Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA a nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről szóló 1979. évi egyezményhez csatolt, a savasodás, az eutrofizáció és a talajközeli ózon csökkentéséről szóló 1999. évi jegyzőkönyv módosításának elfogadásáról /* COM/2013/0917 final */





INDOKOLÁS A nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről szóló 1979. évi egyezmény (LRTAP-egyezmény), amely az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) égisze alatt jött létre, nemzetközi szinten a fő jogi keretét jelenti a levegőszennyezés és az abból fakadó, az emberi egészséget és a környezetet érő káros hatások korlátozására, fokozatos csökkentésére és megelőzésére irányuló együttműködés és intézkedések számára az ENSZ-EGB országaiban; az egyezmény kiemelt figyelmet szentel a nagy távolságra jutó levegőszennyezésnek. Az LRTAP-egyezményt az Európai Gazdasági Közösség nevében 1979. november 14-én írták alá, és az 1981. június 11-i 81/462/EGK tanácsi határozat hagyta jóvá.[1] Az LRTAP-egyezményt ez idáig nyolc jegyzőkönyvvel egészítették ki, melyek egyike a savasodás, az eutrofizáció és a talajközeli ózon csökkentéséről szóló 1999. évi jegyzőkönyv (a továbbiakban: Jegyzőkönyv). A Jegyzőkönyv több szennyező anyaggal is foglalkozik, és célja az emberi egészség és a növényzet szempontjából a kritikus terhelés értékét meghaladó mértékű savasodás, a kritikus mennyiségű tápanyagnitrogén, továbbá a kritikus szintű ózon kialakulásának megelőzése, illetve a lehető legkisebbre csökkentése. Ennek érdekében nemzeti szintű kibocsátási határértékeket rögzít, amelyeket az egyes szerződő feleknek 2010-től be kell tartaniuk a következő négy légszennyező anyag vonatkozásában: kén (főként kén-dioxid (SO2), nitrogén-oxidok (NOx), ammónia (NH3), valamint a metántól eltérő illékony szerves vegyületek (VOC). A nemzeti szintű kibocsátási határértékek teljesülésének elősegítése érdekében a Jegyzőkönyv mellékletei kibocsátási korlátokat rögzítenek, amelyek lehetővé teszik a különféle – helyhez kötött és mozgó – forrásokból származó szennyező kibocsátásoknak már a forrásnál való csökkentését. A Közösségnek a Jegyzőkönyvhöz való csatlakozását a Közösség nevében a 2003. június 13-i 2003/507/EK tanácsi határozattal[2] hagyták jóvá. A Jegyzőkönyv 2005. május 17-én lépett hatályba, és az uniós jogba való átültetése elsősorban a nagy tüzelőberendezésekről szóló, 2001. október 23-i 2001/80/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel[3] és az egyes légköri szennyezők nemzeti kibocsátási határértékeiről szóló, 2001. október 23-i 2001/81/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel[4] történt meg. A Jegyzőkönyv 10. cikkének (2) bekezdésével összhangban a kötelezettségek 2005 és 2007 között felülvizsgálatra kerültek. A felülvizsgálat eredménye az volt, hogy az emberi egészség és a környezet hosszú távon való védelme érdekében nagyobb erőfeszítésre van szükség ahhoz, hogy a kritikus terhelésekhez és szintekhez kapcsolódó célok teljesülhessenek. A Jegyzőkönyv módosítása céljából 2007-ben a felek tárgyalásokat indítottak. A tárgyalási folyamat eredményeképpen az LRTAP-egyezmény végrehajtó szervének 30. ülésén jelen lévő felek konszenzussal elfogadtak két határozatot (a végrehajtó szerv 2012/1. és 2012/2. számú határozatát), amelyek módosították a Jegyzőkönyvnek és mellékleteinek a szövegét, illetve két új melléklettel (X. és XI.) egészítették ki a Jegyzőkönyvet[5]. A felek konszenzussal két másik határozatot is elfogadtak a Jegyzőkönyv rendelkezéseinek végrehajtásáról (a nemzeti szintű kibocsátáscsökkentési kötelezettségvállalásokra[6] , illetve a nemzeti emissziókataszterekre alkalmazandó kiigazítások ideiglenes alkalmazásáról)[7]. A végrehajtó szerv 2012/1. számú határozatát, amely a kritikus terhelések és kritikus szintek fogalmának a Jegyzőkönyv I. mellékletében szereplő meghatározását aktualizálja, a feleknek nem szükséges ratifikálniuk. A Jegyzőkönyv 13. cikkének (4) bekezdésével összhangban a szóban forgó módosítás, amelyet 2013. március 7-én[8] a Jegyzőkönyv összes részes fele részére eljuttattak, 2013. június 5-én hatályba lépett. A végrehajtó szerv 2012/2. számú határozata módosítja a Jegyzőkönyv és (az I. melléklet kivételével) a mellékletek szövegét. A Jegyzőkönyv 13. cikkének (3) bekezdésével összhangban ezt a határozatot a feleknek ratifikálniuk kell. A módosított Jegyzőkönyv új nemzeti szintű kibocsátáscsökkentési vállalásokat rögzít, amelyeket 2020-ig és azt követően kell teljesíteni a fent említett négy légszennyező anyag, továbbá a finom szálló por (PM2,5) vonatkozásában. A Jegyzőkönyv továbbá elő kívánja mozdítani a kibocsátás csökkentését a korom tekintetében is (a korom a szálló por része, rövid távú éghajlatbefolyásoló), továbbá aktualizálja a mellékletekben szereplő kibocsátási határértékeket, új előírásokat állapít meg a termékekben található, a metántól eltérő illékony szerves vegyületekre vonatkozóan, és bővíti a felek jelentéstételi kötelezettségeit a légszennyező anyagok kibocsátásai és a technológia, illetve a kutatás terén tett előrehaladás tekintetében. A Jegyzőkönyv módosításának az uniós jogba való átültetését több jogi aktus révén kell biztosítani. A Bizottság ezért javaslatot tett a nemzeti kibocsátási határértékekről szóló irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre[9] és a közepes tüzelőberendezésekből származó egyes szennyező anyagok levegőbe történő kibocsátásának korlátozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre[10]. E két irányelvet a kibocsátásforrás-korlátozásról szóló meglévő irányelvekkel, így többek között az ipari kibocsátásokról szóló, 2010. november 24-i 2010/75/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvvel[11] együttesen kell majd alkalmazni. A fentiekre tekintettel indokolt, hogy az Európai Unió elfogadja a Jegyzőkönyv módosítását. A Jegyzőkönyvnek a végrehajtó szerv 2012/2. számú határozata szerinti módosított szövegét e határozat melléklete tartalmazza. 2013/0448 (NLE) Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA a nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről szóló 1979. évi egyezményhez csatolt, a savasodás, az eutrofizáció és a talajközeli ózon csökkentéséről szóló 1999. évi jegyzőkönyv módosításának elfogadásáról AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 192. cikkére, összefüggésben 218. cikke (6) bekezdésének a) pontjával, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, tekintettel az Európai Parlament egyetértésére, mivel: (1) Az Unió 1981-ben jóváhagyta a nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről szóló ENSZ-EGB-egyezményt[12], így azóta annak részes fele. (2) Az Unió 2003. június 13-án jóváhagyta a nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről szóló egyezményhez csatolt, a savasodás, az eutrofizáció és a talajközeli ózon csökkentéséről szóló 1999. évi jegyzőkönyvet, így ezen időponttól kezdődően annak is részes fele[13]. (3) A nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről szóló egyezményhez csatolt, a savasodás, az eutrofizáció és a talajközeli ózon csökkentéséről szóló 1999. évi jegyzőkönyv részes felei 2007-ben tárgyalásokat kezdtek abból a célból, hogy – az emberi egészség és a környezet védelmének fokozása érdekében – egyebek mellett egyes légszennyező anyagok tekintetében új, 2020-ig teljesítendő kibocsátáscsökkentési kötelezettségek kerüljenek rögzítésre, a légszennyező kibocsátásoknak már a kibocsátás forrásánál való korlátozása céljából pedig aktualizálásra kerüljenek a kibocsátási határértékek. (4) A nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről szóló ENSZ-EGB-egyezmény végrehajtó szervének 30. ülésén részt vevő felek [egyhangúlag?] elfogadták a nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről szóló egyezményhez csatolt, a savasodás, az eutrofizáció és a talajközeli ózon csökkentéséről szóló jegyzőkönyvet módosító 2012/1. és 2012/2. számú határozatot. (5) A 2012/1. számú határozat a Jegyzőkönyv 13. cikkének (4) bekezdésében előírt gyorsított eljárás szerint hatályba lépett. (6) A 2012/2. számú határozatot a Jegyzőkönyv 13. cikkének (3) bekezdésével összhangban a Jegyzőkönyv részes feleinek ratifikálniuk kell. (7) A nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről szóló 1979. évi egyezményhez csatolt, a savasodás, az eutrofizáció és a talajközeli ózon csökkentéséről szóló jegyzőkönyv módosítását ezért az Unió nevében el kell fogadni, ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT: 1. cikk A nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről szóló 1979. évi egyezményhez csatolt, a savasodás, az eutrofizáció és a talajközeli ózon csökkentéséről szóló jegyzőkönyv módosítása az Unió nevében elfogadásra kerül. Az egyezmény módosításának szövegét csatolták e határozathoz. 2. cikk A Tanács elnöke kijelöli azt a személyt, aki jogosult arra, hogy a nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről szóló 1979. évi egyezményhez csatolt, a savasodás, az eutrofizáció és a talajközeli ózon csökkentéséről szóló jegyzőkönyv 13. cikkének (3) bekezdésében meghatározott elfogadási okiratot az Európai Unió nevében letétbe helyezze annak kifejezésére, hogy az Unió a megállapodást magára nézve jogilag kötelező erejűnek ismeri el. 3. cikk Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba. Kelt Brüsszelben, -án/-én. a Tanács részéről az elnök [1] HL L 171., 1981.6.27., 11. o. [2] HL L 179., 2003.7.17., 1. o. [3] HL L 309., 2001.11.27., 1. o. [4] HL L 309., 2001.11.27., 22. o. [5] Az egyezmény végrehajtó szervének 2012. április 30. és május 4. közötti 30. ülésén elfogadott 2012/1. és 2012/2. számú határozata. A határozatok szövege az alábbi linken olvasható: http://www.unece.org/env/lrtap/multi_h1.html [6] A Jegyzőkönyv II. mellékletében szereplő nemzeti kibocsátási határértékek helyébe mostantól a Jegyzőkönyv II. mellékletének módosítása szerinti nemzeti szintű kibocsátáscsökkentési kötelezettségvállalások lépnek. [7] Az egyezmény végrehajtó szervének 2012. április 30. és május 4. közötti 30. ülésén elfogadott 2012/3. és 2012/4. számú határozata. A határozatok szövege az alábbi linken olvasható: http://www.unece.org/env/lrtap/multi_h1.html [8] Hiv.: ECE/ENV/2013/30. [9] COM(2013) XXX. [10] COM(2013) XXX. [11] HL L 334., 2010.12.17., 17. o. [12] HL L 171., 1981.6.27., 11. o. [13] HL L 179., 2003.7.17., 1. o. 2012/2. határozat A savasodás, az eutrofizáció és a talajközeli ózon csökkentéséről szóló 1999. évi jegyzőkönyv szövegének és II. és IX. mellékletének módosításáról, valamint az új X. és XI. mellékletek hozzáadásáról 1. cikk Módosítás A savasodás, az eutrofizáció és a talajközeli ózon csökkentéséről szóló 1999. évi jegyzőkönyv szerződő felei a végrehajtó szerv harmincadik ülésének keretében találkozva, Elhatározzák a nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyeződésről szóló egyezményhez csatolt, a savasodás, az eutrofizáció és a talajközeli ózon csökkentéséről szóló 1999. évi jegyzőkönyv módosítását az e határozat mellékletében foglaltak szerint. 2. cikk Kapcsolat a göteborgi jegyzőkönyvvel Egyetlen állam vagy regionális gazdasági integrációs szervezet sem helyezheti e módosításra vonatkozó okiratát letétbe mindaddig, amíg előzőleg letétbe nem helyezte vagy egyidejűleg letétbe nem helyezi a göteborgi egyezményre vonatkozó megerősítő, elfogadó, jóváhagyó vagy csatlakozási okiratát. 