EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2021.7.20. SWD(2021) 707 final BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 2021. évi jogállamisági jelentés











Országfejezet – A jogállamiság helyzete Dániában amely a következő dokumentumot kíséri: A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK 2021. évi jogállamisági jelentés





A jogállamiság helyzete az Európai Unióban {COM(2021) 700 final} - {SWD(2021) 701 final} - {SWD(2021) 702 final} - {SWD(2021) 703 final} - {SWD(2021) 704 final} - {SWD(2021) 705 final} - {SWD(2021) 706 final} - {SWD(2021) 708 final} - {SWD(2021) 709 final} - {SWD(2021) 710 final} - {SWD(2021) 711 final} - {SWD(2021) 712 final} - {SWD(2021) 713 final} - {SWD(2021) 714 final} - {SWD(2021) 715 final} - {SWD(2021) 716 final} - {SWD(2021) 717 final} - {SWD(2021) 718 final} - {SWD(2021) 719 final} - {SWD(2021) 720 final} - {SWD(2021) 721 final} - {SWD(2021) 722 final} - {SWD(2021) 723 final} - {SWD(2021) 724 final} - {SWD(2021) 725 final} - {SWD(2021) 726 final} - {SWD(2021) 727 final}



Összefoglaló Dániában továbbra is nagyon magas az érzékelt bírói függetlenség szintje, és több kezdeményezés is folyamatban van az igazságszolgáltatási rendszer hatékonyságának és minőségének további javítása érdekében. A Nemzeti Bírósági Igazgatási Tanács ilyen tárgyú projektjei az igazságszolgáltatási rendszer digitalizációjával kapcsolatos, a 2020. évi jogállamisági jelentésben már azonosított hiányosságok kiküszöbölésére irányulnak. A kormány jogalkotási és pénzügyi intézkedéseket is tesz annak érdekében, hogy csökkentse az ügykezelési időt a büntetőügyek esetében. A korlátozott források miatt azonban a bíróságok továbbra is kihívásokkal néznek szembe, és az elmúlt években csökkent a lezárt ügyek aránya. A bíróságok 2020. márciusi, a Covid19-világjárvánnyal összefüggő bezárására irányuló döntéshozatali eljárás kérdéseket vetett fel a bírói függetlenség tiszteletben tartásával kapcsolatban. Erre reagálva a kormány és a Nemzeti Bírósági Igazgatási Tanács elismerte annak fontosságát, hogy a bíróságokkal folytatott kommunikáció során teljes mértékben el kell ismerni a függetlenségüket. A felmérések szerint Dániát az Európai Unióban és az egész világon továbbra is az egyik legkevésbé korrupt országnak tartják. A korrupcióellenes rendszer nagymértékben általános etikai és feddhetetlenségi szabályokon, továbbá társadalmi normákon és a nyilvánosság általi ellenőrzésen alapul. A korrupcióellenes keretre vonatkozó nemzetközi ajánlások végrehajtásával kapcsolatban azonosított kihívások továbbra is fennállnak. A köztisztviselőkre átfogó etikai normák és összeférhetetlenségi szabályok vonatkoznak, a miniszterekre és a vezető tisztségviselőkre vonatkozó keret alkalmazási köre azonban továbbra is szűk. A „forgóajtó-jelenség” és a lobbitevékenység továbbra is szabályozatlan. A visszaélést bejelentő személyek védelme érdekében új mechanizmust vezettek be az államigazgatásban. 2022 elején létrejön a súlyos bűncselekményekkel foglalkozó új nemzeti nyomozóegység, amely a súlyos bűncselekményekkel kapcsolatos hatékonyabb és összehangoltabb megközelítés érdekében egyetlen szervezetben egyesíti az ügyészeket és a nyomozókat. Az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló felülvizsgált irányelv átültetésének részeként új feladatokat kapott a nemzeti médiafelügyeleti hatóság, a Dán Rádió és Televízió Tanács. A Parlament, a független kutatók, a parlamenti ombudsman és az újságírói közösség – többek között a Covid19-világjárvány összefüggésében – továbbra is aggályosnak találták a közigazgatási dokumentumokba való betekintésről szóló törvény alóli kivételeket, amelyek bizonyos esetekben korlátozzák a tájékozódás jogát. A kormány mindeddig nem jelentett be konkrét terveket a törvény felülvizsgálata tekintetében. Az újságírók védelmét szolgáló keret továbbra is szilárd. Az Igazságügyi Minisztérium dolgozik azon a jogalkotási javaslaton, amely szigorúbb büntetéseket helyez kilátásba a véleménynyilvánítás szabadságát fenyegető cselekményekre nézve. A kormány állami támogatást nyújtott, hogy kompenzálja a médiaipar reklámbevételeinek a Covid19-világjárvány alatti csökkenését. A Covid19-világjárvány során előtérbe került a Parlament által a fékek és ellensúlyok rendszerében betöltött szerep. A Parlament 2020-ban és 2021-ben több jogalkotási eljárást bonyolított le gyorsított eljárásban. 2021 februárjában egy olyan új, a Covid19-világjárvánnyal kapcsolatos intézkedések számára keretet adó járványügyi törvényt fogadtak el, amely megerősített felügyeleti hatásköröket biztosít a Parlament számára. A törvény a korábbi, 2020. márciusi járványügyi törvény helyébe lép, amely az egészségügyi minisztert ruházta fel széles hatáskörrel, hasonló parlamenti ellenőrzés nélkül. Létrejött az ellenőrző bizottságok új rendszere; az első bizottság megvizsgálja majd a kormány azon döntésével kapcsolatos intézkedések jogszerűségét, hogy 2020 végén a Covid19-világjárvány elleni küzdelem egyik lépéseként elrendelte minden nyérc leölését. A kormány a Covid19-világjárvánnyal összefüggésben pénzügyi támogatást nyújtott a civil társadalomnak.

