EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2018.3.12. COM(2018) 93 final 2018/0042(COD) Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE az 575/2013/EU rendelet fedezett kötvények formájában fennálló kitettségek tekintetében történő módosításáról (EGT-vonatkozású szöveg) {SWD(2018) 50 final}

{SWD(2018) 51 final}



INDOKOLÁS 1.A JAVASLAT HÁTTERE •A javaslat indokai és céljai A Bizottság ma elfogadta a tőkepiaci unió elmélyítését célzó intézkedéscsomagot és „A tőkepiaci unió megvalósítása 2019-ig – itt az idő a végrehajtás felgyorsítására” című közleményt. A jelen javaslat mellett a csomag a következőket tartalmazza: javaslat a fedezett kötvényekre vonatkozó uniós keretrendszer kialakításáról, javaslat a befektetési alapok határon átnyúló forgalmazásának megkönnyítésére, javaslat az európai közösségi finanszírozási üzleti szolgáltatókra vonatkozó keretrendszer kialakításáról; javaslat a követelésengedményezés harmadik felekre gyakorolt hatásai tekintetében alkalmazandó jogról; valamint közlemény az értékpapírügyletek tulajdonjogi hatásai tekintetében alkalmazandó jogról. A fedezett kötvények olyan, hitelintézetek által kibocsátott adósságkötelezvények, amelyeket olyan elkülönített eszközhalmazzal biztosítanak, amelyet a kötvénytulajdonosok elsőbbségi hitelezőként közvetlenül vehetnek igénybe. A kötvénytulajdonosok ugyanakkor továbbra is jogosultak nem elsőbbségi hitelezőként követelést támasztani a kibocsátó gazdálkodó egységgel szemben. Ezt a fedezeti halmazzal, illetve a kibocsátóval szembeni kettős követelést „kettős fedezeti” mechanizmusnak nevezik. A fedezett kötvényeket hitelintézetek bocsátják ki, és a fedezett kötvények mint olyanok az európai bankok fontos és hatékony finanszírozási forrásai. Megkönnyítik a jelzáloghitelek és a közszektornak nyújtott hitelek finanszírozását, és ezáltal tágabb értelemben előmozdítják a hitelezést. Más banki finanszírozási forrásokkal – például az eszközfedezetű értékpapírokkal – szemben a fedezett kötvények jelentős előnye, hogy a kockázatot a bankok a saját mérlegükben viselik, és a befektetők közvetlenül a bankkal szemben érvényesíthetik követeléseiket. A fedezett kötvények ezért nemcsak a banki hitelkihelyezés kibővítését teszik lehetővé, hanem biztonságosságát is fokozzák. Nem utolsósorban emiatt teljesítettek jól a fedezett kötvények más finanszírozási eszközökhöz képest a pénzügyi válság idején. A többi finanszírozási csatorna kiapadásakor is megbízható és stabil finanszírozási forrásnak bizonyultak az európai bankok számára. A fedezett kötvényekre vonatkozó uniós szintű támogató keretszabályozás létrehozása – különösen a kevésbé fejlett piacokon – előmozdítaná e kötvények stabil és költséghatékony finanszírozási forrásként történő igénybevételét a hitelintézetek számára, és a tőkepiaci unió célkitűzéseivel összhangban elősegítené a reálgazdaság finanszírozását. A befektetőknek ugyanakkor a támogató keretszabályozás szélesebb körű és biztonságosabb befektetési lehetőségeket kínálna, és segítene megőrizni a pénzügyi stabilitást. Ezeket a szabályokat a tagállamoknak át kell ültetniük, biztosítva, hogy a fedezett kötvényekre vonatkozó nemzeti keretszabályozások megfeleljenek az e javaslatban előírt, elveken alapuló követelményeknek. Európában tehát minden fedezett kötvénynek eleget kell majd tennie az e javaslatban meghatározott harmonizációs minimumkövetelményeknek. A fedezett kötvényekre vonatkozó támogató keretszabályozás a Bizottság 2018. évi munkaprogramjában szerepel. Az Unió helyzetéről szóló legutóbbi beszédét követő szándéknyilatkozatban az Európai Bizottság elnöke megerősítette, hogy a mélyebb és méltányosabb belső piac biztosítása érdekében 2018 végéig el kell indítani vagy meg kell valósítani a fedezett kötvényekre vonatkozó támogató keretet. A Bizottság ezt a szándékát a tőkepiaci uniós cselekvési terv 2017. júniusi félidős felülvizsgálata során szintén megerősítette. A fedezett kötvények nem egyformán fejlettek az egységes piacon belül – egyes tagállamokban kifejezetten nagy jelentőséggel bírnak, míg másokban kevésbé. Ráadásul az uniós jog csak részben szabályozza a fedezett kötvényeket. Jóllehet alacsonyabb kockázatukra való tekintettel több szempontból is kedvezményes prudenciális és szabályozási kezelésben részesülnek (például az ilyen eszközökbe befektető bankoknak nem kell akkora tőkebázist elkülöníteniük, mint ha más eszközökbe fektetnének), az uniós jog nem határozza meg átfogóan, hogy mi is minősül fedezett kötvénynek. Az uniós jog annyit mond ki, hogy kedvezményes kezelés a 2009/65/EK irányelvben meghatározott fedezett kötvényeknek biztosítható. Ez a fogalommeghatározás azonban sajátos céllal készült – az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozások (ÁÉKBV) befektetési körének korlátozása érdekében –, ám a tőkepiaci unió tágabb értelemben vett célkitűzéseinek már nem felel meg. A fedezett kötvényekre vonatkozó uniós jogszabályi keret várhatóan kibővítené a hitelintézetek reálgazdaság-finanszírozási kapacitását, és az Unió teljes területén hozzájárulna a fedezett kötvények fejlődéséhez, különös tekintettel azokra a tagállamokra, amelyekben ezeknek jelenleg egyáltalán nincsen piaca. A keretszabályozás fokozná továbbá a tőke és a beruházások határokon átnyúló áramlását. Ezáltal hozzájárulna a tőkepiaci unióhoz és különösen annak előmozdításához, hogy a hitelintézetek képesek legyenek támogatni a tágabb értelemben vett gazdaságot. A bankok számára biztonságos és hatékony finanszírozási eszközök széles körének rendelkezésre állását biztosítaná. A keretszabályozás egy irányelvből és egy rendeletből áll – a két eszköz egységes csomagnak tekintendő. Ez a rendeletjavaslat elsősorban az 575/2013/EU rendelet (tőkekövetelmény-rendelet) 129. cikkét módosítja. A módosítások a jelenlegi prudenciális kezelésből indulnak ki, de további követelményeket állapítanak meg a minimális túlfedezet és a helyettesítő eszközök vonatkozásában. A módosítások erősítenék a fedezett kötvényeknek biztosítható kedvezményes tőkekövetelményekre vonatkozó előírásokat. Az irányelvjavaslat megállapítja a fedezett kötvények fő elemeit, és következetes és kellőképpen részletezett referenciapontként létrehozza a fogalom prudenciális szabályozási célokra, különböző pénzügyi szektorokban alkalmazható