ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
25.

úgy véli, hogy az EU-nak az uniós a politikák koherenciájának jegyében arra kell ösztönöznie az egyéb nemzetközi szereplőket, így például a multinacionális vállalatokat, hogy teljes mértékben vegyenek részt az emberi jogi, szociális jogi és környezetvédelmi normák világszerte történő javításában, többek között a gazdasági szereplők arra történő kötelezése által, hogy az üzleti és emberi jogokra vonatkozó irányadó ENSZ-alapelvekkel összhangban vezessenek be átvilágítási gyakorlatokat; felhívja a Bizottságot, hogy vállaljon vezető szerepet annak érdekében, hogy elérje az emberi jogok és a munkához kapcsolódó jogok teljes körű tiszteletben tartását a globális értékláncokban, és hogy készítsen jelentést a szociális és környezetvédelmi normákról, az emberi jogokról és a vállalati felelősségvállalásról szóló 2016. évi parlamenti ajánlások végrehajtásáról, ideértve azt a felhívását is, hogy a vállalati társadalmi felelősségvállalást építse be a GSP-rendeletbe, és dolgozza át a WTO-szabályok reformját az ellátási lánc átvilágítására és az átláthatóságra vonatkozó – az üzleti és emberi jogokra vonatkozó irányadó ENSZ-alapelveken nyugvó – követelmények tekintetében;
3.

kiemeli, hogy az európai polgároknak már most is szembe kell nézniük az éghajlatváltozás közvetlen hatásaival; hangsúlyozza, hogy az Európai Környezetvédelmi Ügynökség szerint az időjárási és éghajlati szélsőségek okozta átlagos éves veszteségek az Unióban 2010 és 2016 között mintegy 12,8 milliárd EUR-t tettek ki, és hogy amennyiben nem kerül sor további fellépésre, az Európai Unióban az éghajlati károk 2080-ig elérhetik a legalább 190 milliárd EUR-t, ami a jelenlegi GDP 1,8 %-át kitevő nettó jóléti veszteségnek felel meg; hangsúlyozza, hogy magas kibocsátások esetén az árvizekhez köthető éves költségek az EU-ban akár az 1 billió EUR összeget is elérhetik 2100-ra, az időjáráshoz köthető katasztrófák pedig az európai polgárok körülbelül kétharmadát érinthetik 2100-ra, szemben a jelenlegi 5 %-kal; hangsúlyozza továbbá, hogy az Európai Környezetvédelmi Ügynökség szerint az EU lakott területeinek 50 %-a 2030-ra súlyos vízhiánytól fog szenvedni;
A.

mivel 2014. november 27-én a Pioneer Overseas Corporation a Pioneer Hi-Bred International Inc. vállalat nevében az 1829/2003/EK rendelet 5. és 17. cikkével összhangban kérelmet (a továbbiakban: „a kérelem”) nyújtott be Hollandia illetékes nemzeti hatóságához a géntechnológiával módosított 4114 fajtájú kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek, élelmiszer-összetevők és takarmányok forgalomba hozatalára vonatkozóan, és mivel a kérelem a termesztés kivételével kiterjed a géntechnológiával módosított 4114 fajtájú kukoricát tartalmazó vagy abból álló termékek nem élelmiszerként és takarmányként történő forgalomba hozatalára is;
2.

