HU    HU HU 
HU    HU  EURÓPAI BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 2010.6.15. 
COM(2010) 311 végleges 
  
A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A 
TANÁCSNAK 
a biztonsági szkennerek európai uniós repül őtereken való használatáról 
HU 2   HU A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A 
TANÁCSNAK 
a biztonsági szkennerek európai uniós repül őtereken való használatáról 
 
(EGT vonatkozású szöveg) 
1. BEVEZETÉS  
1. Ez a közlemény a biztonsági  szkennerek uniós repül őtereken való egyre fokozottabb 
és nemzeti szinten szabályozott használatá val foglalkozik. Az Európában használt 
különböző szkennerek eltér ő szabványai miatt fennáll az uniós polgárok alapvet ő 
jogai összehangolatlanságának a kockázat a, ami akadályozza a szabad mozgáshoz 
való jogukat, és fokozza az új biztonsági  technológiákkal kapcsolatos egészségügyi 
aggályaikat. Noha biztonsági  szkennerekkel európai repül őtereken még mindig csak 
kivételesen lehet talá lkozni, egyre sürget őbb az igény az említett aggályok kezelésére 
és a közös megoldás megtalálására. 
2. A közlemény megvizsgálja azokat az érveket,  amelyek szerint csak a közös európai 
légiközlekedés-védelmi el őírások alkothatnak olyan kere tet, amely biztosítja a 
biztonsági szkennerek repül őtéri használatának harmonizált megközelítését. 
Áttekinti, hogy az EU alapjogi normá inak és a közös egészségvédelmi el őírásoknak 
miként kell e harmonizált megközelítés részét képezniük ahhoz, hogy a repül őtéri 
személyátvizsgálás megengedett eszközei nek listájára ezt a technológiát is fel 
lehessen venni..  
2. HÁTTÉR  
2.1. Légiközlekedés-védelmi háttér 
3. A szeptember 11-i támadások nyomán közös európai légiközlekedés-védelmi 
politika került kialakításra. 2001 el őtt a légi közlekedés védelme az egyes államok 
feladatkörébe tartozott. Az események óta közösségi szakpolitika jött létre, és a 
biztonsági kérdésekben folyó nemzetközi együttm űködés számottev ően erősödött. A 
biztonságot fenyeget ő súlyos események nemzetközi szint ű párbeszédet és fellépést 
eredményeztek. 
4. A cipőjének sarkában robbanóanyagot el rejteni próbáló, úgynevezett cip őbombás 
terrorista esete már 2001 decemberében külön intézkedések bevezetésére ösztönzött egyes államokat, hogy jobban átvizsgálhassá k a lábbeliket. Az Atlanti-óceán felett 
több repül őgép folyékony robbanóanyagok használa tával való felrobbantására tett 
2006-os kísérlet nyomán tiltották be Eu rópában és több más államban is a 
folyadékok légi járm űvek fedélzetére történ ő felvitelét. 
5. Arra, hogy a repül őtereken általánosan használt fémérzékel ők nemigen képesek az 
utasoknál lév ő nem fémes veszélyes tárgyak feld erítésére, a Northwest Airlines 
Amszterdamból Detroitba tartó, 253. számú járatán 2009. december 25-én történt 
HU 3   HU terroristatámadás kísérlete figyelmeztetett.  Azonnali válaszlépésként több állam is 
felgyorsította a nem fémes és folyékony robbanóanyagok felderítésére is képes, 
fejlettebb technológia továbbfejlesztését, majd annak bevezetését. Az Egyesült 
Államokba tartó és onnan induló légi járatokon további utasátvizsgálási 
intézkedéseket vezettek be. 
6. Ezek az események rávilágítottak arra , hogy a légi közlekedés védelme manapság 
újfajta fenyegetésekkel szembesül – ol yan fenyegetésekkel, melyekre a repül őtereken 
használt hagyományos technol ógiák nem képesek megfelel ően és hatékonyan 
reagálni. Ezért néhány uniós tagálla m megkezdte a biztonsági szkennerek 
repülőterein való kipróbálását és bevezet ését. Ennek következtében az Unióban 
különböző szabályokat alkalmaznak. 
7. Egy ideje már folyik az EU-ban a biztonsági szkennerek teljesít őképességének, 
illetve az egészségre és az alapvet ő jogokra esetlegesen gyakorolt hatásaik elemzése. 
A jelenlegi összehangolatlan helyzet – vagyis hogy a tagállamok és a repül őterek 
eseti alapon döntik el, h ogy alkalmaznak-e a repül őtereken biztonsági szkennereket 
és ha igen, miként (lásd a következ ő fejezetet) – megsz üntetése érdekében a 
biztonsági szkennerek használatának közös el őírásokon kell alapulnia, amelyek a 
felderítésre vonatkozó alapvet ő kimutatási teljesítményt követelnek meg és 
biztosítékokat írnak el ő az európai alapjogi és egészs égügyi rendelkezések betartása 
céljából.  
8. Ez a közlemény tényszer ű alapokat kíván nyújtani a biztonsági szkennerek európai 
repülőtereken személyátvizsgálási intézkedésként történ ő esetleges bevezetéséhez 
kapcsolódó kulcskérdések megvitatásához. 
2.2. Összehangolatlanság a tagállamok között 
9. A tagállamok – az uniós jognak megfelel ően – repül őtereiken a biztonsági 
szkennerek használatát két módon veze thetik be: i. a hatályos uniós 
követelményeknél szigorúbb biztonsági in tézkedések bevezetésre való joguk 
gyakorlásával, vagy ii. idei glenes jelleggel, új m űszaki eljárások vagy módszerek 
legfeljebb 30 hónapon át tartó próbaü zemére vonatkozó joguk gyakorlásával1 
10. A berendezések próbaüzemének célja lehet új technológiák kipróbálása. A biztonsági 
szkennereknek az utasátvizsgálás els ődleges módszereként történ ő bevetését célzó 
hivatalos próbaüzemét Finnországban a helsinki Vantaa repül őtéren, az Egyesült 
Királyságban a londoni Heathrow repül őtéren már lefolytatták, míg a próbaüzem a 
manchesteri repül őtéren2 és Hollandiában, az amszterdami Schiphol repül őtéren 
jelenleg zajlik. A tesztelést a közelmúltban megkezdte Franciaország3 és 
                                                 
1 A próbaüzem jogalapja: A 185/2010/EU bizottsági re ndelet „Új technológiákon  alapuló átvizsgálási 
módszerek” cím ű 12.8 fejezete (a korábbi 820/2008/EK bizottsági rendelet 4. cikke) 
2 Május 3-tól. 
3 Franciaország 2010. február 22-én kezdte meg az Egyesült Államokba tartó légi járatok utasainak 
önkéntes alapon történ ő átvizsgálását. A használt technológia alapját az aktív, milliméteres 
hullámhossz-tartományú rádióhullámok alkotják, és azt a párizsi Charles De Gaulle repül őtér 2E 
terminálján használják. 
HU 4   HU Olaszország4 is. A Bizottság tudomása szerint más államok nem alkalmaznak 
biztonsági szkennereket. 
11. Jelenleg az európai helyzet összeh angolatlan, mivel a tagállamok repül őtereiken nem 
módszeresen és nem egységesen alkalmaznak  biztonsági szkennereke t, ha egyáltalán 
alkalmaznak ilyen berendezéseket. Emellett a berendezések használata a m űködési 
feltételek tekintetében sem összehangolt, mivel a szabályozás nemzeti szint ű. Ezért 
az utasok szenvedik el a szükségtelen további átvizsgálás terhét, és nem élvezhetik az 
egykapus biztonsági ellen őrzés előnyeit.  
2.3. A biztonsági szkennerek uniós repül őtereken való használatával kapcsolatban 
felvetett aggályok 
12. Az elmúlt évek során a bi ztonsági szkennerek repül őtereken történ ő használatával 
kapcsolatban felvetett aggályok els ősorban két kérdéshez: a testképalkotáshoz és a 
röntgensugárzás használatához kapcsolódtak. El őször is mindeddig a biztonsági 
szkennerek azért készítettek képfelvéte lt az átvizsgált személy testér ől, hogy az 
ellenőrzést végz ő személy meggy őződhessen arról, hogy az illet ő nem visz fel tiltott 
tárgyakat a légi járm ű fedélzetére. Másodszor: a bi ztonsági szkennerekben használt 
technológiák egy része felder ítési célra alacsony dózisú – ionizáló (röntgen) és nem 
ionizáló – sugárzást bocsát ki magából. Különösen az ionizáló sugárzás használata 
vet fel egészségügyi kérdéseket. 
13. Manapság vannak olyan technológiák, amel yek nem készítenek képet és sugárzást 
sem bocsátanak ki, mindazonáltal a fente bb felvetett két megfontolás heves vitát 
váltott ki a biztonsági szkennerek alapvet ő jogokkal és közegészségügyi elvekkel és 
hatályos uniós jogszabályokkal való összeegyeztethet ősége tekintetében. 
14. Valamennyi uniós jogszabálynak és alkalm azásuknak – a légi közlekedés védelmére 
vonatkozó jogszabályokat is id eértve – teljes mértékben me g kell felelniük az uniós 
jogban megállapított és védett alapvet ő jogoknak és egészségügyi el őírásoknak.  
15. Az alapvet ő jogok védelmét az Európai Unió Alap jogi Chartája és több másodlagos 
uniós jogi aktus is biztosítja. A bizt onsági szkennerekkel ö sszefüggésben meg kell 
említeni különösen az alábbiak at: az emberi méltóság tiszt eletben tartása (1. cikk), a 
magánélet és családi élet védelme (7. cikk) , a személyes adatok védelme (8. cikk), a 
gondolat, a meggy őződés és a vallás szabadsága (10. cikk), a megkülönböztetés 
tilalma (21. cikk), a gyermekek jogainak védelme (24. cikk) és valamennyi uniós politika és tevékenység meghatározása és végrehajtása során az emberi egészség magas szint ű védelme (35. cikk). 
16. A Charta és a másodlagos jogszabályok á ltal garantált jogok betartása elviekben nem 
zárja ki az e jogokat korlátozó intézkedések  elfogadását. A kor látozásokat azonban 
jogszabályban kell el őírni, és azoknak tiszteletben ke ll tartaniuk e jogok lényegét. A 
korlátozásoknak indokoltnak kell lenniük, ebben a körben azoknak szükségesnek és 
alkalmasnak kell lenniük az Európai Unió által elismert közérdek ű cél (például a légi 
                                                
