HU    HU HU 
HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 30.4.2009 
SEC(2009) 577 
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
amely a következ ő dokumentumot kíséri:  
 
Javaslat:  
 
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS  A TANÁCS IRÁNYELVE 
 
az alternatívbefektetésialap-kezel őkről, valamint a 2004/39/EK és a 2009/.../EK irányelv 
módosításáról 
  
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA   
 
  
{COM(2009) 207} 
{SEC(2009) 576} 
HU 2   HU  
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA  
 
A pénzügyi válság miatt a pénzügyi rendszer eg y sor sérülékeny pontjára  derült fény. Ezek 
miatt szükségessé vált az európa i pénzügyi piacok összes jelent ős szereplőjére vonatkozó 
szabályozási és felügyeleti keretrendszer átfogó felülvizsgálata. Amint azt az Európai Tanács 
tavaszi ülésszakához szóló bizottsági közle mény leírja, valamint összhangban a G20-ak 
következtetéseivel, a Bizottság elkötel ezett annak biztosít ása mellett, hogy „az összes érintett 
szereplő (…) megfelel ő szabályozás és felvig yázás tárgyát képezze” . Ehhez szükséges a 
joghézagok kitöltése azokon a területeken, ah ol az európai vagy a nemzeti szabályozás 
hiányos. 
Az egyik ilyen terület az – ÁÉKBV-irányelv1 keretében nem harmonizált alapok 
összességeként meghatározott – alternatív befektetési alapok (ABA) kezel őinek 
tevékenységeihez kapcsolódik. Az ABA-ágazat  nagy – 2008 végén mintegy 2 billió euró 
értékű eszközt kezel – és sokszín ű. Az ABA-k kezel ői (ABAK) számos különféle befektetési 
stratégiát és módszert alkalmazn ak, és sokféle pénzügyi és fi zikai eszközbe fektetnek be. 
Ebbe a kategóriába tartoznak több ek között a fedezeti alapok, a magánt őke-alapok, az 
árubefektetési alapok, az ingatlanbefektetési al apok és az infrastrukturá lis alapok. Tekintettel 
az e befektetésekkel járó koc kázatokra, az ABA-kba történ ő befektetés els ődlegesen a 
hivatásos befektet őkre korlátozott. 
Az ABAK-ok tevékenységei egy so r kockázatot jelentenek befektet őik és üzleti partnereik 
számára, valamint a pénzügyi piacok hatékon yságára és stabilitás ára nézve (lásd az 1. 
táblázatot). E kockázatok jellege és er őssége üzleti modellenként eltér ő. A tőkeáttétellel 
összefügg ő makroprudenciális kockázatok például els ősorban a fedezeti alapokhoz és az 
árubefektetési alapokhoz kapcsolódnak, míg a portfóliótársaságok ir ányításával összefügg ő 
kockázatok a magánt őke-alapokkal állnak szorosabb kapcsolatban. Más kockázatok azonban 
minden típusú ABAK esetében egyaránt jelen vannak. 
                                                 
1 A 85/611/EGK irányelv az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési 
vállalkozásokról (ÁÉKBV) 
HU 3   HU 1. táblázat: A legfontosabb kockázati területek áttekintése  
Makroprudenciális 
(rendszerszint ű) 
kockázatok, különösen a tőkeáttétel 
alkalmazásához 
kapcsolódóan
 • A rendszerszinten fontos (a kölcsönt őkét biztosító) bankok közvetlen 
kitettsége az ABAK ágazatnak  
• A csordaeffektus, a kockázatok bizo nyos piaci szegmensekben való 
koncentrációja és a t őkeáttétel („kényszer ű”) csökkentése által gyakorolt, az 
eszközök árain és a piacok likviditásán keresztül az üzleti partnerekre is 
átterjedő prociklikus hatás  
Mikroprudenciális 
kockázatok  • A belső kockázatkezelési rendszerek lehetséges gyengeségei a likviditási 
kockázatok, a piaci kockázatok, a partne rkockázatok (hitel- és elszámolási 
kockázatok, különösen a fedezetlen el adás esetében), valamint a m űködési 
kockázatok tekintetében  
Befektetővédelem  • A befektetési politikával, kockázatkezeléssel, bels ő folyamatokkal stb. 
