(3)A Spanyolországra vonatkozó 2017. évi országjelentést 2017. február 22-én tették közzé. Az országjelentés értékelte a Tanács által 2016. július 12-én elfogadott országspecifikus ajánlások és az előző években Spanyolországnak címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket, valamint az Európa 2020 stratégia nemzeti szintre lebontott célkitűzései kapcsán Spanyolország által elért eredményeket. Az országjelentés emellett magában foglalta az 1176/2011/EU rendelet 5. cikke szerinti részletes vizsgálatot is, melynek eredményeit 2017. február 22-én tették közzé. Vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Spanyolországban határokon átnyúló jelentőségű makrogazdasági egyensúlyhiány áll fenn. A jelenlegi folyófizetésimérleg-többlet különösen Spanyolország nettó külső kötelezettségállományának csökkenését eredményezi, amely azonban így is számottevő marad, és ezáltal az ország ki van téve a piaci hangulat változásaiból eredő kockázatoknak. A magánszektor – különösen a vállalkozások – adósságállománya jelentősen mérséklődött, a háztartások adósságállománya mindazonáltal továbbra is magas. A gazdasági növekedés lett az adósságcsökkentés legfőbb motorja, a középtávú költségvetési fenntarthatósági kockázatok azonban még mindig magasak. Különösen nagy szükség van olyan intézkedések meghozatalára, amelyek csökkentik annak kockázatát, hogy az egyensúlyhiányokból eredő negatív hatások érik a spanyol gazdaságot, illetve az ország méretéből és határokon átnyúló jelentőségéből adódóan a gazdasági és monetáris uniót. A pénzügyi szektor továbbra is nagy fokú stabilitást mutatott, amelyet a szektorban zajló szerkezetátalakítás, az alacsony finanszírozási költségek és a gazdasági fellendülés is támogatott. Az utóbbi években erősödött a munkahelyteremtés, és gyorsan csökkent a munkanélküliség, a munkanélküliek aránya azonban továbbra is igen magas. A munkaerőpiaci reformok és a bércsökkentés nagyban segítették az elmúlt évek munkahelyteremtését és a versenyképesség javulását.

(4)Spanyolország 2017. április 28-án benyújtotta 2017. évi nemzeti reformprogramját, majd 2017. április 29-én 2017. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

(5)A vonatkozó országspecifikus ajánlásokat figyelembe vették az európai strukturális és beruházási alapok 2014–2020 közötti időszakra szóló tagállami programozása során. Az európai strukturális és beruházási alapokra vonatkozó jogszabálynak megfelelően a Bizottság kérheti egy tagállamtól az esb-alapokból finanszírozott releváns programjainak felülvizsgálatát és módosítását, amennyiben ez szükséges a vonatkozó országspecifikus ajánlások végrehajtásának elősegítése érdekében. A Bizottság részletes iránymutatást adott e szabályok alkalmazásáról.

(6)Spanyolország jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum korrekciós ágához tartozik. Spanyolország a 2017. évi stabilitási program szerint a Tanács 2016. augusztus 8-i felszólításának megfelelően 2018-ra tervezi kiigazítani a túlzott hiányt. Az államháztartási hiány a tervek szerint 2020-ig tovább csökken, a GDP 0,5 %-ára. A program kiadásokra vonatkozó előrejelzései magukba foglalják az autópályákhoz és a pénzügyi szektorhoz kapcsolódó függő kötelezettségek megjelenését, amelyek 2017-ben a GDP közel 0,4 %-át, 2018-ban pedig a GDP közel 0,2 %-át teszik ki. Mindazonáltal a stabilitási program időtávjában előreláthatólag nem valósul meg a strukturális értelemben kiegyensúlyozott költségvetési pozícióként meghatározott középtávú költségvetési cél. Az újraszámított strukturális egyenleg a tervek szerint 2020-ban eléri a GDP –1,9 %-át. A stabilitási program előrejelzése szerint a GDP-arányos államadósság 2017-ben 98,8 %-ra, 2018-ban 97,6 %-ra, 2020-ban pedig 92,5 %-ra csökken. A program makrogazdasági feltételezései 2018-ig megalapozottak, azt követően pedig némileg optimisták. Összességében a célok tervek szerinti elérése továbbra is a stabil gazdasági kilátások függvénye, amelyek azonban kockázatoknak vannak kitéve. A költségvetési célok elérését fenyegető egyéb kockázatok az utóbbi időben hozott adóügyi intézkedések hatását övező bizonytalansághoz kapcsolódnak. Figyelembe véve továbbá (a Bizottság előrejelzésében nem feltüntetett) függő kötelezettségek feltételezett megjelenését, a program megvalósulásához a kiadások jelentősen magasabb visszafogására van szükség, mint ami a Bizottság 2017. és 2018. évi előrejelzésében szerepel. Végezetül a 2018-ra kitűzött hiánycélok eléréséhez szükséges intézkedések még nincsenek kidolgozva.

