[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 7.11.2008

COM(2008) 708 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE A TANÁCSNAK ÉS AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK

a vállalkozásokra és különösen a kis- és középvállalkozásokra (kkv-kre) vonatkozó többéves program (2001-2006) pénzügyi eszközeiről 2006.12.31-i zárójelentés (a 2007.12.31-éig elért legfontosabb eredményekkel együtt) (az 593/2004/EK és az 1776/2005/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal módosított 2000/819/EK tanácsi határozat 5. cikkének (1) bekezdése szerint)

{SEC(2008)2750}

TARTALOMJEGYZÉK

1. Általános bevezetés 3

2. Áttekintés 4

2.1. A költségvetés végrehajtása 4

2.2. Földrajzi végrehajtás 6

3. kkv-garanciakeret 6

3.1. Költségvetési helyzet 6

3.1.1. Áttekintés 6

3.1.2. Kihasználtság 7

3.1.3. Multiplikátor-hatás 7

3.1.4. A kkv-k finanszírozáshoz való hozzáférésének javítása 8

3.1.5. Állami támogatás 8

3.1.6. Nettó lehívott összegek és behajtott követelések 8

3.2. Pénzügyi közvetítők 9

3.3. Kedvezményezett kkv-k 9

4. Európai Technológiai Hitelkeret vállalkozásalapítási program 11

4.1. Költségvetési helyzet 11

4.2. Pénzügyi közvetítők 12

4.3. Kedvezményezett kkv-k 12

5. Kezdőtőke-finanszírozási program 13

5.1. Költségvetési helyzet 13

5.1.1. Áttekintés 13

5.1.2. Kötelezettségvállalások és kifizetések 13

5.2. Pénzügyi közvetítők 14

6. Joint European Venture (JEV) program 14

7. Általános következtetések 14

1. ÁLTALÁNOS BEVEZETÉS

Ez a MAP – a vállalkozásokra és különösen a kis- és középvállalkozásokra (kkv-kre) vonatkozó többéves program [1] – pénzügyi eszközeinek végrehajtásában elért haladásról szóló utolsó éves (és záró-) jelentés.

A jelentés az 593/2004/EK és az 1776/2005/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal módosított 2000/819/EK tanácsi határozat 5. cikke (1) bekezdésének megfelelően készült, amely előírja, hogy a Bizottság éves jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a pénzügyi eszközök végrehajtásáról, valamint egy hasonló zárójelentést az utolsó évről.

A MAP eredetileg a 2001-től 2005-ig tartó időszakra készült. A program folyamatosságának az új pénzügyi terv utódprogramja beindításáig történő biztosítása érdekében azonban 2005 szeptemberében a MAP egy évvel, azaz 2006 végéig történő meghosszabbítására került sor.

A MAP pénzügyi eszközeinek célja a vállalkozások – különösen a kkv-k – pénzügyi környezetének javítása. A MAP az 1998-as növekedési és foglalkoztatási kezdeményezés [2] alapján elért eredményekre épít.

A jelentés a MAP keretében végrehajtott alábbi négy közösségi pénzügyi eszközre (a továbbiakban: intézkedések) terjed ki:

- kkv-garanciakeret

- az Európai Technológiai Hitelkeret vállalkozásalapítási programja (ETH vállalkozásalapítási program)

- kezdőtőke-finanszírozási program

- Joint European Venture (JEV) program

Áttekintést nyújt a 2006. december 31-ig elért haladásról , külön fejezetben (3., 4., 5. és 6. fejezet) ismertetve az egyes pénzügyi eszközöket.

A fent említett pénzügyi eszközök leírásai és a rájuk vonatkozó konkrét következtetések a bizottsági szolgálatok e jelentést kísérő munkadokumentumának (SEC(2008)XXX) III. és IV. szakaszában szerepelnek.

Az első három pénzügyi eszközt az Európai Közösség nevében és felügyelete alatt az Európai Beruházási Alap (EBA)[3] működteti. A tagállamokban kiválasztották a megfelelő pénzügyi közvetítőket. A JEV-program szerepel a MAP-ról szóló 2000/819/EK tanácsi határozatban, de a MAP keretében nem részesül külön költségvetésben. A JEV-et az Európai Bizottság kezelte a növekedési és foglalkoztatási kezdeményezés elődjének költségvetési forrásait használva. A MAP keretében rendelkezésre álló költségvetési forrásokat felhasználó projektek jóváhagyása 2002 közepén ténylegesen megkezdődött. Az ezt megelőzően benyújtott projektek jóváhagyása a növekedési és foglalkoztatási kezdeményezés keretében történt.

Megjegyzés: A MAP-ra vonatkozó kötelezettségvállalási időszak 2006. december 31-én lezárult. Azonban: A kkv-garanciakeret keretében nyújtott pénzügyi eszközök nagy részénél a garantált hitelek beépítésére vonatkozó rendelkezésre állási időszak csak 2007. június 30-án, illetve 2007. december 31-én zárult le. Az ETH vállalkozásalapítási programra vonatkozó jegyzési időszak, amely alatt az EBA a kockázatitőke-alapokra vonatkozó kötelezettségeket vállalhatott, csak 2007. június 30-án járt le. A meghosszabbított rendelkezésre állási időszakok révén a keretek a 2006-os utolsó kötelezettségvállalások után is fennmaradtak annak érdekében, hogy zökkenőmentes legyen a MAP utódprogramjára, a versenyképességi és innovációs keretprogramra való áttérés. A meghosszabbított rendelkezésre állási időszakok ismertetése érdekében a 2007 végéig elért legfontosabb eredményeket tükröző számok e jelentés vonatkozó fejezetének végén, külön sorban szerepelnek. |

2. ÁTTEKINTÉS

2.1. A költségvetés végrehajtása

A pénzügyi eszközök főként a MAP-nak „ a vállalkozások, különösen a kkv-k pénzügyi környezetének javítására ”[4] vonatkozó negyedik célkitűzésének eléréséhez járulnak hozzá. Az eszközök a felismert piaci hiányosságok és/vagy kudarcok kezelését célozzák. Segítenek a „ pénzügyi közvetítőket érintő kockázat csökkentésében, és ezáltal elősegítik a kkv-knak a finanszírozáshoz való hozzáférését és jelentős multiplikátor-hatással rendelkeznek ”[5].

