HU    HU HU 
HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 24.6.2009 
SEC(2009) 791 
  
A BIZOTTSÁG SZERVEZETI EGYS ÉGEINEK MUNKADOKUMENTUMA 
 
Kísérő dokumentum a következ ő közleményhez: 
A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK ÉS AZ EURÓPAI 
PARLAMENTNEK 
 
a vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris biztonság Európai Unión belüli 
megerősítéséről – az EU CRBN cselekvési terve  
 
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA  
  
{COM(2009) 273 végleges} 
{SEC(2009) 790} 
 
HU 2   HU A BIZOTTSÁG SZERVEZETI EGYSÉGEINEK MUNKADOKUMENTUMA 
 
Kísérő dokumentum a következ ő közleményhez: 
A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK ÉS AZ EURÓPAI 
PARLAMENTNEK 
 
a vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris biztonság Európai Unión belüli 
megerősítéséről – az EU CRBN cselekvési terve  
 
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA  
1. A CBRN  SZAKPOLITIKAI  CSOMAG 
Összhangban a vegyi, biológiai , radiológiai és nukleáris (CBRN) kockázatok kezelésér ől, 
valamint a biológiai veszélye kre vonatkozó felkészültségr ől szóló, 2007. decemberi tanácsi 
következtetésekkel – amelyben felszólították a Bizottságot, hogy folytassa munkáját a CBRN 
terén, valamint egyetértettek a Bizottság azon szándékával, amely szerint 2009-ben vonatkozó 
szakpolitikai intézkedéseket kíván javaso lni – a Bizottság 2009 júniusában a CBRN 
tekintetében javaslatcsoma got szándékozik elfogadni. 
A CBRN-csomag általános célkit űzései a terrorizmus elleni küzdelem a tagállami szinten 
hozott megfelel ő intézkedések kiegészítése révén, a problémakör területén fennálló 
hiányosságok kezelése, valamint az információk megosztásának és a bevált gyakorlatok cseréjének el őmozdítása a tagállamok között. Támogatn ia kell továbbá az olyan intézkedések 
meghatározását is, amelyek csökkentik a terr orista fenyegetettsége t a vegyi, biológiai, 
radiológiai és nukleáris  anyagok tekintetében. 
A csomagot hosszadalmas és kiterjedt konzu ltációs folyamat alapján dolgozták ki. A 
cselekvési terv kialakítása mögötti f ő mozgatóer ő a CBRN-munkacsoport volt. A 2008 
februárjában létrehozott m unkacsoport nemzeti hatóságokat és szervezeteket képvisel ő 200 
tagból állt. 2008 során összesen 15 találkozó me gszervezésére került sor, amelyek a különféle 
CBRN munkaterületekkel fogl alkoztak. A munkacsoport zárójelentését 2009 januárjában 
tették közzé. Ebben 264 külön ajánlás található, ami nem csak azt er ősíti meg, hogy még 
mindig sok a teend ő, hanem azt is, hogy szilárd egyetértés alakult ki a szakért ők között a 
meglévő problémák leghatékonyabb kezelési módját illet ően.  
Ezenfelül számos bizottsági szolgála t vett részt tevékenyen a CBRN-munkacsoport 
munkájában. A munkába bevont valamennyi f őigazgatóság közül a DG ENTR, a DG SANCO 
és a DG TREN a Közös Kutatóközponttal (KKK)  együttesen különösen kiemelt szerepet 
játszott a vegyi, biológia i, illetve radiológiai/ nukleáris kérdések terén. 
2. A
 PROBLÉMA  MEGHATÁROZÁSA 
A CBRN-problematika Unión belüli meghatáro zása érdekében egy sor változót, köztük a 
CBRN-fenyegetettség általános sz intjét és a CBRN-anyagokat érint ő terrorista akciók, illetve 
egyéb váratlan események esetleges kö ltségét is figyelembe kellett venni. 
2.1. A konkrét problémák értékelése 
A CBRN-problematika értékelése a CBRN-anyagokkal kapcsolatos megel őzéssel, 
felderítéssel és felkészültsé ggel/válaszadással kapcsolato s kérdésekre összpontosít.  
HU 3   HU 2.1.1.  A CBRN-anyagokkal kapcsolatos megel őzéssel, felderítéssel és 
felkészültséggel/válaszadással kapcsolatos problémák 
• Számos nemzetközi és uniós jogszabály és megállapodás létezik, de sok eltérés 
figyelhető meg a tagállamok álta li végrehajtás terén. 
• Az információk megosztása és az együttm űködési kezdeményezések vonatkozásában 
hiányosságok és átfedések figyelhet ők meg. 
• Különféle jogi korlátozások és gyakorla ti kényszerek nehezítik a CBRN terrorista 
fenyegetések terén megvalósuló uniós együttm űködést. 
