EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2015.11.18. COM(2015) 750 final 2015/0269(COD) Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS IRÁNYELVE a fegyverek megszerzésének és tartásának ellenőrzéséről szóló 91/477/EGK tanácsi irányelv módosításáról



INDOKOLÁS 1.A JAVASLAT HÁTTERE •A javaslat indokai és céljai A polgárok és a vállalkozások biztonsága alapvető fontosságú a Bizottság számára. Az, hogy a tűzfegyvereket a szervezett bűnözés és a terroristaszervezetek súlyos bűncselekményekhez használják, mérhetetlen kárt okoz a társadalomnak, amint annak az elmúlt évben több alkalommal is tanúi voltunk, különösen a párizsi és a koppenhágai támadások idején. Legutóbb több mint 120 ember vesztette életét a 2015. november 13-án Párizsban végrehajtott összehangolt terroristatámadás-sorozatban. E tragikus események egyértelmű bizonyítékul szolgálnak a szervezett bűnözés jelentette többdimenziós fenyegetésre, és rávilágítottak, miért kell összehangolt és egységes megközelítéssel erőteljesebben fellépni a tűzfegyverek illegális kereskedelme ellen. Juncker elnök politikai iránymutatása is hangsúlyozta a határokon átnyúló bűnözés és terrorizmus elleni küzdelemmel kapcsolatos közös európai felelősséget. A polgári célú tűzfegyverek megszerzésére, tartására és importjára/exportjára a 91/477/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló 2008/51/EK irányelvben megállapított átfogó uniós keretszabályok vonatkoznak. Az Európai Unió polgárai biztonságuk biztosítása érdekében számítanak a nemzeti kormányokra és az EU intézményeire. Ennek érdekében fontos haladéktalan intézkedést tenni a tűzfegyverekhez való hozzájutás és az azokkal való kereskedelem meglévő szabályainak megerősítésére. •A javaslatnak a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel való összhangja A tűzfegyverekről szóló 91/477/EGK irányelv célja az EU-n belüli belső tűzfegyverpiac működésének elősegítése, az uniós polgárok magas szintű biztonságának garantálásával egyidejűleg. A szabályok azon potenciális kérdések és gyenge pontok kezelésére törekszenek, amelyek a tűzfegyverek életciklusa során (gyártástól a kereskedelemig, tulajdonlásig és tartásig, hatástalanításig és megsemmisítésig) merülhetnek fel. Ennek érdekében az irányelv megállapítja azokat a minimumkövetelményeket, amelyeket a tagállamoknak a különböző kategóriájú tűzfegyverek megszerzésére és tartására vonatkozóan elő kell írniuk, továbbá szabályozza a tűzfegyverek tagállamok közötti szállításának feltételeit, miközben rugalmasabb szabályokat enged meg a vadászat és a céllövészet számára. A 2008-ban elfogadott módosítás, azaz a 2008/51/EK irányelv azért avatkozott be, hogy megerősítse a biztonsági szempontokat, és összehangolja az irányelvet az Egyesült Nemzeteknek a szervezett bűnözés elleni egyezményét kiegészítő, a tűzfegyverek, részeik, alkotóelemeik és a lőszerek tiltott gyártásáról és kereskedelméről szóló jegyzőkönyvével. A meglévő uniós jogszabályi keret főként az ENSZ tűzfegyverekről szóló jegyzőkönyvéből (UNFP) származik, amelyről a Bizottság tárgyalt, és amelyet a Bizottság írt alá az EU nevében 2002-ben. A jegyzőkönyv olyan nemzetközi jogi eszköz, amelynek mind az EU, mind annak tagállamai részes felei. A Bizottság befejezte a jegyzőkönyv valamennyi rendelkezése uniós jogszabályokba való átültetésének eljárását, elsősorban az alábbiak révén: a 2008/51/EK irányelv, amely integrálja a tűzfegyverekről szóló jegyzőkönyv Közösségen belüli fegyverszállításra vonatkozó megfelelő rendelkezéseit; a 258/2012 /EU ( IP/12/225 ) rendelet, amely az EU-n kívüli országokkal való kereskedelemmel és szállításokkal foglalkozik, átültetve az UNFP 10. cikkének rendelkezéseit. •A javaslat egyéb uniós politikákkal való összhangja Ez a kezdeményezés teljes mértékben összhangban van az Európai Bizottság 2014–2019-es stratégiai céljaival „a jogérvényesülés és az alapvető jogok kölcsönös bizalmon alapuló térsége” elősegítését illetően. A 2015. januári párizsi terroristatámadások után az EU bel-, illetve igazságügy-miniszterei elfogadták a „párizsi nyilatkozatot”, amelyben megismételték, hogy országaik elkötelezettek a tiltott európai tűzfegyverszállítások csökkentése és ennek megfelelően a mellett, hogy fokozzák az együttműködést az Európai Multidiszciplináris Platform a Bűnügyi Fenyegetettség Ellen (EMPACT) keretein belül, javítják a hírszerzési információk megosztását, és biztosítják az Europol, az Eurojust és az Interpol erőforrásainak maradéktalan kihasználását. Az Európai Tanács 2015. február 12-i nem hivatalos ülésén az állam- és kormányfők azt kérték, hogy minden illetékes hatóság emelje az együttműködés szintjét a tűzfegyverek tiltott kereskedelme elleni küzdelemben, ideértve a vonatkozó jogszabályok gyors felülvizsgálatát, valamint a biztonsági kérdésekről szóló párbeszéd megújítását harmadik országokkal, különösen a Közel-Keleten és Észak-Afrikában, valamint a Nyugat-Balkánon. A Bel- és Igazságügyi Tanács 2015. március 12–13-i ülésén a miniszterek felkérték a Bizottságot, hogy javasoljon módszereket a tűzfegyverek tiltott kereskedelme elleni küzdelemhez és – az Europollal együtt – segítse elő az információcserét és az operatív együttműködést.

