[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 8.4.2009

COM(2009) 126 végleges

2009/0054 (COD)

Javaslat:

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS IRÁNYELVE

a kereskedelmi ügyletekhez kapcsolódó késedelmes fizetések elleni fellépésről

(átdolgozás) A kisvállalkozói intézkedéscsomag végrehajtása

{SEC(2009) 315} {SEC(2009) 316}

INDOKOLÁS

A JAVASLAT HÁTTERE |

110 | A javaslat okai és céljai A vállalkozások, illetve vállalkozások és hatóságok között lebonyolított kereskedelmi ügyletekben a fizetésre sokszor csak jóval a teljesítés után, gyakran a megegyezés szerinti vagy az általános kereskedelmi feltételekben megállapított határidő után kerül sor. Ez a gyakorlat negatívan érinti a likvid eszközöket, és bonyolultabbá teszi a vállalkozások pénzügyi gazdálkodását. A késedelmes fizetés negatívan érinti a vállalkozások, nevezetesen a kkv-k versenyképességét és életképességét. A fizetési késedelem a Közösségen belüli kereskedelmi ügyletekre is negatív hatást gyakorol. A fizetési késedelem az egyébként életképes vállalkozások csődjéhez vezethet, és a legkedvezőtlenebb esetben csődök sorozatát indíthatja el az ellátási lánc mentén. Ez a kockázat jelentősen megnő gazdasági visszaesés idején, amikor különösen nehéz finanszírozási lehetőségekhez hozzájutni. Vannak olyan jelek, melyek arra mutatnak, hogy a jelenlegi gazdasági válság kibontakozásával ez már el is kezdődött, ezért határozott politikai fellépésre van szükség. A kisvállalkozói intézkedéscsomag (Small Business Act) [COM(2008)394] rávilágított arra, hogy a kkv-k kulcsfontosságú szerepet játszanak az EU gazdaságának versenyképessége szempontjából, valamint hangsúlyozta, hogy a kkv-k számára a finanszírozási forrásokhoz való eredményes hozzáférés jelenti az egyik legnagyobb kihívást, amellyel szembe kell nézniük, továbbá jobban ki kell aknázniuk az egységes piac által kínált lehetőségeket. „Az európai gazdaságélénkítési terv” [COM(2008)800] hangsúlyozta, hogy – a gazdasági visszaesésre tekintettel – a beruházásoknak, a növekedésnek és a munkahelyteremtésnek előfeltétele, hogy elegendő mennyiségben és megfizethető feltételekkel álljanak rendelkezésre pénzügyi források, továbbá felkérte az Uniót és a tagállamokat, gondoskodjanak arról, hogy a hatóságok egy hónapon belül egyenlítsék ki az áruszállításért és szolgáltatásokért benyújtott számlákat. A hatóságok fizetési késedelme aláássa a szakpolitikák hitelességét, és ellentmond a vállalkozások számára stabil és kiszámítható feltételek megteremtését, valamint a növekedés és a foglalkoztatás támogatását célzó, deklarált szakpolitikai célkitűzéseknek. Tekintettel a közbeszerzések jelentős voltára az Unióban (évente több mint 1 943 milliárd EUR), a hatóságok fizetési késedelme erősen negatív hatást gyakorol a vállalkozásokra, nevezetesen a kkv-kra. Számos hatóságnak nem kell ugyanolyan finanszírozási megszorításokkal szembenéznie, mint a vállalkozásoknak, és el tudják kerülni a késedelmes fizetést. Ezért esetükben sokkal szigorúbban kell szankcionálni, amennyiben bekövetkezik. Ráadásul az Unió országait jellemző eltérő fizetési fegyelem hátráltathatja a vállalkozások részvételét az állami pályázatokon, ami nemcsak hogy torzítja a versenyt, illetve aláássa a belső piac működését, de azt is gátolja, hogy a hatóságok a lehető legjobban használják fel az adófizetők pénzét. Ezért ez a javaslat az európai vállalkozások pénzforgalmi helyzetének javítását tűzte ki célul, ami gazdasági visszaesés idején különösen fontos. Továbbá a határokon átnyúló ügyeleteket érintő korlátok felszámolásával igyekszik elősegíteni a belső piac zökkenőmentes működését. Mindezek eléréséhez olyan eszközöket biztosít a hitelezőknek, melyek segítségével késedelmes fizetés esetén teljes mértékben és hatékonyan érvényesíthetik jogaikat, valamint olyan intézkedésekkel szembesíti a hatóságokat, amelyek eredményesen visszatartják őket a késedelmes fizetéstől. |

120 | Háttér-információk Az Unióban a vállalkozások a legtöbb árut és szolgáltatást halasztott fizetés mellett szállítják, illetve nyújtják a többi vállalkozásnak és a hatóságoknak, melynek értelmében a szállító időt hagy ügyfelének a számla kifizetésére. Ezt az időtartamot a felek közötti megállapodás, a szállítói számla vagy a törvény határozza meg. A szállítónak ezen időtartam végéig kell megfizetni a leszállított áruk vagy a teljesített szolgáltatás ellenértékét. Az ezen időtartam után bekövetkező fizetés késedelmes fizetésnek minősül. A 2000/35/EK irányelvet a vállalkozások, illetve vállalkozások és hatóságok között lebonyolított kereskedelmi ügyletekhez kapcsolódó késedelmes fizetések elleni fellépés érdekében fogadták el. Többek között azt mondja ki, hogy törvényes kamatot lehet felszámítani, amennyiben a fizetésre nem a szerződés vagy a törvény szerinti határidőn belül kerül sor. Egyértelmű bizonyíték mutat arra, hogy a 2000/35/EK irányelv hatályba lépése ellenére az Unióban továbbra is általános problémát jelent a késedelmes fizetés a kereskedelmi ügyletekben. Emellett arra is van bizonyíték, hogy számos tagállamban a hatóságokat is érintő ügyeletek esetében indokolatlanul hosszúak a szerződés szerinti fizetési határidők. Mindkét probléma súlyosan gátolja az egészséges üzleti környezet kialakulását, valamint az egységes piac működését, amit tovább súlyosbít a gazdasági visszaesés. A kereskedelmi ügyletekben bekövetkező késedelmes fizetés és számos hitelező ennek megfelelően passzív hozzáállása sokféle, egymással összefüggő okra vezethető vissza: 1. A piac szerkezete: a piacon érvényesülő verseny mértéke, a piaci résztvevők piaci ereje, valamint ezzel összefüggésben az ügyfelekkel ápolt üzleti kapcsolatok romlásától való félelem mind olyan fontos tényezők, amelyek meghatározzák, hogy a hitelezők elfogadják-e vagy elutasítják-e a késedelmes fizetést, illetve az adósok kérik-e a szállítóval szembeni kötelezettség határidejének meghosszabbítását. 2. Megváltozott makrogazdasági feltételek: A gazdasági visszaesés valószínűvé teszi a fizetési késedelmek számának emelkedését, mivel a cégek elhalasztják a számláik kiegyenlítését. Dekonjunktúra idején a késedelmes fizetés következményei is súlyosabbak, mivel nehezebben lehet más finanszírozási forrásokhoz hozzájutni. 3. Finanszírozási forrásokhoz való hozzájutás és költségvetési megszorítások: A rendelkezésre álló hitel, a monetáris politika, a hitelinformációk áramlása és jellege, a cég likviditási helyzete, valamint a bankoktól igénybe vehető pénzügyi erőforrások mind kihathatnak a késedelmes fizetésre, különösen olyan vállalkozások esetében, amelyek számára a bankhitel jelenti a szállítókkal szembeni kötelezettségek alternatíváját. Számos adós vállalkozás a késedelmes fizetést hatékony és olcsó módszernek tekinti saját üzleti tevékenysége finanszírozására. A hatóságok számára a hitelezőknek történő késedelmes fizetés a költségvetési korlátok leküzdésének egyszerű, ám jogosulatlan módja, mellyel a fizetéseket a következő költségvetési időszakra halasztják. 4. Az adósok (köztük a hatóságok) pénzügyi gazdálkodási gyakorlata, a hitelezők hitelkezelési gyakorlata, valamint termékeik és szolgáltatásaik minősége és értékesítés utáni szolgáltatásaik mind fontos tényezők a késedelmes fizetések megelőzésében. 5. Hatékony, eredményes megoldások hiánya: a 2000/35/EK irányelv ellenére sok vállalkozás – különösen a kkv-k – nem számít fel kamatot, holott jogosult lenne rá, ami viszont nem ösztönzi az adósokat az időben történő fizetésre. Egyes hitelezők számára a késedelmes fizetés elleni fellépés költségét nem teszi elég kifizetődővé az elérhető pénzügyi előny. Az adminisztratív többletteher költségeit sok esetben nem lehet behajtani. A késedelmesen fizető ügyfelekkel kapcsolatos utánajárás vagy a késedelmi kamat felszámítása olyan adminisztratív költségekkel jár, amelyeket sok vállalkozás inkább elkerül. Emellett az irányelv számos kulcsfontosságú rendelkezése homályos vagy a gyakorlatban nehezen megvalósítható. Noha a 2000/35/EK irányelvnek van néhány hiányossága, a késedelmi kamat, a tulajdonjog fenntartása és a nem vitatott követelések érvényesítése mind a késedelmes fizetések elleni fellépést szolgáló jogszabályi keret lényeges és széles körben elfogadott pilléreit jelentő alapfogalmak. A közelmúltban bekövetkezett némi javulás ellenére azonban a késedelmes fizetés továbbra is általánosan elterjedt probléma az Unióban, és a hatóságokat több tagállamban különösen rossz fizetési fegyelem jellemzi. Ez folyamatosan negatív hatást gyakorol a belső piac működésére, és gazdasági válság idején komoly fenyegetést jelenthet a vállalkozások fennmaradására. Ezért lényeges, hogy – az irányelv fő elemeinek megőrzése mellett – az irányelv átdolgozásával, az irányelv lényeges módosításainak és változatlanul hagyott rendelkezéseinek egységes szerkezetbe foglalásával olyan további eszközök bevezetésére kerüljön sor, amelyek csökkentik a kereskedelmi ügyletekben bekövetkező fizetési késedelmek számát, lerövidítik a hatóságok rendelkezésére álló fizetési határidőket és lényegesen jobban ösztönzik a hatóságokat az időben történő fizetésre. E javaslat a 2000/35/EK irányelv helyébe lép, és hatályon kívül helyezi azt. Miután a jogalkotók elfogadják, természetesen a Bizottság is figyelembe veszi majd a költségvetési rendelet, valamint annak végrehajtási szabályainak közelgő felülvizsgálata (2010) során. Időközben, mivel a pénzügyi szabályok jogalkotók által történő felülvizsgálata hosszú folyamat, a Bizottság közleményt[1] fogadott el, amelyben utasítja szolgálatait, hogy a gazdaságélénkítés támogatása érdekében haladéktalanul fogadjanak el egy olyan intézkedéscsomagot, melynek célja a pénzügyi szabályok ésszerűsítése, valamint a költségvetés végrehajtásának felgyorsítása, különösen saját fizetési fegyelmük javítása és rövidebb fizetési határidőkre vonatkozó célok révén. |

