HU    HU HU 
HU    HU  EURÓPAI BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 2010.12.8. 
SEC(2010) 1491 végleges 
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
amely a következ ő dokumentumot kíséri: 
 
A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE  
AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCS NAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS 
SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS  A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK 
   
Az Európai Unió Duna ré gióra vonatkozó stratégiája 
  
A hatásvizsgálat összefoglalása  
   
{SEC(2010) 1490 végleges} {SEC(2010) 1489 végleges} 
{COM(2010) 715 végleges} 
 
HU 2   HU 1. BEVEZETÉS  
A tagállamok a Duna régióra vonatkozó uniós stratégia1 elkészítésére kérték fel a Bizottságot. 
E felkérés a 2008–2009 során a Bizotts ág koordinációjával kialakított, jelenleg  is végrehajtás 
alatt álló balti-tengeri uniós stratégiát követi. A felkérés különösen kiemeli a fenntartható 
fejlődés fontosságát, amelyet integrált megközel ítés alkalmazásával kell megvalósítani. A 
Bizottságon belül az Unió Duna régióra vonatkozó stratégiáját a Regionális Politikai Főigazgatóság koordinálja, ezért a jele n hatásvizsgálatot is az említett f őigazgatóság készítette 
el.  
2. P
ROBLÉMAMEGHATÁROZÁS  
A problémameghatározás társadalmi-gazdasági elemzésen és széleskör ű konzultáción alapul. 
E konzultációban a Duna régiót alkotó un iós tagállamok, illetve nem tagállamok, 
kormányközi és nem kormányzati szervek, érdekeltek – beleértve a régió polgárait és szakértőit is – vettek részt. Az Európai Be ruházási Bank és a Bizottság huszonkét 
főigazgatósága
2 szintén részt vállalt a feladatból. A kihívások f őként a téma határokon átível ő 
jellegéből adódnak, és sok határokon átnyúló externália jellemzi3 őket. Egyre nyilvánvalóbb, 
hogy a Duna régió esetében a szabályozási és döntéshozatali kérdések különálló, zárt 
rendszerekként való kezelése nem hatékony.  
• Problémameghatározás a politikai irányítás terén  
A Duna régióban a politikai irányítás az e gyik legnagyobb probléma. Különösen a megfelel ő 
transznacionális politikai irányítás terén vannak hiá nyosságok, ennek eredményeképpen 
elégtelen az együttm űködés (hiányoznak a közös érdekek, illetve akár érdekütközések is 
előfordulnak). Az egyes országok például másk épp látják a környezeti és egyéb, a folyam 
használatával kapcsolatos kérdések jöv őbeni megoldását. Tágabb kontextusban vagy 
innovatív technológiák segítségével könnyebb lenne ezeket megoldani, ahogyan ezt a 
stratégia is valószín űleg javasolni fogja. 
Egyrészt az Unió (jogi szabál yozás és pénzügyi eszközök segítségével) biztosít bizonyos 
keretet, amely a f őbb kihívások és lehet őségek megoldását hivatott el ősegíteni, másrészt 
léteznek kormányközi keretrendszerek is. Az in tézményi kapacitás azonban hiányzik, és a 
végrehajtásban is súlyos hiá nyosságok tapasztalhatók (például jogszabályi szinten az uniós 
irányelv ugyan átültetésre kerül, de a gyakorlatban nem alkalmazzák). A fentiek 
eredményeként a régióban felmerül ő problémákat nem a ma guk teljességében, hanem 
részleteiben próbálják me goldani, így azonban a lehet őségekhez képest sokkal kevesebb 
eredményt érnek el. A kölcsönhatásokat jobban meg kell érteni és kezelni; közös, illetve 
                                                 
1 Az Európai Tanács 2009. június 19-i következtetéseiben hivatalosan felkérte az Európai Bizottságot, 
hogy a Duna régióra vonatkozó EU stratégiát koordinálja: „A fenntartható fejl ődést az egyes régiókat 
érintő konkrét kihívások integrált megközelítése révén is el ő kell mozdítani (...). Felkéri (...) a 
Bizottságot, hogy 2010 vége el őtt nyújtson be a dunai régióra vonatkozó stratégiát.”  
2 Az alábbi f őigazgatóságok vesznek részt a szolgálatközi munkacsoportban: AGRI, EAC, ECFIN, 
ELARG, RELEX, AIDCO, ECHO, EMPL, ENTR, EN V, CLIM, INFSO, JLS, MARE, MOVE, ENER, 
MARKT, RTD, SANCO, TAXUD, TRADE és SG. 
