelően kiigazítandó: Az (EU) .../... tanácsi határozat 88. cikke] alapján a tengerentúli országokban és területeken (TOT-ok) letelepedett személyek és szervezetek jogosultak finanszírozásban részesülni, figyelemmel a program szabályaira és célkitűzéseire, valamint azon tagállam esetleges megállapodásaira is, amelyhez az érintett tengerentúli ország vagy terület kapcsolódik. (22)Erre a rendeletre alkalmazni kell az Európai Parlament és a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 322. cikke alapján elfogadott horizontális pénzügyi szabályokat. Ezek a szabályok a költségvetési rendeletben találhatók, és meghatározzák különösen a költségvetés összeállításának és vissza nem térítendő támogatások, beszerzések, pénzdíjak és közvetett végrehajtás útján történő végrehajtásának eljárását, továbbá rendelkeznek a pénzügyi szereplők felelősségével kapcsolatos ellenőrzésekről. Tekintettel arra, hogy a jogállamiság tiszteletben tartása alapvető előfeltétele a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásnak és az eredményes EU-finanszírozásnak, az EUMSZ 322. cikke alapján elfogadott szabályok az Unió költségvetésének védelmét is biztosítják azokban az esetekben, amikor a tagállamokban a jogállamiság tekintetében általánossá vált hiányosságok állnak fenn. (23)A költségvetési rendelettel, a 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelettel, a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelettel és az (EU) 2017/1939 tanácsi rendelettel összhangban az Unió pénzügyi érdekeit arányos intézkedésekkel kell védeni, ideértve a szabálytalanságok és a csalás megelőzését, feltárását, korrekcióját és kivizsgálását, az eltűnt, jogalap nélkül kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált pénzeszközök visszafizettetését és adott esetben közigazgatási szankciók alkalmazását is. Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) a 883/2013/EU, Euratom rendelettel és a 2185/96/Euratom, EK rendelettel összhangban igazgatási vizsgálatokat – többek között helyszíni ellenőrzéseket és szemléket – végezhet annak megállapítása céljából, hogy történt-e csalás, korrupció vagy bármilyen más jogellenes tevékenység, amely sérti az Unió pénzügyi érdekeit. Az (EU) 2017/1939 rendelettel összhangban az Európai Ügyészség kinyomozhatja és büntetőeljárás alá vonhatja az (EU) 2017/1371 európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti, az Unió pénzügyi érdekeit sértő csalást és más bűncselekményeket. A költségvetési rendelettel összhangban minden olyan személynek vagy szervezetnek, amely uniós finanszírozásban részesül, maradéktalanul együtt kell működnie az Unió pénzügyi érdekeinek védelmében, biztosítania kell a Bizottság, az OLAF, az Európai Ügyészség és az Európai Számvevőszék számára a szükséges jogokat és hozzáférést, valamint gondoskodnia kell arról, hogy az uniós források felhasználásában részt vevő harmadik felek ezekkel egyenértékű jogokat biztosítsanak. (24)Azok a harmadik országok, amelyek tagjai az Európai Gazdasági Térségnek (EGT), az EGT-megállapodás alapján létrehozott együttműködés alapján részt vehetnek az uniós programokban; ezzel összefüggésben az EGT-megállapodás úgy rendelkezik, hogy a programok végrehajtásáról egy, a megállapodás alapján elfogadott határozatban kell rendelkezni. A harmadik országok az uniós programokban más jogi aktusok alapján is részt vehetnek. E rendeletben külön ki kell mondani, hogy az engedélyezésre jogosult felelős tisztviselő, az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) és az Európai Számvevőszék rendelkezik mindazokkal a jogokkal és hozzáférésekkel, amelyek szükségesek hatáskörük maradéktalan gyakorlásához. (25)A program felelősségteljes központi irányítása szükségessé teszi, hogy az átfedések, valamint a költségtúllépések és a késedelmek elkerülése érdekében szigorú felelősség- és feladatmegosztás érvényesüljön a különböző érintett jogalanyok között. (26)A tagállamok régóta aktívan foglalkoznak a világűrrel. Rendszereket, infrastruktúrát, nemzeti ügynökségeket és szerveket hoztak létre a világűr területén. Ezért nagyban hozzájárulhatnak a programhoz és különösen annak végrehajtásához, és arra kell őket kötelezni, hogy teljes mértékben együttműködjenek az Unióval a program szolgáltatásainak és alkalmazásainak előbbre vitelében. A Bizottságnak képesnek kell lennie arra, hogy mozgósítsa a tagállamok eszközeit, nem szabályozási jellegű feladatokat bízzon a tagállamokra a program végrehajtásában, és igénybe vegye segítségüket. Továbbá az érintett tagállamoknak minden olyan intézkedést meg kell hozniuk, amely szükséges ahhoz, hogy biztosítsák a területükön létesített földi állomások védelmét. Emellett a tagállamoknak és a Bizottságnak együtt kell működniük egymással és a megfelelő nemzetközi szervekkel és szabályozó hatóságokkal annak érdekében, hogy a program céljaira szükséges frekvenciák rendelkezésre álljanak és védettek legyenek, és ezáltal az egy többéves rádióspektrum-politikai program létrehozásáról szóló, 2012. március 14-i 243/2012/EU európai parlamenti és tanácsi határozattal összhangban