EURÓPAI BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 2011.10.20. 
SEC(2011) 1218 végleges 
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA 
amely a következ ő dokumentumot kíséri 
Javaslat 
 
                  Az Európai Parlament és a Tanács rendelete 
a bennfentes kereskedelemr ől és a piaci manipulációról (piaci visszaélés) 
 
és 
 
Javaslat 
 
                       Az Európai Parlament és a Tanács irányelve 
a bennfentes kereskedelem és  a piaci manipuláció büntet őjogi szankcióiról 
{COM(2011) 651 végleges} 
{SEC(2011) 1217 végleges}  
 
HU 2   HU 1. A PROBLÉMA MEGHATÁROZÁSA   
Annak érdekében, hogy er ősítse a befektet ői bizalmat és a piac integritását, a piaci 
visszaélésr ől szóló irányelv a bennfentes információt birtoklók számára megtiltja a 
kapcsolódó pénzügyi eszközökkel való kere skedést („bennfentes kereskedelem”), 
továbbá megtiltja a piac olyan eszközökke l való manipulációj át, mint a hamis 
információk és híresztelések terjesztése,  valamint az árfolyamokat a szokásostól 
eltérő szinten rögzít ő kereskedési tevékenység („piaci manipuláció”). 
A piaci visszaélésr ől szóló irányelv létrehoz néhány eszközt a piaci visszaélések 
megakadályozására és felderítésére, ilyen például a bennfentesek jegyzéke, a gyanús 
ügyletekr ől szóló jelentések, valamint a vezet ő tisztségvisel ők részvényügyleteinek 
közzététele. Az irányelv ezenkívül kötelezi az olyan pénzügyi eszközök kibocsátóit, 
amelyekkel szabályozott piacon kereske dnek, hogy az általuk bi rtokolt bennfentes 
információt minél hamarabb, a lehet ő legkisebb késlekedéssel hozzák 
nyilvánosságra.  
A végrehajtás el ősegítésének érdekében az iránye lv felhatalmazza az illetékes 
nemzeti hatóságokat az ügyek kivizsgálá sára, közigazgatási intézkedések 
végrehajtására, valamint „haté kony, arányos és visszatartó erej ű szankciók” 
megállapítására. 
A piaci visszaélésr ől szóló irányelv által bevezete tt keretrendszer harmonizálja az 
alapvető koncepciókat és a piaci visszaélésr ől szóló szabályokat, ezenkívül 
megerősíti a szabályozók közötti együttm űködést. Ugyanakkor a Bizottság 
szolgálatai számos problémát azonosítottak  be, ezeket az alábbiakban vizsgáljuk. 
1.1. Az új piacok, platformok és t őzsdén kívüli pénzügyi eszközök szabályozásának 
hiányosságai  
Ha egy pénzügyi eszköz szabályozott pi acon kerül bevezetésre, akkor a pénzügyi 
eszközzel való keresked és a piaci visszaélésr ől szóló irányelv alkalmazási körébe 
tartozik azokban az esetekben is, ha az a dott eszközzel multilaterális kereskedési 
rendszerben (MTF), bróker elektronikus rendszerén keresztül („crossing hálózat”) 
vagy tőzsdén kívül (OTC) kereskednek. T ovábbá a bennfentes kereskedelem 
esetében (a piaci manipuláció esetében ne m) a tilalom kiterjed azokra a pénzügyi 
eszközökre is, amelyeket nem vezettek be s zabályozott piacokra, de amelyek értéke 
függ az ilyen típusú pénzügyi eszközökt ől.  
Ugyanakkor a piaci innovációk következtében  a szabályozott piacokon forgalmazott 
eszközök el őtérbe helyezése idejétmúlttá vált. A megnövekedett verseny és a 
technológia használata a multilaterális ke reskedési rendszerek (MTF) és egyéb 
szervezett kereskedési rendszerek (példá ul crossing hálózatok) nagyobb mérték ű 
alkalmazásához vezetett. A t őzsdén kívüli piacokon is növekedés volt megfigyelhet ő. 