I.Igazságszolgáltatási rendszer A dán igazságszolgáltatási rendszer 24 körzeti bíróságból, két felsőbíróságból (fellebbviteli bíróság), a Legfelsőbb Bíróságból, valamint két szakosított bíróságból áll. A független Nemzeti Bírósági Igazgatási Tanács felel a bíróságok igazgatásáért és kialakításáért, amely feladatba beletartozik a bíróságok költségvetésének elosztása, valamint az épületek és IKT-rendszerek kezelése. A független Bírói Kinevezési Tanács nem kötelező erejű javaslatot tesz a bírák kinevezésére az Igazságügyi Minisztérium számára; ezt követően a minisztérium javasolja a végrehajtó hatalom (a királynő) általi hivatalos kinevezésüket. A Kinevezési Tanács betöltetlen álláshelyenként csak egy bíróra tesz javaslatot. Még nem fordult elő, hogy az uralkodó figyelmen kívül hagyta volna a Kinevezési Tanács javaslatát. Fegyelmi intézkedéseket a bíróságok elnökei vagy a Különleges Vád- és Felülvizsgálati Bíróság hozhatnak. Az Ügyészségi Szolgálat autonóm intézmény, amely az Igazságügyi Minisztérium felügyelete alatt áll, és amelyet a legfőbb ügyész vezet. A Dán Ügyvédi Kamara és Jogász Egyesület a jogi hivatást szabályozó független szerv, amely garantálja a jogi hivatás függetlenségét. Függetlenség A bírói függetlenség érzékelt szintje a közvélemény körében továbbra is magas, a vállalatok körében pedig továbbra is nagyon magas. Összességében a lakosság 74%-a és a vállalkozások 83%-a véli úgy, hogy a bíróságok és a bírák függetlensége „meglehetősen jó vagy nagymértékben jó” 2021-ben. Az érzékelt bírói függetlenség magas szintje 2016 és 2020 között összességében stabil maradt, bár a lakosságot illetően 2020-hoz képest csökkent, a vállalatokra vonatkozó százalékos arány pedig az elmúlt évhez képest kismértékben nőtt. A bíróságok 2020. márciusi, a Covid19-világjárvánnyal összefüggő bezárásával kapcsolatban alkalmazott döntéshozatali eljárás kérdéseket vetett fel a bírói függetlenség tiszteletben tartása terén. A Nemzeti Bírósági Igazgatási Tanács a Covid19-világjárványra való tekintettel 2020. március 12-én bejelentette, hogy csak a bíróságok legalapvetőbb funkcióit tartják fenn, és elsőbbséget élveznek a sürgős és létfontosságú ügyek, és egy válságkezelő csoportot is felállított. Ezt követően az e határozat meghozatalára irányuló eljárást és különösen azt, hogy a bíróságokkal való közlés módja tiszteletben tartotta-e a bírói függetlenség alkotmányos elveit, a Parlament által kinevezett független testület vizsgálta. Ez a bizottság, amelynek feladata a Covid19-világjárvány kezelésének vizsgálata volt, a 2021. januárban benyújtott jelentésében megállapította, hogy megkérdőjelezhető, hogy a Nemzeti Bírósági Igazgatási Tanács által az egyes bíróságoknak küldött, az Igazságügyi Minisztérium kérésére kiadott utasítások összhangban vannak-e a bíróságok alkotmányos függetlenségével. A kormány és a Nemzeti Bírósági Igazgatási Tanács úgy véli, hogy az ügyben a bíróságokkal folytatott kommunikációjuk ajánlás formáját öltötte, de elismerik, hogy a bizottság megállapításai felhívták a figyelmet arra, hogy különösen körültekintően kell elismerni a bíróságok függetlenségét a velük folytatott kommunikáció során. A bíróságok 2020. áprilisi újbóli megnyitása és minden további lépés esetében óvatosabb kommunikációs stílus alkalmazására került sor. A jövőbeli válsághelyzetekre való felkészülésre vonatkozó belső tanulási folyamatnak megfelelően 2020 decemberében a Nemzeti Bírósági Igazgatási Tanács által felállított munkacsoport hangsúlyozta továbbá, hogy a (Nemzeti Bírósági Igazgatási Tanács vezetéséből és számos bíróból álló) válságkezelési csoport csak a Nemzeti Bírósági Igazgatási Tanács hatáskörébe tartozó utasításokat adhat, máskülönben iránymutatásokra és ajánlásokra kell szorítkoznia. Minőség A bíróságok kihívásokkal néznek szembe az erőforrások terén, különös tekintettel az ügyforgalom várható növekedésére. Az igazságszolgáltatási rendszerre fordított kiadások továbbra is nagyon alacsonyak Dániában (a GDP 0,16%-a), csakúgy, mint a 100 000 lakosra jutó bírák száma (6,5), ami megerősíti a hosszabb távú tendenciát. 2020-ban további forrásokat különítettek el a bíróságok számára, különösen a Covid19-világjárványhoz kapcsolódó szükségletek és a digitalizációval kapcsolatos kihívások kezelésére. A 2021 és 2023 közötti időszak vonatkozásában további évi 1,75 millió EUR (13 millió DKK) elkülönítésére került sor. A kormány továbbá 2021. június 24-én bejelentette, hogy 2021-ben további mintegy 3,5 millió EUR (25,0 millió DKK), 2022-ben pedig körülbelül 6,5 millió EUR (47,5 millió DKK) nagyságú összeget különítenek el a bíróságok ügyforgalmának kezelésére. Az érdekelt felek azonban megismételték, hogy ez nem elegendő az erőforrásokkal kapcsolatos strukturálisabb kihívások kezeléséhez, különösen mivel az új bírói álláshelyek létrehozása a források hosszabb távú elosztását tenné szükségessé. Az érdekelt felek aggodalmuknak adtak hangot azzal kapcsolatban is, hogy a bírósági fizetések magánszektorbeli munkahelyekhez és más igazságszolgáltatási szakmákhoz képest alacsony versenyképessége befolyásolhatja a bíróságok azon képességét, hogy új bírákat vegyenek fel. A rendőrség és az ügyészek számára biztosított kiegészítő források, valamint a jogszabály-módosítások célja a büntetőügyek kezelési idejének csökkentése. A rendőrségről és az ügyészségről szóló, a 2021 és 2023 közötti időszakra vonatkozó új megállapodás további forrásokat irányzott elő, hogy 310 teljes munkaidős egyenértéknek megfelelő álláshelyet hozzon létre (rendőrök, ügyészek és kisegítő személyzet számára) kifejezetten a bűnügyi ügyekben történő ügyintézés érdekében. Ebben az összefüggésben valamennyi büntetőügy és konkrét kategória (például erőszakos