maradéktalanul lehetővé váljék a kínált szolgáltatásokon alapuló alkalmazások fejlesztése és üzemeltetése. (27)Az Unió általános érdekének védelmezőjeként a Bizottságra hárul az a feladat, hogy végrehajtsa a programot, általános szinten viselje a felelősséget a programért, és előmozdítsa igénybevételét. A különböző érdekeltek erőforrásainak és szakértelmének optimális kihasználása érdekében lehetővé kell tenni a Bizottság számára, hogy egyes feladatokat más jogalanyokra ruházzon. Továbbá a Bizottság van a legjobb helyzetben ahhoz, hogy meghatározza a rendszerek megvalósításához és a szolgáltatások fejlődéséhez szükséges fő műszaki és operatív előírásokat. (28)A 912/2010/EU rendelettel létrehozott Európai GNSS Ügynökség helyett annak jogutódjaként létrejövő Az Európai Unió Űrprogramügynöksége (a továbbiakban: Ügynökség) feladata, hogy – különösen a biztonság területén – hozzájáruljon a program megvalósításához. Egyes, a biztonsággal és a program promóciójával összefüggő feladatokkal ezért az Ügynökséget indokolt megbízni. A biztonság területén különösen – figyelemmel az ezen a területen szerzett tapasztalataira – az Ügynökségnek indokolt viselnie a felelősséget az űrágazatban végrehajtott összes uniós fellépés biztonsági akkreditációjával összefüggő feladatokért. Emellett az Ügynökségnek el kell látnia mindazokat a feladatokat, amelyeket a Bizottság egy vagy több, a programmal kapcsolatos további konkrét feladatokat meghatározó hozzájárulási megállapodással átad neki. (29)Az Európai Űrügynökség egy, a világűr területén széles körű szakértelemmel rendelkező nemzetközi szervezet, amely 2004-ben keretmegállapodást kötött az Európai Közösséggel. Ebből kifolyólag fontos partner a program végrehajtásában, és minden megfelelő kapcsolatot ki kell vele alakítani. Ezzel összefüggésben fontos, hogy az Unió a költségvetési rendeletnek megfelelően olyan pénzügyi partnerségi keretmegállapodást kössön az Európai Űrügynökséggel, amely a Bizottság, az Ügynökség és az Európai Űrügynökség közötti összes pénzügyi kapcsolatot szabályozza, biztosítja azok koherenciáját, és megfelel az Európai Űrügynökséggel kötött keretmegállapodásnak és különösen annak 5. cikkének. Mivel azonban az Európai Űrügynökség nem uniós szerv és nem áll az uniós jog hatálya alatt, az Unió és az uniós tagállamok érdekeinek védelme érdekében a megállapodás megkötésének feltételéül kell szabni, hogy az Európai Űrügynökség megfelelő működési szabályokat vezessen be. A megállapodásnak továbbá tartalmaznia kell mindazokat a rendelkezéseket, amelyeket az Unió pénzügyi érdekeinek védelme megkíván. (30)A SATCEN – mint a releváns űreszközök és kiegészítő adatok, köztük műholdas és légi felvételek felhasználásával termékeket és szolgáltatásokat biztosító autonóm európai képesség – működése alapvetően fontos eleme a közös kül- és biztonságpolitika megerősítésének. Ebben az értelemben a SATCEN maximalizálni fogja a más uniós programokkal és különösen a programmal és annak komponenseivel fennálló szinergiákat és kiegészítő jelleget. (31)Annak érdekében, hogy a Govsatcom irányításában strukturálisan biztosított legyen a felhasználók képviselete és a felhasználói igényeknek és elvárásoknak a tagállamokon, illetve a polgári és a katonai szakterületeken átívelő egysége, a felhasználókhoz szoros szálakkal kötődő uniós szervezeteknek, például az Európai Védelmi Ügynökségnek, az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökségnek, az Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökségnek, az Európai Halászati Ellenőrző Hivatalnak, A Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynökségének, a Katonai Tervezési és Végrehajtási Szolgálatnak / Polgári Tervezési és Végrehajtási Szolgálatnak és a Veszélyhelyzet-reagálási Koordinációs Központnak meghatározott felhasználói csoportokkal kapcsolatban koordinációs feladatokat kell ellátniuk. Összesített szinten az Ügynökségnek és az Európai Védelmi Ügynökségnek kell képviselnie a polgári, illetve a katonai felhasználói közösségeket, és nyomonkövetési feladatokat láthatnak el az operatív felhasználás, az igények, az elvárásoknak való megfelelés, valamint az igények és az elvárások változásai területén. (32)A világűrrel kapcsolatos tevékenységnek az Unió gazdasága és az Unió polgárainak élete szempontjából vett fontossága, valamint az érintett rendszerek és az érintett rendszereken alapuló alkalmazások kettős felhasználású természete miatt a programnak – különösen az Unió és az uniós tagállamok érdekeinek védelme érdekében, ideértve a minősített adatok és más nem minősített különleges adatok védelmét is – kiemelten törekednie kell a fokozott biztonság elérésére és fenntartására. (33)A Bizottságnak és a főképviselőnek – hatáskörükhöz igazodva, e rendelettel, valamint az indokolt körben a 2014/496/KKBP tanácsi határozattal összhangban – gondoskodnia kell a program biztonságáról. (34)A program biztonsági vonatkozásaival kapcsolatos irányításnak három fő elven kell nyugodnia. Először: kiemelten fontos a tagállamok által a biztonsági kérdésekben szerzett széles körű és