RÖVIDÍTÉSEK

ECA : Európai Számvevőszék

EFA : Európai Fejlesztési Alap

ESZA : Európai Szociális Alap

EUSZA : Az Európai Unió Szolidaritási Alapja

HACS : Helyi Akciócsoport

HQ : Székhely

IT : Informatika

KP : Keretprogram

MDP : Leginkább rászoruló személyek (Most Deprived Persons)

MEDA : Kísérő intézkedések ("Mesures d’Accompagnement"): Az Euro-Mediterrán Partnerség pénzügyi eszköze

MTCS : Minőségi Támogatási Csoport

OP : Operatív program

RAD : Ajánlások, intézkedések, zárszámadás (Recommendations, Actions, Discharge)

SMART : Konkrét, mérhető, megvalósítható, releváns és határidős ("Specific, Measurable, Achievable, Relevant, Timely")

TSZ : Termelői szervezet

ÖSSZEFOGLALÓ

I. Ez a jelentés a Számvevőszék második olyan vizsgálatának eredményeiről számol be, amely a korábbi számvevőszéki különjelentésekben megfogalmazott ajánlások bizottsági hasznosulását vizsgálja.

II. A vizsgálat a következő átfogó kérdésre irányult: Megfelelően hasznosítja-e a Bizottság a Számvevőszék különjelentéseiben tett ellenőri ajánlásokat? Ezt a kérdést két alkérdésre bontottuk: Megfelelő iránymutatásokat és eljárásokat léptetett-e életbe a Bizottság az ajánlások hasznosítására irányuló intézkedésekre nézve? Megfelelő és megbízható vezetői információkkal rendelkezik-e a Bizottság az ellenőrzési ajánlásokról és megvalósításuk helyzetéről?

III. A Számvevőszék egy olyan mintára vonatkozóan vizsgálta a bizottsági hasznosulást, amely a 2006 és 2010 közötti időszak tíz számvevőszéki különjelentéséből 62 ajánlást foglalt magában. E minta tekintetében a Számvevőszék kiértékelte az ajánlások megvalósításának jelenlegi állását, valamint a Bizottság saját vezetői információit ezeknek az ajánlásoknak az állapotáról. A Számvevőszék áttekintette továbbá a főigazgatóságok vonatkozó eljárásait, illetve a releváns kézikönyveket, útmutatókat, terveket és közzétett jelentéseket, különösen a RAD (Recommendations, Actions, Discharge: "Ajánlások, intézkedések, zárszámadás") alkalmazásra vonatkozóakat. A RAD informatikai eszközzel a Bizottság figyelemmel kíséri azt, hogy a Bizottság hogyan jár el a Számvevőszék ellenőrzési ajánlásai nyomán, valamint a zárszámadás elfogadásáért felelős hatóságnak a zárszámadási eljárás keretében tett kérései nyomán.

IV. Vizsgálata alapján a Számvevőszék megállapítja, hogy a Bizottság megfelelően hasznosítja a Számvevőszék ajánlásait. Az ajánlásokból vett minta vizsgálata ugyanis azt mutatta, hogy a Bizottság az esetek 83%-ában maradéktalanul vagy a legtöbb tekintetben megvalósította a Számvevőszék ajánlásait, ami hozzájárult ahhoz, hogy az uniós költségvetés számos területén javuljon a pénzgazdálkodás.

V. A Számvevőszék azt is megállapítja, hogy a Bizottság az ajánlások hasznosítására irányuló intézkedéseire nézve megfelelő útmutatókkal és eljárásokkal rendelkezik.

VI. Végül: a számvevőszéki vizsgálat azt is kimutatta, hogy a RAD informatikai alkalmazás tartalmaz vezetői információkat a Számvevőszék 2008-as és későbbi különjelentéseiben közzétett ellenőrzési ajánlásokra vonatkozóan. A Számvevőszék megállapítja azonban azt is, hogy a RAD nem szolgál megfelelő és megbízható vezetői információkkal arra nézve, hogy milyen az állapota a még csak részben megvalósított ajánlásoknak. Ennek az az oka, hogy a Bizottság az ajánlások megvalósítási állapotát abszolút jellegű kategóriák révén rögzíti.

VII. A Számvevőszék ezért azt javasolja, hogy a Bizottság finomítsa a RAD alkalmazást, hogy az pontosabb képet nyújtson a még csak részben megvalósított ajánlásokról.

BEVEZETÉS

1. A nemzetközi könyvvizsgálati standardoknak megfelelően az ellenőrzési jelentések hasznosulásvizsgálata a tervezésből, végrehajtásból és hasznosulásvizsgálatból álló teljesítmény-ellenőrzési ciklus utolsó szakasza [1]. A számvevőszéki teljesítmény-ellenőrzési jelentések hasznosulásvizsgálata az elszámoltathatósági ciklus elengedhetetlen eleme, amely ösztönzi a Bizottságot, hogy eredményesen megvalósítsa a jelentésekben szereplő ajánlásokat.

2. A Számvevőszék 2012-ben adta ki első hasznosulásvizsgálati jelentését (19/2012. sz. különjelentés). Ebben a jelentésében a Számvevőszék megjegyezte, hogy ellenőrzési ajánlásainak a Bizottság általi kezelését meg kell erősíteni.

3. Ez a jelentés a Számvevőszék második olyan vizsgálatának eredményeiről számol be, amely a korábbi számvevőszéki különjelentésekben megfogalmazott ajánlások bizottsági hasznosulását vizsgálta.

HATÓKÖR ÉS MÓDSZER

4. Az ellenőrzési ajánlások bizottsági hasznosulásának jelenlegi számvevőszéki vizsgálata a Bizottság belső ellenőrzési részlegének (IACs) 2011-ben végzett rendszervizsgálatára épít. A belső ellenőrzési részleg vizsgálata azt mutatta ki, hogy a különböző főigazgatóságokon működő belső kontrollrendszerek ésszerű bizonyosságot nyújtanak a számvevőszéki ajánlások megvalósítására nézve. Az IACs ugyanakkor megoldandó kérdésekre is rámutatott, és fejlesztéseket javasolt a RAD funkcionalitásainak és beszámolási eszközeinek terén.

5. A vizsgálat a következő átfogó kérdésre irányult:

Megfelelően hasznosítja-e a Bizottság a Számvevőszék különjelentéseiben tett ellenőrzési ajánlásokat?

Ez t a kérdést két alkérdésre bontottuk:

Megfelelő irányelveket és eljárásokat vezetett be a Bizottság a nyomonkövetési tevékenységeire nézve?

Megfelelő és megbízható vezetői információkkal rendelkezik a Bizottság az ellenőrzési ajánlásokról és azok megvalósítási állapotáról?

6. E kérdések megválaszolása végett a Számvevőszék a 2013. január 1-jétől március 31-ig terjedő időszakban egy olyan mintára nézve vizsgálta az ajánlások bizottsági hasznosulását, amely a 2006 és 2010 közötti időszak tíz számvevőszéki különjelentésének 62 ajánlását foglalta magában. A mintába olyan két éve vagy annál korábban közzétett jelentések kerültek, amelyek ajánlásai továbbra is relevánsak voltak. A mintát annak vizsgálatára is felhasználtuk, hogy mennyire megfelelőek és megbízhatóak a Bizottság vezetői információi ezekre az ajánlásokra vonatkozóan. A vizsgálatba bevont különjelentéseket az 1. táblázat sorolja fel.

7. Az ajánlások megvalósítási állapotának értékelésére a Számvevőszék a következő kategóriákat alkalmazza: maradéktalanul megvalósult; legtöbb tekintetben megvalósult; néhány tekintetben megvalósult; nem valósult meg; már nem releváns; nem lehetett ellenőrizni. A Számvevőszék akkor tekintett valamely ajánlást maradéktalanul megvalósítottnak, ha a Bizottság a hatáskörén belül minden ésszerű és arányos korrekciós intézkedést megtett, és nem maradt olyan lényegi kérdés, amellyel még foglalkozni kellene. A megvalósítási állapotot interjúk, illetve az érintett főigazgatóságok dokumentációja támasztotta alá, de ez nem tartalmazott a tagállamok, illetve a kedvezményezett országok szintjére vonatkozó információkat. A vizsgálat célja annak megállapítása, hogy milyen intézkedéseket tett a Bizottság a Számvevőszék ajánlásainak hatására, az intézkedések hatásait viszont a vizsgálat nem mérte fel, hiszen ahhoz külön mélyreható hasznosulásvizsgálatra lett volna szükség az egyes területeken.

8. A Számvevőszék megvizsgálta továbbá az egyes főigazgatóságok idevágó eljárásait [2], és áttekintette a kapcsolódó kézikönyveket, útmutatókat, terveket és közzétett jelentéseket. A vizsgálat elsősorban a Bizottság RAD nevű informatikai alkalmazására irányult, amellyel a Bizottság nyomonkövetési intézkedéseire vonatkozó információkat rögzítik és monitorozzák.

1. TÁBLÁZAT

AZ EBBEN A JELENTÉSBEN TÁRGYALT KÜLÖNJELENTÉSEK

Különjelentés1 | Költségvetési terület | Az elemzett ellenőrzési ajánlások száma2 |

8/2006. sz. különjelentés: A siker útján? A gyümölcs- és zöldségtermelők operatív programjaira nyújtott európai uniós támogatás eredményessége | Mezőgazdaság | 9 |

6/2009. sz. különjelentés: Az Európai Unió élelmiszersegélye a szociálisan rászorulóknak: a célkitűzések, az alkalmazott eszközök és módszerek értékelése | Mezőgazdaság | 8 |

5/2010. sz. különjelentés: A Leader-megközelítés a vidékfejlesztés gyakorlatában | Mezőgazdaság | 6 |

3/2008. sz. különjelentés: Az Európai Unió Szolidaritási Alapja: mennyire gyors, hatékony és rugalmas? | EUSZA | 2 |

17/2009. sz. különjelentés: Az Európai Szociális Alap által társfinanszírozott, nők részére nyújtott szakképzési tevékenységek | Kohézió | 3 |

6/2008. sz. különjelentés: A szökőárt, illetve a Mitch nevű hurrikánt követő bizottsági helyreállítási támogatás | Külső fellépések | 6 |

18/2009. sz. különjelentés: A regionális gazdasági integrációra nyújtott EFA-támogatás eredményessége Kelet-Afrikában és Nyugat-Afrikában | Külső fellépések | 11 |

1/2009. sz. különjelentés: A MEDA-program és a korábbi jegyzőkönyvek keretében végzett banki tevékenységek a mediterrán térségben | Külső fellépések | 5 |

5/2009. sz. különjelentés: A Bizottság pénzgazdálkodási tevékenysége | Bevételek | 7 |

9/2007. sz. különjelentés: Az uniós kutatási és technológiai fejlesztési (KTF) keretprogramok értékelése – Tökéletesíthetné-e módszereit a Bizottság? | Kutatás | 5 |

Ajánlások száma összesen | | 62 |

A 62 AJÁNLÁS BIZOTTSÁGI MEGVALÓSÍTÁSA

Bevezetés

9. A Bizottság hasznosítja a Számvevőszék ellenőrzési ajánlásait, valamint az Európai Parlament és a Tanács (vagyis az európai költségvetési zárszámadásért felelős hatóság) kéréseit. A költségvetési rendelet 166. cikkének (2) bekezdése értelmében a Bizottság az uniós költségvetés zárszámadási eljárásának keretében évente jelentést készít az említett kérésekről.