(7)2016. augusztus 8-án a Tanács felszólította Spanyolországot, hogy 2018-ra szüntesse meg a túlzott hiányt, valamint biztosítsa különösen azt, hogy a költségvetési hiány 2016-ban a GDP 4,6 %-ára, 2017-ben a GDP 3,1 %-ára, 2018-ban pedig a GDP 2,2 %-ára csökkenjen. A Tanács megítélése szerint a költségvetési hiány említett mérséklődése összhangban állt a Bizottság 2016. tavaszi aktualizált előrejelzésével, amely szerint a GDP-arányos strukturális egyenleg 2016-ban 0,4 %-kal romlik, 2017-ben és 2018-ban pedig egyaránt 0,5 %-kal javul. Spanyolország államháztartási hiánya 2016-ban a GDP 4,5 %-át tette ki, ezzel valamelyest a Tanács által meghatározott cél alatt maradt. A Bizottság 2017. tavaszi előrejelzése szerint változatlan szakpolitikát feltételezve a GDP-arányos államháztartási hiány 2017-ben 3,2 %-ra, majd 2018-ban 2,6 %-ra csökken, 0,1 %-kal, illetve 0,4 %-kal meghaladva a stabilitási programban megállapított és a Tanács által meghatározott GDP-arányos államháztartási hiánycélt. A stabilitási programmal ellentétben az előrejelzés nem feltételezi az említett függő kötelezettségek megjelenését. Az összesített költségvetési erőfeszítés a 2016–2017-es időszakban előreláthatólag szűken teljesül, 2018-ban azonban a szakpolitika változatlanságát feltételező előrejelzések szerint elmarad a Tanács által kért mértéktől. 2016 augusztusában a Tanács továbbá felkérte Spanyolországot, hogy tegyen lépéseket költségvetési keretrendszerének javítása érdekében, a stabilitási program ugyanakkor nem tesz említést olyan tervekről, amelyek alapján jobban érvényesülnének a stabilitási törvény kiadási szabályai a költségvetési fenntarthatóság terén. A Tanács összességében úgy véli, hogy további intézkedésekre lesz szükség – konkrétan 2018-ban – a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek, és különösen a 2016. augusztus 8-i tanácsi felszólításban szereplő feltételeknek való megfelelés érdekében.

(8)Spanyolország továbbra sem rendelkezik olyan egyértelmű és következetes közbeszerzési szakpolitikai kerettel, amely biztosítja a jogszabályoknak való megfelelést és – konkrétan hatékony előzetes és utólagos ellenőrzési mechanizmusok révén – a magas szintű versenyt és gazdasági hatékonyságot, valamint a jobb átláthatóságot és koordinációt az ajánlatkérő és egyéb szervek között valamennyi kormányzati szinten. A kormány 2017-ben javaslatot tett néhány, a közbeszerzési felügyeleti rendszer javítását célzó intézkedésre, amelyeket a parlamentnek még jóvá kell hagynia.