közös meghatározását. Megállapítja az eszköz strukturális jellemzőit, létrehozza a kifejezetten a fedezett kötvényekre vonatkozó közfelügyeletet, az „európai fedezett kötvény” logó használatának szabályait és az illetékes hatóságok fedezett kötvények területére vonatkozó közzétételi kötelezettségeit. •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel A javaslat annak a már megkezdett munkának a része, amelynek célja, hogy a fedezett kötvények megfelelő minőségűek legyenek ahhoz, hogy ez indokolja folyamatos kedvezményes kezelésüket. A javaslat azon a már megkezdett munkán alapul, amelyet az Európai Bankhatóság (EBH) a fedezettkötvény-kibocsátás bevált módszereinek meghatározására végez. Ez a munka az Európai Rendszerkockázati Testület (ERKT) ajánlására indult, amely szerint azonosítani kell és nyomon kell követni a bevált módszereket annak biztosítása érdekében, hogy az Unió teljes területén létrejöjjenek a fedezett kötvények szilárd és következetes keretszabályai. A javaslat az EBH ajánlásának megfelelően módosítja a hatályos jogszabályokat, és teljes mértékben összhangba hozza azokat a fedezett kötvényekbe befektető intézményekkel szembeni prudenciális követelmények területére vonatkozó szakpolitikai rendelkezésekkel. •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

A Bizottság fő célkitűzései közé tartozik a beruházások és a munkahelyteremtés ösztönzése. A Bizottság több kezdeményezést is elindított annak biztosítására, hogy ehhez a pénzügyi rendszer maradéktalanul hozzájáruljon. Ezek közül az első a tőkepiaci unió, amely az európai növekedés érdekében több, a finanszírozási források mobilizálására irányuló kezdeményezést is magában foglal. A fedezett kötvényekre a tőkepiaci unió összefüggésében kell tekinteni, mivel jelenleg a legjelentősebb európai finanszírozási csatorna messze a bankfinanszírozás, és a tőkepiaci unió egyik intézkedése annak előmozdítására irányul, hogy a bankok képesek legyenek még jobban támogatni a tágabb értelemben vett gazdaságot. A fedezett kötvények az európai bankok számára hatékony és stabil finanszírozási eszközt jelentenek. A fedezett kötvények összehangolására irányuló jogszabályi keretet tehát ebben a tágabb értelemben vett szakpolitikai összefüggésben kell vizsgálni. A Bizottság másik jelentős pénzügyi piaci célkitűzése annak biztosítása, hogy a banki tőkekövetelmények tükrözzék a bankok mérlegében szereplő eszközökhöz kapcsolódó kockázatokat. A tőkekövetelmény-rendelet követelményei ennek megfelelően biztosítják, hogy a legkedvezőbb kezelésben részesülő fedezett kötvények egységesen magas szintű befektetővédelemmel rendelkezzenek. Mivel azonban az uniós jog nem határozza meg átfogóan, hogy mi minősül valójában fedezett kötvénynek (lásd fent), harmonizációra van szükség annak biztosításához, hogy a fedezett kötvények az egész Unióban hasonló strukturális tulajdonságokkal rendelkezzenek, és így összhangban álljanak a vonatkozó prudenciális követelményekkel. A fedezett kötvények harmonizációja tehát összhangban áll a Bizottság által a pénzügyi piacok szabályozása során megvalósítani kívánt, pénzügyi stabilitásra irányuló célkitűzéssel. 2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG •Jogalap A javasolt módosítás az Európai Unió működéséről szóló szerződés 114. cikkén alapul, tehát jogalapja megegyezik a módosítandó jogi aktus jogalapjával. •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén) Mivel a fedezett kötvényeknek az uniós jogszabályok biztosítanak kedvezményes tőkekövetelményeket, a vonatkozó követelményeket is uniós szinten kell módosítani. A kedvezményes tőkekövetelményekre vonatkozó előírások uniós szintű kezelése szükségesnek tekinthető továbbá a következetes mértékű befektetővédelem és az európai hitelintézetekre vonatkozó egyenlő versenyfeltételek biztosítása érdekében is. •Arányosság A javaslat egyensúlyt teremt a kedvezményes kezelésben részesülő fedezett kötvények kellőképpen szilárd keretszabályozásának biztosítása és a kibocsátási költségek aránytalan emelkedésének elkerülése között. A Bizottság a megfelelő egyensúlyra törekedve figyelembe vett minden járulékos költséget és potenciális előnyt (lásd az e dokumentumot kísérő hatásvizsgálatot). A javaslat az EBH 2016. évi jelentésében foglalt ajánlásokból indul ki, de azoktól korlátozott mértékű eltéréseket tesz lehetővé (egyes rendelkezések kevésbé részletesek az EBH-jelentésben foglaltaknál). Ennek célja, hogy több lehetőséget biztosítson a meglévő jól működő nemzeti rendszerek védelmére – ahogy azt az érdekelt felek a konzultációk során nyomatékosan javasolták –, valamint hogy megerősítse a javaslat arányosságát. A fedezett kötvények fő strukturális jellemzőire és felügyeletére az eltérések nem terjednek ki. A javaslat a kibocsátókra és a piacokra háruló költségek csökkentése érdekében a meglévő fedezett kötvényekhez kapcsolódó átmeneti rendelkezéseket is tartalmaz. A várható költségek a hatásvizsgálat szerint arányosnak tekinthetők a várható előnyökkel. •A jogi aktus típusának megválasztása A megfelelő jogi eszköz a rendelet, mivel a rendelkezések az 575/2013/EU rendeletnek a kedvezményes tőkekövetelmények fedezett kötvények esetében való alkalmazhatóságára vonatkozó rendelkezések helyébe lépnek. Ez ugyanazt a közvetlen joghatást éri el, mint a jelenlegi rendelet: biztosítja, hogy a javaslat célkitűzései az egész Unióban következetesen valósuljanak meg, valamint hozzájárul a kibocsátók és a befektetők tekintetében megvalósuló fokozott biztonsághoz és egyenlő versenyfeltételekhez. 3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI •A jelenleg hatályban lévő jogszabályok utólagos értékelése / célravezetőségi vizsgálata A fedezett kötvényekre vonatkozó kezdeményezés olyan területhez tartozik, amelynek túlnyomó részét az uniós jog jelenleg nem szabályozza. •Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk A Bizottság a javaslat előkészítése során többször is konzultált az érdekelt felekkel, különösen az alábbiak keretében: i. nyilvános konzultáció a fedezett kötvényekről (2015. szeptember – 2016. január 6.); ii. bevezető hatásvizsgálat közzététele (2017. június 9.); iii. a Bizottság banki, fizetési és biztosítási szakértői csoportjának (EGBPI) két ülése és a Pénzügyi Szolgáltatásokkal Foglalkozó Bizottság (FSC) egy ülése.