10. Ez a fejezet az arra irányuló számvevőszéki vizsgálat eredményeit mutatja be, hogy a Bizottság hogyan valósította meg a 2006 és 2010 közötti időszak tíz számvevőszéki különjelentéséből mintaként vett 62 ajánlást. Vizsgálatunk keretében nem került sor a tanácsi és parlamenti kérések feldolgozásának értékelésére. Az I. melléklet áttekintést nyújt a Számvevőszék által értékelt 62 ajánlásról, míg a II–XI. melléklet rövid összefoglalót ad a kapcsolódó ellenőrzésekről, az ajánlásokról, az ezeket követő bizottsági intézkedésekről, és minden olyan kérdésről, amellyel még foglalkozni kell.

A BIZOTTSÁG MEGFELELŐEN HASZNOSÍTJA ÉS VALÓSÍTJA MEG A SZÁMVEVŐSZÉK JAVASLATAINAK NAGY TÖBBSÉGÉT

11. A Számvevőszék által vizsgált 62 ajánlás közül három esetében nem lehetett ellenőrizni a kiválasztott ajánlásokat követő intézkedéseket, mivel a szükséges bizonyítékok csak a kedvezményezett országok szintjén voltak elérhetőek, márpedig ez a szint kívül esett a vizsgálat körén (lásd: 7. bekezdés). A Bizottság nem valósított meg három ajánlást (III. melléklet), amelyek mindegyike az élelmiszersegély ellenőrzésével volt kapcsolatos. Két további ajánlást először ugyan elutasítottak, de később maradéktalanul (egy élelmiszersegéllyel kapcsolatos javaslat – III. melléklet), illetve legtöbb tekintetben (egy készpénzgazdálkodással kapcsolatos javaslat – X. melléklet) megvalósították.

12. Az 59 értékelhető ajánlás közül a Számvevőszék 49 ajánlás (83%) esetében állapította meg, hogy azok vagy maradéktalanul, vagy a legtöbb tekintetben megvalósultak, míg további hét ajánlás (12%) néhány tekintetben valósult meg, három (5%) pedig egyáltalán nem.

PÉLDÁK A JAVULÁSRA A PÉNZGAZDÁLKODÁS TERÉN, JAVULÁSI TERÜLETEK

13. Javulás volt tapasztalható mind az uniós zöldség- és gyümölcstermelési támogatási program (mezőgazdaság), mind az Európai Unió Szolidaritási Alapjának tekintetében: egyszerűsödtek a segélyprogramok és egyértelműbbé váltak a támogatásnyújtási eljárások, például a jogosultsági kritériumok. Az EUSZA esetében a pályázatok minőségének javulása azt eredményezte, hogy a Bizottságnak kevesebb pályázatra vonatkozóan kellett kiegészítő információkat kérnie. Látható eredménnyel járt az EUSZA által társfinanszírozott szakképzési programoknál (kohézió), hogy a Bizottság jobb iránymutatást nyújtott a tagállamoknak a projektkiválasztási eljárásokat illetően, és hogy kötelező teljesítménymutatókat vezettek be. Szintén jobb eljárásokat vezettek be az indiai-óceáni szökőárral kapcsolatos ellenőrzést (külső fellépések) követően arra nézve, hogy már a pályázati szakaszban jobban figyelembe vegyék a projektek fenntarthatóságát. Az ilyen javulások eredményeképpen jobban célzott, ezáltal eredményesebb és hatékonyabb lehet a támogatásnyújtás.

14. Az uniós programok és intézkedések végrehajtásának monitoringjához és eredményeik értékeléséhez elengedhetetlen a teljesítményről szóló megbízható információ. Számos vizsgált területen javulás volt megfigyelhető ezen a téren. Először: a 2014–2020-as programozási időszak tekintetében a Kohéziós Alapra vonatkozó rendelettervezet ugyan alapvetően továbbra is inputalapúnak mondható, egyes rendelkezései – pl. az outputmutatókat és az elvárt eredményeket illetően – mégis egy eredményorientáltabb megközelítés felé mutatnak (kohézió). Másodszor: az uniós zöldség- és gyümölcstermelési támogatási programot illetően a Bizottságtól származó új iránymutatásoknak, sablonoknak és szoftvereknek köszönhetően javult a tagállami adatgyűjtés (mezőgazdaság). Végül: javulás volt megfigyelhető az indiai-óceáni szökőárt követő rehabilitációs program (külső fellépések) végrehajtóinak beszámolásában, monitoringjában és kommunikációjában is.

15. Szükség van azonban a támogatási rendszerek célzottabbá tételére is, azáltal, hogy az egyes programokat SMART [3] célkitűzésekkel és jobb teljesítménymutatókkal látják el (mezőgazdaság). Szükséges az is, hogy a végrehajtás és a monitoring felelősei jobb összehasonlító információkkal rendelkezzenek a költségekre vonatkozóan (külső fellépések). Az ilyen irányú fejlesztések révén javulhatna a tagállamoknak és a kedvezményezetteknek az uniós támogatásokra vonatkozó elszámoltathatósága.

16. Az uniós kiadások hatékonyságát és eredményességét biztosító fontos elem az érintettek jobb koordinációja és kapacitásuk bővítése. Az Európai Fejlesztési Alap (EFA) támogatását illetően az volt megállapítható, hogy a Bizottság támogatásával fokozott erőfeszítések történnek az afrikai regionális integráció terén. Megemlítendő ezek közül a regionális szervezetek koordinációjának javulása, illetve az útmutatások cseréje a Bizottság székhelye és a partnerországokban működő uniós külképviseletek között. Történtek lépések a Bizottság és a finanszírozásban érintett olyan egyéb érdekeltek, mint az Európai Beruházási Bank és az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank közötti koordináció javítására is (külső fellépések).

17. Végül azáltal, hogy a Bizottságon belüli szakosodott egységek kialakítása révén (EuropeAid) megnőtt a mediterrán térség banki tevékenységei terén megfigyelhető intézményi kapacitás, várhatóan nőni fog az innovatív pénzügyi eszközök ismertsége is, és azokat jobban fogják irányítani (külső fellépések).

A BIZOTTSÁG NYOMONKÖVETÉSI ELJÁRÁSAINAK ÁTTEKINTÉSE

18. A nyomonkövetési folyamat monitoringját és koordinálását a Bizottság Költségvetési Főigazgatósága végzi. E célra a főigazgatóságok közösen használnak egy RAD nevű informatikai alkalmazást, amely rögzíti az ellenőrzési ajánlásokra és zárszámadási kérésekre vonatkozó vezetői információkat. A RAD tartalmazza az ezekre adott hivatalos bizottsági választ, valamint információkat arról, hogyan állnak – a végrehajtásért elsődleges felelősséget viselő – egyes főigazgatóságok ajánláshasznosítási intézkedései.

19. A RAD informatikai eszközt 2003-ban arra fejlesztették ki, hogy figyelemmel lehessen kísérni a Számvevőszék éves jelentéseiben szereplő ajánlások nyomán, valamint a zárszámadás elfogadásáért felelős hatóságnak a zárszámadási eljárás keretében tett kérései nyomán történt fejleményeket. 2008-tól kezdődően a RAD alkalmazását kiterjesztették a Számvevőszék különjelentéseiben szereplő ajánlásokra is. A RAD a Bizottság nyomonkövetési rendszerének fontos eleme, mind olyan vezetői információs eszközként, amelynek révén a Költségvetési Főigazgatóság és az egyes érintett főigazgatóságok figyelemmel kísérhetik az ajánlások és kérések nyomán hozott intézkedéseket, mind pedig olyan alapvető információforrásként, amelyre a zárszámadás elfogadásáért felelős hatóságnak benyújtandó éves jelentés összeállításakor támaszkodni lehet [4].

20. A RAD rendszerszolgáltatója az Informatikai Főigazgatóság, míg a rendszergazda és az alkalmazásban rögzített információk végleges validálója a Költségvetési Főigazgatóság.

A BIZOTTSÁG MEGFELELŐ IRÁNYELVEKET ÉS ELJÁRÁSOKAT VEZETETT BE NYOMONKÖVETÉSI TEVÉKENYSÉGEIRE NÉZVE

21. A Számvevőszék áttekintette a Bizottság nyomonkövetési tevékenységeire vonatkozó iránymutatásokat és eljárásokat. A Számvevőszék megállapította, hogy a belső ellenőrzési részlegtől, illetve az első számvevőszéki hasznosulásvizsgálati jelentésből [5] származó észrevételeket követően a Bizottság jelentős lépéseket tett, hogy erősítse iránymutatásait, valamint a nyomonkövetési tevékenységekkel kapcsolatos eljárásokat. Ennek részeként javította a meglévő eljárások dokumentálását, és új iránymutatásokat fogadott el a nyomonkövetési tevékenységek tervezése, végrehajtása, monitoringja és a róluk történő beszámolás terén; kiemelten kezelte a "nagyon fontos" és a "kritikus" ajánlások/kérések nyomon követését, és megkövetelte a főigazgatóságoktól, hogy évente legalább egyszer számoljanak be az ajánlások és kérések megvalósítása terén elért eredményekről.

