ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
4.1

Időközben a II. folyosóval (10) kapcsolatban létrejött egy szakszervezeti munkacsoport. Az első ülésre 2003. április 10-11-én Moszkvában került sor. Az EGSZB részt vett az irányítóbizottság 2003. május 15-16-i berlini hivatalos ülésén is. A két találkozóból a munkánk számára sokat ígérő kezdeményezések látszanak kirajzolódni. A II. folyosó problematikája a Belorussziával való nehézkes együttműködésben rejlik. Időközben uralkodóvá vált egy olyan irányzat, amely szerint Belorussziát – és ezzel a folyosó egy nagy, nagyon jól kiépített részét – észak felől megkerülik. Az ok a határokon adódó nehézségek. Jelenleg a vasúttársaságok együttműködésének fokozása történik. Röviddel ezelőtt javasolták a folyosó kiterjesztését Jekatyerinburgig. Különleges érdek fűződik ahhoz, hogy jobban oldják meg a közúti közlekedés problémáit és a határátkelőkön zajló gyakorlati ügyintézést, és ennek során vegyék igénybe az EGSZB közreműködését is.
3.41

Felgyorsult szerkezetváltás zajlik jelenleg az új tagállamok acéliparában is. Azok a kihívások, amelyekkel a közép- és kelet-európai országok az acéliparuk szerkezetátalakítása során szembekerülnek, többé vagy kevésbé hasonló ahhoz a helyzethez, amelyet Nyugat-Európa 25 évvel ezelőtt élt át, még akkor is, ha azóta a piacok globalizációja jelentősen előrehaladt. Ezzel a háttérben szükség van arra, hogy a közép- és kelet-európai partnerek is profitáljanak a nyugat-európai szerkezetátalakítás tapasztalataiból, beleértve a szociális párbeszéd tapasztalatait is.
5.7

Az Európai Alkotmánytervezet 7. §-a támogatja, hogy az Európai Unió lépjen be az Emberi és Alapvető Szabadságjogok Védelmére létrejött Európai Egyezménybe. Az EGSzB is támogatja ezt. Az EGSzB azt is támogatja, hogy az Alkotmány szövegébe vegyék be az Unió Alapvető Emberi Jogok Chartáját, amely így közös alapot teremt minden nép jogai számára az Unión belül.
3.2

Két ma is idézett korabeli kijelentés nyilvánvalóvá teszi és jellemzi a nagy elvárások és a megoldhatatlannak tűnő fizikai és technikai nehézségek közötti feszültséget. Az első H. J. Bhabhától származik, aki 1955-ben az atomenergia békés felhasználásáról szóló genfi konferenciát megnyitó beszédében a következőket mondta: „I venture to predict that a method will be found for liberating fusion energy in a controlled manner within the next two decades (18)”. Az R.F Post viszont 1956-ban (19) az USA első, fúzióról szóló általános cikkében a következőket írta: „However, the technical problems to be solved seem great indeed. When made aware of these, some physicists would not hesitate to pronounce the problem impossible of solution (20)”.
4.3.3

Az Európai Bizottság és az Európai Parlament által már tárgyalt pontokon túl (többek között a Nemzeti Biztonsági Tanács szerepe és összetétele, a hadsereg költségvetéséért vállalt politikai felelősség, a katonai reprezentáció a civil szervezeteknél az oktatás és audio-vizuális média terén) itt meg kell jegyezni, hogy a hadsereg és a hadsereg tisztjei is prominens posztokat töltenek be a gazdasági életben. Egy 2003-as jogszabály szerint a fegyveres erők két további költségvetési alapja 2004 végéig bekerül az általános állami költségvetésbe, és 2007-re már megszűnik mint külön kategória. Ezt azt jelenti, hogy 2007-től a fegyveres erők költségvetése teljesen demokratikus irányítás alá kerül. Azonban addig is a fegyveres erőknek megmarad a tekintélyes hatalmuk a török társadalomban és gazdaságban: formális és informális tekintetben is óriási a hadsereg befolyása, amelyet éppúgy átláthatóvá kell tenni, mint a többi gazdasági tevékenységet (2). Ezt a gazdasági aspektust eddig elhanyagolták az EU-val való tárgyalások során, melyek csak a hadsereg erőteljes szerepére koncentráltak a török társadalomban. Az Európai Parlament legutóbbi jelentésében foglakozott a kérdéssel.
6.5

