Az ajánlás arra kötelezi a Bizottságot, hogy 2019-ben tegyen jelentést a Tanácsnak a tagállami és uniós szintű végrehajtásról. Az értékelés a minőségi jogalkotásra vonatkozó követelmények mind az öt kritériumát – az eredményességet, a hatékonyságot, a koherenciát, a relevanciát és az uniós hozzáadott értéket is – lefedi. Az értékeléssel érintett időszak 2015 első felétől 2018 novemberéig tart.

Az elmúlt öt évben az EU megszakítás nélküli gazdasági növekedést élt át, amelyet a beruházások fellendülése, az erősebb fogyasztói kereslet, a hatékonyabb államháztartás és a folyamatos munkahelyteremtés követett, és a foglalkoztatottak száma rekordmagasra, 240 millióra nőtt. Ezzel párhuzamosan a tartós munkanélküliség aránya csökkenni kezdett, a 2013-as 5,2%-ról 2017-re átlagosan 3,5%-ra esett az EU-ban . Az ajánlás elfogadása óta a tartósan munkanélküliek száma több mint 2,5 millióval csökkent. A helyzet azonban változatos képet mutat EU-szerte, mivel egyes tagállamokban még nem sikerült elérni a válság előtti szintet. A tartósan munkanélküliek aránya a munkanélküliek körében továbbra is 45% körül mozog.

Ezáltal az ajánlás nem csupán arra törekszik, hogy megerősítse az európai foglalkoztatási stratégiát és a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló tanácsi határozatot , hanem arra is, hogy kiegészítse a munkaerőpiacról kiszorultak aktív befogadásának elősegítéséről szóló, 2008. évi bizottsági ajánlást és az ifjúsági garancia létrehozásáról szóló, 2013. évi tanácsi ajánlást .

2017 óta a máltai állami foglalkoztatási szolgálat a különböző, tartósan munkanélküli csoportokat célzó új intézkedéseket vezetett be. A szociális munkásokkal, migránsszervezetekkel, oktatási intézményekkel és NGO-kkal együttműködésben az állami foglalkoztatási szolgálat álláskeresési tanácsadó szolgáltatást nyújt a migránsoknak, és olyan tájékoztatási tevékenységeket vezetett be, amelyek a tartósan munkanélküli, egyedülálló szülők azonosítását és regisztrációját célozzák.

A 2015-ben egyablakos ügyintézéssel még nem rendelkező 15 tagállamból kilencben már bevezették az egyablakos ügyintézést, vagy annak bevezetésére irányuló intézkedéseket terveztek. A végrehajtás foka azonban eltérő. Egyes tagállamok a fő elemeket (például az adatmegosztási mechanizmusokat) vezették be, míg mások az egyablakos ügyintézés helyszíneként megneveztek egy hatóságot anélkül, hogy biztosították volna annak működőképességét (7. ábra).

Az állami foglalkoztatási szolgálatok és a szociális szolgáltatások közötti együttműködési mechanizmusok, például az adatmegosztási megállapodások vagy az áttételi rendszerek ma már minden tagállamban léteznek, azonban a formájuk eltérő. Az adatmegosztási gyakorlatok a leginkább elterjedtek. Ezek elengedhetetlenek ahhoz, hogy létre lehessen hozni egy egyablakos ügyintézést, amely a személyt koordinált szolgáltatásokon keresztül támogatja, beleértve a foglalkoztatási, szociális támogatási és egyéb szolgáltatásokat. Az egyablakos ügyintézés bevezetése jelentős intézményi összetevővel bír. Kihat rá a természetes személyekre vonatkozó információ megosztásával kapcsolatos jogi keret, és a különböző irányítási szintek is összetettebbé tehetik.

Az ajánlás óta 14 tagállam növelte a munkáltatók bevonásának fokozására irányuló intézkedéseik minőségét (8. ábra).

Forrás:

Az értékelést alátámasztó tanulmány, Ramboll, 2019

A munkáltatói ösztönzők a munkáltatók bevonásának leggyakoribb formái. Jelenleg valamennyi tagállam nyújt szolgáltatásokat a munkáltatók számára, például a jelentkezők szűrését és az elhelyezési támogatást, a tagállamok jelentős többsége pedig biztosít munkahelyi mentorálást és képzést (24).

A szociális vállalkozások és az elhelyezést követő támogatási szolgáltatások tekintetében kevésbé figyelhetők meg fejlemények. A munkáltatók bevonása a helyi körülményektől, az üzleti környezettől és a szociális partnerek kapacitásától is függ. A szociális vállalkozások és NGO-k bevonására irányuló innovatív megközelítések továbbra is sokszor kísérleti szinten maradnak, és kevesebb hivatalos megállapodás van érvényben.

4. háttérmagyarázat: Példa a munkáltatói partnerségek bevonására irányuló intézkedésekre

Franciaországban a „Territoires zero chômeur de longue durée” elnevezésű projekt olyan foglalkoztatásorientált vállalatokat hoz létre, amelyek tartósan munkanélküli személyeket foglalkoztatnak fizetett tartós munkaszerződéssel. Ezeket a vállalatokat gyakran a közösségi igények értékelése alapján hozzák létre. Az állami foglalkoztatási szolgálatok jelentkezőket küldenek az üres helyek betöltésére, és a készségfejlesztő képzéseken keresztül felkészítik őket a munkaerőpiaci integrációra. 2017-ben a kísérleti projektet 10 helységben végezték, ez a szám 2019-ben 50-re fog bővülni.