bűncselekmények) vonatkozásában konkrét célok kitűzésére került sor a rendőrségen és az ügyészségen belüli feldolgozási idő tekintetében. Ez része a büntetőeljárásokra vonatkozó ügyintézési idő javítására irányuló szélesebb körű erőfeszítésnek, amely magában foglal számos olyan jogalkotási módosítást, amely a büntetőeljárások észszerűsítésére és egyes felesleges eljárási lépések megszüntetésére irányuló különböző intézkedéseket tartalmaz. Ezek a Parlament által 2021 júniusában elfogadott módosítások 2021. július 1-jén léptek hatályba. Bár ezeket a célkitűzéseket széles körben üdvözölték, az érdekelt felek azt is kiemelték, hogy ezek az erőfeszítések elsősorban a rendőrségre és az ügyészségre összpontosítanak, nem pedig a bíróságokra, ahol a büntetőügyekkel kapcsolatos ügyintézési idő folyamatosan nő. Folyamatban vannak az igazságszolgáltatási rendszer digitalizálásával kapcsolatban fennálló hiányosságok kezelésére irányuló kezdeményezések. A 2020. évi jogállamisági jelentés már feltárt néhány hiányosságot a digitalizációval kapcsolatban. Digitális kommunikációs eszközök állnak a bíróságok és az ügyészség rendelkezésére, de az igazságszolgáltatási rendszer digitalizálása terén továbbra is számos hiányosság tapasztalható. A digitális eszközökre vonatkozó eljárási szabályok a polgári, közigazgatási és büntetőeljárások esetében csak részben vannak érvényben, és a közigazgatási és büntetőeljárások esetében rendkívül korlátozott az eljárásokhoz való digitális hozzáférés, például a folyamatban lévő és lezárt ügyek aktáihoz való online hozzáférés lehetőségét tekintve. Létrejött a polgári ügyek új elektronikus nyilvántartó rendszere, de az érdekelt felek szerint a büntetőügyek rendszere elavult, és bár folyamatban van az új rendszer kidolgozása, a finanszírozást még biztosítani kell. A Nemzeti Bírósági Igazgatási Tanács emellett az ítéletek olyan új online adatbázisának létrehozásán dolgozik, amely a gépi olvashatóságot is figyelembe veszi, és a tervek szerint 2021 végén vagy 2022 elején válik elérhetővé, és javítaná az ítéletek online hozzáférhetőségével kapcsolatos jelenlegi helyzetet. A Nemzeti Bírósági Igazgatási Tanács továbbá új adatgazdálkodási rendszert vezetett be, amely lehetővé teszi összetettebb adatok kinyerését, például a folyamatban lévő ügyek átlagos időtartamának meghatározását, és ezáltal a hosszú ügyintézési idő okainak jobb azonosítását. A költségmentességi rendszer felülvizsgálata folyamatban van. Az érdekelt felek számos tanulmányban rámutattak a költségmentességi rendszer működésének bizonyos hiányosságaira, ezért az Igazságügyi Minisztérium 2020 áprilisában létrehozta a hatályos költségmentességi rendszer felülvizsgálatával foglalkozó, jogalkotást előkészítő bizottságot. Ez a bizottság különböző érintett minisztériumok és hatóságok (például a Nemzeti Bírósági Igazgatási Tanács és az Emberi Jogi Intézet) képviselőiből, valamint szakértőkből (többek között egy korábbi bíróból és egy tudományos dolgozóból) áll, akiknek munkáját a gyakorló szakemberek tapasztalatait megosztó nyomonkövetési csoport segíti. A bizottság eredetileg várhatóan 2022 nyarán tette volna közzé az eredményeit, de ezt a Covid19-világjárvány miatt valószínűleg elhalasztják. Az ügyvédi kamara és a Justitia – egy igazságügyi kérdésekkel foglalkozó agytröszt, amely 2020 októberében ajánlásokat tett közzé a költségmentességi rendszer reformjáról – bírálta a jelenlegi rendszert, és a kritika különösen a költségmentességi irodákhoz való hozzáférésre (beleértve a regionális egyenlőtlenségeket), a közigazgatási ügyekben biztosított költségmentességre, valamint a jogbiztosítási rendszer egyértelművé tételének szükségességére vonatkozik. Az érdekelt felek általában üdvözölték a kormány által kidolgozott felülvizsgálati eljárást, de sajnálatukat fejezték ki amiatt, hogy az a Covid19-világjárvány miatt megrekedt. Hatékonyság Az igazságszolgáltatási rendszer összességében továbbra is hatékony, de a lezárási arány tekintetében kihívásokkal néz szembe. A polgári és kereskedelmi peres ügyek elbírálásának becsült ideje 2019-ben minden fokon átlagosan kismértékben (az elsőfokú ügyek esetében 207 napról 222 napra) nőtt 2018-hoz képest. Emellett a polgári és kereskedelmi peres ügyek lezárási aránya tovább csökkent, a 2018. évi 95%-ról 2019-ben 91,8%-ra. A folyamatban lévő ügyek száma azonban továbbra is nagyon alacsony, különösen a polgári és kereskedelmi peres ügyekben. A Nemzeti Bírósági Igazgatási Tanács arról számolt be, hogy 2020-ban jelentősen nőtt a beérkező ügyek száma, és 2017-hez képest 20%-kal több ügy érkezett a bíróságokhoz. A bíróságok azonban az összes ügy 97%-át elbírálták, ami egy százalékponttal több, mint 2019-ben. II.Korrupcióellenes keret Dánia nem rendelkezik külön korrupcióellenes stratégiával, ahogy korrupciós kérdésekkel foglalkozó szakosodott ügynökséggel sem. A korrupcióellenes rendszer nagymértékben általános etikai és feddhetetlenségi szabályokon, továbbá társadalmi normákon és a nyilvánosság általi ellenőrzésen alapul. Több hatóság vesz részt a korrupció megelőzésében, illetve a jó közigazgatási gyakorlatok és a jogi keretnek való megfelelés előmozdításában. Idetartozik többek között a Pénzügyi Felülvizsgálati Hatóság, a parlamenti ombudsman és a Számvevőszék elnöke. A Munkavállalói és Kompetenciafejlesztési Hivatal, valamint a Miniszterelnöki Hivatal feladata a feddhetetlenség előmozdítása a köztisztviselők és a miniszterek körében. Az Igazságügyi Minisztérium biztosítja a nemzeti hatóságok közötti együttműködést a korrupcióellenes intézkedések kidolgozása terén. A köztisztviselők vonatkozásában nagyjából kidolgozásra kerültek az összeférhetetlenség megelőzésére vonatkozó szabályok.

