HU    HU 
 
 
 EURÓPAI  
BIZOTTSÁG  AZ UNIÓ KÜLÜGYI ÉS  
BIZTONSÁGPOLITIKAI  
FŐKÉPVISELŐJE  
Brüsszel, 2015.5.18.  
JOIN(2015) 22 final  
  
KÖZÖS KÖZLEMÉNY AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK  
Az EU és az ASEAN: stratégiai célú partnerség   
 
2 
 KÖZÖS KÖZLEMÉNY AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS  
A TANÁCSNAK  
Az EU és az ASEAN: stratégiai célú partnerség  
1. Bevezetés  
Az EU -nak stratégiai érdeke, hogy megerősítse a Délkelet -ázsiai Nemzetek Szövetségével 
(ASEAN)1 való kapcsolatait . Az erős, összetartó és magabiztos, saját integrációjával előrehaladó 
ASEAN előnyt jelent a régió stabilitása, jóléte és biztonsága szempontjából és új lehetőségeket 
teremt a regionális és globális kihívásokra vonatkozó együttműködésre nézve. Az ASEAN magas 
gazdasági növekedési rátái demográfiai dinamizmussal párosulnak. Együttesen véve a világ 
hetedik legnagyobb gazdaság a lenne és 2050 -ig a negyedik legnagyobb gazdasággá fog válni. Az 
ASEAN fiatal középosztálya a várakozások szerint 2030 -ig az ASEAN teljes lakosságának 65  %-
át fogja kitenni; ugyanez az arány 2010 -ben 24  % volt. Az ASEAN továbbá a tágabb értelemben 
vett áz siai–csendes -óceáni térség regionális biztonsági rendjének megerősítésére irányuló 
erőfeszítések középpontjában áll. Az egységes és magabiztos ASEAN kulcsfontosságú ahhoz, 
hogy a regionális kihívásokat szabályokra épülő módon kezeljék; ez nemcsak a régió 
polgárainak, hanem az Európai Uniónak is közvetlen érdeke.  
Az EU -nak tehát rendkívül nagy érdeke fűződik ahhoz, hogy az ASEAN sikeresen működjön.  
Az EU –ASEAN kapcsolatok új lendületet vettek, és mindkét fél érdeke, hogy ezt fenntartsák. Az 
ASEAN -ban sokan kifejezték az EU nagyobb szerepvállalásával kapcsolatos reményüket és a 
hivatalos stratégiai partnerség iránti vágyukat. Az EU -nak kényszerítő gazdasági, ágazati és 
politikai érdeke, hogy fokozza együttműködését ezzel a stratégiai fontosságú régióban talál ható, 
nélkülözhetetlen szereplővel.  
Az ASEAN jelenleg azon munkálkodik, hogy 2015 végéig létrehozza az ASEAN Gazdasági 
Közösséget (AEC), valamint kidolgozza a 2015 utáni időszakra vonatkozó jövőképét, többek 
között azt, hogy miként képzeli el kapcsolatait az EU -val és a többi párbeszédpartnerrel. Ezért 
most van itt az ideje, hogy kialakítsuk az EU –ASEAN kapcsolatok jövőjére vonatkozó 
elképzelést.  
Jóllehet az ASEAN és az EU partnerek az integráció kapcsán, jelentősen különböznek a 
gazdasági fejlettség átlago s szintje, politikai rendszereik jellege, valamint intézményrendszerük 
erőssége tekintetében. Az ASEAN -nak többek között a következők támasztotta kihívásokkal kell 
majd szembenéznie: konszenzusalapú, teljes mértékben kormányközi döntéshozatali 
mechanizmusa ; az ASEAN költségvetésének finanszírozása (évente csupán 16 millió USD, 
minden ASEAN -tagállamtól származó egyenlő hozzájárulás alapján); valamint Titkárságának 
felhatalmazása. Ugyanakkor az EU és az ASEAN közös jellemzője, hogy elkötelezték magukat a 
közö sségépítés, a fenntartható fejlődés és a szabályokra épülő integráció mellett, melyek a 
legjobb módjai annak, hogy összesen több mint 1,1 milliárd polgáruk számára biztonságot és 
                                                            
1 Az ASEAN tagjai: Brunei Darussalam Állam, Kambodzsa, Indonézia, a Laoszi Népi Demokratikus Köztársaság, 
Malajzia, Mianmar/Burma, a Fülöp -szigetek, Szingapúr, Thaiföld és Vietnam.  
 
3 
 jólétet nyújtsanak. Az „EU 2020” stratégia inspirációként szolgálhat az ASEAN  2015 utáni 
jövőképének és menetrendjének kidolgozásához és végrehajtásához.  
Gazdaságilag és politikailag egyaránt jelentős eredményekkel jár majd az uniós érdekek 
szempontjából az EU –ASEAN kapcsolatokba való befektetés. Az ASEAN nagyra értékeli azt a 
szerepet, amit az EU játszhat a növekvő stratégiai verseny által vezérelt regionális kontextusban. 
Az EU a többi párbeszédpartnerhez képest sokkal jobban tudja segíteni az ASEAN -t abban, hogy 
integrációs céljait megbízható partnerként megvalósítsa, ugyanak kor semmilyen konkrét modellt 
nem akar ráerőltetni.  
A kiegyensúlyozottabb Ázsia -stratégia kialakítása érdekében az EU számára kulcsfontosságú az 
ASEAN -nal való kapcsolatok elmélyítése. Az elmúlt években az EU a következő lépéseket tette:  
 csatlakozott a Dél kelet -ázsiai Barátsági és Együttműködési Szerződéshez,  
 fokozta és átszervezte együttműködését, és ambiciózusabb politikai partnerséget 
kovácsolt a brunei cselekvési tervben2 (2013 –2017) meghatározottak szerint, amely a 
teljes EU -ASEAN együttműködés keretét  jelenti, az uniós tagállamok különféle 
tevékenységeire vonatkozóan is,  
 több magas szintű látogatást tett, valamint  
 új kezdeményezéseket indított a kiemelt területeken folytatott kézzel fogható 
szerepvállalásra vonatkozóan.  
Az ASEAN nyugtázta és nagyra ért ékelte az EU szerepvállalását; most arra van szükség, hogy 
fokozzuk a lendületet és hatályba léptessük az ASEAN és az EU külügyminisztereinek 2014. 
júliusi közös határozatát, hogy a „kapcsolatot stratégiaivá tegyük”. Az EU –ASEAN kapcsolatok 
következő szint re emelése az EU és az egyes ASEAN -tagok közötti már amúgy is gazdag és 
változatos kétoldalú kapcsolatokra épül majd és azokat egészíti ki; e folyamatokat úgy kell 
tekinteni, hogy azok egymást kölcsönösen erősítik.  
2. Összekapcsolódás: a regionális integrá ció lényegének megragadása  
Az összekapcsolódás ma az ASEAN központi, egyesítő projektje. Az alapvető célokat a 2010. évi 
ASEAN Összekapcsolási Főtervben ( Master Plan on ASEAN Connectivity ) határozták meg, és 
átfogó célul tűzték ki, hogy az akadályok felszá molásával közelebb hozzák egymáshoz a 
vállalkozásokat, az embereket és az intézményeket3. A Főterv kiemeli, hogy jóllehet a tárgyi 
infrastruktúra fontos, a felhatalmazó szabályozási keretnek és a közös identitásnak ugyancsak 
kulcsfontosságú szerepe van az ASEAN -országokat egymással és a világ többi részével való 
összekapcsolásban. Az EU – amely maga is a regionális integráció egy példája – ugyancsak az 
összekapcsolódáson alapul (még ha a terminológia különböző is). Az ASEAN a többi partneréhez 
képest az EU -val tudja a legjobban megvitatni például a kontinens szintű integrált közlekedési 
rendszerek létrehozása, a belső piac kialakítása és az emberek közötti kapcsolatteremtés kapcsán 
levont tanulságokat.  
                                                            
2 Az ASEAN –EU megerősített partnerség (2013 –2017) további erősítését célzó Bandar Seri Begawan -i cselekvési 
terv, http://eeas.europa.eu/asean/docs/plan_of_action_en.pdf . 
3 http://www.asean.org/resources/publications/asean -publications/item/ma ster-plan-on-asean -connectivity -2. 
 