3 A közgazdaságtanban az externália olyan átgy űrűző hatás (költség vagy haszon), amely az eseményt 
kiváltó döntés meghozatalában részt nem vett felet érinti, aki e hatás ellensúlyozására 
ellenszolgáltatásban nem részesül: Határokon átnyúl ó externáliáról beszélünk akkor, ha az egyik ország 
által végzett tevékenység pozitív, illetve negatív kihatással van másik országokra. 
HU 3   HU együttműködésen alapuló eszközöket kell kialakítan i; a határokon, illetve  szektorokon átível ő 
egymást kiegészít ő és segít ő kölcsönhatásokat azonosítani ke ll és ki kell aknázni; a 
konfliktusokat pedig el kell kerüln i, illetve fel kell oldani. 
• Témák szerinti problémameghatározás  
Számos kérdésben különösen szükség van az együttm űködésre, ilyenek a mobilitás és 
elérhetőség; az energia, a környezet és a kockázat kezelés. E problémákkal a stratégiának 
foglalkoznia kell. A nyilvános konzultáció so rán – különösen a tagállamok nyilatkozatai 
alapján – egyértelm űvé vált, hogy a fenti kérdéseken tú l továbbiaknak is helye lehet a 
stratégiában, részben a határokon átnyúló ex ternáliák (innováció és versenyképesség, az 
egységes piac végrehajtása, emberi t őke, biztonság, idegenforgalom), részben pedig a 
tapasztalatcsere egyértelm ű haszna miatt (információs társadalom, intézményi kapacitás, 
marginalizálódott közösségek). Ha az el őbbi kérdések is beépülnének a stratégiába, a 
partnerek, illetve az érdekeltek lehet őséget kapnának arra, hogy az általuk kevésbé fontosnak 
tartott fellépéseket ellensúlyozzák más, alapvet ő fontosságú fellépéssel:  politikai szempontból 
fontos, hogy a stratégiába számos más jelleg ű kérdés is bekerüljön, mert ez biztosíthatja a 
teljes „csomag” elfogadását. E társadalmi-gazdaság i és egyéb szempontok az Unióhoz csak az 
utóbbi évek során csatlakozott orsz ágok integrációját tovább segítik.  
2.1.1.  Az egyedül nem megoldható, ezért együttm űködés keretében kezelend ő kérdések: 
– Mobilitás és elérhet őség: a Duna belvízi hajó zási kapacitása egyértelm űen nincsen 
kihasználva. Bizonyos feltételek megléte eset én ezt jobban ki lehe tne aknázni; ilyenek 
például a nagyobb fokú intermodalitás, a fejle ttebb irányítás, az infrastruktúrába vagy 
eszközökbe való jobb beruh ázás, illetve, segítene továbbá, ha hozzáért ő szakemberek 
állnának rendelkezésre. Mind a kereslet, mind a kínálat te rén hiány mutatkozik. A dunai 
csatornák nem mindig hajózhatók, a kiköt ők gyakran nem megfelel ők, nincsen elegend ő 
számú hajó, de a meglév ők is rossz állapotban vannak, illetve az elégtelen képzési 
lehetőségek miatt nincsen elegend ő személyzet sem. Az utak és a vasút esetében az 
infrastruktúra gyakran nem megfelel ő, vagy teljesen hiányzik, ez különösen jellemz ő a 
határokat átlép ő vonalak esetében (ezeket a nemzeti hatóságok nem tekintik kiemelt 
fontosságúnak).  
– Energia: az energiabiztonság és -hatékonyság terén is gyakran jelentkeznek problémák a 
régióban. Nagy az energiabehozatal, és ez maga s szállítási költségekkel jár; mindezeken 
túl a piacok elaprózódottak, a rendszerösszeköt ők pedig hiányoznak. A Duna régió 
különösen sérülékeny az ellátás biztonságossá ga terén, ahogyan ez 2009 januárjában is 
látható volt, amikor leállt a gázszállítás. Emellett az energia el őállítása és használata 
szennyezőforrás is. Megújuló energiák felhas ználásával kell megpróbálni az 
energiahatékonyságot (és az energiatakarékosságo t) fejleszteni, és növelni a termelést.  
– Környezet: a Duna régiót alkotó számos uni ós tagállamban mind a folyók, mind a talaj 
vízminősége sok esetben igen rossz. Sok benne a szennyez ő anyag, különösen a tápanyag. 