kapcsolatos befektet ői tájékoztatás hiányosságai, amelyek akadályozzák a 
megfelelő tájékozódást 
• Összeférhetetlenség és az alapok helytelen irányítása, különösen a 
javadalmazás, az értékelés és az igazgatás tekintetében  
A piac hatékonysága és integritása 
 • A dinamikus kereskedés és a fedezetlen eladási módszerek hatása a piac 
működésére  
• A piaccal való visszaélés lehet ősége különösen bizonyos módszerekkel, így 
például a fedezetlen eladással összefüggésben  
A vállalati ellen őrzés 
terén gyakorolt piaci hatás
 • Az átláthatóság hiánya a t őzsdén jegyzett vállalatokban való részesedés 
felépítésében (például értékpapír-kölcsönzés vagy különbözetr ől szóló 
szerződések esetén), illetve az összehangolt fellépés az „aktivista” stratégiák 
esetében  
Egyes társaságok irányításának ABAK-ok általi megszerzése
 • Az ösztönz ők esetleges összehangolatlansága a portfóliótársaságok irányítása 
terén, különösen az adósságfinansz írozás alkalmazása tekintetében 
• Az átláthatóság és a nyilvános felü gyelet hiánya a felvásárolt cégek 
tekintetében  
A pénzügyi válság még jobban megvilágította az ABAK-ok által a pénzü gyi piacokon játszott 
szerepet. Noha a válságot nem az ABAK-ok okozták, a közelmúlt eseményei komoly nyomást 
gyakoroltak az ágazatra. Számos ABAK szembe sült likviditási problémákkal a befektet őknek 
ígért likviditási fok és a befektetéseik illikvi ditása között mutatkozó ellentmondás feloldása 
folyamán. A kedvez őtlen hatásokat bizonyos esetekben a szélesebb piac is megérezte. A 
fedezeti alapok által a sz űkülő hitellehet őségekre és befektet ők visszaváltási igényeire 
válaszul hirtelen létrehozott, jelent ős, hitelből finanszírozott pozíciók például prociklikus 
hatást gyakoroltak a hanyatló  piacokra és elképzelhet ő, hogy kedvez őtlenül hatottak a piac 
likviditására. 
A probléma meghatározása 
E hatásvizsgálat központi problémája anna k meghatározása, hogy az EU-ban az ABAK-
ágazat tekintetében jelenleg hatályban lév ő szabályozási és felügyeleti intézkedések megfelel ő 
alapot képeznek-e e kockázatok nyomon követésére és kézben tartására. A jelentés különösen 
azt mérlegeli, hogy a probléma hatá rokon átnyúló dimenzióját megfelel ően figyelembe 
vették-e, tekintettel az ABAK-ok befektet őinek és üzleti partnerein ek nemzetközi jellegére, 
valamint az ABAK-ok egész Európa pénz ügyi piacain betöltött aktív szerepére. 
E számos összefüggés ellenére az ABAK-ok szabál yozási környezete jele nleg nagymértékben 
széttagolódott. Noha az ABAK-okra kiterjed a közösségi jog néhány, több területet átfogó 
rendelkezésének hatálya, nem létezik kife jezetten az ABAK-okat célzó közösségi 
szabályozás. Ez nem jelenti azt, hogy az ABAK-ok szabályozatlanok: számos ABAK a 
HU 4   HU székhelye szerinti tagállam szabál yozása és felügyelete alatt áll.  A nemzeti rendszerek hatálya 
és tartalma azonban jelent ős mértékben különbözik, például az ABAK-ok bejegyzéséhez és 
engedélyezéséhez kapcsolódó követelmények, a s zabályozó hatóságokkal szembeni jelentési 
kötelezettségek vagy a befektet ők tájékoztatásával és a kockázatkezeléssel kapcsolatos 
standardok tekintetében. 
HU 5   HU A jelentés két összefügg ő, e szabályozási széttagoltsághoz kapcsolódó problémával 
foglalkozik: 
• Egyrészt a szabályozás széttagoltsága lehetetlenné teheti az ABAK-ok tényleges 
szabályozását, felügyeletét és makroprudenciális felvigyázását , mivel nem veszi 
figyelembe azok tevékenységeinek határokon átnyúló jellegét. Ez a makroprudenciális, 
mikroprudenciális és a piac hatékonyságával összefügg ő kockázatok és gyengeségek 
hiányos vagy következetlen nyomon követését eredményezheti a befektet ővédelmet 
biztosító rendszerek keretében. 