22. A Költségvetési Főigazgatóság által kidolgozott cselekvési terv ("RAD actions 2013") részeként frissítették a RAD felhasználói útmutatóját. Elindultak egyéb tevékenységek is, többek között képzések, az időszerűségről szóló jelentések, a keresési funkciók tökéletesítése és a RAD alkalmazás programhibáinak kijavítása.

23. A számvevőszéki vizsgálat eredménye szerint a RAD alkalmazáson belül működnek és megfelelően dokumentálva vannak az egyes eljárások, illetve azok kapcsolódása a főigazgatóságokon belüli felelős egységekkel. Ez biztosítja, hogy az alkalmazásba bevezetett valamennyi ajánlás bírjon ellenőrzési nyomvonallal, beleértve megvalósítási állapotuk aktualizálását is. A vizsgálat kimutatta azt is, hogy a RAD-ban rögzített adatok integritásának védelme érdekében a Költségvetési Főigazgatóság olyan eljárásokat dolgozott ki, amelyeknek köszönhetően egyértelmű a feladatkörök elkülönítése.

A RAD NEM BIZTOSÍTJA, HOGY A BIZOTTSÁG MEGFELELŐ ÉS MEGBÍZHATÓ VEZETŐI INFORMÁCIÓKKAL RENDELKEZZEN A MÉG CSAK RÉSZBEN MEGVALÓSÍTOTT AJÁNLÁSOK MEGVALÓSÍTÁSI ÁLLAPOTÁRÓL

24. A Számvevőszék megvizsgálta, hogy megfelelőek és megbízhatóak-e a RAD-ban a vizsgált 62 ajánlásra vonatkozóan rendelkezésre álló információk.

25. A RAD minden ellenőrzési ajánlásra és kérésre vonatkozóan tárolja a legfontosabb adatokat: az ajánlás/kérés elsőbbségi fokát (kritikus, nagyon fontos, fontos, kívánatos), megvalósítási állapotát (elutasítva, elfogadva, törölve, megvalósítva), teljesítésénekhatáridejét (a várható és a tényleges időpont) és a Bizottság teljes hivatalos válaszát. A Bizottság szabályai értelmében a Számvevőszék ajánlásaira adott bizottsági válasznak meg kell felelnie bizonyos konkrét kritériumoknak, és főként egyértelműen meg kell jelölnie, hogy a Bizottság milyen gyakorlati intézkedések révén tervezi orvosolni a feltárt hiányosságokat [6].

26. A számvevőszéki mintában szereplő 62 ajánlás közül 46 ajánlást vezettek be a RAD-ba. A RAD-ban nem rögzített 16 ajánlás mindegyike 2008 előtt kiadott különjelentésekben szerepelt (lásd: 20. bekezdés). A Bizottság hivatalos válasza a RAD-ban rögzített 46 ajánlás mindegyikére vonatkozóan megfelelő módon bekerült a RAD-ba. A Bizottság a 46 ajánlás közül 38-at "megvalósítottnak" nyilvánított. A főigazgatóságoknál rendelkezésre álló alátámasztó dokumentáció számvevőszéki elemzése során azonban kiderült, hogy ezen ajánlások közül csak 20 tekinthető maradéktalanul megvalósítottnak.

27. A bizottsági nyilvántartás és a számvevőszéki értékelés között 18 ajánlás esetében fennálló eltérés olyan esetekkel kapcsolatos, amikor a Bizottságnál csak részleges megvalósításra került sor. Mivel a RAD-nál alkalmazott kategóriákkal nem könnyű részleges megvalósítást rögzíteni, ezért az ilyen ajánlásokat is "megvalósítottként" tartják nyilván.

28. A Számvevőszék észrevételezi: az, hogy a Bizottság az ajánlások megvalósítási állapotának rögzítésénél abszolút jellegű kategóriákat alkalmaz, negatívan befolyásolja a még csak részben megvalósított ellenőrzési ajánlásokra vonatkozó információk megfelelőségét és megbízhatóságát.

KÖVETKEZTETÉSEK ÉS AJÁNLÁSOK

29. A Számvevőszék különjelentéseiben tett ajánlások bizottsági hasznosulására irányuló vizsgálata alapján a Számvevőszék megállapítja, hogy a Bizottság megfelelően nyomon követi a Számvevőszék ajánlásait.

30. A Számvevőszék különjelentéseiben szereplő 62 ajánlás bizottsági nyomon követésére irányuló számvevőszéki vizsgálat azt mutatja, hogy a Bizottság a Számvevőszék ajánlásai közül 49-et (83%) vagy teljesen, vagy a legtöbb tekintetben megvalósított, ami az uniós költségvetés több területén hozzájárult a pénzgazdálkodás fejlesztéséhez (lásd 9–17. bekezdés). (Lásd: II–XI. melléklet).

31. A Bizottság nyomonkövetési tevékenységeire vonatkozó iránymutatások és eljárások számvevőszéki vizsgálata szerint általában véve megfelelő irányelveket és eljárásokat vezettek be (lásd: 21–23. bekezdés).

32. A számvevőszéki vizsgálat azt is kimutatta, hogy a RAD informatikai alkalmazás a Számvevőszék 2008-as és későbbi különjelentéseiben közzétett ellenőrzési ajánlásokra vonatkozóan tartalmaz vezetői információkat. A Számvevőszék megállapítja azonban azt is, hogy a RAD nem biztosítja, hogy a Bizottság megfelelő és megbízható vezetői információkkal rendelkezzen arra nézve, hogy milyen a megvalósítási állapota a még csak részben megvalósított ajánlásoknak. Ennek az az oka, hogy a Bizottság az ajánlások megvalósítási állapotát abszolút jellegű kategóriák révén rögzíti (lásd: 24–28. bekezdés).

AJÁNLÁS

A Bizottság finomítsa a RAD alkalmazást, hogy az pontosabb képet nyújtson a még csak részben megvalósított ajánlásokról.

Ezt a jelentést Igors LUDBORŽS számvevőszéki tag elnökletével a CEAD kamara a 2013. december 17-i ülésén, Luxembourgban fogadta el.

a Számvevőszék nevében

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

elnök

[1] A legfőbb ellenőrzési intézmények nemzetközi ellenőrzési standardjai, ISSAI 3000 és 3100.

[2] A Költségvetési Főigazgatóságon kívül azon öt legnagyobb főigazgatóság eljárásainak vizsgálatára került sor, amelyekhez a Számvevőszék a legtöbb ajánlást intézte. Ezek a következők: Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság, Regionális Politikai Főigazgatóság, a Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Összetartozás Főigazgatósága, Fejlesztési és Együttműködési Főigazgatóság – EuropeAid, valamint a Kutatási és Innovációs Főigazgatóság.

[1111] A Számvevőszék valamennyi különjelentése elérhető itt: http://eca.europa.eu

[1112] Ahol szükséges volt, ott jelentésünkben a bizottsági intézkedések jobb elemzése és a róluk való jobb beszámolás érdekében külön számoztuk a közzétett ajánlások egyes elemeit (lásd: I. melléklet).

[3] Angol nyelvű betűszóval: konkrét, mérhető, megvalósítható, releváns és határidős.

[4] A "RAD: File – Discharge Follow-up Scope" c. dokumentum a RAD céljaiként a következőket adja meg: létrehozni egy olyan alkalmazást, amelynek révén be lehet vinni az ajánlásokat, cselekvési terveket lehet kidolgozni és nyomon követni; teljesíteni az Európai Parlament, a Tanács és a Számvevőszék felé fennálló beszámolási kötelezettséget, nem csak évenként, hanem egészen addig, amíg az ajánlásokat le nem zárják, vagy nem törlik.

[5] 19/2012. sz. különjelentés (http://eca.europa.eu).

[6] http://intracomm.ec.testa.eu/budg/rep/external/proced_en.html

--------------------------------------------------

I. MELLÉKLET

A SZÁMVEVŐSZÉK ÁLTAL MEGVIZSGÁLT AJÁNLÁSOK ÁTTEKINTÉSE

Különjelentés | Ajánlás | Bekezdés | Maradéktalanul megvalósult | Megvalósult | Nem valósult meg | Már nem időszerű | Nem lehetett ellenőrizni |

a legtöbb tekintetben | néhány tekintetben |

8/2006. sz. különjelentés: A siker útján? A gyümölcs- és zöldségtermelők operatív programjaira nyújtott európai uniós támogatás eredményessége (II. melléklet) | 1 | 94. | x | | | | | |

2 | 95. i. | | x | | | | |

3 | 95. ii. | x | | | | | |

4 | 95. iii. | x | | | | | |

5 | 96. | x | | | | | |

6 | 97. | x | | | | | |

7 | 98. | x | | | | | |

8 | 99. | x | | | | | |

9 | 100. | x | | | | | |

6/2009. sz. különjelentés: Az Európai Unió élelmiszersegélye a szociálisan rászorulóknak: a célkitűzések, az alkalmazott eszközök és módszerek értékelése (III. melléklet) | 1 | 1. | x | | | | | |

2 | 2. | | x | | | | |

3 | 3. | | | | x | | |

4 | 4. | x | | | | | |

5 | 5. | | | | x | | |

6 | 6. | | | x | | | |

7A | 7. | | | x | | | |

7B | 7. | | | | x | | |

5/2010. sz. különjelentés: A Leader-megközelítés a vidékfejlesztés gyakorlatában (IV. melléklet) | 1 | 1. | | | x | | | |

2 | 2. | | x | | | | |

3 | 3. | | x | | | | |

4 | 4. | | | x | | | |

5 | 5. | | | | | | x |

6 | 6. | | | x | | | |

3/2008. sz. különjelentés: Az Európai Unió Szolidaritási Alapja: mennyire gyors, hatékony és rugalmas? (V. melléklet) | 1 | 46. | x | | | | | |

2 | 47. | x | | | | | |

17/2009. sz. különjelentés: Az Európai Szociális Alap által társfinanszírozott, nők részére nyújtott szakképzési tevékenységek (VI. melléklet) | 1 | 50. a) | | | x | | | |

