Így a MiFIR nyílt és megkülönböztetésmentes hozzáférést előíró rendelkezései a legalább egy szabályozott piacon kereskedett származtatott termékekre vonatkoznak, míg az EMIR nyílt hozzáférést előíró rendelkezései kizárólag a tőzsdén kívüli származtatott ügyleteket érintik, ideértve a multilaterális kereskedési rendszerben vagy szervezett kereskedési rendszerben kereskedett származtatott termékeket is, feltéve, hogy azokkal egyébként nem kereskednek szabályozott piacon vagy a szabályozott piaccal egyenértékűnek tekintett harmadik országbeli piacon.

Bár a MiFIR nyílt hozzáférést előíró rendelkezéseit még nem hajtották végre, az ESMA arról számol be, hogy az EGT egyes CCP-i és kereskedési helyszínei már kialakítottak és sikeresen alkalmaznak a tőzsdén kereskedett származtatott termékekre vagy a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekre vonatkozó hozzáférési megállapodásokat. Az ESMA úgy ítéli meg, hogy az EMIR rendelkezései alapján a piaci infrastruktúrák által alkalmazott hozzáférési megállapodások kapcsán eddig nem merült fel számottevő rendszerkockázat. Ez annak ellenére mondható el, hogy a tőzsdén kívüli származtatott ügyletek jellemzően kevésbé szabványosítottak, ugyanakkor összetettebbek a tőzsdén kereskedett származtatott termékekhez képest.

A Bizottság megállapítja, hogy i. a származtatott kamatügyletek teszik ki a tőzsdén kereskedett származtatott termékek nagy részét; ii. a MiFIR-ben előírt kereskedési kötelezettségből adódóan a tőzsdén kereskedett származtatott termékek fogalommeghatározása kiterjedhet a származtatott kamatügyletek egy részére; iii. az EMIR-ben előírt elszámolási kötelezettséget jelenleg is alkalmazni kell a kamatcsere-ügyletekre; valamint iv. a piaci koncentráció ellenére a származtatott kamatügyletek piaca hat különböző CCP között oszlik meg. A Bizottság ezért egyetért az ESMA azon következtetésével, hogy a nyílt és megkülönböztetésmentes hozzáférést előíró rendelkezések végrehajtásának a tőzsdén kereskedett származtatott termékeket érintő következményeire vonatkozó értékelésében a származtatott kamatügyletek tekinthetők a legrelevánsabb eszközosztálynak.

Ezzel párhuzamosan az EMIR-ben előírt elszámolási kötelezettség folyamatos végrehajtásával a tőzsdén kívüli származékos ügyletek jelentős része került eddig is, és kerül a továbbiakban is a központi elszámolás körébe. Az ESMA EMIR szerinti szabályozástechnikai standardjait követően az Európai Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadott el az EUR, GBP, JPY, USD, NOK, PLN és SEK devizákban denominált kamatcsere-ügyletek, valamint az EUR-ban denominált index CDS-ek központi elszámolására vonatkozóan, ezzel az érintett osztályok tőzsdén kívüli származékos piacának mintegy 70 %-át vonta központi elszámolás körébe. Megemlítendő továbbá, hogy bár az elszámolási kínálat igen koncentrált, a kamatcsere-ügyletek piacán hat különböző CCP nyújt elszámolási szolgáltatásokat.

Az ESMA szerint továbbá a tőzsdén kereskedett származtatott termékek európai piacát a kereskedés és az elszámolás tekintetében is egyaránt nagymértékű koncentráció jellemzi. Ehhez járul a vertikálisan integrált piaci infrastruktúra, amelyben a domináns kereskedési és elszámolási struktúrák azonos integrált csoportokhoz tartoznak. 2014-ben az elszámolt tőzsdén kereskedett származtatott termékek száma alapján a legnagyobb CCP 58 %-os, míg a három legnagyobb CCP együttesen 90 %-os piaci részesedéssel rendelkezett. A fennmaradó piaci részesedés számos kisebb piaci szereplő között oszlik meg.