A tőkepiaci uniós cselekvési terv értelmében a nyilvános konzultáció célja a nemzeti fedezettkötvény-piacok hiányosságainak és sebezhetőségeinek értékelése, valamint az európai keretszabályozás bevezetésével járó előnyök felmérése volt. Jóllehet a válaszadók aggályuknak adtak hangot azt illetően, hogy az egyenmegoldáson alapuló harmonizáció árthat a jól működő piacoknak és csökkentheti azok rugalmasságát és termékkínálatát, egyúttal óvatos támogatásukról biztosították a célirányos uniós fellépést, azzal a feltétellel, hogy a harmonizáció elveken alapuljon, a meglévő keretszabályozásokra építkezzen, és vegye figyelembe a nemzeti piacok sajátosságait. A konzultáció eredményei a 2016. február 1-jei közmeghallgatáson kerültek megvitatásra. A bevezető hatásvizsgálatra négy válasz érkezett a Bizottsághoz, amelyek mindegyike az uniós jogalkotási kezdeményezés mellett foglalt állást. A válaszadók kitértek a nemzeti keretszabályozások egyes aspektusaira (például likviditás), és megerősítették, hogy általában támogatják az olyan harmonizációt, amely nem veszélyezteti a jól működő nemzeti rendszereket. Az EGBPI első ülésén (2017. június 9.) a tagállamok többsége támogatta az EBH 2016. évi ajánlásain alapuló uniós fedezettkötvény-szabályozást, azzal a feltétellel, hogy az elveken alapuljon. A második ülésen (2017. szeptember 28.) részletesebb vitára került sor, de a tagállamok általában véve továbbra is az elveken alapuló megközelítést támogatták. Az FSC 2017. júliusi ülésén a tagállamok hasonló nézeteknek adtak hangot. A javaslat emellett az érdekelt felekkel és az uniós intézményekkel tartott további ülésekre is építkezik. Az érdekelt felek (jóllehet jellemzően a saját helyzetük szempontjából legrelevánsabb aspektusokra összpontosítottak) általában véve előtérbe helyezték, hogy egyensúlyt kell teremteni a hatályos keretszabályozás prudenciális aggályok miatti módosításának szükségessége és a jól működő nemzeti rendszerek megzavarásának elkerülése között. A válaszadók közül a fedezett kötvények kedvezményes kezeléséhez kapcsolódó prudenciális aggályokat főként az ERKT, az EBH és az Európai Központi Bank, valamint bizonyos mértékig a jól fejlett fedezettkötvény-piaccal rendelkező tagállamok illetékes hatóságai és a hitelminősítő intézetek emelték ki, míg a jól működő nemzeti piacok kérdésével elsősorban a jól fejlett fedezettkötvény-piaccal rendelkező tagállamok, a kibocsátók és a befektetők foglalkoztak. Az Európai Parlament szintén támogatta az intézkedést, és hangsúlyozta a fedezett kötvényekre vonatkozó európai jogszabályi keret létrehozásának szükségességét. •Szakértői vélemények beszerzése és felhasználása Az EBH 2014. július 1-jén jelentést adott ki a fedezett kötvényekre irányadó szilárd és következetes Unió-beli keretszabályozások biztosításához használható bevált módszerek megállapításáról. A jelentés a hitelintézetek finanszírozásáról szóló 2012. decemberi ERKT-ajánlás nyomán készült. A jelentés tartalmazta az EBH véleményét a fedezett kötvények jelenlegi prudenciális kezelésének megfelelőségéről is, miután a Bizottság 2013 decemberében a tőkekövetelmény-rendelet 503. cikke alapján tanácsadási felhívással fordult az EBH-hoz. Az ERKT ennek nyomán azt ajánlotta, hogy az EBH a megállapított bevált módszerek alapján kövesse nyomon a fedezett kötvények piacának működését, és felszólította az EBH-t, hogy szükség esetén tegyen ajánlást további intézkedésre. Az EBH válaszul 2016 decemberében kiadta a Jelentés a fedezett kötvényekről – ajánlások a fedezett kötvényekre vonatkozó Unión belüli keretszabályozások összehangolására című dokumentumot. Ebben átfogó elemzést mutatott be az egyes tagállamok fedezettkötvény-kereteinek szabályozási fejleményeiről, különös figyelemmel az előző jelentésben megállapított bevált módszerekkel való összhang mértékére. Az elemzés eredményei alapján az EBH a fedezett kötvények uniós szintű harmonizálását célzó jogalkotási intézkedés mellett foglalt állást. Ez a javaslat az EBH által bemutatott elemzésen és az általa adott tanácsokon alapszik. Azoktól csak kisebb területeken tér el, például a fedezeti halmazba tartozó származékos termékek részletes meghatározása tekintetében; abban, hogy a fedezetellenőri funkciót nem teszi kötelezővé; valamint a túlfedezet szintjében. A Bizottság 2016 augusztusában megbízta az ICF-et, hogy készítsen tanulmányt a jelenlegi fedezettkötvény-piacok teljesítményéről, valamint a potenciális uniós intézkedés költségeiről és hasznairól. A 2017 májusában közzétett tanulmány megvizsgálta az EBH ajánlásainak potenciális előnyeit és költségeit. Összességében megállapította, hogy a jogalkotási kezdeményezés több előnnyel jár, mint amennyi a potenciális költsége lenne, tehát a jogalkotási intézkedés indokolt. A Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság (BCBS) 2017 decemberében véglegesítette a