130 | Meglévő rendelkezések a javaslat által érintett területen Az egyetlen meglévő rendelkezés a 2000/35/EK irányelv, amelyet e javaslat átdolgoz. |

140 | Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel A javaslat része a gazdasági növekedésre és a foglalkoztatásra irányuló lisszaboni stratégiának, továbbá végrehajtja a kisvállalkozói intézkedéscsomagot (Small Business Act) [COM(2008)394] és az európai gazdaságélénkítési tervről szóló bizottsági közleményt [COM(2008)800]. |

KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELTEKKEL, HATÁSVIZSGÁLAT |

Konzultáció az érdekeltekkel |

211 | A konzultáció módja, a legfontosabb célterületek és a válaszadók köre Az érintettekkel interaktív politikaalkotás keretében általános, nyilvános konzultáció folyt (Your Voice in Europe – Az Ön hangja Európában weboldal). Az EBTP-vel (európai üzleti tesztpanel) is folyt konzultáció. |

212 | Az észrevételek és felhasználásuk rövid ismertetése A válaszadók nagy többsége az irányelvben megállapított jelenlegi törvényes kamatot kielégítőnek tartja. A válaszadók többsége azonban arra szólította fel a Bizottságot, hogy vezessen be hatékony, eredményes megoldásokat a késedelmes fizetések elleni fellépés érdekében, és szilárdítsa meg az érdekképviseleti szervezetek szerepét. Az észrevételek a hatásvizsgálat nagyon fontos elemét alkották. |

213 | 2008. május 19. és 2008. augusztus 31. között nyílt internetes konzultációra került sor. A Bizottsághoz 510 észrevétel érkezett. Ezekről a következő weboldal nyújt tájékoztatást: http://ec.europa.eu/enterprise/regulation/late_payments/index.htm. |

Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása |

229 | Külső szakértők bevonására nem volt szükség. |

230 | Hatásvizsgálat A hatásvizsgálat és a vezetői összefoglaló áttekintést ad a választási lehetőségekről. Csupán a 3a/2. lehetőség (jogalkotás - a hatóságok vállalkozásokkal szemben fennálló fizetési kötelezettségére vonatkozó fizetési határidők összehangolása), a 3c. lehetőség (jogalkotás - az 5 EUR-s küszöb eltörlése), a 3d. lehetőség (jogalkotás - a „késedelemi díj” bevezetése) és a 3e. lehetőség (jogalkotás - a „késedelmes fizetésért jó kártérítés” bevezetése) felel meg a hatékonyság, eredményesség és koherencia kritériumának. Ezért ez a négy lehetőség képezi a javaslat alapját. |

231 | A Bizottság elvégezte a munkaprogramban szereplő hatásvizsgálatot. Az erről szóló jelentés a következő weboldalon érhető el: http://ec.europa.eu/enterprise/regulation/late_payments/index.htm. |

A JAVASLAT JOGI ELEMEI |

305 | A javaslat összefoglalása A 2000/35/EK irányelv átdolgozása a késedelmes fizetés elleni fellépést szolgáló megoldások hatékonyságának és eredményességének növelését célozza a késedelmes fizetés miatt felmerülő adminisztratív költségek megtérítésére, valamint a felmerülő belső költségekért kártérítésre vonatkozó jog bevezetésével. A közigazgatási rendszerek esetében a javaslat célja, hogy a hatóságok vállalkozásokkal szemben fennálló fizetési kötelezettségére vonatkozó fizetési határidők összehangolásával lerövidítse a fizetési határidőket, és megerősítse a késedelmes fizetés ellen ható intézkedések visszatartó erejét oly módon, hogy a késedelmi kamaton, valamint a behajtási költségek megtérítésén túl a számla összegének 5 %-ával egyenlő átalányösszegű kártérítést vezet be, amely a késedelem első napjától esedékes. A javaslat végül az 5 EUR-nál alacsonyabb összegű kamatra vonatkozó követelések kizárásának lehetőségét is eltörli. |

310 | Jogalap Az EK Szerződés 95. cikke. |

320 | A szubszidiaritás elve A szubszidiaritás elve annyiban érvényesül, hogy a Közösség nem rendelkezik kizárólagos hatáskörrel a javaslatot illetően. |

A javaslat céljait tagállami szinten nem lehet kielégítően megvalósítani a következők miatt. |

321 | A 2000/35/EK irányelv végrehajtása előtt a kereskedelmi ügyletekhez kapcsolódó késedelmes fizetések jelentős mértékben akadályozták a Közösségen belüli kereskedelmet, mivel nem létezett vonatkozó közösségi jogszabály. Ez annak tudható be, hogy a késedelmes fizetések elleni fellépést szolgáló tagállami jogszabályok létezésének vagy hatékonyságának hiánya tisztességtelen védelmet jelent a tagállamok gazdasági szereplői számára a más tagállamból származó termékekkel vagy szolgáltatásokkal szemben. Ha egy tagállam nem számolja fel a más tagállamból származó áruk, illetve szolgáltatások szabad áramlását gátló akadályokat, amelyeket a nemzeti hatóságok és vállalkozások késedelmes fizetése jelent, az legalább olyan káros a közösségi kereskedelem szempontjából, mint egy olyan jogszabály, amely korlátozza a kereskedelmet. Ráadásul az Unió országaiban a hatóságokat jellemző eltérő fizetési fegyelem hátráltathatja a vállalkozások részvételét az állami pályázatokon, ami nemcsak hogy torzítja a versenyt, illetve aláássa a belső piac működését, de azt is gátolja, hogy a hatóságok a lehető legjobban használják fel az adófizetők pénzét. |

323 | A javaslat célkitűzéseit a következő okok miatt lehet közösségi fellépéssel hatékonyabban megvalósítani: |

A Közösségen belüli kereskedelmet gátló, a késedelmes fizetésekből adódó akadályoknak a belső piac működésének biztosítása érdekében történő leküzdését mint célt a tagállamok, illetve a 2000/35/EK irányelv nem tudta kielégítően megvalósítani. Ezért a szubszidiaritás elvével összhangban, a probléma nagyságrendje és hatása miatt e célt további, közösségi szintű fellépéssel indokolt megvalósítani. |

324 | Felmérések és az érdekeltekkel folytatott konzultáció igazolják, hogy a kereskedelmi ügyletekhez kapcsolódó késedelmes fizetések visszaszorítása közösségi fellépést igényel a 2000/35/EK irányelv átdolgozása révén. A rendelkezésre álló adatok azt mutatják, hogy a legtöbb vállalkozás szerint az áruk és szolgáltatások más tagállamban működő vállalkozásoknak és hatóságoknak történő értékesítése esetén nagyobb a késedelmes fizetés kockázata. Egyéb okok mellett a késedelmes fizetés kockázata riasztja el a vállalkozásokat attól, hogy más tagállamokban értékesítsenek termékeket és szolgáltatásokat, mivel ez fokozza a bizonytalanságot, és növeli az üzletvitel költségeit. Ilyen esetben a nem a belföldi piacon működő ügyfelek piaci helyzetére és fizetőképességére vonatkozóan nem egyenletes mértékben rendelkezésre álló információk és ehhez kapcsolódóan a biztonság hiánya miatt magasabbak a tranzakciós költségek. Számos adós úgy véli, késedelmes fizetés esetén jóval kevésbé kockáztatja jó hírét, ha a hitelező másik tagállamban működik, mivel a távolsággal csökken a presztízsveszteség. Ráadásul a nemzeti határokon átnyúló kereskedelem megnöveli a kereskedelmi hitel biztosításával járó költségeket, mivel eltérő a nyelv, a joghatóság, illetve a fizetőképességre vonatkozó adatokhoz való hozzáférés, így a pénzforgalom felügyeletével járó költségek növekednek, a kinnlevőségek sikeres behajtásának esélye viszont csökken. Ennek eredményeként az országhatárokon átnyúló kereskedelemben gyakran igénybe vesznek kereskedelmi hitelbiztosítást és más olyan eszközöket, amelyek a kereskedelmi kockázatokat hivatottak kezelni. Ezek az eszközök ugyan csökkentik a bevétel bizonytalanságát, ugyanakkor – különösen a kisvállalkozások esetében – a haszonkulcs jelentős részét is felemészthetik. |

325 | A hatásvizsgálati eljárás során számos, jogalkotással nem járó szakpolitikai lehetőséget a szubszidiaritással összefüggő okok miatt vetettek el, mint az részletesen olvasható a hatásvizsgálatban. |

326 | A javaslat ezért megfelel a szubszidiaritás elvének. |

Az arányosság elve A javaslat megfelel az arányosság elvének a következők miatt: |

331 | Az irányelv annyiban továbbra is választható eszköz marad a gazdasági szereplők számára, amennyiben nem kötelezi őket arra, hogy késedelmi kamatot vagy a behajtási költségek megtérítését követeljék. Továbbá a javaslat a gazdasági szereplők szerződéses szabadságának alapelvével összhangban nem akadályozza meg a vállalkozásokat abban, hogy a fizetés tekintetében egyéb szerződéses rendelkezésekről, ezen belül – vállalkozások közötti ügyletek, valamint kivételes esetekben hatóságok és vállalkozások közötti ügyletek esetében – fizetési határidőről állapodjanak meg. A javaslat emellett kellően rugalmas ahhoz, hogy lehetővé tegye a tagállamok számára, hogy a területükön érvényes gazdasági és kereskedelmi feltételeknek megfelelően ültessék át az irányelvet. A javaslat ezenkívül nem érinti a tagállamok azon lehetőségét, hogy a hitelező számára az ezen irányelvnek való megfeleléshez szükségesnél kedvezőbb rendelkezéseket tartsanak fenn vagy léptessenek hatályba. |

