EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2021.12.14. COM(2021) 810 final A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK

Cselekvési terv a távolsági és a határokon átnyúló vasúti személyszállítási szolgáltatások fellendítésére



1. A vasútban rejlő zöld potenciál A vasút európai éve (2021) lehetőséget kínál az európai vasutak, mint mindenki számára tiszta, biztonságos és kényelmes közlekedési mód, fellendítésére. Az európai vasúti közlekedés környezetbarát; az Európai Unióban megtett vonatkilométerek 81 %-át már most is villamos vontatással teljesítik, továbbá az ilyen közlekedés alacsony éghajlati hatással jár . A vasútban rejlő lehetőségeket azonban nem használják ki teljes mértékben, különösen nem a határokon átnyúló utazás egyik eszközeként. Becslések szerint a vasút a határokon átnyúló közösségi személyszállításnak csupán mintegy 10 %-át teszi ki Európában. Sürgősen ki kell aknázni ezt a potenciált. Az európai zöld megállapodás és a fenntartható és intelligens mobilitási stratégia a vasúti közlekedést helyezte az uniós mobilitási rendszer környezetbarátabbá tételére irányuló erőfeszítések középpontjába. A 2030-ra vonatkozó éghajlat-politikai céltervet és a fenntartható és intelligens mobilitási stratégiát alátámasztó közös gazdasági értékelés számos lehetséges módot vizsgált meg a gazdaság egésze üvegházhatásúgáz-kibocsátásának 2030-ig legalább 55 %-kal történő csökkentésére és a klímasemlegesség 2050-ig történő elérésére. A lehetséges módok közül a fő mód a szén-dioxid-árazás és a multimodális mobilitást és a fenntartható, biztonságos és intelligens közlekedésbe történő beruházásokat támogató intézkedések kombinálása. E szerint ezen intézkedések végrehajtása esetén a nagy sebességű vasúti forgalom 2030-ra megkétszereződne, 2050-re pedig megháromszorozódna. A stratégia célja továbbá, hogy az 500 km-nél rövidebb útvonalú, menetrend szerinti közösségi közlekedés karbonsemleges legyen az EU-ban. Hangsúlyozza továbbá, hogy senki nem maradhat le: alapvető fontosságú, hogy a mobilitás mindenki számára elérhető és megfizethető legyen, valamint hogy a vidéki és távoli régiók összeköttetése javuljon. Ez a távolsági, határokon átnyúló személyszállítás fellendítésére irányuló cselekvési terv a Bizottság ezen ambiciózus célok elérése melletti elkötelezettségét mutatja. Konkrét ütemtervet határoz meg, amely elsősorban a következő két évben végrehajtandó intézkedéseket tartalmazza. Ha minden intézkedést végrehajtanak, a határokon átnyúló vasúti közlekedés sokkal vonzóbb utazási lehetőséggé válik a nagy távolságokon kontinensünk számos európai polgára számára. Az egységes piac az Európai Unió egyik sarokköve, amely közvetlen pozitív hatást gyakorol a fogyasztókra, a vállalkozásokra és a közigazgatási szervekre, és amely a vasúti utasok javára vonzóbb árakon nyújtott, gyakoribb és innovatívabb vasúti szolgáltatásokat tett lehetővé. A vasútra vonatkozó meglévő uniós szabályozási és szakpolitikai keret számos eszközt és lehetőséget biztosít a tagállamok és az ágazat számára az egységes európai vasúti térség megvalósításához, az akadályok felszámolásához, valamint a piac új szereplők és szolgáltatások előtti megnyitásához. A fenntartható és intelligens mobilitási stratégiában a nagy sebességű vasúton utazó utasok számának növelésére kitűzött mérföldkövek csak az Unió, a tagállamok, a vasúti ágazat és a magánbefektetők által megvalósítandó további beruházásokkal érhetők el. A szolgáltatások fejlesztése a vasúthálózat európai dimenziójának szem előtt tartásával, a kapacitástervezéssel, valamint a vasúti szolgáltatásokra szóló jegyek könnyen megtalálhatóvá és vonzó árazásúvá tételével érhető el, aminek többek között a kényelmes multimodális utazások részeként is meg kell valósulnia. A határokon átnyúló szabad mozgás az európai integráció egyik legfontosabb vívmánya, amelynek lehetőségét biztosítani kell miközben kezeljük a közlekedés fenntarthatóbbá tételének sürgető szükségességét. 2. A lendület megragadása a vasút érdekében Számos olyan változás van folyamatban, amely az Unión belüli távolsági, határokon átnyúló vasúti szolgáltatások javításához szükséges, és most jött el az ideje annak, hogy felgyorsítsuk ezeket az erőfeszítéseket. 2001 és 2016 között a vasúti közlekedésre vonatkozó négy szabályozási csomag uniós szinten támogató jogi keretet hozott létre a vasút számára a következők révén: a vasúti piacok fokozatos megnyitása a verseny előtt, a nemzeti vasúti rendszerek interoperabilitásának előmozdítása, valamint az egységes európai vasúti térség feltételeinek megteremtése, ahol a verseny és a szabályok harmonizálása az utasok számára elérhető piaci kínálat növelését és javítását célozza. A vasúti jegyek utasok általi megfizethetőségét ezáltal a műveletek optimalizálása és digitalizálása, valamint a piaci verseny vezérli, amely az ügyfelek igényeihez jobban igazodó kínálatot, jobb szolgáltatásminőséget és árversenyt biztosít. A piacok megnyitása a határokon átnyúló szolgáltatások előtt 2010-ben, a belföldi szolgáltatások esetében pedig 2020-ban, kulcsfontosságú mérföldkövek voltak ebben a folyamatban. Ezt az Unió által a transzeurópai vasúti közlekedési hálózat (TEN-T) fejlesztéséhez, valamint a kutatáshoz és innovációhoz nyújtott igen jelentős és folyamatos beruházási támogatás kísérte. A 2014 és 2020 közötti időszakban a Bizottság a magánszektorral együtt több mint 900 millió EUR-t fektetett be a Shift2Rail közös vállalkozáson keresztül, amely több mint 100 olyan projektet támogatott, amelyek a jövő vasúti rendszereinek az utasok számára történő létrehozását célzó élvonalbeli innovatív megoldásokat fejlesztettek ki. Ugyanebben az időszakban az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF) több mint 400 vasúti projektet támogatott, mintegy 16,5 milliárd EUR hozzájárulással. Ezek a projektek a főbb határokon átnyúló összeköttetésekhez, új személy- és teherszállító vonalakhoz, a hálózat korszerűsítéséhez és villamosításához, valamint az Európai Vasúti Forgalomirányítási Rendszerrel (ERTMS) való digitalizálásához kapcsolódtak. Az Unión belüli nemzetközi