pótolhatatlan tapasztalatok lehető legnagyobb mértékű figyelembevétele. Másodszor: az összeférhetetlenség eseteinek megelőzése és a biztonsági szabályok hiányos alkalmazásának kiküszöbölése érdekében az operatív funkciókat el kell különíteni a biztonsági akkreditációval összefüggő funkcióktól. Harmadszor: helyzeténél fogva a program teljes egészével vagy egyes komponenseivel kapcsolatban igazgatási feladatokat ellátó szerv a legalkalmasabb arra, hogy egyben a feladatköréhez kapcsolódó biztonsági kérdéseket is kezelje. A biztonság területén a felelősségteljes irányítás azt is megköveteli, hogy a feladatok megfelelően szét legyenek osztva az egyes szereplők között. A programért felelős szervként a Bizottságnak kell meghatároznia a program egyes komponenseire alkalmazandó általános biztonsági követelményeket. (35)A program különleges jellege és összetettsége, valamint a biztonság területével fennálló kapcsolata miatt a biztonsági akkreditáció területén elismert és jól megalapozott elveket kell követni. Ezért elengedhetetlen, hogy a biztonsági akkreditációs tevékenység végzése az Unió és az uniós tagállamok biztonsága iránti kollektív felelősség alapján, konszenzusra törekedve, a biztonsági kérdésekben érintett valamennyi szereplő részvételével történjék, és kialakításra kerüljenek a folyamatos kockázatmonitoring eljárásai. Ugyancsak elengedhetetlen, hogy a műszaki biztonsági akkreditációval kapcsolatos feladatokat olyan szakemberek lássák el, akik az összetett rendszerek akkreditálása területén kellő felkészültséggel, valamint megfelelő szintű biztonsági tanúsítvánnyal rendelkeznek. (36)A biztonságos információáramlás biztosítása érdekében megfelelő szabályokat kell megállapítani annak biztosítására, hogy a program végrehajtásában részt vevő különböző köz- és magánszektorbeli jogalanyok és természetes személyek egymáshoz képest egyenértékű biztonsági szabályozások hatálya alá tartozzanak. (37)A program egyik fő célja a biztonság és a stratégiai autonómia biztosítása, a cselekvési képesség megerősítése számos ágazatra kiterjedően és különösen a biztonság területén, valamint a világűr területén az Unió és az uniós tagállamok biztonsága tekintetében adódó lehetőségek kihasználása. Ez a célmeghatározás megköveteli, hogy a program keretében finanszírozott, EU-minősített adatokhoz vagy nem minősített különleges adatokhoz való hozzáférést igénylő tevékenységekben való részvételre szigorú jogosultsági szabályok vonatkozzanak. (38)A műholdas navigációs rendszereket egyre több kulcsfontosságú gazdasági ágazat – köztük kiemelten a közlekedés, a távközlés, a mezőgazdaság és az energiaágazat – veszi igénybe egyre nagyobb mértékben, és fontosak az Unió és az uniós tagállamok biztonságához és katonai védelméhez kapcsolódó tevékenységekkel fennálló szinergiák is. A műholdas navigáció feletti teljes körű ellenőrzés ezért garancia az Unió technológiai függetlenségére – ideértve hosszabb távon az infrastruktúrát alkotó berendezések komponenseivel kapcsolatos függetlenséget is –, és biztosítéka az Unió stratégiai autonómiájának. (39)A Galileo célja, hogy létrehozza és üzemeltesse az első olyan, kifejezetten polgári célokra tervezett globális műholdas navigációs és helymeghatározó infrastruktúrát, amelyet Európában és világszerte a köz- és a magánszektor különféle szereplői vehetnek igénybe. A Galileo függetlenül működik a már kialakított vagy potenciálisan kialakítandó más rendszerektől, így többek között hozzájárul az Unió stratégiai autonómiájához. A rendszer második generációja a tervek szerint még 2030 előtt fokozatosan kiépítésre kerül, kezdetben csökkentett üzemi kapacitással. (40)Az EGNOS célja a meglévő globális navigációs műholdrendszerek, különösen pedig a Galileo rendszer által a nyilvános szolgáltatás keretében sugárzott jelek minőségének javítása. Az EGNOS által nyújtott szolgáltatásoknak elsősorban a tagállamok földrajzilag Európában fekvő területeit kell lefedniük, ideértve ebben az összefüggésben az Azori-szigetek, a Kanári-szigetek és Madeira területét is; a cél az, hogy e területek lefedése 2025 végéig megtörténjék. Az EGNOS szolgáltatásainak földrajzi lefedettsége a műszaki kötöttségek szabta határokon belül – az életbiztonsági szolgáltatás esetében nemzetközi megállapodások alapján – kiterjeszthető lehet a világ más területeire is. Az (EU) [2018/XXX] rendelet [EASA-rendelet] és a Galileo által nyújtott szolgáltatások minőségére vonatkozóan a légi közlekedés szempontjából szükséges ellenőrzések sérelme nélkül megjegyzendő, hogy noha a Galileo által kibocsátott jelek valóban segíthetik a légi járművek helyzetének meghatározását, légiforgalmi szolgáltatásnak (ATM) és léginavigációs szolgáltatásnak (ANS) csak a helyi vagy regionális kiegészítő (pontosító) rendszerek, mint például Európában az EGNOS szolgáltatásai tekinthetők.