332 | A javaslat semmilyen új igazgatási terhet nem eredményez a gazdasági szereplők számára. A behajtási költségek megtérítésére irányuló követelésre vonatkozó új jogból fakadó pénzügyi teher a vállalkozások fizetési fegyelmével lesz arányos. A nemzeti hatóságok számára a költségvetési hatás azzal lesz arányos, hogy mennyire tudják biztosítani az irányelv rendelkezéseinek a betartását. |

A jogi aktus típusának megválasztása |

341 | Javasolt aktus: irányelv. |

342 | Más jogi aktus nem felelne meg a következők miatt: Tekintettel arra, hogy a javaslat egy meglévő irányelv átdolgozása, amely nagy mozgásteret enged a tagállamoknak, más lehetőség nem lett volna elegendő a javasolt célkitűzések eléréséhez. |

KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK |

401 | A költségvetési vonzatok az igazgatási kiadásokra korlátozódnak. |

KIEGÉSZÍTő INFORMÁCIÓK |

510 | Egyszerűsítés |

511 | A javaslat eredményeképpen egyszerűsödik a jogi szabályozás. |

512 | A javaslat az eltérő értelmezések visszaszorítása érdekében kiszélesíti és átcsoportosítja az irányelvben szereplő alapvető kifejezések meghatározását. A hitelezők jogaira vonatkozó félreérthető rendelkezéseket vagy törölték, vagy teljesen átírták, hogy a gazdasági szereplők pontosan tudják, milyen jogokat élveznek az irányelv értelmében. További egyszerűsítő elem az átláthatóságra vonatkozó, tagállamokat érintő általános kötelezettség bevezetése. Végül a „behajtási költségek” homályos fogalmának helyébe a meghatározott összegű belső behajtási költségekből álló új rendszer lép. |

515 | A javaslat a közösségi joganyag korszerűsítésére és egyszerűsítésére irányuló folytatólagos bizottsági program, valamint a Bizottság jogalkotási és munkaprogramja (hivatkozás: 2009/ENTR/006) részét képezi. |

520 | Meglévő jogszabályok hatályon kívül helyezése A javaslat elfogadása meglévő jogszabályok hatályon kívül helyezését eredményezi. |

Felülvizsgálatra/módosításra/megszüntetésre vonatkozó rendelkezés |

531 | A javaslat felülvizsgálatra vonatkozó rendelkezést tartalmaz. |

540 | Jogszabály-átdolgozás A javaslat jogszabály-átdolgozást von maga után. |

550 | Megfelelési táblázat Az irányelvet átültető nemzeti rendelkezések szövegét, valamint a rendelkezések és az irányelv közötti megfelelést bemutató táblázatot a tagállamok megküldik a Bizottságnak. |

560 | Európai Gazdasági Térség A javasolt aktus érinti az Európai Gazdasági Térséget, ezért arra is ki kell terjeszteni. |

570 | A javaslat részletes magyarázata A 2000/35/EK irányelvnek az irányelv hatályára (e javaslat 1. cikke), a késedelmi kamatra (3. cikk), a tulajdonjog fenntartására (8. cikk), valamint a nem vitatott követelések érvényesítésére vonatkozó eljárásra (9. cikk) vonatkozó rendelkezései lényegében változatlanok maradnak. A különféle fogalommeghatározásokat és fogalmakat a 2. cikkben ésszerűsítették és gyűjtötték össze. Az egyéb lényegi módosítási javaslatok indokai a következők: Az 1. cikk (2) bekezdése megszünteti annak a lehetőségét, hogy a tagállamok kizárják az 5 EUR-nál alacsonyabb összegű kamatra vonatkozó követeléseket. Ezzel a továbbiakban nem lesz akadálya annak, hogy kamatot követeljenek a késedelmes fizetések után, különösen a kkv-k, illetve olyan kisebb ügyletekben történő késedelmes fizetés esetében, ahol a kamat csupán kis összegű. A 4. cikk megállapítja, hogy késedelmes fizetés esetén a hitelezők jogosulttá válnak egy olyan összegre, amely a késedelmesen megfizetett összeggel összefüggő belső behajtási költségeket hivatott fedezni. Ez két célt szolgál: egyrészt a hitelező megtéríttethetné a késedelmes fizetéssel összefüggésben felmerült belső adminisztratív költségeit, másrészt ennek a törvényes kamathoz hozzáadódó összegnek visszatartó ereje lenne az adósokra nézve. A javaslat 5. cikke a hatóságok késedelmes fizetésével foglalkozik, amelyek az áruszállítást vagy szolgáltatást eredményező kereskedelmi ügyletek számláit általános szabályként 30 napon belül lesznek kötelesek kiegyenlíteni. E határidő után a hitelező elvben a késedelmi kamaton, valamint a behajtási költségek megtérítésén túl a meghatározott összeg 5 %-ának megfelelő kártalanításra is jogosult lesz. A nemzeti hatóságok számára a költségvetési hatás azzal lesz arányos, hogy mennyire tudják biztosítani az irányelv rendelkezéseinek a betartását. Emellett a hatóságok fizetési fegyelmében várható javulásnak köszönhetően csökkeni fog a csődöt jelentő vállalkozások száma, ilyen módon csökkenhet az ezzel összefüggő társadalmi költség. A javaslat 6. cikke megerősíti a nagymértékben tisztességtelen szerződési feltételekre vonatkozó rendelkezéseket. Egyik rendelkezése szerint a késedelmi kamatot kizáró valamennyi szerződési feltétel mindenkor nagymértékben tisztességtelennek tekintendő. A 7. cikk arra kötelezi a tagállamokat, hogy teljes átláthatóságot biztosítsanak az ezen irányelvből származó jogokkal és kötelezettségekkel kapcsolatban, és különösen arra, hogy közzétegyék az alkalmazandó törvényes kamatlábat. Ennek az a célja, hogy a legmegfelelőbb módon adjanak gyakorlati tájékoztatást a vállalkozásoknak, különösen a kkv-knak, aminek köszönhetően felléphetnek a késedelmesen fizető adósokkal szemben. A 10. cikk a felügyeleti és értékelési rendszert határozza meg, amelynek segítségével más európai intézmények és érintettek bepillantást nyerhetnek az irányelv tényleges megvalósításába. |

2009/0054 (COD)

Javaslat:

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS IRÁNYELVE

a kereskedelmi ügyletekhez kapcsolódó késedelmes fizetések elleni fellépésről

(átdolgozás)

(EGT-vonatkozású szöveg)

ê 2000/35/EK

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 95. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára[2],

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[3],

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére[4],

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárással összhangban eljárva,

mivel:

ò új szöveg

1. A kereskedelmi ügyletekhez kapcsolódó késedelmes fizetések elleni fellépésről szóló, 2000. június 29-i 2000/35/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet[5] jelentősen módosítást kell. Az áttekinthetőség érdekében az irányelvet át kell dolgozni.

2. A belső piacon a gazdasági szereplők a legtöbb árut és szolgáltatást halasztott fizetés mellett szállítják, illetve nyújtják a többi gazdasági szereplőnek és a hatóságoknak, melynek értelmében a szállító a felek közötti megállapodásban, a szállítói számlán szereplő előírásban, illetve a törvényben meghatározott időt biztosít ügyfelének a számla kifizetésére.

3. A gazdasági szereplők vagy a gazdasági szereplők és a hatóságok közötti kereskedelmi ügyletekben a fizetésre gyakran csak a szerződésben szereplő vagy az általános kereskedelmi feltételekben megállapított határidő után kerül sor. Noha az árukat leszállították, illetve a szolgáltatásokat igénybe vették, számos vonatkozó számlát csak jóval a határidő után egyenlítenek ki. A késedelmes fizetés negatívan érinti a vállalkozások likvid eszközeit, és bonyolultabbá teszi pénzügyi gazdálkodásukat. Versenyképességüket és nyereségességüket is érinti, ha a hitelezőnek a késedelmes fizetés miatt külső finanszírozást kell igénybe vennie. Ez a kockázat jelentősen megnő gazdasági visszaesés idején, amikor nehezebben lehet finanszírozási lehetőségekhez hozzájutni.

4. A polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2000. december 22-i 44/2001/EK tanácsi rendeletnek[6], a nem vitatott követelésekre vonatkozó európai végrehajtható okirat létrehozásáról szóló, 2004. április 21-i 805/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek[7], az európai fizetési meghagyásos eljárás létrehozásáról szóló, 2006. december 12-i 1896/2006/EK európai parlamenti és a tanácsi rendeletnek[8], valamint a kis értékű követelések európai eljárásának bevezetéséről szóló, 2007. július 11-i 861/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek[9] köszönhetően már jelenleg is könnyebb bírósági keresetet indítani késedelmes fizetés miatt. A kereskedelmi ügyletekben bekövetkező késedelmes fizetés visszaszorítása érdekében azonban kiegészítő rendelkezéseket kell megállapítani.

ê 2000/35/EK(1) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

(1) Az Európai Parlament a kis- és középvállalkozások és a kézműipari ágazat érdekét szolgáló integrált programjáról szóló állásfoglalásában [10] arra szólította fel a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatokat a késedelmes fizetésből eredő problémák megoldására.

ê 2000/35/EK(2) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

(2) 1995. május 12-én a Bizottság ajánlást fogadott el a kereskedelmi ügyletekben alkalmazott fizetési határidőkről[11].

ê 2000/35/EK(3) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

(3) Az Európai Parlament a kereskedelmi ügyletekben alkalmazott fizetési határidőkről szóló bizottsági ajánlással kapcsolatos határozatában [12] felhívta a Bizottságot, hogy vegye fontolóra az ajánlás átdolgozását tanácsi irányelvre vonatkozó javaslattá, és azt a lehető legrövidebb időn belül terjessze elő.

ê 2000/35/EK(4) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

(4) 1997. május 29-én a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményezte a Bizottság „Közbeszerzés az Európai Unióban – a követendő út kijelölése” című zöld könyvét[13].

ê 2000/35/EK(5) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

(5) 1997. június 4-én a Bizottság közzétette az egységes piac megteremtésére vonatkozó cselekvési tervét, amelyben kiemelte, hogy a késedelmes fizetés egyre komolyabb akadályt állít az egységes piac sikeres megvalósítása elé.

ê 2000/35/EK(6) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

(6) 1997. július 17-én a Bizottság jelentést tett közzé a kereskedelmi ügyleteknél tapasztalható késedelmes fizetésekről[14], amelyben összefoglalta a Bizottság 1995. május 12-i ajánlásának hatásairól készített értékelés eredményeit.

