HU ECB -PUBLIC 
 
 
AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK VÉLEMÉNYE  
[2012. július 24.] 
a pénzügyi tranzakciós illetékről  
(CON/2012/ 59) 
 
Bevezetés és jogalap  
2012. július 3- án az Európai Központi Bank („EKB”) felkérést kapott a magyar Nemzetgazdasági 
Minisztériumtól (a Minisztérium), hogy alkosson véleményt a pénzügyi tranzakciós illeték bevezetéséről 
szóló törvényjavaslatról (a továbbiakban: a pénzügyi tranzakciós illetékről szóló törvény javaslat).  
2012. július 5- én az EKB felkérést kapott a Minisztériumtól, hogy alkosson véleményt a pénzügyi 
tranzakciós illetékről szóló törvény re vonatkozó új módosító javaslatról. Az Országgyűlés 2012. július 9-
én elfogadta a pénzügyi tranzakciós illetékről szóló törvény t, az új módosító javaslattal beiktatott 
módosításokkal.  
Az EKB vélemény meghozatalára szolgáló hatásköre az Európai Unió működéséről szóló szerződés 127. 
cikkének (4) bekezdésén és 282. cikkének (5) bekezdésén, valamint a nemzeti hatóságoknak az Európai 
Központi Bankkal a jogszabálytervezetekről folytatott konzultációjáról szóló, 1998. júni us 29- i 
98/415/EK tanácsi határozat1, 2. cikke (1) bekezdésének harmadik francia bekezdésén és 2. cikkének (2) 
bekezdésén alapul, mivel a pénzügyi tranzakciós illetékről szóló törvény a Magyar Nemzeti Bankkal 
kapcsolatos.  Az Európai Központi Bank eljárási szabályzatának 17.5. cikke első mondatával összhangban 
a Kormányzótanács fogadta el ezt a véleményt.  
 
1.  A pénzügyi tranzakciós illetékről szóló törvény célja  
Pénzügyi tranzakciós illeték a következők tekintetében fizetendő:   
a)  meghatározott típusú fize tési kötelezettségek, melyek tekintetében az adott fizetési megbízás 
értéknapján a magyarországi székhellyel vagy fiókteleppel rendelkező fizetési szolgáltató köteles a 
megbízó pénzforgalmi számláján történő terhelés vagy az átutalási megbízás összegének 
százalékában meghatározott illeték megfizetésére.  Az illeték irányadó mértéke 0,1 %, melynek 
felső határa fizetésenként 6  000 Ft; valamint   
b)  a legfeljebb kéthetes lejáratú MNB -kötvények kibocsátása vagy egynapos jegybanki betétek 
elhelyezése, melyek teki ntetében az MNB a kibocsátás napján vagy az értéknapon köteles az 
értékpapír napi jegybanki alapkamatlábbal diszkontált névértéke vagy az egynapos betét összege 
                                                 
1 HL L 189., 1998.7.3., 42. o.  
ECB -PUBLIC  
2 százalékaként számított illeték megfizetésére.  Az illeték irányadó mértéke 0,01 % az egynapos 
betétek és 0,1 % az MNB -kötvények tekintetében, felső határ nélkül.  
 
2.  A konzultációs kötelezettség megszegése  
Az EKB 2012. július 3- án kapta meg a pénzügyi tranzakciós illeték tárgyában a sürgős konzultációra 
vonatkozó első felkérést . Az EKB 2012. július 5- én kapta meg a törvény módosított változatát, mely 
további változtatásokat iktatott be az MNB -re vonatkozó rendelkezésekbe. Az Országgyűlés alig két 
munkanappal később, 2012. július 9- én elfogadta a pénzügyi tranzakciós illetékről szóló törvényt. 
A 98/415/EK határozat szerint az EKB -val a jogalkotási folyamat során „megfelelő időpontban” kell 
konzultálni. Ez azt jelenti, hogy konzultációnak a jogalkotási folyamat egy olyan pontján kell történnie, 
amely elegendő időt biztosít az EKB számára arra, hogy megvizsgálja a jogszabálytervezetet és elfogadja véleményét, és lehetővé teszi a nemzeti hatóságok számára az EKB véleményének a jogszabály 
elfogadását megelőzően történő figyelembe vételét.  
Ebben a vonatkozásban az EKB újfent nyomatékot ad azon álláspontjának, mely szerint  a nemzeti 
hatóságok különleges sürgősség esetében sem mentesülnek az EKB -val folytatott konzultáció 
kötelezettsége, illetve az alól, hogy az EKB számára álláspontja figyelembevételéhez megfelelő időt biztosítsanak a 98/415/EK határozattal összhangban. A m agyar kormánynak el kellett volna halasztania a 
törvényjavaslat zárószavazását olyan időpontra, mely lehetővé tette volna az EKB -val való megfelelő 
konzultációt, illetőleg az EKB véleményének kellő megfontolását. Az EKB továbbá méltányolná, ha a 
Minisztérium a jövőben eleget tenne az EKB -val való konzultációs kötelezettségének.  
 