2 | 50. b) | | x | | | | |

3 | 53. | | | x | | | |

6/2008. sz. különjelentés: A szökőárt, illetve a Mitch nevű hurrikánt követő bizottsági helyreállítási támogatás (VII. melléklet) | 1 | 1. | x | | | | | |

2 | 2. | x | | | | | |

3 | 3. | | x | | | | |

4 | 4. | | x | | | | |

5 | 5. | x | | | | | |

6 | 6. | x | | | | | |

18/2009. sz. különjelentés: A regionális gazdasági integrációra nyújtott EFA-támogatás eredményessége Kelet-Afrikában és Nyugat-Afrikában (VIII. melléklet) | 1 | 1. | | x | | | | |

2 | 2. | | x | | | | |

3 | 3. | x | | | | | |

4 | 4.1. | x | | | | | |

5 | 4.2. | x | | | | | |

6 | 4.3. | | | | | | x |

7 | 4.4. | x | | | | | |

8 | 5.1. | x | | | | | |

9 | 5.2. | | x | | | | |

10 | 6.1. | | x | | | | |

11 | 6.2. | | | | | | x |

1/2009. sz. különjelentés: A MEDA-program és a korábbi jegyzőkönyvek keretében végzett banki tevékenységek a mediterrán térségben (IX. melléklet) | 1 | 45. a) | x | | | | | |

2 | 45. b) | x | | | | | |

3 | 45. c) | x | | | | | |

4 | 46. | x | | | | | |

5 | 49. | x | | | | | |

5/2009. sz. különjelentés: A Bizottság pénzgazdálkodási tevékenysége (X. melléklet) | 1 | 43., 1.1. | | x | | | | |

2 | 43., 1.2. | x | | | | | |

3 | 47., 2.1. | x | | | | | |

4 | 47., 2.2. | x | | | | | |

5 | 47., 2.3. | | x | | | | |

6 | 47., 2.4. | x | | | | | |

7 | 19. | x | | | | | |

9/2007. sz. különjelentés: Az uniós kutatási és technológiai fejlesztési (KTF) keretprogramok értékelése – Tökéletesíthetné-e módszereit a Bizottság? (XI. melléklet) | 1 | V. i. | x | | | | | |

2 | V. ii. | | x | | | | |

3 | V. iii. | x | | | | | |

4 | V. iv. | x | | | | | |

5 | V. v. | x | | | | | |

ÖSSZESEN | 62 | | 35 | 14 | 7 | 3 | 0 | 3 |

--------------------------------------------------

II. MELLÉKLET

MEZŐGAZDASÁG: TÁMOGATÁS A GYÜMÖLCS- ÉS ZÖLDSÉGTERMELŐK OPERATÍV PROGRAMJAIRA

1. A 8/2006. sz. különjelentés a gyümölcs- és zöldségtermelők operatív programjaira nyújtott európai uniós támogatás eredményességével foglalkozott.

2. "Az EU 1996 óta nyújt támogatást a gyümölcs- és zöldségtermelők azon intézkedései költségei 50%-ának fedezésére, amelyek célja többek között a termékminőség javítása, a termelési költségek csökkentése és a környezetvédelmi eljárások javítása. A támogatásból csak azok a termelők részesülhetnek, akik "termelői szervezetekben" közösen értékesítik terményeiket. A tagállamok felelőssége a termelői szervezetek által javasolt intézkedések "operatív programjai" engedélyezése, valamint a támogatás folyósítása. 2004-ben a támogatások összege 500 millió euró volt."

(Forrás: ECA/06/21. sz. összefoglaló tájékoztató.)

3. A Számvevőszék elsősorban nyolc tagállam 30 befejezett operatív programjának véletlenszerűen kiválasztott 104 intézkedése, a tagállamok és a Bizottság eljárásainak értékelése és a Bizottság adatainak vizsgálata alapján ellenőrizte ennek a támogatási rendszernek az eredményességét.

A Számvevőszék ajánlásai

4. A Számvevőszék azt javasolta, hogy a Bizottság a támogatási rendszert a következők révén tegye egyszerűbbé és eredményesebbé:

1) tegyen az értékelési eredményeken alapuló új javaslatokat;

2) határozza meg pontosan a jogosultsági feltételeket és törölje el a programmodell előírásait;

3) vizsgálja felül az operatív programok célkitűzéseit, illetve a jogosultsági listákat;

4) hangolja össze a program eljárásait és a kiadások támogathatósági szabályait a vidékfejlesztési intézkedések eljárásaival és szabályaival;

5) javítson az operatív programokkal és a termelői szervezetekkel kapcsolatos adatgyűjtési módszerein, és összpontosítson néhány fő mutatóra;

6) tisztázza, hogy miért nem lépnek előre a termelői szervezetek a kínálat koncentrációjában;

7) állítsa a szakpolitika középpontjába a koncentráció és a piaci kereslethez való alkalmazkodás elősegítését;

8) vizsgálja meg, hogy a kínálat koncentrációjából származó nyereség elegendő-e azon korlátozás kiegyenlítéséhez, hogy csak a termelői szervezetek kaphatnak támogatást;

9) gondolja újra az EU gyümölcs- és zöldségtermelőinek jelenlegi támogatási mechanizmusát.

A számvevőszéki ajánlások megvalósítása

5. A Számvevőszék kilenc ajánlása közül nyolcat (1., 3., 4., 5., 6., 7., 8. és 9.) valósítottak meg maradéktalanul, egyet (2.) pedig a legtöbb tekintetben.

A számvevőszéki hasznosulásvizsgálat főbb pontjai

A TÁMOGATÁSI RENDSZER EGYSZERŰBBÉ ÉS EREDMÉNYESEBBÉ TÉTELE

6. A főbb előrelépések között szerepel, hogy a támogatási rendszert a következő lépések révén sikerült egyszerűsíteni:

1) a több végrehajtási rendelet helyébe egyetlen rendelet lépett;

2) megszűnt a feldolgozási támogatás;

3) a teljes támogatást friss terméket vagy feldolgozásra szánt friss terméket előállító termelői szervezetek kapják;

4) a zöldség-gyümölcs ágazatot bevették az egységes támogatási rendszerbe;

5) eredményesebb lett az operatív programok támogatási rendszere, mivel nagyobb a kínálatkoncentráció a termelői szervezeteknél.

7. Az operatív programok jóváhagyásakor most már figyelembe veszik a nemzeti stratégiát és a túlkompenzáció elkerülésére irányuló intézkedéseket. A Bizottság továbbá egyértelművé tette az operatív programok kiadásainak jogosultsági kritériumait.

8. Ennek ellenére, noha a termelői szervezetek átlagos részvételi aránya folyamatos növekedést mutat, és 2010-ben (az EU 27 tagállamára nézve) elérte a 43%-ot, ez még mindig elmarad a közös piacszervezés által a 2007-es reform alkalmával kitűzött 60%-os céltól.

A PROGRAMOZÁS, A MONITORING ÉS AZ ÉRTÉKELÉS JAVÍTÁSA

9. A Bizottság új eszközöket vezetett be a támogatás vonzóbbá tételére:

1) a termelői csoportok sikeresnek mutatkoztak az új uniós tagállamokban, különösen Lengyelországban;

2) az új válságmegelőzési és válságkezelési intézkedések (zöldszüret, vagy a termés be nem takarítása) hatékonynak bizonyultak a 2011-es E. coli válság alkalmával;

3) a betakarítási biztosítás egyre értékesebb eszköznek bizonyul a jövedelemkiesés megakadályozásában;

4) a szervezettségi arány (vagyis annak a százalékos aránya, hogy a kínálat mekkora részét kezelik termelői szervezetek) 2007 óta 10%-kal nőtt az Unióban.

10. A Bizottság a vidékfejlesztési operatív programok egységességének fenntartása érdekében ügyelt arra, hogy a tagállamok eredményesen osszák el a forrásokat az egyes ágazatok és prioritások között.

11. A Bizottság irányelveket, sablonokat és szoftvert is kidolgozott a támogatási rendszer eredményességének ellenőrzését szolgáló adatok gyűjtésére. A 2008-as értékelés eredményei és az azt követő tanulmányok alapján a Bizottság arra a megállapításra jutott, hogy az operatív programok támogatása tényleges nyereséggel jár, amennyiben erősíti a gazdák alkupozícióját. Továbbra is van még azonban javítanivaló a termelői szervezeti tagság vonzóbbá tétele terén.

--------------------------------------------------

III. MELLÉKLET

MEZŐGAZDASÁG: ÉLELMISZERSEGÉLY SZOCIÁLISAN RÁSZORULÓKNAK

1. A 6/2009. sz. különjelentés a szociálisan rászorulóknak nyújtott élelmiszersegélyt tárgyalta.

2. "Az 1986/87-es rendkívül hideg telet követően a Közösség programot hozott létre a közösségi intervenciós készletekben rendelkezésre álló mezőgazdasági termékek jótékonysági szervezeteknek történő átadására, azok rászorulók közötti ingyenes szétosztására. Az intézkedést széles körben üdvözölték, és a mai napig is érvényben van. A programnak két fő célkitűzése van: egy szociális cél (a rászorulók helyzetének jelentős mértékű javítása), illetve egy piaci cél (a mezőgazdasági termékek piacainak stabilizálása az intervenciós készletek csökkentésével). A tagállamok a programban önkéntes alapon vesznek részt. A 18 részt vevő tagállam számára a költségvetés a 2008-as 307 millió euróról 2009-ben 500 millió euróra nőtt."

(Forrás: ECA/09/51. sz. összefoglaló tájékoztató.)

3. A változó piaci és szociális helyzetben a Számvevőszék ellenőrizte, hogy hatékonyan és eredményesen történt-e a program pénzügyi irányítása a 2005–2008-as időszakban, illetve, hogy miként hajtották végre azt az uniós pénzforrások legnagyobb részét felhasználó négy tagállamban (Spanyolországban, Franciaországban, Olaszországban és Lengyelországban).