4 
 A 2014 júliusában Brüsszelben tartott EU –ASEAN miniszter i ülés megerősítette, hogy a felek 
közös érdeke az összekapcsolódás terén való együttműködés. Az e közleményben említett ágazati 
kezdeményezések közül sok kapcsán figyelembe kell venni, hogy az EU –ASEAN kapcsolatok 
középpontjában az összekapcsolódással kap csolatos együttműködés áll.  
Az Alsó -Mekong régió (Kambodzsa, a Laoszi Népi Demokratikus Köztársaság, Mianmar/Burma 
és Vietnam) gyorsan fejlődik, ám az ASEAN legszegényebb és legkevésbé összekapcsolt 
országai is itt találhatóak. Az ASEAN leggazdagabb ország ának jelenlegi egy főre jutó bruttó 
nemzeti jövedelme huszonhatszorosa a legszegényebb országénak (az EU -ban ez az arány 
kevesebb mint 1:4)4. A fejlettségi szakadék csökkentése az ASEAN -on belüli összekapcsolódás 
próbája lesz, továbbá kulcsfontosságú az AE C sikeréhez.  
Az uniós fejlesztési együttműködés jól illeszkedik az integráció előmozdítására irányuló 
ASEAN -kezdeményezéshez (IAI), amely nagy hangsúlyt fektet arra, hogy az Alsó -Mekong 
országait közelebb hozza az ASEAN gazdagabb tagállamainak fejlettségi szintjéhez. Az ASEAN 
hasznosíthatja az EU integrációs és kohéziós tapasztalatait.  
E terület egyedi kezdeményezései az alábbiakra terjednek ki:  
 az EU és az ASEAN között rendszeres és szisztematikus párbeszédet kell előmozdítani az 
összekapcsolódásról – az A SEAN összekapcsolási főterv koordinációs bizottságának 
2014. februári brüsszeli és luxembourgi látogatása nyomán 2014 szeptemberében sor 
került az első párbeszédre Nepjidában (Mianmar/Burma),  
 uniós ASEAN -összekapcsolódási munkacsoportot kell létrehozni, am ely az ASEAN 
összekapcsolási főterv koordinációs bizottságának kapcsolattartójaként működik és 
előmozdítja az ASEAN -összekapcsolódást támogató különféle uniós tevékenységeket,  
 továbbra is támogatni kell az Alsó -Mekong országait arra irányuló erőfeszítéseik ben, 
hogy csökkentsék az ASEAN -on belüli fejlettségi szakadékot és összekapcsolódjanak 
egymással. Ennek érdekében az EU megháromszorozza, vagyis a 2007 –2013 közötti 
időszakban nyújtott 607  millió EUR -ról a 2014 –2020 közötti időszakban 1  705 millió 
EUR -ra emeli a Mekong -országoknak nyújtandó kétoldalú segélyeket,  
 támogatni kell a regionális összeköttetést elősegítő, megtérülést ígérő projekteket a 
közlekedés, az energetika és a városi infrastruktúra területén5. A projektek azonosítását és 
megvalósíthatósági tanulmányok készítését az (1,1  millió EUR összegű, 2015 közepén 
működőképessé váló) ASEAN technikai segítségnyújtási eszközből támogatják majd,  
 az ázsiai beruházási keret (AIF) révén ötvözni kell az uniós támogatásokat és a 
nemzetközi pénzügyi szervezetekt ől – köztük az Európai Beruházási Banktól (EBB) – 
származó kölcsönöket, hogy előmozdítsák a zöld gazdaság fejlődését az ASEAN 
régióban;  
                                                            
4 Világbanki adat (2013).  
5 Az EU Fejlesztési Együttműködési Eszköze programjának keretében finanszírozott egyedi uniós programok 
magukban foglalják a következőket: ASEAN légi közlekedési integrációs projekt (AATIP), EU –ASEAN 
statisztikai és integrációmonitoring (COMPASS) program, uniós támogatási program az ASEAN térségbeli 
felsőoktatás számára (EU -SHARE), EU –ASEAN határigazgatási és migrációs program, valamint az EU –ASEAN 
regionális párbeszéd fokozására irányuló kezdemén yezés (E -READI).  
 
5 
  meg kell osztani a sikeres vízgyűjtő -gazdálkodással kapcsolatos uniós tapasztalatokat, 
például a Duna régióra vonatkozó stratégiát,  
 célzott külügyminiszteri párbeszédet kell javasolni az Alsó -Mekongról, amelynek 
keretében megvitatják a regionális kérdéseket és a folyamatban lévő uniós 
segítségnyújtást, valamint  
 az ASEAN Gazdasági Közösség megvalósításának előrehaladásával p árhuzamosan meg 
kell osztani az áruk és szolgáltatások belső piacának kiépítése során szerzett uniós 
tapasztalatokat.  
2.1. A kereskedelem, a befektetések a vállalkozások fellendítése  
Az elmúlt évtizedben az EU és az ASEAN közötti kereskedelem és befektetés ek jelentősen 
fokozódtak. Ma a teljes ASEAN az EU harmadik legnagyobb Európán kívüli kereskedelmi 
partnere (az Egyesült Államok és Kína után), az EU pedig az ASEAN második legnagyobb 
kereskedelmi partnere (Kína után). 2013 -ban az áruk és szolgáltatások két oldalú 
kereskedelmének értéke elérte a 238  milliárd EUR -t. Az EU emellett 156  milliárd EUR -t 
meghaladó értékű stabil befektetési állományt hozott létre az ASEAN régióban, ami az ASEAN -
on belüli összes közvetlen külföldi befektetés legnagyobb hányadát (majd nem egynegyedét) teszi 
ki. Az ASEAN országai csak nemrégiben kezdtek el befektetni Európában, ám e befektetések így 
is fokozatosan növekednek és teljes állományuk értéke 2013 végén meghaladta az 57  milliárd 
EUR -t. 
E figyelemre méltó számadatok ellenére az EU–ASEAN kereskedelmi kapcsolatok jelentős 
további bővülési potenciált tartalmaznak. Az ASEAN több mint 600 millió fogyasztóval és 
növekvő középosztállyal rendelkező egységes piaccá válik majd, ami kiváló befektetési és 
exportlehetőségeket kínál az európai  vállalkozások számára.  
Az EU aktívan együttműködik az ASEAN régióval és az egyes tagállamokkal is egyre 
fokozottabban. Az EU 2010 -ben kétoldalú szabadkereskedelmi megállapodásról szóló 
tárgyalásokat kezdett Szingapúrral, majd azt követően Malajziával, Vie tnammal és Thaifölddel. 
Az EU -Szingapúr szabadkereskedelmi megállapodásról szóló tárgyalásokat 2014 októberében 
zárták le. Emellett befejezéséhez közeledik a Vietnammal kötendő ambiciózus és széles körű 
szabadkereskedelmi megállapodásról szóló tárgyalás, a mely jelentős viszonyítási pont lehet az 
Unió által a régióban folytatandó további tárgyalásokra vonatkozóan.  
2014 -2020 folyamán az ASEAN -nak nyújtandó uniós pénzügyi támogatás hozzávetőleg felét 
(85 millió EUR -t) az ASEAN fenntartható és inkluzív gazdaság i integráción és kereskedelmen 
keresztüli összekapcsolódásának támogatására fordítják majd. Ennek érdekében az EU az ázsiai 
beruházási keretből is forrásokat vesz majd igénybe az uniós támogatásoknak az EBB -től és más 
nemzetközi pénzügyi szervezetektől szá rmazó kölcsönökkel való ötvözésével.  
A kereskedelmi megállapodásokon és a pénzügyi támogatáson túlmenően az EU együttműködik 
majd az ASEAN -nal az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés előmozdítása érdekében. 
Ennek során a következőkre összpontosí tanak majd: vállalkozásbarát környezet ösztönzése más 
országokban, a nem vámjellegű akadályok megszüntetése, a szabványok összehangolása, a 
jogállamiság megerősítése és a nemzetközi munkaügyi normák végrehajtása. A folyamatban lévő 
 