3. cikk Hatálybalépés A göteborgi jegyzőkönyv 13. cikkének (3) bekezdésével összhangban ez a módosítás az azt követő kilencvenedik napon lép hatályba, hogy a göteborgi jegyzőkönyv szerződő feleinek kétharmada letétbe helyezte a letéteményesnél az elfogadó okiratát. Melléklet A. Preambulum 1. A második preambulumbekezdésben az „illékony szerves vegyületek és a redukált nitrogénvegyületek” kifejezés helyébe az „illékony szerves vegyületek, a redukált nitrogénvegyületek és a szálló por” szöveg lép. 2. A harmadik preambulumbekezdés az „ózon” szó után az „és a szálló por” szöveggel egészül ki. 3. A negyedik preambulumbekezdésben a „kén és illékony szerves vegyületek, valamint a másodlagos szennyezők, mint az ózon” szöveg helyébe a „kén és illékony szerves vegyületek, ammónia és közvetlenül kibocsátott szálló por, valamint a másodlagosan képződött szennyezők, mint az ózon, a szálló por” kifejezés lép. 4. A negyedik és ötödik preambulumbekezdés között a szöveg az alábbi preambulumbekezdéssel egészül ki: „Elismerve a korom és a talajközeli ózon különösen az északi-sarki és az alpesi térségekben történő csökkentésének az emberi egészségre és az éghajlatra gyakorolt közös előnyeire vonatkozó tudományos ismeretek olyan nemzetközi szervezetek általi felméréseit, mint például az Egyesült Nemzetek Környezetvédelmi Programja, valamint az Északi-sarki Tanács,” 5. A hatodik preambulumbekezdés helyébe a következő szöveg lép: Felismerve továbbá, hogy Kanada és az Amerikai Egyesült Államok kétoldalú módon kezelik a határon átnyúló levegőszennyezést a Kanada/Egyesült Államok Levegőminőségi Megállapodás értelmében, amely megállapodás mindkét ország általi kötelezettségvállalásokat tartalmaz a kén-dioxid, a nitrogén-oxidok és az illékony szerves vegyületek kibocsátásának csökkentésére, valamint arra vonatkozóan, hogy mindkét ország fontolóra veszi a szálló por kibocsátásának csökkentésére vonatkozó kötelezettségvállalások felvételét, 6. A hetedik preambulumbekezdés helyébe a következő szöveg lép: Felismerve továbbá, hogy Kanada elkötelezte magát, hogy csökkenti a kén-dioxid, a nitrogén-oxidok, az illékony szerves vegyületek és a szálló por mennyiségét, hogy így az ózon és a szálló por tekintetében megfeleljen a kanadai környezetilevegő-minőségi szabványoknak és a savasodás csökkentésére vonatkozó nemzeti célkitűzésnek, valamint, hogy az Egyesült Államok elkötelezett a nitrogén-oxidok, a kén-dioxid, az illékony szerves vegyületek és a szálló por kibocsátásának az ózonra és a szálló porra vonatkozó nemzeti környezetilevegő-minőségi szabványok teljesítéséhez szükséges csökkentésére szolgáló programok végrehajtása iránt, hogy folyamatos előrehaladást érjen el a savasító és eutrofizáló hatások csökkentése és a láthatóság növelése érdekében, a nemzeti parkokban és városi területeken egyaránt, 7. A kilencedik és tizedik preambulumbekezdés helyébe az alábbi preambulumbekezdések lépnek: „Figyelembe véve a levegőszennyezés féltekén belüli áramlására, a nitrogénciklus hatására, valamint a levegőszennyeződés és az éghajlatváltozás közötti lehetséges szinergiákra és ellentétes hatásokra vonatkozó tudományos ismereteket, Tudatában annak, hogy a hajózásból és repülésből származó kibocsátások jelentősen hozzájárulnak az emberi egészségre és a környezetre káros hatásokhoz és e kibocsátásokkal a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet és a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet is kiemelt helyen foglalkozik,”. 8. A tizenötödik preambulumbekezdésben az „ammónia és az illékony szerves vegyületek” kifejezés helyébe az „ammónia, az illékony szerves vegyületek és a szálló por” szöveg lép. 9. A tizenkilencedik preambulumbekezdés a „nitrogénvegyületekkel” szó után az „és a szálló porral, ezen belül a korommal” szöveggel egészül ki. 10. A huszadik és huszonegyedik preambulumbekezdést el kell hagyni. 11. A huszonkettedik preambulumbekezdésben: a) Az „és az ammónia” kifejezés helyébe az „és a redukált nitrogénvegyületek” szöveg lép, valamint b) Az „ideértve a nitrogén-monoxidot” szöveg helyébe az „ideértve a nitrogén-monoxid és a nitrát szintjét az ökoszisztémákban”, 12. A huszonharmadik preambulumbekezdésben a „troposzferikus” szó helyébe a „talajközeli” szó lép. B. 1. cikk 1. Az 1. bekezdés után a szöveg a következő bekezdéssel egészül ki: 1a. Az „e jegyzőkönyv”, az „a jegyzőkönyv” és az „ez a jegyzőkönyv” kifejezések a savasodás, az eutrofizáció és a talajközeli ózon csökkentéséről szóló 1999. évi – módosított – jegyzőkönyvet jelentik; 2. A 9. bekezdés a végén az „ammóniában (NH3) kifejezve” szöveggel egészül ki. 3. A 11. bekezdés után a szöveg a következő bekezdésekkel egészül ki: 11a. A „szálló por” vagy „PM” a levegőben lebegő részecskék keverékéből álló légszennyező anyag. Ezek a részecskék fizikai jellemzőiket (például méretüket és formájukat), valamint kémiai összetételüket tekintve egymástól eltérnek. Amennyiben nincsen másképpen feltüntetve, az ebben a jegyzőkönyvben a szálló porra tett minden hivatkozás legfeljebb 10 mikronos (µm) (PM10) aerodinamikai átmérővel rendelkező részecskéket jelent, beleértve a legfeljebb 2,5 µm (PM2,5) aerodinamikai átmérőjű részecskéket is; 11b. A „korom” a fényt elnyelő széntartalmú szálló port jelent; 11c. Az „ózonprekurzorok” kifejezés a nitrogén-oxidokat, az illékony szerves vegyületeket, a metánt és a szén-monoxidot jelenti; 4. A 13. bekezdés az „atmoszférában” szó után a „vagy receptorfluxusokban” kifejezéssel egészül ki. 5. A 15. bekezdésben az „illékony szerves vegyületeket vagy ammóniát” kifejezés helyébe az „illékony szerves vegyületeket, ammóniát vagy szálló port” szöveg lép. 6. A (16) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: „Új, helyhez kötött forrás” bármely olyan, helyhez kötött forrás, amelynek építését vagy lényeges átépítését az e jegyzőkönyv valamely szerződő fél számára történő hatálybalépésének időpontjától számított egy éven túl kezdeményezték. Egy adott szerződő fél dönthet úgy, hogy nem tekinti új, helyhez kötött forrásnak az olyan helyhez kötött forrást, amely tekintetében a jegyzőkönyvnek az adott szerződő fél számára történő hatálybalépésének időpontjában a megfelelő illetékes nemzeti hatóságok már kiadták a jóváhagyást, feltéve, hogy az építés vagy a jelentős módosítások az ezen időponttól számított 5 éven belül megkezdődtek. Azt, hogy az átépítés „lényegesnek” minősül-e, az illetékes nemzeti hatóság állapítja meg olyan tényezők figyelembevételével, mint például az átépítés környezeti haszna.” C. 2. cikk 1. A bevezető részben: a) Az „E jegyzőkönyv célja” szöveg előtt kiegészül az „1.” számozással; b) Az „ammónia és illékony szerves vegyületek” szöveg helyébe az „ammónia, illékony szerves vegyületek és szálló por” szöveg lép; c) Az „emberi egészségre” kifejezés után az „és a környezetre” szöveggel egészül ki; d) Az „anyagokra és a termésre” kifejezés helyébe az „anyagokra, a termésre és rövid és hosszú távon az éghajlatra” szöveg lép;valamint e) Az „eutrofizáció” szó után a „, szálló por” kifejezéssel egészül ki. 2. Az a) albekezdés vége az „, amelyek lehetővé teszik az ökoszisztéma helyreállítását” szöveggel egészül ki. 3. A b) albekezdés vége az „, amelyek lehetővé teszik az ökoszisztéma helyreállítását” szöveggel egészül ki, és a pontosvessző után el kell hagyni az „és” szót. 4. A c) albekezdés ii) pontjában az „egész Kanadára vonatkozó, ózonra megállapított szabványértéket” szöveg helyébe az „ózonra vonatkozó kanadai környezetilevegő-minőségi szabványokat” szöveg lép. 5. A c) albekezdés után a szöveg az alábbi d), e) és f) albekezdéssel egészül ki: d) Szálló por esetében: (i) az EMEP területi hatálya alá tartozó szerződő felek esetében a szálló porra vonatkozóan az I. mellékletben megadott kritikus szinteket; (ii) Kanada esetében a szálló porra vonatkozó kanadai környezetilevegő-minőségi szabványokat; valamint (iii) az Amerikai Egyesült Államok esetében a szálló porra vonatkozó környezetilevegő-minőségi szabványokat; e) az EMEP területi hatálya alá tartozó szerződő felek esetében az ammóniára vonatkozó, az I. mellékletben megadott kritikus szinteket; valamint f) az EMEP területi hatálya alá tartozó szerződő felek esetében a légszennyező anyagok I. mellékletben megadott, elfogadható szintjeit az anyagok védelme érdekében. 6. A 2. cikk az alábbi új 2. bekezdéssel egészül ki: 2. További célkitűzés, hogy a szerzőfő felek a szálló porra vonatkozó nemzeti célszámaik elérését célzó intézkedések végrehajtásakor részesítsék előnyben – az általuk megfelelőnek ítélt mértékben – a kibocsátás csökkentését szolgáló olyan intézkedéseket, amelyek egyben jelentősen csökkentik a korom mennyiségét is, hogy elősegítsék az emberi egészség és a környezet szempontjából előnyös változásokat és a közeljövőben tapasztalható éghajlatváltozás hatásainak csökkentését. D. 3. cikk 1. Az 1. bekezdésben: a) Az első sorban a „korláttal” szó helyébe a „csökkentésre vonatkozó vállalással” kifejezés lép; b) A második sorban a „korlátnak” szó helyébe a „vállalásnak” kifejezés lép; valamint c) A bekezdés vége az „A szilárdanyag-kibocsátások csökkentése érdekében tett lépések során minden szerződő félnek a köztudottan nagy mennyiségű kormot kibocsátó forráskategóriákat érintő csökkentésekre kell törekednie, az általa megfelelőnek ítélt mértékben.” szöveggel egészül ki. 2. A 2. és 3. bekezdésben az „V. és VI.” szöveg helyébe az „V., VI. és X.” szöveg lép. 3. A 2. bekezdés eleje „A 2a. és 2b. bekezdés értelmében” szöveggel egészül ki. 4. A cikk az alábbi új 2a. és 2b. bekezdésekkel egészül ki: 2a. Az a szerződő fél, amely egy új forráskategóriákat bevezető módosítás hatálybalépését megelőzően is e jegyzőkönyv szerződő fele volt, alkalmazhatja egy „meglévő, helyhez kötött forrásra” alkalmazandó határértékeket az adott új kategória bármely olyan forrására, amelynek létrehozását vagy jelentős módosítását az adott módosítás adott szerződő félre vonatkozó hatálybalépésétől számított egy év lejárata előtt kezdték meg, kivéve, és addig, amíg az adott forrás a későbbiekben jelentős módosításon nem esik át. 2b. Az a szerződő fél, amely egy „új, helyhez kötött forrásra” alkalmazandó új határértékeket bevezető módosítás hatálybalépését megelőzően is e jegyzőkönyv szerződő fele volt, továbbra is alkalmazhatja a korábban alkalmazandó határértékeket bármely olyan forrásra, amelynek létrehozását vagy jelentős módosítását az adott módosítás adott szerződő félre vonatkozó hatálybalépésétől számított egy év lejárata előtt kezdték meg, kivéve, és addig, amíg az adott forrás a későbbiekben jelentős módosításon nem esik át. 5. A 4. bekezdést el kell hagyni. 6. A 6. bekezdés helyébe a következő szöveg lép: Minden szerződő félnek alkalmaznia kell az elérhető legjobb technikákat a VIII. mellékletben említett mobil források, a IV., V., VI. és X. mellékletben említett egyes helyhez kötött források esetében, valamint – az általa szükségesnek ítélt esetekben – intézkedéseket kell alkalmaznia a szálló por részét képező korom mennyiségének ellenőrzésére, figyelembe véve a végrehajtó szerv által elfogadott iránymutatást. 7. A .7. bekezdés helyébe a következő szöveg lép: Minden szerződő félnek – amennyiben az technikai és gazdasági szempontból kivitelezhető, illetve a költségek és az előnyök figyelembevételével – alkalmaznia kell a termékekben található illékony szerves vegyületekre vonatkozóan a XI. mellékletben rögzített határértékeket, a VII. mellékletben meghatározott ütemezéssel összhangban. 8. A .8. bekezdés b) pontjában: a) A „17. ülésén elfogadott V. számú útmutatóban (1999/1 határozat) és az ahhoz kapcsolódó későbbi módosításokban” szövegrészt el kell hagyni, és a „végrehajtó szerv” szövegrész után az „által elfogadott útmutatóban” szöveget kell beilleszteni; és b) A bekezdés vége a következő mondattal egészül ki: „Különös figyelmet kell szentelni az adott szerződő fél jelentős ammóniaforrásaiból származó ammóniakibocsátások csökkentésének.” 9. A 9. bekezdés b) pontjában a „savasodást, eutrofizációt vagy ózonképződést elősegítő ammónia és/vagy illékony szerves vegyületek” szöveg helyébe a „savasodást, eutrofizációt, ózonképződést vagy a szálló por magasabb szintjeit okozó ammónia, illékony szerves vegyületek és/vagy szálló por” szöveg lép. 10. A 10. bekezdés b) pontjában a „kén és/vagy az illékony szerves vegyületek” kifejezés helyébe a „kén, az illékony szerves vegyületek és/vagy a szálló por” szöveg lép. 11. A 11. bekezdés helyébe a következő szöveg lép: „Kanada és az Amerikai Egyesült Államok e jegyzőkönyv vagy a 2012/2 határozatban foglalt módosítás megerősítésével, elfogadásával, jóváhagyásával vagy a hozzá való csatlakozással egy időben benyújtja a végrehajtó szervnek a kén, a nitrogén-oxidok, az illékony szerves vegyületek és a szálló por kibocsátásának csökkentésére vonatkozó vállalásait a II. mellékletbe történő automatikus befoglalásra.” 12. A .11. bekezdés után a szöveg az alábbi új bekezdésekkel egészül ki: „11a. Kanada e jegyzőkönyv megerősítésével, elfogadásával, jóváhagyásával vagy a hozzá való csatlakozással egy időben benyújtja továbbá a végrehajtó szervnek a vonatkozó határértékeket a IV., V., VI., VIII., X. és XI. mellékletbe történő automatikus befoglalásra.” 11b. Minden szerződő fél nyilvántartásokat és előrejelzéseket készít és vezet a kén-dioxid, a nitrogén-oxidok, az ammónia, az illékony szerves vegyületek és a szálló por kibocsátására vonatkozóan. Az EMEP területi hatálya alá tartozó szerződő felek az EMEP Irányító Testülete által összeállított és a szerződő felek által a végrehajtó szerv valamely ülésén elfogadott iránymutatásban meghatározott módszereket alkalmazzák. Az EMEP területi hatályán kívül lévő szerződő felek a végrehajtó szerv munkaterve nyomán kialakított módszereket használják útmutatásként. 