3.  A pénzügyi tranzakciós illeték hatásai az MNB -re 
Az MNB közjogi szerv, melynek elsődleges célkitűzése – a Szerződésnek, a Központi Bankok Európai 
Rendszere és az Európai Központ i Bank Alapokmányának (a továbbiakban: a KBER Alapokmánya) 
megfelelően és az MNB -ről szóló törvénynek megfelelően – az árstabilitás fenntartása
2. Az MNB 
árstabilitás fenntartása tekintetében ellátott fő feladata a monetáris politika meghatározása és 
végreh ajtása.  A magyar hatóságoknak az MNB e feladatainak ellátása kapcsán tiszteletben kellene 
tartaniuk a központi banki függetlenség elvét.  
A Szerződés 130. cikkében és a KBER Alapokmány 7. cikkében említett központi banki függetlenség 
többek között a követke zőket követeli meg:  az NKB működési függetlensége biztosított azáltal, hogy 
rendelkezik az árstabilitás bármely más hatóságtól függetlenül történő eléréséhez szükséges forrásokkal 
és eszközökkel, ii. az NKB intézményi függetlenségét tiszteletben tartják és az NKB -t feladatainak 
ellátásában harmadik személyek nem befolyásolják, valamint iii. az NKB pénzügyi függetlenséget élvez3.  
                                                 
2 A Szerződés 127. cikke (1) bekezdésének első mondata és a KBER Alapokmánya 2. cikkének első mondata. A Magyar 
Nemzeti Bankról szóló 2011. évi CCVIII. törvény 2. §-ának (1) bekezdése.  
3 A pénzügyi függetlenség fogalmát abból a szempontból kell értékelni, hogy bármely harmadik személy képes -e – 
közvetlenül vagy köz vetve – az NKB megbízatásának betöltésére való képességét befolyásolni, mind működési 
szempontból a megfelelő humánerőforrások, illetve pénzügyi szempontból az elegendő pénzügyi források 
 
ECB -PUBLIC  
3 A pénzügyi tranzakciós illetékről szóló új törvény azonban csorbítja az MNB működési és intézményi 
függetlenségét4.  
Először is bomlasztja a monetáris politikai átviteli mechanizmust5 az egynapos betétek és az MNB -
kötvények – az illetékteher végső megosztásától függően – MNB és kereskedelmi bankok számára 
fennálló vonzerejének befolyásolása révén.   
E tekintetben – miközben a központ i bankoktól általában is elvárt a pénzügyi prudencia tanúsítása –  
intézkedéseit monetáris politikai szerepkörének és nem eredmény -/költségértékeléseknek kell vezérelnie.  
Ekként az MNB – megbízatásának megfelelően – nem háríthatja át minden további nélkül a  pénzügyi 
tranzakciós illeték terhét ügyfeleire, például a betéti kamatláb csökkentésével.  Az MNB nem 
kereskedelmi jogalany és az ilyen döntéseket az árstabilitással kapcsolatos megfontolásoknak – úgy mint 
a piaci likviditás bővítése szükségességének – kell meghatároznia.  Ezen túlmenően a pénzügyi 
tranzakciós illeték közvetetten befolyásolja a monetáris politika végrehajtását –  pénzpiaci likviditásra 
gyakorolt feltehetően káros hatása révén, ami az árfolyamképzést is gátolhatja.  Ez körülményesebbé teszi 
az MNB monetáris politikai célkitűzéseinek elérését is.   
Másodszor: a pénzügyi tranzakciós illeték  befolyásolja az MNB -nak az árstabilitás elsődleges célkitűzését 
legjobban szolgáló monetáris politikai eszközök szabad megválasztására vonatkozó képességét, miv el 
olyan költségmegfontolásokat állít be, melyek nem kapcsolódnak ezen eszközök eredeti kialakításához.  
Így az MNB szakpolitikai döntéseinek a tágabb gazdaságra való átvitelére a pénzügyi tranzakciós illeték 
nemléte esetén legmegfelelőbb monetáris politikai eszközök hatását az illeték kivetése jelentősen 
ronthatja.  
Ezen túlmenően a pénzügyi tranzakciós illeték MNB műveleteire való – a fenti okokból nem indokolt 
kivetése – ütközhet az MNB pénzügyi függetlenségével. Az MNB -nek a pénzügyi tranzakciós illetéke t 
saját forrásaiból kellene fizetnie, melynek következtében ténylegesen csökkennek az MNB KBER -
vonatkozású feladatainak ellátására rendelkezésére álló forrásai.   
Az illetéknek az MNB monetáris politikai műveleteire való, a működési és szervezeti függetlens éggel 
össze nem egyeztethető kivetése – mely a fent kifejtett okokból sem indokolt – tekinthető az állami 
szektor központi banki pénzből történő finanszírozása eszköze létrehozásának is. Ennélfogva az MNB 
                                                                                                                                                             