6 
 EU–ASEAN kutatási és inn ovációs párbeszéd ugyancsak kiemelt szerepet játszik majd a 
társadalmi -gazdasági növekedés támogatásában.  
Az uniós kkv -knak csupán 13  %-a aktív az EU -n kívül is6. Ahhoz, hogy az európai kkv -k 
számára az ASEAN -országok üzleti lehetőségeket teremtsenek, javí taniuk kell a szabályozási 
környezetet, a finanszírozási eszközökhöz való hozzáférést, a szellemitulajdon -jogok védelmét és 
a piacra jutást (többek között a közbeszerzés tekintetében), valamint fejleszteniük kell a 
vállalatirányítást.  
E terület egyedi kezd eményezései az alábbiakra terjednek ki:  
 más szintre kell emelni az ASEAN -nal való kereskedelmi kapcsolatokat, többek között a 
gazdasági miniszterek közötti rendszeres konzultációk révén, valamint együtt kell 
működni egy olyan, régiók közötti ambiciózus sza badkereskedelmi megállapodás 
érdekében, amely az EU és az ASEAN tagállamai között meglévő, e célkitűzés 
kiindulópontjául szolgáló kétoldalú megállapodásokra épül,  
 javítani kell a kkv -knak szóló üzleti lehetőségeket, többek között olyan eszközök révén, 
mint az „EU Gateway/Business Avenues” Délkelet -Ázsiában, az EU –ASEAN Üzleti 
Tanács, valamint az uniós támogatásoknak és az európai és nemzetközi pénzügyi 
szervezetektől származó kölcsönöknek az ázsiai beruházási keret (AIF) révén való 
ötvözésével támogatandó z öld gazdaság fejlesztését támogató, megtérülést ígérő projektek 
közös kidolgozása,  
 az EBB -vel és az ASEAN régióban működő fejlesztési bankokkal együtt meg kell 
vizsgálni, hogy a kkv -k nemzetközivé válása érdekében milyen módon lehet javítani a 
finanszírozá si eszközökhöz való hozzáférést,  
 meg kell erősíteni az EU –ASEAN párbeszédet és együttműködést az egészségügyi és 
növény -egészségügyi (SPS) intézkedések terén a nemzetközi szabványok alapján a 
kereskedelmi eljárások egyszerűsítése és a meglévő SPS kereskede lmi akadályok 
megszüntetése érdekében,  
 támogatni kell a határigazgatási szervek közötti együttműködés fokozását a vámcsalások 
elleni fellépés, valamint a jogszerű kereskedelem, az átláthatóság és a 
megkülönböztetésmentesség ösztönzése érdekében, többek köz ött az EU ARISE 
programja keretében megvalósított technikai segítségnyújtás révén (mint például az 
ASEAN számítógépesített árutovábbítási rendszer kísérleti projektje esetében),  
 párbeszédet kell indítani az ASEAN -nal a szabályozási és ágazati szakpolitikai  keretek 
kölcsönös megértésének fokozása érdekében. A vegyipar számára például hasznos lenne 
olyan globális osztályozási és címkézési szabványoknak, mint például az ENSZ globális 
harmonizált rendszerének (GHS) az alkalmazására vonatkozó bevált gyakorlatok cseréje, 
valamint a közös érdekű területek feltárása,  
 az elismert nemzetközi szabványok és WTO -elvek alapján elő kell mozdítani a 
vállalkozások közötti és a klaszterek közötti együttműködést, a finanszírozási 
                                                            
6 Az Eurochambres  szerint az uniós kkv -knak csupán 13  %-a aktív az EU -n kívül is, és a termelő kkv -knak 
hozzávetőleg 9,7  %-a exportál termékeket az EU -n kívüli országokba. A várakozások szerint a következő öt 
évben a világ gazdasági növekedésének 90  %-a Európán kívül fog b ekövetkezni.  
 
7 
 eszközökhöz való hozzáférést és a regionális ka pacitásépítést a szabványosításra 
vonatkozóan,  
 párbeszédet kell indítani a szellemi tulajdonról, a vállalatirányításról és a vállalati 
társadalmi felelősségvállalásról, a fogyasztóvédelemről, az igazságügyi együttműködésről 
(különösen a nemzetközi kereskedelmi jog terén), valamint a nemzetközi munkaügyi 
normák megfelelőbb alkalmazásáról,  
 elő kell mozdítani az ágazati párbeszédet a kölcsönös érdekű területeken, ideértve a 
következőket:  
o regionális és nemzetközi szabványok a gépjárműiparban , valamint a z 
egészségügyben és a gyógyszeriparban , 
o műholdas navigáció, Föld -megfigyelés, Copernicus és űrrel kapcsolatos kérdések , 
azzal a céllal, hogy hosszú távú együttműködési stratégiát építsenek ki, amelyet e 
területeken a Horizont 2020 kutatási ösztöndíjai révé n támogatnak,  
o a védelemhez kapcsolódó ipari ágazat  az európai védelmi ipar nemzetközivé 
válásának támogatása érdekében, többek között az EU –ASEAN közötti 
kapcsolatok létrehozását szolgáló események révén7, valamint  
o információs és kommunikációs technológiák , ahol a hangsúlyt az állampolgárok 
javát szolgáló ikt -alkalmazásokra, a spektrumharmonizációra és -irányításra, a 
kutató -mentő szolgálatokra, a mobilkommunikáció növekedésének irányításra, 
valamint a digitális televíziózásra és műsorszolgáltatásra kell he lyezni.  
2.2. Közlekedés  
A polgári repülés kulcsfontosságú szerepet játszik az ASEAN -on belüli, valamint az EU és az 
ASEAN közötti megfelelő összekapcsoltság biztosításában. A következő húsz évben a világ 
forgalomnövekedésének fele az ázsiai –csendes -óceáni térségbe fog irányulni, onnan fog 
származni, illetve a térségen belül fog bekövetkezni, így a régió globális piaci részesedése 2030 -
ra eléri a közel 40  %-ot. A következő húsz év folyamán az EU és az ASEAN régió közötti légi 
forgalom az előrejelzések szerin t 65 %-kal fog emelkedni, részben a megnövekedett turizmusnak 
köszönhetően.  
„Az Európai Unió légi közlekedéssel kapcsolatos külpolitikája ” című 2012. évi bizottsági 
közlemény8 kiemelte az ASEAN egységes légi közlekedési piacának jelentőségét, amellyel 
lehetőség nyílik a régiók közötti szorosabb együttműködésre és - a piaci liberalizáció és a 
piacszabályozás ötvözésével - referenciát jelenthet az ASEAN számára. Az EU az elmúlt három 
évtized folyamán hasonló folyamaton ment keresztül, melynek eredménye a mai teljesen integrált 
egységes uniós légi közlekedési piac.  
Az EU technikai segítséget nyújt az ASEAN -on belüli intézményi kapacitás kiépítéséhez, hogy 
az Európai Repülésbiztonsági Ügynökséggel (EASA) való szoros együttműködésben végrehajtott 
                                                            
7 Lásd a COM(2013)  542 és a COM(2014)  387 bizottsági közleményt. Ilyen eseményeket lehet szervezni a 
vállalkozások versenyképességét és a kis - és középvállalkozásokat segítő uniós COSME program keretében.  
8 COM(2012) 556 final.  
 