• A személyzet biztonságára vonatkoz ó szabályok tagállamonként eltér őek, amelyek 
eltérő eljárásokat határoznak meg a háttérellen őrzésekre és a személyzet 
átvilágítására. 
• Míg egyes területeken kite rjedt kutatás folyik, számos, kutatásra irányuló igénynek 
jelenleg nem tesznek kell őképpen eleget. 
• A tudományos felfedezések nyilvános kö zzétételekor és a kutatásfinanszírozási 
gyakorlatok esetében nem veszik kell őképpen figyelembe a biztonsági kérdéseket. 
2.1.2.  CBRN-megel őzés 
• Sok CBRN-anyagot viszonylag könny ű megszerezni és fegyverré alakítani. Ide 
mindenekel őtt vegyi anyagok tartoznak, valami nt kisebb mértékben biológiai 
organizmusok és radioaktív sugárforrások. 
• A CBRN-anyagok piacainak koordinált ellen őrzése nem kielégít ő, továbbá a 
tagállamok eltér ő megközelítéseket és szabályokat alkalmaznak a CBRN-anyagok 
ellenőrzése és felügyelete, valamint az ilyen anyagokat érint ő ügyletek terén. 
2.1.3.  CBRN-felderítés 
• Eltérések vannak a nemzeti felderít ő kapacitások és felkészültség szintjében is. 
• Nincsenek olyan harmonizált minimums zabályok a felderítésre, amelyekre a 
tagállamok építhetnének, és jelenleg még nem létezik európai próbaüzemeltetési-, 
tesztelési- és tanúsítási rendszer sem.  
2.1.4.  CBRN-felkészültség és -válaszadás 
• Jelent ős eltérések vannak a tagállamok között a CBRN katasztrófa-elhárítási tervek 
minősége terén, ami a szállítói lánc szerepl őit, a különösen veszélyeztetett 
helyszíneket és a kritikus infrastruktúrák üzemeltet őit illeti. A védelmi vonatkozások 
gyakran nem világosak, illetve nem illeszkednek megfelel ően a tervekbe. 
• Jelent ős hiányosságok tapasztalhatók a váratlan CBRN-eseményeknél a 
tagállamokban els őként közbeavatkozó szervezetek képzése terén. Gyakran 
hiányoznak óvintézkedések a kr iminalisztikai vizsgálat, illetve a sugármentesítés 
tekintetében. 
• A hatályos egészségügyi ellenintézkedések  kiterjedése és ha tálya tagállamonként 
változó.  
2.2. A szubszidiaritás és az arányosság elve 
A szubszidiaritás elve  teljesül, mivel a CBRN-csomagban f oglalt intézkedéseket egyetlen 
uniós tagállam nem tudja megvalósítani, így eze kkel uniós szinten kell  foglalkozni. Noha a 
biztonsági kérdések nagy mértékben nemzeti ha táskörbe tartoznak, számos olyan ok áll fenn, 
amiért némelyekkel uniós szinten kell foglalkozni: 
HU 4   HU • A probléma magja nemzetközi jelenség. Számos meglév ő biztonsági kezdeményezés 
és jogszabály nemzetközi jelleg ű. 
• A tagállamokban jelenleg sokféle biztons ági intézkedés létezik. Mivel nincsenek 
belső határok, el őfordulhat, hogy egy ta gállam alacsonyabb szint ű biztonsági 
előírásai lehet ővé teszik a CBRN-anyagok ártalmas célú felhasználását egy másik 
tagállamban. 
• A bevált gyakorlatok nemzetközi és uniós szint ű azonosítása és megosztása révén 
méretgazdaságosság valósulhat meg. Kül önösen az uniós jogszabályok végrehajtása 
és alkalmazása terén bevált gyakorl atokat kell uniós szinten meger ősíteni. 
Az Unió megfelel ő helyzetben van ahhoz, hogy ezen együttm űködés terén vezet ő és 
katalizátor szerepet vállaljon, a CBRN terén megvalósuló tevékenységek pedig összhangban 
vannak a szubszidiaritás elvével.  
Rendkívül bonyolult egy szakpolitika arányosságát  a terrorizmus elleni küzdelem tekintetében 
értékelni. A terrorizmus önkényes és látszólag i rracionális jellege miatt nehéz megjósolni az 
általa jelentett fenyegetést és a következményeit. Másrészr ől egy CBRN-anyagokat 
felhasználó terrorista támadás lehetséges káros hatásai jelent ősek az anyagi veszteségek, a 
hosszú távú gazdasági következmények, az embe ráldozatok és sebesülések, a társadalmi 
nyugtalanság és az általános jólét tekintetében. Ennélfogva helyé nvaló e téren jól irányzottan 
és megfelel ően fellépni az ilyen támadások megel őzése, a tervezett támadások felderítése és a 
támadások következményeinek megfelel ő kezelése érdekében. 
3. CÉLKIT ŰZÉSEK   
A fenti 2. pontban azonosított problémák ér telmében a CBRN cselekvési terv célja 
megvalósítani a 3. táblázatban meghatá rozott általános és egyedi célkit űzéseket. 
 