határokon átnyúló vasútra vonatkozó főbb adatok 2001 és 2018 között az EU-27-ben megtett vasúti utaskilométerek száma 339,9 milliárdról 407,2 milliárdra nőtt. A nagy sebességű vasút e számon belüli részaránya jelentősen, 19,2 %-ról 31 %-ra nőtt, közel kétszeresére, 65 milliárd utaskilométerről 126 milliárd utaskilométerre. A vasutak utaskilométerben mért modális részesedése kismértékben, 6,7 %-ról 6,9 %-ra nőtt. A személygépkocsik, a motoros meghajtású kétkerekűek és a távolsági buszok modális részesedése csökkent, míg a légi közlekedés modális részesedése 6,1 %-ról 9,6 %-ra nőtt. Míg 2007 és 2018 között a határokon átnyúló utaskilométerek 20 milliárd utaskilométerről 28 milliárd utaskilométerre nőttek (+40 %), ezek az összes vasúti utaskilométer mindössze 7 %-át teszik ki. A nagy távolságú, határokon átnyúló vasúti szolgáltatások száma Európában 2001 óta kis mértékben változott: hetente mintegy 4 500 vonatpár közlekedik. Ebben az időszakban az éjszakai vasúti szolgáltatások száma 65 %-kal csökkent, a nagy sebességű szolgáltatások száma pedig 95 %-kal nőtt. A kiszolgált útvonalak száma is csökkent, a törzsútvonalakon biztosított gyakoribb szolgáltatásra összpontosítás mellett. 2020-ban és 2021-ben a vasúti ágazatot súlyosan érintette a Covid19-világjárvány. A vasúti utaskilométerek száma 2020 második negyedévében 75 %-kal csökkent az Unióban 2019 azonos időszakához képest, majd a következő negyedévekben kismértékben emelkedett (–38 %, illetve –56 %-kal a 3. és a 4. negyedévben). A nemzeti támogatási intézkedések csak részben segítették a válság negatív hatásainak kezelését. A kereskedelmi alapon, támogatások nélkül működő, úgynevezett „nyílt hozzáférésű” szolgáltatásokat nyújtó vasúti társaságok különösen sérülékenynek bizonyultak. Mindezek fényében a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz (RRF) példátlan lehetőséget kínál a vasút újjászületésére és a vasútba történő új beruházásokra, és a vasút fejlesztésére közel 50 milliárd EUR többletfinanszírozás várható. A vasúti személyszállítás terén nyomatékosabb fellépésre van szükség, amelyhez ugyanakkor a lendület is adott. A tagállamok többek között a nemzetközi vasúti személyszállítási platformjukon és a Trans-Europe Express 2.0 koncepció bemutatásán keresztül bizonyították elkötelezettségüket. A Tanács 2021 júniusában ösztönözte az európai vasúti személyszállítás továbbfejlesztését. A napi és a hosszabb távú utazásokról szóló legutóbbi Eurobarométer felmérés megerősíti, hogy az európaiak készen állnak arra, hogy nagyobb távolságokon fenntarthatóbb közlekedési módra térjenek át, feltéve, hogy az a szokásos közlekedési módjukhoz képest ugyanolyan gyorsan (37 %) vagy hasonló áron (36 %) juttatja őket a célállomásaikra. Az európai zöld megállapodásról szóló, 2020. január 15-i európai parlamenti állásfoglalás hangsúlyozza, hogy „[…]az egységes európai vasúti térség a modális váltás előfeltétele […]”, továbbá kiemeli annak szükségességét, hogy „a vasúti tömegközlekedés Unió-szerte egyenlő módon hozzáférhetővé és vonzóbbá váljon”. A Bizottság javaslatát követően 2021-et a vasút európai évének nyilvánították, ami olyan várakozásokat ébresztett, amelyeket most teljesíteni kell. 3. Fellépések a távolsági és a határokon átnyúló vasúti személyszállítási szolgáltatások fellendítése érdekében A vasúti személyszállítási szolgáltatások piaca 2010 óta nyitott a határokon átnyúló szolgáltatások, 2020 decembere óta pedig a belföldi szolgáltatások előtt. A nyílt hozzáférésű szolgáltatók szabadon kínálhatják szolgáltatásaikat, feltéve, hogy nem veszélyeztetik a meglévő közszolgáltatások életképességét. A vasúti társaságok tapasztalatai és közelmúltbeli bejelentései azt mutatják, hogy a távolsági és nagy sebességű szolgáltatásokat gyakran lehet nyereségesen működtetni nyílt hozzáférésű szolgáltatásokként, ideértve az éjszakai vasúti szolgáltatásokat is. A verseny bevezetése Olaszországban és Spanyolországban a nagy sebességű vonalakon, valamint a Csehországban, Szlovákiában és Svédországban a hagyományos útvonalakon vonzóbb kínálatot eredményezett, gyakran alacsonyabb árakon, megnövekedett utasszám mellett. Azon összeköttetések vagy hálózatok esetében, ahol a piac (még) nem képes vagy nem hajlandó olyan szolgáltatásokat nyújtani, amelyeket az összeköttetéshez szükségesnek vagy a társadalom számára más módon kívánatosnak tartanak, az illetékes hatóságok közszolgáltatási kötelezettséget alkalmazhatnak, és közszolgáltatási szerződéseket ítélhetnek oda a vasúttársaságoknak a vasúti és közúti személyszállítási közszolgáltatásról szóló 1370/2007/EU rendelettel (a továbbiakban: a szárazföldi közszolgáltatási kötelezettségekről szóló rendelet) összhangban. Közszolgáltatási kötelezettségek csak akkor írhatók elő, ha a nyílt hozzáférésű szolgáltatók nem az illetékes hatóságok által szükségesnek ítélt szinten és minőségben nyújtják a szolgáltatásokat. Függetlenül attól, hogy a szolgáltatásokat nyílt hozzáférés mellett vagy közszolgáltatási kötelezettség keretében nyújtják, a vasúti ágazat fejlődését és piacra lépését továbbra is technikai, működési és jogi akadályok gátolják. A Bizottság ezért tanulmányt készíttetett, és a következő intézkedéseket határozta meg a határokon átnyúló és távolsági vasúti személyszállítási szolgáltatások továbbfejlesztése előtt álló akadályok felszámolása érdekében. 3.1. Az uniós vasúti vívmányok jobb végrehajtása és az interoperabilitás felgyorsítása A meglévő uniós szabályozási keret teljes körű és helyes végrehajtásának biztosítása elengedhetetlen a szabályok harmonizációjának és a piacnyitásnak a megvalósításához. A Bizottság a tagállamokkal együttműködve folytatja a vasúti vívmányok helyes és teljes körű végrehajtására és alkalmazására irányuló munkát, ideértve a felesleges nemzeti szabályok kiiktatását is. A különböző rendszerek használatából eredő műszaki és működési akadályok gátolják a határokon átnyúló forgalmat és növelik a költségeket, és ebben az összefüggésben az Európai Vasúti Forgalomirányítási Rendszer (ERMTS) kiépítése rendkívül fontos ahhoz, hogy az utasok számára előnyöket lehessen biztosítani.

