EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2017.9.15. COM(2017) 497 final A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK Éves jelentés a mentesítésért felelős hatóságnak a 2016-ban elvégzett belső ellenőrzésekről

(a költségvetési rendelet 99. cikkének (5) bekezdése) {SWD(2017) 306 final}



2.Az IAS küldetése: Függetlenség, tárgyilagosság és elszámoltathatóság – A jelentés célkitűzései és hatálya Az IAS küldetése, hogy a Bizottság számára független és tárgyilagos bizonyosságot, valamint olyan tanácsadási szolgáltatásokat nyújtson, amelyek hozzáadott értéket hoznak létre, és javítják a Bizottság műveleteit. Az IAS módszeres, fegyelmezett megközelítés alkalmazásával segíti a Bizottságot célkitűzései megvalósításában, amelynek keretében értékeli a kockázatkezelési, kontroll- és irányítási folyamatok eredményességét, és ajánlásokat fogalmaz meg annak javítása céljából. Feladatai közé tartozik az irányítási folyamat értékelése, valamint ajánlások megfogalmazása a következő célkitűzések jobb megvalósítása érdekében: a megfelelő etika és értékrend előmozdítása a szervezeten belül, az eredményes szervezeti teljesítménymenedzsment és az elszámoltathatóság biztosítása, valamint a szervezet megfelelő területeinek eredményes tájékoztatása a kockázattal és kontrollal kapcsolatos információkról. Ezáltal előmozdítja a hatékony és eredményes menedzsment kultúráját a Bizottságon és annak szervezeti egységein belül. Az IAS függetlenségét a költségvetési rendeletben és a Bizottság által elfogadott, az IAS feladatait ismertető működési szabályzatban rögzítették. Az IAS ellenőrzéseiről az Ellenőrzésfelügyeleti Bizottságnak tesz jelentést. Az Ellenőrzésfelügyeleti Bizottság segíti a biztosi testület munkáját annak biztosításával, hogy a bizottsági szolgálatok kellőképpen figyelembe vegyék az IAS és az Európai Számvevőszék munkáját, és azt megfelelően nyomon kövessék. Az IAS a költségvetési rendeletnek, a belső ellenőrzés szakmai gyakorlatára vonatkozó nemzetközi standardoknak és a Belső Ellenőrök Intézete etikai szabályzatának megfelelően végzi munkáját. Az IAS nem ellenőrzi a tagállamok bizottsági forrásokat ellenőrző kontrollrendszereit. Ezeket az egyéni kedvezményezettek szintjéig elérő ellenőrzéseket a tagállamok belső ellenőrei, a nemzeti ellenőrzési hatóságok, a Bizottság más főigazgatóságai és az Európai Számvevőszék végzi. Az IAS azonban ellenőrzi a Bizottság szolgálatai által hozott olyan intézkedéseket, amelyek célja az uniós források folyósításáért felelős tagállami és egyéb szervek – köztük az ENSZ – felügyelete és ellenőrzése. A költségvetési rendelet rendelkezései szerint az IAS a helyszínen, így például a tagállamokban is elvégezheti ezeket a feladatokat. 3.Az ellenőrzési munka áttekintése 3.1.A 2016. évi ellenőrzési terv végrehajtása A 2017. január 31-i záróidőpontig az aktualizált 2016. évi ellenőrzési terv végrehajtása elérte a Bizottság főigazgatóságainál, a szolgálatoknál és a végrehajtó ügynökségeknél tervezett ellenőrzési tevékenységek célul kitűzött 100 %-át . 154 tevékenység (többek között ellenőrzés, nyomon követés, vizsgálat, valamint egy tanácsadási megbízás) lezárására került sor az alábbi táblázatban bemutatott bontásban. 2016 2015 2014 Tevékenységek Jelentések Tevékenységek Jelentések Tevékenységek Jelentések Ellenőrzés 52 60 38 52 25 31 Nyomon követés 95 – 96 – 53 – (Korlátozott) vizsgálat 6 6 2 2 5 5 Vezetői levél 0 1 1 1 1 1 IT kockázatértékelés 0 0 0 0 1 1 JSIS kockázatértékelés 0 0 1 1 0 0 Tanácsadás 1 1 1 1 0 0 Összesen 154 68 139 57 85 38 A 2016. évi eredeti terv 67 ellenőrzési tevékenységet és korlátozott vizsgálatot tartalmazott, amelyeket a tervek szerint a 2017. január 31-i záróidőpontig be kellett fejezni, valamint 34 ellenőrzést, amelyeket e záróidőpont előtt el kellett kezdeni és 2017-ben be kell fejezni. A tervet az év közepén aktualizálták. Az Ellenőrzésfelügyeleti Bizottság az eredeti és az aktualizált tervet is mérlegelte. Működési szabályzatával és a nemzetközi standardokkal összhangban, az ellenőrzési terv hatékony és eredményes végrehajtása érdekében az IAS kockázatértékelés és kapacitáselemzés alapján tervezi meg ellenőrzési munkáját. Ezt követően rendszeresen figyelemmel kíséri a végrehajtást, és elvégzi a szükséges módosításokat. 3.2.Az IAS ajánlásaira vonatkozó statisztikai adatok Az IAS által 2016-ban tett ajánlások száma és elfogadási arányuk: Új ajánlások Elfogadott ajánlások El nem fogadott ajánlások Fontossági sorrend % % Kritikus 0 0 100 % 0 n.a. Nagyon fontos 119 119 100 % 0 0 % Fontos 138 138 100 % 0 n.a. Kívánatos 1 1 100 %. 0 n.a. Összesen 258 258 100 % 0 n.a. Valamennyi elfogadott ajánlásra vonatkozóan az ellenőrzött szervezetek cselekvési terveket állítottak össze, amelyeket benyújtottak az IAS-nak, és azokat az IAS kielégítőnek találta. A 2012 és 2016 közötti időszakban tett és elfogadott ajánlások végrehajtását az ellenőrzött szervezetek értékelése alapján a 2017. január 31-i állapot szerint a következő táblázat tartalmazza. A 2017. január 31-i záróidőpontot követően végrehajtott ajánlások nem szerepelnek az összeállításban.

