HU    HU HU 
 
HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 30.4.2009 
SEC(2009) 557 
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
amely a következ ő dokumentumot kíséri: 
 
A Bizottság közleménye  
a csomagolt lakossági befektetési termékekr ől  
 
A CSOMAGOLT LAKOSSÁGI BEFEKTETÉSI TERMÉKEKR ŐL SZÓLÓ 
HATÁSVIZSGÁLATI JELENTÉS VEZET ŐI ÖSSZEFOGLALÓJA  
 
{COM(2009) 204 végleges} 
{SEC(2009) 556} 
 
HU 2   HU BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
amely a következ ő dokumentumot kíséri: 
 
A Bizottság közleménye  
a csomagolt lakossági befektetési termékekr ől  
 
A CSOMAGOLT LAKOSSÁGI BEFEKTETÉSI TERMÉKEKR ŐL SZÓLÓ 
HATÁSVIZSGÁLATI JELENTÉS VEZET ŐI ÖSSZEFOGLALÓJA  
 
{COM(2009) 204 végleges} 
{SEC(2009) 556} 
A „csomagolt lakossági befektetési termékek” révén a lakossági befektet ők könnyen 
hozzáférnek a pénzügyi piacokhoz. E termékek s zabályozási keretének sz ilárd és egységes 
alapot kell biztosítania a lakossági befektetések eredményes és felel ős lebonyolításához. A 
pénzügyi válság er őteljesen felhívta a figyelmet a pé nzügyi termékek át láthatóságának 
fontosságára és a felel őtlen értékesítés okozta potenc iális költségekre. A befektet ői bizalom 
összeomlása meger ősítette, hogy a bizalom újbóli megalapozásához sürg ősen ki kell alakítani 
egy megfelel ő szabályozási keretet. 
Az Európai Unióban egy sor olyan „csomagolt” befektetési terméket kínálnak a lakossági 
befektetők számára, amelyek közép- vagy hosszú távon a pénzügyi piacokon vállalt 
kockázatok kombinációja révén ígérnek pénz ügyi hozamokat. E termékek például: 
• befektetési alapok; 
• strukturált értékpapírok; 
• befektetéshez kapcsolt élet biztosítások; valamint  
• strukturált betétek.  
E termékek piaca öss zességében igen jelent ős, 2007 végén a becslések szerint mintegy 10 
billió EUR-t tett ki, noha a befektetett összeg nagysága a pénzügyi válság  hatására lecsökkent.  
Jogi formájuk különböz ősége ellenére e termékek összehasonlítható gazdasági jellemz őkkel 
bírnak a lakossági befektet ők számára. A piac megfelel ő működése mellett a különböz ő típusú 
csomagolt lakossági befektetési termékek versenye el ősegítheti az er őforrások hatékony 
allokációját, mivel olyan termékek kidolgozás ára és forgalmazására ösztönöz, amelyek jól 
illeszkednek a potenciális befektet ők profiljához. 
Mindazonáltal e termékek piacán éles információs aszimmetria figyelhet ő meg a termékek 
létrehozói és forgalmazói, illetve a lakossági befektet ők között, emellett a lakossági 
befektetők felé értékesít ő felek megbízó-ügynök típusú konfliktusokkal is szembesülnek. 
Ezek a piaci tökéletlenségek mikroszinten megkárosíthatják a befektet őket, amikor a 
termékek adásvételére tévedésb ől kerül sor. Makroszinten visz ont annak a veszélye áll fenn, 
hogy a befektet ők elfordulnak a befektet ési piacoktól, ami a piacokra nézve is komoly 
 