Annak érdekében, hogy a Kerekasztal Konferencia hatékonyan működjön közre a döntés-előkészítési és döntéshozatali folyamat során, napirendjének világosan tükröznie kell a hivatalos szintű viták témáit, például a Világkereskedelmi Szervezetre [World Trade Organisation (WTO)] és a kereskedelmi tárgyalások dohai fejlesztési fordulójára vonatkozó kérdéseket. A Kerekasztal Konferenciának úgy lehet még növelni a hatékonyságát, ha együttműködik az EU-India üzleti vállalkozási csúcsértekezlettel, melyet két tagja szervezett, az Indiai Kereskedelmi és Iparkamara [Federation of Indian Chambers of Commerce and Industry (FICCI)] és az Indiai Iparvállalatok Szövetsége [Confederation of Indian Industries (CII)] tagjai. Kérelmezheti azt is, hogy társulhasson az Európai Bizottság által javasolt, Üzletvezetői Kerekasztal Konferencia tervbe vett munkáihoz.
1.3

Általános politikai egyetértés övezi annak szükségességét, hogy Európa a globalizált világ egyik erős vezetőjévé válva feleljen meg a jövő kihívásainak. A lisszaboni menetrend megvalósítása ma fontosabb, mint valaha. Európának ezért nem csak az önmaga által is érzékelt (kereskedelmi partnereihez mért) gyengeségeivel kell megküzdenie, hanem támogatnia és fejlesztenie kell erősségeit is. A gépipar az alapvető technológiai forrásokról gondoskodik, mivel nem csak a termékeiben jelenlévő technológia tartozik hozzá, hanem az ügyfelek eljárásaiban alkalmazott technológiák is, ami magában foglalja a feldolgozóipar többi részét és az olyan elengedhetetlenül fontos közüzemeket, mint az energia- és vízellátás, a közlekedés és a távközlés.
1.8

Nem szabad elfeledkezni arról, hogy az idegenforgalom jelenleg nehéz helyzetben van, s ennek számos oka közül kiemelendő a nemzetközi terrorizmus, illetve a biztonság kérdése és annak szükségessége, hogy az utóbbi követelményt együtt kell kezelni a világgazdaság veszteségeivel és válságával és – legalább is a nagyobb távolságra történő – utazások iránti hajlandóságra gyakorolt hatással. Márpedig az idegenforgalom most is és valószínűleg a jövőben is a világ békéjének eszköze lehet.
2.1

A bejelentés nélküli munkavégzés azzal a következménnyel jár, hogy a közösséget megfosztja a különféle adókból és a társadalombiztosítási befizetésekből származó bevételektől. A bevételek nem jelennek meg a gazdasági tevékenységben, tehát nem is adóznak utánuk. A fogyasztási adót nem számolják fel és nem is fizetik be. A munkavégzésre feketén történő díjfizetés ellenében kerül sor. A munkaadók nem fizetik a munkaadói járulékokat, a béreket feketén fizetik ki. Ugyanakkor a munkavállalók sem jelentik be keresményüket, tehát nem is fizetnek utána jövedelemadót.
7.9