ê 2000/35/EK(7) preambulumbekezdés

(7) A túlzott fizetési határidők és a késedelmes fizetések súlyos nyilvántartási és pénzügyi terheket rónak a vállalkozásokra, különösen a kis- és középvállalkozásokra. Továbbá, e problémák képezik a vállalkozások létét fenyegető és számtalan munkahely megszűnését eredményező fizetésképtelenség egyik legfőbb okát.

ê 2000/35/EK(8) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

(8) Némely tagállamban a szerződéses fizetési határidők jelentősen eltérnek a közösségi átlagtól.

ê 2000/35/EK(9) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

(9) A tagállamok fizetési szabályainak és fizetési gyakorlatának eltérései akadályozzák a belső piac megfelelő működését.

ê 2000/35/EK(10) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

5. Mindez jelentősen korlátozza a tagállamok közötti kereskedelmi forgalmat. Ez ellentmond a Szerződés 14. cikkének, amelynek értelmében aA belső piac egész területén lehetővé kell tenni a vállalkozók számára, hogy a határon túli műveletek ne járjanak nagyobb kockázattal, mint a belföldi kereskedelem. A belföldi és határon túli műveletekre vonatkozó szabályok lényeges eltérése a verseny torzulásához vezetne.

ê 2000/35/EK(11) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

(11) A legfrissebb statisztikák szerint az 1995. május 12-i ajánlás elfogadását követően számos tagállamban a legjobb esetben sem következett be javulás a késedelmes fizetések terén.

ò új szöveg

6. „Gondolkozz előbb kicsiben!” – Európai kisvállalkozói intézkedéscsomag: „Small Business Act”[15] című közleményében a Bizottság hangsúlyozta, hogy a kis- és középvállalkozások (kkv-k) számára meg kell könnyíteni a finanszírozáshoz való hozzájutást, valamint olyan jogi és üzleti környezetet kell kialakítani, amely az időben történő fizetést támogatja a kereskedelmi ügyletekben.

7. „Az európai gazdaságélénkítési tervben”[16] az egyik prioritást élvező intézkedés az adminisztratív terhek csökkentése, valamint a vállalkozói tevékenység ösztönzése többek között annak biztosításával, hogy a likviditási nehézségek enyhítése érdekében a hatóságok egy hónapon belül kiegyenlítsék a szállításokért és szolgáltatásokért – többek között a kkv-k által – benyújtott számlákat.

ê 2000/35/EK(12) preambulumbekezdés

8. A belső piacon tapasztalható késedelmes fizetések leküzdésére irányuló célkitűzés nem érhető el eléggé az egyes tagállamok egyénileg hozott intézkedéseivel, következésképp a Közösség ebben nagyobb sikert érhet el. Ez az irányelv nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéketkizárólag a fenti cél elérését tartja szem előtt. Éppen ezért az irányelv összességében megfelel a Szerződés 5. cikkében a szubszidiaritás és arányosság alapelveinek tekintetében megállapított követelményeknek.

ê 2000/35/EK(13) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

9. Ez az irányelv kizárólag a kereskedelmi ügyletek ellenértékének kiegyenlítésére vonatkozik, és nem √ célja, hogy rendelkezzen Õ rendelkezik a fogyasztókkal kötött ügyletekről, illetve más, például a csekkekre és váltókra vonatkozó jogszabályok szerinti fizetésekkel kapcsolatos kamatokról, a kártérítési kifizetésekről, ideértve a biztosító társaságok kifizetéseit is.

ê 2000/35/EK(22) preambulumbekezdés

10. Ezen irányelv valamennyi kereskedelmi ügyletre vonatkozik függetlenül attól, hogy az adott ügylet magán vagy állami vállalkozások, illetve vállalkozások és hatóságok között megy-e végbe, figyelemmel arra a tényre, hogy az utóbbiak jelentős nagyságrendű fizetési forgalmat bonyolítanak le vállalkozások felé. Ezért az irányelv a fővállalkozók és szállítóik, valamint alvállalkozóik között lebonyolódó valamennyi kereskedelmi ügyletet is szabályozza.

ê 2000/35/EK(14) preambulumbekezdés

11. Az a tény, hogy ez az irányelv a szellemi szabadfoglalkozásúakra is kiterjed, nem értelmezhető úgy, hogy a tagállamok kötelesek azokat vállalkozásokként vagy kereskedőkként kezelni az irányelv által nem érintett más vonatkozásokban is.

2000/35/EK(16) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

ð új szöveg

12. A késedelmes fizetés olyan szerződésszegés, amelyet a legtöbb tagállamban az alacsony ð vagy fel nem számított ï késedelmi kamatok és/vagy hosszadalmas jogorvoslati eljárások az adósok számára pénzügyi szempontból vonzóvá tettek. E tendencia visszafordítása, valamint annak biztosítása, hogy a késedelmes fizetés olyan következményekkel járjon, amelyek a fizetési késedelmet előnytelenné teszik, határozott lépéseket igényel, többek között azt, hogy ð a kamat felszámítására való jog kizárását minősítsék tisztességtelen szerződési feltételnek, ï a hitelezők pedig kártalanítást kapjanak kártalanítást felmerült költségeikért.

ò új szöveg

13. A közösségi jogszabályok közötti összhang érdekében ennek az irányelvnek az alkalmazásában „az ajánlatkérő szervek” az építési beruházásra, az árubeszerzésre és a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31-i 2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[17] szerinti meghatározását kell alkalmazni.

14. A késedelmes fizetések után fizetendő törvényes kamatot az időtartamokra, időpontokra és határidőkre vonatkozó szabályok meghatározásáról szóló, 1971. június 3-i 1182/71/EGK, Euratom tanácsi rendelet[18] szerint, a késedelmes napok alapján kell kiszámítani.

ê 2000/35/EK(17) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

ð új szöveg

15. ð A késedelmes fizetés miatt felmerült behajtási költségekért a hitelezőknek nyújtott méltányos kártalanítással kell biztosítani, hogy a késedelmes fizetés olyan következményekkel járjon, amelyek előnytelenné teszik a késedelmes fizetést ï. A behajtási költségeknek a késedelmes fizetés miatt felmerülő adminisztratív költségek megtérítését, valamint a felmerülő belső költségekért fizetendő kártérítést is fedezniük kell, melynek érdekében ezen irányelvnek lehetővé kell tennie, hogy a késedelmi kamatot egy meghatározott minimumú átalányösszeggel kumulálják. A behajtási költségek ésszerű megtérítésekor figyelembe kell venni egyrészt azt, hogy ez nem sértheti azon nemzeti rendelkezéseket, amelyek szerint a bíróság bármely további kártérítést is megítélhet a hitelezőnek az adós késedelmes fizetése következtében felmerült károkért, másrészt pedig számításba kell venni azt, hogy az ilyen felmerült költségek késedelmi kamat formájában már megtérülhettek.

ò új szöveg

16. A felmérések szerint a hatóságok gyakran 30 napnál lényegesen hosszabb fizetési határidőt írnak elő a szerződésben a kereskedelmi ügyletekre. Ezért általános szabályként a hatóságok által odaítélt közbeszerzési szerződésekre vonatkozó fizetési határidőt legfeljebb 30 napban kell korlátozni.

17. A késedelmes fizetés különösen akkor sajnálatos, ha az adós egyébként fizetőképes. A felmérések szerint a hatóságok a számlákat gyakran jóval a vonatkozó fizetési határidő lejárta után egyenlítik ki. A hatóságok sokkal kisebb finanszírozási megszorításokkal néznek szembe, mivel a magánvállalkozásokhoz képest biztosabb, kiszámíthatóbb és folyamatosabb bevételekkel rendelkeznek. Ugyanakkor a magánvállalkozásokkal ellentétben kevésbé vannak arra utalva, hogy céljaik elérése érdekében stabil üzleti kapcsolatokat építsenek ki. Következésképpen mindez kevésbé ösztönzi a hatóságokat arra, hogy időben fizessenek. Emellett számos hatóság előnyösebb feltételek mellett tud finanszírozási forrásokhoz hozzájutni, mint a magánvállalkozások. Ezért a hatóságok részéről felmerülő késedelmes fizetés nemcsak indokolatlan költségeket okoz a magánvállalkozások számára, hanem általában a hatékonyságot is gátolja. Ezért ennek megfelelően indokolt nagyobb visszatartó erővel rendelkező kártalanítást bevezetni a hatóságok részéről felmerülő késedelmes fizetés esetére.

ê 2000/35/EK(18) preambulumbekezdés

(18) Ez az irányelv figyelembe veszi a hosszú szerződéses fizetési határidők kérdését, különös tekintettel azon bizonyos szerződéstípusokra, amelyek esetében indokolt lehet a hosszabb fizetési határidő együttesen a szerződéskötési szabadság korlátozásával vagy magasabb kamat meghatározásával,

ê 2000/35/EK(19) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

ð új szöveg

18. Az irányelvnek meg kell tiltania a szerződéskötési szabadsággal való visszaélést a hitelező hátrányára. Ilyen, visszaélést megvalósító tényezőnek tekinthető, amennyiben valamely megállapodás főként az adós további likviditásának biztosítását szolgálja a hitelező költségére ð , például azzal, hogy kizárja a hitelező azon lehetőségét, hogy kamatot számítson fel a késedelmes fizetésért, vagy az ezen irányelvben megállapított törvényes kamatnál lényegesen alacsonyabb késedelmi kamatlábat köt ki ï, vagy amennyiben a fővállalkozó olyan fizetési feltételeket szab szállítói és alvállalkozói számára, amelyeket a fővállalkozóra vonatkozó feltételek nem indokolnak. Ez az irányelv nem érinti a szerződéskötés módjára vonatkozó, valamint az adósra nézve tisztességtelen szerződési feltételek érvényességét szabályozó nemzeti rendelkezéseket.

ê 2000/35/EK(21) preambulumbekezdés

19. Törekedni kell arra, hogy a hitelezők olyan helyzetben legyenek, hogy tulajdonjogukat hátrányos megkülönböztetés nélkül a Közösség egész területén fenntarthassák, amennyiben a nemzetközi magánjogban meghatározott, alkalmazandó nemzeti rendelkezések elismerik a tulajdonjog fenntartására vonatkozó kikötés érvényességét.