 
4 Olaszország kétféle biztonsági átvilágító bere ndezést vizsgál: az alacsony energiájú röntgensugárzáson 
és az aktív, milliméteres hullámhossz-tartományú rádióhullámokon alapuló berendezést. Az utóbbit 
Róma és Milánó repül őterein hat héten át fogják tesztelni. 
HU 5   HU közlekedés védelme) megvalósítására, és tis zteletben kell tart aniuk az arányosság 
elvét. 
17. Az egészségügyi, és konkrétabban az ionizál ó sugárzás használatával kapcsolatos 
aggályokat illet ően az európai jogszabályok az Euratom-Szerz ődés alapján 
meghatározzák (az eseti és éves) sugárzási dózisokat, az emberek sugárzásnak való kitételét jogszer ű indokoláshoz köt ik, és a lehet ő legalacsonyabb be sugárzási szint 
biztosítását szolgáló vé dintézkedéseket írnak el ő.  
18. A sugárzásnak – beleértve az ionizáló sugárzás t is – való kitettség a mindennapi élet 
részét képezi. Ezen túlmen ően a személyek korlátozott sugárterhelése önmagában 
nem tiltott, de a tagállamoknak minden eset kategóriában igazolniuk kell az uniós 
jogszabályok alapelveivel való összeegyeztethet őséget. A gyakori (például 
sugárterhelésnek kitett munkavállalók esetében) és nem orvosi célból történ ő 
sugárterhelés szigorúbb szabál yok alkalmazását válthatja ki. 
2.4. A légi közlekedés védelmére von atkozó jogszabályok és f őbb elvek 
19. A légi közlekedés védelmére vonatkozó közös szabályokat megállapító európai 
jogszabályt 2002-ben fogadták el
5. A jogszabály kezdetben szinte szó szerint átvette 
a Chicagói Egyezmény 17 mellékletében6 megállapított és a Nemzetközi Polgári 
Repülési Szervezet (ICAO) által továbbfejlesztett nemzetközi légiközlekedés-védelmi el őírásokat. Viszonylag rövid id őn belül szükségessé vált az európai 
szabályok részletesebb harmonizációja, és az alapjogszabály több végrehajtási 
jogszabállyal is kiegészült
7. Az európai jogszabályi kere trendszer teljes átdolgozása 
már befejez ődött és 2010. április 29-i hatállyal  teljes egészében hatályon kívül 
helyezték a korábbi szabályokat. 
20. Az európai és egyben a nemzetközi szabályok f ő elve az, hogy a légi járm űvektől 
távol tartsák a veszélyes tárgyakat, úgymint fegy vereket, késeket vagy 
robbanóanyagokat („tiltott tárgyak”). Ebb ől a célból az uniós repül őterekről induló 
vagy harmadik országból érkez ő és uniós repül őtéren átszálló minden utast, 
csomagot és szállítmány át kell vizsgálni, vagy más módon ellen őrizni kell annak 
biztosítása érdekében, hogy a repül őterek szigorított védelmi területeire és/vagy a 
légi járművek fedélzetére tiltott tárgyakat ne vi gyenek be. A légiközlekedés-védelmi 
jogszabályok további elemei a következ ők: (1) a Bizottságnak és a légi közlekedés 
védelméért felel ős tagállami hatóságoknak a szabályok repül őtereken történ ő állandó 
betartásának biztosítása érdekében meglév ő ellenőrzési hatáskörei (és 
kötelezettségei); (2) a tagállamok fokoz ott kockázat esetén szigorúbb védelmi 
intézkedéseket határozhatnak meg, valamint (3) a tagállami szakért őkkel és az 
ágazattal évente több alkalommal tarto tt, rendszeres légiközlekedés-védelmi 
koordinációs ülések. 
                                                 
5 Az Európai Parlament és a Tanács 2320/2002/ EK rendelete (2002. d ecember 16.) a polgári 
légiközlekedés biztonsága területén közös szabályok létrehozásáról, HL L 355., 2002.12.30. 
6 A nemzetközi polgári repülésr ől szóló, 1944. december 7- én aláírt egyezmény. 
7 A legfontosabb végrehajtó jogi aktusok: a Bizo ttság 622/2003/EK rendelete (2003. április 4.) az 
egységes légiközlekedés-védelmi követelményrendszer végrehajtásához szükséges intézkedések meghatározásáról, HL L 89., 2003.4.5., amel yet az egységes légi közlekedés-védelmi 
követelményrendszer végrehajtásához szükséges intézkedések meghatározásáról szóló, 2008. augusztus 
8-i 820/2008/EK rendelet, HL L 221., 2008.8.19., váltott fel. 
HU 6   HU 21. Ez a közös szabályozási keretrendszer lehet ővé tette az Európa Unión belül az 
„egykapus” biztonsági ellen őrzést, amely az ágazat és  az utasok számára is a 
legjelentősebb könnyítés. Ez annyit jelent , hogy egy másik uniós repül őtérről érkező 
utasokat (illetve csomagokat vagy szállí tmányt) átszálláskor  nem kell újra 
átvizsgálni8 Az „egykapus” biztonsági ellen őrzést kiterjesztették az egyenérték ű 
légiközlekedés-biztons ági szinttel rendelkez ő harmadik országokra is9. A rendszer 
további kiterjesztése el őkészületi stádiumban van. 
2.5. A légi közlekedés védelme el őtt álló, hosszú távú kihívások 
22. A légi közlekedés védelmének a jöv őjéről jelenleg is folyik a vita. Az elmúlt évek 
során lényeges változások mentek végbe a repül őterek és a légi járm űvek 
üzemeltetésében. A repül őterek a légiközlekedés védelme mellett azonban egyéb 
célkitűzésekkel is rendelkeznek.  
23. Az európai repül őterek az EU határvonalának részét  alkotják. E funkciójukban a légi 
közlekedés védelme mellett számos közérdek ű feladatot is ellátnak, valamint 
bevándorlási és vámszolgáltatásokat is nyújtanak, illetve segítséget nyújtanak a 
bűnözés (kábítószer-csempészet, emberc sempészet, hamisítás stb.) elleni 
küzdelemben is. A polgári légi közlekedés ben használt védelmi módszerek és/vagy 
technológiák más célokra is felhasználhatóak10. Az eltér ő feladatok gyakorta az 
átvizsgálás és az ellen őrzés egyedi megközelítését  teszik szükségessé. A 
jogszabályok minden változása és minden új feladat újabb intézkedéssorozatot 
válthat ki, és ezeket a hatásokat minden lé gi utas megtapasztalja. Ezért jogos a 
kérdés, hogy a légi közlekedés védelmét ha thatósan javítja-e az, ha minden egyes 
esemény után újabb intézkedések kerülnek bevezetésre. 
24. Valójában egyre kevésbé hatásos az, hogy az egyes események után újabb 
módszereket és technológiák at vezetnek be. Az ellen őrző pontokat túlterhelik az új 
berendezések és az újonnan kialakított bizt onsági feladatok ellátása. Holisztikusabb 
szemléletre van szükség, amelynek keretében a jöv őben kulcselemet képezne a 
hírszerzési információk megosztása és a humántényez ők elemzése, mint pl. a 
viselkedés megfigyelése. 
25. A Bizottság védelmi kutatási programja támogatja az új légiközlekedés-védelmi 
technológiák fejlesztését, és továbbra is  figyelemmel fogja kísérni a biztonsági 
szkennerek továbbfejlesztését. 
                                                 
8 Az Egyesült Királyság kivételével minden tagálla m az „egykapus” biztonsági koncepciót alkalmazza. 
9 Svájc, Norvégia és Izland 
10 Pl. az útlevél-ellen őrzést bevándorlási okból végzik, de alkalmazásának célja lehet a b űncselekmények 
vagy más cselekmények elleni küzdelem is, példáu l az utasok fegyverviselésének megakadályozása a 
légi közlekedés védelmét, illetve a légi járm űvek fedélzetén az általános védelmet és biztonságot 
garantálja (a légi közlekedés védelme és a légi járm űvek fedélzeti védelme közötti megkülönböztetés 
nem egyértelm ű). 
HU 7   HU 3. AZ UNIÓS HÁTTÉR  
3.1. A légiközlekedés-védelmi berendezések és átvizsgálási módszerek jogalapja 
26. A légi közlekedés védelmére vonatkozó hatályos uniós jogszabályi 
keretrendszerében11 a tagállamok és/vagy a repül őterek megkapják az átvizsgálási és 
ellenőrzési módszerek és technol ógiák listáját, amelyekb ől ki kell választaniuk a 
légiközlekedés-védelmi feladataik ered ményes és hatékony ellátása érdekében 
szükséges elemeket.  
27. A hatályos jogszabályok nem engedik meg a repül őtereknek azt, hogy az elismert 
átvizsgálási módszereket és technológiá kat módszeresen a biztonsági szkennerekkel 
váltsák fel. Csak a tagállamok és az Európai Parlament támogatását élvez ő bizottsági 
határozat12 adhat alapot arra, hogy a biztons ági szkennereket a légiközlekedés-
védelem további megengedhet ő módszereként alkalmazzák. A tagállamok azonban 
jogosultak a biztonsági szkennerek repül őtéri próbaüzem13 céljára vagy az uniós 
jogszabályokban el őírtnál szigorúbb védelm i intézkedésként történ ő bevezetésére14.  
3.2. A Bizottság 2008. évi javaslata és  annak nyomon követése 
28. A tagállami légiközlekedés-védelmi szakért ők támogató szavazata15 alapján a 
Bizottság 2008. szeptember 5-én az alapvet ő átvizsgálási követelményeknek a 
végrehajtási jogszabályokban történ ő továbbfejlesztésér ől szóló rendeletre irányuló 
javaslatot nyújtott be a Ta nácsnak és az Európai Parlamentnek. E jogi aktusban az 
átvizsgálási módszerek és technológiák list ája is szerepelt, és  ezen a biztonsági 
szkennerek is a személyek átvizsgálására szolgáló, elismert módszerek egyikeként 
szerepeltek.  
29. Az Európai Parlament 2009. október 23-án  állásfoglalást fogadott el a 
repülésvédelmi intézkedések és a testsz kennerek emberi jogokra, magánéletre, 
adatvédelemre és emberi méltóságra gya korolt hatásáról, amelyben a helyzet 
alaposabb értékelését kérte16. A Bizottság elfogadta e kérdések részletesebb 
vizsgálatát, és eredeti jogalkotási java slatából kivette a bi ztonsági átvilágító 
                                                 