Miközben a kiskereskedelmi láncok ösztönzik a saját márkájú termékek eladását, a fogyasztói igények miatt a jól ismert márkáknak is jelen kell lennie a polcokon. Az üzletláncok azonban csökkenteni akarják a márkás termékeket beszállító cégek számát, és bevezették a kategória-szabályozás rendszerét. A kategória-szabályozás az üzletláncok azon stratégiája, mellyel csökkentik a beszállítóik számát, miáltal csökkentik a költségeiket és növelik a hasznukat. A kereskedelmi lánc minden termékcsoport kategóriájához kiválaszt egyetlen fő beszállítót, ettől szerzi be a kategóriába tartozó összes termékcsoportot. Általában egy vezető márkával rendelkező céget választanak ki, hogy a termékük listázásának fenntartásáért cserébe lássák el őket egy sor egyéb, a fő márkához kapcsolódó termékkel is. Például egy márkás cheddar sajtot szállító céget megkérhetnek, hogy az üzletlánc által igényelt egyéb sajtféléket is szállítson, amelyeket a láncnak más beszállítóktól kellene beszereznie. Ez a rendszer a legnagyobb beszállító cégeknek kedvez, így korlátozza a kicsi vagy helyi beszállítók piacra jutási lehetőségeit. Emellett a fogyasztóknak kínált választékot is csökkentheti.
7.6

Végül, az EBB képes volt innovatív és rugalmas finanszírozási szerkezetek kidolgozására is a PPP-projektek számára. (...). Ahogy a Növekedési Kezdeményezés is kimondja, a Bank munkálkodik a pénzügyi eszközök kibővített skálájának továbbfejlesztésén is: ilyenek a garanciák; junior és mezzanine (köztes finanszírozású) hitelek; infrastrukturális alapok és – amennyiben ez szükséges – az értékpapír-kibocsátás alkalmazásának kiterjesztése a magáncégek fokozott részvételének megkönnyítése céljából az állami infrastruktúra biztosításában. Az ilyenfajta innováció, valamint a bank elvárható gondosságának értéke a hitelezők számára hozzájárul ahhoz, hogy a Bank más finanszírozási források esetében is vállalkozzék a katalizátor szerepére (…)”.
3.1.1

A bővítési folyamat pozitív hatással van a gazdasági fejlődésre. Az EU–15 tagállamainak gazdasága 2003 második félévében újra fejlődésnek indult. A világgazdaság növekedése és a fogyasztói bizalom helyreállása is hozzájárult a fellendüléshez. A fogyasztás fellendülése részben a történelmileg mélyponton levő kamatlábaknak köszönhető. A gazdasági fordulat ellenére idő kell ahhoz, hogy a foglalkoztatottsági helyzet is javuljon. A fogyasztók jövedelmük jövőbeli alakulásával kapcsolatos bizonytalansága továbbra is próbára teszi a bizalmukat, ezenkívül a nemzetközi helyzet alakulását övező kockázatok is növekednek. Az EU–15 gazdasági növekedésének fellendülése az új tagállamok számára is jelentőséggel bír, mivel ők főleg ezekre a piacokra exportálnak.
1.2.5.

Az olyan szigetet, amely európai uniós ország fővárosának ad otthont, az Eurostat meghatározása nem tekinti „szigetnek”. A bővítés előtt ez csupán Nagy-Britanniát és Írországot érintette, most azonban két viszonylag kis szigetre: Ciprusra és Máltára is vonatkozik. Az EGSZB a definíció olyan módosítását javasolja, amelynek értelmében e két új tagállamot is szigetnek tekinthetnék. Az új strukturális és kohéziós alapokra vonatkozó javaslatában (4) az Európai Bizottság már elfogadta ezt, és az új európai alkotmányban (5) is szerepel egy ilyen értelmű kijelentés.
4.7

Hosszú távon szemlélve, valamint a kőolaj és földgáz valószínűleg továbbra is emelkedő árát (és a készletek lehetséges kimerülését) figyelembe véve felmerül a kérdés, hogy általában véve versenyképes-e a geotermikus energia. Azaz, hogy vajon ez a fajta energiahasznosítás – az energiaátalakítási technikák külső költségeit is figyelembe véve – hosszú távon minden támogatás, illetve piactorzító előnyben való részesítés nélkül is versenyképes lehet-e, és ha igen, mikor.
4.16