A talajok tekintetében is hasonló a helyzet,  különösen a határokon átnyúló ipari területek 
esetében, és ez jellemzi a városi területek leveg őjét is. A természetes területek elt űnése – 
különösen az érintetlen hegyvidéki területeké  – veszélyezteti a természetes tájat és a 
biodiverzitást, és a fajok számának cs ökkenését okozhatja. A biodiverzitás és az 
ökoszisztémák tönkretétele visszafordíthat atlan változásokat eredményezhet, és 
hozzájárulhat ahhoz, hogy bizonyos árukhoz, il letve szolgáltatásokhoz nem lehet majd 
hozzájutni, ilyen például az árvízvédelem, víz tisztítás, élelmiszerek vagy fa, illetve az 
éghajlatváltozás hatásainak mérséklése vagy az ahhoz való alkalmazkodás. A folyami 
HU 4   HU horgászat nem fenntartható módon folyik, a vándorlást pedig hidromorfológiai változások 
gátolják. A tokfajok – a Duna egész vízgy űjtőjének fontos vándorló halfaja – 
fennmaradása veszélyeztetett.  
– Kockázatkezelés: a Duna régiót három f ő kockázati tényez ő érinti: áradás, aszály és ipari 
szennyezés. Ezek egyike sem ismer orsz ághatárokat. A cél az, hogy mind a megel őzés (az 
esemény bekövetkeztének elkerülése) és a rá adott válasz (s egítség az esemény 
bekövetkezésekor) hatékony legyen. Az áradások f ő oka, hogy a Duna és mellékfolyóinak 
jelentős része szabályozáson esett át, így a felesleges vízmennyiség nem tud nagyobb 
területeken szabadon folyni (vízszintjük emiatt megemelkedik). Az aszályok els ősorban a 
félkontinentális éghajlatnak köszönhet ők, ezért érzékeny a régió az éghajlatváltozásra is. 
Az ipari kockázatok f őként a korszer űtlen üzemek által okozott balesetetekben rejlenek, 
amelyek a szomszédos országok területén is jelent ős szennyezést tudnak okozni.  
2.1.2.  Kérdések, amelyekkel kapcsolatban el ő kell segíteni az együttm űködést, tekintettel 
azok határokon átnyúló hatásaira: 
– Innováció és versenyképesség:  az együttm űködési intenzitás (a kutatási szektoron, az 
üzleti- és a közszférán belül, illetve ezek közöt t), a vállalkozási hajla ndóság, az innovációk 
kiaknázása, a kutatás-f ejlesztésbe való ber uházás és az általános versenyképesség terén a 
Duna régiót mély szakadék vála sztja ketté, és e két rész jelent ős eltéréseket mutat. A régió 
számára jelent ős hasznot hozhatna, ha jobb összeköt tetésekkel rendelkezne, különösen 
kelet-nyugati irányúakkal. 
– Az egységes piac megvalósítása:  az egységes piac kapcsán meg kell jegyezni, hogy az 
eltérő nemzeti szabályozások miatt igen ritka,  hogy egy szolgáltató a Duna régió más 
államában tevékenységet folytasson, illetve országhatáron átnyúló szolgáltatást nyújtson. 
Sok esetben a kis- és középvá llalkozásoknak nincsen elegend ő forrásuk arra, hogy a 
szomszédos országok által támasztott admini sztratív és egyéb ak adályokon túljussanak, 
ami jelent ősen korlátozza a lehet őségeiket.  
– Emberi tőke: a fels őfokú végzettséggel rendelkez ők aránya a Duna régióban az EU 27 
tagállamának átlagánál alacsonyabb, de pers ze a régión belül is nagyok az eltérések. Még 
mindig nehézkes a mobilitás, különösen a kutatók és a diákok, a magasan képzett 
szakemberek és a szakképzett munkaer ő számára. A régió jelenleg az ilyen típusú 
munkaerő kínálta lehet őségeket sem használja ki, és hatalmas értéket hagy ezáltal 
veszendőbe menni.  
– Biztonság: a növeked ő gazdasági integráció és  a határokon átnyúló élénkül ő kereskedelem 
a szervezett b űnözés meger ősödésének (csempészet, emberker eskedelem, feketepiac stb.) 
veszélyét is magában hordozza. Az azonnali és közvetlenül jelentkez ő károkon túl a 
szervezett b űnözés miatt az üzleti tranzakciók költs ége az egész régióban megemelkedik, 
ami korlátozza a további g azdasági növekedés lehet őségét. E kérdés ke zelése egyértelm űen 
határokon átnyúló feladat.  
– Idegenforgalom:  a Duna régió kulturális, etnikai és  természeti gazdagsága egyedülálló. 
Ennek jelent ős része idegenforgalmi jelent őséggel is bírhatna. Ezt a lehet őséget azonban 
nem aknázzák ki teljes mértékben. A már létez ő kezdeményezéseket nem kapcsolják össze, 
és nincs közös stratégia az er őfeszítések összehangolására.  
