[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 13.11.2008

COM(2008) 771 végleges

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK

Kapcsolt hő- és villamosenergia-termeléssel több energiát takaríthat meg Európa

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK

Kapcsolt hő- és villamosenergia-termeléssel több energiát takaríthat meg Európa

1. Bevezetés

E KÖZLEMÉNY LEGFONTOSABB CÉLJA, HOGY BESZÁMOLJON A KAPCSOLT Hő- ÉS VILLAMOSENERGIA-TERMELÉS (A TOVÁBBIAKBAN: KAPCSOLT ENERGIATERMELÉS) JELENLEGI HELYZETÉRőL, ÉS BEMUTASSA TOVÁBBFEJLESZTÉSÉNEK LEHETőSÉGEIT. EZZEL A BIZOTTSÁG EGYÚTTAL ELEGET TESZ A KAPCSOLT ENERGIATERMELÉSRőL SZÓLÓ 2004/8/EK IRÁNYELVBEN [1] előírt jelentéstételi kötelezettségének is, különösképpen ami a kapcsolt energiatermelés területén rendelkezésre álló lehetőségeket és e lehetőségek tagállamok általi kihasználásának eddigi eredményeit illeti. Az irányelv végrehajtásának csúszása és a beérkezett tagállami jelentések kis száma[2] miatt ugyanakkor a jelentéstétel egyelőre csupán részleges lehet. A közlemény bemutatja azt az utat, amely a folyamat jövőbeni felgyorsítása és a kapcsolt energiatermelésben Európában rejlő lehetőségek minél teljesebb kihasználása felé vezet.

2. Mi a kapcsolt energiatermelés, és milyen szerepet tölt be az EU energiával való ellátásában?

A villamos energia előállítására használt technológiák egy jelentős része a villamos energia mellett hőt is termel, amely – gyakran hűtőtornyokon keresztül távozva, a környezetet károsítva – veszendőbe megy. Az Európai Unió területén található hagyományos hőerőművekben a villamosenergia-előállítás hatásfoka jelenleg 40%[3] körül van. Ha a melléktermékként előállított hőt is fel lehetne használni, akkor a kapcsolt energiatermelést folytató erőmű teljes hatásfoka ennek majdnem kétszerese lehetne.

Korlátot az előállított hő iránti kereslet, az úgynevezett hőterhelés szabhat. Kellően nagy hőterhelést általában távfűtő hálózat vagy valamilyen ipari folyamat képviselhet.

A kapcsolt hő- és villamosenergia-termelés nagy hatékonyságú energia-előállítási technológia, amelynek révén más technológiákhoz képest energia takarítható meg. Emellett ha a kapcsolt energiatermelést folytató erőmű elegendően közel helyezkedik el a végső fogyasztókhoz – legyenek ezek lakossági vagy ipari felhasználók –, az energia szállításával és elosztásával járó veszteségek alacsony szinten tarthatók. Kapcsolt energiatermelés céljára többféle energiaforrás is felhasználható: a szén vagy a földgáz csakúgy, mint a megújuló energiaforrások.[4] A kapcsolt energiatermelés kapacitás tekintetében is széles skálát képes lefedni: a családi házak egy kilowattos mikroegységeitől a távfűtő hálózatok vagy az ipari üzemek több száz megawattos energiaigényéig minden elvárás kielégítésére képes.

A kapcsolt energiatermelés 2006-ban az Európai Unió végső energiafogyasztásának (VEF)[5] 13,1%-át tette ki, és nem mutatott jelentős javulást.[6] Az országok közötti eltérések jelentősek: a kapcsoltan előállított energia részaránya néhány országban gyakorlatilag nulla, miközben Dániában és Finnországban a 40%-ot is meghaladja (1. ábra).