Még ha az európai női munkanélküliségi ráta le is csökkent 55,6 %-ra, a Lisszabonban rögzített célkitűzést több országban még közel sem sikerült elérni. A nők a legsebezhetőbb, legbizonytalanabb helyzetű és általában mindenféle szociális védelmet nélkülöző munkavállalók sorait gazdagították. Sok államban továbbra is kiáltó – akár növekvő mértékű – megkülönböztetés érvényesül a nők és férfiak bérezésében, és a vertikális és horizontális szegregáció sajnos továbbra is sújtja a nőket. Ahogy a magánélet és a szakmai karrier összeegyeztetése kapcsán már említettük, az ide vonatkozó intézkedések a jelek szerint kizárólag a gyermekek őrzésére koncentrálnak, és gyakorlatilag nem léteznek struktúrák a más hozzátartozókkal kapcsolatos hasonló problémák kezelésére. A dolgozó férfiak számára is lehetséges szülői szabadság előmozdítására intézkedéseket hozó államok száma is igencsak korlátozott.
7.1

Mint ahogy az előző részből is kitűnik, a fogyasztói politika horizontális megközelítése, és korszerűsítése – amely az uniós szerződésben az amszterdami szerződéssel jelent meg, s amely az Európai Bizottság több tervezési dokumentumában is fellelhető (33) –, mára jelentős elemévé vált az Európai Bizottság politikai irányvonalának, s tegyük hozzá, hogy alapjogként még az alkotmánytervezetbe is bekerült (34).
3.5

Az élelmiszeripari kisvállalkozások a legtöbb uniós tagállamban többségben vannak, ezért a munkahelyteremtés szempontjából nagy jelentőségük van. Élelmiszeripari kisvállalkozásnak számítanak a kisipari üzemek is. Ilyenek gyakran a belvárosi negyedekben találhatók, gazdag termékskála és kulturális sokféleség jellemzi őket, emellett – nem elfelejtendő – gyakran kínálnak munkalehetőséget etnikai kisebbségeknek is. Különös figyelmet most mégis azok a termelő és feldolgozó tevékenységet végző élelmiszeripari vállalkozások kapnak, amelyek többé-kevésbé szoros kapcsolatban állnak a mezőgazdasági elsődleges, illetve nyersanyagtermeléssel. Számos ilyen vállalkozás a vidéki területeken található, és a munkalehetőségek megőrzése, illetve továbbfejlesztése szempontjából éppen e gyakran strukturális hátrányokkal rendelkező vidéki területeken részint nagy jelentőséggel bír.
2.2.12

Az EGSZB már több véleményében (6), is hitet tett a nem kormányzati szervek, az érintett kisebbségi csoportok, a magán és közszféra munkaadói, és a szociális gazdaság szereplői, a munkavállalók és a régiók képviselői bevonásának fontossága mellett. A megvalósítás minden szintjén és annak minden fázisába be kell vonni azonban a diszkriminációt elszenvedőket és az őket képviselő csoportokat, szervezeteket is. Hatékonyabban szükséges ellenőrizni (akár alternatív jelentések révén is), hogy a támogatások tervezése, kivitelezése és felügyelete során például valóban érvényesül-e a nem kormányzati szervezetekkel való megfelelő kommunikáció.
6.3.2

Számos kutatási és tudományos park jött létre azokban a térségekben, ahol a jólét és a tudományos lehetőségek sokfélesége szolgált alapul. Ilyen területek is találhatók Franciaországban (pl. Lyon). A többi francia parkra is igaz, hogy nagy jelentőséget tulajdonítanak az ún. technopol modellnek, amelyet egy sajátosan új városfogalomnak tekintenek. Hasonló módon, de program keretében jöttek létre az első japán parkok is, amelyek a franciával rokon technopolisz modellt követik. A legismertebb közülük a Tsukala, amely teljesen új tudományos városként jött létre, zöldmezős beruházásként. Ma már a technopoliszok helyi kezdeményezésre létesülnek. Az USA-ban, ahol először alapítottak innovációs parkokat, ilyen térségek adtak otthont ezeknek (mint például a Szilícium-völgy, vagy a bostoni 128-as út környezete).
2.3.4

