[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |

Brüsszel, 2010.7.23.

COM(2010) 395 végleges

2010/0212 (COD)

Javaslat:

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS …/…/EU RENDELETE

a mezőgazdasági vagy erdészeti járművek jóváhagyásáról

(EGT-vonatkozású szöveg)SEC(2010) 934 SEC(2010) 933

INDOKOLÁS

1. A JAVASLAT HÁTTERE

- A javaslat okai és céljai

A javaslat célja, hogy a belső piac működése érdekében harmonizált szabályokat határozzon meg a mezőgazdasági és erdészeti járművek (traktorok, pótkocsik és vontatott berendezések) gyártására vonatkozóan, és mindemellett magas szintű közúti közlekedésbiztonságot, munkavédelmet és környezetvédelmet biztosítson. A meglévő jogszabályokat új jogszabály váltja fel a szabályozás javításának és a jogszabályok egyszerűsítésének elveivel való összhang megteremtése érdekében. A javaslat – azáltal, hogy a mezőgazdasági és erdészeti járművek minden kategóriájára követelményeket vezet be – arra törekszik, hogy a járművek nagyobb biztonságot nyújtsanak. A javaslat végül a gazdasági ágazat versenyképességéhez is hozzá kíván járulni azáltal, hogy egyszerűsíti a járművek típusjóváhagyására vonatkozó jogszabályokat, javítja az átláthatóságot, és csökkenti az adminisztratív terheket. |

Háttér-információk A traktorok típusjóváhagyására vonatkozó műszaki előírások uniós szintű harmonizálása már számos biztonsági és környezetvédelmi szempont tekintetében megtörtént annak érdekében, hogy az egyes tagállamok előírásai ne térjenek el egymástól, a Közösségben mindenütt biztosítva legyen a közúti közlekedésbiztonság, a munkavédelem, valamint a környezetvédelem magas szintje, és létre lehessen hozni az EU-típusjóváhagyás harmonizált rendszerét. Új technológiák, mint például az ABS (blokkolásgátló fékrendszer) jelentek meg és terjednek el a közeljövőben, aminek köszönhetően ugrásszerűen fejlődni fog a járművek biztonsága. A kutatások szerint jelentős előnnyel járna, ha az ilyen technológiák az új járművekbe már alapfelszerelésként épülnének be. A kötelező közös követelmények gátat vetnének a belső piac szétaprózódásának, amely a tagállamok eltérő termékszabványainak eredménye. A Bizottság a 21. század versenyképes autóipari szabályozási keretéről szóló közleményében[1] üdvözölte a „CARS 21” jelentés[2] azon ajánlását, amely a teljes járművek típusjóváhagyására vonatkozó jelenlegi jogszabályi keret egyszerűsítésére irányul. Az ajánlásnak megfelelően a javaslat jelentősen egyszerűsítené a típusjóváhagyásra vonatkozó jogszabályokat azzal, hogy a mezőgazdasági és erdészeti járművekkel foglalkozó 24 alapirányelvet (és mintegy 35 kapcsolódó módosító irányelvet) egyetlen parlamenti és tanácsi rendelettel váltaná fel. |

Meglévő rendelkezések a javaslat által érintett területen A traktorok típusjóváhagyására jelenleg hatályos szabályozás a következő uniós jogi aktusokban található: a 74/347/EGK, a 76/432/EGK, a 76/763/EGK, a 77/537/EGK, a 78/764/EGK, a 80/720/EGK, a 86/297/EGK, a 86/298/EGK, a 86/415/EGK és a 87/402/EGK tanácsi irányelv; a 2000/25/EK, a 2003/37/EK, a 2009/57/EK, a 2009/58/EK, a 2009/59/EK, a 2009/60/EK, a 2009/61/EK, a 2009/63/EK, a 2009/64/EK, a 2009/66/EK, a 2009/68/EK, a 2009/75/EK, a 2009/76/EK és a 2009/144/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv. A javaslattervezet és az ahhoz kapcsolódó végrehajtási és felhatalmazáson alapuló jogi aktusok átveszik a fenti jogi aktusokban meghatározott követelményeket. A meglévő jogi aktusokhoz viszonyítva a rendelet egy fejlett biztonsági elemmel, mégpedig a blokkolásgátló fékrendszerekkel kapcsolatban határoz meg új követelményeket, ezenkívül néhány további szempontból modernizálja az előírásokat a fékezés terén, pl. rövidebb fékutak előírásával és a hidrosztatikus rendszerek bevezetésével. Ezenkívül azokra a járműkategóriákra, amelyekre a 2003/37/EK irányelv még nem határoz meg követelményeket, a javaslat egy sor műszaki szempontot illetően a fent említett irányelvekre jellemző szintű követelményeket vezet be. Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel A javaslat egybevág az Európai Unió azon céljával, hogy biztonságosabbá tegye a közutakat, amint azt a Bizottság által 2001-ben elfogadott, az európai közlekedésbiztonsági cselekvési programot összefogó, európai közlekedéspolitikáról szóló fehér könyv[3] is vázolja. Ami a javaslat környezeti vonatkozásait érinti, a védelem jelenlegi szintjei nem változnának. Az egyetlen változás e téren, hogy a rendelet egy kimondottan a traktorokról szóló irányelv helyett a nem közúti mozgó gépek és berendezések szennyezőanyag-kibocsátásáról szóló 97/68/EK irányelvre hivatkozik, egyszerűsítve így a jelenlegi végrehajtási folyamatot, de megtartva a jövőbeni fejlődés fő elemeit. Végezetül a javaslat összhangban van a közösségi jog aktualizálásáról és egyszerűsítéséről szóló bizottsági közleményben[4] meghirdetett, a jogszabályi környezet egyszerűsítését célzó uniós stratégiával is, amely a gépjárművek típus-jóváhagyási rendszerét a közösségi jog egyszerűsítésének egyik elsődleges területeként jelöli meg. |

2. KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELTEKKEL; HATÁSVIZSGÁLAT |

Konzultáció az érdekeltekkel |

A konzultáció módja, a legfontosabb célterületek és a válaszadók köre A javaslat kidolgozása során a Bizottság számos módon konzultált az érintett felekkel: Általános internetes konzultációt folytatott, amely a javaslat összes szempontjára kiterjedt. Válaszok a tagállamoktól (minisztériumok), a traktorgyártóktól (európai és tagállami képviselők, illetve egyes vállalatok), az alkatrészgyártóktól, a fuvarozási szervezetektől és a felhasználói képviseletektől érkeztek. A hatásvizsgálat keretében egy külső tanácsadó mintegy 200 érdekeltet kért fel, hogy vegyenek részt a folyamatban, és küldjék el észrevételeiket. Ezenkívül találkozót is szerveztek az érdekeltekkel. A javaslatot a Bizottság mezőgazdasági traktorokkal foglalkozó munkacsoportja több ülésén is megvitatta. |

Az észrevételek és felhasználásuk rövid ismertetése Az internetes konzultáció során az érdekeltek számos kérdést felvetettek. A jelen javaslatot kísérő hatásvizsgálat teljes körűen beszámol a felvetett érdemi kérdésekről, és bemutatja figyelembe vételük módját. |

2008. július 3. és 2008. szeptember 12. között nyílt internetes konzultációra került sor. A Bizottsághoz 19 észrevétel érkezett. Az eredmények elérhetők a következő weboldalon: http://ec.europa.eu/enterprise/automotive/consultation/agricultural_vehicles/call.htm. |

Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása |

Érintett tudományterületek/szakterületek A javaslathoz értékelni kellett a különböző szakpolitikai lehetőségeket és a kapcsolódó gazdasági, társadalmi és környezeti hatásokat. |

Alkalmazott módszerek A tanácsadó, a TRL ltd. minden érdekeltnek (hatóságok, gyártók, felhasználói szervezetek) kérdőívet küldött; majd a jelentéstervezetet az érdeklődőkkel megvitatták egy értekezleten, ami további adatokat szolgáltatott a jelentéshez. |

A szakértői vélemények nyilvánosságának biztosítása A TRL jelentése a Vállalkozáspolitikai és Ipari Főigazgatóság honlapján olvasható. |

Hatásvizsgálat A javaslat főbb szempontjaival kapcsolatban a Bizottság több lehetőséget is mérlegelt. 1. Egyszerűsítési szempontok – I: Irányelvek vagy rendeletek a) Az idevágó politika változatlanul hagyása. Ez azt jelentené, hogy megmaradna a jelenlegi 24 irányelv, szükség szerint további módosításokkal. b) A meglévő különálló irányelvek egy rendelettel való felváltása. c) A meglévő különálló irányelvek egy együttdöntési rendelettel, valamint korlátozott számú, tematikus, felhatalmazáson alapuló és végrehajtási aktussal való felváltása. Ez a választott lehetőség. 2. Egyszerűsítési szempontok – II: mindent magában foglaló, részletes uniós jogszabályok vagy nemzetközi szabványokra történő hivatkozások a) Az idevágó politika változatlanul hagyása. Ez azt jelentené, hogy megmaradna a jelenlegi 24 irányelv, szükség szerint további módosításokkal. Az irányelvek továbbra is párhuzamosak lennének az általában (de nem mindig) azonos műszaki követelményeket tartalmazó, jelenlegi ENSZ-EGB-előírásokkal és OECD-kódexekkel. Ez jelenleg is sok félreértés forrása azok számára, akiket a típus-jóváhagyási rendszer csak távolabbról érint, és olyan szabályozási rendszert teremt, amelyről nem mondható el, hogy teljesen átlátható lenne. b) A meglévő különálló irányelvek felváltása a megfelelő ENSZ-EGB-előírásokkal. c) A meglévő különálló irányelvek felváltása, amennyiben lehetséges, a megfelelő ENSZ-EGB-előírásokkal, OECD-kódexekkel (borulás hatásai ellen védő rendszerek), illetve esetleg CEN/CENELEC- vagy ISO-szabványokkal. A Bizottság ezt a lehetőséget választotta, mivel az egyszerűsítés terén ez nyújtja a legnagyobb előnyöket, főleg a nemzeti hatóságok és a gazdasági ágazat számára. 3. A belső piac megvalósítása a) Az idevágó politika változatlanul hagyása. Ez azzal járna, hogy a 2003/37/EK irányelv szerinti csomag apránként valósulna meg. b) Az EU-típusjóváhagyási követelmények kiegészítése és a teljes jármű EU-típusjóváhagyásának kötelezővé tétele minden kategóriára. c) Az EU-típusjóváhagyási követelmények kiegészítése, anélkül, hogy a teljes jármű EU-típusjóváhagyását bizonyos kategóriákra (T4, T5, C, R és S) kötelezővé tennék. A Bizottság elvégezte a munkaprogramban feltüntetett hatásvizsgálatot; a jelentés a [CIRCA WEBPAGE] weboldalon elérhető. 3. a javaslat jogi elemei A javaslat összefoglalása A javaslat 24 irányelv hatályon kívül helyezésével jelentősen egyszerűsítené a mezőgazdasági járművek típus-jóváhagyási rendszerét a biztonságra és a kibocsátásokra vonatkozó műszaki követelmények tekintetében. A javaslat a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján részletesen meg fogja határozni a fékezésre vonatkozó, új kötelező előírásokat. A javaslat alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok többek között a következőket fogják előírni: blokkolásgátló fékrendszer kötelező beépítése bizonyos kategóriájú járművekbe (a 40 km/h sebességet meghaladó, T5 kategóriájú gyors traktorok és pótkocsijaik), jobb fékezés; a traktor és a pótkocsi/vontatott berendezés kompatibilitása. Jogalap A javaslat jogalapja az Európai Unió működéséről szóló szerződés 114. cikke. A szubszidiaritás elve Mivel a javaslat nem tartozik az Unió kizárólagos hatáskörébe, a szubszidiaritás elve érvényesül. A javaslat célkitűzéseit a tagállamok a következők miatt nem tudják kielégítően megvalósítani: Az uniós járműtípus-jóváhagyási rendszer bevezetése érdekében a gépjárművek típusjóváhagyására vonatkozó műszaki követelményeket a biztonsági és környezeti szempontok tekintetében uniós szinten kell harmonizálni. A tagállamok fellépése önmagában nem tenné lehetővé a teljes járművek EU-típusjóváhagyási rendszerének létrehozását. Ahhoz, hogy az egységes piacon ne alakuljanak ki újabb akadályok, uniós szintű fellépésre van szükség. A javaslat céljait könnyebben el lehet érni uniós szintű fellépéssel, amely megakadályozza a belső piac máskülönben elkerülhetetlen szétaprózódását, továbbá biztonságosabb és környezetkímélőbb járműveket eredményez. A javaslat ezért megfelel a szubszidiaritás elvének. Az arányosság elve A javaslat megfelel az arányosság elvének a következők miatt: Amint azt a hatásvizsgálat kimutatta, a javaslat megfelel az arányosság elvének, mert nem avatkozik be annál nagyobb mértékben, mint ami ahhoz szükséges, hogy biztosítsa a belső piac zavartalan működését, ugyanakkor gondoskodjon a biztonság és környezetvédelem magas színvonaláról. A szabályozási környezet egyszerűsítése jelentősen hozzájárul a nemzeti hatóságok és a gazdasági ágazat adminisztratív költségeinek csökkentéséhez. A jogi aktus típusának megválasztása Javasolt aktus: rendelet. Más jogi aktus nem felelne meg a következők miatt: A rendelet alkalmazása indokoltnak tekinthető, mivel biztosítja a rendelkezések betartását, ugyanakkor nem igényli a tagállamok jogrendszerébe történő átültetést. A javaslat az eredetileg az Európai Parlament által indítványozott kétszintű megközelítést követi, amelyet a gépjárművek EU-típusjóváhagyásának terén már más jogszabályok is alkalmaznak. Ez a megközelítés két lépésben rendelkezik a jogszabályokról: első lépésként az Európai Parlament és a Tanács az Európai Unió működéséről szóló szerződés 114. cikkén alapuló rendeletben rendes jogalkotási eljárással előírja az alapvető rendelkezéseket, második lépésként a Bizottság által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikke szerint elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal műszaki előírásokat határoznak meg, amelyekkel végrehajtják az alapvető rendelkezéseket. 4. Költségvetési vonzatok A javaslatnak nincsenek a közösségi költségvetést érintő vonzatai. 5. Kiegészítő információk Szimuláció, kísérleti szakasz és átmeneti időszak A javaslat általános átmeneti időszakról rendelkezik, hogy a jármű- és alkatrészgyártóknak, valamint a hatóságoknak elegendő idejük legyen az átállásra. Egyszerűsítés A javaslat eredményeképpen egyszerűsödik a jogi szabályozás. 24, a járművek típusjóváhagyására vonatkozó irányelv hatályát fogja veszíteni. A javaslat a hatóságok adminisztratív eljárásait is egyszerűbbé teszi. A javaslat a közösségi joganyag korszerűsítésére és egyszerűsítésére irányuló folytatólagos bizottsági program, valamint a Bizottság jogalkotási és munkaprogramja (hivatkozás: 2009/ENTR/001) részét képezi. Meglévő jogszabályok hatályon kívül helyezése A javaslat elfogadása meglévő jogszabályok hatályon kívül helyezését eredményezi. Európai Gazdasági Térség A javasolt aktus érinti az Európai Gazdasági Térséget, ezért arra is ki kell terjeszteni. |

2010/0212 (COD)

Javaslat:

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE

Az Európai Parlament és a Tanács .../2010/EU rendelete a mezőgazdasági és erdészeti járművek jóváhagyásáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[5],

a javaslat nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

a rendes jogalkotási eljárásnak megfelelően,

mivel:

1. A belső piac előmozdítása érdekében a mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok, azok pótkocsijainak és cserélhető vontatott munkagépeinek, beleértve ezek rendszereit is, továbbá alkatrészeinek és önálló műszaki egységeinek típusjóváhagyásáról, valamint a 74/150/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2003. május 26-i 2003/37/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[6] a traktorok, pótkocsijaik és cserélhető vontatott munkagépeik típusjóváhagyása céljából átfogó közösségi rendszert vezetett be.