HU 3   HU következményekkel járhat, a magánszemélyek számára pedig megnehezítheti a pénzügyi 
öngondoskodásra való képességet. 
A tökéletlenségek kiküszöbölésér e európai és tagállami szint ű jogszabályok születtek. A 
szabályozásoknak két közös központi eleme van:  biztosítani kell azt, hogy a befektet ők még a 
szerződéskötés el őtt hasznos termékinformációkhoz  jussanak, és azt, hogy az értékesítési 
folyamat tisztességes legyen . A szabályozás európai szinten f őleg ágazati alapon jött létre. Az 
alkalmazandó szabályok a termék jogi fo rmájától és az értékesítést végz ő személy jogállásától 
függően változnak. Egyes ágazatokban  és egyes termékek esetében nincsenek európai szint ű 
alkalmazandó szabályok. 
Európai szinten tehát különböz ő szabályozási kerete k vonatkoznak a különböz ő csomagolt 
lakossági befektetési termékekre  és forgalmazási csatornáikra. 
E megfontolások széles kör ű aggályokhoz vezettek a közö sségi jog koherenciáját illet ően. Az 
egyes ágazatokban jelent ősen különbözik a befektet ővédelem szintje, nem beszélve arról, 
hogy a termékek létrehozói és forgalmazói egyenl őtlen feltételekkel szembesülnek. A 
felügyeleti hatóságok – amennyiben a közösségi jog erre módot adott – néhány tagállamban 
már felléptek a befektet ővédelem növelése és az egyenl ő feltételek megteremtése érdekében 
azokon a területeken, ahol véleményük szerin t hiányosak az európai követelmények.  
Ezek a megoldások azonban jellegüknél fogva fö ldrajzilag behatárolt ak és koordinálatlanok, 
ami a szabályok további bonyolódásához vezet, és – legalábbis elvben – újabb akadályt állít e 
termékek egységes piacának kialakulása elé. 
A hatásvizsgálat két kérdésre összpontosít: a különböz ő szabályozási keretek valóban a 
befektetők megkárosítását és a piac torzulását okoz hatják? Ha igen, sz ükség van-e európai 
szintű megoldásra, és az milyen formát öltsön? 
Eljárási kérdések 
A Bizottság csomagolt lakossági befektetési termékekkel kapcsolatos munkája az Ecofin-
Tanács 2007. májusi ülésére vezethet ő vissza, ahol a Bizottságot  arra kérték, hogy vizsgálja 
meg a különböz ő típusú lakossági befektetési termékekre vonatkozó európai uniós jog 
tájékoztatási és forgalmazási szabályainak összhangját. 
Az érdekeltekkel kiterjedt konzultációt fo lytattunk, amelynek részeként 2007 októberében 
írásos állásfoglalást kértünk, amit 2008 márciusába n egy visszaigazoló ny ilatkozat, majd 2008 
májusában az ágazati képvisel őkkel folytatott technikai jelleg ű értekezlet követett; a 
konzultáció 2008 júliusában egy magas szint ű nyilvános fórummal zárult, amelyen az ágazat, 
a fogyasztói szervezetek, a nem zeti szabályozók és az európa i intézmények több mint 300 
magas rangú képvisel ője vitatta meg a piac fejl ődését és a lakossági befektet ők potenciális 
kockázatait. 
Amennyiben az európai szint ű fellépés szükségességér ől születik döntés, úgy további 
hatásvizsgálatokra lesz szükség  a konkrét intézkedések megha tározásához, ille tve a költség-
haszon elemzéshez.  
 