8 
 ASEAN légi közle kedési integrációs projekt (AATIP) révén megbízható, biztonságos és 
fenntartható egységes légi közlekedési piacot valósítsanak meg.  
Az ASEAN által a belső légi közlekedési piac megvalósítása terén tett előrehaladás a régiók 
közötti szorosabb együttműködésh ez is előkészíti a terepet. Ebben a tekintetben fontos szerepet 
játszik a 2014. februári EU –ASEAN repülésügyi csúcstalálkozó, valamint ezt követően az e 
célból létrehozott EU –ASEAN légi közlekedési munkacsoport munkája.  
E terület egyedi kezdeményezései az alábbiakra terjednek ki:  
 fokozni kell a légi közlekedésről folytatott párbeszédet, többek között azzal a céllal, hogy 
hivatalos tárgyalásokat kezdjenek a régiók közötti polgári repülési megállapodásról, 
valamint  
 támogatni kell a városi közlekedési rendszer eknek az EBB, az uniós tagállamok 
fejlesztési bankjai és/vagy az ázsiai beruházási keret általi társfinanszírozásban 
megvalósított fejlesztését.  
2.3. Kutatás, innováció és az emberek közötti kapcsolatok  
Az emberek közötti szorosabb kapcsolatok a mélyebb EU–ASEAN kapcsolatok alapvető elemei. 
Ide tartozik egyrészt a kutatási és innovációs párbeszéd és együttműködés, másrészt a 
felsőoktatási hallgatók és kutatók cseréje. Az ASEAN intenzíven részt vett az EU hetedik 
kutatási és technológiafejlesztési keretpro gramjában (2007 –2013), ami 103 projektet 
eredményezett és az uniós hozzájárulás összesen 20 millió EUR -t tett ki.  
Minden évben hozzávetőleg 250, ASEAN -ból származó diák kapott ösztöndíjat az EU -nak a 
továbbiakban Erasmus+ -ként folytatódó Erasmus Mundus pro gramja keretében, továbbá sok 
ösztöndíjat nyújtanak az uniós tagállamok is. Évente összesen több mint 4000, ASEAN -ból 
származó diák utazik Európába az EU és tagállamai által finanszírozott uniós ösztöndíjakkal.  
E terület egyedi kezdeményezései az alábbiakr a terjednek ki:  
 fokozni kell az együttműködést az EU új kutatási és innovációs programja, a Horizont 
20209 keretében azokon a területeken, amelyeket vezető tisztviselők az EU -ASEAN 
kutatási és innovációs párbeszéd 2014. augusztusi ülésén (és azt követően) közösen 
határoztak meg,  
 ki kell bővíteni az együttműködést az oktatás terén, többek között a felsőoktatás 
korszerűsítésével és nemzetközivé tételével, valamint a rendszerreformokkal kapcsolatos 
uniós tapasztalatok megosztásával (például a képesítési rendsz erekre, a 
minőségbiztosításra, az akkreditációs és értékelési rendszerekre gyakorolt hatás és a 
diplomák kölcsönös elismerése tekintetében) az Erasmus+ projektek és az ASEAN 
térségbeli felsőoktatás számára nyújtott uniós támogatási program (EU -SHARE) révén , 
                                                            
9 A Horizont 2020 programon felül az alkalmazható eszközök a már említett EU –ASEAN kutatási és innovációs 
párbeszéd, valamint a hamarosan induló ASEAN tudományos, technológiai és innovációs cselekvési terv 
(APASTI, 2015 –2020).  
 
9 
  felsőoktatási vásárokat és tudományos cseréket kell szervezni (az ASEAN -
összekapcsoltságnak az oktatás terén való előmozdításához nyújtott uniós támogatás 
részeként),  
 folytatni kell a párbeszédet és az együttműködést az olyan migrációs és mobilitási 
kérdések terén, mint például a jogszerű migráció és vízumok, az illegális migráció és az 
illegális migránsok visszatérése és visszafogadása, az emberkereskedelem, a migráció és 
fejlesztés, valamint a nemzetközi védelem (menedékjog és a nemzetközi védelem más 
formái),  
 a Thaifölddel, Mianmarral/Burmával és Vietnammal szerzett tapasztalatok alapján együtt 
kell működni az ASEAN -tagállamokkal a fenntartható turizmus vonatkozásában, valamint  
 elő kell mozdítani a nem állami szereplők és a civil társadalmi szervezetek részvételét a 
regionális integrációs folyamatokban.  
3. Zöldebb partnerség a fenntartható jövő érdekében  
Az ASEAN régió gazdag természeti erőforrásokkal rendelkezik, amelyek a gazdasági 
tevékenységek széles körét tartják el és biztosítják a megélhetést. Jóllehet a régió a világ teljes 
szárazföldi területének alig 3  %-át foglalja el, kivételesen nagy biológiai sokféleséggel 
rendelkezik és az ismert növény - és állatfajták több mint 20  %-ának jelenti a természetes 
élőhelyet. A lakosság számának emelkedése és  a gazdaság bővülése azonban fokozódó nyomást 
gyakorol a régió természeti erőforrásaira, így például a vízhiány, az illegális fakitermelés, az 
erdőátalakítások, a tőzeglápok lecsapolása és az erdőtüzek a biodiverzitás csökkenéséhez és az 
üvegházhatásúgáz -kibocsátás növekedéséhez, továbbá egészségügyi problémákhoz és gazdasági 
veszteségekhez vezetnek. A régió előtt álló kihívások kiterjednek a vízhiányra és a nem 
megfelelő vízgazdálkodásra is, ami hozzájárul a globális tengeriszemét -problémákhoz.  
Az ASEAN ré gióban van a világ harmadik legnagyobb esőerdeje és itt emelkedik a 
leggyorsabban az erdőirtásból és erdőpusztulásból származó üvegházhatásúgáz -kibocsátás: 
jelenleg évi 260  millió tonna CO 2 a világszintű 810  millió tonnából.  
Délkelet -Ázsiát gyakran sújtják  természeti katasztrófák, részben az éghajlatváltozáshoz 
kapcsolódóan, amelyek miatt – különösen a 2004 -es szökőár, a 2008 -as Nargis -ciklon és a 2013 -
as Haiyan óriástájfun – rengetegen életüket vesztették, és ez nemcsak az ASEAN, de az EU 
polgárait is érin tette. Az EU évek óta támogatja az ASEAN -országokat, mégpedig a DIPECHO 
uniós programon keresztül abban, hogy hatékonyabb veszélyhelyzet -reagálási és korai 
előrejelzési kapacitást építsenek ki az ember okozta és a természeti katasztrófák kezelésére, 
valami nt megosztja a hatékony konzuli segítségnyújtási mechanizmusok kidolgozása kapcsán 
levont tapasztalatokat. Az EU az ASEAN Humanitárius Segítségnyújtási Koordinációs Központ 
(AHA Centre) egyik fő pénzügyi támogatója, ezzel párhuzamosan pedig a nemzeti válsá gkezelési 
struktúrákkal való kapcsolatait is erősíti, például Mianmarban/Burmában és a Fülöp -szigeteken. 
A katasztrófavédelemről és veszélyhelyzet -reagálásról szóló ASEAN -megállapodás (AADMER) 
2015 utáni fejlesztését támogatva és a sendai katasztrófakockáz at-csökkentési kerettel10 
összhangban az EU és az ASEAN arra fog összpontosítani, hogy a katasztrófák támasztotta 
                                                            
10 http://www.wcdrr.org/uploads/Sendai_Fram ework_for_Disaster_Risk_Reduction_2015 -2030.pdf  
 
