HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 15.12.2005 
COM(2005) 649 végleges 
2005/0259 (CNS)   
Javaslat 
A TANÁCS RENDELETE 
a tartással kapcsolatos ügyekben a joghatóság ról, az alkalmazandó jogról, a határozatok 
elismerésér ől és végrehajtásáról, valamint az e területen folytatott együttm űködésről 
(előterjesztő: a Bizottság) 
  
{SEC(2005) 1629} 
 
HU 2   HU INDOKLÁS  
1. A  JAVASLAT HÁTTERE  
1.1. Általános háttér 
1.1.1. Az Európai Unió keretén belül Az Európai Tanács 1999. október 15-én és 16 -án tartott ülésén kérte, hogy a határokon 
átnyúló jogviták rendezésének egyszer űsítése és meggyorsítása  érdekében a tartási 
kötelezettségekre vezessenek be közös különös eljárási szabályokat, valamint, hogy töröljék 
el a valamely tagállamban hozott határozatnak a címzett államban való elismeréséhez és 
végrehajtásához szükséges közbens ő intézkedéseket. 
A 2000. november 30-án elfogadott, a pol gári ügyekben hozott határozatok kölcsönös 
elismerésének programja
1 felhívott a végrehajthatóvá nyilvánítási eljárás eltörlésére a tartásra 
jogosultak érdekében, akik számára a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, 
valamint a határozatok elismerésér ől és végrehajtásáról szóló, 2000. december 22-i 
44/2001/EK tanácsi rendelet2 (a továbbiakban: Brüsszel I) már védelmet nyújt. E program 
továbbá általában megjegyzi, hogy „bizonyos esetekben szükséges, s őt nélkülözhetetlen lesz 
európai szinten néhány olyan eljárási szabályt hozni, melyek majd közös minimumgaranciákat 
jelentenek” , sőt „bizonyos eljárásjogi harmonizációra is szükség lehet”.  A program a 
kölcsönös elismerés elve vona tkozásában olyan kísér ő intézkedések elfogadását tervezi, 
melyek célja, hogy „a valamely tagállamban hozott bírósági határozatok a címzett 
tagállamban hatékonyabban végrehajthatók legyenek”,  lehetővé téve különösen „a 
tagállamok területén lév ő adós vagyonának pontos azonosítását”,  vagy azt, hogy a kölcsönös 
elismerés elve „a tagállamok igazságügyi hat óságai közötti jobb együttm űködés keretében 
megvalósuljon”,  ideértve végül „a kollíziós szabályok harmonizálására”  irányuló 
intézkedéseket is.  
E program jelent őségét az Európai Tanács 2004 novemberében a „Hágai Program”3 
elfogadásakor meger ősítette, melyben hangsúlyozta, hogy „a kölcsönös elismeréssel 
kapcsolatos intézkedésekre irányuló program folyamatos végrehajtásának ezért a következ ő 
évek során els őbbséget kell élveznie ahhoz, hogy a 2011- ig való befejezése biztosítható 
legyen”.  
A Tanács és a Bizottság 2005. június 2-án és 3-án elfogadott egy közös cselekvési tervet, 
mely a Hágai Program keretében konkrét intézk edéseket fogalmaz meg, és amely a polgári 
ügyekben folytatott igazságügyi együttm űködést illet ően a „tartási kötelezettségekre 
vonatkozó javaslatok”  2005-ös elfogadását említi4. 
                                                 
1 HL C 12., 2001.1.15. 
2 HL L 12., 2001.1.16. 
3 HL C 53., 2005.3.3. 
4 Az Európai Unió Tanácsának dokumentuma, 9778/2/05 REV 2 JAI 207. 
 
HU 3   HU 1.1.2. Nemzetközi szinten 
A Hágai Nemzetközi Magánjogi Konferencia5 is dolgozik a tartási kötelezettségekre 
vonatkozóan fennálló egyezmények6 modernizálásán. Három különbi zottsági ülést szenteltek 
egy új, a tartási kötelezettségekre vonat kozó általános egyezmény kidolgozására 2003 
májusában, 2004 júniusában, valamint 2005 ápri lisában. A különbizottság negyedik ülését 
2006 júniusára tervezik, melyet 2007 els ő félévében egy esetleges diplomáciai ülésszak követ 
majd. Az Európai Közösség tevéke nyen részt vesz e tárgyalásokon. 
A Hágában folyó tárgyalások és a Közösség által folytatott munka között keresni kell a 
lehetséges szinergiákat, mivel a két kezdem ényezés nem ellentétes, hanem koherens és 
egymást kiegészít ő, ahogyan erre az Európai Tanács a Hágai Programban rámutatott.  
A Közösségnek így képesnek kell lennie arra, hogy nemzetközi tárgyalások keretében 
koherens stratégiát fogadjon el, és ezzel pár huzamosan továbbra is törekednie kell arra, hogy 
keretein belül megvalósuljon a tényleges en a szabadságon, a bi ztonságon és a jog 
érvényesülésén alapuló térség. 
A Hágai Konferencia olyan nemzetközi fórum,  mely a Közösség számára a polgári ügyek 
területén lehet ővé teszi a harmadik országokkal folytatott együttm űködést. A Konferencia 
keretében megvalósuló véleményc sere felbecsülhetetlen jelent őségű inspirációs forrást jelent 
a közösségi munkák során. Ezenkívül nem kizár t, hogy bizonyos területeken a Hágában folyó 
tárgyalások olyan eredményre vezetnek, mely az Európai Unió keretében is végrehajtható.  
Ugyanakkor harmadik országokhoz képest a tagálla mok közötti integrációs szint, valamint az 
Európai Unió által követett célok terjedelme különleges közösségi megoldások kialakítását 
teszi szükségessé. Mivel a tagállamok a j oghatóságra és a határozatok elismerésére 
vonatkozóan koherensebb és teljesebb s zabályrendszerrel, továbbá egy m űködő európai 
igazságügyi hálózattal rendelkeznek, így a tagállamok közötti együttm űködés természetesen 
szorosabb lehet, mint a harmad ik államokkal fo lytatott együttm űködés. 
1.2. Célkit űzések 
A javaslat célja, hogy megszüntesse mindaz on akadályokat, melyek ma még az Európai 
Unióban a tartási követelések behajtásának útjá ban állnak. Természetesen nem szünteti meg 
azon gazdasági és szociális biz onytalanságot, mely néhány kötel ezettet érint, mivel nincsen 
munkájuk és rendszeres jövedelmük, megakadályozva őket kötelezettségeik teljesítésében, 
azonban lehet ővé teszi olyan jogi környezet kialakítás át, mely megfelel a tartásra jogosultak 
jogos elvárásainak. Ez utóbbiak számára lehet ővé kell tenni, hogy könnyen, gyorsan és 
általában térítésmentesen olyan végrehajtá si okiratot kaphassanak, mely az európai 
                                                 
5 Honlap: http://www.hcch.net  
6 Az 1956. október 24-i Hágai Egyezmény a gyermekt artási kötelezettségekre al kalmazandó jogról; az 
1958. április 15-i Hágai Egyezmény a gyermektar tási kötelezettség tárgyában hozott határozatok 
elismerésér ől és végrehajtásáról; az 1973. október 2-i Hágai Egyezmény a tartási kötelezettségekre 
alkalmazandó jogról, mely az abban részt vev ő államok közötti kapcsolatokban az 1956. október 24-i 
egyezmény helyébe lép; az 1973. október 2-i Hágai Eg yezmény a tartási köteleze ttség tárgyában hozott 
határozatok elismerésér ől és végrehajtásáról, mely az abban részt vev ő államok közötti kapcsolatokban 
az 1958. április 15-i egyezmény helyébe lép.  Ide vonatkozóan meg kell még említeni az ENSZ 
keretében kötött, a tartásdíj külföldön való behajtásáról szóló, 1956. június 20-i New York-i 
egyezményt. 
 
HU 4   HU igazságügyi térségben szabadon mozoghat, és a tartásdíjfizetés re ndszeres teljesítését 
eredményezi.  
Ezen új európai jogi keret olyan fellépé st követel, mely nem csupán a jelenlegi 
mechanizmusok szépítéseire szorítkozik; ambi ciózus intézkedéseket  kell hozni a polgári 
ügyekben folytatott igazságügyi együttm űködés valamennyi vonatkozó területén: nemzetközi 
joghatóság, alkalmazandó jog, a határozatok elismerése és végrehajtása, együttm űködés, 
valamint az eljárások megfelel ő lefolytatását akadályozó tényez ők kiküszöbölése. Ezen átfogó 
válaszokat továbbá egyetlen j ogi eszközbe kell foglalni. 
E fellépést három követelmény vezeti: 
1.2.1. A polgárok életének egyszer űsítése  
Először is egyszer űsíteni kell a tartási ig ények megállapítására vona tkozó eljárásokat. A 
Brüsszel I rendelet nemzet közi joghatóságra vonatkozó szabályai már lehet ővé teszik, hogy a 
tartásra jogosult egy hozzá közel található hatósághoz forduljon, azonban a helyzeten még lehet javítani, és bizonyos félreérthet őségeket meg lehet szüntetni. Amennyiben a határozatot 
meghozták, intézkedéseket kell hozni anna k érdekében, hogy a határozat ugyanolyan 
joghatással rendelkezzen, mint az er edeti eljárás helye szerinti tagállamban, éspedig további 
alaki követelmények nélkül. Í gy valósul majd meg a célkit űzés, vagyis a „közbens ő 
intézkedések” eltörlése. 
Általánosabban a tartásdíj beha jtására irányuló eljárás valame nnyi szakaszában segítséget és 
támogatást kell nyújtani a jogosult számára, ez ugyanis jelenleg még nem biztosított. Ez a 
célja a tagállamok közötti együttm űködési mechanizmusok bevezetésének. Ezzel 
kapcsolatban meg kell említeni, hogy lehet őség van a szükséges lépések megtételére a 
szokásos tartózkodási helyen, ideér tve a tulajdonképpeni végrehaj tás szakaszát is, különösen a 
munkabérb ől vagy bankszámláról való letiltás, az együttm űködési mechanizmusok elindítása 
vagy olyan információkhoz való hozzájutás érdekében, melyek lehet ővé teszik a kötelezett 
tartózkodási helyének és vagyonának megállapítá sát. Ugyanezt a célt szolgálja a bírósághoz 
fordulás garanciáinak meger ősítése egy olyan rendszer által,  melyben a tartásra jogosultak 
érdekeit a tagállamok központi hatóságai képviselik.  
Az egyszer űség végül pedig megköveteli az e területe n fennálló jogforrások sokféleségének 
megszüntetését, mivel a tartási kötelezettség ekre vonatkozó határozatok elismerése és 
végrehajtása területén az Európai Unióban jele nleg nincsen tökéletesen harmonizált egységes 
rendszer.  
A Brüsszel I rendelet – a 71. ci kke szerint – ugyanis nem érinti  „azokat az egyezményeket, 
amelyeknek a tagállamok részese i és amelyek egyes különös j ogterületeken a joghatóságot, 
valamint a határozatok elismerésé t és végrehajtását szabályozzák”.  Ugyanezen cikk utolsó 
albekezdése kimondja, hogy „Amennyiben az egyes különös jogterületr ől szóló egyezmény, 
amelyben mind a származási tagállam, mind a címzett tagállam részes, a határozatok 
elismeréséhez vagy végrehajtásához feltételeket állapít meg, e feltételeket kell alkalmazni”. 
Azon „különös jogterületen”, melyet a ta rtási kötelezettségek jelentenek, a 25-b ől 17 tagállam 
részt vesz a tartási kötelezettség tá rgyában hozott határozatok elismerésér ől és végrehajtásáról 
szóló, 1973. október 2-i Hágai Egyezményben. E tagállamok között tehát a Brüsszel I rendeletet megel őzően 1973-ban kötött egyezmény által megállapított „feltételeket” kell 
alkalmazni. 
 