11c. Az egyezmény keretében minden szerződő fél aktívan részt vesz a légszennyezés emberi egészségre és környezetre gyakorolt hatását vizsgáló programokban. 11d. A teljes nemzeti kibocsátások és a kibocsátás csökkentésére tett, az 1. bekezdésben említett vállalások összevetéséhez az adott szerződő fél alkalmazhat a végrehajtó szerv valamely határozatában meghatározott eljárást. Az ilyen határozatnak tartalmaznia kell az alátámasztó dokumentáció benyújtására és az eljárás használatának felülvizsgálatára vonatkozó rendelkezéseket. E. 3a. cikk 1. A szöveg az alábbi 3a. cikkel egészül ki: „3a. cikk Rugalmas átmeneti intézkedések 1. A 3. cikk 2., 3., 5. és 6. bekezdésében foglaltak sérelme nélkül, az egyezmény azon szerződő felei, amelyek a 2013. január 1. és 2019. december 31. közötti időszakban válnak e jegyzőkönyvnek is szerződő felévé, alkalmazhatnak rugalmas átmeneti intézkedéseket a VI. és/vagy VIII. mellékletben meghatározott határértékek teljesítéséhez, az ebben a cikkben meghatározott feltételek szerint. 2. Az e cikk szerinti rugalmas átmeneti intézkedések alkalmazása mellett döntő szerződő feleknek az e jegyzőkönyvet megerősítő, elfogadó, jóváhagyó vagy a hozzá való csatlakozásról szóló okirataikban fel kell tüntetniük az alábbiakat: a) a VI. és/vagy VIII. melléklet azon speciális rendelkezései, amelyek tekintetében a szerződő fél rugalmas átmeneti intézkedések alkalmazását választotta; valamint b) a meghatározott rendelkezések teljes körű teljesítésének ütemezését bemutató végrehajtási terv. 3. A 2. bekezdés b) pontja szerinti végrehajtási tervnek elő kell írnia legalább a VI. melléklet 1. és 5. táblázatában, valamint a VIII. melléklet 1., 2., 3., 13. és 14. táblázatában meghatározott új és meglévő, helyhez kötött forrásokra vonatkozó határértékek teljesítését legkésőbb e jegyzőkönyv szerződő féllel szemben való hatályba lépésétől számított nyolc éven belül vagy 2022. december 31-ig, amelyik időpont hamarabb van. 4. A szerződő felek semmilyen esetben sem halaszthatják a VI. mellékletben vagy a VIII. mellékletben meghatározott új és meglévő, helyhez kötött forrásokra vonatkozó egyetlen határérték végrehajtását sem a 2030. december 31-ét követő időszakra. 5. Az e cikk szerinti rugalmas átmeneti intézkedések alkalmazását választó szerződő fél a Bizottság végrehajtó titkárához három évente jelentést nyújt be a VI. melléklet és/vagy a VIII. melléklet végrehajtása terén tett előrehaladásáról. A Bizottság végrehajtó titkára ezeket a hároméves jelentéseket a végrehajtó szerv rendelkezésére bocsátja.” F. 4. cikk 1. Az 1. bekezdésben az „ammónia és illékony szerves vegyületek” szöveg helyébe az „ammónia, illékony szerves vegyületek és szálló por – ideértve a kormot is –” szöveg lép. 2. Az 1. bekezdés (a) pontjában a „kis kibocsátást biztosító égőket és a mezőgazdaságban alkalmazható helyes környezeti gyakorlatot” szöveg helyébe a „kis kibocsátást biztosító égőket, a mezőgazdaságban alkalmazható helyes környezeti gyakorlatot és az olyan intézkedéseket, amelyekről ismert, hogy csökkentik a szálló por részét képező korom kibocsátását” szöveg lép. G. 5. cikk 1. Az 1. bekezdés (a) pontjában: a) Az „ammónia és illékony szerves vegyületek” szöveg helyébe az „ammónia, illékony szerves vegyületek és szálló por – ideértve a kormot is –” szöveg lép; valamint b) A „nemzeti kibocsátási korlát elérése vagy” szöveg helyébe a „kibocsátás csökkentésére vonatkozó vállalások elérése és” szöveg lép. 2. A 1. bekezdés (c) pontja helyébe a következő szöveg lép: (c) A földközeli ózon és szálló por szintje; 3. Az 1. bekezdés (d) pontjában a „intézkedések.” szövegrész helyébe az „intézkedések; és” szövegrész lép. 4. Az 1. bekezdés az alábbi (e) ponttal egészül ki: (e) a II. mellékletben felsorolt, a kibocsátás 2020-ra és azt követő csökkentésére vonatkozó vállalások teljesítésével kapcsolatba hozható kedvező hatások a környezet és az emberi egészség tekintetében. Az EMEP területi hatálya alá tartozó országok esetében az ilyen kedvező hatásokra vonatkozó információk a végrehajtó szerv által elfogadott útmutatóban kerülnek bemutatásra. 5. A 2. bekezdés (e) pontjában: a) Az „egészségi és környezeti” kifejezés helyébe a „humánegészségi, környezeti és éghajlati” szöveg lép, valamint b) Az „anyagokkal kapcsolatos” szöveg helyébe az „anyagok csökkentésével kapcsolatos” szöveg lép. H. 6. cikk 1. A 1. bekezdés (b) pontjában az „ammónia és az illékony szerves vegyületek” kifejezés helyébe az „ammónia, az illékony szerves vegyületek és szálló por” szöveg lép. 2. Az 1. bekezdés (f) pontjában a „17. ülésén elfogadott I–V. számú útmutatók (1999/1 határozat) és az azokhoz kapcsolódó bármely módosítás” szöveget el kell hagyni, a „végrehajtó szerv” szöveg után pedig az „által elfogadott útmutató” szöveget kell beilleszteni. 3. Az 1).bekezdés (g) pontjában a „17. ülésén elfogadott VI. számú útmutató (1999/1 határozat) és az ahhoz kapcsolódó bármely módosítás” szöveget el kell hagyni, a „végrehajtó szerv” szöveg után pedig az „által elfogadott útmutató” szöveget kell beilleszteni. 4. Az 1. bekezdés (h) pontjában az „ammóniát vagy illékony szerves vegyületeket” kifejezés helyébe az „ammóniát, illékony szerves vegyületeket vagy szálló port” szöveg lép. 5. A 2. bekezdés helyébe a következő szöveg lép: Minden szerződő fél gyűjti és karbantartja a következőkre vonatkozó információkat: a) a kén- és a nitrogénvegyületek környezeti koncentrációja; b) az ózon, az illékony szerves vegyületek és a szálló por környezeti koncentrációja; valamint c) adott esetben a földközeli ózonnak és szálló pornak való kitettségre vonatkozó becslés. Adott esetben minden szerződő félnek mindezen szennyezőanyagok emberi egészségre, földi és vízi ökoszisztémákra, anyagokra és az éghajlatra tett hatására vonatkozó információkat is gyűjtenie és gondoznia kell. Az EMEP területi hatálya alá tartozó szerződő felek a végrehajtó szerv által elfogadott útmutatókat használják. Az EMEP területi hatályán kívül lévő szerződő felek a végrehajtó szerv munkatervén keresztül kialakított módszereket használják útmutatásként. 6. A következő új, 2a. bekezdést kell beilleszteni: „2a. Minden szerződő fél – az általa megfelelőnek ítélt mértékben – leltárt és tervet készít és tart fenn a korom kibocsátására vonatkozóan, a végrehajtó szerv által elfogadott útmutatók felhasználásával.” I. 7. cikk 1. Az 1. bekezdés (a) (ii) pontjában a „3. bekezdésében” szövegrész helyébe a „3. és 7. bekezdésében” szövegrész lép. 2. Az 1. bekezdés (b) pontjának bevezető része helyébe a következő szöveg lép: „b) az EMEP területi hatálya alá tartozó minden szerződő fél a Bizottság ügyvezető titkárán keresztül beszámol az EMEP-nek az EMEP Irányító Testülete által összeállított és a végrehajtó szerv által jóváhagyott útmutatók alapján az alábbi információkról a kén-dioxid, a nitrogén-oxidok, az ammónia, az illékony szerves vegyületek és a szálló por kibocsátására vonatkozóan:” 3. Az 1. bekezdés (b) i. pontjában a „kén, a nitrogén-oxidok, az ammónia és az illékony szerves vegyületek kibocsátási szintje” szöveghelyébe a „kibocsátási szintjük” szöveg lép. 4. A 1. bekezdés (b) pontjának (ii) alpontjában: a) az „anyagok kibocsátási szintjei” kifejezés helyébe a „kibocsátási szintek” szöveg lép; valamint b) az „(1990)” szám helyébe a „II. mellékletben meghatározott” szöveg lép. 5. Az 1. bekezdés (b) pontjának (iii) alpontjában az „és jelenlegi csökkentési tervek” szöveget el kell hagyni. 6. A 1. bekezdés (b)pontjának (iv) alpontja helyébe a következő szöveg lép: iv. tájékoztató leltárjelentés, amely részletes információkat tartalmaz a bejelentett emissziókataszterekről és kibocsátási tervekről; 7. Az 1. bekezdés az alábbi (ba) ponttal egészül ki: „ba) Az EMEP területi hatálya alá tartozó minden szerződő fél a Bizottság ügyvezető titkárán keresztül, és a végrehajtó szerv által elfogadott útmutatók alkalmazásával jelentést küld a végrehajtó szervnek a rendelkezésre álló információkról az egyezmény keretében végzett, a légszennyezés emberi egészségre és környezetre tett hatását vizsgáló programjaival, a légköri nyomon követési és modellezési programjaival kapcsolatban,; 8. Az 1. bekezdés (c) pontja helyébe a következő szöveg lép: (c) Az EMEP területi hatályán kívül lévő szerződő felek jelentés nyújtanak be a kibocsátási szintekre vonatkozóan rendelkezésre álló információkról, beleértve a II. mellékletben meghatározott referenciaévre és a kibocsátás csökkentésére vonatkozó vállalásaik által lefedett földrajzi területre vonatkozó információkat is. A végrehajtó szerv kérésére az EMEP területi hatályán kívül lévő szerződő felek is elérhetővé teszik a fenti (ba) bekezdésben lévő információkat. 9. Az 1. bekezdés a (c) albekezdés után az alábbi d) albekezdéssel egészül ki: „(d) Minden szerződő fél jelentést tesz – amennyiben az ilyen adatok rendelkezésre állnak – a korom emissziókataszterére és kibocsátására vonatkozó előirányzatokról, a végrehajtó szerv által elfogadott útmutatók alkalmazásával.” 10. A 3. bekezdés bevezető része helyébe a következő szöveg lép: „A végrehajtó szerv kérésére és az általa meghatározott ütemezésnek megfelelően az EMEP és az egyéb segédszervek a végrehajtó szerv rendelkezésére bocsátják az alábbiakra vonatkozó információkat:” 11. A 3. bekezdés (a) pontja „környezeti koncentrációja” kifejezés előtt a „és a szálló por – beleértve a kormot –” szöveggel egészül ki. 12. A 3. bekezdés (b) pontjában az „az ózon és prekurzorainak” szöveg helyébe az „a szálló por, a földközeli ózon és azok prekurzorainak” szöveg lép, az „információk.” szöveg helyébe pedig az „információk;” szöveg lép. 13. A 3. bekezdés a (b) pont után az alábbi (c) és (d) ponttal egészül ki: „(c) Káros hatások az emberi egészségre, a természetes ökoszisztémákra, az anyagokra és a termésre, beleértve az éghajlatváltozással és környezettel kapcsolatos azon hatásokat, amelyek az e jegyzőkönyv tárgyát képező anyagokkal vannak kapcsolatban, továbbá az emberi egészség és a környezet védelme terén elért eredmények, a végrehajtó szerv által elfogadott útmutatóban bemutatottak szerint; valamint (d) a nitrogén-anyagmérlegekre, a nitrogén hasznosításának hatásfokára és a nitrogénfeleslegekre és azoknak az EMEP földrajzi területén belüli alakulására vonatkozó számítás, a végrehajtó szerv által elfogadott útmutató felhasználásával.” 14. A 3. bekezdés utolsó mondatát el kell hagyni. 15. A 4. bekezdés az „ózon” szó után „és a szálló por” szöveggel egészül ki. 16. Az 5. bekezdésben az „aktuális ózonkoncentrációk és az I. mellékletben megadott kritikus ózonszintek” szöveg helyébe az „aktuális ózon- és szilárdanyag-koncentrációk és az I. mellékletben megadott kritikus ózon- és szilárdanyag-szintek” szöveg lép. 17. A cikk az alábbi új, 6. bekezdéssel egészül ki: 6. A 7. cikk 1. bekezdésének (b) pontjában foglaltak ellenére a szerződő fél kérheti a végrehajtó szerv engedélyét egy adott szennyezőanyag vagy szennyezőanyagok esetében korlátozott leltár jelentésére, amennyiben: (a) a szerződő félre a korábbiakban nem vonatkozott jelentési kötelezettség e jegyzőkönyv vagy az adott szennyezőanyagra vonatkozó bármely egyéb jegyzőkönyv értelmében; valamint (b) a szerződő fél korlátozott leltára tartalmazza legalább a szennyezőanyag szerződő fél vagy a vonatkozó PEMA területén belüli összes nagy pontforrását vagy szennyezőjét. A végrehajtó szerv ilyen kérelmet évente legfeljebb e jegyzőkönyvnek a szerződő féllel szemben való hatálybalépését követő öt évig adhat ki, de semmi esetre sem adhat ki ilyen engedélyt a 2019-es évet követő évek kibocsátásainak jelentésére vonatkozóan. Az ilyen kérelemhez a szerződő fél éves jelentésének részeként mellékelni kell a teljesebb leltár kialakítása érdekében tett előrelépések bemutatását.” J. 8. cikk 1. A (b) pont a „különös tekintettel” kifejezés után az „a szálló porra – ideértve a kormot is –,” szöveggel egészül ki. 2. A (c) pontban a „nitrogén- és illékony szerves vegyületek” szöveg helyébe a „nitrogén-, illékony szerves vegyületek és szálló por – ideértve a kormot is –” szöveg lép. 3. A bekezdés a (d) pont után az alábbi (da) ponttal egészül ki: „A rövid távú, sugárzásikényszer- és egyéb éghajlati hatással rendelkező légszennyező anyagok (mint például a metán, a szén-monoxid és a korom) potenciális csökkentésével foglalkozó forgatókönyvekkel összefüggő éghajlatváltozás-mérséklés potenciális közös előnyeire vonatkozó tudományos ismeretek bővítése; 4. Az (e) pontban az „eutrofizáció és a fotokémiai szennyezés” szöveg helyébe az „eutrofizáció, a fotokémiai szennyezés és a szálló por” szöveg lép. 5. Az (f) pontban az „ammónia és az illékony szerves vegyületek” kifejezés helyébe az „ammónia, az illékony szerves vegyületek és egyéb ózonprekurzorok, valamint a szálló por” szöveg lép. 6. A (g) pontban: a) a „nitrogénvegyületek és illékony szerves vegyületek” szöveg helyébe a „nitrogénvegyületek, az illékony szerves vegyületek és a szálló por” szöveg lép; b) a „(beleértve a szilárdanyag-koncentrációhoz való hozzájárulásukat)” szöveget el kell hagyni; valamint c) az „illékony szerves vegyületek és a troposzferikus ózon” kifejezés helyébe az „illékony szerves vegyületek, a szálló por és a földközeli ózon” szöveg lép. 7. A (k) pontban: a) a „környezetben és az emberi egészségben jelentkező előnyök” kifejezés helyébe a „környezetben és az emberi egészségben jelentkező előnyök és az éghajlatra tett hatás” kifejezés lép; valamint b) az „ammónia és az illékony szerves vegyületek” szöveg helyébe az „ammónia, az illékony szerves vegyületek és a szálló por” szöveg lép. K. 10. cikk 1. Az 1. bekezdésben a „kén- és nitrogénvegyületek” kifejezés helyébe a „kén-, nitrogénvegyületek és szálló por” szöveg lép. 2. A 2. bekezdés (b) pontjában: a) az „egészségügyi hatásokra” kifejezés helyébe az „emberi egészséggel kapcsolatos hatásokra, éghajlattal kapcsolatos közös előnyökre” szöveg lép, valamint b) a „különösen” szó után „a szálló por,” szöveg lép. 3. A cikk az alábbi új 3. és 4. bekezdéssel egészül ki: 3. A végrehajtó szerv az e cikk szerinti felülvizsgálatai részeként elvégzi a koromkibocsátás csökkentését célzó intézkedések értékelését, legkésőbb a végrehajtó szervnek a 2012/2 határozatban foglalt módosítások hatályba lépését követő második ülésén. 