Költségvetési szempontból a pénzügyi eszközök jelentik a MAP legjelentősebb intézkedési területeit. A szakpolitika-fejlesztés és az Euro Info Központ (EIC) hálózat jelenti a további területeket. Eredetileg 450 millió EUR indikatív költségvetést javasoltak a teljes MAP programra a 2001-től 2005-ig tartó időszakra. Tekintettel a MAP egy évvel történő meghosszabbítására, valamint a költségvetési hatóságok által jóváhagyott emelésekre és a más költségvetési tételekből történt átcsoportosításokra, a 2001-től 2006-ig terjedő időszakra a teljes MAP indikatív költségvetése 653 millió EUR. 2006 végére a MAP pénzügyi eszközeihez hozzárendelt források összege 519,0 millió EUR volt. Ez a lekötött költségvetési előirányzatokon túl magában foglalja a kamat- és más bevételekből származó 9,9 millió eurót.

A MAP pénzügyi eszközeihez hozzárendelt összes forrás közül csak a kezdőtőke-finanszírozási programhoz kapcsolódó 5,0 millió eurót[6] nem használták fel. A projektekhez összesen 466,5 millió eurót bocsátottak rendelkezésre.

Az Európai Bizottság 2006. december 31-ét követően nem tett kötelezettségvállalást. Ezt az időpontot követően valamennyi új programot a MAP-ot felváltó versenyképességi és innovációs keretprogram keretében nyújtották be. 2007-től a MAP vagyonkezelői számláján szereplő valamennyi egyenleget az EU általános költségvetésébe fizetik vissza. A fel nem használt költségvetési kötelezettségvállalásokat visszavonják.

A. táblázat: MAP pénzügyi eszközök – Költségvetési áttekintés – 2006.12.31-i adatok

(millió EUR) | Kkv-garanciakeret | Európai Technológiai Hitelkeret vállalkozásalapítási program | Kezdőtőke-finanszírozási program | Összesen |

Lekötött költségvetési előirányzatok | 289,0 | 214,5 | 5,6 | 509,1 |

Bevétel | 4,0 | 5,9 | 0,0 | 9,9 |

Összes forrás | 293,0 | 220,4 | 5,6 | 519,0 |

Az Európai Bizottság nettó kötelezettség-vállalásai[7] | 265,2[8] | 201,1 | 0,2 | 466,5 |

Az EBA alapkezelői díjának és más támogatható kiadás tartaléka | 27,8 | 19,3 | 0,4[9] | 47,5 |

Felhasznált források összesen | 293,0 | 220,4 | 0,6[10] | 514,0 |

Forrás: Európai Bizottság, EBA; adatnyerés: 2007. június 21.

A hitelek teljes összege a lekötött összegekhez viszonyítva nagyon magas volt. A kkv-garanciakeret keretében jegyzett kb. 262 millió eurós felső összeg például 17,5 milliárd EUR értékű hitelt fedezett (a „multiplikátor-hatás” részletei a 3.2.3. fejezetben találhatók)[11].

2.2. Földrajzi végrehajtás

Összesen 29 ország, azaz valamennyi jelenlegi EU-tagállam, Törökország és Norvégia vette igénybe a MAP pénzügyi eszközöket. 31 támogatásra jogosult ország közül csak két ország (Izland és Liechtenstein) nem vette igénybe a MAP pénzügyi eszközöket.

Az EBA és a Bizottság között létrejött Vagyonkezelői és Gazdálkodási Megállapodásokkal összhangban az EBA „a MAP három pénzügyi eszközének kiegyensúlyozott földrajzi elosztására törekszik”.

A különböző részt vevő országok eltérő igényei, piaci feltételei és makrogazdasági körülményei befolyásolták a különféle pénzügyi eszközök felvevőképességét és felhasználását. A kiegyenlítés érdekében rugalmas megközelítést fogadtak el, amit például a különböző pénzügyi eszközöknek a különböző országok közötti átcsoportosítása által valósítottak meg. A Bizottság úgy véli, hogy összességében elérték a megfelelő földrajzi elosztást , ha valamennyi pénzügyi eszközt figyelembe veszik.

A bizottsági szolgálatok e jelentést kísérő munkadokumentumának (SEC(2008)XXX) II. szakaszában szereplő három térkép az összes pénzügyi eszközre vonatkozóan mutatja az Európai Bizottság nettó kötelezettségvállalásainak földrajzi elosztását.

3. KKV-GARANCIAKERET

3.1. Költségvetési helyzet

3.1.1. Áttekintés

A kkv-garanciakeret iránti kereslet 2006-ban az addigi magas szinten maradt, különösen a hitelgarancia- és a mikrohitelgarancia alrendszernél. Ezért a legtöbb megállapodást kiterjesztették a pénzügyi közvetítők igényeinek kielégítése érdekében.