mélyen aggasztja, hogy a puccskísérlet utáni erőszakos fellépés során több mint 150 000 személyt vettek őrizetbe, és 78 000 személyt tartóztattak le a terrorizmus vádja alapján, míg több mint 50 000 személy még mindig – meggyőző bizonyítékok hiányában is – börtönben van; aggodalmának ad hangot az előzetes letartóztatások és a bírósági eljárások túlságosan hosszú ideje, a számos esetben egyelőre elmaradt vádemelés és a fogva tartási körülmények szigorúsága miatt; ugyancsak aggasztja, hogy a fogva tartott és meggyanúsított személyek rokonainak útlevelét széles körben érvénytelenítik, és hangsúlyozza, hogy a nem kellően indokolt érvénytelenítések esetében megfelelő eljárás útján közigazgatási jogorvoslatot kell biztosítani; különös aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy ezek a letartóztatások a jelek szerint az eltérő véleményen levők, az emberijog-védők, az újságírók, illetve az ellenzékiek hangjának elfojtását is szolgálják; súlyos aggodalmának ad hangot amiatt, hogy – az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosának Hivatala és több emberi jogi szervezet szerint – a bebörtönzötteket állítólag bántalmazzák és kínozzák; súlyos aggodalmát fejezi ki azon jelentések miatt, amelyek szerint széles körben alkalmazzák a magánzárkát, amely további büntetést jelent a fogva tartottak számára; óva int attól, hogy az emberi jogok háttérbe szorítását a terrorizmus elleni intézkedésekkel visszaélve legitimálják; sürgeti Törökországot, hogy tartsa be az arányosság elvét a terrorizmus elleni küzdelem során alkalmazott eszközei tekintetében, valamint hogy igazítsa a terrorizmusellenes jogszabályait a nemzetközi emberi jogi normákhoz;
—

tekintettel az Európa Tanács emberi jogi főbiztosának az „Afrophobia: Europe should confront this legacy of colonialism and the slave trade” (Afrofóbia: Európának szembe kell néznie a gyarmatosítás és a rabszolga-kereskedelem ezen örökségével) című, 2017. július 25-i emberi jogi észrevételeire,
E.

mivel Venezuelában március elején több mint 100 órán keresztül óriási mértékű áramszünet volt, tovább súlyosbítva az egészségügy amúgy is drámai válságát, melynek következtében a kórházakban nem volt ivóvíz, összeomlottak a szolgáltatások és fosztogatásokra került sor; mivel a „Doctors for Health” szervezet szerint az áramkimaradás miatt legalább 26 ember halt meg a kórházakban; mivel 2019. március 25-én egy újabb, hosszan elhúzódó áramszünet következett be, és Caracasra és az ország 20 másik régiójára teljes sötétség borult;
AG.

mivel a Velencei Bizottság emellett azt is hangsúlyozta, hogy a korrupcióellenes állandó bizottság (PCAC) hiányosságoktól szenved, egyrészt összetétele miatt, miután tagjainak kinevezése a miniszterelnöktől függ, még akkor is, ha konzultálnia kell az ellenzékkel, másrészt jelentéseinek címzettjei tekintetében is, miután az igazságügy-miniszter nem rendelkezik vizsgálati hatáskörökkel, így a jelentések csak az esetek igen korlátozott számában vezetnek tényleges vizsgálathoz és vádemeléshez (22);
C.

mivel a DEHP-t továbbra is igénybe venni kívánó vállalatoknak 2013. augusztusig engedély iránti kérelmet kellett benyújtaniuk; mivel a Grupa Azoty – az említett határidő előtt nyújtva be kérelmét – a REACH-rendelet 58. cikkében előírt engedélyezési határozat meghozataláig továbbra is használhatja a DEHP-t;
1.

határozottan elítéli Törökország északkelet-szíriai egyoldalú katonai beavatkozását, amely a nemzetközi jog súlyos megsértését jelenti, veszélyezteti az egész régió stabilitását és biztonságát, további szenvedést okoz a háborúkban már eddig is sokat szenvedett lakosságnak, a polgári lakosság tömeges elvándorlását okozza, és hozzájárulhat a Dáis újjáéledéséhez, amely továbbra is biztonsági fenyegetést jelent Szíria, Törökország, a tágabb értelemben vett régió és az EU polgárai számára, de globális szinten is, valamint hátráltatja a humanitárius segítséghez való hozzáférést;
7.