Végrehajtott Folyamatban (késedelmes hónapok száma szerint) Év Fontossági sorrend Összesen db. % db. % Nem késik 0 – 6 6 – 12 12+ 2012 Kritikus 0 0 0 % 0 0 % 0 0 0 0 Nagyon fontos 68 68 100 % 0 0 % 0 0 0 0 Fontos 123 118 96 % 5 4 % 0 1 0 4 Kívánatos 0 0 0 % 0 0 % 0 0 0 0 2012 összesen 191 186 97 % 5 3 % 0 1 0 4 2013 Kritikus 0 0 0 % 0 0 % 0 0 0 0 Nagyon fontos 45 42 93 % 3 7 % 1 1 0 1 Fontos 75 64 85 % 11 15 % 1 0 1 9 Kívánatos 7 7 100 % 0 0 % 0 0 0 0 2013 összesen 127 113 89 % 14 11 % 2 1 1 10 2014 Kritikus 0 0 0 % 0 0 % 0 0 0 0 Nagyon fontos 40 38 95 % 2 5 % 0 0 0 2 Fontos 78 65 83 % 13 17 % 1 2 1 9 Kívánatos 7 7 100 % 0 0 % 0 0 0 0 2014 összesen 125 110 88 % 15 12 % 1 2 1 11 A belső ellenőrzési részlegektől átvett ajánlások Kritikus 0 0 0 % 0 0 % 0 0 0 0 Nagyon fontos 252 239 95 % 13 5 % 0 1 3 9 Fontos 593 551 93 % 42 7 % 1 1 1 39 Kívánatos 63 63 100 % 0 0 % 0 0 0 0 Belső ellenőrzési részlegek összesen 908 853 94 % 55 6 % 1 2 4 48 2015 Kritikus 1 1 100 % 0 0 % 0 0 0 0 Nagyon fontos 69 32 46 % 37 54 % 15 19 2 1 Fontos 129 78 60 % 51 40 % 20 17 12 2 Kívánatos 18 17 94 % 1 6 % 1 0 0 0 2015 összesen 217 128 59 % 89 41 % 36 36 14 3 2016 Kritikus 0 0 0 % 0 0 % 0 0 0 0 Nagyon fontos 118 3 3 % 115 97 % 108 7 0 0 Fontos 138 19 14 % 119 86 % 109 9 1 0 Kívánatos 1 0 0 % 1 100 % 1 0 0 0 2016 összesen 257 22 9 % 235 91 % 218 16 1 0 2012–2016 ÖSSZESEN 1825 1412 77 % 413 23 % 258 58 21 76 Ebből kritikus vagy nagyon fontos 593 423 71 % 170 29 % 124 28 5 13 A 2012 és 2016 közötti időszakban tett és elfogadott ajánlások közül az ellenőrzött szervezetek összesen 1 412-t (77 %) értékeltek végrehajtottnak, és összesen 413-at (23 %) folyamatban lévőnek. Ebből a 413 folyamatban lévő ajánlásból egyet sem minősítettek kritikusnak, 170 ajánlás (vagyis az összes elfogadott kritikus és nagyon fontos ajánlás 29 %-a) pedig nagyon fontos minősítést kapott. A 413 folyamatban lévő ajánlásból 155 (az elfogadott ajánlások 8,5 %-a) késedelmes, ebből 18 nagyon fontos ajánlás régóta esedékes (az eredeti határidőhöz képest több mint 6 hónapja késik). Együttesen ezek a 2012 és 2016 közötti elfogadott ajánlások teljes számának mindössze 0,99 %-át teszik ki. A 2012 és 2016 közötti időszakban tett ajánlások közül 1 314-re vonatkozóan került sor nyomonkövetési ellenőrzésre abból az 1 412-ből, amelyet az ellenőrzött szervezetek felülvizsgálhatónak értékeltek. Az említett időszakban nyomon követett összes ajánlás közül az IAS 1 246-ot (95 %) zárt le. Az IAS értékelése szerint tehát átlagosan az ajánlások 5 %-a nem tekinthető eredményesen végrehajtottnak, ennélfogva ezek a nyomonkövetési ellenőrzés befejezését követően nem voltak lezárhatók. Összességében véve az IAS úgy véli, hogy az ellenőrzési ajánlások végrehajtásának jelenlegi állása kielégítő és az előző beszámolási időszakhoz hasonló. Ez azt jelzi, hogy a bizottsági szolgálatok lelkiismeretesen hajtják végre a nagyon fontos ajánlásokat, és ennélfogva mérséklik a feltárt kockázatokat. Mindazonáltal – jóllehet nincs ismétlődő lezáratlan kérdés vagy érintett konkrét szolgálat – figyelmet kell fordítani azokra a nagyon fontosnak minősített egyedi ajánlásokra, amelyek régóta, vagyis több mint hat hónapja esedékesek. Külön jelentés készült, amelyet megküldtek az Ellenőrzésfelügyeleti Bizottság részére is. Ennek összefoglalását az e jelentést kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentum tartalmazza. 