HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 345/19

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján

2011/C 345/07

Ezzel a közzététellel az 510/2006/EK tanácsi rendelet (1) 7. cikke alapján létrejön a kérelem elleni kifogás joga. A kifogást tartalmazó nyilatkozatnak e közzététel napjától számítva hat hónapon belül kell beérkeznie a Bizottsághoz.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

A TANÁCS 510/2006/EK RENDELETE

„SER KORYCIŃSKI SWOJSKI”

EK-sz.: PL-PGI-0005-0835-18.10.2010

OFJ ( X ) OEM ( )

1. Elnevezés:

„Ser koryciński swojski”

2. Tagállam vagy harmadik ország:

Lengyelország

3. A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása:

3.1. A termék típusa:

1.3. osztály: sajtok

3.2. A termék leírása, amelyre az 1. pontban található elnevezés vonatkozik:

A „ser koryciński swojski” zsíros tehéntejből oltóenzim és konyhasó hozzáadásával készülő érlelt sajt. A sajthoz fűszerek és vágott fűszernövények is adhatók.

A „ser koryciński swojski” lapított gömb (geoid) alakú, elliptikus keresztmetszetű sajt legfeljebb 30 cm átmérővel (függően az alkalmazott szűrőedény méretétől és az edénybe helyezett sajt mennyiségétől) és 2,5–5 kg tömeggel (függően az alkalmazott szűrőedénytől és az érlelés időtartamától).

A „ser koryciński swojski” sok különböző méretű és alakú kis lyukat tartalmaz, felülete bordás.

A „ser koryciński swojski” elnevezés alatt forgalmazott sajtokat az érlelési időtartamuk alapján három csoportba szokás sorolni:

a friss („świeży”) „ser koryciński swojski” sajtot 2–4 napig érlelik,

az érlelt („leżakowany”) „ser koryciński swojski” sajtot 5–14 napig érlelik és pihentetik,

az érett („dojrzały”) „ser koryciński swojski” sajtot 14 napnál hosszabb ideig érlelik és pihentetik.

A „ser koryciński swojski” sajt pihentetési időtartama nem befolyásolja az 5.2. pontban ismertetett sajátosságait.

A „ser koryciński swojski” jellemzői az érlelés fokának függvényében Jellemző vagy összetevő csoportja Jellemző vagy összetevő Friss „ser koryciński swojski” Érlelt „ser koryciński swojski” Érett „ser koryciński swojski” Szín Külső szín Krémszínű Szalmaszínű-sárgás Sárgás vagy sárga Belső szín Krémszínű Krémszínű-sárgás Szalmaszínű-sárgás Állag/textúra A sajt külső felületének állaga A külső felület állaga azonos a sajt belsejének állagával Kívülről kissé kemény, belülről puha Sárga színű lágy burok, külső felületén fehér hamvassággal A sajt belsejének állaga Nedves, rendkívül rugalmas, egymástól egyenletes távolságban elhelyezkedő kisméretű (kb. 1 mm-es) lyukakkal Nedves, rugalmas, egymástól egyenletes távolságban elhelyezkedő, azonos méretű (kb. 2 mm-es) lyukakkal Enyhén nedves, rugalmas, egymástól egyenletes távolságban elhelyezkedő, azonos méretű lyukakkal Érzékszervi jellemzők Íz Döntően lágy és krémes, harapásra jellemzően gumiszerű érzetet kelt és enyhe csikorgó hangot ad Enyhén sós, dióra emlékeztető mellékízzel Határozottan száraz, a felület közelében kifejezetten, befelé haladva valamivel kevésbé sós, enyhén dióra emlékeztető íz Illat A friss vajéhoz hasonló, karakterisztikus illat A szárított sajtéhoz hasonló, enyhe illat A szárított sajtéhoz hasonló illat Fizikai-kémiai tulajdonságok Nedvességtartalom ≤ 53 % ≤ 48 % ≤ 43 % Zsírtartalom ≥ 20 % ≥ 22 % ≥ 30 %

3.3. Nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetén):

— A legfontosabb nyersanyag a tehéntej, az oltóenzim és a konyhasó (10 liter tejhez kb. 3 g konyhasót adnak), valamint a formázás után a sajtba bedörzsölt só.

— Nem kötelező alapanyagok – szárított fűszerek és vágott fűszernövények: bors, csilipaprika, bazsalikom, kapor, petrezselyem, lestyán, menta, fekete kömény, medvehagyma, kömény, paprika, majoránna, oregánó, csombor és szárított gombák;

— friss fűszerek és vágott fűszernövények: fokhagyma, paprika, olívabogyó, kapor, metélőhagyma, bazsalikom, menta és majoránna.

A sajt készítéséhez zsíros nyers tejet használnak. Az alapanyag fizikai és kémiai feldolgozási műveleteknek nem vethető alá, kivéve a makroszkopikus méretű szennyezések kiszűrését és a tartósítási célból szobahőmérsékletre való lehűtést. A sajt készítését legkésőbb öt órával a fejést követően meg kell kezdeni.

A különböző fűszerek hozzáadása csupán az ízesítést szolgálja, a „ser koryciński swojski” alapvető sajátosságait nem érinti.

3.4. Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetén):

A „ser koryciński swojski” készítéséhez felhasznált tejet olyan tehenektől veszik, amelyek évente legalább 150 napot a legelőkön töltenek. Az állatok takarmányozása hagyományos módszerekkel történik; téli étrendjük alapját réti széna, szemestakarmány (árpa, rozs, búza és gabonakeverékek) vagy szénaszilázs alkotja.

3.5. Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell végrehajtani:

— a tej felmelegítése, az oltóenzim és a konyhasó hozzáadása,

— oltás,

— a savó leválasztása,

— a savó szárítása,

— formázás,

— bedörzsölés sóval,

— érlelés.

3.6. A szeletelésre, aprításra, csomagolásra stb. vonatkozó egyedi szabályok:

—

3.7. A címkézésre vonatkozó egyedi szabályok:

A „ser koryciński swojski” valamennyi termelője köteles elhelyezni a címkéken a „ser koryciński swojski” közös logóját. A „ser koryciński swojski” logójának kiutalása a Korycini Sajttermelők Szövetségén (Zrzeszenie Producentów Sera Korycińskiego) keresztül fog történni.

A logó kiutalásának szabályai semmiféle hátrányos megkülönböztetést nem tesznek lehetővé azokkal a termelőkkel szemben, akik nem tagjai a Szövetségnek.

4. A földrajzi terület tömör meghatározása:

A „ser koryciński swojski” előállítási területét a Podlaskie Vajdaságban fekvő Sokólski megye három települése alkotja: Korycin, Suchowola és Janów.

5. Kapcsolat a földrajzi területtel:

5.1. A földrajzi terület sajátosságai:

5.1.1. A természeti tényező

A „ser koryciński swojski” előállítási területe az Észak-podlasiei-alföld makrorégión belül található Białystoki-magasföld mezorégióban fekszik, olyan morénás tóvidéken, ahol a kiterjedt hátságok közé alacsonyabban fekvő mocsaras területek ékelődnek. A terület változatos felszínformái többszöri gleccserbehatás nyomán alakultak ki. Az Észak-podlasiei-alföldet több kisebb domborzati egység alkotja: völgyek, medencék, alföldek és hátságok; ez utóbbiak közé tartozik a Białystoki-magasföld. A hátságok morénás eredetűek, és felszínrajzi szempontból igen változatosak. A terület leggyakoribb felszínformái a lepusztult morénák és „kame”-dombok, melyek helyenként a 200 m tengerszint feletti magasságot is elérik.

Ennek az alföldi tájnak az éghajlata kelet felé haladva egyre inkább kontinentálissá válik (miközben Nyugat-Lengyelországban még érvényesül a tenger éghajlat-módosító hatása). A „ser koryciński swojski” előállítási területe Északkelet-Lengyelország déli részén, a hegyvidékeket nem számítva az ország leghidegebb tájain található. A telek hosszúak, átlagosan 110 naposak, és az országban itt mérik a legalacsonyabb hőmérsékleteket: a levegő középhőmérséklete januárban – 5 °C és – 6 °C között van (Varsóban ugyanez az érték körülbelül – 3,5 °C), és a felszínt viszonylag sokáig borítja hótakaró. A nyarak körülbelül 90 napig tartanak és viszonylag melegek, 18 °C körüli júliusi középhőmérséklettel. Az átmeneti időszakok rövidebbek, mint az ország középső részein. Az éves átlagos csapadékmennyiség körülbelül 650 mm, és a legtöbb eső áprilistól szeptemberig esik. Az esőzések időbeli eloszlása kedvez a sajtkészítésnek: az esők 70 %-a a vegetációs időszakban hull, ami jót tesz a réteknek és a legelőknek. Kedvező az esők gyakorisága is a vegetációs időszakban, hiszen évente körülbelül 94 az esős napok száma. A vegetációs időszak rövid: április első harmadától október végéig, tehát mintegy 200 napig tart.

5.1.2. A történeti tényező és az emberi szakértelem

A „ser koryciński swojski” előállítási területén nincs nehézipar. Az ipari tevékenység errefelé az agrár-élelmiszeriparra, ezen belül is elsősorban a tejiparra korlátozódik. A terület túlnyomó része vagy mezőgazdasági művelés alatt áll, vagy erdők borítják. A földfelszín döntő hányadát mezőgazdasági területek teszik ki, melyek csaknem kizárólag családi birtokokra tagozódnak. A termőföldek java része alacsony termőértékű, fákkal ritkán borított területen fekszik.

A 4. pontban meghatározott területet magában foglaló Podlaskie Vajdaság tejtermelésre és tejtermékek előállítására szakosodott, amit az is jól jelez, hogy Lengyelországon belül itt a legnagyobb, a mezőgazdaságilag hasznosított területeken belül 35,4 %-os a gyepterületek részaránya, melyből a legelők 13 %-ot, a rétek 22,4 %-ot tesznek ki. A vajdaság a szarvasmarha-állomány nagysága szempontjából a második helyet foglalja el Lengyelországon belül, és innen származik minden harmadik liter hazai előállítású tej és minden ötödik csomag vaj. Az itt működő tejtermelők évente átlagosan 33,3 tonna tejet állítanak elő, miközben az országos átlag csupán 16,2 tonna. A térség részesedése az országos termelésen belül stabil növekedést mutat.

Az idők során a terület azért szakosodott a tejre és a tejtermékekre, mert az iparosodás mértéke mindig is csekély maradt, és a beruházások, a foglalkoztatás és a munkabérek folyamatosan alacsony szinten vannak. A múltban elsősorban a nyers tejet értékesítették, de számos gazdaságban készítettek vajat és „ser koryciński swojski” sajtot is saját fogyasztásra, illetve eladásra. A sajtkészítés a gazdaságokban megtermelt tej hasznosításának és az itt élők étrendje változatosabbá tételének egyik jellemző módjává vált. A „ser koryciński swojski” sajtot előállító termelők szaktudására jellemző, hogy a sajtkészítéshez pasztőrözetlen tejet használnak fel, és az érlelés különböző szakaszaiban a készülő sajtokat aszerint forgatják, ahogyan azt hozzáértésük és tapasztalataik diktálják.

5.2. A termék sajátosságai:

A „ser koryciński swojski” sajátos formáját az alkalmazott szűrőedények alakja határozza meg. Ezek az edények kölcsönzik a termék jellegzetes bordás felületét is. A sajt pasztőrözetlen zsíros tejből készül, ennek köszönheti a frissen fejt tejére emlékeztető zamatát. A sajt nedvdús és rugalmas, anyagában nagyszámú, egyforma méretű és egyenletes eloszlású lyukat találunk.

5.3. A földrajzi terület és a termék minősége vagy jellemzői (OEM esetében) vagy a termék különleges minősége, hírneve vagy egyéb jellemzője (OFJ esetében) közötti okozati kapcsolat:

A „ser koryciński swojski” és az előállítási területe közötti kapcsolat az 5.2. pontban ismertetett jellemzőkön és a termék hírnevén alapul.

A „ser koryciński swojski” sajátos jellemzői a sajt készítésével töltött évek hosszú sora alatt fejlődtek ki, miközben az előállítás módjára vonatkozó szaktudás és a szükséges gyakorlati készségek nemzedékről nemzedékre szálltak; a 4. pontban meghatározott földrajzi területhez szorosan kötődő termék előállítását egyetlen tejipari technológiai vagy gyártási kézikönyv sem ismerteti. A termék nagy megbecsülésnek örvend, amit a vele kapcsolatban a sajtóban megjelenő cikkek, a rá vonatkozó internetes hivatkozások és az általa elnyelt díjak száma is jelez. A neves szakboltokban a „ser koryciński swojski” sajtot 50 %-kal is drágábban adják, mint más oltós alvasztású sajtokat. A „ser koryciński swojski” internetes ára pontosan megegyezik az „oscypek” oltalom alatt álló eredetmegjelölés alatt forgalmazott sajtéval.

A korycini sajt („ser koryciński”) a 2004-es poznańi Polagra mezőgazdasági vásáron első díjat kapott és elnyerte a „Smak Roku” címet, a „Nasze Kulinarne Dziedzictwo” elnevezésű szakmai versenyen pedig „Perła” díjban részesült és elnyerte az ízek kategóriájában a „Podlaska Marka Roku” címet. Korycinban „Święto sera korycińskiego” elnevezéssel 2004 óta minden ősszel sajtfesztivált tartanak. A „ser koryciński swojski” 2005-ben felkerült a mezőgazdasági és vidékfejlesztési miniszter által a hagyományos termékekről összeállított országos jegyzékre.

A „ser koryciński swojski” sajtot egyre többen ismerik és egyre többen keresik a boltokban, különösen Észak- és Közép-Lengyelországban. A termék minden évben jelen van a „Podlasie w stolicy” elnevezésű varsói fesztiválon.

A regionális és az országos sajtó rendszeresen megemlékezik a korycini sajt elismertségéről és népszerűségéről: Gazeta Wyborcza (Białystok), 2005. június 4–5.: „Podlasie w stolicy”; Kurier Poranny, 2005. július 4.: „Tłoczno i smacznie”; Gazeta Współczesna, 2005. szeptember 12.: „Zrób sobie swojski ser”; Gazeta Współczesna, 2005. szeptember 29.: „Święto sera po raz drugi”; Gazeta Współczesna, 2005. október 4.: „Gospodynie z Gminy Korycin twierdzą, że nie ma to jak … Swojskiego sera smak”; Gazeta Współczesna, 2005. november 29.: „Projekt dla sera”; Gazeta Współczesna, 2007. szeptember 24.: „Magia Smaku”; Gazeta Współczesna, 2007. szeptember 25.: „Pierwsza przydomowa serowarnia”; Gazeta Współczesna, 2007. október 23.: „Sery to jest przyszłość”; Kurier Poranny, 2007. október 17.: „Niektórzy wracają”; Kurier Poranny, 2008. január 19.: „Dobra marka: To jest to!”; Gazeta Współczesna, 2008. március 17.: „Pierwszy Festiwal Kuchni Podlaskiej”; GWAGRO, 2008. május 19.: „Danie warte ‚Perły‘”; Gazeta współczesna, 2008. június 11.: „Podlasie w stolicy”; Gazeta Współczesna, 2008. június 19.: „Serowarnia po polsku”; Gazeta Wyborcza Duży Format, 2009. február 16.: „Bambus w szynce”; Gazeta Współczesna, 2009. március 17.: „To były smaki”; Gazeta Wyborcza (Białystok), 2009. május 15.: „Wspólna dla wszystkich jest kaczka – mowa o potrawach przygotowanych na Międzynarodowy Festiwal Kuchni”; Gazeta Współczesna, 2009. június 9.: „Dobre smaki można promować”; Gazeta Współczesna, 2009. június 16.: „Regionalne specjały – próbujmy i kupujmy”. Ha az interneten rákeresünk a „ser koryciński” kifejezésre, tíz oldalnyi találatot kapunk; a „ser koryciński swojski” sajtot a Wikipédia, a szabad enciklopédia is ismerteti.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére:

(510/2006/EK rendelet 5. cikk (7) bekezdés)

http://www.minrol.gov.pl/index.php?/pol/Jakosc-zywnosci/Produkty-regionalne-i-tradycyjne/Zlozone-wnioski-o-rejestracje-Produkty-regionalne-i-tradycyjne

(1) HL L 93., 2006.3.31., 12. o.