elismeri, hogy a tagállamok túlnyomó többségében teljes vagy részleges tilalom van érvényben a politikai pártoknak és jelölteknek nyújtott külföldi adományok tekintetében; aggodalommal emlékeztet arra, hogy még ott is, ahol a jogszabályok korlátozzák a politikai finanszírozás forrásait, a külföldi szereplők módot találtak arra, hogy megkerüljék ezeket a szabályokat, és támogatást nyújtottak szövetségeseiknek külföldi bankokon keresztül folyósított hitelek révén (mint például a Front National esetében 2016-ban), adásvételi és kereskedelmi megállapodások révén (mint például állítólag az Osztrák Szabadság Párt esetében, miként arról a Der Spiegel és a Süddeutsche Zeitung 2019. május 17-i kiadása beszámolt, vagy pedig mint a Lega per Salvini Premier esetében, ahogyan arról a Buzzfeed és a L’Espresso 2019. július 10-i kiadása tájékoztatott), valamint a pénzügyi tevékenységek elősegítése révén (amint arról a „leave.eu” kampány kapcsán a brit sajtó számolt be);
L.

mivel az élethez való jogot Egyiptomban továbbra is súlyosan megsértik az igazságszolgáltatáson keresztül, amely példátlanul nagy számban bocsátott ki és hajtott végre halálos ítéleteket számos személy ellen – még gyermekeket is elítélve –, ideértve katonai és tömeges pereket is, amelyek esetében hiányoztak a tisztességes eljáráshoz szükséges minimális garanciák; mivel büntető- és katonai bíróságok 2014 óta több mint 3 000 halálos ítéletet hoztak, és 50 személyt fenyeget a kivégzés közvetlen veszélye;
27.

tudomásul veszi az Egyesült Királyság kormányának azon döntését, hogy a jelenlegi körülmények között nem nevezi ki a biztosjelöltet a következő Európai Bizottságba, és 2019. szeptember 1-jétől bizonyos uniós találkozókra nem küldi az Egyesült Királyság képviselőit; hangsúlyozza, hogy ez nem fogja érinteni az uniós intézmények zökkenőmentes működését, és megerősíti, hogy az Európai Parlamentet illetően az Egyesült Királyság európai parlamenti képviselői az Egyesült Királyság kilépéséig továbbra is az Európai Parlamenti képviselői maradnak, és valamennyi joguk és kötelezettségük megmarad; emlékeztet arra, hogy tagállamként az Egyesült Királyság továbbra is élvezi jogait, és az Egyesült Királyságot továbbra is kötik a Szerződésekből eredő kötelezettségei, többek között a lojális együttműködés elve;
D.

mivel az orosz hatóságok és a politikai vezetés továbbra is elnyomó és önkényuralmi eszközöket alkalmaznak saját polgáraikkal, a civil társadalommal, a politikai ellenzékkel és a médiában dolgozókkal szemben; mivel Oroszország egyre inkább tekintélyelvű hatalomgyakorlása kedvezőtlenül hatott az EU és Oroszország közötti kapcsolatokra, valamint Európa és a világ stabilitására; mivel az elnyomás abban is megnyilvánul, hogy kizárják az ellenzéki jelölteket a választásokról, ahogyan az most a helyhatósági, például a moszkvai választásoknál Ilja Jasin, Ljubov Szobol és Ivan Zsdanov esetében megtörtént;
M.

mivel az Alapjogi Ügynökség 2014. évi felmérése azt mutatta, hogy Európában a nők egyharmada legalább egyszer elszenvedett fizikai vagy szexuális erőszakot 15 éves kora óta, a nők 55 %-a szembesült a szexuális zaklatás egy vagy több formájával, 11 %-uk tapasztalt internetes zaklatást, 20-ból 1 nőt (5 %) megerőszakoltak, és több mint egytizedük szenvedett el erő alkalmazásával elkövetett szexuális erőszakot; mivel számos tagállamban a gyilkosságok áldozatául esett nők több mint felét egy intim partner, rokon vagy családtag gyilkolta meg; mivel az áldozatok csak az esetek 14 %-ában jelentették a rendőrségnek a kapcsolati erőszak legsúlyosabb eseteit, a nem kapcsolati erőszak legsúlyosabb eseteit pedig csak az esetek 13 %-ában jelentették be, ami azt bizonyítja, hogy igen magas a be nem jelentett esetek aránya; mivel az elmúlt években a #metoo mozgalom arra ösztönözte a nőket és lányokat, hogy jelentsék be a bántalmazás, erőszak és zaklatás eseteit;
S.