vonatkozásában. Lásd az EKB 2012. májusi K onvergenciajelentésének 25.  oldalát. Az NKB -nak minden körülmények 
között a rendelkezésére kell állnia a monetáris politika viteléhez szükséges erőforrásoknak. Ennélfogva kiemelkedő 
fontosságú, hogy a központi banknak lehetősége legyen a nyereséges években megfelelő tartalékok képzésére, hogy az 
esetleges jövőbeni veszteségeknek anélkül állhasson elébe, hogy az gyengítené a monetáris politikája végrehajtásához 
szükséges pénzügyi eszközeit.  Lásd még a CON/2009/83 EKB -vélemény 2.4.1. pontját.  
4 Lásd még a Magyar Nemzeti Bankról szóló 2 011. évi CCVIII. törvény 1. § -ának (2) bekezdését.  
5 A magyarországi monetáris politika 2001 nyara óta egy inflációközpontú keretben zajlik, melyben az MNB különféle monetáris politikai eszközök felhasználásával a nyilvánosan kihirdetett inflációs cél elér ésére törekszik. A monetáris 
politika legfőbb eszköze a központi banki alapkamat, amely különféle monetáris átviteli csatornákon keresztül 
befolyásolja az infláció jövőbeni alakulását. Az MNB ebben a keretben nyíltpiaci műveleteket végez kéthetes, az 
alapk amattal kamatozó MNB -kötvényekkel (adósságkibocsátás), és kereskedelmi banki betéteket gyűjt az alapkamathoz 
kapcsolt kamatláb mellett, ezzel megfelelően befolyásolva a bankszektor likviditását és a kamatlábak szélesebb körét.  
ECB -PUBLIC  
4 részéről a pénzügyi tranzakciós illetéknek az állam  részére való megfizetése nem egyeztethető össze a 
monetáris finanszírozás Szerződés 123. cikkének (1) bekezdésében megállapított tilalmával sem6.  
 
4.  A pénzügyi tranzakciós illeték harmonizáció nélküli bevezetésének általános hatásai  
Az EKB felhívta a f igyelmet a magyar kormány előző, a pénzügyi szektor adóterhe ideiglenes 
emelésében megjelenő politikájának a pénzügyi szektor tőkefelhalmozására és a hitelek elérhetőségére 
gyakorolt esetleges kedvezőtlen hatásaira7. Az állandó pénzügyi tranzakciós illeték nek különösen a 
pénzügyi tranzakciós illetékről szóló törvénnyel való, más tagállamokkal nem harmonizált módon történt 
bevezetése torzulásokat kelthet a pénzügyi piacokon és a reálgazdaságban is a következők révén : a tőke 
költségének növelése, mivel az adó terhet valószínűleg megosztják a pénzügyi szolgáltatások 
felhasználóival, ii. az ügyleti költségek emelésével a pénzpiaci likviditás és a finanszírozáshoz való 
hozzájutás szűkítése, és iii. adócsalásra és/vagy adókikerülésre ösztönzők keltése , melyek többe k között 
átterelhetik a gazdasági és pénzügyi tevékenységet más tagállamokba.  Az EKB felhívja a magyar 
hatóságok figyelmét a pénzügyi tranzakciós adó harmonizálása terén uniós szinten a pénzügyi tranzakciós adó közös rendszeréről és a 2008/7/EK irányelv módosításáról szóló tanácsi irányelv iránti javaslat
8 (a 
továbbiakban: a pénzügyi tranzakciós adóról szóló javaslat) révén folyó, előrehaladott jogalkotási munkára . Noha a jogalkotási munka folyamatban van, a z EKB megítélése szerint ez a harmonizáció – 
különösen az adóalapból a KBER központi bankjaival folytatott tranzakciók  kizárása – fontos , „a 
pénzügyi intézmények refinanszírozási lehetőségeire, valamint általánosságban a monetáris politikára gyakorolt kedvezőtlen hatás elkerülése”
9, valamint a gazdasági t orzulások mérséklése érdekében . 
 
Ezt a véleményt közzéteszik az EKB honlapján.   
 
 
Kelt Frankfurt am Mainban, 2012. július  24-én. 
 
[aláírás ] 
 
Az EKB al elnöke  
Vítor CONSTÂNCIO  
                                                 
6 A monetáris finanszírozás S zerződés 123. cikke szerinti tilalmának célja annak megelőzése, hogy a központi bankok 
folyószámlahitelt vagy bármely más hitelt nyújtsanak az állami szektornak, amibe beletartozik az állami szektor 
harmadik személyek irányában fennálló kötelezettségeinek bárminemű finanszírozása is. Lásd az EKB 2012. májusi 
Konvergenciajelentését, 28. oldal.  
7 Lásd a CON/2010/62 EKB -vélemény 3.2. pontját. 2010 -ben ideiglenes intézkedésnek tervezett különadót vetettek ki a 
pénzügyi intézményekre. Az adót a bankok mérlegfőös szegére vonatkoztatták, differenciált adókulcsokkal (konstans 
adóalapra).  
8 COM(2011) 594 végleges, 2011. szeptember 28.  
9 Lásd a pénzügyi tranzakciós adóról szóló irányelvtervezet 1. cikke (4) bekezdésének d) pontját és (6) 
preambulumbekezdését.