HU 5   HU 2.1.3.  Kérdések, amelyek terén az együttm űködést támogatni lehetne, hiszen a 
tapasztalatcsere hasznos 
– Információs társadalom: az információs társadalom a Duna régióban – a 27 tagú Unió 
többi országához viszonyítva – nem eléggé fejlett. Az emberek kevesebb számítógéppel, 
internetkapcsolattal rendelkeznek, és nehezebben férnek hozzá az elektronikus 
tartalmakhoz. Így az érinte tt országok a növekedésb ől, a kohézióból és a 
fenntarthatóságból nem tudnak te ljes mértékben profitálni. Ki fejezetten hasznos lenne, ha a 
régió legjobban teljesít ő részeinek pozitív tapasztalataihoz és legújabb fejlesztéseihez 
hozzá lehetne férni. 
– Intézményi kapacitás: a régiób an található transznacionális, nemzeti, regionális és helyi 
kormányzati, illetve önkormányzati rends zerek még mindig változnak és fejl ődnek, sok 
esetben az utóbbi évek hozta jelent ős változásokkal próbálnak megbirkózni. Ez vonatkozik 
a döntéshozatal módjára (a közszféra alkalmazo ttainak személyi állandósága, átláthatóság, 
konzultáció, tervezés, pénz ügyi tervezés, projektek el őkészítése, területfejlesztés stb.), 
illetve a fellépések végrehajtására (határid ők betartása, eredményesség, gazdaságosság, 
korrupciótól való mentesség stb.). Mivel a régió egyes részeiben igen sikeres az irányítás, a 
tapasztalatok átadása jelent ős fejlődést eredményezhetne. 
– Marginalizálódott közösségek: a Duna régióba n számos marginalizálódott közösség él, 
ilyenek például a kisebbségek, például a romák (10 millió roma él a Duna régióban, e szám 
az európai teljes roma népesség 80 %-át tesz i ki). E közösségek gyakran nagyon szerény 
körülmények között élnek, és a legalapvet őbb infrastruktúrával sem rendelkeznek. 
Diszkrimináció, társadalmi kirekesztettség és területi szegregáció, valamint társadalmi 
feszültség övezi őket. A régió egyes területein a köz igazgatási szerveknek nincsen elég 
forrása, illetve tapasztalata , hogy a problémát szerves egés zként kezeljék, viszont a 
közelükben elérhet ő bevált gyakorlatokból és szervezeti megoldásokból jelent ős mértékben 
profitálni tudnának. 
3. A SZUBSZIDIARITÁS ELEMZÉSE  
Általánosságban megállapítható, hogy legjobb a döntéseket a megfelel ő szinten meghozni, és 
a fellépéseket azoknak kell végrehajtani, akik ehhez a megfelel ő tudással és hozzáértéssel 
rendelkeznek. Egész Európát érint ő kérdések esetén erre alkalmasak lehetnek az Európai Unió 
intézményei, nemzeti kérdések esetén a tagálla mi kormányzat, regionális  és helyi kérdések 
esetén pedig a régiók, illetve a városok. Makror egionális kérdések esetében (amelyek több 
országot de nem az egész Európai Uniót érin tik, egyes esetekben ér intett lehet még nem 
tagállam is) azonban a makrorégió sz intjén van szükség speciális együttm űködési keretekre. 
Néhány ország között már megfigyelhet ő bizonyos mérték ű együttműködés, egyes esetekben 
kormányközi szervezetek közötti, máskor e gyes kérdések terén folytatott együttm űködés 
keretében. Ez az ad-hoc jelleg ű együttműködés azonban mégsem eléggé hatékony, mert nincs 
lehetőség a problémák minden olyan részletkérdé sével foglalkozni, amelyben szükség lenne 
az együttm űködésre, és a legmagasabb politika szintjén  sem válik átgondolt stratégia részévé. 
Ezért fordultak maguk a tagállamok – a Tanács on keresztül – a Bizott sághoz, és felkérték, 
hogy készítsen a Duna régió számár a makroregionális stratégiát.  
HU 6   HU 4. AZ EU KEZDEMÉNYEZÉS CÉLKIT ŰZÉSEI  
Az általános célkit űzés („jövőkép”) az, hogy a Duna régió ország ai, városai és régiói között 
hosszú távú és együttm űködésen alapuló integrált megközel ítés jöjjön létre, amelynek 
segítségével a nehézségeket le tudják küzdeni, a közös lehet őségeket ki tudják aknázni és meg 
tudják egymás között osztani.  A közös kihívások és lehet őségek terén a nemzeti szinten folyó 
munkát könnyíti, ha az integrál t megközelítés segítségével a fellépéseket közösen tudják 
megvitatni, eldönteni, illetve  végrehajtani. Minden s zabályozási terü leten lehet őség van még 
összehangoltabb megközelítés kialakítására, figye lemmel kell lenni azonban ezeknek a többi 
gazdasági területre való kihatására (p l. közlekedés – környezet – gazdasági fejl ődés). 