mivel az algériai alkotmány rögzíti az alapvető szabadságokat, beleértve az egyesülési szabadságot, amelyet a 12-06. sz. törvény tovább pontosít; mivel a 12-06. sz. törvény előírja, hogy minden egyesületnek, beleértve azokat is, amelyek már sikeresen regisztráltak, nyilvántartásba kell vetetnie magát, és nyilvántartásba vételi igazolást kell beszereznie a Belügyminisztériumtól, mielőtt jogszerűen működhetne; mivel számos civil társadalmi, nem kormányzati, vallási és jótékonysági szervezet, például az LADDH, az EuromedRights, a RAJ, az Amnesty International, az Algériai Protestáns Szövetség, a nem muzulmán vallási csoportok nemzeti bizottsága és a személyes fejlődésért és a polgári jogok gyakorlásáért küzdő feminista egyesület (Feminist Association for Personal Development and Exercise of Citizenship, AFEPEC) előzetes nyilvántartásba vételére irányuló kérelmek még mindig függőben vannak, annak ellenére, hogy valamennyi jogi követelménynek eleget tettek; mivel ezért nem rendelkeznek hivatalos jogállással;
P.

mivel a kiskorúak az ismeretek hiánya mellett is akadályokba ütközhetnek a fogamzásgátláshoz való hozzáférés terén, például a fogamzásgátlókra vonatkozó korlátozó jogszabályok és politikák miatt; mivel még abban az esetben is, ha a serdülők hozzá tudnak jutni fogamzásgátlókhoz, azok használatát megakadályozhatja az házasságon kívüli szexuális tevékenységet és/vagy fogamzásgátlást övező megbélyegzés, a mellékhatásoktól való félelem vagy a fogamzásgátlás helyes alkalmazásával kapcsolatos ismeretek hiánya; mivel a beleegyezési korhatárra vonatkozó lengyel jogszabályok értelmében az 15 év feletti tizenévesek jogosultak a szexuális cselekményekbe való beleegyezésre; mivel a fogamzásgátlók felírásához továbbra is szükség van gyámjuk beleegyezésére;
J.

mivel a munkanélküliségi ráta 2019 júniusában az EU-ban 6,3 %-ra, az euróövezetben pedig 7,5 %-ra csökkent; mivel ez a csökkenés valamennyi korcsoport, valamint a férfiak és a nők esetében egyaránt megfigyelhető; mivel e téren továbbra is nagyok a különbségek a tagállamok között, és a munkanélküliségi ráták eltérése a nemzeti és szubnacionális területeken 2007 óta tovább bővült; mivel az ifjúsági munkanélküliség továbbra is elfogadhatatlanul magas, 2019 áprilisában 14,2 %-os szinten állt, (2018-ban az EU-ban átlagosan 15,2 %, az euróövezetben pedig átlagosan 16,9 %), de a 2008-as válság előtti szintnél alacsonyabb; mivel a tagállamok közötti különbségek igen jelentősek; mivel átlagosan minden második munkanélküli álláskereső 12 hónapnál hosszabb ideig nem dolgozott, és a tartós munkanélküliségi ráta 3,8 %-kal meghaladja a válság előtti 2,9 %-os szintet; mivel a munkanélküliség továbbra is különösen magas a fogyatékossággal élő személyek körében;
C.