HU 5   HU 3. táblázat: CBRN-célkit űzések  
Általános horizontális célkit űzés 
1. Az EU kapacitásainak fejlesztése a CBRN-fenyegetésekkel szembeni küzdelem terén  
Konkrét horizontális célkit űzések 
1.1. A CBRN-védelmet érint ő 
hatékony nemzetközi együttműködés, koordináció és 
párbeszéd fokozása 1.2. A tájékozottság és ismeretek 
fokozása, valamint az információk megosztása a CBRN tekintetében 1.3. Ahol csak lehetséges, a jogi és igazságszolgáltatási akadályok és megszorítások 
enyhítése
 1.4. A személyzet 
védelmének fokozása  1.5. A CBRN területén folytatott kutatások megerősítése és 
elsőbbségben 
részesítése
 1.6. A biztonsági vonatkozások fokozott figyelembe vétele a 
finanszírozási 
döntéseknél
 1.7. A biztonsági vonatkozások fokozott figyelembe vétele a 
publikációk során
 
Célkitűzések – Megel őzés Célkitűzések – Felderítés  Célkitűzések – Felkészültség és válaszadás  
Általánosak  Konkrétak  Általánosak  Konkrétak  Általánosak  Konkrétak  
4.1. A katasztrófa-elhárítási tervek 
és protokollok fejlesztése, uniós 
szinten is  2.1. Annak megakadályozása, 
hogy terroristák vagy egyéb 
bűnözők jogszerűen előállított és 
felhasznált CBRN-anyagokhoz 
férjenek hozzá  3.1. A felderítési és azonosítási 
kapacitások és képességek javítása  
4.2. Uniós megközelítés 
kidolgozása a katasztrófaelhárítás 
tervezése terén  
2.2. A CBRN-anyagok 
felügyeletének és ellen őrzésének 
javítása  4.3. A folytonos 
információáramlás biztosítása 
CBRN-vészhelyzetek esetén  
4.4. A terroristák és egyéb 
bűnözők leleplezése és büntet ő 
eljárás alá vonása esélyeinek 
javítása  2. A CBRN-anyagok 
védelmének és a polgárok és 
lehetséges célpontok 
biztonságának fokozása  
2.3. A lehetséges veszélyek és 
kockázatok általános 
tudatosításának fokozása, 
hozzájárulás egy magas szint ű 
„védelmi kultúra” kialakulásához  3. Az esélyek növelése a CBRN-
anyagok felderítése és 
azonosítása terén, a terrorista 
támadásokat megel őzően és 
azokat követ ően 
3.2. Uniós megközelítés 
kidolgozása a felderítés és 
azonosítás terén  4. A CBRN-anyagokat 
felhasználó terrorista 
támadások hatásainak 
minimálisra csökkentése  
4.5. A nemzeti és uniós 
ellenintézkedések és helyszíni 
reagálási kapacitások fokozása  
 