Ha egy eszközt nem szabályozott piacra veze tnek be, hanem kizárólag multilaterális 
kereskedési rendszerben, má s típusú rendszerben vagy t őzsdén kívül forgalmaznak, 
az eszköz nem esik a piaci visszaélésr ől szóló irányelv hatálya alá.  
Aggodalomra ad okot az is, hogy a különböz ő piacokon zajló kereskedés egyre 
nagyobb mérték ű széttagoltsága akadályozhatja a hatékony végrehajtást, és hogy a 
 
HU 3   HU helyszín természetével összhangban lév ő eltérő felügyeleti normák egyenl őtlen 
feltételeket teremtenek. Végül az automatizál t és nagy frekvenciájú kereskedés (high-
frequency trading, HFT) egyre nagyobb tér nyerése felvetette annak kérdését, hogy a 
szabályozók milyen módon ellen őrzik az ilyen jelleg ű kereskedést, és hogy a piaci 
visszaélésr ől szóló irányelv vonatkozik-e mi ndegyik esetlegesen visszaélésnek 
minősülő stratégiára.  
1.2. Az árupiacok és az árualapú szár maztatott piacok szabályozásának 
hiányosságai  
A piaci visszaélés egyszerre több piacot és or szágot is érinthet. Különösen aggasztó 
ez az árupiacok és a kapcsolódó származtat ott piacok viszonylatában, ahol a piac 
integritásával és átláthatóságával kapc solatos szabályok a származtatott piacokra 
vonatkoznak, de a mögöttes piacokra nem.  
Jelenleg a piaci visszaélésr ől szóló irányelv nem kötel ezi a pénzügyi felügyeleti 
hatóságokat arra, hogy a pénzügyi piacok ellen őrzésekor a lehetséges piaci 
visszaélések feltárásánál figyelembe vegyék a fizikai ár upiacokra vonatkozó 
fejlesztéseket, vagy hogy m űködjenek együtt az EU vagy egy harmadik ország 
fizikai piacainak szabályozóival, és o sszák meg egymással az információkat. A 
fizikai és pénzügyi piacok szabályozói közötti együttm űködés hiánya alááshatja a 
fizikai és pénzügyi piacok integritását. 
Az árupiacok kereskedési tevékenységére nem ugyanazok a piac integritásával és 
átláthatóságával kapcsola tos szabályok vonatkoznak, mint a pénzügyi piacokra. A 
pénzügyi eszközök árát torzító származt atott kereskedést az irányelv tiltja. 
Ugyanakkor az a származtatott kereskedés , amely a mögöttes fizikai piacok árait 
torzítja, valamint a fizikai piacokon va ló olyan kereskedés, amely a pénzügyi 
eszközök árát torzítja, nem tartozik bele  a piaci manipulációról szóló jelenlegi 
meghatározásba. A szabályozók aggodalmukna k adtak hangot azzal kapcsolatban, 
hogy megfigyelhet ő a mögöttes árupiacok származtatott piacokkal történ ő 
manipulációja. 
Nincsenek továbbá olyan általános szab ályok, amelyek meghatároznák, hogy milyen 
információkat kell megosztani az árupiacokon, illetve aggodalomra ad okot az alapvető árupiaccal kapcsolatos információk átláthatóságának hiánya. Ez problémát 
jelent az árualapú szár maztatott piacok befektet ői számára, mert a származék értékét 
nagyban meghatározza a mögöttes eszköz vagy áru. Ez a felügyeleti hatóságok 
számára is probléma, akik nem tudják ellen őrizni az ezeken a piacokon történ ő, 
esetlegesen visszaélésnek min ősülő ügyleteket. 