4. A szerződő felek legkésőbb a végrehajtó szervnek a 2012/2 határozatban foglalt módosítások hatályba lépést követő második ülésén értékelik az ammóniacsökkentési intézkedéseket, valamint fontolóra veszik a IX. melléklet átdolgozásának szükségességét. L. 13. cikk A 13. cikk helyébe a következő szöveg lép. 13. cikk Kiigazítások 1. Az egyezményt aláíró bármely szerződő fél javasolhatja a jegyzőkönyv II. mellékletének oly módon való kiigazítását, hogy az kiegészüljön a szerződő fél nevével, kibocsátásaival, kibocsátási plafonértékekkel és kibocsátásai százalékos csökkentésével. 2. Bármely szerződő fél javasolhatja a II. mellékletben már szereplő kibocsátáscsökkentési vállalásának kiigazítását. Az ilyen javaslatnak alátámasztó dokumentációt kell tartalmaznia, és azt a végrehajtó szerv határozatában meghatározott módon kell felülvizsgálni. A felülvizsgálatra azt megelőzően kerül sor, hogy a javaslat a 4. bekezdéssel összhangban a szerződő felek elé kerülne megtárgyalásra. 3. A 3. cikk 9. bekezdése értelmében jogosult bármely szerződő fél javasolhatja a III. melléklet kiigazítását egy vagy több PEMA hozzáadása vagy a mellékletben felsorolt, az illetékességébe tartozó valamely PEMA módosítása érdekében. 4. A kiigazításra vonatkozó javaslatokat a Bizottság végrehajtó titkárához kell írásban eljuttatni, aki azokat közli valamennyi szerződő féllel. A javasolt kiigazításokat a végrehajtó szerv a soron következő éves ülésén csak akkor vitatja meg, ha a végrehajtó titkár e javaslatokat legalább kilencven nappal az ülést megelőzően a szerződő felek számára továbbította. 5. A kiigazításokat a végrehajtó szerv ülésén részt vevő szerződő felek konszenzussal fogadják el, és ez a jelen lévő szerződő felek tekintetében kilencven nappal azt követően lép hatályba, hogy a Bizottság végrehajtó titkára írásban értesítette e szerződő feleket a kiigazítás elfogadásáról. 13a. cikk Módosítások 1. E jegyzőkönyv módosítását bármely szerződő fél javasolhatja. 2. A módosító javaslatokat a Bizottság végrehajtó titkársához kell írásban eljuttatni, aki azokat közli valamennyi szerződő féllel. A javasolt módosításokat a végrehajtó szerv a soron következő éves ülésén csak akkor vitatja meg, ha a végrehajtó titkár e javaslatokat legalább kilencven nappal az ülést megelőzően a szerződő felek számára továbbította. 3. A jegyzőkönyv, illetve annak I. és III. melléklete módosítását a végrehajtó szerv ülésén jelenlévő szerződő felek konszenzussal fogadják el, és a módosítás az azt elfogadó szerződő felek tekintetében attól az időponttól számított kilencvenedik napon lép hatályba, amikor a szerződő felek kétharmada letétbe helyezte a letéteményesnél a módosításra vonatkozó elfogadási okiratát. A többi szerződő fél tekintetében a módosítás kilencven nappal azt követően lép hatályba, hogy az adott szerződő fél letétbe helyezi elfogadó okiratát. 4. A jegyzőkönyv I. és III. mellékletének módosításait a végrehajtó szerv ülésein jelenlévő szerződő felek konszenzussal fogadják el. A Bizottság végrehajtó titkárától érkezett, valamennyi szerződő félnek szóló értesítést követő száznyolcvanadik nap elteltével bármely melléklet módosítása hatályba lép azon szerződő felek tekintetében, amelyek nem nyújtottak be bejelentést a letéteményeshez az alábbi 5. bekezdés rendelkezéseinek megfelelően, feltéve, hogy legalább tizenhat szerződő fél nem nyújtott be ilyen bejelentést. 5. Bármely szerződő fél, amelynek nem áll módjában jóváhagyni az I. és/vagy III. melléklet módosítását, a határozat elfogadásának közlésétől számított kilencven napon belül erről írásban értesíti a letéteményest. A letéteményes késedelem nélkül minden ilyen bejelentésről köteles értesíteni a többi szerződő felet. Bármely szerződő fél korábbi bejelentését elfogadásra cserélheti; az elfogadó nyilatkozat letéteményesnél történő letétbe helyezésével lép a melléklet módosítása e szerződő fél tekintetében hatályba. 6. Az azt elfogadó szerződő felek tekintetében a 7. bekezdésben megállapított eljárás hatályon kívül helyezi a IV-XI. melléklet módosítására vonatkozóan a 3. bekezdésben megállapított eljárást. 7. A IV-XI. melléklet módosításait a végrehajtó szerv ülésein jelenlévő szerződő felek konszenzussal fogadják el. A Bizottság végrehajtó titkárától érkezett, valamennyi szerződő félnek szóló értesítést követő egy év elteltével bármely melléklet módosítása hatályba lép azon szerződő felek tekintetében, amelyek nem nyújtottak be bejelentést a letéteményeshez az alábbi (a) pont rendelkezéseinek megfelelően: (a) Ha valamely szerződő fél nem tudja jóváhagyni a IV-XI. mellékletek valamely módosítását, erről írásban tájékoztatnia kell a letéteményest az elfogadás közlésétől számított egy éven belül. A letéteményes késedelem nélkül minden ilyen bejelentésről köteles értesíteni a többi szerződő felet. Bármely szerződő fél korábbi bejelentését elfogadásra cserélheti; az elfogadó nyilatkozat letéteményesnél történő letétbe helyezésével lép a melléklet módosítása e szerződő fél tekintetében hatályba; (b) A IV-XI. melléklet módosítása nem lép hatályba, amennyiben összesen tizenhat vagy több szerződő fél i. az (a) pont rendelkezéseivel összhangban bejelentést nyújtott be; vagy ii. nem fogadta el az ebben a bekezdésben megállapított eljárást és még nem helyezett letétbe a 3. bekezdés rendelkezéseivel összhangban lévő elfogadó okiratot. M. 15. cikk A cikk az alábbi új 4. bekezdéssel egészül ki: 4. Az államoknak vagy regionális gazdasági integrációs szervezeteknek a megerősítő, elfogadási és jóváhagyási vagy csatlakozási okiratukban kell kinyilvánítaniuk, ha nem kívánják, hogy kötelező erejűek legyenek rájuk nézve a 13a. cikk (7) bekezdésében megállapított eljárások a IV-XI. mellékletek módosítása tekintetében. N. Új 18a. cikk A jegyzőkönyv a 18. cikk után a következő új 18a. cikkel egészül ki: 18a. cikk A jegyzőkönyvek lejárta Amikor az alábbi jegyzőkönyvek összes szerződő fele a letéteményesnél letétbe helyezte a megerősítő, elfogadási, jóváhagyási vagy e jegyzőkönyvhöz való csatlakozásról szóló okiratot az adott jegyzőkönyv 15. cikkével összhangban, a jegyzőkönyv lejártnak tekintendő: a) az 1985. évi Helsinki Jegyzőkönyv a kén-dioxid kibocsátások vagy azok országhatárokon átterjedő fluxusának 30%-os csökkentéséről; b) az 1988-as Szófiai Jegyzőkönyv a nitrogén-oxidok kibocsátásának vagy azok országhatárokon átterjedő fluxusának csökkentéséről; c) az 1991-es Genfi Jegyzőkönyv az illékony szerves vegyületek kibocsátásának vagy azok országhatárokon átterjedő fluxusának csökkentéséről; d) az 1994-es Oslói Jegyzőkönyv a kénvegyületek kibocsátásának vagy azok országhatárokon átterjedő fluxusának további csökkentéséről. O. II. melléklet A II. melléklet helyébe az alábbi szöveg lép: Kibocsátás csökkentésére vonatkozó vállalások 1. Az alábbi táblázatokban felsorolt, a kibocsátás csökkentésére vonatkozó vállalások e jegyzőkönyv 3. cikkének 1. és 10. bekezdésében foglalt rendelkezésekre vonatkoznak. 2. Az 1. táblázat tartalmazza a kén-dioxidra (SO2), a nitrogén-oxidokra (NOx), az ammóniára (NH3) és az illékony szerves vegyületekre (VOC) 2010 és 2020 között érvényes legnagyobb kibocsátható mennyiségeket, ezer tonnában kifejezve, az e jegyzőkönyvet a 2010-es évet megelőzően ratifikáló szerződő felekre vonatkozóan. 3. A 2–6. táblázatok az SO2, NOx, NH3, VOC és szálló por (PM2,5) tekintetében 2020-ra és azt követően érvényes, a kibocsátás csökkentésére vonatkozó vállalásokat tartalmazzák. Ezek a vállalások a 2005-ös kibocsátási szinthez képest elért csökkenés százalékában vannak kifejezve. 4. A 2–6. táblázatokban feltüntetett vállalások ezer tonnában vannak megadva és a szerződő felek által 2012-ben bejelentett legfrissebb és legpontosabb rendelkezésre álló adatokat tükrözik. Ezek a becslések csak a tájékoztatás célját szolgálják, és ezeket a szerződő felek a kibocsátási adatok e jegyzőkönyv értelmében végrehajtott jelentése során frissíthetik, ha pontosabb információk válnak elérhetővé. A titkárság fenntartja és tájékoztatási céllal rendszeresen frissíti az egyezmény weboldalán található táblázatot, a szerződő felek által bejelentett legfrissebb frissítésekkel. A 2–6. táblázatokban felsorolt, a kibocsátás százalékos csökkentésére vonatkozó vállalások a szerződő felek által a Bizottság végrehajtó szerve számára jelentett legfrissebb 2005-ös becslésekre alkalmazandók. 5. Amennyiben valamely szerződő fél egy rendkívül hideg tél, egy rendkívül száraz nyár vagy egy előre nem látott saját vagy egy szomszédos ország energiaellátási rendszerében fellépő kapacitásvesztés következtében nem tudja teljesíteni a kibocsátás csökkentésére vonatkozó vállalását, lehetősége van az ilyen vállalásoknak a szóban forgó év, az azt megelőző év és az azt követő év nemzeti éves kibocsátásának átlagolásával történő teljesítésére, feltéve, hogy ez az átlag nem haladja meg vállalását. 1. táblázat Legnagyobb kibocsátható mennyiségek 2010 és 2020 között az ezt a jegyzőkönyvet 2010 előtt ratifikáló szerződő felek esetében (ezer tonna / év mennyiségben kifejezve) || Szerződő fél || Megerősítés || SO2 || NOx || NH3 || Illékony szerves vegyületek || || || || || || 1 || Belgium || 2007 || 106 || 181 || 74 || 144 2 || Bulgária || 2005 || 856 || 266 || 108 || 185 3 || Horvátország || 2008 || 70 || 87 || 30 || 90 4 || Ciprus || 2007 || 39 || 23 || 9 || 14 5 || Cseh Köztársaság || 2004 || 283 || 286 || 101 || 220 6 || Dánia || 2002 || 55 || 127 || 69 || 85 7 || Finnország || 2003 || 116 || 170 || 31 || 130 8 || Franciaország || 2007 || 400 || 860 || 780 || 1 100 9 || Németország || 2004 || 550 || 1 081 || 550 || 995 10 || Magyarország || 2006 || 550 || 198 || 90 || 137 11 || Lettország || 2004 || 107 || 84 || 44 || 136 12 || Litvánia || 2004 || 145 || 110 || 84 || 92 13 || Luxemburg || 2001 || 4 || 11 || 7 || 9 14 || Hollandia || 2004 || 50 || 266 || 128 || 191 15 || Norvégia || 2002 || 22 || 156 || 23 || 195 16 || Portugália || 2005 || 170 || 260 || 108 || 202 17 || Románia || 2003 || 918 || 437 || 210 || 523 18 || Szlovákia || 2005 || 110 || 130 || 39 || 140 19 || Szlovénia || 2004 || 27 || 45 || 20 || 40 20 || Spanyolország a || 2005 || 774 || 847 || 353 || 669 21 || Svédország || 2002 || 67 || 148 || 57 || 241 22 || Svájc || 2005 || 26 || 79 || 63 || 144 23 || Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága || 2005 || 625 || 1 181 || 297 || 1 200 24 || Amerikai Egyesült Államok || 2004 || b || c || || d 25 || Európai Unió || 2003 || 7 832 || 8 180 || 4 294 || 7 585 a Az adatok az ország európai részére vonatkoznak. b A jegyzőkönyv 2004-es elfogadásakor az Amerikai Egyesült Államok 2010-re 16 013 000 tonnás teljes kénkibocsátási tájékoztató célkitűzést határozott meg a kénre vonatkozó PEMA-ra, az Egyesült Államok 48 egymással határos állama és Washington szövetségi főváros területére. Ez a számadat 14 527 000 tonnára konvertálható. c A jegyzőkönyv 2004-es elfogadásakor az Amerikai Egyesült Államok 2010-re 6 897 000 tonnás teljes NOx kibocsátási tájékoztató célkitűzést határozott meg a NOx-ra vonatkozó PEMA-ra, Connecticut, Delaware, Washington szövetségi főváros, Illinois, Indiana, Kentucky, Maine, Maryland, Massachusetts, Michigan, New Hampshire, New Jersey, New York, Ohio, Pennsylvania, Rhode Island, Vermont, Nyugat-Virginia és Wisconsin állam területére. Ez a számadat 6 257 000 tonnára konvertálható. d A jegyzőkönyv 2004-es elfogadásakor az Amerikai Egyesült Államok 2010-re 4 972 000 tonnás teljes illékony szerves vegyület kibocsátási tájékoztató célkitűzést határozott meg az illékony szerves vegyületekre vonatkozó PEMA-ra, Connecticut, Delaware, Washington szövetségi főváros, Illinois, Indiana, Kentucky, Maine, Maryland, Massachusetts, Michigan, New Hampshire, New Jersey, New York, Ohio, Pennsylvania, Rhode Island, Vermont, Nyugat-Virginia és Wisconsin állam területére. Ez a számadat 4 511 000 tonnára konvertálható. 