2. Az Unió belső piaca létrehozásának és működésének céljából indokolt a tagállamok jóváhagyási rendszereit a teljes harmonizáció elvén alapuló uniós jóváhagyási rendszerrel felváltani, kellően figyelembe véve a költség-haszon megfontolásokat, különös tekintettel a kis- és középvállalkozásokra.

3. Az Európai Parlament kérésére, valamint az eljárás egyszerűsítése és felgyorsítása céljából az uniós járműtípus-jóváhagyási jogszabályokban új szabályozási megközelítés került bevezetésre, amely szerint a jogalkotó a rendes jogalkotási eljárásban pusztán az alapvető szabályokat és elveket fekteti le, a további műszaki részletek jogi szabályozására pedig a Bizottságot hatalmazza fel. A lényegi követelmények tekintetében ez a rendelet a közúti közlekedésbiztonsággal, a munkavédelemmel, valamint a környezetvédelmi tulajdonságokkal kapcsolatban pusztán alapvető rendelkezéseket határoz meg, és a Bizottságot ruházza fel azzal a jogkörrel, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban műszaki előírásokat fektessen le.

4. Ez a rendelet nem érinti a mezőgazdasági és erdészeti járművek közúti használatára vonatkozó intézkedéseket, mint például a különleges jogosítvánnyal kapcsolatos követelményeket, a legnagyobb sebességre vonatkozó korlátozásokat vagy a bizonyos úttípusokon való közlekedést.

5. A közúti közlekedésbiztonság, a munkavédelem, valamint a környezetvédelem magas szintjének biztosítása érdekében harmonizálni kell a járművekre, rendszerekre, alkatrészekre és önálló műszaki egységekre a típusjóváhagyás tekintetében vonatkozó műszaki követelményeket és környezeti normákat.

6. Mivel a nem közúti mozgó munkagépekről szóló irányelvek[7] nem rendelkeznek harmonizált előírásokról a közúti közlekedésbiztonság terén, indokolt a mozgó munkagépek gyártóinak megadni azt a lehetőséget, hogy termékeiket a közúti közlekedésbiztonságra vonatkozó követelmények tekintetében ezen előírás szerint európai szabványok alapján hagyassák jóvá; ezért ez a rendelet a közúti közlekedésbiztonságra vonatkozó követelményekkel kapcsolatos rendszer-típusjóváhagyások tekintetében választható alapon a mozgó munkagépeket is magában kell, hogy foglalja, különösen mivel a nem e rendelet hatálya alá tartozó mozgó munkagépekre vonatkozó követelmények nem tartalmaznak közúti közlekedésbiztonsági szempontokat.

7. A típus-jóváhagyásra vonatkozó jogszabályoknak „A 21. század versenyképes autóipari szabályozási kerete” című („CARS 21”) jelentés[8] ajánlásaival összhangban történő egyszerűsítése érdekében indokolt – a közlekedők védelmének csökkentése nélkül – valamennyi különálló irányelvet hatályon kívül helyezni. Az említett irányelvekben szereplő előírásokat át kell venni ebbe a rendeletbe vagy az ezzel kapcsolatos, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokba, és ahol lehet, fel kell váltani őket az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) megfelelő előírásaira való hivatkozással, amelyek az Európai Közösségnek az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának a kerekes járművekre és az azokba szerelhető, illetve az azokon használható berendezésekre és tartozékokra vonatkozó egységes műszaki előírások elfogadásáról, valamint az ezen előírások alapján kibocsátott jóváhagyások kölcsönös elismerésének feltételeiről szóló megállapodásához („1958. évi felülvizsgált megállapodás”) való csatlakozásáról szóló, 1997. november 27-i 97/836/EK tanácsi határozat[9] 4. cikke szerint beépültek az uniós jogba. A típus-jóváhagyási eljárással járó adminisztratív terhek csökkentésének érdekében indokolt lehetővé tenni a járműgyártók számára, hogy adott esetben közvetlenül az I. mellékletben felsorolt vonatkozó ENSZ-EGB-előírások szerinti jóváhagyással történjen az e rendelet szerinti típusjóváhagyás.

8. Következésképpen az ENSZ-EGB azon előírásait, amelyekhez az Unió a 97/836/EK határozatot alkalmazva csatlakozik, valamint azon ENSZ-EGB-előírások módosításait, amelyekhez az Unió már csatlakozott, vagy EU-típusjóváhagyási követelményekként, vagy a meglévő uniós jogszabályok alternatívájaként az EU-típusjóváhagyási eljárás részévé kell tenni. Különösen azokban az esetekben, amikor az Unió úgy dönt, hogy valamely ENSZ-EGB-előírást beemel az EU-járműtípusjóváhagyási követelményekbe, a Bizottságot fel kell hatalmazni a szóban forgó előírás szükséges kiigazításai, illetve a szükséges végrehajtási aktusok elfogadására.

9. Alternatív lehetőségként a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) kódexeire vagy a CEN/CENELEC, illetve ISO szabványaira lehet hivatkozni, amelyek közvetlenül hozzáférhetők a nyilvánosság számára.

10. Az ebben a rendeletben foglalt követelmények összhangban állnak a szabályozási környezet egyszerűsítésére és javítására irányuló cselekvési tervben[10] szereplő elvekkel.

11. Különösen fontos, hogy az ezen rendelet alapján javasolt jövőbeni intézkedések, vagy az ezen rendelet alkalmazásával végrehajtandó eljárások megfeleljenek ezeknek az elveknek, amelyeket a Bizottság a „CARS 21” jelentésben ismét megfogalmazott. Különösen a jobb szabályozás és az egyszerűsítés céljából, valamint annak elkerülése érdekében, hogy a műszaki előírásokra vonatkozó hatályos uniós jogszabályokat folyamatosan frissíteni kelljen, ez a rendelet hivatkozik a nyilvánosság számára hozzáférhető, meglévő nemzetközi szabványokra és előírásokra, de nem ismétli meg azokat az uniós jogi keretben.

12. A 2003/37/EK irányelv először is a teljes járművek EU-típusjóváhagyási eljárásának kötelező alkalmazását a T1, T2 és T3 járműkategóriákra korlátozta, és nem határozta meg az ahhoz szükséges összes követelményt, hogy önkéntes alapon kérelmezni lehessen a többi kategóriához tartozó teljes járművek EK-típusjóváhagyását. A belső piac kiépítésének befejezése és megfelelő működésének biztosítása érdekében ezen rendelet lehetővé teszi a gyártók számára, hogy a teljes járművek EU-típusjóváhagyását önkéntes alapon az e rendelet hatályába tartozó valamennyi kategóriára alkalmazzák, és az EU-típusjóváhagyás révén élvezzék a belső piac előnyeit.

13. Indokolt rögzíteni azt az alapelvet, hogy a járműveket úgy kell megtervezni, gyártani és összeszerelni, hogy azok a lehető legkisebb sérülési veszélyt jelentsék a járműben tartózkodókra és más közlekedőkre nézve. Ehhez a gyártóknak biztosítaniuk kell, hogy a járművek megfeleljenek a rendelet vonatkozó előírásainak. E rendelkezéseknek előírásokat kell tartalmazniuk – a teljesség igénye nélkül – a jármű szerkezeti integritására, a vezetést segítő rendszerekre, a járművezető számára látóteret, valamint a jármű állapotára és környezetére vonatkozó információkat biztosító rendszerekre, a jármű világítási rendszereire, az utasvédelmi rendszerekre, a jármű külsejére és tartozékaira, a jármű tömegére, méreteire és gumiabroncsaira vonatkozóan.

14. Annak érdekében, hogy a gyártás megfelelőségét ellenőrző eljárást – amely a közösségi típus-jóváhagyási rendszer egyik sarokköve – rendben végrehajtsák, és az megfelelően működjön, az illetékes hatóságnak vagy egy, erre a célra kijelölt, megfelelően képesített műszaki szolgálatnak rendszeresen ellenőriznie kell a gyártókat.

15. A visszaélések elkerülése érdekében a kis sorozatban gyártott járművekre vonatkozó egyszerűsített eljárást korlátozott számú járműre kellene szűkíteni; ezért a legyártott járművek számának tekintetében a kis sorozat fogalmának pontosabb meghatározására van szükség.

16. Annak érdekében, hogy a többlépcsős jóváhagyási rendszer eléggé rugalmas legyen, fontos olyan intézkedéseket is meghatározni, amelyek lehetővé teszik a járművek egyedi jóváhagyását.

17. Az uniós jármű-jóváhagyási jogszabályok fő célja annak biztosítása, hogy a forgalomba hozott új járművek, alkatrészek és önálló műszaki egységek a biztonság és környezetvédelem magas szintjét biztosítsák. E cél érvényesülését nem csorbíthatja az, ha a jármű kereskedelmi forgalomba hozatalát vagy forgalomba helyezését követően arra bizonyos részeket vagy berendezéseket szerelnek. Ezért megfelelő intézkedéseket kell hozni annak érdekében, hogy értékesítés előtt a jóváhagyó hatóság ellenőrizze azokat a részeket vagy berendezéseket, amelyek járművekre szerelhetők, és jelentős mértékben ronthatják a biztonsági vagy környezetvédelmi szempontból alapvetően fontos rendszerek működését. Ezek az intézkedések azokkal a követelményekkel kapcsolatos műszaki rendelkezések, amelyeknek az említett részeknek meg kell felelniük.

18. Az említett intézkedések csak korlátozott számú részre és berendezésre vonatkoznak, amelyeket az érdekeltekkel folytatott konzultációt követően jegyzékbe kell foglalni egy felhatalmazáson alapuló jogi aktusban. Ezen intézkedéseknek biztosítaniuk kell, hogy a kérdéses részek és berendezések ne befolyásolják hátrányosan a jármű biztonságát vagy környezetvédelmi tulajdonságait, ugyanakkor a lehetséges mértékben megmaradjon a verseny az értékesítés utáni piacon.

19. Fontos, hogy a gyártók a lényeges információkat közöljék a járműtulajdonosokkal a biztonsági berendezések nem rendeltetésszerű használatának megelőzése érdekében.

20. Annak érdekében, hogy az alkatrészek és önálló műszaki egységek gyártói EU-típusjóváhagyást vagy engedélyt kérelmezhessenek az alkatrészekre vagy önálló műszaki egységekre, fontos, hogy hozzáférjenek bizonyos információkhoz, amelyekkel csak a járműgyártó rendelkezik, mint például műszaki információk, ideértve a rajzokat is, amelyekre az értékesítés utáni piacra szánt részek kifejlesztéséhez van szükség.

21. A belső piac működésének javításához – különösen az áruk szabad mozgása, a letelepedés szabadsága és a szolgáltatásnyújtás szabadsága tekintetében – szükséges egyrészről, hogy a műszaki információk szabványosított formátumban történő elérése révén korlátlanul hozzá lehessen férni a járműjavítási információkhoz, másrészről, hogy valódi legyen a verseny a járműjavítási és -karbantartási információs szolgáltatások piacán. Az ilyen információk nagy hányada a fedélzeti diagnosztikai rendszerekhez (OBD) és azoknak a jármű más rendszereivel való kölcsönhatásához kapcsolódik. A gyártók internetes oldalai tekintetében műszaki előírásokat, valamint olyan célzott intézkedéseket kell meghatározni, amelyek elfogadható hozzáférést biztosítanak a kis- és középvállalkozások számára.

22. A tagállamoknak szabályokat kell megállapítaniuk e rendelet rendelkezéseinek megsértése esetén alkalmazandó szankciókra, és biztosítaniuk kell a szabályok végrehajtását. A szankcióknak hatásosnak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük.

23. A Bizottság számára hatáskört kell biztosítani arra, hogy a Szerződés 290. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a közúti közlekedésbiztonsággal (ideértve a fékezést is), a munkavédelemmel és a környezetvédelmi tulajdonságokkal, a vizsgálatokkal, a járműjavítási és -karbantartási információkhoz való hozzáféréssel, a műszaki szolgálatok kinevezésével és egyes rájuk ruházott feladatokkal kapcsolatban, annak érdekében, hogy kiegészítse vagy módosítsa a rendelet bizonyos nem alapvető fontosságú elemeit.