• Másrészt azáltal, hogy akadályozza az ABAK-ok termék einek határokon átnyúló hatékony 
forgalmazását, gátolhatja a piaci integrációt és az egységes piac fejl ődését  is. Ez 
megakadályozhatja az ABAK-okat a re ndelkezésre álló méretgazdaságossági 
megfontolások érvényre juttatásában, a befektet őket pedig portfólióik optimális 
diverzifikációjában. 
A jelentés azt a következtetést vonja le, hogy az EU néz őpontjából ítélve a jelenlegi 
szabályozási környezet nem jelent átfogó va gy hatékony alapot az ABAK-ok kapcsán a 
partnereik és a pénzügyi re ndszer tekintetében felmerül ő kockázatok nyomon követésére és 
kezelésére. Az ugyanis nem veszi kell őképpen figyelembe a közjavak szabályozással és 
felügyelettel történ ő védelmének európai dimenzióját.  
Különösen jelent ős akadályt képez a hatékony makroprudenciális felvigyázás tekintetében a 
vonatkozó (például a t őkeáttétellel és a kockázatok koncentrációjával összefügg ő) 
makroprudenciális adat ok ABAK-októl történ ő gyűjtésével kapcsolatos konzisztens 
megközelítés hiánya, valamint az ilyen információk makroprudenciális hatóságok általi európai vagy világszint ű megosztását lehet ővé tevő hatékony mechanizmus hiánya. Ezen 
túlmenően az EU-szerte alkalmazandó, következetes fe lügyeleti és szabályozási standard 
hiánya bizonytalansági fo rrást jelent a befektet őknek és az üzleti partnereknek. 
Célkitűzések 
E problémákra válaszképpen a jelentés nagyív ű célkitűzésként határozza meg az ABAK-
okkal kapcsolatos átfogó és hatékony szabályozás i és felügyeleti keret létrehozását az EU-
ban. 
A jelentés felismeri, hogy a leírt kockázatok köz ül néhány nem kizárólag az ABAK-ágazathoz 
kapcsolódik, ezért azok több területet átfogó kezdeményezésekkel jobban szabályozhatók. Ezek magukban foglalnak többek között a fed ezetlen eladással, valamint a jegyzett 
társaságokban szavazati jogok megszerzésére ir ányuló bizonyos módszerek átláthatóságával 
kapcsolatos aggályok kezelését cé lzó intézkedéseket is. Ezenfelül a jelentés megjegyzi, hogy 
az Európai Tanács tavaszi ülé sszakához szóló bizottsági kö zleményben meghirdetett széles 
körű reformprogram más elemei is hatást gyakorolnak majd az ABAK-ágazatra.  
Sok más kockázat azonban közvetlenül az ABAK- ok tevékenységeivel függ össze, és mint 
ilyen, célzott válaszlépéseket indo kol. E válaszlépés különös célkit űzései az alábbiak 
lennének: 
• annak biztosítása, hogy minden ABAK-ra megfelel ő engedélyezési és bejegyzési 
követelmények legyenek érvényesek; 
• keretrendszer biztosítása a ma kroprudenciális kockázatok megfelel ő nyomon követéséhez;  
HU 6   HU • a mikroprudenciális kockázatok megfelel ő nyomon követésének és korlátozásának 
biztosítása; 
• közös megközelítés biztosítása  az ABA-k hivatásos befektet őinek védelme tekintetében; 
• a társaságokban ellen őrző részesedéssel rendelkez ő ABAK-ok nyilvános 
elszámoltathatóságának fokozása; 
• az ABA-k egységes piacának fejlesztése; 
• annak biztosítása, hogy a fellépések arányosak legyenek a felmerül ő kockázatokkal, 
valamint megfelel ően differenciáltak legyenek az ABAK-ok üzleti modelljei közötti 
különbözőségek figyelembevételéhez. 
Milyen típusú intézkedés szükséges e célkit űzések eléréséhez? 