2. táblázat A kén-dioxid kibocsátásának csökkentésére vonatkozó vállalások 2020-ra és azt követően || Egyezmény szerződő fele || Kibocsátási szintek 2005-ben, ezer tonna SO2 || Csökkenés a 2005-ös szinthez képest (%) || || || 1 || Ausztria || 27 || 26 2 || Fehéroroszország || 79 || 20 3 || Belgium || 145 || 43 4 || Bulgária || 777 || 78 5 || Kanada a || || 6 || Horvátország || 63 || 55 7 || Ciprus || 38 || 83 8 || Cseh Köztársaság || 219 || 45 9 || Dánia || 23 || 35 10 || Észtország || 76 || 32 11 || Finnország || 69 || 30 12 || Franciaország || 467 || 55 13 || Németország || 517 || 21 14 || Görögország || 542 || 74 15 || Magyarország || 129 || 46 16 || Írország || 71 || 65 17 || Olaszország || 403 || 35 18 || Lettország || 6,7 || 8 19 || Litvánia || 44 || 55 20 || Luxemburg || 2,5 || 34 21 || Málta || 11 || 77 22 || Hollandia b || 65 || 28 23 || Norvégia || 24 || 10 24 || Lengyelország || 1 224 || 59 25 || Portugália || 177 || 63 26 || Románia || 643 || 77 27 || Szlovákia || 89 || 57 28 || Szlovénia || 40 || 63 29 || Spanyolország b || 1 282 || 67 30 || Svédország || 36 || 22 31 || Svájc || 17 || 21 32 || Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága || 706 || 59 33 || Amerikai Egyesült Államok c || || 34 || Európai Unió || 7 828 || 59 a A jegyzőkönyv megerősítésével, elfogadásával, jóváhagyásával vagy a hozzá való csatlakozással egy időben Kanada rendelkezésre bocsátja az alábbiakat: a) a 2005-ös teljes becsült kénkibocsátási szintek, országosan vagy a PEMA-ra, ha benyújtásra került PEMA; valamint b) tájékoztató érték a teljes kénkibocsátási szintek 2005-ös szintről történő csökkentéséről 2020-ig, országosan vagy a PEMA-ban. Az a) részt a táblázat, míg a b) részt a táblázat lábjegyzete fogja tartalmazni. Benyújtása esetén a PEMA a jegyzőkönyv III. mellékletének kiigazításaként kerül majd meghatározásra. b Az adatok az ország európai részére vonatkoznak. c A jegyzőkönyvhöz e táblázatot hozzáadó módosítás megerősítésekor, elfogadásakor, jóváhagyásakor vagy a hozzá való csatlakozáskor az Amerikai Egyesült Államoknak rendelkezésre kell bocsátania az alábbiakat: a) a 2005-ös teljes becsült kénkibocsátási szint értéke, országosan vagy a PEMA-ban, b) tájékoztató érték a teljes kénkibocsátási szinteknek az azonosított 2005-ös szintről történő csökkentéséről 2020-ig, országosan vagy a PEMA-ban, valamint c) a jegyzőkönyv szerződő felévé válásakor az Egyesült Államok által azonosított PEMÁ-t érintő bármely változás. Az a) részt a táblázat, míg a b) részt a táblázat lábjegyzete fogja tartalmazni, a c) rész pedig a III. melléklet kiigazításaként kerül majd meghatározásra. 3. táblázat A nitrogén-oxidok kibocsátásának csökkentésére vonatkozó vállalások 2020-ra és azt követőena || Egyezmény szerződő fele || Kibocsátási szintek 2005-ben ezer tonna NO2 || Csökkenés a 2005-ös szinthez képest (%) || || || 1 || Ausztria || 231 || 37 2 || Fehéroroszország || 171 || 25 3 || Belgium || 291 || 41 4 || Bulgária || 154 || 41 5 || Kanada b || || 6 || Horvátország || 81 || 31 7 || Ciprus || 21 || 44 8 || Cseh Köztársaság || 286 || 35 9 || Dánia || 181 || 56 10 || Észtország || 36 || 18 11 || Finnország || 177 || 35 12 || Franciaország || 1 430 || 50 13 || Németország || 1 464 || 39 14 || Görögország || 419 || 31 15 || Magyarország || 203 || 34 16 || Írország || 127 || 49 17 || Olaszország || 1 212 || 40 18 || Lettország || 37 || 32 19 || Litvánia || 58 || 48 20 || Luxemburg || 19 || 43 21 || Málta || 9,3 || 42 22 || Hollandia c || 370 || 45 23 || Norvégia || 200 || 23 24 || Lengyelország || 866 || 30 25 || Portugália || 256 || 36 26 || Románia || 309 || 45 27 || Szlovákia || 102 || 36 28 || Szlovénia || 47 || 39 29 || Spanyolország c || 1 292 || 41 30 || Svédország || 174 || 36 31 || Svájc d || 94 || 41 32 || Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága || 1 580 || 55 33 || Amerikai Egyesült Államoke || || 34 || Európai Unió || 11 354 || 42 a A talajból származó kibocsátások nem szerepelnek az EU-tagállamokra vonatkozó 2005-ös becslésekben. b A jegyzőkönyv megerősítésével, elfogadásával, jóváhagyásával vagy a hozzá való csatlakozással egy időben Kanada rendelkezésre bocsátja az alábbiakat: a) a 2005-ös teljes becsült nitrogén-oxid kibocsátási szintek, országosan vagy a PEMA-ra, ha benyújtásra került PEMA; valamint b) tájékoztató érték a teljes nitrogén-oxid kibocsátási szintek 2005-ös szintről történő csökkentéséről 2020-ig, országosan vagy a PEMA-ban. Az a) részt a táblázat, míg a b) részt a táblázat lábjegyzete fogja tartalmazni. Benyújtása esetén a PEMA a jegyzőkönyv III. mellékletének kiigazításaként kerül majd meghatározásra. c Az adatok az ország európai részére vonatkoznak. d A növénytermesztésből és mezőgazdasági talajokból származó kibocsátással együtt (NFR 4D). e A jegyzőkönyvhöz e táblázatot hozzáadó módosítás megerősítésekor, elfogadásakor, jóváhagyásakor vagy a hozzá való csatlakozáskor az Amerikai Egyesült Államoknak rendelkezésre kell bocsátania az alábbiakat: a) a 2005-ös teljes becsült nitrogén-oxid kibocsátási szint értéke, országosan vagy a PEMA-ban, b) tájékoztató érték a teljes nitrogén-oxid kibocsátási szinteknek az azonosított 2005-ös szintről történő csökkentéséről 2020-ig, országosan vagy a PEMA-ban, valamint c) a jegyzőkönyv szerződő felévé válásakor az Egyesült Államok által azonosított PEMÁ-t érintő bármely változás. Az a) részt a táblázat, míg a b) részt a táblázat lábjegyzete fogja tartalmazni, a c) rész pedig a III. melléklet kiigazításaként kerül majd meghatározásra. 4. táblázat Az ammónia kibocsátásának csökkentésére vonatkozó vállalások 2020-ra és azt követően || Egyezmény szerződő fele || Kibocsátási szintek 2005-ben ezer tonna NH3 || Csökkenés a 2005-ös szinthez képest (%) || || || 1 || Ausztria || 63 || 1 2 || Fehéroroszország || 136 || 7 3 || Belgium || 71 || 2 4 || Bulgária || 60 || 3 5 || Horvátország || 40 || 1 6 || Ciprus || 5,8 || 10 7 || Cseh Köztársaság || 82 || 7 8 || Dánia || 83 || 24 9 || Észtország || 9,8 || 1 10 || Finnország || 39 || 20 11 || Franciaország || 661 || 4 12 || Németország || 573 || 5 13 || Görögország || 68 || 7 14 || Magyarország || 80 || 10 15 || Írország || 109 || 1 16 || Olaszország || 416 || 5 17 || Lettország || 16 || 1 18 || Litvánia || 39 || 10 19 || Luxemburg || 5,0 || 1 20 || Málta || 1,6 || 4 21 || Hollandia a || 141 || 13 22 || Norvégia || 23 || 8 23 || Lengyelország || 270 || 1 24 || Portugália || 50 || 7 25 || Románia || 199 || 13 26 || Szlovákia || 29 || 15 27 || Szlovénia || 18 || 1 28 || Spanyolországa || 365 || 3 29 || Svédország || 55 || 15 30 || Svájc || 64 || 8 31 || Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága || 307 || 8 32 || Európai Unió || 3 813 || 6 a Az adatok az ország európai részére vonatkoznak. 5. táblázat Az illékony szerves vegyületek kibocsátásának csökkentésére vonatkozó vállalások 2020-ra és azt követően || Egyezmény szerződő fele || Kibocsátási szintek 2005-ben ezer tonna illékony szerves vegyület || Csökkenés a 2005-ös szinthez képest (%) || || || 1 || Ausztria || 162 || 21 2 || Fehéroroszország || 349 || 15 3 || Belgium || 143 || 21 4 || Bulgária || 158 || 21 5 || Kanada a || || 6 || Horvátország || 101 || 34 7 || Ciprus || 14 || 45 8 || Cseh Köztársaság || 182 || 18 9 || Dánia || 110 || 35 10 || Észtország || 41 || 10 11 || Finnország || 131 || 35 12 || Franciaország || 1 232 || 43 13 || Németország || 1 143 || 13 14 || Görögország || 222 || 54 15 || Magyarország || 177 || 30 16 || Írország || 57 || 25 17 || Olaszország || 1 286 || 35 18 || Lettország || 73 || 27 19 || Litvánia || 84 || 32 20 || Luxemburg || 9,8 || 29 21 || Málta || 3,3 || 23 22 || Hollandiab || 182 || 8 23 || Norvégia || 218 || 40 24 || Lengyelország || 593 || 25 25 || Portugália || 207 || 18 26 || Románia || 425 || 25 27 || Szlovákia || 73 || 18 28 || Szlovénia || 37 || 23 29 || Spanyolország b || 809 || 22 30 || Svédország || 197 || 25 31 || Svájc c || 103 || 30 32 || Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága || 1 088 || 32 33 || Amerikai Egyesült Államok d || || 34 || Európai Unió || 8 842 || 28 a A jegyzőkönyv megerősítésével, elfogadásával, jóváhagyásával vagy a hozzá való csatlakozással egy időben Kanada rendelkezésre bocsátja az alábbiakat: a) az illékony szerves vegyületek 2005-ös teljes becsült kibocsátási szintjei, országosan vagy a PEMA-ra, ha benyújtásra került PEMA; valamint b) tájékoztató érték az illékony szerves vegyületek teljes kibocsátási szintjének 2005-ös szintről történő csökkentéséről 2020-ig, országosan vagy a PEMA-ban. Az a) részt a táblázat, míg a b) részt a táblázat lábjegyzete fogja tartalmazni. Benyújtása esetén a PEMA a jegyzőkönyv III. mellékletének kiigazításaként kerül majd meghatározásra. b Az adatok az ország európai részére vonatkoznak. c A növénytermesztésből és mezőgazdasági talajokból származó kibocsátással együtt (NFR 4D). e A jegyzőkönyvhöz e táblázatot hozzáadó módosítás megerősítésekor, elfogadásakor, jóváhagyásakor vagy a hozzá való csatlakozáskor az Amerikai Egyesült Államoknak rendelkezésre kell bocsátania az alábbiakat: a) az illékony szerves vegyületek 2005-ös teljes becsült kibocsátási szintjének értéke, országosan vagy a PEMA-ban, b) tájékoztató érték az illékony szerves vegyületek teljes kibocsátási szintjeinek az azonosított 2005-ös szintről történő csökkentéséről 2020-ig, országosan vagy a PEMA-ban, valamint c) a jegyzőkönyv szerződő felévé válásakor az Egyesült Államok által azonosított PEMÁ-t érintő bármely változás. Az a) részt a táblázat, míg a b) részt a táblázat lábjegyzete fogja tartalmazni, a c) rész pedig a III. melléklet kiigazításaként kerül majd meghatározásra. 6. táblázat A PM2,5 kibocsátásának csökkentésére vonatkozó vállalások 2020-ra és azt követően || Egyezmény szerződő fele || Kibocsátási szintek 2005-ben ezer tonna PM2,5 || Csökkenés a 2005-ös szinthez képest (%) || || || 1 || Ausztria || 22 || 20 2 || Fehéroroszország || 46 || 10 3 || Belgium || 24 || 20 4 || Bulgária || 44 || 20 5 || Kanada a || || 6 || Horvátország || 13 || 18 7 || Ciprus || 2,9 || 46 8 || Cseh Köztársaság || 22 || 17 9 || Dánia || 25 || 33 10 || Észtország || 20 || 15 11 || Finnország || 36 || 30 12 || Franciaország || 304 || 27 13 || Németország || 121 || 26 14 || Görögország || 56 || 35 15 || Magyarország || 31 || 13 16 || Írország || 11 || 18 17 || Olaszország || 166 || 10 18 || Lettország || 27 || 16 19 || Litvánia || 8,7 || 20 20 || Luxemburg || 3,1 || 15 21 || Málta || 1,3 || 25 22 || Hollandia b || 21 || 37 23 || Norvégia || 52 || 30 24 || Lengyelország || 133 || 16 25 || Portugália || 65 || 15 26 || Románia || 106 || 28 27 || Szlovákia || 37 || 36 28 || Szlovénia || 14 || 25 29 || Spanyolország b || 93 || 15 30 || Svédország || 29 || 19 31 || Svájc || 11 || 26 32 || Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága || 81 || 30 33 || Amerikai Egyesült Államok c || || 34 || Európai Unió || 1 504 || 22 a A jegyzőkönyv megerősítésével, elfogadásával, jóváhagyásával vagy a hozzá való csatlakozással egy időben Kanada rendelkezésre bocsátja az alábbiakat: a) a 2005-ös teljes becsült PM (szálló por) kibocsátási szintek, országosan vagy a PEMA-ra, ha benyújtásra került PEMA; valamint b) tájékoztató érték a teljes PM kibocsátási szintek 2005-ös szintről történő csökkentéséről 2020-ig, országosan vagy a PEMA-ban. Az a) részt a táblázat, míg a b) részt a táblázat lábjegyzete fogja tartalmazni. Benyújtása esetén a PEMA a jegyzőkönyv III. mellékletének kiigazításaként kerül majd meghatározásra. b Az adatok az ország európai részére vonatkoznak. c A jegyzőkönyvhöz e táblázatot hozzáadó módosítás megerősítésekor, elfogadásakor, jóváhagyásakor vagy a hozzá való csatlakozáskor az Amerikai Egyesült Államoknak rendelkezésre kell bocsátania az alábbiakat: a) a 2005-ös teljes becsült PM2,5 kibocsátási szintek, országosan vagy a PEMA-ra, ha benyújtásra került PEMA; valamint b) tájékoztató érték a teljes PM2,5 kibocsátási szintek 2005-ös szintről történő csökkentéséről 2020-ig, országosan vagy a PEMA-ban. Az a) részt a táblázat, míg a b) részt a táblázat lábjegyzete fogja tartalmazni. P. III. melléklet 1. A cím alatti mondatban a „PEMA” szó helyébe a „PEMA-k” kifejezés lép. 2. Az Orosz Föderációs PEMA-ra vonatkozó bejegyzés előtt a melléklet az alábbi új alcímmel és bekezdéssel egészül ki: Kanada PEMA Kanada kénre vonatkozó PEMA-ja egy 1 millió négyzetkilométer nagyságú terület, amely magában foglalja a Prince Edward-sziget, Új-Skócia és New Brunswick egész területét, Quèbec tartománynak a Szent Lőrinc-öböl északi partjánál lévő Havre St. Pierre-t és a Quèbec–Ontario határ James-öblöt metsző pontját összekötő egyenestől délre fekvő területét, és Ontario tartománynak a Quèbec–Ontario határ James-öblöt metsző pontját és a Felső-tó északi partjánál lévő Nipigon folyót összekötő egyenestől délre fekvő területét. 