HU 5   HU Ezen egyezmény 26. cikke szerint azonban valamennyi szerz ődő állam fenntarthatja magának 
a jogot, hogy bizonyos határozatokat nem ismer el és nem is nyilvánít végrehajthatónak, 
különösen azokat, amelyek feln őtteknek járó, vagy oldalági r okonok, illetve a házasság útján 
rokonságot szerzett személyek közötti tartás ra vonatkoznak. Az 1973. évi egyezményben 
részes tagállamok többsége7 e rendelkezés alapján egy vagy több fenntartással élt. Ez 
ellentétekkel teli helyzethez vezetett a tartási kötelezettségek tárgyában hozott határozatok 
elismerését és végrehajtását illet ően.  
E disszonanciák tükrözik a tagállamok közötti bizonyos eltéréseket, melyek még a tartás 
fogalmát illet ően is fennállnak. Az 1973. évi egyezmény által lehet ővé tett fenntartások 
szabad utat engednek ezen eltérések kife jezésre jutásának. Ezen eltérések lehet ővé teszik a 
tartással kapcsolatos ügyekben hozott bizonyos határozatok elismerésének megakadályozását 
egyfajta „általános közrendi zár adékra” való hivatkozással. A közrendre már nem lehet eseti 
alapon, a posteriori  hivatkozni, hanem az általánosan és a priori érvényesíthet ő az 1973. évi 
egyezményhez f űzött fenntartás révén, mely egyezmény els őbbséget élvez a közösségi joggal 
szemben. 
Hasonló eltérések ezentúl már nem fogadhatók el az Európai Unión belül, mivel az Unió a 
tartási kötelezettségek területén a legmagasabb politikai szinte n a határozatok szabad mozgása 
mellett döntött. Ezen eltérések azonban lehet őséget adnak annak az átgondolására, hogyan 
lehet a tagállamok aggodalmaira választ adni, akik a korábbi rendszer ben kinyilvánították e 
szabad mozgás korlátozására irányuló kívánságukat. 
1.2.2. A jogbiztonság er ősítése  
A kollíziós szabályok harmonizálásának els ődleges előnye, hogy lehet ővé teszi a jogosult 
számára azt, hogy a helyzet teljes ismeretében anél kül járjon el, hogy különböz ő nemzeti 
jogrendszereknek lenne kitéve. Így tehát bi zonyos „jogi kiszámíthat óságot” biztosít.  
Az alkalmazandó jogot meghatározó szab ályok alapján a ha táskörrel rendelkez ő bíróság a 
határozatot azon anyagi jogi szabályok alap ján hozza meg, melyekkel az ügy a legszorosabb 
kapcsolatban áll. Ez lehet ővé teszi a legméltánytalanabb helyzetek elkerülését is: a tartásra 
jogosult a helyzetének megfelel ő választ fog kapni , anélkül, hogy a különböz ő kollíziós 
szabályok áldozatává válna. 
Így a kollíziós szabály kísé ri és megkönnyíti a „közbens ő intézkedések” eltörését az elismerés 
szakaszában: a határozat kevésbé vitatható,  ha harmonizált szabályok alapján meghatározott 
jog alapján hozzák meg.  
Ezenkívül és konkrétabban az alkalmazandó jogr a vonatkozó szabályok bizonyos esetekben 
lehetővé teszik olyan tartási igé nyek kizárását, melyek nem álta lánosan elfogadottak (például 
testvérek között). A kollíziós szabály így a határozatok szabad mozgása térségében egy 
„biztonsági hálót” jelent, és megfelel azon ta gállamoknak is, melyek a tartási kötelezettség 
fogalmát megszorítóan értelmezik.  
A kollíziós szabályoknak nem cé lja ezen eltérések létezésének letagadása; nem arról van szó, 
hogy egységesíteni kell a nemzeti – akár sz ociális, gazdasági vagy kulturális jelleg ű – 
                                                 
7 A 17 tagállam: a Cseh Köztársaság, Dánia, Egyesült Királyság, Észtország, Finnország, Franciaország, 
Görögország, Hollandia, Lengyelország, Litvánia, Luxemburg, Németország, Olaszország, Portugália, 
Spanyolország, Svédország, Szlovákia. 
 
HU 6   HU aggodalmakra választ adó elképzeléseket, ha nem arról, hogy biztosítani kell azt, hogy 
egyetlen határozatot se hozzanak olyan jog alkalmazásával, mely nincs megfelel ő 
kapcsolatban az adott családi helyzettel. 
1.2.3. A hatékony és folyamatos ta rtásdíjfizetés biztosítása  
A jelenlegi helyzet konkrét és tartós javítása csak úgy érhet ő el, ha a tartásdíj megfizetésére 
ténylegesen sor kerül. Lehet ővé kell tenni, hogy a jogosult az Európai Un ió egész területén 
végrehajtható határozatot kapjon, és ezután élvezhesse az egyszer ű és harmonizált 
végrehajtási rendszer által nyújtott el őnyöket. Három követelményt kell teljesíteni. El őször is 
általánossá és automatikussá kell tenni a ta rtással kapcsolatos ügye kben hozott valamennyi 
határozat el őzetes végrehajtását. Másodszor el kell törölni a közbens ő intézkedéseket, melyek 
lehetővé teszik a valamely tagállamban hozott határozatnak egy másik tagállamban való 
elismerését és végrehajtását. Harmadszor szám os intézkedést kell hoz ni a tulajdonképpeni 
végrehajtásra vonatkozóan: a kötelezett helyzetével kapc solatos információkhoz való 
hozzájutás, a munkabérb ől vagy bankszámláról való közvetlen letiltást lehet ővé tevő jogi 
eszközök bevezetése, a tartási igények privilegizált jellegének er ősítése. 
A javaslat által követett valamennyi célkit űzés elérése során biztosítani kell az Európai Unió 
által elismert alapvet ő jogok teljes mérték ű tiszteletben tartását. Bi ztosítani kell továbbá a 
tartásra jogosultak és kötelezettek jogai közö tti egyensúlyt, akik mi ndig rendelkeznek majd 
különösen a tisztességes eljáráshoz  való joggal, valamint a személyes adatok védelméhez való 
joggal.  
2. A Z ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓ  
A Bizottság tanulmányt készíttetett a tartási követeléseknek az Európai Unió tagállamaiban 
való behajtásáról8.  
A szakért ők első ülésére 2003. november 3-án került sor, melynek célja az volt, hogy 
azonosítsák azon f ő kérdéseket, melyeket a tartási kötelezettségekr ől szóló jöv őbeli zöld 
könyv keretében meg kellene tárgyalni.  
A Bizottság a tartási kötelezettségekr ől szóló zöld könyvet 2004. április 15-én fogadta el9. Az 
első válaszok 2004. június 2-án nyilvános meghallg atás tárgyát képezték. A többi válasz ezt 
követően érkezett10. 
A Bizottság szolgálatai által készített, és három el őzetes jogalkotási javaslattervezetet 
tartalmazó munkadokumentum alapján 2005. május 12-én sor került a tagállamok 
szakértőinek második ülésére. Ezen ülés lehet ővé tette a tartási kötelezettségekkel 
kapcsolatosan az Európai Un ióban felmerült valamennyi kérdés megvizsgálását: 
alkalmazandó jog, nemzetközi joghatóság, a hatá rozatok elismerése, vé grehajthatósága és 
végrehajtása, bizonyos eljárá si szabályok harmonizálása, a központi hatóságok közötti 
együttműködés, információkhoz való hozzáférés stb.  
                                                 
8 A tanulmány megtalálható az Igazs ágügyek, Szabadság és Biztonság F őigazgatósága honlapján: 
http://europa.eu.int/comm/justice_home/doc_centr e/civil/studies/doc_c ivil_studies_en.htm  
9 COM(2004)254 végleges 
10 A válaszokat a következ ő címen tették közzé: 
http://europa.eu.int:8082/comm/justice_home/ejn/maintenance_claim/maintenance_claim_ec_en.htm  
 
HU 7   HU Az ülésen résztvev őket ezután felkérték arra, hogy nyújtsan ak be a Bizottsághoz írásbeli 
észrevételeket a három el őzetes jogalkotási javaslattervezetet tartalmazó 
munkadokumentumra vonatkozóan. 
A Bizottság hatástanulmányt készített, melyet e javaslat melléklete tartalmaz. Ez alkalommal 
a zöld könyv keretében és azt követ ően konzultált szakért ők vizsgálták meg. Több választási 
lehetőség is szóba jött: a status quo , egy nem jogalkotási fellépés, valamint a Közösség 
többféle jogalkotási kezdeményezése. E tanulmány szerint a tartásra jogosultak számos – akár 
jogi, akár gyakorlati jelleg ű – nehézségének leküzdése érdekében a Közösségnek olyan 
nagyszabású fellépést kell terveznie, mely vala mennyi lehetséges fellépési területet lefedi. 
3. A  JAVASLAT JOGI ELEMEI  
3.1. Jogalap 
Az e javaslat hatálya alá tartozó jogter ület az Európai Közössé get létrehozó szerz ődés 65. 
cikke alá tartozik, és e ja vaslat jogalapját e Szerz ődés 61. cikkének c) pontja jelenti. 
A 65. cikk jogalkotási hatásköröket r uház a Közösségre a több államra kiterjed ő vonatkozású 
polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttm űködés területén a bels ő piac megfelel ő 
működéséhez szükséges mértékben.  
A javaslat által célzott intézkedés ek a 65. cikk – egyébként nem kimerít ő – listájában 
kifejezetten említett intézkedésekhez tartozna k: joghatósági összeütközések, jogszabályok 
összeütközése, a határozatok elismerése és végrehajtása, a polgári eljárások megfelel ő 
lefolytatását akadályozó tényez ők kiküszöbölése a polgári eljárási szabályok 
összeegyeztethet őségének el őmozdításával. 
A közösségi intézmények széles mérlegelési jogkörrel rendelkeznek annak eldöntésekor, hogy 
egy adott intézkedés szükséges-e a bels ő piac megfelel ő működéséhez. E javaslat 
megkönnyíti a bels ő piac megfelel ő működését, mivel a tartási követelések behajtásának 
hatékonyabbá tételét célzó új jogi környezet kialakítása ho zzájárul majd azon személyek 
szabad mozgása akadályainak kiküszöböléséhez , akiket jelenleg hátrányosan érintenek a 
tartásdíjak behajtását illet ően a tagállamok között továbbra is fennálló különbségek. 
Ami a több államra kiterjed ő vonatkozás feltételét illeti, e javaslat olyan intézkedéseket 
tartalmaz, melyek célja a végrehajtási okirat megszerzésének és végrehajtásának 
megkönnyítése olyan helyzetekben, melyek nem zetközi elemet tartalmaznak. A joghatósági 
és a kollíziós szabályok per definitionem  olyan nemzetközi helyzete kre vonatkoznak, melyek 
különböző országok jogi elemeit tartalmazzá k. A határozatok elismerésére és 
végrehajthatóságára vonatkozó rendelkezések célja, hogy egy valamely tagállamban hozott 
határozat automatikusan végrehajtható legyen bármely másik tagállamban. Bizonyos nemzeti 
eljárási szabályok minimális harm onizációja kíséri e rendelkezé seket. A javaslatban foglalt 
végrehajtási intézkedések célja, hogy megkönnyítsék a va lamely tagállamban hozott 
határozatnak egy másik tagállamban va ló végrehajtását. Végül az együttm űködésre és az 
információcserére vonatkozó rendelkezések alka lmazásának feltétele egy másik tagállam 
részvétele. 
E rendeletet a Szerz ődés 67. cikkének (2) bekezd ése szerinti eljárásban  fogadják majd el, 
mely értelmében a Tanács az Európai Parlamenttel folytatott konzultációt követ ően 
 
HU 8   HU egyhangúlag határoz. A Bizottság  szerint ugyanis e javaslat a 67. cikk (5) bekezdésének 
második francia bekezdése érte lmében családjogi vonatkozású. 
Jogilag ezen értelmezést kell követni, figyelemme l a tartási kötelezettségeket a családjoghoz 
fűző nagyon szoros kapcsolatokra, meg kell azonban jegyezni, hogy ezen értelmezés nem jár 
hátrányok nélkül. Nem veszi megfelel ően figyelembe a tartási kötelezettség koncepciójának 
kettős természetét – e kötelezettség családi eredet ű, ugyanakkor végrehajtása, ahogyan 
minden más követelésé is, pénzügyi jelleg ű.  
A közösségi jogalkotó ez idáig egyébként úgy ítélte meg, hogy a tartási kötelezettségek a 
családjog területén kívül a polgári  ügyekben folytatott igazságügyi együttm űködés általános 
rendelkezései alá tartoznak. A Brüsszel I re ndelet – az 1968. szeptember 27-i Brüsszeli 
Egyezmény szerkezetét követve – kizárja hatá lya alól a családjogot, azonban a tartási 
kötelezettségeket megtartja alkalmazási körébe n. Ezzel szemben a házassági ügyekben és a 
szülői felelősségre vonatkozó eljárásokban a jogha tóságról, valamint a határozatok 
elismerésér ől és végrehajtásáról szóló, 2003. november  27-i 2201/2003/EK ta nácsi rendelet (a 
továbbiakban: az új Brüsszel II rendelet)11 hatálya alá tartozik a családjog jelent ős része 
(válás, szül ői felelősség), a tartási kötelezettségek azonban ki vannak zárva alkalmazási 
köréből. Végül a nem vitatott követelésekre vonatkozó európai végrehajtható okirat 
létrehozásáról szóló, 2004. április 21-i 805/200 4/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet12 
(a továbbiakban: EVO-rendelet) kiterjed a tartási kötelezettségek re, és az együttdöntési eljárás 
keretében fogadták el. 
E javaslat esetén egyértelm űen más a helyzet, mivel kizáról ag a tartási kötelezettségekre 
vonatkozik, melyek a többi említett jogi eszköz alkalmazási körének csak egy járulékos részét 
képezik. A Bizottság tehát a Szerz ődés rendelkezéseinek figyelemb evételével csak arra a 
következtetésre juthat, hogy e ja vaslat családjogi vonatkozású, és így nem vonatkozik rá az 
együttdöntési eljárás. 
A fent említett hátrányok elkerülhet ők lennének, ha a Tanács úgy döntene, hogy a tartási 
kötelezettségekre közös jogi szabályozást vezet be. A Szerz ődés 67. cikke (2) bekezdésének 
második francia bekezdése szerint ugyanis a Tanács az Európai Parlamenttel folytatott 
konzultációt követ ően egyhangúlag határozh at arról, hogy a Szerz ődés harmadik részének IV. 
címe alá tartozó valamennyi területre vagy e gyes területekre a 251. cikkben említett eljárást 
alkalmazzák. Lehet őség van tehát arra, hogy a tartás i kötelezettségek területén az 
egyhangúságról áttérjenek az együttdöntésre.  
A Bizottság felkéri a Tanácsot egy ilyen ha tározat meghozatalára; egy ilyen határozat 
összhangban lenne mind a tartási kötelezetts égek sajátos jellegével, mind pedig azon 
jogalkotási intézkedésekkel, melyeket a Közösség e területen ez idáig megtett. 
3.2. Arányosság és szubszidiaritás 
E javaslat célkit űzéseit a tagállamok egyedül nem t udják megvalósítani. A nemzetközi 
joghatósági és a kollíziós szabályoknak, valamint a határozatok elismerésére és végrehajtására 
vonatkozó szabályoknak ugyanis egys égeseknek kell lenniük a bels ő piac működésének 
megkönnyítése érdekében. Kizárólag a közösségi szint ű fellépés tudja biztosítani az 
alkalmazandó szabályok egyenérték űségét, ahogyan ezt mutatja a Brüsszel I rendelet korábbi 
                                                 