Válaszul a Bizottság elfogadta az európai biztonsági stratégiát, hogy európai szinten eredményes és összehangolt választ adjon a kialakuló és egyre összetettebb biztonsági fenyegetésekre. A tűzfegyverek tiltott kereskedelme által támasztott kihívások hangsúlyozása mellett az európai biztonsági stratégia rámutatott a nemzeti jogszabályok közötti eltérésekre, amelyek akadályozzák az EU-ra kiterjedő hatékony ellenőrzést és rendőrségi együttműködést, továbbá kérte különösen a tűzfegyverekre vonatkozó jogszabályok javaslatokkal való 2016-os felülvizsgálatát elsőbbségi intézkedésként. Ezenkívül sürgős cselekvésre szólított fel a tűzfegyverek hatástalanítására vonatkozóan, megelőzendő azok bűnözők általi reaktiválását és használatát. A Belügyminiszterek Tanácsának 2015. augusztus 29-i nyilatkozata megismételte a tűzfegyverekről szóló irányelv felülvizsgálatára és a tűzfegyverek hatástalanításának közös megközelítésére vonatkozó felhívást. Végül, 2015. október 8-án a Tanács következtetéseket fogadott el a tiltott tűzfegyver-kereskedelem elleni küzdelemben alkalmazott eszközök használatának megerősítésére vonatkozóan, felkérve a tagállamokat, az Európai Bizottságot, az Europolt és az Interpolt, hogy tegyenek intézkedéseket, ideértve a jelenlegi jogszabályok felülvizsgálatát, valamint a tűzfegyverek általi fenyegetés figyelemmel kísérését összehangolt, határokon átnyúló vizsgálatok és műveletek révén. Ebbe beletartozik a tűzfegyverek illegális online kereskedelme is. Az Európai Parlament is számos alkalommal foglalkozott az illegális tűzfegyver-kereskedelem kérdésével. 2015. február 11-én az Európai Parlament elfogadott egy állásfoglalást a terrorizmus leküzdését célzó intézkedésekről, amelyben felszólítja „…a Bizottságot, hogy sürgősséggel értékelje az illegális lőfegyverek és robbanószerkezetek mozgására és a szervezett bűnözéshez kapcsolódó fegyverkereskedelemre vonatkozó hatályos uniós szabályokat”. 2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG •Jogalap A tűzfegyverekről szóló irányelv kezdeti jogalapjával összhangban e javaslat jogalapja az Európai Unió működéséről szóló szerződés 114. cikke. •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetében) Az EUSZ 5. cikke szerint minden uniós szinten megtett intézkedésnek meg kell felelnie a szubszidiaritás elvének, ami azt jelenti, hogy az EU csak abban az esetben szabályoz, ha értéket ad az egyes tagállamok által hozott intézkedésekhez. A kezelendő problémák – vagyis a súlyos és szervezett bűncselekmények és a terrorizmus általi fenyegetések, továbbá az erőszakos cselekmények lehetséges tetemes társadalmi és gazdasági költségei – velejáró jellemzője a nemzetköziség, amely egyszerre hat több tagállamra. Ebben az értelemben a problémákkal az egyes tagállamok nem tudnak teljesen kielégítő módon foglalkozni. Ezt bizonyították a legutóbbi, idén augusztusi és novemberi terroristatámadások, amelyeket több tagállamban működő nemzetközi bűnszövetkezetek hajtottak végre. Ezek a hálózatok kihasználták a tűzfegyvertartás és -kereskedelem eltérő nemzeti szabályait, valamint a határokon átnyúló információcsere hiányosságait. Csak egy egész EU-ra kiterjedő rendszer képes létrehozni a szükséges együttműködést a tagállamok között a tűzfegyverek EU-ban történő polgári célú használatának ellenőrzése és nyomon követése érdekében. A tűzfegyverekről szóló irányelv által megragadott biztonsági problémák határokon átnyúló jellegűek. Egy tagállam bűnözés általi sebezhetősége kihatással van az Európai Unió egészére. A nemzeti jogszabályoknak, a tűzfegyverek besorolásának és az igazgatási eljárásoknak az eltérései aláássák az irányelv egységes alkalmazását. Amint arra egy közelmúltbeli értékelő vizsgálat rámutatott, magas szintű biztonságot biztosító és a tűzfegyverek határokon átnyúló mozgatását szabályozó hatékony intézkedést csak az EU szintjén lehet tenni. A tűzfegyverekről szóló irányelv közös keretszabályokat állapít meg, amit kizárólag nemzeti vagy kétoldalú intézkedésekkel nem értek volna el. •Arányosság A javaslat megfelel az arányosság elvének a következők miatt: Az arányosságot biztosítja a javasolt változtatások tartalmának korlátozása azokra, amelyeknek biztonságra gyakorolt hatása a legfontosabb az előkészítési szakaszban készített tanulmányok leglényegesebb következtetései szerint. Összességében e javaslat nem megy túl azon, ami ahhoz szükséges, hogy elérjék az uniós polgárok biztonságának biztosítását a belső piac szükségtelen korlátozása nélkül. A kereskedelempolitikai jellegű irányadó rendelkezések mellett, a magán érdekelt felek aggodalmainak és észrevételeinek figyelembe vétele érdekében, a javaslat célja a biztonsági követelmények tökéletesítése és az ENSZ tűzfegyverekről szóló jegyzőkönyvével való ellentmondások csökkentése, különösen a meghatározásokkal kapcsolatban. •A jogi aktus típusának megválasztása A Bizottság egy új irányelvet javasol, amely módosítja a tűzfegyverekről szóló jelenlegi irányelvet. Más jogi eszközök nem lennének megfelelőek a meglévő irányelv módosítására. 3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI •A jelenleg hatályban lévő jogszabályok utólagos értékelése/célravezetőségi vizsgálata