A még összehangoltabb megközelítés megva lósításához az alábbi három célkit űzésre kell 
összpontosítani: jó koordináció és koherenc ia (az eredményesség javítása érdekében), 
megerősített intézményi kapacitás (a nagy obb hatékonyság végett), hosszú távú 
együttműködés (a politikai elfogadás megszerzése érdekében). 
5. SZAKPOLITIKAI MEGOLDÁSI LEHET ŐSÉGEK  
A fentiekben megjelölt hiányosságok is felhívják a figyelmet arra, hogy a különböz ő ágazatok 
terén a Duna régió országai, városai és  régiói közötti megnövekedett koordináción, 
együttműködésen és integráción alapuló jobb s zabályalkotásra, döntéshozatalra és 
végrehajtásra van szükség. A meglév ő szabályozás összehangolás ához, végrehajtásához és 
megerősítéséhez nagyobb kapacitás kell. Az el végzett elemzés alapján az alábbiakban 
részletezett lehet őségeket és eljárásokat kell megfontol ás tárgyává tenn i olyan szempontból, 
hogy azok mennyire alkalmasak a kit űzött célok elérésére. A felvázolt lehet őségek a Duna 
régióban elképzelhet ő együttműködési formára, illetve a régió területi hatályának kérdésére 
vonatkoznak.  
• Az együttm űködés lehetséges keretei  
– 1. lehetőség: A Bizottság nem vállal szerepet (a lapforgatókönyv); a Bizottság nem készít 
stratégiát a Duna régió számára. Ebben az esetben két lehetséges helyzet állhat el ő: 1.1. 
nem készül stratégia a Duna régióra, illetve 1.2. készül stratégia, de nem a Bizottság készíti 
el. 
– 2. lehetőség: a Bizottság szerepe pusztán a straté gia készítésére korláto zódik; a Bizottság 
elkészíti a stratégiát, de a végrehajtás ki zárólag kormányközi szin ten történik, az Unió 
közreműködése nélkül.  
– 3. lehetőség: a Bizottság uniós szinten koordinál ( az uniós struktúrák felhasználásával). A 
már meglév ő uniós struktúrák felhasználásával ö sszehangolt stratégia készül, e munkát a 
Bizottság segíti. A stratégiát a Bizottság készíti el, de a jöv őben a döntéseket az 
intézmények hozzák partnerségben együttm űködve.  
– 4. lehetőség: a Bizottság támogatja egy új, pénz ügyi és szabályozási jogkörrel rendelkez ő 
testület létrehozását. Új nemzetközi szervezet jön létre, amely felhatalmazással bír a Duna 
régió vonatkozásában új szabályozás elfogadá sára, illetve a transz nacionális projektek 
finanszírozását szolgáló források kezelésére. 
• A régió földrajzi kiterjedése kapcsán felmerül ő lehetőségek  
HU 7   HU – a) lehetőség: a régió területe a Dunára korlátozó dik, kizárólag közvetle nül a folyam mellett 
húzódó területek tartoznak ide (uniós tagá llamok és nem uniós tagállamok), és így 
kizárólag a folyamhoz kapcsolódó kérdésekkel f oglalkozik, mint például a hajózhatóság és 
a környezet. 
– b) lehetőség: a régió a funkcionális földrajzi te rülettel azonos. E meg közelítés a Duna 
régiót a maga teljességében szemléli (uniós  tagállamokkal és nem tagállamokkal együtt), 
így érdemben tud foglalkoz ni a területen jelentkez ő számos kihívással (és nem csak a 
folyammal kapcsolatosakkal). Ez a verzió a Duna régióra mint funkcionális egységre 
tekint, ebbe az egységbe beleveszi a különböz ő kérdések terén való együttm űködés 
biztosításához szükséges szerepl őket, akár tagjai az Uniónak, akár nem4.  
– c) lehetőség: a régió e megközelítés alapján túlterjed a folyam határain, de kizárólag a 
Duna régióban található uniós tagállamokr a korlátozódik, e megközelítés a b) lehet őséget 
veszi alapul, de az unió tagá llamaira korlátozódik.  
6. A HATÁSOK ÉRTÉKELÉSE  
• Az együttm űködés lehetséges keretei  
Az alábbi táblázat összefoglalja, hogy a 4. pontban ismertetett célkit űzések megvalósítása 
hogyan lehetséges az egyes lehet őségek esetében: (eredményesség); milyen könnyen 
valósíthatók meg (hatékonyság), és  várható-e politikai elkötelez ődés (politikai elfogadás).  