mivel 2012 júliusában az orosz parlament elfogadta a „külföldi ügynökökről” szóló törvényt, amely előírja az orosz nem kormányzati szervezetek számára, hogy „külföldi ügynöki feladatokat ellátó szervezetként” jelentkezzenek be az Oroszországi Föderáció Igazságügyi Minisztériumánál, amennyiben külföldi finanszírozásban részesülnek, és homályosan „politikai tevékenységnek” nevezett tevékenységeket folytatnak; mivel 2014 júniusában módosították a törvényt, hogy az Igazságügyi Minisztérium saját kezdeményezésére is nyilvántartásba vehessen „külföldi ügynökként” nem kormányzati szervezeteket; mivel 2017 novemberében a törvény hatályát kiszélesítették, hogy a közvetlenül vagy közvetetten külföldi finanszírozásban részesülő külföldi médiát is kötelezzék a „külföldi ügynök” címke használatára;
—

tekintettel a szolidaritásról és a méltányos átmenetről szóló sziléziai nyilatkozatra, az „Erdők az éghajlatért” című sziléziai miniszteri nyilatkozatra, valamint az elektromágneses mobilitást és a zéró kibocsátású közlekedést célzó „Diving Change Together Partnership for Electromobility and Zero Emission Transport” című partnerségre, amelyeket a COP24 éghajlatváltozási konferencián írtak alá,
10.

üdvözli a Bizottság 2019–2024 közötti időszakra szóló politikai iránymutatásaiban, valamint a környezetért és az óceánokért felelős biztosnak címzett 2019. szeptember 10-i megbízólevélben az Ursula von der Leyen által arra irányulóan tett kötelezettségvállalásokat, hogy az új Bizottság a hivatalba lépését követő 100 napon belül az európai zöld megállapodás részeként egy, a biológiai sokféleséggel kapcsolatos, 2030-ig teljesítendő stratégiát terjeszt elő, valamint hogy szándékában áll, hogy az EU világszinten vezető szerepet töltsön be a Biológiai Sokféleség Egyezmény részes feleinek 2020. évi konferenciáján, ahogyan az a 2015. évi párizsi klímakonferencián is történt; kitart amellett, hogy ezt az új Bizottságnak kiemelt prioritásként kell kezelnie, és hogy az Uniónak a COP15 előtt lendületet kell adnia a biológiai sokféleséggel kapcsolatos globális törekvéseknek; felhívja a Bizottságot, hogy a biológiai sokféleség globális válságára tekintettel, amelyre az IPBES közelmúltbeli jelentése is rámutatott, alkalmazzon új megközelítést, térjen el az önkéntes kötelezettségvállalásoktól, és tegyen javaslatot egy 2030-ra szóló, a biológiai sokféleséggel kapcsolatos olyan ambiciózus és inkluzív stratégiára, amely jogilag kötelező erejű célokat – beleértve a védett szárazföldi és tengeri területek legalább 30 %-ának elérésére, valamint a károsodott ökoszisztémák legalább 30 %-ának 2030-ig, uniós szinten történő helyreállítására vonatkozó konkrét célokat is – tűz ki az EU és tagállamai számára;
35.