Az Európai Vasúti Forgalomirányítási Rendszer (ERMTS) kiépítését és a már meglévő (B. osztályú) jelzőrendszerek eltávolítását fel kell gyorsítani. Ez alacsonyabb áron nagyobb hálózati teljesítményt és megnövekedett kapacitást eredményez az új infrastruktúra kiépítésénél, továbbá jelentős karbantartásiköltség-megtakarítást jelent a pályahálózat-működtetők számára. Általánosan elismert, és a tapasztalatok is azt igazolják, hogy a megfelelő blokkrendszerű ERTMS és a hasonló rendszerek használata akár 40 %-os kapacitásbővítést is lehetővé tesz a meglévő infrastruktúrán. Az időben történő és átfogó elterjedést még hátráltatják az élen járók által elszenvedett hátrányok, különösen azon vasúttársaságok esetében, amelyek az új technológia teljes körű bevezetése előtt, és még mielőtt annak összes előnye megvalósulna, utólagos átalakítást végeznek. A TEN-T rendelet felülvizsgálatával összefüggésben a Bizottság azt javasolja, hogy az átfogó hálózat és az újonnan bevezetett „kibővített törzshálózat” tekintetében gyorsítsák fel a (rádióalapú) ERTMS kiépítését és azt 2050 helyett 2040-ig valósítsák meg. Ezen erőfeszítésekben a Bizottságot az ERMTS-ért felelős külön TEN-T-koordinátor segíti. Az átjárhatósági műszaki előírások (ÁME-k) 2022-re tervezett felülvizsgálatának eredményeként azok többek között továbbfejlesztett folyamatokat foglalnak majd magukban az új technológiák megvalósítására, és megnyitják az utat az automatizált vonatüzemeltetés, az 5G vasúti kommunikáció és potenciálisan a műholdalapú szolgáltatások hálózaton történő bevezetése előtt. Az új interoperábilis rendszereket az Unió kutatási programjai támogatják. Az Európai Vasút közös vállalkozás keretében bevezetett rendszerpillér a korábbi Shift-to-Rail közös vállalkozás eredményeire építve biztosítja majd egy harmonizált innovatív keret felé történő elmozdulás mechanizmusát. A Bizottság: – fel fogja gyorsítani a négy vasúti csomag végrehajtásának és helyes alkalmazásának biztosítására irányuló munkát, – fel fogja gyorsítani a nemzeti működési és infrastrukturális szabályok megszüntetésére irányuló munkát, és tovább fogja fejleszteni az átjárhatósági műszaki előírások végrehajtására irányuló megvalósítási terveket annak érdekében, hogy ezek határokon átnyúlóan koherensek legyenek, – a TEN-T rendelet felülvizsgálata során javasolni fogja az ERTMS kiépítésének felgyorsítását (az átfogó hálózat esetében 2050 helyett 2040-ig, a törzshálózat esetében 2030-ig történő kiépítés), – javaslatot fog tenni az átjárhatósági műszaki előírások 2022-ben történő felülvizsgálatára, – folytatni fogja a következőkre irányuló erőfeszítéseit: – az uniós harmonizált műszaki előírásoknak és a közös biztonsági módszereknek való teljes körű és átfogó megfelelés biztosítása, többek között az eltérésekre és kivételekre vonatkozó szigorú megközelítés elfogadása révén, – a kulcsfontosságú új technológiák/alkalmazások piacra jutásához szükséges idő lerövidítése és a vonatkozó új követelmények és szabványok uniós szinten harmonizált végrehajtásának megvalósítása jogi, technikai és pénzügyi támogatás révén, – annak biztosítása, hogy az ÁME-k kiterjedjenek valamennyi vasútirendszer-interfész megfelelő szabványosítására, – továbbra is támogatni fogja az infrastruktúra ERTMS-sel való felszerelését, különös tekintettel a meglévő hiányosságok megszüntetésére például a határokon átnyúló szakaszok, csomópontok és terminál-összeköttetések tekintetében, – fokozni fogja az Európai Vasút közös vállalkozás munkáját, valamint elő fogja mozdítani az innováció gyorsabb és összehangolt bevezetését a rendszerpilléren keresztül, – meg fogja vitatni annak lehetőségét, hogy az ERTMS közfinanszírozását mentesítsék az állami támogatási szabályok szerinti bejelentési kötelezettség alól, ami felgyorsíthatja az ERTMS kiépítését. Az Európai Vasúti Ügynökségnek (ERA): – kellő időben nyújtott tanácsadással és műszaki javaslatokkal támogatnia kell a Bizottság törekvéseit, és különösen az ÁME felülvizsgálatára vonatkozó ajánlásokat, -folytatnia kell és le kell zárnia a tagállamokkal együtt folytatott, az uniós szinten harmonizált nemzeti műszaki, biztonsági és üzemeltetési szabályok megszüntetésére irányuló munkát, – támogatnia kell az Európai Vasút közös vállalkozást a rendszerpillérben. 3.2. A vasúti személyszállítási infrastruktúra megerősítése Az 1315/2013/EU rendeletben meghatározott transzeurópai közlekedési hálózat 2030-ig megvalósítandó törzshálózatot, és 2050-ig megvalósítandó átfogó hálózatot hozott létre. A TEN-T szakpolitika nagyobb hangsúlyt fektetett a határokon átnyúló összeköttetésekre, és a legfontosabb összeköttetéseket folyosókba szervezte az összehangolt tervezés és végrehajtás biztosítása érdekében. Emellett szilárd alapot biztosított a szomszédos harmadik országokkal az infrastruktúra-tervezés és -fejlesztés terén folytatott szorosabb együttműködéshez. A harmadik országokkal fenntartott kulcsfontosságú útvonalak elengedhetetlenek az európai vasúti hálózat kiépítéséhez, és az Unió OTIF-tagsága hozzájárul annak biztosításához, hogy az európai műszaki követelmények az uniós vasúthálózaton túl is alkalmazhatók legyenek. A transzeurópai közlekedési hálózat megvalósításának előmozdítását célzó egyszerűsítési intézkedésekről szóló, 2021. július 7-én elfogadott irányelv gyorsabb projektengedélyezési eljárásokat fog biztosítani. A 2021 és 2027 közötti időszakban a vasúti infrastruktúra továbbra is az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz elsődleges kedvezményezettje lesz, és továbbra is részesül majd a Kohéziós Alapból és az Európai Regionális Fejlesztési Alapból származó támogatásban. A TEN-T hálózatra vonatkozó felülvizsgált iránymutatásokra irányuló javaslat jelentősen hozzájárul a határokon átnyúló vasúti személyszállítási hálózat tökéletesítéséhez. A javaslat tartalmazza a 2030-ig elkészítendő kulcsfontosságú nagy sebességű személyszállítási vasútvonalak térképét, valamint a TEN-T hálózat stratégiailag legfontosabb összeköttetéseinek részét képező, 2040-ig megvalósítandó további vonalakat is tartalmaz. Ezek a vonalak az egész európai kontinenst behálózzák. A javasolt rendelet továbbá 160 km/h minimális szabványos sebességet határoz meg a vasúti személyszállítási vonalakra