 
HU 6   HU 4. SZAKPOLITIKAI  VÁLASZTÁSI  LEHETŐSÉGEK 
A konkrét hatásvizsgálati megközelítés két f ő szakpolitikai választási lehet őségre 
összpontosít: 
• a status quo értékelése; • a vonatkozó CBRN-intézkedések értékelése az el őnyben részesített szakpolitikai 
választási lehet őség esetében. 
Mindösszesen 147 lehetséges intézkedést sikerült meghatározni, amelyek közül 
• 99 intézkedés  kétségbevonhatatlan; 
• 34 intézkedést esetlegesen vitathatónak találtak, így ezeket részletesen értékelték; 
• 14 intézkedést kivihetetlennek  találtak, ezért kizárták őket az előnyben részesített 
szakpolitikai választási lehet őségből. 
5. AZ
 ELŐNYBEN  RÉSZESÍTETT  VÁLASZTÁSI  LEHETŐSÉG 
A különféle lehetséges intézkedések átvilágításá ra és részletes értéke lésére alapozva az 
előnyben részesített választási lehet őség összesen 133 intézkedést tartalmaz, amelyeket négy 
fő terület: a horizontális; a megel őzés; a felderítés; valamint a fe lkészültség és válaszadás köré 
szerveztek. 
4. táblázat: Területenkénti és típusonkénti intézkedések  
 Horizontál
is C B  R/N Összesen  
Megelőzés 13 17 7 21 58
Felderítés  10 1 7 2 20
Felkészültség és 
válaszadás  15  3 6 24
A megelőzésre, 
felderítésre és felkészültségre/ válaszadásra alkalmazandó intézkedések  19 5 6 1 31
Összesen  57 23 23 30 133
5.1. Az előnyben részesített szakpolitikai választási lehet őség fő hatásai  
5.1.1.  Pénzügyi és gazdasági hatások  
Az előnyben részesített szakpolitik ai választási lehet őségben foglalt 133 intézkedés közül sok 
várhatóan alacsony költség ű lesz, amelyek több évre elhúzódóan, uniós és nemzeti szinten 
egyaránt több érdekeltnél merülnek majd fel. Az ilyen költségek közé tartozna például a 
tanulmányok, a bevált gyakorlatok feltérképezése, azonosítása és széles kör ű terjesztése, a 
hálózatokban, találkozókon és egyéb rendezvényeken való részvétel.  
Becslések szerint körülbelül 18 intézkedés járna jelent ős költségekkel az új kutatások 
finanszírozása, átfogó korai figyelmeztet ő rendszer és kapacitás kiépítése, létesítmények 
 