Bázel III nemzetközi banki szabályozási keret válságot követő szabályozási reformjainak fennmaradó részét. A reformok keretében a BCBS felülvizsgálta a sztenderd hitelkockázati módszert, többek között a fedezett kötvényekkel szembeni kitettségekre vonatkozó új standardok beépítésével. Ez az első alkalom, hogy az új standardok nemzetközi szinten jórészt megismétlik azt a tőkekövetelmény-rendeletben foglalt uniós megközelítést, amely szerint a fedezettkötvény-kitettségekre bizonyos körülmények között alacsonyabb kockázati súlyok vonatkozhatnak. Elismerést nyert tehát, hogy a fedezett kötvények uniós kezelése prudenciálisan életképes, és azt az instrumentum jellemzői indokolják. •Hatásvizsgálat Ezt a javaslatot a Szabályozói Ellenőrzési Testületnek (RSB) 2017. október 6-án benyújtott és általa 2017. november 17-én jóváhagyott hatásvizsgálat kíséri. Az RSB méltatta a hatásvizsgálat átfogó és jól strukturált jellegét, és elismerte, hogy az szisztematikusan alkalmazza intervenciós logikáját, és megállapításait jelentős mértékben számszerű adatokkal támasztja alá. Az RSB a következő korlátozott szempontok tekintetében ajánlotta a jelentés javítását: a) annak okai, hogy miért nem tekinthető vonzónak a „29. rendszer”; valamint b) fokozottabb egyértelműség a „minimális harmonizáció” megközelítésének főbb elemei tekintetében, valamint azt illetően, hogy azok eltérnek-e az EBH ajánlásától (és mennyiben) (e tekintetben a szöveg kiegészült a 6. melléklettel). A hatásvizsgálat ennek megfelelően módosult, és kitér az RSB további javaslataira is: i. a biztosítékkal fedezett európai befektetési jegy (ESN) részletesebb ismertetése; ii. a fedezettkötvény-kibocsátás előnyeinek részletesebb kifejtése;

iii. a szabályozási harmonizáció által a fedezett kötvények határokon átnyúló kereskedelmére (kibocsátás, befektetés) gyakorolt hatás alaposabb elemzése; iv. a fedezett kötvények prudenciális kezelésének kiigazítására korlátozódó, elvetett alternatíva; v. a pénzügyi szakirodalomban vizsgált „begyűrűző hatás” átfogóbb magyarázata; valamint vi. a nyomonkövetési tevékenység és a referenciaértékekkel kapcsolatos előnyök összefüggéseit mutató táblázat. A Bizottság több szakpolitikai alternatívát is fontolóra vett a fedezettkötvény-piacok fejlesztésére és a prudenciális aggályok orvoslására vonatkozóan. Ezek a harmonizáció mértékében térnek el egymástól, és a nem szabályozási alternatívától a teljes körű harmonizációval járó alternatívákig terjednek a következőképpen: ·alapforgatókönyv: nincs szükség semmilyen intézkedésre, ·1. alternatíva: nem szabályozási jellegű alternatíva, ·2. alternatíva: a nemzeti rendszereken alapuló minimális harmonizáció, ·3. alternatíva: a nemzeti rendszerek helyébe lépő teljes körű harmonizáció, valamint ·4. alternatíva: a nemzeti rendszerekkel párhuzamosan működő úgynevezett 29. rendszer. Az 1. (nem szabályozási jellegű) alternatíva a célkitűzések megvalósítása szempontjából nem tekinthető hatékonynak, mivel nem biztos, hogy a tagállamok követnék a bevált módszereket. A 3. alternatíva (teljes körű harmonizáció) vélhetően megvalósítaná a célkitűzéseket, de zavart okozhatna a már meglévő jól működő piacokon. A 4. alternatíva (az úgynevezett 29. rendszer, azaz a kibocsátókra vonatkozó teljesen integrált, önkéntes rendszer a fedezett kötvényekre vonatkozó nemzeti jogszabályok alternatívájaként – ez nem igényelné a meglévő nemzeti jogszabályok módosítását) hatékonysága az ágazati fogadtatástól függ. A konzultációk alapján a kedvező fogadtatás nem tűnik valószínűnek, így a kitűzött célok megvalósítása kevés eséllyel kecsegtetne. Emellett a párhuzamos rendszer kialakítása hozzájárulna a széttöredezettség fokozódásához és párhuzamos költségek felmerüléséhez is. Az előnyben részesített alternatíva a 2. alternatíva (a nemzeti rendszereken alapuló minimális harmonizáció). Észszerű ráfordítás mellett az előnyben részesített alternatíva éri el a kezdeményezés legtöbb célkitűzését. Ez az alternatíva továbbá megfelelő egyensúlyt teremt a tagállami sajátosságok figyelembevételéhez szükséges rugalmasság és az uniós szintű koherenciához szükséges egységesség között. Vélhetően ez az alternatíva valósítaná meg a legeredményesebben a célkitűzéseket, miközben hatékony lenne, továbbá minimalizálná az átállással járó zavarokat és költségeket. Ez továbbá a szabályozási szempontból legnagyobb szabású alternatívák egyike, és egyúttal az érintettek legnagyobb mértékű támogatását élvezi. Az alternatíva megvalósítása ösztönözné a fedezettkötvény-piacok fejlődését ott, ahol ilyen piacok még nem léteznek vagy fejletlenek. Csökkentené továbbá a kibocsátókra háruló finanszírozási költségeket, segítene diverzifikálni a befektetői kört, megkönnyítené a határon átnyúló befektetést és vonzaná a nem uniós befektetőket. Összességében csökkentené a hitelfelvétel költségeit. Az alternatíva