ê 2000/35/EK(15) preambulumbekezdés

20. Ez az irányelv csak az „végrehajtható jogcím” fogalmát határozza meg, és nem szabályozza sem az adott jogcím végrehajtására vonatkozó eljárásokat, sem pedig azon feltételeket, amelyek mellett a jogcím végrehajtása megszüntethető vagy felfüggeszthető.

ê 2000/35/EK(20) preambulumbekezdés

21. A késedelmes fizetés következményei kizárólag akkor lehetnek visszatartó hatásúak, ha azok a hitelező szempontjából gyors és hatékony jogorvoslati eljárásokkal társulnak. A Szerződés 12. cikkében meghatározott, a megkülönböztetés tilalmára vonatkozó alapelvvel összhangban ezen eljárásoknak a Közösségben letelepedett valamennyi hitelező rendelkezésére kell állniuk.

ê 2000/35/EK(23) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

ð új szöveg

22. ð Gondoskodni kell arról, ï Az irányelv 5. cikke előírja, hogy a ð kereskedelmi ügyletekben késedelmes fizetéssel összefüggő, ï nem vitatott követelések érvényesítésére vonatkozó eljárásokat a nemzeti jogszabályokkal összhangban rövid idő alatt le kell lefolytassáktni, ez azonban nem igényli a tagállamoktól egy külön eljárás bevezetését vagy hatályos jogi eljárásaik egy meghatározott módon történő módosítását,.

ò új szöveg

23. Az irányelvnek a nemzeti jogba való átültetésére vonatkozó kötelezettség csak azokra a rendelkezésekre vonatkozik, amelyek a 2000/35/EK irányelvhez képest jelentős változást jelentenek. A változatlan rendelkezések átültetésére vonatkozó kötelezettség az említett irányelvből következik.

24. Ez az irányelv nem érinti a 2000/35/EK irányelv nemzeti jogba történő átültetésére és alkalmazására vonatkozó határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségeket.

ê 2000/35/EK

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

Az irányelv hatálya

(1) Ez az irányelv a kereskedelmi ügyletek ellenértékének kiegyenlítéseként végrehajtott valamennyi fizetésre vonatkozik.

ê 2000/35/EK6. cikk (3) bekezdés (kiigazított szöveg)

32. Az irányelv átültetésekor a tagállamok figyelmen kívül hagyhatják √ a következőket Õ :

a) az adós ellen kezdeményezett felszámolási eljárás hatálya alá tartozó tartozásokat;

b) a 2002. augusztus 8-át megelőzően kötött szerződéseket.; valamint

c) az 5 eurónál kisebb összegű kamatköveteléseket.

ê 2000/35/EK (kiigazított szöveg)

2. cikk

FogalommMeghatározások

Ezen irányelv alkalmazásában a √ következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni Õ:

1.(1) „kereskedelmi ügyletek”: vállalkozások, illetve vállalkozások és hatóságok között lebonyolított olyan ügyletek, amelyek fizetés ellenében áruk szállítását vagy szolgáltatások nyújtását eredményezik;

ê 2000/35/EK (kiigazított szöveg)

ð új szöveg

(2) „hatóság”: a Ö 2004/18/EK irányelvben Õ közbeszerzési irányelvekben (92/50/EGK [19] , 93/36/EGK [20] , 93/37/EGK [21] és 93/38/EGK [22] ) meghatározott bármely ajánlatkérő hatóság vagy jogalany ;

(3) „vállalkozás”: ð olyan, állami hatóságnak nem minősülő, ï önálló gazdasági vagy szakmai tevékenységet folytató szervezet, még ha az adott tevékenységet egyetlen személy látja is el;

2.(4) „késedelmes fizetés”: a szerződéses vagy jogszabályon alapuló fizetési határidő túllépése ð a 3. cikk (2) bekezdésében vagy az 5. cikk (2) bekezdésében megállapított fizetési határidőn belül történő fizetés elmulasztása ï;

ò új szöveg

(5) „késedelmi kamat”: a törvényes kamat vagy a vállalkozások által, tárgyalás útján, kölcsönösen elfogadott kamat;

(6) „törvényes kamat”: egyszerű késedelmi kamat, melynek mértéke a legalább hét százalékponttal megnövelt irányadó kamatláb;

(7) „irányadó kamatláb”: az alábbiak valamelyike:

ê 2000/35/EK

ð új szöveg

4.a) "az Európai Központi Bank ð legutóbbi ï fő refinanszírozási műveleteinél alkalmazott kamatláb ð vagy ilyen műveletek esetében változó kamatú tendereljárásból kialakuló marginális kamatláb ï ": a Bank által a fix kamatozású tenderekben az ilyen műveletekre alkalmazott kamatláb. Amennyiben a fő refinanszírozási művelet változó kamatú tender eljárásának megfelelően folyt le, e kamatláb az adott pályázat eredményeként kialakult marginális kamatláb. A fentiek az egyenáras és ajánlati áras aukciókra is vonatkoznak;

ê 2000/35/EK3. cikk (1) bekezdés, d) pont, második mondat (kiigazított szöveg)

b) Azon tagállamok esetében, amelyek nem vesznek részt a gazdasági és pénzügyi unió megteremtésének harmadik szakaszában, a saját nemzeti központi bankjuk által meghatározott referencia-kamatlábat kötelesek a fenti irányadó kamatláb megfelelőjeként alkalmazni.

ê 2000/35/EK

3.(8) „a tulajdonjog fenntartása”: olyan szerződéses megállapodás, amelynek értelmében az eladó az adott árukra vonatkozó tulajdonjogát mindaddig fenntartja, amíg azok ellenértéke teljes mértékben kiegyenlítésre nem kerül;

ê 2000/35/EK (kiigazított szöveg)

ð új szöveg

5.(9) „végrehajtható jogcím”: valamely bíróság vagy illetékes hatóság által kibocsátott, azonnali vagy részletfizetésre kötelező bármely határozat, ítélet vagy végzés ð – többek között bármely előzetesen végrehajtható határozat, ítélet vagy végzés – ï , amely a hitelező számára lehetővé teszi az adóssal szembeni igényének kényszervégrehajtás útján történő érvényesítését; ide tartoznak továbbá a fizetésre vonatkozó és az adós fellebbezésére tekintet nélkül előzetesen végrehajtható határozatok, ítéletek és végzések.

ê 2000/35/EK (kiigazított szöveg)

ð új szöveg

3. cikk

Késedelmi kamat

c)(1) √ A tagállamok biztosítják, hogy Õð a vállalkozások között lebonyolított ügyletekben, ï a hitelező √ külön fizetési felszólítás nélkül Õ legyen jogosult késedelmi kamatra jogosult, √ amennyiben teljesülnek az alábbi feltételek Õ :

i.a) ? a hitelező ï teljesítette szerződéses és jogszabályi kötelezettségeit; valamint

ii.b) ð a hitelező ï nem kapta kézhez időben az esedékes összeget, kivéve, ha az adós nem felel a késedelemért.

1(2) ? Amennyiben teljesülnek az 1. cikkben megállapított feltételek,ï aA tagállamok biztosítják, hogy √ az alábbiakat Õ:

a) a d) pontnak megfelelő ð késedelmi ï kamat a szerződésben meghatározott fizetési határnap vagy határidő lejáratát követő naptól esedékessé váljon;

b) amennyiben a szerződés nem rögzíti a fizetés határnapját vagy a fizetési határidőt, a ð késedelmi ïkamat-fizetési kötelezettség automatikusan, külön fizetési felszólítás nélkül lépjen érvénybe √ az alábbi határidők bármelyikén belül Õ :

i. a számla vagy az azzal egyenértékű fizetési felhívás adós általi kézhezvételét követő 30 nappal; vagy

ii. amennyiben nem állapítható meg egyértelműen a számla vagy az azzal egyenértékű fizetési felhívás kézhezvételének időpontja, 30 nappal az áruk vagy szolgáltatások átvételét követően; vagy

iii.ii. amennyiben az adós az áruk vagy szolgáltatások átvételét megelőzően kapja kézhez a számlát vagy az azzal egyenértékű fizetési felhívást, 30 nappal az áruk vagy szolgáltatások átvételét követően; vagy

iv.iii. amennyiben jogszabály vagy szerződés írja elő, hogy az áruk vagy a szolgáltatások szerződésszerű teljesítését, illetve teljesítését átvételi vagy ellenőrző eljárással kell megállapítani, és az adós a számlát vagy az azzal egyenértékű fizetési meghagyást a fenti eljárás napján vagy azt megelőzően kapja kézhez, 30 nappal ez utóbbi √ az említett Õ napot követően.;

? (3) A tagállamok biztosítják, hogy az alkalmazandó referencia-kamatláb:

a) az érintett év első félévében az adott év január 1-jén érvényes kamatláb legyen;

b) az adott év második félévében az adott év július 1-jén érvényes kamatláb legyen. ï

ê 2000/35/EK (kiigazított szöveg)

d) amennyiben a szerződés másképp nem rendelkezik, az adós által fizetendő késedelmi kamat mértéke ("törvényes kamat") az Európai Központi Bank által az adott félév első naptári napja előtt lebonyolított legutóbbi fő refinanszírozási műveletnél alkalmazott kamatláb ("irányadó kamatláb") legalább hét százalékponttal növelt összege legyen. Azon tagállamok, amelyek nem vesznek részt a gazdasági és pénzügyi unió megteremtésének harmadik szakaszában, a saját nemzeti központi bankjuk által meghatározott referencia kamatlábat kötelesek a fenti irányadó kamatláb megfelelőjeként alkalmazni. Mindkét esetben az adott félév első naptári napján érvényben levő irányadó kamatláb irányadó az azt követő hat hónapra;

e) a hitelező legyen jogosult megfelelő összegű ellentételezésre az adós késedelmes fizetése következtében felmerült összes indokolt behajtási költsége miatt, kivéve, ha az adós a késedelemért nem felel. Az ilyen behajtási költségek megállapításakor figyelembe kell venni az áttekinthetőség és az arányosság alapelveit a szóban forgó tartozás vonatkozásában. A fenti alapelvek tiszteletben tartása mellett a tagállamok jogosultak meghatározni a tartozások különféle szintjeihez a legmagasabb összegű behajtási költség mértékét.

2. A nemzeti jogban meghatározandó egyes szerződésfajták esetében a tagállamok legfeljebb 60 nappal meghosszabbíthatják azt az időszakot, amely után a kamat esedékessé válik, feltéve, hogy korlátozzák a szerződő felek jogát a fenti időszak túllépésére, vagy a jogszabályban rögzítettnél lényegesen magasabb kötelező kamatot írnak elő.