A Számvevőszék ajánlásai

4. A Számvevőszék a következőket javasolta a Bizottságnak:

1) vegye fontolóra, hogy továbbra is a Közös Agrárpolitika költségvetése-e a megfelelő forrás egy ilyen program finanszírozására;

2) bátorítsa a tagállamokat arra, hogy integrálják a programot a szociálpolitikai keretekbe, és fejlesszék a társadalmi tevékenységek egyéb kulcsfontosságú résztvevőivel való egyeztetést és együttműködést;

3) határozzon meg prioritásokat a segély kedvezményezettjeinek és közvetítőinek kiválasztásához;

4) vizsgálja felül a szétosztható élelmiszerek körét korlátozó szabályozást;

5) fontolja meg egységes szabályozás bevezetését;

6) bátorítsa a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki egyértelmű, mérhető, megvalósítható, releváns és határidős (SMART) célokat a program végrehajtásához;

7) segítse elő a verseny nyíltságát, és biztosítsa a legkedvezőbb piaci árak elérését, s ennek érdekében:

a) határozza meg pontosabban a rászorulóknak szánt élelmiszerek beszerzésének jogalapját és végrehajtási szabályait; valamint

b) szüntesse meg az árucsere-megállapodásokat.

A számvevőszéki ajánlások megvalósítása

5. A Bizottság maradéktalanul megvalósított két ajánlást (1. és 4.), a legtöbb tekintetben megvalósított egyet (2.), néhány tekintetben megvalósított kettőt (6. és 7. a)), hármat pedig (3., 5. és 7. b)) nem valósított meg.

A számvevőszéki hasznosulásvizsgálat főbb pontjai

A JÖVŐBEN A KAP (KÖZÖS AGRÁRPOLITIKA) HELYETT A KOHÉZIÓS ALAP BIZTOSÍTJA A FINANSZÍROZÁST

6. A 121/2012/EU rendelet [1] módosította a jelenlegi élelmiszerosztási programot, és fokozatos kivonási időszakot írt elő. A kivonási időszak a 2013. évi terv megvalósításával zárul le, s azután a jelenlegi rendszer megszűnik.

7. A rendeletjavaslat (COM (2012) 617 final, 2012. október 24.) a 2014–2020-as időszakra létrehozza a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alapot (FEAD), amelynek kiegészítő szerepe lesz a jelenlegi kohéziós eszközök, elsősorban az Európai Szociális Alap mellett.

A SZINERGIÁK ERŐSÍTÉSE

8. A jelenlegi rendszer keretében a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság bemutatta "A leginkább rászoruló személyeket célzó 2012-es élelmiszerosztási terv módosításának elfogadási ütemtervét", a Bizottság pedig 2012 márciusában további végrehajtási iránymutatásokat adott a tagállamoknak.

9. Az új, COM (2012) 617 final javaslat értelmében a leginkább rászoruló személyeknek élelmiszert vagy egyéb termékeket juttató jótékonysági szervezetek kötelesek lennének a megsegített személyek társadalmi reintegrációját célzó tevékenységet is folytatni. Ez a javaslat jelenleg az uniós jogalkotók elfogadására vár.

AZ INTÉZKEDÉS HATÁSÁNAK MÉRÉSE

10. A Bizottság azonban nem tett további intézkedéseket a támogatási rendszerek célzottabbá tétele (3. ajánlás) és a kapott élelmiszersegély elszámoltathatóságának javítása érdekében, abból kiindulva, hogy alkalmasabb, ha ezt a tagállamok teszik. Elutasította a Bizottság a programok bizonyos mértékű egységesítését célzó javaslatot is (5.), mivel ezáltal csökkenne a programozás rugalmassága. Kidolgozásra várnak még a SMART-célkitűzések a teljesítménymutatókkal és a tagállamok számára kötelező végrehajtási iránymutatásokkal együtt. Ezenkívül felülvizsgálatra vár a támogatásokra vonatkozó beszámolási rendszer, hogy javuljanak a végrehajtási szabályok változásai következtében a Bizottság rendelkezésére álló vezetési információk.

11. Mivel a Bizottság kiigazító intézkedései korlátozottak voltak, továbbra is fennállnak a következő hiányosságok:

1) mivel a közbeszerzési irányelvet nem mindig ültették át megfelelően a tagállami jogrendszerekbe, az eljárások nem biztosítanak egyenlő hozzáférést valamennyi uniós szereplőnek, és azt sem, hogy a legjobb feltételeket és a legjobb árakat lehessen elérni;

2) mivel a Bizottság nem foglalkozott a 7. b) ajánlással, vagyis azzal, hogy szüntessék meg az intervenciós készleteket felhasználó árucseréről szóló megállapodásokat, továbbra is fennáll az a kockázat, hogy ezek az intézkedések nem mindig költséghatékonyak.

[1] Az Európai Parlament és a Tanács 2012. február 15-i 121/2012/EU rendelete az 1290/2005/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek az Unió leginkább rászoruló személyei részére történő élelmiszerosztás tekintetében történő módosításáról (HL L 44., 2012.2.16, 1. o.).

--------------------------------------------------

IV. MELLÉKLET

MEZŐGAZDASÁG: A LEADER-MEGKÖZELÍTÉS VÉGREHAJTÁSA

1. Az 5/2010. sz. különjelentés a vidékfejlesztés gyakorlatában alkalmazott Leader-megközelítést tárgyalta.

2. "A Leader keretében az Unió vidékfejlesztési politikája helyi akciócsoportok (HACS-ok) segítségével valósul meg. A Leader-megközelítés alapvetése, hogy ez a módszer a végrehajtás hagyományos, felülről lefelé irányuló formájához képest többletértéket biztosít. Az alulról felfelé irányuló módszerek, valamint a különböző ágazatok közötti helyi együttműködés mozgósítja a helyi tartalékokat.

3. A Leadertől várható többletérték megteremtéséért és a megbízható pénzügyi gazdálkodásért elsősorban az akciócsoportok felelősek. A Bizottság és a tagállamok közös feladata, hogy felügyeljék az akciócsoportok teljesítményét, és biztosítsák, hogy azok a Leader-megközelítés szellemében járjanak el, és tartósan megfeleljenek a gondos pénzgazdálkodás legmagasabb követelményeinek."

(Forrás: ECA/10/27. sz. összefoglaló tájékoztató.)

4. A Számvevőszék megvizsgálta, hogy a Leader-megközelítést értéknövelő, ugyanakkor a gondos pénzgazdálkodás kockázatait minimalizáló módon hajtották-e végre.

A Számvevőszék ajánlásai

5. A Számvevőszék a következőket javasolta a Bizottságnak:

1) biztosítsa, hogy a szabályozás kellő egyértelműséggel rendelkezzen a konkrétan a Leader esetében érvényes előírásokról a költségek támogathatóságára, a kiadási döntések pártatlanságára és az akciócsoportok döntéshozatali bizottságainak összetételére nézve;

2) a tagállamokkal karöltve léptessen életbe hatékony óvintézkedéseket az összeférhetetlenség megelőzésére, és ellenőrizze, hogy azok megfelelően működnek;

3) tekintse át a tagállamokkal együtt a helyi intézkedéseket korlátozó tényezőket, az innovatív és multiszektorális helyi stratégiákat ösztönzendő;

4) gondoskodjon róla, hogy a tagállamok tegyék kötelezővé az akciócsoportok számára elérhető célok kitűzését a 2007–2013-as helyi fejlesztési stratégiák tekintetében;

5) ellenőrizze megfelelő részletességgel a jövőbeli programok azon konkrét elemeit, amelyek alapvető fontosságúak a Leader többletértéke, eredményessége és hatékonysága szempontjából;

6) legyen képes kimutatni a Leader többletértékét, illetve a pénzgazdálkodás gondos voltát, egyeztessen a tagállamokkal annak érdekében, hogy a felügyeleti és kontrollrendszerek bizonyosságot nyújtsanak az eljárások méltányos és átlátható voltára nézve.

A számvevőszéki ajánlások megvalósítása

6. A hat ajánlás közül kettőt (2. és 3.) maradéktalanul, hármat néhány tekintetben valósítottak meg (1., 4. és 6.), egy esetben pedig (5.) nem volt elégséges bizonyíték a véleményalkotáshoz, mivel még nem álltak rendelkezésre a 2014–2020-as programok.

A számvevőszéki hasznosulásvizsgálat főbb pontjai

EGYÉRTELMŰ ELŐÍRÁSOK

7. A fő javulás az volt, hogy egyértelműbbek lettek a helyi akciócsoportok döntéshozó bizottságaira vonatkozó szabályok.

8. A fő hiányosság az, hogy a támogatási kérelmek jóváhagyása előtt felmerült költségek továbbra is támogathatóak.

ÖSSZEFÉRHETETLENSÉG

9. Az összeférhetetlenség elkerülésének követelménye bekerült az 1974/2006/EK végrehajtási rendeletbe [1]. A rendelet azonban nem írja elő konkrétan, hogy az érdekeltségi nyilatkozatokat dokumentálni kell és nyilvánosságra kell hozni, pedig ez volna hatékony óvintézkedés.

MONITORING

10. A folyamatban lévő értékelési munka és az utólagos értékelés várhatóan javulni fognak a Bizottság által nyújtott iránymutatást követően, a jelenleg rendelkezésre álló információk viszont még nem elegendőek ahhoz, hogy ki lehessen mutatni a Leader által teremtett többletértéket.

[1] A Bizottság 2006. december 15-i 1974/2006/EK rendelete az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló 1698/2005/EK tanácsi rendelet részletes alkalmazási szabályainak megállapításáról (HL L 368., 2006.12.23, 15. o.).

--------------------------------------------------

V. MELLÉKLET

KOHÉZIÓ: SZOLIDARITÁSI ALAP

1. A 3/2008. sz. különjelentés a Szolidaritási Alappal foglalkozott, és azt a kérdést tette fel, hogy az mennyire gyors, hatékony és rugalmas.

2. "Az Európai Unió Szolidaritási Alapját (EUSZA) a Németországban, Ausztriában, Csehországban és Franciaországban bekövetkezett súlyos árvizekre reagálva, 2002-ben hozták létre. Az Alap létrehozásával az Unió a természeti katasztrófák által sújtott tagállamok iránti szolidaritását szándékozta kimutatni. Az Alap 2006 végéig 23 katasztrófa kapcsán több mint 1 milliárd euró összegű támogatást nyújtott."

(Forrás: ECA/08/10. sz. összefoglaló tájékoztató.)

3. A Tanács igénye az volt, hogy az EUSZA gyorsan, hatékonyan és rugalmasan nyújtson támogatást. Az EUSZA-ra vonatkozó jelentés azt vizsgálta, hogy az Alap elérte-e ezeket a célokat, és hogy a kedvezményezett államok elégedettek voltak-e az Alappal.