orvosolná a – többek között a piaci innovációval kapcsolatos – prudenciális aggályokat, és biztosítaná azt a prudenciális előnyt, hogy a termék strukturális jellemzőit összehangolnák az uniós szintű kedvezményes prudenciális kezeléssel. Megerősítené továbbá a befektetők védelmét, és hitelminőség-javító jellemzői csökkentenék az előzetes vizsgálati költségeket. Az előnyben részesített alternatívával járó egyszeri és rendszeres közvetlen adminisztratív kiadások az alacsony költségű joghatóságok területén működő kibocsátók számára várhatóan növekednek (lásd a hatásvizsgálatban). A felügyeleti szervek költségei szintén emelkednének. A kibocsátókra háruló finanszírozási költségek ugyanakkor alacsonyabbak lennének, a polgároknak pedig alacsonyabb hitelfelvételi költségekkel kellene számolniuk. A befektetők költségei nem emelkednének, tekintettel az alacsonyabb előzetes vizsgálati költségekre. •Célravezető szabályozás és egyszerűsítés A fedezett kötvényekre vonatkozó csomag és különösen az e javaslatot kísérő irányelv célja egy jelenleg főként nemzeti szinten szabályozott terület harmonizálása. Az irányelvben foglalt minimális harmonizáció a nemzeti rendszerek fő elemeinek alapvető összehangolása révén egyszerűsítést fog eredményezni. •Alapjogok Az EU elkötelezett az alapjogok magas szintű védelme iránt. Ezzel összefüggésben a javaslat vélhetően nem lesz közvetlen hatással az Európai Unió Alapjogi Chartájában felsorolt jogokra. 4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

A javaslat nincs hatással az uniós költségvetésre. 5.EGYÉB ELEMEK •Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai Az e dokumentumot kísérő, fedezett kötvényekről szóló új irányelvjavaslat általános tervet tartalmaz a fedezettkötvény-piaci fejlemények nyomon követésére, és előírja, hogy a Bizottság az EBH-val szoros együttműködésben legalább öt évvel az átültetési határidőt követően végezze el az irányelv értékelését, és a főbb eredményekről készítsen jelentést az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak. Az értékelést a minőségi jogalkotásra vonatkozó bizottsági iránymutatással összhangban kell végezni. A jelentésnek ki kell terjednie a fedezett kötvényeknek a tőkekövetelményekről szóló rendelet 129. cikkével összhangban történő kibocsátására, a kibocsátásokat fedező eszközökre vonatkozó fejleményekre és a túlfedezet szintjére. A jelen javaslatra nem vonatkozik külön végrehajtási terv, nyomonkövetési, értékelési vagy jelentéstételi szabály. •A javaslat egyes rendelkezéseinek részletes magyarázata Az 575/2013/EU rendelet 129. cikkének módosítása A 129. cikk módosul a minimális túlfedezetre és a helyettesítő eszközökre vonatkozó új követelmények bevezetésével. Az átláthatóságra vonatkozó korábbi követelmények átkerülnek az új irányelvnek a fedezett kötvények strukturális jellemzőit meghatározó részébe. A 129. cikk (1) bekezdése d) pontjának ii. alpontja és f) pontjának ii. alpontja lehetővé teszi a fedezett kötvények fedezését a francia Fonds Communs de Titrisation vagy ahhoz hasonló, valamely tagállam jogszabályai által szabályozott, bizonyos körülmények között lakóingatlanokkal vagy kereskedelmi ingatlanokkal kapcsolatos kitettségek értékpapírosítását végző szervezet által kibocsátott előre sorolt értékjegyekkel, azzal a rendelkezéssel, hogy az értékjegyek összege nem haladhatja meg a fennálló kibocsátás névértékének 10 %-át. Ez a lehetőség hatályát veszti, mivel a lakóingatlannal vagy kereskedelmi ingatlannal fedezett értékpapírok használatát csak kevés nemzeti fedezettkötvény-keretszabályozás teszi lehetővé. Az ilyen struktúrák alkalmazása visszaszorulóban van, és úgy tekinthető, hogy szükségtelenül bonyolítja a fedezettkötvény-programot. A 129. cikk többi rendelkezése hatályban marad. Túlfedezet A javasolt módosítások új követelményt vezetnek be a túlfedezet (a fedezeti követelményeket meghaladó biztosíték szintje) minimális szintjére vonatkozóan. Ez a szint a fedezeti halmazban lévő eszközöktől függően 2 % és 5 % között kerül megállapításra, a névérték számításának módszere alapján. Ez a szint összhangban áll az EBH ajánlásával és az ICF-tanulmány eredményeivel. Jóllehet nem éri el az új bázeli standardok szintjét, mégis biztonságosabbá tenné a terméket, és a tagállamok többségében – amelyekben az előírt minimális szint jelenleg alacsonyabb – emelné a szintet. Az 575/2013/EU rendelet 496. cikkének hatályon kívül helyezése A 496. cikk lehetővé teszi, hogy az illetékes hatóságok bizonyos fedezett kötvények esetében eltekintsenek a 129. cikk (1) bekezdése d) pontjának ii. alpontja és f) pontjának ii. alpontja szerinti 10 %-os felső határ alkalmazásától. A felső határtól való eltérés lehetősége a 129. cikk (1) bekezdése d) pontja ii. alpontjának és f) pontja ii. alpontjának hatályon kívül helyezésével szükségtelenné válik. A 496. cikk tehát hatályát veszti.