Amint azt 2013. évi közleményében bejelentette, a jelenlegi jogi keret felülvizsgálata relevanciájának mérlegelését megelőzően a Bizottság egy sor, az alábbiakra kiterjedő kutatási vizsgálatot indított: időszerű-e egy uniós jogalkotási javaslat, amely közelíti egymáshoz a tűzfegyverek tiltott kereskedelmével szembeni büntetőjogi szankciókat; időszerű-e egy uniós jogalkotási javaslat, amely finomítja a tűzfegyverek hatástalanítási, megsemmisítési és jelölési eljárásaira, valamint a riasztófegyverekre és utánzatokra vonatkozó szabályokat az EU-ban; a tűzfegyverekről szóló irányelv végrehajtása minden tagállamban. Az első vizsgálat következtetése, hogy a tűzfegyverek tiltott kereskedelmére vonatkozóan az egész EU-ra kiterjedő minimumszabályok csökkentenék a jogbizonytalanságot, elősegítenék a büntetőeljárás alá vonást, és biztosítanák, hogy a bűnözők ne használhassanak ki joghézagokat. Ugyanakkor a bizonyítékok arra is utaltak, hogy az olyan gyakorlati problémák, mint az erőforrások hiánya, egymásnak ellentmondó politikai prioritások és a meglévő törvények kikényszerítésének hiánya, ugyanannyira jelentős akadályai a tűzfegyverek tiltott kereskedelme elleni határokon átnyúló erőfeszítéseknek, mint a nemzeti jogszabályok között e területen meglévő különbségek. A vizsgálat politikák kombinációja (nem jogalkotási és jogalkotási intézkedések) mellett döntött anélkül, hogy minimális vagy maximális jogalkotási beavatkozást támogatott volna. A második vizsgálat a tűzfegyverekről szóló irányelv felülvizsgálatát javasolta az alábbi célokkal: a tűzfegyverek jelölésére vonatkozó szabályok harmonizálása és a jelölések tagállamok közötti kölcsönös elismerésének bevezetése; közös előírások és eljárások érvényesítése, valamint regisztrációs követelmények bevezetése a hatástalanított tűzfegyverekre vonatkozóan; közös technikai iránymutatások bevezetése a riasztó-/jelzőfegyverek és utánzatok átalakíthatóságára vonatkozóan, részletezve a riasztófegyvereket és utánzatokat átalakíthatónak minősítő kritériumokat és ezáltal a tűzfegyverekről szóló irányelv hatálya alá vonva azokat; a tagállamok közötti tudásmegosztás elősegítése (különös tekintettel a technológiai fejlesztések miatti fenyegetésekre és lehetőségekre), továbbá az adatgyűjtés javítása a tűzfegyverek és hatástalanított tűzfegyverek, riasztófegyverek és utánzatok gyártására és tulajdonlására, valamint a velük kapcsolatos bűncselekményekre vonatkozóan. Végül, a tűzfegyverekről szóló irányelv végrehajtását értékelő vizsgálat – többek között – az alábbiakat ajánlotta: közös kritériumok meghatározása a riasztófegyverek átalakíthatóságára vonatkozóan; a jelölésre vonatkozó szabályok és a hatástalanítási előírások harmonizálása; az adatgyűjtési rendszer megerősítése, valamint a nemzeti szinten létrehozott információs rendszerek közötti interoperabilitás megvizsgálása; és végül a vadász- és sporttűzfegyverek osztályozása megállapodás szerinti megközelítésének meghatározása. E javaslattal együtt a Bizottság megjelenteti a tűzfegyverekről szóló irányelv végrehajtására vonatkozó jelentést az irányelv 17. cikkével összhangban. •Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk A konzultáció módja, a legfontosabb célterületek és a válaszadók köre Az érdekelt felekkel a konzultáció kérdőívek, a tagállamokat és magánfeleket (a polgári célú tűzfegyver- és lőszergyártók európai szervezeteinek képviselői, a fegyverek polgári célú kereskedelmében érintettek, vadászok, gyűjtők, nem kormányzati szervezetek, kutatóintézmények stb.) célzó ülésekre szóló meghívások, egy a folyamatos konzultációra szolgáló külön e-mail cím létrehozása (JLS-FIREARMS@ec.europa.eu) és egy, a hatásvizsgálat elkészítését elősegítő külső tanulmány útján valósult meg. A Bizottságon belül sor került továbbá egy „szolgálatközi csoport” felállítására. Az észrevételek és felhasználásuk rövid ismertetése

A tagállamok és a nem kormányzati szervezetek egyetértettek abban, hogy a 91/477/EGK irányelv végrehajtása hasznos lenne a tűzfegyvereknek a törvényes piacról a feketepiacra való eltérítésének a megakadályozásához. A magánfelek azzal érveltek, hogy a tagállamoknak máris szigorú előírásai vannak e tekintetben, és aggodalmukat fejezték a kis- és középvállalkozásokat érintő lehetséges negatív következményekkel kapcsolatban. Sok magánérdekelt különösen aggódott a kategóriamódosítások miatt, amelyek veszélyeztethetik a vadászati és sportlövészeti tevékenységeket. Az érdekeltek véleménye szerint a hatástalanított tűzfegyverek reaktiválása fegyverek bűncselekményekhez való felhasználásának releváns forrása, és bűnözők kihasználhatják a nemzeti hatástalanítási előírások közötti eltérésekből adódó joghézagokat. Néhányan úgy vélik, hogy a tűzfegyverekről szóló irányelv túlságosan szigorú a hatástalanítás tekintetében, és úgy hiszik, mindössze a végrehajtás tagállamok általi ellenőrzésére és a kért technikai iránymutatásokra van szükség. Ugyanakkor a szorosabb harmonizációt általában prioritásnak tartják. Minden érintett (a tagállamok hatóságaitól kezdve, szakértőkig és a gyártók képviselőiig) úgy véli, hogy valós szükséglet a tűzfegyverekre vonatkozó információcsere a tagállamok között, és ez egy fontos ügy. Ráadásul az együttműködést nem szabadna a tagállamok közötti cserére korlátozni, tehát az állami és magán érintetteket is össze kellene hozni. A fokozott kommunikációt elengedhetetlennek tartják a hírszerzés, közös műveletek és irányítás számára. Ugyanakkor találkozók szervezése helyett jó gyakorlat lenne az információk megosztásának elektronikus csatornáira való összpontosítás. Ezenkívül figyelembe kellene venni, hogy már mind operatív, mind szabályozói szinten léteznek platformok, ahol e tárgyalások lefolytathatók. Fontosnak tartják a szabályokra vonatkozó közös ajánlásokat, mivel néhány ország néhány kérdést másképpen értelmez (például az utánzatok meghatározását). Annak elkerülése érdekében, hogy bűnözők saját előnyükre használják ki a tagállamok szabályai közötti eltéréseket, harmonizált megközelítésre van szükség egész Európára kiterjedően. Az eredményesség érdekében a meghatározásoknak konkrétabb hivatkozásokat kell tartalmazniuk a riasztófegyverekre és más, az EU keretszabályaiban még nem jól meghatározott fegyvertípusokra vonatkozóan. Általános egyetértés volt abban, hogy hatástalanítási iránymutatások közös minimumszabályai segítenének a tagállamok azonos szintre hozásában az EU-ban a különböző eljárások harmonizálása révén, javítva így a kommunikációt és elősegítve a bűnüldözést. Csökkenne a bűnözés, mivel a közös minimumszabályok segítenének az alkatrészek illegális kereskedelmének leküzdésében, valamint az illegálisan újból összeszerelt és átalakított tűzfegyverek használatának megelőzésében. A Bizottság megfontolta az érdekelt köz- és magánfelek által kifejtetteket. A jelen javaslat a biztonság/eredményesség és hatékonyság magasabb fokának biztosítását célozza. •Hatásvizsgálat Figyelemmel a közelmúltbeli eseményekre, sürgőssége miatt a javaslat hatásvizsgálat nélkül kerül benyújtásra. Ugyanakkor a javaslat támaszkodhat a tűzfegyverekről szóló irányelv REFIT-értékelésére. Ez az értékelés megmutatta az olyan területeken megmaradó hiányosságokat, mint a vaktöltényes fegyverek átalakíthatósága, jelölési követelmények, hatástalanítás, meghatározások, internetes értékesítési megoldások, valamint adatgyűjtés és csererendszerek. További követelmények azonosítására került sor, figyelemmel a közelmúltbeli események tapasztalataira. 