INDOKOLÁS

1.A JAVASLAT HÁTTERE

A Covid19-világjárvány széles körű és súlyos népegészségügyi válság. Súlyosan érinti a polgárokat, a társadalmakat és a gazdaságokat az egész világon. Az egészségügyi válság és az annak ellenőrzésére tett szakpolitikai válaszlépések kiterjedése példa nélküli. Ennek következtében rendkívül bizonytalan, hogy milyen mélységet ér el a válság társadalmi-gazdasági hatása. Már ebben a szakaszban biztos, hogy példa nélküli és akut kihívásokat jelent a tagállamok pénzügyi és gazdasági rendszerei számára. A Bizottság tavaszi gazdasági előrejelzései szerint az EU GDP-je idén mintegy 7,5 %-kal csökken, ami jóval jelentősebb mértékű, mint amit a 2009. évi globális pénzügyi válság idején tapasztaltunk, és 2021-ben is csak 6 %-os növekedés várható.

A helyzetre válaszul a tagállamok kivételes diszkrecionális gazdasági és pénzügyi intézkedéseket fogadtak el. Az úgynevezett „automatikus stabilizátorok” hatásával, azaz a munkanélküliségi biztosítás és a társadalombiztosítási rendszerek keretében előirányzott kifizetésekkel, továbbá az adóbevétel-kieséssel együtt ezek az intézkedések jelentős hatást gyakorolnak a tagállamok államháztartására, mivel az összesített államháztartási hiány a GDP 2019. évi 0,6 %-áról az euróövezetben és az EU-ban egyaránt a GDP 8,5 %-ára fog nőni ebben az évben.

A Covid19-világjárvány okozta válság világszerte jelentős hatással van a társadalmakra is, az egészségügyi rendszereket ért hatásoktól kezdve egészen a társadalmat és a gazdaságot érintő komoly globális következményekig. Válaszstratégiánknak átfogónak, koherensnek és integráltnak kell lennie, és kezelnie kell mind a népegészségügyi, mind a társadalmi-gazdasági kihívásokat. Gyenge és nem reziliens egészségügyi rendszereik, valamint az előttük álló összetett társadalmi-gazdasági és irányítási kihívások miatt a legkevésbé fejlett országok a leginkább sebezhetők a Covid19-világjárvánnyal szemben. Már most is nyilvánvaló, hogy a Covid19-világjárvány jelentős hatást fog gyakorolni partnerországaink gazdasági és makrogazdasági rendszereire. A kormányokat kihívás elé állítja az, hogy fenntartsák a makrogazdasági stabilitást és költségvetési mozgásteret biztosítsanak a legkiszolgáltatottabbak, a vállalkozások és a munkavállalók védelmére, valamint fenntartsák az alapvető szociális szolgáltatások biztosítását.

Ez a rendkívüli helyzet koherens és egységes uniós szintű megközelítést tesz szükségessé.

Az európai helyreállítás átfogó tervéhez jelentős állami és magánberuházásokra lesz szükség európai szinten a gazdaság élénkítése, minőségi munkahelyek létrehozása és a koronavírus által okozott közvetlen károk helyreállításába való beruházás érdekében. A Bizottság ezért azt javasolja, hogy az EU az uniós költségvetés teljes erejét latba vetve arra törekedjen, hogy az alábbiakra támaszkodva a helyreállítás első éveiben beruházásokat indukáljon, és a pénzügyi támogatást a folyamat elejére összpontosítsa:

Európai Uniós Helyreállítási Eszköz

Az EUMSZ 122. cikkén alapuló rendkívüli intézkedés, amelynek finanszírozása a saját forrásokról szóló határozatra irányuló javaslatban meghatározott felhatalmazáson fog alapulni. A válságra adott válaszként a források gyorsan ható intézkedések végrehajtását teszik majd lehetővé a megélhetés védelme, a megelőzés fokozása, valamint a reziliencia és a helyreállítás megerősítése érdekében.

·Megerősített többéves pénzügyi keret a 2021–2027-es időszakra

Az Európai Helyreállítási Eszköz keretébe tartozó helyreállítási és rezilienciaépítési intézkedések végrehajtása a Bizottság által a 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi kerethez javasolt konkrét uniós programok kapcsán már létrejött végrehajtási eszközökön keresztül történik, többek között az alábbiak révén:

–az Európai horizont kutatási és innovációs keretprogram és az annak végrehajtását szolgáló egyedi program,

–a Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköz,

–az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap.

Ezért módosítani kell a fenti uniós programokra vonatkozó bizottsági javaslatokat.

2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

·Jogalap

Az uniós fellépést az Európai Unió működéséről szóló szerződés 43. cikkének (2) bekezdése, 173. cikkének (3) bekezdése, 182. cikkének (1) és (4) bekezdése, valamint 183., 188., 209. és 212. cikke indokolja.

·Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)