3. A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a fizetési határidőre vagy a késedelmes fizetés következményeire vonatkozó minden olyan megállapodás, amely nem áll összhangban az (1) bekezdés b)–d) pontjában és a (2) bekezdésben rögzített előírásokkal, ne legyen végrehajtható, vagy arra hivatkozással ne lehessen kártérítési igényt támasztani, amennyiben ez a hitelező számára minden körülményre tekintettel nagymértékben tisztességtelen, ideértve a helyes kereskedelmi gyakorlatot és a termék jellegét is. Annak megállapítására, hogy valamely megállapodás nagymértékben tisztességtelen a hitelező számára, többek között számba kell venni, hogy volt-e olyan objektív ok, amelyek miatt az adós eltért az (1) bekezdés b)–d) pontjában és a (2) bekezdésben rögzített előírásoktól. Amennyiben az ilyen megállapodás nagymértékben tisztességtelennek minősül, a jogszabályban előírt feltételeket kell alkalmazni, kivéve, ha a nemzeti bíróságok ettől eltérő, tisztességes feltételeket állapítanak meg.

4. A tagállamok biztosítják, hogy a hitelezők és versenytársak érdekében megfelelő és hatékony eszközökkel előzzék meg a (3) bekezdés értelmében nagymértékben tisztességtelen feltételek további alkalmazását.

5. A (4) bekezdésben említett eszközök olyan rendelkezéseket is magukban foglalnak, amelyek értelmében a kis- és középvállalkozásokat képviselő, hivatalosan elismert vagy jogos érdekkel rendelkező szervezetek részére az adott ország jogszabályai lehetővé teszik, hogy eljárást indíthassanak a bíróság vagy illetékes közigazgatási hatóságok előtt azon a jogcímen, hogy az általános használatra meghatározott szerződéses feltételek a (3) bekezdés értelmében nagymértékben tisztességtelenek, annak érdekében, hogy megfelelő és hatékony eszközöket alkalmazhassanak az ilyen feltételek további alkalmazásának megelőzésére.

ò új szöveg

4. cikk

A behajtási költségek megtérítése

(1) A tagállamok gondoskodnak arról, hogy amennyiben kereskedelmi ügyletekben késedelmi kamat válik esedékessé a 3. és az 5. cikkel összhangban, és a szerződés másképp nem rendelkezik, az adós köteles legyen a hitelezőnek megfizetni az alábbi összegek valamelyikét:

a) 1 000 EUR-nál kisebb tartozás esetén 40 EUR fix összegű átalány;

b) 1 000 EUR összegű vagy annál nagyobb, de 10 000 EUR-nál kisebb tartozás esetén 70 EUR fix összegű átalány;

c) 10 000 EUR összegű vagy annál nagyobb tartozás esetén annak az összegnek 1 %-a, amely után késedelmi kamat válik esedékessé.

(2) A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az 1. bekezdésben említett összegek külön fizetési felszólítás nélkül, a hitelező számára felmerült behajtási költségekért kártalanításként váljanak esedékessé.

ê 2000/35/EK3. cikk (1) bekezdés, e) pont (kiigazított szöveg)

ð új szöveg

e) (3) Aa hitelező ð az (1) bekezdésben megállapított összegeken felül ï legyen jogosult megfelelő összegű ellentételezésre az adós késedelmes fizetése következtében felmerült összes indokolt ð fennmaradó ï behajtási költsége miatt, kivéve, ha az adós a késedelemért nem felel. Az ilyen behajtási költségek megállapításakor figyelembe kell venni az áttekinthetőség és az arányosság alapelveit a szóban forgó tartozás vonatkozásában. A fenti alapelvek tiszteletben tartása mellett a tagállamok jogosultak meghatározni a tartozások különféle szintjeihez a legmagasabb összegű behajtási költség mértékét.

ò új szöveg

5. cikk

Fizetés a hatóságok részéről

(1) A tagállamok gondoskodnak arról, hogy azon kereskedelmi ügyletekben, amelyek keretében fizetés ellenében hatóságok részére árut szállítanak vagy szolgáltatásokat nyújtanak, a hitelező külön fizetési felszólítás nélkül legyen jogosult legalább a törvényes kamattal megegyező késedelmi kamatra, amennyiben teljesülnek az alábbi feltételek:

a) a hitelező teljesítette szerződéses és jogszabályi kötelezettségeit;

b) a hitelező nem kapta kézhez időben az esedékes összeget, kivéve, ha az adós nem felel a késedelemért.

(2) Amennyiben teljesülnek az 1. cikkben megállapított feltételek, a tagállamok biztosítják az alábbiakat:

a) a késedelmi kamat a szerződésben meghatározott fizetési határnap vagy határidő lejáratát követő naptól esedékessé váljon;

b) amennyiben a szerződés nem rögzíti a fizetés határnapját vagy a fizetési határidőt, a késedelmi kamat fizetésére vonatkozó kötelezettség automatikusan lépjen érvénybe az alábbi határidők bármelyikén belül:

i. a számla vagy az azzal egyenértékű fizetési felhívás adós általi kézhezvételét követő 30 nappal;

ii. amennyiben az adós az áruk vagy szolgáltatások átvételét megelőzően kapja kézhez a számlát vagy az azzal egyenértékű fizetési felhívást, 30 nappal az áruk vagy szolgáltatások átvételét követően;

iii. amennyiben jogszabály vagy szerződés írja elő, hogy az áruk vagy a szolgáltatások szerződésszerű teljesítését, illetve teljesítését átvételi vagy ellenőrző eljárással kell megállapítani, és az adós a számlát vagy az azzal egyenértékű fizetési meghagyást a fenti eljárás napján vagy azt megelőzően kapja kézhez, 30 nappal az említett napot követően.

(3) A tagállamok gondoskodnak arról, hogy – amennyiben az ajánlattételi dokumentáció és a szerződés másképp nem rendelkezik, és nem indokolja kellőképpen – a 2b. bekezdés iii. pontjában említett átvételi vagy ellenőrző eljárás tartama ne haladja meg a 30 napot.

(4) A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a szerződésben rögzített fizetési határidő ne haladja meg a 2b. bekezdésben megállapított határidőket, kivéve, ha az adós és a hitelező erről kimondottan megállapodik, és bizonyos körülmények – amelyek között a fizetést objektív okok miatt csak hosszabb idő alatt lehet lebonyolítani – indokolttá is teszik ezt.

(5) A tagállamok gondoskodnak arról, hogy amennyiben késedelmi kamat válik esedékessé, a hitelező az esedékes összeg 5 %-ának megfelelő átalányösszegű kártérítésre legyen jogosult. Ez a kártérítés a késedelmi kamaton túl fizetendő.

(6) A tagállamok gondoskodnak arról, hogy azon kereskedelmi ügyletekben, amelyek keretében fizetés ellenében hatóságok részére árut szállítanak vagy szolgáltatásokat nyújtanak, az alkalmazandó irányadó kamatláb:

a) az érintett év első félévében az adott év január 1-jén érvényes kamatláb legyen;

b) az érintett év második félévében az adott év július 1-jén érvényes kamatláb legyen.

ê 2000/35/EK (kiigazított szöveg)

6. cikk

√ Nagymértékben tisztességtelen szerződési feltételek Õ

ê 2000/35/EK3. cikk (3), (4) és (5) bekezdés (kiigazított szöveg)

ð új szöveg

3(1) A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a ð szerződésben foglalt, aï fizetési határidőre ð , a késedelmi kamatlábra vagy a behajtási költségekre ï vagy a késedelmes fizetés következményeire vonatkozó ð feltételï minden olyan megállapodás, amely nem áll összhangban az (1) bekezdés b)–d) pontjában és a (2) bekezdésben rögzített előírásokkal, ð vagy ï ne legyen végrehajtható, vagy arra hivatkozással ne lehessen kártérítési igényt támasztani, amennyiben ez a hitelező számára minden körülményre tekintettel nagymértékben tisztességtelen, ideértve a helyes kereskedelmi gyakorlatot és a termék jellegét is. Annak megállapítására, hogy valamely ð szerződési feltétel ï megállapodás nagymértékben tisztességtelen-e a hitelező számára, √ minden körülményt figyelembe kell venni, ideértve a helyes kereskedelmi gyakorlatot és a termék Õ ð vagy a szolgáltatás ï √ jellegét is Õ. ð Azt is ï többek között számba kell venni, hogy volt-e olyan objektív ok, amelyek miatt az adós eltért az (1) bekezdés b)–d) pontjában és a (2) bekezdésben rögzített előírásoktól ð a törvényes kamatlábtól, illetve a 3. cikk (2) bekezdésének b) pontjától, a 4. cikk (1) bekezdésétől vagy az 5. cikk (2) bekezdésének b) pontjátólï. Amennyiben az ilyen megállapodás nagymértékben tisztességtelennek minősül, a jogszabályban előírt feltételeket kell alkalmazni, kivéve, ha a nemzeti bíróságok ettől eltérő, tisztességes feltételeket állapítanak meg.

ð Az első albekezdés alkalmazásában a késedelmi kamatot kizáró valamennyi szerződési feltétel mindenkor nagymértékben tisztességtelennek tekintendő. ï

4(2) A tagállamok biztosítják, hogy a hitelezők és versenytársak érdekében megfelelő és hatékony eszközökkel előzzék meg az (31) bekezdés értelmében nagymértékben tisztességtelen ð szerződési ï feltételek és gyakorlatok további alkalmazását.

5(3) A (42) bekezdésben említett eszközök olyan rendelkezéseket is magukban foglalnak, amelyek értelmében az kis- és középvállalkozásokat képviselő, hivatalosan elismert vagy jogos érdekkel rendelkező ð érdekképviseleti ï szervezetek részére az adott ország jogszabályai lehetővé teszik, hogy eljárást indíthassanak a bíróság vagy az illetékes közigazgatási hatóságok előtt azon a jogcímen, hogy az általános használatra meghatározott szerződéses feltételek ð a szerződési feltételek ï a (3) bekezdés értelmében nagymértékben tisztességtelenek, annak érdekében, hogy megfelelő és hatékony eszközöket alkalmazhassanak az ilyen feltételek ð azok ï további alkalmazásának megelőzésére.

ò új szöveg

7. cikk

Átláthatóság

A tagállamok teljes átláthatóságot biztosítanak az ezen irányelvből származó jogokkal és kötelezettségekkel kapcsolatban, különösen az alkalmazandó törvényes kamatláb közzétételével .