10 
 kihívások kezelése érdekében fokozzák a lakosság rezilienciáját, valamint hogy csökkentsék 
különösen a városi környezetben megjelenő kockázatot . 
Tekintettel globális felelősségükre, az EU és az ASEAN közös érdeke, hogy hatékonyabbá 
tegyék az éghajlatváltozásról folytatott régióközi párbeszédet. Az ASEAN és az EU közös 
célkitűzése a 2  °C-os hőmérséklet -emelkedés alatt maradás, valamint az alacsony  kibocsátású 
gazdaság előmozdítása és a lakosság rezilienciájának fejlesztése az éghajlatváltozás hatásaival 
szemben. Az EU a 2014 –2020 közötti regionális programjának az „Éghajlatváltozás, környezet és 
katasztrófavédelem” elnevezésű központi területe kere tében megvalósuló célzott finanszírozás 
révén kész támogatni az ASEAN -t abban, hogy az éghajlatváltozás kérdését általánosan 
érvényesítse a 2015 utáni jövőképében. Az EU támogatni fogja az enyhítést, az alkalmazkodást 
és a rezilienciát, valamint a katasztr ófavédelemmel kapcsolatos együttműködést, ezzel 
párhuzamosan pedig lehetőséget nyújt az éghajlatváltozás és alapvető okainak integrált 
kezelésére.  
Az erdészeti jogszabályok végrehajtásával, az erdészeti irányítással és az erdészeti termékek 
kereskedelmével  (FLEGT) kapcsolatos uniós cselekvési terv célja, hogy javítsa az erdészeti 
irányítást és előmozdítsa a fenntartható és jogszerűen előállított fatermékek kereskedelmét. 
Emellett jó alapot nyújt a párbeszéd fokozására és a kapacitásépítésre az ASEAN -ban. Az  EU a 
legtöbb ASEAN -országgal az erdészeti jogszabályok végrehajtásáról, az erdészeti irányításról és 
a fatermékek kereskedelméről szóló önkéntes partnerségi megállapodásra vonatkozó 
tárgyalásokat folytat, illetve ilyeneket hajt végre, és támogatja a regio nális szintű 
együttműködést11. Ezenfelül 3  milliárd USD -ral támogatja az erdőirtás és az erdőpusztulás 
következtében a fejlődő országokban keletkező kibocsátás csökkentésére (REDD+) vonatkozó 
ENSZ éghajlat -változási politikákat és ösztönzőket, továbbá bátor ítani fogja az ASEAN -tagokat, 
hogy dolgozzanak ki szilárd és ambiciózus REDD+ -stratégiákat.  
A szmog olyan probléma, amely több ASEAN -országot is érint, például Indonéziát, Malajziát és 
Szingapúrt. Az erdőátalakítások által kiváltott tartós izzás, valamint a tőzeglápok és más területek 
égése befolyásolja a levegőminőséget, a helyi egészséget és a gazdaságot. Néhány esetben a 
szennyezés annyira súlyos, hogy a helyi hatóságok szükségállapotot hirdettek. A tőzeglápok 
lecsapolásából és/vagy felégetéséből származ ó üvegházhatásúgáz -kibocsátás az éghajlatváltozás 
jelentős előidézője és hozzájárul ahhoz, hogy az ASEAN régió vezető helyet foglal el az 
üvegházhatásúgáz -kibocsátók rangsorában. Az EU által finanszírozott SEApeat projekt abban 
segítette az ASEAN -országoka t, hogy a tőzeglápokra vonatkozó nemzeti cselekvési terveket 
dolgozzanak ki és hajtsanak végre. A cselekvési tervek alternatív jövedelemtermelő 
tevékenységeket és olyan tűzmegelőző módszereket foglalnak magukban, mint például az 
ellenőrzött körülmények köz ött történő égetés. A 2014 –2020 közötti időszakra az EU új 
finanszírozás nyújtását tervezi „A tőzeglápok fenntartható hasznosítása és a szmog mérséklése az 
ASEAN -ban” projekthez (20  millió EUR), valamint a „Biológiai sokféleség és a védett területek 
kezelé se az ASEAN -ban” projekthez (10  millió EUR).  
                                                            
11 Az önkéntes partnerségi megállapodás az Európai Unió és a fatermékeket előállító, EU -n kívüli országok közötti 
jogilag kötelező kereskedelmi megállapodás. Célja annak biztosítása, hogy az Unióba importált f a és fatermékek 
előállítása jogszerűen történjen. Az EU és Indonézia 2014 -ben önkéntes partnerségi megállapodást kötött. 
Jelenleg Laosszal, Malajziával, Thaifölddel és Vietnammal folynak önkéntes partnerségi megállapodásról szóló 
tárgyalások. Kambodzsa és Mianmar/Burma az előkészítő szakaszban tart. A Fülöp -szigetekkel jelenleg zajlik a 
FLEGT -ről szóló párbeszéd.  
 
11 
 Az elkövetkező években az energiaágazat kulcsfontosságú lesz a társadalmi -gazdasági fejlődés és 
az összekapcsolódás támogatásában, ezzel párhuzamosan pedig az éghajlat -változási és 
környezetvédelmi célkitűzésekn ek való megfelelésben. Az energiáról és az éghajlatváltozásról 
folytatott gyümölcsöző párbeszéd alapja lehet a tapasztalatok és a bevált gyakorlatok megosztása, 
valamint az innovatív megoldások bemutatása, többek között a CO 2-kibocsátás csökkentése, az 
energiahatékonyság és a keresletcsökkentés, továbbá a megújuló energiaforrások kifejlesztése 
terén. A kutatással és innovációval, többek között a fenti kihívásokhoz kapcsolódó újszerű 
megoldások bemutatásával és alkalmazásával az EU –ASEAN kutatási és innováci ós párbeszéd 
keretében foglalkoznak majd.  
A természeti erőforrások fenntartható hasznosítása kiterjed a jogellenes, be nem jelentett és 
szabályozatlan halászat elleni küzdelemre is. A jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan 
halászat jelentős környez eti, gazdasági és biztonsági következményeket von maga után. Az EU 
továbbra is elkötelezett a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni nemzetközi 
szintű küzdelem mellett, és ez az elkötelezettség lényeges az óceánok megfelelőbb globál is 
irányításának előmozdításához. Az ASEAN ezt szintén fontos prioritásnak nyilvánította.  
E terület egyedi kezdeményezései az alábbiakra terjednek ki:  
 meg kell erősíteni az EU és az ASEAN közötti együttműködést az éghajlatváltozásra 
vonatkozóan és szakpoli tikai párbeszédet kell kezdeményezni a környezetről és a 
fenntartható fejlődésről a brunei cselekvési tervvel összhangban, valamint a fenntartható 
fejlődés kontinentális szintű kezelése, az éghajlat -változási politika általános 
érvényesítése és Európa nagy  energiahatékonyságú és alacsony szén -dioxid -kibocsátású 
gazdasággá való átalakítása kapcsán szerzett uniós tapasztalatok alapján,  
 fokozni kell az ASEAN számára az éghajlatváltozás kezelésére, a környezetvédelemre és 
a zöld és fenntartható gazdasági növeke dés előmozdítására irányuló erőfeszítésekhez 
nyújtott támogatást az EU regionális együttműködési programja (a 2014 –2020 közötti 
időszakra allokált 170 millió EUR -ból több mint 60 millió EUR), továbbá az ázsiai 
beruházási keret és a SWITCH Asia program12 révén, 
 támogatni kell az Alsó -Mekong országait különösen a víz –energia –élelmezésbiztonság 
összefüggésével, a fokozottan fenntartható mezőgazdaság fejlesztésével (az élelmiszer -
biztonságot is beleértve) és a természeti erőforrásokkal való gazdálkodással kapcso latos 
erőfeszítéseikben, valamint a Duna régióval folytatott párbeszéd előmozdítása révén,  
 az uniós finanszírozású EU REDD eszközre alapozva erősíteni kell a FLEGT -tel és a 
REDD+ -szal kapcsolatos regionális megközelítéseket, többek között új REDD+ 
kibocsát áscsökkentési programokat kell kidolgozni nemzeti és vagy tartományi/körzeti 
szinten, hogy határokon átnyúló módon megfelelőbben tudják kezelni az erdőirtás és az 
erdőpusztulás előidézőit, valamint hozzáférjenek a REDD+ eredményalapú kifizetéseihez,  
 elő ke ll mozdítani az olyan kérdésekről folytatott gyakorlati együttműködést, mint például 
az erdőirtás, az illegális fakitermelés és a kapcsolódó kereskedelem, többek között a az 
erdészeti jogszabályok végrehajtásáról, az erdészeti irányításról és a fatermékek 
kereskedelméről szóló önkéntes partnerségi megállapodások hatékony alkalmazása révén; 
                                                            