Az előrehaladás nyomon követése

Az európai szemeszteren keresztül a többoldalú felügyelet elősegítette az ajánlás végrehajtásának nyomon követését. Ennek további támogatása érdekében a tagállamok a Bizottság segítségével kvantitatív nyomonkövetési keretrendszert hoztak létre, amelyen keresztül adatokat gyűjtöttek 2016-ban és 2017-ben. Az állami foglalkoztatási szolgálatok európai hálózata az egyablakos ügyintézésre és a munkaerőpiaci integrációs megállapodásokra vonatkozó minőségi előírásokat határozott meg, amelyek a tagállamok általi kvalitatív felülvizsgálatok alapját képezik. Az állami foglalkoztatási szolgálatok hálózata továbbá a külön ezt a célt szolgáló felmérésen és a teljesítmény-összehasonlításon alapuló tanulási projekten keresztül hozzájárult a végrehajtásra vonatkozó minőségi adatok gyűjtéséhez. Az értékelés azonban rámutatott arra, hogy a nyomon követés minőségi szempontjait lehet még fejleszteni, ami kihívásokat tartogat a változók összetettsége és bizonyos adatok hiánya miatt.

2.2Hatékonyság

Az ajánlás az elvárások szerint gazdasági előnyöket generált volna, azonban az értékelésig eltelt idő rövidsége miatt még korai lenne pontosan megvizsgálni, hogy ezek az előnyök megvalósultak-e. Ez különösen igaz amiatt, hogy az ajánlásban javasolt intézkedések teljes körű végrehajtására még nem került sor tagállami szinten.

A minőségi információk szerint egyes tagállamokban az ajánlás végrehajtásával kapcsolatos költségek alacsonynak tűnnek, mivel azok elsősorban belső eljárásokkal, iránymutatásokkal és folyamatokkal kapcsolatos változásokra vonatkoznak, és/vagy egyes elemek már be vannak vezetve. Az új intézkedéseket bevezető tagállamokban a politikai döntéshozók és gyakorlati szakemberek szerint a költségek nem voltak túlzók a vélt előnyökhöz képest. A megállapítások mindazonáltal rámutattak arra, hogy különösen regionális és helyi szinten az erőforrások limitáltsága akadályozza a végrehajtást.

Ezenkívül még túl korai értékelni az ajánlás teljes körű előnyeit, mivel egyes hatások láthatóvá válása időt igényel. Nem könnyű továbbá teljesen elválasztani az előnyöket a külső tényezőktől, mint például a kedvező gazdasági körülményektől. Ezért nehéznek bizonyul az, hogy megbízható bizonyítékokkal lehessen számszerűsíteni a tagállamoknak az ajánlással közvetlenül összefüggő költségeit vagy hasznait. Az uniós szinten felmerülő költségek az érdekelt felek szerint arányosak a tudásmegosztás és a rendszeres nyomon követés előnyeihez képest.

2.3Relevancia

Az ajánlás továbbra is releváns. A tartósan munkanélküli személyek számára nyújtott támogatás minősége továbbra is eltérő, a munkanélküliek arányában még mindig megfigyelhetők különbségek. Az ajánlás relevánsabb volt a kevésbé fejlett rendszerekkel rendelkező tagállamok esetében, amelyekben az ajánlás felhívta a figyelmet a kihívásokra, és segített meghatározni a politikai napirendet. Az ajánlás továbbá azon tagállamok esetében is releváns, amelyekben fejlettebbek a rendszerek, mivel a demográfiai változások és az egyre szűkülő munkaerőpiacok miatt még fontosabb, hogy mindenki dolgozzon, aki tud. Mivel a tagállamok a korai fellépést részesítették előnyben, és lényegében valamennyi tagállam jóval korábban biztosítja az egyéni értékelést és egyéni cselekvési tervet/munkaerőpiaci integrációs megállapodást a regisztrált munkanélküliek számára, ezért a 18 hónapos határidő kevésbé releváns.

2.4Koherencia

Az ajánlás és az emberek munkaerőpiacra való visszajutását célzó, egyéb uniós szakpolitikai eszközök, mint az aktív befogadás elősegítéséről szóló bizottsági ajánlás, az ifjúsági garancia létrehozásáról szóló tanácsi ajánlás, a kompetenciafejlesztési pályákról szóló tanácsi ajánlás , valamint a harmadik országbeli állampolgárok integrációjára vonatkozó cselekvési terv között erős a koherencia.

Az ajánlás rendelkezései összhangban állnak a szociális jogok európai pillérjével és a legutóbbi foglalkoztatási iránymutatásokkal. Mind az európai szemeszterrel, mind pedig az állami foglalkoztatási szolgálatok hálózatával vannak szinergiák. A javasolt intézkedések általánosságban megfelelnek a nemzeti prioritásoknak.

A tagállamok ezenkívül az Európai Szociális Alapot (ESZA) is igénybe veszik a végrehajtás támogatásához. 2017 végéig az ESZA-beavatkozásokban részt vevő, tartósan munkanélküliek száma 2,6 millió volt, ami az ESZA-ban akkor részt vevő személyek 17%-át jelentette.

2.5Uniós hozzáadott érték