1.3. A szabályozók nem tudják hatékon yan végrehajtani intézkedéseiket 
Először, a szabályozók nem rendelkeznek  a szükséges hatáskörrel ahhoz, hogy 
felderítsék a piaci visszaéléseket, példáu l ahhoz, hogy jelentéseket kapjanak a gyanús 
tőzsdén kívüli származtatott ügyletekr ől, bár ezek használhat ók piaci visszaélésekre 
is. Egyes tagállamok szabályozói nem férhet nek hozzá a távközlési szolgáltatók által 
nyilvántartott telefonos adatokhoz a bból a célból, hogy a piaci visszaélés 
kivizsgálásához és szankcionálásához  szükséges bizonyítékokat megszerezzék, 
különösen bennfentes kereskedelem esetén. Ebb ől adódóan a piaci visszaélések 
közigazgatási szankció hatálya alá es ő egyes eseteinek felderítése és szankcionálása 
 
HU 4   HU elmaradhat. A pénzügyi szabályozók vizsgá lati és jogérvényesítési feladatainak 
teljesítésével kapcsolatos kérdések közü l fontos az ilyen adat okhoz való hozzáférés. 
Néhány szabályozó nem rendelkezik a szükséges hatáskörrel ahhoz, hogy 
magánterületre lépjen be és dokumen tumokat foglaljon le. Ezen kívül el őfordulhat, 
hogy a szabályozók nem férhetnek hozzá a közérdek ű bejelentőktől kapott, gyanús 
ügyletekkel kapcsolatos fontos els ődleges információkhoz, mert ezeket az 
információforrásokat nem ösztönzi semmi és el őfordulhat, hogy a források nem 
részesülnek kell ő védelemben. Továbbá a szabályozók nem rendelkeznek megfelel ő 
eszközökkel a „piaci manipuláció kísérl etének” kezeléséhez (amikor egy adott 
személy megkísérli manipulálni a piacot, de nem jár sikerrel). 
Másodszor nem minden illetékes hatósá g rendelkezik teljes  szankcionálási 
hatáskörrel, és így piaci visszaélé seket nem mindig tudják a megfelel ő módon 
szankcionálni. 8 tagállamban például az ir ányelv megsértése esetén az illetékes 
hatóságoknak nincs lehet őségük a m űködési engedély visszavonására. Ezenkívül 
néhány tagállamban a közigazgatási bírsá gok alacsonynak mondhat ók, így nincs elég 
visszatartó erejük. Ami kor a piaci visszaélés b űncselekménye több haszonnal jár, 
mint a várható szankció, a szankció elrettent ő hatása minimálisra csökken. Ráadásul 
nem minden illetékes hatóság képes biztosítani, hogy a kirótt szankciókat 
nyilvánosságra hozzák, ami a haté kony végrehajtás fontos tényez ője. Végül néhány 
tagállamban a jelent ős elrettent ő hatással bíró büntet őjogi szankciók bizonyos 
bennfentes kereskedelemmel és pi aci manipulációval kapcsolatos b űncselekmények 
esetén nem elérhet ők. Ez az eltérés aláássa az egys éges piac alapjait, teret hagy a 
szabályozási arbitrázsnak és bonyolulta bbá teszi a törvényvégrehajtó hatóságok 
határokon átnyúló együttm űködését. 
1.4. Az érthet őség és jogbiztonság hiánya 
A piaci visszaélésr ől szóló irányelv tartalmaz biz onyos választási és mérlegelési 
lehetőségeket, valamint céltartalékokat is, amelyek teret hagynak a gyakorlati 
alkalmazásban történ ő értelmezésnek. Ezek az eltérések és bizonytalanságok 
vezettek az egyes tagállamokban érvénye s szabályozások különbségeihez. A de 
Larosière-jelentés a versenytorzulások és  a szabályozási arbitrázs egyik okaként a 
választási és mérlegelési lehet őségeket jelöli meg, amelyek megakadályozzák az 
egységes piac hatékony m űködését. Ehhez a problémához ta rtozik az elfogadott piaci 
gyakorlatok koncepciója és a kibocsátó által közzétett bennfentes információ, 
valamint az, hogy a kibocsátók igazgatói köt elesek jelenteni a pénzügyi eszközökkel 
való kereskedésüket. 