E feltételeket részletesen a kereskedési helyszínek és a központi szerződő felek tekintetében az elszámoláshoz való hozzáférésre vonatkozó szabályozástechnikai standard tartalmazza, amely meghatározza továbbá a hozzáférés biztosításának feltételeit, a bejelentési eljárásokat, valamint egyéb követelményeket is. Mindenekelőtt a technikai standard meghatározza továbbá a kockázatok egyéb típusait az ügyletek várható volumene, a működési kockázat és az összetettség, valamint a jelentős indokolatlan kockázatot előidéző egyéb tényezők (pl. új termék, a CCP vagy a kereskedési helyszín gazdasági életképességének veszélyeztetése, jogi kockázat, vagy a kereskedési és elszámolási szabályok összeegyeztethetetlensége) alapján.

A MiFIR azonban felismerte annak lehetőségét, hogy bizonyos körülmények között a CCP-khez és a kereskedési helyszínekhez való nyílt hozzáférés kockázatokat idézhet elő, és olyan hátrányokkal járhat, amelyek meghaladhatják a verseny fokozásával kapcsolatos szakpolitikai célkitűzéseket. Ezzel összefüggésben a MiFIR 35. és 36. cikke meghatározza azokat a feltételeket, amelyek mellett a hozzáférés megtagadható. A CCP és a kereskedési helyszín illetékes hatóságai így elutasíthatják egy adott CCP vagy kereskedési helyszín hozzáférési kérelmét akkor, ha a hozzáférés biztosítása i. veszélyeztetné a piac zavartalan és szabályos működését, különösen a likviditási források széttöredezettsége miatt, vagy hátrányosan befolyásolná a rendszerkockázatot, vagy ii. interoperabilitási megállapodást tenne szükségessé (a tőzsdén kereskedett származtatott termékek esetében), kivéve akkor, ha az érintett kereskedési helyszín és CCP-k hozzájárultak a megállapodáshoz, és az abból eredő kockázatra harmadik fél fedezetet nyújt. A hozzáférést ezenkívül a CCP-k és a kereskedési helyszínek is megtagadhatják akkor, ha az olyan jelentős indokolatlan kockázatot idézne elő, amely az ügyletek várható volumenére, a működési kockázatra és az összetettségre, valamint a jelentős indokolatlan kockázatot előidéző egyéb tényezőkre tekintettel nem kezelhető.

5.1. A nyílt és megkülönböztetésmentes hozzáférés kockázatai a CCP-k szintjén

A CCP-khez való nyílt és megkülönböztetésmentes hozzáférés lehetővé teszi a kereskedési helyszínek számára, hogy ügyleteiket a választásuk szerinti CCP-vel számoltassák el. Ez különösen a kereskedési kötelezettség tervezett végrehajtásának fényében lényeges, amely révén számos tőzsdén kívüli származtatott ügylet kerül a MiFIR nyílt és megkülönböztetésmentes hozzáférést előíró rendelkezéseinek hatálya alá, emellett olyan új kereskedési helyszínek léphetnek a piacra, amelyek nem rendelkeznek hozzáféréssel a vertikálisan integrált CCP-khez. A kereskedési és elszámolási költségek szoros kapcsolatára az ESMA kockázatértékelése is rámutat. Egy adott kereskedési helyszínen a piaci szereplők a kapcsolódó elszámolási költségekkel együttesen értékelik a kereskedés költségét. Egy kereskedési helyszín nem lehet versenyképes akkor, ha nem képes vonzó elszámolási költségekhez hozzáférést biztosítani. E rendelkezések nélkül az új és vertikálisan nem integrált kereskedési helyszínek számára nem lenne lehetséges a piacra lépés, így nem mozdíthatnák elő az erőteljesebb versennyel jellemezhető, kevésbé koncentrált piac kialakulását.

Koncentrációs kockázat

E célkitűzéseket figyelembe véve a Bizottság osztja az ESMA azon nézetét, hogy a tőzsdén kereskedett származtatott termékek vonatkozásában a nyílt és megkülönböztetésmentes hozzáféréssel összefüggő fő kockázatok egyike egy újfajta koncentrációs kockázat („kritikus hibapont”). E kockázati forgatókönyv szerint ha a kereskedési helyszínek választhatnak a CCP-k közül, az olyan helyzetet eredményezhet, amelyben egy adott tőzsdén kereskedett származtatott termék vagy eszközosztály szempontjából legvonzóbb CCP kizárólagos központi elszámolóvá válik. Ugyanez a helyzet alakulhat ki akkor is, ha a piaci szereplők a nettósítási hatékonyság maximalizálása, valamint a fedezeti követelmények mérséklése érdekében egyetlen (a legnagyobb) CCP mellett döntenek.

