HU    HU HU 
HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 14.11.2008 
SEC(2008) 2761 
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
 
amely a következ ő dokumentumot kíséri: 
Javaslat: 
 
A TANÁCS RENDELETE 
 
a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellen őrző rendszer 
létrehozásáról 
  
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA  
{COM(2008) 721 végleges} 
{SEC(2008) 2760} 
HU 2   HU A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA  
A jelenlegi közös halászati politikán belül az ellen őrző rendszer átalakítására vonatkozó 
javaslat el őkészítésénél a Bizottság ezt a mélyreható ha tásvizsgálatot azzal a céllal végezte el, 
hogy a halászati ellen őrző rendszer jelenlegi hiányosságainak kiküszöbölésére több lehet őség 
várható következményeit is elemezze. A közös halászati politika ellen őrző rendszere – amint 
azt az Európai Bizottság1 és az Európai Számvev őszék (ESZSZ)2 is megállapította, ezért 
hatékonyabbnak és eredményesebbnek kellene lennie. Az él ő vízi erőforrások fenntartható 
kiaknázásának biztosítása érdekében fontos  tehát, hogy olyan következetes és hatékony 
ellenőrző rendszer jöjjön létre, amely garantálja a közös halászati politika szabályainak 
maradéktalan végrehajtását és megfelel ő betartását. 
A Bizottság ezért számos javító szándékú változtat ásra tett javaslatot, ez a jelentés pedig arra 
keresi a választ, hogy a változtatásoknak vá rhatóan milyen hatása i lesznek az ellen őrzés és a 
betartatás eredményességére és  hatékonyságára, illetve – f őként az állományok helyreállítását 
tekintve – a jelenlegi és kés őbbi beruházások meghozzák-e az ágazat további 
fenntarthatóságához szükséges optimális eredményeket. 
A különböz ő lehetőségek kidolgozásához és elemzéséhez szükséges információk beszerzése 
érdekében, valamint azért,  hogy az érdekeltek már a tá rgyalások elején elmondhassák 
véleményüket, a tagállamok, a halászati ágazat és valamennyi érdekelt fél részvételével széleskörű konzultációra került sor. Em ellett a jelent ésben szerepl ő néhány érv 
alátámasztására hét, többségében valamilyen he lyreállítási terv hatálya alá tartozó állomány 
alapján készített esettanu lmányhoz a Bizottság küls ő szakértői segítséget is igénybe vett. 
E jelentésben a következ ő opciókat mérlegelték: 
- 1. opció: változatlan irányvonal. A jelenl egi irányvonal folytatása, amelynek 
középpontjában a meglév ő keretrendszer végrehajtása és érvényesítése áll 
 1. alternatíva: változatlan irányvona l, a jelenlegi helyzet folytatódik 
 Az alternatíva f ő kiindulópontja az, hogy a közös  halászati politika célkit űzéseinek 
megfelelően a jelenlegi ellen őrzési politika elégséges a törvénytisztel ő magatartás 
biztosításához, a f ő probléma pedig az, hogy a meglév ő szabályok el őírásait a 
tagállamok nem jól hajtják végre. A Bi zottság már számtalanszor hangoztatta 
komoly aggodalmát amiatt, hogy a tagá llamok ez ellen nem hoznak megfelel ő 
intézkedéseket
3. A felmerült aggályok kezelése érdekében a hangsúlyt a meglév ő 
jogszabályok jobb végrehajtására lehetne fektetni. Ez az opció nem képes azonban 
megoldani a jelenlegi rendszer súlyos hi ányosságait, mint amilyen a jogi keret 
bonyolultsága, a közös vizsgálati el őírások hiánya, az összehangolt és kell ően 
visszatartó erej ű szankciórendszer hiánya vagy  a Bizottság korlátozott lehet őségei, 
ezért nem várható t őle a helyzet javulása. 
 2. alternatíva: a meglév ő keretrendszer végrehajtá si rendeletekkel történ ő 
végrehajtása és érvényesítése 
 Az alternatíva f ő kiindulópontja az, hogy a jelenlegi helyzet egyszer ű 
folytatódásaként a hangsúlyt a még hiányz ó végrehajtási jogszab ályok elfogadására 
lehetne fektetni. Az ellen őrzésről szóló eredeti rendelet teljes érvényesülésének 
                                                 
1 A bizottság jelentése a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek a közös halá szati politika tagállamokban 
történő végrehajtásának vizsgálatáról (2003–2005) - COM(2007) 167, 2007.4.10. 