11 HL L 338., 2003.12.23., 1–29. o. 
12 HL L 143., 2004.4.30., 15–39. o. 
 
HU 9   HU példája is. Ugyanez vonatkozik az együttm űködési szabályokra, mivel az Európai Unión belül 
valamennyi kijelölt központi hatóságra ugya nazon kötelezettségeknek kell vonatkozniuk a 
kölcsönös jogsegély tekintetében. 
E javaslat teljes mértékben megfelel az ar ányosság elvének, mivel szigorúan az e célkit űzések 
eléréséhez szükséges mért ékre korlátozódik. A kollí ziós szabályok mindenekel őtt lehetővé 
teszik az anyagi jog bármilyen harmonizációjána k elkerülését. Ami a j oghatósági szabályokat, 
valamint a határozatok elismeré sének és végrehajtásának szabál yait illeti, ezek csak nagyon 
csekély következményekkel járnak a bels ő eljárási szabályokra. 
A rendeletet mint választott jogi formát több érv is indokolja. Nem lehet a tagállamoknak 
mérlegelési jogkört hagyni sem a nemzetközi jo ghatósági szabályok megállapításakor, melyek 
célja a jogbiztonság biztosítása a polgárok és a gazdasági szerepl ők számára, sem pedig az 
elismerési és végrehajtási eljárás során, melynek valamennyi tagállamban egyértelm űnek és 
egységesnek kell lennie. Ugyanez vonatkozik a ko llíziós szabályokra is. A javaslat ugyanis e 
területen olyan egységes s zabályokat fogalmaz meg az alkalmazandó jogra vonatkozóan, 
melyek pontosak, feltétel nélküliek, és a nemzeti jogban nem igén yelnek végrehajtási 
intézkedéseket. Ezzel szemben, ha a tagáll amok mérlegelési jogkörre l rendelkeznének e 
szabályok átvételében, ez ismét jogbizonytalan sághoz vezetne, melynek megszüntetése éppen 
e javaslat célja. 
Általánosabban az átláthatóság célkit űzése e területen els ődleges jelent őséggel bír; épp ezért 
lehetővé kell tenni, hogy az Európai Közöss égben alkalmazandó szabályok azonnal és 
egységesen elérhet ők legyenek, anélkül, hogy szükséges lenne a közösségi jogi eszköz 
tartalmát átültet ő nemzeti jog rendelkezései között kutatni, mely nemzeti jog az érintett polgár 
számára nagyon gyakran idegen jog. Ezenfelül a rendelet mint jogi forma választása lehet ővé 
teszi majd a Bíróság számára annak biztosítá sát, hogy rendelkezéseit valamennyi tagállamban 
egységesen alkalmazzák. 
3.3. Az Egyesült Királyság, Ír ország és Dánia helyzete 
Az Európai Közösséget létrehozó szerz ődés IV. címe, melyhez az e rendeletjavaslat által 
lefedett terület is tartozik, az Egyesült Király ságra és Írországra nem alkalmazható, kivéve, ha 
ezen államok úgy döntenek, hogy a Szerz ődéshez csatolt jegyz őkönyvben meghatározott 
feltételekkel részt vesznek az érintett intézkedésben.  
A Szerződés IV. címe nem alkalmazható Dá niára sem a rá vonatkozó jegyz őkönyv 
értelmében.
 
HU 10   HU 2005/0259 (CNS) 
Javaslat 
A TANÁCS RENDELETE 
a tartással kapcsolatos ügyekben a joghatóság ról, az alkalmazandó jogról, a határozatok 
elismerésér ől és végrehajtásáról, valamint az e területen folytatott együttm űködésről 
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, 
tekintettel az Európai Kö zösséget létrehozó szerz ődésre és különösen annak 61. cikke c) 
pontjára és 67. cikke (2) bekezdésére; 
tekintettel a Bizottság javaslatára13, 
tekintettel az Európai Parlament véleményére14, 
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére15, 
mivel: (1)  A Közösség célul t űzte ki, hogy fenntartja és fejlesz ti az Európai Uniót mint a 
szabadságon, a biztonságon és a jog érvénye sülésén alapuló olyan térséget, mely 
keretében biztosított a személyek szabad mo zgása. E térség fokozatos létrehozása 
érdekében a Közösségnek egyebek mellett el kell fogadnia a bels ő piac megfelel ő 
működéséhez szükséges, a polgári ügye kben folytatott igazságügyi együttm űködéssel 
kapcsolatos intézkedéseket. 
(2)  E tekintetben a Közösség már többek közöt t elfogadta a tagállamokban a polgári és 
kereskedelmi ügyekben a bírósági és bíróságon kívüli ir atok kézbesítésér ől szóló 
1348/2000/EK tanácsi rendeletet
16, a polgári és kereskedelmi ügyekben a 
joghatóságról, valamint a határozatok elismerésér ől és végrehajtásáról szóló, 2000. 
december 22-i 44/2001/EK tanácsi rendeletet17, a polgári és kereskedelmi ügyekben az 
Európai Igazságügyi Hálózat létreho zásáról szóló, 2001. május 28-i 2001/470/EK 
tanácsi határozatot18, a polgári és kereskedelmi ügyekben a bizonyításfelvétel 
tekintetében történ ő, a tagállamok bíróságai közötti együttm űködésről szóló, 2001. 
május 28-i 1206/2001/EK tanácsi rendeletet19, a házassági ügyekben és a szül ői 
felelősségre vonatkozó eljárásokb an a joghatóságról, va lamint a határozatok 
elismerésér ől és végrehajtásáról, illetve az 1347/2000/EK rendelet hatályon kívül 
                                                 
13 HL C […]., […].,[…]. o. 
14 HL C […]., […].,[…]. o. 
15 HL C […]., […].,[…]. o. 
16 HL L 160., 2000.6.30., 37. o. 
17 HL L 12., 2001.1.16., 1. o. 
18 HL L 174., 2001.6.27., 25. o. 
19 HL L 174., 2001.6.27., 1. o. 
 
HU 11   HU helyezésér ől szóló, 2003. november 27-i 2201/2 003/EK tanácsi rendeletet20, valamint 
a nem vitatott követelésekre vonatkozó európa i végrehajtható okirat létrehozásáról 
szóló, 2004. április 21-i 8 05/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet21. 
(3)  Az Európai Tanács 1999. október 15-én és 16-án Tamperében tartott ülésén kérte, 
hogy a határokon átnyúló jogviták rendezésének egyszer űsítése és meggyorsítása 
érdekében különösen a tartási kötelezettség ekre vezessenek be közös különös eljárási 
szabályokat. Továbbá azt is ajánlotta, hogy tö röljék el a valamely tagállamban hozott 
határozatnak a címzett államban való elismeréséhez és végrehajtásához szükséges közbenső intézkedéseket. 
(4)  A polgári és kereskedelmi ügyekben hozott határozatok kölcsönös elismerése elvének 
végrehajtására irányuló közös intézkedés i programot a Bizottság és a Tanács 2000. 
november 30-án fogadta el
22.  
(5)  Az Európai Tanács 2004. november 4-én és 5-én Brüsszelben tartott ülésén új 
programot fogadott el, nevezetesen „az Eur ópai Unióban a szabadság, a biztonság és a 
jog érvényesülésének er ősítéséről szóló Hágai Programot”.  
(6) A Tanács és a Bizottság 2005. június 2-án és 3-án közös cselekvési tervet fogadott el, 
mely a Hágai Program keretében konkrét inté zkedéseket fogalmaz meg, és amely utal 
a tartási kötelezettségekre vonatkozó java slatok elfogadásának szükségességére. 
(7)  Lehetővé kell tenni, hogy a tartásra j ogosult valamely tagállamban könnyen 
hozzájusson olyan határozathoz, amely au tomatikusan végrehajtható bármely más 
tagállamban, és amelynek végrehajtása egyszer űbb és gyorsabb. 
(8)  E célkitűzés elérése érdekében, valamint anna k biztosítására, hogy a polgárok jobban 
hozzáférjenek az alkalmazandó jogi  rendelkezésekhez, célszer ű egyetlen jogi eszközbe 
foglalni mindazon intézkedéseket, mely ek a Közösségben a tartási követelések 
behajtásához szükségesek. E rendeletnek te hát rendelkezéseket kell tartalmaznia a 
joghatósági összeütközésekre, a kollíziós  szabályokra, a végrehajthatóságra, a 
külföldön hozott határozatok végreh ajtására, valamint az együttm űködésre 
vonatkozóan. 
(9) A rendelet hatályának ki kell terjedni e a családjogi viszonyokból vagy hasonló 
hatásokkal járó viszonyokból ered ő valamennyi tartási köte lezettségre a tartásra 
jogosult személyek közötti egyenl ő bánásmód biztosítása érdekében. 
(10)  A nemzetközi joghatóságra vonatkozó szabál yok kissé eltérnek a 44/2001/EK rendelet 
értelmében jelenleg alkalmazandó szabályok tól. A tartásra jogosultak érdekeinek 
legjobb védelme érdekében, valamint  az Európai Unióban a megfelel ő 
igazságszolgáltatás el ősegítése céljából e szabályoka t tisztázni ke ll, és ettől kezdve 
minden olyan helyzetre vonatkozniuk kell, me lyben elég szoros kapcsolat áll fenn a 
felek helyzete és valamely tagállam között. Az a tény, hogy az alperes szokásos 
tartózkodási helye olyan államban van, mely nem tagja az Európai Uniónak, már nem 
                                                 
20 HL L 338., 2003.12.23., 1. o. 
21 HL L 143., 2004.4.30., 15. o. 
22 HL C 12., 2001.1.15. 
 
HU 12   HU zárhatja ki a közösségi szabályokat, és ezen túl nem lehetséges a nemzeti jogra való 
visszautalás sem. 
(11)  A felek számára lehet ővé kell tenni, hogy közös megegyezéssel kiválaszthassák az 
eljáró bíróságot, kivéve kiskorú gyermekke l szembeni tartási kötelezettség esetén a 
gyengébb fél védelme érdekében. 
(12)  Világosan és hatékonyan kell szabályozni a perfügg őség és az összefügg ő eljárások 
megoldását. 
(13)  A kollíziós szabályok csak a tartási kötelezettségekre lehetnek alkalmazhatók, és nem 
határozhatják meg a tartási kötelezettség alapját képez ő családjogi viszonyok 
létrejöttének megállapítása  során alkalmazandó jogot.  
(14)  Mint ahogyan a fennálló nemzetközi jogi es zközökben, továbbra is a tartásra jogosult 
szokásos tartózkodási helye szer inti ország jogának kell els ődlegesnek lennie, a 
második helyre azonban az eljáró bíróság jogának kell kerülnie, mivel e különös 
jogterületen gyakran lehet ővé teszi a viták egyszer űbb, gyorsabb és olcsóbb 
rendezését. 
(15)  Amennyiben a fent említett két j og közül egyik sem teszi lehet ővé a jogosult számára 
a tartási igény kötelezettel szembeni  érvényesítését, továbbra is lehet ővé kell tenni egy 
olyan másik ország jogának az alkalmazását, mellyel a tartási kötelezettség szoros kapcsolatban áll. Ilyen lehet például az on ország, melynek mindkét fél állampolgára. 
(16)  A felek számára lehet ővé kell tenni, hogy bizonyos feltételekkel megválaszthassák az 
alkalmazandó jogot. Így az eljárási kérdések tekintetében lehet őségük kell legyen arra, 
hogy az eljáró bíróság jogát válasszák. A feleknek ezenkívül lehet ővé kell tenni, hogy 
még a jogvitát megel őzően megegyezzenek az alkalmazandó jogban, de kizárólag 
akkor, ha nem gyermekkel vagy segítségre szoruló feln őttel szembeni tartási 
kötelezettségr ől van szó; továbbá jogválasztásuka t bizonyos jogrendszerekre kell 
korlátozni. 
(17)  A kötelezettnek védelmet kell élveznie  a rendelet szerint meghatározott jog 
alkalmazásával szemben olyan esetekben, amikor a tartásdíjat indokoló családjogi viszonyt nem tekintik általánosan privilegizáltnak. Ez fordulhat el ő különösen az 
oldalági rokonok, illetve a házasság útján rokonságot szerzett személyek közötti viszonyok, a lemen ő ági rokonok felmen ő ági rokonokkal szemben tartási 
kötelezettségei, vagy a házasság felbontása után a tartási kötelez ettség fenntartása 
esetén.  
(18)  A tartási kötelezettség tárgyában valamely tagállamban hozott hatá rozatokat az összes 
többi tagállamban el kell ismerni, és végrehajthatónak kell lenniük anélkül, hogy 
további eljárásra lenne szükség. Valamennyi közbens ő intézkedés eltörlése érdekében 
meg kell valósítani az eljárási szabályok mi nimális harmonizációját. Ez utóbbi hivatott 
biztosítani a tisztességes e ljárás követelményeinek tisztel etben tartását a valamennyi 
tagállamban közös szabályoknak megfelel ően. 
(19) A valamely tagállamban tartással kapcso latos ügyben hozott ha tározatot gyorsan és 
hatékonyan kell végrehajtani bármely mási k tagállamban. A tartásra jogosultak 
 