12 http://www.switch -asia.eu/   
 
12 
 kezelni kell a határokon átnyúló szmog, többek között a tőzeglápok lecsapolásának 
megakadályozásával; támogatni kell a nyersanyagok – például pálmaolaj, gumi, kávé – 
fenntarthatóbb termelését; vissza kell fordítani a biológiai sokféleség csökkenését; fel kell 
lépni a vadon élő állatok és növények tiltott kereskedelme és a tengeri szennyezés ellen; 
elő kell mozdítani a hulladékok és a vegyi anyagok hatékony és eredményes 
gazdálkodását; támogatni kell a vízbiztonságot (beleértve annak határokon átnyúló 
aspektusait is) és a zöld városfejlesztést,  
 fokozni kell az energiára vonatkozó együttműködést az EU és az ASEAN között: a 
párbeszéd során különösen az energiahatékonysággal és  -megőrzéssel, a 
bioüzemanyagokkal, a beruházási kerettel, a megújuló energiaforrásokkal és az 
infrastruktúra fejlesztésével kell foglalkozni,  
 a néhány ASEAN -taggal már folyamatban lévő kétoldalú párbeszéd mellett meg kell 
erősíteni a jogellenes, be nem je lentett és szabályozatlan halászatra vonatkozó EU –
ASEAN regionális együttműködést, megfelelő szabályokat kell alkalmazni a nyomon 
követésre, az ellenőrzésre és a felügyeletre vonatkozóan, valamint  
 fejleszteni kell az EU –ASEAN együttműködést a katasztrófavé delem terén, mégpedig az 
operatív kapcsolatok megerősítése, a képzési tevékenységek kiterjesztése és az ASEAN 
regionális fórum (ARF) katasztrófasegély -gyakorlatában való részvétel révén, továbbá 
összpontosítani kell a sendai katasztrófakockázat -csökkentési  keret végrehajtására.  
4. Együttműködés politikai és biztonsági kérdésekben  
4.1. Biztonság  
Az elmúlt évek folyamán az EU és az ASEAN olyan kiegyensúlyozottabb partnerség 
kialakításáról állapodott meg, amely túlmutat a gazdasági kérdésekre való hagyományos 
összpontosításon. Erre azt követően került sor, hogy az ASEAN úgy döntött, olyan biztonsági 
kérdésekkel és problémákkal kezd foglalkozni, mint például a katasztrófavédelem, a 
tengerhajózási biztonság, a transznacionális bűnözés és a terrorizmus elleni küzd elem. Ehhez 
hasonlóan az EU kibővítette biztonsági szereplőként és biztonságfenntartóként betöltött szerepét, 
többek között a Lisszaboni Szerződés rendelkezései révén, amelyek lehetővé tették számára a 
külpolitika integráltabb megközelítését.  
Az ASEAN kreativitásáról és eltökéltségéről tett bizonyságot, amikor a regionális architektúra 
középpontjába helyezte magát, ahol a regionális és globális hatalmakkal olyan koncentrikus és 
egymást átfedő fórumokon keresztül lép kapcsolatba, mint például az ASEAN+3 (Kínával, 
Japánnal és Dél -Koreával együtt), az ASEAN regionális fórum (ARF), az ASEAN -országok 
védelmi minisztereinek kibővített találkozója (ADMM -Plus) folyamat és a kelet -ázsiai 
csúcstalálkozó (EAS).  
A kelet -ázsiai csúcstalálkozó egyre inkább a régió str atégiai együttműködési fórumává válik, 
amelyen az Egyesült Államok, Kína, Japán, Dél -Korea, India, Ausztrália, Új -Zéland és az 
Oroszországi Föderáció is részt vesz, ám az EU mindezidáig nem vett részt. Tekintettel a 
kereskedelmi, beruházási és egyéb uniós kapcsolatokra, az EU -nak egyértelmű érdeke a térség 
stabilitása és egy olyan biztonsági architektúra előmozdítása, amely megfelelőbben tudja kezelni 
 
13 
 a régió politikai feszültségeit és amelyben az EU – többek között a kelet -ázsiai csúcstalálkozóhoz 
való jöv őbeli csatlakozás révén – kulcsfontosságú szerepet tud játszani.  
Az ASEAN nagyra értékeli az EU -val a biztonságra vonatkozóan folytatott együttműködés 
erősítésének lehetőségét. Ösztönzést meríthet a regionális szinten való biztonsági együttműködés 
kialakít ása során szerzett uniós tapasztalatokból, és az EU – aktív, ám nem fenyegető – 
szerepvállalása segítheti abban, hogy több stratégiai opciót és központi helyet tartson fenn, mivel 
a nagyhatalmak erőteljesebben lépnek fel a régióban.  
Az EU -nak és az ASEAN -nak ki kell aknáznia az egymáshoz közelítő érdekek kínálta 
lehetőségeket, továbbá a politikai és biztonsági kérdéseket együttműködésük egyik 
legdinamikusabb irányadójává kell tennie, egyrészt az EU -ASEAN együttműködés keretében, 
másrészt az ARF -ben való nag yobb uniós szerepvállalás révén. Az ARF jelenleg az egyetlen 
olyan regionális biztonsági fórum, amelynek az EU is tagja.  
Az elmúlt években az EU már fokozta részvételét az ARF -ben, és a főképviselő/alelnök 2012 óta 
minden évben részt vett az ARF miniszteri  találkozóján. Tisztviselői szinten az EU aktívabb, 
mint valaha: betölti az ARF -találkozók társelnöki posztját, emellett hozzájárul az ARF 
munkaterveinek végrehajtásához. Az EU nemrégiben többek között a következő 
kezdeményezéseket tette:  
 2013 és 2014 foly amán (Mianmarral/Burmával együtt) társelnöke volt az ARF 
bizalomépítő intézkedésekkel és preventív diplomáciával foglalkozó, ülések közötti 
támogató csoportjának és a védelmi ügyekért felelős tisztviselők ehhez kapcsolódó 
párbeszédének,  
 Brunei Darussalam Á llammal együtt társszponzorálta az ARF 2014 októberében 
Bruneiben tartott, preventív diplomáciával és közvetítéssel foglalkozó legelső képzését, 
valamint  
 2014 márciusában megrendezte az Európai Biztonsági és Védelmi Főiskola első közös 
biztonság - és védele mpolitikai orientációs szemináriumát, amelyen különös hangsúlyt 
helyeztek az EU –ASEAN biztonsági együttműködésre13. 
Az ASEAN -partnerek elismerték és nagyra értékelték a biztonsággal kapcsolatos uniós 
tevékenység fokozódását, ám megkérdőjelezték annak tartós ságát. Eltekintve az EU regionális 
stabilitásban való érdekeltségétől, a biztonsági együttműködés fejlesztésére irányuló uniós 
képesség hatást fog gyakorolni arra, hogy az ASEAN -partnerek hogyan értékelik a kelet -ázsiai 
csúcstalálkozóhoz való uniós csatlak ozásra irányuló kérelmet.  
A tengerhajózási biztonság közös érdeklődésre számot tartó kulcsfontosságú kihívás és az 
óceánok megfelelőbb irányításának előmozdítására irányuló uniós fellépés fő komponense. A 
világ hajófuvarozásának (tonnatartalomban kifejezve ) mintegy 50  %-a halad át a Dél -kínai -
tengeren. A legtöbb gazdaság, így az uniós gazdaság számára is létfontosságúak az itt áthaladó 
energiaforrások, nyersanyagok és áruk. Az EU -nak ezért igen nagy érdeke fűződik ahhoz, hogy 
fenntartsa a Dél -kínai -tenger s tabilitását és biztonságát, valamint biztosítsa a nemzetközi jog, 
többek között az Egyesült Nemzetek Tengerjogi Egyezménye betartását. Az EU következetesen 
                                                            