A számvevőszék ajánlásai

4. A Számvevőszék a következőket javasolta a Bizottságnak:

1) vezessen be eljárásokat annak biztosítására, hogy a kérelmező állam mielőbb kapjon részletes útmutatást a kérelemmel kapcsolatos követelményekről;

2) létesítsen közvetlen kapcsolatot a tagállamnak vagy csatlakozni kívánó államnak a kérelem elkészítéséért felelős szervével.

A számvevőszéki ajánlások megvalósítása

5. Mindkét ajánlást maradéktalanul megvalósították.

A számvevőszéki hasznosulásvizsgálat főbb pontjai

A PÁLYÁZÓ ÁLLAMOKNAK NYÚJTOTT IRÁNYMUTATÁS

6. Javulást sikerült elérni a pályázatok minőségében, amit mutatott, hogy csökkent mind az elutasított pályázatok száma, mind azoké a pályázatoké, amelyeknél kiegészítő tájékoztatásra volt szükség.

7. További javulás volna várható az EUSZA-rendelet felülvizsgálatától az értékelési szakasz és az azt követő, a kifizetések folyósítását megkönnyítő szakaszok tekintetében.

--------------------------------------------------

VI. MELLÉKLET

KOHÉZIÓ: NŐK SZÁMÁRA SZERVEZETT SZAKMAI KÉPZÉSEK

1. A 17/2009. sz. különjelentés az ESZA által társfinanszírozott, nők részére nyújtott szakképzési tevékenységekről szólt.

2. "A nők részére nyújtott szakképzési tevékenységek – az ESZA által finanszírozott legfontosabb konkrét eszközök a férfiak és nők munkaerő-piaci esélyegyenlőségének elősegítésére – becslések szerint 3 milliárd eurót tettek ki a 2000 és 2006 közötti időszakban. Ezek az intézkedések kiegészítik az olyan programokat vagy tevékenységeket, amelyeket a tagállamok uniós társfinanszírozás nélkül is megvalósíthatnak. A 2007 és 2013 közötti programidőszakban jelentős mértékben csökkent az egyedi tevékenységekre fordítható költségvetés, mivel egyre inkább arra került a hangsúly, hogy általánosan érvényesüljön a nemek közötti egyenlőség."

(Forrás: ECA/10/06. sz. összefoglaló tájékoztató.)

3. A Számvevőszék azt vizsgálta, hogy megfelelően választották-e ki és kísérték-e figyelemmel a nők részére nyújtott, az Európai Szociális Alap által társfinanszírozott szakképzési tevékenységeket a 2000–2006 közötti programidőszakban.

A Számvevőszék ajánlásai

4. A Számvevőszék javasolta, hogy a szakképzési tevékenységek kiválasztását illetően:

1) a jövőben a tagállamok által készítendő és a Bizottság által jóváhagyandó operatív programokat a munkaerő-piaci feltételek elemzése alapján alakítsák ki;

2) megfelelően megtervezett projektkiválasztási eljárást kell kialakítani a tagállamokban, és azt helyesen végrehajtani;

3) a Bizottság továbbra is ellenőrizze, hogy a tagállamok megfelelő és alkalmazható mutatókat vezetnek-e be, és megbízható adatokat gyűjtenek-e be.

A számvevőszéki ajánlások megvalósítása

5. A Bizottság egy ajánlást (2.) a legtöbb tekintetben, a két másikat pedig (1. és 3.) néhány tekintetben valósította meg.

A számvevőszéki hasznosulásvizsgálat főbb pontjai

A MUNKAERŐ-PIACI FELTÉTELEK ELEMZÉSE

6. A munkaerő-piaci feltételek elemzése jelenleg nem része rendszerszerűen az operatív programok elemzésének, sem a róluk történő beszámolásnak. A 2014–2020-as programozási időszakra azonban az Európa 2020 stratégiához történő igazodás és az operatív programok készítésére vonatkozó konkrét előírások arra fognak vezetni, hogy a munkaerő-piaci elemzés rendszeressé válik. A 2014–2020-as programozási időszakra szóló, jóváhagyásra váró rendelettervezet tartalmaz eredményorientáltabb megközelítést célzó rendelkezéseket, outputmutatókkal, várt eredményekkel, műveletkiválasztási eljárásokkal és célcsoportokkal.

PROJEKTKIVÁLASZTÁSI ELJÁRÁS

7. A Bizottság kiadott egy iránymutatást az átlátszó projektkiválasztási eljárásokról, és ellenőrzésekkel felmérte annak végrehajtását. Az iránymutatás azonban nem kötötte ezt össze a javasolt munkaerő-piaci elemzéssel.

MEGFELELŐ ÉS ALKALMAZHATÓ MUTATÓK

8. A Bizottság iránymutatást adott a jelenlegi programozási időszakra nézve, a következő programozási időszakra vonatkozó útmutatása és a kötelező mutatók pedig szerepelnek a rendelettervezetben.

--------------------------------------------------

VII. MELLÉKLET

KÜLSŐ FELLÉPÉSEK: HELYREÁLLÍTÁS

1. A 6/2008. sz. különjelentés az indiai-óceáni szökőárt, illetve a Mitch nevű hurrikánt követő helyreállítást tárgyalta.

2. "A 2004. december 26-i indiai-óceáni szökőár több mint 200000 ember életét követelte, és körülbelül 10 milliárd euró kárt okozott. A humanitárius segítségnyújtásnak az életmentésre és a legközvetlenebb szükségletek kielégítésére irányuló első bizottsági intézkedéseit az alapvető infrastruktúra helyreállításának és a fenntartható fejlődés alapjai megteremtésének céljával kb. 300 millió euró értékű hosszabb távú helyreállítási támogatás követte."

(Forrás: ECA/08/13. sz. összefoglaló tájékoztató.)

3. Miután a Számvevőszék a 3/2006. sz. különjelentésében már beszámolt a Bizottságnak a szökőárat követő első humanitárius segítségnyújtási intézkedéseiről, ez a második ellenőrzés (6/2008. sz. különjelentés) az azt követő helyreállítási szakaszt vizsgálta, és felölelte azt a 250 millió eurós helyreállítási támogatást is, amelyet a Bizottság a Közép-Amerikát 1998 októberében sújtó, Mitch nevű hurrikánt követően nyújtott.

A Számvevőszék ajánlásai

4. A Számvevőszék a következőket javasolta a Bizottságnak:

1) gyorsan tervezze meg a helyreállítási projekteket, és vonja be a döntésekbe a kedvezményezetteket;

2) a többi adományozóval teljes körűen együttműködve törekedjen továbbra is a pénzeszközök átláthatóságának javítására, és vezessen be független minőségi felülvizsgálatot;

3) gondoskodjon a költségekre vonatkozó összehasonlító információk rendelkezésre állásáról és egyértelmű projektcélok meghatározásáról;

4) jobban számoljon előre a természeti katasztrófákat követő jelentős áremelkedésekkel;

5) ügyeljen arra, hogy a támogatott projektek uniós jellege megfelelő nyilvánosságot kapjon;

6) biztosítsa a projektek fenntarthatóságát akkor is, ha az uniós finanszírozás már véget ért.

A számvevőszéki ajánlások megvalósítása

5. A Bizottság maradéktalanul megvalósított négy ajánlást (1., 2., 5. és 6.), a két másikat pedig (3. és 4.) a legtöbb tekintetben valósította meg.

A számvevőszéki hasznosulásvizsgálat főbb pontjai

AZ IRÁNYÍTÁS ÉS AZ EGYÜTTMŰKÖDÉS JAVÍTÁSA

6. A Bizottság az EuropeAiden belül létrehozta és támogatta a bizonytalan helyzetek és válságok kezelésével foglalkozó egységet. Emellett kibocsátotta többek között a következő közleményeket: változtatási program, a katasztrófák kockázatainak csökkentésére irányuló stratégia és végrehajtási terv, valamint a rezilienciáról szóló közlemény (amely fontos előrelépést jelent a segélyezési, helyreállítási és fejlesztési – angol rövidítéssel: LRRD – megközelítéshez képest).

7. Javult a Többoldalú Adományozói Vagyonkezelői Alap (MDTF) titkárságán keresztül és egy független szakértő révén történő beszámolás és monitoring is.

KÖLTSÉG-ÖSSZEHASONLÍTÁS ÉS EGYÉRTELMŰ PROJEKTCÉLOK

8. Míg a Bizottság továbbra is ügyel rá, hogy a bizottsági projektvégrehajtás értékelésre kerüljön, a EuropeAid nem gondoskodik arról, hogy összehasonlítás céljából könnyen elérhetőek legyenek a projektköltségek monitoringját lehetővé tevő költséginformációk.

AZ UNIÓS FINANSZÍROZÁS LÁTHATÓSÁGA

9. Amikor felülvizsgálatra került az a standard módszertan, amely a EuropeAid központi kiküldötteinek az uniós külképviseleteken tett helyszíni ellenőrző látogatásait szabályozza, belekerült abba az uniós finanszírozás láthatóságára vonatkozó több ellenőrzés is. A minőségtámogató csoport minden projekt és támogatási kérelem esetében vizsgálja az uniós láthatóság kérdését. Amikor a Bizottságot nemzetközi szervezetek segítik a programvégrehajtásban, ezek irányelvei is előírják az uniós láthatóságot.

FENNTARTHATÓSÁG

10. A minőségtámogató csoportnak mind a projektazonosítási, mind a projektkialakítási ellenőrző tétellistái tartalmaznak fenntarthatósági szempontokat a projekt tervezési szakaszában. Más ellenőrzések is biztosítják, hogy a fenntarthatóság lényegi szempont maradjon minden beavatkozás esetében.

--------------------------------------------------

VIII. MELLÉKLET

KÜLSŐ FELLÉPÉSEK: EFA-TÁMOGATÁS

1. A 18/2009. sz. különjelentés témája ez volt: "A regionális gazdasági integrációra nyújtott EFA-támogatás eredményessége Kelet-Afrikában és Nyugat-Afrikában".