vagy a TEN-T törzshálózatra, valamint az újonnan létrehozott kibővített törzshálózatra vonatkozóan, és megerősíti a fontos csomópontok közötti összeköttetéseket Európa-szerte, amit a törzshálózat esetében 2030-ig, a kibővített törzshálózat esetében pedig 2040-ig kell megvalósítani. Mivel az utasok érdeklődést mutatnak a háztól házig történő utazás iránt, a Bizottság azt javasolja, hogy az Unió valamennyi fontosabb repülőterét, valamint a nagyobb európai városok multimodális utasközpontjait kapcsolják össze a vasúti szolgáltatásokkal. A Bizottság javasolja a transzeurópai közlekedési hálózatról (TEN-T) szóló rendelet felülvizsgálatát, amely javulást fog eredményezni a vasúti személyszállítási hálózaton, és biztosítani fogja annak jobb integrációját a multimodális közlekedési rendszerbe. A javasolt felülvizsgált rendelet biztosítja a következőket: – új, magas színvonalú infrastruktúra a vasúti személyszállítás számára, – ambiciózusabb normák és végrehajtási határidők, – legalább 160 km/h vonalsebesség a törzshálózat és a kibővített törzshálózat esetében, – nagy hangsúly fektetése a törzshálózat 2030-ig történő megvalósítására, valamint a kibővített törzshálózaton belül 2040-ig megvalósítandó további tervezett nagy sebességű vasúti összeköttetésekre, – különös hangsúly fektetése az első/utolsó mérföldes szakaszok összeköttetésre multimodális személyszállítási csomópontokon keresztül minden 100 000 főt meghaladó lélekszámú, a TEN-T hálózathoz csatlakoztatott uniós városban, – a légi-vasúti összeköttetés megerősítése valamennyi központi uniós repülőtér és 4 millió utas feletti forgalmú uniós repülőterek esetében. 3.3. A vasúti járművek megfelelő rendelkezésre állása Az új vasúti szolgáltatások létrehozásához a vasúti társaságok, a vasútijármű-lízingcégek vagy a közszolgáltatási kötelezettség keretében nyújtott szolgáltatások esetében az illetékes hatóságok részéről a vasúti járművekbe eszközlendő jelentős beruházásokra van szükség. Bár a határokon átnyúló távolsági szolgáltatások többsége üzemeltethető kereskedelmileg, szükség van a vasúti járművek e szolgáltatások céljára való rendelkezésre állásának javítására. A kívánt javulást segítheti a határokon átnyúló távolsági közlekedésben részt vevő vasúti járművek flottájának kiépítéséhez, illetve a határokon átnyúló távolsági közlekedés bonyolítására szolgáló vasúti járművek beszerzése és lízingelése során a lízingtársaságok kereskedelmi kockázatainak csökkentéséhez nyújtott állami támogatás. Az egyenlő versenyfeltételek megőrzése érdekében az ilyen állami támogatást egyértelmű és megkülönböztetésmentes keretfeltételek mellett kell nyújtani. Hasonlóképpen, a hatályos vasúti iránymutatás szerint a vasúti járművek finanszírozásához akkor nyújtható állami támogatás, ha az hozzájárul egy közös érdekű célkitűzéshez, miközben egyenlő versenyfeltételeket biztosít a vasúti társaságok és a vasútijármű-lízingtársaságok között. A vasúti iránymutatás jelenlegi felülvizsgálata a vasúti járművekhez való hozzáférés azonosított korlátozásait is kezelni fogja. Bizonyos feltételek mellett a vasúti járművek az Unió kohéziós politikai alapjaiból is finanszírozhatók. A vasúti járművek elérhetőségének javítása érdekében az Európai Beruházási Bank (EBB) most elindítja a Zöld Vasúti Beruházási Platformot, amelynek célja, hogy a meglévő EBB-termékeken és a Bizottság által rendelkezésre bocsátott pénzügyi eszközökön keresztül támogassa mind az állami, mind a magánszervezetek vasúti projektekbe történő beruházásait. A platform célja az infrastruktúrába, a vasúti járművekbe és a digitalizációba történő fenntartható vasúti beruházások támogatása. A határokon átnyúló vagy távolsági kereskedelmi személyszállítási műveletekhez vagy a határokon átnyúló nagy sebességű árufuvarozási szolgáltatásokhoz szükséges vasúti járművek beszerzése terén kiválasztott projektek jogosultak lehetnek az InvestEU-ból származó támogatásra. Az elmúlt öt évben az EBB csaknem 17 milliárd EUR összegű hitellel támogatta az Unióban a vasúti beruházásokat, ebből több mint 8,7 milliárd EUR-t a vasúti járművekre fordítottak, ideértve az ERTMS-sel való utólagos felszerelési és korszerűsítési projekteket is, a következő öt évben pedig hasonló mértékű hitelnyújtás várható. Emellett az InvestEU program magánfinanszírozást biztosíthat és vonzhat, ideértve a zöldkötvények előmozdítását is, valamint tanácsadással szolgálhat az innovatív vasúti vállalkozások, a fenntartható infrastruktúra és a vasúti járművek digitalizációjának és kiépítésének támogatásához. Az olyan eszközök, mint például a fenntartható tevékenységekre vonatkozó uniós taxonómia, iránymutatásként szolgálhatnak a beruházásoknak az uniós éghajlat-politikai és környezetvédelmi célokkal való összehangolásához. 2021. június 3-i következtetéseiben a Tanács elismerte „hogy az ágazatnak jelentős beruházásokat kell eszközölnie a nemzetközi távolsági vasúti járművekbe” és „hogy sürgősen beruházásokra van szükség a magánszektor részéről”, és emlékeztette „a tagállamokat azokra a hatályos nemzetközi megállapodásokra és szerződésekre, így például a [mobil berendezésekkel kapcsolatos nemzetközi érdekekről szóló] Fokvárosi Egyezményhez csatolt luxemburgi vasúti jegyzőkönyvre, amelyek elősegítik a magánberuházásokat”. Az Unió (hatásköreit illetően) és több tagállam már ratifikálta a jegyzőkönyvet. Hatálybalépésekor a jegyzőkönyv megkönnyíti és olcsóbbá teszi majd a magánszektor számára a vasúti járművek finanszírozását. A Bizottság elő fogja mozdítani annak gyors végrehajtását Unió-szerte. A járművekre és az infrastruktúrára vonatkozó átjárhatósági követelmények fokozatos végrehajtásával a mozdonyok, a szerelvények és a személyszállító kocsik képesek lesznek átlépni a határokat, és több (vagy valamennyi) hálózaton közlekedni az Unióban. Az ilyen ún. „go-everywhere” (közlekedésre minden vasúti pályán képes) vasúti járművek megkönnyítik a határokon átnyúló szolgáltatások létrehozását és működtetését, és jelentősen csökkentik a befektetők vagy hitelezők maradványérték-kockázatát. A Bizottság számára prioritás lesz, hogy 2022-ig követelményeket dolgozzon ki az ilyen „go-everywhere” vasúti járművek fellendítésére. A Bizottság: – az Európai Beruházási Bankkal együttműködésben