Az EGSZB érdeklődéssel szerzett tudomást az Európai Bizottság által 2004 szeptemberében, „European energy and transport: Scenario on key drivers” címmel kiadott dokumentumról. A fenti dokumentum, amelyre mindenképpen utalni kell, egy számos területen, három különböző időszakra – 2010, 2020, 2030 – végrehajtott előretekintő vizsgálat eredményeit közli. Célja elsősorban az energetikai szükségletek és a kevésbé szennyező és/vagy megújuló energiafelhasználási lehetőségek felé fordul. A VI. fejezet a közlekedéssel foglalkozik ebből a szemszögből, és tesz néhány becslést, amelyet újra kellene vizsgálni, hogy kivehetőek legyenek belőlük a személyszállításra vonatkozó adatok, amelyek most a domináns helyet elfoglaló teherszállítással együtt jelennek meg ezekben a statisztikákban.
3.6

Ebben az összefüggésben figyelemre méltó az is, hogy a kereskedelem különböző résztvevői saját programokat és normákat valósítanak meg. Így például az EUREP, nagy európai kereskedelmi vállalatok egy csoportja nemrég egy konferencián, amelyre majdnem minden földrészről érkeztek résztvevők, elhatározta, hogy továbbfejleszti a bevált mezőgazdasági gyakorlatra („EUREP – GAP”) vonatkozó normáját. Még ha részben alacsonyabb szintű is ez a norma és elmarad is néhány ország törvényben meghatározott követelményei mögött, az EGSZB megítélése szerint azt mutatja, hogy a piac résztvevői egyrészt kihasználják, másrészt követni is akarják a kereskedelem által kínált termékekre irányuló, növekvő fogyasztói igények jobb kielégítésének globális trendjét.
„2.1.

Míg az EK-Szerződés különböző közelítési és harmonizációs intézkedésekről rendelkezik a belső piac megvalósítása érdekében (1), az 1970-es évek és 1980-as évek elejének tapasztalatai azt mutatták, hogy a teljes harmonizáció lassú, nehézkes és – bizonyos esetekben – felesleges folyamat. Kétségtelen, hogy bizonyos esetekben a A kölcsönös elismerésen és az anyaországban történő ellenőrzésen alapuló intézkedésekről könnyebb megegyezni, és egyszerűbb azokat végrehajtani. Ezenkívül hatékonyabbak is a kereskedelem és a befektetések szabadabbá tételében, mégpedig túlzott szabályozási teher nélkül. A származási ország elve alkalmazásának általánossá tételéhez azonban meg kell teremteni a szükséges feltételeket, méghozzá olyan differenciált megközelítésben, amely a különféle ágazatokban előtérbe helyezi a harmonizáció során a magas szintű normák bevezetését a munkavállalók, a fogyasztók és a környezet védelmét illetően. Csak így valósítható meg a megfelelő minőségi szintű közös piac. Ez megfelel az EGSZB által a szolgáltatási irányelvhez készített és 2005 februárjában elfogadott véleményben megfogalmazott kívánalomnak is. (2) Azonban Azt is észre kell venni, hogy az EU új szakaszba lépett, melyet a kormányzati kultúrák közötti fokozódó különbségek jellemeznek. Ennek eredményeképp további jogszabályok válhatnak kívánatossá a konvergencia megvalósítása és a helyes gyakorlatok ösztönzése végett.”
2.7.2

Mindez a műszaki törvényi és egyéb szabályozások hagyományosan domináns helyzetével együtt magyarázatot ad arra, hogy hosszú ideig miért kapott ilyen kevés figyelmet a hajózás emberi tényezője. A hajótulajdonosok nézőpontja e tekintetben a következő: mivel a legtöbb belvízi hajó magánkézben van, mindig is a tulajdonos érdekében állt, hogy kézben tartson minden kockázati tényezőt, köztük az emberi tényezőt is. Ezért más szállítási ágazatokhoz képest mindig is meglehetősen kis igény mutatkozott a szükséges képzettséget illető jogi szabályozásra.
5.3.1