ê 2000/35/EK

84. cikk

A tulajdonjog fenntartása

(1) A tagállamok a nemzetközi magánjogban megjelölt, vonatkozó nemzeti rendelkezésekkel összhangban előírják, hogy az eladó az áruk ellenértékének teljes kiegyenlítéséig fenntartja tulajdonjogát, amennyiben az áruk leszállítása előtt az eladó és a vevő kifejezetten megállapodott a tulajdonjog fenntartásáról szóló kikötésben.

(2) A tagállamok rendelkezéseket fogadhatnak el vagy tarthatnak fenn az adós által már teljesített részletfizetésekkel kapcsolatban.

ê 2000/35/EK (kiigazított szöveg)

ð új szöveg

95. cikk

A nem vitatott követelések behajtása

(1) A tagállamok biztosítják, hogy nem vitatott kintlevőség vagy eljárási jellemzők esetén a hitelező perindítványától vagy illetékes hatóságnál történő felszólamlásától számított átlagosan 90 naptári napon belül a tartozás nagyságától függetlenül végrehajtható jogcímet lehessen szerezni. E kötelezettséget a tagállamok saját nemzeti törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseikkel összhangban hajtják végre.

(2) A vonatkozó nemzeti törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések kötelesek azonos feltételeket alkalmazni az Európai Közösségben letelepedett valamennyi hitelezőre.

(3) Az (1) bekezdésben említett 90 naptári napos határidő nem foglalja magában a következőket √ Az (1) bekezdésben említett határidő kiszámításánál nem szabad figyelembe venni az alábbiakat Õ:

a) az okmányok kézbesítéséhez szükséges időt;

b) a hitelezőnek tulajdonítható bármely késedelmet, úgymint az igénybejelentések helyesbítésére fordított időt.

4. Ez a cikk nem érinti a Brüsszeli Egyezmény[23] rendelkezéseit a polgári és kereskedelmi ügyekben az illetékesség és ilyen ügyekben hozott határozatok végrehajtása vonatkozásában.

ð (4) Az (1), (2) és (3) bekezdés nem sérti az 1986/2006/EK rendelet rendelkezéseit.ï

ò új szöveg

10. cikk

Jelentés

(1) A tagállamok a 11. cikk (1) bekezdésében szereplő dátumot követően két évvel, majd azt követően háromévenként jelentést küldenek a Bizottság részére ennek az irányelvnek a végrehajtásáról.

(2) A Bizottság a 11. cikk (1) bekezdésében említett dátumot követő három éven belül jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak ezen irányelv végrehajtásáról. A jelentéshez adott esetben javaslatokat kell csatolni.

ê 2000/35/EK (kiigazított szöveg)

116. cikk

Átültetés

(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 2002. augusztus 8. előtt megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

ê . (kiigazított szöveg)

(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy az 1–7. és a 9. cikknek legkésőbb [ ezen irányelvnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő 12 hónap utolsó napja ]-ig megfeleljenek. E rendelkezések szövegét, valamint az e rendelkezések és az irányelv közötti megfelelést bemutató táblázatot haladéktalanul megküldik a Bizottságnak.

A tagállamok által elfogadott rendelkezéseknek hivatkozniuk kell erre az irányelvre, vagy hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozással együtt kell megjelenniük. Tartalmazniuk kell továbbá egy olyan nyilatkozatot, miszerint a meglévő törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezésekben szereplő, az ezen irányelv által hatályon kívül helyezett irányelvre történő hivatkozásokat az ezen irányelvre történő hivatkozásként kell tekinteni. Az említett hivatkozás és nyilatkozat megfogalmazásának módját a tagállamok határozzák meg.

ê 2000/35/EK (kiigazított szöveg)

ð új szöveg

4(2) A tagállamok megküldik a Bizottságnak nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az irányelv tárgykörében fogadnak el.

2(3) A tagállamok fenntarthatnak vagy hatályba léptethetnek a hitelező számára az ezen irányelvnek való megfeleléshez szükségesnél kedvezőbb rendelkezéseket.

(4) Az irányelv átültetésekor a tagállamok figyelmen kívül hagyhatják ð az (1) bekezdésben említett időpontot megelőzően kötött ï szerződéseket.

3. Az irányelv átültetésekor a tagállamok figyelmen kívül hagyhatják:

a) az adós ellen kezdeményezett felszámolási eljárás hatálya alá tartozó tartozásokat;

b) a 2002. augusztus 8-át megelőzően kötött szerződéseket; valamint

c) az 5 eurónál kisebb összegű kamatköveteléseket.

4. A tagállamok megküldik a Bizottságnak nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az irányelv tárgykörében fogadnak el.

5. A Bizottság 2002. augusztus 8-át követően két évvel felülvizsgálja többek között a törvényes kamatlábat, a szerződéses fizetési határidőket és a késedelmes fizetéseket annak érdekében, hogy értékelje a kereskedelmi ügyletekre gyakorolt hatásukat, illetve a jogszabály gyakorlati működését. A fenti és egyéb vizsgálatok eredményeit az Európai Parlament és a Tanács tudomására hozzák, adott esetben az ezen irányelv továbbfejlesztésére vonatkozó javaslatok kíséretében.

ò új szöveg

12. cikk

Hatályon kívül helyezés

A [11. cikk (1) bekezdésében megállapított dátum] előtt kötött szerződések kivételével, amelyekre ez az irányelv a 11. cikk (4) bekezdése értelmében nem alkalmazandó, a 2000/35/EK irányelv a nemzeti jogba történő átültetésére és alkalmazására meghatározott határidővel kapcsolatos tagállami kötelezettségek sérelme nélkül hatályát veszti.

A hatályon kívül helyezett irányelvre való hivatkozásokat erre az irányelvre való hivatkozásként kell értelmezni, a mellékletben foglalt megfelelési táblázatnak megfelelően.

ê 2000/35/EK

ð új szöveg

713. cikk

Hatálybalépés

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő [huszadik] napon lép hatályba.

ê 2000/35/EK

148. cikk

Címzettek

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.

az Európai Parlament részéről a Tanács részéről

az elnök az elnök […] […]

MELLÉKLET

Megfelelési táblázat

2000/35/EK irányelv | Ezen irányelv |

1. cikk | 1. cikk (1) bekezdés |

2. cikk (1) bekezdés, első albekezdés | 2. cikk (1) bekezdés |

2. cikk (1) bekezdés, második albekezdés | 2. cikk (2) bekezdés |

2. cikk (1) bekezdés, harmadik albekezdés | 2. cikk (3) bekezdés |

2. cikk (2) bekezdés | 2. cikk (4) bekezdés |

- | 2. cikk (5) bekezdés |

- | 2. cikk (6) bekezdés |

- | 2. cikk (7) bekezdés, bevezető rész |

2. cikk (3) bekezdés | 2. cikk (8) bekezdés |

2. cikk (4) bekezdés | 2. cikk (7) bekezdés, a) pont |

2. cikk (5) bekezdés | 2. cikk (9) bekezdés |

3. cikk (1) bekezdés, a) pont | 3. cikk (2) bekezdés, a) pont |

3. cikk (1) bekezdés, b) pont, bevezető rész | 3. cikk (2) bekezdés, b) pont |

3. cikk (1) bekezdés, b) pont, i. alpont | 3. cikk (2) bekezdés, b) pont, i. alpont |

3. cikk (1) bekezdés, b) pont, ii. alpont | - |

3. cikk (1) bekezdés, b) pont, iii. alpont | 3. cikk (2) bekezdés, b) pont, ii. alpont |

3. cikk (1) bekezdés, b) pont, iv. alpont | 3. cikk (2) bekezdés, b) pont, iii. alpont |

3. cikk (1) bekezdés, c) pont | 3. cikk (1) bekezdés |

3. cikk (1) bekezdés, d) pont, első és harmadik mondat | - |

3. cikk (1) bekezdés, d) pont, második mondat | 2. cikk (7) bekezdés, b) pont |

- | 4. cikk (1) bekezdés |

- | 4. cikk (2) bekezdés |

3. cikk (1) bekezdés, e) pont | 4. cikk (3) bekezdés |

3. cikk (2) bekezdés | - |

- | 5. cikk |

3. cikk (3) bekezdés, első és harmadik mondat | 6. cikk (1) bekezdés, első albekezdés |

3. cikk (3) bekezdés, harmadik mondat | - |

- | 6. cikk (1) bekezdés, második albekezdés |

3. cikk (4) bekezdés | 6. cikk (2) bekezdés |

3. cikk (5) bekezdés | 6. cikk (3) bekezdés |

- | 7. cikk |

4. cikk | 8. cikk |

5. cikk (1), (2) és (3) bekezdés | 9. cikk (1), (2) és (3) bekezdés |

5. cikk (4) bekezdés | - |

- | 5. cikk (4) bekezdés |

- | 10. cikk |

6. cikk (1) bekezdés | - |

- | 11. cikk (1) bekezdés |

6. cikk (2) bekezdés | 11. cikk (3) bekezdés |

6. cikk (3) bekezdés | 1. cikk (2) bekezdés |

6. cikk (4) bekezdés | 11. cikk (2) bekezdés |

6. cikk (5) bekezdés | - |

- | 11. cikk (4) bekezdés |

- | 12. cikk |

7. cikk | 13. cikk |

8. cikk | 14. cikk |

- | Melléklet |

PÉNZÜGYI KIMUTATÁS

1. A JAVASLAT CÍME:

Javaslat — Az Európai Parlament és a Tanács irányelve a kereskedelmi ügyletekhez kapcsolódó késedelmes fizetések elleni fellépésről (átdolgozás).

2. TEVÉKENYSÉGALAPÚ IRÁNYÍTÁSI ÉS KÖLTSÉGVETÉS-TERVEZÉSI KERET

02. cím – Vállalkozáspolitika – 02 03. alcím – Áruk belső piaca és ágazati politikák.

3. KÖLTSÉGVETÉSI TÉTELEK

3.1. Költségvetési tételek (működési tételek és kapcsolódó technikai és igazgatási segítségnyújtási tételek [korábban: BA-tételek]), beleértve a következő megnevezéseket:

02.0301

3.2. A fellépés és a pénzügyi kihatás időtartama:

Mivel a fellépés jogalkotási javaslat, időtartama meghatározatlan.