4.Az ellenőrzési munka összefoglalása 4.1.A teljesítmény-ellenőrzésekkel kapcsolatos következtetések A Bizottság által egy teljesítményalapú kultúra felé tett lépésekre és a források megtérülésének középpontba állítására válaszul a 2016–2018-as stratégiai ellenőrzési terve keretében az IAS 2016-ban is folytatta a teljesítmény-ellenőrzéseket, valamint a lényeges teljesítményelemeket tartalmazó (átfogó) ellenőrzéseket. E módszertannal és a bevált gyakorlatokkal összhangban a Belső Ellenőrzési Szolgálat közvetett módon közelítette meg a teljesítményt, azaz hogy a vezetés létrehozott-e a tevékenységei teljesítményének (hatékonyságának és eredményességének) mérését szolgáló és megbízhatóságot nyújtó ellenőrző rendszereket, és ha igen, miként. E megközelítéssel az IAS elsősorban azt kívánja biztosítani, hogy a főigazgatóságok és a szolgálatok alakítsanak ki megfelelő teljesítménykereteket, valamint teljesítménymérési eszközöket, kulcsmutatókat és monitoringrendszereket. Ez részben annak az eredménye, hogy számos jogalap olyan célkitűzéseket határoz meg, amelyek terjedelme szélesebb annál, mint amit a Bizottság önállóan képes megvalósítani. Először tehát a SMART célkitűzéseket és referenciaértékeket kell meghatározni bizottsági szinten annak érdekében, hogy a lehetséges mértékben külön lehessen választani a Bizottság konkrét hozzájárulását azoknak az egyéb kulcsfontosságú szereplőknek (tagállamoknak, régióknak, harmadik országoknak, nemzetközi szervezeteknek stb.) a hozzájárulásaitól, amelyek hozzájárulnak az uniós alapok célkitűzéseinek végrehajtásához és megvalósításához. Az alábbiakban az IAS következtetései találhatók a 2016-ban végzett ellenőrzések teljesítménnyel kapcsolatos különböző szempontjairól. 4.1.1.A bizottsági főigazgatóságok és szolgálatok, valamint a végrehajtó ügynökségek teljesítménye: horizontális folyamatok 4.1.1.1. Teljesítménymenedzsment A főigazgatóságok és a szolgálatok a pénzügyi és emberi erőforrásokra nehezedő egyre nagyobb nyomással szembesülnek, ugyanakkor bizonyítaniuk kell, hogy meg tudják valósítani célkitűzéseiket, és biztosítani tudják a források megtérülését. Egy olyan politikai környezetben, amelyben nagy hangsúlyt helyeznek a teljesítményre, a főigazgatóságoknak megfelelően kell meghatározniuk, kezelniük és nyomon követniük az ellenőrzésük alá tartozó, outputjaik és intézkedéseik révén megvalósítható meghatározott célkitűzéseket, valamint beszámolniuk azokról. Az IAS több ellenőrzése foglalkozott a teljesítménymenedzsmenttel és -méréssel, és azt tárták fel, hogy még mindig jelentős fejlesztésekre van szükség ahhoz, hogy a főigazgatóságok javítsák teljesítménymenedzsmentjük és -értékelésük kiforrottságát. Ez megerősíti a múlt év azon következtetését, amely kiemelte, hogy a célkitűzések és mutatók színvonalának javítása érdekében szervezeti és főigazgatósági szinten egyaránt további lépéseket kell tenni. 2016-ban az Európai Számvevőszék is kiemelte éves jelentésében és különjelentéseiben a teljesítménymenedzsment és -mérés hiányosságait. Az IAS már évek óta fogalmaz meg ajánlásokat e területen. Az évek során jelentős előrehaladás történt például a szervezeti szinten hozott új kezdeményezések tekintetében. Az IAS azonban továbbra is jelentős hiányosságokat és magas kockázatokat tár fel, ami azt mutatja, hogy az erőfeszítések ellenére időt vesz igénybe, hogy a szervezet egészében hatékony teljesítménykultúrát és gondolkodásmódot alakítsanak ki, valamint hatékony és eredményes teljesítménymenedzsmentet alkalmazzanak. A DG AGRI teljesítménymérése fő elemeinek egyike a közös agrárpolitika vonatkozásában a közös monitoring- és értékelési keret. Jelentős hiányosságokat tártak fel a célkitűzések meghatározásában, az alkalmazott mutatók meghatározásában és az adatgyűjtésben, ami ronthatja a DG AGRI arra irányuló képességét, hogy nyomon