2. "A regionális integráció olyan folyamat, amelynek során egy adott térség politikai stabilitásának és gazdasági fejlődésének előmozdítása érdekében szomszédos országok együttműködnek egymással. A nagyobb és összehangoltabb piacokon az áruk, a szolgáltatások, a tőke és a személyek szabad mozgása lehetővé teszi a méretgazdaságosságot, valamint serkenti a kereskedelmet és a beruházásokat. A fejlődő országok közötti regionális gazdasági integráció tehát a gazdasági növekedés eszközeként hozzájárulhat a szegénység csökkentéséhez."

(Forrás: 18/2009. sz. különjelentés, összefoglaló tájékoztató)

3. A Számvevőszék azt vizsgálta, hogy eredményes volt-e az Európai Fejlesztési Alap keretében a regionális gazdasági integrációra Kelet-Afrikában és Nyugat-Afrikában nyújtott támogatás, amely a regionális programokra fordított EFA-támogatási összegeknek jóval több mint 50%-át teszi ki. A Számvevőszék, miután megvizsgálta az Európai Bizottság megközelítését, azt, hogy hogyan kezelte a nyújtott támogatást, valamint néhány kiválasztott projektet, arra a következtetésre jutott, hogy összességében a regionális gazdasági integrációra nyújtott EFA-támogatás mindeddig több okból csak részlegesen volt eredményes.

A Számvevőszék ajánlásai

4. A Számvevőszék a következőket javasolta a Bizottságnak:

1) azzal a feltétellel támogassa a regionális integrációt, hogy mielőbb megállapodás születik arról, hogyan érhető el a különböző regionális szervezetek közötti konvergencia;

2) teremtsen szorosabb összhangot a regionális és a nemzeti szintű stratégiák között;

3) vizsgálja felül, hogy nem túl magas-e a regionális programokra fordított keretösszeg;

4) határozza meg világosan a szóban forgó régiókban lévő különböző külképviseletek feladatait;

5) hozzon létre megfelelő koordinációs mechanizmust az adott régióban lévő külképviseletek között;

6) vizsgálja felül, hogy megfelelőek-e a külképviseletek részére a regionális programok tervezésére és végrehajtására kiutalt források;

7) csak azokkal a regionális szervezetekkel kössön hozzájárulási megállapodást, amelyek pénzgazdálkodása megfelel a nemzetközi szabványoknak;

8) segítse a szervezetek közötti, illetve a szervezetek és tagállamaik közötti koordináció javítását;

9) segítse a regionális szervezeteket felügyeleti rendszerek létrehozásában;

10) fogalmazzon meg SMART-projektcélokat;

11) fordítson több figyelmet a rendszeres, jó minőségű teljesítési beszámolók készítésére, valamint a projekteredmények következetes monitoringjára és értékelésére.

A számvevőszéki ajánlások megvalósítása

5. A Bizottság maradéktalanul megvalósított öt ajánlást (3., 4., 5., 7. és 8.), a legtöbb tekintetben megvalósított négyet (1., 2., 9. és 10.), két esetben pedig (6. és 11.) a Számvevőszék nem tudta megítélni a megvalósítás mértékét.

A számvevőszéki hasznosulásvizsgálat főbb pontjai

REGIONÁLIS INTEGRÁCIÓ

6. Mindkét régióban folytatódik a regionális szervezeteknek, illetve tagjaiknak további regionális integrációra törekvő tevékenysége, elsősorban azáltal, hogy a regionális szinten elfogadott integrációs kötelezettségvállalásokat nemzeti szinten is végrehajtják. A Bizottság továbbra is támogatja a regionális integráció folyamatát, elősegítendő a regionális szervezetek közötti koordinációt és konvergenciát, valamint a monitoring és értékelés tökéletesítését. E szervezetek egyes tagországaiban ugyanakkor még lanyha az érdeklődés a további regionális integráció iránt, illetve gyenge a regionális szervezetek intézményi kapacitása.

A REGIONÁLIS/NEMZETI STRATÉGIÁK EGYSÉGESSÉGE ÉS A FINANSZÍROZÁS ELOSZTÁSA

7. A Bizottság számos tevékenységbe kezdett azzal a céllal, hogy növelje a regionális integrációs stratégiák és intézkedések regionális és nemzeti szintű egységességét, amely a 11. EFA keretében még nyilvánvalóbbá kell, hogy váljon. A források reálisabb újraelosztására került sor az egyes régiók között, így a 10. EFA forrásainak egy részét az egész kezdeményezésen belül a fenntartható energiára csoportosították át.

KÜLKÉPVISELETEK

8. 2010-ben a Bizottság kiadott és terjesztett egy iránymutatást a regionális programok irányítására nézve, amelynek köszönhetően várhatóan javulni fog a központ és a külképviseletek közötti, illetve az egyes külképviseletek közötti koordináció. Ez az iránymutatás azt is egyértelműen meghatározta, hogy mikor lehet hozzájárulási megállapodást aláírni egy regionális szervezettel. Az, hogy a négy érintett regionális külképviselet valóban kap-e erősítést, attól függ, hogy (a tervek szerint 2013-ban és 2014-ben) csakugyan érkeznek-e további alkalmazottak.

PROJEKTKIÉRTÉKELÉS ÉS -MONITORING

9. A Bizottság minőségtámogató csoportjai módszeresen kiértékelik a javasolt projekteket/programokat. A regionális projektek/programok elkészítéséhez használandó tematikus iránymutatások azonban még nem kerültek véglegesítésre. Továbbá a Bizottságnál éppen folyamatban van a monitoring- és értékelési rendszer felülvizsgálata.

--------------------------------------------------

IX. MELLÉKLET

KÜLSŐ FELLÉPÉSEK: BANKI TEVÉKENYSÉGEK

1. Az 1/2009. sz. különjelentés a mediterrán térségben végzett banki tevékenységekkel foglalkozott.

2. "Az Unió és a mediterrán térségben található harmadik országok közötti együttműködés kb. 30 évvel ezelőtt kezdődött, és az évek folyamán fokozatosan fejlődött. A pénzügyi és technikai intézkedésekre vonatkozó keret (MEDA) az 1996–2006-os időszakot ölelte fel, és az volt a célja, hogy az Euro-mediterrán Partnerség keretében kísérő intézkedéseket biztosítson a partnerországok gazdasági és társadalmi rendszereinek reformjához.

3. Az EU költségvetése a MEDA-rendeletek, illetve a korábbi jegyzőkönyvek keretében háromféle banki tevékenységet finanszíroz, ezeket az Európai Beruházási Bank (EBB) hajtja végre: technikai segítségnyújtás a FEMIP (Euro-mediterrán Beruházási és Partnerségi Pénzügyi Eszköz) Támogatási Alap révén, kamattámogatások egyes EBB-kölcsönök esetén és kockázatitőke-műveletek."

(Forrás: ECA/09/18. sz. összefoglaló tájékoztató.)

4. A Számvevőszék azzal a céllal ellenőrizte a MEDA program és a korábbi jegyzőkönyvek keretében végzett banki tevékenységeket, hogy megvizsgálja: megfelelően monitorozta-e a Bizottság és az EBB a folyamatban levő projekteket, és a projektek elérték-e kitűzött céljaikat.

A Számvevőszék ajánlásai

5. A Számvevőszék a következőket javasolta a Bizottságnak:

1) alakítson ki a banki tevékenységekre szabott értékelési és monitorozási programot;

2) biztosítsa a segítségnyújtás eredményes összehangolását;

3) alakítson ki megfelelő igazgatási egyezményeket;

4) biztosítsa, hogy az EBB által végzett monitoring eredményeképpen minden projektet megfelelően hajtsanak végre, és a közvetítők/projektgazdák tegyenek eleget pénzügyi és beszámolási kötelezettségeiknek;

5) alakítson ki átfogó stratégiát a kockázatitőke-műveletekre, és válassza ki a legmegfelelőbb végrehajtási folyamatot.

A számvevőszéki ajánlások megvalósítása

6. A Bizottság maradéktalanul megvalósította mind az öt ajánlást.

A számvevőszéki hasznosulásvizsgálat főbb pontjai

ÉRTÉKELÉSI ÉS MONITORINGPROGRAM

7. A Bizottság jelentős szervezeti és eljárási változtatásokat vezetett be, többek között:

1) 2008-ban a EuropeAid külön részleget állított fel a mediterrán térség banki tevékenységeivel foglalkozó egységen belül arra a célra, hogy a lehető leghamarabb foglalkozzon a Számvevőszék észrevételeivel;

2) 2011-ben a EuropeAid átszervezése során egy új egységet hoztak létre arra, hogy támogassa, koordinálja, irányítsa és kísérje figyelemmel a EuropeAid tevékenységi régiói külkapcsolati portfólióinak innovatív pénzügyi eszközeit;

3) 2009 végén a EuropeAid részletes iránymutatást dolgozott ki az EBB számára annak egyértelmű meghatározása érdekében, hogy milyen új műveletek választhatóak ki az uniós költségvetésből történő finanszírozásra.

A TÁMOGATÁSNYÚJTÁS ÖSSZEHANGOLÁSA

8. 2010 óta jelentős mértékben javult a EuropeAid, az EBB és az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) közötti koordináció. Ezenkívül a EuropeAid tájékoztató üléseket és képzéseket szervezett az uniós külképviseletek ezen eszközökkel foglalkozó dolgozóinak avégett, hogy helyi szinten optimalizálva legyen a végrehajtás, a monitoring és a beszámolás.

IGAZGATÁSI MEGÁLLAPODÁSOK

9. 2012. év végén új igazgatási megállapodás került aláírásra az EU és az EBB között az általános uniós költségvetéséből finanszírozott műveletek végrehajtásáról; ez előrelépést hozott a környezetvédelmi előírások betartásában és monitoringjában, akárcsak az uniós támogatás láthatóságát és a beszámolást illetően.

--------------------------------------------------

X. MELLÉKLET

BEVÉTELEK: KÉSZPÉNZGAZDÁLKODÁS

1. Az 5/2009. sz. különjelentés a Bizottság készpénz-gazdálkodási tevékenységével foglalkozott.

2. "A Bizottság fő pénzgazdálkodási feladatai a következők: a) pénzgazdálkodási tervezés és előrejelzés, illetve különösen pénzforgalmi előrejelzések készítése, valamint pénzügyi források lehívása a saját forrás számlákról; b) a pénzgazdálkodási tevékenységek kezelése (bevételek és kifizetések); valamint c) bankszámlák kezelése.