A verseny, valamint a piac szerkezete és dinamikája miatt azonban nem valószínű, hogy e forgatókönyv bekövetkezhet. Az ESMA ugyanis arról számol be, hogy az elszámolás egyetlen CCP-hez történő jelentős átcsoportosításával szemben visszatartó erőt jelentene az a kockázat, hogy a CCP valamennyi klíringtag számára olyan mértékben megemelheti az elszámolási díjat, amely a partnerek számára már nem vonzó. Emellett a nagy fokú koncentrációval kritikus hibapont keletkezne a pénzügyi rendszerben, ami rendszerszintű következményekkel járhat, és akadályozhatja a piaci szereplőket abban, hogy hiba esetén hatékonyan átvihessék pozícióikat egy másik CCP-hez.

A Bizottság egyetért továbbá az ERKT és az ESMA azon megállapításával, hogy az uniós elszámolási piac jelenleg is nagymértékben koncentrált, mivel egyes eszközosztályokat és tőzsdén kereskedett származtatott termékeket kizárólag vagy döntő többségben egyetlen CCP-ben számolnak el. Számítani lehet arra is, hogy a nyílt és megkülönböztetésmentes hozzáférést előíró rendelkezések végrehajtásától függetlenül a koncentráció erősödhet a jövőben „egy CCP tevékenységének »természetes« kereskedelmi bővülésével is, ha szolgáltatásai megfelelnek a piaci szereplők igényeinek”.

Ugyanakkor elmondható, hogy a jelenlegi koncentráció a piacra lépés azon meglévő akadályainak tulajdonítható, amelyeket a nyílt és megkülönböztetésmentes hozzáférést előíró szabályok hivatottak megszüntetni. Valójában ha a CCP-k a MiFIR nyílt és megkülönböztetésmentes hozzáférést előíró rendelkezései alapján hozzáférést kérhetnek a kereskedési helyszínekhez, azzal mérséklődnek az új CCP-k piacra lépésének akadályai.

A Bizottság megállapítja, hogy az EMIR és a MiFIR megfelelő biztosítékokat nyújt e koncentrációs kockázatok kezeléséhez. Egyrészt a CCP-ket az érintett illetékes hatóságok az EMIR-nek megfelelően szabályozzák, amely rögzíti a CCP-k számára az üzletvitel szervezeti rendjét, a prudenciális standardokat, valamint a makroprudenciális szabályokat. Másrészt a MiFIR felhatalmazza az illetékes hatóságokat arra, hogy elutasítsák egy adott CCP hozzáférési kérelmét, ha a hozzáférés veszélyezteti a piacok zavartalan és szabályos működését, kedvezőtlenül befolyásolja a rendszerkockázatot, vagy interoperabilitási megállapodást tesz szükségessé.

Működési kockázat

További fontos kockázatcsoportot alkotnak az olyan indokolatlan kockázatok, amelyeket a kereskedési helyszínen lebonyolított ügyletek várható volumenére, a működési kockázatra és az összetettségre, valamint a jelentős indokolatlan kockázatot előidéző egyéb tényezőkre tekintettel a CCP nem képes kezelni. Az ESMA úgy ítéli meg, hogy e kockázatok a többi CCP klíringtagjaira kifejtett hatásokon keresztül fokozhatják a rendszerkockázatot.

E tekintetben az EMIR IV. címének szervezeti, üzletviteli és prudenciális követelményeivel párhuzamosan a MiFIR lehetővé teszi a CCP számára, hogy elutasítsa a hozzáférést, ha a kockázatainak kezelésére szolgáló valamennyi észszerű intézkedés megtételét követően megállapítja, hogy továbbra is fennállnak olyan jelentős indokolatlan kockázatok, amelyek nem kezelhetők.