2 A Számvev őszék 7/2007. sz. különjelentése a közösségi halászati er őforrások védelmére irányuló 
jogszabályokra vonatkozó ellen őrzési, felügyeleti és szankciórendszerekr ől 
3 COM(2007) 167 
HU 3   HU egyértelm ű akadálya az, hogy még számos végrehaj tási rendeletet nem fogadtak el. 
Ez a megközelítés azonban azt jelenti, hogy a halászat elszigetelt politikai igényeire 
vagy szükséghelyzeteire adandó válaszul  a szabályok jelenlegi szövevényes 
útvesztője ellenőrizetlenül, további szintekkel fog b ővülni. Az új felfogású ellen őrzés 
és vizsgálat kidolgozása akkor sem lenne  lehetséges, ha minden végrehajtási 
rendeletet elfogadnának. Az újabb rendelkez ések inkább csak fokoznák a jelenlegi 
szabályok széttöredezettségét, és még nagyobb jogi útveszt őt eredményeznének. Egy 
olyan ördögi kör maradna fenn, amelyben a hiányos adatok el lehetetlenítik a 
tudományos megfontolásokat, tarthatatlan  állománykezelési döntésekhez vezetnek és 
az állományok túlzott mérték ű kiaknázását eredményezik. Talán néhány, az egyedi 
feltételek hatálya alá tartozó, helyreállí tás alatt álló állománytól eltekintve, 
továbbtartana az általános kvótacsökkenési  tendencia. A Bizottság és az ellen őrök 
lehetőségei továbbra is korlátozottak lennének. A Bizottság tehetetlensége mellett a 
nemzeti igazságszolgáltatási rendszerek továbbra is elnéz őek lennének a 
jogsértésekkel szemben, jogi vagy el járási okok miatt nem lenne kielégít ő a nyomon 
követés és hiányosak lennének a szankció kra és korábbi jogs értésekre vonatkozó 
információk. 
- 2. opció: az ellen őrzésről szóló rendelet magatartási  kódexszel kiegészített 
átdolgozása 
 Bizonyos fokig javíthatja a jelenlegi ellen őrző rendszert egy olyan megközelítési 
mód kidolgozása, amely az egységes sz erkezetbe foglalt j ogi keretrendszert 
valamilyen irányadó dokumentummal, pé ldául egy magatartási kódexszel vagy a 
legjobb módszerek útmutatójával egészíti ki . Mivel ez a megközelítés a tagállamok 
által az évek során kidolgozott kezdemény ezésekre épít, a Bizottság által elfogadott 
vizsgálati és felügyeleti stratégiákra és  a közös felhasználás érdekében összevont 
nemzeti vizsgálati er őforrásokra építve a nemzeti hatósá gok vizsgálati és felügyeleti 
munkáját közösségi szinten jobban össze lehetne hangolni. A nemzeti vizsgálati 
erőforrásokat így a lehet ő legésszer űbb és leghatékonyabb módon lehetne 
felhasználni. A flotta valamely ágaza tára vagy ágazatcsoportjára vonatkozó 
egyoldalú fellépés eredményeként a halászat némi er őre kaphat, összességében 
azonban ez a megközelítési mód nem változtat  a jelenlegi rendelkezések tartalmán 
vagy nem jelenti új jogi aktusok megjelenését, és nagyon er ősen a tagállamok 
önkéntes végrehajtására hagyatkozik. A közös halászati politika szabályainak 
hatékony alkalmazása érdekében a tagállam oknak még a jelenlegi rendelkezések 
átdolgozása esetén is egy má sik, a számukra új, kényszerít ő eszközöket biztosító jogi 
keretrendszerre lenne szükségük. Következé sképpen az összevonást az irányadással 
párosító intézkedések ne m lennének elégségesek. 
