A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK

Éves jelentés az Európai Unió 2016. évi kutatási és technológiafejlesztési tevékenységéről és a „Horizont 2020” keretprogram 2016. évi nyomon követéséről

1. A kutatási és technológiafejlesztési tevékenységről szóló éves jelentés háttere

Az Európai Unió (EU) kutatási és technológiafejlesztési tevékenységéről szóló éves jelentés az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 190. cikke alapján készül, és az eredmények terjesztésére is ez alapján kerül sor. A jelentés célja, hogy rövid, nem teljes körű áttekintést adjon a tárgyév főbb intézkedéseiről.

Miután a Tanács 2017. május 30-án felkérte a Bizottságot a jelentéstételi stratégiája hatékonyabbá tételére, ez a jelentés a „Horizont 2020” keretprogram nyomon követésével kapcsolatos éves adatokat tartalmazza a „Horizont 2020” keretprogram keretében 2016-ban lezárult felhívások vonatkozásában. 2017. november 9. óta a „Horizont 2020” keretprogrammal kapcsolatos további részletes nyomonkövetési adatok nyilvánosan hozzáférhetők a „Horizont 2020” keretprogram irányítópultján.

2. A tágabb politikai kontextus 2016-ban

2016-ban a Bizottság második éve működött Juncker elnök vezetésével. Megbízatása kezdetén Juncker elnök úgy nyilatkozott, hogy ez új kezdet lesz Európa számára, és meghirdette a munkahelyteremtés, a növekedés, a méltányosság és a demokratikus változás programját, amely tíz politikai prioritásra összpontosít.

A Bizottság 315 milliárd EUR költségvetésű európai beruházási terve és az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) további eredményeket hozott. Az Alap már működött, és minőségi beruházásokat biztosított az európai gazdaság további fellendítése érdekében, többek között a kutatás és az innováció terén, az innovatív kis- és középvállalkozások és a közepes piaci tőkeértékű kisebb cégek részére.

Az év folyamán a Bizottság néhány kulcsfontosságú kezdeményezése, például az energiaunió, a digitális egységes piac, a tőkepiaci unió, az európai biztonsági stratégia és az európai migrációs stratégia új szakaszba érkezett. Most minden korábbinál nagyobb szükség van arra, hogy az Európai Unió releváns legyen a polgárai számára, és kapcsolatban álljon velük. Juncker elnök szerint szorosabb kapcsolatra van szükség a szakpolitikák, a határozatok és a stratégiák között.

Az éghajlatváltozásról szóló párizsi konferencia (COP21) folytatásaként az Európai Bizottság a nagyszabású „Tiszta energia minden európainak” csomag – és benne a tiszta energiákkal kapcsolatos innováció felgyorsításáról szóló közlemény – elfogadásával megkezdte az Európai Unió energetikai és éghajlat-politikai kötelezettségvállalásainak teljesítését. Az említett közlemény átfogó szakpolitikai intézkedéseket körvonalaz annak érdekében, hogy a tiszta energiával kapcsolatos kutatásba és innovációba való befektetések fokozása és a szereplők minden szinten történő mobilizálása révén elősegítse az innovatív tisztaenergia-technológiák és szolgáltatások piaci felhasználását, és ezáltal felgyorsuljon a versenyképes, karbonszegény európai gazdaságra való áttérés. Emellett az egész Európai Unió nevében elkötelezte magát a COP21 konferencián indított „Innovációs küldetés” nemzetközi kezdeményezés mellett, amely fel kívánja gyorsítani a tiszta energiával kapcsolatos állami és magánszektorbeli innovációt és a források felhasználását az éghajlatváltozással kapcsolatos problémák megoldása érdekében.

3. Szakpolitikai keret

A tárgyév során további részletek kerültek kidolgozásra Carlos Moedas, a kutatásért, az innovációért és a tudományért felelős biztos stratégiai prioritásai – a nyitott innováció, a nyitott tudomány és a világ előtti nyitottság – kapcsán.

A nyitott tudomány egyik fő eleme az európai tudományosadat-felhő létrehozása. Az Európai Bizottság az adatforradalomban rejlő lehetőségek kiaknázása érdekében 2016-ban megkezdte e kezdeményezés különböző elemeinek végrehajtását. A tudományosadat-felhő biztosítani fogja az európai tudomány, ipar és hatóságok számára a világszínvonalú digitális infrastruktúrát, amelynek segítségével az Európai Unióban bármely tudós és mérnök számára elérhető közelségbe kerülnek a legmodernebb számítási és adattárolási kapacitások.

2016 folyamán a tudományos tanácsadók magas szintű munkacsoportja (tudományos tanácsadási mechanizmus) elfogadta „A könnyűgépjárművek valós szén-dioxid-kibocsátása és a laboratóriumi vizsgálatok közötti különbségek felszámolása” című tudományos véleményét, jelentős haladást ért el a „Kiberbiztonság az európai digitális egységes piacon” című tudományos vélemény és az „Új technikák a mezőgazdasági biotechnológiában” című magyarázó feljegyzés kidolgozása terén, továbbá megkezdte „Az óceánokból származó táplálék” című tudományos vélemény kidolgozását. A magas szintű munkacsoport 2016 folyamán egyre szorosabb munkakapcsolatba került a nemrég létrehozott, tudományos szakpolitikai tanácsadással foglalkozó európai akadémiai konzorciummal (SAPEA – Science Advice for Policy by European Academies; a szervezet támogatásban részesül a „Horizont 2020” keretprogramból), amely több mint 40 európai ország több mint 100 akadémiáján és tudós társaságában dolgozó, kiemelkedő tudású és szakértelmű szakembereket tömörít.