Minden partnernek, különösen a kormányoknak, egyszerre több kérdéssel kell foglalkozniuk. Az étrenddel kapcsolatban a táplálkozás minden szempontját, az egészséges ételek hozzáférhetőségét, ellátottságát és megfizethetőségét, valamint az élelmiszer-biztonságot is figyelembe kell venni. A testmozgást a munkahelyen, otthon és az iskolában is elő kell segíteni, és figyelembe kell venni a várostervezésben, a közlekedésben, valamint a biztonság terén is, továbbá biztosítani kell a testmozgással járó szabadidős tevékenységekhez való hozzáférést. A nemzeti körülmények határozzák majd meg a prioritásokat az Obesity Check kampány részeként kidolgozásra kerülő elhízásmentesítő kormányintézkedések fejlesztése során. A különböző országokon belül és azok között is óriási eltérések mutatkoznak, ezért a regionális szerveknek a regionális stratégiák kidolgozásában együtt kellene működniük.
2.3.2.4

A szociális párbeszéd: az alternatívák elemzésének és kidolgozásának kulcseleme: Javasoljuk, hogy a szakszervezetek és egyesületek részvételével zajló kommunikáció és szociális párbeszéd képezzék a munkavállalók és munkaadók projektek és kezdeményezések elindítása iránti elkötelezettsége kialakulásának sarokkövét. Ebbe a kétoldalú párbeszédbe a reális alternatívák meghatározása céljából harmadik félként be kell vonni az igazgatási szerveket is. Egyéb civil társadalmi és idegenforgalmi szervezeteknek is hozzá kell járulnia a projektek megvalósításához.
3.2.1

Az iparágnak kiváló kutatási infrastruktúrája van, amely európai szinten jól együttműködik. A közös kutatási projektekben hosszú éveken át vettek részt a korábbi csatlakozni kívánó országokban (ma már új tagállamokban) működő partnerek. Az 5. keretprogram alapította Hálózat az Európai Fenntartható Bányaiparért (Network on European Sustainable Mineral Industries, NESMI), mely az európai bányászati ipar és tudomány mintegy 100 érintettjét tömöríti, 2002 óta létezik. A NESMI egyik fontos eredménye a 2005 szeptemberében induló Európai Technológiai Platform a Fenntartható Ásványi Erőforrásokért (European Technology Platform for Sustainable Mineral Resources, ETPSMR), amelyet a NESMI 2005. március 15-én tartott konferenciáján jelentettek be.
2.1.5

A GATS 4. módozat a személyek mozgásának igen specifikus módját jelenti. Három alapvető jellemzője van: 1) átmeneti; 2) a szolgáltató határozza el magát a mozgást és annak célját is; 3) nem határozza meg, és nem is védi az érintett alkalmazottak jogait – ezeket bármely olyan célország szabályozhatja, mely tagja a WTO-nak. A GATS 4. módozat alatt végbemenő munkaerőmozgás átmeneti migráció, amelyet a szolgáltató kezdeményez a szolgáltatás biztosítása érdekében. A 4. módozat olyan helyzetekre is alkalmazható, amikor a szolgáltató kötelezheti alkalmazottját, hogy szokásos munkahelyétől eltérő országban végezze munkáját.
5.3.4

Az érintett feleket és/vagy – ha lehetőség nyílik rá – megbízható harmadik személyeket is be lehet vonni az adatgyűjtési folyamatba. Amennyiben ilyenek nincsenek, a magatartási kódexeknek legalább rendelkezniük kell egy ellenőrző bizottságról. Szakszervezetek hiányában a munkahelyi egészségügyi és biztonsági bizottságokat, valamint a helyi emberi jogvédő egyesületeket érvényes partnernek kellene elismerni az ellenőrzésben. Még egy példa: az élelmiszerbiztonság területén be kell vonni a kutatóintézeteket és a fogyasztói egyesületeket. A fogyasztási cikkek forgalmazóinak és a szolgáltatóknak be kell vonniuk a fogyasztók és a felhasználók képviselőit fenntartható fejlődési stratégiájuk kidolgozásába.
6.4.2