2018/0042 (COD) Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE

az 575/2013/EU rendelet fedezett kötvények formájában fennálló kitettségek tekintetében történő módosításáról (EGT-vonatkozású szöveg) AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően, tekintettel az Európai Központi Bank véleményére, tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére, tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére, rendes jogalkotási eljárás keretében, mivel: (1)Az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 129. cikke bizonyos feltételek mellett lehetőséget biztosít a fedezett kötvények kedvezményes kezelésére. Az (EU) 20xx/xx irányelv [OP: Please insert reference to Directive (EU) 20xx/xx on the issue of covered bonds and covered bond public supervision and amending Directive 2009/65/EU and Directive 2014/59/EU] meghatározza a fedezett kötvények fő elemeit, és rendelkezik a fedezett kötvények fogalmának közös meghatározásáról. (2)A Bizottság 2013. december 20-án tanácsadási felhívással fordult az Európai Bankhatósághoz (EBH) az 575/2013/EU rendelet 129. cikkében előírt kockázati súlyok megfelelősége tekintetében. Az EBH véleménye szerint az említett rendelet 129. cikkében előírt kedvezményes kockázatisúly-kezelés elviekben megfelelő prudenciális kezelés. Az EBH ugyanakkor javasolta az 575/2013/EU rendelet 129. cikkében meghatározott jogosultsági követelmények kiegészítési lehetőségének további megfontolását annak érdekében, hogy azok kiterjedjenek legalább a likviditási kockázat csökkentésének, a túlfedezetnek, az illetékes hatóság szerepének és a befektetők tájékoztatására vonatkozó hatályos követelmények további kidolgozásának területeire. (3)Az EBH véleménye alapján helyénvaló módosítani az 575/2013/EU rendeletet a fedezett kötvényekre vonatkozó kiegészítő követelmények beillesztésével, ezáltal erősítve az említett rendelet 129. cikke szerinti kedvezményes kezelésre jogosult fedezett kötvények minőségét. (4)Az 575/2013/EU rendelet 129. cikke (1) bekezdésének harmadik albekezdése szerint az illetékes hatóságok részben eltekinthetnek a 129. cikk (1) bekezdése első albekezdése c) pontjában foglalt, 1. hitelminőségi besoroláshoz tartozó kitettségekre vonatkozó követelmények alkalmazásától, és engedélyezhetik a kibocsátó intézmény forgalomban lévő fedezettkötvény-állománya névértéke teljes kitettségének legfeljebb 10 %-áig a 2. hitelminőségi besoroláshoz tartozó kitettséget. Ez a részleges mentesség azonban csak az EBH-val folytatott előzetes konzultáció után alkalmazható, és csak akkor, ha az 1. hitelminőségi besorolás előírás alkalmazása bizonyíthatóan jelentős koncentrációs problémákhoz vezethet az érintett tagállamokban. Mivel a tagállamok többségében – az euróövezeten belül és kívül egyaránt – egyre nehezebb megfelelni a külső hitelminősítő intézetek által kiadott 1. hitelminőségi besoroláshoz tartozó kitettségre vonatkozó követelményeknek, a mentesség alkalmazását a legnagyobb fedezettkötvény-piaccal rendelkező tagállamok szükségesnek tekintették. A hitelintézetekkel szembeni kitettségek fedezett kötvények biztosítékaként való használatának egyszerűsítése, valamint az említett nehézség orvoslása érdekében az 575/2013/EU rendelet 129. cikke (1) bekezdését módosítani kell. Azon lehetőség helyett, hogy az illetékes hatóságok eltekintsenek a követelményektől, helyénvaló olyan szabályt megállapítani, amely a kibocsátó intézmény forgalomban lévő fedezettkötvény-állománya névértéke teljes kitettségének legfeljebb 10 %-áig az EBH-val való konzultáció követelménye nélkül lehetővé teszi a hitelintézetekkel szembeni, 2. hitelminőségi besoroláshoz tartozó kitettségeket. (5)Az 575/2013/EU rendelet 129. cikke (1) bekezdése első albekezdése d) pontjának ii. alpontja és f) pontjának ii. alpontja szerint a francia Fonds Communs de Titrisation vagy ahhoz hasonló, lakóingatlanokkal vagy kereskedelmi ingatlanokkal kapcsolatos kitettségek értékpapírosítását végző értékpapírosító szervezet által kibocsátott előre sorolt értékjegyekkel fedezett hitelek olyan elfogadható eszközök, amelyek a fedezett kötvények fennálló kibocsátása névértékének legfeljebb 10 %-áig a fedezett kötvények biztosítékaként használhatók (az úgynevezett 10 %-os felső határ). Az említett rendelet 496. cikke azonban lehetőséget biztosít arra, hogy az illetékes hatóságok eltérjenek a 10 %-os felső határtól. Végezetül ugyanezen rendelet 503. cikkének (4) bekezdése előírja a Bizottság számára annak megvizsgálását, hogy helyénvaló-e az az eltérés, amely lehetővé teszi, hogy az illetékes hatóságok eltekintsenek a 10 %-os felső határtól. A Bizottság e tekintetben 2013. december 22-én kikérte az EBH véleményét. Az EBH 2014. július 1-jén közölte, hogy a francia Fonds Communs de Titrisation vagy ahhoz hasonló, lakóingatlanokkal vagy kereskedelmi ingatlanokkal kapcsolatos kitettségek értékpapírosítását végző értékpapírosító szervezet által kibocsátott előre sorolt értékjegyek biztosítékként való használata prudenciális aggályokat vetne fel az értékjegyekkel fedezett fedezettkötvény-program kettős rétegű szerkezete miatt, és ezért elégtelen áttekinthetőséghez vezetne a fedezeti halmaz hitelminősége tekintetében. Következésképpen az EBH azt ajánlotta, hogy 2017. december 31. után szűnjön meg az 575/2013/EU rendelet 496. cikkében jelenleg előirányzott, az előre sorolt értékjegyekre vonatkozó 10 %-os felső határtól való eltérés. (6)A lakóingatlannal vagy kereskedelmi ingatlannal fedezett értékpapírok használatát csak kevés nemzeti fedezettkötvény-keretszabályozás teszi lehetővé. Az ilyen struktúrák alkalmazása visszaszorulóban van, és úgy tekinthető, hogy szükségtelenül bonyolítja a