HU 13   HU számára lehet ővé kell tenni különösen azt, hogy a kötelezett munkabéréb ől vagy 
bankszámlájáról való közvetlen letilt ással jussanak hozzá követeléseikhez. 
(20)  A közokiratokat és a felek közötti azon megállapodásokat, melyek tagállamban 
végrehajthatók, a hatá rozatokkal egyenérték űként kell kezelni. 
(21)  A tagállamokban központi ható ságokat kell létrehoz ni, hogy – általánosan és az adott 
esetekben egyaránt – együttm űködjenek a tartási köve telések behajtásának 
megkönnyítése érdekében. E hatóságoknak információkat kell cserélniük a kötelezettek tartózkodási helyének meghatá rozása, valamint vagyonuk és jövedelmük 
megállapítása érdekében, teljes mértékben tiszteletben tartva a személyes adatok 
feldolgozása tekintetében az egyének védelmére vonatkozó követelményeket a 
személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelmér ől és az ilyen 
adatok szabad áramlásáról sz óló, 1995. október 24-i 95/46/ EK európai parlamenti és 
tanácsi irányelvvel
23 összhangban. 
(22)  E rendelet tiszteletben tar tja a különösen az Európai Unió Alapjogi  Chartájában 
elismert alapvet ő jogokat és elveket. A Charta  7., 8., 24. és 47. cikkével összhangban 
különösen a magán- és a családi élet teljes mérték ű tiszteletben tartását, a személyes 
adatok védelmét, a gyermekek jogainak tiszt eletben tartását, vala mint a független és 
pártatlan bíróság el őtti hatékony jogorvoslat biztosítását célozza. 
(23)  A Bizottságra ruházott végrehajtási ha táskörök gyakorlására vonatkozó eljárások 
megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozat24 2. cikkével 
összhangban az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket az említett határozat 3. cikkében említett kon zultációs eljárásnak megfelel ően kell meghozni. 
(24)  E rendeletnek az e területen korábban elf ogadott közösségi jogi eszközök helyébe kell 
lépnie. A hatályos jogi rendelkezések egységesítése és egyszer űsítése érdekében 
elsőbbséget kell élveznie többek között az e területen a tagállamok között 
alkalmazandó egyéb nemzetközi jogi eszközökkel szemben.  
(25)  Figyelemmel arra, hogy a tervezett intézked és céljait, vagyis az Eu rópai Unión belül a 
tartási követelések hatékony behajtását bizt osító intézkedéssoro zat végrehajtását a 
tagállamok nem tudják kielégít ően megvalósítani, és ezért  azok közösségi szinten 
jobban megvalósíthatók, a Közösség a Szerz ődés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás 
elvével összhangban intézkedéseket hozhat.  Az említett cikkben foglalt arányosság 
elvének megfelel ően e rendelet nem lépi túl az e célkit űzések eléréséhez szükséges 
mértéket.  
(26) [Az Egyesült Királyság és Írország, az Európai Unióról szóló szerz ődéshez és az 
Európai Közösséget létrehozó szerz ődéshez csatolt, az Egyesült Királyság és Írország 
helyzetéről szóló jegyz őkönyv 3. cikkével összhangban, ér tesítésben fejezte ki 
részvételi szándékát e rendelet el fogadásában és alkalmazásában.] 
(27)  Dánia, az Európai Unióról szóló szerz ődéshez és az Európai Közösséget létrehozó 
szerződéshez csatolt, Dánia helyzetér ől szóló jegyz őkönyv 1. és 2. cikkével 
                                                
 
23 HL L 281., 1995.11.23., 31–50. o. 
24 HL L 184., 1999.7.17., 23. o. 
 
HU 14   HU összhangban, e rendelet elf ogadásában nem vesz részt, ezért e rendelet nem kötelez ő, 
illetve nem alkalmazható rá, 
ELFOGADTA EZT A RENDELETET: 
I. fejezet 
Hatály és foga lommeghatározások 
1. cikk 
Hatály 
1. E rendeletet a családjogi viszonyokb ól, valamint az olyan viszonyokból ered ő tartási 
kötelezettségekre kell alka lmazni, melyek a rájuk alkalmazandó jog értelmében 
hasonló hatásokkal járnak. 
2. E rendelet alkalmazásában a „tagállam” kife jezés a tagállamokat je lenti, Dánia [, az 
Egyesült Királyság és Írország] kivételével. 
2. cikk 
Fogalommeghatározások 
E rendelet alkalmazásában: 
(1) „bíróság”: a tagállamok valamennyi, tart ási kötelezettség tá rgyában joghatósággal 
rendelkez ő hatósága; 
(2) „bíró”: a bíró vagy olyan tisztvisel ő, aki a tartási kötelezettségek tárgyában eljáró 
bírókkal egyenérték ű hatáskörökkel rendelkezik; 
(3) „határozat”: tartási kötelezettség tárgyában valamely tagállam bírósága által hozott 
határozat, elnevezésére való tekintet nélkül, beleértve az ítéletet, a végzést, fizetési 
meghagyást vagy végrehajtási intézkedést, valamint a költségeknek és kiadásoknak bírósági tisztvisel ő általi meghatározását; 
(4) „közokirat”: 
a) az alaki követelményeknek megfelel ően közokiratként elkészített vagy 
nyilvántartásba vett, tartási kötel ezettségre vonatkozó okirat, melynek 
valódisága: 
i. a közokirat aláírására és  tartalmára vonatkozik, és 
 
HU 15   HU ii. valamely hatóság vagy az eredeti eljárás helye szerinti tagállam által erre 
feljogosított bármely más hatóság által lett megállapítva; vagy 
b) a közigazgatási hatóságok el őtt kötött vagy általuk hitelesített, tartási 
kötelezettségekkel kapcsolatos megállapodás. 
(5) „az eredeti eljárás helye szerinti tagállam ”: az a tagállam, ahol a végrehajtandó 
határozatot kibocsátották; 
(6) „a végrehajtás helye szerinti tagállam”: az a tagállam, ahol a határozatot végre kell 
hajtani; 
(7) „az eredetileg eljáró bíróság” : az a bíróság, amely a végrehajtandó határozatot hozta; 
(8) „jogosult”: minden olyan természetes személy, ak i tartásra jogosult, vagy tartás i igényt 
érvényesít; 
(9) „kötelezett”: minden olyan természetes személ y, aki tartásra kötelezett, vagy akivel 
szemben a tartási igényt érvényesítik. 
II. Fejezet 
Joghatóság 
3. cikk 
Általános joghatóság 
A tagállamokban tartási kötelezettség tárgyában joghatóságg al rendelkezik: 
a) az a bíróság, amelynek területén az alperes szokásos tartózkodási hellyel 
rendelkezik, vagy 
b) az a bíróság, amelynek területén a j ogosult szokásos tartózkodási hellyel 
rendelkezik, vagy 
c) a személyi állapottal kapcso latos ügyben hatáskörrel rendelkez ő bíróság, 
amennyiben a tartási kötelezettség megáll apítására irányuló kérelem az ügyben 
járulékos jelleg ű, kivéve, ha e hatáskör kizárólag valamelyik fél 
állampolgárságán alapul, vagy 
d) a szül ői felelősséggel kapcsolatos ügyben a 2201/ 2003/EK rendelet értelmében 
hatáskörrel rendelkez ő bíróság, amennyiben a tartási kötelezettség 
megállapítására irányuló kére lem az ügyben járulékos jelleg ű. 
 
HU 16   HU 4. cikk 
Megállapodás a joghatóságról 
1. Ha a felek, akik közül legalább az egyik valamely tagállamban szokásos tartózkodási 
hellyel rendelkezik, a tartási kötelezettséggel kapcsolatban felmerült vagy a jöv őben 
felmerülő jogviták eldöntésére valamely tagállam bíróságának vagy bíróságainak 
joghatóságát kötik ki, e tagállam bí rósága vagy bíróságai rendelkeznek 
joghatósággal. Az ilyen joghatóság a felek eltér ő megállapodásának hiányában 
kizárólagos. 
2. Az ilyen joghatóságot kiköt ő megállapodást írásban kell megkötni. A megállapodás 
tartós rögzítését biztos ító, elektronikus módon történ ő bármely közlés az „írásos” 
formával egyenérték ű. 
3. Amennyiben ilyen megállapodást olyan felek kötöttek, amelyek egyike sem 
rendelkezik valamely tagállamban szokáso s tartózkodási hellyel, jogvitáikra más 
tagállamok bíróságai nem rendelkeznek jogha tósággal, kivéve, ha a kikötött bíróság 
vagy bíróságok joghatóságuk hiányát állapították meg. 
4. E cikk nem alkalmazható a tizennyolcadik életévét be nem töltött gyermekkel 
szembeni tartási kötelezettséggel kapcsolatos jogvitában. 
5. cikk 
Az alperes személyes megj elenésén alapuló joghatóság 
A 3. és 4. cikk alapján fennálló joghatóságtól eltekintve, vala mely tagállam azon bírósága 
rendelkezik joghatósággal, amely el őtt az alperes megjelenik. E szabály nem alkalmazható, 
amennyiben az alperes a bíróság joghatósága hiányának kifogáso lása céljából jelent meg a 
bíróságon, vagy amennyiben a 4. cikk alapján más bíróság kizárólagos joghatósággal 
rendelkezik. 
6. cikk 
Fennmaradó joghatóság 
Amennyiben egyetlen tagállam bírósága sem rendelkezik joghatósággal a 3–5. cikk alapján, a 
következő bíróságok rendelkeznek joghatósággal: 
a) a jogosult és a kö telezett közös állampolgársága szerinti tagállam bíróságai; 
vagy 
b) házastársak vagy volt házastársak közöt ti tartási kötelezettség esetén azon 
tagállam bíróságai, melynek területén a házastársak utolsó közös szokásos tartózkodási helye található, amennyi ben e szokásos tartózkodási hely az 
eljárás megindítása el őtt kevesebb mint egy évvel még fennállt. 
 
HU 17   HU 7. cikk 
Perfüggőség 
1. Amennyiben ugyanazon tartási kötele zettségre vonatkozó eljárásokat különböz ő 
tagállamok bíróságai el őtt indítottak, a kés őbb megkeresett bíróság az els őként 
megkeresett bíróság joghatóság a megállapításáig hivatalból  felfüggeszti az eljárást.  
2. Amennyiben az els őként megkeresett bíróság jogható ságát állapítják meg, a kés őbb 
megkeresett bíróság ennek javára megá llapítja saját joghatóságának hiányát.  
8. cikk 
Összefügg ő eljárások 
1. Amennyiben összefügg ő eljárások különböz ő tagállamok bíróságai el őtt vannak 
folyamatban, a kés őbb megkeresett bíróság felfüggesztheti az eljárást. 
2. Amennyiben ezen eljárások els ő fokon vannak folyamatban, minden kés őbb 
megkeresett bíróság valamely fél ké relmére joghatóságának hiányát is 
megállapíthatja, amennyiben az említett peres eljárásokra az els őként megkeresett 
bíróság rendelkezik joghatósággal, és  joga az eljárások egyesítését lehet ővé teszi. 
3. E cikk alkalmazásában a ke resetek akkor tekintend ők összefügg őnek, ha olyan 
szoros kapcsolat áll fenn közöttük, hogy az elkülönített eljárásokban hozott, 
egymásnak ellentmondó határoza tok elkerülése végett célszer ű azokat együttesen 
tárgyalni és róluk együtt határozni.  
9. cikk 
A bíróság megkeresése 
E fejezet alkalmazásában a bíróság megkeresettnek tekintend ő: 
a) az eljárást megindító irat, illetve azzal egyenérték ű irat bírósághoz történ ő 
benyújtásának id őpontjában, feltéve, hogy a felperes ezt követ ően nem 
mulasztja el az alperes részére történ ő kézbesítés érdekében számára el őírt 
intézkedések megtételét, vagy 
b) ha az iratot a bírósághoz történ ő benyújtást megel őzően kell kézbesíteni, abban 
az időpontban, amikor azt a kézbesítésére hatáskörrel rendelkez ő hatóság 
megkapja, feltéve, hogy a felperes ezt követ ően nem mulasztja el az iratnak a 
bírósághoz történ ő benyújtása érdekében számára el őírt intézkedések 
megtételét.  
 