A javaslat, melyet az EGSZB véleményében támogatott (21), néhány tagállam ellenállása miatt megbukott, és az Európai Bizottság végül vissza is vonta azt. Az EGSZB-nek továbbra is meggyőződése, hogy egy ilyen jellegű szabályzat lényeges eszköze az egyesülési jog mint alapvető szabadságjog kinyilvánításának, amelyet az Európai Unió Alapjogi Chartája is szentesít, és amelyben az uniós polgárság lényege is kifejeződik. Ezenkívül úgy véli, hogy az alkotmányszerződés I-47. cikkében megfogalmazott elvek jó alkalmat kínálnak a kérdés újbóli megfontolására.
4.1

Az EU erdőállománya egyre növekszik. Az éves növedéknek csak a felét termelik ki, miközben a kiterjedt erdőtelepítési programok eredményeképpen új erdőtartalékok is képződnek. Az erdő és a fa az óceánok után a szén legfontosabb elnyelője, emellett a fa alapú termékek a nem megújuló erőforrásokból készülő termékeket is helyettesítik. Az európai erdőpolitika az egyes tagállamok kezében van, mégis láthatóan egyre inkább az EU-jog és egyéb nemzetközi egyezmények befolyása alatt áll. Az erdőkért felelős miniszterek európai konferenciája (MCPFE – Ministerial conference on the protection of Forests in Europe) meghatározta a tartamos erdőgazdálkodás kritériumait és mutatóit. Ezek képezik az erdő erőforrásai fenntartható felhasználásának alapját. Fontos, hogy a fenntartható fejlődés keretében az EU nyomatékosan támogassa ezt a folyamatot – természetesen a szubszidiaritás elvének tiszteletben tartásával.
3.8

A kőszénkészletek eloszlása egyenletesebb, mint a kőolaj és a földgáz esetében. Bár itt is Oroszország rendelkezik a globális készletek tetemes hányadával, a kőolaj és földgáz tekintetében egyértelműen rosszabbul álló régiók (Észak-Amerika, Ázsia, Ausztrália és Dél-Afrika) is jelentős kőszénlelőhelyeket mondhatnak magukénak. A legnagyobb készleteket illetően azonban figyelemre méltó a globális széntartalékok koncentrációja. A tartalékok majd háromnegyede csupán négy ország között oszlik el: ezek az USA, Oroszország, Kína és India. A szén esetében azonban – eltérően az olajtól és a gáztól – az EU is tetemes készletekkel rendelkezik. Emellett azonban utalnunk kell arra, hogy a minőséget tekintve jelentősek a különbségek. A kokszszén esetében, amelyet csak néhány régióból szállítanak, és amely iránt a kereslet világviszonylatban kiegyensúlyozottnak mondható, csupán a teljes termelés 35 %-ával kereskednek a nemzetközi piacokon. Azonban jelenleg összességében is csak a világ széntermelésének 16 %-val kereskednek világszerte. Az exportkínálat terén is jelentős az egyes országok túlsúlya, és a vállalkozások koncentrációja is egyre fokozódik. Konkrétan a kokszszénre vonatkozó exportkínálat például több mint 60 %-ban kizárólag Ausztráliából származik, és a koksz esetében csak Kínából az összes export 50 %-a indul ki.
3.3.1

Mindazonáltal, ahogyan azt korábban jelen véleményben már hangsúlyoztuk, az Andok Nemzetközösség nem csak kereskedelmi integrációt jelent. Mindig voltak szélesebb körű törekvések a politikai és szociális dimenzióknak az andoki integrációs folyamatba történő beépítésére. Ez tükrözi a sok országban tapasztalható, demokráciáért folyó jelenlegi küzdelmet is és azt is, hogy az Andok hangját meg kell erősíteni a latin-amerikai színtéren és azon túl. Ez az Andok társadalmi-gazdasági valóságából is ered.