2006. december 31-én a kkv-garanciakeret alapján lekötött költségvetési források összege 293,0 millió EUR volt, ami a MAP pénzügyi eszközökre lekötött teljes költségvetés 56 %-át teszi ki. Ez magában foglalja a 2006 végéig felhalmozott, 4,0 millió EUR összegű kamatokat. [12] A teljes költségvetés fedezi a keret összes költségét, beleértve a garanciaveszteségeket, az EBA alapkezelői díját és más támogatható költségeket is. A pénzügyi közvetítőkre vonatkozó költségvetés összege a teljes programozási időszakra 265,2 millió EUR volt, beleértve a Bizottság által jóváhagyott, de az EBA és a pénzügyi közvetítők által még aláírandó projekteket. Lásd még:

- A. táblázat (2.1. szakasz): MAP pénzügyi eszközök – kkv-garanciakeret

További információk a bizottsági szolgálatok e jelentést kísérő munkadokumentumának (SEC(2008)XXX) I. szakaszában találhatók:

- 1. ábra: Az EBA műveleteinek összesített alakulása (éves bontásban)

- 2. ábra: A pénzügyi közvetítőkre vonatkozó kötelezettségvállalások (éves bontásban)

3.1.2. Kihasználtság

A kihasználtság az EBA garanciák valódi mennyisége és a maximális EBA-garanciaösszeg közötti arányt jelenti. 2006. december 31-ig a forrásokat teljes mértékben felhasználták[13]. A rendelkezésre állási időszak a legtöbb pénzügyi eszköz esetében 2007. június 30-án, illetve 2007. december 31-én járt le annak érdekében, hogy zökkenőmentes legyen a MAP utódprogramjára, a versenyképességi és innovációs keretprogramra való áttérés. A versenyképességi és innovációs keretprogram a 2007. január 1. és 2013. december 31. közötti időszakra vonatkozik.

A meghosszabbított rendelkezésre állási időszakok azt jelentik, hogy a keret a 2006-os utolsó költségvetési kötelezettségvállalások után is fennmarad. Ezen túlmenően a keret alapján az EBA által vállalt garanciák jelentős részének lejárati ideje legfeljebb 10 év. Ez azt jelenti, hogy a nem teljesített hitelekkel kapcsolatos kifizetésekre az utolsó rendelkezésre állási időszak végétől számított legfeljebb 10 évig (de a MAP 2016. december 31-i lejárati napját követően már semmiképpen nem) kerül sor, valamint hogy a különféle szereplők általi jelentéstétel, monitoring és ellenőrzés ez idő alatt folytatódik.

Nagy volt a kereslet a hitelgarancia (a pénzügyi közvetítőkre vonatkozó kötelezettségvállalások mintegy 80%-a), és bizonyos mértékig a mikrohitel-alrendszer (kb. 14%) iránt is. A sajáttőkegarancia-alrendszer felhasználása eddig korlátozott (6%) volt, mivel a meglévő sajáttőkegarancia-rendszerek tekintetében a célcsoport korlátozott.

3.1.3. Multiplikátor-hatás

A MAP garanciaprogramok általánosságban igen magas multiplikátor-hatással (a becsült, alapul szolgáló támogatott hitelek mennyisége a kkv-garanciakerethez rendelkezésre álló forrásokhoz viszonyítva) rendelkeztek. Ennek két oka van:

- Az EU-költségvetés a portfólió szintjén maximális kockázati kitettségre vonatkozik, amely felső határát a várható veszteségek, a várható követelések nettó értéke és a pénzügyi közvetítőknek nyújtott kockázati prémium alapján határozzák meg. A felső határ megállapítása révén jelentősen magasabb hitelösszeg bocsátható a kkv-k rendelkezésére.

- Mivel a több szereplőből álló láncban megoszlik a kockázat, nő a multiplikátor-hatás.

A hitelgaranciák esetében például magas a tőkeáttétel, mivel azokat gyakran viszontgarancia formájában nyújtják az intézményeknek, amelyek pedig egyéb szereplőknek, például közvetítőknek és bankoknak nyújtanak garanciát. E különféle szereplők közötti kockázatmegosztás miatt a multiplikátor-hatás – a támogatott kölcsönök mennyisége tekintetében – nagyon magas a hitelgarancia-alrendszer esetén. A mikrohitelek esetében a helyzet rendszerint más, mivel a legtöbb EBA-garancia közvetlenül a közvetítőknek nyújtott garancia, akik jellemzően közvetlenül a végső kedvezményezettnek (a kkv-knak) nyújtják a hitelt. Ezen túlmenően a magas kockázatú kkv-knak nyújtott mikrohitelek fokozott hangsúlyt kapnak, ami magasabb felső arányokat eredményez. A tőkeáttétel itt tehát általánosságban alacsonyabb, mint a hitelgaranciák esetében.

2006 végén a multiplikátor-hatás valamennyi alrendszer esetében kb. 67:1 arányú volt.

A multiplikátor-hatás összességében még tovább nőhet, mivel a tapasztalatok azt mutatják, hogy a garanciaügyletek esetében felmerülő veszteségek fedezésére rendelkezésre bocsátott összeget nem használják fel teljes mértékben akkor sem, ha a kitűzött hitelcélokat elérik. A fel nem használt felső összegek visszavonása által tehát végül nőhet a multiplikátor-hatás.

A multiplikátor-hatásról részletes információ a bizottsági szolgálatok e jelentést kísérő munkadokumentumának (SEC(2008)XXX) I. szakaszában található.