A szakértők és a vállalatvezetők megítélése szerint Dánia a világ egyik legkevésbé korrupt országa. A Transparency International 2020. évi korrupcióérzékelési indexe szerint Dánia 100-ból 88 pontot ért el, ezzel az Európai Unión belül és világviszonylatban egyaránt az 1. helyet foglalta el. A korrupciós helyzet megítélése viszonylag stabil volt az elmúlt öt évben. Folyamatban van a súlyos bűncselekményekkel foglalkozó új nemzeti nyomozóegység létrehozására irányuló reform végrehajtása. Az új egység azokra a feladatokra fog épülni, amelyeket jelenleg a súlyos gazdasági és nemzetközi bűncselekményekért felelős államügyész (SØIK) lát el, és a rendőrség egyéb, súlyos bűncselekményekben érintett egységeit is integrálni fogja. Ez az egység a súlyos bűncselekmények – beleértve az összetett korrupciós eseteket – tekintetében a hatékonyabb és összehangoltabb megközelítés biztosítása érdekében összehozza a nyomozókat és ügyészeket, akik a körzeti szinttől a fellebbezésig jobban nyomon tudják majd követni a súlyos bűncselekményeket. A cél az, hogy 2022 elejére kiépüljön az új egység szervezete. Az ügyészség adatai szerint a korrupcióval kapcsolatos ügyek többségét a regionális ügyészségek kezelik. Az összetettebb ügyek, köztük a külföldi megvesztegetési esetek kivizsgálásával és a vádeljárás megindításával nemzeti szinten a súlyos gazdasági és nemzetközi bűncselekményekkel foglalkozó különleges ügyészség (SØIK) foglalkozik. A hatóságok arról számoltak be, hogy a rendelkezésre álló erőforrások mértéke és a tisztviselők képzése megfelelő a hivatalra bízott feladatok ellátásához. Az ügyészség és a vállalatok közötti együttműködés jónak minősül, mivel a vállalatok az esetleges kötelességszegésekre vonatkozó információkat gyakran nem sokkal a belső vizsgálatokat követően megosztják a bűnüldöző hatóságokkal. A köztisztviselőkre vonatkozóan átfogó magatartási szabályok és etikai normák vannak érvényben, a miniszterek, a parlamenti képviselők és a felső vezetői feladatokkal megbízott személyek etikai kódexe azonban továbbra is hiányos. A dán köztisztviselőkre a közszektorra vonatkozó magatartási kódex alkalmazandó . A kódexek végrehajthatók, és közvetlenül hivatkoznak a dán büntető törvénykönyvben és a közigazgatási törvényben foglalt rendelkezésekre. E kódexek be nem tartása fegyelmi szankciókhoz vezethet. Amint arra a Korrupció Elleni Államok Csoportja (GRECO) is rámutatott, Dánia továbbra sem dolgozott ki etikai kódexet sem a miniszterek , sem a parlamenti képviselők és a vezető tisztségviselők számára. A miniszterek azonban jogi és politikai felelősséggel tartoznak a Parlamentnek, ideértve az őszinteségre, a titoktartásra, az eltiltásra és az összeférhetetlenségre vonatkozó kötelezettségeket . E szabályok figyelmen kívül hagyása a miniszteri elszámoltathatóságról szóló 1964. évi törvény 5. szakaszának megfelelően bizonyos esetekben szankcionálható. Az összeférhetetlenséggel kapcsolatos szabályok valamennyi közalkalmazottra vonatkoznak, a miniszterek esetében azonban továbbra is szűk ezek alkalmazási köre, és korlátozott iránymutatás áll rendelkezésre. A közigazgatási törvényben meghatározottak szerint a közalkalmazottakra és a hatóságokra a pártatlanságra, a cselekvőképtelenségre és az összeférhetetlenség jelentésére vonatkozó szabályok vonatkoznak . A közigazgatási törvény rendelkezéseit a közszektorra vonatkozó magatartási kódexben leírtak szerint a pártatlanság általános alapelve egészíti ki, amely azokra a területekre vonatkozik, ahol a közigazgatási törvény nem alkalmazandó . Az e törvény szerinti összeférhetetlenségi rendelkezések a kormány azon tagjaira is vonatkoznak, akiknek jelentést kell tenniük a miniszterelnöknek, aki a feladatok miniszterek közötti átruházásáért felel. A 2020. évi jogállamisági jelentésben kiemelt hiányosságok továbbra is fennállnak az összeférhetetlenség bejelentése során a miniszterekre ruházott mérlegelési jogkör tekintetében, mivel kevés iránymutatás áll rendelkezésre , és nem került sor az alkalmazási kör kiterjesztésére . A minisztereknek az a gyakorlatuk, hogy önként vallják be vagyonukat; a vagyonnyilatkozatok rendszere továbbra sem szabályozott, nem vonatkoznak rá ellenőrzési intézkedések, és – a GRECO tanácsával ellentétben – nem kötelező . Ami a parlamenti képviselőket illeti, továbbra is hiányosságok tapasztalhatók az összeférhetetlenség egyértelmű meghatározásának hiánya és a jelentéstételi mechanizmusok szükségessége tekintetében. A döntéshozók és a politikai döntéshozatal befolyásolására törekvő lobbisták közötti kapcsolatok továbbra is szabályozatlanok. A titoktartásra és az összeférhetetlenségre vonatkozó általános szabályokon kívül a miniszterekre és a szaktanácsadókra nem vonatkoznak szabályok a lobbitevékenység területén. Az érdekképviseletek sem kötelesek beszámolni tevékenységükről. Amint azt a GRECO hangsúlyozta, a döntéshozatal terén a lobbitevékenység növekvő befolyása további iránymutatást és átláthatóságot igényel. A „forgóajtó-jelenséggel” kapcsolatos esetek bejelentése ellenére továbbra is probléma, hogy a miniszterek esetében nincsenek szabályozva a megbízatásuk megszűnése után általuk vállalható feladatok, és nincsenek meghatározva várakozási időszakok. A GRECO szerint a „forgóajtó-jelenség” szabályozása megelőzhetné az összeférhetetlenség és az információkkal való visszaélés e jelenséghez társuló lehetőségének potenciális kockázatát . A miniszterek közvetlenül távozásuk után új pozícióba léphetnek, amit egyedül az új munkáltatóval kötött pénzügyi megállapodásra vonatkozó nyilatkozattételi kötelezettség korlátoz, valamint az, hogy a titoktartás általános szabályai továbbra is érvényesek rájuk. Az érdekelt felek az elmúlt években a „forgóajtó-jelenség” több olyan esetéről számoltak be, amelyek potenciális aggályokat vethetnek fel az összeférhetetlenséget illetően. A politikai pártok finanszírozására vonatkozó szabályok átláthatósága terén továbbra is hiányosságok tapasztalhatók. A pártfinanszírozásra vonatkozó szabályok terén átláthatósági hiányosságok