24. Néhány olyan tárgykör, amelyre e rendelet kiterjed, egységes végrehajtási feltételeket kíván az egyes tagállamokban annak érdekében, hogy a különböző tagállamokban hozott közigazgatási határozatok és a járműgyártók által kiállított dokumentumok kölcsönös elismerésének megkönnyítése révén a belső piac megfelelően működjön, és az érdekeltek könnyebben részesülhessenek a belső piac nyújtotta előnyökben. A Bizottság számára hatáskört kell biztosítani arra, hogy a Szerződés 291. cikkének megfelelően végrehajtási aktusokat fogadjon el e rendelet végrehajtásának egységes feltételeivel kapcsolatban, a következők tekintetében: a típusjóváhagyás kérelmezésekor megadandó információk, típus-jóváhagyási eljárások, a gyártók kiegészítő adattábláinak mintái, EU-típusbizonyítványok, a kiadott típusjóváhagyások jegyzéke, az EU-típusjóváhagyások számozási rendszere és a gyártás megfelelőségének biztosítására szolgáló eljárások.

25. Az EUMSz. 291. cikke szerint az Európai Parlament és a Tanács rendes jogalkotási eljárás keretében elfogadott rendeletben előre meghatározza a Bizottság végrehajtási hatáskörének gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályait és általános elveit. Az új rendelet elfogadásáig továbbra is a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozat alkalmazandó, az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárást kivéve.

26. Az ezzel a rendelettel létrehozott új szabályozási rendszer alkalmazásának következményeként hatályon kívül kell helyezni a 2003/37/EK és a következő irányelveket: a kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok látómezőjére és szélvédőtörlőire vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1974. június 25-i 74/347/EGK tanácsi irányelv[11]; a kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok fékberendezéseire vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1976. április 6-i 76/432/EGK tanácsi irányelv[12]; a kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok utasülésére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1976. július 27-i 76/763/EGK tanácsi irányelv[13]; a kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorokban használt dízelmotorok szennyezőanyag-kibocsátása elleni intézkedésekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1977. június 28-i 77/537/EGK tanácsi irányelv[14]; a kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok vezetőülésére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1978. július 25-i 78/764/EGK tanácsi irányelv[15]; a kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok kezelőterére, vezetőhelyéhez történő hozzáférésre, ajtajaira és ablakaira vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1980. június 24-i 80/720/EGK tanácsi irányelv[16]; a kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok erőleadó tengelycsonkjaira és ezek védőburkolatára vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1986. május 26-i 86/297/EGK tanácsi irányelv[17]; a keskeny nyomtávú kerekes mezőgazdasági és erdészeti traktorok hátul felszerelt, borulás hatása elleni védőszerkezeteiről szóló, 1986. május 26-i 86/298/EGK tanácsi irányelv[18]; a kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok kezelőszerveinek beépítéséről, elhelyezéséről, működéséről és jelöléséről szóló, 1986. július 24-i 86/415/EGK tanácsi irányelv[19]; a keskeny nyomtávú kerekes mezőgazdasági és erdészeti traktorok vezetőülés elé szerelt, borulás hatása elleni védőszerkezeteiről szóló, 1987. június 25-i 87/402/EGK tanácsi irányelv[20]; a mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok hajtására szánt motorok gáz- és szilárd halmazállapotú szennyezőanyag-kibocsátása elleni intézkedésről, valamint a 74/150/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2000. május 22-i 2000/25/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[21]; a kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok borulás hatása elleni védőszerkezeteiről szóló, 2009. július 13-i 2009/57/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[22]; a kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok elvontató- és hátrameneti berendezéséről szóló, 2009. július 13-i 2009/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[23]; a kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok visszapillantó tükreiről szóló, 2009. július 13-i 2009/59/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[24]; a kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok legnagyobb tervezési sebességéről és rakfelületéről szóló, 2009. július 13-i 2009/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[25]; a kerekes mezőgazdasági és erdészeti traktorok világító és fényjelző berendezéseinek elhelyezéséről szóló, 2009. július 13-i 2009/61/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[26]; a kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok egyes alkatrészeiről és jellemzőiről szóló, 2009. július 13-i 2009/63/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[27]; a mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok által előidézett rádiózavarok megszüntetéséről (elektromágneses összeférhetőség) szóló, 2009. július 13-i 2009/64/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[28]; a kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok kormányberendezéséről szóló, 2009. július 13-i 2009/66/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[29]; a kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok világító és fényjelző berendezéseinek alkatrész-típusjóváhagyásáról szóló, 2009. július 13-i 2009/68/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[30]; a kerekes mezőgazdasági és erdészeti traktorok borulás hatása elleni védőszerkezeteiről (statikus vizsgálat) szóló, 2009. július 13-i 2009/75/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[31]; a kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok vezetőire ható zajszintről szóló, 2009. július 13-i 2009/76/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[32]; a kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok egyes alkatrészeiről és jellemzőiről (méretek és vontatható tömeg stb.) szóló, 2009. november 30-i 2009/144/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[33].

27. Valamennyi érdekelt számára fontos, hogy világos legyen a kapcsolat e rendelet és a gépek biztonságáról szóló 2006/42/EK irányelv[34] között, annak érdekében, hogy egyértelműen meg lehessen állapítani, hogy egy adott terméknek mely követelményeknek kell megfelelnie.

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. FEJEZET TÁRGY, ALKALMAZÁSI KÖR ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

1. cikk Tárgy

Ez a rendelet megállapítja a 2. cikkben említett valamennyi új jármű EU-típusjóváhagyására vonatkozó adminisztratív és műszaki követelményeket.

A rendelet egyúttal az e rendelet szerint jóváhagyott járművekbe szánt részek és berendezések értékesítésére és forgalomba helyezésére, valamint az értékesítés és forgalomba helyezés tilalmára vonatkozó rendelkezéseket is megállapítja.

E rendelet az Unió közúti közlekedésbiztonságra vonatkozó jogszabályainak alkalmazását nem érinti.

2. cikkAlkalmazási kör

28. Ez a rendelet az egy vagy több szakaszban tervezett és gyártott járművek, valamint az ilyen járművekhez tervezett és gyártott rendszerek, alkatrészek és önálló műszaki egységek típusjóváhagyására és egyedi jóváhagyására vonatkozik.

E rendelet a következő járművekre vonatkozik:

a) traktorok (T és C kategória);

b) pótkocsik (R kategória);

c) cserélhető vontatott berendezések (S kategória), valamint

d) mozgó munkagépek (U kategória).

29. Ez a rendelet nem vonatkozik azokra a cserélhető munkagépekre, amelyek teljesen felemelt állásban vannak, amikor a közúti forgalomban használják azokat a járműveket, amelyekre ezeket felszerelték.

30. A következő járművek tekintetében a gyártó maga döntheti el, hogy az e rendelet szerinti típusjóváhagyást vagy a nemzeti típusjóváhagyást alkalmazza:

a) mozgó munkagépek;

b) R, illetve S kategóriájú pótkocsik és vontatott munkagépek;

c) egyedi jóváhagyás esetén a gyártó által egy adott vizsgálati program végrehajtásához használt járművek prototípusai, amelyeket kimondottan erre a célra terveztek és gyártottak.

3. cikkFogalommeghatározások

Ezen rendelet és az I. mellékletben felsorolt jogszabályok alkalmazásában, kivéve, ha ezek másképp rendelkeznek:

31. „típusjóváhagyás”: olyan eljárás, amellyel a jóváhagyó hatóság igazolja, hogy egy jármű, rendszer, alkatrész vagy önálló műszaki egység típusa megfelel a vonatkozó adminisztratív rendelkezéseknek és műszaki követelményeknek;

32. „teljes jármű típusjóváhagyása”: olyan típusjóváhagyás, amellyel a jóváhagyó hatóság azt igazolja, hogy egy teljes jármű megfelel a vonatkozó adminisztratív rendelkezéseknek és műszaki követelményeknek;

33. „rendszer típusjóváhagyása”: olyan típusjóváhagyás, amellyel a jóváhagyó hatóság azt igazolja, hogy egy bizonyos típusú járműbe beépített rendszer megfelel a vonatkozó adminisztratív rendelkezéseknek és műszaki követelményeknek;

34. „alkatrész típusjóváhagyása”: olyan típusjóváhagyás, amellyel a jóváhagyó hatóság azt igazolja, hogy egy alkatrész a járműtől függetlenül megfelel a vonatkozó adminisztratív rendelkezéseknek és műszaki követelményeknek;

35. „önálló műszaki egység típusjóváhagyása”: olyan típusjóváhagyás, amellyel a jóváhagyó hatóság azt igazolja, hogy egy önálló műszaki egység egy vagy több meghatározott járműtípussal kapcsolatban megfelel a vonatkozó adminisztratív rendelkezéseknek és műszaki követelményeknek;

36. „nemzeti típusjóváhagyás”: valamely tagállam nemzeti jogában meghatározott típus-jóváhagyási eljárás, melynek érvényessége az adott tagállam területére korlátozódik;

37. „EU-típusjóváhagyás”: olyan eljárás, amellyel a jóváhagyó hatóság igazolja, hogy egy jármű, rendszer, alkatrész vagy önálló műszaki egység típusa megfelel az ebben a rendeletben meghatározott vonatkozó adminisztratív rendelkezéseknek és műszaki követelményeknek;

38. „traktor”: olyan gépi meghajtású, kerekes vagy lánctalpas mezőgazdasági vagy erdészeti jármű, amelynek legalább két tengelye van, legnagyobb tervezési sebessége legalább 6 km/h, fő funkciója pedig vonóerejének felhasználása, és kifejezetten arra tervezték, hogy bizonyos, mezőgazdasági vagy erdészeti munkálatok elvégzésére tervezett cserélhető berendezéseket vontasson, toljon, szállítson és működtessen, illetve mezőgazdasági és erdészeti pótkocsikat vagy berendezéseket vontasson; a mezőgazdasági vagy erdészeti munkálatok keretében teherszállításra is átalakítható, és/vagy egy vagy több utasüléssel felszerelhető;

39. „pótkocsi”: olyan vontatott mezőgazdasági vagy erdészeti jármű, amelyet főként teherszállításra szánnak, és mezőgazdasági vagy erdészeti rendeltetésű traktor általi vontatásra, de nem anyagfeldolgozásra terveztek [és amelynél a műszakilag megengedett össztömeg legalább 3,0-szerese a terheletlen tömegnek];

40. „cserélhető vontatott berendezés”: olyan mezőgazdasági vagy erdészeti jármű, amelyet traktor általi vontatásra terveztek, és amely megváltoztatja vagy kiegészíti a traktor funkcióit, állandó jelleggel munkagépet foglal magában, illetve amelyet anyagfeldolgozásra terveztek, és amelyet el lehet látni olyan rakfelülettel, amelyet az ezekre a célokra szükséges szerszámok és készülékek befogadására, valamint a munka során termelt vagy szükséges anyagok átmeneti tárolására terveztek és gyártottak, és amelynél a műszakilag megengedett össztömegnek a terheletlen tömeghez viszonyított aránya legfeljebb 3,0;

41. „mozgó munkagép”: olyan önjáró jármű – a gépjárművek alvázára szerelt gépek kivételével –, amelyet kifejezetten munka elvégzésére terveztek és gyártottak, és amely szerkezeti jellemzői miatt nem alkalmas személy- vagy áruszállításra;

42. „jármű”: a (7), (8), (9) és (10) bekezdésben meghatározott traktor, pótkocsi, cserélhető vontatott berendezés vagy mozgó munkagép;

43. „járműtípus”: egy adott kategóriába tartozó járművek összessége, amelyek legalább a (40) bekezdésben megadott alapvető jellemzőik tekintetében nem különböznek egymástól, függetlenül attól, hogy a (40) bekezdés meghatározása szerinti különböző változatokhoz tartoznak-e, illetve a (43) bekezdés meghatározása szerint különböző kivitelűek-e;

44. „alapjármű”: a többlépcsős típus-jóváhagyási eljárás kezdeti szakaszában használt jármű;

45. „nem teljes jármű”: olyan jármű, amelynek az elkészüléshez még legalább egy további gyártási fázison kell keresztülmennie ahhoz, hogy ezen rendelet vonatkozó műszaki követelményeinek megfeleljen;

46. „befejezett jármű”: a többlépcsős típus-jóváhagyási eljárás eredményeként létrejövő olyan jármű, amely megfelel ezen rendelet vonatkozó műszaki követelményeinek;

47. „teljes jármű”: olyan jármű, amelyet már nem kell befejezni az ezen rendelet vonatkozó műszaki követelményeinek való megfelelés érdekében;

48. „kifutó sorozatú jármű”: olyan, készleten lévő jármű, amelyet nem lehet nyilvántartásba venni, értékesíteni vagy forgalomba helyezni, mert új műszaki követelmények léptek hatályba, és a jármű nem ezek szerint került jóváhagyásra;

49. „rendszer”: olyan berendezések összessége, amelyek a járműben egy vagy több meghatározott funkciót látnak el, és amelyre valamely szabályozási aktus követelményei vonatkoznak;

50. „alkatrész”: olyan, valamely szabályozási aktus követelményeinek hatálya alá tartozó berendezés, amely egy jármű olyan részét képezi, amelynek típusát a járműtől függetlenül jóvá lehet hagyni, amennyiben a szabályozási aktus azt kifejezetten előírja;

51. „önálló műszaki egység”: olyan, valamely szabályozási aktus követelményeinek hatálya alá tartozó berendezés, amely egy jármű olyan részét képezi, amelynek típusát külön, de csak egy vagy több meghatározott járműtípussal kapcsolatban lehet jóváhagyni, amennyiben a szabályozási aktus azt kifejezetten előírja;

52. „eredeti részek vagy berendezések”: olyan részek vagy berendezések, amelyeket a járműgyártó által a szóban forgó jármű összeszereléséhez szükséges részek vagy berendezések gyártására vonatkozóan megadott előírásoknak és gyártási szabványoknak megfelelően gyártanak, ideértve azokat a részeket és berendezéseket is, amelyeket az említett részekkel és berendezésekkel azonos gyártósoron állítanak elő, valamint megdönthető vélelem alapján azon részeket vagy berendezéseket is, amelyekről a gyártó igazolja, hogy minőségük megfelel a szóban forgó jármű összeszereléséhez használt alkatrészek minőségének, és gyártásuk a járműgyártó által megadott előírásoknak és gyártási szabványoknak megfelelően történt;