11 Az uniós légiközlekedés-védelmi jogszabályok 2010. április 29-t ől: az Európai Parlament és a Tanács 
300/2008/EK rendelete (2008. március 11.) a polgári légi közlekedés védelmének közös szabályairól és a 2320/2002/EK rendelet hatályon kívül helyezésér ől, HL L 97., 2008.4.9. (teljes kör ű alkalmazás); a 
Bizottság 272/2009/EK rendelete (2009. április 2.) a polgári légi közlekedés védelmér ől szóló 
300/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendel et mellékletében foglalt közös alapkövetelmények 
kiegészítésér ől, HL L 97., 2009.4.3; és végezetül az úgyne vezett végrehajtási csomag, amelynek része a 
2010. március 4-i 185/2010/EU bizottsági rendelet (HL L 55., 2009.3.5.) és további végrehajtási jogi 
aktusok. 
12 Amely komitológiai eljárás keretében módosítja a Bizottság 272/2009/EK rendeletét. 
13 A Bizottság 185/2010/EK rendelet e: Finnország, Franciaország, Holland ia, Olaszország és az Egyesült 
Királyság már bevezettek biztonsági átvilágító berendezéseket a hatályos uniós jogszabályoknak megfelelően. 
14 A 300/2008/EK rendelet szigorúbb intézkedésekr ől szóló 6. cikke. 
15 A Légiközlekedés-védelmi Bizotts ág 2008. július 9–10-i ülése. 
16 Az EP állásfoglalása a következ őkre kérte fel a Bizottságot: hatásvizsgálat készítése az alapvet ő 
jogokkal kapcsolatosan; konzultáció lefolytatása az európai adatvédelmi biztossal, a 29. cikk szerinti 
munkacsoporttal és az Alapjogi Ügynökséggel; e technológiák le hetséges egészségügyi hatásai 
tudományos és orvosi értékelésének elvégzése; ga zdasági, kereskedelmi és költség–haszon elemzés 
készítése. 
HU 8   HU készülékeket. A jogszabálytervezetb ől lett a 272/2009/EK rendelet17, amely a 
légiközlekedés-védelmi szabályok új csomagjával egyidej űleg, 2010. április 29-én 
lépett hatályba. 
30. Az Európai Parlament állásfoglalásának megfelel ően és a helyzet további értékelése 
érdekében a Bizottság 2008/2009 fordulóján  találkozót szerv ezett az érdekeltekkel18, 
és nyilvános konzultációt indíto tt. Körülbelül 60 érdekelt adott információkat, illetve 
nyújtotta be véleményét a Bizottságnak a biztonsági szkennerekr ől mint 
légiközlekedés-védelem terén alkalmaza ndó technológiáról. Összességében a 
biztonsági szkennerek kínálta lehet őségekről kedvezőek voltak a vélemények, noha 
az akkoriban rendelkezésre álló technológiai megoldá sok alapján több súlyos 
alapjogi és egészségügyi aggályt is felvetettek.  
31. 2009 folyamán az európai adatvédelmi bizt os, a 29. cikk szerinti adatvédelmi 
munkacsoport19 és az Alapjogi Ügynökség fenntar tásainak adott hangot a biztonsági 
szkennerek által az átvilágítás során készít ett képfelvételekkel kapcsolatosan, mivel 
véleményük szerint ezek jelent ős hatást gyakorolnak az utasok magánélethez és 
adatvédelemhez való jogára. Álláspontjuk szerint a bizt onsági szkennerek akkor 
tekinthetők megfelel őnek, ha használatuk szükség essége az adatvédelmi 
követelmények szerint megfelel ően igazolt és a repül őtereken garantálják a 
magánszemélyek jogait20. Az európai adatvédelmi bizt os 2010-ben kijelentette, hogy 
„… most már vannak olyan modellek, amelye k a jelek szerint jobban megfelelnek az 
uniós jognak, illetve az európai adatvédelmi biztos és a 29. cikk szerinti munkacsoport korábban említett álláspontjának”
21. 
4. BIZTONSÁGI SZKENNEREK MINT A VÉDELEM FOKOZÁSÁNAK ESZKÖZEI  
4.1. Mi tekinthet ő biztonsági szkennernek és mily en szerepet tölthet be a légi 
közlekedés védelmében 
32. A biztonsági szkenner kifejezést a ruházat alatt viselt tárgyak kimutatására képes 
technológia általános megjelölésére használják. Az emberi b őrtől eltérő tárgyak 
azonosítására hullámhosszban és ki bocsátott energiáb an is eltér ő, többféle formájú 
sugárzás használatos. A bizt onsági szkennerek a légi köz lekedésben felválthatják a 
(legtöbb kés vagy fegyver felder ítésére alkalmas) fémérzékel ő kapukat az utasok 
átvilágításának eszközeként, mivel képe sek a fémes és nem fémes anyagok, ideértve 
a műanyagok és a folyékony robbanóanyagok azonosítására. 
                                                 
17 A Bizottság 272/2009/EK rendelete (2009. április 2.) a polgári légi közlekedés védelmér ől szóló 
300/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendel et mellékletében foglalt közös alapkövetelmények 
kiegészítésér ől (HL L 91., 2009.4.3., 7. o.). 
18 1. A munkacsoport 2008. december 12-i ülése. 
19 A személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelmér ől és az ilyen adatok szabad 
áramlásáról szóló, 95/46/EK irányelv 29. cikke alapján létrehozott, a személyesadat-feldolgozás 
vonatkozásában az egyének védelmével foglalkozó munkacsoport. 
20 Lásd például a 29. cikk szerinti munkacsoport elnökének a Közlekedési F őigazgatósághoz küldött 2009. 
február 11-i levelét és a csatolt konzultációt 
21 Az európai adatvédelmi biztos felszólalása a LIBE Bizottság terrorizmusellenes politikák közelmúltbeli 
fejleményeir ől (testszkennerek, a „detroiti járat”) szóló ülésén, Európai Parlam ent, Brüsszel, 2010. 
január 27. 
HU 9   HU 33. Ha egy személy biztonsági szkennerrel történ ő vizsgálata negatív eredménnyel zárul, 
elviekben további átkutatás vagy átvi zsgálás nem szükséges. Csak úgy lehet 
összevethet ő eredményt kapni, ha a mai fémérzékel ő kapuk nem fémes tárgyak 
azonosítására való alkalmatlanság a miatt teljes testre kiterjed ő kézi átkutatást 
alkalmaznak. 
34. A biztonsági szkennerek ezért a légi közlekedésben teljes egészében felváltják a 
fémérzékel ő kapukat, és jórészt a teljes testre kiterjed ő átkutatást is. 
4.2. Technológia 
35. Különféle biztonságiszkenner-technol ógiákat fejlesztettek ki. A létez ő és 
kereskedelmi forgalomban kapható szkenne rek rendszerint az al ábbi technológiák 
valamelyikét használják: 
(1) Passzív, milliméteres hullámhossz-tartományú rendszer : a passzív, 
milliméteres hullámhossz-tartományú rendszer a test által kibocsátott vagy a környezetér ől visszaver ődő, természetes milliméteres hullámhossz-
tartományba tartozó sugárzásból al kot képet. Ezek a rendszerek nem 
bocsátanak ki sugárzást, durva és elmo sódott képeket készítenek; az elrejtett 
fémes és nem fémes tárgyak (külön ösen a nagyobbak) tisztán kivehet őnek 
bizonyultak. 
(2) Aktív, milliméteres hullámh ossz-tartományú rendszerek : az aktív, 
milliméteres hullámhossz-tartományú rendszerek rövidhullámú, a 30–300 GHz tartományba tartozó rádióhullámokkal sugározzák be a testet, és a visszaverődő rádióhullámokból alkotnak képet. Az aktív, milliméteres 
hullámhossz-tartományú rendszerek nagyf elbontású képeket alkotnak a fémes 
és nem fémes tárgyakról egyaránt, és  megjelenítik a testfelület egyes 
részleteit is.  
(3) Visszaver ődés alapján m űködő röntgenrendszerek : a visszaver ődés 
alapján m űködő rendszerek alacsony dózisú röntgensugárzással világítják 
meg a testet, és a visszaver ődő sugárzást mérik a test kétdimenziós képének 
elkészítéséhez. A visszaver ődés alapján m űköd
ő rendszerek nagyfelbontású 
képet készítenek a fémes és nem fé mes tárgyakról egyaránt. A képen a 
testfelület egyes részletei is láthatóak.  
(4) Röntgenátvilágításon alapuló képalkotás : a röntgenátvilágítás alapú 
képalkotás – az orvosi r öntgenhez hasonlóan – a ruházaton és a testen 
áthatoló röntgensugárzást használ kép (röntgenfelvétel) alkotására. Ez a 
technológia lehet ővé teszi a lenyelt vagy testnyíl ásokba rejtett fémes és nem 
fémes tárgyak felderítését is. 
36. E négy technológiát más cél okra is használják. Repül őtéri próbaüzemek során 
történő tesztelésük és légiközlekedés-védelmi célokra való felhasználás 
szempontjából való értékelésük most már né hány éve folyik. Mindeddig a használt 
vagy világszint ű bevezetés céljából vizsgált le gtöbb technológia alapja az aktív, 
milliméteres hullámhossz-tartományú rádióhullámú vagy a visszaver ődés alapján 
működő röntgentechnológia. Az Egyesült Álla mokban és az Egyesült Királyságban 
különösen a visszaver ődés alapján m űködő röntgentechnológiát használják és 
alkalmazzák. Az aktív, milliméteres hullámhossz-tartományú rádióhullámú 
HU 10   HU technológiát tesztelik a hollandiai Schiphol repül őtéren, illetve bemutatták 
Franciaországban, a párizsi Charles De Gaulle repül őtéren; a technológia az 
elkövetkez ő hónapok során kerül fokozatosan  bevezetésre a visszaver ődés alapján 
működő röntgenkészülékek kiegészítésére . A magas sugárzási dózis miatt a 
röntgenátvilágításon alapul ó technológia Európában légiközlekedés-védelmi célokra 
jelenleg nem használatos, és er re vonatkozó tervek sincsenek. 
37. Létezik néhány kialakulóban lév ő – még fejlesztés alatt álló vagy alaposan nem 
tesztelt – új technológia, amelyek mi ndegyike passzív vagy aktív, nem ionizáló 
sugárzást használ. A légi közlekedésben az ellen őrző pontokon használható 
rendszerként ezek egyikét sem értékelték át fogó jelleggel. Ebben a kategóriában az 
alapvető technológiák a következ ők: 
(5) passzív és aktív, milliméternél rövidebb hullámhossz-tartományú képalkotás, 
(6) passzív és aktív, terahertz hullámhossz-tartományú képalkotás, 
(7) infravörös hullámhossz-tartományú h őfénykép-alkotás,  
(8) akusztikus képalkotás.  
38. Mindezen technológiák – más kiegészít ő technológiákhoz, úgymint a 
robbanóanyagok és kábítószerek kimutatá sát célzó molekulaelemzéshez hasonlóan –
a jövőben a műszaki és operatív teljesítmény tekintetében ugyan el őnyösek lehetnek, 
de a piacon még nem honosodtak  meg. Az esetleges el őnyök fennállása és azok 
mértékének tekintetében laboratóriu mi teljesítményvizsgálatok és repül őtéri 
próbaüzemek keretében további elemzésre és részletes ellen őrzésre lesz szükség. 
Emlékeztet őül: a (6), (7) és (8) pontban említe tt, (aktív képalkotásra) infravörös 
sugárzást alkalmazó technológiának teljes  mértékben meg kell felelnie a 2006/25/EK 
irányelvnek22. Az infravörös technológiát je lenleg egyesült államokbeli 
laboratóriumokban tesztelik.  
4.3. A biztonsági szkennerek európai repül őtereken folytatott próbaüzemeinek és 
más felhasználásának eredménye 
39. A próbaüzemben részt vev ő néhány tagállam23 arról számolt be a Bizottságnak, hogy 
a biztonsági szkennerek a különféle anyagok k imutatása, az utasáteresztés javulása, 
az utasok általi általános elfogadottság és a személyzet kényelmének javulása 
tekintetében ténylegesen alternatívát jelenthetnek a meglév ő átvizsgálási 
módszerekhez képest. A repül őtéri próbaüzemeket engedélyez ő nemzeti hatóságok 
által megkövetelt üzemeltetési protokollok alkalmazása alapján a próbaüzemek az egészség, a biztonság és a magáné let védelme tekintetében kedvez ő eredményt 
hoztak. 
                                                