- 1. táblázat: Multiplikátor-hatás

3.1.4. A kkv-k finanszírozáshoz való hozzáférésének javítása

Az EBA által rendelkezésre bocsátott számadatok, valamint bizonyos megfontolások és feltételezések alapján becsülték meg, hogy a kkv-garanciakeret mennyiben javította a kkv-knak a finanszírozáshoz való hozzáférését, amelynek eredményei a bizottsági szolgálatok e jelentést kísérő munkadokumentuma (SEC(2008)XXX) I. szakaszának 1. táblázatában találhatók:

- A kkv-k finanszírozáshoz való hozzáférése javításának felbecsülése

A becslések alapján feltételezhető, hogy a kkv-garanciakeret több mint 13 milliárd EUR összegű további hitellehetőséget biztosított a kkv-k számára.

3.1.5. Állami támogatás

Különös figyelmet fordítanak annak biztosítására, hogy a pénzügyi közvetítők garancia- és hitelprogramjai megfeleljenek az állami támogatásokra vonatkozó szabályoknak. Minden pénzügyi közvetítő szerződéses kötelezettsége, hogy nyilatkozatot írjon alá az alkalmazandó állami támogatási rendszert illetően, a vonatkozó állami támogatási szabályokat pedig konkrétan megemlítik az EBA és a pénzügyi közvetítők közötti megállapodásokban.

3.1.6. Nettó lehívott összegek és behajtott követelések

2006. december 31-ig 40 millió EUR kifizetésére került sor, amely a nem teljesített hitelek utáni nettó veszteség[14] EBA részesedésének felel meg. A végrehajtás e szakaszában a befizetések teljes összege az EBA-kötelezettségvállalások teljes összegéhez viszonyítva még mindig nagyon alacsony. A rendelkezésre állási időszak azonban csak 2016. december 31-én jár le, és az EU-hitelgaranciák futamidejét figyelembe véve feltételezhető, hogy a veszteségek jelentős része a jövőben meg fog szűnni.

A nettó lehívott összegek és a behajtott követelések összesítése a bizottsági szolgálatok e jelentést kísérő munkadokumentumának (SEC(2008)XXX) I. szakaszában található:

2. táblázat: Beérkezett lehívott összegek és behajtott követelések.

A felső összegek lehetséges csökkentése 2007-től a kötelezettségvállalások visszavonásához vagy az EU általános költségvetése javára teljesített visszakövetelésekhez vezethet.

3.2. Pénzügyi közvetítők

2006. december 31-ig 51 szerződést írtak alá 46 pénzügyi közvetítővel, a 27 tagállamból 26-ot ( Luxemburg kivételével[15]), valamint Törökországot és Norvégiát lefedve. Az alrendszerek és országok szerinti áttekintés a bizottsági szolgálatok e jelentést kísérő munkadokumentumának (SEC(2008)XXX) I. szakaszában található.

- 3. táblázat: Pénzügyi közvetítők

3.3. Kedvezményezett kkv-k

A MAP-projektek jóváhagyása 2002 májusában kezdődött. A végső kedvezményezettek száma fokozatosan emelkedett, és ez 2006 végén közel 194 000 kkv-t[16] jelentett (ezek közül több mint 163 000 vette igénybe a hitelgarancia-alrendszert). Összehasonlításul: a kedvezményezett kkv-k száma 2005 végén 111 100 volt.

A kedvezményezett kkv-k országok szerinti áttekintése a bizottsági szolgálatok e jelentést kísérő munkadokumentumának (SEC(2008)XXX) I. és II. szakaszában található.

- 4. táblázat: Kedvezményezett kkv-k – országok szerinti lebontás

- 3. térkép: Kedvezményezett kkv-k országonként (beleértve az ETH vállalkozásalapítási program adatait)

A foglalkoztatásra vonatkozó információkat a hitelnyújtáskor bocsátották rendelkezésre[17]. 2006 végén mintegy 990 00 személyt foglalkoztattak a kkv-garanciakeret[18] keretében garanciában részesülő vállalkozásokban. Összehasonlításul: a hitel nyújtásának időpontjában 2005-ben mintegy 620 000, 2004-ben pedig kb. 328 000 foglalkoztatottat tartottak nyilván. A foglalkoztatottak számában bekövetkezett növekedés oka elsősorban a kedvezményezett kkv-k számának növekedése.

A kkv-garanciakeret kedvezményezett kkv-i közül a végső kedvezményezettek több mint 91%-a (177 625) legfeljebb 10 munkavállalóval rendelkező vállalat volt[19].

Érdekes a keretben részt vevő kkv-k méret szerinti megoszlásának összehasonlítása az EU-ban fennálló megoszlással. A rendelkezésre álló legfrissebb adatok szerint az EU-ban működő kkv-k kb. 91,4 %-a mikrovállalkozás (0–9 alkalmazott), 7,3 %-a kisvállalkozás (10–49 alkalmazott) és 1,1%-a középvállalkozás (50–249 alkalmazott)[20]. Ez egyértelműen azt mutatja, hogy a kkv-garanciakeret határozottan a mikrovállalkozásokra és az induló vállalkozásokra helyezi a hangsúlyt.

A bizottsági szolgálatok e jelentést kísérő munkadokumentumának (SEC(2008)XXX) I. szakaszában található a vállalkozások nagyság szerinti lebontása:

- 5. táblázat: Kedvezményezett kkv-k – országok és nagyság szerinti lebontás

A bizottsági szolgálatok e jelentést kísérő munkadokumentumának (SEC(2008)XXX) I. szakaszában szerepel a NACE-osztályozásnak megfelelő ágazatok szerinti lebontás is az egész keretre, valamint az egyes alrendszerekre vonatkozóan.