53. „gyártó”: az a személy vagy szervezet, aki/amely a jóváhagyó hatósággal szemben a típus-jóváhagyási vagy engedélyezési eljárás minden vonatkozásáért és a gyártás megfelelőségének biztosításáért felelős, függetlenül attól, hogy az adott személy vagy szervezet közvetlenül részt vesz-e a jóváhagyási eljárás tárgyát képező jármű, rendszer, alkatrész vagy önálló műszaki egység valamennyi gyártási szakaszában;

54. „a gyártó képviselője”: az az Unióban letelepedett természetes vagy jogi személy, aki vagy amely a gyártótól jogszerű meghatalmazást kapott arra, hogy képviselje a jóváhagyó hatóság előtt és eljárjon a nevében az ezen rendelet hatálya alá tartozó kérdésekben;

55. „jóváhagyó hatóság”: egy tagállam által az 5. cikk szerint létrehozott vagy kijelölt és a Bizottságnál bejelentett hatóság, amely a jármű, rendszer, alkatrész vagy önálló műszaki egység típusjóváhagyásának vagy egyedi jóváhagyásának, az engedélyezési eljárásnak, valamint a típusbizonyítvány kiadásának és adott esetben visszavonásának valamennyi vonatkozásában illetékes, a többi tagállam jóváhagyó hatóságával szemben kapcsolattartóként működik, kijelöli a műszaki szolgálatokat, és gondoskodik arról, hogy a gyártó teljesítse kötelességeit a gyártás megfelelőségével kapcsolatban;

56. „műszaki szolgálat”: valamely tagállam jóváhagyó hatósága által vizsgálati laboratóriumnak, illetve megfelelőségértékelő szervnek kinevezett szervezet vagy testület, amelynek feladata, hogy a jóváhagyó hatóság nevében vizsgálatokat végezzen, illetve elvégezze a kezdeti értékelést, valamint az egyéb vizsgálatokat vagy ellenőrzéseket;

57. „saját vizsgálat”: a műszaki szolgálat által az egyes követelményeknek való megfelelés ellenőrzése célból kijelölt gyártó saját üzemében elvégzi a vizsgálatokat, rögzíti a vizsgálati eredményeket, majd benyújtja a következtetéseket tartalmazó vizsgálati jegyzőkönyvet a jóváhagyó hatósághoz;

58. „virtuális vizsgálati módszer”: számításokat magában foglaló számítógépes szimuláció, amely a jármű, rendszer, alkatrész vagy önálló műszaki egység fizikai jelenléte nélkül bemutatja, hogy az adott jármű, rendszer, alkatrész vagy önálló műszaki egység megfelel-e valamely szabályozási aktus műszaki követelményeinek;

59. „típusbizonyítvány”: az a dokumentum, amellyel a jóváhagyó hatóság hivatalosan igazolja, hogy a jármű, rendszer, alkatrész vagy önálló műszaki egység típusa jóváhagyásban részesült;

60. „EU-típusbizonyítvány”: az ebben a rendeletben megadott mintának, illetve az I. mellékletben felsorolt, vonatkozó, egyenértékű ENSZ-EGB-előírásokban vagy OECD-kódexekben megadott értesítésnek megfelelő bizonyítvány;

61. „egyedi típusbizonyítvány”: az a dokumentum, amellyel a jóváhagyó hatóság hivatalosan igazolja, hogy az adott jármű jóváhagyásban részesült;

62. „megfelelőségi nyilatkozat”: a gyártó által kiállított, az ebben a rendeletben megadott mintának megfelelő dokumentum, amely azt igazolja, hogy az e rendelet szerint jóváhagyott típusú sorozatba tartozó jármű gyártásának idején megfelelt a típusjóváhagyásban jóváhagyott típusnak, és az abban felsorolt valamennyi szabályozási követelménynek;

63. „fedélzeti diagnosztikai rendszer” vagy „OBD-rendszer”: olyan kibocsátásszabályozó berendezés, amely a számítógép-memóriában tárolt hibakódok segítségével képes meghatározni az üzemzavar valószínűsíthető helyét;

64. „járműjavítási és -karbantartási információ”: minden olyan információ, amely a jármű hibájának megállapításához, a jármű karbantartásához, ellenőrzéséhez, időszakos felülvizsgálatához, javításához, újraprogramozásához vagy újraindításához szükséges, és amelyet a gyártók hivatalos forgalmazóik és szervizeik rendelkezésére bocsátanak, az ilyen információk későbbi módosításait és kiegészítéseit is ideértve;

65. „független gazdasági szereplők”: azok a hivatalos forgalmazókon és szervizeken kívüli vállalkozások, amelyek a gépjárművek javításában és karbantartásában közvetlenül vagy közvetve részt vesznek; különösen a járműjavítók, illetve a járműjavító felszerelések, eszközök vagy pótalkatrészek gyártói vagy forgalmazói, a műszaki tájékoztatók megjelentetői, az autóklubok, a közúti segélyszolgálatok, az ellenőrzési és vizsgálati szolgáltatásokat kínáló gazdasági szereplők, az alternatív tüzelőanyaggal működő járművek berendezéseit beszerelők, gyártók és javítók számára képzést kínáló gazdasági szereplők;

66. „új jármű”: olyan jármű:

a) amelyet korábban soha nem vettek nyilvántartásba, vagy

b) melynek nyilvántartásba vétele az egyedi jóváhagyási kérelem benyújtásának idején kevesebb, mint 6 hónapra nyúlik vissza;

67. „nyilvántartásba vétel”: a jármű – azonosítását követően – adminisztratív engedélyben részesült a közúti forgalomban való – állandó jellegű, ideiglenes vagy rövid időre szóló – forgalomba helyezését illetően, és rendszámmal látták el;

68. „forgalomba hozatal”: a jármű első alkalommal – ellenszolgáltatás fejében vagy ingyenesen – történő hozzáférhetővé tétele az Unióban forgalmazás vagy használat céljából;

69. „forgalomba helyezés”: az ezen rendelet hatálya alá tartozó jármű első rendeltetésszerű használata az Unión belül;

70. „értékesítés”: bármilyen értékesítés, akár a járműgyártó által a kereskedőnek, akár a kereskedő által a végfelhasználónak;

71. „járműtípus”: azok az azonos kategóriába tartozó járművek, amelyek legalább a következő alapvető jellemzők tekintetében nem különböznek egymástól:

72. gyártó,

73. a gyártó típusmegjelölése,

74. alapvető szerkezeti és tervezési jellemzők,

75. gerincalváz/hossztartóval felszerelt alváz/csuklós alváz (nyilvánvaló és alapvető különbségek),

76. T kategória: tengelyek (száma); C kategória: tengelyek/lánctalpak (száma);

csak traktorok esetében:

- motor (belső égésű/elektromos/hibrid),

- „változat”: azok az azonos kategóriába tartozó járművek, amelyek legalább a következő alapvető jellemzők tekintetében nem különböznek egymástól:

a) Traktorok esetében:

- motor,

- működési elv,

- a hengerek száma és elrendezése,

- a teljesítménykülönbség legfeljebb 30 % (a legnagyobb teljesítmény a legkisebb teljesítménynek legfeljebb 1,3-szerese),

- a hengerűrtartalmak különbsége legfeljebb 20 % (a legnagyobb érték a legkisebb értéknek legfeljebb 1,2-szerese),

- a meghajtott tengelyek (száma, elhelyezése, kölcsönös kapcsolata),

- a kormányzott tengelyek (száma és elhelyezése),

- a legnagyobb terhelt tömeg eltérése legfeljebb 10 %,

- erőátvitel (típusa),

- borulás hatásai ellen védő szerkezet,

- fékezett tengelyek (száma),

b) Pótkocsik és vontatott berendezések esetében:

- kormányzott tengelyek (száma, elhelyezése, kölcsönös kapcsolata),

- a legnagyobb terhelt tömeg eltérése legfeljebb 10 %,

- fékezett tengelyek (száma),

- „kivitel”: olyan járművek egy változaton belül, amelyek az információs csomagban szereplő jellemzők egy kombinációjával bírnak.

4. cikkGépjármű-kategóriák

E rendelet alkalmazásában a következő gépjármű-kategóriákat kell alkalmazni:

77. „T kategória”: valamennyi kerekes traktor;

78. „T1 kategória”: azok a kerekes traktorok, amelyek legnagyobb tervezési sebessége legfeljebb 40 km/h, a járművezetőhöz legközelebb eső tengelyük legkisebb nyomtávja legalább 1 150 mm, menetkész állapotban terheletlen tömegük meghaladja a 600 kg-ot, szabad magasságuk pedig legfeljebb 1 000 mm;

79. „T2 kategória”: azok a kerekes traktorok, amelyek legkisebb nyomtávja 1 150 mm-nél kisebb, terheletlen tömegük menetkész állapotban meghaladja a 600 kg-ot, szabad magasságuk legfeljebb 600 mm, legnagyobb tervezési sebességük pedig legfeljebb 40 km/h. Amennyiben a traktor tömegközéppontja (a talajhoz viszonyított) magasságának és az egyes tengelyek átlagos legkisebb nyomtávjának hányadosa több, mint 0,90, akkor a legnagyobb tervezési sebesség legfeljebb 30 km/h lehet;

80. „T3 kategória”: azok a kerekes traktorok, amelyek legnagyobb tervezési sebessége legfeljebb 40 km/h, terheletlen tömegük menetkész állapotban pedig nem haladja meg a 600 kg-ot;

81. „T4 kategória”: azok a különleges rendeltetésű kerekes traktorok, amelyek legnagyobb tervezési sebessége legfeljebb 40 km/h;

82. „T4.1 kategória” (nagy szabad magasságú traktorok): magas művelésű növények, például szőlőültetvények művelésére tervezett traktorok. Jellemzőjük a megemelt alváz vagy alvázrész, amely lehetővé teszi, hogy a gépek a kerekeik között egy vagy több ültetvénysort közrefogjanak, s azokkal párhuzamosan haladjanak. Kifejezetten olyan eszközök szállítására vagy működtetésére tervezték azokat, amelyek elöl, a tengelyek között, hátul vagy a rakfelületen vannak felszerelve. Működési helyzetben a traktor szabad magassága az ültetvénysorra merőlegesen mérve meghaladja az 1 000 mm-t. Amennyiben (a talajhoz viszonyítva, alapfelszerelésű gumiabroncsokkal felszerelt járműnél) a traktor tömegközéppontja magasságának, valamint az összes tengely legkisebb átlagos nyomtávjának hányadosa több, mint 0,90, a legnagyobb tervezési sebesség nem haladhatja meg a 30 km/h-t;

83. „T4.2 kategória (extraszéles traktorok)”: nagyméretű traktorok, amelyeket elsősorban nagy mezőgazdasági területek művelésére terveztek;

84. „T4.3 kategória” (alacsony szabad magasságú traktorok): támasztókerettel, valamint egy vagy több teljesítményleadó tengellyel ellátott, négykerék-meghajtású traktorok, amelyek cserélhető berendezését mezőgazdasági vagy erdészeti használatra tervezték; műszakilag megengedett tömegük nem haladja meg a 10 tonnát, és kevesebb mint 2,5-szerese a terheletlen, menetkész jármű tömegének, a tömegközpont pedig 850 mm-nél kisebb távolságra található a talajhoz viszonyítva, alapfelszerelésű gumiabroncsokkal felszerelt járműnél.

85. „T5 kategória”: kerekes traktorok, amelyek legnagyobb tervezési sebessége meghaladja a 40 km/h-t;

86. „C kategória”: lánctalpas traktorok, amelyeket lánctalppal vagy kerekek és lánctalp kombinációjával hajtanak meg; az alkategóriák meghatározása a T kategória analógiájára történik;

87. „R kategória”: pótkocsik; a (12)–(15) bekezdésben leírt pótkocsi-kategóriák mindegyikéhez, tervezési sebességük szerint, az „a” vagy „b” index társul:

88. az „a” index azokat a pótkocsikat jelöli, amelyek legnagyobb tervezési sebessége legfeljebb 40 km/h;

89. a „b” index azokat a pótkocsikat jelöli, amelyek legnagyobb tervezési sebessége meghaladja a 40 km/h-t;

90. „R1 kategória”: azok a pótkocsik, amelyeknél a tengelyenként műszakilag megengedett tömegek összege legfeljebb 1 500 kg;

91. „R2 kategória”: azok a pótkocsik, amelyeknél a tengelyenként műszakilag megengedett tömegek összege meghaladja az 1 500 kg-ot, de a 3 500 kg-ot nem;

92. „R3 kategória”: azok a pótkocsik, amelyeknél a tengelyenként műszakilag megengedett tömegek összege meghaladja a 3 500 kg-ot, de a 21 000 kg-ot nem,

93. „R4 kategória”: azok a pótkocsik, amelyeknél a tengelyenként műszakilag megengedett tömegek összege meghaladja a 21 000 kg-ot;

94. „S kategória”: cserélhető vontatott berendezések.

A cserélhető vontatott berendezések kategóriáihoz, tervezési sebességük szerint, az „a” vagy „b” index társul:

- az „a” index azokat a cserélhető vontatott berendezéseket jelöli, amelyek legnagyobb tervezési sebessége legfeljebb 40 km/h;

- a „b” index azokat a cserélhető vontatott berendezéseket jelöli, amelyek legnagyobb tervezési sebessége meghaladja a 40 km/h-t;

- „S1 kategória”: azok a cserélhető vontatott berendezések, amelyeknél a tengelyenként műszakilag megengedett tömegek összege legfeljebb 3 500 kg;

- „S2 kategória”: azok a cserélhető vontatott berendezések, amelyeknél a tengelyenként műszakilag megengedett tömegek összege meghaladja a 3 500 kg-t.

- „U kategória”: a 2006/42/EK irányelvben meghatározott, önjáró, mezőgazdasági és erdészeti rendeltetésű munkagépek.