(9)Spanyolország haladást ért el a korrupció elleni küzdelem terén, különösen a közigazgatási döntéshozatal átláthatósága tekintetében, konkrétabban pedig a pártfinanszírozás átláthatóságáról, a vagyonnyilatkozatról és az összeférhetetlenségről szóló jogszabály törvényerőre emelésével kapcsolatban. A hangsúly most áthelyeződik ezen intézkedések végrehajtására. Mindazonáltal annak ellenére, hogy megugrott a helyi és regionális szintű ügyeket érintő korrupciós vizsgálatok száma, nem dolgoztak ki olyan célzott megelőző stratégiákat, amelyek a kormányzati szinteken felmerülő korrupciós kockázatok csökkentésére irányulnak, és nem létezik a különböző kormányzati szinteket átfogó közös megelőző stratégia sem. Nem került sor célzott nyomon követésre többek között olyan egyéb hiányosságok tekintetében, mint a visszaélést bejelentő személyeket védő szabályozás hiánya, a közelmúltban létrehozott összeférhetetlenségi iroda függetlenségének mértéke, vagy az, hogy nincsenek szabályozva a lobbitevékenységek. Problémát jelent továbbá az is, hogy a korrupciós ügyekben lassan halad a bírósági eljárás. Habár a büntető eljárásjog 2015-ös módosítása korlátozza a vizsgálatokra rendelkezésre álló időt és csökkenti a büntető eljárások indokolatlan késedelmét, ez az intézkedés büntetlenséghez vezethet az olyan, összetett korrupciós ügyekben, amelyek esetében a korlátozott idő nem elegendő az ügyek kidolgozásához.

(10)Annak ellenére, hogy Spanyolország az uniós átlaggal összhangban lévő általános héamértéket alkalmaz, még mindig viszonylag alacsonyak a héából származó bevételei. Ennek az a fő oka, hogy Spanyolország széles körben alkalmazza a különböző termékekre és szolgáltatásokra vonatkozó mentességeket vagy csökkentett adómértékeket. Ebből kifolyólag 2014-ben az uniós tagállamok közül Spanyolországban keletkezett a legnagyobb héabevétel-kiesés (59 %, míg az uniós átlag körülbelül 44 % volt). Spanyolország a környezetvédelemmel kapcsolatos adókból származó bevételek tekintetében is az utolsók között van az EU-n belül, annak ellenére, hogy az elmúlt években sor került néhány intézkedésre, főként az energiaágazatban. A szennyezés és az erőforrás-felhasználás adóztatása növelheti a bevételeket, és jelentős társadalmi és környezetvédelmi előnyökkel járhat. A szabályozás tekintetében is normatív különbségek mutatkoznak, és ennek következtében bizonyos környezetvédelmi adók tekintetében a regionális szinten alkalmazott megközelítés is heterogén. A kiadások tekintetében a kormány azzal bízta meg az AIReF-et, Spanyolország független költségvetési intézményét, hogy az államháztartás minden szintjén vizsgálja felül a kiadásokat. A felülvizsgálat segítheti azon területek azonosítását, amelyeken az erőforrások hatékonyabb felhasználásával ki lehet elégíteni a kiadási igényeket.

(11)A munkahelyteremtés elmúlt években tapasztalt fellendülését a munkaerőpiaci reformok és a bércsökkentés is támogatták. A munkanélküliség gyorsan csökkent, de a munkanélküliek aránya továbbra is az egyik legmagasabb az EU-ban, különösen a fiatalok és az alacsony képzettségűek körében, ami magában hordozza a munkaerőpiacról való kikerülés kockázatát. A munkanélküliek közel fele több mint egy éve nem talál munkát. Spanyolország intézkedésekkel törekszik a fiatalok támogatására – különösen az ifjúsági garancia támogathatósági kritériumainak kiterjesztése révén – és a tartósan munkanélküli személyeknek nyújtott egyéni támogatás erősítésére. Ezen intézkedések hatékonysága a regionális állami foglalkoztatási szolgálatok teljesítményétől is függ. A szociális szolgálatokkal folytatott együttműködésük és az álláskeresők – különösen a tartósan munkanélküli személyek és a garantált jövedelmi rendszerek kedvezményezettjei – számára nyújtott kiterjesztett szolgáltatások tekintetében még van mód javulásra. Ezzel egyidejűleg fokozható az állami foglalkoztatási szolgálatok és a munkaadók közötti együttműködés, különösen a foglalkoztatási szolgálatok által kezelt állásajánlatok arányának növelése révén.