A feltárt problémákra adandó válaszok megfelel ő formájának értékelése során a 
hatásvizsgálat egy sor kulcské rdést vizsgál a szóban forgó intézkedés célját és hatályát 
illetően, és csak ezután mérlegeli, milyen szinten kerüljön sor ezen intézkedések megtételére. 
Az értéklánc mely részeit kell megcélozni? 
A jelentés arra következtet, hogy a célkit űzéseket legjobban az ABAK -ok szintjén célzott 
megközelítéssel lehet elérni. Míg az ABA pusztán az eszközök összevonására szolgáló jogi 
struktúra, és gazdasági értelemben  nem él külön életet, az ABAK felel ős az alapok 
kezelésével kapcsolatban hozott minden kulcsfontosságú döntésért. E döntések 
vonatkozhatnak többek között a befektetésekre; a t őkeáttétel alkalmazására; az irányítási 
struktúrára, a kockázatkezelési rendszerekre, va lamint az összeférhetetlenség elkerülésével 
kapcsolatos megközelítésre; a befektet őkkel, üzleti partnerekkel és szabályozókkal való 
kapcsolat kezelésére, beleértve a tájékoztatást  is; az igazgatási funkcióknak (beleértve az 
értékelést), az eszközök meg őrzésének és a könyvvizsgálatnak a szervezésére, még akkor is, 
ha ezeket a funkciókat harmadik félre ruházták  át. Ennélfogva a kockázatok szinte kizárólag 
az ABAK-ok szintjén jelentkeznek. 
A jelentés mindamellett megjegyzi, hogy az AB AK-okra alkalmazott célzott megközelítést 
megfelelő ellenőrző intézkedésekkel kellene kiegészíte ni a harmadik személy szolgáltatók 
(például értékbecsl ők és letétkezel ők) tekintetében. Ez enkívül a hitelez ők hatékony 
partnerkockázat-kezelése kulcsfontosságú sz erepet játszik az ABAK-ok kapcsán a banki 
ágazat tekintetében felmerül ő kockázatok enyhítése szempontjából. 
Milyen az intézkedés megfelel ő hatóköre: sajátos ABAK üzleti  modelleket kell megcélozni, 
vagy kedvez őbb lenne a horizontálisabb megközelítés?  
Ezután a jelentés mérlegeli, hogy sajátos üz leti modellek megcélzása vagy az ABAK-ágazatra 
vonatkozó horizontális megközelítés kidolgozása volna-e kedvez őbb. Arra a következtetésre 
jut, hogy el őnyösebb a horizontális megközelítés, feltéve, ha azt arányosan és az üzleti 
modellek közötti eltérések figye lembevételével tervezik meg. Az egyedi üzleti modelleket 
nehéz lenne pontosan és jogila g helytálló módon meghatározni, és minden ilyen meghatározás 
a szabályozás megkerülésére adna módot. Ezen túlmen ően számos, ezen intézkedések által 
célzott kockázat nem korlátozódik egyes üzleti modellekre, hanem többé-kevésbé a teljes 
ABAK-ágazatra jellemz ő. Ezért a szélesebb hatókör bi ztosítaná a kockázatok átfogó 
ellenőrzését. 
HU 7   HU A „mindenre kiterjed ő” intézkedés el őnyben részesítése nem jelenti azt, hogy univerzális 
megközelítés alkalmazása megfelel ő lenne. A megfelel ően megtervezett intézkedés – a 
különös tevékenységekkel járó kockázatokat cél zó rendelkezéseken keresztül – tekintetbe 
venné az üzleti modellek közötti különbségeket.  
Az ABA-értéklánc mekkora részének kell uniós illet őségűnek lennie ahhoz, hogy a fellépések 
hatékonyak legyenek? 
Ahhoz, hogy az ABAK-ok EU-beli tevékenységeit cé lzó szabályozás és felvigyázás hatékony 
lehessen, az ABAK székhelyének az EU-ban kell lennie. A jelentés mindamellett felismeri, 
hogy az ABA-értéklánc jelent ős részei – különösen maga az AB A és egyes kulcsfontosságú 
harmadik személy szolgáltatók – gyakran o ffshore joghatósági terü leteken találhatók. 