fedezettkötvény-programokat. Helyénvaló tehát teljesen megszüntetni az ilyen struktúrák elfogadható eszközként való alkalmazását. Az 575/2013/EU rendelet 129. cikke (1) bekezdése első albekezdése d) pontjának ii. alpontját és f) pontjának ii. alpontját, valamint az említett rendelet 496. cikkét tehát el kell hagyni. (7)Az 575/2013/EU rendeletnek megfelelő, csoporton belüli összevont fedezettkötvény-struktúrákat szintén használják a szóban forgó rendelet 129. cikke (1) bekezdése első albekezdése d) pontjának ii. alpontja és f) pontjának ii. alpontja szerinti elfogadható biztosítékként. A csoporton belüli összevont fedezettkötvény-struktúrák prudenciális szempontból nem jelentenek kiegészítő kockázatot, mert nem vetik fel ugyanazokat az összetettségi kérdéseket, mint a francia Fonds Communs de Titrisation vagy ahhoz hasonló, lakóingatlanokkal vagy kereskedelmi ingatlanokkal kapcsolatos kitettségek értékpapírosítását végző értékpapírosító szervezet által kibocsátott előre sorolt értékjegyekkel fedezett hitelek használata. Az EBH szerint a fedezett kötvények összevont fedezettkötvény-struktúrákkal való fedezetét a kibocsátó hitelintézet forgalomban lévő fedezettkötvény-állományának összegéhez kapcsolódó korlátozás nélkül lehetővé kell tenni. Ennek megfelelően a 129. cikk (1) bekezdése első albekezdésének c) pontját módosítani kell oly módon, hogy a csoporton belüli összevont fedezettkötvény-struktúrákban el kell hagyni a hitelintézetekkel szembeni kitettséggel kapcsolatos 15 %-os, illetve 10 %-os korlátozás alkalmazásának követelményét. A szóban forgó csoporton belüli összevont fedezettkötvény-struktúrákat az (EU) 20../…. irányelv [OP: Please insert reference to Directive (EU) on the issue of covered bonds and covered bond public supervision and amending Directive 2009/65/EC and Directive 2014/59/EU] 9. cikke szabályozza. (8)Az 575/2013/EU rendelet 129. cikkének (3) bekezdése előírja, hogy a fedezett kötvények tekintetében a fedezett kötvényeket fedező ingatlanokra vonatkozó, az említett rendelet 229. cikk (1) bekezdésében meghatározott értékelési elveket kell alkalmazni annak érdekében, hogy a szóban forgó kötvények megfeleljenek a kedvezményes kezelés követelményeinek. A fedezett kötvények biztosítékaként szolgáló eszközök elfogadhatóságának követelményei azokhoz az általános minőségi jellemzőkhöz kapcsolódnak, amelyek a fedezeti halmaz szilárdságát biztosítják, és ezért ezeknek az (EU) 20../… irányelv [OP: Please insert reference to Directive (EU) on the issue of covered bonds and covered bond public supervision and amending Directive 2009/65/EC and Directive 2014/59/EU] hatálya alá kell tartozniuk. Az értékelési módszerre vonatkozó rendelkezéseknek ennek megfelelően szintén a szóban forgó irányelv hatálya alá kell tartozniuk. Az 575/2013/EU rendelet 124. cikke (4) bekezdésének a) pontja szerinti szabályozástechnikai standardoknak tehát nem kell alkalmazandónak lenniük a szóban forgó rendelet 129. cikkében előírt, fedezett kötvényekre vonatkozó elfogadhatósági kritériumok tekintetében. A szóban forgó rendelet 129. cikkének (3) bekezdését tehát ennek megfelelően módosítani szükséges. (9)A fedezett kötvények hitelminőségének biztosításához a hitelfedezeti arány korlátozása is szükséges. Az 575/2013/EU rendelet 129. cikkének (1) bekezdése megállapítja a jelzálog- és hajóeszközök hitelfedezeti arányának korlátait, de nem határozza meg a korlátok alkalmazásának módját, ami bizonytalansághoz vezethet. A hitelfedezeti arány korlátait puha fedezeti korlátként kell alkalmazni, ami azt jelenti, hogy bár a mögöttes kölcsön mérete nem korlátozott, ez a kölcsön csak az eszközökre előírt hitelfedezetiarány-korlátokon belül működhet biztosítékként. A hitelfedezeti arány korlátai meghatározzák a kölcsön azon százalékos részét, amely hozzájárul a kötelezettségek fedezetére vonatkozó követelményhez. Helyénvaló tehát közelebbről előírni, hogy a hitelfedezeti arány korlátai a kölcsön azon részére vonatkoznak, amely hozzájárul a fedezett kötvény fedezetéhez.

(10)A nagyobb egyértelműség biztosítása érdekében meg kell határozni azt is, hogy a hitelfedezeti arány korlátai a kölcsön teljes futamidejére alkalmazandók. A tényleges hitelfedezeti aránynak nem szabad változnia, hanem lakóingatlan esetében az ingatlan értéke 80 %-ában, kereskedelmi hitelek és hajók esetében pedig az eszköz értéke 60 %-ában meghatározott korlátnál kell maradnia. (11)Az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 129. cikkében előírt kedvezményes tőkekövetelményben részesülő fedezett kötvények minőségének további javítása érdekében a kedvezményes kezelésre minimális szintű túlfedezetnek kell vonatkoznia, ami azt jelenti, hogy a biztosíték szintjének meg kell haladnia az (EU) 20../…. irányelv [OP: Please insert reference to Directive (EU) on the issue of covered bonds and covered bond public supervision and amending Directive 2009/65/EC and Directive 2014/59/EU] 15. cikkében foglalt fedezeti követelményeket. E követelmény célja a kibocsátó fizetésképtelensége vagy szanálása estén felmerülő leggyakoribb kockázatok enyhítése. (12)Az 575/2013/EU rendelet 129. cikkének (7) bekezdésében előírt követelmények egyike, hogy a fedezett kötvénybe fektető hitelintézet legalább félévente bizonyos információkat kap a fedezett kötvényekről. Az átláthatósági követelmények a fedezett kötvények elengedhetetlen részei, amelyek biztosítják a tájékoztatás egységes szintjét, és lehetővé teszik, hogy a befektetők elvégezzék a szükséges kockázatértékelést, fokozva az összehasonlíthatóságot, az átláthatóságot és a piac stabilitását. Helyénvaló tehát biztosítani, hogy az átláthatósági követelmények minden fedezett kötvényre alkalmazandók