- 3. ábra: Kedvezményezett kkv-k – ágazatok szerinti lebontás

A kkv-garanciakeret által támogatott teljes befektetés 2006 végén több mint 23 milliárd EUR volt, amelynek messze legnagyobb részét a hitelgarancia-alrendszer tette ki. Összehasonlításul: 2005 végén ez az összeg kb. 16 milliárd EUR volt. Az áttekintés a bizottsági szolgálatok e jelentést kísérő munkadokumentumának (SEC(2008)XXX) I. szakaszában található:

- 6. táblázat: A befektetés volumene alrendszerek szerinti lebontásban

2007-ben aktualizálva (a 2006-os adatok összehasonlításul szerepelnek a táblázatban)

Összesített számadatok időpontja | A kedvezményezett kkv-k száma | A kedvezményezett kkv-k által alkalmazott személyek száma | A támogatott hitel becsült összege (millió EUR) | A befektetés becsült összege (millió EUR) | A lehívott garanciák nettó összege (millió EUR) |

2006.12.31. | 193 790 | 989 773 | 17 449,3 | 23 383,6 | 40,0 |

2007.12.31. | 233 345 | 1 169 389 | 17 937,6 | 27 916,1 | 70,5 |

4. EURÓPAI TECHNOLÓGIAI HITELKERET VÁLLALKOZÁSALAPÍTÁSI PROGRAM

4.1. Költségvetési helyzet

A programot 2006-ban jelentős mértékben igénybe vették, aminek oka főként a kockázatitőke-piac 2005 óta tartó fellendülése volt. Az Európai Kockázati és Magántőke Egyesület által közzétett közlemény szerint „a 2006-os év egy olyan újabb fordulópont volt az európai magántőke ágazatában, […]amelyet a fokozott tőkeszerzési és befektetési tevékenység jellemzett ”[21].

Főként a jobb piaci feltételek következtében az egész programozási időszakban a Bizottság által jóváhagyott befektetések terén a 2006-os év során következett be a legnagyobb növekedés. A 2006-ban jóváhagyott befektetések mértéke meghaladta a 2002 óta jóváhagyott összes befektetés mértékét.

2006. december 31-én az ETH vállalkozásalapítási program keretében lekötött költségvetési források összege 220 millió EUR volt, ami a MAP pénzügyi eszközök költségvetésének 43 %-át teszi ki. 2006 végéig az ETH vállalkozásalapítási program keretében rendelkezésre álló összes forrást felhasználták.

A teljes költségvetés fedezi a program összes költségét, beleértve a kockázatitőke-alapokba való befektetéseket, az EBA alapkezelői díját és más támogatható költségeket is. A teljes összegből 201,1 millió eurót kötöttek le a kockázatitőke-alapokra mind a Bizottság által már jóváhagyott, mind pedig a 2007 során aláírandó projektekre vonatkozóan[22].

A kockázatitőke-alapokból származó hozam (visszafizetések és osztalékok) 2006-ban kb. 1,4 millió EUR volt, aminek eredményeképpen 2006 végégig a MAP keretében a kockázatitőke-alapokból származó hozam összesen közel 1,6 millió EUR volt, míg a hozam 2005 végén csak kb. 154 000 eurót tett ki. A kockázatitőke-alapokba fizetett összeghez (közel 30 millió EUR) képest a hozam viszonylag alacsony összege arra a tényre vezethető vissza, hogy az alapok többsége még nincs a kivételi szakaszban, ezért nagyon kevés kilépés történt. A hozam összege azonban várhatóan jelentősen nőni fog az elkövetkező években, amikor a kockázatitőke-alapok a kivételi szakaszba lépnek. A növekedési és foglalkoztatási kezdeményezés (1998-2000) keretében működő ETH vállalkozásalapítási program esetében a kockázatitőke-alapokba való 94 millió EUR összegű összes kifizetésből 2006 végéig 46 millió eurót visszafizettek.

A kockázatitőke-alapokból származó hozam kiegészült a felhalmozott kamatokból és más bevételekből származó összesen 4,3 millió euróval, ami 2006 végére közel 5,9 millió eurós bevételt eredményezett. Lásd még:

- A. táblázat (2.1. szakasz): MAP pénzügyi eszközök – ETH vállalkozásalapítási program

További információk a bizottsági szolgálatok e jelentést kísérő munkadokumentumának (SEC(2008)XXX) I. szakaszában találhatók:

- 4. ábra: Az ETH-műveletek (évente) összesített alakulása, beleértve a kockázatitőke-alapokba való összes, mintegy 38 millió EUR összegű kifizetést.

4.2. Pénzügyi közvetítők

A kockázatitőke-alapokba való 12 új befektetést fogadtak el 2006-ban (amelyek közül az egyiket később törölték). Az ETH vállalkozásalapítási program keretében összesen 21 kockázatitőke-alapokba való befektetést hagytak jóvá 10 országban.

Azok a kockázatitőke-alapok, amelyekbe az Európai Technológiai Hitelkeret befektetett, főként a korai szakaszban történő befektetésekre irányulnak a csúcstechnológia – például az információs és kommunikációs technológia, a mikroelektronika, az internet, az egészségügy és az élettudományok/biotechnológia – területén. Mindez összhangban van az ETH vállalkozásalapítási program befektetési politikájával.

Azon kockázatitőke-alapok listája, amelyekbe az EBA befektetéseket eszközölt, a bizottsági szolgálatok e jelentést kísérő munkadokumentumának (SEC(2008)XXX) I. szakaszában található a székhelyükre és a célágazatra vonatkozó információkkal együtt.

- 7. táblázat: Kockázatitőke-alapok, amelyek az EBA-val szerződéses megállapodást kötöttek

4.3. Kedvezményezett kkv-k

A programhoz tartozó kockázatitőke-alapok 2006 decemberéig 73 portfólió-vállalatba fektettek be (2005 végén 35-be). A kockázatitőke-alapok többsége továbbra is befektetési szakasza elején található, ezért a foglalkoztatási helyzetre vonatkozó adatok ideiglenesek lennének, és a MAP pénzügyi eszközeinek összefüggésében nem lennének relevánsak.