3.3. Költségvetési jellemzők:

Költségvetési tétel | Kiadás típusa | Új | EFTA-hozzájárulás | Csatlakozni kívánó országok hozzájárulásai | A pénzügyi terv fejezete |

02.0301 | nem kötelező | diff.[24] | NEM | IGEN | NEM | 1a |

4. FORRÁSOK ÁTTEKINTÉSE

4.1. Pénzügyi források

4.1.1. A kötelezettségvállalási előirányzatok és a kifizetési előirányzatok áttekintése

millió EUR (három tizedesjegyig)

Kiadás típusa | Szakasz száma | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015. és későbbi évek | Összesen |

Működési kiadások[25] |

Kötelezettségvállalási előirányzatok | 8.1. | a | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

Kifizetési előirányzatok | b | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

A referenciaösszegbe beletartozó igazgatási kiadások[26] |

Technikai és igazgatási segítségnyújtás (NDE) | 8.2.4. | c | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,3 | 0 | 0,3 |

TELJES REFERENCIAÖSSZEG |

Kötelezettségvállalási előirányzatok | a+c | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,3 | 0 | 0,3 |

Kifizetési előirányzatok | b+c | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,3 | 0 | 0,3 |

A referenciaösszegbe bele nem tartozó igazgatási kiadások[27] |

Személyi és kapcsolódó kiadások (NDE) | 8.2.5. | d | 0,244 | 0,244 | 0,244 | 0,244 | 0,244 | 0,244 | 1,464 |

A referenciaösszegbe bele nem tartozó igazgatási kiadások, a személyi és kapcsolódó költségek kivételével (NDE) | 8.2.6. | e | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,6 |

A fellépés indikatív összköltsége |

TELJES KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZAT, beleértve a személyi költséget | a+c+d+e | 0,344 | 0,344 | 0,344 | 0,344 | 0,644 | 0,344 | 2,364 |

TELJES KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZAT, beleértve a személyi költséget | b+c+d+e | 0,344 | 0,344 | 0,344 | 0,344 | 0,644 | 0,344 | 2,364 |

4.1.2. A pénzügyi programozással való összeegyeztethetőség

A javaslat összeegyeztethető a jelenlegi pénzügyi programozással.

4.1.3. A bevételre gyakorolt pénzügyi hatás

A javaslatnak nincs hatása a bevételre

4.2. Teljes munkaidős egyenértékben kifejezett személyi állomány (beleértve a tisztviselőket, az ideiglenes és a külső személyi állományt) – a részleteket lásd a 8.2.1. pontnál

Éves szükséglet | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015. és későbbi évek |

A személyi állomány teljes létszáma | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 |

5. JELLEMZŐK ÉS CÉLKITŰZÉSEK

5.1. Rövid vagy hosszú távon megvalósítandó célkitűzések

Lásd az indokolást.

5.2. A közösségi részvételből adódó többletérték, valamint a javaslatnak az egyéb pénzügyi eszközökkel való összeegyeztethetősége és esetleges szinergiája

Lásd az indokolást.

5.3. A javaslat céljai, az attól várt eredmények, valamint a kapcsolódó mutatók a tevékenységalapú irányítás keretében

Lásd az indokolást.

5.4. Végrehajtási módszer (indikatív)

Centralizált irányítás: közvetlenül a Bizottság által

6. FELÜGYELET ÉS ÉRTÉKELÉS

A megbízható felügyeleti és értékelési rendszer megszervezését bonyolulttá teszi az az elv, miszerint az e javaslat által megállapított szabályoknak nincs kötelező hatálya a vállalkozások tekintetében, azaz a vállalkozások nem kötelesek alkalmazni ezeket a szabályokat, illetve jogaikat követelni. Emellett a tények arra engednek következtetni, hogy egy kedvezőtlen gazdasági ciklus várhatóan negatívan befolyásolja a fizetések időbeni pontosságát, mivel kihat a vállalatok pénzforgalmára és finanszírozási lehetőségeire. Gazdasági növekedés idején a vállalkozások jobb bevételi helyzetnek örvendnek, amelyet legalább részben pontosabb fizetésre fordíthatnak.

A felügyeleti rendszer két pillérből tevődik össze:

- Átláthatóság : a javaslat arra kötelezi a tagállamokat, hogy teljes átláthatóságot biztosítanak az ezen irányelvből származó jogokkal és kötelezettségekkel kapcsolatban .

- Jelentés : a javaslat arra kötelezi a tagállamokat, hogy háromévenként jelentést nyújtsanak be a Bizottságnak az irányelv végrehajtásáról. A Bizottság összesíti ezeket az adatokat, és jelentést készít az irányelv végrehajtásáról. Ezt a jelentést többek között valószínűleg a hatásvizsgálat 1., 2. és (részben 3. mellékletében szereplő információk és adatok felhasználásával készítik majd el, amelyeket a célkitűzések elérésének méréséhez kiegészítő mutatóként fognak felhasználni. További hasonló felmérések szervezésével a Bizottság össze tudja majd hasonlítani a hitelezőknek az irányelv végrehajtása előtti és utáni viselkedését.

7. Csalás elleni intézkedések

Nem alkalmazható.

8. A FORRÁSOK RÉSZLETEZÉSE

8.1. A javaslat célkitűzéseinek pénzügyi költségei

Nem alkalmazható.

8.2. Igazgatási kiadások

8.2.1. Személyi állomány létszáma és típusa

Álláshely típusa | A fellépés irányítására a meglévő és/vagy pótlólagos állományból kirendelendő létszám (álláshelyek száma/teljes munkaidős egyenérték) |

2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 |

Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak[28] (XX 01 01.) | A*/AD | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |

B*, C*/AST | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |

A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott állomány[29] | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

A(z) XX 01 04/05. jogcímcsoportból finanszírozott egyéb állomány[30] | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

ÖSSZESEN | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 |

8.2.2. A fellépés keretében felmerülő feladatok leírása

A feladatok az irányelv igazgatására terjednek ki, többek között a panaszok és szabálysértések kezelésére, az átláthatóságot biztosító intézkedések megvalósítására, valamint a 6. pontban említett jelentés előkészítésére és elkészítésére.

8.2.3. A Személyzeti szabályzat hatálya alá tartozó személyi állomány eredete

Az érintett szolgálat állományán belül átcsoportosítandó álláshelyek (belső átcsoportosítás)

8.2.4. A referenciaösszegbe beletartozó egyéb igazgatási kiadások (XX 01 04/05. – Igazgatási kiadások)

millió EUR (három tizedesjegyig)

Költségvetési tétel (szám és megnevezés) | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015. és későbbi évek | ÖSSZESEN |

Egyéb technikai és igazgatási segítségnyújtás |

- belső | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

- külső | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,3 | 0 | 0 |

Technikai és igazgatási segítségnyújtás összesen | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,3 | 0 | 0 |

8.2.5. A referenciaösszegbe bele nem tartozó személyi és kapcsolódó költségek

millió EUR (három tizedesjegyig)

A személyi állomány típusa | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015. és későbbi évek |

Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak (XX 01 01.) | 0,244 | 0,244 | 0,244 | 0,244 | 0,244 | 0,244 |

A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott személyi állomány (kisegítő alkalmazottak, kihelyezett tagállami szakértők, szerződéses alkalmazottak stb.) (nevezze meg a költségvetési tételt) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

A (referenciaösszegbe bele NEM tartozó) személyi és kapcsolódó költségek összesen | 0,244 | 0,244 | 0,244 | 0,244 | 0,244 | 0,244 |

8.2.6. A referenciaösszegbe bele nem tartozó egyéb igazgatási kiadások millió EUR (három tizedesjegyig) |

2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015. és későbbi évek | ÖSSZESEN |

XX 01 02 11 01. – Kiküldetések | 0,05 | 0,05 | 0,05 | 0,05 | 0,05 | 0,05 | 0,3 |

XX 01 02 11 02. – Ülések és konferenciák | 0,05 | 0,05 | 0,05 | 0,05 | 0,05 | 0,05 | 0,3 |

XX 01 02 11 03. – Bizottságok | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

XX 01 02 11 04. – Tanulmányok és konzultációk | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

XX 01 02 11 05. – Információs rendszerek | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

2. Egyéb irányítási kiadások összesen (XX 01 02 11.) | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,6 |

3. Egyéb igazgatási jellegű kiadások (a költségvetési tétel megadása mellett) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

A (referenciaösszegbe bele NEM tartozó) személyi és kapcsolódó költségeken kívüli igazgatási kiadások összesen | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,6 |

[1] SEC(2009)477 final, 2009. április 8.

[2] HL C […]., […], […]. o.

[3] HL C […]., […], […]. o.

[4] HL C […]., […], […]. o.

[5] HL L 200., 2000.8.8., 35. o.

[6] HL L 12., 2001.1.16., 1. o.

[7] HL L 143., 2004.4.30., 15. o.

[8] HL L 399., 2006.12.30., 1. o.

[9] HL L 199., 2007.7.31., 1. o.

[10] HL C 323., 1994.11.21., 19. o.

[11] HL L 127., 1995.06.10., 19. o.

[12] HL C 211., 1996.07.22., 43. o.

[13] HL C 287., 1997.09.22., 92. o.

[14] HL C 216., 1997.07.17., 10. o.

[15] COM(2008) 394.

[16] COM(2008) 800.

[17] HL L 134., 2004.4.30., 114. o.

[18] HL L 124., 1971.6.8., 1. o.

[19] HL L 209., 1992.07.24., 1. o.

[20] HL L 199., 1993.8.9., 1. o.

[21] HL L 199., 1993.8.9., 54. o.

[22] HL L 199., 1993.8.9., 84. o.

[23] Egységes szerkezetben: HL C 27., 1998.1.26., 3. o.

[24] Differenciált előirányzatok.

[25] Olyan kiadások, amelyek nem tartoznak az érintett xx. cím xx 01. alcíme alá.

[26] A(z) xx cím xx 01 04. jogcímcsoportja alá tartozó kiadások.

[27] A(z) xx 01. alcím alá tartozó, a(z) xx 01 04. és a(z) xx 01 05. jogcímcsoporton kívüli kiadások.

[28] Amelynek költségét NEM fedezi a referenciaösszeg

[29] Amelynek költségét NEM fedezi a referenciaösszeg

[30] Amelynek költségét tartalmazza a referenciaösszeg.

[31] Hivatkozni kell az érintett végrehajtó ügynökség(ek)re vonatkozó pénzügyi kimutatásra.