4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK A javaslatnak nincsenek az Unió költségvetését érintő vonzatai. 5.EGYÉB ELEMEK •Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai Két évvel hatálybalépése után a Bizottság egy jelentést és adott esetben ehhez csatolt javaslatokat nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az ezen irányelv alkalmazásának eredményeképpen létrejövő helyzetről. Ötévente további jelentéseket nyújtanak be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. •Magyarázó dokumentumok (irányelvek esetében) A tagállamok közlik a Bizottsággal az ezen irányelvnek való megfeleléshez szükséges törvények, rendeletek és közigazgatási rendelkezések szövegét. •A javaslat egyes rendelkezéseinek részletes magyarázata Az 1. cikkben a javaslat tisztázza a közvetítők és kereskedők meghatározását, és biztosítja a következetességet a tűzfegyverek alapvető alkotóelemeinek és részeinek az ENSZ tűzfegyverekről szóló jegyzőkönyvében szereplő meghatározásával. A bizottsági vizsgálatok az egyértelműség hiányát jelzik a „közvetítő” meghatározására vonatkozóan, és rámutatnak a tényre, hogy az irányelvnek ezt is tartalmaznia kellene. A hangtompítók ugyancsak az irányelv hatálya alá tartoznak. A 2. cikkben a javaslat újból beleérti az irányelv hatályába a gyűjtőket. Az elvégzett értékelés a gyűjtőket a tűzfegyverek illegális kereskedelme lehetséges forrásaként azonosította. Ezért a gyűjtőknek lehetősége lesz tűzfegyverek megszerzésére, de csak engedélyhez/bejelentéshez kötötten. Az irányelvnek ki kell terjednie a hatástalanított tűzfegyverekre a tulajdonos azonosítását és a nyilvántartásokat illetően. A bizottsági vizsgálatok által gyűjtött bizonyítékok megmutatták, hogy ez az uniós jogszabályok súlyos gyengesége a biztonság szempontjából. A közelmúltban rosszul hatástalanított tűzfegyverekkel (vagy rosszul hatástalanított alkotóelemekkel összeszerelt tűzfegyverekkel) hajtottak végre támadásokat.

A javaslat, hogy rövid időn belül – egy végrehajtási rendelettel – vezessenek be szigorú közös minimum iránymutatásokat a tűzfegyverek hatástalanítására vonatkozóan, sokkal nehezebbé fogja tenni a reaktiválást. Nem zárható ki, hogy hatástalanított fegyvereket a szigorú szabályok ellenére reaktiválnak. Következésképpen a legveszélyesebb (A kategóriájú) tűzfegyverekre vonatkozóan szigorúbb szabályok bevezetésére került sor – még akkor is, ha azok hatástalanítottak. Ez azt jelenti, hogy A kategóriájú hatástalanított tűzfegyvereket sem tulajdonolni, sem azokkal kereskedni nem lesz megengedett (kivéve a múzeumokat). Egy új rendelkezés létrehozza a hatástalanított tűzfegyverek nemzeti nyilvántartásban történő nyilvántartásának követelményét. Hatástalanított fegyverek minden átadását (azaz tulajdonosváltását) regisztrálni kell. A félautomata fegyverek napjaink vadász- és sportlövész fegyvereinek nagy arányát teszik ki. Ugyanakkor az értékelő vizsgálat arra a következtetésre jut, hogy néhány félautomata fegyver könnyen automatává alakítható, és a meglévő irányelv nem rendelkezik semmilyen műszaki kritériumról az ilyen átalakítás megelőzése érdekében. Azonban még az A kategóriájúvá alakítás híján is bizonyos félautomata tűzfegyverek nagyon veszélyesek lehetnek, ha a töltények számában kifejezett kapacitásuk nagy. A javaslat betiltja a jelenleg B7 kategóriába besorolt félautomata fegyvereket. A javaslat közös uniós szabályokat vezet be a jelölésekre vonatkozóan, hogy azokat ne lehessen könnyen eltávolítani. Különösen azt tisztázza, hogy mely alkotóelemeken kell a jelölést elhelyezni (az UNFP jelölési követelményeivel való összhang biztosításával). A javaslatnak vonatkoznia kell az importált tűzfegyverekre is. A számítógépes nyilvántartási rendszereket több mint 20 évre kiterjesztették. Az adatokat a tűzfegyver megsemmisítéséig meg kell tartani, de visszamenőleges hatályú alkalmazásra vonatkozó rendelkezés nincs. A tűzfegyverekről szóló irányelv értékelése és más előkészítő tanulmányok rámutattak az internet mint tűzfegyver-értékesítési csatorna fokozódó használatára és jövőbeli ellenőrzésének nehézségeire. Távközlő eszközök útján történő megszerzés esetén a csalás súlyos kockázatának figyelembe veendő tényezői szaporodhatnak az ilyen eladási módszerek jövőbeli szélesebb körű használatával. Tekintettel az utóbbi idők terroristatámadásaira, amikor néhány esetben tűzfegyvereket illegálisan szereltek össze az interneten legálisan vásárolt alkotóelemekkel, hatalmas kockázat lenne ezen értékesítési csatorna szabályozásának elmulasztása. Ráadásul nehezebb lesz online igazolni a fegyvertartási engedélyek legalitását. A kockázat még mindig magasabb harmadik országokból történő megszerzés esetén. A hatályos irányelv előírja a tagállamok számára, hogy a kereskedők kivételével, a tűzfegyvereknek, tűzfegyverrészeknek és lőszereknek távközlő eszközök útján történő megszerzését, ahol ez engedélyezett, szigorúan ellenőrizzék. A javaslat szigorúbb megközelítést mérlegel: a fegyverek és alkotóelemeik távközlő eszközök (különösen az internet) útján történő értékesítését nem fogadná el, kivéve a kereskedők és a közvetítők esetében. A jelenlegi