2007-ban aktualizálva (a 2006-os adatok összehasonlításul szerepelnek a táblázatban)

Összesített számadatok időpontja | A kedvezményezett kkv-k száma | A kockázatitőke-alapokra vonatkozó kötelezettségvállalások (millió EUR) | A kockázatitőke-alapokba fizetett összeg (millió EUR) |

2006.12.31. | 73 | 201,1 | 29,6 |

2007.12.31. | 123 | 200,5 | 62,3 |

Pénzügyi év | Hozam (visszafizetések és osztalékok) (millió EUR) | Kamatok és más bevételek (millió EUR) | Összes bevétel (millió EUR) | Felhalmozott bevétel (millió EUR) |

2006 | 1,4* | 2,1 | 3,5 | 5,9 (12.31-ig) |

2007 | 2,0 | 3,5 | 5,5** | 11,4 (12.31-ig) |

* A jogalap szerint az újrabefektetési időszak végét követően „a lekötött és még le nem hívott/be nem fektetett forrásokon, valamint az olyan támogatható költségek és kiadások, mint például az EBA alapkezelői díja fedezéséhez szükséges forrásokon kívüli, a vagyonkezelői számlán lévő egyenleget visszatérítik az Európai Unió általános költségvetésébe.”

** Ezek a bevételek a kötelezettségvállalási időszak végét követően keletkeznek. Az ilyen bevételeket a jogalap szerint visszatérítik az Európai Unió általános költségvetésébe. Az angol fontban vagy svéd koronában lévő bevételek esetében a 2007.12.31-én érvényes átváltási árfolyam alkalmazandó.

5. KEZDőTőKE-FINANSZÍROZÁSI PROGRAM

5.1. Költségvetési helyzet

5.1.1. Áttekintés

2006.12.31-én a kezdőtőke-finanszírozási program keretében rendelkezésre álló költségvetési forrás továbbra is 5,6 millió EUR, tehát a már 2001-ben lekötött összeg volt. A teljes költségvetés fedezi a program összes költségét, beleértve a kedvezményezetteknek kifizetett támogatásokat, az EBA alapkezelői díját és más támogatható költségeket is.

2006 folyamán nem hagytak jóvá új projekteket. Ehelyett 4 projektet töröltek 2006 végén[23]. A projektek törlése miatt az Európai Bizottság által a kezdőtőke-finanszírozási program keretében tett nettó kötelezettségvállalások összege 200 000 euróra csökkent, és a fel nem használt költségvetés 5 millió euróra nőtt. Ezt a fel nem használt összeget 2007-ben visszavonták, és visszatérítették az EU általános költségvetésébe.

Lásd még:

- A. táblázat (2.1. szakasz): MAP pénzügyi eszközök – kezdőtőke-finanszírozási program

5.1.2. Kötelezettségvállalások és kifizetések

2006.12.31-én a kockázatitőke-alapokhoz nyújtott támogatások teljes összegének összesített alakulása 200 000 EUR volt. Mindez összhangban áll a támogatási megállapodásokban rögzített ütemezéssel és feltételekkel, amelyek két részletben tervezik megvalósítani a támogatások kifizetését. Az első részletet a megállapodás aláírását követően legkorábban 18 hónappal, a másodikat (és utolsót) pedig a megállapodás aláírását követően legkorábban 36 hónappal kell fizetni.

Az áttekintés a bizottsági szolgálatok e jelentést kísérő munkadokumentumának (SEC(2008)XXX) I. szakaszában található:

- 5. ábra: Az EBA műveleteinek összesített alakulása (éves bontásban)

5.2. Pénzügyi közvetítők

A kezdőtőke-finanszírozási program keretében jóváhagyott kockázatitőke-alapok az ETH vállalkozásalapítási program értelmében szerződéses kapcsolatban állnak az EBA-val. 2006. december 31-én két kockázatitőke-alappal volt két aláírt támogatási megállapodás. További információ a bizottsági szolgálatok e jelentést kísérő munkadokumentumának (SEC(2008)XXX) I. szakaszában található.

- 8. táblázat: Kockázatitőke-alapok, amelyek az EBA-val szerződéses megállapodást kötöttek

6. JOINT EUROPEAN VENTURE (JEV) PROGRAM

A JEV-program célja, hogy támogassa az európai gazdasági térség különböző államaiból származó legalább két kkv között létrejött transznacionális partnerségek létrehozását.

A növekedési és foglalkoztatási kezdeményezés értékelésének következtetése szerint a JEV-programot a piacon nem vették igénybe nagy mértékben, a munkahelyteremtő hatása korlátozott, igazgatási költsége pedig rendkívül magas volt. Két másik értékelés[24] is arra a következtetésre jutott, hogy a programot le kell zárni. A Bizottság ezt figyelembe véve 2003. december 8-án elfogadta a JEV lezárásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra vonatkozó javaslatot[25]. Ezt a határozatot[26] az Európai Parlament és a Tanács 2004. július 21-én elfogadta. 2004. december 29-ét követően nem nyújthattak be új kérelmeket a JEV program keretében.

2006 végéig összesen 323 kérelem érkezett be, 230 megállapodást írtak alá, és 19,8 millió eurót bocsátottak rendelkezésre a projektekhez, amelyek közül 9 végrehajtása még folyamatban van. További részletek a bizottsági szolgálatok e jelentést kísérő munkadokumentumának (SEC(2008)XXX) V. szakaszában találhatók.

