1.BEVEZETÉS

A pénzügyi eszközök piacairól szóló rendelet (MiFIR) és a pénzügyi eszközök piacairól szóló irányelv (MiFID II) 2014. június 12-én jelent meg a Hivatalos Lapban; a két jogszabály 2014. július 2-án lépett hatályba és 2018. január 3-a óta alkalmazandó.

A két jogszabállyal bevezetett piaci szabályozás célja, hogy a kereskedés – ahol helyénvaló – szabályozott platformokon történjen, továbbá a hatékony és tisztességes árképzés érdekében legyen átlátható.

A MiFIR ebben a keretben mentességet ad a nem részvényjellegű pénzügyi eszközökre vonatkozó kereskedés előtti és utáni átláthatósági követelmények alól a szabályozott piacok, a piacműködtetők és a befektetési vállalkozások számára olyan ügyletek esetében, amelyek szerződő fele a Központi Bankok Európai Rendszerének (KBER) tagja, és amelyekre olyan monetáris, devizaműveleti vagy pénzügyi stabilitási politika teljesítése során került sor, amelynek gyakorlására a KBER adott tagja felhatalmazást kapott, és amennyiben az említett tag előzetesen értesítette az adott szerződő felet arról, hogy az ügylet mentességet élvez. A MiFIR emellett felhatalmazza a Bizottságot, hogy az előfeltételek teljesülése esetén a mentességet harmadik országbeli központi bankokra is kiterjessze.

Az Európai Bizottság ezzel összefüggésben külső tanulmányt készíttetett az Európai Politikai Tanulmányok Központjával (CEPS) és a Bolognai Egyetemmel a piaci visszaélésekről szóló rendelet (MAR) és a pénzügyi eszközök piacairól szóló rendelet (MiFIR) keretében harmadik országbeli központi bankok és más szervezetek számára biztosított mentességekről (Exemptions for third-country central banks and other entities under the Market Abuse Regulation (MAR) and the market in Financial Instrument Regulation (MiFIR)). A tanulmány egy felmérésen és másodelemzésen alapul. Elemzi a harmadik országbeli központi bankok által nem részvényjellegű pénzügyi eszközökkel folytatott kereskedelemre vonatkozó kereskedés előtti és utáni átláthatósági szabályokat, valamint az e központi bankok által az említett pénzügyi eszközökkel az Unión belül folytatott kereskedelem mértékét.

A Bizottság 2017. június 9-i jelentésében megállapította, hogy a MiFIR 1. cikkének (9) bekezdésével összhangban helyénvaló mentességet adni a MiFIR kereskedés előtti és utáni átláthatósági követelményei alól a következő harmadik országbeli joghatóságokban található központi bankok számára: Ausztrália, Brazília, Kanada, Hongkong Különleges Közigazgatási Terület, India, Japán, Mexikó, Szingapúr, Koreai Köztársaság, Svájc, Törökország és az Egyesült Államok, valamint a Nemzetközi Fizetések Bankja (BIS). A 2017. június 14-én elfogadott (EU) 2017/1799 felhatalmazáson alapuló rendelet a MiFIR 1. cikke (9) bekezdésének megfelelően mentességet adott a MiFIR kereskedés előtti és utáni átláthatósági követelményei alól az említett harmadik országbeli központi bankok számára.

2.A JELENTÉS JOGALAPJA: A MIFIR 1. CIKKÉNEK (9) BEKEZDÉSE

A Kínai Népköztársaság Központi Bankja (the People's Bank of China – PBoC) nem bocsátott rendelkezésre elegendő információt mindenekelőtt az EU-ban végzett kereskedési tevékenységéről, így a Bizottság az (EU) 2017/1799 bizottsági rendelet készítésének időpontjában nem tudta elvégezni az értékelést. A Kínai Népköztársaság 2018 augusztusában rendelkezésre bocsátotta a MiFIR 1. cikkének (9) bekezdése szerinti értékeléshez szükséges adatokat. A Kínai Központi Banktól kapott kiegészítő információk ismeretében ez a jelentés értékeli, hogy helyénvaló-e mentességet adni a Kínai Népköztársaság Központi Bankja számára a MiFIR kereskedés előtti és utáni átláthatósági követelményei alól a MiFIR 1. cikke (9) bekezdésének megfelelően.

A MiFIR 1. cikkének (6) bekezdése a kereskedés előtti és kereskedés utáni átláthatósági szabályok alóli mentességről rendelkezik olyan ügyletek esetében, amelyek szerződő fele a Központi Bankok Európai Rendszerének (KBER) tagja, és amelyekre olyan monetáris, devizaműveleti vagy pénzügyi stabilitási politika teljesítése során került sor, amelynek gyakorlására a KBER adott tagja felhatalmazást kapott, és amennyiben az említett tag előzetesen értesítette az adott szerződő felet arról, hogy az ügylet mentességet élvez.

A MiFIR 1. cikkének (9) bekezdése felhatalmazza továbbá a Bizottságot arra, hogy „(...) az 50. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a (6) bekezdés hatályának más központi bankokra történő kiegészítése céljából.

E célból 2015. június 1-jéig a Bizottság az ügyleteknek harmadik országok központi bankjai – amely fogalom e bekezdés alkalmazásában magában foglalja a Nemzetközi Fizetések Bankját is – általi kezelését értékelő jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. A jelentés a jogszabályokban rögzített feladataikra és az Unión belüli kereskedési mennyiségeikre vonatkozó elemzést tartalmaz. A jelentés:

a) azonosítja az érintett harmadik országokra alkalmazandó rendelkezéseket a központi bankok ügyleteinek – köztük a KBER e harmadik országokban lévő tagjai által kötött ügyletek – felügyeleti közzétételére vonatkozóan, és

b) értékeli, hogy milyen hatást gyakorolhatnak az Unión belüli, felügyeleti közzétételi követelmények harmadik országok központi bankjaira.

Amennyiben a jelentés megállapítja, hogy szükség van a (6) bekezdésben meghatározott mentességre az olyan ügyletek esetében, ahol a szerződő fél monetáris politikai, deviza- és pénzügyi stabilitással kapcsolatos műveleteket végző, harmadik országbeli központi bank, a Bizottság rendelkezhet úgy, hogy e mentesség vonatkozik e harmadik országbeli központi bankra.”

3.A KÍNAI KÖZPONTI BANKRA VONATKOZÓ ELEMZÉS

Az értékelés során alkalmazott kritériumok

A MiFIR 1. cikkének (9) bekezdése szerinti megbízatás (az azonosított joghatóságok elemzése) alapján a Bizottság két fő értékelési kritériumot vizsgált:

a)a központi bankok ügyleteinek felügyeleti közzétételére vonatkozó szabályokat: a központi bank ügyleteire vonatkozó piaci átláthatósági szabályozást (a piaci átláthatóságot) és/vagy a központi bank működési keretének átláthatóságát (a működési átláthatóságot); valamint