[pic]

1. ábra: A kapcsoltan előállított energia a VEF arányában, tagállamonként (Eurostat, 2006)

Az EU-27-ben a kapcsolt energiatermelés keretében rendelkezésre álló villamosenergia-előállítási kapacitás körülbelül 100 GW, az EU-27 teljes villamosenergia-előállítási kapacitásának 13,6%-a. Az EU-27-ben 2006-ban a kapcsolt energiatermelés keretében 366 TWh villamos energiát állítottak elő, ami a teljes villamosenergia-termelés 10,9%-a volt.[7] A termelés részaránya tagállamonként erősen változik: Cipruson mindössze 0,3%, míg Lettországban és Dániában 40%-nál is nagyobb.

A kapcsolt energiatermelésnek tulajdonítható energiamegtakarítás becsült nagysága az EU-27-ben ma évi 35 Mtoe, ami Ausztria teljes hazai energiafogyasztásával egyenlő. A CO2-kibocsátás területén mintegy évi 100 Mt megtakarítás jelentkezik.[8]

A kapcsolt energiatermelésnek tulajdonítható energiamegtakarítás ma körülbelül 2%-kal járul hozzá annak a célnak a teljesítéséhez, amelynek értelmében 2020-ig az évi elsődleges energiafogyasztásnak 20%-kal kell csökkennie.

3. A kapcsolt energiatermelés helye az EU energiapolitikai eszköztárában

Az Európai Unió nagyra törő célokat tűzött maga elé az energiapolitika és az éghajlatváltozás területén: 2020-ig 20%-kal kívánja csökkenteni az üvegházhatást okozó gázok kibocsátását, 20%-ra kívánja növelni a megújuló forrásból előállított energia részarányát, és 20%-os energiamegtakarítást kíván elérni. Az európai energiapolitika további törekvései közé tartozik az ellátás biztonságának növelése, a fenntartható fejlődés ügyének előmozdítása és a versenyképesség fokozása. A kapcsolt energiatermelés fontos szerepet játszhat e célkitűzések teljesítésében: az energiaellátás biztonságához és fenntarthatóságához, a környezet állapotának javításához és az éghajlatváltozás elleni küzdelemhez egyaránt hozzájárulhat. A kapcsolt energiatermelés emellett olyan speciális európai szaktudást is képvisel, amely iránt egyre nagyobb a világpiaci kereslet, ez pedig kedvez Európa versenyképességének, és – nem utolsó sorban regionális és helyi szinten is – lehetőségeket kínál a gazdasági fejlődésre. Mindezen megfontolások miatt, a nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelés ügyének segítése érdekében fogadta el a jogalkotó a kapcsolt energiatermelést szabályozó irányelvben lefektetett keretszabályozást.

Az irányelv felismeri a technológiában rejlő előnyöket, és meghatározza azokat az elveket, amelyeket követve a tagállamok támogathatják fejlesztését. Azok a rendelkezések, amelyek a támogatási rendszereket, így különösen a pénzügyi támogatást, a villamosenergia-hálózathoz való hozzáférést és ennek díjait, valamint a kapcsolt energiatermelés piaci elterjedésének segítésére szolgáló közigazgatási eljárásokat szabályozzák, tiszteletben tartják az irányelv hatálya alá tartozó területen nyújtott állami támogatásokra irányadó szabályokat. A kedvezményezett technológia energiahatékonyságának biztosítása érdekében az irányelv bevezeti a „hasznos hő” fogalmát. A gyakorlatban ez a fogalommeghatározás nem egy konkrét technológiát, hanem általában az energiamegtakarítást kívánja segíteni.

Az irányelv egyik fontos eszköze a származási garanciák rendszere. Akárcsak a megújuló energiaforrások esetében, a származási garancia arra szolgál, hogy az energiafogyasztó átlátható információt kapjon az általa elfogyasztott energia származásáról, a termelő pedig igazolni tudja, hogy az általa értékesített villamos energia nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelésből származik. A származási garanciákat az egyes tagállamok erre feljogosított szervei adják ki, és elvben minden tagállam kölcsönösen elismeri őket. A származási garanciák harmonizálása terén van még tennivaló, formátumukat és a kiadásukkal kapcsolatos felelősségi viszonyokat még meg kell határozni.