Az úttörő és piacteremtő innovációk létrehozására és felfuttatására irányuló európai képesség fokozása érdekében 2016. február 16. és április 29. között pályázat kiírására került sor az Európai Innovációs Tanács lehetséges létrehozásával kapcsolatos ötletek beküldésére. A Bizottság emellett különleges bejelentést tett az innovátorok olyan magas szintű munkacsoportjának létrehozásával kapcsolatban, amely szakértő tanáccsal látja el az Európai Bizottságot az Európai Innovációs Tanács létrehozása és fejlesztése során, hogy az úttörő és piacteremtő innovációk terén fokozzák az Európai Unió képességeit. A bejelentést követően a közel 500 jelentkezőből kiválasztásra került egy 15 tagú csoport, amely 2017. január 1-jén megkezdte működését. Az Európai Innovációs Tanács létrehozása kulcsfontosságú intézkedés a Bizottság által indított, az induló és a növekvő innovatív vállalkozásokat érintő kezdeményezésben annak érdekében, hogy minden lehetőséget megadjanak Európa sok innovatív vállalkozásának arra, hogy világszintű vezető szerepre tegyen szert. A „Horizont 2020” keretprogram keretében megvalósuló kísérleti intézkedések kidolgozására már 2016-ban sor került a külső érdekelt felek és az érintett bizottsági szolgálatok részvételével.

Az Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT) 2016-ban új tudományos és innovációs társulást nevezett ki (EIT Food), amely az európai élelmezési rendszer átalakítására, a fogyasztói bizalom növelésére és a globális egészség javítására törekedve támogatja az innovatív és gazdaságilag fenntartható kezdeményezéseket.

2016-ban elindult egy körforgásos gazdasággal kapcsolatos kísérleti fellépés, hogy az érdekeltekkel és a hatóságokkal kötött megállapodások révén segítséget nyújtsanak a szabályozási akadályokkal szembesülő különféle innovátoroknak . Az Európai Bizottság új kísérleti programjaként innovációs egyezségekre került sor annak érdekében, hogy támogassák a környezetvédelmi problémákra adott ígéretes megoldásokkal rendelkező innovátorokat a szabályozási akadályok leküzdésében és az ötleteik piaci érvényesülésében.

2016 februárjában a Bizottság nyilvános konzultációt kezdeményezett egy új, a mediterrán térségbeli fenntartható élelmiszer-termeléssel és a hatékonyabb vízgazdálkodással kapcsolatos kutatási és innovációs kezdeményezésről, amely a PRIMA nevet kapta (Partnership for Research and Innovation in the Mediterranean Area – Kutatási és Innovációs Partnerség a Mediterrán Térségben). 2016 októberében a Bizottság a Szerződés (EUMSZ) 185. cikke alapján elfogadta a PRIMA kezdeményezésre vonatkozó jogalkotási javaslatot, amelyet a jogalkotó 2017-ben jóváhagyott. Ez a lépés az ezen az Európai Unióval szomszédos területen a közelmúltban történt események tükrében is fontos mérföldkőnek számít.

2016 júniusában a Bizottság az Európai Unió nevében csatlakozott a COP21 konferencián indított „Innovációs küldetés” kezdeményezéshez. Ez a kezdeményezés azzal a céllal egyesíti a legnagyobb globális gazdaságokat, hogy megerősödjön a kutatási és innovációs projektek koordinációja a tisztaenergia-technológiák terén. Minden tag vállalta, hogy a következő öt évben megkétszerezi a tiszta energiával kapcsolatos kutatási és innovációs célú kormányzati beruházásait. 2016 novemberében a stratégiai energiatechnológiai tervvel foglalkozó pozsonyi konferenciához kapcsolódóan megjelent a stratégiai energiatechnológiai tervvel kapcsolatos 2016. évi eredményjelentés. A jelentés ismertette a főbb technológiákra vonatkozó célkitűzéseket, amelyek a tagállamokkal, a stratégiai energiatechnológiai tervben érintett egyéb európai országokkal, valamint a kutatásban és innovációban érdekelt felekkel együttműködésben és az említett szereplők támogatásával kerültek meghatározásra. A célkitűzések a legfontosabb karbonszegény technológiák költségeinek csökkentésére és a teljesítményük javítására összpontosítanak. A következő lépés az adott technológiai területek vonatkozásában olyan végrehajtási tervek összeállítása, amelyek azonosítják a stratégiai energiatechnológiai tervben érdekelt szereplők célkitűzéseinek megvalósításához hozzájáruló, 2017-ben kidolgozandó konkrét tevékenységeket/projekteket.