II. FEJEZET ÁLTALÁNOS KÖTELEZETTSÉGEK

5. cikkNemzeti hatóságok

95. A tagállamok létrehozzák és kijelölik a jóváhagyási ügyek tekintetében illetékes nemzeti hatóságokat, majd az 53. cikknek megfelelően bejelentést tesznek erről a Bizottságnál.

A jóváhagyó hatóságokra vonatkozó bejelentés tartalmazza a hatóságok nevét, címét – beleértve az elektronikus címét is – és felelősségi körét.

96. A jóváhagyó hatóságok biztosítják, hogy a jóváhagyást kérelmező gyártók eleget tegyenek az ezen rendelet szerinti kötelezettségeiknek.

97. A jóváhagyó hatóságok csak azon járműveket, rendszereket, alkatrészeket vagy önálló műszaki egységeket hagyják jóvá, amelyek megfelelnek ezen rendelet követelményeinek.

98. A jóváhagyó hatóságok csak azon járműveket, alkatrészeket és önálló műszaki egységeket veszik nyilvántartásba, illetve csak azok értékesítését vagy forgalomba helyezését engedélyezik, amelyek megfelelnek ezen rendelet követelményeinek. Amennyiben a járművek, alkatrészek vagy önálló műszaki egységek megfelelnek e rendelet követelményeinek, a jóváhagyó hatóságok nem tiltják meg, korlátozzák vagy akadályozzák nyilvántartásba vételüket, értékesítésüket, forgalomba helyezésüket és közúti forgalomban való használatukat olyan okokból, amelyek a járművek, alkatrészek vagy önálló műszaki egységek e rendelet hatálya alá tartozó szerkezeti vagy működési kérdéseivel kapcsolatosak.

6. cikkA gyártók általános kötelezettségei

99. A gyártó felelősséggel tartozik a jóváhagyó hatóságnak a jóváhagyási eljárás minden vonatkozásáért és a gyártás megfelelőségének biztosításáért, függetlenül attól, hogy a gyártó közvetlenül részt vesz-e a jármű, rendszer, alkatrész vagy önálló műszaki egység gyártásának valamennyi szakaszában.

100. A többlépcsős típus-jóváhagyási eljárásban minden gyártó felelős az általa irányított gyártási szakaszban hozzáadott rendszerek, alkatrészek vagy önálló műszaki egységek jóváhagyásáért és gyártásuk megfelelőségéért. A korábbi gyártási szakaszokban már jóváhagyott alkatrészeket vagy rendszereket módosító gyártó felelős ezen alkatrészek és rendszerek jóváhagyásáért és gyártásuk megfelelőségéért.

101. Az a gyártó, amely a nem teljes járművet úgy módosítja, hogy a jármű a módosítást követően más kategóriába tartozik, és következésképpen a jóváhagyás korábbi szakaszában vizsgált jogi követelmények megváltoznak, az új követelményeknek való megfelelőségért is felel.

102. E rendelet alkalmazásában a Közösségen kívül letelepedett gyártónak a jóváhagyó hatóság előtti képviselete céljából egyetlen képviselőt kell kineveznie; e képviselőnek a Közösségben kell, hogy legyen a székhelye.

A gyártóra való hivatkozásokat a gyártóra vagy képviselőjére vonatkozó hivatkozásokként kell érteni.

III. FEJEZETALAPVETŐ KÖVETELMÉNYEK

7. cikkA közúti közlekedésbiztonságra vonatkozó követelmények

103. A gyártó biztosítja, hogy a járműveket úgy tervezzék, gyártsák és szereljék össze, hogy azok a lehető legkisebb sérülési veszélyt jelentsék a bennük tartózkodókra és más közlekedőkre nézve.

104. A gyártó biztosítja, hogy a járművek, a rendszerek, az alkatrészek és az önálló műszaki egységek megfeleljenek a rendelet vonatkozó követelményeinek, beleértve a következőkre vonatkozó követelményeket is:

a) a jármű szerkezeti integritása;

b) vezetést segítő rendszerek, ideértve a kormányzást, a fékezést, a blokkolásgátló fékrendszereket és az elektronikus menetstabilizáló rendszereket;

c) a járművezető számára látóteret, valamint a jármű állapotára és a környezetre vonatkozó információkat biztosító rendszerek, ideértve az üvegfelületeket, a tükröket és a járművezetőt tájékoztató rendszereket;

d) a jármű világítási rendszerei;

e) utasvédelem, ideértve a jármű belső kialakítását, a fejtámlákat, a biztonsági öveket és a járműajtókat;

f) a jármű külseje és tartozékai;

g) elektromágneses összeférhetőség;

h) hangjelző készülékek;

i) fűtésrendszerek;

j) a jogosulatlan használat elleni védelemre szolgáló eszközök;

k) járműazonosító rendszerek;

l) tömeg és méretek;

m) elektromos biztonság;

n) hátsó ütközésvédelem;

o) oldalsó ütközésvédelem;

p) rakfelületek;

q) vonó- és tolatóberendezések;

r) kezelőszervek;

s) gumiabroncsok;

t) a felcsapódó víz elleni védelem.

105. Az (1) és (2) bekezdésben említett követelmények a járművekre, valamint az azokba szánt rendszerekre, alkatrészekre és önálló műszaki egységekre vonatkoznak, amennyiben a követelményekről kijelentik, hogy alkalmazandók a 4. cikkben megadott, vonatkozó járműkategóriára.

106. A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az 57. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el, amely a nagyfokú közúti közlekedésbiztonság érdekében a (2) bekezdésben felsoroltak tekintetében meghatározza a részletes műszaki követelményeket, illetve adott esetben a vizsgálati eljárásokat és a határértékeket.

8. cikkMunkavédelmi követelmények

107. A gyártó biztosítja, hogy a járműveket úgy tervezzék, gyártsák és szereljék össze, hogy azok a lehető legkisebb sérülési veszélyt jelentsék a járművön vagy a járművel dolgozókra nézve.

108. A gyártó biztosítja, hogy a járművek, rendszerek, alkatrészek és önálló műszaki egységek megfeleljenek a rendelet vonatkozó követelményeinek, beleértve a következőkre vonatkozó követelményeket is:

a) borulás hatásai ellen védő rendszerek;

b) leeső tárgyak ellen védő rendszerek;

c) utasülések;

d) belső zajszintek;

e) vezetőülés;

f) kezelőtér és a vezetőülés megközelíthetősége;

g) teljesítményleadó tengelyek;

h) a hajtóelemek védelme;

i) a biztonsági övek rögzítési pontjai;

j) biztonsági övek;

k) a vezető védelme a kezelőfülkébe behatoló tárgyakkal szemben;

l) a vezető védelme veszélyes anyagokkal szemben;

m) kezelői kézikönyv.

109. Az (1) és (2) bekezdésben említett követelmények a járművekre, valamint az azokba szánt rendszerekre, alkatrészekre és önálló műszaki egységekre vonatkoznak, amennyiben e rendelet kijelenti, hogy a követelmények alkalmazandók a vonatkozó járműkategóriára.

110. A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az 57. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el, amely a nagyfokú munkavédelem érdekében a (2) bekezdésben felsoroltak tekintetében meghatározza a részletes műszaki követelményeket, illetve adott esetben a vizsgálati eljárásokat és a határértékeket.

9. cikkA környezeti teljesítményre vonatkozó követelmények

111. A gyártó biztosítja, hogy a járműveket úgy tervezzék, gyártsák és szereljék össze, hogy a lehető legkisebb hatást gyakorolják a környezetre.

112. A gyártó biztosítja, hogy a járművek, rendszerek, alkatrészek és önálló műszaki egységek megfeleljenek a rendelet vonatkozó követelményeinek, beleértve a következőkre vonatkozó követelményeket is:

a) szennyezőanyag-kibocsátás;

b) külső zajszint.

113. A mozgó munkagépek szennyezőanyag-kibocsátására a 97/68/EK irányelvben[35] meghatározott egyedi határértékek, eljárások és vizsgálati követelmények alkalmazandók.

114. Az (1) és (2) bekezdésben említett követelmények a járművekre, valamint az azokba szánt rendszerekre, alkatrészekre és önálló műszaki egységekre vonatkoznak, amennyiben e rendelet kijelenti, hogy a követelmények alkalmazandók a vonatkozó járműkategóriára.

115. A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az 57. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el, amely a nagyfokú környezeti teljesítmény érdekében a (2) bekezdés b) pontjában említett külső zajszint, valamint (2) bekezdés a) pontjában és a (3) bekezdésben említett, jóváhagyott motorok járművekbe történő beépítése és a kapcsolódó rugalmassági rendelkezések tekintetében meghatározza a részletes műszaki követelményeket, illetve adott esetben a vizsgálati eljárásokat és a határértékeket.

IV. FEJEZETEU-TÍPUSJÓVÁHAGYÁSI ELJÁRÁSOK

10. cikkA teljes járművekre vonatkozó EU-típusjóváhagyási eljárások

116. A gyártó az alábbi eljárások valamelyikét választhatja:

a) lépésenkénti típusjóváhagyás;

b) egylépéses típusjóváhagyás;

c) vegyes típusjóváhagyás;

d) többlépcsős típusjóváhagyás.

117. A lépésenkénti típusjóváhagyás olyan jármű-jóváhagyási eljárás, amely a járműhöz kapcsolódó rendszerekre, alkatrészekre és önálló műszaki egységekre érvényes EU-típusbizonyítványok teljes csomagjának lépésenkénti összegyűjtésében áll, ami végeredményben a teljes jármű jóváhagyását eredményezi.

Az egylépéses típusjóváhagyás olyan eljárás, amely a teljes jármű egyetlen művelettel történő jóváhagyásában áll.

A vegyes típusjóváhagyás olyan, lépésenkénti típus-jóváhagyási eljárás, amelynek eredményeképpen a teljes jármű jóváhagyásának utolsó szakaszában egy vagy több rendszerjóváhagyás szerezhető meg anélkül, hogy ezekre a rendszerekre EU-típusbizonyítványokat kellene kiállítani.

A többlépcsős típusjóváhagyás olyan eljárás, amellyel egy vagy több jóváhagyó hatóság igazolja, hogy – a gyártási állapottól függően – egy nem teljes vagy befejezett jármű típusa megfelel ezen rendelet vonatkozó adminisztratív rendelkezéseinek és műszaki követelményeinek.

118. A többlépcsős típusjóváhagyást az olyan nem teljes vagy befejezett jármű típusával kapcsolatban kell alkalmazni, amely az adatközlő mappában szereplő jellemzőkkel rendelkezik, és amely, gyártási állapotától függően, megfelel az I. mellékletben felsorolt vonatkozó jogi aktusokban meghatározott követelményeknek.

119. A gyártási állapot utolsó szakaszára vonatkozó típusjóváhagyást csak azután adják meg, miután a jóváhagyó hatóság meggyőződött arról, hogy a nem teljes jármű vonatkozásában kiállított típusjóváhagyás(ok) igazolja/igazolják, hogy az utolsó szakaszban jóváhagyott járműtípus valamennyi olyan műszaki követelménynek megfelel, amely a befejezett jármű típusjóváhagyásakor érvényben van, és arra a járműkategóriára vonatkozik, amelyre a befejezett jármű típusjóváhagyását megadják.

120. A választott jóváhagyási eljárás fajtája nem befolyásolja, hogy a jóváhagyott járműtípusnak a teljes jármű típusjóváhagyásának megadásakor mely vonatkozó szabályozási követelményeknek kell megfelelnie.

121. A Bizottság végrehajtási hatáskört kap arra vonatkozóan, hogy az 54. cikk szerint meghatározza a típus-jóváhagyási eljárások egyes vonatkozásaival kapcsolatos mintákat.

11. cikk Típusjóváhagyás iránti kérelem

122. A gyártó a típus-jóváhagyási kérelmet benyújtja a jóváhagyó hatóságnak.

123. Egy adott járműtípus tekintetében kizárólag egy kérelem nyújtható be, és kizárólag egy tagállamban.

124. Minden jóváhagyandó típusra külön kérelmet kell benyújtani.

12. cikkA típus-jóváhagyás iránti kérelemben feltüntetendő információk

125. A kérelmező által megadandó információkat az adatközlő lap írja elő, a végrehajtó jogszabályban megadottak szerint.

A kérelmező adatközlő mappát nyújt be a jóváhagyó hatósághoz. Az adatközlő mappa magában foglalja az adatközlő lapot és valamennyi abban előírt adatot, rajzot, fényképet és egyéb információt. Ezeket az információkat papíron és elektronikus formátumban is be lehet nyújtani.

A Bizottság végrehajtási hatáskört kap arra vonatkozóan, hogy az 54. cikk szerint meghatározza az adatközlő lap és adatközlő mappa mintáit.

126. Amikor a gyártó típus-jóváhagyásért folyamodik, meg kell adnia, hogy a 10. cikk (1) bekezdésének a)–d) pontjában felsorolt eljárások közül melyiket választotta, és be kell nyújtania az adatközlő mappát.

13. cikkA különböző eljárások szerinti típusjóváhagyás iránti kérelemben feltüntetendő információkra vonatkozó egyedi követelmények

127. A lépésenkénti típusjóváhagyás iránti kérelmet adatközlő mappának és az I. mellékletben felsorolt egyes alkalmazandó jogi aktusok, illetve ENSZ-EGB-előírások vagy OECD-kódexek alapján előírt típusbizonyítványok teljes csomagjának kell kísérnie.

Rendszernek vagy önálló műszaki egységnek az I. mellékletben felsorolt, alkalmazandó jogi aktusok alapján történő típusjóváhagyása esetén a jóváhagyó hatóságnak a jóváhagyás megadásáig vagy elutasításáig hozzáféréssel kell rendelkeznie a kapcsolódó adatközlő mappához.

128. Az egylépéses típusjóváhagyás iránti kérelmet az I. mellékletben felsorolt jogi aktusok által előírt információkat tartalmazó adatközlő mappának kell kísérnie.

