HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 175/1

Az európai adatvédelmi biztos véleménye a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről szóló irányelvre, valamint a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről szóló rendeletre irányuló bizottsági javaslatokról

(2012/C 175/01)

AZ EURÓPAI ADATVÉDELMI BIZTOS,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 16. cikkére,

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára és különösen annak 7. és 8. cikkére,

tekintettel a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1),

tekintettel a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 28. cikke (2) bekezdésére,

ELFOGADTA A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT:

1. BEVEZETÉS

1.1. Egyeztetés az európai adatvédelmi biztossal

1. Ez a vélemény az európai adatvédelmi biztos pénzügyi ágazatra vonatkozó, egy napon elfogadott négy véleményéből álló csomag (3) részét képezi.

2. 2011. július 20-án a Bizottság két javaslatot fogadott el a banki jogszabályok felülvizsgálatáról. Az első javaslat a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről szóló irányelvre vonatkozik (a továbbiakban: az irányelvjavaslat) (4). A második javaslat tárgya a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről szóló rendelet (a továbbiakban: a rendeletjavaslat) (5). E javaslatokat egyeztetés céljából ugyanazon a napon elküldték az európai adatvédelmi biztosnak. 2011. november 18-án az Európai Unió Tanácsa egyeztetett az európai adatvédelmi biztossal az irányelvjavaslatról.

3. A rendeletjavaslat elfogadását megelőzően informális egyeztetésre került sor az európai adatvédelmi biztossal. Az európai adatvédelmi biztos megjegyzi, hogy észrevételei közül többet figyelembe vettek a javaslatban.

4. Az európai adatvédelmi biztos üdvözli, hogy a Bizottság és a Tanács egyeztetett vele, valamint javasolja, hogy az elfogadott eszközök preambuluma hivatkozzon erre a véleményre.

1.2. A javaslatok célkitűzései és hatálya

5. A jogalkotási javaslatot két jogi eszköz: a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről szóló irányelv, valamint a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről szóló rendelet alkotja. A javasolt felülvizsgálat szakpolitikai célkitűzése röviden a bankszektor zavartalan működésének biztosítása, valamint a piaci szereplők és a nyilvánosság bizalmának helyreállítása. A javasolt jogi eszközök hatályon kívül helyezik a 2006/48/EK irányelvet és a 2006/49/EK irányelvet, és azok helyébe lépnek.

6. Az irányelvjavaslat főbb új elemei a szankciókra és a hatékony vállalatirányításra vonatkozó, valamint a külső hitelminősítések túlzott figyelembevételét megakadályozó rendelkezések. Az irányelvjavaslat különösen törekszik hatékony és arányos szankciórendszer, a közigazgatási szankciók megfelelő személyi hatálya, a szankciók közzététele és a jogsértések bejelentését ösztönző mechanizmusok bevezetésére. További célja a vállalatirányítás jogi keretének megerősítése és a külső minősítések túlzott figyelembevételének csökkentése (6).

7. A rendeletjavaslat az irányelvjavaslat kiegészítéseként a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra közvetlenül alkalmazandó, egységes prudenciális követelményeket határoz meg. Az indokolásban foglaltaknak megfelelően a kezdeményezés legfőbb célja annak biztosítása, hogy az intézmények tőkéjére vonatkozó uniós szabályozás hatékonysága megerősödjön, és fékeződjenek a pénzügyi rendszerre gyakorolt káros hatások (7).

1.3. Az európai adatvédelmi biztos véleményének célja

8. Noha a javasolt eszközök rendelkezéseinek többsége a hitelintézetek tevékenységeinek folytatásához kapcsolódik, a jogi keret végrehajtása és alkalmazása bizonyos esetekben érintheti az egyének személyes adataik feldolgozásához fűződő jogait.

9. Az irányelvjavaslat számos rendelkezése engedélyezi a tagállamok és esetlegesen harmadik országok hatóságai közötti információcserét (8). Ezek az információk akár magánszemélyekre, például a hitelintézetek vezetőségének tagjaira, azok alkalmazottaira és részvényeseire is vonatkozhatnak. Ezenfelül az irányelvjavaslat értelmében az illetékes hatóságok közvetlen szankcióval sújthatják az egyéneket, és kötelesek a kiszabott szankciókat közzétenni, feltüntetve a felelős személyek személyazonosságát is (9). A jogsértések felfedésének elősegítése érdekében a javaslat kötelezi az illetékes hatóságokat a jogsértésekre vonatkozó jelentéstételt ösztönző mechanizmusok létrehozására (10). Ezenfelül a rendeletjavaslat előírja, hogy a hitelintézetek és befektetési vállalatok kötelesek nyilvánosságra hozni javadalmazási politikáikat, ideértve a kifizetett összegeket munkavállalói kategóriánként és fizetési sávonként elkülönítve (11). Ezek a rendelkezések az érintett személyek számára adatvédelmi következményekkel járnak.