A jelentés emlékeztet arra, hogy mivel a ko ckázatok szinte kizárólag az ABAK szintjén 
vannak jelen, az ABA illet ősége nem akadályozza meg a célkit űzések elérését. Mindamellett 
egyes harmadik személyek által nyújtott szolgálta tások (például az értéke lés és az eszközök 
megőrzése) létfontosságúak a befektet ők szempontjából, bizonyos típusú ABAK-ok esetében 
azokat mégis gyakran offshore szerepl ők végzik. Ezekben az esetekben a kockázatok 
megfelelő kezeléséhez e tevékenységek tekintetében hatékony ellen őrző intézkedéseket kell 
tenni. 
Melyik a megfelel ő intézkedési szint? 
A jelentés öt lehet őséget értékel: a fellépés hiányát,  az önszabályozó megközelítéseket, 
valamint a tagállami, eur ópai vagy nemzetközi szint ű jogszabályi intézkedéseket. Arra a 
következtetésre jut, ho gy az ABAK-okkal összefügg ő kockázatok hatékony nyomon 
követéséhez és enyhítéséhez jogilag kötelez ő és kikényszeríthet ő intézkedésekre van szükség 
az Unió-szerte magas szint ű szabályozás és felvügyelet biztosítása érdekében. Ágazati eredet ű 
standardok is szerepet játszh atnak az e rendelkezések kialakít ásához való hozzájáruláson, 
valamint az ágazaton belüli kiegészít ő útmutatások biztosításán keresztül.  
A tagállamok elvileg továbbfejle szthetnék saját szabál yozási és felügyeleti intézkedéseiket és 
törekedhetnének a joghatósági területek közötti együttm űködés javítására. Az 
összehangolatlan megközelítés azonban eset leg nem venné figyelembe a kockázatok 
határokon átnyúló jellegét, és a jogilag kötelez ő együttműködési és információmegosztási 
megállapodások esetleg nem bizonyulnának kell őképpen konkrétnak. Ezenfelül nem 
garantálható, hogy az egységes pi aci szabadságok teljesülnének. 
Ezért úgy ítélik meg, hogy az uniós szint ű jogszabályi intézkedés egyértelm ű előnyökkel jár 
mind a kockázatok páneurópai szint ű nyomon követése és ellen őrzése tekintetében, mind 
azáltal, hogy biztonságos keretrendszert bizt osít az ABA-k páneurópai forgalmazásának. 
Tekintettel a kockázatok potenciális nemzetközi szint ű hatásaira, az uniós szint ű fellépéseket 
ideális esetben egyeztetni ke llene az e téren tett nemzetközi fellépésekkel. A hatékony európai 
szintű keretrendszer létrehozása hasznos kii ndulópontként szolgálh atna a világszint ű vitához 
és információmegosztáshoz. 
Szubszidiaritás 
A jelentés úgy érvel, hogy az e téren tett európai fellépés ek a kockázatok szervesen 
nemzetközi jellege, valamint az ABAK-okkal szemben támasztott követelmények és az azoktól összegy űjtött információk magas szint ű következetességének szükségessége miatt 
HU 8   HU tiszteletben tartanák a szubszidiaritás elvét. Az ilyen intézkedés jogalapját az EK-Szerz ődés 
47. cikkének (2) bekezdése képezné. 
Az eszköz megválasztása tekintetében az irányelv megfelel ő egyensúlyt jelentene a 
kulcsfontosságú kockázatkezelési intézked ések harmonizálása és aközött, hogy a 
tagállamoknak megmaradjon az e rendelk ezések nemzeti jogszabályaikba történ ő 
beépítésének rugalmassága . Az európai rendszer kell ő rugalmasságot biztosítana a 
tagállamoknak a kizárólag belföldi környezetben m űködő ABAK-okra vonatkozó kiegészít ő 
követelmények végrehajtása, valamint adott esetben a bizonyos típusú ABA-k 
magánbefektet őknek történ ő értékesítését szolgáló re ndszer biztosítása terén is.  