129. Vegyes típus-jóváhagyási eljárás esetén az adatközlő mappát az I. mellékletben felsorolt egyes alkalmazandó jogi aktusok, illetve ENSZ-EGB-előírások vagy OECD-kódexek alapján előírt egy vagy több típusbizonyítványnak kell kísérnie; az adatközlő mappának típusbizonyítvány hiányában az e rendelet végrehajtó intézkedéseiben az I. mellékletben felsorolt jogi aktusokkal kapcsolatban előírt vonatkozó információkat kell tartalmaznia.

130. A többlépcsős típusjóváhagyás céljára az (1), (2) és (3) bekezdés sérelme nélkül az alábbi információkat kell benyújtani:

a) az első szakaszban az adatközlő mappának azon részei és a teljes járműhöz előírt EU-típusbizonyítványok közül azok, amelyek lényegesek az alapjármű gyártási állapota szempontjából;

b) a második és minden további szakaszban az adatközlő mappa azon részei és az EU-típusbizonyítványok közül azok, amelyek a mindenkori gyártási szakasz tekintetében lényegesek, valamint a járműre vonatkozó, az előző gyártási szakaszban kiadott EU-típusbizonyítvány másolata; ezenkívül a gyártónak teljes körű információt kell szolgáltatnia az általa a járművön végzett változtatásokról és kiegészítésekről.

Az a) és b) pontban megadott információkat a (2) bekezdés szerint lehet benyújtani.

131. A jóváhagyó hatóság megfelelő indokolással további információk benyújtására szólíthatja fel a gyártót, amelyekre vagy azért van szükség, hogy eldöntsék, milyen vizsgálatok szükségesek, vagy azért, hogy megkönnyítsék e vizsgálatok elvégzését.

14. cikk A rendszerek, alkatrészek vagy önálló műszaki egységek EU-típusjóváhagyása esetében követendő eljárás

A gyártó a kérelmet benyújtja a jóváhagyó hatóságnak.

Egy adott rendszer- vagy alkatrésztípus vagy önálló műszaki egység típusa tekintetében kizárólag egy kérelem nyújtható be, és kizárólag egy tagállamban.

Minden jóváhagyandó típusra külön kérelmet kell benyújtani.

V. FEJEZETAZ EU-TÍPUSJÓVÁHAGYÁSI ELJÁRÁSOK ELVÉGZÉSE

15. cikkÁltalános rendelkezések

132. A jóváhagyó hatóságok csak akkor adnak EU-típusjóváhagyást, miután meggyőződtek arról, hogy a 19. cikkben említett, a gyártás megfelelőségét biztosító eljárásokat bevezették, és a jármű, rendszer, alkatrész vagy önálló műszaki egység típusa megfelel a vonatkozó követelményeknek.

133. Az EU-típusjóváhagyás megadása a 16. és 17. cikknek megfelelően történik.

134. Ha egy jóváhagyó hatóság megállapítja, hogy valamely jármű, rendszer, alkatrész vagy önálló műszaki egység típusa – annak ellenére, hogy az előírt rendelkezéseknek megfelel – súlyosan veszélyezteti a közúti közlekedésbiztonságot, vagy súlyosan károsítja a környezetet vagy a közegészséget, illetve traktorok esetében súlyos munkavédelmi kockázatot jelent, elutasíthatja az EU-típusjóváhagyás megadását. Ilyen esetben a jóváhagyó hatóság azonnal részletes dossziét küld a többi tagállam jóváhagyó hatóságának és a Bizottságnak, amely tartalmazza a döntés indokolását és a megállapított tények bizonyítását.

135. Az EU-típusbizonyítványokat összehangolt rendszernek megfelelően kell számozni.

136. A jóváhagyó hatóság minden egyes jóváhagyott járműtípusra vonatkozóan 20 munkanapon belül megküldi a többi tagállam jóváhagyó hatóságainak a gépjármű EU-típusbizonyítványának másolatát, annak mellékleteivel együtt. A papíralapú adathordozó elektronikus fájllal is helyettesíthető.

137. A jóváhagyó hatóság haladéktalanul tájékoztatja a többi tagállam jóváhagyó hatóságait minden járműjóváhagyás megtagadásáról vagy visszavonásáról, valamint a döntés indokolásáról.

138. A jóváhagyó hatóság háromhavonta megküldi a többi tagállam jóváhagyó hatóságainak az általa az előző időszakban megadott, módosított, elutasított vagy visszavont, rendszerre, alkatrészre vagy önálló műszaki egységre vonatkozó EU-típusbizonyítványok jegyzékét.

139. Az EU-típusbizonyítványt megadó jóváhagyó hatóság valamely másik tagállam jóváhagyó hatóságának kérésére a kérelem kézhezvételét követő 20 munkanapon belül elküldi a szóban forgó EU-típusbizonyítvány másolatát a mellékletekkel együtt. A papíralapú adathordozó elektronikus fájllal is helyettesíthető.

140. A jóváhagyó hatóság a Bizottság kérésére az (5)–(8) bekezdésben leírt információkat a Bizottságnak is elküldi.

141. A jóváhagyó hatóság információs csomagot állít össze, amely az adatközlő mappát, a vizsgálati jegyzőkönyveket és minden olyan dokumentumot tartalmaz, amellyel a műszaki szolgálat vagy a jóváhagyó hatóság feladatköre gyakorlása során az adatközlő mappa tartalmát kiegészítette. Az információs csomagot tartalomjegyzékkel kell ellátni, amely felsorolja az információs csomag tartalmát, és amely az oldalak egyértelmű azonosítása érdekében megfelelő számozással vagy egyéb jelzéssel el van látva; formátuma lehetővé kell, hogy tegye az EU-típusjóváhagyási folyamat egymást követő lépéseinek, különösen a felülvizsgálatok és a frissítések időpontjainak nyilvántartását.

16. cikkA típusbizonyítványra vonatkozó egyedi rendelkezések

142. A típusbizonyítványhoz a következőket kell mellékelni:

a) a 15. cikkben említett információs csomag;

b) a vizsgálati eredmények;

c) a megfelelőségi igazolás aláírására jogosult személy(ek) neve, aláírásmintája és a vállalaton belüli beosztása.

143. A típusbizonyítványt az e rendelet végrehajtási aktusában meghatározott minta alapján kell kiállítani.

144. A jóváhagyó hatóság minden egyes járműtípus esetében:

a) az e rendelet végrehajtási aktusában meghatározott típusbizonyítvány-mintának megfelelően kitölti az EU-típusbizonyítvány megfelelő szakaszait, beleértve a vizsgálati eredmények rögzítésére szolgáló lapot is;

b) összeállítja az információs csomag tartalomjegyzékét;

c) haladéktalanul kiadja a kérelmezőnek a kitöltött bizonyítványt és annak mellékleteit.

145. Az olyan EU-típusbizonyítványon, amelynek érvényességét a 26. cikk szerint korlátozták, vagy amellyel kapcsolatban a jogi aktusok bizonyos rendelkezései alól felmentést adtak, e korlátozásokat vagy felmentéseket fel kell tüntetni.

146. Amennyiben a gyártó a vegyes típus-jóváhagyási eljárást választja, a jóváhagyó hatóság az adatközlő lapon feltünteti a szabályozási aktusokban meghatározott azon vizsgálati jegyzőkönyvekre vonatkozó hivatkozásokat, amelyek tekintetében nem áll rendelkezésre EU-típusbizonyítvány. A Bizottság végrehajtási hatáskört kap arra vonatkozóan, hogy az 54. cikk szerint meghatározza az említett dokumentum mintáját.

147. Amennyiben a gyártó az egylépéses típus-jóváhagyási eljárást választja, a jóváhagyó hatóság jegyzékbe foglalja az alkalmazandó követelményeket vagy jogi aktusokat, és mellékeli e jegyzéket az EU-típusbizonyítványhoz. A Bizottság végrehajtási hatáskört kap arra vonatkozóan, hogy az 54. cikk szerint meghatározza az említett jegyzék mintáját.

17. cikkA rendszerekre, alkatrészekre vagy önálló műszaki egységekre vonatkozó különleges rendelkezések

148. EU-típusbizonyítványt az a rendszer kap, amely megfelel az adatközlő mappában megadott adatoknak és az I. mellékletben felsorolt, vonatkozó jogi aktusban meghatározott műszaki követelményeknek.

149. Alkatrészre vagy önálló műszaki egységre vonatkozó EU-típusbizonyítványt az az alkatrész vagy önálló műszaki egység kap, amely megfelel az adatközlő mappában megadott adatoknak és az I. mellékletben felsorolt egyes jogi aktusokban meghatározott műszaki követelményeknek.

150. Ha az alkatrészekre vagy az önálló műszaki egységekre – függetlenül attól, hogy javításra, szervizelésre vagy karbantartásra szánják-e azokat – a jármű rendszer-típusjóváhagyása is érvényes, azon kívül már nincs szükség alkatrészre vagy önálló műszaki egységre vonatkozó típusjóváhagyásra, kivéve, ha az I. mellékletben felsorolt vonatkozó jogi aktus előírja azt.

151. Ha az alkatrész vagy az önálló műszaki egység csak a jármű más részeivel együtt tölti be funkcióját vagy mutatja meg valamely különleges műszaki jellemzőjét, és ezáltal a követelmények betartásának ellenőrzése csak akkor lehetséges, amikor az alkatrész vagy az önálló műszaki egység az említett többi járműrésszel együtt működik, akkor az alkatrész vagy önálló műszaki egység EU-típusbizonyítványának hatályát ennek megfelelően korlátozni kell.

Ebben az esetben az EU-típusbizonyítvány meghatározza a felhasználására vonatkozó korlátozásokat, és megjelöli a beszerelésére vonatkozó különleges feltételeket.

Ha az ilyen alkatrészt vagy önálló műszaki egységet a járműgyártó szerelte be, akkor a felhasználásra vonatkozó alkalmazandó korlátozások vagy a beszerelésre vonatkozó feltételek betartását a jármű jóváhagyásának időpontjában kell ellenőrizni.

18. cikk Az EU-típusjóváhagyáshoz szükséges vizsgálatok

152. Az ezen rendeletben és az I. mellékletben felsorolt aktusokban meghatározott műszaki előírások betartását a kijelölt műszaki szolgálatok által végzett megfelelő vizsgálatok révén kell igazolni.

A vizsgálati eljárásokat, valamint az említett vizsgálatok elvégzéséhez előírt különleges felszerelést és eszközöket az említett aktusokban kell ismertetni.

153. A gyártó elérhetővé teszi a jóváhagyó hatóság számára a vonatkozó jogszabályokban a szükséges vizsgálatok elvégzéséhez előírt számú járművet, alkatrészt vagy önálló műszaki egységet.

154. A szükséges vizsgálatokat olyan járművökön, alkatrészeken és önálló műszaki egységeken kell elvégezni, amelyek megfelelnek a jóváhagyandó típusnak.

A gyártó azonban – a jóváhagyó hatósággal egyetértésben – olyan járművet, rendszert, alkatrészt vagy önálló műszaki egységet is választhat, amely bár nem felel meg a jóváhagyandó típusnak, de a teljesítmények szükséges szintje tekintetében számos nagyon kedvezőtlen jellemzőt kombinál. A döntéshozatal támogatása érdekében a kiválasztási eljárás során virtuális vizsgálati módszereket lehet alkalmazni.

155. Az ezen rendelet alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban felsorolt követelmények tekintetében a jóváhagyó hatóság hozzájárulásával, a gyártó kérésére az (1) bekezdésben említett vizsgálati eljárások helyett virtuális vizsgálati módszereket is lehet alkalmazni.

156. A virtuális vizsgálati módszereknek teljesíteniük kell az ezen rendelet alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban felsorolt feltételeket.

157. A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az 57. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el, amely meghatározza, hogy mely követelmények teljesülését lehet virtuális vizsgálati módszerekkel eldönteni, és amely megállapítja, hogy a virtuális vizsgálatokat milyen feltételekkel kell elvégezni ahhoz, hogy a virtuális vizsgálati eljárással kapott eredmények ugyannyira értelmezhetők legyenek, mint a fizikai vizsgálattal kapott eredmények.

19. cikkA gyártás megfelelőségével kapcsolatos intézkedések

158. Az a jóváhagyó hatóság, amely EU-típusjóváhagyást ad meg, szükség esetén a többi tagállam jóváhagyó hatóságaival együttműködve megteszi a szükséges intézkedéseket annak megvizsgálására, hogy megfelelő lépéseket tettek-e annak biztosítására, hogy a járművek, rendszerek, alkatrészek vagy önálló műszaki egységek gyártása – az esettől függően – megfeleljen a jóváhagyott típusnak.

159. Az a jóváhagyó hatóság, amely EU-típusjóváhagyást ad meg, e jóváhagyás tekintetében – szükség esetén a többi tagállam jóváhagyó hatóságaival együttműködve – megteszi a szükséges ellenőrző intézkedéseket annak biztosítására, hogy az (1) bekezdésben említett intézkedések megfelelőek maradjanak, és a járművek, rendszerek, alkatrészek vagy önálló műszaki egységek gyártása – az esettől függően – továbbra is megfeleljen a jóváhagyott típusnak.

Annak ellenőrzését, hogy a járművek, rendszerek, alkatrészek vagy önálló műszaki egységek megfelelnek-e a jóváhagyott típusnak, az ezen rendelet végrehajtási aktusaiban meghatározott eljárásokra kell korlátozni. E célból az EU-típusjóváhagyást megadó tagállam jóváhagyó hatósága a gyártó telephelyén – beleértve a gyártólétesítményeket is – vett mintákon bármilyen, az EU-típusjóváhagyás tárgyát képező jogszabályi követelmény tekintetében előírt ellenőrzést vagy vizsgálatot elvégezhet.

160. Ha a jóváhagyó hatóság, amely az EU-típusjóváhagyást megadta, megállapítja, hogy az (1) bekezdésben említett intézkedéseket egyáltalán nem, vagy már nem alkalmazzák, vagy jelentősen eltérnek a közösen megállapodott intézkedésektől és ellenőrzési tervektől, illetve már nem tekintik megfelelőnek azokat, noha a gyártás folytatódik, akkor az említett jóváhagyó hatóságnak meg kell tennie a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy pontosan kövessék a gyártásmegfelelőségi eljárást, vagy vissza kell vonnia a típusjóváhagyást.