3. A Bizottságnál a pénzállomány kezelését két főigazgatóság végzi, a Költségvetési Főigazgatóság és a Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság. A Költségvetési Főigazgatóság a Bizottság, illetve az Európai Fejlesztési Alap által kezelt teljes költségvetés pénzgazdálkodásáért felelős. A Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság egyéb, nem költségvetési tételek kezeléséért és a közösségi pénzeszközök befektetéséért felelős."

(Forrás: ECA/09/30. sz. összefoglaló tájékoztató.)

4. A számvevőszéki ellenőrzés fő célkitűzése az volt, hogy értékelje a Bizottság készpénzgazdálkodásának minőségét, különösen azt, hogy: a) a Bizottság betartotta-e a készpénzgazdálkodásra vonatkozó szabályokat és rendelkezéseket; b) létrehozott-e olyan belsőkontroll-rendszereket, amelyek gondos készpénzgazdálkodást biztosítanak.

A Számvevőszék ajánlásai

5. A Számvevőszék a következőket javasolta a Bizottságnak:

1) elemezze a sajátforrás-számlák jelenlegi rendszerének működését annak érdekében, hogy az adott számlák egyenlege csökkenjen;

2) javítsa pénzforgalmi előrejelzéseinek dokumentálását.

6. A belsőkontroll-rendszerekkel kapcsolatban javasolta, hogy a Bizottság:

1) javítsa készpénz-gazdálkodási tevékenységeinek felügyeletét;

2) javítsa kockázatkezelésének dokumentálását;

3) alkalmazzon egységes politikát és megfelelő iránymutatásokat a vagyonkezelői számlák megnyitása tekintetében;

4) találjon optimális megoldást az átmenetileg beszedett bírságok kezelésére.

7. A Számvevőszék az előlegszámlák kapcsán ezt javasolta a Bizottságnak:

1) tartsa be a bankok kiválasztására kiírt pályázati eljárások előírásait, és dokumentálja megfelelően a kiválasztási eljárást.

A számvevőszéki ajánlások megvalósítása

8. A Bizottság öt ajánlást (2., 3., 4., 6. és 7.) maradéktalanul, kettőt pedig (1. és 5.) a legtöbb tekintetben megvalósított.

A számvevőszéki hasznosulásvizsgálat főbb pontjai

A SAJÁTFORRÁS-SZÁMLÁK ELEMZÉSE

9. A Költségvetési Főigazgatóságnak 2008-ban, 2009-ben és 2011-ben sikerült csökkentenie az év végi egyenleget, noha a saját forrásoknak a tagállamoktól történő beszedésére alkalmazott rendszer nem változott. Mivel a rendszerre nézve csak a Tanács fogadhat el jogszabályt, a Bizottság nem rendelkezik hatáskörrel annak módosítására.

PÉNZFORGALMI ELŐREJELZÉSI ELJÁRÁSOK

10. A pénzforgalmi és készpénz-gazdálkodási előrejelzést szolgáló beszámolási eszközök felülvizsgálatára 2009-ben került sor, és a jelenlegi készpénzkezelési gyakorlatnak már része a havonkénti írásbeli jelentés is. A 2010-től érvényben lévő pénzforgalmi beszámolási és előrejelző eljárások szintén frissítés alatt állnak.

JOBB ÁTTEKINTÉS

11. A Költségvetési Főigazgatóság kockázatkezelési politikáját rendszeres felülvizsgálatnak vetik alá, módosítva a korlátozásokat és az előírásokat. Megbeszélésekre került sor a Költségvetési Főigazgatóság és a Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság között a kockázatkezelés és a bírságok kezelésének javításáról.

12. A Bizottság 2012-ben közzétette pénzügyi kockázatkezelési politikáját. Ezenkívül a Költségvetési Főigazgatóság külön kockázatkezelési politikát dolgozott ki a készpénz-gazdálkodási és kifizetési műveletekre, az üzletfolytonosság tekintetében pedig a működési kockázatokat figyelembe vevő külön eljárások vannak érvényben.

13. A Bizottság mutatókat dolgozott ki a készpénz-gazdálkodási műveletekre nézve. Ezeket a mutatókat rendszeresen figyelemmel kísérik, és a kivételeket vagy a céloktól való eltéréseket elemzik és nyomon követik.

AZ ÁTMENETILEG BESZEDETT BÍRSÁGOK KEZELÉSE

14. A Költségvetési Főigazgatóság és a Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság 2009 végén szolgálatközi megállapodást írt alá. Ezen felül létrehoztak egy alapot a 2010 januárja óta a Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság által kezelt új átmenetileg beszedett pénzbírságok részére. Továbbá: 2011-ben a Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság belső ellenőrzési részlege megvizsgálta az átmenetileg beszedett bírságok kezelésére szolgáló rendszer módosított elemeit, és azt állapította meg, hogy a tevékenységet eredményesen irányították.

ELŐLEGSZÁMLÁK KEZELÉSE

15. Az uniós külképviseletekkel szoros együttműködésben a Költségvetési Főigazgatóság javasolja a leggazdaságosabb megoldásokat az előlegszámlák kezelésére. Ezeket a kiválasztási eljárásokat dokumentálják, és az eljárások betartását helyszíni ellenőrzései során a Költségvetési Főigazgatóság vizsgálja. Az ezen ellenőrzések nyomán adott esetben megfogalmazott ajánlásokat az EKSZ-nek megküldött vizsgálati jelentések tartalmazzák.

VAGYONKEZELŐI SZÁMLÁK

16. A költségvetési rendelet legtöbb rendelkezése már 2013. január 1-jétől hatályos, a pénzügyi eszközökre és a közvetett irányításra vonatkozó új szabályok azonban csak 2014. január 1-jével lépnek életbe. Az EBB és a Bizottság közötti pénzügyi és igazgatási keretegyezmény ("FAFA" – egyes vagyonkezelői számlák működésére vonatkozó politikák és iránymutatások), valamint a vagyonkezelői számlákkal kapcsolatos egyes konkrét utasítások még aláírásra várnak.

--------------------------------------------------

XI. MELLÉKLET

KUTATÁS: KTF-KERETPROGRAMOK

1. A 9/2007. sz. különjelentés a kutatási és technológiai fejlesztési keretprogramok értékelésével foglalkozott, és azt vizsgálta, hogy tökéletesíthetné-e módszereit a Bizottság.

2. "Az innováció és a versenyképesség erősítését célzó európai uniós szakpolitikák széles körén belül a keretprogramok jelentik azt a legjelentősebb pénzügyi eszközt, amely közösségi szinten járul hozzá a lisszaboni stratégia és a barcelonai célkitűzés megvalósításához. A keretprogramokon keresztül a Közösség az Európai Unióban, a társult országokban, sőt akár másutt működő kutatókat finanszíroz. A keretprogramok költségvetése az évek során jelentősen emelkedett, a 7. KP (2007–2013) keretében már eléri az évi 7217 millió eurót.

3. Az ellenőrzés középpontjában az az alapkérdés állt, hogy a Bizottság megfelelő szemléletet alkalmazott-e a keretprogramok értékelésénél. Ezzel kapcsolatban a Számvevőszék ellenőrizte, hogy a Bizottság betartotta-e az értékelésre vonatkozó jogi előírásokat, és megvizsgálta, hogy az értékelési és felügyeleti rendszer megfelel-e az érdekeltek elvárásainak."

(Forrás: ECA/07/40. sz. összefoglaló tájékoztató.)

4. A számvevőszéki ellenőrzés a Bizottságnál 1995 óta érvényes felügyeleti és monitoringintézkedéseket ölelte fel a legutóbbi három programozási időszakra (4. KP, 5. KP, 6. KP) nézve, és előretekintést adott a 7. keretprogramról (2007–2013) is.

A Számvevőszék ajánlásai

5. A Számvevőszék a következőket javasolta:

1) a jövőbeni jogi szabályozás tegye explicitté a beavatkozási logikát;

2) dolgozzanak ki átfogó értékelési stratégiát;

3) fontolóra veendő egy közös értékelő hivatal felállítása azon értékelési tevékenységek összehangolására, amelyet a kutatással foglalkozó főigazgatóságok a keretprogram egészére vonatkozóan folytatnak;

4) optimalizálandó az adatgyűjtés, az adatok kiértékelése és a beszámolás;

5) a Bizottság határozza meg az értékelés fajtáját és terjedelmét, és tegye világossá, hogy az miképp használható fel.

A számvevőszéki ajánlások megvalósítása

6. A Bizottság négy ajánlást (1., 3., 4. és 5.) maradéktalanul, egyet (2.) pedig a legtöbb tekintetben megvalósított.

A számvevőszéki hasznosulásvizsgálat főbb pontjai

BEAVATKOZÁSI LOGIKA

7. Az új jogalkotási javaslatok világosan és átfogóan leírják a kutatásfinanszírozás konkrét céljait, valamint korlátozott számú kulcsfontosságú mutatóval szolgálnak az eredmények és hatások értékelésére. Ezeket a javaslatokat a jogalkotó azonban még nem hagyta jóvá.

ÉRTÉKELÉS ÉS MONITORING

8. A Bizottság rendszerbe foglalta a 7. KP egészére vonatkozó kulcsfontosságú teljesítménymutatókat, és ez a rendszer alkotja a gerincét a 7. KP éves monitoringjelentéseinek. Kidolgoztak a kutatási programok értékelése szolgáló kézikönyvet is, amely részét képezi a Kutatási és Innovációs Főigazgatóság belső kontrollstandardjainak. Olyan dokumentum azonban, amely tartalmazná a konkrét értékelési stratégiát, még nem készült.

9. Jelenleg a kutatással foglalkozó főigazgatóságok keretprogram-értékelési tevékenységeit a szolgálatközi értékelési hálózat koordinálja, pedig ez nem közös értékelő hivatal.

10. A Bizottság létrehozott egy közös kutatási adattárházat, amely tájékoztatást nyújt a felhasználóknak a 7. KP lezárt pályázati kiírásainak eredményéről, többek között a 7. KP-ben való részvételre és a teljesítményre vonatkozó statisztikákkal

--------------------------------------------------