 
22 Az Európai Parlament és a Tanács 2006/25/EK irányelve (2006. április 5.) a munkavállalók fizikai 
tényezők hatásának való expozíciójára (mesterséges optikai sugárzás) vonatkozó egészségügyi és 
biztonsági minimumkövetelményekr ől (19. egyedi irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikke 
(1) bekezdésének értelmében). HL L 114., 2006.4.24., 38. o. 
23 Finnország, Hollandia és az Egyesült Királyság. 
HU 11   HU 4.4. Nemzetközi háttér 
40. Biztonsági szkennereket jelenleg világszerte hasz nálnak a repül őtereken. Az 
Egyesült Államok jelenleg körülbelül 200 biztonsági szkennert alkalmaz 41 repülőtéren, másodlagos átvizsgálási es zközként. 2010 és 2011 folyamán további 
berendezéseket fognak üzembe állítani. Az Egyesült Államok 2014-re tervezi 1800 
biztonsági szkenner beszerzését és üzembe  helyezését annak érdekében, hogy azokat 
másodlagos helyett els ődleges átvizsgálási módszerként vagy csak riasztást követ ően 
használja. 
41. Kanada mindezidáig 15 gépet vett haszná latba. 2011-re összes en 44 biztonsági 
szkenner beállítását tervezik. Oroszország 2008 óta használ biztonsági szkennereket 
repülőterein, és a jöv őben folytatni fogja azok még szélesebb kör ű alkalmazását. Az 
ausztrál kormány 2010 februárj ában jelentette be arra irányuló szándékát, hogy a 
jövő évtől a repülőtereken be kívánja vezetni a biztonsági szkennereket. 
42. Más államok is tervezik a biztonsági szke nnerek alkalmazását: például Japán passzív 
és aktív, milliméternél rövidebb hullá mhossz-tartományú gépeket szándékozik 
bevezetni. Emellett várható, hogy a biztonság i szkennerek alkalmazását Nigériában, 
Indiában, Dél-Afrikában és Kenyában is be fogják vezetni. A technológia iránt 
érdeklődő államok sorába tartozik Kína (H ongkongot is ideértve) és Dél-Korea. 
5. K
ULCSKÉRDÉSEK  
5.1. Felderítési teljesítmény és üzemeltetési megfontolások 
43. A felderítési teljesítmény a biztonsági sz kennerek azon képessége, hogy vizuális úton 
felderítse az elrejtett, az átvizsgált s zemély testén vagy ruházatában viselt tiltott 
tárgyakat.  
44. A biztonsági szkennerekhez több szervezet is kidolgozott vizsgálati módszertant, 
ideértve az Európai Polgári Re pülési Konferencia (ECAC) által kidolgozott és (2008 
novembere óta) alkalmazott köz ös tesztelési módszertant  is. Az Egyesült Államok 
Belbiztonsági Minisztériumának Közleked ésbiztonsági Hatósága (Department of 
Homeland Security Transportation Security Administration – TSA) és a Kanadai Légiközlekedés-biztonsági Hatóság (Canadia n Air Transport Security Authority – 
CATSA) ugyancsak kifejlesztett és alkalm azott az üzemi hatékonyság és felderítési 
teljesítmény értékelésére szol gáló tesztelési paradigmákat. 
45. A laboratóriumokban és több országban repül őtéri próbaüzem részeként elvégzett 
általános tesztek megbízható biztonsági te ljesítményt jeleznek, és különösen azt, 
hogy a nem fémes tárgyak és folyadékok a fémérzékel ő kapukhoz képest nagyobb 
valószínűséggel deríthet ők fel. Noha felmerültek kérd ések azzal kapcsolatosan, hogy 
vajon a biztonsági szkennerek képesek lettek volna-e a 2009. december 25-i detroiti események megel őzésére, a ma elérhet ő technológiát figyelembe véve a biztonsági 
szkennerek esetében egyértelm űen a lehet ő legmagasabb a fenyegetések 
felderítésének a valószín űsége, és ezek lény egesen nagyobb megel őzési kapacitást 
biztosítanának. 
46. Ilyen meger ősített felderítési teljesít mény teljes testre kiterjed ő kézi átkutatással is 
elérhető. A kézi átkutatást azonban mind az utasok mind az átvizsgálást végz ők 
HU 12   HU intruzív bevatkozásnak tekintik, és enné lfogva nem kedvelt int ézkedés. A jelenlegi 
feltételek mellett a kézi átkutatás min ősége is változó lehe t az átvizsgálandó 
személyek nagy száma miatt, különösen nagyobb repül őtereken, és ez a helyzet 
biztonsági réseket eredményezhet. 
47. A nem fémes tárgyakkal és folyadékokka l kapcsolatos fokozott felderítési 
teljesítményen túl a biztonsági átvizsgálást végz őktől azt is elvárják, hogy az 
ellenőrző pontokon való áthaladás gyorsaságá t elfogadható szinten tartsák. A 
repülőtéri próbaüzemek és tesztek azt jelzik, hogy a bizton sági szkennerek 
nagyszámú utas rövid id ő alatt történ ő átvizsgálását teszik lehet ővé, megbízható 
felderítési képesség mellett. Bár a szkenneléssel történ ő átvizsgálás során a 
személynek a gépen belül vagy mellette mozdulat lanul kell állnia, a tesztek szerint az 
utasadatok el őállításához és értelmezéséhez körülbelül 20 másodpercre van szükség. 
A jövő technológiái a biztonság i szkennerek sebességét és  eredményességét akár 
tovább is javíthatják azzal, hogy a kabát,  csizma stb. levételére már nem lesz 
szükség.  
48. A biztonsági szkennerek kötelez ővé tételének kérdését illet ően figyelembe kell 
venni, hogy a létez ő szabályok értelmében és a ma e lismert átvizsgálási módszerek 
(kézi átkutatás, fémérzékel ő kapu stb.) tekintetében az utasoknak nem kínálják fel a 
repülőtér és/vagy a beosztott átvizsgáló által választott átvizsgálási módszer vagy 
átvizsgálási eljárás elutasításának lehet őségét. A magas szint ű légi közlekedési 
védelem veszélyeztetésének megel őzése érdekében fontos tényez ő, hogy a repül őtéri 
biztonsági eljárások ne legyenek el őre láthatóak. Ezt szem el őtt tartva, az 
egyéneknek ezekre a folyamatokra csak annyiban legyen befolyásuk, amennyiben azt alapvető jogaik vagy egészségi állapotuk indokolja, és amennyiben alternatív 
módszerek egyenérték ű védelmet biztosítanak. 
49. Ezen túlmen
ően – bizonyos körülmények között – számos repül őtér nem rendelkezik 
a szükséges kapacitással és személyezet tel a biztonsági szkennerekkel szemben 
alternatívát nyújtó megoldás ok rendszeres alkalmazására. 
5.2. Alapvető jogok védelme (emberi méltóság és személyes adatok) 
5.2.1.  Az emberi méltóság védelme 
50. Az egyes átvizsgálási technológiáknak az  emberi test, egészségügyi panaszok, 
úgymint protézisek és pelenkák részletes (m ég ha elmosódottan is) megjelenítésére 
való képességét az emberi méltósághoz és a magánélet védelméhez való jog 
szempontjából kritikusan szemlélik. Egyesek számára az, hogy a testükr ől készült 
felvételt az ellen őrzést végz ő személy megtekintheti, ös szeegyeztethetetlen lehet 
vallási meggy őződésükkel. A gyermekekkel kapcsolatos szempontokat 
körültekint ően elemezni kell a gyermekjogok, a gyermekek védelemhez és 
gondoskodáshoz való joga, ille tve az Alapjogi Charta azo n követelménye alapján, 
hogy valamennyi európai politika és tevékenys ég területén biztosítani kell az emberi 
egészség magas szintjét. Emelle tt a megkülönböztetés tilalmát illet ően az 
üzemeltetési el őírásoknak biztosítaniuk kell, hogy a biztonsági szkennelésnek 
alávetett utasokat nem nemük, faj, b őrszín, etnikai vagy társadalmi származás, vallás 
vagy meggy őződés alapján választják ki. 
HU 13   HU 5.2.2.  Adatvédelem 
51. Az azonosított és azonosítatlan személyekr ől a biztonsági szkennerekkel az 
ellenőrzést végz ő személy általi biztonsági vonatkozású értékelés elvégezhet ősége 
érdekében készített képek készít ése és feldolgozása egyértelm űen az uniós 
adatvédelmi jogszabályok hatálya alá ta rtozik. A szkennelés értékeléséhez 
használatos kritériumok a következ ők: i. a javasolt intézked és arányos-e a cél (nem 
fémes tárgyak felderítése, és ennélfogva ma gasabb biztonsági szint) eléréséhez, ii. ez 
nem lép-e túl a célkit űzés eléréséhez szükséges mértéken,és iii. vannak-e egyéb, 
kisebb beavatkozással járó eszközök.  
52. A személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelmér ől és az ilyen 
adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. okt óber 24-i 95/46/EK európai parlamenti és 
tanácsi irányelv el őírja, hogy azokat a személyeket, akikr ől – az egyes biztonsági 
szkennertechnológiák szerint – kép készül, el őzetesen tájékoztatni kell err ől s a kép 
lehetséges felhasználási módjáról. F őszabályként személyes adatokat – így képeket is 
– csak a vonatkozó adatvédelm i elvek betartásával lehet gy űjteni, feldolgozni és 
felhasználni. A képeket csak légiközlekedés-védelmi célokra szabad felhasználni. Elviekben annak kiderítését követ ően, hogy az illet őnél nincsenek veszélyes tárgyak, 
a biztonsági szkenner által készített képek nem tárolhatók és nem kereshet ők vissza. 
A kép csak akkor őrizhető meg bizonyítékként – az utas végs ő tisztázásáig vagy a 
szigorított védelmi területekre való bejutás, végs ő soron pedig a légi járm űre történő 
feljutás megtiltásáig –, ha a személyt veszélyes tárgy birtoklása miatt megállítják. 
5.2.3.  Az emberi méltósággal, az adatvédelmi és az alapjogokkal kapcsolatos egyéb 
aggályok lehetséges megoldása 
53. A létező technikai lehet őségek lehet ővé teszik az arc és/vagy egyes olyan testtájak 
elhomályosítását, amelyekre a tiltott tárgya k hiányára vonatkozó további eljáráshoz 
nincsen szükség. M űszakilag ugyanígy megvalósítható az , hogy valós testképalkotás 
helyett olyan próbababát vagy pálcikaembert állítsanak el
ő, amely nem mutatja az 
átvizsgált személy valós testrészeit, cs ak a további keresés helyét azonosítja. 
54. A próbaüzemekhez kidolgozott bi ztonsági szkennerprotokollok24 tényleges 
működését illet ően a tesztek és a biztonsági szkennerek tényleges alkalmazása 
alapján az alapvet ő jogok tiszteletben tartásával ka pcsolatos aggályok pl. az alábbiak 
szerint kezelhet ők: 
– A képet elemz ő hivatalos személy (az ellen őr) más helyen dolgozik, és nincs 
lehetősége azon személy megpillantására, akinek a képét elemzi.  
– A távoli ellen őrzés és a tárolási kapacitással nem rendelkez ő berendezés együttes 
használatával az ellen őrnek nincs lehet ősége az elemzett kép bármely valós 
személyhez kapcsolására. 
– A képek részletes ellen őrzését végezheti azonos nem ű ellenőr. 
                                                 