VI. FEJEZETAZ EU-TÍPUSJÓVÁHAGYÁSOK MÓDOSÍTÁSAI

20. cikkÁltalános rendelkezések

161. A gyártó haladéktalanul tájékoztatja az EU-típusjóváhagyást megadó jóváhagyó hatóságot az információs csomagban rögzített információk minden változásáról.

Az említett jóváhagyó hatóság az e fejezetben meghatározott szabályoknak megfelelően eldönti, hogy melyik eljárást kell követni.

Adott esetben a hatóság a gyártóval konzultálva eldöntheti, hogy szükség van-e új EU-típusjóváhagyás vagy új egyedi jóváhagyás megadására.

162. Az EU-típusjóváhagyás módosítása iránti kérelmet kizárólag ahhoz a jóváhagyó hatósághoz lehet benyújtani, amely az eredeti EU-típusjóváhagyást megadta.

163. Amennyiben a jóváhagyó hatóság megállapítja, hogy a módosításhoz meg kell ismételni az ellenőrzéseket vagy a vizsgálatokat, akkor ennek megfelelően tájékoztatja a gyártót.

A 19. cikkben említett eljárások csak akkor követendőek, ha a jóváhagyó hatóság az említett ellenőrzések vagy vizsgálatok alapján azt állapította meg, hogy az EU-típusjóváhagyás követelményei továbbra is teljesülnek.

21. cikkA járművekre, rendszerekre, alkatrészekre vagy önálló műszaki egységekre vonatkozó különleges rendelkezések

164. Ha az információs csomagban rögzített információk megváltoztak, de nincs szükség az ellenőrzések vagy vizsgálatok megismétlésére, a módosítást „felülvizsgálatnak” kell nevezni.

Ilyen esetben a jóváhagyó hatóság szükség szerint kiadja az információs csomag felülvizsgált oldalait, amelyeken egyértelműen feltünteti a változás jellegét és az új kiadás keltét. Az információs csomag egységes szerkezetbe foglalt, naprakész változatát – a változtatások részletes leírásával kiegészítve – olyannak kell tekinteni, mint amely megfelel e követelménynek.

165. A módosítást „kiterjesztésnek” kell nevezni, ha az (1) bekezdés rendelkezésein kívül a alábbiak bármelyike bekövetkezik:

a) további ellenőrzésekre vagy vizsgálatokra van szükség;

b) az EU-típusbizonyítványban (kivéve annak mellékleteit) szereplő bármely információ megváltozott;

c) a jóváhagyott járműtípus, rendszer, alkatrész vagy önálló műszaki egység vonatkozásában hatályos aktusok értelmében új követelmények lépnek életbe.

Ebben az esetben a jóváhagyó hatóság egy kiterjesztési számmal jelölt, felülvizsgált EU-típusbizonyítványt ad ki, amelynek kiterjesztési száma az eddig megadott, egymást követő kiterjesztések számának megfelelően növekszik. A típusbizonyítványból világosan ki kell, hogy derüljön a kiterjesztés oka és az új kiadás kelte.

Módosított oldalak vagy egységes szerkezetbe foglalt, naprakész változat kiadása esetén az információs csomag tartalomjegyzékét, amely mellékletként a típusbizonyítványhoz van csatolva, úgy kell módosítani, hogy kiderüljön belőle a legutolsó kiterjesztés vagy felülvizsgálat kelte, illetve a naprakész változat legutolsó egységes szerkezetbe foglalásának kelte.

22. cikk A módosítások kiadása és a módosításokról szóló értesítés

166. Kiterjesztés esetén a jóváhagyó hatóság naprakésszé teszi az EU-típusbizonyítvány valamennyi vonatkozó rovatát, annak mellékleteit, valamint az információs csomag tartalomjegyzékét. A naprakésszé tett bizonyítványt és annak mellékleteit haladéktalanul kiadják a kérelmezőnek.

167. Felülvizsgálat esetén a jóváhagyó hatóság a felülvizsgált dokumentumokat vagy adott esetben az egységes szerkezetbe foglalt, naprakésszé tett változatot – az információs csomag felülvizsgált tartalomjegyzékét is beleértve – haladéktalanul kiadja a kérelmezőnek.

168. A jóváhagyó hatóság a 15. cikkben megállapított eljárásoknak megfelelően értesíti a többi tagállam jóváhagyó hatóságait az EU-típusjóváhagyás módosításairól.

VII. FEJEZETAZ EU-TÍPUSJÓVÁHAGYÁS ÉRVÉNYESSÉGE

23. cikkAz érvényesség megszűnése

169. Az EU-típusjóváhagyást határozatlan időre adják ki.

170. Egy jármű EU-típusjóváhagyásának érvényessége a következő esetekben szűnik meg:

a) a jóváhagyott jármű vonatkozásában hatályos aktusokban új követelmények válnak kötelezővé az új járművek nyilvántartásba vétele, értékesítése vagy forgalomba helyezése tekintetében, és a jóváhagyást nem lehet ezeknek megfelelően naprakésszé tenni;

b) a jóváhagyott jármű gyártását önként és véglegesen leállítják;

c) a típusjóváhagyás érvényessége a 26. cikk szerint egy különleges korlátozás következtében lejár.

171. Amennyiben csak a típuson belüli egy változat, vagy a változaton belüli egy kivitel válik érvénytelenné, a kérdéses jármű EU-típusjóváhagyásának érvényessége csak az adott változat vagy kivitel vonatkozásában jár le.

172. Amennyiben egy bizonyos járműtípus gyártását véglegesen leállítják, a gyártó értesíti erről az adott jármű EU-típusjóváhagyását megadó jóváhagyó hatóságot.

Az ilyen értesítés kézhezvételétől számított 20 munkanapon belül az említett hatóság ennek megfelelően tájékoztatja a többi tagállam jóváhagyó hatóságait.

173. A (4) bekezdés sérelme nélkül azokban az esetekben, amikor esedékes, hogy egy jármű EU-típusjóváhagyása érvénytelenné váljon, a gyártó értesíti a jóváhagyó hatóságot, amely az EU-típusjóváhagyást megadta.

A jóváhagyó hatóság haladéktalanul közöl valamennyi vonatkozó információt a többi tagállam jóváhagyó hatóságaival, hogy – adott esetben – lehetővé tegye a 34. cikk alkalmazását.

Az említett közlemény különösen a legutolsó legyártott jármű gyártási dátumát és azonosítási számát határozza meg közelebbről.

VIII. FEJEZETMEGFELELŐSÉGI NYILATKOZAT ÉS JELÖLÉSEK

24. cikkMegfelelőségi nyilatkozat

174. A gyártó mint a teljes járműre vonatkozó típusjóváhagyás jogosultja a jóváhagyott járműtípussal megegyezően gyártott valamennyi teljes, nem teljes vagy befejezett járműhöz papíralapú dokumentum alakjában megfelelőségi nyilatkozatot mellékel.

Az említett nyilatkozatot a járművel együtt ingyen a vevő rendelkezésére kell bocsátani; átadása nem köthető ahhoz a feltételhez, hogy külön kérjék, vagy kiegészítő információkat nyújtsanak be a gyártónak.

175. A gyártó az 54. cikk szerint a végrehajtási intézkedésekben megadott megfelelőségi nyilatkozat mintáját használja.

176. Hacsak másban nem állapodtak meg a jármű vevőjével, a megfelelőségi nyilatkozatot azon tagállam valamely hivatalos nyelvén kell elkészíteni, amelyben a járművet megvásárolják.

177. A megfelelőségi nyilatkozatot úgy kell megtervezni, hogy védett legyen a hamisítás ellen. E célból olyan papírt kell használni, amely vagy színes grafikai ábrákkal, vagy pedig a gyártó azonosítási jelét tartalmazó vízjellel van védve.

178. A megfelelőségi nyilatkozatot teljes egészében ki kell tölteni, és az a szabályozási aktusban előírt korlátozásokon kívül nem tartalmazhat korlátozásokat a jármű használata tekintetében.

179. Nem teljes vagy befejezett jármű esetében a gyártó csak azokat az adatokat tölti ki a megfelelőségi nyilatkozat 2. oldalán, amelyeket a folyamatban lévő jóváhagyási szakasz szerint ki kell egészíteni vagy meg kell változtatni, és adott esetben mellékeli a megelőző szakaszra vonatkozó valamennyi megfelelőségi nyilatkozatot.

180. Az ezen rendelet végrehajtási aktusában megállapított, a 26. cikk (2) bekezdésének megfelelően jóváhagyott járművekre vonatkozó megfelelőségi nyilatkozat címében szerepel „A(z) […][ez a rendelet] 26. cikke szerint típusjóváhagyást kapott teljes/befejezett járművekhez (ideiglenes jóváhagyás)” szöveg.

181. A végrehajtás aktusban megállapított, a 28. cikk szerint jóváhagyott járműtípusokra vonatkozó megfelelőségi nyilatkozat címében szerepel a „Kis sorozatban típusjóváhagyást kapott teljes/befejezett járművekhez” kifejezés, valamint ennek közvetlen közelében a gyártás éve, amelyet az 1-es számjegy és a II. melléklet 1. részében szereplő táblázatban feltüntetett határérték közé eső sorszám követ, és amely az egyes gyártási évek tekintetében az említett jármű sorszámát jelöli az adott évben gyártott sorozaton belül.

182. Az (1) bekezdés sérelme nélkül a gyártó a megfelelőségi nyilatkozatban foglalt adatokat vagy információkat a tagállam nyilvántartási hatóságához elektronikus úton is továbbíthatja.

183. A megfelelőségi nyilatkozat másolatát csak a gyártó adhatja ki. A „másolat” szónak világosan láthatónak kell lennie a nyilatkozat másolatainak előlapján.

25. cikkTípus-jóváhagyási jel

184. Valamely alkatrész vagy önálló műszaki egység gyártója – függetlenül attól, hogy azok egy rendszer részét képezik-e vagy sem – valamennyi, a jóváhagyott típussal megegyezően gyártott alkatrészt vagy egységet típus-jóváhagyási jellel lát el az ezen rendelet szerinti felhatalmazáson alapuló, vonatkozó jogi aktus vagy a vonatkozó ENSZ-EGB-előírás vagy OECD-kódex előírásainak megfelelően.

185. Amennyiben az ilyen típus-jóváhagyási jel feltüntetése nem kötelező, a gyártó legalább a márkanevét vagy védjegyét, valamint a típusszámot és az azonosító számot feltünteti.

186. Az EU-típusjóváhagyási jelet az ezen rendelet végrehajtási jogszabályában megadott mintának megfelelően kell összeállítani.

IX. FEJEZETMENTESSÉGEK, VALAMINT AZ ÚJ TECHNOLÓGIÁK ÉS KONCEPCIÓK ÖSSZEEGYEZTETHETETLENSÉGE A FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ JOGI AKTUSOKKAL VAGY AZ ENSZ-EGB-ELŐÍRÁSOKKAL

26. cikkMentesség az új technológiák és koncepciók számára

187. A gyártó kérelmezheti rendszerek, alkatrészek vagy önálló műszaki egységek olyan típusának EU-típusjóváhagyását, amely az I. mellékletben felsorolt egy vagy több jogi aktussal vagy követelménnyel összeegyeztethetetlen új technológiák vagy koncepciók felhasználásával készült.

188. A jóváhagyó hatóság megadja az EU-típusjóváhagyást, amennyiben valamennyi alábbi feltétel teljesül:

a) a kérelem ismerteti mindazon okokat, amelyek miatt az érintett technológiák vagy koncepciók az adott rendszer, alkatrész vagy önálló műszaki egység követelményekkel való összeegyeztethetetlenségéhez vezetnek;

b) a kérelem leírja az új technológia biztonsági és környezeti hatásait, valamint azokat az intézkedéseket, amelyeket annak érdekében hoztak, hogy az azon követelményekkel legalább egyenértékű biztonsági és környezetvédelmi feltételek biztosítottak legyenek, amelyek tekintetében a mentességet kérelmezik;

c) a kérelem bemutatja azokat a vizsgálatokat és azok eredményeit, amelyek bizonyítják, hogy a b) pontban szereplő feltétel teljesül.

189. A Bizottság jóváhagyásra vonatkozó határozatának meghozataláig a jóváhagyó hatóság kizárólag az érintett tagállam területén érvényes ideiglenes jóváhagyást adhat ki arra a járműtípusra, amelyre mentesség megadását kérelmezik. A jóváhagyó hatóság a (2) bekezdésben említett információkat tartalmazó dosszié megküldésével haladéktalanul tájékoztatja erről a Bizottságot és a többi tagállamot.

190. Más jóváhagyó hatóságok dönthetnek úgy, hogy területükön elfogadják a (3) bekezdésben említett ideiglenes jóváhagyást.

191. Az új technológiák vagy új koncepciók mentességének megadását a Bizottság az 55. cikk (2) bekezdésében említett eljárással hagyja jóvá.

192. A jóváhagyásról szóló határozat adott esetben azt is meghatározza, hogy annak érvényessége korlátozott-e. A jóváhagyás érvényessége minden esetben legalább harminchat hónap.

Amennyiben a Bizottság a jóváhagyás elutasítása mellett dönt, a jóváhagyó hatóság haladéktalanul értesíti a (3) bekezdésében említett ideiglenes típusjóváhagyás jogosultját arról, hogy az ideiglenes jóváhagyás a bizottsági határozat keltétől számított hat hónap elteltével visszavonásra kerül.

Ugyanakkor az ideiglenes jóváhagyásnak megfelelően – annak visszavonását megelőzően – gyártott járművek tekintetében engedélyezni kell azok nyilvántartásba vételét, értékesítését vagy forgalomba helyezését minden olyan tagállamban, amely az ideiglenes jóváhagyást elfogadta.

27. cikkSzükséges intézkedések

193. Amennyiben a Bizottság jóváhagyja a 26. cikk szerinti mentesség megadását, haladéktalanul megteszi a szükséges lépéseket a vonatkozó felhatalmazáson alapuló jogi aktusoknak és követelményeknek a műszaki fejlődéshez való hozzáigazítása érdekében.