(41)Különösen fontos biztosítani a Galileo és az EGNOS rendszer által nyújtott szolgáltatások folyamatosságát, fenntarthatóságát és jövőbeni rendelkezésre állását. Változó világunkban, a gyors piaci fejlődés mellett ugyanakkor ezeket a rendszereket tovább is kell fejleszteni, újabb generációjukat elő kell készíteni. (42)A maximális kihasználás érdekében a Galileo nyilvános szolgáltatását és nagy pontosságú szolgáltatását, valamint az EGNOS nyilvános szolgáltatását és életbiztonsági szolgáltatását ingyenesen kell nyújtani a felhasználóknak. (43)Az európai műholdas navigációs rendszerek létrehozásáról és üzemeltetéséről, valamint a 876/2002/EK tanácsi rendelet és a 683/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1285/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben található „kereskedelmi szolgáltatás” kifejezés a szolgáltatás időközben bekövetkezett fejlődése nyomán már nem megfelelő. Helyette két, egymástól eltérő szolgáltatást kell megkülönböztetni: a nagy pontosságú szolgáltatást és a hitelesítési szolgáltatást. (44)A nyújtott szolgáltatások igénybevételének optimalizálása érdekében a Galileo és az EGNOS által nyújtott szolgáltatásoknak kompatibiliseknek és interoperábiliseknek kell lenniük egymással, valamint – amennyiben erről a kompatibilitásról és interoperabilitásról nemzetközi megállapodás rendelkezik, az Unió stratégiai autonómiájára vonatkozó célkitűzés sérelme nélkül, a lehetőségek szabta keretek között – más műholdas navigációs rendszerekkel és a hagyományos műholdas rádiónavigációs eszközökkel. (45)A földi infrastruktúrának a Galileo és az EGNOS szempontjából vett jelentősége és a Galileo és az EGNOS biztonságára gyakorolt hatása miatt indokolt, hogy az infrastruktúra helyét a Bizottság határozza meg. A rendszerek földi infrastruktúráját továbbra is nyílt, átlátható folyamat keretében kell kiépíteni. (46)A Galileo és az EGNOS által – különösen a biztonság területén – kínált társadalmi-gazdasági előnyök minél nagyobb kihasználása érdekében azokban az esetekben, amikor az indokolt és előnyös, elő kell mozdítani az EGNOS és a Galileo által kínált szolgáltatások igénybevételét az Unió más szakpolitikáiban. (47)A Kopernikusz célja, hogy önálló hozzáférést biztosítson a környezeti ismeretekhez és biztosítsa a Föld-megfigyelési és a geoinformációs szolgáltatások legfontosabb technológiáit, ezáltal pedig lehetővé tegye az Unió számára a független döntéshozatalt és fellépést egyebek mellett olyan területeken, mint a környezetvédelem, az éghajlatváltozás, a polgári védelem, a biztonság és a digitális gazdaság. (48)A Kopernikusznak a folytonosság biztosítása mellett – a Föld-megfigyeléssel kapcsolatos kutatás, műszaki eredmények és innováció legújabb tendenciái, valamint a nagy adathalmazok elemzése és a mesterséges intelligencia területén bekövetkezett fejlemények és az azokkal kapcsolatos uniós szintű stratégiák és kezdeményezések figyelembevételével – tovább kell vinnie az uniós Föld-megfigyelési programot (Kopernikusz) létrehozó 377/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet, illetőleg a Kopernikusz elődprogramját, a globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelés programját (GMES) létrehozó és az annak kezdeti működésére irányadó végrehajtási szabályokról rendelkező, az európai Föld-megfigyelési programról (GMES) és annak kezdeti működéséről szóló 911/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján végzett tevékenységet és annak eredményeit. A lehető legnagyobb mértékben ki kell használnia a tagállamoknak, az Európai Űrügynökségnek, az Eumetsatnak és más szervezeteknek a világűrből végzett megfigyeléssel kapcsolatos kapacitásait, egy életképes európai kereskedelmi űrágazat kialakulásának elősegítése érdekében ideértve az európai kereskedelmi kezdeményezések ilyen jellegű kapacitásait is. Azokban az esetekben, amikor az lehetséges és helyénvaló, fel kell használnia továbbá az elsősorban a tagállamok által a 2007/2/EK irányelv alapján szolgáltatott, hozzáférhető lokális és kiegészítő adatokat is. Annak érdekében, hogy biztosítsa a helyszíni adatkészletekhez a Kopernikusz céljaira történő hatékony hozzáférést és az érintett adatok hatékony felhasználását, a Bizottságnak együttműködést kell folytatnia a tagállamokkal és az Európai Környezetvédelmi Ügynökséggel. (49)A Kopernikuszt a közszféra információinak további felhasználásáról szóló 2003/98/EK irányelv módosításáról szóló, 2013. június 26-i 2013/37/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvvel módosított, a közszféra információinak további felhasználásáról szóló 2003/98/EK európai parlament és tanácsi irányelv célkitűzéseivel, köztük különösen az átláthatóság, a szolgáltatások fejlődését eredményező feltételek kialakítása, valamint az Unión belüli gazdasági növekedéshez és munkahelyteremtéshez való hozzájárulás célkitűzésével összhangban kell végrehajtani. A Kopernikusz-adatoknak és a Kopernikusz-információknak szabadon és nyílt módon kell rendelkezésre állniuk. (50)A Kopernikusz felhasználó-központú program. Jövőjét ezért a Kopernikusz-alapfelhasználók változó elvárásainak kell meghatároznia, figyelemmel ugyanakkor – mind a köz-, mind a magánszektorra kiterjedően – az új felhasználói közösségek megjelenésére is. A Kopernikusz keretében a változó felhasználói igények kielégítésére – ideértve