A származási garanciák tartalmazzák a nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelés útján előállított villamos energia mennyiségét. E villamosenergia-mennyiség meghatározásának segítésére a Bizottság részletes iránymutatást[9] dolgozott ki a kapcsolt energiatermelés útján előállított villamos energia számításáról.

Az irányelv jelentéstételi kötelezettséget is ró a Bizottságra és a tagállamokra. Ez a közlemény e kötelezettségek egy részének teljesítését szolgálja, amint azt lejjebb részletesebben is kifejtjük.

4. Hol tartunk a kapcsolt energiatermelés ügyének segítésében?

EU-szintű intézkedések

A kapcsolt energiatermelésről szóló irányelvet a jogalkotó 2004-ben fogadta el. Végrehajtása folyamatban van, bár a vártnál több időt vesz igénybe. Viszonylag komoly feladatot jelentett a kapcsolt energiatermelés útján előállított villamos energia mennyiségének kiszámítására vonatkozó részletes iránymutatás kidolgozása. Miután a tagállamok és a Bizottság alaposan megvitatták a tartalmát, az iránymutatás elkészült. Az iránymutatás egyik alapvető eleme a külön hő- és villamosenergia-termelésre vonatkozó egységes hatásfok-referenciaértékek megállapításáról 2006-ban elfogadott határozat.[10]

A mai napig huszonkét tagállam ültette át nemzeti jogába az irányelv bizonyos részeit, illetőleg a referenciaértékekről szóló kapcsolódó bizottsági határozatot. Ahol még nem sikerült idáig eljutni, annak többnyire az adott ország különleges jogrendszere az oka, ezekben a tagállamokban tudniillik egyetlen jogalkotási folyamat keretében kell átültetni a teljes irányelvet és az összes kapcsolódó másodlagos jogi aktust. Ez a folyamat a részletes iránymutatás 2008. novemberi elfogadásáig nem kezdődhetett meg.

Az EU-ban folytatott kapcsolt hő- és villamosenergia-termelésre más közösségi jogi aktusok is hatással vannak. A jelenlegi szakpolitikai eszköztáron belül a következő aktusokat emeljük ki:

- Az energetikai szolgáltatásokról szóló irányelv[11] olyan rendelkezéseket tartalmaz, amelyek – például a korszerű fogyasztásmérők felszerelésének támogatása révén[12] – segíthetik a kapcsolt üzemű energiatermelő mikroegységek alkalmazását. Az irányelvben előírt nemzeti energiahatékonysági terveknek energiamegtakarító intézkedésként a kapcsolt energiatermeléssel is foglalkozniuk kell.

- Az épületek energiateljesítményéről szóló irányelv[13] a 1000 m2-t meghaladó hasznos födémterülettel rendelkező új épületek esetében felszólít a kapcsolt energiatermelés vagy a táv- vagy tömbfűtés vagy -hűtés (az ún. alternatív rendszerek) műszaki, környezeti és gazdasági megvalósíthatóságának biztosítására. Az irányelv átdolgozása kapcsán a Bizottság javasolja az új épületekre vonatkozó 1000 m2-es küszöb eltörlését.

- A környezetvédelem állami támogatására vonatkozó közösségi iránymutatás[14] lehetővé teszi pénzügyi támogatás nyújtását a kapcsolt üzemű nagy hatásfokú erőművek megvalósításával és üzemeltetésével összefüggő beruházási és működési költségek tekintetében, valamint a nagy hatásfokú távfűtő rendszerekkel összefüggő beruházási költségek tekintetében. A támogatásnak alapfeltétele az elsődleges energiamegtakarítás és a CO2-kibocsátás mérséklése. A tagállamokban jelenleg folyik a támogatási rendszerek hozzáigazítása az új rendelkezésekhez.