10. A fentiekre tekintettel ez a vélemény elsősorban a jogszabálycsomag alábbi, magánélet- és adatvédelmi szempontjaival foglalkozik: 1. az adatvédelmi jogszabályok alkalmazhatósága; 2. adattovábbítás harmadik országoknak; 3. szakmai titoktartás és a bizalmas információk felhasználása; 4. a szankciók kötelező közzététele; 5. a jogsértésekről szóló jelentéstételt ösztönző mechanizmusok; 6. a javadalmazási politikák közzétételére vonatkozó követelmények.

2. A JAVASLATOK ELEMZÉSE

2.1. Az adatvédelmi jogszabályok alkalmazhatósága

11. Az irányelvjavaslat (74) preambulumbekezdése megemlíti az adatvédelmi jogszabályok teljes mértékben történő alkalmazandóságát. Az alkalmazandó adatvédelmi jogszabályokra ugyanakkor a javaslatok valamely érdemi cikkében is kellene hivatkozni. Jó példa ilyen érdemi rendelkezésre a bennfentes kereskedelemről és a piaci manipulációról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslat (12) 22. cikke, amely általános szabályként kifejezetten előírja, hogy a személyes adatoknak a javaslat keretei között végzett feldolgozása tekintetében a 95/46/EK irányelvet és a 45/2001/EK rendeletet kell alkalmazni.

12. Ez különös jelentőséggel bír például a személyes adatok cseréjére vonatkozó különböző rendelkezések vonatkozásában. Ezek a rendelkezések teljes mértékben jogszerűek, azonban az adatvédelmi jogszabályokkal összhangban kell alkalmazni őket. Különösen kerülni kell annak a veszélyét, hogy e rendelkezéseket úgy értelmezzék, mint amelyek mindenféle személyes adat cseréjét általánosan engedélyezik. Ennek kockázatát jelentősen csökkentené az adatvédelmi jogszabályokra való hivatkozás, többek között egy érdemi rendelkezésben.

13. Az európai adatvédelmi biztos ezért javasolja, hogy a szövegbe illesszenek be a bennfentes kereskedelemről és a piaci manipulációról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslat (13) 22. cikkében lévőhöz hasonló érdemi rendelkezést, az e javaslathoz fűzött észrevételeire (14) is figyelemmel, azaz hangsúlyozva az adatvédelmi jogszabályok alkalmazandóságát és – annak meghatározásával, hogy a rendelkezések a 95/46/EK irányelvet végrehajtó nemzeti szabályokkal összhangban alkalmazandók – egyértelműen hivatkozva a 95/46/EK irányelvre.

2.2. Adattovábbítás harmadik országoknak

14. Az irányelvjavaslat 48. cikke úgy rendelkezik, hogy a Bizottság javaslatot tehet a Tanácsnak olyan megállapodásokra irányuló tárgyalások folytatására harmadik országokkal, amelyek célja többek között annak biztosítása, hogy a harmadik országok illetékes hatóságai hozzáférjenek a területükön található és egy vagy több tagállamban leányvállalattal rendelkező anyavállalatok felügyeletéhez szükséges információkhoz.

15. Amennyiben ezek az információk személyes adatokat tartalmaznak, az ilyen adatok harmadik országoknak történő továbbítása tekintetében teljes mértékben a 95/46/EK irányelvet és a 45/2001/EK rendeletet kell alkalmazni. Az európai adatvédelmi biztos javasolja, hogy a 48. cikkben pontosítsák, hogy ezekben az esetekben a megállapodásoknak meg kell felelniük a személyes adatok harmadik országoknak történő továbbítására vonatkozó, a 95/46/EK irányelv IV. fejezetében és a 45/2001/EK rendeletben megállapított feltételeknek. Ugyanezt elő kell írni az 56. cikk tekintetében is, a tagállamok és az EBH által harmadik országok illetékes hatóságaival kötött együttműködési megállapodásokra vonatkozóan.

16. Mindemellett – az ilyen továbbításokból eredő kockázatokra figyelemmel – az európai adatvédelmi biztos a bennfentes kereskedelemről és a piaci manipulációról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslat 23. cikkében foglaltakhoz hasonlóan egyedi biztosítékok nyújtását javasolja. Az európai adatvédelmi biztos az e javaslatról szóló véleményében üdvözli az olyan megfelelő biztosítékokat tartalmazó rendelkezés alkalmazását, mint például az eseti jellegű mérlegelés, amely szavatolja az adattovábbítás szükségességét, valamint azt, hogy a személyes adatokat fogadó harmadik ország biztosítja az ilyen adatok megfelelő szintű védelmét.

2.3. Szakmai titoktartás és a bizalmas információk felhasználása

17. Az irányelvjavaslat 54. cikke kimondja, hogy az illetékes hatóságok alkalmazottai szakmai titoktartásra kötelezettek. Az 54. cikk második albekezdése tiltja a bizalmas információk közlését, kivéve „olyan összefoglaló vagy egyesített formában, amelyből az egyes hitelintézeteket nem lehet azonosítani […]”. Ez a megfogalmazás nem jelzi egyértelműen, hogy a tilalom a személyes adatok közlésére is vonatkozik-e.

18. Az európai adatvédelmi biztos javasolja, hogy a bizalmas információk közlésének az 54. cikk (1) bekezdésének második albekezdése szerinti tilalmát (az „egyes hitelintézetek”-en túl) terjesszék ki a magánszemélyek azonosítását lehetővé tevő esetekre. A rendelkezés szövegét tehát úgy kell módosítani, hogy az tiltsa a bizalmas információk közlését, kivéve „olyan összefoglaló vagy egyesített formában, amelyből az egyes hitelintézeteket és személyeket nem lehet azonosítani […]” (utólagos kiemelés).

2.4. A szankciók közzétételére vonatkozó rendelkezések

2.4.1. A szankciók kötelező közzététele

19. A javasolt csomag egyik fő célkitűzése a közigazgatási szankciókra és intézkedésekre vonatkozó tagállami jogi keretek megerősítése és közelítése. Az irányelvjavaslat az illetékes hatóságokat feljogosítja arra, hogy a hitelintézeteken kívül a jogsértésért érdemben felelős egyéneket is szankciókkal sújthassák (15). A 68. cikk kötelezi a tagállamokat annak biztosítására, hogy az illetékes hatóságok a rendeletjavaslatnak vagy az irányelvjavaslat átültetése során elfogadott nemzeti rendelkezéseknek a megsértése esetén kiszabott szankciókat vagy intézkedéseket haladéktalanul közzétegyék, beleértve a jogsértés típusára és jellegére és a felelős személyek azonosságára vonatkozó információkat.

20. A szankciók közzététele fokozott visszatartó erővel bírna, mivel a tényleges és potenciális bűnelkövetők a hírnevüket érő jelentős károk elkerülése érdekében tartózkodnának a bűncselekmények elkövetésétől. Hasonlóképpen növelné az átláthatóságot, mivel a piaci szereplők tisztában lennének azzal, hogy egy adott személy jogsértést követett el (16). Ez a kötelezettség csak akkor enyhíthető, ha a közzététel aránytalan kárt okoz az érintett feleknek, amely esetben az illetékes hatóságok anonim módon teszik közzé a szankciókat.

21. Az európai adatvédelmi biztos nincs meggyőződve arról, hogy a szankciók kötelező közzététele a jelenlegi formájában megfelel a Bíróság Schecke-ügyben hozott ítélete (17) szerinti adatvédelmi jogi követelményeknek. Úgy véli, hogy az intézkedés célja, szükségessége és arányossága nem kellően megalapozott, és hogy az egyének jogait illetően valamennyi eset tekintetében megfelelő biztosítékokat kellett volna előirányozni.

2.4.2. A közzététel szükségessége és arányossága

22. A Bíróság a Schecke-ítéletben megsemmisítette egy tanácsi és egy bizottsági rendelet azon rendelkezéseit, amelyek előírták a mezőgazdasági támogatások kedvezményezettjeire vonatkozó információk közzétételét, beleértve a kedvezményezettek személyazonosságát és a kapott összegeket. A Bíróság kimondta, hogy az említett közzététel az Európai Unió Alapjogi Chartája (a továbbiakban: a Charta) 8. cikke (2) bekezdésének hatálya alá tartozó személyesadat-kezelésnek minősül, és ezért sérti a Charta 7. és 8. cikkében elismert jogokat.

23. Miután a Bíróság úgy értékelte, hogy „a személyes adatok védelme alóli kivételeknek és a védelem korlátozásainak a feltétlenül szükséges mérték határain belül kell maradniuk”, a közzététel célját és arányosságát is megvizsgálta. Megállapította, hogy az adott esetben semmi nem utalt arra, hogy a Tanács és a Bizottság az érintett jogszabályok elfogadása során figyelembe vette az információk közzétételének olyan módozatait, amelyek megfelelnek e közzététel céljának, és egyben kevésbé sértik az érintett kedvezményezettek jogait.

24. Az irányelvjavaslat 68. cikkét a jelek szerint ugyanazok a hiányosságok befolyásolták, mint amelyekre a Bíróság a Schecke-ügyben hozott ítéletében rámutatott. Szem előtt kell tartani, hogy személyes adatok nyilvánosságra hozatalát előíró rendelkezések adatvédelmi követelményeknek való megfelelésének értékelésekor elengedhetetlen, hogy a tervezett közzététel egyértelmű és jól meghatározott célt szolgáljon. Csak egyértelmű és jól meghatározott cél esetén mérhető fel, hogy valóban szükséges és arányos-e a szóban forgó személyes adatok közzététele (18).

25. A javaslatot és a kísérő dokumentumokat (azaz a hatásvizsgálatról szóló jelentést) elolvasva az európai adatvédelmi biztos úgy véli, hogy az intézkedés célja, és ennélfogva annak szükségessége nem egyértelműen megalapozott. Míg a javaslat preambulumbekezdései nem térnek ki ezekre a kérdésekre, a hatásvizsgálatról szóló jelentés mindössze annyit mond ki, hogy „a szankciók közzététele fontos annak biztosításához, hogy azok visszatartó erővel hassanak a címzettekre, és szükséges ahhoz, hogy visszatartó erővel hassanak a nagy nyilvánosságra”. A jelentés ugyanakkor nem mérlegeli, hogy kevésbé beavatkozó módszerek is ugyanilyen visszatartó erővel bírnának-e úgy, hogy közben nem sértik az érintett személyek magánélethez való jogát. Nem indokolja meg, hogy pontosan miért ne lenne elegendő a pénzügyi bírság vagy olyan, más jellegű szankció, amely nem érinti a magánéletet.

26. Ezenfelül a hatásvizsgálatról szóló jelentés látszólag nem veszi figyelembe az információk közzétételének kevésbé beavatkozó módozatait, úgymint a közzétételnek a hitelintézetek kilétére történő korlátozása vagy akár annak eseti alapon történő mérlegelése. Első pillantásra különösen az utóbbi lehetőség arányosabb megoldásnak tűnik, különösen ha figyelembe vesszük, hogy a közzététel a 67. cikk (2) bekezdésének a) pontja szerint önmagában is szankció, és hogy a 69. cikk értelmében a szankciók alkalmazásának meghatározásakor az illetékes hatóságnak figyelembe kell vennie a lényeges körülményeket (ez az eseti jellegű értékelés), úgymint a jogsértés súlyosságát, a személyi felelősség mértékét, a korábbi jogsértéseket, a harmadik felek veszteségét stb. A szankciók kötelező közzététele a 68. cikk szerinti valamennyi esetben ellentmond a 67. és 69. cikkben ismertetett, szankcionálásra vonatkozó szabályoknak.

27. A hatásvizsgálatról szóló jelentés mindössze néhány bekezdést szentel annak indokolására, miért nem elégséges az eseti jellegű közzététel. Kimondja, hogy ha a „közzététel megfelelőségéről” az illetékes hatóságok döntenének, az csökkentené a közzététel visszatartó erejét (19). Az európai adatvédelmi biztos szerint ugyanakkor pontosan ez a szempont – azaz az eset egyedi körülmények alapján történő mérlegelése – az, amelynek köszönhetően ez a megoldás arányosabb, és ezért azt az általános kötelező közzététellel szemben előnyben kell részesíteni. Ez a mérlegelési jogkör többek között lehetővé tenné, hogy az illetékes hatóság kisebb vétség esetén, amikor a jogsértés nem okozott súlyos kárt, vagy ha az érintett együttműködő volt stb., ne éljen a közzététellel.

2.4.3. A megfelelő biztosítékok szükségessége

28. Az irányelvjavaslatnak megfelelő biztosítékokról kellett volna rendelkeznie a különböző érdekek közötti méltányos egyensúly megteremtése érdekében. Először is biztosítékokra van szükség a megvádolt személyek bíróság előtti fellebbezési joga, valamint az ártatlanság vélelméhez való joga tekintetében. A 68. cikk szövegében erre vonatkozóan konkrét megfogalmazásra lett volna szükség, kötelezve az illetékes hatóságokat arra, hogy megtegyék a megfelelő intézkedéseket a határozatok elleni fellebbezéssel járó helyzetekben, és akkor is, ha a bíróság érvényteleníti a határozatot (20).

29. Másodszor az irányelvjavaslatnak biztosítania kell, hogy proaktív módon gondoskodjanak az érintettek jogainak védelméről. Az európai adatvédelmi biztos méltányolja, hogy a javaslat végleges változata lehetőséget ad a közzététel kizárására akkor, ha az aránytalan kárt okozna. A proaktív megközelítésnek ugyanakkor azt kellene jelentenie, hogy az érintetteket előzetesen tájékoztatják az őket elmarasztaló határozat közzétételéről, valamint hogy lényeges jogos érdek alapján megilleti őket a 95/46/EK irányelv 14. cikke szerinti tiltakozási jog (21).

30. Harmadszor, jóllehet az irányelvjavaslat nem nevezi meg az információk közzétételének módját, a gyakorlatban feltételezhető, hogy a legtöbb tagállam az internetes közzétételt választja majd. Az internetes közzététel sajátos problémákat és kockázatokat vet fel, és különösen fontos annak biztosítása, hogy az információkat csak a szükséges ideig őrizzék meg online, és hogy az adatokat ne manipulálják vagy módosítsák. A külső keresőmotorok használata továbbá azzal a veszéllyel jár, hogy az információt kontextusból kiemelve nehezen ellenőrizhető módokon terjesztik az interneten és azon kívül (22).

31. A fentiekre tekintettel kötelezni kell a tagállamokat annak biztosítására, hogy az érintettek személyes adatait csak ésszerű ideig őrizzék meg online, és azt követően következetesen töröljék azokat (23). Ezenfelül elő kell írni, hogy a tagállamok gondoskodjanak megfelelő biztonsági intézkedésekről és biztosítékokról, különösen a külső keresőmotorok használatából eredő kockázatokkal szembeni védelem érdekében (24).

2.4.4. A közzétételre vonatkozó következtetések

32. Az európai adatvédelmi biztos úgy véli, hogy a szankciók kötelező közzétételére vonatkozó rendelkezés – a jelenlegi formájában – nem tartja tiszteletben a magánélethez és a személyes adatok védelméhez való alapvető jogot. A jogalkotónak körültekintően meg kell vizsgálnia a javasolt rendszer szükségességét, és ellenőriznie kell, hogy a közzétételi kötelezettség nem lépi-e túl a közérdekű cél eléréséhez szükséges mértéket, és hogy ugyanez a cél elérhető-e kevésbé korlátozó intézkedésekkel. Ezen arányossági vizsgálat eredményétől függően a közzétételi kötelezettséget minden esetben megfelelő biztosítékokkal kell kiegészíteni az ártatlanság vélelme és az érintett személyek tiltakozáshoz való joga tiszteletben tartásának, az adatok biztonságának/pontosságának és a megfelelő idő után történő törlésének biztosítása érdekében.

2.5. Jogsértések jelentése

33. Az irányelvjavaslat 70. cikke a jogsértések jelentésére szolgáló mechanizmusokkal, úgynevezett visszaélés-jelentési rendszerekkel foglalkozik. Noha ezek a rendszerek hatékony megfelelőségi eszközként szolgálhatnak, adatvédelmi szempontból komoly problémákat vetnek fel (25). Az európai adatvédelmi biztos üdvözli, hogy a javaslat konkrét, nemzeti szinten részletesen meghatározandó biztosítékokat ír elő a feltételezett jogsértéseket jelentő személyek és általánosabb szinten a személyes adatok védelmére vonatkozóan. Az európai adatvédelmi biztos tudatában van annak, hogy az irányelvjavaslat csak a tagállamok által végrehajtandó rendszer főbb jellemzőit határozza meg. Ennek ellenére fel kívánja hívni a figyelmet az alábbi észrevételekre.

34. Mint más véleményeiben (26) is, az európai adatvédelmi biztos rámutat arra, hogy a belső jelentéstevők és informátorok személyazonossága bizalmas kezelésének tiszteletben tartására külön kell hivatkozni. Az európai adatvédelmi biztos hangsúlyozza, hogy a belső jelentéstevők helyzete igen kényes. Az ilyen információkkal szolgálók számára biztosítani kell személyazonosságuk bizalmas körülmények között történő kezelését, különösen azon személyekkel szemben, akikkel kapcsolatban feltételezett szabálytalanságról tettek jelentést (27). A belső jelentéstevők személyazonosságának bizalmas kezelését valamennyi eljárási szakaszban biztosítani kell, feltéve hogy az nem ellentétes az igazságügyi eljárásokra vonatkozó nemzeti szabályokkal. Különösen szükség lehet a személyazonosság felfedésére a további vizsgálattal vagy a kivizsgálás alapján indított jogi eljárással összefüggésben (többek között annak megállapításakor, hogy az említett személyek rosszhiszeműen valótlan állításokat tettek a megvádolt személy ellen) (28). A fentiek fényében az európai adatvédelmi biztos javasolja, hogy a 70. cikk b) pontját a következő rendelkezéssel egészítsék ki: „e személyek személyazonosságának védelmét az eljárás valamennyi szakaszában biztosítani kell, kivéve ha annak közzétételét a nemzeti jog a további vizsgálattal vagy jogi eljárással összefüggésben előírja”.

35. Az európai adatvédelmi biztos továbbá kiemeli a megfelelő szabályok előírásának jelentőségét, amelynek célja a megvádolt személyek hozzáférési jogainak biztosítása, amelyek szorosan kötődnek a védelemhez való joghoz (29). A jelentések átvételére és nyomon követésére vonatkozó, a 70. cikk (2) bekezdése a) pontjában említett eljárásoknak biztosítaniuk kell, hogy a megvádolt személy védelemhez való jogait, úgymint a tájékoztatáshoz való jogot, a vizsgálati aktához való hozzáférés jogát és az ártatlanság vélelméhez való jogot tiszteletben tartsák és csak a szükséges mértékben korlátozzák (30). Az európai adatvédelmi biztos e tekintetben javasolja, hogy az irányelvjavaslatba is illesszék be a bennfentes kereskedelemről és a piaci manipulációról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló bizottsági javaslat 29. cikkének d) pontjában szereplő rendelkezést, amely előírja, hogy a tagállamoknak megfelelő eljárásokat kell bevezetniük, „amelyek biztosítják a bejelentett személy védelemhez és meghallgatáshoz való jogát az őt érintő döntések meghozatala előtt, valamint azt a jogát, hogy az őt érintő döntések ellen hatékony bírósági jogorvoslattal éljen”.

36. Végül, ami a (2) bekezdés c) pontját illeti, az európai adatvédelmi biztos örömmel veszi tudomásul, hogy e rendelkezés biztosítja a személyes adatok védelmét a megvádolt és a vádló személyt érintően egyaránt, a 95/46/EK irányelvben meghatározott elveknek megfelelően. Javasolja ugyanakkor a „meghatározott elveknek” kifejezés törlését az irányelvre történő átfogóbb és kötelezőbb érvényű hivatkozás érdekében. Az adatvédelmi jogszabályoknak a rendszerek gyakorlati megvalósítása során történő tiszteletben tartását illetően az európai adatvédelmi biztos különösen hangsúlyozni kívánja a 29. cikk alapján létrehozott munkacsoport visszaélés-jelentésről szóló 2006. évi véleményében foglalt ajánlásokat. A nemzeti rendszerek végrehajtása során az érintett létesítményeknek figyelembe kell venniük többek között az arányosság tiszteletben tartásának szükségességét a jelentéstételre jogosult személyek kategóriáinak, a megvádolható személyek kategóriáinak és a büntetendő jogsértések körének lehető legnagyobb mértékű korlátozása révén; a nevesített és bizalmas jelentések névtelen jelentésekkel szembeni ösztönzésének szükségességét; a belső jelentéstevők személyazonosságának felfedésére vonatkozó előírás szükségességét abban az esetben, ha a belső jelentéstevő rosszhiszemű kijelentéseket tett; valamint a szigorú adatmegőrzési időszakok betartásának szükségességét.

3. KÖVETKEZTETÉSEK

37. Az európai adatvédelmi biztos a következő ajánlásokat teszi: — A javaslatokba érdemi rendelkezést kell beilleszteni a következő szöveggel: „A személyes adatoknak az e rendelet keretében végzett, tagállamok általi feldolgozása tekintetében az illetékes hatóságok a 95/46/EK irányelvet végrehajtó nemzeti szabályok rendelkezéseit alkalmazzák. A személyes adatoknak az e rendelet keretében végzett, EBH általi feldolgozása tekintetében az EBA eleget tesz a 45/2001/EK rendelet rendelkezéseinek.”, — Az 54. cikk (1) bekezdésének második albekezdését úgy kell módosítani, hogy az tiltsa a bizalmas információk közlését, kivéve olyan összefoglaló vagy egyesített formában, „amelyből az egyes hitelintézeteket és személyeket nem lehet azonosítani” (utólagos kiemelés), — A 48. és 56. cikkben pontosítani kell, hogy a harmadik országokkal vagy harmadik országok hatóságaival kötött adattovábbítási megállapodásoknak meg kell felelniük a személyes adatok harmadik országoknak történő továbbítására vonatkozó, a 95/46/EK irányelv IV. fejezetében és a 45/2001/EK rendeletben megállapított feltételeknek, továbbá az irányelvjavaslatba a bennfentes kereskedelemről és a piaci manipulációról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslat (31) 23. cikkéhez hasonló rendelkezést kell beilleszteni, — Az e véleményben megfogalmazott kételyekre figyelemmel meg kell vizsgálni a szankciók kötelező közzététele javasolt rendszerének szükségességét és arányosságát. A szükségesség és arányosság vizsgálatának eredményétől függően minden esetben megfelelő biztosítékokat kell nyújtani az ártatlanság vélelme és az érintett személyek tiltakozáshoz való joga tiszteletben tartásának, az adatok biztonságának/pontosságának és a megfelelő idő után történő törlésének biztosítása érdekében, — A 70. cikk tekintetében 1. a 70. cikk b) pontját a következő rendelkezéssel kell kiegészíteni: „e személyek személyazonosságának védelmét az eljárás valamennyi szakaszában biztosítani kell, kivéve ha annak közzétételét a nemzeti jog a további vizsgálattal vagy jogi eljárással összefüggésben előírja”; 2. be kell szúrni egy d) pontot, amely előírja, hogy a tagállamok vezessenek be „olyan megfelelő eljárásokat, amelyek biztosítják a bejelentett személy védelemhez és meghallgatáshoz való jogát az őt érintő döntések meghozatala előtt, valamint azt a jogát, hogy az őt érintő döntések ellen hatékony bírósági jogorvoslattal éljen”; 3. a rendelkezés c) pontjából törölni kell a „meghatározott elveknek” kifejezést.

Kelt Brüsszelben, 2012. február 10-én. Giovanni BUTTARELLI az európai adatvédelmi biztos helyettese

(1) HL L 281., 1995.11.23., 31. o.

(2) HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

(3) Az európai adatvédelmi biztos 2012. február 10-i véleményei a banki jogszabályok felülvizsgálatáról, a hitelminősítő intézetekről, a pénzügyi eszközök piacairól (MIFID/MIFIR) és a piaci visszaélésről szóló jogszabálycsomagról.

(4) COM(2011) 453.

(5) COM(2011) 452.

(6) Az irányelvjavaslat indokolása, 2–3. o.

(7) A rendeletjavaslat indokolása, 2–3. o.

(8) Lásd különösen az irányelvjavaslat 24., 48. és 51. cikkét.

(9) Az irányelvjavaslat 65. cikkének (2) bekezdése és 68. cikke.

(10) Az irányelvjavaslat 70. cikke.

(11) A rendeletjavaslat 435. cikke.

(12) Javaslat: Az Európai Parlament és a Tanács rendelete a bennfentes kereskedelemről és a piaci manipulációról, COM(2011) 651.

(13) L. 12. lábjegyzet.

(14) Lásd a 2012. február 10-i véleményt a bennfentes kereskedelemről és a piaci manipulációról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre, valamint a bennfentes kereskedelem és a piaci manipuláció büntetőjogi szankcióiról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló bizottsági javaslatokról, COM(2011) 651.

(15) Az irányelvjavaslat 65. cikke pontosan meghatározza a szankciók személyi hatályát, és kimondja, hogy a tagállamok biztosítják, hogy ha kötelezettségek vonatkoznak intézményekre, pénzügyi holdingtársaságokra és vegyes tevékenységű holdingtársaságokra, ezek megsértése esetén szankciókat lehessen alkalmazni a vezető testület tagjaira és bármely más egyénre, aki a nemzeti jog alapján felelős a jogsértésért.

(16) Lásd a hatásvizsgálatról készült jelentés 42. és azt követő oldalait.

(17) C-92/09. és C-93/09. sz. Schecke egyesített ügyek, 56–64. bekezdés.

(18) Ezzel összefüggésben lásd még az európai adatvédelmi biztos 2011. április 15-i véleményét az Unió éves költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról (HL C 215., 2011.7.21., 13. o.).