irányelv nem terjed ki a riasztó-, jelző- és életmentő stb. fegyverekre. Valódi tűzfegyverekké alakításuk megelőzése érdekében javasolt közös kritériumok meghatározása a „riasztófegyverekre” vonatkozóan. Ezeknek természetesen ki kell terjedniük mind az EU-ban gyártott riasztófegyverekre, mind az importált fegyverekre. A riasztófegyverek és más típusú vaktöltényes fegyverek valódi tűzfegyverekké alakításának kockázata jelentős, és az irányelv értékelésének és más tanulmányoknak az eredményeként ez egy kulcsfontosságú ajánlás. Érintettektől származó információk szerint harmadik országokból importált átalakítható riasztófegyverek koherens/közös szabályok hiánya miatt akadály nélkül kerülhetnek be az EU területére. A műszaki specifikációk elfogadására végrehajtási aktus révén kerül sor. Nincsen olyan rendszer, amely a többi tagállam tájékoztatását szolgálná, amikor egy engedélyt megtagadnak (különösen a B kategóriába tartozó tűzfegyverek esetén). A javaslat bevezet egy tagállamok közötti információcsere-rendszert, és megköveteli a kereskedőktől és közvetítőktől, hogy kapcsolódjanak a központi tűzfegyver-nyilvántartókhoz. Ezzel összefüggésben a Bizottság megvizsgálja az információcsere meglévő eszközeinek használatát. A javaslat az engedélyek érvényességi idejét öt évben korlátozza. 2015/0269 (COD) Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS IRÁNYELVE a fegyverek megszerzésének és tartásának ellenőrzéséről szóló 91/477/EGK tanácsi irányelv módosításáról AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően, tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére,

rendes jogalkotási eljárás keretében, mivel: (1)A 91/477/EGK tanácsi irányelv kísérő intézkedést hozott létre a belső piac számára. Egyensúlyt teremtett egyrészről az egyes tűzfegyvereknek az Unión belüli bizonyos fokú szabad mozgását biztosító kötelezettségvállalás, másrészről e szabadságnak az ilyen jellegű termékeknek megfelelő biztonsági garanciák alkalmazásával történő ellenőrzésének szükségessége között. (2)Válaszul a közelmúltbeli terrorcselekményekre, amelyek rámutattak a 91/477/EGK irányelv végrehajtásának hiányosságaira, különösen a fegyverek hatástalanítását, átalakíthatóságát és jelölési szabályait illetően, a 2015 áprilisában elfogadott „európai biztonsági stratégia”, továbbá a Belügyminiszterek Tanácsának 2015. augusztus 29-i nyilatkozata az irányelv felülvizsgálatára szólított fel, valamint közös megközelítésre a tűzfegyverek hatástalanítását illetően a reaktiválás és bűnözők általi használat megelőzése érdekében. (3)A 91/477/EGK irányelvben taglalt bizonyos kérdéskörök további munkát igényelnek. (4)A fegyverek kulturális és történelmi vonatkozásaival foglalkozó szervezetek és az azok székhelye szerinti tagállam által ilyennek elismert azon szervezetek számára, amelyek ezen irányelv hatálybalépésének napja előtt megszerzett, A kategóriába sorolt tűzfegyvereket tartanak birtokukban, indokolt engedélyezni, hogy megtarthassák e birtokukban levő fegyvereket az érintett tagállam engedélyével, feltéve, hogy az adott fegyvereket hatástalanították. (5)Mivel a gyűjtőket a tűzfegyverek illegális kereskedelme lehetséges forrásaként azonosították, ezen irányelv hatályának rájuk is ki kell terjednie. (6)Mivel a közvetítők a kereskedőkéhez hasonló szolgáltatásokat nyújtanak, az irányelv hatályának a közvetítőkre is ki kell terjednie. (7)Tekintettel a rosszul hatástalanított fegyverek reaktiválásának jelentős kockázatára, valamint az Unió biztonságának elősegítése érdekében az irányelv hatályának a hatástalanított tűzfegyverekre is ki kell terjednie. Ezenkívül a legveszélyesebb tűzfegyverekre szigorúbb szabályokat kell bevezetni annak biztosítása érdekében, hogy azok tulajdonlása vagy kereskedelme ne legyen megengedett. Ezeknek a szabályoknak az említett kategóriába tartozó tűzfegyverekre még azok hatástalanítását követően is vonatkozniuk kell. E szabályok be nem tartása esetén a tagállamoknak megfelelő intézkedéseket kell tenniük, ideértve az adott tűzfegyverek megsemmisítését. (8)A hatástalanított tűzfegyverek nyomonkövethetőségének biztosítása érdekében kötelezővé kell tenni nemzeti nyilvántartásokban való regisztrációjukat. (9)Bizonyos félautomata tűzfegyverek könnyen automata tűzfegyverré alakíthatóak, ami fenyegeti a biztonságot. Bizonyos félautomata tűzfegyverek még az A kategóriájúvá alakítás híján is nagyon veszélyesek lehetnek, ha nagy a töltényszámban kifejezett kapacitásuk. Ezért az ilyen félautomata fegyverek polgári használatát be kell tiltani. (10)A jelölések könnyű eltávolításának megakadályozása és annak pontosítása érdekében, hogy a jelölést mely alkotóelemeken kell elhelyezni, közös uniós szabályokat kell bevezetni a jelölésre vonatkozóan. (11)A tűzfegyvereket 20 évnél sokkal tovább lehet használni. Nyomonkövethetőségük biztosítása érdekében határozatlan ideig nyilvántartás kell róluk vezetni, megsemmisítésük igazolásáig. (12)A tűzfegyverek és alkotóelemeik távközlő eszközök útján történő értékesítése súlyos biztonsági fenyegetést jelenthet, mivel nehezebben ellenőrizhető, mint a hagyományos értékesítési módok, különösen ami az engedélyek jogszerűségének online ellenőrzését illeti. Ezért helyénvaló a fegyverek és alkotóelemeik távközlő eszközök (különösen az internet) útján történő értékesítését a kereskedőkre és a közvetítőkre korlátozni. (13)Továbbá magas a kockázata annak, hogy a riasztófegyverek és más típusú vaktöltényes fegyverek valódi tűzfegyverekké alakíthatók, mivel néhány terrorcselekményben átalakított fegyvereket használtak. Ezért elengedhetetlen annak a problémának a kezelése, hogy az átalakított tűzfegyvereket bűncselekményekhez használják fel, tehát az irányelv hatályát ezekre is ki kell terjeszteni. Annak érdekében, hogy a riasztó- és jelzőfegyvereket, valamint a tisztelgésre használt és akusztikus fegyvereket ne lehessen tűzfegyverekké alakítani, idevágó műszaki specifikációkat kell elfogadni. (14)A tagállamok közötti információcsere működésének javítása érdekében a Bizottságnak meg kell állapítania, hogy mely elemek szükségesek egy olyan rendszerhez, amely támogatja a tagállamok meglévő számítógépes nyilvántartási rendszereiben tárolt információk cseréjét. A Bizottság által e célból végzett értékeléshez adott esetben csatolható egy jogalkotási javaslat, amely figyelembe veszi az információcsere meglévő eszközeit. (15)A kiadott és elutasított engedélyekre vonatkozó információk tagállamok közötti megfelelő cseréjének biztosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el, amelyek alapján a tagállamok létrehozhatnak egy ilyen rendszert a megadott engedélyekkel és az elutasításokkal kapcsolatos információk cseréjére. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról. (16)Annak érdekében, hogy ezen irányelv végrehajtása egységes feltételek mellett történjen, a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. E hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően kell gyakorolni. (17)Ez az irányelv tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és betartja különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájában elismert alapelveket. (18)Mivel ezen irányelv céljait a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban az intézkedés terjedelme és hatásai miatt e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az ugyanazon cikkben foglalt arányossági elvvel összhangban ez az irányelv nem lépi túl a kitűzött célok eléréséhez szükséges mértéket.

(19)A 91/477/EGK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell, ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET: 1. cikk A 91/477/EGK irányelv az alábbiaknak megfelelően módosul: 1.Az 1. cikk a következőképpen módosul: a)Az (1b) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: „(1b)Ennek az irányelvnek az alkalmazásában „alapvető alkotóelem”: a fegyvercső, a tok, a tokszerkezet, a szán vagy forgódob, a zár vagy zártömb, valamint minden olyan eszköz, amelyet a tűzfegyver lövése által keltett zaj csökkentése érdekében terveztek vagy alakítottak át, amelyek – mivel különálló tárgyak – azon tűzfegyver-kategóriába tartoznak, amelyekre felszerelik vagy fel kívánják szerelni azokat.” b)Az (1e) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: „(1e)Ennek az irányelvnek az alkalmazásában „közvetítő”: a kereskedőtől eltérő minden olyan természetes vagy jogi személy, akinek kereskedelmi vagy üzleti tevékenysége teljes egészében vagy részben teljesen összeszerelt tűzfegyverek, azok részei és lőszer megvásárlásából, eladásából vagy egy tagállamon belüli vagy egyik tagállamból egy másik tagállamba való átadásának megszervezéséből vagy harmadik országba történő exportjából áll.” c)Az (1) bekezdés a következő bekezdésekkel egészül ki: „(1f)Ennek az irányelvnek az alkalmazásában „riasztó- és jelzőfegyverek”: hordozható eszközök tölténytartóval, elülső, oldalsó vagy felül elhelyezett gázkimenettel, amelyeket kifejezetten riasztásra vagy jelzés küldésének céljára terveztek és gyártottak, és amelyeket csak vaktöltények, irritáló anyagok, egyéb hatóanyagok vagy pirotechnikai lőszerek kilövésére terveztek. (1g)Ennek az irányelvnek az alkalmazásában „tisztelgésre használt és akusztikus fegyverek”: olyan tűzfegyverek, amelyeket kifejezetten és kizárólag vaktöltények kilövésére alakítottak át színházi előadásokon, fotózáshoz, filmekben és televíziós felvételeknél történő használat céljára. (1h)Ennek az irányelvnek az alkalmazásában „tűzfegyverutánzatok”: olyan tárgyak, amelyeknek fizikai megjelenése tűzfegyveréhez hasonló, de úgy készültek, hogy nem alakíthatók át lövés leadására vagy golyó vagy lövedék gyúlékony hajtóanyag segítségével történő kilövésére. (1i)Ennek az irányelvnek az alkalmazásában „hatástalanított tűzfegyverek”: olyan tűzfegyverek, amelyeket azzal a céllal módosítottak, hogy használatra véglegesen alkalmatlanná tegyék olyan hatástalanítás alkalmazásával, amely biztosítja, hogy a tűzfegyver minden lényeges része használatra véglegesen alkalmatlanná, és reaktiválást célzó eltávolítása, kicserélése vagy módosítása lehetetlenné vált.” d)A (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: „(2)Ennek az irányelvnek az alkalmazásában „kereskedő”: minden olyan természetes vagy jogi személy, akinek a kereskedelmi vagy üzleti tevékenysége részben vagy egészben az alábbiak valamelyikéből áll: i.tűzfegyverek gyártása, kereskedelme, cseréje, bérbeadása, javítása vagy átalakítása; ii.tűzfegyverek részeinek gyártása, kereskedelme, cseréje, bérbeadása, javítása vagy átalakítása; iii.lőszerek gyártása, kereskedelme, cseréje vagy átalakítása.” 2.A 2. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(2)Ez az irányelv nem vonatkozik a fegyvereknek és a lőszereknek a fegyveres erők, a rendőrség, a hatóságok általi, a nemzeti jogszabályok szerint történő megszerzésére és tartására. Nem alkalmazandó a hadifegyverek és lőszerek kereskedelmi szállítására sem.” 3.A 4. cikk (1), (2) és (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép: „(1)A tagállamok biztosítják, hogy valamennyi forgalomba hozott tűzfegyvert vagy a tűzfegyverek forgalomba hozott részeit ezzel az irányelvvel összhangban megjelöljenek és nyilvántartásba vegyenek. (2)A tagállamok annak érdekében, hogy minden egyes összeszerelt tűzfegyver azonosítható és nyomonkövethető legyen, előírják, hogy minden egyes tűzfegyvert azok gyártásakor vagy az Unióba történő behozatalakor egyedi jelöléssel kell ellátni, amely magában foglalja a gyártó nevét, a gyártás országát vagy helyét, a gyártási számot, valamint a gyártás évét, amennyiben az nem képezi a gyártási szám részét. A gyártó védjegye ettől függetlenül elhelyezhető. A jelölést a tűzfegyver tokszerkezetén kell elhelyezni. A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a teljes lőszercsomag minden egységén olyan jelölés legyen, amely magában foglalja a gyártó nevét, az azonosítószámot (a gyártási tétel számát), a kalibert és a lőszer fajtáját. A tagállamok ezenkívül biztosítják, hogy a kormányzati készleteikből állandó polgári használatra átadott tűzfegyvert az átadás időpontjában olyan egyedi jelöléssel lássanak el, amely lehetővé teszi az átadó kormány azonosítását. (3)A tagállamok a területükön folytatott kereskedői vagy közvetítői tevékenységet legalább a kereskedő vagy közvetítő magán és szakmai feddhetetlenségének, valamint szakértelmének ellenőrzése alapján kiadott engedélyhez kötik. Jogi személyek esetén az ellenőrzés a jogi személyre és a vállalkozást irányító személyre irányul.” 