HU 18   HU 10. cikk 
Ideiglenes intézkedések, beleértve a biztosítási intézkedéseket 
Valamely tagállam bíróságainál a tagállam joga alapján rendelkezésre álló ideiglenes 
intézkedések, beleértve a bi ztosítási intézkedéseket is , még akkor is kérelmezhet őek, ha e 
rendelet alapján az ügy érdemére más tagálla m bírósága rendelkezik joghatósággal. 
11. cikk 
A joghatóság vizsgálata 
Amennyiben valamely tagállam bíróságához olya n keresetet nyújtanak be , amely tekintetében 
e rendelet értelmében nem rendelkezik joghatós ággal, a bíróság hivatalból megállapítja 
joghatóságának hiányát.  
III. Fejezet 
Alkalmazandó jog 
12. cikk 
A családjogi viszonyok fennállá sára való kihatás hiánya 
E fejezet rendelkezései csak a tartási kötelezettségre alkalm azandó jogot határozzák meg, és 
nem érintik az 1. cikk szerinti vala mely viszonyra alkalmazandó jogot. 
13. cikk 
Alapszabályok 
1. A tartási kötelezettségre azon ország joga irányadó, melyben a jogosult szokásos 
tartózkodási helye található.  
2. Az eljáró bíróság joga alkalmazandó: 
a) amikor az 1. cikk szerin ti jog értelmében a jogos ult nem kaphat tartást a 
kötelezett ől, vagy 
b) amikor a jogosult ezt kéri, és azon or szág jogáról van szó, melyben a kötelezett 
szokásos tartózkodási helye található. 
3. Amennyiben a fenti bekezdések szer inti jogok egyike sem teszi lehet ővé, hogy a 
jogosult a kötelezett ől tartást kapjon, és a körülmé nyek összessége arra utal, hogy a 
 
HU 19   HU tartási kötelezettség egy másik országgal – különösen a jogosult és a kötelezett közös 
állampolgársága szerinti országgal – szor os kapcsolatban áll, azon ország joga 
alkalmazandó, mellyel a tartási kötelezet tség szoros kapcsolatban áll. 
14. cikk 
Jogválasztás 
A 13. cikk ellenére a jo gosult és a kötelezett: 
a) kifejezetten vagy egyéb egyértelm ű módon választhatja az eljáró bíróság jogát 
az eljárás céljából a bí róság megkeresésének id őpontjában; 
b) írásban bármikor megállapodhatna k az alkalmazandó jogban, kivéve a 
tizennyolcadik élet évét be nem töltött gyermekkel szembeni vagy olyan 
felnőttel szembeni tartási kötelezettség esetén, aki személyes képességeinek 
nincs vagy nincs teljesen birtokában, és ezért érdekeit nem tudja képviselni (a 
továbbiakban: segítségre szoruló feln őtt), feltéve, hogy a következ ő jogok 
valamelyikét választják: 
i. a megállapodás id őpontjában közös nemzeti joguk; 
ii. közös szokásos tartózkodási hel yük országának joga, vagy azon ország 
joga, melyben a jogosult vagy a kötelezett a megállapodás id őpontjában 
szokásos tartózkodási hellyel rendelkezik; 
iii. vagyonjogi viszonyaikra a megállapodás id őpontjában alkalmazandó jog, 
amennyiben két olyan személy köz ötti tartási kötelezettségr ől van szó, 
akik házassági jogviszonyban vagy olyan más viszonyban állnak vagy 
álltak, amely az arra alkalmazandó jog értelmében hasonló hatásokkal jár. 
15. cikk 
Az e rendelet szerint meghatározott jog nem alkalmazása a kötelezett kérelmére 
1. Gyermekkel vagy segítségre szoruló feln őttel szembeni, valamint házastársak vagy 
volt házastársak közötti tartási kötelezettség  kivételével, a kötelezett a jogosulttal 
szemben hivatkozhat arra, hogy közös nem zeti joguk, illetve közös állampolgárság 
hiányában a szokásos tartózkodási helye szerin ti ország joga értelmében a jogosulttal 
szemben nem terheli tartási kötelezettség. 
2. Házastársak vagy volt házastársak közötti ta rtási kötelezettség esetén a kötelezett a 
jogosulttal szemben hivatkozhat arra, hogy azon ország joga értelmében, mellyel a 
házasság a legszorosabb kapcsolatban áll, a jogosulttal szemben nem terheli tartási 
kötelezettség. 
 
HU 20   HU 16. cikk 
Közintézmény 
Valamely közintézmény a jogosul tnak nyújtott ellátás ok megtérítésére vonatkozó igényét az 
intézményre alkalmazandó jog alapján érvényesítheti. 
17. cikk 
Az alkalmazandó jog terjedelme 
1. A tartási kötelezettség re alkalmazandó jog meghatározza különösen: 
(a) a jogosult jogainak fennállását és te rjedelmét, valamint azt, hogy kivel 
szemben gyakorolhatja azokat; 
(b) azt, hogy a jogosult mennyiben követelhet visszamen őlegesen tartást; 
(c) a tartási kötelezettség kiszámításá nak és indexálásának módját; 
(d) az elévülést és a keresetbenyújtás határidejét; 
(e) a jogosult számára ellátás okat nyújtott közintézmény megt érítéshez való jogát, 
valamint a kötelezett kötelezettségének határait. 
2. A tartásdíj összegének meghatározása kor az alkalmazandó jog anyagi jogi 
rendelkezéseit ől függetlenül figyelembe kell venni a jogosult igényeit és a kötelezett 
anyagi helyzetét. 
18. cikk 
Harmadik ország jogának alkalmazása 
Az e rendelet szerint meghatározott jog alka lmazandó akkor is, ha e jog nem valamely 
tagállam joga. 
19. cikk 
A vissza- és továbbutalás tilalma 
1. A 2. bekezdésre is figyelemmel, valamely  ország jogának e rendelet szerinti 
alkalmazása az érintett országban a nemzetközi magánjogi szabályokon kívüli 
hatályos jogszabályok alkalmazását jelenti. 
 
HU 21   HU 2. Amennyiben e rendelet értelmében harmadik ország joga alkalmazandó, és ezen 
ország nemzetközi magánjogi szabályai egy másik ország jogának alkalmazását írják 
elő, a megkeresett bíróság a bels ő jogát alkalmazza. 
20. cikk 
Közrend 
Az e rendelet által meghatározott jog valame ly rendelkezésének alkalmazása csak akkor 
tagadható meg, ha az alkalmazás nyilvánvalóan  összeegyeztethetetlen az eljáró bíróság 
államának közrendjével. Az e rendelet álta l meghatározott tagállami jog valamely 
rendelkezésének alkalmazását azonban erre hivatkozva nem lehet megtagadni. 
21. cikk 
Egynél több jogrendszerrel rendelkez ő országok 
Ha egy állam több olyan területi egységb ől áll, amelyek mindegyi ke saját jogszabályokkal 
rendelkezik a tartási kötelezettségek tekintetébe n, az egyes területi egys égeket országként kell 
kezelni az e rendelet alapján alka lmazandó jog megállapítása céljából. 
IV. Fejezet 
Közös eljárási szabályok 
22. cikk 
Kézbesítés 
1. Valamely tagállam bírósága el őtti eljárásban az eljárást me gindító iratot, illetve azzal 
egyenérték ű iratot a következ ő módok valamelyikén kézbesítik az alperesnek: 
a) személyes kézbesítés, mely során a címzett a kézhezvétel id őpontját tartalmazó 
tértivevényt aláírja; 
b) személyes kézbesítés, mely során a kézbesítésre illetékes személy egy 
dokumentumot aláír, mely tartalmazza, hogy a címzett az iratot átvette, illetve 
annak átvételét alapos ok nélkül megt agadta, valamint megjelöli az irat 
kézbesítésének id őpontját; 
c) postai úton történ ő kézbesítés, mely során a címzett a kézhezvétel id őpontját 
tartalmazó tértivevényt aláírja és visszaküldi; 
 
HU 22   HU d) elektronikus eszközzel – például fa xon vagy elektronikus levélben – történ ő 
kézbesítés, mely során a címzett a kézhezvétel id őpontját tartalmazó 
tértivevényt aláírja és visszaküldi. 
2. Az alperes védelmér ől történő intézkedéshez legalább 30  nappal rendelkezik, mely 
határidő az 1. bekezdésnek megfelel ően kézbesített irat kézhezvételét ől számítandó. 
3. A tagállamok e rendelet hatálybalépését ől számított hat hónapon belül tájékoztatják a 
Bizottságot az elfogadható k ézbesítési módokról. Továbbá értesítik a Bizottságot az 
ezen információkban bekövetkez ő változásokról. 
 A Bizottság nyilvánosan is hozzáférhet ővé teszi ezeket az információkat. 
23. cikk 
Az elfogadhatóság vizsgálata 
1. Amennyiben az alperes, aki egy mási k tagállamban rendelkezik szokásos 
tartózkodási hellyel, mint az a tagállam, a hol az eljárás megindult, nem jelenik meg, 
a joghatósággal rendelkez ő bíróság az eljárást fe lfüggeszti, amíg meg nem 
bizonyosodik arról, hogy az al peres a 22. cikknek megfelel ően átvette az eljárást 
megindító vagy azzal egyenérték ű iratot, illetve, hogy az ehhez szükséges 
intézkedéseket megfelel ő gondossággal megtették. 
2. Amennyiben az alperes, aki egy harmadik  állam területén rendelkezik szokásos 
tartózkodási hellyel, nem jelenik meg, a joghatósággal rendelkez ő bíróság az eljárást 
felfüggeszti, amíg meg nem bizonyosodi k arról, hogy az alperes a védelmér ől történő 
intézkedéshez megfelel ő időben átvette az eljárást megi ndító vagy azzal egyenérték ű 
iratot, illetve, hogy az ehhez szük séges intézkedéseket megfelel ő gondossággal 
megtették. 
3. A polgári és kereskedelmi ügyekben keletk ezett bírósági és bíróságon kívüli iratok 
külföldön történ ő kézbesítésér ől szóló, 1965. november 15. napján kelt Hágai 
Egyezmény 15. cikkét kell alkalmazni, ame nnyiben az eljárást megindító iratot, 
illetve azzal egyenérték ű iratot az említett egyezmény alapján kellett továbbítani.  
24. cikk 
Határozat és felülvizsgálat 
1. Amennyiben az alperes nem jelent meg, és 
a) nem bizonyos, hogy átvette az eljárást  megindító iratot vagy azzal egyenérték ű 
iratot, vagy 
b) vis maior vagy önhibáján kívül es ő rendkívüli körülmények akadályozták a 
tartási követelés vitatásában, 
 
HU 23   HU határozatot lehet hozni, azonban az alperes az eredetileg eljáró bíróságtól kérheti 
annak felülvizsgálatát. 
2. A felülvizsgálat kérelmezésének határideje azon a napon kezd ődik, amikor az alperes 
a határozatról tudomást szerzett, és a bban a helyzetben volt, hogy cselekedjen, 
legkésőbb azonban azon a napon, amikor a vé grehajtó hatóság tájékoztatta a 
határozatról. E határid ő legalább 20 nap. 
3. A felülvizsgálati kérelem felfüggeszti a valamely tagállamban hozott valamennyi 
végrehajtási intézkedést. 
V. fejezet 
A határozatok végrehajthatósága 
25. cikk 
Végrehajthatóság 
A valamely tagállamban hozott és ott végreh ajtható határozatot egy másik tagállamban a 
végrehajthatóvá nyilvánításának szükségessége  és az elismerése megtagadásának lehet ősége 
nélkül ismerik el és hajtják végre. 
26. cikk 
Előzetes végrehajtás 
A valamely tagállamban hozott határozat a nemz eti jog szerinti esetleges jogorvoslat ellenére 
végrehajtható. Biztosíték nyújtása nem követelhet ő. 
VI. Fejezet 
Végrehajtás 
27. cikk 
Végrehajtási eljárás 
E rendelet rendelkezéseire is figyelemmel vala mely másik tagállamban hozott határozatok 
végrehajtására irányuló eljárá sra a végrehajtás helye szer inti tagállam joga irányadó. 
 
HU 24   HU 28. cikk 
Okiratok 
Valamely tagállamban egy másik tagállamban hozott határozat elismerését vagy végrehajtását 
kérelmező fél bemutatja a határozatnak a hitelessége megállapításához szükséges 
feltételeknek megfelel ő másolatát, valamint az illetékes hatóság által az e rendelet I. 
mellékletében foglalt formanyomtatvány felhasználásával készített kivonatot. 
A végrehajtás helye szerinti ta gállam illetékes hatóságai nem kérhetik fordítás benyújtását. 
29. cikk 
Jogi segítségnyújtás 
Az a kérelmez ő, aki az eredeti eljárás helye szerinti tagállamban teljes vagy részleges 
költségkedvezményben, illetve költség- és illetékmentességben részesült, a végrehajtási eljárás során jogosult a végreh ajtás helye szerinti tagállam joga alapján járó legkedvez őbb 
költségkedvezményre, illetve költség- és illetékmentességre. 
30. cikk 
Biztosíték és letét 
Valamely tagállamban egy másik tagállamban hozott határozat végrehajtását kérelmez ő fél 
semmiféle biztosíték, óvadék, letét – bármily en módon meghatározott – megfizetésére nem 
kötelezhet ő azzal az indokkal, hogy külföldi állampolgár, vagy hogy nem rendelkezik 
lakóhellyel vagy tartózkodási hellyel abban az államban, ahol a végrehajtást kérte. 
31. cikk 
Hitelesítés vagy más hasonló alaki követelmény 
A 28. cikkben említett okiratok tekintetében hitelesítésre vagy más hasonló alaki 
követelményre nincs szükség. 
32. cikk 
Érdemi felülvizsgálat hiánya 
1. Valamely tagállamban hozott határozat nem lehet érdemi felülvizsgálat tárgya egy 
másik tagállamban folyó végr ehajtási eljárás során.  
 