kövesse és értékelje a 2014–2020 közötti közös agrárpolitika teljesítményét és arról beszámoljon. A DG GROW különböző teljesítménymenedzsment-eszközöket alkalmazott a fő beavatkozási területeinek nyomon követésére és az operatív teljesítmény irányítására. A teljesítménymenedzsment-keretet azonban tovább kell javítani annak bizonyítására, hogy a főigazgatóság rövid távú intézkedései ténylegesen hozzájáruljanak stratégiai célkitűzéseinek és ebből következően a magas szintű bizottsági prioritásoknak a megvalósításához. Különösen az átfogó stratégiai jövőkép leírása hiányzik, és a különböző stratégiai tervezési és programozási dokumentumokban nem mindig áll rendelkezésre elegendő információ a teljesítményről, illetve azt nem következetesen mutatják be. A DG MOVE esetében hasonló hiányosságokat figyeltek meg a főigazgatóság teljesítménymenedzsment-keretében. A főigazgatóság nem rendelkezik olyan átfogó stratégiai jövőképpel, amely bemutatná, hogy a főigazgatóság hogyan szervezi beavatkozásait, és a rövid távú outputok hogyan vezetnek közép- és hosszú távú eredményekhez és hogyan járulnak hozzá stratégiai célkitűzéseinek megvalósításához. Továbbá nincs központosított megközelítés a hosszabb távú szakpolitikai eredmények nyomon követésére és az azokról való beszámolásra, és a DG MOVE egyedi célkitűzései nem eléggé egyediek és relevánsak. A főigazgatóság nem alakított ki hivatalos eljárást a CEF programindokolásának elkészítésére, és hiányzott az a belső iránymutatás, amely meghatározná az elvégzendő feladatokat, az egyes egységek feladatait és szerepeit, az ütemezést és a munkafolyamatot, a mutatók meghatározását az információforrással együtt, a mutatók kiszámításának módszertanát, valamint a felelős egységet. A DG DEVCO számos teljesítménymenedzsment-eszközt fejlesztett ki, amelyek segítségével irányítani tudja operatív teljesítményét a központban és az uniós küldöttségeken egyaránt. Hatékonyságának erősítése érdekében azonban a DG DEVCO-nak jelentősen javítania kell a célkitűzései megvalósításának tervezésére, nyomon követésére és az arról való beszámolásra irányuló teljesítménymenedzsment-rendszerét. A főigazgatóság nem követi szisztematikusan nyomon az irányítási tervben meghatározott célkitűzések és célok megvalósításában elért előrehaladást, és a megvizsgált uniós küldöttségek legtöbbje nem követi nyomon az irányítási tervében meghatározott célkitűzések megvalósítását. Ezenfelül nincs központi iránymutatás a cselekvési dokumentumokban meghatározott célkitűzések és célok nyomon követésére vonatkozóan, és az ugyanahhoz a cselekvési dokumentumhoz tartozó projektek eredményeit nem összesítik, hogy információt nyújtsanak az átfogó célkitűzések megvalósításáról. A beszámolás tekintetében a DG DEVCO teljesítményére vonatkozóan a különböző stratégiai tervezési és programozással kapcsolatos jelentésekben szereplő információk típusa korlátozott, és nem értékeli ténylegesen, hogy megvalósultak-e a célkitűzések vagy sem. Programszinten nincs éves beszámolás az azokban a programozási dokumentumokban meghatározott célkitűzések megvalósításában elért előrehaladásról, amelyek összesítik a projektszinten mért eredményeket. A belső ellenőr elismerte a főigazgatóság által annak érdekében tett erőfeszítéseket, hogy teljesítménymenedzsment-eszközeit eredményorientált beszámolási kezdeményezésekkel egészítse ki. A DG EAC-nál végzett ellenőrzés pozitív megállapításra jutott, és megmutatta, hogy létre lehet hozni hatékony teljesítménymenedzsment-keretet annak ellenére, hogy a főigazgatóság különböző szakpolitikai tevékenységekkel és kiadási programokkal foglalkozik.