1.5. Kibocsátókra, különösen kk v-kra kirótt aránytalan adminisztrációs terhek 
Aggodalomra ad okot, hogy kevés kkv kíván t őkét bevonni az értékpapírpiacba, 
részben azért, mert a jegyzés eredeti és fo lyamatos költségei jóval nagyobbak, mint a 
haszon, részben pedig azért, mert az EU jogszabályai a kkv-k számára túl nagy akadályt jelentenek a pénzügyi piac okhoz való hozzáférés hez. Ha a piaci 
visszaélésr ől szóló irányelvet módosítás nélkül  kiterjesztenék a multilaterális 
kereskedési rendszerekre, az ilyen piac okon jegyzett kkv-knak a jelenleginél 
magasabb költségekkel kellene szembesülni ük, mivel néhány tagállam kkv piacán a 
költségek alacsonyan ta rtásának érdekében a kkv-kra módosított rendszer 
vonatkozik. Ebb ől a szempontból az érintett felek különösen problematikusnak 
ítélték meg az árérzékeny információk közzé tételi kötelezettségét, a bennfentesek 
 
HU 5   HU jegyzékének összeállítását és a vezet ő tisztségvisel ők ügyleteinek közzétételét. Úgy 
vélik, hogy ezek a kisebb jegyzett vállalatokra jelent ős költségeket és 
adminisztrációs terheket rónának. 
2. ALAPFORGATÓKÖNYV ÉS SZUBSZIDIARITÁS  
Uniós szint ű fellépés hiányában a fent említett problémák valószín űleg koordinált 
válasz nélkül maradnak, és a jöv őben ismét el őfordulnak majd. Ennek 
eredményeként bizonyos piacokra és ügyl etekre nem vonatkoznak majd a piaci 
visszaéléssel kapcsolatos szabályok, biz onyos visszaélések egyáltalán nem vagy nem 
elegendő mértékben részesülnek szankcióban, és a nemzeti törvények eltéréseib ől 
adódó adminisztrációs terhek sem csökke nnek. Annak ellenére, hogy az említett 
problémák lényeges következményekkel járn ak az egyes tagállamokra nézve, átfogó 
hatásukat csak úgy lehet teljes mértékbe n átlátni, ha azoka t határokon átnyúló 
összefüggésben vizsgáljuk. Ennek oka, hogy a piaci visszaélés bárhol elkövethet ő, 
ahol az eszköz be van jegyezve, vagy akár a t őzsdén kívül is, ezért tehát fennáll a 
valós kockázata annak, hogy a piaci visszaéléss el kapcsolatos nemzeti intézkedéseket 
ki lehet játszani, illet ve, hogy azok uniós szint ű fellépés hiányában 
eredménytelennek bizonyulnak. Ezenfelül az egységes megközelítés alapvet ő 
fontosságú a szabályozási arbitrázs elkerülé séhez. A fentiek miatt a szubszidiaritás 
elve szerint indokolt az uniós szint ű fellépés. 
Az arányosság elve megkívánja, hogy a beavatkozás a célkit űzések eléréséhez 
szükséges intézkedésekre irányuljon, és ne lépje túl azok kör ét. Az alternatív 
választási lehet őségek felderítését ől az elemzésen át a lehet őségek összehasonlításáig 
a folyamat során végig ez az elv volt a mérvadó. 
3. CÉLKITŰZÉSEK   
A fenti probléma elemzésének fényében a piaci visszaélésr ől szóló irányelv 
áttekintésének általános célja, hogy er ősítse a piac integritását és a befektet ők 
védelmét oly módon, hogy egységes szabálykönyvet és egyenl ő feltételeket biztosít, 
és a tőkebevonás szempontjából vonzóbbá tesz i az értékpapírpiacokat a kkv-k 
számára. 
Ezeknek az általános céloknak az elérés éhez az alábbi konkrét szakpolitikai 
célkitűzéseit kell megvalósítani: 
(1) a rendelet lépést ta rtson a piaci fejl ődéssel; 
(2) a piaci visszaélésre  vonatkozó szabályok hatékony alkalmazása; 
(3) a piaci visszaélésre vonatkozó rendszer hatékonyabbá tétele 
egyértelm űsítéssel és a jogbiztonság er ősítésével; 
(4) az adminisztrációs terhek lehet őség szerinti mérséklése, különösen a kkv-k 
számára. 