A fenti megfontolásokra tekintettel a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a MiFIR a tőzsdén kereskedett származtatott termékek számára a CCP-khez való nyílt és megkülönböztetésmentes hozzáférést előíró rendelkezései várhatóan összességében kedvező hatással lesznek a piacra. Az említett rendelkezésekből eredő, figyelmen kívül nem hagyható kockázatok tekintetében a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a MiFIR és az EMIR jelenleg is erős biztosítékokat nyújt a CCP-ket érintő indokolatlan működési kockázatokkal, valamint a rendszerkockázat erősödésével szemben.

5.2. A nyílt és megkülönböztetésmentes hozzáférés kockázatai a kereskedési helyszínek szintjén

A kereskedési helyszínekhez való nyílt és megkülönböztetésmentes hozzáférés lehetővé teszi a CCP-k számára, hogy elszámolják a választásuk szerinti kereskedési helyszíneken kötött ügyleteket. Az erőteljesebb versennyel jellemezhető környezet előmozdításán túl e rendelkezés célja, hogy egy adott kereskedési helyszín tagjai számára lehetővé tegye az ügyleteiket elszámoló CCP megválasztását akkor is, ha a CCP és a kereskedési helyszín azonos vertikálisan integrált csoporthoz tartozik.

Ez különösen előnyös lehet azon piaci szereplők számára, amelyek a különböző kereskedési helyszíneken felvett pozícióikkal kapcsolatban a nettósítási hatékonyság maximalizálására, valamint a fedezeti követelmények mérséklésére törekszenek.

Ezenfelül a pénzügyi stabilitás szempontjából a Bizottság osztja az ESMA és az ERKT nézetét, amely szerint a több CCP-ből álló környezet hozzájárul a rendszerkockázat mérsékléséhez azáltal, hogy hiba esetén megerősíti a CCP-k helyettesíthetőségét. Ha egy adott kereskedési helyszínhez kapcsolódó CCP nehéz helyzetbe kerül, akkor a kereskedési helyszínhez kapcsolódó többi CCP képes folyamatosan elszámolni az ott kötött ügyleteket.

Az interoperabilitási megállapodásokkal kapcsolatos kockázatok

Az EMIR 2. cikkének meghatározása szerint az interoperabilitási megállapodás két vagy több CCP közötti olyan megállapodás, amely az ügyletek rendszereken átnyúló végrehajtását foglalja magában. Az ilyen megállapodások célja annak lehetővé tétele, hogy két vagy több CCP egymással szembeni kitettséggel rendelkezhessen azon folyamat eredményeként, amelynek során az összekapcsolt CCP-k nettósítják tagjaik ügyleteit.

Interoperabilitási megállapodás hiányában a különböző CCP-knél pozícióval rendelkező tagok a nettósítás hatékonysági problémáival, magasabb fedezeti szükséglettel, valamint a likviditási források széttöredezettségével szembesülnének. Ez kevésbé tenné érdekeltté a piaci szereplőket a több CCP-ből álló környezetben. A rendszerkockázat szempontjából az ESMA jelentése hangsúlyozza, hogy ez a forgatókönyv kedvezőtlenül erősítené a prociklikusságot.

A fent ismertetett kockázatok többsége az adott kereskedési helyszínhez kapcsolódó különböző CCP-k közötti interoperabilitási megállapodások alkalmazásával kiküszöbölhető lenne, ugyanakkor a Bizottság tudomásul veszi az ERKT azon kockázattal kapcsolatos erős aggodalmát, amely a tőzsdén kereskedett származtatott termékek esetében a nyílt és megkülönböztetésmentes hozzáférés végrehajtását követően esetlegesen megsokszorozódó interoperabilitási megállapodásokkal függ össze. Valójában az EMIR szerinti interoperabilitási megállapodások kizárólag az átruházható értékpapírok és a pénzpiaci eszközök esetében alkalmazhatók. Az ESMA és az ERKT figyelmeztet továbbá arra, hogy a tőzsdén kereskedett származtatott termékekkel összefüggésben történő alkalmazásuk jelentős mértékű összetettséget és kockázatot idézhet elő a származtatott termékek jellemzőiből adódóan, és a CCP-k szintjén kedvezőtlenül befolyásolhatja a működési kockázatok általános kezelését.