4.1.1.2. Kockázatkezelés A kockázatkezelés folyamatos tevékenység. Általánosságban a menedzsment a stratégiai tervezési és programozási tevékenységekkel összefüggésben évente kockázatértékelést végez. A DG NEAR-nél a kockázatkezelésre vonatkozóan elvégzett ellenőrzés jelentős hiányosságokat tárt fel ezen eljárás kialakítása és végrehajtása tekintetében, amelyek átfogó hatékonyságát is befolyásolják. E megállapításokra válaszul a DG NEAR cselekvési tervet dolgozott ki a jelentős hiányosságok kezelésére. 4.1.1.3. Humánerőforrás-menedzsment A humánerőforrás területén az IAS több főigazgatóságnál és végrehajtó ügynökségnél értékelte, hogy kialakítottak-e és alkalmaznak-e hatékony humánerőforrás-stratégiákat az új prioritásokból, a változó személyzeti szintekből és az átszervezésekből adódó kihívások kezelésére. Az ellenőrzések során az IAS általánosságban arra a következtetésre jutott, hogy a főigazgatóságok és a végrehajtó ügynökségek megfelelő intézkedéseket hoztak az előttük álló humánerőforrás-kihívások kezelésére. Mindazonáltal a DG ENV-nél javítások lehetségesek, mivel ez a főigazgatóság jelenleg nem tudja hatékonyan nyomon követni és összehasonlítani a főigazgatóságon belüli munkamennyiséget. Az ellenőrzés jelentős hiányosságokat tárt fel a REA-nál a szerződéses alkalmazottak kiválasztási eljárásában, mégpedig a pályázati feltételek és a kiválasztási kritériumok alkalmazása, valamint a kiválasztási anyagok hiánytalansága és a testületi tagok és megfigyelők részére nyújtott iránymutatás tekintetében. 4.1.1.4. Információtechnológiai (IT-) irányítás Az IT területén több ellenőrzés is megerősítette, hogy van még javítanivaló az IT-műveletek különböző szempontjainak hatékonysága tekintetében. A DG GROW-nak jelentős hiányosságokat kell kezelnie a főigazgatóság IT-irányításához és portfólió-menedzsmentjéhez kapcsolódóan annak biztosítására, hogy sikeresen végre tudja hajtani a szervezeti átalakítást, és hogy a működés és az IT teljes mértékben össze legyen hangolva. Hiányosságokat figyeltek meg az IT-stratégiában, a célkitűzések és a fő teljesítménymutatók összekapcsolásában, az IT-kockázatkezelésben, a fő IT-fejlesztések kommunikálásában, az IT költség-haszon elemzésében, valamint általánosságban az IT portfólió- és programmenedzsmentben. A DG JRC-nél az IAS – néhány meglévő bevált gyakorlat ellenére – jelentős hiányosságokat tárt fel az IT-biztonság területén, ami ahhoz a megállapításhoz vezetett, hogy a meglévő kontrollok nem nyújtanak elegendő bizonyosságot arra nézve, hogy az informatikai biztonsági kockázatot megfelelően enyhítik. Nem elegendő az informatikai biztonság irányítási felügyelete, a JRC nem határoz meg biztonsági követelményeket az IT-rendszerek kialakításában, nem minden rendszer vonatkozásában végeznek informatikai biztonsági felülvizsgálatokat, és a biztonság tekintetében hiányos az IT-rendszerek leltározása. A DG BUDG-nál jelentős hiányosságokat figyeltek meg az ABAC-ban történő kézi beavatkozás kezelése érdekében hozott intézkedések hatékonysága tekintetében. Az IAS megfigyelése szerint a számítógépes rendszer környezetében kiterjedten alkalmazzák a kézi beavatkozásokat, és viszonylag sok olyan, belső személyzethez és külső szakértőkhöz rendelt kiemelt felhasználó van, akik korlátlan hozzáféréssel és jogokkal rendelkeznek ahhoz, hogy változásokat hajtsanak végre a számítógépes rendszer környezetében, továbbá hiányosságok állnak fenn a kiemelt felhasználói fiókok kontrollja és a megelőző kontrollok terén, amelyeket nem kompenzálnak elegendően megfelelő felderítő ellenőrzéssel. Az OP nagymértékben függ az IT-tól a fő tevékenységének folyamatai tekintetében, és ezért számos ellenőrzést léptetett életbe, hogy biztosítsa e területen az üzletmenet folytonosságát. Az IAS mindazonáltal hiányosságokat tárt fel az alternatív adatközpont fizikai biztonságában, a helyreállítási idővel kapcsolatos célkitűzések nem felelnek meg a fő tevékenységi eljárásoknak, a tevékenységi hatásvizsgálat pedig hiányos képet adott és félrevezető eredményeket hozott. A DG EMPL-nél a szociális biztonságra vonatkozó információk elektronikus adatcseréjére vonatkozó projekt ellenőrzése során számos kockázatot emeltek ki egy IT-projekt eredményes végrehajtásához kapcsolódóan. Az IAS megállapította, hogy a meglévő kontrollok nem nyújtanak elegendő bizonyosságot arra nézve, hogy az ilyen érzékeny és összetett projekttel összefüggő fennmaradó magas kockázatokat teljes mértékben enyhítették. Különösen az első főeredmény (üzemkész bevezetés) igényelt sürgős és szigorúbb kontrollokat a projekt célkitűzései, mérföldkövei és a feladatokhoz kapcsolódó személyi felelősségek vonatkozásában. A rendszer korai szakaszában azonosított hiányosságok kezelése érdekében világos áttekintést kell nyújtani a feladatokról és a személyi felelősségekről. A DG EMPL már kezdeményezett cselekvési terveket a feltárt hiányosságok némelyikének kezelésére, az IAS azonban kiemelte a sürgős jelleget és azt, hogy biztosítani kell ezen intézkedések mielőbbi végrehajtását. 