13 A második szemináriumra várhatóan 2015 második felében kerül sor.  
 
14 
 felszólított a területi viták békés és együttműködő rendezésére, és határozottan támogatja az 
ASEAN és Kína arra irányuló erőfeszítéseit, hogy megállapodjanak a Dél -kínai -tengerre 
vonatkozó magatartási kódexről, egyben ösztönzi a tárgyalások mielőbbi lezárását.  
Az EU kezdeményezte a tengerhajózási biztonságról folytatott EU -ASEAN magas szintű 
párbeszéd m egszervezését, amelyre első alkalommal 2013 novemberében Jakartában került sor. 
A párbeszéd keretében mélyreható megbeszéléseket folytattak a kalózkodásról, a 
tengerfelügyeletről, a kikötői biztonságról és az erőforrásokkal való közös gazdálkodásról. 2015 -
ben kerül megrendezésre a második párbeszéd, amelyen különös figyelmet szentelnek majd a 
tengerhajózási biztonság és a szervezett bűnözés elleni küzdelem közötti kapcsolatnak.  
A CBRN (vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris) kiválósági központ létrehozá sára irányuló 
uniós kezdeményezés alapján hatékony regionális hálózat épült ki a Manilában működő titkárság 
mellett. Mind a tíz ASEAN -tagállam partnere ennek a kezdeményezésnek, amely regionális 
platformot nyújt a CBRN -kockázatok kezeléséhez és kulcsfontos ságú választ ad az EU és az 
ASEAN biztonsági aggályaira egyaránt. Az EU bátorítja az ASEAN -nak a kezdeményezésben 
való szorosabb részvételét, amely segítené a központ hosszú távú fenntarthatóságának és politikai 
támogatásának biztosítását.  
Az egyéb terület ek, ahol az ASEAN és az EU érdekeit veszélyek fenyegetik és mindkét félnek 
érdeke a szorosabb együttműködés, az alábbiakra terjednek ki:  
 tiltott kereskedelem (emberkereskedelem, kábítószer, vadon élő állatok és növények),  
 kiberbiztonság és számítástechnika i bűnözés (beleértve a gyermekek online szexuális 
zaklatása elleni küzdelmet),  
 nonproliferáció és leszerelés (a Fegyverkereskedelmi Szerződésre kiterjedően is),  
 deradikalizálódás/erőszakos szélsőségesség elleni küzdelem,  
 a kiszolgáltatott kisebbségek regio nális hatásokkal járó helyzetei,  
 közvetítés, valamint  
 választási megfigyelés.  
Az EU a párbeszéd elmélyítése és a kapacitásépítés fokozása érdekében e területek mindegyikén 
gyakorlati kezdeményezéseket fogalmaz meg, az EU -ASEAN és az ARF keretében egyaránt.  
E terület egyedi kezdeményezései az alábbiakra terjednek ki:  
 fokozni kell a kalózkodással és a tengerhajózási biztonság egyéb aspektusaival 
kapcsolatos regionális megoldásokhoz nyújtott uniós támogatást, A kritikus tengeri 
útvonalakra vonatkozó (MARSIC) p rogramon keresztül már létező szerepvállaláson túl az 
EU meg fogja vizsgálni az ASEAN -on belül és az ASEAN -nal együtt végezhető 
kapacitásépítési tevékenységeket a tengerhajózási biztonság terén (felügyelet, kikötői 
biztonság) az Európai Unió 2014 júniusába n elfogadott tengerhajózási biztonsági 
stratégiájában és cselekvési tervében meghatározottak szerint14. Az EU törekedni fog arra, 
                                                            
14 http://register.consilium.europa.eu/doc/srv?l=HU&f=ST 11205 2014 INIT . 
 
15 
 hogy a tengerhajózási biztonságról folytatott EU -ASEAN magas szintű párbeszédre 
évente sor kerüljön,  
 fokozni kell a katasztrófa segélyről folytatott párbeszédet, melyet az ASEAN szintjén 
(AHA Centre) és nemzeti szinten folytatott kapacitásépítés fokozásával kell ötvözni, a 
Mianmarral/Burmával és a Fülöp -szigetekkel jelenleg folytatott projekteket ki kell 
terjeszteni az ASEAN többi tagállamára is,  
 társelnöki tisztet kell betölteni (a Fülöp -szigetekkel együtt) az ARF 2015 szeptemberében 
Manilában megrendezendő, a CBRN -kockázatok mérséklésére vonatkozó 
figyelemfelkeltéssel és az ARF -együttműködés előmozdításával foglalkozó 
munkaértekez leten,  
 éves KBVP -szemináriumot kell szervezni, amelynek középpontjában az EU –ASEAN 
együttműködés áll és célja, hogy fokozza az EU biztonsági kérdésekre vonatkozó 
növekvő szerepével kapcsolatos figyelmet, továbbá jobb gyakorlati és operatív 
együttműködést m ozdítson elő a jövőben az ASEAN -nal és annak tagállamaival,  
 meg kell erősíteni az olyan, közös érdeklődésre számot tartó kérdésekre vonatkozó 
párbeszédet és együttműködést, mint például vagyonvisszaszerzés a szervezett bűnözés 
elleni küzdelem érdekében, a vadon élő állatok és növények tiltott kereskedelme, a 
gyermekek szexuális zaklatása elleni küzdelem, többek között a gyermekek online 
szexuális bántalmazása elleni globális szövetség tekintetében, valamint a határokon 
átnyúló, gyermekkel szembeni szexuális  bűncselekmények elkövetői problémájának 
közös kezelése, valamint  
 támogatni kell az emberi jogokról regionális és kétoldalú szinten folytatott célzott 
párbeszédet.  
4.2. Emberi jogok  
A kiforrottabb és sokkal inkább politikai jellegű partnerség kialakítására  irányuló erőfeszítés 
részeként az EU szándékában áll, hogy a nemzetközi emberi jogi normák előmozdítása és 
védelme érdekében is konstruktívan együttműködjön az ASEAN -nal. Ezzel összefüggésben az 
EU egyik kulcsfontosságú prioritása a halálbüntetés eltörlés e az ASEAN régióban. Az EU ezért 
üdvözölte, hogy 2009 -ben létrehozták az ASEAN Emberi Jogi Kormányközi Bizottságát 
(AICHR) és 2012 -ben elfogadták az ASEAN emberi jogi nyilatkozatát.  
E terület egyedi kezdeményezései az alábbiakra terjednek ki:  
 támogatni kel l az ASEAN emberi jogi mechanizmusait, fogadni kell az AICHR 
Európában tett látogatásait (mint amilyen például a 2011 -es látogatás volt; újabb 
látogatást 2015 második felére terveznek), valamint a nők és a gyermekek jogainak 
előmozdításával és védelmével f oglalkozó ASEAN -bizottság (ACWC) látogatását, 
melyre legutóbb 2013 -ban került sor, továbbá meg kell szervezni az EU emberi jogi 
különleges képviselőjének látogatását (a 2013 májusában és 2014 novemberében tett 
látogatások nyomán),  
 fokozni kell az AICHR -rel (mint az ASEAN -on belüli átfogó emberi jogi 
mechanizmussal) folytatott párbeszédet és együttműködést olyan kérdésekről, mint 
például a migránsok és az emberkereskedelem áldozatainak jogai, üzleti és emberi 
 