HU 25   HU 2. Azonban a végrehajtás helye szerinti tagá llam illetékes hatósága saját maga úgy 
határozhat, hogy az eredetileg eljáró bíró ság határozatának vé grehajtását csak a 
tartási igény egy részére korlátozza, ame nnyiben a teljes végrehajtás a végrehajtás 
helye szerinti tagállam joga értelmében sértené a kötelezett javainak le nem foglalható részét. 
33. cikk 
A végrehajtás megtagadása vagy felfüggesztése 
Az eredetileg eljáró bíróság által hozott hatá rozat végrehajtásának ré szleges vagy teljes 
megtagadása vagy felfüggesztése a kötel ezett kérelmére kizárólag a következ ő esetekben 
rendelhető el: 
a) a kötelezett új körülményekre vagy olyan körülményekre hivatkozik, melyek 
az eredetileg eljáró bíróság számára a határozat meghozatalakor ismeretlenek voltak;  
b) a kötelezett a 24. cikk értelmében kérte az eredetileg eljáró bíróság 
határozatának felülvizsgálatát, és  még nem került sor új határozat 
meghozatalára; 
c) a kötelezett már kiegye nlítette tartozását; 
d) az eredetileg eljáró bíróság által hozo tt határozat végrehajtásához való joga 
teljesen vagy részben elévült; 
e) az eredetileg eljáró bíróság határozat a összeegyeztethetetlen a végrehajtás 
helye szerinti tagállamban hozott valamely határozattal, vagy egy olyan határozattal, amely eleget tesz a végreh ajtás helye szerinti tagállamban való 
elismeréséhez szükséges feltételeknek. 
34. cikk 
Automatikus havi letiltás elrendelése 
1. A jogosult kérelmére az eredetileg eljá ró bíróság elrende lheti a kötelezett 
munkáltatója vagy a köteleze tt bankszámláját vezet ő pénzintézet számára egy másik 
tagállamban az automatikus havi letiltást. Az  automatikus havi letiltás elrendelése a 
címzett tagállamban a 25. és 26. cikkel ö sszhangban ugyanúgy végrehajtható, mint a 
határozat. 
2. Az automatikus havi leti ltás csak akkor rendelhet ő el, ha a határozatot a 22. cikkben 
említett valamely módon kézb esítették a kötelezettnek. 
3. A kérelemre és az automatikus havi le tiltás elrendelésére az e rendelet III. 
mellékletében foglalt formanyomtatványokat kell alkalmazni.  
 
HU 26   HU 4. Az automatikus havi letiltás elrendelésér ől az eredetileg eljáró bíróság tértivevényes 
levélben értesíti: 
a) a kötelezett munkáltatóját vagy a kötelezett folyószámláját vezet ő 
pénzintézetet, és 
b) ezután legkés őbb öt napon belül a kötelezettet, az eredetileg eljáró bíróság 
határozatával és az e rendelet III. me llékletében foglalt formanyomtatvány 
szerinti tájékoztatással együtt. 
5. A címzett az automatikus havi letilt ás elrendelésének kézhezvétele után 
haladéktalanul foganatosítja az els ő letiltást. Amennyiben a letiltás foganatosítása 
teljes mértékben lehetetlen, a címzett az elrendelés kézhezvételét ől vagy az utolsó 
letiltástól számított legkés őbb 30 napon belül tájékoztatja  az eredetileg eljáró 
bíróságot.  
6. A kötelezett, amennyiben vele szemben au tomatikus havi letiltást rendeltek el, 
köteles tájékoztatni a jogosu ltat és az eredetileg eljá ró bíróságot a munkáltató 
személyében vagy a bankszámlát illet ően bekövetkez ő változásokról. 
35. cikk 
Bankszámla ideiglenes bef agyasztásának elrendelése 
1. A jogosult kérheti az érdemben eljáró bíróságtól, hogy rende lje el a kötelezett 
valamely másik tagállamban lév ő bankszámláját vezet ő pénzintézettel szemben az 
adott bankszámla ideiglenes befagyasztását.  A kérelemre és a bankszámla ideiglenes 
befagyasztásának elrendelésére az e rendelet IV. mellékletében foglalt 
formanyomtatványokat kell alkalmazni. 
2. A bíróság a kötelezettnek a kérelemr ől való tájékoztatása és  meghallgatása nélkül 8 
napon belül dönt a jogosult kérelmér ől. A bíróság elrendeli az ideiglenes 
befagyasztást, amennyiben úgy ítéli meg, hogy a jogosult kérelme nyilvánvalóan 
nem alaptalan, és fennáll annak a komoly  veszélye, hogy a köt elezett a követelést 
nem teljesíti. 
3. Az ideiglenes befagyasztás elrendelésér ől: 
a) a bíróság ajánlott levélben érte síti a kötelezett folyószámláját vezet ő 
pénzintézetet; 
b) azzal a hatással jár, hogy kézhezvétel e után a bankszámlán meg kell tiltani 
minden olyan pénzmozgást, mely lehetetl enné teheti az ideiglenes befagyasztás 
elrendelésekor meghatározott öss zegnek a jogosult számára történ ő kifizetését. 
4. A bíróság az ideiglenes befagyasztás elrendelésér ől ajánlott levélben értesíti a 
jogosultat és a kötelezettet, mihelyt az el rendelés 3. bekezdés b) pontja szerinti 
hatása bekövetkezett. 
 
HU 27   HU 5. A kötelezett kérheti az id eiglenes befagyasztás megszüntetését az azt elrendel ő 
bíróságtól, amely a kérelemr ől 8 napon belül dönt. A bíróság a kérelemnek helyt 
adhat, és adott esetben a kötelezett ől biztosíték adását kérheti.  
6. Az ideiglenes befagyasztás elrendelése hatályát veszti, amennyiben a bíróság a 
befagyasztást megszünteti, vagy ame nnyiben a megszüntetés iránti kérelemr ől 8 
napon belül nem dönt, legkés őbb azonban az ügy érdemé ben hozott határozat 
meghozatalakor. A jogosult kérelmére az ideiglenes befagyasztást elrendel ő végzés 
helyébe léphet a 34. cikk szerinti au tomatikus havi letiltást elrendel ő végzés is, 
amennyiben a bíróság az ügy ér demében határozatot hozott. 
A bíróság az ideiglenes befagyasztást megszüntet ő határozatot ajánlott levélben 
kézbesíti a pénzintézetnek. 
36. cikk 
A tartási követelések helye 
A tartási követelések kifizetése megel őzi a kötelezett minden más tartozását, ideértve a 
határozatok végrehajtási költségeib ől eredő tartozásokat is. 
VII. Fejezet 
Közokiratok és egyezségek 
37. cikk 
A közokiratok és egyezségek végrehajthatósága 
A valamely tagállamban elkészített vagy nyilván tartásba vett és végrehajtható közokiratokat, 
valamint a felek által megkötött, és a megkötés e tagállamában végrehajtható egyezségeket a 
25. cikkel összhangban a határozatokkal azonos  módon ismerik el és hajtják végre. 
38. cikk 
A közokiratok és egyezségek végrehajtása 
1. Megfelel ő esetben a VI. fejezet rendelkezé sei alkalmazandók a végrehajtható 
közokiratok és a felek közötti végrehaj tható egyezségek elismerésére és 
végrehajtására. Azon tagállam illetékes hatósága, melyben a közokirat vagy a felek közötti egyezség végrehajtható, bármely ér dekelt fél kérelmére kiállítja az közokirat 
vagy egyezség e rendelet II. mellékletéb en foglalt formanyomtatvány szerinti 
kivonatát. 
 
HU 28   HU 2. A 34. és 35. cikk rendelkezéseiben fogla ltakkal élni kívánó jogosult a szokásos 
tartózkodási helye szerin ti bírósághoz fordulhat. 
VIII. Fejezet 
Együttműködés 
39. cikk 
Központi hatóságok 
1. Mindegyik tagállam kijelöl egy vagy több központi hatóságot e rendelet 
alkalmazásának segítésére, és meghatáro zza ezek illetékességét és hatáskörét. 
2. Amennyiben egy tagállam egynél t öbb központi hatóságot jelölt ki, a 
tájékoztatásokat általában közve tlenül a joghatósággal rendelkez ő megfelel ő 
központi hatóság részére kell elküldeni. Amennyiben joghatósággal nem rendelkez ő 
központi hatóság részére küldenek tájékoztatá st, ez utóbbi köteles továbbítani azt a 
hatáskörrel rendelkez ő központi hatóság részér e, és ennek megfelel ően tájékoztatni a 
feladót. 
3. A tagállamok e rendelet  hatálybalépését követ ő hat hónapon belül közlik a 
Bizottsággal: 
a) az e cikk alapján kijelölt központi ható ságok nevét, címét és a kapcsolattartás 
módját; 
b) a központi hatóságok részére szóló közlemények elfogadott nyelveit. 
A tagállamok értesítik a Bizottságot az ezen információkban bekövetkez ő 
változásokról.  
A Bizottság nyilvánosan is hozzáférhet ővé teszi ezeket az információkat. 
40. cikk 
Általános feladatok 
A központi hatóságok továbbítj ák a tartási kötelezettségekre vonatkozó nemzeti 
jogszabályokkal és eljárásokkal kapcsolatos info rmációkat, valamint intézkedéseket tesznek e 
rendelet alkalmazásának javítására és együttm űködésük meger ősítésére. Ebb ől a célból a 
polgári és kereskedelmi ügyekben a 2001/470/ EK határozattal lé trehozott Európai 
Igazságügyi Hálózatot  veszik igénybe. 
 
HU 29   HU 41. cikk 
Egyedi ügyekben való együttm űködés 
1. A központi hatóságok egyedi ügyekben együttm űködnek e rendelet célkit űzéseinek 
megvalósítása érdekében. E célból köz vetlenül vagy hatóságokon, illetve egyéb 
szerveken keresztül megteszik a megfelel ő lépéseket azért, hogy: 
a) információt gy űjtsenek és cseréljenek: 
i. a jogosult és a kötelezett helyzetér ől, különösen a 44–47. cikk 
felhasználásával, 
ii. a folyamatban lév ő eljárásokról, vagy 
iii. a meghozott határozatokról; 
b) információkat és segítséget nyújtsanak  a területükön folyó eljárásokban részt 
vevő jogosultaknak; 
c) elősegítsék a jogosult és a kötelezett közötti megá llapodást közvetítés vagy 
egyéb eszközök útján, és el ősegítsék a határokon átnyúló együttm űködést 
ebből a célból. 
2. A valamely tagállamban szokáso s tartózkodási hellyel rendelkez ő jogosultat 
kérelmére a következ ők képviselik: 
a) azon tagállam központi hatósága, melyne k területén a tartási kötelezettséggel 
kapcsolatos kérelemmel megkeresett bíróság található, vagy 
b) a végrehajtás helye szerin ti tagállam központi hatósága. 
E bekezdés alkalmazásában a képvisele t magában foglalja mindazon lépések 
megtételét, melyek lehet ővé teszik a határozat meghozatalát, valamint a tartási 
követelés hatékony behajtását. 
42. cikk 
Munkamódszer 
1. A közvetlenül vagy a szokásos tartózkodá si helye szerinti tagállam központi 
hatóságának közvetítésével eljáró jogos ult a 41. cikkben említett segítségnyújtás 
iránti kérelmet nyújthat be valamely tagállam központi hatóságához.  
A jogosult a kérelmét benyújthatja a szoká sos tartózkodási helye szerinti bírósághoz, 
amely megteszi a továbbításához és végrehajtásához szükséges intézkedéseket azon tagállam központi hatóságával együttm űködve, amelynek illetékességi területéhez 
tartozik. 
 