- A megújuló forrásból előállított energiára vonatkozó irányelvjavaslat első ízben szabályozná európai szinten a megújuló energiaforrást igénybe vevő fűtő- és hűtőrendszereket. Az irányelv alapján kidolgozandó nemzeti cselekvési tervekben meg kell határozni, hogy 2020-ban és azt követően az adott tagállam hány százalékban fogja megújuló forrásokból fedezni a fűtő- és a hűtőrendszerek energiaigényét. Az e cél elérése érdekében elkészítendő tagállami stratégiákban szerepet kell kapnia a megújuló energiaforrásokat igénybe vevő kapcsolt energiatermelésnek is.

A tagállamok jelentéstételi kötelezettségei

Az irányelv értelmében a tagállamok kötelesek jelentésben beszámolni a kapcsolt energiatermelés területén rendelkezésre álló lehetőségekről , valamint azokról az igazgatási struktúrákról, amelyeket a kapcsolt hő- és villamosenergia-termelés ösztönzése érdekében létrehoztak. Emellett kötelesek négyévente beszámolni a kapcsolt energiatermelés terén elért eredményeikről, és az erre vonatkozó statisztikai adataikat is meg kell küldeniük. A nemzeti szintű lehetőségek elemzéséről eddig csupán tizenegy tagállam küldte meg jelentését. Ezek a jelentések általában követik az irányelv alapján létrehozott szakbizottság iránymutatását.

A beérkezett jelentések nemigen tartalmaznak olyan egyértelmű információkat vagy számadatokat, amelyek módot adnának az összehasonlításra. Ezért nehéz képet alkotni az EU-ban a kapcsolt energiatermelés területén rendelkezésre álló lehetőségekről. Az mindazonáltal világos, hogy a kapcsolt üzemű energiatermelő kapacitás jelentősen növelhető, ehhez azonban szükséges, hogy bizonyos tagállamok nagyobb figyelmet fordítsanak a szakpolitikára, és teljesítsék az irányelvben előírt kötelezettségeiket.

Jelenleg azokban az országokban, amelyekben a kapcsolt energiatermelés viszonylag nagy részarányt képvisel, a távfűtés piaci részesedése is nagy. Mivel a távfűtés Európában nem terjed gyorsan, a távfűtéssel csekély mértékben élő országokban a kapcsolt energiatermelés ösztönzése segíthet fellendíteni a távfűtést is. További fejlesztési lehetőségeket rejtenek magukban a kapcsolt energiatermelés ipari felhasználásai. Egy adott országon belül a kapcsolt energiatermelés területén rendelkezésre álló lehetőségek főként a távfűtés és az ipari alkalmazások helyzetének alakulásától függnek.

A kapcsolt energiatermelésnek a villamosenergia-, illetőleg a hőtermelés egészében elfoglalt helyét illetően a tagállamok láthatóan négy csoportba oszthatók aszerint, hogy a kapcsolt energiatermelés részaránya a két szektorban hogyan viszonyul az EU-27 egészének átlagához.[15] A kapcsolt energiatermelés helyzete egy tagállamban akkor ideális, ha mind a villamos energia, mind a hőenergia piacán nagy részarányt képvisel – ezt jelzi a 2. ábrán látható I. terület.

[pic]

2. ábra: A kapcsolt energiatermelés részaránya a teljes hő- és a teljes villamosenergia-termelésen belül

A tagállami jelentések a kapcsolt energiatermeléssel foglalkozó ágazat helyzetét illetően több alapvető nehézségre is felhívják a figyelmet (ezek a kapcsoltan előállított energia iránti mérsékelt és/vagy csökkenő kereslettel, illetőleg a technológia gazdasági szempontból nem eléggé vonzó voltával függnek össze). Például:

- a kapcsolt energiatermelésnek előfeltétele, hogy a közelben legyen megfelelő nagyságú kereslet a hasznos hő iránt,

- a kapcsolt energiatermelés költséges beruházásokat, nagy állandó költséget igényel, emiatt alacsonyak a haszonkulcsok, hosszúak a megtérülési idők,

- az épületek hőigényének csökkenése negatívan befolyásolja a kapcsoltan előállított hőenergia távfűtési célú felhasználásának lehetőségeit.