megerősíti, hogy az egészségügyhöz való hozzáférés emberi jog, hogy a szexuális és reproduktív egészség és jogok az alapvető emberi jogokon alapulnak és az emberi méltóság alapvető elemei; rámutat, hogy a létfontosságú termékekhez és szociális szolgáltatásokhoz (például a vízhez, a táplálkozáshoz, az egészségügyhöz, az oktatáshoz és a megfelelő higiénés körülményekhez) való elégtelen hozzáférés, valamint a szexuális és reproduktív egészséghez való hozzáférés nehézségei az emberi jogok elfogadhatatlan megsértését jelentik; elítéli a nők szexuális és reproduktív jogainak megsértését, beleértve a vonatkozó szolgáltatásokhoz való hozzáférés megtagadását; hangsúlyozza, hogy minden nő számára garantálni kell a megfelelő és megfizethető egészségügyi ellátást, ideértve a mentális egészségügyi ellátást, így a pszichológiai támogatást, valamint a szexuális és reproduktív jogok és az oktatás egyetemes tiszteletben tartását és az azokhoz való hozzáférést, továbbá hogy lehetővé kell tenni számukra, hogy szabadon és felelősségteljesen dönthessenek egészségükről, beleértve a szexuális és reproduktív egészséget is; megjegyzi, hogy ezek a szolgáltatások fontosak a nők életének megmentése, valamint a csecsemő- és gyermekhalandóság csökkentése szempontjából; elfogadhatatlannak tartja, hogy a nők és lányok szexuális és reproduktív egészsége és jogai továbbra is csatározások tárgyát képezik, többek között multilaterális keretek között is; hangsúlyozza, hogy a fegyveres konfliktusok áldozatául esett nőknek és lányoknak joguk van a szükséges orvosi ellátáshoz; hangsúlyozza a nők szerepét a konfliktusmegelőzésben és -megoldásban, a békefenntartásban, a humanitárius segítségnyújtásban és a konfliktust követő újjáépítési műveletekben, valamint az emberi jogok és a demokratikus reformok előmozdításában;
valamennyi fegyver, köztük a kettős felhasználású termékek tekintetében is korlátozó fegyverkiviteli politika folytatását tartja helyénvalónak; sürgeti a tagállamokat, hogy tartsák be az EU fegyverkivitelre vonatkozó magatartási kódexét; újfent kijelenti, hogy valamennyi tagállamnak szigorúan alkalmaznia kell a fegyverkivitelről szóló, 2008. december 8-i 2008/944/KKBP tanácsi közös álláspontban ( 18 ) megállapított szabályokat, ideértve a második kritérium alkalmazását is, amely az emberi jogok tiszteletben tartása a rendeltetési országban;
E.

mivel sok határt átlépő munkavállaló és idénymunkás nélkülözhetetlen szerepet tölt be a kulcsfontosságú gazdasági ágazatokban, például a mezőgazdaságban és az élelmiszer-termelésben, a szállításban, a logisztikában, az építőiparban, a szociális szolgáltatásokban, beleértve a gondozást, a szociális munkát és az idegenforgalmat is, de az élelmiszer-feldolgozás és -csomagolás, a halászat, az erdészet, az egészségügy és a kutatás, az informatikai és gyógyszeripar, a kritikus infrastrukturális ágazatok és más ágazatok területén is, és létfontosságúak a gazdasági fellendülésre irányuló erőfeszítések szempontjából is; mivel ezekben az ágazatokban egyes munkaerő-kölcsönzők és munkáltatók üzleti modelljei a munkaerőköltségek leszorításán és a bizonytalan munkafeltételeken alapulhatnak; mivel a munkaügyi felügyelőségek ismételten beszámolnak a határt átlépő munkavállalók és idénymunkások munkajogainak megsértéséről ezekben az ágazatokban;
—

tekintettel az FRA 2018. december 5-i, „Preventing unlawful profiling today and in the future: a guide” (A törvénysértő profilalkotás megelőzése ma és a jövőben: iránymutatás) című kiadványára,
F.

mivel a nők gazdasági szerepvállalásának növelése kulcsfontosságú a nemek közötti bérszakadék felszámolásához; mivel tekintve, hogy a nemek közötti foglalkoztatási különbség évente hozzávetőlegesen 370 milliárd EUR veszteséget okoz a gazdaságnak, nem pusztán tisztesség kérdése, hanem gazdasági szükségszerűség is, hogy e téren lépésekre kerüljön sor (11); mivel ha a nők nem részesülnek egyenlő díjazásban, az korlátozza a gazdasági függetlenség elérésére való képességüket, ennélfogva pedig azt is, hogy teljes mértékben autonóm módon élhessenek; mivel az Institute for Women’s Policy Research szerint a dolgozó nők körében a szegénységi ráta 8,0 %-ról 3,8 %-ra csökkenhetne, ha a nők a férfiakéval azonos díjazásban részesülnének; mivel a nemek közötti bérszakadék megszűnése a jelenleg szegénységben élő 5,6 millió gyermek közül 2,5 millió számára jelentene kiutat a szegénységből;
59.