4. SZAKPOLITIKAI LEHET ŐSÉGEK   
 
HU 6   HU A szakpolitikai lehet őségek az operatív célkit űzések szerint vanna k csoportosítva, 
amelyek a fent említett konkrét célkit űzésekből következnek. 
4.1. A szervezett piacon, platformon és t őzsdén kívüli ügylet keretében elkövetett 
piaci visszaélés megel őzése 
(1) 1. alternatíva – nincs EU-fellépés. 
(2) 2. alternatíva – a hitel-nemteljesítési  csereügyletekkel kapcsolatos piaci 
visszaélésekre vonatkozó kib ővített szabályok. 
(3) 3. alternatíva – a t őzsdén kívüli eszközökkel kapc solatos piaci manipulációkra 
vonatkozó kib ővített szabályok. 
(4) 4. alternatíva – a kizárólag multilaterális kereskedési rendszerekbe bevezetett 
eszközökkel kapcsolatos piaci visszaélésekre vonatkozó kib ővített szabályok. 
(5) 5. alternatíva – a kizárólag egyéb (nem multilaterális) kereskedési 
rendszerekbe bevezetett eszközökkel kapcsolatos piaci visszaélésekre 
vonatkozó kib ővített szabályok. 
(6) 6. alternatíva – a t őzsdén kívül (bilaterálisan ) forgalmazott eszközökkel 
kapcsolatos piaci vissz aélésekre vonatkozó kib ővített szabályok. 
(7) 7. alternatíva – a HFT felügyeletének javítása. 
(8) 8. alternatíva – a kereskedési rendszereket, például multilaterális kereskedési 
rendszereket m űködtető befektetési vállalkozások  felügyeletének javítása. 
4.2. Az árutőzsdén és kapcsolódó származtatott piacon elkövetett piaci visszaélés 
megelőzése 
(1) 1. alternatíva – nincs EU-fellépés. 
(2) 2. alternatíva – a bennfentes információ és a piaci manipuláció 
meghatározásának kib ővítése az azonnali árut őzsdei ügyletekkel. 
(3) 3. alternatíva – a bennfentes információ meghatározása árualapú származtatott 
ügyletek esetében. 
(4) 4. alternatíva – az azonnali piacok keresked őinek kötelezése arra, hogy 
tegyenek eleget az illetékes ha tóságok információkéréseinek. 
(5) 5. alternatíva – a pénzügyi és fizikai piacok szabályozói közötti nemzetközi 
együttműködés elősegítése. 
(6) 6. alternatíva – az árualapú s zármaztatott ügyletek kibocsátóinak felszólítása az 
árérzékeny információk közzétételére. 
(7) 7. alternatíva – a piaci manipuláció meghatározásának egyértelm űsítése 
árualapú származtatott ügyletek esetében. 
 
HU 7   HU 4.3. A hatékony alkalmazáshoz szükséges in formációk és hatáskör biztosítása a 
szabályozók számára 
(1) 1. alternatíva – nincs EU-fellépés. 
(2) 2. alternatíva – gya nús megbízások és t őzsdén kívüli ügylet ek jelentésének 
bevezetése. 
(3) 3. alternatíva – a piaci manipuláció kísérletének megtiltása. 
(4) 4. alternatíva – a tá vközlési szolgáltatók adataihoz és telefonfelvé teleihez való 
hozzáférés biztosítása a piaci vi sszaélések felderítéséhez és 
szankcionálásához, bírói engedéllyel. 
(5) 5. alternatíva – magá nterületre történ ő belépés biztosítása dokumentumok 
lefoglalása céljából a piaci visszaélések  felderítéséhez és szankcionálásához, 
bírói engedéllyel. 
(6) 6. alternatíva – engedményezett véde lem és ösztönzés az informátorok 
számára. 
4.4. Egységes, hatékony és visszatartó erej ű szankciók megléte 
(1) 1. alternatíva – nincs EU-fellépés. 
(2) 2. alternatíva – közigazgatási intézkedésekre és szankciókra vonatkozó közös 
minimumszabályok. 
(3) 3. alternatíva – egységes közigazgat ási intézkedések és szankciók. 
(4) 4. alternatíva – büntet őjogi szankciók szükségessége. 