A nemzeti szinten rendelkezésre álló lehetőségekről összeállított tagállami jelentések több korlátozó tényezőt is említenek. Ezek nincsenek jelen minden olyan tagállamban, amely eddig jelentést nyújtott be:

- nem eléggé világosak az állami támogatás hosszú távú kilátásai; bonyolult a jogi szabályozás (szövetségi/regionális szint); bonyolultak és időigényesek a közigazgatási eljárások; más jogszabályok hatásai; valamint

- ésszerű áron és időkeretben rendelkezésre álló hálózati hozzáférés, a kapcsoltan előállított villamos energia fogadásához szükséges hálózatátalakítási költségek; a hálózatban rendelkezésre álló tartalék villamosenergia-ellátás igénybevételének kedvezőtlen feltételei.

A felsorolt akadályok közül többnek a leküzdésére az irányelv is tartalmaz rendelkezéseket, ezért várható, hogy a teljes átültetés nagyobb lehetőségeket eredményez a kapcsolt energiatermelés területén, mint amelyről a tagállami jelentések beszámolnak.

Bár a távhűtés iránt egyre nagyobb az érdeklődés, a kapcsolt üzemű energiatermelő létesítmények ilyen célú igénybevétele ritkán bizonyul előnyösnek. Még ha műszakilag megoldható is, hatásfoka túlságosan alacsony. Ezért a távhűtés várhatóan nem fog nagymértékben hozzájárulni a kapcsolt hő- és villamosenergia-termelés további terjedéséhez.

Bár nincsenek teljes körű adataink, a jelek azt mutatják, hogy a mikro- és a kisméretű kapcsolt üzemű energiatermelő egységek piaci elterjedtsége – például a lakossági felhasználást tekintve – növekedett. A tagállami jelentések legtöbbje sajnos nem sok információt tartalmaz a kapcsolt üzemű energiatermelő mikroegységekben a következő évtizedekre nézve rendelkezésre álló lehetőségekről.

A Bizottság kidolgozta azt a másodlagos jogot, amely előfeltétele az irányelv maradéktalan végrehajtásának. A tagállamok folyamatosan dolgoznak az irányelv átültetésén, jelentéseik azonban csak lassan érkeznek. Még több lehetőség kihasználására is lenne mód, de az adminisztratív és más jellegű akadályok ezt egyelőre nem engedik. |

- 5. Hogyan tovább?

A kapcsolt hő- és villamosenergia-termelés fontos szerepet játszik az energiahatékonyság javításában, és hozzájárul az energiaügy és az éghajlatváltozás területén megfogalmazott összes uniós szintű közös célkitűzés teljesítéséhez. Mindezen megfontolások miatt fogadta el a jogalkotó a nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelést segítő keretszabályozást. A keretszabályozás (azaz a kapcsolt energiatermelésről szóló irányelv) végrehajtása nem halad a tervezett gyorsasággal. A tagállamoknak sürgősen lépéseket kellene tenniük az irányelv haladéktalan végrehajtása érdekében, hiszen a külön hő- és villamosenergia-termelésre vonatkozó egységes hatásfok-referenciaértékek megállapításáról,[16] illetőleg a kapcsolt energiatermelés útján előállított villamos energia számítására vonatkozó részletes iránymutatásról[17] szóló, korábban már említett két bizottsági határozat elfogadásával ennek mostanra minden alapvető akadálya elhárult. Ezen túlmenően az is létfontosságú, hogy az irányelvnek megfelelően valamennyi ország tegyen jelentést a kapcsolt energiatermelés területén rendelkezésre álló lehetőségekről és a létrehozott igazgatási struktúrákról. Ezt az elért eredményekre és a statisztikai adatokra vonatkozó jelentéstételnek kell követnie.