1. lehetőség - A Bizottság nem vállal szerepet (alapf orgatókönyv)  
1.1. forgatókönyv: Nem készül a Duna régióra stratégia  
 -- - 0 + ++ 
Eredményesség    9   
Hatékonyság    9   
Politikai elfogadás  9     
1. lehetőség - A Bizottság nem vállal szerepet (alapf orgatókönyv)  
1.2. forgatókönyv: Készül stratégia, de nem a Bizottság készíti el  
 -- - 0 + ++ 
Eredményesség     9  
Hatékonyság    9   
Politikai elfogadás   9    
2. lehetőség:  
A Bizottság szerepe pusztán a stratégia készítésére korlátozódik  
 -- - 0 + ++ 
Eredményesség     9  
Hatékonyság    9   
Politikai elfogadás   9    
3. lehetőség:  
A Bizottság uniós szinten koordinál (az uniós struktúrák felhasználásával)  
                                                 
4 A könnyebb érthet őség érdekében a Duna régió meghatározható úgy is, mint a Duna vízgy űjtő területén 
található országok (ezért nem korlátozódik ki zárólag a folyamra), ezt a fogalmat a dunai 
együttműködési folyamat is használja, és e meghatározás a térségben teljesen elfogadott. Az érintett 
terület: uniós tagállamok Németország (különösen Baden-Württemberg és Bajorország), Ausztria, 
Szlovák Köztársaság, Cseh Köztársaság, Magyarország, Szlovénia, Románia és Bulgária, nem uniós 
tagállamok pedig Horvátország, Szerbia, Bosznia és Hercegovina, Montenegró, a Moldovai Köztársaság és Ukrajna (a Duna mellett található régiók). Ez nem zárja ki azonban, hogy a szomszédos 
országok (vagy tengeri területek) részt vehessenek bizonyos kérdésekben. Hangsúlyozni kell azonban, 
hogy a Duna régió nem korlátozódik a Dunára. 
HU 8   HU  -- - 0 + ++ 
Eredményesség      9 
Hatékonyság     9  
Politikai elfogadás      9 
4. lehetőség:  
A Bizottság támogatja egy új, pénzügyi és szabályozási jogkörrel rendelkez ő testület létrehozását  
 -- - 0 + ++ 
Eredményesség      9 
Hatékonyság   9    
Politikai elfogadás   9    
 
• A régió földrajzi kiterjedése kapcsán felmerül ő lehetőségek  
– a) lehetőség: a régió területe a Dunára korláto zódik. Bár a folyam helyzetén ebben az 
esetben is lehet javítani, a Duna régi ó szempontjából fontos egyéb szabályozási 
területekkel elsikkadnak. Azaz például a régió b ővítést követ ő társadalmi-gazdasági 
fejlődésének meger ősítésére nyíló lehet őségeket tehát nem ragadják meg. 
– b) lehetőség: a régióba a teljes f unkcionális földrajzi területet belevesz i. Ekkor már több 
téma kerülhet terítékre, olyanok, amelyek a Duna régióban tapasztalható nehézségekkel 
foglalkoznak és nem kizárólag magával a fo lyammal. A konzultációs folyamat alapján 
egyértelm űvé vált, hogy a szélesebb kör ű megközelítés segíthet bizonyos patthelyzetben 
megakadt problémák feloldásában (hajózható ság kontra környezet), valamint hozzájárul 
ahhoz, hogy mindegyik fél a maga szám ára sikereket könyvelhessen el, azaz e 
megközelítés keretében politik ai alkuk kötésére is lehet őség lenne. Így a döntéshozatal 
során nemcsak a lehet ő legkisebb áldozatot kívánó komp romisszum elfogadásának van 
esélye. E megoldás további el őnye, hogy integráltan közelíti meg a szabályozási 
területeket, figyelembe véve a területek köz ötti kölcsönhatásokat és elkerüli a különálló, 
zárt rendszerekben való gondolkodást . Ez a megoldás is lehet őséget kínál a régió uniós 
integrációjának meger ősítésére mind adminisztratív, mind pedig igazságszolgáltatási 
értelemben, valamint a társadalmi-gazdasági fejl ődés tekintetében is. E lehet őség 
várhatóan könnyebben nyerne jóváhagyást politikai szinten, és az egymással ütköz ő 
politikai érdekek területén eredményeket tudna elérni. 