mutatkoznak: a külföldi forrásokra kevés korlátozás vonatkozik, és a magánadományok bejelentésének küszöbértéke 20 000 DKK (2700 EUR). A pártfinanszírozás átláthatóságának növelése érdekében 2017-ben bevezetett változtatásokat követően a Belügyi és Lakásügyi Minisztérium 2020 júniusában útmutatót készített arról, hogy a politikai pártoknak nyújtott hozzájárulások különböző formái mikor tartoznak a hatályos szabályozás hatálya alá. Ezek az iránymutatások többek között a természetbeni adományok kérdésével foglalkoznak, és egyértelművé teszik, hogy a politikai pártok könyvelését olyan könyvvizsgálónak kell ellenőriznie, aki nem tagja az ellenőrzött pártnak. Mindazonáltal nem sikerült teljes mértékben követni azokat a nemzetközi ajánlásokat, amelyek más konkrét kérdésekkel, például a politikai pártoknak nyújtott névtelen adományokkal, a kapott adományok teljes összegének bejelentésére vonatkozó kötelezettséggel, valamint a szabályok be nem tartása esetén alkalmazandó szankciók megállapításával foglalkoznak, és a kormány eddig nem jelentett be további intézkedéseket. Dánia felülvizsgálja a visszaélést bejelentő személyek védelmére vonatkozó szabályait, és miniszteri szinten új mechanizmusokat dolgozott ki a visszaélést bejelentő személyek védelmére. A kormány 2020. november 1-jétől minden minisztériumban és valamennyi, legalább 50 főt foglalkoztató alárendelt hatóságnál létrehozta a visszaélést bejelentő személyek belső csatornáit. Az Üzleti Hatóság visszaélések bejelentésére szolgáló rendszerét 2020 júniusában kiterjesztették a Covid19-cel kapcsolatos üzletorientált kompenzációs rendszerekre és a titoktartásra vonatkozó különleges kötelezettségre. A Parlament 2021. június 24-én új jogszabályt fogadott el a visszaélést bejelentő személyek védelméről. Az év végéig várhatóan új jelentéstételi informatikai rendszer kifejlesztésére kerül sor. Bár a Covid19-világjárvánnyal összefüggésben nem került sor konkrét intézkedések bevezetésére a korrupció megelőzése érdekében, a világjárványhoz kapcsolódóan elkövetett korrupciós bűncselekményekre vonatkozó szankciók szigorodtak. Ami a büntetőjogi szankciókat illeti, a büntető törvénykönyv 2020 áprilisában olyan új rendelkezéssel egészült ki, amely a Covid19-világjárványhoz kapcsolódó számos bűncselekmény esetében megduplázza a büntetést. A vesztegetés eredetileg nem szerepelt ezen a listán, de miután az érdekelt felek felhívták erre a figyelmet, felkerült a listára. III.Médiapluralizmus és médiaszabadság A véleménynyilvánítás szabadsága védelmének általános keretét az alkotmány biztosítja. A nemzeti médiafelügyeleti hatóság, a Dán Rádió és Televízió Tanács feladatát, szervezeti felépítését és eljárási szabályait törvény határozza meg. Nincsenek a média-tulajdonviszonyok átláthatóságára vagy az állami reklámok elhelyezésére irányadó konkrét jogszabályok. Az iratbetekintést a közigazgatási dokumentumokba való betekintésről szóló 2014. évi törvény szabályozza. Számos jogszabály elfogadására került sor az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv átültetése érdekében. Az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló felülvizsgált irányelv végrehajtásával a Rádió és Televízió Tanács új feladatokat kapott. Az új feladatok a videomegosztó platformok felügyeletével és a médiatartalmak fogyatékossággal élő személyek általi hozzáférhetőségének biztosításával kapcsolatos kötelezettségekhez kapcsolódnak. A dán hatóságok tisztázták, hogy a Tanács nyolc állandó tag helyett már kilenc tagból áll – beleértve az elnököt és az alelnököt –, akiket a miniszter négy évre nevez ki. A változás a Tanács megnövekedett hatáskörét tükrözi, és lehetővé teszi két olyan tag kinevezését, aki különleges szakértelemmel rendelkezik a médiával való együttműködés terén. E kinevezések egyike a Dán Médiaszövetség jelölésén, a másik pedig a Dán Újságírók Szövetségének jelölésén alapul. A médiaszabályozó úgy véli, hogy eszközeik általában elegendőek, és a titkárság létszáma a közelmúltban egy alkalmazottal bővült. A Médiapluralizmus Monitor 2021. évi kiadása szerint a médiahatóságok függetlenségével és hatékonyságával kapcsolatos kockázatok nagyon kicsik. A kormány intézkedéseket hozott a médiaipar reklámbevételeinek a Covid19-világjárvány alatt történt csökkenésének ellentételezésére. Az ellentételezés kiszámítása a reklámbevétel-kiesésen alapult, szervezetenként meghatározott maximális összeg mellett. Eddig a magántulajdonban lévő médiaszervezetek – a médiaorgánum típusától függetlenül, inkluzív megközelítést tanúsítva – mintegy 32 millió EUR (240 millió DKK) értékű támogatási csomagból részesültek. Ez lehetővé tette a médiavállalatok számára, hogy folytassák tevékenységüket. Külön támogatást kaptak a szabadúszók és az önfoglalkoztató újságírók, akiknek munkakörülményei különösen megszenvedték a helyzetet, és minden negyedik ilyen szabadúszó vagy önfoglalkoztató újságíró a jövedelme legalább 80%-át elveszítette. 2021-ben mintegy 5,4 millió EUR (40 millió DKK) összegű új támogatási csomag készült a helyi heti újságok számára, amelyeket különösen súlyosan érintett a Covid19-világjárvány. Várhatóan megkezdődnek a tárgyalások a dán média új pénzügyi támogatási keretéről is, amelynek célja a helyi hírmédia és az innováció fokozott támogatása, valamint a minőségi újságírás támogatására szolgáló új megoldások azonosítása és a hírmédia iránti bizalom növelése. A jelentések szerint Dániában magas a hírmédia koncentrációja. A nyilvános információkhoz való hozzáférés jogának korlátozásáról jelenleg viták folynak. Amint azt a 2020. évi jogállamisági jelentés megállapítja, a közigazgatási dokumentumokba való betekintésről szóló törvény, amely minden közigazgatási szerv és minisztérium tekintetében meghatározza a nyilvános hozzáférés és a dokumentumokba való betekintés szabályait, bizonyos korlátozások alá esik, amelyek korlátozzák a nyilvánosság és az újságírók hozzáférését bizonyos kormányzati aktákhoz. Bár a dán kormány megjegyzi, hogy jelenleg nem tervezik a törvény újbóli megvitatását