HU 4   HU Az általános probléma konkrét hatásai és az európai szint ű fellépés indokai 
A fent meghatározott általános  probléma miben nyilvánult me g konkrétan? Mely gazdasági és 
társadalmi költségek jelentkeztek  az EU-ban, és ki viseli azokat? 
A tájékoztatási és a közvetítésre vonatkozó szabályozás egységes EU-s megközelítésének 
hiánya három problémát okoz: 
• Elsőként azt, hogy az EU-s szabál yokba beágyazott befektet ővédelem szintje nem elég 
magas az összes  érintett termék esetében. 
• Másodikként azt, hogy az EU-s szabályok különböz ősége a „kevésbé szabályozott” 
termékek javára torzítja a piaci versenyt. Az EU-s szabályok különböz ősége „szabályozási 
arbitrázsra” ösztönöz het, ezáltal feler ősítheti a befektet ők megkárosításának fent leírt 
kockázatát. 
• Harmadikként pedig azt, hogy a tájékoztatással és a forgalmazással kapcsolatos tagállami 
megközelítések különböz ősége – amely a közösségi jog hiányosságaiból és 
következetlenségeib ől eredő koordinálatlan tagállami megoldá sok miatt alakult ki – növeli 
a határokon átnyúló kereskedés  és a csomagolt lakossági be fektetési termékek egységes 
piacának fejl ődése előtt álló akadályokat, egyúttal a pi ac hatékonyságára és méretére is 
kedvezőtlen hatással jár. 
A befektet ők megkárosítására mikro- és makroszint en is sor kerülhet. Mikroszinten a 
befektetők pénzt veszthetnek, vagy a valószín ű hozamokkal kapcsolatos téves várakozások 
miatt hozhatnak befektetési döntéseket; makroszi nten felmorzsolódhat a lakossági befektetési 
piacba vetett bizalom. A terméktípusok közötti szabályozási arbitrázs feler ősítheti ezeket a 
hatásokat és alááshatja a pi aci versenyképességet; a határokon átnyúló kereskedés tartós 
akadályainak kapcsolódó hatásai miatt a végs ő következmény az er őforrások egyre kevésbé 
hatékony allokációja lenne. 
A szakért ők véleménye és az érdekelt felek elm ondása alapján a problémák valóban a 
befektetők megkárosításával járnak, és kisebb mé rtékben ugyan, de hozzájárulnak a piaci 
verseny torzulásához és a határokon át nyúló kereskedés csökkenéséhez. A különböz ő 
joghatóságokban el őforduló tévedéses ügyletek ismétl ődése jelzi, hogy a befektet ők 
kockázatai valósak.  
A probléma fontosságát jelzi, hogy egyes ta gállamok egyoldalúan, helyi szabályozással 
próbálták kezelni ezeket a kockázatokat. Közü lük néhányan arra is kísérletet tettek, hogy 
csökkentsék a különböz ő forgalmazási csatornák és te rméktípusok közötti szabályozási 
arbitrázs lehet őségét. Egyoldalú tagállami fellépése kkel azonban a korlátozott földrajzi 
hatókör miatt valószín űleg kevés hatást lehe t gyakorolni a határokon  átnyúló kereskedés 
kilátásaira vagy a befektet ővédelem általános szintjére. Az ér dekeltek azt is jelezték, hogy a 
koordináció hiánya többletköltségeket okoz a te rmékeiket több tagállamban forgalmazó piaci 
szereplők számára. A beavatkozások határokon át nyúló kereskedésre gyakorolt hatása 
azonban jelenleg kevésbé fontos, mivel egyes termékek kereskedését más tényez ők is 
behatárolhatják. 
Ennek ellenére, még akkor is, ha csak  a helyi piacokra ös szpontosítunk, a különböz ő európai 
szintű szabályozási keretek és az ebb ől eredő eltérő tagállami megoldások valószín űleg 
hozzájárulnak a befektet ők megkárosításához és a szab ályozási arbitrázshoz, mivel a 
 
HU 5   HU tagállamok fellépését többé-kevésbé korlátozza a közösségi jog. A közösségi jogon belüli 
megközelítésbeli különbségek miatt elkerülh etetlen, hogy a tagállami piacokon belül ne 
különböző, bonyolult szabályozási keretek jöjjenek létre az egyes termékek vonatkozásában. 
A befektet ővédelem hiányosságai és az egyenl őtlen versenyfeltételek emiatt legalább annyira, 
vagy még inkább európai problémának min ősülnek, mint helyi piaci problémának. 
A fellépés elmaradásának valószín űsíthető hatása 
A fenti problémákra választ adó európai fe llépés elmaradásával a problémák tartóssá 
válnának. Ez persze nem jelenti azt, hogy a szabályozási környezet változatlan maradna. 
Különösen a pénzügyi válságra tekintettel jogga l feltételezhet ő, hogy egyes tagállamok 
tennének további lépéseket. Az adott tagá llamokban ez jótékony hatással bírhatna az els ő két 
azonosított problémára, a közösségi jog által el őírt korlátok azonban tompíthatják a hatás 
erejét.  
Az ilyen fellépések tovább növelnék a tagállamokban alkalmazott szabályozási 
megközelítések különböz őségét, ezáltal valószín űleg gátolnák a határokon átnyúló 
kereskedést és tovább  bonyolítanák a jogszabályi környe zetet. Ugyanakkor kizárható, hogy 
minden tagállam hozna ilyen egyoldalú in tézkedéseket, így egyes piacok megfelel ő 
szabályozás nélkül maradnának. 
Az is valószín ű, az EU bátorítása nélkül is folytat ódna az önszabályozási kezdeményezések 
kidolgozása. Ezzel párhuzamosan EU-s szinten is folyik olyan munka, amelynek eredményeként enyhíteni lehet bizonyos ágazatok problémáit. (Ide tartozik a tájékoztatókról 
szóló irányelv, és esetleg más irányelvek felülvizsgálata; az ÁÉKBV-k esetében a legfontosabb befektet ői információk fogalmának kidolgo zása; a tagállamokkal közösen a 
pénzügyi képzés javítása érdekében folytato tt munka; valamint a pénzügyi szolgáltatások 
távértékesítéssel történ ő forgalmazásáról szóló irányelv  és a biztosítási közvetítésr ől szóló 
irányelv felülvizsgálata. Ide lehet még számítani a pénzügyi sz olgáltatási szabályok javítására 
irányuló azon tágabb kezdeményezéseket, amel yek várhatóan a pénzügyi válságot követik 
majd.) 
Ugyanakkor megfelel ő koordináció nélkül akár az is el őfordulhat, hogy európai szinten a 
kezdeményezések csak növelik a következetl enséget és megmaradnak a szabályozási 
hiányosságok, a fenti problémákat pedig nem le hetne minden tagállamra és piaci szegmensre 
vonatkozóan egységesen enyhíteni. Röviden,  a hatásvizsgálatban feltárt problémák 
megoldásainak egységes megközelítésen kell alapulniuk. 
Célkitűzések 
A probléma elemzéséb ől kiindulva, a szakpolitikai lehet őségeket aszerint  értékeltük, hogy 
mennyiben képesek a következ ők megvalósítására: 
• egységes és magas szint ű befektet ővédelem minden termék és forgalmazási csatorna 
tekintetében, beleértve azokat is, amelyek jelenleg nem tartoznak az EU-s tájékoztatási és 
forgalmazási szabályok hatályába; a befektet őknek képesnek kell lenniük kell ően 
megalapozott befektetési döntések meghozatalára és a különböz ő termékajánlatok 
eredményes összehasonlítására, miközben meg őrzik bizalmukat a kapott befektetési 
tanácsokban;  
 