3. Az „Orosz Föderációs PEMA” alcím alatti bekezdés helyébe az alábbi szöveg lép: Az Orosz Föderációs PEMA az Orosz Föderáció európai területének felel meg. Az Orosz Föderáció európai területe Oroszország területének része, az Orosz Föderáció Kelet-Európában található egységeinek közigazgatási és földrajzi határain belül, az ázsiai kontinensnek az északról délre az Urál-hegység mentén, Kazahsztánnal és a Kaszpi-tengerrel határosan, majd Azerbajdzsán és Grúzia határai mentén a Kaukázus északi részén keresztül a Fekete-tengerig haladó hagyományos határa mellett. Q. IV. melléklet 1. A IV. melléklet helyébe az alábbi szöveg lép: A helyhez kötött források kénkibocsátásának határértékei 1. Az A. szakasz vonatkozik a Kanadán és az Amerikai Egyesült Államokon kívüli szerződő felekre, míg a B. szakasz vonatkozik Kanadára, és a C. szakasz vonatkozik az Amerikai Egyesült Államokra. A. A Kanadán és az Amerikai Egyesült Államokon kívüli szerződő felek 2. E szakasz értelmében a kibocsátási határérték a berendezések véggázában lévő SO2 (vagy SOx, ahol ilyen formában van megadva) azon maximális mennyiségét jelenti, amely nem léphető túl. Amennyiben másképp nem rendelkeznek, az SO2 (SOx, SO2 formájában kifejezve) tömegét kell osztani a füstgáz térfogatával (mg/m3-ben kifejezve), a száraz gáz hőmérsékletét és nyomását standard állapotban feltételezve (a térfogat 273,15 K és 101,3 kPa esetén). A véggáz oxigéntartalmát figyelembe véve az alábbi táblázatokban megadott értékeket kell alkalmazni minden forráskategóriára. A véggázban lévő szennyező anyagok koncentrációjának csökkentése céljából alkalmazott hígítás nem megengedett. A készülékek indítását, leállítását és karbantartatását nem kell figyelembe venni. 3. A kibocsátási határértékeknek való megfelelést a minimális kéntelenítési arányokkal, a kénvisszanyerési arányokkal és a kéntartalom-határértékekkel kell igazolni: a) a kibocsátásokat mérésekkel vagy legalább ugyanolyan pontosságú számításokkal kell ellenőrizni. A kibocsátási határértékeknek való megfelelést folyamatos vagy szakaszos méréssel, approbációval vagy egyéb, műszakilag megfelelő módszerrel kell ellenőrizni, beleértve az igazolt számítási módszereket is. Folyamatos mérések esetén a kibocsátási határértéknek való megfelelés akkor valósul meg, ha az ellenőrzött havi kibocsátási átlag nem haladja meg a határértéket, ha az nincs másképpen meghatározva az adott egyedi forráskategóriára vonatkozóan. Szakaszos mérés vagy egyéb megfelelő meghatározási vagy számítási eljárás esetén a kibocsátási határértékeknek való megfelelés akkor áll fenn, ha a jellegzetes feltételek mellett, megfelelő számban végzett mérésből kapott értékek átlaga nem lépi túl a kibocsátási határértékeket. A mérési módszerek pontatlansága figyelembe vehető az ellenőrzés során; b) a kéntelenítés az 5. bekezdés (a) pontjának ii. pontjában megállapított minimális arányát alkalmazó tüzelőberendezések esetében az üzemanyag kéntartalmát is rendszeresen ellenőrizni kell, és az illetékes hatóságokat értesíteni kell a használt üzemanyag típusát érintő jelentős változásokról. A kéntelenítési arányt havi átlagos értékekként kell alkalmazni; c) a minimális kénvisszanyerési aránynak való megfelelést rendszeres mérésekkel vagy egyéb, műszakilag megfelelő módszerrel kell ellenőrizni; d) a gázolajra vonatkozó kén-határértékeknek való megfelelést rendszeres célzott mérésekkel kell ellenőrizni. 4. A vonatkozó szennyező anyagok ellenőrzését, és a folyamatparaméterek mérését, valamint az automatikus mérési rendszerek minőségbiztosítását és az azok kalibrálására szolgáló referenciaméréseket az Európai Szabványügyi Bizottság (CEN) szabványaival összhangban kell végrehajtani. Amennyiben nem áll rendelkezésre megfelelő CEN-szabvány, olyan, a Nemzetközi Szabványügyi Szervezet (ISO) által meghatározott szabványokat, országos vagy nemzetközi szabványokat kell figyelembe venni, amelyek az adatszolgáltatást ezzel tudományos szempontból egyenértékű minőségben tudják biztosítani. 5. Az alábbi albekezdések a 7. bekezdésben említett tüzelőberendezésekre vonatkozó speciális rendelkezéseket állapítanak meg. a) A szerződő fél az alábbi esetekben térhet el a 7. bekezdésben előírt kibocsátási határértékeknek való megfelelés kötelezettségétől: i. olyan tüzelőberendezés esetében, amely ilyen célra általában alacsony kéntartalmú üzemanyagot használ, olyan esetekben, amikor az üzemeltető az alacsony kéntartalmú üzemanyag komoly piaci hiányából fakadó ellátási problémák miatt nem képes megfelelni ezeknek a határértékeknek; ii. a hazai szilárd tüzelőanyagokat égető olyan tüzelőberendezések esetében, amelyek nem tudnak megfelelni a 7. bekezdésben előírt kibocsátási határértékeknek, legalább az alábbi, kéntelenítési arányra vonatkozó határértékeknek teljesülniük kell: (aa) Meglévő üzemek: 50–100 MWth: 80%; (bb) Meglévő üzemek: 100-300 MWth: 90%; (cc) Meglévő üzemek: > 300 MWth: 95%; (dd) Új üzemek: 50-300 MWth: 93%; (ee) Új üzemek: > 300 MWth: 97%; iii. általában gáz üzemanyagot használó égetőművek esetében, amelyek kivételesen kénytelenek egyéb üzemanyagot használni a gázellátásban bekövetkező hirtelen zavar miatt, és amelyeket ezért véggáz-tisztító létesítménnyel kellene ellátni; iv. meglévő égetőművek esetében, amelyek legfeljebb 17 500 üzemórát működnek, 2016. január 1-jétől kezdődően, és legkésőbb 2023. december 31-ig; v. a szilárd vagy folyékony tüzelőanyagot használó meglévő égetőművek esetében, amelyek évente legfeljebb 1500 órát üzemelnek öt év görgetett átlagában, az alábbi kibocsátási határértékek alkalmazandók: (aa) Szilárd tüzelőanyagok: 800 mg/m³; (bb) Folyékony tüzelőanyagok: 850 mg/m³ az 300 MWth értéket meg nem haladó névleges bemenő hőteljesítménnyel rendelkező üzemek esetében, és 400 mg/m³ a 300 MWth értéket meghaladó névleges bemenő hőteljesítménnyel rendelkező üzemek esetében; b) amennyiben az égetőművet legalább 50 MWth teljesítménnyel bővítik, a 7. bekezdésben az új létesítményekre meghatározott kibocsátási határérték alkalmazandó a változás által érintett bővített részre. A kibocsátási határérték kiszámítása az üzem meglévő és új része tényleges bemenő hőteljesítményével súlyozott átlagaként történik; c) a szerződő felek biztosítják, hogy rendelkezéseket hoznak a kibocsátás csökkentésére szolgáló berendezések hibás működésével vagy meghibásodásával kapcsolatos eljárásokra vonatkozóan; d) vegyes üzemű égetőmű esetében, ahol egy időben kettő vagy több tüzelőanyagot használnak fel, a kibocsátási határértéket az egyes tüzelőanyagokra vonatkozó kibocsátási határértékek súlyozott átlagaként kell meghatározni, az egyes üzemanyagok által biztosított bemenő hőteljesítmény alapján. 6. A szerződő felek alkalmazhatnak olyan szabályokat, amelyek értelmében az egy adott ásványolaj-finomítón belüli égetőművek és feldolgozó üzemek mentesülhetnek az ebben a mellékletben meghatározott egyedi SO2 határértékeknek való megfelelés alól, feltéve, hogy azok megfelelnek egy „buborék” SO2-határértéknek, amelyet a rendelkezésre álló legjobb technológiák alapján határoztak meg. 7. Égetőművek 50 MWth értéket meghaladó bemenő hőteljesítménnyel:[1] 1. táblázat Az égetőművek SO2-kibocsátására vonatkozó határértékeka Üzemanyagtípus || Bemenő hőteljesítmény (MWth) || Kibocsátási határérték: SO2 mg/m³ b || || Szilárd tüzelőanyagok || 50–100 || Új üzemek: 400 (szén, lignit és egyéb szilárd tüzelőanyagok) 300 (tőzeg) 200 (biomassza) Meglévő üzemek: 400 (szén, lignit és egyéb szilárd tüzelőanyagok) 300 (tőzeg) 200 (biomassza) 100–300 || Új üzemek: 200 (szén, lignit és egyéb szilárd tüzelőanyagok) 300 (tőzeg) 200 (biomassza) Meglévő üzemek: 250 (szén, lignit és egyéb szilárd tüzelőanyagok) 300 (tőzeg) 200 (biomassza) >300 || Új üzemek: 150 (szén, lignit és egyéb szilárd tüzelőanyagok) (FBC: 200) 150 (tőzeg) (FBC: 200) 150 (biomassza) Meglévő üzemek: 200 (szén, lignit és egyéb szilárd tüzelőanyagok) 200 (tőzeg) 200 (biomassza) Folyékony tüzelőanyagok || 50–100 || Új üzemek: 350 Meglévő üzemek: 350 100–300 || Új üzemek: 200 Meglévő üzemek: 250 >300 || Új üzemek: 150 Meglévő üzemek: 200 Gáz-halmazállapotú tüzelőanyagok általában || >50 || Új üzemek: 35 Meglévő üzemek: 35 Cseppfolyósított gáz || >50 || Új üzemek: 5 Meglévő üzemek: 5 Kokszkemencéből származó gáz vagy kohógáz || >50 || Új üzemek: 200, kohógáz esetében 400, kokszkemencéből származó gáz esetében Meglévő üzemek: 200, kohógáz esetében 400, kokszkemencéből származó gáz esetében Gázosított finomító-maradékanyagok || > 50 || Új üzemek: 35 Meglévő üzemek: 800 Megjegyzés: FBC = fluidágyas égetés (keringtetés, nyomás alatti, buborékoltatás). a A kibocsátási határértékek különösen a következő esetekben nem alkalmazandók: · azokban a berendezésekben, ahol az égéstermékeket közvetlen fűtésre, szárításra vagy tárgyak, illetve anyagok egyéb kezelésére használják; · utóégető berendezések, amelyeket a füstgázok égetéssel történő tisztítására terveztek, és amelyek nem önálló tüzelőberendezésként üzemelnek; · a katalitikus krakkolás katalizátorainak regenerálását végző berendezések; · a hidrogén-szulfidot kénné konvertáló berendezések; · a vegyiparban használatos reaktorok; · koksszal üzemelő olvasztók; · léghevítők (cowper, kauper); · regeneráló kazánok a papírrostot gyártó létesítményekben; · hulladékégetők; és · dízel-, benzin-, gázmotorral vagy gázturbinával működtetett berendezések, az alkalmazott tüzelőanyagtól függetlenül. b Referencia-O2-tartalom 6 % szilárd, és 3 % folyékony és gáznemű tüzelőanyag esetén. 8. Gázolaj: 2. táblázat A gázolaj kéntartalmára vonatkozó határértékeka || Kéntartalom (tömegszázalék) || Gázolaj || < 0,10 a A „gázolaj” a 2710 19 25, 2710 19 29, 2710 19 45 vagy 2710 19 49 KN-kódok alá besorolt, bármely, petróleumból származó folyékony üzemanyagot jelent, a tengeri hajózásra használt üzemanyag kivételével, vagy petróleumból származó folyékony üzemanyagot jelent, a tengeri hajózásra használt üzemanyag kivételével, amelynek kevesebb mint 65 térfogatszázaléka desztillálódik (a veszteségekkel együtt) 250 °C-on, és amelynek legalább 85 térfogatszázaléka desztillálódik (a veszteségekkel együtt) 350 °C-on, az ASTM D86 módszerrel. A dízel-üzemanyagok, azaz a 2710 19 41 KN-kód alá tartozó és járművek meghajtására szolgáló gázolajak nem tartoznak bele a definícióba. E fogalommeghatározás szintén nem foglalja magában a nem a közúti forgalomban részt vevő gépjárművekhez és a mezőgazdasági vontatókhoz használt tüzelő- és üzemanyagokat. 9. Ásványolaj- és gázfinomítók: Claus-üzem: a napi 50 tonnánál több ként előállító kénvisszanyerő egységek: 3. táblázat Határérték a kénvisszanyerő egységek minimális kénvisszanyerési arányaként kifejezve Üzem típusa || Minimális kénvisszanyerési arány a (%) || Új üzem || 99,5 Meglévő üzem || 98,5 a A kénvisszanyerési arány az elemi kénné alakított bevitt H2S százalékos aránya, éves átlagban. 