4.1.1.5. Egyéb Az IAS egyéb ellenőrzéseket végzett a tradicionális saját forrásokra vonatkozó csalás elleni küzdelem, az agrár-környezetvédelmi-éghajlati kérdésekre vonatkozó adatok kezelése és megosztása, a minőségi jogalkotás és a közös ellenőrzési szolgálat által végzett utólagos ellenőrzések területén, amelyek azt mutatták, hogy további lépésekre van szükség e folyamatok összteljesítményének javítása érdekében. Az IAS jelentős hiányosságokat tárt fel a tradicionális saját források területén a csalásmegelőzési és -felderítési tevékenységek tervezéséhez, irányításához és összehangolásához kapcsolódóan, amelyek a csalás megelőzésének és felderítésének eredménytelenségéhez vezethetnek. Az adatgazdálkodás a tényeken alapuló szakpolitikai döntéshozatal lényeges alkotóeleme. A hatékony adatmegosztást igénylő főbb területek egyike az agrár-környezetvédelmi-éghajlati kérdések területe, mivel e kérdések számos főigazgatóságot és szakpolitikai területet érintenek. Az IAS arra a következtetésre jutott, hogy jóllehet az adatgazdálkodásra vonatkozóan számos szabály és eljárás van életben, jelentős hiányosságok tapasztalhatók az agrár-környezetvédelmi-éghajlati adatokkal való gazdálkodáshoz és az azok megosztásához kapcsolódó hatékony és eredményes eljárás biztosítása tekintetében. Ennek oka, hogy nincs bizottsági szintű keret az adatgazdálkodásra és -megosztásra, valamint hiányosságok állnak fenn annak módjában, ahogyan jelenleg a főigazgatóságok egymás között megosztják az agrár-környezetvédelmi-éghajlati adatokat. A minőségi jogalkotás tekintetében az IAS megállapította, hogy a Bizottság jelentős lépéseket tett az új minőségi jogalkotási program végrehajtásában. Ezen eredmények ellenére azonban még mindig jelentős erőfeszítésekre van szükség – elsősorban szervezeti szinten –, hogy a minőségi jogalkotási program teljes mértékben kiforrott legyen. A közös támogatási központon belüli közös ellenőrzési szolgálatnak jelentős erőfeszítéseket kell tennie, hogy fokozza belső eljárásainak kiforrottságát, és így biztosítsa, hogy meg fogja valósítani a hetedik kutatási és technológiafejlesztési keretprogram utólagos ellenőrzési stratégiájának célkitűzéseit, valamint hogy készen áll majd a Horizont 2020 utólagos ellenőrzési stratégiája által támasztott kihívásokra. A közös ellenőrzési szolgálatnak különösen csökkentenie kell az ellenőrzések lezárásához szükséges átlagos időt, és javítania kell az utólagos ellenőrzések tervezésére, nyomon követésére és az azokról való beszámolásra vonatkozó belső eljárásokat. Meg kell állapítania továbbá a SMART célkitűzéseket, valamint megközelítést és iránymutatást kell kidolgoznia a csalások felderítésére. Az IAS bizonyos hiányosságokat tárt fel a DG MOVE által a légi közlekedési védelem és a tengeri védelem felett gyakorolt felügyelet területén. Ez egy olyan terület, amelyen a biztonsági incidensek végső soron súlyos hírnévbeli következményekkel járhatnak az intézményre nézve. Az IAS arra a következtetésre jutott, hogy jelentős hiányosságok vannak a DG MOVE jelenlegi nyomonkövetési rendszerében, ennek pedig az az oka, hogy nincs olyan hivatalos átfogó nyomonkövetési stratégia, amely meghatározza először is azon bizonyosság fokát, amelyet a DG MOVE-nak kellene szereznie nyomonkövetési mechanizmusai révén arra vonatkozóan, hogy a tagállamok betartják-e a légi közlekedési védelemre és a tengeri védelemre vonatkozó uniós jogszabályokat, és másodszor vizsgálati tevékenységeinek hatókörét. 4.1.2.Teljesítmény az operatív és az igazgatási költségvetési előirányzatok végrehajtásában 4.1.2.1. Közvetlen irányítás