HU 6   HU • egyenlő feltételek a csomagolt lakossági befe ktetési termékek minden típusa esetében, 
forgalmazásukat is beleértve, valamint 
• a csomagolt lakossági befektetési te rmékek egységes piacának meger ősítése. 
A lehetőségek elemzése 
Az EU-s szint ű fellépést illet ően egy sor lehet őséget tártak fel és hasonlítottak össze a 
beavatkozás nélküli alaphelyze ttel. Az elemzés szükségszer űen elnagyolt és kevésbé 
számszaki. Az esetleges kés őbbi jogalkotási munka támogatására részletesebb 
hatásvizsgálatot kell majd végezni, amelynek során további adatokat kell gy űjteni. 
A lehetőségeket a két kulcsfontosságúnak min ősített szabályozási területtel (kötelez ő 
tájékoztatás és értékesítési szabályok) való kapcsolatuk alapján külön- külön vizsgáltuk. A két 
terület között azonban léteznek szinergikus hatások: valószín űsíthető, hogy a szerz ődéskötés 
előtti közzétételre és az értékesítési gyakor latra vonatkozó intézkedések kombinációja 
nagyobb haszonnal jár a külön vizsgála t alapján feltételezettnél.  
A két terület szempontjából meghatározott és megvizsgált lehet őségek a következ ők: 
• változatlan politika; 
• a Bizottság által ösztönzött önszabályozás; 
• bizottsági ajánlás az általános alapelvekr ől és megközelítésekr ől; 
• a Lámfalussy-bizottságok megbí zása a felügyeleti konvergencia el ősegítésével; valamint 
• EU-s szint ű jogalkotás. 
Az elemzés kiemelte, hogy az európai szint ű jogalkotást teljes mértékben mell őző lehetőségek 
nem képesek a szabálytalanságok átfogó európai szint ű megoldására, emiatt kevésbé 
hasznosak.  
A lehetőségek összehasonlításakor kiderült, hogy az önszabályozási kezdeményezések 
várhatóan elhanyagolható hatással járnának, am inél várhatóan több hozadékkal kecsegtet a 
Lámfalussy-bizottságok vagy a bizottsági ajánlás köré szervezett munka. A leginkább 
kedvező hatásokat a jogalkotási tevékenys ég hozhatja meg, részben kötelez ő erejénél fogva, 
ami miatt egységesebb és hatékonyabb általános megközelítést biztosíthat. Emellett – az európai szinten érvényesül ő következetlenségek, valamint az ágazati és a tagállami szerepl ők 
közötti koordináció hiányosságai miatt – a joga lkotás nélkül továbbr a is fennmaradnának a 
tagállamok közötti és az ágazat ok közötti különbségek. Az elemzés szerint a jogalkotási 
elemet tartalmazó fellépés lenne a legalkalmasabb a kívánt célkit űzések megvalósítására, 
ugyanakkor a megvizsgált lehet őségek nem zárják ki egymást. 
Az elérhet ő haszon nagyságát ebben a szakaszban még nehéz felmérni. A hatásvizsgálat 
különböző mechanizmusokat vázol fel a haszon realizálására és min őségileg elemzi 
egymáshoz viszonyított jelent őségüket. A határhaszon nagysága jelent ős mértékben függ a 
későbbi intézkedések részleteit ől, ezért a hatásvizsgálatok folytatása elengedhetetlen.  
Ami a költségeket illeti, a tájékoztatási köte lezettségek vagy az érté kesítési gyakorlatok 
változtatása jelent ős megfelelési és igazgatási költségekkel járhat a vállalkozások számára; az 
 