és felülvizsgálatát, a törvénnyel és annak kivételeivel kapcsolatban a Parlamentben 2021 áprilisában folytatott vitákat követően a Parlament 2021. május 4-én állásfoglalást fogadott el, amelyben utasította a kormányt, hogy 2021-ben kezdjen politikai tárgyalásokat a törvényről. Ennek alapján várhatóan nyáron megkezdődnek a tárgyalások. Az egyik hajtóerő a Covid19-világjárvány kormányzati kezeléséről szóló független jelentés közzététele volt, és ez a jelentés kitért arra, hogy meg kell erősíteni a dokumentumokhoz való hozzáférés jogát. A parlamenti ombudsman arról számol be, hogy foglalkoztak egy, a világjárványhoz kapcsolódó saját kezdeményezésű üggyel, és két olyan vizsgálatot folytattak le, amely a dokumentumokhoz való hozzáféréssel kapcsolatos panaszokon alapul, és mindkét esetben kiemeli az aggályokat. Az újságírói közösség bírálta azt is, hogy Dánia nem írta alá és nem is erősítette meg az Európa Tanács hivatalos dokumentumokhoz való hozzáférésről szóló egyezményét. Ami különösen a világjárványhoz kapcsolódó információk átláthatóságát illeti, a 2021 februárjában elfogadott új járványügyi törvény rendelkezéseket tartalmaz a folyamatok átláthatóbbá tétele érdekében azáltal, hogy nyilvánosan hozzáférhetővé teszi az újonnan létrehozott (független szakértőkből álló) Járványügyi Bizottság által az érintett minisztériumokhoz címzett ajánlásokat. Az újságírók védelmét szolgáló keret továbbra is szilárd. Az érdekelt felek nem jelezték az újságírók védelmére vonatkozó keret esetleges gyengülését. Az Európa Tanácson belül működő, az újságírás védelmének és az újságírók biztonságának előmozdítását célzó platform nem jelent meg új figyelmeztetés Dánia vonatkozásában. Az egyik fő dán televíziós csatorna esetében azonban történt egy incidens. A csatorna ugyanis korlátozásokat vezetett be azzal kapcsolatban, hogy azok a médiaszakemberek, akik nyilvánosan véleményt nyilvánítottak a szexizmusról, a szexizmussal kapcsolatos konkrét kérdésekkel foglalkozzanak. A 2021. évi Médiapluralizmus Mutató szerint Dániában a véleménynyilvánítás szabadságának védelme kevésbé forog veszélyben. A kormány vagy más szereplők nem folytatnak lejárató kampányokat újságírók ellen, nincsenek támadások a független média ellen, és Dániában nem gyakoriak a média elleni perek. A kormány olyan jogszabály előterjesztését tervezi, amely szigorúbb büntetéseket vezet be a véleménynyilvánítás szabadságát fenyegető veszélyek esetén. Az érdekelt felek arról számolnak be, hogy egyre inkább elismertek egyrészt azok a kihívások, amelyekkel az újságírók és más közéleti személyiségek a közösségimédia-platformokon szembesülnek, másrészt az, hogy jogszabályokat kell bevezetni e kérdések dániai nyilvános vita keretében történő kezelése érdekében. Az Újságírók Szövetsége által 2020 végén végzett felmérésből kiderül, hogy a digitális zaklatás fontos tényező lehet az újságírók munkakörnyezetében, és azt eredményezheti, hogy az újságírók nem írnak bizonyos kérdésekről. Az Igazságügyi Minisztérium az ilyen esetekre vonatkozó szigorúbb büntetések bevezetésére irányuló jogalkotási javaslaton dolgozik. Ezt várhatóan 2021 őszén terjeszti elő. IV.A fékekkel és ellensúlyokkal kapcsolatos egyéb intézményi kérdések Dánia egykamarás parlamentáris kormányzati rendszerrel rendelkezik, amelyben mind a kormány, mind a parlamenti képviselők kezdeményezhetnek jogszabályt, jóllehet a törvénytervezeteket általában a kormány terjeszti elő. Alkotmánybíróság hiányában az utólagos alkotmányossági felülvizsgálatot az egyes bíróságok végzik el konkrét ügyekben. A parlamenti ombudsman garantálja a felügyeletet a hatóságok határozatai felett, és a Dán Emberi Jogi Intézet figyelemmel kíséri az alapvető jogok tiszteletben tartását. A Parlament gyakrabban alkalmazta a gyorsított eljárásokat és lerövidítette a konzultációs időszakokat, többek között a Covid19-világjárványhoz nem kapcsolódó javaslatok esetében is. Sürgős esetekben a kormány kérésére a Parlament a tagjai háromnegyedének döntése alapján úgy határozhat, hogy a jogalkotási javaslatokat gyorsított eljárásban kezeli. 2020-ban és 2021-ben rendszeresen éltek ezzel a lehetőséggel: 2020-ban a jogszabályok 19%-ának, 2021 februárjáig pedig a jogszabályok 31%-ának elfogadására gyorsított eljárás keretében került sor, különösen a Covid19-világjárványhoz kapcsolódó intézkedések esetében. A házszabálybizottság 2021 márciusában elfogadott egy jelentést, amelyben iránymutatásokat javasol a gyorsított eljárások alkalmazására vonatkozóan, így többek között azt javasolja, hogy az ilyen módon elfogadott jogszabályok mindig tartalmazzanak hatályvesztésre vonatkozó rendelkezést, valamint hogy a sürgősség különböző fokai esetén eltérő szabályok legyenek alkalmazandók. A jelentés kiemeli továbbá annak fontosságát, hogy valamennyi javaslatot – a sürgőseket is beleértve – nyilvános konzultációra kell bocsátani. Bár az érdekelt felekkel folytatott konzultáció általános kerete szilárdnak tekinthető, az érdekelt felek szerint a gyakorlatban a lerövidített konzultációs időszakok tendenciája figyelhető meg, és ez nem korlátozódik csupán a Covid19-világjárvánnyal kapcsolatos javaslatokra.