HU 30   HU 2. A segítségnyújtás iránti kérelemnek tartal maznia kell a végrehajtása szempontjából 
lényeges összes hozzáférhet ő információt.  
3. A 4. bekezdésre is figyelemmel a központi hatóságok, a 41. cikkel összhangban a 
hatóságok és egyéb szervek, valamint az e hatóságok által kijelölt személyek által 
biztosított seg ítségnyújtás térítésmentes.  
4. A jogosulttól kérhet ő, hogy vegyen részt a 41. ci kk 2. bekezdése szerinti 
képviselettel kapcsolatos költségek vise lésében. Azonban nem lehet hozzájárulást 
kérni attól a jogosulttól, ak i a szokásos tartózkodási helye szerinti tagállamban 
teljesíti a költségmentességben való részesülés feltételeit. 
5. Az egyes központi hatóságok vi selik saját költségeiket. 
43. cikk 
Ülések 
1. E rendelet alkalmazásának el ősegítése érdekében a központi hatóságok rendszeresen 
üléseznek. 
2. Ezeket az üléseket a polgári és kere skedelmi ügyekben egy Európai Igazságügyi 
Hálózat létrehozásáról szóló 2001/470/EK határozatnak megfelel ően hívják össze. 
44. cikk 
Az információkhoz való hozzáférés 
1. A központi hatóságok az e fejezetben fogla lt feltételekkel hozzáférést biztosítanak 
azon információkhoz, melyek megkönnyítik a ta rtási követelések behajtását. Ezen 
információkat a következ ő célokra nyújtják: 
a) a kötelezett tartózkodási helyének megállapítása; 
b) a kötelezett vagyonának megállapítása , különös tekintet tel jövedelmének 
összegére és jellegére; 
c) a kötelezett munkálta tójának azonosítása; 
d) a kötelezett bankszámláinak azonosítása. 
2. Az 1. bekezdésben említett információk közé tartoznak legalább azok, amelyek a 
tagállamokban a következ ő területeken illetékes szer vek és hatóságok birtokában 
vannak:  
a) adók és járulékok, b) társadalombiztosítás, ideértve a bérb ől és fizetésb ől élő munkavállalók 
munkáltatói által fizetett társadalombizt osítási hozzájárulások beszedését is, 
 
HU 31   HU c) népesség-nyilvántartások, 
d) vagyonnyilvántartások, e) gépjárm ű-nyilvántartás, 
f) központi bankok. 
3. Az e cikkben említett információkhoz való hozzáférés semmiképpen sem 
eredményezheti valamely tagállamban új nyilvántartás létrehozását. 
45. cikk 
Az információk továbbítása 
1. A jogosult megkeresheti a szokásos tart ózkodási helye szerin ti tagállam megkeres ő 
központi hatóságát a szokásos tartózkodási he lye szerinti bíróság közvetítésével, 
mely utóbbi a kérelmet továbbítja, am ennyiben úgy ítéli meg, hogy az megfelel az e 
fejezetben foglalt feltételeknek. 
2. Az információk közlése iránti megkeres ést a központi hatóság nyújtja be a másik 
központi hatósághoz az e rendelet V. mellé kletében foglalt formanyomtatványon. 
3. A 44. cikk 1. bekezdésének a) pontja sz erinti információk közlése iránti megkeresés 
bármikor benyújtható. A 44. cikk 1. bekezdésén ek b), c) és d) pontja szerinti 
információk közlése iránti megkeresés akkor nyújtható be, ha a jogosult be tudja mutatni a határozat 28. cikk szerinti kivonat át, illetve a közokirat vagy egyezség a 
38. cikk 1. bekezdése szerinti kivonatát. 
4. Az 1. bekezdés szerinti formanyomtatvá nyon kívül a megkeresett központi hatóság a 
44. cikk 1. bekezdése szerinti valamely célból a megkeres ő központi hatóságtól 
kiegészítő dokumentumok benyújtását kérheti. 
5. A kiegészít ő dokumentumokat le kell fordítani, kivéve, ha a megkeresett tagállam 
erről lemond. A tagállamok e rendelet hatálybalépését ől számított hat hónapon belül 
tájékoztatják a Bizottságot arról, hogy e cikk értelmében kérik-e fordítás benyújtását 
vagy sem.  
A Bizottság nyilvánosan is hozzáférhet ővé teszi ezeket az információkat. 
Amennyiben az információk közlése ir ánti megkeresést olyan jogosult 
kezdeményezi, aki teljes vagy részleges kö ltségmentességben részesült, a fordítást a 
megkeres ő hatóság készíti el a jogosult számára térítésmentesen. 
6. A megkeresett hatóság továbbí tja az információkat a megkeres ő hatóság számára. 
Amennyiben a megkeresett hatóság nem tudja a kért információt szolgáltatni, err ől a 
megkeres ő hatóságot az okok megjelölésével  haladéktala nul értesíti. 
 
HU 32   HU 46. cikk 
Az információk felhasználása 
1. A megkeres ő központi hatóság a kapott informáci ót haladéktalanul megküldi azon 
bíróság számára, mely a 45. cikk 1. bek ezdése szerinti kérelmet továbbította. A 
megkeres ő központi hatóság a bíróságnak történ ő megküldése után az információt 
megsemmisíti. 
2. Az e rendelettel összhangban közölt inform ációt csak a bíróság használhatja fel 
kizárólag a tartási követelések behajtá sának megkönnyítése céljából. A bíróság 
azonban az információt – a jogosult el őtt való felfedése nélkül – továbbíthatja 
valamely bírósági vagy bíróságon kívüli irat kézbesítésére illetékes hatóságokhoz, 
valamint valamely határozat végrehajtá sára illetékes ható ságokhoz. E hatóságok az 
információt annak felhasználása ut án haladéktalanul megsemmisítik. 
3. Az e rendelettel összhangban közölt információt a bíróság csak addig őrizheti, amíg 
arra a tartási követelés behajtásának megkönnyítése érdekében szüksége van. A 
megőrzési idő legfeljebb egy év lehet. 
47. cikk 
A kötelezett tájékoztatása 
A megkeresett központi hatóság tájékoztatja a kötelezettet: 
a) az általa közölt információkról , valamint megszerzésük módjáról; 
b) az említett információk címzettjeir ől; 
c) az információk e rendelet szerin ti felhasználásának feltételeir ől; 
d) azon jogokról és jogorvoslati lehet őségekről, melyekkel a kötelezett a 
95/46/EK irányelv alapján elfogado tt nemzeti jogszabályok értelmében 
rendelkezik; 
e) mind a megkeres ő központi hatóság tagállamában, mind a megkeresett 
központi hatóság tagállamában a 95/46/EK ir ányelv alapján felállított felügyel ő 
hatóságok elérhet őségeiről, 
kivéve, ha a megkeres ő központi hatóság a 45. cikk 2. be kezdése szerin t továbbított 
információk közlése iránti megkeresésben ut alt arra, hogy a kötelezett tájékoztatása 
megnehezítheti a tartási követelés hatékony be hajtását; ebben az esetben a megkeresett 
központi hatóság legfeljebb 60 napra elha lasztja a kötelezett tájékoztatását. 
 
HU 33   HU IX. Fejezet 
Általános és záró rendelkezések 
48. cikk 
Más közösségi jogi eszközökhöz való viszony 
1. A tartási kötelezettségek re vonatkozóan e rendelet a 44/2001/EK rendelet és a 
805/2004/EK rendelet helyébe lép. 
2. Az 1348/2000/EK rendelet 19. cikke a tart ási kötelezetts égekre nem alkalmazható. 
3. A 2. bekezdésre is figyele mmel e rendelet nem érinti az 1348/2000/EK rendelet és az 
1206/2001/EK rendelet alkalmazását. 
49. cikk 
Más jogi eszközökhöz való viszony 
E rendelet a tagállamok között megel őzi azon egyezményeket és szerz ődéseket, amelyek az e 
rendelet által szabályozott jogterületre vonat koznak, és amelyeknek a tagállamok részesei. 
50. cikk 
A mellékletek módosítása 
E rendelet mellékleteinek módosításait az 51. cikk 2. bekezdése szerinti konzultációs 
eljárásnak megfelel ően fogadják el. 
51. cikk 
A bizottság 
1. A Bizottságot a tagállamok képvisel őiből álló bizottság segíti, melyet a Bizottság 
képviselője elnököl. 
2. Az e bekezdésre való hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 3. cikkében említett 
konzultációs eljárást kell alkalmazni, figyelemmel a határozat 7. cikkének 3. bekezdésére. 
 
HU 34   HU 52. cikk 
Átmeneti rendelkezés 
1. E rendelet rendelkezései csak az alkalmazásának megkezdését követ ően indult 
eljárásokra, valamint az ezt követ ően elkészített vagy nyilvántartásba vett 
közokiratokra és kötött e gyezségekre alkalmazandók. 
2. Ett ől eltérően azonban: 
a) az alkalmazandó jogra vonatkozó 12–21. cikket alkalmazni kell az e rendelet 
alkalmazásának megkezdésekor folyamatban lév ő eljárásra, amennyiben ebbe 
kifejezetten vagy egyéb egyértelm ű módon valamennyi fél beleegyezik; 
b) a végrehajtásra vonatkozó 27–36. cikket al kalmazni kell azon határozatokra és 
közokiratokra, amelyeket e rendelet alkalmazásának megkezdésekor a 44/2001/EK rendelet értelmében végr ehajthatónak nyilvánítottak, vagy 
amelyeket a 805/2004/EK rendelet értelmében európai végrehajtható okiratként hitelesítettek. 
c) az együttm űködésre vonatkozó 39–47. cikket alkalmazni kell az e rendelet 
alkalmazásának megkezdésekor folyamatban lév ő eljárásokra. 
53. cikk 
Hatálybalépés 
1. E rendelet 2008. január 1-jén lép hatályba. 
2. E rendeletet 2009. január 1-jét ől kell alkalmazni, kivéve a 22. cikk 3. bekezdését, a 
39. cikket, valamint a 45. cikk 5. bekezdését , melyek a rendelet hatálybalépésének 
időpontjától alkalmazandók. 
Ez a rendelet teljes egészében kötelez ő és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. 
Kelt Brüsszelben, 
 a Tanács részér ől 
 az elnök 
 
HU 35   HU MELLÉKLET  
I. MELLÉKLET 
TARTÁSI KÖTELEZETTSÉGRE VONA TKOZÓ HATÁROZAT KIVONATA 
(A tartással kapcsolatos ügyekben a joghatósá gról, az alkalmazandó jogról, a határozatok 
elismerésér ől és végrehajtásáról, valamint az e területen folytatott együttm űködésről szóló … 
tanácsi rendelet25 28. cikke) 
1. Tagállam 
AT □ BE □ CY □ CZ □ DE □ EE □ EL □ ES □ FI □ FR □ HU □ [IE □] IT □ LT □ LU □ LV □ 
MT □ NL □ PL □ PT □ SE □ SI □ SK □ [UK □] 
2. Bíróság 
2.1. Név: 
2.2. Utca és házszám / Postafiók: 
2.3. Helység és irányítószám: 
 
3. Felperes 
3.1. Név: 
3.2. Utca és házszám / Postafiók: 
3.3. Helység és irányítószám: 
3.4. Ország: 
3.5. Tel. (*): 
3.6. E-mail cím (*): 
 4. Alperes 
4.1. Név: 
4.2. Utca és házszám / Postafiók: 
4.3. Helység és irányítószám: 
                                                 
25 HL L … 
 
HU 36   HU 4.4. Ország: 
4.5. Tel. (*): 
4.6. E-mail cím (*): 
(*) Fakultatív 
5. Határozat 
5.1. A tartási követelés összege 
Pénznem:  □ Euro □ [Font sterling] □ Ciprusi font □ Cseh korona 
□ Észt korona □ Magyar forint □ Máltai líra □ Lett lat 
□ Litván litas □ Szlovák korona □ Svéd korona □ Szlovén tolár 
□ Lengyel zloty □ Egyéb (részletezze): ……………………………. 
5.2. A fizetés gyakorisága 
5.2.1. A teljes összeg egyszeri kifizetése……………………….  
5.2.2. Az összeg egy részének egyszeri kifizetése……………………….  
Ez esetben a részfizetés összege: 
5.2.3. Rendszeres id őszakonként történ ő fizetés (adja meg az összeget, amennyiben az nem 
azonos a tartási követelés 5.1. pont ban megjelölt összegével): 
Hetente…………………………………………………….  
Havonta…………………………………………………….  
Egyéb (részletezze)………………………………………………………..  
5.3. Indexálás  
Amennyiben az 5.2.3. pontban megjelölt összeg i ndexált, adja meg az indexálás mértékét: 
Az indexálás kezd ő időpontja: 
 
Kelt: 
Aláírás és/vagy az illetékes hatóság pecsétje: 
 
HU 37   HU II. MELLÉKLET 
TARTÁSI KÖTELEZETTSÉGRE VONA TKOZÓ OKIRAT KIVONATA 
(A tartással kapcsolatos ügyekben a joghatósá gról, az alkalmazandó jogról, a határozatok 
elismerésér ől és végrehajtásáról, valamint az e területen folytatott együttm űködésről szóló … 
tanácsi rendelet26 38. cikke) 
 
1. Tagállam 
AT □ BE □ CY □ CZ □ DE □ EE □ EL □ ES □ FI □ FR □ HU □ [IE □] IT □ LT □ LU □ LV □ 
MT □ NL □ PL □ PT □ SE □ SI □ SK □ [UK □] 
 
2. Az okirat jellege 
2.1. Közokirat……………………. □ 
kiállítója (a hatóság neve és címe): 
a kiállítás id őpontja: 
2.2. A felek közötti egyezség.……………….. □ 
az aláírás helye: 
az aláírás id őpontja: 
 
3. Jogosult 
3.1. Név: 
3.2. Utca és házszám / Postafiók: 
3.3. Helység és irányítószám: 
3.4. Ország: 
3.5. Tel. (*): 
3.6. E-mail cím (*): 
 