(12)Az EU tagállamai közül Spanyolországban az egyik legmagasabb az ideiglenes foglalkoztatás aránya, és sok ideiglenes munkaszerződés időtartama nagyon rövid. Az ideiglenesről határozatlan idejű munkaszerződésre való áttérés aránya az uniós átlaggal összevetve igen alacsony. Az ideiglenes munkaszerződések széles körű alkalmazása alacsonyabb termelékenység-növekedéssel jár (többek között azért, mert kevesebb munkahelyi képzési lehetőség van), rosszabb munkakörülményeket eredményez, valamint növeli a szegénység kockázatát. Úgy tűnik, hogy a közelmúltban végrehajtott munkaerőpiaci reformok valamelyest mérsékelték a határozatlan idejű és az ideiglenes munkaszerződések közötti szegmentációt, és a munkaügyi ellenőrzések folyamatban lévő megerősítése segíti az ideiglenes munkaszerződésekkel való visszaélések csökkentését. Ugyanakkor a spanyol munkaerőpiac egyes jellemzői – többek között az elbocsátásokat követő jogvitákkal kapcsolatos bizonytalanságok, valamint a határozatlan idejű szerződéssel rendelkező alkalmazottak jelentősen magasabb végkielégítése – továbbra is eltántoríthatják a munkaadókat a határozatlan idejű munkaszerződések megkötésétől. A munkaerő-felvétel ösztönzését szolgáló rendszer ráadásul továbbra is töredezett, és nem célozza hatékonyan a határozatlan idejű munkaviszony népszerűsítését. Habár a közelmúltban létrejött a foglalkoztatás minőségével foglalkozó munkacsoport, Spanyolország a kormány és a szociális partnerek között 2014-ben kötött megállapodást követően még nem dolgozott ki olyan átfogó tervet, amely a munkaerőpiaci szegmentáció elleni küzdelmet célozza.

(13)Továbbra is egyenlőtlenségek tapasztalhatók a garantált jövedelmi rendszerek támogathatósági követelményei tekintetében, valamint a régiókon és rendszereken átívelő aktivizálás és védelem közötti kapcsolat területén. A kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartások bizonyos kategóriái kiszorulnak a garantált jövedelemre vonatkozó megállapodásokból. A rendszerek korlátozott hatékonyságát részben magyarázzák a regionális minimumjövedelmi-rendszerek megfelelősége és az azokhoz való hozzáférés terén fennálló nagy különbségek, valamint az, hogy a nemzeti juttatási rendszer több alrendszerre oszlik, amelyek az álláskeresők eltérő kategóriáit célozzák és különböző közigazgatási szervek irányítása alatt állnak. E töredezettség miatt a támogatások nem jutnak el folyamatosan az azokra rászorulókhoz, valamint az integrált megoldások kialakítása is nehézzé válik. Az említett számos kihívásra adott válaszként folyamatban van egy olyan tanulmány elkészítése, melynek célja a nemzeti és regionális jövedelemtámogatási rendszerek hatékonyságának értékelése. A családi ellátások nem kellően célzottak. Továbbá – figyelembe véve az adójóváírásokat – az adókedvezmények rendszere összességében némiképp regresszív. Ráadásul minél magasabb egy család jövedelme, annál nagyobb mértékben vesz igénybe gyermekgondozási szolgáltatásokat, ami arra utal, hogy az alacsony jövedelmű szülők ezekhez korlátozottan férnek hozzá. A hosszú távú gondozási szolgáltatások biztosítása terén javulás érzékelhető, ennek mértéke azonban az egyes régiók között eltérő, és a jelenlegi szükségletek továbbra sem teljesülnek.