24 Az Egyesült Királyság Közlekedési Minisztérium a a biztonsági szkennerek londoni Heathrow 
repülőtéren és a manchesteri repül őtéren történ ő első alkalmazásához kifejlesztett egy id őközi 
magatartási kódexet, amely a magánélet védelme, az adatvédelem, az egészség és a biztonság 
kérdéskörét szabályozza; a kódex a következ ő internes oldalon érhet ő el:
 http://www.dft.gov.uk/pgr/security/aviati on/airport/bodyscanners/codeofpractice/ 
HU 14   HU – Megfelelő automata kommunikációs módszerekne k kell biztosítania azt, hogy a az 
ellenőr és az ellen őrzési ponton átvizsgálást végz ő személy közötti 
információcsere a személy kielégít ő átvizsgálásához szükséges információkra 
korlátozódjon. 
– Az alaposabb kézi átkutat ásoknak kabinokban vagy erre a célra kijelölt, külön 
helyiségekben kell zajlania. 
55. Ha a képalkotó biztonsági szkennerek önké ntes használatáról születne döntés, ez 
jelentősen mérsékelné az alapvet ő jogokkal kapcsolatos aggá lyokat. Mindazonáltal e 
lehetőség vizsgálatakor egyértelm űnek kell lennie, hogy a légi közlekedés védelme 
magas szintjének fenntartása érdekében a biztonsági szkennert elutasító utasok 
esetében hasonló hatékonyságú felderítési módszert – például telj es testre kiterjed ő 
kézi átkutatást – kell alkalmazni.  
56. Emellett a biztonsági szkennerekbe épít ett hardverek és szoftverek beépített 
adatvédelme és a magánélet védelmét er ősítő technológiák olyan információs és 
kommunikációs rendszereket hozhatnak lé tre, amelyek a minimumra csökkentik a 
személyes adatok gy űjtését és feldolgozását25. Az ilyen rendszerek  biztosíthatnák 
például azt, hogy 
– a képeket ne tárolják ( őrizzék meg), ne másolják le, ne nyomtassák ki, ne keressék 
vissza és ne küldjék máshová és a jogosulatlan hozzáférést gátolják meg26,  
– az ellenőrzést végz ő személy által elemzett képek nem kapcsolódnak az átvizsgált 
személy személyazonosságához és te ljes mértékben névtelenek maradnak. 
57. Az adatvédelmi követelmények kielégítésére vonatkozó további megoldás és végs ő 
soron a képek emberi elemzésének fokozatos megszüntetése az objektumfelismerési folyamat automatizálásától várható, amit általában automata fenyegetésfelismerésnek (Automatic Threat Recognition – ATR) neveznek. Ez a technológia az ellen őrzést 
végző személy képek elemzésében való támogatására vagy az értelmezés 
automatikus elvégzésére használható. A fe nyegetésfelismerés teljes automatizálását 
lehetővé tevő technológiák laboratóriumi tesztelése megtörtént, és azok készen 
állnak a tagállamok által a repül őtereken történ ő tesztelésre. 
58. Az ATR speciális szoftveren alapul, am ely képes a veszélyes és tiltott tárgyak 
felismerésére. Az ATR kialakítása, ö sszetettsége és teljesítménye azonban 
megoldásonként eltér ő lehet. Az ellen őr támogatását szolgáló ATR-ek egyes formái 
csak a kép egyes részeit jelenítik meg az ellen őr előtt. Más típusok a teljes képet 
megjelenítik az ellen őr előtt és kiemelik azokat a területeket, melyek veszélyeket 
hordozhatnak. Az ATR jöv őbeni fejlődése szükségtelenné teheti az ellen őröket, és a 
biztonsági tisztvisel ő számára csak az automata felderítési folyamat eredménye 
                                                