Amennyiben a 26. cikk szerinti mentesség valamely ENSZ-EGB-előírással kapcsolatos, a Bizottság javaslatot tesz az érintett ENSZ-EGB-előírásnak a felülvizsgált 1958. évi megállapodás értelmében alkalmazandó eljárás szerinti módosítására.

194. A vonatkozó aktusok és követelmények módosítását követően a mentességhez kapcsolódó korlátozásokat fel kell oldani.

Amennyiben a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok vagy a követelmények kiigazításához szükséges lépésekre nem került sor, a mentesség érvényessége a jóváhagyást megadó tagállam kérésére az 55. cikk (2) bekezdésében megállapított eljárás szerint elfogadott bizottsági határozattal hosszabbítható meg.

X. FEJEZETKIS SOROZATBAN GYÁRTOTT JÁRMŰVEK

28. cikkA kis sorozatban gyártott járművek nemzeti típusjóváhagyása

195. A gyártó a II. melléklet 1. részében megállapított mennyiségi korlátokon belül kis sorozatban gyártott járműtípusra kérhet nemzeti típusjóváhagyást.

Amennyiben ésszerű oka van erre, a nemzeti hatóság a jóváhagyás megadásához eltekinthet az I. mellékletben felsorolt egy vagy több aktus egy vagy több rendelkezésének teljesítésétől, feltéve, hogy alternatív követelményeket állapított meg.

196. Az (1) bekezdésben említett alternatív követelményeknek a közúti közlekedésbiztonság, a környezetvédelem és a munkavédelem olyan szintjét kell biztosítaniuk, amely a lehető legteljesebb mértékben megegyezik az I. mellékletben felsorolt vonatkozó jogi aktusban előírt szinttel.

197. A járművek e cikk szerinti típusjóváhagyása céljából az I. mellékletben felsorolt jogi aktusok szerint jóváhagyott rendszereket, alkatrészeket vagy önálló műszaki egységeket el kell fogadni.

198. A típusbizonyítvány feltünteti az (1) bekezdés szerint megadott mentességek tárgyát. E cikk alkalmazásában a típusbizonyítványt a végrehajtási jogszabályban megadott mintának megfelelően kell összeállítani, de nem szerepelhet rajta az „EU-járműtípusbizonyítvány” fejléc. A típusbizonyítványokat ezen rendelet szerint kell számozni.

199. A típusjóváhagyás érvényessége azon tagállam területére korlátozódik, amelynek jóváhagyó hatósága megadta a jóváhagyást.

200. A gyártó kérésére azonban a típusbizonyítvány és a csatolt dokumentumok másolatát ajánlott levél vagy e-mail útján meg kell küldeni a gyártó által megjelölt tagállamok jóváhagyó hatóságainak.

201. Az említett másolat kézhezvételét követő 60 napon belül a gyártó által megjelölt tagállamok jóváhagyó hatóságai határozatot hoznak a típusjóváhagyás elfogadásáról. Határozatukról hivatalosan tájékoztatják az első albekezdésben említett jóváhagyó hatóságot.

202. A típusjóváhagyást nem lehet elutasítani, kivéve, ha a jóváhagyó hatóságnak alapos oka van feltételezni, hogy a jármű jóváhagyásának alapjául szolgáló műszaki előírások nem egyenértékűek a sajátjaival.

203. Egy olyan kérelmező kérésére, amelyik egy másik tagállamban kíván járművet értékesíteni, nyilvántartásba vetetni vagy forgalomba helyezni, a jóváhagyást megadó jóváhagyó hatóság a kérelmező rendelkezésére bocsátja az információs csomagot is tartalmazó típusbizonyítvány másolatát. A nemzeti hatóság engedélyezi az említett jármű értékesítését, nyilvántartásba vételét vagy forgalomba helyezését, kivéve, ha alapos oka van feltételezni, hogy a jármű jóváhagyásának alapjául szolgáló műszaki előírások nem egyenértékűek a sajátjaival.

XI. FEJEZETEGYEDI JÓVÁHAGYÁSOK

29. cikkEgyedi jóváhagyások

204. Az egyedi jóváhagyás iránti kérelmet a gyártó vagy a jármű tulajdonosa nyújtja be. A kérelmet a gyártó vagy a jármű tulajdonosa nevében eljáró – a Közösség területén letelepedett – személy is benyújthatja.

205. Az egyedi jóváhagyási eljárásban a jóváhagyó hatóságok igazolják, hogy a jármű megfelel a vonatkozó közigazgatási rendelkezéseknek és műszaki követelményeknek;

206. Az egyedi jóváhagyás egy adott járműre vonatkozik, függetlenül attól, hogy az egyedi-e vagy sem.

207. Az egyedi jóváhagyásra vonatkozó kérelmek legfeljebb tizenöt azonos típusú járműre vonatkoznak.

208. Ez a cikk olyan járművekre vonatkozik, amelyek az egyedi jóváhagyási kérelem benyújtásának idején még sohasem kaptak a jármű azonosításával és hatósági jelzés kibocsátásával járó közigazgatási engedélyt forgalomba helyezésre, beleértve az ideiglenes vagy rövid időre szóló nyilvántartásba vételt vagy a szakmai nyilvántartásba vételt vagy üzembe helyezést, vagy amelyeket hat hónapnál rövidebb időre vettek nyilvántartásba vagy helyeztek üzembe.

30. cikkMentesség az egyedi jóváhagyások számára

209. A jóváhagyó hatóság eltekinthet attól, hogy a jármű teljesítse az I. mellékletben felsorolt egy vagy több aktus rendelkezéseit, feltéve, hogy alternatív követelményeket állapított meg, és ésszerű oka van a mentesség megadására.

Az alternatív követelményeknek a közúti közlekedésbiztonság, a környezetvédelem és a munkavédelem olyan szintjét kell biztosítaniuk, amely a lehető legteljesebb mértékben megegyezik az I. mellékletben felsorolt vonatkozó jogi aktusban előírt szinttel.

210. A jóváhagyó hatóságok nem végeznek roncsolásos vizsgálatokat. Az alternatív követelmények teljesítésének megállapítására a kérelmező által megadott vonatkozó információkat használják fel.

211. A jóváhagyó hatóságok az alternatív követelmények teljesítése helyett elfogadnak bármely, rendszerre, alkatrészre vagy önálló műszaki egységre vonatkozó EU-típusjóváhagyást.

212. Amennyiben a jármű megfelel a kérelemhez csatolt leírásnak, és teljesíti a vonatkozó műszaki követelményeket, a jóváhagyó hatóság megadja az egyedi jóváhagyást, majd haladéktalanul kibocsátja az egyedi típusbizonyítványt.

Az egyedi típusbizonyítvány formátuma az V. mellékletben foglalt EU-típusbizonyítvány mintáját követi, és legalább azokat az információkat tartalmazza, amelyek az 1999/37/EK tanácsi irányelvben[36] előírt nyilvántartásbavételi kérelem kitöltéséhez szükségesek.

Az egyedi típusbizonyítványokon nem szerepelhet az „EU-járműjóváhagyás” fejléc. Az egyedi típusbizonyítványban fel kell tüntetni az adott jármű járműazonosítási számát.

31. cikkEgyedi jóváhagyás érvényessége és elfogadása

213. Az egyedi jóváhagyás érvényessége a jóváhagyást megadó tagállam területére korlátozódik.

214. Amennyiben egy kérelmező egy másik tagállamban kíván egyedi jóváhagyással bíró járművet értékesíteni, nyilvántartásba jegyeztetni vagy forgalomba helyezni, kérésére a jóváhagyást megadó jóváhagyó hatóság a rendelkezésére bocsát egy, az adott jármű jóváhagyásának alapjául szolgáló műszaki követelményeket ismertető nyilatkozatot, valamint minden olyan kiegészítő tájékoztatást, mely részletesen leírja az adott jármű által teljesített műszaki követelmények jellegét.

215. Amennyiben egy jármű tekintetében valamely tagállam jóváhagyó hatósága a 29. cikk rendelkezéseinek megfelelően egyedi jóváhagyást ad meg, a többi tagállam engedélyezi a jármű értékesítését, nyilvántartásba vételét vagy forgalomba helyezését, kivéve, ha alapos okuk van feltételezni, hogy a jármű jóváhagyásának alapjául szolgáló műszaki előírások nem egyenértékűek a sajátjaikkal.

216. A gyártó vagy a jármű tulajdonosa kérésére a jóváhagyó hatóságok megadják az egyedi jóváhagyást az ezen rendelet rendelkezéseinek megfelelő járműnek. Ilyen esetben a jóváhagyó hatóságok elfogadják az egyedi jóváhagyást, és engedélyezik a jármű értékesítését, nyilvántartásba vételét és forgalomba helyezését.

32. cikkKülönleges rendelkezések

217. E fejezet rendelkezéseit alkalmazni lehet az ezen rendelet szerint típusjóváhagyásban részesült, és első nyilvántartásba vételüket vagy forgalomba helyezésüket megelőzően módosított járművek vonatkozásában.

218. Az e fejezetben előírt eljárást alkalmazni lehet konkrét járműre a gyártási folyamat egymást követő szakaszai során, a többlépcsős típus-jóváhagyási eljárásnak megfelelően.

219. Az e fejezetben előírt eljárás nem léphet a többlépcsős típus-jóváhagyási eljárás rendes menetének egy közbenső szakasza helyébe, valamint nem alkalmazható valamely jármű jóváhagyása első szakaszának megszerzése céljára.

XII. FEJEZETNYILVÁNTARTÁSBA VÉTEL, ÉRTÉKESÍTÉS ÉS FORGALOMBA HELYEZÉS

33. cikkA járművek nyilvántartásba vétele, értékesítése és forgalomba helyezése

220. A 36. és a 37. cikk rendelkezéseinek sérelme nélkül, olyan járműveket, amelyekre kötelező a teljes járműre vonatkozó EU-típusjóváhagyás, vagy amelyre a gyártó e rendelet értelmében ilyen típusjóváhagyást szerzett, kizárólag akkor vehetnek nyilvántartásba, értékesíthetnek vagy helyezhetnek forgalomba, ha azok a 24. cikknek megfelelően kibocsátott, érvényes megfelelőségi nyilatkozattal rendelkeznek.

A nem teljes járművek esetében az ilyen járművek értékesítése megengedett, azonban a tagállamok illetékes hatóságai elutasíthatják tartós nyilvántartásba vételüket és forgalomba helyezésüket arra az időszakra, ameddig e járművek nem teljesek.

221. A kis sorozatban gyártott járművek esetében az egy adott év során nyilvántartásba vett, értékesített vagy forgalomba helyezett járművek száma nem haladhatja meg a II. melléklet 1. részében feltüntetett mennyiséget.

222. Az 1. cikk követelményeit nem kell alkalmazni a fegyveres erők, a polgári védelem, a tűzoltóság vagy a közrend fenntartásáért felelős testületek általi használatra szánt járművekre, illetve azokra a járművekre, amelyek a 28. vagy a 32. cikk szerint kaptak típusjóváhagyást.

34. cikk A kifutó sorozatú járművek nyilvántartásba vétele, értékesítése és forgalomba helyezése

223. A II. melléklet 2. részében megadott mennyiségi korlátokra, valamint a (2) bekezdésben megállapított időbeli korlátozásra is figyelemmel, megengedett az olyan járművek nyilvántartásba vétele, értékesítése vagy forgalomba helyezése, amelyek olyan járműtípusnak felelnek meg, amelynek EU-típusjóváhagyása már nem érvényes.

Az első albekezdés kizárólag olyan, az Unió területén található járművekre vonatkozik, amelyek gyártásuk idején érvényes EU-típusjóváhagyással rendelkeztek, azonban az érvényesség lejárta előtt nem kerültek nyilvántartásba vagy forgalomba.

224. Az (1) bekezdés teljes járművek esetében az EU-típusjóváhagyás lejárta napját követő tizenkét, befejezett járművek esetében pedig tizennyolc hónapon keresztül alkalmazandó.

225. Az (1) bekezdés rendelkezéseivel élni kívánó gyártó kérvényt nyújt be az adott járművek forgalomba helyezése által érintett tagállamok illetékes hatóságaihoz. Az említett kérvényben ismertetni kell mindazon műszaki vagy gazdasági okokat, amelyek miatt a járművek nem tudnak megfelelni az új műszaki követelményeknek.

Az érintett illetékes hatóságok – a kérvény kézhezvételét követő három hónapon belül – döntenek arról, hogy engedélyezik-e e járművek nyilvántartásba vételét területükön, és ha igen, milyen darabszámban.

226. A tagállamok biztosítják az e cikk szerinti eljárás keretében nyilvántartásba vett vagy forgalomba helyezett járművek számának eredményes ellenőrzését.

227. E cikk csak a 23. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett esetben a gyártásnak a típusjóváhagyás érvényességének lejárta miatt bekövetkező leállítása esetén alkalmazandó.

35. cikk Alkatrészek és önálló műszaki egységek értékesítése és forgalomba helyezése

228. Alkatrészek és önálló műszaki egységek csak akkor értékesíthetők, illetve helyezhetők forgalomba, ha megfelelnek az 1. mellékletben felsorolt vonatkozó jogi aktusokban megállapított követelményeknek, és a 25. cikk szerinti megfelelő jelöléssel vannak ellátva.

229. Az (1) bekezdés nem alkalmazandó azon alkatrészek vagy önálló műszaki egységek esetében, amelyeket kifejezetten olyan új járművek számára készítettek vagy terveztek, amelyekre ez a rendelet nem vonatkozik.

230. Az (1) bekezdéstől eltérve, a tagállamok engedélyezhetik olyan alkatrészek vagy önálló műszaki egységek értékesítését és forgalomba helyezését, amelyek a 26. cikket alkalmazva mentesültek e rendelet egy vagy több rendelkezése alól, vagy amelyeket a 28. vagy 29. cikk szerinti, az adott alkatrészeket vagy önálló műszaki egységeket érintő mentességeket élvező járművekbe kívánnak beszerelni.

231. Az (1) bekezdéstől eltérve, és amennyiben e rendelet másképp nem rendelkezik, a tagállamok engedélyezhetik olyan alkat