HU 7   HU védelmi terveinek/biztonságirányítási rendszereinek kiépítése, valamint Unió-szerte felderít ő 
rendszerek és felszerelések teszt-, próba- és  tanúsítási rendszereine k létrehozása terén. A 
pontos költségeket nehéz megbecsülni, mivel ezen intézkedések közül számos további megvalósíthatósági értékelést igényel, hogy pontosabb költség–haszon elemzés születhessen.  
A cselekvési terv végrehajtá sának várható költségeit nehéz pontosan meghatározni, mivel 
ezek több tényez őtől, így pl. az uniós jegyzékek hossz ától függenek. Mindazonáltal érdemes 
megjegyezni, hogy még ha a teljes költség tö bb tízmillió euróra rúgna is, ez az összeg 
különféle végrehajtási szintek (azaz a Bizo ttság, az uniós ügynökségek és a 27 tagállam) 
között, illetve sok évre oszlana el . Míg néhány intézkedés azonnal megkezd ődne, számos csak 
2011-től indulna. Ez elegend ő időt biztosít majd az ilyen jelleg ű költségek megfelel ő 
tervezéséhez. A 2013-ig tartó id őszakra vonatkozó meglév ő pénzügyi programok, különösen 
„A terrorizmus és egyéb biztons ági vonatkozású veszélyek megel őzése, az azokra való 
felkészültség és következményeik kezelése” elnevezés ű egyedi program, valamint a 
„Bűnmegelőzés és b űnözés elleni küzdelem” elnevezés ű egyedi program, pénzügyi 
támogatást tudnak majd nyújtani az intézkedések végrehajtásához.  
5.1.2.  Társadalmi hatások  
Az előnyben részesített szakpolitikai választási lehet őségben foglalt legtöbb intézkedés 
várhatóan nem jár majd komoly társadalmi hatással. Egyértelm ű azonban, hogy a CBRN-
fenyegetéssel szembeni eredményes küzdelem kedvez ő társadalmi hatással jár a javuló 
közegészséget és biztonságot, a személyi sérülések, hosszú távú egészségügyi problémák 
számának csökkenését és a félelemérzet mérsékl ődését, valamint a f okozott biztonságérzetet 
tekintve. 
Számos intézkedés hatna kedvez ően a kormányzásra, mivel ösztönöznék az intézményi 
együttműködést és kommunikációt, javítanák az in formációáramlás szervezését, támogatnák 
protokollok kidolgozását stb. 
Az intézkedések körülbelül tíz százaléka járhat kedvez őtlen társadalmi hatásokkal. E 
lehetséges kedvez őtlen hatások a magánélethez és a személyes adatok védelméhez f űződő 
alapvet
ő jogok korlátozását jelentik. Mindazonáltal ezen intézkedések tartalma és tényleges 
végrehajtása megvalósítható úgy, hogy e hatások elkerülhet őek legyenek. 
5.1.3.  Az alapvet ő jogokra gyakorolt hatások  
Öt intézkedésnél azono sítottak az alapvet ő jogokkal való kapcsola t terén esetlegesen 
felmerülő kérdéseket. Kett ő közülük olyan rendelkezéseket öl el fel, amelyek fokozzák a 
harmadik országokból érkez ő vendégszemélyzet védelmét. E zen intézkedések – amennyiben 
nem gondosan járnak el velük kapcso latban – hátrányosan érinthetik a 
megkülönböztetésmentesség elvé t és a tudományos élet s zabadságát. A háttérellen őrzések és 
átvilágítási követelmények hátrányosan ha thatnak a foglalkozás megválasztásának 
szabadságát és a munkavállaláshoz  való jogot tekintve. Másrészr ől az átvilágítási eljárásoknak 
az egész Unióban megvalósuló kölcsönös el ismerése megkönnyíthetné a többi tagállam 
hasonló területen folytatott munkáját. 
Van továbbá három olyan intézkedés, amelyek a gyanús ügyletek bejelentésével és a róluk 
szóló jelentéstétellel foglalkozik. E tevékeny ségek esetleg hatással lehetnek az egyének 
magánéletére és a személyes adataik védelméhez való jogukra. Amennyiben a személyes adatok védelmét sikerül megfelel ő módon biztosítani, az intézkedések tartalma és tényleges 
végrehajtása megvalósítható úgy, hogy e hatások elkerülhet őek legyenek. 
 