 
25 A Bizottság közleménye az Euró pai Parlamentnek és a Tanácsnak az adatvédelemnek a magánélet 
védelmét er ősítő technológiák által történ ő ösztönzésér ől – COM/2007/0228 végleges  
26 Ezen túlmen ően a próbaüzemek azt is igazolták, hogy nincs szükség az átvizsgált személy képének 
megőrzésére azt követ ően, hogy vizsgálata negatív eredménnyel zárult. Az ellen őr csak addig nézi a 
képet, amíg az utas a berendezésben áll, és nincs szükség a képek rögzítésére vagy jöv őbeni 
felhasználás céljából történ ő tárolására, például bírósági bizonyítás esetében, mivel a büntet őeljárás 
megindításának alapja nem a kép gépen történ ő megjelenése, hanem egy tényleges tiltott tárgy valamely 
személynél való megtalálása. 
HU 15   HU (riasztás és tárgy személyen való elhely ezkedése / nincs riasztás) jelenne meg, aki 
elvégzi a riasztást követ ő teendőket (például a kézi átkutat ást). Az ATR-rendszerek a 
jelenleg meglév ő berendezések további szoftverelemekkel való b ővítésével építhet ők 
ki. 
59. Bármely technológia és üzemeltetési biztosít ék kerüljön is kiválasztásra, a biztonsági 
szkennerek használatának módozatait kötelez ő szabályokban kell el őírni. A 
repülőtereken való egyedi bevezetésre vona tkozó tagállami engedélyeknek az 
alapvető jogokra gyakorolt hatások és a rendel kezésre álló biztosítékok alapos 
elemzésén kell alapulniuk. Ezen túlmen ően biztosítani kell a nyilvánosság biztonsági 
szkennerek valamennyi vonatkozására kiterjed ő, megfelel ő, átfogó és egyértelm ű 
tájékoztatását. 
5.3. Egészség  
60. Az alkalmazott technológiától függ ően különböz ő egészségügyi kérdések igényelnek 
megfontolást. A különfél e technológiákra eltér ő jogszabályok vonatkoznak, és a 
betartandó dózishatárértékek is mások. Eu rópai és nemzetközi vizsgálatok folynak27 
a biztonsági szkennerek biztonsági vonatkozásai vagy az alaptechnológia 
tekintetében, ideértve az át vizsgált személy, az üzemeltet ők és a rendszerek 
közelében dolgozók rádióhullámoknak és ionizá ló sugárzásnak való kitettségét. Több 
vizsgálat általánosabb módon kutatja e tec hnológiák emberre gyakorolt hatását. Ez a 
jelentés főként azokra a vizsgálatokra összpontos ít, amelyek a biztonsági szkennerek 
légiközlekedés-védelmi felhasználásáv al kapcsolatos hatását kutatják. 
5.3.1.  Passzív, milliméteres hullámhossz-tartományú képalkotó rendszerek  
61. Ez a technológia semmiféle sugárzást nem bocsát ki. A test természetes (h ő-) 
sugárzását, illetve a környezet h ősugárzását és annak test általi visszatükrözését méri. 
Az ilyen típusú biztonsági szkennerekhez ezért semmiféle sugárzási dózis nem társul. Az áttanulmányozott vizsgálatok a passz ív, milliméteres hullámhossz-tartományú 
technológia használatának esetére nem vetnek fel egészségügyi aggályokat. 
                                                
 
27 Európai szinten lásd: a 2010. február 15-i feljeg yzés, Agence Française de Sécurité Sanitaire de 
l’Environnement et du Travail relative au "scanner corporel à ondes "millimétriques" ProVision 100"; 
Francia Nukleáris Sugárvédelmi és Biztonsági In tézet (IRSN), Evaluation du risque sanitaire des 
scanners corporels à rayons X « backscatter », rapport DRPH 2010-03 és Recommandations 2007 de la Commission Internationale de Protection Radiolog ique, ICPR 103; Egészségvédelmi Hivatal, 
Sugárzási, Vegyi és Környezeti Ártalmak Központ ja (HPA), Egyesült Királyság, Assessment of 
comparative ionising radiation doses from the use of rapiscan secure 1000 X-ray backscatter body scanner, Egyesült Királyság, 2010. január (elérhet ő: www.dft.gov.uk). A nemzetközi vizsgálatokat lásd: 
Sugárzási Szabványok Amerikai Ügynökségközi Ir ányítóbizottsága (ISCORS), Guidance for Security 
Screening of Humans Utilizing Ionizing Radiation Technical report 2008-1; Nemzeti Sugárvédelmi és Sugárzásmérési Tanács (NCRP), 16. számú kommentár – Screening of Humans for Security Purposes 
Using Ionizing Radiation Scanning Systems (2003) és a Nem Ionizáló Sugárzás Elleni Védelemmel 
Foglalkozó Nemzetközi Bizottság (ICN IRP), Guidelines for limiting expo sure to time-varying electric, 
magnetic and electromagnetic fields 1998; a Szkennerek Sugárzásbiztonságával Foglalkozó 
Ügynökségközi Bizottság 2010. évi jelentése. 
 További vizsgálatokra hivatkozik a „Body scanners or aviation security” (Testszkennerek légi 
közlekedési védelmi célokra) cím ű műszaki jelentés, Network for Detection of Explosives (NDE), 
2010.március 22.  
HU 16   HU 5.3.2.  Aktív, milliméteres hullámhossz-tartományú képalkotó rendszerek 
62. A milliméteres hullámhossz-tartományú technológia nem ionizáló és a jelenlegi 
rendszerekben körülbelül 30 gigahertz (GHz ) frekvenciájú sugárzást használ. Az 
elektromágneses spektrumon a milliméteres hullámhossz-tartományú hullámok a mikrohullám és az infravörös hullámok közö tt találhatóak, és a röntgensugárzásnál 
alacsonyabb a frekvenciájuk, hosszabb a hullámhosszuk és alacsonyabb az 
energiájuk. 
63. A nem ionizáló sugárzást az ionizáló sugá rzással – mint a röntgensugárzás is – 
ellentétben általában nem tartják károsnak. A milliméteres hullámhossz-tartományú technológiára vonatkozó vizsgálatok és  például a mobiltelefonokkal és konyhai 
mikrohullámú süt őkkel kapcsolatos, régi kelet ű tapasztalatok azt jelzik, hogy a 
hatályos jogszabályokban megadott határérték  alatti nem ionizáló sugárzásnak való 
kitettségnek nincsenek igazolt egészs égügyi következményei. Mindazonáltal a 
bizonyos határérték feletti, különböz ő hullámhossz-tartományú elektromágneses 
sugárzásnak való kitettség okozhat káro sodást (például a testszövetekben h ő 
keletkezhet). 
64. Az európai jogszabályok
28 a lokális b őrmelegedés miatti károsodás megel őzésére 
alapvető korlátozásokat írnak el ő az elektromágneses mez ő által szállítható 
teljesítménys űrűségre. A 2 és 300 GHz között hullámhosszok tekintetében – 
amelyeket a milliméteres hullámhossz-tartományú biztonsági szkennerek használni fognak – a lakosság vonatkozásában 10 W/m2, a sugárterhelésnek kitett 
munkavállalók esetében pedig 50 W/m2  az ajánlott legnagyobb teljesítménys űrűség. 
65. Az Agence Française de Sécurité Sanita ire de l’Environnement et du Travail 
(AFSSET)
29 által a kereskedelmi forgalomba n kapható, 24-30 GHz hullámhossz-
tartományban m űködő, aktív, milliméteres hullámhossz-tartományú biztonsági 
szkennerek hatásairól a közelmúltban folytatott vizsgálat szerint a mért felületi 
teljesítménys űrűség igen alacsony30 a nagyközönség tagjai vo natkozásában 10 W/m2 
(a sugárterhelésnek kitett munkaválla lók esetében pedig 50W/m2) ajánlott 
legnagyobb teljesítménys űrűség expozíciós határérté khez viszonyítva. Ezért az 
AFSSET-vizsgálat azt a ta nulságot vonta le, hogy a milliméteres hullámhossz-
tartományú rádióhullámok egészségre gyakorolt hatásaira vonatkozó aktuális 
ismeretek szerint ez a készülék az említett hullámhossz-tartományban nem okoz káros egészségügyi kockázatokat. A tanulmá ny arra is utal, hogy a természetes és 
mindennapos tevékenységekb ől (például mobiltelefonok
31 és mikrohullámú süt ők32 
                                                 
28 A Tanács 1999/519/EK ajánlása (1999. július 12.) a lakosságot ér ő (0 Hz – 300 GHz közötti) 
elektromágneses sugárterhelés korlátozásáról, HL L 199 ., 1999.7.30. Az Európai Parlament és a Tanács 
2004/40/EK irányelve ( 2004. április 29.) a munkavállalók fizikai tényez ők (elektromágneses terek) 
hatásából keletkez ő kockázatoknak való expozíciójára von atkozó egészségügyi és biztonsági 
minimumkövetelményekr ől (18. egyedi irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikke (1) bekezdésének 
értelmében), HL L 184., 2004.5.24. 
29 A 2010.2.15-i feljegyzés , Agence Française de Sécurité Sanita ire de l’Environnement et du Travail 
relative au "scanner corporel à ondes "millimétriques" ProVision 100". A vizsgált milliméteres 
hullámhossz-tartományú készülék által szállított el ektromágneses sugárzás is igen alacsony volt a 
nemzeti jogban (a 2002. március 3-i 2002-775 rendelet a távközlési berendezések és a rádióelektronikus 
létesítmények által kibocsátott elektromágneses mez őknek való kitettség korlátozott értékeir ől) 
meghatározott sugárzáshoz képest. 
30 60 - 640 µW/m2 közötti tartományban (1 µW = 1 mikrowatt = 0,000001W) 
31 A használt rádióhullámok a mobiltelefonokra megengedett dózis 0,01%-ának felelnek meg. 
HU 17   HU használatából) ered ő expozíciós szint igen közel van a milliméteres hullámhossz-
tartományú biztonsági szkennerekben használt  sugárzáshoz vagy meg is haladja azt. 
5.3.3.  Visszaver ődés alapján m űködő röntgenrendszerek 
66. A röntgenberendezések haszná latára az Euratom-Szerz ődés szerinti sugárzásvédelmi 
jogszabályok33, és különösen az ionizáló sugárzás nem orvosi használatára 
vonatkozó rendelkezések vonatkoznak. Ebbe n a keretrendszerben a lakosságot ér ő 
ionizáló sugárzás mértéke éves szinten nem haladhatja az 1 mSv-et34, a 
sugárterhelésnek kitett munka vállalók tekintetében pedig éves szinten a 20 mSv-et. 
Az ionizáló berendezések használatára vonat kozó nemzeti engedélyeket a potenciális 
expozíciós dózisok és az ionizáló sugárzás esetleges halmozott hatásának megbecslése érdekében az expozíciós gyakoris ág értékelése alapján adják ki. Egyes 
sugárterhelésnek kitett légi járm űveken a légi személyzet éves szinten 1 mSv-nél 
nagyobb sugárzást kap, ezért az európai jogs zabályok értelmében külön védelemben 
részesül. 
67. Az ionizáló röntgensugárzás kockázatait európai és nemzetközi szervezetek is 
alaposan tanulmányozták. A röntgensugara s biztonsági szkenne rek továbbra is 
ionizáló sugárzásnak tesz ik ki a lakosságot, de ez a dózis alacsony. A 
röntgentechnológia használatát mindazonáltal mindig meg kell el őznie az arányosság 
és a javasolt intézkedések indokoltság a értékelésének. A személyek visszaver ődés 
alapján m űködő röntgennel történ ő egyszeri szkennelése eredményeként a kapott 
sugárdózis 0,02
35és 0,1 µSv36.között van. A sugárdózisok összeadódnak, így az 
egyén teljes dózisa a szkennelések számától  függ. A dózishatárérték eléréséhez – a 
további expozíciót figyelme n kívül hagyva – körülbelül napi 40 átvizsgálásra lenne 
szükség. 
68. A biztonsági szkennereket üzemeltet ők vagy a berendezés közelében dolgozó 
munkavállalók tekintetében a becslések szerint37 a kapott dózis – külön 
védőfelszerelés nélkül – egy személy vizsgálatához történ ő működtetésenként akár 
                                                                                                                                                         