– c) lehetőség: a régió túlterjed a folyam határain , de kizárólag a Duna régióban található 
uniós tagállamokra korlátozódik. Míg e felfogá s sok fellépés végrehajtását megkönnyítené 
– hiszen az egész érintett területre közös jogi keretszabályozás (uniós irányelvek) 
vonatkozna, és a terület közös finanszírozási eszközökkel (különösen a strukturális alapok) 
rendelkezne –, mégsem tudná a Duna ré giót mint önálló egységet érint ő kihívásokat és 
lehetőségeket a maguk teljességében kezelni. A ha józhatóság fejlesztése nehézkes lenne 
például, hiszen a Duna Horvátországot és Szer biát is átszeli. A t öbbi szabályozási terület 
többsége is hiányos maradna mind kialakítás uk, mind végrehajtásuk folyamán, mivel az 
egyes kérdések gyakran a sz omszédos tagjelölt, leend ő tagjelölt és harmadik országokat, 
illetve területeket is érintik. 
7. A LEHETŐSÉGEK ÖSSZEHASONLÍTÁSA  
A különböz ő szabályozási lehet őségek hatásainak elemzése alapján véleményünk szerint a 
legjobb lehet őségek az alábbiak: 
• Az együttm űködés lehetséges keretei  
HU 9   HU Az előnyben részesített megoldás a 3. lehet őség, amelyben a Bizottság uniós szinten 
koordinál az uniós struktúrák  felhasználásával. E lehet őség esetén a Bizottság segédkezik a 
stratégia megvalósításában, ame llyel a Duna régió országait a régióra vonatkozó következetes 
stratégia kialakításában támogatja. Ezen uniós stratégia a résztvev ő országokkal és  az Európai 
Bizottság valamennyi illetékes szolgálatával szoros együttm űködésben készül. Megvalósítását 
a régióban lév ő valamennyi érdekelt bevon ásával zajló, széles kör ű nyílt konzultáció, 
valamint a regionális szakért őkkel folytatott konzultáció se gíti. Ebben az esetben a 2009-ben 
az unió által készített, je lenleg végrehajtás alat t álló Balti-tengeri ré gióra vonatkozó stratégia 
alapján szerzett tapasztalatokat is hasznosítani lehetne.  
E megoldás a többi lehet őséghez képest az alábbi szempontok alapján t űnik a 
legelőnyösebbnek: 
– hatékonyság szempontjából, mert lehet ővé teszi a régióban a szakpolitikák és a 
finanszírozás jobb összehangolását, 
– eredményesség szempontjából, mert a Bizo ttság irányító szer epe, a régióban él ők nagy 
arányú részvétele a stratégia me gvalósításában és a kivitelezhet ő intézkedések 
megkönnyítik az egyes meghatározott fellépések végrehajtását, 
– politikai elfogadás szempontjából, mert a már rendelkezésre álló források, intézmények és 
jogszabályok felhasználása, illetve az inkluzív megközelítés alkalmazása lehet ővé teszi 
valamennyi fél számára, hogy azonosuljon a stratégiával.  
Az adminisztratív költségek tekintetében ez a lehet őség az alap-forgatókönyvi esetnél 
nagyobb elkötelez ődéssel jár, de kisebb er őforrást igényel, mint az ok az opciók, amelyek új 
intézmények létrehozását kívánják meg. A Bizottság központi koordi náló szerepe miatt a 
szabályozás és a források felhasználása ered ményesebb, ami összességében a források jobb 
kihasználását eredményezheti. 
A fenti 4. pontban ismertetett célkit űzésekhez képest az e pont szerinti megoldás javít a 
szabályalkotás és a befektetési döntése k koordinációján és koherenciáján, meger ősíti a régió 
intézményi kapacitását (mivel kihasználja és er ősíti a már meglév ő struktúrákat és 
intézményeket, illetve élénkí ti az országok közötti együttm űködést), javítja továbbá a 
láthatóságot és az elszámoltathatóságot (his zen a Bizottság és a tagállamok folyamatosan 
figyelemmel fogják kísérni és értékelni fogják).  
• A régió földrajzi kiterjedése kapcsán felmerül ő lehetőségek  
Az előnyben részesített megoldás a b) lehet őség, amely a Duna régiób a a teljes funkcionális 
földrajzi területet beleveszi. E megközelítés a Duna régiót (uniós tagállamok és nem tagállamok) a maga teljességében kezelné, és így a régiót érint ő valamennyi lényeges 
problémával foglalkozni tudna, ezzel pedig hozzájá rulna az adminisztratív  és politikai jelleg ű 
akadályok és hiányosságok leküzdéséhez. 
8. F
IGYELEMMEL KÍSÉRÉS ÉS ÉRTÉKELÉS  
A figyelemmel kísérés és érté kelés három szinten képzelhet ő el: 
– A szükséges struktúrák számára ütemterv  készülne (a tematikus munkacsoportok 
beindítása, az adatgy űjtésért felel ős személyek kijelölése, a régión belüli kommunikáció 
HU 10   HU módjának megállapítása és az érdekeltek sz ámára kapcsolattartási pontok kijelölése). 
