Számos, az elmúlt két évben megosztott kezdeményezés talált új módokat arra, hogy ne csak projektjüket változtassák meg, hanem az őket körülvevő szervezeteket és partnereket is – sőt, egyes esetekben a társadalom egészét is. Olyan új banki módszerek keresésével, amelyek tiszteletben tartják a leginkább rászorulókat. Valóban alulról építkező, közösségi finanszírozású projektek szervezésével. Olyan természetalapú megoldások megkeresésével, amelyek ellenállóbbá teszik a városszerkezetet.

Az értékek és elvek minden egyes ambíciószintjére vonatkozóan irányított kérdések kerültek kidolgozásra. Ezek közül néhány csak a projekt kezdetén használható; a legtöbbet azonban olyan projektekre is alkalmazni lehet, amelyek már kidolgozás alatt állnak, vagy akár meg is valósultak. A projekt jellegétől függően az értékek és elvek leírása alapján további kérdések is feltehetők. A kérdésekre nem elég igennel vagy nemmel válaszolni, hanem annak átgondolására szolgálnak, hogyan teljesíthető a célkitűzés.

Egy szép projekt javítja az egyének fizikai és mentális jóllétét azáltal, hogy szükségleteiken felül figyelembe veszi érzéseiket és érzelmeiket is. Egy adott hely kulturális, társadalmi és természeti tulajdonságait aktiválja, hogy egyedülálló és pozitív élményeket teremtsen. A projekt célja, hogy felhívja a figyelmet a helyszínre és az örökségre annak teljes sokszínűségében, miközben saját esztétikáját is megragadja.

A Cristobal de Moura Green Street [Spanyolország] egy barcelonai parkprojekt. A projekt megfizethető állami tulajdonú lakásokat foglal magában, és a kevesebb gazdasági erőforrással rendelkező emberek számára is lehetőséget biztosít arra, hogy parkos környezetben éljenek. Ezen kívül óvodákat, szociális központokat, nyilvános tornatermeket, közösségi irodákat, valamint a különböző csoportok számára biztosított egyéb szociális, kulturális és oktatási eszközöket is magában foglal.

A három elv metszéspontjában működő projektnek olyan tudást és meglátásokat is biztosítania kell, amelyek más projekteknek vagy tudásterületeknek is átadhatók.

A VITA Erasmus+ projekt [Románia] egy romániai, egy olaszországi és egy norvégiai egyetem transznacionális együttműködésén alapul, amelynek célja a kultúrák közötti változásokkal kapcsolatos tanulás ösztönzése és a különböző kulturális hagyományok kezelése. A projektben több regionális és nemzeti szerv is részt vett, és a folyamatban való együttműködés érdekében a hasonló problémákkal szembesülő európai országokból származó kollaborátorok hálózatát is kiépítette. A projekt célja továbbá a megállapítások és a módszertan Európa-szerte, valamint más területeken és ágazatokban történő terjesztése.

A következő oldalakon egy sor esettanulmányt mutatunk be, amelyek különböző jellegűek (épített környezet, termék, oktatási modell, közösségi szerepvállalás), léptékűek és fejlettségi szintűek. A projekteket a szerzők által a különböző médiumokban (jelentkezés, sajtóközlemény stb.) megosztott törekvések alapján helyeztük el az iránytűn. A legmagasabb ambíciószint mindig magában foglalja a korábban említett tulajdonságokat – ezért nem lehetséges, hogy egy projekt az első és a második szint kihívásainak kezelése nélkül a harmadik szintre „ugorjon”. Minden esettanulmány esetében egy rövid szöveg mutatja be, hogy a projekt hogyan éri el – vagy hogyan nem éri el – a három egymást követő ambíciószintet. A kibontakozó iránytű logó a projekt által az iránytűn elfoglalt általános pozíciót mutatja be.

A projekt egy alulról szerveződő, Zálesie falu lakosaitól kiinduló aktív részvételi rendszert vezet be. Először is, az aktív személyek és az alkotók kigondolják a projektet, bevonják a közösséget [I], együtt keresik az önkormányzat támogatását, pénzügyi forrásokat [II], végrehajtják a közösségen belüli közös munkájukat és törődnek azzal [III], valamint egyéb projekteket dolgoznak ki.

A projekt számít a szolidaritásra és az együttműködésre [I] a következő célok elérése érdekében: a közösségi finanszírozási kampány elindítása végső soron egy pékiskola megnyitásához járul hozzá, amely kulturális és társadalmi szempontból új életre keltheti a szomszédságot. Az összegyűjtött pénzből ösztöndíjakat is finanszíroznak, hogy a hátrányos helyzetű diákokat is meg tudják szólítani [II].

A pavilon kialakítása figyelembe veszi az újrafeldolgozhatóságot [I], valamint az újrahasználat és a körforgásosság elvét is [II]: vagy szétszerelhető és új helyszínen felépíthető, akár többször is, vagy hővisszanyeréssel új energia előállítására használható fel. A szerkezetet alkotó elemek fából készülnek, és azokat felelősségteljesen állítják elő, hogy negatív szénlábnyommal rendelkezzenek [III].





Szép

TUDOMÁNYOS MUNKÁK ÉS JELENTÉSEK

Beardsley, Monroe. (1982). The Aesthetic Point of View (Ithaca, N.Y: Cornel University Press)

Davosi Nyilatkozat. (2018). https://davosdeclaration2018.ch/

Fisher, Berenice and Joan Tronto. (1990). „Towards a Feminist Theory of Care”, in E. Abel and M. Nelson, eds., Circles of Care. (Albany, N.Y.: State University of New York Press).

Kennedy-Reid, Sherry. (2014). Towards Redefining Individual-Collective Transformative Learning: A Duality Approach.

Kenrick, Douglas T et al. (2010). „Renovating the Pyramid of Needs: Contemporary Extensions Built Upon Ancient Foundations”, in Perspectives on psychological science: a journal of the Association for Psychological Science, 5,3. kötet: 292–314. doi:10.1177/1745691610369469

Koltko-Rivera M.E. (2006). Rediscovering the Later Version of Maslow’s Hierarchy of Needs: Self-Transcendence and Opportunities for

Theory, Research, and Unification. Review of General Psychology. 2006;10(4):302–317. doi:10.1037/1089-2680.10.4.302

Lambert N.M., Stillman T.F., Hicks J.A., Kamble S., Baumeister R.F., Fincham F.D. „To Belong Is to Matter: Sense of Belonging Enhances

Meaning in Life”, in Personality and Social Psychology Bulletin, 1418–1427. doi:10.1177/0146167213499186