- 3. opció: szabályozási eszköz egy új, kötelez ő erejű rendelet formájában 
 Az értékelésre el őterjesztett harmadik opció e gy közösségi szinten kötelez ő erejű 
szabályozási eszközzel végrehajtott reformcsomag. A megközelítés célja a 
tagállamok, különösen pedig maga az ágazat által er őteljesen igényelt egyenl ő 
versenyfeltételek megteremtése az EU-ba n, amely EU-szerte biztosítaná a közös 
halászati politika egységes alka lmazását és a halászokkal való 
megkülönböztetésmentes bánásmódot. A szabál yozási eszköz megfelelne egy valódi, 
globális és integrált ellen őrzési politika célkit űzéseinek, mivel a hálótól az asztalig az 
ellenőrzés minden szintjét magá ba foglalná. A megfelel ő ellenőrző intézkedések 
végrehajtása a flotta bizonyos szükséges st rukturális kiigazítását is eredményezné. 
Egyrészről az erőkifejtési rendszerek hatékony és meger ősített ellen őrzése 
csökkentené a flotta jövedelmez őségét jelenleg er ővel fenntartó és  így a szabályok 
HU 4   HU megszegését ösztönz ő túlhalászást. Másrészr ől a halászhajók kapacitásának jobb 
ellenőrzése érdekében bevezetett ha tékony eszközökkel megoldaná a 
többletkapacitási problémákat. A közös ellen őrzési és vizsgálati el őírások 
meghatározása közös nevez őt biztosítana, és így az egyenl ő versenyfeltételek 
megteremtését segítené. A jogellenes tevékenységekb ől származó haszonnal arányos 
és minden tagállamban összehasonlítható büntetések meghatározásával az összehangolt szankciók is az egyenl ő versenyfeltételek elérését segítenék. A kötelez ő 
szabályozási keret lehet ővé tenné, hogy a Bizottság bi ztosítsa a közös halászati 
politika szabályainak hatékony alkalmazását. El őször is jobban t udna a Bizottság a 
tagállamok jogsértésével arányos m ódon reagálni. A bizottsági ellen őrök nagyobb 
hatásköre miatt a tagállamok nehezebben tudná k eltitkolni a közös halászati politika 
szabályainak végrehajtásában mutatkozó hiányosságokat. Másodszor, a nagyobb kapacitásnak köszönhet ően a Bizottság jobban t udna gazdálkodni különösen a 
halászati lehet őségekkel, és a túlhalászás elke rülése érdekében könnyebb lenne 
számára a halászati tilalom bevezetését saját kezdeményezésre azonnali hatállyal 
elrendelni. 
 A reprezentatív min őségi és mennyiségi elemzések  azt mutatják, hogy – bár a 
javasolt elemek közül néhány a többihez képest nagyobb jelent őségű – a csomag a 
nagyfokú törvénytiszteletet valószín űleg akkor éri el a leghatékonyabban, ha azt 
teljes egészében egyben, önkéntessé g helyett például a FAO felel ősségteljes 
halgazdálkodásról szóló magata rtási kódexéhez hasonló kötelez ő jogi aktussal 
hajtják végre. 
 Ha a javaslatokat kötelez ő rendelettel hajtják végre és a tagállamok e rendeletet a 
meglévő többéves helyreállítási tervek me llett alkalmazzák is, akkor az állományok 
helyreállítása és jobb védelme eredménye ként az ágazat tiszta haszonkülönbözete 10 
év alatt nagyságrendileg 10 milliárd EUR lehet. A gazdasági haszon mellett a 
foglalkoztatás akár 4 000 új munkahellyel történ ő nettó növekedésére is lehet 
számítani valamennyi alágazatban. A növekv ő haltermelés ágazat i és regionális 
szinten is fontos tényez ő lehet az új munkahelyek teremtésében. 
 Egy teljes kör űen kötelez ő rendelettel az értékes fajo k állományaiból származó 
fogások mennyisége mintegy 270 000 tonnával n
őhet. Ez nagyban hozzájárulna a 
piaci ellátásnak és az ágazat fennt arthatóságának biztosításához. 
 A fogások növekedését a javuló halállomány adta jelent ős környezeti el őnyök teszik 
majd lehet ővé, főként ahol helyreállítási tervek is vannak — önmagukban ezekt ől a 
„szaporodóképes biomassza” mintegy 830 000 tonnás növekedésére lehet számítani az elemzett id őszakban. Az elemzésb ől az is kiderült, ho gy a legfontosabb fajok 
biomasszájának növekedésével megfordul hat a jelenlegi ökoszisztémában az a 
hanyatló tendencia, amelyet az „é lelmiszerlánc lehalászása” okoz. 