A Covid19-világjárvánnyal kapcsolatos intézkedések parlamenti felügyeletének megerősítése érdekében új keret elfogadására került sor. A Covid19-világjárvánnyal összefüggésben hozott intézkedések a járványügyi törvényen alapulnak, amelyet 2020 márciusában gyorsított eljárás keretében módosítottak annak érdekében, hogy az egészségügyi miniszter további hatásköröket kapjon a korlátozó intézkedések rendeleti úton történő meghozatalára. Ezzel egyidejűleg beillesztettek egy 2021. március 1-jében meghatározott hatályvesztési rendelkezést is. A keret megújítása érdekében 2020 őszén megkezdődtek az új járványügyi törvény előkészületei. Az eredeti kormányjavaslatot érő kritikák nyomán 2020 decemberében az összes fő politikai párt egyetértésével módosított javaslatot nyújtottak be a parlamenti felügyelet megerősítéséről, amelyet 2021 februárjában fogadtak el. Az új törvény mindenekelőtt előírja, hogy egy különleges parlamenti bizottság számos kulcsfontosságú területen felül fogja vizsgálni a kormány által javasolt végrehajtási rendeleteket, és azokat a tagok többségének szavazatával elutasíthatja. Emellett létrejött a nemzeti járványügyi tanácsadó bizottság, amelynek véleményt kell nyilvánítania a javasolt kormányhatározatokról. A véleményt nyilvánosságra hozzák, és a parlamenti bizottsághoz is be kell nyújtani. A Parlament által létrehozott független szakértői testület, amely 2020 tavaszán felülvizsgálta a Covid19-világjárvány kormányzati kezelését, rámutatott arra, hogy a világjárvány kezdetén a végrehajtó hatalom nagyon erősen központosodott, és hangsúlyozta, hogy megfelelő parlamenti ellenőrzésre van szükség, amire ez az új keret is törekszik. A parlamenti ombudsmanhoz mintegy 200 panasz érkezett a Covid19-világjárvánnyal összefüggésben hozott intézkedésekkel kapcsolatban. Új ellenőrző bizottsági rendszert vezettek be az általános jelentőségű konkrét ügyek kivizsgálására. A Parlament 2021. április 19-én elfogadta az új ellenőrző bizottsági rendszert bevezető törvényt. Ezek az új bizottságok konkrét, általános jelentőségű kérdésekre irányuló célzott vizsgálatokat folytathatnak majd. A már meglévő vizsgálóbizottságokhoz képest a hatáskörük szűkebb lesz, és a vizsgálataik eredményéről várhatóan a létrehozásuktól számított egy éven belül kell beszámolniuk. Ezek a bizottságok továbbá a Parlament ellenőrzése mellett jönnek létre, és a Parlament határozza meg a feladatkörüket, nevezi ki tagjaikat, és megkapja jelentéseiket. A rendszer létrehozásáról azt követően született megállapodás, hogy vita folyt egy mutálódott koronavírustörzs azonosítását követően az ország valamennyi tenyésztett nyércének leölésére irányuló kormányzati intézkedésekről. E megállapodás részeként 2021. április 23-án létrejött az első ilyen ellenőrző bizottság, hogy megvizsgálja a nyércek leölésével kapcsolatos kormányzati intézkedéseket, beleértve azt is, hogy volt-e elegendő jogalap a határozatra. A civil társadalmi szervezetekre vonatkozó átfogó keret továbbra is szilárd, és ezek a civil társadalmi szervezetek támogatásban részesültek a Covid19-világjárvány hatásainak kezelése érdekében. Dániában a civil társadalmi tér nyitottnak tekinthető, és működnek a civil társadalom részvételét biztosítani hivatott szilárd mechanizmusok. 2020 szeptemberében mintegy 6,7 millió EUR (50 millió DKK) összegű kompenzációs alap jött létre a kiszolgáltatott csoportokkal dolgozó, a Covid19-világjárvány által hátrányosan érintett civil társadalmi szervezetek számára. Mindazonáltal az Emberi Jogok Nemzeti Intézete és az érdekelt felek aggodalmukat fejezték ki azzal a tendenciával kapcsolatban, hogy a biztonsági intézkedésekkel kapcsolatos egyes jogalkotási javaslatok negatív hatást gyakorolhatnak a civil térre az alkalmazási körük önkényességének kockázata miatt, és kérték, hogy az ilyen javaslatok legyenek célzottabbak. I. melléklet: Források betűrend szerinti jegyzéke* * A 2021. évi jogállamisági jelentéshez kapcsolódó konzultáció keretében beérkezett észrevételek jegyzéke megtalálható a https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/upholding-rule-law/rule-law/rule-law-mechanism/2021-rule-law-report-targeted-stakeholder-consultation weboldalon. A dán Parlament eljárási szabályzattal foglalkozó bizottsága (2021), A Covid19 kezelése 2020 tavaszán (Håndteringen af covid-19 i foråret 2020) ( https://www.ft.dk/-/media/sites/ft/pdf/publikationer/haandtering-af-covid19-foraar-2020.ashx ). Altinget hírmagazin, 2019. július 3. ( https://www.altinget.dk/navnenyt/eks-minister-faar-bestyrelsespost ). Altinget, szerkesztő, 2020. december 27. ( https://www.altinget.dk/navnenyt/fhv-forsvarschef-ny-lobbyist-hos-rud-pedersen ). CEPEJ (2021), Study on the functioning of the judicial systems in the EU Member States. CIVICUS, Monitor tracking civic space (Civiltérfigyelő) – Dánia ( https://monitor.civicus.org/country/denmark/ ). Dán Bírák Tanácsa (2020), A bírák munkakörülményei (Dommernes arbejdsforhold) ( https://www.dommerforeningen.dk/media/74794/rapport-om-dommernes-arbejdsforhold-juni-2020.pdf ). Dán Bírák Tanácsa (2020), A Nick Hækkerupnak címzett, 2020. december 10-i levél a bíróságok jelenlegi helyzetéről ( https://www.dommerforeningen.dk/meddelelser/2020/brev-til-nick-haekkerup-om-domstolenes-aktuelle-situation/ ). Dán Bírák Tanácsa (2021), A Jogi Bizottságnak címzett, 2021. március 22-i levél ( https://www.dommerforeningen.dk/meddelelser/2021/dommerforeningens-brev-til-retsudvalget-i-anledning-af-offentliggoerelse-af-danmarks-domstoles-aarsrapport-2020/ ). Dán Parlament (2020), Jelentés a különleges parlamenti részvétellel járó vizsgálati forma létrehozásáról (Beretningometablering af en undersøgelsesform med særlig parlamentarisk forankring) ( https://www.ft.dk/ripdf/samling/20201/beretningalmenart/20201_BER_3.pdf ). Dán Parlament (2021), A nyércek leölésével foglalkozó vizsgálóbizottság feladatmeghatározása (Kommissorium for en granskningskommission om sagen om aflivning af mink) ( https://www.ft.dk/samling/20201/almdel/GRA/bilag/12/2380425.pdf ). Dán Parlament (2021), Állásfoglalás a nyilvános hozzáférésről szóló dán törvényről szóló tárgyalások megkezdéséről ( https://www.ft.dk/samling/20201/beslutningsforslag/B169/som_vedtaget.htm ). Dán parlament (2021), Javaslat a visszaélést bejelentő személyek védelméről szóló törvényre ( https://www.ft.dk/samling/20201/lovforslag/l213/index.htm ). Dán Ügyvédi Kamara (2016), A dán ügyvédek és a Dán Ügyvédi Kamara által létrehozott munkacsoport jelentése a költségmentességről ( https://www.ft.dk/samling/20161/almdel/REU/bilag/124/1712324/index.htm ). Dánia kormánya (2020), Kormányzati vitaanyag a rendőrség és az ügyészség pénzügyeiről szóló megállapodásról (2021–2024), Igazságügyi Minisztérium ( https://www.justitsministeriet.dk/wp-content/uploads/2020/08/trygheden_foerst_final-a.pdf ). Dánia kormánya (2021), Dánia hozzájárulása a 2021. évi jogállamisági jelentéshez.