Egy lehetséges javaslat rendelkezései és várható hatásai 
Az utolsó szakasz azt tárgyalja, hogy az e téren teend ő fellépéseket hogyan lehetne úgy 
strukturálni, hogy azok ará nyosak legyenek a felmerül ő kockázatokkal, és elkerülhet ők 
legyenek a túlzott admi nisztratív terhek. 
Általános rendelkezések 
A jelentés egy sor általános rendelkezést ír  le, amelyek minden ABAK-ra alkalmazandók 
lennének. Ezek közé tartoznának azok az engedélyezéssel kapcsolatos követelmények, 
amelyek célja elégséges biztosíték biztosítása az illetékes hatóság számára abban a tekintetben, hogy az ABAK egészségesen és jogszer űen működik, elegend ő tőkével 
rendelkezik és megfelel ő intézkedéseket alkalmaz többek között a kockázatkezelés, az 
értékelés, az eszközök meg őrzése, a könyvvizsgálat és az összeférhetetlenségek kezelése 
terén. További rendelkezések bizt osítanák azt, hogy az ABAK-ok id őben, megfelel ő 
tájékoztatást nyújtsanak a befektet őknek befektetési politikájukkal, díjaikkal és bels ő 
rendszereikkel kapcsolatban, a szabályozókna k pedig a kezelt ABA-ról, valamint a 
jelentősebb pozíciókról és kockázatkoncentrációkról . E követelmények teljesülése esetén az 
ABAK-ok (bejelentési kötelezet tség mellett) jogosulttá váln ának szolgáltatásaik minden 
tagállamban történ ő nyújtására, valamint az általuk kezelt ABA-k hivatásos befektet őknek 
történő értékesítésére az egész EU-ban. 
Az arányosság érdekében ezek a követelmények csak a legalább 250 millió EUR érték ű 
eszközt kezel ő ABAK-okra vonatkoznának. A kisebb ABAK -ok esetében az adminisztratív 
tehertöbblet, valamint a felügye letekre háruló terhek meghaladnák a tevékenységeikkel járó 
kockázatok enyhítésével elérhet ő elhanyagolható hasznot. 
Tevékenységalapú rendelkezések 
Az általános rendelkezéseken túlmen ően több rendelkezés csak és kizárólag akkor lenne 
alkalmazandó, ha az ABAK bizonyos különös te vékenységeket végez. E rendelkezések 
figyelembe vennék az ABAK-ok üz leti modelljei közötti különböz őségeket, és igazodnának 
az azok által jelentett kockázatokhoz. Különösen: 
• a módszeresen  jelentős mértékű tőkeáttételt alkalmazó ABAK-ok  kötelesek lennének 
kiegészítő tájékoztatást nyújtani a befektet őknek és a t őkeáttétel alkalmazásáról jelentést 
kellene tenniük az illetéke s hatóságoknak; valamint 
• a társaságokban részesedést szerz ő ABAK-okra  kiegészít ő információszolgáltatási és 
tájékoztatási kötelezetts égek vonatkoznának, amennyiben valamely ABA ellen őrző 
részesedést szerezne egy társas ágban (kivéve, ha az a társaság kkv); továbbá ha egy ABAK 
HU 9   HU kivezet egy társaságot a t őzsdei jegyzésb ől, egy ideiglenes id őtartamig továbbra is 
alkalmazandók lennének rá a jegyzett társasá gokra vonatkozó jelentés i kötelezettségek.  
Adminisztratív terhek 
A javasolt intézkedéssel járó követelmények né mi adminisztratív terhet rónának az ABAK-
okra. A többletköltségek mértéke els ődlegesen a székhely szerin ti országban már jelenleg 
hatályban lév ő nemzeti követelményekt ől függene. Ezeket az ABAK-okat (és felügyeleti 
szerveiket) terhel ő többletköltségeket indokolná a fokozott felügyelet és az ABAK-ok 
számára azzal járó el őnyök, hogy egyszer ű bejelentési eljárás me llett határokon átnyúlóan 
nyújthatnának ABAK-szolgáltatásokat és értékesíthetnének ABA-kat hivatásos 
befektetőknek.  
A költségekkel kapcsolatos bizonytalanságok miatt nem lehet értékelni vagy pontosan 
számszerűsíteni a javaslat által az EU-ban székhellyel rendelkez ő ABAK-ok 
versenyképességére gyakorolt hatást.