(5) 5. alternatíva – büntet őjogi szankciókra vonatkozó közös minimumszabályok. 
(6) 6. alternatíva – szankció k hatékonyabb végrehajtása. 
4.5. A választási és mérlegelési lehet őségek csökkentése vagy megszüntetése 
(1) 1. alternatíva – nincs EU-fellépés. 
(2) 2. alternatíva – elf ogadott piaci gyakorlatok harmonizálása. 
(3) 3. alternatíva – elfogado tt piaci gyakorlatok megszüntetése és a meglév ő 
gyakorlatok fokozatos megszüntetése. 
4.6. Egyes alapfogalmak tisztázása  
(1) 1. alternatíva – nincs EU-fellépés. 
(2) 2. alternatíva – a bennfentes információk késedelmes közzétételének 
körülményeinek tisztázása. 
(3) 3. alternatíva – a bennfentes információk késedelmes közzétételének jelentése. 
 
HU 8   HU (4) 4. alternatíva – a késedelmes közzététel körülményeinek meghatározása a 
rendszer szempontjából jelent ős információk esetén. 
(5) 5. alternatíva – a vezet ő tisztségvisel ők ügyleteinek közzétételének tisztázása. 
4.7. Az adminisztrációs terhek csökke ntése, különösen a kkv-k esetén 
(1) 1. alternatíva – nincs EU-fellépés. 
(2) 2. alternatíva – a bennfentes inform ációk közzétételének kkv-kra vonatkozó 
rendszere. 
(3) 3. alternatíva – a kkv-k mentessége a be nnfentes információk közzététele alól. 
(4) 4. alternatíva – a bennfentese k jegyzékének harmonizálása. 
(5) 5. alternatíva – a kkv-k mentessége  a bennfentesek jegyzéke alól. 
(6) 6. alternatíva – a vezet ő tisztségvisel ők ügyleteivel kapcsolatos jelentések 
eltörlése. 
(7) 7. alternatíva – a vezet ő tisztségvisel ők ügyleteivel kapcsolatos jelentéstételi 
kötelezettségek harmonizálása a kiboc sátók (és a kkv-k) esetében érvényes 
megemelt küszöbértékkel. 
(8) 8. alternatíva – a vezet ő tisztségvisel ők ügyleteivel kapcsolatos jelentések kkv-
kra vonatkozó rendszere. 
5. A JAVASOLT MEGOLDÁSOK HATÁSAINAK ÉRTÉKELÉSE  
A különféle szakpolitikai lehet őségeket hatékonyságuk és a vonatkozó célkit űzések 
elérésének eredményessége alapján teszteltük. A szakpolitikai lehet őségek 
összehasonlítása az alábbi következtetésekhez vezet: 
– Szervezett piacok, platformok és t őzsdén kívüli ügyletek : a javasolt megoldás a 2., 
3., 4., 5., 7. és 8. alternatíva kombinációja. A 4., 5. és 8. alternatíva kombinációja 
biztosítaná az egyenl ő versenyfeltételeket, a befektet ők magas szint ű védelmét és 
a pénzügyi eszközök piaci integritását, te kintet nélkül a bevezetéskor érvényes 
kereskedési helyszínre. A 2. és a 3. a lternatíva kombinációja biztosítaná a 
mögöttes eszközök t őzsdén kívüli származtatott (például CDS) ügyletekkel 
történő piaci manipulációjának egyértelm ű betiltását. A 7. alternatíva a nagy 
frekvenciájú kereskedés révén megkönnyítené a szabályozók számára a manipulatív gyakorlatok felderít ését és szankcionálását. 
– Árualapú származtatott ügyletek : a javasolt megoldás a 3., 4., 5. és 7. alternatíva 
kombinációja. Ezen lehet őségek kombinációja tisztázná a létez ő 
meghatározásokat és tilalmakat, biztosítv a ezzel az eszközök közötti manipulatív 
stratégiák teljes lefedését, és egyenl ő versenyfeltételeket kínálva a befektet őknek. 