- 4. opció: a közös halászati politika ellen őrzési irányelveinek EU szinten történ ő 
centralizálása a Bizottság és a Közösségi Halászati Ellen őrző Hivatal (CFCA) 
számára biztosított szélesebb hatáskörök mellett 
 A Bizottság és a CFCA a tagállamok vizsgálati er őforrásait koncentrálná, és 
általánosan elfogadott el őírásokat dolgozna ki azzal a távlati célkit űzéssel, hogy 
egyfajta európai partvédelmi rendszert ho zzon létre. Ez biztosítaná az EU-ban 
mindenhol a közös halászati politika egység es alkalmazását és a halászokkal való 
megkülönböztetésmentes bánásmódot. A Bi zottság rendészeti és végrehajtási 
hatáskörrel rendelkezne, ami segítené a lehetséges jogsértésekre vonatkozó 
információk begy űjtését is, és így fokozná az eg ész rendszer hatékonyságát. Ehhez a 
HU 5   HU Bizottságnál és a Hivata lnál is jóval nagyobb hu mán és technológiai er őforrásokra, 
valamint komoly pénzügyi befektetésre lenne szükség. 
 Ezt az opciót azonban több okból már az elején el kellett vetni. El őször is a Bizottság 
és a tagállamok között a feladatok újraelosztása túllépne azon, amir ől a Szerződés 
rendelkezik. A Bizottság maga vezetné be és hajtaná végre az általa meghatározott 
szabályokat. Ez azt is jelentené, hogy a közösségi halászhaj ók felett a Bizottság 
gyakorolja a hatáskört. Emellett elkép zelhetetlen, hogy a tagáll amok egyszer csak 
elfogadják e hatáskörök átadását egy nemzetek felett álló szervnek. A megközelítés emellett az arányosság és a szubszidiaritás el vét is sértheti. Ez az opció végezetül a 
személyzeti és üzemi bevezetési költségeket tekintve olyan súlyosan megterhelné az 
EU költségvetését, hogy fi nanszírozhatatlan lenne. 
Következtetés 
Mivel kimutatható, hogy a reformcsomag hatására a törvény tisztelet valószín űleg nőni fog – 
ez pedig els ősorban az állományok helyreállása miatt az egész ágazat számára hasznos –, a 
jelentés a kötelez ő erejű rendelettel történ ő végrehajtást javasolja; az elemzésb ől ugyanis az a 
következtetés vonható le, hogy a megenged őbb, nem szabályozó opciók eredménytelenek 
lennének. 
A hatásvizsgálat kimutatta, hogy az 1. opciótól jelent ős javulás nem vá rható, mivel nem 
szüntetné meg a jelenlegi rendszer egyik legnagyobb hiányosságát, nevezetesen a különböz ő 
rendeletekben elszórva létez ő és az elmúlt évben számos m ódosításon keresztül ment jogi 
keret bonyolultságát. A 2. alte rnatíva alapján megvizsgált vé grehajtási rendelkezések 
valószínűleg csak fokoznák a jelenlegi szabályok széttöredezettségét. 
A 2. opció egyszer űbb jogi keretrendszert biztosítana és  részleges javulást eredményezne 
néhány tagállam ellen őrző rendszerében, de mivel a jelenlegi jogi rendelkezések 
hiányosságait nem szüntetné meg, a javulást pedig f őként a tagállamok önkéntes fellépését ől 
várná, ez az opció sem az ellen őrzés globális megközelítés éhez nem vezet, sem egyenl ő 
versenyfeltételeket nem teremt az érdekeltek számára. 
A jelenlegi halászati ellen őrző rendszer 3. opció sz erint megvizsgált, kötelez
ő rendeletre 
épülő teljes reformja nem csak egységesítené és egyszer űsítené a jelenleg több különböz ő 
rendeletben elszórva létez ő jogszabályokat, de lehet ővé tenné számunkra a hálótól az asztalig 
minden területre kiterjed ő új, összehangolt vizsgálati és ellen őrzési szemlélet kidolgozását, a 
szabályoknak való megfelelés általános gyakorlatának kialak ítását és a közös halászati 
politika szabályainak hatékony al kalmazását is. Az eredmény egy valóban globális és integrált 
ellenőrző rendszer lenne, amely képes visszaállítan i az érdekeltek közös halászati politikába 
vetett bizalmát.