16 
 jogok/vállalati társadalmi felelősségvállalás, kí nzás, a nők és a gyermekek jogai, a nemek 
közötti egyenlőség, valamint a megkülönböztetés elleni küzdelem,  
 nagyobb hangsúlyt kell fektetni a kisebbségek jogaira és a halálbüntetésre, amelyek az 
ASEAN -nal folytatott szakpolitikai párbeszéd kulcsfontosságú t erületei; a szakpolitikai 
párbeszéd a civil társadalommal és más érdekeltekkel való konzultáció és párbeszéd 
átlátható és rendszeres folyamatára is kiterjed, valamint  
 támogatni kell az ASEAN térségbeli civil társadalmi szervezeteket és nem állami 
szereplőket, többek között olyan egyedi programok révén, mint a demokrácia és az 
emberi jogok európai eszköze.  
5. A stratégiai célú partnerség útján  
A legsürgetőbb feladat, hogy a brunei cselekvési tervnek és az e közös közleményben 
meghatározott javaslato knak megfelelően kidolgozzuk az együttműködés tartalmát. A jövőre 
nézve az Unió és az ASEAN -országok külügyminiszterei az elmúlt év júliusában arról állapodtak 
meg, hogy az EU és az ASEAN közötti kapcsolatokat a „természetes” vagy „fokozott” 
partnerségből stratégiai partnerséggé alakítják át, és megbízták vezető tisztviselőiket, hogy e 
célból dolgozzanak ki menetrendet15. 
Az EU –ASEAN stratégiai partnerségre irányuló munka folyamán túl kell lépni a jelenleg 
túlnyomóan kétoldalú megközelítésen, és a kulcsfonto sságú regionális és globális kérdésekben 
nagyobb szerepvállalásra kell törekedni. A párbeszéd elmélyítése és a globális jelentőségű 
kérdésekre vonatkozó álláspontok összehangolása sok területen megvalósítható, ideértve a 
következőket:  
 éghajlatváltozás,  
 a katasztrófakockázatok csökkentése és a reziliencia fokozása,  
 a 2015 utáni időszak fenntartható fejlődési céljai, a szegénység felszámolását is beleértve,  
 járványok, valamint  
 a terrorizmus elleni küzdelem, a radikalizálódás elleni küzdelem és a külföldi harc osok.  
Ezen túlmenően az olyan regionális konfliktusok, mint például az ukrajnai válság, a Dél -kínai -
tengeren kialakult feszültségek, valamint az iráni és az észak -koreai nukleáris problémák 
mindegyike lényegében az alapvető biztonsági elvekre és a nemzetkö zi jog betartása 
biztosításának módjára vezethetők vissza. Mind az EU, mind az ASEAN határozottan támogatja 
a szabályokra épülő és hatékony multilateralizmust, és mindkettejük jól felfogott érdeke, hogy 
együttműködésüket e globális jelentőségű regionális k érdésekre is kiterjesszék. Az EU és az 
ASEAN különböző ágazatokban való együttműködése fokozza majd a hivatalos stratégiai 
partnerség irányába való elmozdulás indokoltságát, és mindkét féltől politikai elkötelezettséget és 
erőforrásokat fog követelni. Az E U kész kivenni részét a kapcsolatok magasabb szintre 
emeléséből és elkötelezett többek között a következők mellett:  
                                                            
15 A társelnökök nyilatkozata itt található: http://eeas.europa.eu/statements/docs/2014/140723_03_en.pdf . 
 
17 
  részvétel a sikeres régióközi szabadkereskedelmi megállapodásról való tárgyalás 
kilátásainak közös értékelésében,  
 a polgári repülésre vonatk ozó megállapodásról szóló tárgyalások,  
 szakpolitikai párbeszéd kezdeményezése az EU és az ASEAN között a környezetről és a 
fenntartható fejlődésről, valamint a kutatásról és innovációról folytatott párbeszéd 
megerősítése,  
 a migrációról és a mobilitási kérd ésekről folytatott párbeszéd és együttműködés 
továbbvitele,  
 az ASEAN -nal való regionális együttműködéshez és a kevésbé fejlett ASEAN -
tagállamokkal (Kambodzsa, a Laoszi Népi Demokratikus Köztársaság, Mianmar/Burma, 
Vietnam és a Fülöp -szigetek) való fejleszt ési együttműködéshez nyújtott pénzügyi 
támogatásának több mint 2  milliárd EUR -ra emelése a 2014 –2020 közötti időszakra,  
 új kezdeményezések átfogó csomagjának végrehajtása a nem hagyományos biztonság 
területén (tengerhajózás, katasztrófasegély, transznacionális bűnözés, különféle képzések 
a preventív diplomáciáról, a válságkezelésről, a közvetítésről, a jogállamiságról és a 
választási megfigyelésről), valamint  
 a kifejezetten az ASEAN -nal foglalkozó, a helyszínen tartózkodó uniós nagykövet 
kijelöl ése. 
A 2014 októberében Milánóban tartott informális vezetői találkozót a jövőben rendszeresen meg 
kell rendezni. A külügyminiszterek szintjén a teljes körű kétévente megtartott EU -ASEAN 
miniszteri találkozón és az azt követően az ARF alkalmával megrendeze tt konferencián felül a 
főképviselő/alelnök és az ASEAN -országok külügyminiszterei találkozhatnának az ENSZ 
Közgyűlésének nyitóülésén. Az akárcsak informális szinten is megtartott ágazati találkozók 
ugyancsak hozzájárulnának a kétoldalú menetrend továbbvit eléhez az e közleményben szereplők 
közül számos területen. Az EU a lehető legnagyobb mértékben igyekszik majd előmozdítani az 
ilyen találkozókat, többek között az Ázsia –Európa találkozó (ASEM) és az ASEM -csúcstalálkozó 
során sorra kerülő miniszteri találko zók alkalmával is.  
Az EU folytatja továbbá az EU –ASEAN kapcsolatok parlamenti dimenziójának előmozdítását is, 
többek között azáltal, hogy a 2014. január 15 -én elfogadott, az EU és az ASEAN közötti 
kapcsolatok jövőjéről szóló parlamenti állásfoglalásban16 javasoltak szerint támogatja az Európai 
Parlament és az ASEAN Parlamentközi Közgyűlés (AIPA) közötti strukturáltabb cseréket.  
Ez a közös közlemény az EU –ASEAN kapcsolatok következő szintre emelésére vonatkozó 
konkrét elképzeléseket javasol azáltal, hogy koherensebb keretet nyújt az ágazati 
együttműködéshez és célzottabb politikai hangsúlyt biztosít. Mindkét félnek érdeke, hogy 
megragadják e lehetőséget. A közlemény továbbá a kelet -ázsiai csúcstalálkozó ASEAN általi 
felülvizsgálatának alapját is jelenti ma jd, annak működését és jövőbeli tagságát illetően. Az EU 
megfelelő helyzetben van ahhoz, hogy hozzájáruljon a kelet -ázsiai csúcstalálkozó gyakorlati 
                                                            
16 http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef= -//EP//TEXT+TA+P7 -TA-2014 -
0022+0+DOC+XML+V0//HU  
 
18 
 munkájához, és így eleget tegyen az ASEAN nagyobb uniós szerepvállalásra vonatkozó 
felszólításának. Az EU –ASEAN stratégiai partnerség irányába való elmozdulás szempontjából 
nagyon fontos, hogy az EU részt vegyen a régió stratégiai fórumain.  
A főképviselő és a Bizottság felszólítja a Tanácsot és az Európai Parlamentet, hogy támogassa az 
e közös közleményben fogl alt elképzeléseket, és működjön együtt a stratégiai célú, korszerű EU –
ASEAN partnerség létrehozása érdekében.