HU 8   HU 5.2. Az előnyben részesített szakpolitikai választási lehet őség előnyei 
5.2.1.  A CBRN-t érint ő hatékony nemzetközi együttm űködés, koordináció és párbeszéd 
fokozása  
Az előnyben részesített szakpolitikai választási lehet őség kedvez ően járul majd a hozzá a 
CBRN-t érint ő nemzetközi együttm űködés, koordináció és párbeszéd hatékonyságának 
fokozásához. Számos intézkedés eredményezheti 
• a CBRN-nel kapcsolatos ké rdésekkel foglalkozó meglév ő nemzetközi 
együttműködési és koordinációs mechanizmusok jobb feltérképezését; 
• a megfelel ő ügynökségekkel nemzetközi, uniós és nemzeti szinten megvalósuló 
fokozott együttm űködést; 
• a bevált gyakorlatok eredményesebb azonos ítását és a nemzetközi, európai és 
nemzeti partnerekkel történ ő cseréjét; 
• a nyilvánosság hatékonyabb tájékoztatását. 
5.2.2.  A jogi és igazságszolgáltatási ak adályok és megszo rítások enyhítése  
Az előnyben részesített szakpolitikai választásban foglalt számos intézkedés járulna hozzá a 
személyzet védelméhez 
• a háttérellen őrzések és átvilágítási eljárások köz ös progresszív feltételrendszerének 
bevezetése; 
• a biztonsági ellen őrzések területén kialakuló be vált gyakorlatok azonosításának és 
cseréjének tökéletesítése; 
• valamint a CBRN-létesítmények irányítási struktúráinak meger ősítése révén, hogy a 
személyzet munkájának értékelé se és felügyelete megfelel ő és rendszeres legyen. 
5.2.3.  A CBRN-anyagok felügy eletének és ellen őrzésének javítása  
Az előnyben részesített szakpoli tikai választási lehet őség számos olyan int ézkedést tartalmaz, 
amelyek javítanák a CBRN-anyagok felügyeletét és ellen őrzését a könyvvitel, a 
fenyegetésekre, hiányokra és egyéb váratlan  eseményekre vonatkozó információcsere és 
jelentéstétel, valamint a szállítás, az export és  import tekintetében: 
• a meglév ő nemzetközi kötelezettségeknek való f okozott megfelelés és a felügyeleti 
és ellenőrző mechanizmusok tökéletesebb alkalmazása; 
• a CBRN-anyagok megfelel ő nyilvántartásának és felügyeletének biztosítása 
érdekében megvalósuló hatékonyabb engedé lyezés, nyilvántartás és szállítási 
ellenőrzés; 
• a fenyegetettség szintjére, lopásokra, hi ányokra és váratlan eseményekre vonatkozó 
jobb kommunikáció és információcsere; 
• a CBRN-anyagok szállításának fokozott ellen őrzése; 
• valamint a veszélyes CBRN-forrásokra irányuló fokozottabb figyelem révén. 
5.3. Az Unió által hozzáadott érték  
A terrorizmus nemzetközi jelleg ű, az Unió határai pedig közösek, ami lehet ővé teszi a 
terroristák számára, hogy a területé n belül szabadon mozogjanak. Az el őnyben részesített 
szakpolitikai választási lehet őség által javasolt együttm űködés néhány intézkedésnél a 
tapasztalatok és bevált gyakorlatok cseréjét je lenti, míg más területeken egyenesen az operatív 
 
HU 9   HU jelentőségű információk és hírszerzési adatok cseréjéi g terjed. Ezen intézkedések mindegyike 
segít meger ősíteni a tagállamok közötti kétoldalú és többoldalú együttm űködés csatornáit. 
5.3.1.  Várható csatlakozás az érdekeltek részér ől 
Várhatóan rendkívül sok érdekeltek  csatlakozik majd, mivel a csel ekvési terv végrehajtásában 
részt vevő valamennyi szerepl ő tevékenyen részt vett a terv  kidolgozásában az uniós szint ű 
konzultáció során és különösen a CBRN-munkacsoportban . 
Ez a fajta megközelítés biztosítja, hogy valamennyi érdekelt magáénak érezze a 
végrehajtandó intézkedéseket . A maximális részvétel érdekében szándékunk továbbra is a 
CBRN-munkacsoport által kial akított közösségre építeni . 
5.3.2.  Uniós szint ű átfogó/keretjelleg ű megközelítés  
Az előnyben részesített szakpolit ikai választási lehet őség célja kiindulási horizontális keretet  
létrehozni a célzott kezdeményezések jöv őbeli kiindulási pontjaként. Az eszközök 
kiválasztása (133 intézkedés ) a tagállamokból, a bizottsági  szolgálatoktól, tudományos 
körökből és az iparból érkezett szakért őkkel folytatott másfél éves konzultáció eredménye . 
A választott egységes megközelítés további el őnye, hogy lehet ővé teszi a szinergiák 
azonosítását . Számos, a szakért ők által szükségesként azonosíto tt intézkedés az összes 
különféle idetartozó anyagra alkalmazandó – ami azt jelenti, hogy a módszertani 
hasonlóságok  alkalmazhatóak az egyes intézkedések el őmozdításához és a hatékonyság 
fokozásához.