aktívan keresni fog támogatható kísérleti projekteket vasúti járműveknek a Zöld Vasúti Beruházási Platform/InvestEU keretében történő beszerzése céljából, – az ERA-val együttműködésben elkészíti a „go-everywhere” személyszállító vasúti járművekre vonatkozó előírásokat (egy, 2022-re várható ÁME dokumentum), – a felülvizsgált vasúti iránymutatásban 2023-ig egyértelművé teszi a határokon átnyúló szolgáltatásokhoz használt interoperábilis vasúti járművek állami finanszírozására vonatkozó állami támogatási szabályokat. Ezzel összefüggésben foglalkozik majd a meglévő vasúti járművek leselejtezésének kérdésével, – továbbra is támogatni fogja a vasúti járművek ERTMS-sel való felszerelését és utólagos átalakítását, – elő fogja mozdítani a Fokvárosi Egyezményhez csatolt, a sínpályához kötött járművekről szóló luxemburgi jegyzőkönyv megerősítését és támogatni fogja a jegyzőkönyv EU-n belüli végrehajtását. Az EBB tervezi, hogy: – elindítja a Zöld Vasúti Beruházási Platformot, többek között a vasúti járművek finanszírozása céljából. 3.4. A vasúti járművezetők és a vasúti személyzet képzésének és tanúsításának összehangolása a jövőbeli szükségletekkel A vasúti szolgáltatások hatékony, biztonságos és megbízható működése megköveteli az olyan vasúti járművezetők és más vasúti személyzet rendelkezésre állását, akik képesek zökkenőmentesen dolgozni határokon átnyúló távlatokban, valamint a működési és nyelvi akadályokra való tekintet nélkül. A határokon átnyúló műveletek számának növekedése szükségessé teszi az olyan felmerülő problémák nyomon követésére szolgáló módszerek kidolgozását, mint például a vezetési és pihenőidő tiszteletben tartása. A vasúti járművezetők manapság minden olyan mozdonyra és vonatra tanúsítvánnyal rendelkeznek, amelyet várhatóan üzemeltetnek majd, és minden olyan útvonalra vonatkozóan, amelyen közlekedni fognak majd. A képzés és a tanúsítás harmonizálása és elismerése tervezett cél volt, de azt a jelenlegi uniós keret nem valósította meg kielégítően, . Ezen túlmenően a határokon átnyúló vasúti szolgáltatások keretében foglalkoztatott vasúti személyzettel szemben támasztott azon követelmények, amelyek szerint képesnek kell lenniük azoknak a tagállamoknak a nyelvén kommunikálniuk, amelyen áthaladnak, növeli a nehézségeket és korlátozza az ilyen szolgáltatások működtetésére alkalmas személyzet számát.

Ugyanakkor a vasúti ágazat az innováció és a digitalizáció miatti szakemberhiánnyal néz szembe, amelyet a meglévő munkaerőnek az elkövetkezendő 10 éven belül várható nagy létszámban történő nyugdíjazása súlyosbíthat. A zöld átállás és az új munkaköri profilok ebből következő növekedése tovább növeli az új készségek és kompetenciák iránti igényt. A vasúti ágazati szociális párbeszéd támogatja a szakma vonzóbbá tételét többek között a fiatalok és a nők számára is. E párbeszéd keretében 2021 novemberében aláírták a „Nők a vasúti ágazatban” jogilag kötelező erejű megállapodást. Az ifjúság európai éve során a Bizottság továbbra is támogatni fogja azokat az intézkedéseket, amelyek arra irányulnak, hogy fiatalokat nyerjenek meg a vasúti ágazati hivatásoknak. A tanulószerződéses gyakorlati képzéseknek alapvető szerepet kell játszaniuk a fiatalok olyan készségekkel és ismeretekkel való felvértezésében, amelyek megfelelnek az ágazati igényeknek és biztosítják foglalkoztathatóságukat. A Bizottság felszólítja a vasúti társaságokat, hogy csatlakozzanak „a Tanulószerződéses Gyakorlati Képzés Európai Szövetségéhez”, és biztosítsanak több tanulószerződéses gyakorlati képzést. Az ifjúság európai éve (2022) megfelelő platform az ilyen kezdeményezések támogatásához és megerősítéséhez. Az Erasmus+ által finanszírozott STAFFER-projekt támogathatja a vasúti ágazat átfogó készségstratégiáját, konkrét intézkedéseket dolgozhat ki a rövid és középtávú készségigények kielégítésére, és ezáltal alapul szolgálhat a „készségfejlesztési paktum” keretében létrehozandó nagyszabású készségfejlesztési partnerséghez. Az uniós vasútbiztonsági cselekvési terv sikeres végrehajtására építve a Bizottság továbbra is együtt fog működni a tagállamokkal és az érdekelt felekkel a vasúti felhasználók, a munkavállalók és az infrastruktúra legmagasabb szintű védelmének fenntartása érdekében. A Bizottság: – 2022-ben javaslatot tesz a vasúti járművezetőkre vonatkozó felülvizsgált szabályozási keretre, amely orvosolja a meglévő rendszer hiányosságait, és korlátozza a további dokumentumok és tanúsítványok beszerzésére vonatkozó ismétlődő kötelezettséget. Előfordulhat, hogy ez a javaslat a vonatok üzemeltetésére vonatkozó nyelvhasználati szabályokat és az ágazat technológiai fejlődését tükröző módosításokat is magában foglalja majd, – elő fogja mozdítani a személyzet továbbképzésére és átképzésére irányuló szakpolitikákat és programokat, valamint biztosítani fogja a jövőbeli készségigények kielégítését, például az érdekelt felek a célból történő támogatása révén, hogy a készségfejlesztési paktum keretében a vasúti ágazatban potenciálisan nagyszabású készségpartnerséget hozzanak létre a STAFFER vasúti ágazati készségtervre építve, – fel fogja használni az ifjúság európai évét (2022), hogy felhívja a figyelmet a vasúti ágazat vonzerejére a fiatal tehetségek körében. 3.5. A hálózatok hatékonyabb használata Annak érdekében, hogy Unió-szerte gyakori és gyors személyszállítási szolgáltatásokat tudjon kínálni, a vasúti ágazatnak a menetrendeket és a kapacitást úgy kell megterveznie, hogy jobban figyelembe kell venni a határokon átnyúló szempontokat és az egységes európai vasúti térséget. A határokon átnyúló távolsági szolgáltatások bevezetését tervező vasúti társaságok számára a vonzó, határokon átnyúló menetvonalak megszerzése bonyolult, költséges és rendkívül rugalmatlan lehet, különösen az új belépők számára. Az uniós vasúti hálózat szakaszainak és csomópontjainak egyre nagyobb részét már most is intenzíven használják, ami korlátozza a vasúti szolgáltatások további bővítését, és azzal jár, hogy elsőbbséget kell biztosítani a személy- és áruszállítási szolgáltatások különböző típusainak. Ebben az összefüggésben a határokon átnyúló szolgáltatások gyakran hátrányos helyzetbe kerülnek a belföldi szolgáltatásokkal szemben a szűkös kapacitásért folyó