Emberi Jogi Intézet (2020), VITA: A járványügyi törvénynek biztosítania kell a nagy horderejű intézkedések feletti parlamenti ellenőrzést (DEBAT: Epidemiloven skal give Folketinget kontrollen over vidtgående tiltag) ( DEBAT: Epidemiloven skal give Folketinget kontrollen over vidtgående tiltag | Institut for Menneskerettigheder ). ENNHRI (2021), Az ENNHRI hozzájárulása a 2021. évi jogállamisági jelentéshez. Európa Tanács, Miniszteri Bizottság (2017), A Miniszteri Bizottság CM/Rec(2017)2. sz. ajánlása a nyilvános döntéshozatal keretében folytatott lobbitevékenységek jogi szabályozásáról ( https://search.coe.int/cm/Pages/result_details.aspx?ObjectId=0900001680700a40 ). Európai Bizottság (2020), 2020. évi jogállamisági jelentés, Országfejezet – A jogállamiság helyzete Dániában. Európai Bizottság (2020), Állami támogatás: Commission approves €5.4 billion Danish scheme to compensate companies particularly affected by the coronavirus outbreak (A Bizottság 5,4 milliárd EUR összegű dán programot hagyott jóvá a koronavírus-járvány által különösen sújtott vállalkozások kártalanítására) ( https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/ip_20_541 ). Európai Bizottság (2021), A koronavírusra adott válasz – állami támogatási ügyek – Dánia ( https://ec.europa.eu/info/live-work-travel-eu/coronavirus-response/jobs-and-economy-during-coronavirus-pandemic/state-aid-cases/denmark_en ). Európai Bizottság (2021), Az EU 2021. évi igazságügyi eredménytáblája. Európai Nonprofit Jogi Központ (2021), Security for all Danes – serious threat to freedom of assembly ( https://ecnl.org/news/security-all-danes-serious-threat-freedom-assembly ). European Civic Forum (2021), A European Civic Forum hozzájárulása a 2021. évi jogállamisági jelentéshez. GRECO (2019), Ötödik értékelési kör. A korrupció megelőzése és a feddhetetlenség előmozdítása a központi kormányzati szerveknél (felső vezetői tisztségek) és a bűnüldöző hatóságoknál. Értékelő jelentés. Dánia. GRECO (2021), Harmadik értékelési kör. Kiegészítés a Dániáról szóló második megfelelési jelentéshez ( https://rm.coe.int/third-evaluation-round-addendum-to-the-second-compliance-report-on-den/1680a29ae4 ). Házszabálybizottság (2021), Jelentés a kormány törvénytervezeteinek sürgős vizsgálatáról (Betænkning og indstillingomændring af forretningsorden for Folketinget) ( https://www.ft.dk/ripdf/samling/20201/beretningalmenart/20201_BER_15.pdf ). Igazságügyminiszter (2020), A miniszter javaslata ( https://www.justitsministeriet.dk/wp-content/uploads/2020/08/trygheden_foerst_final-a.pdf ). Journalisten (2020. szeptember 11.), Hvis du har underskrevet Sofie Linde-brevet, er du inhabil ( https://journalisten.dk/tv-2-hvis-du-har-underskrevet-sofie-linde-brevet-er-du-inhabil/ ). Journalistforbundet (2020), Digitális zaklatás: A munkáltatóknak nagy felelősségük van (Digital chikane: ”Arbejdsgiverne har et stort ansvar”) ( https://journalistforbundet.dk/nyhed/digital-chikane-arbejdsgiverne-har-et-stort-ansvar ). Justitia (2019), A költségmentesség dán modellje (Den danske retshjælpsmodel) ( http://justitia-int.org/wp-content/uploads/2019/01/Retshj%C3%A6lpsbog-_Endelig-udgave.pdf ). Justitia (2020), Justitia ajánlásai a költségmentesség dán modelljének reformjára vonatkozóan (Justitias anbefalinger til reform af den danske retshjælpsmodel) ( https://justitia-int.org/justitias-anbefalinger-til-reform-af-den-danske-retshjaelpsmodel/ ). Kommunikációs Főigazgatóság (2020), 482. sz. Eurobarométer gyorsfelmérés: A vállalkozások korrupcióhoz való hozzáállása az EU-ban. Kommunikációs Főigazgatóság (2020), 502. sz. Eurobarométer tematikus felmérés: Korrupció. Korszerűsítési Ügynökség (2017), Magatartási kódex a közszektorban ( code-of-conduct-in-the-public-sectorforside.pdf (modst.dk) ).

Louise Brincker (Dán Médiaszövetség), Tine Johansen (Dán Újságírók Szövetsége) és Oluf Jørgensen (Dán Média- és Újságírói Iskola) (2021. január 26.), Ha minden szabályt beleveszünk, a nyilvános hozzáférésről szóló dán törvény hamarosan az egyik legzártabb lehet Európában (Tager vi alle regler med, kan den danske offentlighedslov snart være placeret som en af de mest lukkede i Europa) ( https://politiken.dk/debat/art8077777/%C2%BBTager-vi-alle-regler-med-kan-den-danske-offentlighedslov-snart-v%C3%A6re-placeret-som-en-af-de-mest-lukkede-i-Europa%C2%AB ). Médiapluralizmus és Médiaszabadság Központ (2021), Médiapluralizmus Monitor 2021. Nemzeti Bírósági Igazgatási Tanács, A dán bíróságokra vonatkozó főbb adatok (Nøgletal for Danmarks Domstole) ( https://www.domstol.dk/om-os/tal-og-fakta/noegletal/ ). Parlamenti ombudsman (2021), 2020. évi éves jelentés ( https://www.ombudsmanden.dk/find/nyheder/alle/beretning_2020_offentliggjort/#cp-title ). Riporterek Határok Nélkül – Dánia ( https://rsf.org/en/denmark ). Szociális és Belügyminisztérium (2020), A politikai pártok finanszírozására vonatkozó iránymutatás ( https://www.retsinformation.dk/eli/retsinfo/2020/9338 ). Szociális és Belügyminisztérium, a 318. sz. törvény (2020. szeptember 24.) ( https://www.ft.dk/RIPdf/samling/20191/aktstykke/aktstk318/20191_aktstk_afgjort318.pdf ). Transparency International (2021), Corruption Perceptions Index 2020 (2020. évi korrupcióérzékelési index). II. melléklet: Országlátogatás Dániában A Bizottság szolgálatai 2021 áprilisában virtuális találkozókat tartottak az alábbiakkal: ·A Parlament házszabálybizottsága ·Bírák Szövetsége ·Dán Emberi Jogi Intézet ·Danske Medier ·Igazságügyi Minisztérium ·Justitia ·Kulturális Minisztérium ·Legfelsőbb Bíróság ·Munkavállalói és Kompetenciafejlesztési Hivatal ·Nemzeti Bírósági Igazgatási Tanács

·Nemzeti Számvevőszék ·Parlamenti ombudsman ·Pénzügyi Felügyeleti Hatóság ·Pressenævet ·Transparency International Denmark ·Újságírók Szövetsége ·Ügyészség ·Ügyvédi Kamara ·Vállalkozásügyi Minisztérium Ezenkívül a Médiahatóság írásbeli választ adott a kérdésekre. * A Bizottság ezenkívül az alábbi szervezetekkel is találkozott számos horizontális megbeszélés során: ·A sajtó- és médiaszabadság európai központja ·Amnesty International ·Center for Reproductive Rights ·CIVICUS ·Civil Society Europe ·EuroCommerce ·Európai Civil Fórum