(14)A gyenge oktatási eredmények kedvezőtlenül befolyásolják Spanyolország hosszú távú potenciális termelékenység-növekedését. Az elmúlt években elért jelentős javulás ellenére a korai iskolaelhagyók aránya uniós viszonylatban továbbra is az egyik legmagasabb. A korai iskolaelhagyás és a diákok teljesítménye – és különösen az alapkészségek – tekintetében jelentős regionális különbségek tapasztalhatók. A jól teljesítő régiókban a tanárok képzése és a diákok egyéni támogatása a sikeres iskolai oktatást előmozdító tényezők közé tartozik. Az Unión belül Spanyolországban a második legmagasabb az osztályismétlők aránya, ami növeli az iskolai lemorzsolódás kockázatát, leszorítja az iskolázottsági elvárásokat és befolyásolja az oktatás költségeit. A felsőfokú oktatásban végzettek foglalkoztathatósága továbbra is viszonylag alacsony. A diákok és a tudományos dolgozók csekély mobilitása, az ösztöndíj-lehetőségek korlátozottsága, az ösztönzők hiánya és az egyetemi irányítás merevsége változatlanul akadályozza az üzleti világgal való együttműködést az oktatás és a kutatás terén

(15)A termelékenység és a versenyképesség erősítése érdekében Spanyolország számára előnyös lenne a kutatás és az innováció további előmozdítása. A innovációs teljesítmény folyamatosan romlik, mára a 2007-es szint alá csökkent, az ország pedig idővel egyre jobban leszakad az uniós átlagtól. Az alacsony innovációs teljesítményhez a magán K+F-kiadások csökkenésével párosul, és a kutatás és fejlesztés irányítási keretének hiányosságait jelzi. A kutatás és az innováció terén nyújtott központi kormányzati finanszírozást kezelő Nemzeti Kutatási Ügynökség 2017 elején kezdte meg működését. A támogatási programok tekintetében jelenleg nem kerül sor sem többéves költségvetési tervek kidolgozására, sem pedig a programok kialakításának és végrehajtásának javítása érdekében végzett rendszeres hatékonyságértékelésre. Az ösztönzők hiánya és az egyetemi irányítás merevsége miatt a köz- és a magánszféra együttműködése gyenge és a kutatók köz- és magánszféra közötti mobilitása csekély. A kormányzati szintek közötti koordináció hagy maga után kívánnivalót, és ezért a nemzeti és regionális politikák nem működnek teljes szinergiában.