7. ÁLTALÁNOS KÖVETKEZTETÉSEK

Költségvetési szempontból a MAP pénzügyi eszközök voltak a MAP-program legfontosabb elemei. A pénzügyi eszközökhöz lekötött költségvetési források teljes összege a program végén közel 520 millió EUR volt, amelyből csak a kezdőtöke-finanszírozási programhoz rendelkezésre bocsátott 5 millió eurót nem használták föl.

2002 közepe és 2006 vége között összesen 74 ügyletet hagytak jóvá[27], amelyekhez összesen 467 millió eurót bocsátottak rendelkezésre. Összesen 194 000 kkv részesült a MAP pénzügyi eszközeiben, ami az EU-ban található összes kkv-nak kb. 1 %-át jelenti.

A 31 támogatásra jogosult ország[28] közül 29 ország (valamennyi EU-tagállam, valamint Törökország és Norvégia) vette igénybe a pénzügyi eszközöket, ami széles földrajzi lefedettséget jelent.

A kkv-garanciakeretet jól fogadta a piac. A hitelgarancia- és a mikrohitel-alrendszer különösen sikeresnek bizonyult, és lehetővé tette a részt vevő pénzügyi közvetítők számára, hogy növeljék forgalmukat és több kockázatot vállaljanak. A kkv-garanciakeret szorosan követte a piaci igényeket, és kialakítása indulásától kezdve olyan volt, hogy könnyen és gyorsan lehessen az egyes országok különleges piaci feltételeihez igazítani.

A kkv-garanciakeret által támogatott teljes összeg nagyon magas volt. Az ennek keretében jegyzett kb. 262 millió EUR felső összeg mintegy 17,5 milliárd EUR értékű hitelt fedezett.

A végső kkv-kedvezményezettek száma tekintetében a jelentősen magasabb pénzügyi forrásokkal és más célkitűzésekkel rendelkező strukturális alapok után a kkv-garanciakeret a legfontosabb uniós program.

A programozási időszak elején adódtak bizonyos nehézségek az ETH vállalkozásalapítási programjának végrehajtásában az EU kockázatitőke-piacán a forrásbevonással kapcsolatban akkoriban tapasztalható nehézségek miatt. A 2005-ben és 2006-ban fennálló kedvezőbb gazdasági helyzet jelentősen növelte a keret iránti keresletet.

A kezdőtőke-finanszírozási program a támogathatósági kritériumokra vonatkozó megkötések és a tőkepiacon fennálló nehéz feltételek miatt a vártnál kevésbé volt sikeres.

Az EK kkv-knak nyújtott pénzügyi támogatási rendszereinek értékelése[29] azt jelezte, hogy a MAP pénzügyi eszközei eredményesek és hatékonyak. Az EBA általi kezelésüket a legjobb gyakorlatot megvalósítónak ítélték piacközeliségük miatt. Az értékelők szerint az eszközök katalizátor-szerepet töltenek be a kkv-knak nyújtott finanszírozás bővítésében EU-szerte, beleértve azokat az országokat is, ahol a nemzeti pénzügyi eszközök kevésbé fejlettek.

A MAP legfrissebb külső értékelése[30] megerősíti a pénzügyi támogatási rendszerekről szóló értékelés következtetéseit. Az értékelés megállapította, hogy a kkv-garanciakeret és az ETH vállalkozásalapítási program – a kkv-k finanszírozáshoz való hozzájutását támogató politika eszközeiként – nagymértékben járult hozzá a vállalkozások pénzügyi környezetének javításához. Az értékelők úgy vélik, hogy a pénzügyi eszközöket hatékonyan hajtják végre a Vállalkozási Főigazgatóság – Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság – Európai Beruházási Alap (EBA) „lánc”-on keresztül. A jelentés megerősíti, hogy megfelelő a „nincs egységes, mindenki számára megfelelő módszer” megközelítés: mind a kockázatitőke-, mind a garanciaeszközök hozzáigazíthatók az eltérő és változó piaci feltételekhez.

A MAP utólagos értékelését a MAP utódprogramja, a versenyképességi és innovációs keretprogramhoz tartozó vállalkozói kezdeményezési és innovációs program időközi értékelésével együtt fogják elvégezni. A MAP eredményeit és hatásait elemző értékelést 2008 decemberéig elkészítik.

Összességében megállapítható, hogy a MAP pénzügyi eszközei hozzájárultak ahhoz, hogy az induló vállalkozások és a kkv-k esetében a tőkepiacokon jelentkező hiányosságokat és kudarcokat megoldják. A MAP pénzügyi eszközei általánosságban elérték az európai vállalkozások – különösen a kkv-k – pénzügyi környezetének javítására irányuló célkitűzést.

A pénzügyi eszközöket megfelelően és hatékonyan, valamint magas multiplikátor-hatással hajtották végre. Ezáltal jelentős összegű további pénzeszközt tudtak rendelkezésre bocsátani és jelentős számú kkv-t tudtak támogatni.

A MAP utódprogramja, a versenyképességi és innovációs keretprogram (2007–2013) megfelelő eszközt biztosít a növekedést és foglalkoztatást célzó stratégia megvalósításához. A versenyképességi és innovációs keretprogram jogalapja 2006. november 29-én lépett hatályba[31].

A versenyképességi és innovációs keretprogram áttekintő leírása a bizottsági szolgálatok e jelentést kísérő munkadokumentumának (SEC(2008)XXX) V. szakaszában található.

[1] A 2004. július 21-i 593/2004/EK (HL L 268., 2004.8.16., 4. o.) és a 2005. szeptember 28-i 1776/2005/EK (HL L 289., 2005.11.3., 14. o.) európai parlamenti és tanácsi határozattal módosított, 2000. december 20-án elfogadott 2000/819/EK tanácsi határozat (HL L 333., 2000.12.29., 84. o.).

