31.

hangsúlyozza, hogy megfelelően fel kell mérni az irányelv végrehajtásához ténylegesen szükséges kezdő költségeket a megfelelő pénzügyi ösztönző eszközök rendelkezésre bocsátásához az irányelv végrehajtásának támogatása és felgyorsítása érdekében. Ennek kapcsán: a. örömmel fogadja, hogy az Európai Bizottság által 2008 decemberében előterjesztett gazdaságélénkítő terv elismerte, hogy az energiahatékonyságba történő beruházások fontos lehetőséget jelentenek az európai gazdaság számára; b. azonban mély sajnálatát fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy az Európai Tanács által 2009 márciusában jóváhagyott, „az Európai Bizottság által a gazdaság fellendítésére szolgáló európai terv keretében benyújtott infrastruktúra-projektek finanszírozásáról” szóló kompromisszumos javaslat egyáltalán nem tér ki az energiahatékonyság javítását célzó projektekre irányuló befektetésekre. Pedig az olyan projektek, mint például az Európai Megújuló Energia Tanács (EREC) által a megújuló energiák ágazatában gyűjtött konkrét tapasztalatok alapján kidolgozott „Kampány az energetikailag intelligens épületekért” („Energy Smart Buildings Campaign”), a fellendítési terv szintjén csak korlátozott befektetést (300 millió eurót) igényelnek, jelentős a hatásuk energetikai, környezetvédelmi, valamint munkahely-teremtési szempontból (a becslések szerint 150 000 új munkahelyre lehet számítani), gyorsan teremtenek gazdasági aktivitást (eredmény 2010-re várható), és nagymértékű sokszorozó hatást ígérnek (a kampányba befektetett minden euró akár 33 euró befektetést is eredményezhet az energetikailag hatékonyabb épületekbe). A „Kampány az energetikailag intelligens épületekért” három olyan, az energetikailag intelligens épületeket népszerűsítő kampány összekapcsolására épül, amelyek célközönsége: 1) a tulajdonosok; 2) a multiplikátorhatású struktúrák; illetve 3) a szakmai körök (ideértve a képzési tevékenységeket is). c. Hangsúlyozza annak fontosságát, hogy felgyorsítsák a strukturális alapoknak az épületek energiahatékonyságába irányuló beruházásokra való felhasználását. Ennek kapcsán: — örömmel fogadja az Európai Bizottságnak azt a kezdeményezését, hogy az energiahatékonyságra irányuló beruházások támogatása érdekében módosítani kívánja az ERFA-ra vonatkozó rendeleteket (5), — arra kéri a tagállamokat, hogy alaposan fontolják meg operatív programjaik bizonyos részeinek felülvizsgálatát abból a célból, hogy azok jelentősebb teret szenteljenek az épületek energiahatékonyságának, különös tekintettel a szociális bérlakásokra; d. támogatja az Európai Bizottság kezdeményezését, amely állandó jelleggel engedélyezni kívánja a csökkentett HÉA-kulcsok alkalmazását a lakhatási szektorban, ideértve a felújítási munkálatokat is, e. támogatja az Európai Bizottság erőfeszítéseit, amelyek célja az energiahatékonyság javítására irányuló pénzügyi eszközök kialakítása az EKB-val és az EBRD-vel partnerségben. Emlékeztet rá, hogy e pénzügyi eszközök kialakításának egyik alapvető tétje az, hogy azok a helyi és regionális közösségek számára is hozzáférhetőek legyenek, támogatva ez utóbbiakat az épületek energiateljesítményéről szóló irányelv végrehajtásában játszott központi szerepük betöltésében, f. hangsúlyozza, hogy koordinációra van szükség az egyedi közösségi alapok és a nemzeti alapok között.