HU 7   HU egyéb szervezetek, például a nemzeti felügyeletek, a felügyeleti bizottságok vagy maga a 
Bizottság költségeire a vizsgált lehet őségek eltér ő hatást gyakorolnak. A további intézkedések 
külön hatásvizsgálatát egy kés őbbi szakaszban végzik majd el, az adminisztratív terhek 
pontos mérésére a standard költs égmodellt fogják használni. 
Valószínűsíthető, hogy a fellépés hasznosabb lenne, ha össze lenne hangolva más 
tevékenységekkel, például a befektet ők pénzügyi képzésével, az  intézkedések eredményes 
végrehajtása érdekében az ágazattal, a felügye let eredményes és összehangolt megvalósítása 
érdekében pedig a nemzeti szabályozókkal.  
Következtetések 
A pénzügyi válság utáni legnagyobb kihívás a pénzügyi piacokba vetett fogyasztói bizalom 
helyreállítása lesz. A kihívás me gválaszolásához biztosítani kell a termékek átláthatóságát és 
a pénzügyi ágazat magas szakmai színvonalát. E cél érdekében a csomagolt lakossági befektetési termékek európai szabályozási kere tét össze kell egyeztetni a modern pénzügyi 
piacok realitásaival, és nem szabad hagyni , hogy az elavult szabályok következetlensége 
gátolja a befektet ővédelem magas szintre emelését és  a befektetési termékek egyenl ő EU-s 
versenyfeltételeinek kialakítását. 
A hatásvizsgálat áttekintette a csomagolt la kossági befektetési termékek európai szint ű 
szabályozási környezetét és feltárta a szerz ődéskötés el őtti tájékoztatási szabályok, illetve az 
értékesítési gyakorlatok tekintetében a termék ek és az ágazatok között fennálló egyértelm ű 
különbségeket. A széttagolt szabályozási keretb ől eredő problémák pontos nagyságát
 a 
rendelkezésre álló adatok alapján nem lehetett számszer űsíteni. Mindenesetre meggy őző 
példákat találtunk a befektet ők megkárosításával kapcsolatban, egy sor érdekelt fél pedig 
számok nélkül hívta fel a figyelmet a közösségi  jog hiányosságainak és  következetlenségeinek 
a következményeire.  
Noha egyes tagállamok saját területükön belül megpróbálták megoldani e problémákat, ez 
nem minden tagállamra volt jellemz ő, és e megoldásokat nem is hangolták össze egymás 
között, így a szabályozási keret még inká bb széttagolódott, am i a határokon átnyúló 
szolgáltatásokat kínáló vállalkozás okra és így az egységes piacra is hatással lehetett. Továbbá 
az is megemlítend ő, hogy a tagállami szint ű fellépés nem képes a szabályozási 
következetlenségek európai szint ű kezelésére. 
Európai szint ű jogalkotási fellépés nélkül továbbra is jelent ős probléma marad a fogyasztók 
megkárosítása, a szabályozás i arbitrázs miatt a termék családok között bekövetkez ő 
versenytorzulás, valamint – kisebb mért ékben – fennmaradnak az egységes piac fejl ődésének 
akadályai. A megoldási lehet őségek elnagyolt vizs gálata alapján úgy t űnik, hogy az ilyen 
jellegű fellépés jelent ős költségekkel járna ugyan, de minden területen hasznosnak 
bizonyulna. 
Mindezek alapján jogalkotási fellépést javaslunk mind a szerz ődéskötés el őtti tájékoztatás, 
mind az értékesítési gya korlatok tekintetében.  
A hatásvizsgálat azt elemzi, hogy a feltárt hián yosságok orvoslásához szükséges-e jogalkotási 
fellépés, de nem vizsgálja a szóba jöhet ő intézkedések pontos fo rmáját és tartalmát. 
Részletesebb költség-haszon elemzéshez a szóba jöhet ő beavatkozás típusának pontos 
ismerete szükséges, amire viszont csak a közleményt követ ő munka során fog fény derülni. 
 
HU 8   HU További jelent ős mennyiség ű munka szükséges annak biztosításához, hogy a jogalkotási 
fellépés megfelel ő hatású és optimális kö ltség-haszon arányú legyen.