az Unió szakpolitikáinak végrehajtásával és nyomon követésével kapcsolatos igények kielégítését is – rendelkezésre álló lehetőségek elemzéséből kell kiindulni, ami szükségessé teszi a felhasználók folyamatos és tényleges részvételét különösen a követelmények meghatározásában és validálásában. (51)A Kopernikusz már üzemel. Ezért fontos, hogy a Kopernikusz biztosítsa a már meglévő infrastruktúra és szolgáltatások folyamatosságát, de eközben – különösen a magánszektor világűrrel kapcsolatos szerepvállalásával és a gyors reakciót igénylő társadalmi-politikai jelenségekkel összefüggésben – alkalmazkodnia is kell a változó piaci környezethez. Ehhez újra kell gondolni a Kopernikusz funkcionális felépítését, és biztosítani kell, hogy az jobban tükrözze az operatív szolgáltatások első szakaszáról az új felhasználói közösségeknek nyújtott fejlett és célzottabb szolgáltatásokra való áttérést és a hozzáadott értéket képviselő felhasználói piacok bővítésére irányuló törekvést. Ennek jegyében a további végrehajtásnak elvi szinten az adatok értékláncát kell követnie (adatbeszerzés, adat- és információfeldolgozás, terjesztés és hasznosítás, a felhasználói kör és a piac bővítésére irányuló tevékenység), miközben a Horizont Európa keretében zajló stratégiai tervezési folyamat fogja azonosítani azokat a kutatási és innovációs tevékenységeket, amelyeknek indokolt igénybe venniük a Kopernikusz szolgáltatásait. (52)Az adatbeszerzés területén a Kopernikusz keretében végzett tevékenység számára azt a célt kell kitűzni, hogy kiegészítse és fenntartsa a meglévő világűr-infrastruktúrát, előkészítse a műholdak hosszú távú élettartam végi lecserélését, továbbá új megfigyelési rendszerekkel kapcsolatos új küldetéseket kezdeményezzen a globális éghajlatváltozással összefüggő kihívások kezelésének támogatása (például az emberi tevékenységből eredő szén-dioxid-kibocsátás és más üvegházhatásúgáz-kibocsátások nyomon követése) céljából. A Kopernikusz keretében végzett tevékenységnek ki kell terjesztenie a globális megfigyelést a sarkvidéki területekre, továbbá támogatnia kell a környezetvédelmi szabályok betartatását, a jogszabályokon alapuló környezetvédelmi nyomon követést és jelentéstételt és az innovatív környezeti alkalmazásokat (például növénytermesztési hozammonitoring, vízgazdálkodási alkalmazások és korszerű tűzvédelmi megfigyelés). Ennek keretében a Kopernikusznak a lehető legnagyobb mértékben ki kell használnia az előző finanszírozási időszakban (2014–2020) rendelkezésére bocsátott eszközöket és élnie kell azok multiplikátorhatásával, miközben kapacitásainak további kiegészítése céljából új működési és üzleti modellekkel is kísérleteznie kell. A biztonság területén jelentkező változó felhasználói igények kielégítése érdekében a Kopernikusznak a tagállamokkal meglévő sikeres partnerségek kihasználásával és megfelelő irányítási mechanizmusok alkalmazásával tovább kell fejlesztenie biztonsági dimenzióját. (53)Az adat- és információfeldolgozás területén a Kopernikusznak biztosítania kell a Kopernikusz alapszolgáltatásainak hosszú távú fenntarthatóságát és továbbfejlesztését, a közszektorban jelentkező és az Unió nemzetközi kötelezettségeiből fakadó igények kielégítése érdekében folytatott információszolgáltatást, valamint a kereskedelmi hasznosítás lehetőségeinek maximalizálását. A Kopernikusznak helyi, nemzeti, európai és globális léptékben egyaránt információkat kell szolgáltatnia különösen a légkör állapotáról; az óceánok állapotáról; a helyi, a nemzeti és az uniós szakpolitikák végrehajtását elősegítő szárazföld-monitoring céljaira; az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás és az éghajlatváltozás hatásainak mérséklése céljaira; valamint a többek között a megelőzés révén megvalósuló veszélyhelyzet-kezelést, a környezetvédelmi szabályok betartatását, valamint a polgári biztonságot és az Unió ilyen irányú külső tevékenységét szolgáló térinformatikai információk körében. A Bizottságnak azonosítania kell a szolgáltatásnyújtás fenntarthatóságát elősegítő megfelelő szerződéses megállapodásokat. (54)A Kopernikusz szolgáltatásainak valóra váltása céljából a Bizottság igénybe veheti az illetékes szervezetek, az érintett uniós ügynökségek, a nemzeti szerveket tömörítő csoportosulások és konzorciumok, valamint a hozzájárulási megállapodás feleként szóba jövő további szervek segítségét. E szervezetek kiválasztása során a Bizottságnak biztosítania kell, hogy ne következzen be zavar a rendszer működésében és a szolgáltatásokban, valamint hogy a biztonsági szempontból érzékeny adatokkal kapcsolatban az érintett szervezetek a közös kül- és biztonságpolitika (KKBP) és különösen a közös biztonság- és védelempolitika (KBVP) keretei között rendelkezzenek korai előrejelző és válságfigyelő képességgel. (55)A várakozások szerint a Kopernikusz szolgáltatásainak valóra váltása elő fogja segíteni, hogy ezek a szolgáltatások elterjedjenek a felhasználók körében, tekintettel arra, hogy a felhasználók előre tisztában lesznek a szolgáltatások elérhetőségével és fejlődési irányával, továbbá elő fogja