versenyben. Ez a délelőtti csúcsforgalom során a fontosabb állomásokra érkező éjszakai vonatokat is érinti. Hatékonyabb és adaptálhatóbb rendszerre van szükség az optimális kapacitásgazdálkodáshoz, amely figyelembe veszi az összes releváns elemet, mind a személy-, mind az áruforgalom tekintetében. A jelenlegi uniós jogszabály éves kapacitásallokációs eljárást ír elő, amelyet olyan időszakban dolgoztak ki, amikor a vágánykapacitás redundánsabb volt. Ez az eljárás, amely a vasúti szolgáltatások valamennyi típusára vonatkozóan rögzített ütemtervet ír elő, nem tudja egyaránt kielégíteni a távolsági (határokon átnyúló) személyszállítási szolgáltatásokra vonatkozó hosszabb tervezési horizontokat és a rövid távú kapacitásigényeket, a vasúti árufuvarozási szolgáltatások esetében sem. Emellett megnehezíti az új belépők számára, hogy a piaci kereslet kielégítéséhez megfelelő menetvonalakat biztosítsanak. Az integrált menetrend- és kapacitás-újratervezési program (TTR) ténylegesen lehetővé teszi a vasúttársaságok számára, hogy a nemzeti és regionális szolgáltatások tervezésének befejezése előtt elsőbbségi tervezést végezzenek a zökkenőmentes, határokon átnyúló összeköttetésekre vonatkozóan. Ez a gyökeres változás gyorsabbá, gyakoribbá és ezáltal vonzóbbá teheti a határokon átnyúló személyszállítási szolgáltatásokat az Unióban. A Bizottság ezért 2022-ben felméri, hogy szükség van-e a TTR és más bevált gyakorlatok uniós jogba való beépítésére, és szükség esetén szabályozási intézkedésre tesz javaslatot. A Bizottság javasolni fogja a vasúti árufuvarozási folyosókról szóló rendelet felülvizsgálatát, és ezt az alkalmat arra fogja felhasználni, hogy a határokon átnyúló vasúti áru- és személyszállítási szolgáltatások tekintetében európai szinten egyaránt koherens kapacitáselosztást és forgalomirányítást biztosítson. A lehetőségek közé tartozhat egy olyan uniós szintű szervezet létrehozása, amely mind a személy-, mind az árufuvarozó vonatok esetében támogatja a vasúti kapacitás hatékonyabb kezelését, valamint nyomon követi és optimalizálja az uniós hálózaton közlekedő vonatok teljesítményét. A közlekedési szereplőknek operatív adatokat kell cserélniük a közlekedési módok között annak megkönnyítése érdekében, hogy a személyre szabott intermodális megoldások hozzájáruljanak a teljes közlekedési rendszer optimális használatához. A Bizottság: – fel fogja mérni, hogy szükség van-e a kapacitáselosztási és forgalomirányítási folyamatok továbbfejlesztésére, és szükség esetén 2022-ben szabályozási intézkedésre tesz javaslatot a kapacitáselosztás teljes vasúti hálózaton belüli jobb összehangolása érdekében, a személy- és árufuvarozási szolgáltatásokra is kiterjedően, – mérlegelni fogja egy olyan uniós szintű szerv létrehozását, amely felügyeli a határokon átnyúló vasúti forgalom optimalizálását és annak a belföldi forgalomba való jobb integrálására irányuló koordinációs mechanizmusokat. 3.6. A vágányokhoz való hozzáférés megfelelő díjszabása Bár a vasút állami finanszírozásban részesül, ez nem jelenti azt, hogy az infrastruktúra használatáért fizetendő díjak versenyképesek lennének, ami növelné a vasúti forgalmat és csökkentené a jegyárakat. A vasút állandó infrastrukturális költségei a többi közlekedési módhoz képest magasak, és a 2012/34/EU irányelv lehetővé teszi a pályahálózat-működtetők számára, hogy az infrastruktúra használatának közvetlen költségein felül felárat számítsanak fel, ha a piac ezt lehetővé teszi. Ezt a rendelkezést széles körben alkalmazzák, különösen a távolsági és nagy sebességű személyszállítási szolgáltatások esetében. Ugyanakkor a vasút által a társadalom számára okozott külső költségek nagyon alacsonyak a többi közlekedési módhoz képest. Ez a szempont azonban csak részben tükröződik a különböző közlekedési módok tényleges költségeiben és adóztatásában. A magas és változatos határokon átnyúló pályahasználati díjak, különösen a felárak tekintetében, meghatározó költségtényezőt jelentenek, és akadályozhatják az új szolgáltatások létrehozását, továbbá gátolhatják az új belépők és a magánberuházások bevonzását. A tagállamok a pályahálózat-működtetőknek nyújtott finanszírozás mértékén keresztül erőteljesen befolyásolhatják a pályahasználati díjak felárainak szintjét. Ha ezt a finanszírozást hatékonyan használják fel, a pályahálózat-működtetőknek kevésbé kell magas pályahasználati díjakat alkalmazniuk. A tagállamok a vasúti iránymutatással összhangban kompenzációs rendszereket is bevezethetnek a versengő közlekedési módok kifizetetlen környezeti, baleseti és infrastrukturális költségeire. Ezzel szemben a pályahálózat-működtetőket a 2012/34/EU irányelv közvetett módon kötelezi arra, hogy összehangolják és garantálják a határokon átnyúló vasúti szolgáltatások optimális versenyképességét. Az utasforgalom Covid19-világjárvány alatti összeomlásának hozományaként rendelet teszi lehetővé a tagállamok számára, hogy a vasút támogatása érdekében ideiglenesen csökkentsék a pályahasználati díjakat vagy eltekintsenek azoktól. A tagállamoknak és a pályahálózat-működtetőknek élniük kell ezekkel a rendelkezésekkel a jelenlegi díjszabási gyakorlatok javítása végett, és ezáltal az általános szolgáltatási kínálat és a vasút versenyképességének növelése céljára. Megbeszélések folynak az európai vasúti pályahálózat-működtetők platformján (PRIME) belül. Az egyértelmű cél annak biztosítása kell, hogy legyen, hogy a felárakat csak akkor alkalmazzák, ha a piac ezt lehetővé teszi, és ahol ez nem rontja a vasút versenyképességét. A Bizottság: – 2023-ban iránymutatást nyújt az olyan pályahasználati díjak meghatározásához, amelyek támogatják és ösztönzik a távolsági és határokon átnyúló személyszállítási szolgáltatások fejlesztését, – aktívan elő fogja mozdítani azokat a kísérleti projekteket, amelyek annak feltárására irányulnak, hogy a pályahasználati díjaknak a közvetlen költségek szintjére való csökkentése jobban támogatná-e a határokon átnyúló szolgáltatások létrehozását, – a vasúti iránymutatás 2023. évi felülvizsgálatával összefüggésben mérlegelni fogja annak lehetőségét, hogy a pályahasználati díjak csökkentésének állami finanszírozását mentesítsék az állami támogatási szabályok szerinti bejelentési kötelezettség alól. 3.7. Felhasználóbarát menetjegy-értékesítés és a vasúti rendszerhez való hozzáférés