A közvetlen irányítás alá tartozó pénzeszközök területén az IAS több ellenőrzés keretében (a DG HOME-nál, a DG JUST-nál, az RTD-nél és a REA-nál) értékelte a támogatáskezelési folyamatokat, és ezen ellenőrzések mindegyikénél azonosított néhány olyan kérdést, amelyek javíthatják e folyamatok hatékonyságát és eredményességét. Ezen túlmenően egy ellenőrzés azt értékelte, hogy a Bizottság hatékonyan és eredményesen alkalmazza-e az ott dolgozó külső vállalkozókat, és az a megállapítás született, hogy mivel nincs olyan szervezeti keret, amely irányítást és útmutatást biztosít a főigazgatóságok részére, a Bizottság jelentős kockázatnak van kitéve az ott dolgozó vállalkozók hatékony és eredményes alkalmazásának biztosítása tekintetében. Főigazgatósági szinten többet lehet tenni a kérdés proaktív kezelése érdekében, például olyan biztosítékokat lehet belefoglalni a szerződésekbe, amelyek a források megtérülésének biztosítására irányulnak. Ezenfelül ellenőrzést végeztek az EASME-nél a COSME program irányításának hatékonyságára vonatkozóan, és ennek keretében hiányosságokat tártak fel az EASME és a ügynökségért felelős főigazgatóság közötti együttműködés tekintetében. Az ügynökség legtöbbször nem rendelkezett szilárd alappal ahhoz, hogy előkészítse éves munkaprogramjának a COSME-hoz kapcsolódó részét és megtervezze munkáját, mivel a ügynökségért felelős főigazgatóság későn nyújtott hozzájárulást, valamint a félidős felülvizsgálat során jelentősen módosították a COSME munkaprogramját. Az EASME nem értékelte kellőképpen, hogy ez milyen hatást gyakorol az átruházott intézkedések hatékony végrehajtására, és nem állított össze olyan naprakész tervezési dokumentumot, amely figyelembe veszi az átruházott intézkedések év közbeni valamennyi változását. 4.1.2.2. Közvetett irányítás A közvetett irányítás alá tartozó pénzeszközök területén több ellenőrzés foglalkozott a főigazgatóságoknál és szolgálatoknál kialakított felügyeleti eljárásokkal, és több olyan jelentős hiányosságot tártak fel, amelyek veszélyeztethetik a szakpolitikai célkitűzések megvalósítását. Ellenőrzést végeztek a DG HOME-nál és a DG SANTE-nél az uniós szabályozási ügynökségekkel és szervekkel való koordinációs és munkamegállapodásokra vonatkozóan, és megjegyezték, hogy a bizottsági partner-főigazgatóságok kihívásokkal szembesülnek az uniós decentralizált ügynökségekkel való együttműködés során, ideértve az uniós decentralizált ügynökségekre vonatkozó közös megközelítés (amelyről 2012 júliusában állapodott meg az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság) jogilag nem kötelező jellegét, amely megközelítés arra irányul, hogy az ügynökségek tevékenységét összehangoltabbá, hatékonyabbá és elszámoltathatóbbá tegye. Az ellenőrzés során azt is megjegyezték, hogy a partner-főigazgatóságok által a gyakorlatban ellátható felügyelet szintje a következőktől függ: 1. a Bizottság (szavazatok számát tekintve) korlátozott döntéshozatali hatásköre az ügynökségek igazgatótanácsában; 2. a partner-főigazgatóságok rendelkezésére álló erőforrások az ügynökségek felügyelete céljából; 3. az ügynökségek hajlandósága a főigazgatóságokkal, mint valódi partnerekkel való együttműködésre, mivel az ilyen típusú ügynökségek az Európai Parlament külön mentesítése alá tartozó autonóm uniós szervek; és 4. annak szükségessége, hogy ezen ügynökségek megőrizzék függetlenségüket a Bizottsággal szemben, különösen tudományos szakvélemények kiadásakor. Mindazonáltal az ügynökségeknél felmerülő bármilyen jelentős probléma súlyos hírnévbeli következményekkel járhat a Bizottságra nézve. A teljesítmény tekintetében jelentős hiányosságokat tártak fel a partner-főigazgatóságoknak az ügynökségekkel kapcsolatos átfogó stratégiájának három fő eleménél, amelyek a következők: 1. a partner-főigazgatóságnak az ügynökség programtervezéséhez való hozzájárulása, valamint az ügynökségek programtervezése és a főigazgatóságok saját programtervezése közöttit kapcsolat; 2. az ügynökség tevékenységeinek a partner-főigazgatóság általi nyomon követése; és 3. a partner-főigazgatóság kontrollstratégiája, hogy bizonyosságot nyújtson és (az éves tevékenységi jelentésben) beszámoljon az ügynökségeire ruházott feladatokról (mint például a hatáskör-átruházási megállapodások révén átruházott költségvetés-végrehajtási feladatok). A DG ENER által az ITER projekt felett gyakorolt felügyeletre vonatkozó ellenőrzés ugyancsak olyan jelentős hiányosságokat tárt fel, amelyek érintik az ITER projekt végrehajtásának hatékony felügyeletét, mivel nem volt egyértelműen megállapítva, hogy mi a főigazgatóság és az Euratom felügyeleti tevékenységeinek célja, és hogyan fogják értékelni e felügyeleti tevékenységek hatékonyságát. A Bizottság továbbá nem kap meg minden olyan információt, amelyek lényegesek az F4E hatékony nyomon követéséhez és ahhoz, hogy e tudást fel lehessen használni az említett ügynökség irányító szerveiben folyó megbeszélések során. 