Ami a költségeket ille ti, a fedezeti ügylet a gyártók számára drágább lehet, és a 
felügyeleti hatóságoknak további  adatfeldolgozó és ellen őrző eszközökbe kell 
beruházniuk. Ami pedig az el őnyöket illeti, a befektet ők számára világos lesz, 
 
HU 9   HU hogy milyen információkra számíthatnak, és  hogy milyen szabályok vonatkoznak 
rájuk a származtatott piacokon. 
– Szabályozók hatásköre : a javasolt megoldás a 2., 3., 4., 5. és 6. alternatíva 
kombinációja. Ezen alternatívák komb inációja biztosítja, hogy a szabályozók a 
megfelelő hatáskörrel rendelkezzenek ah hoz, hogy felderítsék a piaci 
visszaéléseket, f őként mivel az alternatívák megkönnyítik a gyanús t őzsdén kívüli 
ügyletek és megbízások felderítését, vala mint a piaci manipulációra irányuló 
kísérletek szankcionálását. A csomag bi ztosítja, hogy amikor megalapozott a piaci 
visszaélés gyanúja, az illetékes ható ságok hatáskörébe beletartozzon, hogy 
hozzáférjenek a távközlési szolgáltatók te lefonforgalmi adatnyilvántartásaihoz, 
valamint hogy a megfelel ő jogi garanciák mellett magánterületre léphessenek be, 
összhangban az elektronikus hírközlési ad atvédelmi irányelvvel és az Alapjogi 
Chartával. Végül a csomag az inform átorok számára védelmet biztosít a 
megtorlások ellen, és ösztönzi az informát orokat, ezáltal is javítva a felderítés 
hatékonyságát. 
– Szankciók : a javasolt megoldás a 2., 4. és 6. alternatíva kombinációja. Ezek az 
egymást meger ősítő alternatívák hatékony, arányos és elrettent ő szankciókat 
biztosítanak a piaci visszaélés szabályozás át célzó rendszer keretein belül. A 
Szerződés (EUMSZ) 83. cikkének (2) bekezdés ével összhangban az uniós szinten 
definiált bennfentes kereskedelem és piaci manipuláció cselekményét sújtó büntetőjogi szankciók követelményének bev ezetése nélkülözhetetlen és arányos 
lépés a bels ő piac működése szempontjából. 
– Választási és mérlegelési lehet őségek : a javasolt megoldás a 3. alternatíva. Ennek 
megvalósítása csökkentené a jogbizonyt alanságot, tisztázná a vonatkozó jogi 
keretrendszert, és el őrelépést jelentene az EU  egységes szabálykönyvének 
létrehozásában. 
– Alapfogalmak : a javasolt megoldás a 3., 4. és 5. alternatíva kombinációja. Ezen 
lehetőségek kombinációja nagyobb jogbizton ságot eredményezne a késedelmes 
közzétételekkel és a vezet ő tisztségvisel ők ügyleteivel kapcsolatban, egyúttal 
megszüntetné az irányelv egyik lehet őségét.  
– kkv-k/adminisztrációs terhek : a javasolt megoldás a 2., 4., 5. és 7. alternatíva 
kombinációja. Ez a négy lehet őség átfogóan csökkentené a piaci visszaélések 
keretrendszerének kibocsátókra vonat kozó követelményeivel kapcsolatos 
adminisztratív terheket, és konkrét piaci  visszaélést szabályozó rendszert hozna 
létre a kkv-k számára, csökkentve azok adminisztrációs terheit.  
6. NYOMON KÖVETÉS ÉS ÉRTÉKELÉS  
A Bizottság nyomon fogja követni, hogy a tagállamok hogyan alkalmazzák a piaci 
visszaélésekkel kapcsolatos jogalkotási kezd eményezésekben javasolt változtatásokat. A 
jogszabály alkalmazásának következményeir ől szóló értékelésre a hatálybalépést követ ő 
három év után kerül majd sor, a Tanácsnak és a Parlamentnek címzett jelentés formájában. A jelentés az illetékes nemzeti hatóságok piac i visszaélések miatt kirótt szankciókkal 
kapcsolatos adatait, valamint a szabályozók által szerzett tapasztalatokat (az EÉPH készítheti) 
veszi alapul.