Ahhoz, hogy a vasút sokkal több utas számára vonzó utazási lehetőséggé váljon, határozott fellépésre van szükség a jegyértékesítés terén, hogy a határokon átnyúló viszonylatokra szóló vonatjegyek könnyebben megtalálhatók és lefoglalhatók legyenek, és vonzóbbá váljanak az árak tekintetében. Bár ezt az ágazat elismeri, , az elmúlt két évtized tapasztalatai azt mutatják, hogy az ágazati kezdeményezések nagyon lassan érnek be az egyéni érdekek miatt és amiatt, hogy az érintettek nem hajlandóak megragadni azokat az előnyöket, amelyekkel a piacnyitás járhat. A vasúti jegyek összehasonlításának és megvásárlásának ugyanolyan könnyűvé és kényelmessé kell válnia az utasok számára, mint más közlekedési módok esetében, egyetlen ügylet keretében és a legkorszerűbb technológia alkalmazásával. Azoknak az utasoknak, akiknek csatlakozó vonatokkal szükséges utazniuk, biztosnak kell lenniük abban, hogy időben megérkeznek, vagy ennek hiányában megkapják a célállomásuk eléréséhez szükséges segítséget. A menetjegy-értékesítők és a vasúti társaságok számára lehetővé kell tenni, hogy egyenlő versenyfeltételek mellett kínálhassanak ülőhelyeket, jóval a tényleges vasúti utazás előtt is. A vasúti társaságoknak és a menetjegy-értékesítőknek képeseknek kell lenniük arra, hogy a meglévő jegyértékesítési csatornákhoz, jegy- és viteldíjadatokhoz, valamint a helyfoglalási rendszerek adataihoz és műveleteihez való hozzáférés során indokolatlan piaci akadályok nélkül kínálhassanak vonzó menetjegyeket. A multimodális digitális mobilitási szolgáltatásokra vonatkozó bizottsági kezdeményezés, valamint a személyszállítási telematikai alkalmazásokra vonatkozó ÁME felülvizsgálata (TAP TSI) és a vasúti személyszállítást igénybe vevő utasok jogairól szóló új rendeletben meghatározott, valós idejű utazási és forgalmi tájékoztatás nyújtására vonatkozó új kötelezettség biztosítani fogja a független menetjegy-értékesítők számára az adatok technikai hozzáférhetőségét és a valós idejű tájékoztatást az utasoknak. A negyedik vasúti csomagban foglaltaknak megfelelően a Bizottság 2022-ben jelentést tesz a közös tájékoztatási és átszállójegy-rendszerek rendelkezésre állásáról. E kezdeményezéseket megelőzően a Bizottság együtt fog működni a vasúti ágazattal, és támogatni fogja a 2021. márciusi ágazati nyilatkozatban ismertetett kötelezettségvállalások tisztességes, észszerű és megkülönböztetésmentes (FRAND) elveken alapuló végrehajtását. Ahhoz, hogy a határokon átnyúló vasúti utazás vonzóvá váljon, az utasokat is védeni kell az utazás során. A vasúti utasok jogairól szóló, 2021 áprilisában elfogadott új rendelet első alkalommal vezetett be arra vonatkozó kötelezettséget, hogy 2023. június 7-től átszállójegyeket kell kínálni, de meglehetősen korlátozott alapon, . Az ezek biztosítására vonatkozó korlátozott kötelezettség azonban és az átszállójegyek meglévő piaci kínálatának hiánya azonban korlátozza az utasok védelmét, és ezáltal csökkenti a vasút vonzerejét. Alapvető fontosságú, hogy azok az utasok, akik egy utazás során több vonatot kombinálnak, biztosak legyenek abban, hogy az egyik vonat késése esetén nem fognak adott helyen vesztegelni, függetlenül attól, hogy a jegyeket átszállójegyként vagy külön szerződésként értékesítették-e számukra. Megoldást jelenthetne legalább annak biztosítása, hogy a kombinált külön jegyekkel utazó utasok bizonyos feltételek mellett folytathassák útjukat a csatlakozások lekésése esetén. A Bizottság ezért a multimodális digitális mobilitási szolgáltatásokra vonatkozó kezdeményezés részeként foglalkozni fog az utazás késések esetén történő folytatásának kérdésével. A megfizethetőség kulcsfontosságú annak biztosításához, hogy mindenki részt vehessen a zöld átállásban, és élvezhesse annak előnyeit. Amint az az EU vidéki területeinek hosszú távú jövőképéről szóló közleményben is szerepel, a Bizottság teljes figyelmet fog fordítani a vidéki és távoli területek összekapcsoltságának javítására is, különösen „A fenntartható multimodális mobilitás bevált gyakorlatai a vidéki területeken” célzott kiemelt kezdeményezés révén. Alapvető fontosságú továbbá annak biztosítása, hogy a fogyatékossággal élő és a csökkent mozgásképességű személyek másokkal azonos alapon hozzáférjenek a távolsági és határokon átnyúló vasúti személyszállítási szolgáltatásokhoz, ideértve a jegyértékesítést és az új digitális fejlesztéseket is. Referenciaként az európai akadálymentesítési irányelvben foglalt akadálymentességi követelményeket valamennyi vasúti szolgáltatásra alkalmazni kell. Ezt az uniós vasúti rendszernek a fogyatékossággal élő és a csökkent mozgásképességű személyek általi hozzáférhetőségére vonatkozó ÁME és a vasúti utasok jogairól szóló, 2021 áprilisában elfogadott új rendelet is alátámasztja. A Bizottság: – javaslatot fog tenni egy 2022 végéig elfogadandó, a multimodális digitális mobilitási szolgáltatásokról szóló rendeletre, amelynek célja a mobilitási szolgáltatók közötti adatcsere fokozása, valamint a vasúti társaságok és a harmadik fél menetjegy-értékesítők közötti tisztességes kereskedelmi megállapodások megkötésének megkönnyítése, ideértve az utazás folytatását és védelmét abban az esetben, ha a kombinált külön jegyekkel utazó utasok lekésik csatlakozásukat, – nyomon fogja követni a vasúti utasok jogairól szóló új rendeletnek való megfelelést, amint a 2023 júniusától alkalmazandóvá válik. 