A Bizottság el fogja végezni az irányelv elfogadását követően rá háruló feladatokat. Folytatódik a végrehajtás figyelemmel kísérése . A Bizottság a jogszabályok helyes végrehajtásának biztosítása érdekében szükség szerint jogsértési eljárásokat fog indítani. Emellett a tagállamok munkájának segítése céljából más támogató intézkedésekre is sor kerülhet. Több irányelv esetében is hasznosnak bizonyult az együttes cselekvés elve, amely lehetőséget ad a tagállamoknak arra, hogy végrehajtási gondjaikra más tagállamokkal és a Bizottsággal közösen keressenek megoldást. Ez az elv ez esetben is használható lehet a tagállamok támogatására.

A kapcsolt energiatermelés ügyére a más energiaügyi intézkedésekkel kapcsolatos fejlemények is hatással lesznek: a kapcsolt üzemű energiatermelő mikroegységek tekintetében az energiafogyasztás címkézésére vonatkozó irányelv átdolgozása, illetőleg a környezetbarát tervezésre vonatkozó irányelv keretében a kazánokra irányadó végrehajtási intézkedések 2009-re tervezett elfogadása, a nagy teljesítményű kapcsolt üzemű energiatermelő létesítmények tekintetében pedig a kibocsátáskereskedelmi irányelv módosítására,[18] illetőleg a megújuló forrásokból előállított energiára vonatkozó irányelv elfogadására irányuló javaslat,[19] amelyek közül az utóbbi kedvező elbírálást tesz lehetővé azon kibocsátásmérséklés számára, amely a megújuló forrásból származó tüzelőanyagot hasznosító kapcsolt üzemű energiatermelésnek köszönhetően következik be.

Az energiahatékonyságra vonatkozó 2006. évi cselekvési terv több intézkedést is tartalmazott a kapcsolt energiatermelés támogatására. Az Európai Bizottság 2008-ban különböző tanulmányok elkészítését kezdeményezte. Ezek eredményei (a kapcsolt energiatermelésre vonatkozó elektronikus származási garanciák harmonizált rendszerének kialakításával, a távfűtő és a távhűtő rendszerek hatásfok-minimumkövetelményeinek előkészítésével, valamint a kapcsolt üzemű energiatermelő mikroegységek hatásfok-minimumkövetelményeinek meghatározásával kapcsolatban) segíthetnek a továbbiakban szükséges szakpolitikai intézkedések meghatározásában.

Az energiahatékonyságra vonatkozó cselekvési tervet a Bizottság 2009-ben értékelésnek fogja alávetni, majd ennek alapján naprakésszé teszi. Ennek során lehetőség nyílik a kapcsolt hő- és villamosenergia-termeléssel összefüggő új javaslatok és ötletek átgondolására, mint ahogy a városoknak és a falvaknak az európai és a globális energiapolitikai erőfeszítésekben betöltött kulcsszerepének figyelembevételére is. 2030-ra Európa lakosságának 80%-a városi területeken fog élni és dolgozni. A nagy kiterjedésű városi övezetek, amelyek a megtermelt energia java részét elfogyasztják, kitűnő lehetőségeket hordoznak magukban az energiahatékonyságra irányuló európai beruházások számára. Ezekben a városi övezetekben a nagyméretű távfűtő rendszerek, a villamos energia iránti hatalmas kereslet és a nagyszámú, egymáshoz közel elhelyezkedő végfelhasználó kedvező feltételeket teremt a gazdaságilag életképes és műszakilag megvalósítható kapcsolt energiatermelés számára. A jogalkotás mellett továbbra is támogatást kell nyújtani a kapcsolt energiatermelés városi területeken való elterjesztésére irányuló, egyebek mellett a Polgármesterek Szövetsége keretében megvalósuló törekvésekhez.