4.A 4. cikk (4) bekezdése a következőképpen módosul: a)Az első albekezdésben a második mondat helyébe a következő szöveg lép: „A nyilvántartási rendszerben rögzítésre és megőrzésre kerül minden egyes tűzfegyver típusa, gyártmánya, modellje, kalibere, gyártási száma, valamint a szállító és a tűzfegyvert megszerző vagy tartó személy neve és címe. A tűzfegyverek (ideértve a hatástalanított tűzfegyvereket) adatait mindaddig meg kell őrizni, amíg az illetékes hatóságok nem igazolták a tűzfegyver megsemmisítését.” b)A második albekezdés helyébe a következő szöveg lép: „A kereskedők és közvetítők tevékenységük teljes ideje alatt kötelesek nyilvántartást vezetni, amelyben rögzítik az általuk beszerzett vagy eladott minden, ezen irányelv hatálya alá tartozó tűzfegyverre vonatkozó információt, beleértve azokat az adatokat is, amelyek lehetővé teszik a tűzfegyver azonosítását és nyomon követését, különös tekintettel annak típusára, gyártmányára, modelljére, kaliberére és gyártási számára, valamint a fegyvert rendelkezésre bocsátó és megszerző személyek nevét és címét. A tevékenység befejezésekor a kereskedő vagy közvetítő a nyilvántartást átadja az első albekezdésben előírt nyilvántartási rendszerért felelős nemzeti hatóságnak. Minden egyes tagállam biztosítja, hogy a területén működő kereskedők és közvetítők nyilvántartásait összekössék a tűzfegyverek számítógépes nyilvántartási rendszerével.” 5.A 4b. cikk helyébe a következő szöveg lép: „4b. cikk (1)A tagállamok létrehoznak egy, a közvetítők és kereskedők tevékenységét szabályozó rendszert. Egy ilyen rendszer magában foglalhat egy vagy több intézkedést az alábbiak közül: a)a területükön működő közvetítők és kereskedők nyilvántartásba vétele; b)a közvetítő és kereskedői tevékenység engedélyhez vagy jóváhagyáshoz kötése.

(2)Az (1) bekezdésben említett rendszernek legalább a kereskedő vagy közvetítő magán és szakmai feddhetetlenségének, valamint szakértelmének ellenőrzését tartalmaznia kell. Jogi személyek esetén az ellenőrzés a jogi személyre és a vállalkozást irányító személyre terjed ki.” 6.Az 5. és a 6. cikk helyébe a következő szöveg lép: „5. cikk (1)A 3. cikk sérelme nélkül, a tagállamok a tűzfegyverek megszerzését és tartását csak olyan személy számára engedélyezik, akinek megfelelő indoka van erre, és: a)aki betöltötte legalább a 18. életévét – kivéve a vadászatra és céllövészetre használt tűzfegyverek tartása esetén, amennyiben a 18 évnél fiatalabb személy szülői engedéllyel rendelkezik, vagy szülői irányítás alatt áll, vagy érvényes tűzfegyvertartási vagy vadászengedéllyel rendelkező felnőtt irányítása alatt áll, illetve engedélyezett vagy más módon jóváhagyott edzőközpontban használja a fegyvert; b)nem valószínűsíthető, hogy veszélyt jelent önmagára, a közrendre vagy a közbiztonságra; szándékos, erőszakos bűncselekmény miatti elmarasztaló ítélet az ilyen veszélyre utaló jelnek minősül. (2)A tagállamok gondoskodnak a szokásos orvosi vizsgálatokról az (1) bekezdésben említett engedélyek kiadása vagy megújítása céljából, és visszavonják az engedélyeket, ha már nem teljesül azon feltételek valamelyike, amelyek alapján megadták. A tagállamok nem tilthatják meg a területükön lakóhellyel rendelkező személyeknek, hogy egy másik tagállamban megszerzett fegyvert tartsanak, kivéve, ha ugyanennek a fegyvernek a megszerzését saját területükön tiltják. 6. cikk A tagállamok megtesznek minden megfelelő intézkedést annak érdekében, hogy megtiltsák az A kategóriába sorolt tűzfegyverek és lőszerek megszerzését és tartását, továbbá megsemmisítsék az e rendelkezés megsértésével tartott és elkobzott tűzfegyvereket és lőszereket. A tagállamok engedélyezhetik a fegyverek kulturális és történelmi vonatkozásaival foglalkozó szervezetek és az azok székhelye szerinti tagállam által ilyennek elismert szervezetek számára, hogy az A kategóriába sorolt, [the date of entry into force of this Directive] előtt megszerzett tűzfegyvereket tartsanak birtokukban, feltéve, hogy az adott fegyvereket hatástalanították a 10b. cikket végrehajtó rendelkezésekkel összhangban. Az A, B és C kategóriájú tűzfegyverek, részeik és lőszerek megszerzése távközlő eszközök révén – a 97/7/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv(*) 2. cikke szerint – csak kereskedőkre és közvetítőkre vonatkozóan engedélyezhető, és a tagállamok szigorú ellenőrzése alá esik. ____________________________________________________________________ (*) A távollevők között kötött szerződések esetén a fogyasztók védelméről szóló, 1997. május 20-i 97/7/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 144., 1997.6.4., 19. o.).” 7.A 7. cikkben a (4) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki: „A maximális időszak nem haladhatja meg az öt évet. Az engedély akkor újítható meg, ha még mindig teljesülnek azok a feltételek, amelyek alapján megadták.” 8.A szöveg a következő 10a. és 10b. cikkel egészül ki: „10a. cikk A tagállamok intézkedéseket hoznak annak biztosítása érdekében, hogy riasztó- és jelzőfegyvereket, valamint tisztelgésre használt és akusztikus fegyvereket ne lehessen tűzfegyverekké alakítani. A Bizottság műszaki specifikációkat fogad el a riasztó- és jelzőfegyverekre, valamint a tisztelgésre használt és akusztikus fegyverekre vonatkozóan annak biztosítása érdekében, hogy azokat ne lehessen tűzfegyverekké alakítani.