4.1.2.3. Megosztott irányítás A megosztott irányítás területén a DG AGRI-nál a termeléstől függő önkéntes támogatásra vonatkozó ellenőrzés megerősítette, hogy a terület nagyon összetett, és hogy a jogszabályok széles körű lehetőségeket biztosítanak a tagállamok számára, amely lehetőségek azonban jelentős nyomást eredményeznek a Bizottság erőforrásaira nézve annak biztosítása érdekében, hogy a termeléstől függő önkéntes támogatást megfelelően irányítsák. Jelentős hiányosságokat tártak fel a DG AGRI által a termeléstől függő önkéntes támogatásra vonatkozóan kialakított irányítási és kontrollrendszerekben, különösen a termeléstől függő önkéntes támogatás teljesítményének nyomon követésével kapcsolatban, amely azt a kockázatot hordozza magában, hogy nem teljesülnek a rendszer célkitűzései és potenciálisan torzítanak egyéb mezőgazdasági piacokat. A 2014–2020 közötti európai strukturális és beruházási alapok egyszerűsítési intézkedéseinek hatékonyságára vonatkozó ellenőrzés során feltárták, hogy a főigazgatóságoknak kezelniük kell majd bizonyos magas kockázatokat, hogy biztosítsák az eredményekre való folyamatos összpontosítást, amely a jelenlegi programozási időszak fő elvárása. Különösen mérsékelni kell az egyszerűsített költségelszámolási opciókhoz kapcsolódó kockázatokat, továbbá a vártnál lassabban és alacsonyabb hatásfokkal halad az egyszerűsítési intézkedések tagállamok általi átvétele. 4.2.Az IAS korlátozott következtetései az egyes főigazgatóságok belső kontrolljának állapotáról Az IAS 2017 februárjában korlátozott következtetéseket adott ki minden főigazgatóság és szolgálat belső kontrolljának állapotáról. E következtetések hozzájárulnak az érintett főigazgatóságok és szolgálatok 2016-os éves tevékenységi jelentéseihez. A következtetések az elmúlt három évben végzett ellenőrzési munkára épülnek, és kiterjednek az IAS, illetve a korábbi belső ellenőrzési részlegek valamennyi nyitott ajánlására (az utóbbiak esetében azokra, amelyeket az IAS átvett). Ezenkívül a következtetések kiemelten felhívják a figyelmet az összes nyitott, „kritikusnak” minősített ajánlásra vagy a „nagyon fontosnak” minősített több ajánlás együttes hatására, mivel ezek esetében szükséges lehet fenntartást tenni az érintett főigazgatóság vagy szolgálat éves tevékenységi jelentésében. Az IAS következtetése a belső kontroll állapotáról az ellenőrzött irányítási és kontrollrendszerekre korlátozódik, és nem terjed ki azokra, amelyeket az IAS vagy a belső ellenőrzési részlegek az elmúlt három évben nem ellenőriztek. A korlátozott következtetésekben – az érintett főigazgatóság éves tevékenységi jelentésében tett fenntartásokat eredményező – kiemelt figyelmet szenteltek az alábbiaknak: – DG CLIMA: egy nagyon fontos, az informatikai biztonsághoz kapcsolódó (az EU ETS IT rendszerének irányítására vonatkozó) ajánlás végrehajtásában megfigyelt késedelem tekintetében, amely a biztonság megsértése kockázatának teszi ki a főigazgatóságot, – DG DEVCO: az Afrikai Békekeret irányítására vonatkozó ellenőrzéssel összefüggésben kibocsátott három nyitott nagyon fontos ajánlás összesített hatása tekintetében. 4.3.Átfogó vélemény a Bizottság pénzgazdálkodásáról A szabályzatában előírtak szerint az IAS éves átfogó véleményt ad ki a Bizottság pénzgazdálkodásáról. A vélemény az IAS és a belső ellenőrzési részlegek által a bizottsági pénzgazdálkodás területén az előző három év (2014–2016) során végzett ellenőrzési munkán alapul. A vélemény ugyancsak figyelembe veszi az egyéb forrásokból, nevezetesen az Európai Számvevőszék jelentéseiből származó információkat. Az átfogó véleményt ezzel a jelentéssel párhuzamosan adják ki ugyanarra a pénzügyi évre vonatkozóan. A korábbi kiadásokhoz hasonlóan a 2016. évi átfogó vélemény a megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselők megbízhatósági nyilatkozatában foglalt fenntartások tekintetében korlátozott. E vélemény kialakítása során az IAS figyelembe vette az éves tevékenységi jelentésekben foglaltak szerint kockázattal érintett összegek együttes hatását, tekintettel a pénzügyi korrekciókkal és a korábbi visszafizettetésekkel, valamint a jövőbeli korrekciók és a záráskor kockázatnak kitett összegek becsléseivel alátámasztott korrekciós kapacitásra. Tekintettel a korábbi pénzügyi korrekciók és visszafizettetések nagyságrendjére, továbbá a későbbi évek tekintetében is hasonló mértékű korrekciókat feltételezve, az uniós költségvetés összességében (az egyes szakpolitikai területek nem feltétlenül), valamint időbeli távlatban (esetenként több évvel később) is megfelelően védett. A vélemény további korlátozása nélkül a belső ellenőr egy figyelemfelhívó megjegyzést tett a következőhöz kapcsolódóan: – a szakpolitikákat és programokat megvalósító harmadik felekre vonatkozó felügyeleti stratégiák