32 A Munkabiztonsági és Munka-egészségügyi Központ 2 W/m2 (watt per négyzetméter) elektromágneses 
hullámintenzitást mért a háztartási süt ők szivárgási szintje vonatkozás ában. Ez az érték lényegesen 
alacsonyabb a hivatalos 10 W/m2 (50 W/m²) teljesítménys űrűség-expozíciós határértéknél. 
33 A Tanács 96/29/Euratom irányelve (1996. május 13.) a munkavállalók és a lakosság egészségének az 
ionizáló sugárzásból származó veszélyekkel szembeni védelmét szolgáló alapvet ő biztonsági el őírások 
megállapításáról (HL L 159., 1996.6.29., 1. o.) 
34 millisievert (1 mSv = 10 −3 Sv) és mikrosievert (1 µSv = 10−6 Sv) 
35 Az Egyesült Királyság Egészségvédelmi Hivatala  (HPA) végezte el a kereskedelmi forgalomban 
kapható, visszaszórás alapján m űködő röntgentechnológiával m űködő szkenner ionizáló sugárzási 
dózisainak értékelését, összehasonlítva azt a termés zetes háttérsugárzással és a más forrásból érkez ő 
ionizáló sugárzással. A jelentés  azt igazolja, hogy a szkennelésb ől eredő sugárzási dózis (0,02 µSv) 
csak egy kis töredéke a lakosságot a természet es háttérsugárzásból és más forrásokból érkez ő 
sugárzásból ért átlagos dózisnak. Assessment of comparative ionising radiation doses from the use of rapiscan secure 1000 X-ray backscatter body scanne r, az Egyesült Királyság Egészségvédelmi Hivatala, 
Sugárzási, Vegyi és Környezeti Ártalm ak Központja, 2010. január, elérhet ő a www.dft.gov.uk
 címen 
36 A Francia Nukleáris Sugárvédelmi  és Biztonsági Intézet a közelmúltb an értékelte a röntgensugárzás 
visszaverődése alapján m űködő biztonsági szkennerek egészségügy i kockázatait, és körülbelül 0,1 µSv-
re becsülte az utasvizsgálat során (2 szkennelés) ka pott dózist. IRSN, Evaluation du risque sanitaire des 
scanners corporels à rayons X « backscatter », rapport DRPH 2010-03.  
37 IRSN, Evaluation du risque sanitaire des scanners corporels à rayons X « backscatter », rapport DRPH 
2010-03. 
HU 18   HU 0,01 µSv is lehet. Napi 500 átvizsgálá st figyelembe véve az üzemeltet őket érő dózis 
éves szinten 300 µSv és 1 000 µSv között van.  Az általános vizsgá latok arra utalnak, 
hogy a visszaver ődés alapján m űködő röntgentechnológiából ered ő expozíció a 
becslések szerint egyenérték ű az utasok által kapott hátt érsugárzás néhány (2 %) 
százalékával. Ez a tengerentúli járatokon tapasztalt kozmikus sugárzásnak való 
néhány perces expozíciónak felelne meg.  
5.3.4.  Röntgenátvilágításon alapuló képalkotás 
69. A röntgenátvilágítási rendszerek technológiájából az egyéneket ér ő sugárzás jóval 
magasabb, mint a visszaver ődéses technológiából ered ő sugárzás, emiatt ezt a 
légiközlekedés-védelem céljából végzett re ndszeres átvizsgálá s szempontjából nem 
vizsgálják. Ezt a technológiát elvi ekben alapos gyanú esetében történ ő rendőrségi 
használatra tartják fenn. 
70. Az átvilágításon alapuló képet alkotó berendezés által keltett sugárzás dózisa 
egyértelm űen a röntgensugárzás-visszaver ődés alapján m űködő biztonsági 
szkennerek által kibocsátott dózis felett vannak, szkennelésenként 0,1–5 µSv között, 
az alkalmazott rendszert ől és a kívánt felbontástól függ ően. A nagyobb felbontású 
átvilágító szkennerekb ől kapott dózis (2–5 µSv/szkennelés) következtében az ajánlott 
éves dózisok adott esetben átléphet ők. E jellemz ők és a nem ionizáló vagy alacsony 
ionizáló sugárzást kibocs átó, hathatós helyettesít ő megoldások rendelkezésre állása 
miatt ezt a technológiát az európai légiközlekedés-védelem terén nem használják. 
5.3.5.  A röntgentechnológiával m űködő biztonsági szkennerekkel  kapcsolatos egészségügyi 
aggályok kezelésének lehetséges módjai 
71. Noha a röntgentechnológiával m űködő biztonsági szkennerek által a személyek 
átvizsgálására kibocsátott dózis meglehet ősen alacsony, egyértelm ű, hogy a 
bármilyen alacsony ionizáló sugárzásnak va ló kitettség hosszabb távon egészségügyi 
következményekkel járhat. Ezért még az európai jogszabályokban meghatározott 
dózishatárértékek alatti expozíció is megköveteli, hogy az ionizáló sugárterhelésre 
vonatkozó döntéseket a sugárzásból származó  esetleges károsodással szemben az 
abból származó gazdasági vagy társadalmi el őnyökkel indokolják. A sugárvédelmi 
intézkedéseknek emellett biztosítan iuk kell, hogy a te rhelés az ésszer űség keretein 
belül a lehet ő legalacsonyabb (az ALARA-elv) a munkavállalók, a nagyközönség és 
a lakosság egésze tekintetében. Ezért az i onizáló technológia bevezetése esetén a 
nem ionizáló technológia használatához képest javuló biztonsági eredményességet 
kell összemérni a lehetséges egészségügyi hatással, és ekként kell azt igazolni a 
jelentős biztonsági el őny meglétén keresztül. Egye di megfontolásokra is szükség 
lehet az ionizáló sugárzásra különösen érzékeny utasok, különösen a terhes n ők és 
gyermekek esetében.  
72. Az Euratom-jogszabály (a 96/29/Euratom irá nyelv) értelmében a tagállamok feladata 
a részletes kockázatértékelés elvégzése és annak eldöntése, hogy a személyeket 
ionizáló sugárterhelésnek kitev ő valamely tevékenység indokoltnak tekinthet ő-e 
vagy sem. Például az ionizáló sugárzást ha sználó biztonsági sz kennerek radiológiai 
hatásának értékelése különféle tényez őktől függ, úgymint a következ őktől: 
– Valamennyi utast módszeresen átvizs gálnak-e vagy utasokat véletlenszer űen, 
illetve meghatározott kritériumok alapjá n választanak ki átvizsgálásra.  
HU 19   HU – Biztosítják-e az egészségügyi okból ér zékeny csoportok számára az eltér ő 
bánásmódot.  
73. A tagállamoknak a repül őtereken telepített minden egye s berendezést az egészségre 
gyakorolt potenciális hatások és a rendelkez ésre álló biztosítékok  alapján szükséges 
megvizsgálniuk. Az értékelés alapján a tagállamok az uniós el őírásoknál szigorúbb 
szabályokat is bevezethetnek. 
74. Az összes technológia egészségügyi követelményeknek való megfelelése a 
berendezés helyes beszerelését ől és használatától függ. Ezt a nemzeti 
sugárzásszabályozó hatóságoknak körültekint ően ellenőrizniük kell. 
75. Meg kell jegyezni, hogy néhány tagállam38 nemzeti jogszabályai nem teszik 
lehetővé, hogy orvosi célokon kívüli ionizáló sugárzásnak tegyenek ki személyeket. 
5.4. Költség 
76. A biztonsági szkennerek alkalmazására vonatkozó átfogó költségértékelésének 
elvégzését különféle általános akadályok ne hezítik. Még nem állnak rendelkezésre a 
berendezések alapberuházási költségeire és  használatával kapc solatos költségekre 
vonatkozó általános információk, mivel a hatá lyos európai jogszabályok nem teszik 
lehetővé e berendezések széles kör ű használatát. A berendezé s életciklus-költségeit 
és a biztonságpolitikai költségmegtakarítá sokat a biztonsági szkennerek általános 
légiközlekedés-védelmi bevezetése után kell  majd értékelni. Emellett a biztonsági 
szkennerek piaca kialakulóban lév ő piac, és pusztán kere skedelmi megfontolásokból 
eddig csak néhány egyedi esetben tört ént értékesítés. Emellett a biztonsági 
módszereknek a repül őterek rendelkezésére álló választéka miatt az összesített 
költségek er ősen függeni fognak az egyes repül őterek által kialakított és alkalmazott 
biztonsági berendezkedést ől.  
77. A gyártóktól kapott információk alapján, va lamint az Unión belül és azon kívül a 
közelmúltban végrehajtott beszer zések alapján egy alapkivitel ű biztonsági szkenner 
ára berendezésenként 100 000 és 200 000 EUR39 között mozog. Ez az ár az 
alapberuházás költségének felel meg, és  nem tartalmazza a például a magánélet 
védelmével és adatvédelemmel kapcsolato s aggályok kezelésére szolgáló tovább 
szoftverekkel való b ővítést, sem például a biztonsági szkenner automata használatát 
lehetővé tevő alkatrészeket. A további alkatrészek költsége 20 000 EUR körüli 
összegre becsülhet ő.  
78. A jövőben a nagyobb gyártási sorozatszám miat t a várható költségek csökkenése 
várható. A légiközlekedés-védelmi be rendezések értékcsökkenési leírására 
rendszerint 5–10 év alatt kerül sor.  
79. A karbantartási költségek és az eladást követ ő többi költség is figyelembe veend ő, de 
ezek az egyedi szerz ődéses megállapodásoktól függ őek.  
                                                 