10. Titán-dioxid előállítás: 4. táblázat A titán-dioxid előállítás során történő SOx-kibocsátás határértékei (éves átlag) Üzem típusa || Kibocsátás határérték, SOx (SO2-ként kifejezve (kg/t TiO2) || Szulfát-folyamat, teljes kibocsátás || 6 Klorid-folyamat, teljes kibocsátás || 1,7 B. Kanada 11. A kén-dioxid kibocsátás szabályozására szolgáló határértékek helyhez kötött forrásokra kerülnek meghatározásra, az adott esetnek megfelelően, a rendelkezésre álló szabályozási technológiákra vonatkozó információk, más illetékességi területeken alkalmazott határértékek és az alábbi dokumentumok figyelembevételével: a) Order Adding Toxic Substances to Schedule 1 to the Canadian Environmental Act, 1999. SOR/2011-34; b) Proposed Regulation, Order Adding Toxic Substances to Schedule 1 to the Canadian Environmental Protection Act, 1999; c) New Source Emission Guidelines for Thermal Electricity Generation; d) National Emission Guidelines for Stationary Combustion Turbines. PN1072; és e) Operating and Emission Guidelines for Municipal Solid Waste Incinerators. PN1085. C. Amerikai Egyesült Államok 12. A következő helyhez kötött forráskategóriákba tartozó új, helyhez kötött forrásokból származó kén-dioxid kibocsátás szabályozására szolgáló határértékeket és a forrásokat, amelyekre vonatkoznak a következő dokumentumok alapján állapítják meg: a) Electric Utility Steam Generating Units – 40 Code of Federal Regulations (C.F.R.) Part 60, Subpart D, and Subpart Da; b) Industrial-Commercial-Institutional Steam Generating Units – 40 C.F.R. Part 60, Subpart Db, and Subpart Dc; c) Sulphuric Acid Plants – 40 C.F.R. Part 60, Subpart H; d) Petroleum Refineries – 40 C.F.R. Part 60, Subpart J and Subpart Ja; e) Primary Copper Smelters – 40 C.F.R. Part 60, Subpart P; f) Primary Zinc Smelters – 40 C.F.R. Part 60, Subpart Q; g) Primary Lead Smelters – 40 C.F.R. Part 60, Subpart R; h) Stationary Gas Turbines – 40 C.F.R. Part 60, Subpart GG; i) Onshore Natural Gas Processing – 40 C.F.R. Part 60, Subpart LLL; j) Municipal Waste Combustors – 40 C.F.R. Part 60, Subpart Ea, and Subpart Eb; k) Hospital/Medical/Infectious Waste Incinerators – 40 C.F.R. Part 60, Subpart Ec; l) Stationary Combustion Turbines – 40 C.F.R. Part 60, Subpart KKKK; m) Small Municipal Waste Combustors – 40 C.F.R. Part 60, Subpart AAAA; n) Commercial and Industrial Solid Waste Combustors – 40 C.F.R. Part 60, Subpart CCCC; valamint o) Other Solid Waste Combustors – 40 C.F.R. Part 60, Subpart EEEE. R. V. melléklet Az V. melléklet helyébe az alábbi szöveg lép: A helyhez kötött forrásokból származó nitrogén-oxid- kibocsátás határértékei 1. Az A. szakasz vonatkozik a Kanadán és az Amerikai Egyesült Államokon kívüli szerződő felekre, míg a B. szakasz vonatkozik Kanadára, és a C. szakasz vonatkozik az Amerikai Egyesült Államokra. A. A Kanadán és az Amerikai Egyesült Államokon kívüli szerződő felek 2. E szakasz értelmében a kibocsátási határérték a berendezések véggázában lévő NOx (NO és NO2 összege, NO2-ként kifejezve) azon maximális mennyiségét jelenti, amely nem léphető túl. Amennyiben másképp nem rendelkeznek, a NOx tömegét kell osztani a füstgáz térfogatával (mg/m3-ben kifejezve), a száraz gáz hőmérsékletét és nyomását standard állapotban feltételezve (a térfogat 273,15 K és 101,3 kPa esetén). A véggáz oxigéntartalmát figyelembe véve az alábbi táblázatokban megadott értékeket kell alkalmazni minden forráskategóriára. A véggázban lévő szennyező anyagok koncentrációjának csökkentése céljából alkalmazott hígítás nem megengedett. A készülékek indítását, leállítását és karbantartatását nem kell figyelembe venni. 3. A kibocsátásokat minden esetben az NOx mérésével vagy legalább ugyanolyan pontosságot biztosító számításokkal kell ellenőrizni. A kibocsátási határértékeknek való megfelelést folyamatos vagy szakaszos méréssel, approbációval vagy egyéb, műszakilag megfelelő módszerrel kell ellenőrizni, beleértve az igazolt számítási módszereket is. Folyamatos mérések esetén a kibocsátási határértéknek való megfelelés akkor valósul meg, ha az ellenőrzött havi kibocsátási átlag nem haladja meg a határértéket. Szakaszos mérés vagy egyéb megfelelő meghatározási vagy számítási eljárás esetén a kibocsátási határértékeknek való megfelelés akkor áll fenn, ha a jellegzetes feltételek mellett, megfelelő számban végzett mérésből kapott értékek átlaga nem lépi túl a kibocsátási határértékeket. A mérési módszerek pontatlansága figyelembe vehető az ellenőrzés során. 4. A vonatkozó szennyező anyagok ellenőrzését, és a folyamatparaméterek mérését, valamint az automatikus mérési rendszerek minőségbiztosítását és az azok kalibrálására szolgáló referenciaméréseket a CEN szabványaival összhangban kell végrehajtani. Amennyiben nem áll rendelkezésre megfelelő CEN-szabvány, olyan ISO-szabványokat vagy országos vagy nemzetközi szabványokat kell figyelembe venni, amelyek az adatszolgáltatást ezzel tudományos szempontból egyenértékű minőségben tudják biztosítani. 5. A 6. bekezdésben említett tüzelőberendezésekre vonatkozó speciális rendelkezések: a) a szerződő fél az alábbi esetekben térhet el a 6. bekezdésben előírt kibocsátási határértékeknek való megfelelés kötelezettségétől: i. általában gáz üzemanyagot használó égetőművek esetében, amelyek kivételesen kénytelenek egyéb üzemanyagot használni a gázellátásban bekövetkező hirtelen zavar miatt, és amelyeket ezért véggáz-tisztító létesítménnyel kellene ellátni; ii. meglévő égetőművek esetében, amelyek legfeljebb 17 500 üzemórát működnek 2016. január 1-jétől kezdődően, és legkésőbb 2023. december 31-ig; iii. a szilárd vagy folyékony tüzelőanyagot használó meglévő égetőművek esetében – (a 7. bekezdés alá tartozó) szárazföldi gázturbinák kivételével –, amelyek évente legfeljebb 1500 órát üzemelnek öt év görgetett átlagában, az alábbi kibocsátási határértékek alkalmazandók: (aa) Szilárd tüzelőanyagok: 450 mg/m³; (bb) Folyékony tüzelőanyagok: 450 mg/m³. b) amennyiben az égetőművet legalább 50 MWth teljesítménnyel bővítik, a 6. bekezdésben az új létesítményekre meghatározott kibocsátási határérték alkalmazandó a változás által érintett bővített részre. A kibocsátási határérték kiszámítása az üzem meglévő és új része tényleges bemenő hőteljesítményével súlyozott átlagaként történik; c) a szerződő felek biztosítják, hogy rendelkezéseket hoznak a kibocsátás csökkentésére szolgáló berendezések hibás működésével vagy meghibásodásával kapcsolatos eljárásokra vonatkozóan; d) vegyes üzemű égetőmű esetében, ahol egy időben kettő vagy több tüzelőanyagot használnak fel, a kibocsátási határértéket az egyes tüzelőanyagokra vonatkozó kibocsátási határértékek súlyozott átlagaként kell meghatározni, az egyes üzemanyagok által biztosított bemenő hőteljesítmény alapján. A szerződő felek alkalmazhatnak olyan szabályokat, amelyek értelmében az egy adott ásványolaj-finomítón belüli égetőművek és feldolgozó üzemek mentesülhetnek az ebben a mellékletben meghatározott egyedi NOx határértékeknek való megfelelés alól, feltéve, hogy azok megfelelnek egy „buborék” NOx-határértéknek, amelyet a rendelkezésre álló legjobb technológiák alapján határoztak meg. 6. Égetőművek 50 MWth értéket meghaladó bemenő hőteljesítménnyel:[2] 1. táblázat Az égetőművek NOx-kibocsátására vonatkozó határértékeka Üzemanyagtípus || Bemenő hőteljesítmény (MWth) || Kibocsátási határérték: NOx (mg/m³)b || || Szilárd tüzelőanyagok || 50–100 || Új üzemek: 300 (szén, lignit és egyéb szilárd tüzelőanyagok) 450 (porított lignit) 250 (biomassza, tőzeg) Meglévő üzemek: 300 (szén, lignit és egyéb szilárd tüzelőanyagok) 450 (porított lignit) 300 (biomassza, tőzeg) 100–300 || Új üzemek: 200 (szén, lignit és egyéb szilárd tüzelőanyagok) 200 (biomassza, tőzeg) Meglévő üzemek: 200 (szén, lignit és egyéb szilárd tüzelőanyagok) 250 (biomassza, tőzeg) >300 || Új üzemek: 150 (szén, lignit és egyéb szilárd tüzelőanyagok) (általános) 150 (biomassza, tőzeg) 200 (porított lignit) Meglévő üzemek: 200 (szén, lignit és egyéb szilárd tüzelőanyagok) 200 (biomassza, tőzeg) Folyékony tüzelőanyagok || 50–100 || Új üzemek: 300 Meglévő üzemek: 450 100–300 || Új üzemek: 150 Meglévő üzemek: 200 (általános) Finomítókon és vegyi létesítményeken belüli meglévő üzemek: 450 (a nyersolaj finomításából származó desztillációs és átalakítási maradványanyagok saját fogyasztásra szánt elégetéséhez égetőműben, és folyékony előállítási maradványanyag elégetéséhez nem kereskedelmi tüzelőanyagként) >300 || Új üzemek: 100 Meglévő üzemek: 150 (általános) Finomítókon és vegyi létesítményeken belüli meglévő üzemek: 450 (a nyersolaj finomításából származó desztillációs és átalakítási maradványanyagok saját fogyasztásra szánt elégetéséhez égetőműben, és folyékony előállítási maradványanyag elégetéséhez nem kereskedelmi tüzelőanyagként (< 500 MWth)) Földgáz || 50–300 || Új üzemek: 100 Meglévő üzemek: 100 >300 || Új üzemek: 100 Meglévő üzemek: 100 Egyéb gáznemű tüzelőanyagok || >50 || Új üzemek: 200 Meglévő üzemek: 300 a A kibocsátási határértékek különösen a következő esetekben nem alkalmazandók: · azokban a berendezésekben, ahol az égéstermékeket közvetlen fűtésre, szárításra vagy tárgyak, illetve anyagok egyéb kezelésére használják; · utóégető berendezések, amelyeket a füstgázok égetéssel történő tisztítására terveztek, és amelyek nem önálló tüzelőberendezésként üzemelnek; · a katalitikus krakkolás katalizátorainak regenerálását végző berendezések; · a hidrogén-szulfidot kénné konvertáló berendezések; · a vegyiparban használatos reaktorok; · koksszal üzemelő olvasztók; · léghevítők (cowper, kauper); · regeneráló kazánok a papírrostot gyártó létesítményekben; · hulladékégetők; és · dízel-, benzin-, gázmotorral vagy gázturbinával működtetett berendezések, az alkalmazott tüzelőanyagtól függetlenül. b Referencia-O2-tartalom 6 % szilárd, és 3 % folyékony és gáznemű tüzelőanyag esetén. 7. 50 MWth bemenő hőteljesítménynél nagyobb szárazföldi gázturbinák: a mg/Nm3-ben kifejezett NOx kibocsátási határértékeket (15%-os referencia O2-tartalom mellett) egyetlen turbinára kell alkalmazni. A 2. táblázatban található kibocsátási határértékeket csak 70%-nál nagyobb töltés esetén kell alkalmazni. 2. táblázat A szárazföldi gázturbinákból származó NOx-kibocsátás határértékei (a kombinált ciklusú gázturbinákat (CCGT) beleértve) Üzemanyagtípus || Bemenő hőteljesítmény (MWth) || Kibocsátási határérték: NOx (mg/m³)a || || Folyékony tüzelőanyagok (könnyű- és középpárlatok) || > 50 || Új üzemek: 50 Meglévő üzemek: 90 (általános) 200 (évi 1500 óránál kevesebbet üzemelő üzemek) Földgázb || > 50 || Új üzemek: 50 (általános)d Meglévő üzemek: 50 (általános)c,d 150 (évi 1500 óránál kevesebbet üzemelő üzemek) Egyéb gázok || > 50 || Új üzemek: 50 Meglévő üzemek: 120 (általános) 200 (évi 1500 óránál kevesebbet üzemelő üzemek) a A vészhelyzeti használatra szánt, évi 500 óránál kevesebbet üzemelő gázturbinák nem tartoznak ide. b A földgáz a természetben előforduló metán, legfeljebb 20 térfogat-százaléknyi inert és egyéb összetevővel. c Az alábbi esetekben 75 mg/m3, amennyiben a gázturbina ISO alapterhelési körülmények között megállapított hatásfoka: · kombinált fűtő és áramtermelő rendszerekben használt gázturbina, amelynek teljes hatásfoka 75%-nál nagyobb; · kombinált ciklusú létesítményekben használt gázturbinák, amelyek teljes elektromos hatásfoka éves átlagban 55%-nál nagyobb; · mechanikai hajtásra használt gázturbinák. d A c. lábjegyzetben említett kategóriák egyikébe sem tartozó egyszeres gázturbinák esetében, amelyek ISO szerinti alapterhelési feltételek mellett meghatározott hatásfoka 35%-nál nagyobb, az NOx kibocsátási határértéke 50 x η / 35, ahol az „η” a gázturbina ISO szerinti alapterhelési feltételek mellett meghatározott hatásfoka százalékban megadva. 8. Cementgyártás 3. táblázat A cementklinker-gyártásból származó NOx kibocsátások határértékeia Üzem típusa || Kibocsátási határérték: NOx (mg/m³) || Általános (meglévő és új berendezések) || 500 Meglévő Lepol-kemencék és hosszú forgókemencék, amelyekben a használat közben nem végeznek hulladékégetést || 800 a Az 500 tonna/nap kapacitásnál nagyobb forgó kemencékben vagy 50 tonna/nap kapacitásnál nagyobb egyéb kemencékben végzett cementklinkergyártás berendezései. A referencia-oxigéntartalom 10%. 9. Helyhez kötött motorok: 4. táblázat Új, helyhez kötött motorokból származó NOx-kibocsátás határértékei Motor típusa, teljesítmény, üzemanyag specifikációja || Kibocsátási határérték a,b,c (mg/m³) || Gázmotorok > 1 MWth Külső gyújtású (=Otto) motorok az összes gáznemű üzemanyaghoz || 95 (nagyobb arányú szegény keverékes égés) 190 (Normál szegény keverékes égés vagy gazdag keverékes égés katalizátorral) Vegyes üzemű motorok > 1 MWth Gáz üzemmódban (összes gáznemű üzemanyag) Folyadék üzemmódban (összes folyékony üzemanyag)d 1–20 MWth >20 MWth || 190 225 225 Dízelmotorok > 5 MWth (kompressziós gyújtás) Alacsony (< 300 ford./perc)/ Közepes (300-1200 ford./perc)/ sebesség 5–20 MWth Nehéz tüzelőolaj (HFO) és bioolajok Könnyű tüzelőolaj (LFO) és földgáz (NG) >20 MWth HFO és bioolajok LFO és NG Nagy sebesség (>1200 ford./perc) || 225 190 190 190 190 Megjegyzés: A referencia-oxigéntartalom 15%.