(16)A spanyol kisvállalkozások termelékenysége általában lényegesen alacsonyabb, mint a más nagy uniós tagországokban működő hasonló vállalkozásoké. Ez jelentős hatással van a gazdaság egészének termelékenységére, mivel a spanyolországi vállalkozások többsége kisvállalkozás. A vállalkozások létrehozását, működését és növekedését korlátozó tényezők csökkentése tehát a beruházások és a termelékenység növekedését eredményezné. Az elmúlt években a spanyol kormány több olyan intézkedést fogadott el, amelyek a vállalkozások létrehozásának és növekedésének megkönnyítését célozták. E reformok megszilárdítása és teljes körű végrehajtása elengedhetetlen ahhoz, hogy maradéktalanul ki lehessen aknázni a bennük rejlő előnyöket. A piac egységességéről szóló, 2013-ban elfogadott törvény segített kezelni azokat a problémákat, amelyek az egyes régiók üzleti szabályozásai közötti lényeges eltérések és átfedések miatt a vállalkozóknál felmerülő többletköltségekből adódtak. Az, hogy a vállalkozások a piacra lépés akadályaival kapcsolatos jogorvoslatért folyamodva egyre többet használják az e törvény által meghatározott panasztételi mechanizmust, azt sejteti, hogy esetleg szükséges lenne az engedélyezési eljárások további egyszerűsítése. Fokozni kell az erőfeszítéseket az érintett közigazgatási szervek közötti – többek között az ágazati konferenciák szintjén zajló – koordináció javítása érdekében. E nélkül nem biztosítható az, hogy a meglévő és a jövőbeli jogszabályok valamennyi szinten megfelelően kezeljék a piacra lépés indokolatlan akadályait, amelyek többek között az új üzleti modellek megosztásalapú gazdaság keretében történő megjelenését is hátráltatják. A kiskereskedelmi ágazatban a kiskereskedelmi létesítményekre vonatkozó kettős engedélyezés továbbra is feleslegesen korlátozza a piacra lépést. A sofőrrel ellátott járművek szolgáltatási ágazatára vonatkozó piacra lépési követelmények és a rövid távra bérelhető szálláshelyekkel kapcsolatos szolgáltatások regionális szintű szabályozása szükségtelenül hátráltathatják a megosztásalapú gazdaság kiegyensúlyozott fejlődését. 2017 első hónapjaiban Spanyolország lépéseket tett a piac egységességéről szóló törvény gyakorlati átültetése érdekében, például a törvény végrehajtási útmutatójának közelmúltbeli elfogadása és az alkalmazásával kapcsolatos jó és rossz gyakorlatok katalógusának közzététele révén.

(17)A szellemi szabadfoglalkozások szabályozása továbbra is viszonylag korlátozó jellegű. A protekcionista jogokat („fenntartott tevékenységek”) szelektíven biztosítják egyes szolgáltatók számára, és kizárnak más, hasonló releváns képesítéssel rendelkező szolgáltatókat. Számos foglalkozás esetében kötelezően tagnak kell lenni egy szakmai szövetségben. Az építőmérnökök, építészmérnökök és idegenvezetők esetében Spanyolország az uniós súlyozott átlagot meghaladó mértékű korlátozásokat alkalmaz. A korlátozások erőssége a szabadalmi ügyvivők és az ügyvédek esetében elmarad az uniós átlagtól, az utóbbi azonban Spanyolország legszigorúbban korlátozott foglalkozása. A szellemi szabadfoglalkozásokra vonatkozó törvény tervezetét – amely többek között kiterjed a szakmai szervezetekben való tagság észszerűsítésére – még mindig nem fogadták el. Ez a tervezet rendelkezik a szakmai szervek átláthatóságának és elszámoltathatóságának megerősítéséről, az indokolatlanul korlátozott kör számára fenntartott tevékenységek megnyitásáról, valamint a piac egységességének biztosításáról a szellemi szabadfoglalkozások piacára való belépés és az érintett foglalkozások gyakorlása tekintetében Spanyolországban.

(18)Az európai szemeszter keretében a Bizottság elvégezte Spanyolország gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, és azt közzétette a 2017. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a stabilitási programot és a nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Spanyolországnak címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak a programoknak Spanyolország fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni.

(19)A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta a stabilitási programot, és arról alkotott véleményét különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi.

(20)A Bizottság által elvégzett részletes vizsgálat és ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a nemzeti reformprogramot és a stabilitási programot. A Tanácsnak az 1176/2011/EU rendelet 6. cikke szerinti ajánlásait az alábbi 1–3. ajánlás tükrözi,

AJÁNLJA, hogy Spanyolország 2017–2018-ban tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

1.Biztosítsa a túlzotthiány-eljárás keretében a 2016. augusztus 8-i tanácsi határozattal kiadott felszólításnak való megfelelést, beleértve többek között a költségvetési és közbeszerzési keretek megerősítését célzó intézkedések meghozatalát. Készítse el a kiadások átfogó felülvizsgálatát azon területek azonosítása érdekében, ahol javítható a kiadások hatékonysága.