[2] HL L 155., 1998.5.29., 43. o.

[3] 2001. december 10-én a Bizottság elfogadta C(2001) 3973. sz. határozatát a MAP pénzügyi eszközeinek végrehajtásáról. Ezt követően 2001. december 18-án a Bizottság és az EBA Vagyonkezelői és Gazdálkodási Megállapodásokat írt alá az ETH vállalkozásalapítási programra, a kkv-garanciakeretre és a kezdőtőke-finanszírozási programra vonatkozóan. 2005. december 22-én a megállapodásokat a MAP meghosszabbításának figyelembevétele érdekében felülvizsgálták.

[4] A 2000/819/EK tanácsi határozat 2. cikke (1) bekezdésének d) pontjában meghatározottak szerint.

[5] Az alábbi dokumentumban szereplő megállapítás szerint: A vállalkozásokra és különösen a kis- és középvállalkozásokra (kkv-kre) vonatkozó többéves program külső értékelése, végső értékelő jelentés, Brüsszel 2004, 52.o.

[6] Ezt a fel nem használt összeget 2007-ben visszavonták.

[7] A Bizottság által jóváhagyott és nem törölt projekteknek felel meg.

[8] Beleértve a 261,6 millió EUR felső összeget (lásd a bizottsági szolgálatok e jelentést kísérő munkadokumentumának (SEC(2008)XXX) I. szakaszában szereplő 1. táblázatot).

[9] A tartalék kiszámítása az összes lekötött költségvetési előirányzat alapján történt. 2007-ben az egyik kötelezettségvállalás visszavonása 0,145 millió EUR tartalékot eredményezett. 2007 végéig csak 15 600 eurót használtak fel.

[10] Ezt a fel nem használt 5 millió eurót 2007-ben visszavonták.

[11] A tapasztalatok azt mutatják, hogy a maximális összeget (felső összeget) valószínűleg nem használják fel teljes mértékben. Amennyiben ez a helyzet állna fenn, még nagyobb lenne az eszköz költséghatékonysága.

[12] Ezenkívül a 2000/819/EK tanácsi határozat II. melléklete II. pontja G. alpontjának megfelelően „a kamathozam hozzáadódik a hitelkeret forrásaihoz”.

[13] Beleértve a már jóváhagyott, de 2007 elején aláírandó projekteket.

[14] Nettó veszteség: a beérkezett lehívott garanciáknak és a behajtott követeléseknek a különbsége

[15] Luxemburgra egy, az ETH vállalkozásalapítási program keretében kötött megállapodás vonatkozik.

[16] Ez azoknak a végső kedvezményezetteknek a számát jelenti, akik hiteleket/garanciákat kaptak a kkv-garanciakeret keretében működő alapokból.

[17] Mintavételen alapuló elemzések azt mutatják, hogy az év végén a foglalkoztatási arány valószínűleg 20%-kal magasabb lesz.

[18] A nyújtott hiteleknek a foglalkoztatásra gyakorolt hatásáról nem állnak rendelkezésre adatok.

[19] A mikrohitelben részesülő vállaltok (30 552) a mikrohitel meghatározásából adódóan legfeljebb 10 munkavállalóval rendelkeznek.

[20] Forrás: Eurostat. A vállalkozások csak 0,2%-a nagyvállalkozás. Lásd: Eurostat: European business - Facts and figures, (Vállalkozások Európában – Tények és számok – 2006-os kiadás, 22.o.; az EU-27-ben 2004-ben 18,8 millió vállalkozást tartottak nyilván a nem pénzügyi üzleti gazdaság terén, amelyek közül 18,76 millió kis- és középvállalkozás (kevesebb mint 250 alkalmazott) volt.

[21] Európai Kockázati és Magántőke Egyesület (EVCA) [et al.]: European private equity: Strong 2006 performance drives increased allocation, sajtóközlemény, Brüsszel, 2007. március 13..

[22] A még aláírandó projektekre vonatkozó kötelezettségvállalás összege 44,03 millió EUR.

[23] Egyik projekt esetében nem teljesítették a támogathatósági kritériumokat. Három projektet visszavontak.

[24] „Strategic Evaluation of EC Financial Assistance Schemes for SMEs”, (Az EK kkv-knak nyújtott pénzügyi támogatási rendszereinek stratégiai értékelése), Deloitte and Touche, 2003; „Final Evaluation of the Multiannual programme for enterprise and Entrepreneurship (2001-2005)”, (A vállalkozásokra vonatkozó többéves program (2001–2005) zárójelentése), Infyde, 2004.

[25] COM(2003) 758 végleges

[26] 593/2004/EK határozat

[27] és nem töröltek

[28] Csak Izland és Liechtenstein nem vett részt a programban.

[29] Az EK kkv-knak nyújtott pénzügyi támogatási rendszereinek stratégiai értékelése, a Deloitte&Touche jelentése az Európai Bizottság számára (Költségvetési Főigazgatóság), 2003. december

[30] Az értékelő jelentés a Bizottság SEC(2004) 1460 számú munkadokumentumaként 2004. november 15-én angolul és franciául jelent meg az Enterprise Europe honlapján:http://europa.eu.int/comm/enterprise/enterprise_policy/mult_entr_programme/programme_2001_2005.htm

[31] Az Európai Parlament és a Tanács 1639/2006/EK határozata (2006. október 24.) a versenyképességi és innovációs keretprogram (2007–2013) létrehozásáról, HL L 310., 2006.11.9., 15.o.