Intézményesülne a jelentések készíté sének módja, illetve határideje, 
– a cselekvési terv minden egyes priori tására a figyelemmel kísérést lehet ővé tevő 
indikátorokat állítanának be, amelyekre részle tes szabályrendszer vonatkozik, így értékelni 
lehetne a végrehajtás folyamatát. Ezeket az  indikátorokat a cselekvési tervvel együtt 
fogadnák el. 
– Meghatároznák a f ő célkitűzéseket, hogy ezekhez viszonyítva értékelni lehessen a Duna 
régió általános el őrehaladását a legfontosabb kihívások terén. Ezek alapján lehet majd azt 
az alapképet megrajzolni, amelyhez a környezet, a jólét, az elérhet őség és a biztonság terén 
kitűzött legfontosabb cél ok megvalósításának el őrehaladását mérni lehet.  
A jelentések készítésére vonatkozó eljárásrendet is ki kell dolgozni. A Bizotts ág rendszeresen 
jelentést készíthetne a cselekvési tervben rögzített, a figyelemmel kísérést segít ő 
indikátorokban meghatározott célok megvalósítása felé tett el őrehaladásról. Az értékelésre 
vonatkozóan határid őket is meg lehetne állapítani (p éldául a végrehajtás megkezdését ől 
számított három év).  
9. KÖVETKEZTETÉS 
Az előbbiekben foglaltakra tekintette l e hatásvizsgálati jelentés azt javasolja, hogy uniós 
stratégia készüljön a Duna régióra, amely stratégiában az Európai Bizottság a meglév ő uniós 
struktúrák felhasználásával koordinálná az együttm űködés fenntartható keretét, valamint 
segédkezne, hogy transznacionális szinten megvalósulhasson a fejl ődés és az integrált 
fellépés. A stratégia mellett szükség van egy fo lyamatosan megújuló cselekvési tervre is, 
amely konkrét példákkal mutatja be, hogy mely területeken és hogyan kellene az 
együttműködést fokozni. A Balti-tengeri régió uniós stratégiájában alkalmazott (és jelenleg 
tesztelt) szerkezeti felépítésh ez hasonló szerkezeti felépítés javasolt. Mivel e megközelítés 
támogatást élvez, a Balti-tengeri régióban alkalmazott megoldások különösen hasznos kiindulópontként szolgálhatnak.  
A Duna régióra vonatkozó uniós stratégia fenntar tható, transznacionális keretet biztosít majd 
a fejlődés és az integrált fellépés számára. A stra tégiához folyamatosan megújuló cselekvési 
terv is fog készülni, amely konkrét példákkal támasztja alá, hogy mely területeken és hogyan 
kellene az együttm űködést fokozni. A cselekvési terv  minden egyes kiemelt kérdését 
valamelyik ország fogja koordinálni. A tagállam ok a Tanácson keresztül is részesei lesznek a 
folyamatnak, a nyomon követést pedig magas szint
ű munkacsoport fogja végezni.  
A folyamat el őrehaladásáért els ősorban a Bizottság lenne a felel ős, ebben vezet ő szerepet 
játszana, egyet nem értés esetén  pedig mint viszonylag függetle n, legitim és hiteles partner 
segítséget nyújtana ezek rendezésében. A Bizottság ezért segíteni fogja a folyamatot, koordinálni fogja a munkát és jelentést fog készíteni az el őrehaladásról. A finanszírozást 
HU 11   HU illetően a strukturális alapok programjait már a kezdetekt ől be fogják vonni a folyamatokba, 
hogy biztosított legyen a finanszírozá sok cselekvési tervhez igazítása. 
Következésképp megállapítható, hogy a Duna régióra vonatkozó uniós stratégia az 
egyértelm ű politikai támogatásra tekintettel (Bizottság, államf ők) tényleges eredményeket 
hozhat. Konkrét el őrelépésekre nyújt lehet őséget, hiszen szakmai hozzáértéssel 
(főigazgatóságok, minisztériumok, érdekeltek közrem űködésével) és a Bizottság különleges 
elkötelezettsége mellett készült. A stratégia nyílt, átlátható és legitim fellépéseket lehet ővé 
tevő folyamatokra támaszkodhat. A stratégia a szabályozásoknak, illetve a már meglév ő uniós 
támogatási eszközök finanszírozásának  összehangolása révén elért jelent ős hatásra is épít. 
Továbbra is támogatnia kell a Duna régió or szágaiban és érdekelt jei között az együttm űködés 
szellemét, közös célokkal és felel ősségekkel m űködő partnerség keretében.