Mivel a kapcsolt energiatermelés decentralizált technológia, segíti a helyi és a regionális fejlesztést, és kedvezően hat a helyi foglalkoztatásra. Vidéki és elszigetelt területek esetében – különösen akkor, ha megújuló energiaforrásokat vesz igénybe – a kapcsolt energiatermelés jó lehetőségeket kínál a gazdasági fejlődésre és a munkahelyteremtésre.

A cselekvési terv átdolgozása érintheti a nemzeti energiahatékonysági cselekvési tervek jövőbeli szerepét is. Ezekre a tervekre politikai szempontból központi szerepnek kell hárulnia, hiszen minden olyan tevékenységet felölelnek, amely összefügg az energiahatékonysággal – így a kapcsolt energiatermelést is. Ezeknek a dokumentumoknak kell általános keretet szabniuk a szakpolitika számára egy-egy adott országban, és egyúttal az is kívánatos, hogy a tagállamok egységesen ezek révén tegyenek eleget összes jelentéstételi kötelezettségüknek. Ezáltal csökkenthetők lennének a tagállami kormányokra háruló adminisztrációs terhek.

A kapcsolt energiatermelésről szóló irányelv alapján benyújtott tagállami jelentések több olyan, régóta meglévő tényezőre is ráirányították a figyelmet, amely egyelőre gátolja a kapcsolt energiatermelés szélesebb körű elterjedését. A tagállamoknak a legtöbb ilyen akadályt haladéktalanul el kellene hárítaniuk. Az energiahatékonyság és a kapcsolt energiatermelés ösztönzéséhez például elengedhetetlen a közigazgatási eljárások olajozottabbá és – ha vannak – a támogatási rendszerek átláthatóbbá tétele. Minden érintett jól járhat például azzal, ha a hálózathoz való hozzáférés szabályai közös keretbe vannak foglalva. A közhatalmi szervek hatáskörüknél fogva képesek befolyásolni a várostervezés rendjét, márpedig ez a távfűtő hálózatok tekintetében kiindulópontnak tekinthető. A hálózathoz való hozzáférés és az összeköttetések elégtelensége jelenleg még korlátozza a kapcsolt energiatermelés technológiáinak terjedését, különösen azokban a tagállamokban, amelyekben hálózatvédelmi megfontolásokból megszigorították az üzemeltetésre irányadó szabályokat.

A tagállamoknak le kell zárniuk az irányelv végrehajtását. A Bizottság figyelemmel kíséri és támogatja a végrehajtás folyamatát. Az energiahatékonyságra vonatkozó cselekvési terv átdolgozása során a Bizottság új intézkedések lehetőségét is meg fogja fontolni. |

- 6. Összegzés

A kapcsolt energiatermelésről szóló irányelvben a Bizottság olyan fontos eszközt lát, amely hozzájárulhat az energiaügy területén Európa előtt álló kihívások megválaszolásához. A végrehajtás figyelemmel kísérése keretében – a tagállami jelentések beérkezésének elmaradása, illetve késése ellenére is – a Bizottság tudomást szerzett a kapcsolt energiatermelés ügyét hátráltató adminisztratív és egyéb akadályokról. A Bizottság ezen akadályok közül többel már foglalkozott is: mint korábban is említettük, ezzel összefüggésben dolgozta ki az egységes hatásfok-referenciaértékeket, illetőleg fogadta el a kapcsolt energiatermelés útján előállított villamos energia számítására vonatkozó részletes közösségi iránymutatást. Emellett azonban a tagállamoknak is lenne módjuk növelni erőfeszítéseiket a kapcsolt energiatermelés ügyének előmozdítása érdekében.