                                                 
26 HL L … 
 
HU 38   HU 4. Kötelezett 
4.1. Név: 
4.2. Utca és házszám / Postafiók: 
4.3. Helység és irányítószám: 
4.4. Ország: 
4.5. Tel. (*): 
4.6. E-mail cím (*): 
(*) Fakultatív  
5. Az okirat tartalma 
5.1. A tartási követelés összege 
Pénznem:  □ Euro □ [Font sterling] □ Ciprusi font □ Cseh korona 
□ Észt korona □ Magyar forint □ Máltai líra □ Lett lat 
□ Litván litas □ Szlovák korona □ Svéd korona □ Szlovén tolár 
□ Lengyel zloty □ Egyéb (részletezze):……………………………. 
5.2. A fizetés gyakorisága 
5.2.1. A teljes összeg egyszeri kifizetése……………………….  
5.2.2. Az összeg egy részének egyszeri kifizetése……………………….  
Ez esetben a részfizetés összege: 
5.2.3. Rendszeres id őszakonként történ ő fizetés (adja meg az összeget, amennyiben az nem 
azonos a tartási követelés 5.1. pont ban megjelölt összegével): 
Hetente…………………………………………………….  
Havonta…………………………………………………….  
Egyéb (részletezze)………………………………………………………..  
5.3. Indexálás  
Amennyiben az 5.2.3. pontban megjelölt összeg inde xált, adja meg az indexálás mértékét:  
Az indexálás kezd ő időpontja:  
 
Kelt: 
Aláírás és/vagy az illetékes hatóság pecsétje: 
 
HU 39   HU III. MELLÉKLET 
AUTOMATIKUS HAVI LETI LTÁS ELRENDELÉSE 
(A tartással kapcsolatos ügyekben a joghatósá gról, az alkalmazandó jogról, a határozatok 
elismerésér ől és végrehajtásáról, valamint az e területen folytatott együttm űködésről szóló … 
tanácsi rendelet27 34. cikke) 
 
1. Tagállam 
AT □ BE □ CY □ CZ □ DE □ EE □ EL □ ES □ FI □ FR □ HU □ [IE □] IT □ LT □ LU □ LV □ 
MT □ NL □ PL □ PT □ SE □ SI □ SK □ [UK □] 
 
2. Bíróság 
2.1. Név: 
2.2. Utca és házszám / Postafiók: 
2.3. Helység és irányítószám: 
 
3. Kérelmez ő: 
3.1. Név: 
3.2. Utca és házszám / Postafiók: 
3.3. Helység és irányítószám: 
3.4. Ország: 
3.5. Tel. (*): 
3.6. E-mail cím (*): 
3.7. A bankszámlával kapcsolatos adatok: 
Nemzetközi bankszámlaszám (IBAN): 
SWIFT-kód (BIC): 
 
                                                 
27 HL L … 
 
HU 40   HU 4. Kötelezett 
4.1. Név: 
4.2. Utca és házszám / Postafiók: 
4.3. Helység és irányítószám: 
4.4. Ország: 
4.5. Tel. (*): 
4.6. E-mail cím (*): 
(*) Fakultatív  
5. Az automatikus le tiltás kérelmezése 
5.1. A tartási követelés összegét megá llapító határozat meghozatalának id őpontja: 
5.2. A havonta leemelésre kerül ő összeg: 
Pénznem:  □ Euro □ [Font sterling] □ Ciprusi font □ Cseh korona 
□ Észt korona □ Magyar forint □ Máltai líra □ Lett lat 
□ Litván litas □ Szlovák korona □ Svéd korona □ Szlovén tolár 
□ Lengyel zloty □ Egyéb (részletezze): ……………………………. 
5.3. Indexálás  
Amennyiben az 5.2. pontban megjelölt összeg inde xált, adja meg az i ndexálás mértékét:  
Az indexálás kezd ő időpontja:  
5.4. Címzett 
5.4.1. A kötelezett bankja: 
Nemzetközi bankszámlaszám (IBAN): 
SWIFT-kód (BIC): 
5.4.2. A kötelezett munkáltatója: 
 
 
HU 41   HU 6. A letiltás elrendelése 
 Az automatikus letiltás iránti  kérelmet a bíróság elutasítja.  
 A bíróság elrendeli, hogy:  
(az 5.4. pontban megjelölt címzett) 
minden hónapban emelje le a alábbi személy  munkabéréb ől  bankszámlájáról 
(a 4. pontban említett kötelezett) 
a következ ő összeget: 
(az 5.2. pontban megállapított összeg) 
a következ ő személy javára: 
(a 3. pontban említett kérelmez ő).  
Amennyiben a letiltás nem foganato sítható, kérem, tájékoztassa err ől a 2. pontban említett 
bíróságot e dokumentum kézhezvételét ől vagy az utolsó letiltástól számított 30 napon belül (a 
tartással kapcsolatos ügyekbe n a joghatóságról, az alkalm azandó jogról, a határozatok 
elismerésér ől és végrehajtásáról, valamint az e területen folytatott együttm űködésről szóló … 
tanácsi rendelet 33. cikk ének (5) bekezdése). 
 
Kelt: 
Aláírás és/vagy az illetékes hatóság pecsétje: 
 
HU 42   HU IIIa.  MELLÉKLET 
A KÖTELEZETT TÁJÉKOZTATÁSA, AK IVEL SZEMBEN AUTOMATIKUS HAVI 
LETILTÁST RENDELTEK EL  
(A tartással kapcsolatos ügyekben a joghatósá gról, az alkalmazandó jogról, a határozatok 
elismerésér ől és végrehajtásáról, valamint az e területen folytatott együttm űködésről szóló … 
tanácsi rendelet28 34. cikke (4) bekezd ésének b) pontja) 
1. Felülvizsgálat 
Automatikus letiltást rendeltek el Önnel sz emben. A letiltás elrendelését, valamint az 
eredetileg eljáró bíróság határozatát e tájéko ztatással együtt kézbesítették az Ön számára. 
Kérheti az eredetileg eljáró bíróság határo zatának felülvizsgálatát, amennyiben az említett 
bíróság el őtt nem jelent meg, és: 
1) nem kapta meg az eljárást megindító  iratot, illetve az azzal egyenérték ű iratot, vagy 
b) vis maior vagy önhibáján kívül es ő rendkívüli körülmények ak adályozták Önt a tartási 
követelés vitatásában. 
A felülvizsgálatot e tájékoztatás kézhezvételét ől számított …………. napon belül kérheti. 
2. Végrehajtás 
Amennyiben Ön nem jogosult az eredetileg eljáró  bíróság határozatának  az 1. pont szerinti 
felülvizsgálatát kérni, vagy a felülvizsgál atot nem kéri, azonban tiltakozik a határozat 
végrehajtása ellen, úgy a tart ással kapcsolatos ügyekben a joghatóságról, az alkalmazandó 
jogról, a határozatok elismerésér ől és végrehajtásáról, valamint az e területen folytatott 
együttműködésről szóló (…) tanácsi rendelet 33. cikke értelmében megkeresheti azon állam 
illetékes hatóságait, melyben a végrehajtást foganatosítják. 
 
Kelt: 
Aláírás és/vagy az illetékes hatóság pecsétje: 
 
                                                 
28 HL L … 
 
HU 43   HU IV. MELLÉKLET 
BANKSZÁMLA IDEIGLENES BEFA GYASZTÁSÁNAK ELRENDELÉSE 
(A tartással kapcsolatos ügyekben a joghatósá gról, az alkalmazandó jogról, a határozatok 
elismerésér ől és végrehajtásáról, valamint az e területen folytatott együttm űködésről szóló … 
tanácsi rendelet29 35. cikkének (1) bekezdése) 
 
1. Tagállam 
AT □ BE □ CY □ CZ □ DE □ EE □ EL □ ES □ FI □ FR □ HU □ [IE □] IT □ LT □ LU □ LV □ 
MT □ NL □ PL □ PT □ SE □ SI □ SK □ [UK □] 
 
2. Bíróság 
2.1. Név: 
2.2. Utca és házszám / Postafiók: 
2.3. Helység és irányítószám: 
 
3. Kérelmez ő: 
3.1. Név: 
3.2. Utca és házszám / Postafiók: 
3.3. Helység és irányítószám: 
3.4. Ország: 
3.5. Tel. (*): 
3.6. E-mail cím (*): 
 
4. Kötelezett 
4.1. Név: 
4.2. Utca és házszám / Postafiók: 
                                                 
29 HL L … 
 
HU 44   HU 4.3. Helység és irányítószám: 
4.4. Ország: 
4.5. Tel. (*): 
4.6. E-mail cím (*): 
(*) Fakultatív  
5. Bankszámla ideiglenes befagyasztásának elrendelése 
5.1. A kérelem indokai (miért áll fenn a köteleze tt általi nem teljesít és komoly veszélye): 
5.2. A befagyasztandó összeg 
Pénznem:  □ Euro □ [Font sterling] □ Ciprusi font □ Cseh korona 
□ Észt korona □ Magyar forint □ Máltai líra □ Lett lat 
□ Litván litas □ Szlovák korona □ Svéd korona □ Szlovén tolár 
□ Lengyel zloty □ Egyéb (részletezze): …………………………….  
5.3. Címzett (a kötelezett bankja) 
5.3.1. A bank neve: 
5.3.2. A kötelezett nemzetközi bankszámlaszáma (IBAN): 
 
6. Bankszámla ideiglenes befagyasztásának elrendelése 
 A bankszámla ideiglenes befagyasztása iránti kérelmet a bíróság elutasítja. 
 A bíróság elrendeli, hogy:  
(az 5.3. pontban megjelölt címzett) 
tiltson meg: 
(a 4. pontban említett kötelezett) 
bankszámláján minden olyan pénzmozgás t, mely következtében a kötelezett 
számlaegyenlege az alábbi összeg alá csökkenne: 
(az 5.2. pontban megállapított összeg). 
 
Kelt: 
Aláírás és/vagy az illetékes hatóság pecsétje: 
 
HU 45   HU V. MELLÉKLET  
INFORMÁCIÓK KÖZLÉSE IRÁNTI MEGKERESÉS 
(A tartással kapcsolatos ügyekben a joghatósá gról, az alkalmazandó jogról, a határozatok 
elismerésér ől és végrehajtásáról, valamint az e területen folytatott együttm űködésről szóló … 
tanácsi rendelet30 45. cikke) 
 
1. Tagállam 
AT □ BE □ CY □ CZ □ DE □ EE □ EL □ ES □ FI □ FR □ HU □ [IE □] IT □ LT □ LU □ LV □ 
MT □ NL □ PL □ PT □ SE □ SI □ SK □ [UK □] 
 
2. Kérelmez ő 
2.1. Megkeres ő központi hatóság 
2.1.1. Név: 
2.1.2. Utca és házszám / Postafiók: 
2.1.3. Helység és irányítószám: 
2.1.4. Tel.: 
2.1.5. E-mail cím: 
2.2. A megkeresést az alábbi bíróság kérelmére nyújtják be: 
2.2.1. Név: 
2.2.2. Utca és házszám / Postafiók: 
2.2.3. Helység és irányítószám: 
2.2.4. Tel.: 
2.2.5. E-mail cím: 
 
                                                 
30 HL L … 
 
HU 46   HU 3. Címzett – Megkeresett központi hatóság 
3.1. Név: 
3.2. Utca és házszám / Postafiók: 
3.3. Helység és irányítószám: 
3.4. Ország: 
3.5. Tel.: 
3.6. E-mail cím: 
 
4. Kért információk 
4.1. Érintett kötelezett 
4.1.1. Név: 
4.1.2. Utolsó ismert cím: 
4.1.3. Egyéb hasznos információk (leírás, a korá bbi munkáltató neve, a családtagok címe, a 
kötelezett tulajdonában lév ő gépjármű adatai, a kötelezett tulajdonában lév ő ingatlan adatai): 
A kötelezett fényképét csatolták…………………………….………………….  
4.2. Keresett adatok 
4.2.1. A kötelezett címe………………………….……………..  
4.2.2. A kötelezett munkáltatója…………..…………....  
4.2.3. A kötelezett bankszámlájá val kapcsolatos adatok…..………....  
4.2.4. A kötelezett vagyonána k megállapítása.……….……………..  
4.2.5. A kötelezett jövedelmének összege……………………….…..  
 
5. A 4.2.2–4.2.5. pontban említett információkh oz szükséges dokumentumok (másolat 
mellékelve) 
5.1. Határozat……………..…………………….………………….  
5.2. Közokirat……………..…………………….………………….  
5.3. A felek közötti egyezség....…………………….………………….  
 
HU 47   HU  
FONTOS  (a tartással kapcsolatos ügyekben a joghatóságról, az alkalmazandó jogról, a 
határozatok elismerésér ől és végrehajtásáról, valamint az e területen folytatott 
együttműködésről szóló … tanácsi rendelet 47. cikke):   
A kötelezettet az adatok továbbításáról nem tájékoztathatják addig, amíg a megkeres ő 
központi hatóság a megkerese tt központi hatósággal nem kö zli, hogy a tájékoztatásnak 
már nincs akadálya   
A kötelezettet tájékoztathatják az adatok továbbításáról   
 
Kelt: 
Aláírás és/vagy az illetékes hatóság pecsétje: