HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 9.6.2005 
COM(2005) 249 végleges 
  
Javaslat 
A TANÁCS RENDELETE 
a Kínai Népköztársaságból származó kerékpárok behozatalára vonatkozó végleges 
dömpingellenes vám kivetésér ől szóló 1524/2000/EK rendele t módosításáról szóló, a 
Vietnamból származó kerékpárok behozatalára  vonatkozó végleges dömpingellenes vám 
kivetésér ől 
(előterjesztő: a Bizottság) 
 
HU 2   HU INDOKLÁS  
1) A JAVASLAT HÁTTERE  
 • A javaslat indokolása és célkit űzései  
E javaslat a legutóbb a 2004. március 8-i 461/2004/EK ta nácsi rendelettel 
(alaprendelet) módosított, az Eur ópai Közösségben tagsággal nem rendelkez ő 
országokból érkez ő dömpingelt behozatallal szembeni védelemr ől szóló, 1995. 
december 22-i 384/96/EK tanácsi rendelet alkalmazását érinti a Vietnamból és a Kínai Népköztársaságból származó kerékpár-b ehozatalra vonatko zó eljárásban. 
 • Általános háttér  
E javaslat az alaprendelet végrehajtá sának összefüggésében készült és az 
alaprendeletben lefektetett mélyreható és eljárási követelményekkel összhangban elvégzett vizsgálat eredménye. 
 • A javaslat által érintett területet szabályozó hatályos rendelkezések  
Az 1524/2000/EK rendelet fenntartja a Kína i Népköztársaságból származó kerékpárok 
behozatalával szembeni végleges dömpingellenes vámokat. 
 • Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkit űzéseivel  
Nem alkalmazható. 
2) KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELT FELEKKEL ÉS HATÁSVIZSGÁLAT  
 • Konzultáció az érdekelt felekkel  
 Az eljárásban érdekelt feleknek már lehet ősége nyílt érdekeik megvédésére a vizsgálat 
során, az alaprendelet rendelkezéseivel összhangban. 
 • Szakvélemények összegy űjtése és felhasználása  
 Nem volt szükség küls ő szakvéleményekre. 
 • Hatásvizsgálat  
E javaslat az alaprendelet végrehajtásának eredménye. 
Az alaprendelet nem ír el ő általános hatásvizsg álatot, de kimerít ő listát tartalmaz a 
felmérend ő feltételekr ől. 
3) A JAVASLAT JOGI ELEMEI  
 • A javasolt intézkedés összefoglalása  
A Bizottság 2004. április 29-én dömpingellenes  eljárást kezdeményezett a Vietnamból 
származó kerékpárok behozatalára vonatkozóan. Ugyanezen a napon a Bizottság 
 
HU 3   HU időközi felülvizsgálatot is kezdeményezett a Kínai Népköztársaságból származó 
kerékpárok behozatalára vonatkoz óan. E vizsgálatok célja az  volt, hogy megvizsgálják, 
vajon a Kínai Népköztársaságból szárm azó kerékpárok beho zatalára vonatkozó 
hatályos intézkedésekkel ellensúlyozhat ó-e még a kárt okozó dömping, és vajon a 
Vietnamból származó behozatal dömpi ngelt, és így szintén kárt okozó-e. 
A vizsgálat rámutatott, hogy a Kínai Né pköztársaságból származó kerékpárok 
behozatalára vonatkozó intézkedések jelenlegi szintje már nem elegend ő a kárt okozó 
dömping felszámolásának biztosítására. Ezért arra a következtetésre jutottak, hogy a 
vámok jelenlegi szintjét emelni kell. A vi zsgálat azt is feltárta, hogy a Vietnamból 
származó kerékpárok behozatala dömpinge lt és kárt okozó. Így tehát arra a 
következtetésre jutottak, hogy dömpingellene s intézkedéseket kell bevezetni a 
Vietnamból származó behozatallal szemben. 
E felülvizsgálattal kapcsolatb an a tagállamokkal konzultációt  folytattak. A javaslatot 
tizenkilenc tagállam támogatta, négy tagáll am ellenezte. Két tagállam tartózkodott.  
Ennélfogva javasolt, hogy a Ta nács fogadja el a mellékelt rendeletjavaslatot, és azt 
legkésőbb július 12-ig tegyék közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában .  
 • Jogalap  
A legutóbb a 2004. március 8-i 461/2004/EK tanács i rendelettel módosított, az Európai 
Közösségben tagsággal nem rendelkez ő országokból érkez ő dömpingelt behozatallal 
szembeni védelemr ől szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendelet.  
 • A szubszidiaritás elve  
A javaslat a Közösség kizárólagos hatás körébe tartozik. A szubszidiaritás elve 
ennélfogva nem alkalmazható. 
 • Az arányosság elve  
A javaslat a következ ő okokból tesz eleget az arányosság elvének. 
 Az intézkedés formáját a fent említett alaprendelet írja le, és nem hagy teret a nemzeti 
döntéshozásnak. 
 Annak jelzése, hogy hogyan csökkentik a minimálisra és teszik arányossá a javaslat céljával a Közösségre, a nemzeti kormányokra,  a regionális és he lyi hatóságokra, a 
gazdasági szerepl őkre és az állampolgárokra rótt pénz ügyi és adminisztratív terheket, 
nem alkalmazandó.  
 • Az eszközök megválasztása  
 Javasolt eszközök: rendelet. 
 Más eszközök azért nem megfelel őek, mert az alaprendelet nem ír el ő alternatív 
lehetőségeket. 
 
HU 4   HU  
4) KÖLTSÉGVETÉSI VONZAT  
 A javaslatnak nincs a Közösség költségvetését érint ő vonzata. 
 
HU 5   HU Javaslat 
A TANÁCS RENDELETE 
a Kínai Népköztársaságból származó kerékpárok be hozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes 
vám kivetésér ől szóló 1524/2000/EK rendelet módosításá ról szóló, a Vietnamból származó 
kerékpárok behozatalára vonatkozó vé gleges dömpingellenes vám kivetésér ől 
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA, 
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerz ődésre, 
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkez ő országokból származó dömpingelt 
behozatallal szembeni védelemr ől szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre1 
(alaprendelet), és különöse n annak 9. cikkére, és 11. cikkének (3) bekezdésére, 
tekintettel a tanácsadó bizottsá ggal folytatott konzultációt követ ően a Bizottság által benyújtott 
javaslatra, 
Mivel: 
A. ELJÁRÁS  
1. Hatályos intézkedések 
(1) A Tanács a 2474/93/EGK rendelettel2 30,6 százalékos végleges dömpingellenes vámot vetett ki a 
Kínai Népköztársaságból (KNK) származó kerékpá rok behozatalára (eredeti intézkedések). Egy 
kijátszást vizsgáló eljárás eredményeként ezt a vámot a 71/97/EK tanácsi rendelettel3 
kiterjesztették bizonyos, a KNK-ból származó kerékpáralkatrészekre is. 
(2) Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése értelmében végrehajto tt, az intézkedés 
megszűnésének felülvizsgálatát (korábbi vizsgálat) követ ően a Tanács az 1524/2000/EK 
rendeletben4 úgy határozott, hogy a fent említett intézkedéseket fenn kell tartani.  
2. Jelenlegi vizsgálatok 
(3) 2004. április 29-én a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában  közzétett értesítés5 útján 
bejelentette a Vietnamból származó kerékpárok Közösségbe történ ő behozatalára vonatkozó 
dömpingellenes eljárás megindítását.  
                                                 
1 HL L 56., 1996.3.6., 1. o. Legutóbb a 461/2004/EK rend elettel (HL L 77., 2004.3.13., 12. o.) módosított rendelet. 
2 HL L 228., 1993.9.9., 1. o. 
3 HL L 16., 1997.1.18., 55. o. 
4 HL L 175., 2000.7.14., 39. o. 
5 HL C 103., 2004.4.29., 76. o. 
 
HU 6   HU (4) Ugyanazon a napon az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdésének megfelel ően a Bizottság az 
Európai  Unió Hivatalos Lapjában közzétett  értesítésben6<1} bejelentette a KNK-ból származó 
kerékpárok Közösségbe történ ő behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések id őközi 
felülvizsgálatának megindítását.  
(5) A dömpingellenes vizsgálatokat az Európai Kerékpá rgyártók Szövetsége (a továbbiakban: EKSZ 
vagy a kérelmez ő) – amely a teljes közösségi kerékpárgyá rtás nagy részét, ez esetben több mint 
35 százalékát képvisel ő gyártók nevében jár el – által 2004. március 15-én benyújtott panasz és 
kérelem nyomán indították meg. A panasz olyan bizonyítékot tartalmazott az említett termék dömpingére és az ebb ől eredő anyagi kárra, amely elegend őnek bizonyult ahhoz, hogy a 
Vietnamból származó kerékpárok behozatalára v onatkozó eljárás megindítását indokolttá tegye. 
A kérelem elegend ő bizonyítékot tartalmazott a KNK-ból származó kerékpárok behozatalára 
alkalmazandó intézkedések id őközi felülvizsgálatának megindítására.  
3. A vizsgálatban érintett felek 
(6) A vizsgálatok megindításáról a Bizottság  hivatalosan értesítette a kérelmez őt, a panaszban és a 
kérelemben szerepl ő közösségi gyártókat, egyéb ismert közösségi gyártókat, az exportáló 
gyártókat és az import őröket, továbbá a tudomása szerint ér intett vállalkozásokat, valamint a 
kínai és a vietnami hatóságoka t. Az érdekelt felek lehet őséget kaptak arra, hogy írásban 
ismertessék az álláspontjukat, és meghallgatás t kérjenek az eljárás megindításáról szóló 
értesítésben meghatározott határid őn belül.  
(7) A kérelmez ő által képviselt számos közösségi gyártó, más együttm űködő közösségi gyártó, 
exportáló gyártók, import őrök, szállítók és fogyasztói szövetség ek ismertették az álláspontjukat. 
Minden, a meghallgatást ily módon kérelmez ő érdekelt fél lehet őséget kapott arra. 
4. Mintavétel 
(8) A vizsgálatokba bevont exportáló gyá rtók, közösségi gyártók és import őrök nagy számára 
tekintettel mintavételi technikák alkalmazását ha tározták el mindkét, az eljárás megindításáról 
szóló értesítésben, az alaprendelet 17. cikkével összhangban. 
(9) Annak érdekében, hogy lehet ővé tegyék a Bizottság számára a nnak eldöntését, hogy szükséges-e 
mintavétel, és amennyiben igen, a minta kivála sztását, felkérték az exportáló gyártókat, a 
nevükben eljáró képvisel őket, a közösségi gyártókat és import őröket, hogy jelentkezzenek, és 
nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat. A Bizottság felvette a kapcsolatot az exportáló gyártók ismert vállalkozásaival, valamint a kínai és a 
vietnami hatóságokkal is. E felek nem emelte k kifogást a mintavétel alkalmazása ellen. 
(10) Összességében a KNK-ban 21 export őr/gyártó, Vietnamban 6 export őr/gyártó, 54 közösségi 
gyártó és 6 import őr válaszolt a mintavételi kérd őívre a határid őn belül, és adta meg a kért 
tájékoztatást.  
(11) A mintavételi kérd őívre válaszoló 21 kínai exportáló gyártó közül csak 17 számolt be a 
Közösségbe irányuló kerékpárkivitelr ől a vizsgálati id őszak alatt. Tekintve az együttm űködési 
hajlandóságukat jelz ő vietnami exportáló gyártók korlátozott számát  úgy határoztak, hogy a 
vietnami exportáló gyártók esetében nem szükséges mintavétel.  
                                                
 
6 HL C 103., 2004.4.29., 80. o. 
 
HU 7   HU (12) A minta kiválasztása a KNK együttm űködő exportáló gyártóival és a KNK hatóságaival 
konzultálva, és azok egyetértésév el történt. Az expor táló gyártók mintáját a Közösségbe irányuló 
export azon legnagyobb re prezentatív mennyisége alap ján állapították meg, amely a 
rendelkezésre álló id őn belül ésszer űen megvizsgálható, és azon az alapon, vajon a vállalkozások 
készülnek-e piacgazdasági elbánást kérelmezni. Csak a piacgazdasági elbánást kérelmezni készülő vállalkozások vesznek részt a mintav ételben, mivel egy átalakulóban lév ő gazdaságban a 
más vállalkozások számára a rendes értéket egy ha sonló harmadik ország árai vagy megállapított 
rendes értéke alapján határozzák meg. Ezek alapján egy négy exportáló gyártóból álló 
reprezentatív mintát választo ttak ki. A négy, mintavételne k alávetett vállalkozás – a 
mintavételhez visszaküldött válaszok szerint – az érintett termék a KNK-ból származó, a 
Közösségbe irányuló exportjának 16 százalékát, és az összes együttm űködő gyártó kivitelének 35 
százalékát jelentette. 
(13) Ami a közösségi gyártókat illeti – az alap rendelet 17. cikke (1) bekezdésének megfelel ően –, a 
mintát az érintett szövetséggel va ló konzultáció után és ezek egyetértésével, a közösségi eladások 
és gyártás legnagyobb reprezentatív mennyisége alap ján választották ki. Ennek eredményeként 
nyolc közösségi gyártót választottak ki a mintavételre. A Bizottság kérd őíveket küldött a 
kiválasztott nyolc vállalkozás számára, am elyek azokat kitöltve juttatták vissza. 
(14) Tekintve a mintavételi kérd őívre válaszoló, és az együttm űködési hajlandóságukat jelz ő 
importőrök korlátozott számát (hat import őr) úgy döntöttek, hogy a mintavétel nem szükséges. 
Mindazonáltal azt követ ően egyik import őr sem működött együtt a felülvizsg álati eljárásban és 
nem küldte vissza a kitöltött kérd őívet. A Vietnamból származó behozatalra vonatkozó 
vizsgálatot illet ően három import őr működött együtt, és juttatta  vissza a kitöltött kérd őíveket. 
(15) A Bizottság felkutatott és megvizsgált mind en információt, amelyet szükségesnek ítélt a 
dömping, a keletkez ő kár és a közösségi érdek meghatározásához. A következ ő vállalkozások 
telephelyein tettek ellen őrző látogatásokat: 
a) Közösségi gyártók 
– Biria AG, Neukirch, Németország, 
– Accell Group N.V., Heerenveen, Hollandia, 
– Cycleurope Industries S.A ., Machecoul, Franciaország, 
– Vivi Bikes srl, Pozzaglio, Olaszország, 
– Denver srl, Dronero, Olaszország, 
– F.lli Masciaghi Spa, Monza, Olaszország, 
– MIFA Mitteldeutsche Fahrradwer ke AG, Sangerhausen, Németország, 
– Promiles, Villeneuve d'Ascq, Franciaország. 
b) Exportáló gyártók a Kínai Népköztársaságban  
– Giant China Co. Ltd, Kunsan (Kunshan) , Csiangszu (Jiangsu) tartomány,  
 
HU 8   HU – Shenzhen Xidesheng Bicycle Co. Ltd., Hosujkou Kungming (Heshuikou Gongming), 
Sencsen (Shenzhen), 
– Guangzhou Viva Bicycle Corporatio n Limited, Kuangcsou (Guangzhou), 
– Komda Industrial Co. Ltd., Pucsi (Buji), Sencsen (Shenzhen). 
c) Exportáló gyártók Vietnamban  
– Always Co., Ltd., Ho Si Minh-város; 
– Asama Yu Jiun Intl. Co., Ltd., Di An; 
– Dragon Bicycles Co., Ltd., Dong Nai; 
– High Ride Bicycle Co., Ltd., Di An; 
– Liyang Vietnam Industrial Co., Ltd., Dong Nai; 
– Vietnam Sheng Fa Co., Ltd., Ho Si Minh-város. 
d) Nem kapcsolódó import őrök 
– ZEG, Köln, Németország, 
– Raleigh Univega GmbH, Cloppenburg, Németország, 
– Halfords Nederland BV, Veenendal, Hollandia, 
e) A szóban forgó termék gyártásá ban vagy eladásában részt vev ő kapcsolódó vállalkozások  
– Sheng Fa Industries Co., Ltd., Taipei, Tajvan. 
(16) Annak figyelembevételével, hogy rendes értéket kell meghatározni azon kínai és vietnami 
exportáló gyártók számára, amelyeknek a piacg azdasági elbánás esetleg nem adható meg, a 
következő vállalkozások telephelyein tettek egy hasonló ország adatai alapján történ ő rendes 
érték meghatározására irányuló ellen őrző látogatást: 
– Biciclo SA de CV, San Luis Potosí, Mexikó; 
– Bicicletas Mercurio SA de CV, San Luis Potosí, Mexikó. 
(17) A dömping- és a kárvizsgálati id őszak 2003. április 1-jét ől 2004. március 31-ig tartott (vizsgálati 
időszak). A kárelemzés összefüggésében a tren dvizsgálat 2000 januárjától a vizsgálati id őszak 
végéig tartott (a tová bbiakban: az érintett id őszak). 
(18) Néhány érdekelt fél rámutatott arra , hogy míg a vizsgálat a 15 tagáll amból álló Európai Unió (az 
EU 15-ök) helyzetére vonatkozott, az inté zkedéseket a 25 tagállamból álló, kib ővített EU 
behozatalára kell alkalmazni. A Vietnamból származó behozatallal kapcsolatban meg kell 
jegyezni, hogy a tíz új tagállam (az EU 10-ek) felé irányuló vietnami behozatal a vizsgálati 
időszakban elhanyagolható volt. Ennélfogva e behozatal a kár okozási vagy a dömpinghelyzetre 
gyakorolt esetleges hatása szintén elhanyagolha tó. Ami a KNK-ból szárm azó behozatalt illeti, 
jelentős mennyiség ű behozatal valósult meg az EU 10-ek felé a vizsgálati id őszakban, az EU 15-
 
HU 9   HU öknél alacsonyabb árakon. Ilyen körülmények közö tt a dömpinggel kapcsolatos megállapításokat 
és azt a következtetést, hogy a dömping folytat ódhat ha az intézkedések hatályukat vesztik, a 
KNK az EU 10-ek felé irányuló behozat alának szintje és árai meger ősíthetik. Mivel az EU 10-
eknél jelent ős a kerékpárgyártás, azt is tekintetbe vették, hogy a KNK-ból származó behozatal 
szintje és árai meger ősítenék az általánosabb közösségi ipar ra – köztük az EU 10-ek gyártóira –
jelentett kár tényét. Ilyen körülmények között úgy vélik, a b ővítés nem változtatja meg 
automatikusan a javasolt intézkedések alapját képez ő dömping és az az által okozott károk 
paramétereit. 
B AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK 
(19) Az érintett termék azonos az eredeti és a koráb bi vizsgálatok alá tartozókkal, mégpedig a nem 
motoros, és jelenleg a 8712 00 10, a 8712 00 30 és a 8712 00 80 KN-kódok alá besorolható kétkerekű, illetve más kerékpárokkal (beleértve a háromkerek ű szállító kerékpárokat). 
(20) Ebben a vizsgálatban a kerékpárokat a következ ő kategóriákba sorolták: 
– A) ATB (24” vagy 26”-es terepkerékpá rok, beleértve a hegyikerékpárokat), 
– B) 26” vagy 28”-es trekking-/vár osi/hibrid/VTC- /túrakerékpárok, 
– C) 16” vagy 20”-es ifjúsági crosskerékpárok (BMX) és gyermekkerékpárok,  
– D) más kétkerek űek/kerékpárok. 
(21) Hasonló csoportosítást használta k abban a vizsgálatban, amel y az eredeti intézkedések 
meghozatalához vezetett a KNK-ban, illetve a KN K-ra vonatkozó korábbi vizsgálat során. 
Mindazonáltal az új kerékpártípus ok kifejlesztése miatt a besoro lást kis mértékben módosítani 
kell. Például a jelenlegi vizsgálat során a B ka tegória tartalmazza a hibrid és a VTC típusokat, 
amelyek a korábban meglév ő típusok továbbfejlesztései.  
(22) A vizsgálatok meger ősítették, hogy a fent meghatározo tt valamennyi kerékpártípusnak 
ugyanazok az alapvet ő fizikai és m űszaki jellemz ői. Továbbá hasonló terjesztési csatornákon 
keresztül adják el azokat a közösségi pi acon, például a szakosodott kiskeresked ők, sportáruház-
láncok és nagybani forgalmazók ú tján. Mivel a kerékpárok alapvet ő alkalmazása és használata 
azonos, azok nagy részben felcserélhet ők, és ezért a különböz ő kategóriájú modellek 
versenyeznek egymással. Ennek alapján megá llapították, hogy az összes  kategória egyetlen 
terméket alkot. 
(23) A vizsgálatok azt is kimutatták, hogy a közösségi ip ar által gyártott és a közösségi piacon eladott 
kerékpároknak, a mexikói ipar által gyártott és a mexikói piacon eladott, valamint a közösségi 
piacra behozott, a KNK-ból vagy Vietnamból származó kerékpároknak ugyanazon alapvet ő 
fizikai és m űszaki jellemz őik vannak, és ugyanolyan felhaszn álásúak/felhasználási körük is 
azonos. Ezért azokat az alaprendele t 1. cikke (4) bekezdésének értelmében hasonló termékeknek 
kell tekinteni. 
(24) Az egyik érdekelt fél azt kérelmezte, hogy a felü lvizsgálati eljárás kere tében az 1997. január 10-i 
71/97/EK tanácsi rendelet által érintett termékkö r kiterjesztését – az alaprendelet 13. cikkének 
értelmében vett kijátszást vizsgáló eljárá s eredményeként – azokra az alkatrészekre kell 
korlátozni, amelyek jelent ős mértékben bevonhatók a kijátszási m űveletekbe, mint a vázak és 
villák. Ebben az összefüggésb en meg kell jegyezni, hogy e felülvizsgálatot azért 
kezdeményezték, hogy megvizsgálják, vajon a meglév ő intézkedések elegend őek-e még a kárt 
 
HU 10   HU okozó dömping megakadályozására. Az érintett termék, vagyis a KNK-ból származó kerékpárok 
termékköre ezért – ahogyan azt a fent említett rendelet kiterjesztette – ugyanaz marad, és a 
kijátszás elleni intézkedések lehetséges felülv izsgálatát egy külön felülv izsgálat összefüggésében 
kell végrehajtani, amennyiben a feltételek teljesülnek. 
(25) A vizsgálat alatt egy közösségi import őr azt követelte, hogy az egykerek űeket vegyék ki az 
érintett termékkörb ől, mivel azok állítólag más alapvet ő fizikai és m űszaki jellemz őkkel 
rendelkeznek, és más a használatuk. A Bizottság megvizsgálta az igényt, és azt állapította meg, 
hogy nyilvánvalóan léteznek alapvet ő fizikai és m űszaki különbségek. A kerékpároktól eltér ően 
az egykerek űeknek nincs második kerekük, kormányuk az irányításhoz, és fékrendszerük. 
Továbbá az egykerek űek és más kerékpárok használata világosan eltér egymástól. Az 
egykerekűeket rendszerint nem közlekedésre vagy s portolásra, hanem ál talában akrobatikus 
célokra használják. Ezért arra a köve tkeztetésre jutotta k, hogy a kérés kell ően indokolt, és az 
érintett termék meghatározását ezért ennek megfelel ően kell kiigazítani.  
C. DÖMPING  
1. Piacgazdasági elbánás 
(26) Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése b) pontjának megfelel ően a KNK-ból és/vagy Vietnamból 
származó behozatalt érint ő dömpingellenes vizsgálatok során re ndes értéket kell meghatározni az 
említett cikk (1)-(6) bekezdésével összhangban azon gyártók számára, amelyekr ől 
megállapították, hogy megfelelnek az alaprendel et 2. cikke (7) bekezd ésének c) pontjában 
meghatározott követelményeknek, azaz ahol a piacgazdasági feltételek érvényesülnek a hasonló termékek gyártása és értékesítése tekintetében. 
(27) Röviden és csak a hivatkozás megkönnyítése érdekében a piacgazdas ági elbánásra vonatkozó 
követelményeket összefoglalóan a következ őképpen határozzák meg: 
1. az üzleti döntések és a költségek  a piaci jelzésekhez igazodnak, jelent ősebb állami 
beavatkozás nélkül; 
2. a cégek világos számviteli  nyilvántartásokkal re ndelkeznek, amelyeket független eljárás 
során auditálnak a nemzetközi számviteli standardokkal (IAS) összhangban, és minden 
célra azokat alkalmazzák; 
3. nincsenek a korábbi, ne m piacgazdasági rendszerb ől eredő jelentős torzulások; 
4. a cs ődjogi és a tulajdonjogi jogszabályok stab ilitást és jogbiztonságot biztosítanak; 
5. a valutaátváltás piaci árfolyamon történik. 
(28) Tíz KNK-beli és hét vietnami válla lkozástól érkezett az alaprendelet 2. cikke (7 ) bekezdésének b) 
pontja szerinti piacgazdasági elbánás iránti kérelem: 
Exportáló gyártók a KNK-ban 
– Giant China Co. Ltd, 
– Shenzhen Xidesheng Bicycle Co. Ltd, 
– Guangzhou Viva Bicycle Corporation Limited, 
 
HU 11   HU – Komda Industrial Co. Ltd., 
– Universal Cycle Corporation, 
– Liyang Machinery (Shenzen) Co Ltd, 
– Zheijiang Pujiang Libahuang Bicycle Corporation, 
– Merida Bicycle Co. Ltd, 
– Huida Bicycle (Shenzhen) Co. Ltd, 
– Shenzhen Bo-An Bike Co. Ltd; 
Exportáló gyártók Vietnamban 
– Always Co., Ltd. (“Always”), 
– Asama Yu Jiun Intl. Co., Ltd. (“Asama”), 
– Dragon Bicycles Co., Ltd(“Dragon”), 
– High Ride Bicycle Co., Ltd(“High Ride”), 
– Liyang Vietnam Industrial Co., Ltd. (“Liyang”), 
– Vietnam Sheng Fa Co., Ltd (“Sheng Fa”), 
– Olympic Pro Manufacturing Co., Ltd. 
(29) E vállalkozások egyike (a Komda I ndustrial Co. Ltd) a vizsgálat kés őbbi szakaszában 
visszavonta a piacgazdasági elbá nás iránti kérelmét, de fennta rtotta az alaprendelet 9. cikkének 
(5) bekezdése szerinti egyéni elbánás iránti ké relmét. Egy másik vállalkozás (az Olympic Pro 
Manufacturing Co., Ltd) esetében úgy találták, hogy a vizsgálati id őszakban nem exportálta az 
érintett terméket a Közösségbe. Ezért annak a pi acgazdasági elbánásra, illetve egyéni elbánásra 
irányuló kérelme megalapozatlan. 
(30) A fennmaradó tizenöt vállalkozás kérelmét az  alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) 
pontjában meghatározott öt köve telmény alapján vizsgálták. 
1.1. Piacgazdasági elbánás meghatározása a KNK-be li exportáló gyártók tekintetében 
(31) Minden KNK-beli exportáló kerékpárgyártó teki ntetében megállapíto tták, hogy azok a kínai 
Külkereskedelmi és Gazdasági Együttm űködési Minisztérium (MOFTE C) és a vámhatóságok 
által jóváhagyott 2001. 12. 20-i ki viteliengedély-kezel ésre vonatkozó rende lettel összhangban 
kiviteli kvótarendszer hatálya alá tartoznak. A kvóták kiosztását a MOFTEC, a megfelel ő 
kereskedelmi kamara és a külföldi alapítású vállalkozások szövetsége tagjaiból álló, és a 
MOFTEC által meghatározott követelmények alap ján eljáró bizottság végezte. A rendszer 
emellett tartalmazta a minimum exportárak te rméktípusonkénti meghatározását, valamint a 
kormány által az export őrökkel kötött eladási szerz ődéseknek a kiviteli e ngedély kiállítása el őtt 
történő ár- és mennyiségi ellen őrzését.  
 
HU 12   HU (32) A fentiek fényében a piaci elbánást kérelmez ő vállalkozások nem tudták bebizonyítani, hogy 
döntéseik az eladási árak és a mennyiségek tekint etében a piaci jelzések en alapultak, és nem 
jártak jelent ős állami beavatkozással, ahogyan azt az al aprendelet 2. cikke (7) bekezdése c) 
pontjának els ő követelménye el őírja. Következésképpen a tanácsadó bizottsággal való 
konzultációt követ ően az a döntés született, hogy nem adják meg a piacgazdasági elbánást a 
kérelmező vállalatoknak, mivel nem feleltek meg az al aprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) 
pontja követelményeinek. 
(33) Néhány exportáló gyártó és a Kínai Gép- és Elek tronikus Termék Export-import Kereskedelmi 
Kamara (CCCME) úgy érvelt, hogy a kiviteliengedé ly-programot nem lehe t úgy tekinteni, mint 
ami érinti az exportálók a kiviteli mennyisége kre és árakra vonatkozó döntéseit és nem 
szabályozza jelent ős állami beavatkozás, az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontja 
értelmében. E tekintetben el őször is meg kell jegyezni, hogy a kiviteliengedély-program tiltja, 
hogy a vállalkozások az állam á ltal meghatározott, megengedett maximummennyiségeket 
meghaladó mennyiségben és minimumárak alatti áron  végezzenek kerékpár kivitelt. E korlátozás 
világosan megmutatja, hogy a vállalkozások nem határozhatják meg szabadon kiviteli 
tevékenységüket jelent ős állami beavatkozás nélkül. Valójá ban kötelesek pályázni egy éves 
mennyiségre, amit a fent említett bizottság vagy elfogad abban a formában, vagy közelebbr ől 
meg nem határozott alapon módosít, s őt elutasít. Ezenfelül az el őző évben 5 000-nél kevesebb 
kerékpárt exportáló vállal kozásokat teljesen ki is zárhatják a pá lyázati eljárásokból, ezzel teljesen 
e bizottság megítélésére bízva, folytathatja -e az adott vállalkozás kiviteli tevékenységét. 
Mindemellett a mennyiséget és az árakat a tényleges exporér tékesítési szerz ődések jóváhagyásán 
keresztül és a MOFTEC valamint a vámhatósá gok bevonásával szigorúan felügyeli az állam, 
amely szerz ődések alapján a kiviteli engedé ly kiállítható. Ez egyértelm űen a vállalkozások üzleti 
döntéseibe történ ő állami beavatkozásnak tekinthet ő az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) 
pontja értelmében. Ennek alapjá n az érvelést elutasították. 
1.2. Piacgazdasági elbánás meghatározása a viet nami exportáló gyártók tekintetében 
(34) Megállapítást nyert, hogy öt érintett vállalkozás  helyezkedik el az úgynev ezett ipari zónákban és 
egy vállalkozás az úgynevezet t exportfeldolgozó zónában. 
(35) Az ipari zónában elhelyezked ő vállalkozások tekintetében me gállapították, hogy a vietnami 
külföldi befektetésekre vonatkozó törvényt  végrehajtó 2000. július 31-i 24/2000ND-CP 
kormányrendelet általános kötelezettséget sz ab meg az e törvény hatálya alá tartozó 
vállalkozások számára, miszerint a termelésük le galább 80 százalékát exportálniuk kell („kiviteli 
kötelezettség”) ahhoz, hogy befektetési engedélyt ka pjanak. Azt is megállapították, hogy az ipari 
zónában található mind az öt vállalkozás be fektetési engedélye tartalmazta a kiviteli 
kötelezettséget. 
(36) Ezenfelül a vizsgálat azt mutatta ki, hogy az e xportfeldolgozó zónában található vállalkozás 
befektetési engedélye nem tartalmazta a fent említett kiviteli kötelezettséget. 
(37) Az öt vállalkozás, amelyek befektetési engedély e tartalmazta a kiviteli kötelezettséget, arra 
hivatkozott, hogy a 27/2003ND-CP kormányrendele ttel („módosító rende let”) végrehajtott 
alkalmazandó vietnami jogszabály egy kés őbbi változása miatt a ki viteli kötelezettség 2003. 
május 7. óta nem áll fenn. 
(38) E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a módosító re ndelettel összhangban a kiviteli kötelezettség 
csak akkor szüntethet ő meg, ha a módosító rendeletben szerepl ő más kényszerít ő előírásoknak is 
megfelel. Ezért a módosító rendelet nem szüntette  meg a kiviteli köteleze ttséget, hanem inkább 
 
HU 13   HU módosította azon követelményeket, amelyeknek a vállalkozásoknak meg kell felelniük kiviteli 
kötelezettségük eltö rlése érdekében. 
(39) A vállalkozások továbbá azt is állították, hogy ha  eleget tettek volna a módosító rendeletben 
felsorolt kiegészít ő feltételeknek, jogosultak lettek volna a befektetési engedélyükben szerepl ő 
kiviteli kötelezettség megszüntetésére. Mi ndazonáltal az alka lmazandó jogszabályoknak 
megfelelően a befektet őnek először a befektetési engedélyt kiáll ító hatóságtól kérnie kell az 
engedély módosítását, és azt követ ően a befektetési engedélyt ki állító hatóság úgy módosítja a 
befektető befektetési engedélyét, hogy vissza vonja a kiviteli kötelezettséget. 
(40) A befektetési engedélyt kiállító hatóságok az öt vállalkozás egyikének es etében sem nem vonták 
vissza a befektetési engedélyben szerepl ő kiviteli kötelezettséget a vizsgálati id őszak alatt. Ezért 
a vállalkozásoknak sem sikerült bebizonyí taniuk, hogy megfeleltek volna a kiegészít ő 
feltételeknek. 
(41) Ugyanezen vállalkozások azt is állították, hogy még ha a kiviteli kötelezettséget hatályosnak is 
tekintenék a vizsgálati id őszakban, a vállalkozások döntése mégis a piaci jelzésekre  adott válasz 
volt/ a vállalkozások döntéseiket mé gis a piaci jelzéseknek megfelel ően hozták meg. Azonban a 
kiviteli kötelezettség nem csak  hogy fennállt a vizsgálati id őszak alatt, de mind az öt vállalkozás 
befektetési engedélye és alapszabálya tartalmazta azt az egész vizsgálati id őszak alatt. 
Következésképpen megállapították, hogy a kiviteli köt elezettséget úgy kell tekinteni, mint olyan 
jellegű, jelentős állami beavatkozást, amely hatékonya n akadályozza a vállalkozásokat abban, 
hogy a piaci jelzéseknek megfelel ően hozzák meg a döntéseiket. 
(42) Azt is megállapították, hogy az a vállalkozás, amelynek esetéb en úgy találták, hogy sem a 
befektetési engedély, sem az alapszabály nem tart almazta az említett kiviteli kötelezettséget, 
szabadon értékesíthette az érintett terméket akár  a helyi, akár az exportp iacon, és nem volt kitéve 
jelentős állami beavatkozásnak. 
(43) Továbbá meg kell említeni, hogy a (34) pr eambulumbekezdésben meghatározott, kiviteli 
kötelezettség alá tartozó öt vállalkozás közül négy esetében nem állapítható meg, hogy független 
eljárás során, a nemzetközi számviteli standa rdokkal összhangban auditált számviteli 
nyilvántartással rendelkeztek, amelyet minden célra alkalmaztak. Megállapították, hogy nem 
átlátható számlázási megállapodás történt az érintett termék Közösség felé történ ő számlázása 
tekintetében. Ez a megállapodás az adóparadics omokban vagy más, Vietnamon kívüli helyeken 
található közvetít ő vállalkozásokra vonatkozott, és nem tette lehet ővé eseménynapló követését. 
Végül a vietnami vállalkozások könyvelési bi zonylatai nem képviselték hitelt érdeml ően az 
alapul szolgáló exporté rtékesítési ügyleteket. 
(44) Következésképpen a tanácsadó bizo ttsággal való konzultációt követ ően úgy határoztak, hogy 
megadják a piacgazdasági elbánást az Alwaysnek, mivel a vállalkozás megf elelt az alaprendelet 
2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatá rozott minden követelménynek, és elutasították 
az Asama, a Dragon, a High Ride, a Liyang és a Sh eng Fa kérelmét, mivel azok nem feleltek meg 
minden fent említett követelménynek. 
2. Egyéni elbánás 
(45) Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pon tja szerint az e cikk hatálya alá tartozó országok 
vonatkozásában az egész országra kiterjed ő vámot hoznak létre, kivéve azokat az eseteket, 
amikor a vállalkozások képesek bizonyítani, hogy az egyéni elbánásra vo natkozó alaprendelet 9. 
cikkének (5) bekezdésében meghatározo tt valamennyi követelményt teljesítik. 
 
HU 14   HU (46) Ugyanez a helyzet azon KNK-beli és a vietnami e xportáló gyártóknál, amel yek nem teljesítették 
a piacgazdasági elbánás követelm ényeit, ahogyan a (29) preambulumbekezdésben szerepl ő 
vállalkozás, amely vagylagosan egyéni elbánást kért az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésének 
megfelelően. A Bizottság ennélfogva ellen őrizte, hogy mely kérelmez ő vállalkozás élvezett 
ténylegesen és jogilag is megfelel ő függetlenséget az államtól  ahhoz hogy, az alaprendelet 9. 
cikke (5) albekezdésének b) pont ja értelmében megállapítsa az ér intett termék exportárait és -
mennyiségét.  
(47) E tekintetben megállapították, hogy az összes KNK-beli exportáló gyártó jelent ős állami 
ellenőrzés alatt áll az érintett termék exportá rainak és -mennyiségeinek meghatározása 
szempontjából, ahogyan az a (31) preambulumbek ezdésben szerepel. Emiatt megállapították, 
hogy az egyéni elbánást kérelmez ő kínai exportáló gyártók nem feleltek meg az alaprendelet 9. 
cikkének (5) bekezdésében meghatározott, egyé ni elbánáshoz szükséges követelményeknek. 
(48) A vietnami vállalkozások esetében megálla pították, hogy mind az öt vállalkozás jelent ős állami 
ellenőrzés alatt áll az érin tett termék kiviteli mennyiségeinek meghatáro zását tekintve, ahogyan 
az a (34) és a (41) preambulum bekezdésekben szerepel. Ezért azt  is megállapították, hogy az öt 
vállalkozás egyike sem felel meg az egyéni elbánás követelményeinek. 
3. Rendes érték 
3.1. Hasonló ország  
(49) Az alaprendelet 2. cikke (7) be kezdésének a) pontja szerint az on KNK-beli és vietnami exportáló 
gyártók számára, akiknek nem adták meg a piacg azdasági elbánást, a rendes értéket a hasonló 
ország árai vagy a megállapított értéke alapján kell meghatározni. 
(50) E célból az eljárás megindításáról szóló értes ítésben a Bizottság Mexikót ajánlotta, amely a 
KNK-t érint ő korábbi vizsgálat során szin tén hasonló ország volt.  
(51) Minden érdekelt félnek megadták a lehet őséget, hogy észrevételt te gyen a hasonló ország 
tervezett kiválasztására. Az együttm űködő exportáló gyártóktól Ta jvant vagy Indiát, mint 
Mexikónál alkalmasabb hasonló országoka t javasló észrevételek érkeztek. 
Tajvan 
(52) Bizonyos exportáló gyártók azzal érveltek, hogy mivel ezt az or szágot használták az eredeti 
vizsgálatban, Tajvan megfelel őbb hasonló ország. Továbbá arra  hivatkoztak, hogy Tajvan az 
egyik legnagyobb kerékpárgyártó a világon, és fejlett  belföldi piaca van, ahol sok hazai gyártó 
aktívan versenyez. S őt, Tajvanban nincsenek behozatali korlátozások a kerékpárokra vagy azok 
alkatrészeire. Továbbá sok kínai és vietnami gyártó tajvani cégek tulajdonában van,  és ezért mind 
a gyártási folyamatok, mind a késztermékek  nagyon hasonlóak a kínai és a vietnami 
gyártókéihoz. Azt is kijelentették, hogy több ta jvani vállalkozás szer etne e célból együttm űködni 
a Közösséggel. 
(53) A fenti érvek tekintetében el őször is meg kell jegyezni, hogy Tajvan valóban a világ harmadik 
legnagyobb kerékpárgyártója,  de az iparág er ősen exportorientált, és jellemz ően termelésének 
mintegy 90 százalékát exportálja.  
(54) Másrészről belső piaca viszonylag kicsi és eléggé stabil, felvev őképességét körülbelül 700 000-
800 000 darabra becsülik, míg a mexikói bels ő piac felvev őképessége mintegy 2,3 millió darabra 
becsült, ami háromszorosa a tajvaninak. Ezen felül a tajvani piacot nagyban a kínai export őrök 
 
HU 15   HU látják el. Összehasonlításképpen 2003-ban Tajv an mintegy 470 000 kerékpárt hozott be a KNK-
ból, ami piacának több mint a felét teszi ki. E tekintetben meg kell je gyezni, hogy a Tajvanba 
irányuló kerékpárimport 2001 el őtt majdnem nulla  volt. Ezért, míg 2001 el őtt a tajvani piacot 
főként – ha nem kizárólag – he lyi gyártók látták el, manapság  a KNK-beli kerékpárok vannak 
egyre inkább többségben a piacon, és a helyi gy ártók piaci részesedése drámai módon csökken. 
Következésképpen a bels ő piacot er ősen befolyásolják a KNK-beli kerékpárok behozatali árai, 
amelyek a jelenlegi vizsgálat tárgyát képezik.  
(55) Mindemellett az összes ismert tajvani gyártónak kérd őíveket küldtek. Néhány vállalkozás 
válaszolt, hogy készek lennének együttm űködni, de nincs belföldi értékesítésük, mivel teljes 
termelésüket exportálják. Két vá llalkozás válaszolt a kérd őívre. Ezek egyike nem adott 
értelmezhet ő választ, így e vállalkozást együttm űködésre alkalmatlannak tekintették. A másik 
vállalkozás teljes mértékben együttm űködött, de kérdéses, hogy belföl di értékesítésének alacsony 
szintje kell ő módon képviseli-e a tajvani pi acot, a Közösségbe irányuló teljes kínai kivitelt és a 
Közösségbe irányuló teljes vietnami kivite lt . Továbbá az (54) preambulumbekezdésben 
meghatározott mindenkori tajvani piaci feltételek me llett ennek az egy vállalkozásnak az eladásai 
nem tekinthet ők megfelel ő alapnak a rendes ér ték meghatározásához. 
India 
(56) Egy kínai exportáló gyártó Indiát javasolta ha sonló országnak. Azzal érvelt, hogy Indiában a 
bérköltségek azonosak KNK-beliekkel. E tekintet ben meg kell jegyezni, hogy Indiát nem találták 
megfelelő választásnak, mivel nagyon nehéz lenne összehasonlítani az Indiában eladott 
kerékpárokat (falusi kerékpár ok, amelyeket a kiskeresked őknek készletben adnak el), és a kínai 
gyártók által a Közösségbe exportá lt kerékpárokat, és ez mindenké ppen többszörös kiigazítást 
igényelne. Ezért, és mivel létezik megfelel őbb hasonló ország – Mexikó –,  Indiát nem fogadták el 
alkalmas hasonló országnak. 
(57) A közzétételt követ ően egy vietnami exportáló gyártó azt állította, hogy a Bizottság nem adott 
semmilyen ésszer ű, bizonyítékokkal alátámaszt ott indoklást arra nézve,  miért nem lehet India 
hasonló ország. Azzal érvelt, hogy a Bizottság egyáltalán nem küldött kérd őíveket az indiai 
gyártóknak, pedig ez az ország nagy mennyiségben exportál jó min őségű, hasonló terméknek 
számító kerékpárokat a Közösségbe, szemben a Bizo ttság azon megállapításával, miszerint azok 
„falusi kerékpárok, amel yeket a kiskeresked őknek készletben adnak el”. 
(58) E tekintetben el őször is meg kell jegyezni, hogy röviddel az e ljárás elindítása ut án csak egyetlen 
kínai exportáló gyártó javasolta Indiát hasonló országnak, ám ezt az igényt nem indokolták meg 
kellőképpen, mivel az egyetlen benyú jtott érv az volt, hogy a KNK-ban és Indiában azonosak a 
bérköltségek. Ezenfelül az indiai kerékpárok Közösségbe irányuló exportja nem lényeges tényez ő 
India hasonló országnak való alkalmasságának megítélésében. Nem vitás, hogy az indiai bels ő 
piacon eladott kerékpárok hasonló termékek az ér intett országok által a Közösségbe exportált 
termékekhez. Ugyanakkor a rendelkezésre álló információ arra utalt, hogy az indiai bels ő piacon 
eladott kerékpártípusok többszö rös kiigazításokra szorulnána k, ami megbízhatatlanná tenne 
bármilyen összehasonlítást. Ezt figyelembe véve és más, alátámasztott információk hiányában India hasonló országként való esetleges kivála sztását a továbbiakban ne m vizsgálták, mivel egy 
ennél alkalmasabb hasonló ország  – Mexikó – adatai rendelkezésre álltak. Ennek alapján a fenti 
érvelést elutasították. 
 
HU 16   HU Mexikó 
(59) Kérdőíveket küldtek minden ismert mexikói gyárt ónak. Két vállalkozás teljes mértékben 
együttműködött, a kérd őíveket visszaküldte és hozzájárult ahhoz, hogy válaszaik helytállóságát a 
telephelyeiken ellen őrizzék. E két gyártó hazai eladásai a 2,3 millió darabra becsült mexikói piac 
egyharmadát teszik ki. Számos gyá rtó, és mintegy húsz nagyobb import őr működik 
versenykörnyezetben. 2003-ban a kerékpárbehozatal f őként Tajvanból (több mint 50 százalék), 
Uruguayból (20 százalék), az Egyesült Államokból  és Dél-Koreából származott. Ezek a 
behozatalok a helyi piac mintegy 5 százalékát je lentették. Ehhez az arányhoz hozzá kell adni a 
kerékpáralkatrészek összesze relésével foglalkozó import őrök által a helyi piacon eladott 
kerékpárokat.  
(60) E tekintetben meg kell jegyezni, hogy 2003-ban mintegy 465 000 kerékpáralkatrészt importáltak 
Mexikóba 79 millió euró értékben, amelyne k egy harmadát a tizenkét legnagyobb 
importőr/összeszerel ő hozta be (forrás: az ANAFABI, a me xikói kerékpárgyártók szövetségének 
éves jelentése). Másrészr ől a mexikói kerékpárkivitel a behozatal értékének mintegy 60 
százalékát tette ki 2003-ban (forrás: hivatalos me xikói statisztikák), vagyis becslések szerint 
mintegy 50-70 000 darabot. Úgy t űnik tehát, hogy az importá lt kerékpáralkatrészek nagyobb 
részét a vev őszolgálat (javítás) piacán vagy fel kerékpárok a bels ő piacon történ ő 
összeszerelésére és eladására használták fel. 
(61) Egyes exportáló gyártók azt állították, hogy Mexikóban importbejegyzési eljárásokat 
alkalmaznak, amelyek nehézkesek, és növelik az országba behozott áruk költségét. Arra is 
hivatkoztak, hogy ez a bejegyzési re ndszer piaci torzulást okoz a mexikói kerékpárágazatban. Azt 
is állították, hogy a mexikói helyi verseny korlá tozott, mivel a nyolc nagy gyártó – az ANAFABI, 
a mexikói kerékpárgyártók szövetségének tagjai – a helyi termelés több mint 75 százalékát adja, 
így jelent ős szerepük van a helyi árak meghatározásáb an. Ezenkívül úgy érveltek, hogy –, amióta 
a mexikói jog az úgynevezett Maquiladora-program keretében állítólag el őírja a hazai gyártók 
számára, hogy bizonyos teljesítmény-el őírásoknak megfeleljenek – a mexikói kerékpárgyártókat 
korlátozzák a bels ő piacon eladható mennyiségek tekintet ében. E programmal összhangban ha 
egy vállalkozás a soron következ ő kivitelekhez vámmentesen kí vánja nyersanyagait behozni, 
éves szinten teljes termelésének legalább 30 százalékát exportálnia kell.  
(62) Az importbejegyzési eljárásokkal kapcsolatban el őször azt kell megjegyezni, hogy jóllehet az 
ilyen eljárások a behozat alt bizonyos szempontból nehézkesebbé és id őigényesebbé tehetik, 
megállapítást nyert, hogy kerékpár vagy ke rékpáralkatrész mexikói piacra történ ő jelentős 
mértékű behozatala esetén piaci versenyhelyzetet biztosítanak. Ezért az ilyen eljárásoknak a 
piacra gyakorolt lehetséges hatása – ha van ilyen, mert ez közvetlenül nem mérhet ő – e 
tekintetben elhanyagolható. Ezzel ellentétben a hazai verseny esetében meg kell említeni, hogy 
abban mintegy tizenkét nagyobb kerékpár- vagy ke rékpáralkatrész-gyártó, számos kisebb gyártó 
és/vagy összeszerel ő, számos import őr és/vagy összeszerel ő vesz részt. E piaci szerepl ők 
mindegyike versenyben áll egymással, am i azt bizonyítja, hogy a mexikói piacon er ős 
versenyhelyzet van. A nagy gyártóknak – az ANAFAB I tagjainak – a helyi árak meghatározására 
gyakorolt befolyása nem bizonyított, és a vizsgálat nem tárt fel olyan tényt, amely alátámasztaná 
e feltételezést. Az a tény, hogy néhány nagy gyártó k ézben tartja a belföldi piac nagy részét, 
önmagában nem jelent bizonyíté kot az ármeghatározás befolyásol ására. Ebben az összefüggésben 
azt is meg kell említeni, hogy a két megvizsgált me xikói gyártó – amelyek a mexikói gyártás 
mintegy egyharmadát képviselik – esetében átla gosan alacsonyabb nyereséget állapítottak meg 
(alacsonyabbat, mint az érintett országokból sz ármazó káros dömping hiányában a közösségi 
piacon a kérelmez ő által szorgalmazott rendes nyeresé g) a kerékpárokkal kapcsolatos 
tevékenységükb ől, mint ami elvárható lenne, ha ők ellenőriznék a mexikói piacot.  
 
HU 17   HU (63) A Maquiladora-programok tekintetében meg kell jegyezni, hogy a két együttm űködő mexikói 
gyártó semmilyen dömpingellenes behozatali vá mot nem fizetett a teljes kerékpárigényük 
mintegy 60 százalékát jelent ő, és főként a KNK-ból és Tajvanról származó 
kerékpáralkatrészekre. Mindamellett a termék ei nagy részét mindké t vállalkozás a bels ő piacon 
adja el. Csak egy mexikói gyártó végzett a te ljes eladásainak több mint  10 százalékát kitev ő 
kiviteli tevékenységet. 2000 óta a kerékpárá gazatot bevonták az úgynevezett Mexikói Ágazati 
Előmozdítási Programokba (PROSEC), amel yet a mexikói kormány 2000. október 30-án 
közzétett rendelete hozott létr e. A PROSEC azon cégekre vonatkozik, amelyek egy egyedi 
ágazati el őmozdítási programban részt vev ő készárukat és az e programban felsorolt importált 
anyagokat gyártanak. A rendelet a tarifamentesítést/-csökkent ést nem köti kifejezetten a 
kivitelhez. Minden e ngedéllyel rendelkez ő gyártó behozhatja a re ndeletben felsorolt 
nyersanyagokat és gépeket, amennyiben azoka t bizonyos meghatározott termékek gyártására 
használják. A behozott árukat rendeltetési helyük (bels ő vagy exportpiacok) szerint nem 
különböztetik meg. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a két együttm űködő gyártó a bels ő 
piacra szánt késztermékekhez felhasznált nye rsanyagok behozatalára kirótt vámokon kívül nem 
fizet más vámokat. 
(64) Az egyik együttm űködő importőr szerint a mexikói bérkölts ég a vietnami bérköltség 
háromszorosa. Ennek eredményeképpen a végtermék el őállítási költsége és eladási ára magasabb 
Mexikóban, mint Vietnamban. Köve tkezésképpen Mexikó nem megfelel ő hasonló ország. E 
tekintetben meg kell jegyezni, hogy Vi etnam gazdaságát átalakulóban lév ő gazdaságként tartják 
számon. A piacgazdasági státusszal nem rendelkez ő vietnami gyártók bérköltsége nem 
szabadpiaci ár, vagyis ezek az árak nem a piaci er ők alakulásának eredménye. A hasonló ország 
alkalmazásának célja éppen az ilyen, a vállalkozási költségeknél jelentkez ő nem piaci árak 
megjelenésének kiküszöbölése. Enne k alapján az érvelést elutasították. 
(65) Végül azt állították, hogy jelent ős különbségek vannak a mexikói  és a KNK-beli kerékpárágazat 
között, melyeket f őként a felhasznált nyersa nyagoknak és az azokhoz való hozzáférés feltételei 
okoznak. A felhasznált nyersanyagok tekintetében  arra hivatkoztak, hogy a mexikói gyártók csak 
merev vázakat, míg a kínaiak felfüggesztéses vázakat is gyártanak. A nyersanyagokhoz való 
hozzáférés feltételeir ől azt állították, hogy azokat nem lehe t a KNK-ban fennálló  feltételekhez 
hasonlítani, mivel a bels ő piacon kínált kerékpáralkatrészeket elavult technológiáv al gyártották. 
Ezenfelül a KNK-ból importált kerékpáralkatré szekre 144 százalékos dömpingellenes vám 
vonatkozik, ami megnöv eli a költségeket. 
(66) A felhasznált nyersanyagok közötti különbséggel, és azok beszerzésének feltételeivel 
kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy a vizsgá lat nem mutatta ki, hogy különbség lenne a 
Mexikóban, Kínában vagy Vietnamban gyártott keré kpárok között. A mexikói gyártók készítenek 
kerékpárokat felfüggesztéses vázzal is, amelyek f őként a KNK-ból és Tajvanról származó 
alkatrészekkel vannak ellátva.  Ami a kerékpáralkatrész-beho zatalra vonatkozó dömpingellenes 
behozatali vámokat illeti – ahogyan az a fenti, (63) preambulumbekezdésben szerepel – ilyen vám nem terheli a kerékpáralkatrészek be hozatalát. Ezért ezt az érvet elutasították. 
(67) A fentiekre tekintettel a mexikói piac re prezentatívnak és versenyhelyzetben lév őnek tekinthet ő. 
Ezért megállapították, hogy Mexikó megfelel ő hasonló ország.  
3.2. A rendes érték meghatározása a hasonló országban  
(68) Miután Mexikót választották hasonló országnak, a rendes értéket a két együttm űködő mexikói 
gyártó telephelyein ellen őrzött adatok alapján számolták ki . Az alaprendelet 2. cikke (7) 
bekezdésének a) pontja szerint a piacgazdasági elbánásban nem részesül ő kínai és vietnami 
 
HU 18   HU gyártók rendes értékét a hasonl ó ország gyártóitól kapott ellen őrzött információk alapján 
állapították meg, vagyis a mexikói bels ő piacon a hasonló terméktípusokra, vagy a hasonló 
terméktípusokra Mexikóban megállapított ér téke alapján fizetett vagy kifizetend ő árak alapján.  
(69) A két mexikói gyártó hazai eladásait a hasonló termékek esetében reprezentatívnak találták, 
mivel a KNK-beli és a vietnami exportáló gyártók által a Közösségbe kivitt  érintett termékekhez 
viszonyítva nagyobb arányt képviseltek. 
(70) Vizsgálatot végeztek arról is, hogy mely terméktípusok hazai eladásai tekinthet ők a rendes 
kereskedelmi forgalom keretén belülinek úgy, hogy a kérdéses terméktípusra vonatkozóan 
meghatározták a független fogyasz tók számára történt jövedelmez ő eladások arányát. Ha a nettó 
eladási áron értékesített terméktípus – amely a szóba n forgó típus teljes eladásainak 80 százalékát 
képviseli – eladási mennyi sége nagyobb vagy egyenl ő az egységnyi költségné l, és ahol a szóban 
forgó típus súlyozott átlaga megegyezett vagy magasabb volt az egységnyi költségnél, a rendes 
érték az aktuális hazai áron alapult, amelyet a szóban for gó terméktípusnak a vizsgálati id őszak 
alatt történ ő összes hazai eladásai súlyozott átlaga alapján számítottak ki, függetlenül attól, hogy 
ezek az eladások nyereségesek voltak-e vagy nem.  
(71) Azon terméktípusok esetében, ahol a jövedelmez ő eladások mennyisége az adott terméktípus 
teljes eladási mennyiségének legalább 10, de legfe ljebb 80 százaléka, vagy ahol az ilyen eladások 
súlyozott átlaga az egységnyi költség alatt vol t, a rendes érték az aktu ális hazai áron alapul, 
amelyet csak a szóban forgó típusok nyereséges el adásai súlyozott átlaga ként számítottak ki.  
(72) Azon terméktípusok esetében, ahol a nyeresége s eladások mennyisége az adott típus bels ő piacon 
megvalósuló teljes eladási mennyiségének kevesebb mint 10 százalékát jelenti, úgy tekintették, 
hogy az érintett terméktípust nem a rendes kereskedel mi forgalom keretében adták el, és ezért a 
rendes érték nem alapulhat a mexikói bels ő piaci árakon. 
(73) Azon exportált terméktípusok esetében, amelyeket nem a rendes mexikói kereskedelmi forgalom 
keretében gyártottak, vagy nem a mexikói gyárt ók adták el, a megállapított rendes értéket 
alkalmazták. 
(74) A mexikói bels ő piacon a rendes kereskedelmi forgal omban eladott, hasonló típus nélküli 
exportált terméktípusok esetében az alaprendele t 2. cikkének (3) bekezdése szerint a rendes 
értéket a gyártók saját gyártási költségeinek súl yozott átlaga és az érté kesítési, általános és 
igazgatási költségek ésszer ű összegei, valamint a nyereség ö sszeadásával határozták meg. Az 
értékesítési, általános és igazgatási költségeket és  a hasznot a felmerült értékesítési, általános és 
igazgatási költségek súlyozott átlaga és az együttm űködő mexikói gyártók által a hasonló 
termékeknek a rendes kereskedelmi forgalomban történ ő hazai eladásaiból származó nyereség 
alapján határozták meg. Az exportált te rméktípusok esetében – a mexikói bels ő piacon való 
eladások nélkül – a hasonló terméktípusok gy ártási költségeit használták a rendes érték 
meghatározásánál, amelyeket az exportált típusok eltér ő fizikai jellegzetességei figyelembe vétele 
érdekében megfelel ően kiigazítottak. 
3.3. A rendes érték meghatározása azon exportáló  gyártók számára, akiknek megadták a 
piacgazdasági elbánást 
(75) Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság el őször megvizsgálta, 
hogy az Always mely, független fogyasztóknak történ ő hazai hasonlótermék-eladásai voltak 
reprezentatívak, azaz az ilyen el adások teljes mennyisége egyenl ő vagy nagyobb volt-e a 
Közösségbe irányuló megfelel ő kiviteli eladások teljes mennyiségének 5 százalékánál. 
 
HU 19   HU (76) Megállapították, hogy az Always nem adott el hasonló termékeket a vietnami bels ő piacon. Ezért 
a hazai eladások hiánya miatt a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdésével összhangban a származási ország el őállítási költségei, és ésszer ű mértékű értékesítési, általános 
és igazgatási költségei, valamint a nyereség összege alapján állapították meg. 
(77) Mivel az Always nem adott el sem az érintett termékb ől a belső piacon, sem az azonos 
termékkategóriából Vietnamban, az Always el őállítási költségeihez hozzáadandó értékesítési, 
általános és igazgatási költségek és a nyereség ö sszegét az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének 
c) pontja alapján határozták meg. Ezen ö sszegek tehát a mexikói gyártók által a rendes 
kereskedelmi forgalom keretében felmerült értékesí tési, általános és igazgatási költségek illetve a 
nyereség súlyozott átlagán ala pultak. Ez a módszer ésszer űnek tűnt ebben a helyzetben, mivel a 
mexikói piacot reprezentatívnak és versenyképesnek találták. 
(78) Az Always azzal az igénnyel lépett fel, hogy a hazai eladások hiányában a rendes értéket a 
harmadik országokra vonat kozó exportértékesítésekr ől rendelkezésre álló információk alapján 
határozzák meg. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a rendes értéknek a származási ország előállítási költségei alapján való meghatározás a az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdésében 
felsorolt els ő lehetőség olyan esetekben, amikor nincs hazai  eladás. A megállapított rendes érték 
a rendes érték meghatározásának al apjakénti használata a harmadik  országok exportárai helyett – 
reprezentatív hazai eladás hiányában – szinté n bevett közösségi gyakorlat . Azt is meg kell 
jegyezni, hogy a harmadik országokba történ ő exportértékesítés szintén lehet dömpingelt. 
Ezenfelül a vállalkozás a vizsgálat egyetlen fázisában sem adott kimerít ő tájékoztatást harmadik 
országokba történ ő eladásairól, ami azt eredményezte, hogy a rendes értékek ezen az alapon 
történő meghatározására nem állt rendelkezésre információ. Következésképpen ezt az igényt 
elutasították, és a rendes értékeket az al aprendelet 2. cikke (3 ) bekezdésének els ő lehetőségével 
összhangban állapították meg. 
(79) Az Always továbbá azzal az igénnyel lépett  fel, hogy a hasonló országban a nem a rendes 
kereskedelmi forgalom keretében megvalósult elad ásokat ne zárják ki sajá t rendes értéke utáni 
ésszerű nyereség megállapításakor. Ezt az igényt azonban a 2. cikk (6) bekezdése címsorának 
analógiájára nem lehetett elfogadni, hiszen ha a vállalkozás eladásokat valósított volna meg a 
belső piacon, a rendes érték meghatározásár a a nyereség a vállalkozás az el őállításra és a rendes 
kereskedelmi forgalomban megvalósított eladás ára vonatkozó adatain al apult volna. Ezért az 
intézmények számára egyedül az volt ésszer ű, hogy a mexikói gyártók által a rendes 
kereskedelmi forgalomban megvalósított hazai el adások nyereségét vegyék alapul az alaprendelet 
2. cikke (6) bekezdése c) pontjának alkalmazásakor. 
Exportár 
3.4. KNK 
(80) A vizsgálat kimutatta, hogy a mintavételnek al ávetett KNK-beli exportáló gyártók kivitelei 
egyaránt irányultak nem kapcsolódó és ka pcsolódó fogyasztók felé a Közösségben.  
(81) A mintavételnek alávetett expor táló gyártók által közvetlenül a közösségi független fogyasztók 
számára történ ő kivitelek esetében az exportárakat az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével 
összhangban az érintett termékért fizetett vagy fizetend ő árak alapján állapították meg. 
(82) A kapcsolódó import őreik útján a Közösségbe ir ányuló eladások esetében  az exportárat az els ő 
független fogyasztók számára megállapított visz onteladási ár alapján határozták meg. 
Kiigazításokat hajtottak végre a behozatal és azon import őrök általi viszonteladás között 
 
HU 20   HU felmerült valamennyi költségen – beleértve az értéke sítési, általános és ig azgatási költségeket és 
a vámokat, és egy ésszer ű haszonkulcs megállapításával – az alaprendelet 2. cikke (9) 
bekezdésével összhangban. Ezen a piactípus on egy 5 százalékos haszonkulcsot ítéltek 
ésszerűnek, és úgy találták, hogy ez összhangba n van a nem kapcsolódó import őrök hasznával. 
(83) Az egyik együttm űködő exportáló gyártó azt kérelmezte, hogy a jelenlegi dömpingellenes vámot 
ne a behozatal és a viszonteladá s közötti költségként vonják le az exportárnak az alaprendelet 11. 
cikke (10) bekezdése alapján történ ő megállapításakor. A gyártó úgy érvelt, hogy ha 
viszonteladási árából levonják a behozat al és a viszonteladás között felmerül ő összes, a 
dömpingellenes vámon kívüli költséget, az újonnan így kapott exportár jelent ősen a rendes érték 
alatt marad, és ezért a dömpingellenes vám megfelel ően tükröz ődik a viszonteladási árban. 
Ezenfelül a viszonteladási árakban a javasolt ki skereskedelmi ár alapján állapodnak meg, levonva 
abból az alkalmazandó viszonteladói árrést, és ezért a dömpingellenes vámot az abból következ ő 
eladási ár megfelel ően tartalmazza. 
(84) E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a vállalko zás a dömpingellenes vámnak a viszonteladási 
árakba való beépítésére vonatk ozó, a rendes értékre történ ő hivatkozás általi kérelmét 
megalapozatlannak találták, mivel a 11. cikk (10)  bekezdésének lényege nem az exportárak 
felcserélése a rendes értékkel va ló összehasonlítás által, hane m az, hogy a vám hogyan jelenik 
meg a viszonteladási árak növeke désében és az abból következ ő eladási árban a Közösségben. 
Mivel a vállalkozás nem szolgált bizonyíté kokkal a viszonteladási és az abból következ ő árak 
mozgásáról a korábbi vizsgálatokban megh atározott exportárai vonatkozásában – ami 
meggyőzően bizonyította volna, hogy a kifizetett  dömpingellenes vámok összege valóban 
megjelent a viszonteladási árakban – a kérelmet elutasították. 
3.5. Vietnam 
(85) A piacgazdasági elbánásban részesül ő vállalkozás minden exportela dását közösségi független 
fogyasztók számára harmadik országok kapcsolódó keresked őin keresztül végezte. Ezért az 
exportárat a közösségi független fogyasztók viszonteladási árai  alapján állapították meg. 
(86) A piacgazdasági elbánásban nem részesül ő exportáló gyártók eset ében az exportárat a 
rendelkezésre álló adatok alapjá n kellett megállapítani, mivel bizonyos gyártók exportárai 
megbízhatatlannak bizonyultak. Ezért a (43) preambulumbekezdésben szerepl ő exportáló gyártók 
exportárait nem vették figyelembe az exportár megálla pításakor, és erre a célra csak azon gyártók 
exportárait használták fel, amel yek exportárait megbízhatónak min ősítették. 
4. Összehasonlítás 
(87) A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlításána k biztosítása érdekében, az 
alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelel ően az árakat és az árak összehasonlíthatóságát 
befolyásoló tényez ők közötti különbségeket megfelel ő kiigazítások formájában figyelembe 
vették. Ennek alapján adott esetbe n kiigazításokat tettek, tekint ettel a közvetett adókra, az 
árengedményekre, a kereskedelmi szintekre, a f uvarozásra (beleértve a k ezelési költségeket), a 
tengeri fuvarozásra és a biztosítási költségekre, a csomagolási és a hitelköltségekre. Az exportárnak az exportáló országba n való szárazföldi szállítás és  a hitelköltség ek figyelembe 
vételével tett kiigazításait a hasonló országban meghatározott költségek alapján állapították meg azon vállalkozásokra tekintettel, amelyek szám ára nem adták meg a pi acgazdasági elbánást. 
Kiigazításokat tettek ott is, ahol az exporteladásoka t az alaprendelet 2. cikk e (10) bekezdésének i) 
pontjával összhangban nem az érintett országba n vagy a Közösségben található kapcsolódó 
vállalkozás útján végezték el. 
 
HU 21   HU (88) A CCCME és a KNK exportáló gyártói  azzal érveltek, hogy a szárazföl di szállítás és a hasonló 
országban meghatározott hitelköltségekhez ka pcsolódó kamatok figyelembe vételével tett 
kiigazítások nem megalapozottak, mivel a piacgazdasági feltételek hiányát az együttm űködő 
exportáló gyártók költségeinél nem mutatta ki a vizsgálat. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy 
a KNK együttm űködő exportáló gyártóinak a piacgazdas ági elbánásra vonatkozó valamennyi 
kérelmét elutasították, vagyis arra a me gállapításra jutottak, hogy e vállalkozások nem 
piacgazdasági feltételek alapján m űködnek. Ezért e vállalkozások költségeit nem lehet 
felhasználni, mivel azok nem a piacgazdas ági feltételek által szabályozott helyzetb ől fakadnak. 
Ennek alapján az érvelést elutasították. 
(89) A vietnami vállalkozások szerint a 2. cikk (10) bekezdésének i)  pontja szerinti kiigazítás 
megalapozatlan volt. A vállalkozások szerint a harmadik országok kapcsolódó keresked ői 
pusztán „papíron léteznek” (az az olyan vállalkozások, amelyeknek nincs semmilyen feladatkört 
ellátó és tevékenységet végz ő személyzete), és a vietnami  exportáló gyártókkal különálló 
gazdasági jogalanyoknak kell te kinteni azokat.. E tekintet ben meg kell jegyezni, hogy e 
kereskedők kiállítottak számlákat a közösségi fogyaszt ók számára és megkapták a kifizetéseket a 
közösségi fogyasztóktól. Meg kell jegyezni továbbá, hogy e kapcsolódó keresked ők által 
végrehajtott eladások felárat is tartal maztak, Amennyiben e kapcsolódó keresked őknek voltak 
auditált számláik, megállapítható, hogy ez a felá r meg is haladta a kiigazítás összegét. 
Ennélfogva e kérelmet elutasították, és a kiigaz ítást 5 százalékon tartották, mivel ezt találták 
ésszerű mértéknek az érintett termék  kereskedelmében részt vev ő független ügynököknek 
kifizetett jutalék megjelenítésére.  
5. Dömpingkülönbözet 
5.1. KNK 
(90) Az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdés ével összhangban a dömpi ngkülönbözetet a rendes 
érték súlyozott átlagának és a terméktípusonké nti exportárak súlyozott átlagának alapján 
állapították meg. A KNK-beli mintavételnek aláv etett exportáló gyártók rendes értékének és 
exportárának összehasonlítása 36,8 százalékos  dömpingkülönbözetet mutatott a vizsgálati 
időszak alatt. Ez a dömpingkülönbözet az öss zes – azaz a mintavételnek alávetett és a 
mintavételnek alá nem vetett – együttm űködő vállalkozásé.  
(91) A (mintavételnek alávetett és alá nem vetett) együttm űködő KNK-beli exportáló gyártók által a 
Közösségbe irányuló kivitelre vonatkozóan szolgáltatott adat ok összehasonlítása, és a 
behozatalok teljes mennyisége – ahogyan az az Eu rostat behozatali stat isztikáiból kiderül – 
jelezte, hog y az együttm űködés szintje alacsony, mivel ezek a kivitelek a KNK-ból származó 
teljes közösségi behozatal 54 száza lékát jelentették a vizsgálati id őszak alatt. Ezért a nem 
együttműködő kínai exportáló gyártók kiviteli mennyisége i tekintetében a dömping szintjét az 
érintett termék (lásd a (20) preambulumbekezdés t) két termékkategóriája  alapján, az exportáló 
gyártókra megállapított legmagasabb különbözet ekkel határozták meg. Ezt a megközelítést 
megfelelőnek ítélték, mivel nem találtak arra ut aló jelet, hogy bármely nem együttm űködő gyártó 
a mintavételnek alávetett exportáló gyártókná l alacsonyabb szinten dömpingelte a terméket.  
(92) Végül az egész országra kiterjed ő átlagos dömpingkülönbözetet számoltak ki, melyhez súlyozó 
tényezőként az – együttm űködő és nem együttm űködő – export őrök csoportjának CIF-értékét 
alkalmazták. Az egész országra kiterjed ő, meg nem fizetett vámú, a CI F közösségi határparitáson 
számított ár százalékában kifejezett idei glenes dömpingkülönbözet 48,5 százalék volt. 
 
HU 22   HU (93) A CCCME azzal érvelt, hogy a nem együttm űködő exportáló gyártók dömpingkülönbözetének 
meghatározásánál használt megközelítés összeférhe tetlen a Bizottság által a Kínából származó 
kerékpárok behozatalára vonatkozó intézkedés megsz űnésére irányuló korá bbi vizsgálat során 
követett módszerrel, ami ésszer űtlenül mesterséges eredményekh ez vezethet egyetlen eljárás 
keretein belül. Az intézkedés megsz űnésére irányuló korábbi  vizsgálat során a nem 
együttműködő exportáló gyártók dömpingkülönbözetének kiszámolására használt módszer az 
volt, hogy a tranzakció átlagos – az Eurostat adatain alapuló – expor tárát vették az együttm űködő 
gyártók exportjának levonása után. Azzal érvelt továbbá, hogy az általános dömping azon feltételezésen alapuló meghatározásában, hogy a nem együttm űködő vállalkozások nem 
dömpingelték az érintett terméket az együttm űködő exportáló gyártóknál alacsonyabb szinten, a 
Bizottság nem tudta figyelembe venni a nem együttm űködő exportáló gyártók által exportált 
különleges típusokat, mivel a rendelkezésre álló információt különleges kör ültekintéssel kellett 
volna felhasználni, az alaprendelet 18. cikke (6) bekezdésének, illetve 6. cikke (8) bekezdésének, továbbá a WTO Dömpingellenes Megállapodása II. melléklete 7. bekezdésének megfelel ően. 
(94) E tekintetben el őször is meg kell jegyezni,  hogy az intézkedés megsz űnésére irányuló korábbi 
vizsgálat során használt módszert megfelel őnek tekintették annak meghatározására, hogy 
valószínű-e a dömping megismétl ődése. E tekintetben az intézmények úgy találták, hogy a 
dömpingkülönbözetet nem kell teljes pontosságga l meghatározni, mivel e különbözetet a 
gyakorlatban nem fogják alkalmazni. A jelenl egi vizsgálat keretében a dömpingkülönbözetet 
ennél pontosabb módon kellett kiszámolni. Ezért a nem együttm űködő kínai gyártók 
exportmennyiségét az Eurostat  adatai alapján határozták  meg. Az exportárakat illet ően az 
Eurostat adatait nem tekintették megfelel ő információforrásnak, mivel a nem együttm űködő 
vállalkozások által exportált különleges típus okat nem ismerték, így a hasonló országban 
megállapított rendes érték súlyozott átlagával va ló semmilyen összehasonlítás sem tükrözhette 
eléggé ésszer űen ezen export őrök dömpingkülönbözetét. Ezenfelül a CCCME által javasolt 
módszert alkalmazva az általá nos dömpingkülönbözet jelent ősen magasabbra, majdnem a 
duplájára emelkedett volna. Ennélfogva megfelel őbbnek ítélték, hogy két termékkategóriát 
alkalmazzanak az érintett termékre vonatkozóan a mintavételnek alávetett exportáló gyártók 
számára felállított legmagasa bb különbözetekkel, az  alaprendelet 18. cikke (6) bekezdésének, 
illetve 6. cikke (8) bekezdésének, továbbá a WTO Dömpingellenes Megállapodása II. melléklete 
7. bekezdésének megfelel ően. Ennek alapján a fenti érvelést elutasították.  
5.2. Vietnam 
(95) Az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdés ével összhangban a dömpi ngkülönbözetet a rendes 
érték súlyozott átlagának, és a terméktípusonké nti exportárak súlyozott átlagának alapján 
állapították meg. A piacgazdasági elbánásban részesül ő vietnami exportáló gyártók rendes 
értékének és exportárának összehasonlítása 15,8 százalékos dömpingkülönbözetet mutatott a 
vizsgálati id őszak alatt. 
(96) A vietnami exportáló gyártók által a Közösségbe  irányuló kivitelre vonatkozóan szolgáltatott 
adatok összehasonlítása és a Vietnamból szárm azó behozatalok teljes me nnyisége jelezte, hogy 
az együttm űködés szintje magas, mivel ezek a kivitelek a Vietnamból származó teljes közösségi 
behozatalok 95 százalékát jele ntették a vizsgálati id őszak alatt. 
(97) Mivel – ahogyan az a (96) preambulum bekezdésben szerepel – az együttm űködés szintje magas 
volt, az egész országra kiterjed ő dömpingkülönbözet átlagát a piacgazdasági vagy egyéni 
elbánásban nem részesül ő és a (85) preambulumbekezdésben meghatározottak szerint az 
exportárakra vonatkozó hitelt érdeml ő információkkal szolgáló együttm űködő exportáló gyártók 
dömpingkülönbözetének súlyozott á tlaga alapján határo zták meg. Ezért minden más vietnami 
 
HU 23   HU exportáló gyártónak meg nem fizetett vámú, a CIF közösségi határparitáson számított ár 
százalékában kifejezett 34,5 százalékos dömpingkülönbözetet  állapítottak meg.  
D. KÁR 
1. A versenyellenes magatartás hatása 
(98) A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a mint avételnek alávetett egyi k közösségi gyártó, az 
Accell Group N.V. két leányvállalatát, a Ba tavus N.V.-t és a Koga N.V.-t a holland 
versenyhatóságok megbüntették ve rsenyellenes magatartásért7. A jogsértés a ké t leányvállalat és 
két másik (mintavételnek alá nem vetett) közössé gi gyártó valamint a kínai Giant China Co. Ltd. 
exportőrrel kapcsolatban álló Giant Europe B.V. közötti, kerékpárokra vonatkozó közös 
minimumárlista (árkartell)-megállapodást érintette, amelyet kiskeresked ői láncokon keresztül a 
holland kerékpárpiacon alkalmaztak. Megjegyzend ő, hogy az Accell Group N.V. fellebbezett a 
holland versenyhatóságnál annak az ár kartellra vonatkozó döntése ellen. 
(99) Az árkartell a 2001-es kerékpári dényre (2000. szeptember 1-jét ől 2001. augusztus 31-ig) jött 
létre. A jelenlegi vizsgálatokban a dömping- és a kárvizsgálat id őszaka 2003. április 1-jét ől 2004. 
március 31-ig tart, mivel a kárfelmérésre vonatkoz ó trendvizsgálat a 2000 januárjától a vizsgálati 
időszak végéig tartó id őszakot öleli fel. Következésképpe n átfedés van a versenyellenes 
magatartás megtörténte és a szóban forgó id őszak között.  
(100)  A fentiekre tekintettel nem lehe t kizárni, hogy a versenyellenes magatartás a közösségi piac egy 
részére – azaz a holland pi acra az érintett id őszak egy része alatt, és következésképpen a 
kartellban részt vev ő közösségi gyártók kármutatóira – hatá ssal volt. A hatóságok az árkartellekre 
vonatkozó döntései esetében bevett gyakorla t volt, hogy különösen óvatos megközelítést 
alkalmazzanak még akkor is, ha az ilyen dönt ések ellen még fellebbezés van folyamatban.  Azért, 
hogy minden arra vonatkozó kétséget ki lehessen zárni, miszerint a mintavételnek alávetett 
Accell Group N.V. közösségi gyártó teljes teljesítményét leányvállalatai versenyellenes magatartása esetlegesen befolyásohatja, úgy ha tároztak, hogy kizárják e gyártót a kárelemzésb ől, 
jóllehet megállapították, hogy a csopor t vállalatainak csak egy része m űködött közre a 
versenyellenes magatartásban. A kartellban részt vev ő másik két közösségi gyártó versenyellenes 
magatartása tekintetében megállapították, hogy  azok nem mintavételnek alávetett közösségi 
gyártók. E két gyártó esetében – tekintve, hogy a kartell a közös minimumárlistán alapult – a 
teljesítményük tekintetében a kartell valószín ű hatását az árak és a profitszintek tükröznék. Mivel 
a mintavételnek alá nem vetett közösségi gyár tók esetében nem végeztek az árakra és a 
nyereségességre vonatkozó trendvizs gálatot, e két vállalkozás kart ellban való részvétele nem 
gyakorolt hatást a kárelemzésre. Azt is megvizs gálták, vajon a közösségi piac egy részén 
megnyilvánuló versenyellenes magatartás hatássa l lehetett-e más, mintavételnek alávetett 
közösségi gyártók teljesítményé re is. Azonban azt állapított ák meg, hogy e gyártók a holland 
piacon végzett tevékenységei rendkí vül korlátozottak voltak (a teljes  eladott darabszám kevesebb 
mint 1 százaléka) az érintett id őszakban. Továbbá a holland piac felvev ő ereje a közösségi piac 
teljes fogyasztásának csupán 7 százalékát teszi ki, és a kartell csak nagyon rövid ideig állt fenn. Ezért az ezen egyéb gyártók teljesítményére vona tkozó kármegállapítások esetében semmilyen 
kiigazítás sem szükséges .  
(101)  Továbbá azt is megvizsgálták, hogy a kárhelyz et lényegesen különbözött volna-e, ha az Accell 
Group N. V. része lett volna a kárelemzésnek. Azonban még ha az Accell Group N. V. adatait 
                                                
 
7 A Nederlandse Mededingingsautoritet által hozott, 2004. április 21-i 1615/691 számú határozat. 
 
HU 24   HU figyelembe is vették volna, a kártendenciá k összességükben ugyanazok lettek volna az 
alábbiakban megállapítottakkal. 
(102)  Mivel a kartell a 2001-es kerékpáridé nyre jött létre, a Giant Europe B.  V. részvétele nem lehetett 
hatással a kapcsolódó export őrnek a jelenlegi dömpingellenes eljárás vizsgálati id őszakára 
vonatkozó megállapításaira . 
2. Közösségi termelés 
(103)  E vizsgálat folyamán megállapíto tták, hogy a kerékpárokat a következ ők gyártották: 
– 8 mintavételnek alávetett gyártó, 
– 12 egyéb, panaszt tev ő közösségi gyártó, 
– 39 egyéb, a panaszt támogató közösségi gyártó. 
3. A közösségi gazdasági ágazat meghatározása 
(104)  A (mintavételnek alávetett és annak alá nem vetett) panaszt tev ő közösségi gyártók és a panaszt 
támogató egyéb közösségi gyártók, am elyek kitöltötték a mintavételi kérd őívet, és késznek 
mutatkoztak a vizsgálatban való együttm űködésre, az érintett termék közösségi el őállításának 
több mint 80 százalékát adják. Ezért úgy ítélté k meg, hogy azok az alaprendelet 4. cikének (1) 
bekezdése értelmében a közösségi gazdasági ágazat szerepl ői. A többi, a panaszban részt nem 
vevő közösségi gyártó nem emelt kifogást a vizs gálatok ellen. A mintavételnek alávetett 
közösségi gyártók (a továbbiakba n: mintavételnek alávetett gyártók) a vizsgálatban az egyik 
gyártó kizárása után (ahogyan az a (98)-(101) preambulumbekezdésben szerepel) – a teljes 
közösségi kerékpárgyártás mintegy 37 százalékát tették ki a vizsgálati id őszakban. 
4. Közösségi fogyasztás 
(105)  A közösségi gyártók eladásait a mintavételi kérd őívre adott válaszban a gyártóktól begy űjtött 
adatok és a kérelmez ő által benyújtott panaszban jelente tt adatok alapján állapították meg. A 
panaszban szerepl ő adatokat a különböz ő közösségi kerékpárgyá rtó vállalkozásoktól gy űjtötték 
össze.  
(106)  A tapasztalható közösségi fogya sztást az összes közösségi gyártónak a közösségi piacon 
végrehajtott – a fenti becslések szerinti – eladás aira és az Eurostat jelentése alapján a többi 
országból származó behozatalokra alapozva állapították meg.  
(107)  A közösségi fogyasztás az érintett id őszak kezdetén 10 százalékkal csökkent, a 2000. évi 
17 348 000 darabról 2002-re 15 695 000 darabra. Ezután a fogyasztás fokozatosan, 18 037 000 
darabra növekedett a vizsgálati id őszak alatt. Az érintett id őszak alatt a fogyasz tás 4 százalékkal 
növekedett. A részletes, darabszámb an kifejezett adatok a következ ők: 
Fogyasztás  2000 2001 2002 2003  Vizsgálati id őszak
Darabszám 17 348 000 15 236 000 15 695 000 17 336 00 18 037 000
Index  100 87 90 100 104
 
HU 25   HU 5. Kerékpár-behozatal a KNK-ból és Vietnamból 
5.1. Összesítés  
(108)  A Bizottság továbbá megvizsgálta, vajon a KNK-ból  és a Vietnamból (az érintett országokból) 
származó kerékpárok behozatalának hatásait az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésével 
összhangban összesítve kell-e felmérni. 
(109)  Ez a rendelkezés el őírja, hogy amikor egyszerre két vagy több országból érkez ő termékek 
behozatala képezi a dömpingellenes vizsgálat tárgyát, az ilyen behoz atal hatásait cs ak akkor lehet 
összesítve értékelni, ha megállapítást nyer, hogy i. az egye s országokból érkez ő behozatalra 
megállapított dömpingkülönbözet magasabb az alaprendelet 9. cikke (3) bekezdésében 
meghatározott minimálisnál, ii. egyik ország  importjának mennyisége  sem elhanyagolható; 
továbbá iii. az importtermékek közötti verseny feltételeit, valamint az importtermékek és a hasonló közösségi termékek közötti verseny feltét eleit figyelembe véve a behozatal hatásainak 
összesített értékelése helyénvaló. 
(110)  A fentiek szerint e vizsgálatok kimutatták,  hogy a KNK-ra és Vietnamra megállapított 
dömpingkülönbözetek jóval magasabbak a minimá lis szintnél, és az említett országokból 
származó behozatal mennyisége az alaprendel et 5. cikkének (7) bekezdése értelmében nem 
elhanyagolható (mivel azok piaci részesedése a vizsgálati id őszakban elérte a 4,07 és a 8,70 
százalékot). 
(111)  A behozott termékek és a hasonló közösségi term ékek közötti versenyfeltételek tekintetében egy 
összesített értékelés helyénvalóságának meghatáro zása céljából a Bizottság az Eurostat adatai 
alapján elemezte az export őrök piaci magatartását az exportára k és a mennyiségek tekintetében. 
(112)  Megállapítást nyert, hogy az exportárak tekintetéb en a KNK-beli és a vietnami gyártók hasonló 
piaci magatartást tanúsítanak. Valójában az említett országok az érintett id őszak alatt 22, illetve 
52 százalékkal csökkentették a kerékpáreladás  terén érvényes átlagos egységáraikat.  
(113)  Ahogyan azt a (110) preambulumbekezdés megállapítja, mindkét országnak jelent ős piaci 
részesedése van a közösségi piacon. 
(114)  Továbbá a fent kifejtettek szerint (lásd a (19) és az utána következ ő preambulumbekezdéseket) 
megállapították, hogy a KNK-ból és Vietnamból  importált, illetve a közösségi gazdasági 
ágazatban gyártott érintett termékeket a kicserélhet őség és a helyettesíthet őség szempontjából 
hasonlónak kell tekinteni, ezért ezek típusonként versenyeznek egymással. 
(115)  Így megállapították, hogy az érintett termék az ér intett országokból származó exportja versenyzik 
a közösségi gazdasági/iparág? ágazat által gyártott kerékpárokkal. 
(116)  A végső megállapítások nyilvánosságra hozatalára hi vatkozva néhány érdekelt fél azzal érvelt, 
hogy az összesítés nem volt indokolt, mivel a kínai és a vietnami kerékpár-behozatal modelljei különbözőek. A behozott modellenként történ ő összehasonlításkor azonba n az derült ki, hogy 
nem csupán a KNK-ból és Vietnamból származó importált, illetve a mi ntavételnek alávetett 
közösségi gyártók által el őállított kerékpárok között alapvet ő a hasonlóság, hanem a KNK-ból és 
a Vietnamból importált modellek között is . Azt is állították, hogy a vietnami export őrök által 
lefedett piaci szegmens különbözik a KNK-beli export őrök és a közösségi gyártók által 
lefedettől, s ez indokolja az árkülönbséget. Ezt az állítást azonban semmi féle bizonyíték nem 
támasztotta alá. Ezenfelül úgy t űnik, hogy néhány tagállamban, ahol a vietnami import jelent ős 
 
HU 26   HU piaci részesedéssel rendelkezik, a vietnami kerékpárok több piaci  szegmensben is jelen vannak. 
Ezért mindkét panaszt elutasították.  
(117)  A fentiek alapján arra a következtetésre juto ttak, hogy a KNK-ból és Vietnamból származó 
kerékpárok behozatalának ö sszesítését indokoló feltéte lek mindegyike teljesült. 
5.2. 4.2. A KNK-ból és Vietnamból származó kerék párok dömpingelt behoz atalának és piaci 
részesedésének mennyisége 
(118)  Az érintett termék behozatalának mennyiségét az Eurostat által szolgáltato tt statisztikai adatok 
alapján állapították meg. A KNK-ból szárm azó, és az onnan behozott kerékpárok száma 2000 és 
a vizsgálati id őszak között 472 százalékkal n őtt. A KNK-ból származó kerékpár-behozatal a 
vizsgálati id őszak alatt 55-szörösére n őtt a korábbi vizsgálat vizsgálati id őszaka alatt (1997. 
szeptember 1-t ől 1998. augusztus 31-ig) behozott 13 651 db kerékpárhoz képest. A Vietnamból 
származó kerékpárok behozatala 2000 és a vizsgálati id őszak között 413 százalékkal n őtt. 
Összesített szinten a két ország  behozatala 2000 és a vizsgálati id őszak között 435 373 darabról 
2 311 638 darabra n őtt, ami 431 százalékos növekedést jelent. 
(119)  Mivel az érintett id őszakban a fogyasztás csak 4 százalé kkal növekedett, a KNK-ból származó 
érintett termék behozatalának  piaci részesedése a 2000. évi 0,73 százalékról 4,07 százalékra n őtt 
a vizsgálati id őszakban, míg a vietnami import rés zesedése a 2000. évi 1,77 százalékról 8,70 
százalékra n őtt a vizsgálati id őszakban. Következésképpen az öss zesített piaci részesedés a 2000. 
évi 2,50 százalékról 12,77 százalékr a emelkedett a vizsgálati id őszakban.  
(120)  A KNK-ból és Vietnamból szár mazó kerékpárok behozatalának és piaci részesedésének az 
érintett id őszakban történt változásai a következ ő táblázatokban szerepelnek: 
Behozatal 
KNK  2000 2001 2002 2003  Vizsgálati 
időszak  
Mennyiségek (darab) 128 091 257 728 561 706 707 351 733 901 
Index  100 201 438 552 572  
Piaci részesedés százalékban 0,73 1,68 3,58 4,08 4,07 
Behozatal 
Vietnam  2000 2001 2002 2003  Vizsgálati 
időszak  
Mennyiségek (darabszám) 307 282 586 051 766 680 1 457 245 1 577 737 
Index  100 191 250 474 513 
Piaci részesedés százalékban 1,77 3,84 4,88 8,40 8,70 
 
 
HU 27   HU Behozatal 
Összesített  2000 2001 2002 2003  Vizsgálat
i időszak  
Mennyiségek 
(darabszám) 435 373 843 779 1 328 386 2 164 596 2 311 638 
Index  100 194 305 497 531 
Piaci részesedés 
százalékban 2,50 5,52 8,46 12,48 12,77 
Index  100 220 338 499 510 
6. 5. Az érintett behozatal árai 
a) Az árak változása 
(121)  Az Eurostat adatait a következ ő okok miatt lehet csak korlátozo tt mértékben felhasználni a 2000 
és a vizsgálati id őszak közötti id őszak dömpingelt behozatalai ártr endjeinek a meghatározásához: 
Úgy találták, hogy az Eurostat adatain alapul ó importárak nem veszik figyelembe a különböz ő 
terméktípusokat, és az érintett termék különböz ő terméktípusai közötti lényeges 
árkülönbségeket. Az ors zágonkénti átlagárakat er ősen befolyásolja az orsz ág termékösszetétele. 
A vizsgálat kimutatta, hogy az együttm űködő exportőrök behozatalainak modellenkénti 
összehasonlítása során még ugyanazon terméktípuson és modellen belül is jelent ős, a 
kerékpárok alkatrészeit ől függő árkülönbségek vannak. Továbbá azt is megállapították, hogy az 
együttműködő exportőrök között azonosított terméktípusokon alapuló importárak megbízhatóan 
tükrözik a KNK-ból, a Vietnamból és a Közösségb ől származó kerékpárok közötti 
árkülönbséget. Következésképpe n az Eurostat statisztikái ban található árak nem dönt őek e 
vizsgálat szempontjából. Az Eurostat KNK-ra és Vietnamra vonatkozó importárai csak az 
ártrendek országonkénti jelzésére alka lmasak, de nem használhatók a különböz ő országok és a 
Közösség eladási árainak összehasonlítására.  
(122)  Az Eurostat adataival összhangban a KNK-beli és a vietnami behozatali árak – a továbbiakban 
indexszel jelölt – súlyozott átla ga 22, illetve 52 százalékkal cs ökkent 2000 és a vizsgálati id őszak 
között. Összesített szinten az eladási árak átla ga 50 százalékkal csökkent. A részletes adatok a 
következők: 
Behozatali árak  2000 2001 2002 2003  Vizsgálati 
időszak  
 (KNK)      
Index  100 83 70 75 78
 (Vietnam)      
Index  100 82 71 49 48
 (összesített)      
Index  100 81 62 50 50
 
HU 28   HU b) Áralákínálás 
(123)  A KNK-ból és Vietnamból származó kerékpárok áralákínálásának meghatározására a Bizottság 
elemzését a mintavételnek alávetett exportáló gyá rtók, és a mintavételnek alávetett közösségi 
gyártók által a vizsgálat során benyújtott információkra alapoz ta. Ez az elemzés az exportáló 
gyártók jelenlegi exportárait (CIF közösségi ha tárparitás) valamint a KNK-beli gyártókéit vette 
figyelembe, mindkett őt dömpingellenes vámmal együtt, és an élkül is. A közö sségi gazdasági 
ágazat vonatkozó eladási árai a fü ggetlen fogyasztók számára történ ő eladások árai, amelyeket 
adott esetben az EXW-szinttel igazítottak ki. A vizsgálati id őszak alatt – a kérd őívben 
meghatározott különböz ő terméktípusok alapján – a KNK esetéb en 53 százalékos áralákínálási 
arányt találtak a dömpingellenes vám nélkül, és 39 százalékosat az zal együtt. Vietnam esetében 
az áralákínálási arány 25 és 60 százalék között volt. E tekint etben meg kell jegyezni, hogy a 
KNK-beli és a vietnami eladási árak súlyozott átlagai – term éktípusok alapján – lényegesen 
magasabbak, mint az Eurostat adatain alapuló behozatali árak. Ez meger ősíti a (121) 
preambulumbekezdés következtetésé t, miszerint a termékösszetétel világosan érinti az országok 
közötti eladási árakat.  
7. A közösségi gazdasági ágazat helyzete 
(124)  Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése ér telmében a Bizottság megvizsgált minden olyan 
vonatkozó gazdasági tényez őt és mutatót, amely befolyásolta a közösségi gazdasági ágazat 
helyzetét. Ezen elemzést a mintavételnek alávetett vállalkozások esetében a (15) 
preambulumbekezdésben leírtak sz erint végezték el, kivéve a (100) preambulumbekezdésben 
említett vállalkozásot. Ugyanakkor azért, hogy a közösségi gazdasági ágazat helyzetér ől teljes 
kép álljon rendelkezésre, azon mutatók esetében, amelyekr ől megbízható információk álltak 
rendelkezésre a közösségi gazdasági ágazatot, mint egészet illet ően, az alábbiakban ezen 
információkat is közölték. Ennek alapjá n a gazdasági ágazat olyan tényez ők segítségével mért 
teljesítményét, mint az árak, bérek, befekt etés, nyereség, a befektetés hozama, a 
készpénzforgalom és a t őkefelhalmozási képesség, a mintavételnek alávetetett vállalkozásoktól 
kapott információk alapján állapítottá k meg. Az olyan kárt okozó tényez őket, mint a piaci 
részesedés, az értékesítési mennyiség és a term elés, a teljes közösségi gazdasági ágazatra 
állapították meg.  
(125)  Az érdekelt felek közül né hányan azt állították, hogy a kárm utatók elemzésekor csak a 
mintavételnek alávetett vállalkozásokat kell szám ításba venni. A dömpingellenes eljárások rendes 
gyakorlata, hogy a kárt okozó tényez őket a teljes közösségi gazdaság i ágazatot tekintetbe véve 
elemzik. Olyan esetekben azonban, amikor a gazdasági ágazat nagy számú gyártóból áll, a 
mintavétel eszközét alkalmazzák. A mintavétel cé lja annak biztosítása, h ogy a rendelkezésre álló 
időn belül meghatározott számú gyártótól  részletes adatok at lehessen begy űjteni és ellen őrizni. 
Ezen adatok olyan tényez őkre vonatkoznak, mint az árak, bérek, befektetés, nyereség, a 
befektetés hozama, a készpénzforgalom és a t őkefelhalmozási képesség, abban az esetben, ha a 
rendelkezésre álló id őn belül a teljes gazdasági ágazat tekintetében az adatok ellen őrzése 
kivitelezhetetlen lenne. Más tényez ők – mint a piaci részesedés, az értékesítési mennyiség és a 
termelés – adatai általában kés zen rendelkezésre állnak  a teljes gazdasági ágazatra vonatkozóan. 
A kárelemzés pusztán a mintavételnek alávetett gyártók adataira való alapozása figyelmen kívül 
hagyná más gyártók felhasználható adatait, és ezáltal hiányos felméréshez vezetve. Ezért a 
rendelkezésre álló id őn belüli lehet ő legteljesebb felmérés érde kében ebben az esetben a 
mintavételnek alávetett gyártóktól kapott és  igazolt, az összes  kárt okozó tényez ő tendenciáira 
vonatkozó adatot a teljes gazdasági ágazatra  vonatkozó információkkal egészítették ki.  
 
HU 29   HU a) Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás  
(126)  2000 és a vizsgálati id őszak között a hasonló termékek a mi ntavételnek alávetett gyártók általi 
előállítása 17 százalékkal n őtt. A termelési kapacitás az érintett id őszak alatt összesen 18 
százalékkal n őtt.  
(127)  A kapacitáskihasználás állandó volt az érintett id őszakban. A részletes adatok a következ ők: 
Termelés  2000 2001 2002 2003  Vizsgálati 
időszak  
Termelés 3 231 842 3 193 497 3 222 858 3 718 918 3 788 660 
Index  100 99 100 115 117 
Termelési 
kapacitás 4 033 737 4 125 649  4 339 273 4 613 939 4 779 632 
Index  100 102 108 114 118 
Kapacitáskihaszn
álás 80,1% 77,4% 74,3% 80,6% 79,3% 
Index  100 97 93 101 99 
(128)  A vizsgálat feltárta, hogy a termelési kapa citás általános növekedé se a cégcsoportok új 
futószalagokba történ ő befektetéseinek és a m űveletek átszervezésének a következménye. Az, 
hogy a mintavételnek alávetett gyártók általá ban növelték a gyártásukat, annak is a 
következménye, hogy néhány más közösségi gyártó  kivonult az üzletágból vagy csökkentette 
kapacitását. Mindazonáltal a mintavételnek aláv etett vállalkozásoknál a fenti termelésbeli és 
termelési kapacitásbeli növekedés tendenciáját az összes közösségi gyártó teljesítményének 
fényében kell nézni. Az összes közösségi gyártó te ljes termelését figyelembe véve a tendencia a 
termelés csökkenésének irányába mutat. A részletes adatok a következ ők: 
Termelés  2000 2001 2002 2003  Vizsgálati 
időszak  
Termelés 12 700 000 11 028 000 10 083 000 10 165 000 10 160 00 
Index  100 87 79 80 80 
b) Árukészletek 
(129)  Egy gyártó a bels ő átszervezések miatt nem tudott helytálló  információt szolgáltatni a 2000-es és 
a 2001-es év árukészleteir ől. Ennek megfelel ően e vállalkozás adatait az érintett id őszak 
árukészleteinek vizsgálatakor ki kellett zárni. 
(130)  Az elemzési id őszak alatt a kerékpárkészletek a 2000- es 219 370 darabról a vizsgálati id őszakra 
362 095 darabra n őttek, ami 65 százalékos növekedést jelent. A legnagyobb felhalmozódás 2003-
ban és a vizsgálati id őszakban volt, ami annak volt köszönhet ő, hogy az egyik mintavételnek 
alávetett gyártónak közve tlenül a vizsgálati id őszak vége után egy jelent ős szállítást kellett 
 
HU 30   HU teljesítenie. Ezért a készletek szintjének növekedé se nem feltétlenül a mi ntavételnek alávetett 
gyártók helyzetének a romlását mutatja ebben a különleges helyzetbe n. A részletes adatok a 
következők: 
Árukészletek 2000 2001 2002 2003  Vizsgálati 
időszak  
Darabszám 219 370 206 854 210 968 317 345 362 095 
Index  100 94 96 145 165
c) Értékesítési mennyiségek és piaci részesedés 
(131)  A mintavételnek aláv etett gyártók által el őállított kerékpároknak a közösségi piacon történ ő 
eladásai egyenletesen növekedtek az érintett id őszak alatt, a 2000. évi 3 156 451 darabról 
3 683 176 darabra a vizsgálati id őszak alatt, ami összességében 17 százalékos növekedésnek felel 
meg. Ehhez hasonlóan a mintavételnek alávetet t gyártók a piaci részes edésüket a 2000. évi 18 
százalékról 20 százalékra növelték a vizsgálati id őszak alatt. A részletes adatok a következ ők: 
 2000 2001 2002 2003 Vizsgálati 
időszak  
A mintavételnek 
alávetett gyártók 
eladásai 
(darabszám) 3 156 451 3 241 830 3 203 020 3 600 670 3 683 176 
Index  100 103 101 114 117 
A mintavételnek 
alávetett gyártók 
piaci részesedése 18% 21% 20% 20% 20% 
(132)  Mindazonáltal ezt a tendenciát az összes közössé gi gyártó teljesítményének fényében kell nézni. 
Az összes közösségi gyártó eladásait figyele mbe véve az eladásokban csökkenés mutatkozik. A 
részletes adatok a következ ők: 
 2000 2001 2002 2003 Vizsgálati 
időszak  
Az összes 
közösségi 
gyártó 
eladásai 11 718 000 10 035 000 9 175 000 9 100 000 9 300 000 
Index  100 86 78 78 79 
Piaci 
részesedés 67% 66% 58% 52% 51% 
 
HU 31   HU d) Értékesítési árak és költségek 
(133)  A vizsgálat kimutatta, hogy a mintavétel nek alávetett gyártók megtartották a 
termékösszetételüket, f őként az A, B és a C kategóriában. Továbbá kiterjesztették az eladási 
tevékenységeiket a nagybani forg almazókra és a szupermarketekre, de ezt kevésbé tették a 
márkekeresked ők/kiskeresked ők esetében, ahol magas kategóriá jú termékeikkel már eddig is 
erőteljesen jelen voltak. A nagybani keresked ők növelték jelenlétüket a kerékpárpiacon. Ez 
hatással volt a végs ő fogyasztókra, mivel a nagybani keresked őkön keresztül történ ő eladások 
általában alacsonyabb áron tört énnek, mint a kiskeresked őknél. A mintavételnek alávetett 
termelőknek a tömegcikkek piacán való jelenlétük me gtartása érdekében az alacsonyabb árakat 
nagyobb mennyiségekkel kell ellensúlyozniuk.  
(134)  A kerékpárok eladási árainak sú lyozott átlaga a 2000. évi dara bonkénti 124 euróról 2003-ra 115 
euróra esett vissza, ami 7 százalékos csökkenést jelent. Azonban a vizsgálati id őszak alatt az 
átlagár 122 euróra n őtt. Az érintett id őszak egészét tekintve ez 2 sz ázalékos csökkenést jelent. 
Eladási ár  2000 2001 2002 2003 Vizsgálati 
időszak  
Eladási ár 
(darabonként, 
euróban) 124 127 120 115 122 
Index  100 103 97 93 98 
(135)  Az előállítási költség kiszámítása a mint avételnek alávetett gyártók által el őállított hasonló 
termékek összes típusának súlyozott átlaga alapján történt. 
(136)  2000 és 2001 között az el őállítási költség 119 euróról 122 euróra n őtt, ami összesen 2 százalékos 
növekedést jelent. Ezt követ ően az előállítási költség 2003-ban 110 euróra csökkent, ami 2001-
hez képest 9 százalékos csökkenés. A vizsgálati id őszak alatt az el őállítási költség 117 euróra 
nőtt. Következésképpen az el őállítási költség az id őszak alatt 2 százalékkal csökkent. Ez a 
csökkenés f őként annak köszönhet ő, hogy a mintavételnek alávetett gyártók által el őállított, 
hatékonyabb szerel őszalagokat és alkatrészeket, pé ldául vázakat, olcsóbb behozatallal 
helyettesítették.  
Költségek  2000 2001 2002 2003  Vizsgálati 
időszak  
Előállítási költség 
(darabonként, euróban) 119 122 115 110 117 
Index  100 102 97 92 98 
e) Nyereségesség 
(137)  A mintavételnek alávetett gyártók te ljes nyereségessége az érintett termék tekintetében az érintett 
időszak első évében 3,26 százalékos volt, majd 2003-ban 4,08 százalékra emelkedett. A 
nyereségesség ezután 3,58 százalékra csökkent a vizsgálati id őszak alatt. Összesítés alapján a 
nyereség mindössze 0,32 százalékponttal n őtt az érintett id őszak alatt.  
 
HU 32   HU (138)  Habár a fenti tendencia azt jelzi,  hogy a gazdasági ágazat pénzügyi helyzete részben helyreállt az 
érintett id őszak folyamán, az elért nyereségességet  a KNK-ból és a Vietnamból származó 
dömpingelt behozatalok hiányában a gazdasági ágazat  által megvalósítható minimumnak tekintett 
szint fényében kell értelmezni, ami a kerékpárela dások forgalmának 8 százaléka, amit a korábbi 
vizsgálatban is használtak. Ahogyan a piac jellemz ői lényegében ugyanazok maradtak, mint a 
korábbi vizsgálatban, az a vélekedés, hogy még mindig a 8 százal ék az a minimális 
nyereségesség, amelyet a gyártók a közösségi piacon megvalósíthatnak. 
Nyereségesség  2000 2001 2002 2003 Vizsgálati 
időszak  
Nyereségesség 
(EK eladások) 3,26% 3,89% 3,50% 4,08% 3,58% 
Index  100 119 107 125 110 
(139)  Néhány KNK-beli fél arra hivatkozott, hogy a köz össégi gazdasági ágazat a korábbi vizsgálat 
vizsgálati id őszaka óta – amikor is a közösségi g azdasági ágazat 0,6 százal ékos veszteséggel 
nézett szembe – javított a helyzetén, ezért a közösségi  gazdasági ágazatot a jelenlegi vizsgálatban 
úgy kell tekinteni, mint ami nem sze nved kárt. Ahogyan azt fentebb, a (137) 
preambulumbekezdés kifejti, a nyereség javult a kor ábbi vizsgálat óta, de még mindig messze 
van attól, amit a nyereségesség rendes szintjének lehet tekinteni. 
(140)  A végső megállapítások közzétételére hivatkozva néhá ny érdekelt fél azt állí totta, hogy a fenti, 
(138) preambulumbekezdésben je lzett 8 százalékos nyereség szint túl magas, és hogy a 
mintavételnek alávetett gyártók már elég jól telje sítenek, stabil nyereségszi nttel. E felek azonban 
nem sorakoztattak fel semmilyen okot arra nézve, hogy miért ne lenne ésszer ű a 8 százalékos 
szint, továbbá azt sem jelezték, milyen  nyereségszint lenne ehelyett megfelel ő és miért. Mint 
lentebb, a (195) preambulumbekezdésben áll, a 8 százalékos nyereségszint az a minimális 
nyereség, amely a közösségi gazdasági ága zat által a dömpingelt behozatal hiányában 
megvalósítható. Bár a mintavételne k alávetett gyártók nyereségszin tje bizonyos mértékig javult, 
még mindig igen távol áll a közös ségi gazdasági ágazat a kárt okoz ó dömping utáni teljes talpra 
állásához szükséges mértékt ől.  
f) Befektetések és a befektetések megtérülése 
(141)  Az érintett termék üzletágába történ ő befektetés lényegesen n őtt az érintett id őszak alatt, a 2000. 
évi 1 938 556 euróról 3 950 636 euróra emelkedett vizsgálati id őszak alatt. Meg kell jegyezni, 
hogy a befektetések e jelent ős növekedése f őleg az egyik mintavétel nek alávetett gyártó 
megnövekedett termelési kapacitásának köszönhet ő, amely az id őszak összes befektetésének 60 
százalékát teszi ki. A részletes adatok a következ ők: 
Befektetések  2000 2001 2002 2003  Vizsgálati 
időszak  
Befektetések 
(ezer euró) 1 938 4 820 1 645 3 901 3 950 
Index  100 249 85 201 204 
A befektetések 
megtérülése 15% 30% 12% 23% 24% 
 
HU 33   HU (142)  A befektetések megtérülése 2000-r ől 2001-re 15 százalékponttal növekedett. 2002-t ől a 
befektetések megtérülése cs ökkent, de 2003-ban ismét növeke dett, és a vizsgálati id őszak alatt 
pozitív, 24 százalékos maradt.  
g) Pénzforgalom és a t őkeemelés képessége 
(143)  A mintavételnek alávetett gyártók pénzforgalma jelent ősen növekedett az érintett id őszak alatt 
úgy abszolút értéken, mint az eladási forgalom arányában kifejezve.  
Pénzforgalom  2000 2001 2002 2003  Vizsgálati 
időszak  
Pénzforgalom 
(ezer euró) 10 005 000 20 557 000 13 425 000 20 541 000 20 541 000 
Index  100 205 134 205 205
Az eladási 
forgalom arányában kifejezett pénzforgalom 2,5% 4,9% 3,5% 4,9% 4,6%
(144)  A mintavételnek alávetett gyártók, ha cégcsopor thoz tartoznak a cégen belül, vagy pedig 
bankkölcsönökkel emelnek t őkét. Más esetekben a finanszíro zási forrás a vállalkozás által 
generált pénzforgalom. Egyik mintavételnek alávetett gyártónál sem mutatkoztak nagyobb 
tőkeemelési nehézségek. 
h) Foglalkoztatottság, termelékenység és bérek 
(145)  A foglalkoztatottság 6 százalé kkal csökkent az érintett id őszak alatt. Tekintve, hogy a termelés 
jelentősen növekedett az érintett id őszakban, a foglalkoztatottság csökkenését az magyarázza, 
hogy a termelékenység – dolgozónkénti teljesítményben mérve – jelent ősen, 24 százalékkal 
növekedett az érintett id őszak alatt. 
Foglalkoztatás  2000 2001 2002 2003 Vizsgálati 
időszak  
Az alkalmazottak 
száma 1 981 1 871 1 784 1 838 1 871 
Index  100 94 90 93 94 
Bérköltségek 
alkalmazottanként 
(euróban) 23 575   25 846 27 130 27 593 28 153 
Index  100 110 115 117 119 
Teljesítmény 
alkalmazottanként 
(darab/év) 1 631 1 707 1 807 2 023 2 025 
Index  100 105 111 124 124 
 
HU 34   HU (146)  Az összes közösségi gyártó f oglalkoztatottsági adatainak figye lembe vételekor a tendencia a 
fentihez hasonló, vagyis csökkenés tapaszta lható, de sokkal hangsúlyosabb mértékben. A 
részletes adatok a következ ők: 
Foglalkoztatás  2000 2001 2002 2003 Vizsgálati 
időszak  
Az alkalmazottak 
száma 14 300 12 670 11 860 11 500 11 500 
Index  100 88 83 80 80 
i) Növekedés 
(147)  Összességében meg kell jegyezni, hogy az összes  közösségi gyártó pi aci részesedése 16 
százalékpontot esett, míg a fogya sztás szintje 4 százalékkal n őtt, ami világosan jelzi, hogy e 
gyártók nem voltak képesek a növekedésre. 
j) A dömping terjedelme és a korábbi dömpingb ől való talpra állás 
(148)  Ami a vizsgálati id őszakban megállapított jelenlegi dömpingkülönbözet  nagyságának (48,7 
százalék a KNK, valamint 16,1-34,5 százalék Vietna m esetében) a közösségi gazdasági ágazatra 
gyakorolt hatását illeti – az e ké t országból származó behozatalok mennyisége és árai mellett – az 
nem tekinthet ő elhanyagolhatónak. Meg kell jegy ezni, hogy a KNK esetében a különbözet 
magasabb az eredeti vizsgálatban megállapíto ttnál. Azt is hozzá kell tenni, hogy a KNK-ból 
származó dömpingelt behozatalok mennyisége n övekedett a korábbi vizsgálat óta.  
(149)  A közösségi gazdasági ágazatnak a korábbi dömping ha tásai alól való várt talpra állása nem az 
előre megjósolt mértékben történt, amit különös en az eladási árak csökkenése, az alacsony 
nyereségesség és a kapacitáskihasználás csök kenése jelzett. A gazd asági ágazat az elmúlt 
években a KNK-ból és Vietnamból érkez ő behozatalok növekv ő dömpingével szembesült, ami 
gátolta várt talpra állását. 
8. Következtetések a károkat illet ően 
(150)  Meg kell jegyezni, hogy az egyik érintett ország te kintetében már vannak ha tályos intézkedések. 
Ezen intézkedések nyilvánvaló an hatással vannak a kármutatókra, különösen a mintavételnek 
alávetett gyártók tekintetébe n. A közösségi termelés általá nos csökkenésének ellenére a 
mintavételnek alávetett gyártókn ak sikerült fenntartani, s őt, még növelni is a gyártásukat. A 
mintavételnek alávetett gyárt óknak bizonyos mértékig sikerü lt profitálni az intézkedések 
meglétéből, de a dömpingelt behozatal bá rmilyen további növekedés lehet őségét elvágja/aláássa. 
Továbbá a KNK-ból származó importra vonatkozó intézkedések meghozatala óta a Vietnamból 
származó behozatal lényegében negatív tényez ővé vált a közösségi gazdasági ágazat 
szempontjából. A KNK-ból származó behozatal ra vonatkozó hatályos intézkedések el őírását 
követő időszakban a mintavételnek alávetett gyártók g azdasági helyzete javult a termelékenység, 
a termelés, a termelési kapacitás, az eladások és a piaci részesedés tekintetében. Ezt az intézkedések meglétének figyelembe vételével kell értékelni. Mindazonáltal az eladási árak 
csökkentek, és a haszon szintje alacsony maradt a növekv ő eladások ellenére. Továbbá a 
készletek szintje növekedett, a foglalkoztatottság pedi g csökkent. Azonban a pozitív változások – 
ahogyan a fentiekben szerepel – nem kérd őjelezik meg azt a negatív ös szképet, amely a hatályos 
 
HU 35   HU intézkedések nélkül még ennél is rosszabb lenne. Ezt meger ősíti az a tény is, hogy a közösségi 
gyártók összesített teljesítménye negatív. Az összes közösségi teljesítmény 20 százalékkal 
csökkent, a teljes eladások 21 százalékkal csökkentek, és a teljes közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése 16 százalékkal visszaesett. 
(151)  A KNK-ból és Vietnamból szárm azó behozatal mennyisége jelent ősen növekedett, mind abszolút 
értelemben, mind pedig a piaci részesedés  tekintetében. Valójában az érintett id őszakban piaci 
részesedésük 10,3 százalékponttal javult. Ezenfe lül az importárak súlyozott átlaga jelent ősen 
csökkent az érintett id őszak alatt, ami a vizsgálati id őszakban történt jelent ős áralákínálás 
következménye. 
(152)  A fentiek alapján ezért megállapítható, hogy a köz össégi gazdasági ágazat teljes egésze nagyon 
sebezhető gazdasági helyzetben van, és az alaprendelet 3. cikkének értelmében vett anyagi 
károkat szenvedett.  
(153)  Ahogy a fentiekben megállapításra került, a mintav ételnek alávetett gyártók kárhelyzete bizonyos 
mértékig különbözik a közösségi gyártók egészének kárhelyzetét ől. Ezt azonban figyelembe kell 
venni annak ellenére is, hogy a mintavételre  kiválasztott gyártók azok a gyártók, amelyek 
kerékpárgyártása és -eladása a legnagyobb volumen ű, és a méretgazdaságosság miatt e gyártók 
részben talpra tudtak állni a döm pingelt behozatal után. Ezen el őnyök ellenére a mintavételnek 
alávetett gyártók még mindig sebezhet ő helyzetben vannak, ami a te ljes közösségi gazdasági 
ágazat helyzetét tükrözi.  
E. A MEGVÁLTOZOTT KÖRÜLMÉNYEK TARTÓSSÁGA ÉS A DÖMPING ÉS A 
KÁROKOZÁS FOLYTATÓDÁSÁNAK VALÓSZÍN ŰSÉGE  
(154)  A KNK-ból érkez ő behozatal esetében – az alaprende let 11. cikkének (3) bekezdésével 
összhangban – megvizsgálták, hogy a dömpi ng és a kár vonatkozásában jelent ősen változtak-e a 
körülmények, és indokolt-e azt állít ani, hogy azok tartósak lesznek. 
(155)  A korábbi és a jelenlegi vizsgála t között talált rendes értékek és exportárak összehasonlításával 
megállapították, hogy a hasonló modellek figyelembe vételével – mivel a rendes érték átlaga kis 
mértékben növekedett – az átlagos exportár jelent ősen csökkent, ami a dömping szintjének 
növekedéséhez vezetett. A más piacokra irányuló kínai expo rtárakat illet ően azt állapították meg, 
hogy általában összhangban vannak az EU piacára  alkalmazott exportárakkal. Nem találtak 
bizonyítékot arra, hogy a KNK-ból származó  export nem ezen az alacsony dömpingelt áron 
érkezik továbbra is. A fentiek fényében úgy ít élték meg, hogy nem kétséges az új, nagyobb 
mértékű dömping tartós volta. 
(156)  Annak ellenére, hogy a mintavételnek alávetett gyártók bizonyos mértékben talpra álltak a KNK-
ból származó behozatalok legutóbb i dömpingje után, azt is megá llapították, hogy a mintavételnek 
alávetett gyártók még mindig szenvednek az alap rendelet 3. cikkének érte lmében vett anyagi 
kártól. Ezt a köve tkeztetést meger ősíti a teljes közösségi gazdasági ágazat helyzetképe (lásd a 
(150)-(153) preambulumbekezdést). Az e vizsgálatban talált kárkülönbözetek n őttek az eredeti 
vizsgálatéhoz képest, mivel a dömpi ngelt behozatalok továbbra is jelent ősen alákínálnak a 
közösségi gazdasági ágazat árainak. A értéke sítési hálózat részletes elemzése révén 
megállapították, hogy a mintavételne k alávetett gyártók többsége f őleg kiskereskedelmi 
láncoknak való eladásra gyárt. Mi vel a KNK exportáló gyártói f őleg ugyanezeken a nagy 
mennyiségeket értékesít ő eladási csatornákon versenyeznek, a közösségi gazdasági ágazatra e 
tekintetben nagy nyomás nehezedik. Nem találta k arra utaló bizonyítékot, hogy a KNK-beli 
exportőrök nem folytatják továbbra is értékesítési tevékenységüket e csatornákon keresztül, ha az 
 
HU 36   HU intézkedések hatálya lejár, és még ke vésbé hagynának fel az értékesítéssel a 
márkakeresked ők/kiskeresked ők csatornáin (ami a mintavét elnek alávetett gyártók teljes 
eladásainak 22 százalékát jelenti). Tekintettel a megállapított dömping tartós jellegére, és a 
dömpingelt import nyereségességre gyakorolt hatásá ra arra lehet következtetni, hogy a kárhoz 
vezető körülmények tartós jelleg űek, és hogy az eredeti intézk edések lejárta valószín űleg a 
károkozás folytatásához vezetne. 
(157)  Ugyancsak megvizsgálták a dömping folytatódásának valószín űségét abban az esetben ha 
hagyják, hogy a KNK-ból származó importra vona tkozó intézkedések hatályukat vesszék. A 
panasz és a KNK-beli export őrök által megadott információkra alapozva megállapították, hogy a 
KNK-beli termelési kapacitás évi 80 000 000 ke rékpár fölött van. A KNK-beli gyártók évente 
mintegy 66 000 000 kerékpárt gyártanak, és éves  hazai szükségletük 22 000 000 kerékpár körüli. 
A KNK-ból származó kerékpárok jelen vannak a v ilág fontosabb piacain, és az Egyesült Államok 
fogyasztásának mintegy 96 százalékát a KNK-ból származó kerékpárok ad ják. Ez jelzi a kínai 
kerékpáripar exportorientált jellegét a Közösségbe történ ő exporttevékenység folytatásának ebb ől 
következő valószínűségével együtt. 
(158)  Megállapították, hogy az érintett termék a vizsgálati id őszak alatt ([90]-[97] 
preambulumbekezdés) a közösségi piacon dömpingelt  volt. E tekintetben az érintett termékek 
dömpingkülönbözete lényegesen magasabb volt, mi nt az eredeti vizsgá latban megállapított 
dömpingkülönbözetek. A korá bbi vizsgálatot követ ően előírt intézkedések óta a KNK folytatta a 
kerékpárok dömpingárakon történ ő eladását a Közösségben. Az érintett id őszak alatt a 
dömpingelt behozatalok mennyisége 472 százalékkal n őtt, és a KNK-ból származó dömpingelt 
behozatalok ára 22 százalékkal csökkent. Amint a fentiekb ől ([157] preambulumbekezdés) 
kiderül, a KNK-beli export őrök olyan tartalék termelési kapacitással rendelkeznek, amely 
majdnem eléri a teljes közösségi fogyasztás szintjét. Arra is emlé keztetni kell, hogy az eredeti 
dömpingellenes vámok el őírása előtt a KNK-ból származó dömp ingelt behozatal szintje 
körülbelül 2,5 millió kerékpár volt, ami akkoriban a közösségi piacból 15 százalékos részesedést 
jelentett. Ez jelzi annak valószín űségét, hogy dömpingellenes intézk edések hiányában a KNK-ból 
származó behozatalok ismét ilyen, vagy még e nnél is nagyobb mértékben térnének vissza a 
piacra. E behozatalok valószín űleg dömpingelt áron történnének, mi vel a jelenlegi vizsgálat során 
megállapított dömping nagy mértékét tartós jelleg űnek ítélik. 
F. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS 
1. Bevezetés 
(159)  Az alaprendelet 3. cikke (6) bekezdésének  és 3. cikke (7) bekezdésének megfelel ően 
megvizsgálták, hogy a közösségi gazdasági ágazat  által elszenvedett anyagi kár az érintett 
dömpingelt behozatalok miatt következett-e  be. A dömpingelt behozataltól eltér ő egyéb, a 
közösségi gazdasági ágazatot ugyanakkor károkozással fenyeget ő ismert tényez őket is 
megvizsgáltak annak biztosítására, hogy az ilyen egyéb tényez ők által okozott esetleges károkat 
ne tulajdonítsák a dömpingelt behozatalnak. 
2. A dömpingelt behozatalok hatása 
(160)  A KNK-ból származó beho zatalokra hatályban lév ő intézkedések ellenére  a KNK-beli exportáló 
gyártók jelent ősen, 0,73 százalékról 4,07 százalékra növelték piaci részesedésüket. Az érintett 
időszakban a KNK-ból és Vietnam ból származó behozatalok öss zesített piaci részesedése a 
Közösségben 2,50 százalékról 12,77 százalékra n őtt. Még a 2000 és a vizsgálati id őszak közötti, 
 
HU 37   HU általában stabil fogyasztás mellett is piaci részesedés ük több mint 10 szá zalékpontos növekedése 
volt megfigyelhet ő.  
(161)  Ugyanakkor, bár a mintavételnek alávetett közössé gi gyártóknak sikerült növe lni termelésüket, az 
összes közösségi termelés 20 százalékkal visszaesett. Ahogyan az a (128) preambulumbekezdésben szerepel, ez abból adód ott, hogy néhány közösségi gyártó elhagyta az 
üzletágat, vagy csökkentette a gyá rtását. 2000 és a vizsgálati id őszak között az összes közösségi 
gyártó összes eladása 21 százalékkal (vagy 16 sz ázalékponttal) csökkent még akkor is, ha néhány 
mintavételnek alávetett gyártónak sikerült pi aci részesedését 2 százalékponttal növelni. 
Ezenfelül, amint az az alábbi, (166) preambul umbekezdés táblázatából  látszik, a KNK-on és a 
Vietnamon kívüli országokból szárm azó import piaci részesedése n őtt, de csak 7 százalékponttal.  
(162)  Ennélfogva, bár a mintavételne k alávetett közösségi gyártókn ak sikerült folytatni m űködésüket és 
még kis mértékben növelni is pi aci részesedésüket, a többi közö sségi gyártó elve sztette piaci 
részesedését és kivonult az üz letágból az elmúlt években, vagy a dömpingelt behozatalok által 
gyakorolt nyomás miatt termelése drasztikus csökke ntésére kényszerült. Ez a nyomás két szinten 
történt: i) a mennyiség szempontjából, ahogy fe ntebb, a (160) preambul umbekezdésben áll, a 
dömpingelt behozatal piaci részes edése több mint 10 százalékkal n őtt; eközben ii) az eladási árak 
folyamatosan csökkentek, és jelent ősen alákínáltak a közösségi gazdasági ágazat árainak. 
(163)  A mintavételnek alávetett gyártók nyeresége valamelyest n őtt a viszonylag állandó áraknak 
köszönhet ően (amelyek a költségekkel párhuzamos an némileg csökkentek), de nem az 
intézkedések el őírása után várt mértékben. A dömp ingelt behozatalok hiányában elérhet ő 
nyereség a KNK-ból szárm azó behozatalok növekv ő dömpingje és a Vietnamból származó 
dömpingelt behozatalok el őfordulása miatt nem valósult meg. 
(164)  Így arra a következteté sre jutottak, hogy az érintett, mennyisé güket és piaci részesedésüket 2000 
óta folyamatosan növel ő, nagyon alacsony és dömpingelt áron megvalósított behozatalok által 
gyakorolt nyomás meghatározó sz erepet játszott a közösségi gazdasági ágazat jelenlegi 
sérülékeny gazdasági helyzetének kialakulásában. 
3. Az egyéb tényez ők hatásai 
Behozatalok más országokból 
(165)  Más harmadik országokból származó behozatal ok is hozzájárulhattak a közösségi gazdasági 
ágazat által elszenvedett károkhoz . Néhány KNK-beli és vietnami fél azzal is érvelt, hogy a más 
harmadik országokból érkez ő behozatalok jelent ősen növekedtek, és olyan árakon, amelyek 
alákínáltak a közösségi gazdasági ágazat árainak.  
(166)  Az Eurostat adatait alapul véve más harm adik országból származó behozatalok a 2000. évi 
5 193 000 darabról 6 423 000 darabra n őttek a vizsgálati id őszak alatt, összesen 24 százalékos 
növekedéssel. E behozatalok piaci részes edése 29 százalékról 36 százalékra n őtt az érintett 
időszak alatt. Mindamellett ahogyan az a (121) preambulumbekezdésb ől kiderül, az Eurostat 
szerinti árak nem veszik figyelembe  az egyes országokból származó különböz ő 
termékösszetételeket, ezért csak mutatókat ha sználnak az ártrendek jelölésére. Mivel a más 
harmadik országokból származó behozatalok te rmékösszetétele nem ismert, nincs értelme 
összehasonlítani az alábbi behozatalok árait a kö zösségi gazdasági ágazat áraival. Mindamellett 
bizonyos kiegészít ő információt kerestek és  találtak azon országokból  származó behozatalok 
tekintetében, amelyek a legtöbb egyéb kerékpá rbehozatalt végzik. A részletes adatok a 
következők: 
 
HU 38  
 HU  2000 2001 2002  2003  Vizsgálati id őszak  
Minden típus  Egy-ség 
'000 Piaci részese-
dés Ár 
euró/dara
b Darab 
ezer Piaci részesedés Ár 
euró/dara
b Darab 
ezer Piaci részesedé
s Ár 
euró/darab  Darab 
ezer Piaci részesed
és Ár 
euró/dara
b Darab 
ezer Piaci részesed
és Ár 
euró/dara
b 
Tajvan 2 520 14,5%  1 894 12,4%  2 106 13,4%  2 052 11,8%  2 106 11,6%  
Indexált  100 100 100 75 86 100 84 92 79 81 81 74 84 80 73 
India 309 1,8%  210 1,4%  169 1,1%  130 0,7%  130 0,7%  
Indexált  100 100 100 68 77 97 55 61 78 42 38 68 42 38 65 
Thaiföld 41 0,2%  43 0,3%  181 1,2%  333 1,9%  375 2,0%  
Indexált  100 100 100 103 150 114 434 600 93 800 950 86 900 1000 85 
Indonézia 104 0,6%  82 0,5%  87 0,5%  222 1,3%  241 1,3%  
Indexált  100 100 100 79 83 97 83 83 91 213 216 69 231 216 68 
Fülöp-
szigetek 470 2,7%  399 2,6%  539 3,4%  631 3,6%  662 3,7%  
Indexált  100 100 100 85 96 88 115 126 73 134 133 63 141 137 62 
Lengyelorsz
ág 540 3,1%  522 3,4%  620 3,9%  772 4,4%  830 4,6%  
Indexált  100 100 100 97 109 109 115 125 122 143 142 111 154 148 113 
Banglades 157 0,9%  189 1,2%  273 1,7%  382 2,2%  423 2,3%  
Indexált  100 100 100 120 133 92 174 188 73 243 244 58 270 255 59 
Litvánia 237 1,3%  284 1,8%  298 1,9%  336 1,9%  336 1,8%  
Indexált  100 100 100 120 138 103 126 146 101 142 146 86 142 138 86 
Cseh 
Közvállalkozás 297 1,7%  253 1,6%  189 1,2%  235 1,3%  220 1,2%  
Indexált  100 100 100 85 94 98 64 70 112 79 76 139 74 70 145 
Törökország 67 0,4%  77 0,5%  97 0,6%  160 0,9%  203 1,1%  
 
HU 39  
 HU Indexált 100 100 100 114 125 100 145 150 94 237 225 76 301 275 74 
Egyéb 450 2,6%  402 2,6%  630 4,0%  815 4,7%  906 5,0%  
Indexált  100 100 100 89 100 98 140 154 83 181 181 51 201 192 51 
ÖSSZESEN 5 193 29%  4 354 28%  5 194 33%  6 073 35%  6 423 36%  
Indexált  100 100 100 84 97 98 100 114 84 117 121 70 124 124 70 
 
HU 40   HU Tajvan 
(167)  A Tajvanról származó behozatalnak 11,6 százalé kos piaci részesedése volt a vizsgálati 
időszak alatt, ami több mint 2 000 000 dara b. Mennyiség szempontjából a Tajvanról 
származó behozatal jóval nagyobb, mint a bá rmely más behozatali forrásból származó 
import. Mindazonáltal az érintett id őszakban piaci részesedésük 20 százalékkal 
csökkent. Ezenfelül a Tajvanról származó kerékpár-behozatal a piac fels ő kategóriáját 
célozza meg. A panaszos által benyújtott bizonyíték alapján – termékösszehasonlítást 
alkalmazva – bebizonyították, hogy a Tajvanró l behozott árut magasabb áron adták el, 
mint a közösségi gazdasági ágazat által gyártott hasonló modelleket.  
Thaiföld 
(168)  A figyelembe vett id őszakban a Thaiföldr ől származó behozatalok és azok piaci 
részesedése elérte a 2,0 százalékot a vizsgálati id őszakban. Azonban ha figyelembe 
vesszük, hogy i) nagyon al acsony behozatali szintr ől indultak, és ii) piaci részesedésük 
még mindig nagyon alacsony a KNK-ból vagy Vietnamból származóéval 
összehasonlítva, megállapítható, hogy ezek a kivitelek nem okozhattak kárt a 
közösségi gazdasági ágazatak.  
Fülöp-szigetek 
(169)  A Fülöp-szigetekr ől származó behozatal az érintett id őszak alatt 41 százalékkal n őtt. 
Piaci részesedésük a vizsgálati id őszak alatt 3,7 százalék vol t. Mindamellett a Fülöp-
szigeteki behozatalt jelenleg az OLAF (Európai Csaláselle ni Hivatal) vizsgálja, az 
áruk eredetének lehetséges hibás bejele ntése miatt. Ilyen körülmények között nem 
állapítható meg, hogy a Fülöp-szigetekr ől származónak mondott behozatal 
hozzájárult-e a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz.  
Banglades 
(170)  A Bangladesb ől származó behozatal 170 százalékkal n őtt az érintett id őszak alatt, 
piaci részesedése pedig 2,3 százalék volt a vizsgálati id őszak alatt. Azonban ha 
figyelembe vesszük, hogy i) na gyon alacsony behozatali szintr ől indultak, és ii) piaci 
részesedésük még mindig nagyon alacsony a KNK-ból vagy Vietnamból származóéval 
összehasonlítva, megállapítható, hogy ezek a kivitelek nem okozhattak kárt a 
közösségi gazdasági ágazatnak.  
(171)  A végső megállapítások közzététele után néhány érdekelt fél arra hivatkozott, hogy a 
néhány harmadik országból (nevezetesen Bangladesb ől, a Fülöp-szigetekr ől és 
Thaiföldr ől) származó behozatal jelent ősen növekedett, hasonlóan a Vietnamból 
származó import növekedéséhez, és piac i részesedésük sem elhanyagolható. Azt 
állították, hogy emiatt ezeket az országokat sz intén alá kellett volna  vetni az eljárásnak 
és amennyiben a Tanács nem így jár el az hátrányos megkülönböztetésnek min ősül. E 
tekintetben és a (168)-(170) preambulumbekezdésekben már említetteken felül meg kell jegyezni, hogy az e három országból származó behozatal sokkal alacsonyabb 
mértékben emelkedett, mint a KNK-ból és  a Vietnamból származó behozatal. 
Mindebből és a (168)-(170) preambulumbe kezdésekben leírtakból következ ően a 
panaszt elutasították. 
 
HU 41   HU A csatlakozásra váró országokkal folytatott kereskedelem 
(172)  Az időközben – 2004. május 1-jén – az Európai Un ió tagjává vált Le ngyelországból és 
Litvániából származó behozatal 54, ille tve 42 százalékkal növekedett az érintett 
időszak alatt. Mindazonáltal meg kell jegy ezni, hogy a Lengyelországból származó 
behozatal ára 13 százalékkal n őtt az érintett id őszak alatt. Lengyelország az egyike 
annak a két országnak (a másik a Cseh Közv állalkozás), ahol az árak emelkedtek. A 
Litvániából származó behozatal nagyon alacsony szint ű a KNK-ból és a Vietnamból 
származóhoz képest. Megállapították, hogy e behozatalok árait és mennyiségét 
figyelembe véve, azok nem tekinthet ők a közösségi gazdasági ágazat kárhelyzetére 
jelentős negatív hatást gyakorló behozataloknak. 
4. A fogyasztás mértékének alakulása.  
(173)  Amint az a (107) preambulumbekezdésben szerepel, 2000-t ől a vizsgálati id őszakig a 
fogyasztás 4 százalékkal n őtt. Ez tehát nem lehet a kár forrása. 
5. Mintavételnek alá nem vetett közösségi gyártók 
(174)  Ahogyan az a fenti, (128) és a (132) preambulumbekezdésb ől kiderült, a közösségi 
gyártók teljes termelése és eladásai csökkentek. Ez azt sugallja, hogy azok hasonló, 
vagy még rosszabb helyzetben vannak, mint a mintavételnek alávetett gyártók, azaz 
károsodtak a dömpingelt behozatalok miatt.  Ezért nem lehet azt a következtetést 
levonni, hogy más közösségi gyártók anyagi ká rt okozhattak a mintavételnek alávetett 
gyártóknak. 
6. Árfolyam-ingadozás  
(175)  A végső megállapítások közzétételét követ ően az egyik kínai exportáló gyártó azzal 
érvelt, hogy kiigazítást kelle ne tenni a valutaátváltási árfolyamok alakulását illet ően, 
mivel a kínai jüan függ az amerikai dollár árfolyamától, és ez utóbbi a vizsgálati 
időszak alatt jelent ős mértékben leértékel ődött az euróhoz képest. Azonban bár els ő 
megközelítésben nem lehet kizárni, hogy az euró az amerikai dollárral szembeni 
felértékel ődése esetleg kedvezett az érintett termék behozatalának, a tény, hogy az 
árfolyamváltozások nem gyakoroltak hatást a más országokból származó importra, azt 
jelzi, hogy ez esetben ezt nem lehet okozati tényez őnek tekinteni. Azt is meg kell 
jegyezni, hogy az ok-okozati összefüggés el emzéséhez alkalmazott mérce az, hogy a 
dömpingelt behozatal, vagyis e behozatal mennyisége és ára okoztak-e kárt. A kínai 
exportőrök érvelése inkább azt pr óbálja megmagyarázni, hogy miért van a dömpingelt 
behozatal egy bizonyos árszinten. Az ok-oko zati összefüggésben azonban irreleváns a 
kérdés, hogy miért volt egy adott sz inten a dömpingelt behozatal ára.  
7. Következtetés 
(176)  A KNK-ból és Vietnamból származó dömpingelt behozatalról megállapították, hogy a 
vizsgálati id őszakban lényegesen alákínált a közö sségi gazdasági ágazat árainak. E 
behozatalok megnövekedett jelenléte a piacon – ahogyan az megnövekedett piaci 
részesedésükb ől látszik – egybeesik a közösségi  gazdasági ágazat folyamatos 
gyengélkedésének id őszakával (lásd a [150]-[153] preambulumbekezdést). Ezért 
megállapították, hogy okozati összefüggés van e két országból származó behozatal és a közösségi gazdasági ágazat által elszenve dett károk között. Ami a más országokból 
 
HU 42   HU származó behozatalt illeti, azok is n övelték a piaci jelenlétüket, de jelent ősen kisebb 
arányban, mint a KNK-ból és Vietnamból  származó behozatalok. Azon országok 
közül, amelyek kerékpárokat exportálnak a Közösségbe, a tajvani behozatal volt a 
legnagyobb a vizsgálati id őszak alatt. Mindazonáltal piac i részesedésük csökkent, és 
megállapították, hogy a vizsgálati id őszak alatt az árak nem kínáltak alá a közösségi 
gazdasági ágazat árainak. A tajvani behozatal  ezért nem járulhatott hozzá a közösségi 
gazdasági ágazat által elszenvedett kár okhoz. Ami a többi, Tajvanon kívüli országból 
származó behozatalt illeti, ezeknek szintén növekedett a piaci részesedésük, de kisebb 
mértékben, mint a KNK-ból és Vietnam ból származó behozataloké. Mivel nem 
lehetett megállapítani, hogy e behozatali ár ak alákínáltak-e a közösségi gazdasági 
ágazat árainak a (166) pream bulumbekezdésben kifejtettek szerint, megállapították, 
hogy az ilyen, más harmadik országból származó behozatalok hatása – különösen mennyiségük és piaci részesedésük miatt – semmilyen jelent ős módon nem járulhatott 
hozzá a közösségi gazdasági ágazat  által elszenve dett károkhoz. 
G. KÖZÖSSÉGI ÉRDEK  
1. Általános szempontok 
(177)  Az alaprendelet 21. cikkének (1) bek ezdésével összhangban megvizsgálták, hogy a 
kárt okozó dömping megállapítása ellenére fennálltak-e kényszerít ő okok, amelyek 
annak megállapításához vezettek, hogy nem állna a Közösség érdekében a dömpingellenes intézkedések fenntartása a KNK-ból származó behozatallal szemben, 
vagy dömpingellenes intézkedések elfogadása  a Vietnamból származó behozatallal 
szemben. Számításba vették a lehetséges intézkedéseknek az e ljárásba bevont minden 
félre gyakorolt hatását, és annak is, ha  nem hoznak intézkedéseket, vagy azokat 
fenntartják. E tekintetben emlékeztetni kell arra is, hogy a KNK-ból származó 
behozatalra vonatkozó korábbi  vizsgálatban az intézk edések elfogadását nem 
tekintették a közösségi érdekkel ellentétesnek. 
(178)  A Bizottság kérd őíveket küldött az import őröknek, de azokat nem küldték vissza a 
KNK-ból származó behozatalokra alkalmaza ndó intézkedések fe lülvizsgálatának 
kezdeményezésére vonatkozóan. A Vietnamr a vonatkozó eljárás tekintetében a 
Bizottság 3 import őrtől kapott választ.  
2. A közösségi gazdasági ágazat érdeke 
(179)  Emlékeztetni kell arra, hogy a közösségi ga zdasági ágazat anyagi  kárt szenvedett, 
ahogyan az a (150) és a következ ő preambulumbekezdésekbe n szerepel. A KNK-ból 
származó behozatalokra meghozott intézkedés ek után a közösségi gazdasági ágazat 
képes volt részben talpra állni. Mindaz onáltal a KNK-ból származó dömpingelt 
behozatal folytatódása további, Vietna mból származó dömpingelt behozatallal 
erősödött, amely a korábbi vizsgálatban nem okozott kárt, de amel y megakadályozta a 
közösségi gazdasági ágazatot abban, hogy kielégít ő pénzügyi helyzetbe kerüljön, és 
teljesen talpra álljon a káros helyzetb ől. 
(180)  A dömpingellenes intézkedések meghozatala lehet ővé tenné a közösségi gazdasági 
ágazat számára, hogy növelje az eladásait, a piaci részesedését, és a piac bizonyos 
szegmenseiben az árait is. Így a közösségi gazdasági ágazat várhatóan elérhet egy 
olyan nyereségességi szintet, amelyre a dömpingelt behozatal nélkül képes lenne. 
Mivel a közösségi gazdasági ágazat nagy mértékben fejlesztett ki új 
 
HU 43   HU kerékpármodelleket, az ilyen fejlesztéseket is a gazdasági ágazat javára lehetne 
fordítani az eladási mennyiségek és az ár ak tekintetében, am ennyiben a dömpingelt 
behozatal befejez ődne. A közösségi kerékpárágazat megmutatta, hogy tisztességes 
piaci feltételek esetén élet képes és versenyképes. Ezért a közösségi piacon helyre kell 
állítani a hatékony versenyfeltételeket. 
(181)  A KNK-ból és a Vietnamból származó behoz atalokra vonatkozó intézkedések nélkül 
azonban további torzulások következnek be a kereskedelemben, ami elkerülhetetlenül elakadáshoz vezetne a közösségi gazdasági ág azat helyreállítási folyamatában. Annak 
ellenére, hogy intézkedések vannak ha tályban a KNK-val szemben, a behozatalok 
egyenletesen növekednek, az importárak pe dig csökkennek. Figye lembe véve a KNK 
termelési kapacitását, a nagy mennyiség ű behozatalokat – amelyek az eredeti 
dömpingellenes intézkedések el őírása előtt történtek – a behozatalok jelent ős 
növekedését, és a Vietnamból  származó behozatal jelent ős piacirészesedés-nyerését, 
világos, hogy a KNK-ból származó behozatal ra vonatkozó intézkedések folytatása 
nélkül a közösségi gazdasági ágazat számára nagyon nehéz – ha nem lehetetlen – volna talpra állni. Máskülönben a közö sségi gazdasági ágazat káros helyzete 
valószínűleg tovább romlik, ami ahhoz vezethet, hogy további közösségi gyártók 
hagyják el az üzletágat vagy csökkentik a kapacitásukat. A következ ő vállalkozások 
említhetők meg, amelyek a közelmúltban elhagyták ezt az üzletágat: a Kynast 
(Németország), a Merkers-Rad (Németország), a Confersil Portugal és a Ceasare Rizzato (Olaszország). Ezért egyértelm ű, hogy a dömpingellenes intézkedések a 
közösségi gazdasági ágazat érdekében állnak. 
3. A nem kapcsolódó import őrök érdeke 
(182)  A nem kapcsolódó import őrök nem küldtek vissza kérd őívet vagy észrevételeket a 
KNK-ból származó behozatalra vonatkozóa n. Vietnam tekintetében egy import őr 
(amely a teljes behozatal mintegy 14 sz ázalékát fedi le) azt állította, hogy a 
Vietnamból származó kerékpárokra kivetett bármilyen behozatali vám káros lenne az 
EU fogyasztói számára, mivel az a vietna mi import meredek csökkenését okozná. Egy 
másik import őr azzal érvelt, hogy az importált kerékpárok f őként gyermekkerékpárok, 
amelyet a közösségi gyártók nem gyártanak. 
(183)  Mindezekkel kapcsolatban el őször is azt kell megjegyezni, hogy az import őrök 
együttműködésének alacsony szintje miatt lehetetlen volt megfelel ő teljes értékelést 
készíteni az intézkedések meghozatalának  vagy meg nem hozatalának lehetséges 
hatásairól. Azt is meg kell jegyezni, hogy a dömpingellenes intézkedések célja nem a 
behozatalok megakadályozása, hanem a tisztességes kereskedelem visszaállítása és annak biztosítása, hogy a behozatal ne ká rt okozó dömpingára kon történjen. Mivel a 
tisztességes árakon történ ő behozatal közösségi piacra t ovábbra is megvalósulhat, és 
mivel a harmadik országokból érkez ő behozatal is folytatódni fog, valószín ű, hogy az 
importőrök hagyományos üzletágát ez nem érinti majd jelent ősen. Az is világos, hogy 
a közösségi gyártóknak elegend ő kapacitásuk van a keré kpárkereslet esetleges 
növekedésének ellátására. Ezenkívül – ahogyan a (166) preambulumbekezdés táblázatából kiderül – a más harmadik or szágokból származó be hozatal jelzi, hogy 
ezen országokban jelent ős kerékpárgyártási kapacitás ál l rendelkezésre. Ezért nagyon 
valószínűtlen, hogy kerékpárhiány álljon el ő. Továbbá a Vietnamból származó 
behozatal elemzésekor megállapították, hogy a behozatal minden kerékpár-kategóriát 
lefed, nem csak a gyermekkerékpárokét. Azt is meg kell említeni, hogy a mintavételnek alávetett gyártók egy rés ze szintén gyárt gyermekkerékpárokat. 
 
HU 44   HU (184)  Mivel tisztességes áron továbbra is enge délyezett a közössé gi piacra történ ő behozatal, 
valószínű, hogy az import őrök hagyományos üzletága foly tatódni fog akkor is, ha a 
dömpingelt behozatalokkal szembeni dömpingellenes intézkedéseket a KNK 
tekintetében fenntartják, a Vietnamból származó behozatalok esetében pedig 
elrendelik. A nem kapcsolódó import őrök gyenge együttm űködése és az, hogy a 
KNK-gal szemben meghozott intézkedések után az import őrök nem szembesültek 
különösebb nehézségekkel, még inkább al átámasztja ezt a következtetést. 
4. A kiskeresked ők érdeke 
(185)  Az egyik, Vietnamból kerékpárokat behozó import őr a 2003. évi kimutatás szerint 720 
tagot számláló kerékpár-kiskeresked ői szervezetként is m űködik. E tagok az import őr 
égisze alatt tevékenyked ő kiskeresked ői hálózat részei, és az import őr többek között 
Vietnamból behozott kerékpárokat is szállí t. A 720 tag bejelentése szerint 2003-ban 
4 900 főt foglalkoztatott. A Bizottság szinté n kapott aláírt nyilatkozatot 1 287 
kiskeresked őtől (tehát nem mindegyikük tagja a kiskeresked ői hálózatnak), amelyben 
jelzik, hogy támogatják az import őr által benyújtott beadványt. Ahogyan azt a (182) 
preambulumbekezdés megállapítja, azt áll ítják, hogy ha intézkedéseket hoznának a 
Vietnamból származó kerékpárok e llen, az a behozatal csökkenését, a 
kerékpáreladások csökkenését, és köve tkezésképpen munkahelyek elvesztését 
jelentené a kiskeresked ők körében. Ebben a tekintetben meg kell jegyezni, hogy – 
amint az a (183) preambulumbekezdésb ől kiderül – nem áll fönn a kerékpárellátás 
hiányának, sem pedig az eladások csökkenésé nek a kockázata, mivel a kiskeresked ők 
szükség esetén várhatóan képesek lesz nek kerékpárkészletüke t nem Vietnamból, 
hanem más forrásból beszerezni. 
(186)  A végső megállapítások közzétételét követ ően néhány érdekelt fél azt állította, hogy a 
tisztességes árú kerékpárok hozzáférhet ősége nem az egyetlen napirenden lév ő kérdés 
a kiskeresked ők a Vietnamból származó kerékpárokka l kapcsolatos érdekeit tekintve. 
Ezen érdekelt felek azt is állították, hogy min őségi szempontok miatt nem tudnak 
könnyen egyik márkáról a másikra átállni.  Más bizonyítékot azonban nem nyújtottak 
be arra nézve, hogy a Vietnamból importált  kerékpárok olyan kül önleges típust vagy 
minőséget képviselnének, amelyet máshol nem gyártanak. Épp ellenkez őleg, a 
vietnami behozatal és a mintavételnek aláv etett közösségi gyártó k kerékpárjainak az 
árkülönbözetek kiszámítása (ld. fent, a (123) preambulumbekezdésben) céljából 
történő összehasonlításából az derült ki, hogy a különböz ő modellek lényegében 
hasonlóak egymáshoz. E panaszokat tehát elutasították. 
(187)  A Bizottság észrevételeket kapott eg y másik, több mint 6 000 kiskeresked őt képvisel ő 
kiskeresked ői vállalkozástól, amely a KNK-ból  származó behozatal elleni 
intézkedéseket támogatja, de tiltakozik a Vietnamra vonatkozó jelenlegi vizsgálat ellen arra hivatkozva, hogy a Vietnamból származó  behozatal nem dömpingelt és nem okoz 
kárt. Azonban – ahogyan az a (95)-(97) preambulumbekezdésekben szerepel – a Vietnamból származó kerékpárok behozatalát dömpingeltnek, és a közösségi gazdasági ágazatot károsítónak találták. 
(188)  A fentiekre figyelemmel megállapították, hogy a KNK-ból és a Vietnamból származó 
kerékpárok behozatala elleni dömpingellene s intézkedések nem ellentétesek a 
kiskeresked ői érdekekkel. 
 
HU 45   HU 5. A beszállítók érdeke 
(189)  Egy olasz beszállító (és anna k szövetsége) jelentkezett a vi zsgálat során. Azt állították, 
hogy Olaszországban több mint 200 olyan gyár m űködik, amely alkatrészeket szállít a 
kerékpárgyártóknak, a beszállító i iparág további léte tehá t szükségképpen az európai 
kerékpárgyártás folytatásától függ. E tekintetben azt állapították meg, hogy az 
intézkedések hiányában az európai keré kpárgyártási ágazatban várhatóan további 
bezárások történnének, ami negatív következményekkel járna a közösségi alkatrészgyártó iparágra, és a beszállítói iparágban veszélyeztetné a foglalkoztatást. Ezért arra a következtetésre jutotta k, hogy a dömpingellenes intézkedések 
meghozatala a beszállítók érdekében áll.  
6. A fogyasztókra gyakorolt hatás 
(190)  A Bizottság semmilyen észrevételt nem kapott a közösségi fogyasztói szervezetekt ől a 
KNK-ra vonatkozó intézkedésekkel, illetv e a Vietnamból származó behozatalra 
elrendelend ő intézkedések lehet őségével kapcsolatban. Azt mindenesetre meg kell 
jegyezni, hogy a fogyasztóknak széles választási lehet ősége van minden szegmensben, 
a KNK-ból vagy a Vietnamból származó keré kpárok nélkül is. A közösségi gazdasági 
ágazat jelent ősen hozzájárul a b őséges termékskála-kínálathoz. A vizsgálat nem tárt 
fel semmilyen beszerzési problémát. E teki ntetben azt is meg kell jegyezni, hogy a 
Bizottság a (185) preambulumbekezdésben már említett szövetségt ől kapott 
észrevételeket. A szövetség által képviselt kiskeresked ők a kerékpárjaik nagy részét 
európai gyártóktól vásárolják, és piaci részesedésük jelent ős részétől más értékesítési 
csatornák, különösen a nagybani forgalmazók fosztották meg őket. Bár azt kérik, hogy 
a KNK-ból származó kerékpárok ne jelenjenek meg a kiskeresked ői láncban, a 
kiskereskedelmi láncok piacának alacsony árai a kiskeresked őknél, illetve a nagybani 
forgalmazóknál megtalálható kerékpárok közötti min őségi különbség ellenére is 
befolyásolják a végs ő fogyasztó választását. Mind ezek miatt megállapították, hogy 
semmilyen, KNK-val és Vietnammal szembeni dömpingellenes intézkedés nem ellentétes a fogyasztók érdekeivel. 
7. Következtetés a közösségi érdekkel kapcsolatban 
(191)  A KNK-ból származó kerékpárok behozatalára vonatkozó intézk edések folytatása, és a 
Vietnamból származó kerékpárok behozatal ára vonatkozó intézkedések elrendelése 
nyilvánvalóan a közösségi gazdasági ágaz at és a közösségi kerékpáralkatrész-
beszállítók érdekébe n áll. Ez lehet ővé teszi a közösségi gazdasági ágazat számára a 
növekedést és a dömpingelt behozatal által oko zott károk utáni teljes talpraállást. Ha 
azonban nem hoznak intézkedéseket, valószín ű, hogy a közösségi gyártás továbbra is 
csökkenni fog, és tová bbi piaci szerepl ők hagyják el az üzletágat. Továbbá az 
importőröket és a kiskeresked őket ez nem fogja jelent ősen érinteni, mivel a 
tisztességes árú kerékpár ok továbbra is elérhet őek lesznek a piacon. Ami a 
fogyasztókat illeti, a Bizottság nem kapott észrevételeket ett ől az oldaltól. 
(192)  A fentiek figyelembe vételével arra a következtetésre jutottak, hogy nincs olyan 
kényszerít ő ok, amely megakadályozná a KNK- ból és a Vietnamból származó 
kerékpárok behozatalával szembeni dömpingellenes vámok kivetését. 
 
HU 46   HU H. JAVASOLT VÁMOK  
(193)  A dömpinggel, az okozott kárral, és a köz össégi érdekkel kapcsolatban levont 
következtetéseket tekintetbe véve intézk edéseket kell elrendelni a Vietnamból 
származó behozatalokra a dömpingelt behozat al által a közösségi gazdasági ágazatnak 
okozott további károk megel őzése érdekében. A KNK-ból származó behozatal 
tekintetében az 1524/2000/EK tanácsi re ndelet által fenntartott hatályban lév ő 
intézkedéseket ezen id őközi felülvizsgálat megállapításainak figyelembe vétele 
céljából módosítani kell. Az alaprendele t 11. cikke (2) bekezdésének megfelel ően a 
módosított intézkedéseket egy új, öt éves id őszakra kell elrendelni. 
(194)  Az intézkedéseket úgy kell elrendelni, hogy me gszüntesse az ilyen behozatalok által 
okozott károkat anélkül, hogy meghaladná  a dömpingkülönbözet et. A kárt okozó 
dömping hatásainak megszüntetéséhez szükséges vámösszeg kiszámításánál 
megállapították, hogy az intézkedéseknek lehet ővé kell tenniük a közösségi gazdasági 
ágazat számára, hogy fedezze a gyártási költségeit, és olyan adózás el őtti nyereséget 
érjen el, amelyet a szektorban ilyen ipará gban rendes versenyfeltételek között – azaz 
dömpingelt behozatal nél kül – a Közösségben ésszer űen elérhet hasonló termékek 
eladásaival. Az e számításhoz használt adózás el őtti haszonkulcs a kerékpáreladások 
forgalmának 8 százaléka. Ez ugyanaz, mint a korábbi vizsgálatban, mivel nem volt ok az arány megváltoztatására.  
(195)  Néhány KNK-beli és vietnami együttm űködő exportőr azt állította, hogy a 8 százalék 
nagyon magas, és a panaszban jelzett ar ány alapján a 3,3 százalék a megfelel ő 
nyereség egy egészséges gazdasági ágaza tban. Továbbá hivatkoztak a korábbi 
vizsgálatra is, amelyben megállapították, hogy a közösségi gazd asági ágazat -0,6 
százalékos veszteséget szenvedett el. Mi ndazonáltal úgy ítélték meg, hogy e 
vizsgálatban a vizsgálati id őszak alatt megállapított nyereségesség (3,5 százalék) csak 
azt jelzi, hogy a közösségi gazdasági ága zat részben talpra ál lt a korábbi dömpingb ől, 
és nem tekinthet ő olyan nyereségszintnek, amelyet a dömping nélkül elért volna. E 
tekintetben megjegyzend ő, hogy a KNK-ból érkez ő behozatalokra vonatkozó 
intézkedések megléte ellenére a KNK-ból származó behozatalok jelent ősen 
növekedtek az érintett id őszakban, mialatt nagy növeke dés volt a dömpingelt áron 
történő vietnami behozatalban. Ilyen körülmé nyek között a korábbi vizsgálatban 
használt 8 százalékos nyereség megfelel őnek tekinthet ő, mivel nem volt ok az arány 
megváltoztatására. Ennek alapján a hasonló termékek közösségi gazdasági ágazatában 
kiszámítottak egy nem kárt okozó árat.  
(196)  Ezután meghatározták a szükséges árnöve kedést az áralákínálási számításokhoz 
megállapított importár súlyozott átlagának és  a mintavételnek alávetett gyártók teljes 
előállítási költségei súlyozott átlagá nak 8 százalékos haszonkulccsal megnövelt 
összehasonlítása alapján.  
(197)  Mivel a kár aránya magasabb, mint  a dömpingkülönbözet, a dömpingellenes 
vámoknak az alaprendelet 7. cikke (2) bek ezdésének rendelkezéseivel összhangban a 
dömpingkülönbözeteken kell alapulnia. 
(198)  A CCCME közölte, kész más kínai együttm űködő exportáló gyártókkal együtt 
kötelezettségvállalást felajánlani. E teki ntetben meg kell jegyezn i, hogy a fogyasztói 
termékekre felajánlott köte lezettségvállalásokat ritkán fogadják el, a többi közt a 
modellek összetettsége, a különböz ő típusok nagy száma és a változatosság és a 
 
HU 47   HU rendszeresség miatt, amellyel fejlesz tik vagy másképp módosítják azokat. Ez 
gyakorlatilag lehetetlenné teszi az értelmezhet ő minimális importár meghatározását. 
Ezenfelül e megfontolások leküzdhetetle n nehézségekhez vezetnek az ellen őrzésben, 
ami kivitelezhetetlenné teszi e kötelezettségvállalások elfogadását. Ezen általános megfontolások erre az esetre is érvényese k. A Bizottság tehát megállapította, hogy a 
kötelezettségvállalás el fogadása nem megfelel ő ebben a vizsgálatban és a felajánlást el 
kellett utasítani. A Bizottság ilyen értelemben tájékoztatta a CCCME-t. 
(199)  Az e rendeletben meghatározott egyedi vállalkozási dömpingellenes vámtételeket e 
vizsgálat megállapításai alapján határo zták meg. Ezért azok az e vállalkozások 
esetében a vizsgálat során ta lált helyzetet tükrözik. E vámtételek (mivel ellentétben 
állnak a „minden más vállalkozásra” alka lmazandó országos vámokkal) kizárólag az 
érintett országból származó, és a vállalkozások, tehát az említett különleges jogalanyok által gyártott termékek be hozatalára alkalmazandók. Bármely más, e 
rendelet rendelkez ő részében név és cím szerint kife jezetten nem említett vállalkozásra 
– beleértve a név szerint említettekhez kapc solódó vállalkozásokat is – által gyártott 
importált termékek nem alkalmazhatók  e tételek, és azok a „minden más 
vállalkozásra” alkalmazandó vámtét el hatálya alá tartoznak. 
(200)  Bármely, ezen egyedi vállalkozási dömpingellenes vámtétel alkalmazására vonatkozó 
kérelmet (pl. a jogalany névváltozását, illetve új el őállítási vagy el adási jogalany 
létrehozását követ ően) a Bizottsághoz
8 kell benyújtani minden vonatkozó 
információval együtt, különösen a vállal kozás tevékenységének a gyártással 
kapcsolatos bármely módosítását, a ha zai vagy exporteladásokat, amelyek 
kapcsolatban állnak pl. a névváltoztatássa l, vagy a tevékenységgel és az eladással 
foglalkozó jogalanyok változásával. Ha szükséges, e rendeletet ennek megfelel ően az 
egyedi vámtételeket alkalmazó vállalko zások listájának naprakésszé tételével 
módosítani kell. 
(201)  A fenti megállapításokra tekintettel a dömpingellenes vámtételek a következ ők: 
Ország Vállalkozás Dömpingellenes vám (%) 
Kínai Népköztársaság Minden vállalkozás 48,5 
Always Co., Ltd. 
Tan Thuan exportfeldolgozó 
zóna, 
7. körzet, Ho Si Minh-város, Vietnam Vietnam 
Minden más vállalkozás 15,8 
   34,5 
                                                 
8 Európai Bizottság 
 Kereskedelmi F őigazgatóság 
 B Igazgatóság 
 J-79 5/16 hivatal 
 B-1049 Brüsszel 
 
HU 48   HU (202)  Az alaprendelet 20. cikkével összhangban minden érintett fele t értesítettek azon 
lényeges tényekr ől és megállapításokról, amel yek alapján a KNK-ra vonatkozó 
hatályos intézkedések tekintetében módosítá s javaslatát, és a Vi etnamból származó 
kerékpárok behozatalára vonatkozóan intézked ések meghozatalát tervezik. Megkapták 
a lehetőséget arra, hogy észrevételeket tegyenek,  és meghallgatást kérjenek. A kapott 
észrevételek adott esetben történ ő figyelembe vételével, 
ELFOGADTA EZT A RENDELETET: 
1. cikk 
1. Végleges dömpingellenes vámot vetnek ki a motorral nem rendelkez ő, az ex 8712 00 10 
(TARIC-kód 8712 00 10 90), 8712 00 30 és az ex 8712 00 80 (TARIC-kód 8712 00 80 90) 
KN-kód alá tartozó, Vietnamból származó kétkerek ű és más kerékpárok (beleértve a 
háromkerek ű szállító kerékpárokat, de bele nem értve az egykerek űeket) behozatalára.  
2. A következ ő vállalkozások által gyártott termékek tekintetében a vámkezelés el őtti, 
közösségi határparitáson számított nettó árra  alkalmazandó dömpingellenes vám mértéke a 
következő: 
Ország Vállalkozás Dömpingellenes vám 
(%) Kiegészít ő TARIC-
kód 
Always Co., Ltd., Tan Thuan exportfeldolgozó zóna, 7. körzet, Ho Si Minh-város, Vietnam 15,8 A667 
Vietnam 
Minden más 
vállalkozás 34,5 A999 
3. Ellentétes értelm ű rendelkezés hiányábancsak másként nincs meghatározva, a hatályban 
lévő vámszabályozás alkalmazandó. 
2. cikk 
A Kínai Népköztársaságból származó kerékpá rok behozatalára vonatkozó végleges 
dömpingellenes vám kivetésér ől szóló 1524/2000/EK tanácsi rendelet 1. cikkének (1) 
bekezdése helyébe a következ ő szöveg lép: 
„Végleges dömpingellenes vámot vetnek ki a motorral nem rendelkez ő, az ex 8712 00 10 
(TARIC-kód 8712 00 10 90), 8712 00 30 és az ex 8712 00 80 (TARIC-kód 8712 00 80 90) 
KN-kód alá tartozó, a Kínai Népköz társaságból származó kétkerek ű és más kerékpárok 
(beleértve a háromkerek ű szállító kerékpárokat, de  bele nem értve az egykerek űeket) 
behozatalára.”  
A Kínai Népköztársaságból származó kerékpá rok behozatalára vonatkozó végleges 
dömpingellenes vám kivetésér ől szóló 1524/2000/EK rendelet 1. cikkének (2) bekezdése 
helyébe a következ ő szöveg lép: 
 
HU 49   HU „A közösségi határparitáson s zámított, vámot nem tartalmazó nettó árra alkalmazandó 
végleges vámtétel 48,5 százalék.” 
3. cikk 
E rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában  történő kihirdetését követ ő napon lép 
hatályba. 
Kelt Brüsszelben, […]-án/-én. 
 a Tanács részér ől 
 az elnök