3.8. Egyenlő versenyfeltételek a többi közlekedési móddal A Bizottság már tett javaslatokat a különböző közlekedési módok közötti egyenlő versenyfeltételek megteremtésére. A 2021. július 14-én bemutatott „Irány az 55 %!” intézkedéscsomaggal a Bizottság ambiciózus javaslatokat terjesztett elő a gazdasági ösztönzőknek az éghajlat-politikai, társadalmi és környezetvédelmi célkitűzésekkel való összehangolása érdekében, elismerve ugyanakkor a különböző közlekedési módok működésének globális és versenykörnyezetében fennálló különbségeket. Ez magában foglalja a kibocsátáskereskedelem és az energiaadóztatási keret javasolt módosításait is. A tagállamok erős eszközöket tartanak saját kezükben annak biztosítására, hogy a különböző közlekedési módok egyenlő feltételek mellett versenyezhessenek. A tagállamok például jelentős mozgástérrel rendelkeznek ahhoz, hogy a nemzeti adózás révén befolyásolják a vasút árát. Ennek szellemében 2020-ban Németország úgy döntött, hogy 19 %-ról 7 %-ra csökkenti a távolsági vasúti menetjegyekre kivetett héát. A Bizottság értékelni fogja, hogy szükség van-e a nemzetközi vasúti menetjegyek héa alóli, az egész EU-ra kiterjedő mentességére a vasúti személyszállítást igénybe vevő utasok költségeinek jelentős csökkentése érdekében. A közlekedési módok közötti egyenlő versenyfeltételeket a közlekedési módokat ötvöző innovatív ajánlatok megjelenésének lehetővé tételével is elő lehet segíteni. Például a repülőjegyek és a vasúti jegyek könnyebb kombinálása segít abban, hogy a vasút hangsúlyosabb szerepet kapjon a távolsági járatok kiszolgálásában. Egyes tagállamok hosszú időre visszanyúló tapasztalattal rendelkeznek a tekintetben, hogy megkönnyítsék a légitársaságok számára, hogy a vasúti szolgáltatások keretében értékesítsék a jegyeket, valamint hogy az utasok csomóponti repülőterekre történő szállítását repülőgép helyett inkább vasúton oldják meg . A légi közlekedési szolgáltatásokról szóló rendelet felülvizsgálatával összefüggésben a Bizottság értékeli azokat a lehetőségeket és kritériumokat, amelyek alapján az uniós országok korlátozhatják a légi forgalmat bizonyos útvonalakon, amennyiben léteznek fenntarthatóbb, azonos szintű szolgáltatást kínáló közlekedési módok, anélkül, hogy aláásnák az egységes piac elveit. A multimodális digitális mobilitási szolgáltatásokra vonatkozó kezdeményezéssel együtt ez segíthetne azonosítani a légi és vasúti szolgáltatásokat ötvöző multimodális szolgáltatáskínálat megjelenésének fellendítését célzó lehetőségeket. A Bizottság: – együtt fog működni a Parlamenttel és a Tanáccsal az „Irány az 55 %!” csomagban szereplő javaslatok gyors elfogadásának elősegítése érdekében, ideértve a szén-dioxid-árazásra és a közlekedési módok kibocsátáskereskedelmére vonatkozóakat is, – fel fogja mérni, hogy szükség van-e az egész EU-ra kiterjedő héamentességre a nemzetközi vasúti szolgáltatások tekintetében, – támogatni fogja és elő fogja mozdítani a légi-vasúti multimodális utakat azokon az útvonalakon, ahol rendelkezésre áll az ilyen szolgáltatások nyújtásához szükséges megfelelő infrastruktúra, és értékelni fogja az ilyen multimodális szolgáltatások megkönnyítését szolgáló szabályozási lehetőségeket. 3.9. Közszolgáltatási kötelezettségek a fenntartható, határokon átnyúló és/vagy multimodális közösségi közlekedés előmozdítására Az olyan összeköttetések vagy hálózatok esetében, amelyek iránt megalapozott közszükséglet van, és ahol a piac (még) nem képes vagy nem hajlandó olyan szolgáltatásokat kínálni, amelyeket az összeköttetéshez szükségesnek vagy a társadalom számára más módon kívánatosnak tartanak, az illetékes hatóságok a vasúttársaságoknak közszolgáltatási kötelezettségeket írhatnak elő, és közszolgáltatási szerződéseket ítélhetnek oda, amelyek jellemzően pénzügyi ellentételezéssel járnak. A közszolgáltatási kötelezettség azonban nem használható fel a verseny korlátozására és a nyílt hozzáférésű szolgáltatások kínálásának megakadályozására. A szárazföldi közszolgáltatási kötelezettségekről szóló rendelet lehetővé teszi az illetékes hatóságok számára, hogy együttműködjenek és határokon átnyúló közszolgáltatási kötelezettségeket hozzanak létre. Az EU-n belüli, határokon átnyúló vasúti személyszállítási szolgáltatások tekintetében már számos közszolgáltatási kötelezettség előírására sor került. Az illetékes hatóságok azonban gyakran szembesülnek gyakorlati és adminisztratív akadályokkal a határokon átnyúló közszolgáltatási kötelezettségek végrehajtására irányuló érintett folyamataik összehangolása során. Egyes határokon átnyúló szolgáltatások „hibrid” szolgáltatások: olyan határokon átnyúló szolgáltatások, amelyek a közszolgáltatási kötelezettségek keretében működtetett egy vagy több szakaszt kombinálnak egy vagy több, nyílt hozzáférésű rendszer keretében működtetett szakasszal. Az ilyen hibrid szolgáltatásokra vonatkozó külön uniós szabályok hiányában az illetékes hatóságoknak különös gondot kell fordítaniuk a verseny torzulásának és a keresztfinanszírozás kockázatának elkerülésére. A vasúti szolgáltatások tagállamok általi támogatásának alternatív módja lehet a 2012/34/EU irányelv 34. cikke szerinti meglévő lehetőségek kihasználása az állami támogatási szabályokkal összhangban a pályahasználati díjak visszatérítésére a versengő közlekedési módok kifizetetlen külső költségeinek ellentételezése érdekében. Ezen túlmenően a közszolgáltatási kötelezettség közforgalmú közlekedésben történő bevezetése lehetőséget kínál az illetékes hatóságok számára a környezeti fenntarthatósági követelmények meghatározására. Ez különösen fontos lehet a multimodális szárazföldi közlekedés esetében, ahol már léteznek kibocsátásmentes járművek és vasúti járművek. A jelenlegi szabályok bizonyos mértékben már most is lehetővé teszik a multimodális közszolgáltatási kötelezettség rendszerét, amikor az utas utazása során egynél több közlekedési módot vesz igénybe, és e közlekedési módok mindegyikét közszolgáltatási kötelezettség keretében működtetik. A közszolgáltatási kötelezettségek rendszere és a belső piaci szabályok a közlekedési módtól függően eltérőek. Jelenleg három különböző jogi keret létezik a szárazföldi, tengeri és légi közlekedésre vonatkozóan. Az ilyen utazás minden egyes közlekedési módjára külön közszolgáltatási szerződést lehet odaítélni. A szárazföldi közlekedési módon (vasúti/busz-/egyéb kötöttpályás közlekedés) belül is létre lehet hozni multimodális közszolgáltatási kötelezettséget. Ez utóbbi esetben az ilyen multimodális szárazföldi közszolgáltatási kötelezettség teljes mértékben a szárazföldi közszolgáltatási kötelezettségekről szóló rendelet hatálya alá tartozna. A határokon átnyúló szolgáltatások megkönnyítése és előmozdítása érdekében a Bizottság értelmező iránymutatásokat fog kiadni a szárazföldi közszolgáltatási kötelezettségen alapuló szolgáltatásokról, hogy segítse a tagállamokat és az illetékes hatóságokat az uniós jogszabályoknak teljes mértékben megfelelő, határokon átnyúló közszolgáltatási kötelezettségek létrehozásában.