mozdítani a tagállamokkal és más felekkel való együttműködést. Ehhez a Bizottságnak és a hozzá tartozó, szolgáltatásokat nyújtó megbízott szervezeteknek – a változó közszektorbeli elvárások és szakpolitikai igények kielégítése és ezzel együtt a Föld-megfigyelési adatok minél szélesebb körű felhasználása érdekében – szorosan együtt kell működniük Európa-szerte a különböző felhasználói közösségekkel a Kopernikusz szolgáltatásai és az általa szolgáltatott információk továbbfejlesztésében. A Bizottságnak és a tagállamoknak együttműködést kell folytatniuk egymással annak érdekében, hogy kialakítsák a Kopernikusz lokális komponensét, és a továbbfejlesztett Kopernikusz-szolgáltatások céljaira elősegítsék a helyszíni adatkészleteknek a világűrből származó adatkészletekkel való integrációját. (56)Felhasználásuk és megosztásuk előmozdítása, valamint az európai Föld-megfigyelési piacok és különösen a felhasználói ágazat megerősítése, mindezeken keresztül pedig az Unión belüli gazdasági növekedés és munkahelyteremtés megalapozása érdekében a Kopernikusz keretében előállított adatokhoz és információkhoz – megfelelő feltételek és korlátozások mellett – teljes körű, nyílt és ingyenes hozzáférést kell biztosítani. A szolgáltatás keretében az adatokat és az információkat továbbra is magas fokú következetesség, folyamatosság, megbízhatóság és minőség mellett kell szolgáltatni. Ez a Kopernikusz-adatok és a Kopernikusz-információk tekintetében széles körű és felhasználóbarát hozzáférést, valamint feldolgozási és hasznosítási lehetőségeket tesz szükségessé különböző időhorizontokon, aminek érdekében a Bizottságnak továbbra is integrált megközelítést kell követnie mind az EU, mind pedig a tagállamok szintjén, továbbá biztosítania kell a más forrásokból származó adatokkal és információkkal való integrációját. A Kopernikusz-adatok és a Kopernikusz-információk piaci elterjedésének maximalizálása és megerősítése érdekében a Kopernikusznak további erőfeszítéseket kell tennie adat- és információ-hozzáférési szolgáltatásainak (DIAS) a tagállamokon belüli megismertetésére, és szinergiákat kell kialakítania a tagállamok eszközeivel. (57)Annak érdekében, hogy megkönnyítse a harmadik felektől származó adatok felhasználását a Kopernikusz keretei között, a Bizottságnak az adatszolgáltatókkal közösen – e rendelethez igazodva, a harmadik felek érintett jogainak tiszteletben tartásával – ki kell dolgoznia a szóban forgó adatok felhasználására vonatkozó engedélyezési feltételeket. Figyelembe véve, hogy egyes Kopernikusz-adatok és Kopernikusz-információk, ideértve a nagy felbontású képeket is, befolyásolhatják az Unió vagy az uniós tagállamok biztonságát, lehetőséget kell adni arra, hogy kellően indokolt esetekben olyan intézkedések elfogadására kerüljön sor, amelyek kezelik az Unió vagy a tagállamok biztonságát veszélyeztető kockázatokat és fenyegetéseket. (58)A korábbi szabályozás alapján elfogadott jogi aktusok rendelkezéseinek minden olyan esetben érvényesnek kell maradniuk, amikor alkalmazásukra nem vonatkozik időbeli korlát, és nem állnak ellentétben az új szabályozással. Ez a helyzet áll fenn különösen a GMES-felhasználókra vonatkozó nyilvántartásbavételi és engedélyezési feltételeket és a különös GMES-adatokhoz és a GMES-szolgáltatásokból származó információkhoz való hozzáférés korlátozására vonatkozó kritériumokat meghatározó 1159/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet esetében. (59)Annak elősegítése és megkönnyítése érdekében, hogy a Föld-megfigyelési adatokat és technológiákat a helyi hatóságok, a kis- és középvállalkozások, valamint a tudományos szakemberek és a kutatók egyaránt felhasználják, a felhasználókat célzó intézkedések révén ösztönözni kell a Kopernikusz-adatok terjesztését szolgáló, a nemzeti és a regionális szerveket is magukban foglaló célzott hálózatok kialakítását. Ebből a célból a Bizottságnak és a tagállamoknak törekedniük kell arra, hogy szorosabb kapcsolatokat alakítsanak ki a Kopernikusz, valamint az uniós és a nemzeti szakpolitikák között, és ezáltal ösztönözzék a kereslet bővülését a kereskedelmi alkalmazások és szolgáltatások iránt, lehetővé tegyék a vállalkozások, különösen pedig a kis- és középvállalkozások és az induló vállalkozások számára a Kopernikusz-adatokon és a Kopernikusz-információkon alapuló alkalmazások kifejlesztését, végső soron pedig versenyképes ökoszisztémát alakítsanak ki Európában a Föld-megfigyelési adatok számára. (60)Nemzetközileg a Kopernikusznak pontos és megbízható információkat kell szolgáltatnia a harmadik országokkal és a nemzetközi szervezetekkel folytatott együttműködés, valamint az Unió külpolitikája és fejlesztési együttműködési politikája támogatásához. A Kopernikuszra úgy kell tekinteni, hogy Európa hozzájárulását képezi a Föld-megfigyelési rendszerek globális rendszeréhez (GEOSS), a Föld-megfigyelő Műholdak Bizottsága (CEOS) és az ENSZ 1992. évi Éghajlatváltozási Keretegyezménye (UNFCCC) Feleinek Konferenciája (COP) keretében végzett tevékenységhez, valamint a sendai katasztrófakockázat-csökkentési kerethez. A Kopernikusznak megfelelő együttműködést kell kialakítania, illetve fenntartania az ENSZ ágazati szerveivel és a Meteorológiai Világszervezettel.