E végrehajtási aktusok elfogadására a 13b. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálati eljárásnak megfelelően kerül sor. 10b. cikk A tagállamok rendelkezéseket hoznak arra vonatkozóan, hogy a tűzfegyverek hatástalanítását az illetékes hatóságnak kell ellenőriznie annak garantálására, hogy a tűzfegyveren elvégzett módosítások a fegyvert visszafordíthatatlanul használhatatlanná tegyék. A tagállamok az említett ellenőrzés keretében tanúsítvány vagy a tűzfegyver hatástalanítását igazoló okmány kiadását vagy erre a célra a tűzfegyveren jól látható megjelölés elhelyezését írják elő. A Bizottság hatástalanítási előírásokat és technikákat fogad el annak biztosítására, hogy a hatástalanított tűzfegyverek visszafordíthatatlanul használhatatlanok legyenek. E végrehajtási aktusok elfogadására a 13b. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálati eljárásnak megfelelően kerül sor.” 9.A 13. cikk a következő (4) és (5) bekezdéssel egészül ki: „(4)A tagállamok illetékes hatóságai információt cserélnek a tűzfegyverek valamely másik tagállamnak történő átadására kiadott engedélyekről, valamint az engedélyek megadásának a 7. cikkben meghatározottak szerinti elutasításáról. (5)A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 13a. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a megadott engedélyekre és az elutasításokra vonatkozó információcsere módozatait illetően.” 10.A 13a. cikk helyébe a következő szöveg lép: „13a. cikk (1)A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás feltételeit ez a cikk határozza meg. (2)A Bizottság 13. cikkben említett felhatalmazása ezen irányelv hatálybalépésének időpontjától határozatlan időre szól. (3)Az Európai Parlament vagy a Tanács a 13. cikk szerinti felhatalmazást bármikor visszavonhatja. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. (4)A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot. (5)A 13. cikk alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő 2 hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, vagy ha az említett időtartam leteltét megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem emel kifogást. Ezen időtartam az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére 2 hónappal meghosszabbodik.” 11.A szöveg a 13b. cikkel egészül ki: „13b. cikk (1)A Bizottság munkáját egy bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében vett bizottságnak minősül(*). (2)Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni. ____________________________________________________________________ (*) Az Európai Parlament és a Tanács 2011. február 16-i 182/2011/EU rendelete a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).”

12.A 17. cikk helyébe a következő szöveg lép: „17. cikk A Bizottság ötévente jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak ezen irányelv alkalmazásáról, és adott esetben javaslatot tesz különösen az I. mellékletben szereplő tűzfegyver-kategóriákat és az olyan új technológiákkal kapcsolatos kérdéseket illetően, mint a 3D nyomtatás. Az első jelentést ezen irányelv hatálybalépése után két évvel kell benyújtani.” A Bizottság [date]-ig megállapítja, hogy mely elemek szükségesek a 4. cikk (4) bekezdésében említett tagállami számítógépes nyilvántartási rendszerekben tárolt információk cseréjét szolgáló rendszerhez. A bizottsági értékeléshez adott esetben csatolni kell egy jogalkotási javaslatot, figyelembe véve az információcsere meglévő eszközeit.” 13.A 91/477/EK irányelv I. mellékletében a II. rész a következőképpen módosul: a)az A. pont a következőképpen módosul: i.az A kategória a következő pontokkal egészül ki: „6.Félautomata tűzfegyverekké átalakított automata tűzfegyverek 7.Automata szerkezetű fegyverekre hasonlító polgári célú félautomata tűzfegyverek 8.Az 1–7. pont alatti tűzfegyverek hatástalanítás után” ii.a B kategóriából a 7. pontot el kell hagyni. iii.a C kategória a következő pontokkal egészül ki: „5.Riasztó- és jelzőfegyverek, tisztelgésre használt és akusztikus fegyverek, valamint utánzatok 6.A B kategóriába, valamint a C kategória 1–5. pontjába tartozó tűzfegyverek hatástalanítás után” b)a B. pontban a következő szövegrészt el kell hagyni: „A zárszerkezet, a tűzfegyver töltényűrje és csöve, amelyek – mivel különálló tárgyak – abba a tűzfegyver-kategóriába tartoznak, amelyekre felszerelik vagy fel kívánják szerelni azokat.” 14.A 91/477/EK irányelv I. mellékletében a III. rész a következőképpen módosul: a)az a) pontot el kell hagyni; b)a b) pont helyébe a következő szöveg lép: „életmentésre, állatok levágására vagy szigonnyal történő halászatra, illetve ipari vagy műszaki célokra tervezték, feltéve, hogy csak a megjelölt célokra használhatók;”