[3] a Ezek a kibocsátási határértékek nem alkalmazandók az évi 500 óránál kevesebb ideig üzemelő motorok esetén. b Ahol a szelektív katalitikus redukció (SCR) jelenleg műszaki és logisztikai okokból nem alkalmazható (például távoli szigeteken, vagy ahol nem garantálható a kiváló minőségű üzemanyag elégséges mennyiségének rendelkezésre állása, ennek a jegyzőkönyvnek a hatályba lépésétől számított 10 éves átmeneti időszak biztosítható a szerződő fél számára dízelmotorok és vegyes üzemű motorok esetében, amely időszak alatt az alábbi kibocsátási határértékek alkalmazandók: · Vegyes üzemű motorok: 1,850 mg/m³ folyadék üzemmódban; 380 mg/m3 gáz üzemmódban; · Dízelmotorok – Alacsony (< 300 ford./perc) és közepes (300–1200 ford./perc)/sebesség: 1300 mg/m³ az 5 és 20 MWth közötti, és 1850 mg/m³ a > 20 MWth motorok esetében; · Dízelmotorok – Nagy sebesség (> 1200 ford./perc): 750 mg/m³. c Az évi 500 és 1500 üzemórát futó motorok mentesülhetnek ezeknek a kibocsátási határértékeknek való megfelelés alól, amennyiben alkalmaznak elsődleges lépéseket a NOx kibocsátások csökkentésére és megfelelnek a b) lábjegyzetben megállapított kibocsátási határértékeknek; d A szerződő felek eltérhetnek a kibocsátási határértékeknek való megfelelés kötelezettségétől az általában gáz üzemanyagot használó égetőművek esetében, amelyek kivételesen kénytelenek egyéb üzemanyagot használni a gázellátásban bekövetkező hirtelen zavar miatt, és amelyeket ezért véggáz-tisztító létesítménnyel kellene ellátni. A mentességi időszak nem haladhatja meg a 10 napot, kivéve, ha kiemelkedő fontosságú az energiaellátás megőrzése. 10. Vasérc-szinterelő üzemek: 5. táblázat A vasérc-szinterelő üzemekből származó NOx-kibocsátások határértékei Üzem típusa || Kibocsátási határérték: NOx (mg/m³) || Szinterelő üzemek: Új berendezés || 400 Szinterelő üzemek: Meglévő berendezés || 400 a Fémgyártás és -megmunkálás: fémérckalcináló vagy -szinterelő berendezések, nyersvas- vagy nyersacélgyártás berendezései (elsődleges vagy másodlagos beolvasztás), beleértve a 2,5 t/h kapacitást meghaladó folyamatos öntést, a vas(II)-fémek megmunkálásának berendezései (20 t/h nyersacélnál nagyobb kapacitású meleghengermű). b A (3) bekezdés alóli kivételként ezeket a kibocsátási határértékeket jelentős időszakon keresztül számított átlagként kell figyelembe venni. 11. Salétromsavgyártás: 6. táblázat A salétromsavgyártásból (kivéve a savkoncentráló egységeket) származó NOx-kibocsátás határértékei A berendezések típusa || Kibocsátási határérték: NOx (mg/m³) || Új berendezések || 160 Meglévő berendezések || 190 B. Kanada 12. A NOx-kibocsátás szabályozására szolgáló határértékek helyhez kötött forrásokra kerülnek meghatározásra, az adott esetnek megfelelően, a rendelkezésre álló szabályozási technológiákra vonatkozó információk, más illetékességi területeken alkalmazott határértékek és az alábbi dokumentumok figyelembe vételével: a) New Source Emission Guidelines for Thermal Electricity Generation; b) National Emission Guidelines for Stationary Combustion Turbines. PN1072; c) National Emission Guidelines for Cement Kilns. PN1284; d) National Emission Guidelines for Industrial/Commercial Boilers and Heaters. PN1286; e) Operating and Emission Guidelines for Municipal Solid Waste Incinerators. PN1085; f) Management Plan for Nitrogen Oxides (NOx) and Volatile Organic Compounds (VOCs) — Phase I. PN1066; és g) Operating and Emission Guidelines for Municipal Solid Waste Incinerators. PN1085. C. Amerikai Egyesült Államok 13. A következő helyhez kötött forráskategóriákba tartozó új, helyhez kötött forrásokból származó NOx-kibocsátás szabályozására szolgáló határértékeket és a forrásokat, amelyekre vonatkoznak a következő dokumentumok alapján állapítják meg: a) Coal-fired Utility Units – 40 Code of Federal Regulations (C.F.R.) Part 76; b) Electric Utility Steam Generating Units – 40 C.F.R. Part 60, Subpart D, and Subpart Da; c) Industrial-Commercial-Institutional Steam Generating Units – 40 C.F.R. Part 60, Subpart Db; d) Nitric Acid Plants – 40 C.F.R. Part 60, Subpart G; e) Stationary Gas Turbines – 40 C.F.R. Part 60, Subpart GG; f) Municipal Waste Combustors – 40 C.F.R. Part 60, Subpart Ea, and Subpart Eb; g) Hospital/Medical/Infectious Waste Incinerators – 40 C.F.R. Part 60, Subpart Ec; h) Petroleum Refineries – 40 C.F.R. Part 60, Subpart J, and Subpart Ja; i) Stationary Internal Combustion Engines – Spark Ignition, 40 C.F.R. Part 60, Subpart JJJJ; j) Stationary Internal Combustion Engines – Compression Ignition, 40 C.F.R. Part 60, Subpart IIII; k) Stationary Combustion Turbines – 40 C.F.R. Part 60, Subpart KKKK; l) Small Municipal Waste Combustors – 40 C.F.R. Part 60, Subpart AAAA; m) Portland Cement –40 C.F.R. Part 60, Subpart F; n) Commercial and Industrial Solid Waste Combustors – 40 C.F.R. Part 60, Subpart CCCC; és o) Other Solid Waste Combustors – 40 C.F.R. Part 60, Subpart EEEE. S. VI. melléklet A VI. melléklet helyébe az alábbi szöveg lép: A helyhez kötött forrásokból származó illékony szerves vegyületek kibocsátásának határértékei 1. Az A. szakasz vonatkozik a Kanadán és az Amerikai Egyesült Államokon kívüli szerződő felekre, míg a B. szakasz vonatkozik Kanadára, és a C. szakasz vonatkozik az Amerikai Egyesült Államokra. A. A Kanadán és az Amerikai Egyesült Államokon kívüli szerződő felek 2. A melléklet e szakasza az alábbi 8–22. pontban felsorolt illékony szerves vegyületek (VOC) kibocsátásának helyhez kötött forrásaival foglalkozik. Az új termékek és eljárások kutatását, fejlesztését és tesztelését végző berendezések vagy berendezésrészek nem tartoznak ide. A küszöbértékek az alábbi, szektorokra jellemző táblázatokban szerepelnek. Általában az oldószerfogyasztásra vagy a kibocsátás tömegáramára vonatkoznak. Amennyiben az üzemeltető végez különböző, azonos alcím alá tartozó tevékenységeket azonos berendezésen, azonos helyen, az ilyen tevékenységek oldószerfogyasztása vagy tömegárama összeadódik. Amennyiben nincsen megadva küszöbérték, az adott határérték vonatkozik minden megfelelő berendezésre. 3. E melléklet A. szakasza alkalmazásában: a) a „benzin tárolása és elosztása” tehergépkocsik, vasúti vagonok, uszály és tengerjáró hajók töltése lerakatoknál és ásványolaj-finomító töltőállomásokon, beleértve a gépjárművek tankolását üzemanyagtöltő állomásokon; b) a „ragasztóréteg felvitele” bármely felületen alkalmazott ragasztóanyaggal kapcsolatos tevékenység, a nyomtatás során végzett ragasztóanyaggal történő bevonás és laminálás, valamint a fa- és műanyag-laminálás kivételével; c) a „fa és műanyag laminálása” minden olyan tevékenység, ahol fa és/vagy műanyag rétegeket ragasztanak össze laminált termék gyártása céljából; d) a „bevonó tevékenység” minden olyan tevékenység, amely során egy vagy több folytonos bevonóréteget helyeznek el az alábbiakra: i. M1, valamint N1 kategóriájú járműként meghatározott új járművek, amennyiben ugyanabban a létesítményben vonják be őket, mint az M1 kategória esetén; ii. tehergépkocsi-fülke, ahol definíció szerint a vezető tartózkodik (vezetőtér), valamint az N2 és N3 kategóriájú járművek technikai felszerelésének egybeépített tárolói; iii. N1, N2 és N3 kategóriájú kisteherautók és tehergépkocsik, kivéve a tehergépkocsi-vezetőfülkéket; iv. M2 vagy M3 kategóriájú autóbuszok; v. egyéb fém- és műanyag felületek, beleértve a repülőgépek, hajók, vonatok stb. felületét; vi. fa felületek; vii. textil, szövet, fólia és papír felületek; valamint viii. bőr; Ez a forráskategória nem tartalmazza a hordozók elektroforetikus vagy vegyi szórásos úton történő bevonását. Amennyiben a bevonás tevékenysége tartalmaz egy olyan lépést, amelyben az adott termékre nyomtatnak is, akkor ez a nyomtatási lépés a bevonásos tevékenység részének tekintendő. Mindazonáltal a külön tevékenységként végzett nyomtatás tevékenység nem tartozik ebbe a definícióba. Ebben a fogalommeghatározásban: · az M1 járművek utasok szállítására használt járművek, amelyekben a vezető ülésén kívül legfeljebb nyolc ülés van; · az M2 járművek utasok szállítására használt járművek, amelyekben a vezető ülésén kívül több mint nyolc ülés van, és maximális tömegük nem haladja meg az 5 tonnát; · az M3 járművek utasok szállítására használt járművek, amelyekben a vezető ülésén kívül több mint nyolc ülés van, és maximális tömegük meghaladja az 5 tonnát; · az N1 járművek áruszállításra használt járművek, amelynek maximális tömege nem haladja meg a 3,5 tonnát; · az N2 járművek áruszállításra használt járművek, amelynek maximális tömege meghaladja a 3,5 tonnát, de a 12 tonnát nem haladja meg; · az N3 járművek áruszállításra használt járművek, amelynek maximális tömege meghaladja a 12 tonnát; e) a „szalagtekercsek bevonatolása” minden olyan tevékenység, amely során tekercselt szalagacél, rozsdamentes acél, bevonatos acél, rézötvözetek vagy alumíniumhuzal kerül bevonásra akár filmképzéssel, akár rétegezett (laminált) bevonással, folyamatos eljárás során; f) a „vegytisztítás” bármely ipari vagy kereskedelmi tevékenység, amely során valamely tisztítóberendezésben VOC-ot használnak ruhák, bútorszövetek, lakástextíliák és hasonló fogyasztási cikkek tisztítására, kivéve a foltok és pecsétek kézi eltávolítását a textil- és ruházati iparban; g) a „bevonatok, lakkok, nyomdafestékek és ragasztóanyagok gyártása” a bevonatok, lakkok, nyomdafestékek és ragasztóanyagok gyártása, valamint köztitermékek gyártása, amennyiben ugyanabban a berendezésben készülnek festékanyagok, gyanták és ragasztóanyagok szerves oldószerekkel vagy egyéb hordozókkal történő keverésével. Ebbe a kategóriába tartozik még a diszpergálás, elődiszpergálás, megfelelő viszkozitás vagy színtónus beállítása és a végtermékek tartályokba való kiszerelése; h) a „nyomtatás” magában foglalja a szövegekkel és/vagy ábrákkal kapcsolatos azon tevékenységeket, amelyek során egy képhordozó segítségével nyomdafestéket visznek rá a felületre: i. flexográfia (magasnyomás): olyan nyomtatási tevékenység, amely során gumi vagy rugalmas/elasztikus fotopolimer képhordozót alkalmaznak, amelyen a nyomdafesték a nem nyomófelület felett helyezkedik el, s mely folyamat során párolgással száradó folyékony nyomdafestéket használnak; ii. hőrögzítéses rotációs ofszetnyomás: rotációs nyomtatási tevékenység, amely során olyan képhordozót használnak, melyben a nyomtató és nem nyomtató felületek egy síkban helyezkednek el, ahol a rotáció azt jelenti, hogy a nyomtatandó anyagot a gépbe nem egyes ívekről, hanem egy hengerről töltik be. A nem nyomtató felületet hidrofillá teszik, így az taszítja a nyomdafestéket. A nyomtató területet úgy kezelik, hogy felvegye a nyomdafestéket, és átvigye a nyomtatandó felületre. A nyomtatott anyagot egy kemencében forró levegővel szárítják; iii. rotációs mélynyomás sajtótermékek készítésére: olyan rotációs mélynyomás, mely során újságok/magazinok, brosúrák, katalógusok vagy hasonló termékek lapjait nyomtatják toluolbázisú nyomdafestékek alkalmazásával; vi. rotációs mélynyomás: olyan nyomtatási tevékenység, amely során henger alakú képhordozót alkalmaznak, amelyben a nyomófelület a nem nyomó felület alatt helyezkedik el, s mely során párolgással száradó folyékony nyomdafestéket használnak. A mélyedések nyomdafestékkel vannak kitöltve, és a felesleget letisztítják a nem nyomtató felületrészekről, mielőtt a nyomtatandó anyag kapcsolatba kerülne a hengerekkel és felvenné a nyomdafestéket a mélyedésekből; v. rotációs szitanyomás: olyan rotációs nyomtatási eljárás, mely során a nyomdafestéket a nyomtatandó felületre porózus képhordozón nyomják át, melyben a nyomó terület nyitott, a nem nyomó terület leforrasztott, s mely során csak párolgással száradó folyékony nyomdafestéket használnak. A rotációs nyomtatás azt jelenti, hogy a nyomtatandó anyag egy hengerről és nem külön ívenként kerül a gépbe; vi. nyomtatási eljárással kapcsolatos laminálás (kasírozás): két vagy több flexibilis anyag összeragasztása rétegelt anyag előállítására; és vii. lakkozás: olyan tevékenység, mely során védőréteget vagy a csomagolóanyag későbbi lezárása végett ragasztóanyagot visznek fel rugalmas anyagokra; i) a „gyógyszerkészítmények gyártása” gyógyszerkészítmények kémiai szintézisét, fermentációját, extrahálását, összekeverését és késztermékké alakítását, valamint, amennyiben ugyanazon a helyen végzik, köztitermékek gyártását jelenti; j) a „természetes vagy szintetikus gumi átalakítása” magában foglal minden, természetes vagy szintetikus gumira vonatkozó k