ragaszkodik ahhoz, hogy a kiviteli engedélyek alkalmazása semmilyen körülmények között nem válhat tényleges exporttilalommá; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a fejlődő országok továbbra is hozzáférjenek a szűkösen rendelkezésre álló gyógyászati termékekhez; hangsúlyozza, hogy az egyéni védőeszközök kivitelének azokhoz kell eljutnia, akiknek a legnagyobb szükségük van arra, nem pedig azokhoz, akik a legmagasabb árat tudják fizetni; úgy véli, hogy az árspekuláció megállítása és kereskedelmük megkönnyítése érdekében ezért a Kereskedelmi Világszervezeten (WTO) és az Egészségügyi Világszervezeten (WHO) belül meg kell állapodni az alapvető sürgősségi egészségügyi termékek globális katalógusáról; határozottan ösztönzi valamennyi országot, hogy csatlakozzon a WTO gyógyszerészeti vámlebontási megállapodásához (Zero for Zero), és hogy annak hatályát terjesszék ki valamennyi gyógyszerészeti és gyógyászati termékre a határokon átnyúló globális kereskedelem biztosítása érdekében; felhívja a WTO-tagokat, hogy ezt a témát kezeljék prioritásként a WTO következő miniszteri találkozóján; mély aggodalmát fejezi ki a WTO, a WHO és az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete által közösen kiadott figyelmeztetés miatt, amely szerint a globális kereskedelmi korlátozó intézkedések világszerte élelmiszerhiányhoz vezethetnek; intézkedésekre szólít fel az élelmiszer-ellátási láncok megzavarásának minimalizálása érdekében, ezáltal megelőzve az élelmiszer-ellátás bizonytalanságának és az áringadozásnak a súlyosbodását; felhívja a tagállamokat, hogy használjanak fel minden rendelkezésre álló eszközt annak biztosítására, hogy hatékony mechanizmusok álljanak rendelkezésre a kritikus infrastruktúrákba és a stratégiai ipari kapacitásokba való potenciális beruházások és bevásárlások értékelésére az EU-ban, és szükség esetén hozzanak enyhítő vagy blokkoló intézkedéseket; felhívja a Bizottságot, hogy mielőbb mozdítsa elő a WTO e-kereskedelemről szóló tárgyalásait annak érdekében, hogy biztosítsa a gyorsan növekvő online kereskedelemre vonatkozó szabályokat, különösen az áruk tekintetében;
30.

emlékeztet arra, hogy a megállapodás konkrét intézkedéseket tartalmaz a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelem, valamint a fenntartható és felelős – az akvakultúrára is kiterjedő – halászati ágazat fejlesztése érdekében; e tekintetben elismeri Vietnám elkötelezettségét a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni fellépés mellett, amely abban nyilvánult meg, hogy teljes körű tagságért folyamodott a Nyugat- és Közép-csendes-óceáni Halászati Bizottságban (WCPFC), hivatalos tagjává vált a kikötő szerinti államok intézkedéseiről szóló megállapodásnak (PSMA), 2017-ben elfogadta a felülvizsgált halászati törvényt, amely a nemzetközi és regionális kötelezettségeket, megállapodásokat és a Bizottság ajánlásait is figyelembe veszi, és végrehajtott egy, a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelemre irányuló nemzeti cselekvési tervet;
8.

megjegyzi, hogy a területenkívüliség elvével összhangban számos uniós országban lehetőség van a női nemi szervek külföldön elkövetett megcsonkításának üldözésére is, így tehát tiltott a gyermekek női nemi szervek megcsonkítása céljából harmadik országba történő elvitele is; megjegyzi, hogy a bűncselekménnyé nyilvánítást büntetőeljárásokkal és nyomozásokkal kell összekapcsolni; hangsúlyozza, hogy a gyermek mindenek felett álló érdekét mindig elsődleges szempontnak kell tekinteni, és hogy a női nemi szervek megcsonkításának gyakorlatát folytató családtagok büntetőeljárás alá vonása és elítélése során azt is biztosítani kell, hogy az érintett lányok és gyermekek ennek következtében ne kerüljenek további veszélybe;