38 Ilyen például Németország, Olaszország, Franciaország és a Cseh Köztársaság. 
39 Meg nem er ősített egyesült államokbeli adatok szerint az egységenkénti költség a képzési, telepítési és 
karbantartási költségek nélkül 150 000 EUR körül mozog. 
HU 20   HU 80. Ezen túlmen ően képzési és más bevezetési költségeket is figyelembe kell venni: a 
személyzet megfelel őbb képzése és az ellen őrző pontok területének b ővítése vagy 
átalakítása rövid távon költségekkel jár. A repül őtereknek azokban máshol dolgozó, 
képzett munkaer őt kell erre a területre átir ányítaniuk annak érdekében, hogy 
pontosabban vizsgálhassanak jelent ős veszélyt jelent ő személyeket, például olyan 
utasokat, akik tiltott tárgyak elre jtésével riasztást váltottak ki.  
81. Az Egyesült Államokban végzett becslések azt mutatják, hogy az utasok 
magánélethez való jogának védelmére bevezetett, a biztonsági szkennerekhez kapcsolódó aktuális el járások a távoli ellen őrzést végz ő személyek igénybevétele 
révén magasabb közvetlen üzemeltetési költségeket eredményeznek
40. Az ATR 
bevezetése jobb áteresztést és  költségmegtakarítást eredményezhet a teljes kézi 
átkutatásra hagyatkozó jele nlegi eljárásokhoz képest41. A becslések szerint42 az ATR 
tulajdonképpen 50 %-kal cs ökkenti az áthaladási id őt, ezzel növeli az áteresztett 
utasok számát, csökkenti az üzemeltetési köl tségeket (a személyzetet egyharmaddal 
lehet csökkenteni) és a képzés i költségeket (a képzési id ő 90 %-nál nagyobb 
mértékben csökkent). 
82. A biztonsági szkennerek bevezetése különösen nagy repül őterek számára tesz 
lehetővé nagyobb rugalmasságot és a lé giközlekedés-védelem további er ősítésének 
lehetőségét, mivel ezek a repül őterek profitálhatnak a legjobban a 
méretgazdaságosságból és a bizt onsági szkennereknek a meglév ő infrastruktúrába 
történő zökkenőmentes bevezetéséb ől. 
6. KÖVETKEZTETÉSEK  
83. A biztonsági szkennerekre vonatkozó közös  uniós szabályok biztosíthatják az 
alapvető jogok és az egészség védelmét. Az európai polgárok közös védelmi szintje 
ebben a vonatkozásban olyan m űszaki előírások és üzemeltetési feltételek útján 
biztosítható, amelyeket uniós jogszabályban kell majd megállapítani. Csak egy uniós 
megközelítés fogja jogilag garantálni a biztonsági szabályok és el őírások valamennyi 
uniós repül őtéren való egységes alkalmazását. Ez alapvet ő fontosságú a magas szint ű 
védelem, valamint az uniós polgárok alapvet ő jogainak és egészségének 
legmagasabb szintje biztosításának érdeké ben. Bármilyen, biztonsági szkennerekben 
használt technológia alkalmazása az adott technológia által a népességre gyakorolt 
potenciális egészségügyi kockázatok szigor ú tudományos értékelését követeli meg. 
Az ionizáló sugárzásnak való kitetts éghez kapcsolódó egészségi kockázatokat 
tudományos bizonyítékok dokumentálják. Ezér t különös körültekintés sel kell eljárni 
az ilyen jelleg ű sugárzás biztonsági szkennerekben történ ő használata során. 
84. Magától értet ődő, hogy a biztonsági szkennerek ön magukban – mint bármely más 
egyedüli biztonsági intézkedés sem – nem garantálhatnak 100 %-os légiközlekedés-
védelmet. Védelem csak több megközelítés egyesítésével - nemzetközi 
                                                 
40 Az Egyesült Államok közlekedésbiztonsági igazgatása három teljes munkaid ős egyenértékben 
számította az egy berendezés üzemeltetéséh ez szükséges további személyzetigényt. 
41 A Schiphol repül őtéren folyó kísérlet azt vetíti el őre, hogy a biztonsági szkennerek új és gyorsabban 
elérhető változatai valamennyi meglév ő ellenőrző ponthoz vezet ő sorban képesek a csúcsid őszak 
áteresztési igényeinek kielégítésére. 
42 Az Egyesült Államok Közlekedésbiztonsági Minisz tériuma (TSA), Fejlett képalkotási technológia, 
2010. március 18–19. 
HU 21   HU együttműködéssel és kiváló min őségű hírszerzési információk támogatásával -, 
érhető el. A biztonsági szkennereket bevezet ő más nemzetközi partnerek 
tapasztalatainak tanulságait be  kell vonni az európai vitába. 
85. Mindazonáltal a folyamatban lév ő tesztek igazolják, hogy a biztonsági szkennerek 
javíthatják az uniós repül őtereken a biztonsági ellen őrzések min őségét. Használatuk 
jelentősen növelheti a felderítési kapacitást , különösen az olyan tiltott tárgyak 
esetében, mint a folyékony vagy plasz tik robbanóanyagok, amelyek fémérzékel ő 
kapuval nem mutathatóak ki.  
86. Mindazonáltal az ionizáló sugárzáson al apuló biztonsági szkennerek mellett más 
lehetőségeket is fenn kell tartani olyan esetekre, amikor konkrét egészségi 
kockázatok merülnek fel. Az e területen folytatott esetleges jöv őbeni uniós 
harmonizációnak alternatív biztonsági ellen őrzésről kell rendelkeznie a sérülékeny 
csoportok, mint pl. terhes n ők, csecsem ők, gyermekek és fogyatékkal él ők esetében. 
87. Ma már vannak olyan biztonsági szkennerek, amelyek nem állítanak el ő az egész 
testet ábrázoló képet, és  ionizáló sugárzást sem bocsá tanak ki. A jogszabályban 
megállapítandó m űszaki előírások és üzemeltetési feltételek jelent ősen mérsékelhetik 
az alapjogi és egészségügyi aggályokat:  
– A meglév ő technológia és a biztonsági szke nnerek használatához kapcsolódó 
biztosítékok alapján az alapvet ő jogokkal kapcsolato s aggályok megfelel ően 
kezelhetőek a berendezések m űszaki előírásainak és az üzem eltetési szabályoknak 
a kombinálásával. A minimumszabályok jogszabályokban állapíthatóak meg.  
– Az ebben a jelentésben tá rgyalt röntgenátvilágítás on alapuló képalkotás 
kivételével a jelenlegi biztonságiszk enner-technológiák képesek a meglév ő uniós 
biztonsági el őírások teljesítésére, de e gyes berendezéstípusokhoz m űszaki és 
operatív el őírásokat kell megállapítani. A maxi mális sugárdózisokat be kell 
tartani, valamint megel őző biztosítékokat kell meghatá rozni. Egyéni védelem 
útján kell biztosítani, hogy a sugárterhelés az ésszer űség keretein belül a lehet ő 
legalacsonyabb szint ű legyen, különösen az utaz ók és a dolgozók számára. 
Rendszeresen figyelemmel kell kísérni a bizt onsági szkennereknek való kitettség 
hosszú távú hatásait, és figyelembe ke ll venni az új kutatási eredményeket. 
– Az utazóközönségnek egyértelm ű és átfogó tájékoztatást kell kapnia a 
repülőtereken és utazás el őtt a biztonsági szkennerek  használatához kapcsolódó 
minden vonatkozásról. 
– Mindazonáltal amennyiben biztonsági sz kennerek alkalmazására kerül sor, a 
Bizottság tudomásul veszi a folyamatban lev ő tárgyalásokat és a további 
kívülmaradás lehet őségét. Egyúttal megjegyzi, hogy az ilyen kívülmaradások 
problémákat vetnek fel a védelem, költségek és megvalósítás terén, ami 
megkérdőjelezheti az esetleges alkalmazás hasznosságát. 
88. A Bizottság felkéri az Európai Parlamentet és a Tanácsot, hogy vizsgálja meg ezt az 
Európai Parlament (2008)0521 számú állásfoglal ására válaszul készült jelentést. Az 
érdekelteket rövidesen, a munkacsoport második ülésén fogják felk érni észrevételeik 
közlésére.  
HU 22   HU 89. A Bizottság az Európai Parlamenttel és a Ta náccsal folytatott tárgyalások eredménye 
alapján fog határozni a következ ő lépésekről, köztük a biztonsági szkennerek uniós 
repülőtereken történ ő használatának uniós keretre ndszerére vonatkozó javaslat 
esetleges benyújtásáról, és a keretrendszerben foglalt feltételekr ől, amelyek 
biztosítják az alapvet ő jogok és az egészségügyi szempontok teljes mértékben 
történő tiszteletben tartását. Mivel minden j ogalkotási javaslatot  hatásvizsgálatnak 
kell kísérnie, a Bizottság haladéktalanul  meg fogja kezdeni a hatásvizsgálattal 
kapcsolatos munkát az e jelentésben felvet ett kérdések megválaszolása érdekében. 
90.