(61)A Kopernikusz megvalósítása során a Bizottságnak az űreszközök fejlesztésével és beszerzésével, az adatokhoz való hozzáféréssel és a célzott programok végrehajtásával kapcsolatban – a megfelelő esetekben – támaszkodnia kell azokra az európai nemzetközi szervezetekre, köztük az Európai Űrügynökségre, amelyekkel korábban már partnerséget alakított ki. Emellett a Bizottságnak a célzott programok végrehajtásával kapcsolatban – annak szakértelméhez és feladatköréhez igazodva – az Eumetsatra is támaszkodnia kell. A szolgáltatások területén a Bizottságnak megfelelő módon ki kell használnia az uniós ügynökségek, köztük az Európai Környezetvédelmi Ügynökség, az Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökség és az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség, valamint a kormányközi alapon működő Középtávú Időjárás Előrejelzések Európai Központja speciális kapacitásait, és élnie kell a tengeri környezetre irányuló monitoringszolgáltatások területén a Mercator Ocean cégen keresztül már megvalósított európai beruházások adta lehetőségekkel. A biztonság vonatkozásában – a főképviselővel együtt – átfogó uniós szintű megközelítés kialakítására kell törekedni. A Bizottság Közös Kutatóközpontja (JRC) már a kezdetektől fogva aktív szerepet játszott a GMES kezdeményezésben, és támogatást nyújtott a Galileo és az űridőjárás területén folytatott fejlesztési tevékenység számára. A JRC a 377/2014/EU rendelet alapján működteti a Kopernikusz katasztrófakezelési szolgáltatását és a Kopernikusz szárazföldmonitoring-szolgáltatásának globális komponensét, továbbá részt vesz a termékek és az információk minőségének és alkalmasságának értékelésében, valamint a jövőorientált fejlesztésekben. A Bizottságnak a program végrehajtásához a továbbiakban is támaszkodnia kell a JRC tudományos és műszaki tanácsaira. (62)Az Európai Parlament és a Tanács többszöri felkérése nyomán az Unió az űrmegfigyelést és a Föld körüli pályán haladó objektumok nyomon követését támogató keret létrehozásáról szóló, 2014. április 16-i 541/2014/EU európai parlamenti és tanácsi határozattal keretet hozott létre az űrmegfigyelés és a Föld körüli pályán haladó objektumok nyomon követése (a továbbiakban: SST) támogatására. Az űrszemét ma már komolyan veszélyezteti a világűrrel kapcsolatos tevékenység biztonságát és fenntarthatóságát. Ezért az SST létfontosságú a program komponensei és az azok által az uniós szakpolitikák számára nyújtott támogatás fenntartásához. Azzal, hogy elősegíti az űrszemét képződésének megelőzését, az SST hozzájárul annak biztosításához, hogy a világűrhöz fenntartható és garantált módon lehessen hozzáférni és azt fenntartható és garantált módon lehessen hasznosítani, amihez világszinten is közös érdek fűződik. (63)Az SST-nek javítania kell az SST-képességek műszaki paramétereit és autonómiáját. Ebből a célból azt kell eredményeznie, hogy az SST-érzékelők hálózata által előállított adatokra támaszkodva létrejöjjön egy autonóm európai jegyzék az űrobjektumokról. Emellett az SST-nek továbbra is támogatnia kell az SST-szolgáltatások megvalósítását és fenntartását. Mivel az SST felhasználó-központú rendszer, megfelelő mechanizmusokat kell kialakítani a felhasználói igények összegyűjtésére, ideértve a biztonsággal kapcsolatos igényeket is. (64)Az SST-szolgáltatások megvalósításának az Unió és a tagállamok együttműködésén kell alapulnia, és ki kell használnia a tagállamokban már meglévő és a jövőben létrehozandó szaktudást és eszközöket, ideértve az Európai Űrügynökség és az Unió keretei között létrehozottakat is. Lehetővé kell tenni az új SST-érzékelők kifejlesztésének pénzügyi támogatását. Az SST érzékeny jellegére való tekintettel mind a tagállami érzékelők feletti ellenőrzésnek, mind pedig azok működtetésének, karbantartásának és cseréjének, valamint az SST-szolgáltatások nyújtását lehetővé tévő adatfeldolgozásnak a részt vevő tagállamok hatáskörében kell maradnia. (65)Biztosítani kell, hogy az SST-képességekkel összefüggésben megfelelő tulajdonosi vagy hozzáférési jogokkal rendelkező tagállamok részt vehessenek az SST-szolgáltatások megvalósításában. Úgy kell tekinteni, hogy az 541/2014/EU határozattal létrehozott SST-konzorciumban részt vevő tagállamok teljesítik ezeket a kritériumokat. Ezeknek a tagállamoknak javaslatot kell előterjeszteniük, amelyben igazolják az operatív felépítés további elemeivel kapcsolatos követelmények teljesülését. Arra az esetre, ha ilyen javaslat nem kerül benyújtásra, a szóban forgó tagállamok számára biztosítani kell annak lehetőségét, hogy ajánlatokat nyújtsanak be a tevékenységnek a keringési pályák egy-egy konkrét alosztálya – például az alacsony Föld körüli pályák vagy a közepes magasságú és a geostacionárius pályák – tekintetében történő végzésére. Megfelelő szabályokat kell megállapítani a tagállami résztvevők kiválasztására és a részvétel szervezeti hátterére vonatkozóan. (66)Létrehozása után az