(19) Lásd a 44–45. oldalt.

(20) A nemzeti hatóságok például a következő intézkedéseket mérlegelhetik: a közzététel elhalasztása a fellebbezés elutasításáig, illetve a hatásvizsgálatról szóló jelentésben javasoltak szerint annak egyértelmű jelzése, hogy a határozat ellen fellebbeztek, és hogy az egyént a végleges határozatig ártatlannak kell tekinteni; helyesbítés közzététele azokban az esetekben, amikor a bíróság megsemmisíti a határozatot.

(21) Lásd az európai adatvédelmi biztos 2007. április 10-i véleményét a közös agrárpolitika finanszírozásáról (HL C 134., 2007.6.16., 1. o.).

(22) Ezzel összefüggésben lásd az olasz adatvédelmi hatóság következő dokumentumát: Personal Data As Also Contained in Records and Documents by Public Administrative Bodies: Guidelines for Their Processing by Public Bodies in Connection with Web-Based Communication and Dissemination (A többek között a közigazgatási szervek nyilvántartásaiban és dokumentumaiban szereplő személyes adatok: iránymutatások az ilyen adatok internetes tájékoztatás és terjesztés keretében történő, állami szervek általi feldolgozásához), amely az olasz adatvédelmi hatóság honlapján, a következő címen érhető el: http://www.garanteprivacy.it/garante/doc.jsp?ID=1803707

(23) Ezek a megfontolások a személyes adatok tárolásának megszüntetéséhez való általánosabb joggal is összefüggnek; jelenleg folyik a vita e jognak a személyes adatok védelmének új jogi keretébe történő beillesztéséről.

(24) Ezek az intézkedések és biztosítékok magukban foglalhatják például az adatok külső keresőmotorok általi indexálásának tilalmát.

(25) A 29. cikk alapján létrehozott munkacsoport 2006-ban véleményt adott ki az ilyen rendszerekről, amelyben a jelenség adatvédelmi vonatkozásaival foglalkozott: 1/2006. sz. vélemény az uniós adatvédelmi szabályoknak a számvitel, belső számviteli ellenőrzés, könyvvizsgálati kérdések, korrupció, banki és pénzügyi bűnözés elleni küzdelem terén létrehozott belső visszaélés-jelentési rendszerekre történő alkalmazásáról (a munkacsoport visszaélés-jelentésről szóló véleménye). A vélemény megtalálható a 29. cikk alapján létrehozott munkacsoport honlapján: http://ec.europa.eu/justice/policies/privacy/workinggroup/index_en.htm

(26) Lásd például az európai adatvédelmi biztos 2011. április 15-i véleményét az Unió éves költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról (HL C 215., 2011.7.21., 13. o.), és az OLAF által lefolytatott vizsgálatokról szóló 2011. június 1-jei véleményt (HL C 279., 2011.9.23., 11. o.).

(27) A belső jelentéstevő személyazonossága bizalmas kezelésének fontosságára az európai adatvédelmi biztos már a 2010-0458. sz. ügy kapcsán 2010. július 30-án az európai ombudsmanhoz írott levelében (lásd az európai adatvédelmi biztos honlapját: http://www.edps.europa.eu) is felhívta a figyelmet. Lásd még az európai adatvédelmi biztosnak az OLAF belső vizsgálatairól szóló, 2006. június 23-i előzetes ellenőrzésről szóló véleményét (a 2005-0418. sz. ügy), valamint az OLAF külső vizsgálatairól szóló, 2007. október 4-i előzetes ellenőrzésről szóló véleményét (a 2007-47., 2007-48., 2007-49., 2007-50. és 2007-72. sz. ügy).

(28) Lásd az Unió éves költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló 2011. április 15-i véleményt, amely a következő címen érhető el: http://www.edps.europa.eu

(29) Ezzel összefüggésben lásd az európai adatvédelmi biztosnak a személyes adatok európai intézmények és szervek hivatali vizsgálatai és fegyelmi eljárásai keretében történő feldolgozására vonatkozó iránymutatásait, amely felhívja a figyelmet az érintettek hozzáférési joga és a megvádolt személyek védelemhez való joga közötti szoros összefüggésre (lásd a 8. és 9. oldalt) http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Supervision/Guidelines/10-04-23_Guidelines_inquiries_EN.pdf

(30) Lásd a 29. cikk alapján létrehozott munkacsoport visszaélés-jelentésről szóló véleményét, 13–14. o.

(31) L. 12. lábjegyzet.