A Bizottság a jövőben is nyomon fogja követni a folyamatot, és ha szükségét látja, további javaslatokat fog előterjeszteni a kapcsolt energiatermelés ügyének előmozdítására. Ennek első lépéseként a Bizottság 2009-ben értékelésnek fogja alávetni, majd ennek alapján naprakésszé teszi az energiahatékonyságra vonatkozó cselekvési tervet.

A kapcsolt energiatermelés közelebb viszi az Európai Uniót energiapolitikai céljainak teljesítéséhez. Olyan jól bevált eszközről van szó, amelynek révén nő az energiahatékonyság, és megtakarítások érhetők el az energiafelhasználásban. Ezzel párhuzamosan a szén-dioxid-kibocsátás mérséklése és a hálózati veszteségek csökkentése révén hozzájárul az éghajlatváltozás elleni küzdelemhez is. A kapcsolt energiatermelés fokozhatja Európa versenyképességét, hiszen olyan, a kapcsolt energiatermelést nagy hatásfok mellett lehetővé tévő technológiák kifejlesztését igényli, amelyek külföldön is értékesíthetők, ezzel pedig hozzájárul a gazdasági fejlődéshez, segíti a gazdasági növekedést és a foglalkoztatást. Mindezek miatt nagyon fontos az Európai Unió számára, hogy a kapcsolt energiatermelés területén rendelkezésre álló lehetőségek valamennyi tagállamban teljes mértékben ki legyenek használva.

[1] Az Európai Parlament és a Tanács 2004/8/EK irányelve (2004. február 11.) a hasznos hőigényen alapuló kapcsolt energiatermelés belső energiapiacon való támogatásáról („CHP irányelv”).

[2] Csak nyolc tagállamtól érkezett olyan jelentés, amely minden szükséges kérdésre kiterjedne (eddigi eredmények, nemzeti szinten rendelkezésre álló lehetőségek, származási garancia, korlátok): BE, DK, DE, EE, PL, SI, SK és UK.

[3] Ha másként nem jelezzük, az ebben a dokumentumban található adatok forrása az Eurostat.

[4] Energiaforrások az EU-27-ben (2006): gáz – 38%; szilárd tüzelőanyagok – 34%; megújuló energiaforrások – 12%; kőolaj – 6%; egyéb – 10%.

[5] A közlekedésben elfogyasztott energiát nem számítva.

[6] A kapcsoltan előállított energia részaránya 2004-ben 12,0% (EU-25), 2002-ben 13,2% (EU-15) volt.

[7] A kapcsoltan előállított villamos energia részaránya 2004-ben 10,2% (EU-25), 2002-ben 14,1% (EU-15) volt.

[8] 1 Mtoe tüzelőanyag elfogyasztásával körülbelül 3 Mt CO2-kibocsátás keletkezik.

[9] A bizottsági határozat elfogadása 2008 novemberére várható.

[10] A Bizottság 2007/74/EK határozata.

[11] Az Európai Parlament és Tanács 2006/32/EK irányelve (2006. április 5.) az energia-végfelhasználás hatékonyságáról és az energetikai szolgáltatásokról, valamint a 93/76/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről.

[12] A 2006/32/EK irányelv 13. cikke.

[13] Az Európai Parlament és a Tanács 2002/91/EK irányelve (2002. december 16.) az épületek energiateljesítményéről.

[14] HL C 82., 2008.4.1., 1.o.

[15] ESTAT, 2006. évi adatok.

[16] A Bizottság 2007/74/EK határozata.

[17] A bizottsági határozat elfogadása 2008 novemberére várható.

[18] Javaslat: Az Európai Parlament és a Tanács irányelve a 2003/87/EK irányelvnek az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének továbbfejlesztése és kiterjesztése tekintetében történő módosításáról, COM(2008) 16 végleges.

[19] Javaslat: Az Európai parlament és a Tanács irányelve a megújuló forrásokból előállított energia támogatásáról, COM(2008) 19 végleges.