SST-nek tiszteletben kell tartania a tevékenység kiegészítő jellegével, valamint a kiváló minőségű felhasználó-központú SST-szolgáltatások folyamatosságával kapcsolatos elveket, és a lehető legjobb szaktudáson kell alapulnia. Az SST-nek tehát el kell kerülnie a szükségtelen átfedéseket. Az esetleges redundáns kapacitásoknak szigorúan az SST-szolgáltatások folyamatosságának és minőségének biztosítását kell szolgálniuk. A szakértői csoportok tevékenységének segítenie kell e szükségtelen átfedések elkerülését. (67)Emellett az SST tevékenységének – a világűrben folytatott tevékenység biztonságának és fenntarthatóságának biztosítása érdekében – ki kell egészítenie a meglévő enyhítő intézkedéseket, köztük az ENSZ Világűrbizottságának (COPUOS) az űrszemét csökkentéséről szóló iránymutatását, a világűrben folytatott tevékenység hosszú távú fenntarthatóságáról szóló iránymutatást és más kezdeményezéseket. Az összeütközések kockázatának csökkentése érdekében az SST-nek emellett törekednie kell a szinergiák kialakítására az űrszemét aktív eltávolítását és semlegesítését célzó kezdeményezésekkel. Az SST-nek hozzá kell járulnia a világűr békés célú igénybevételének és megismerésének biztosításához. A világűrben végzett tevékenység intenzívebbé válása kihathat a világűrbeli közlekedés szervezésével kapcsolatos nemzetközi kezdeményezésekre. Az Uniónak figyelemmel kell kísérnie az ilyen irányú fejleményeket, és szükség esetén figyelembe veheti őket a jelenlegi többéves pénzügyi keret félidei értékelésében. (68)A világűrbeli összeütközések elkerülése, az űrszemétképződés megelőzése, valamint az űridőjárás szélsőséges eseményeinek és a Föld-közeli objektumok jelenlétének hatásaival kapcsolatos készültség fokozása érdekében az SST-nek, valamint az űridőjárással és a Föld-közeli objektumokkal kapcsolatos tevékenységnek tekintettel kell lennie a nemzetközi partnerekkel – köztük különösen az Amerikai Egyesült Államokkal, a nemzetközi szervezetekkel és más harmadik felekkel – folytatott együttműködésre. (69)A Tanács Biztonsági Bizottsága kockázatkezelési struktúra létrehozását javasolta annak érdekében, hogy az 541/2014/EU határozat végrehajtása során kellő figyelmet kapjanak az adatbiztonsági kérdések. Ebből a célból a részt vevő tagállamoknak a már elvégzett munka figyelembevételével megfelelő kockázatkezelési struktúrákat és eljárásokat kell kialakítaniuk. (70)Az űridőjárás szélsőséges és intenzívebb eseményei veszélyeztethetik a polgárok biztonságát, és zavart idézhetnek elő a világűrbe telepített és a földi infrastruktúra működésében. Ezért a program részeként létre kell hozni egy, az űridőjárással foglalkozó funkciót, amelynek célja az űridőjárással kapcsolatos kockázatok és a kapcsolódó felhasználói igények értékelése, az űridőjárás jelenségeivel kapcsolatos tudatosságnövelés, az űridőjárással összefüggő felhasználó-központú szolgáltatások megvalósításának biztosítása, valamint a tagállami képességek javítása az űrmeteorológiai szolgáltatások területén. A Bizottságnak a felhasználói igények, a kockázatok és a műszaki felkészültség figyelembevételével meg kell határoznia, mely ágazatok élveznek előnyt az űridőjárással kapcsolatos operatív szolgáltatások igénybevételében. Hosszú távon más ágazatok igényei is kielégíthetők lehetnek. A szolgáltatásoknak a felhasználók igényeihez igazodó uniós szintű megvalósítása célzott, koordinált, folyamatos kutatási-fejlesztési tevékenységet igényel az űrmeteorológiai szolgáltatások fejlődésének támogatása területén. Az űrmeteorológiai szolgáltatások megvalósításának a meglévő nemzeti és uniós képességeken kell alapulnia, és lehetővé kell tennie a tagállamok széles körű részvételét, valamint a magánszektornak a folyamatba való bekapcsolódását. (71)A Bizottságnak az Európa jövőjéről szóló fehér könyve, a 27 EU-tagállam állam-, illetve kormányfőinek Római Nyilatkozata, valamint az Európai Parlament több állásfoglalása emlékeztet arra, hogy az EU-ra fontos szerep hárul egy olyan biztonságos és ellenállóképes Európa kialakításában, amely képes kezelni a regionális konfliktusokat, a terrorizmusveszélyt, a kiberfenyegetettséget, az erősödő migrációs nyomást és más hasonló kihívásokat. A műholdas kommunikációhoz való biztonságos és garantált hozzáférés elengedhetetlen eszköze a biztonság területén működő szervezeteknek, és e kulcsfontosságú biztonsági erőforrás uniós szintű egységbe szervezése és megosztása erősíti a polgárainak védelmet nyújtó Uniót. (72)Az Európai Tanács 2013. december 19–20-i ülésszakának következtetései üdvözlik, hogy a műholdas kommunikáció területén a tagállamok, a Bizottság és az Európai Űrügynökség szoros együttműködésében megkezdődött az állami műholdas kommunikáció (a továbbiakban: Govsatcom) új generációjának előkészítése. A Govsatcom a kül- és biztonságpolitika területén 2016 júniusában elfogadott globális európai uniós stratégia elemei között is szerepel. A Govsatcom hozzájárulhat az EU-nak a hibrid fenyegetésekkel kapcsolatos fellépéséhez, és támogathatja az EU tengerstratégiájának és az Északi-sarkvidékkel kapcsolatos polit