legyenek, ami az említett követelményeknek az (EU) 20../…. irányelvben [OP: Please insert reference to Directive (EU) on the issue of covered bonds and covered bond public supervision and amending Directive 2009/65/EC and Directive 2014/59/EU] a fedezett kötvények közös strukturális jellemzőjeként való előírásával érhető el. Az 575/2013/EU rendelet 129. cikkének (7) bekezdését ennek megfelelően törölni kell. (13)A fedezett kötvények hosszú távú finanszírozási eszközök, amelyeket többéves tervezett futamidővel bocsátanak ki. Szükséges tehát biztosítani hogy a 2007. december 31. vagy [OP: Please insert the date of application of this Regulation] előtt kibocsátott fedezett kötvényeknél ne következzenek be zavarok. E célkitűzés elérése érdekében a 2007. december 31. előtt kibocsátott fedezett kötvényeknek továbbra is mentesülniük kell az 575/2013/EU rendeletben az elfogadható eszközök, a túlfedezet és a helyettesítő eszközök tekintetében előírt követelmények alól. Emellett az 575/2013/EU rendelet 129. cikkének megfelelő, [OP: Please insert the date of application of this Regulation] előtt kibocsátott egyéb fedezett kötvényeket mentesíteni kell a túlfedezetre és a helyettesítő eszközökre vonatkozó követelmények alól, és futamidejük alatt továbbra is biztosítani kell jogosultságukat az említett rendeletben megállapított kedvezményes kezelésre. (14)Ezt a rendeletet az [OP: Please insert reference to Directive (EU) on the issue of covered bonds and covered bond public supervision and amending Directive 2009/65/EC and Directive 2014/59/EU]-vel összefüggésben kell alkalmazni. A fedezett kötvények kibocsátására vonatkozó strukturális jellemzőket megállapító új keretszabályozás, illetve a kedvezményes kezelésre vonatkozó módosított követelmények következetes alkalmazásának biztosítása érdekében e rendelet alkalmazásának kezdőnapját el kell halasztani oly módon, hogy az egybeessen azzal a nappal, amelytől a tagállamoknak a szóban forgó irányelvet átültető rendelkezéseket alkalmazniuk kell. (15)Az 575/2013/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell, ELFOGADTA EZT A RENDELETET: 1. cikk

Az 575/2013/EU rendelet módosítása Az 575/2013/EU rendelet a következőképpen módosul: 1.A 129. cikk a következőképpen módosul: a) az (1) bekezdés a következőképpen módosul: i. az első albekezdés a következőképpen módosul: ― a bevezető szövegrész helyébe a következő szöveg lép: „Az (EU) 20xx/xxxx [OP: Please insert reference to Directive (EU) on the issue of covered bonds and covered bond public supervision and amending Directive 2009/65/EC and Directive 2014/59/EU] európai parlamenti és tanácsi irányelv* 2. cikkében említett fedezett kötvények abban az esetben jogosultak a (4) és (5) bekezdésben meghatározott kedvezményes kezelésre, ha megfelelnek az e cikk (3), (3a) és (3b) bekezdésében foglalt feltételeknek és ha a következő elfogadható eszközök valamelyike fedezi őket: ______________________________ * [OP, please insert a reference to Directive (EU) 20xx/xx of the European Parliament and of the Council on the issue of covered bonds and covered bond public supervision and amending Directive 2009/65/EU and Directive 2014/59/EU (OJ C […], […], p. […])].”; ― a c) pont helyébe a következő szöveg lép: „c) hitelintézetekkel szembeni kitettségek, amelyek az e fejezetben megállapított 1. vagy 2. hitelminőségi besorolásba tartoznak;”; ― a d) pont ii. alpontját el kell hagyni; ― az f) pont ii. alpontját el kell hagyni;

ii. a második albekezdés helyébe a következő szöveg lép: „Az első albekezdés c) pontja alkalmazásában az olyan kitettségeket, amelyeket a zálogjoggal terhelt ingatlannal vagy előre sorolt értékjegyekkel vagy hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokkal fedezett hitelek adósai által teljesített, vagy a hitelekhez kapcsolódó felszámolási bevételekből történő kifizetések továbbítása és kezelése eredményez, nem kell figyelembe venni az e pontokban említett határérték kiszámításakor.”; iii. a harmadik albekezdést törölni kell; b) a szöveg a következő (1a), (1b) és (1c) bekezdéssel egészül ki: „(1a) Az (1) bekezdés első albekezdésének c) pontja alkalmazásában az alábbiak alkalmazandók: a) az 1. hitelminőségi besorolásba tartozó hitelintézetekkel szembeni kitettségek esetében a kitettség nem haladhatja meg a kibocsátó hitelintézet forgalomban lévő fedezettkötvény-állománya névértékének 15 %-át; b) a 2. hitelminőségi besorolásba tartozó hitelintézetekkel szembeni kitettségek esetében a kitettség nem haladhatja meg a kibocsátó hitelintézetek forgalomban lévő fedezettkötvény-állománya névértéke teljes kitettségének 10 %-át; c) az 1. vagy 2. hitelminőségi besorolásba tartozó hitelintézetekkel szembeni teljes kitettség nem haladhatja meg a kibocsátó hitelintézet forgalomban lévő fedezettkötvény-állománya névértéke teljes kitettségének 15 %-át. Ez a bekezdés nem alkalmazandó a fedezett kötvényeknek az (EU) 20xx/xxxx irányelv [OP: Please insert reference to Directive (EU) on the issue of covered bonds and covered bond public supervision and amending Directive 2009/65/EC and Directive 2014/59/EU] 9. cikke szerint elfogadható biztosítékként való alkalmazására. (1b) Az (1) bekezdés első albekezdése d) pontja i. alpontjának alkalmazásában a 80 %-os korlát a kölcsön azon részére vonatkozik, amely hozzájárul a fedezett kötvényhez kapcsolódó kötelezettségek fedezéséhez, és a kölcsön teljes futamideje alatt alkalmazandó. (1c) Az (1) bekezdés első albekezdése f) pontja i. alpontjának és g) pontjának alkalmazásában a 60 %-os korlát a kölcsön azon részére vonatkozik, amely hozzájárul a fedezett kötvényhez kapcsolódó kötelezettségek fedezéséhez, és a kölcsön teljes futamideje alatt alkalmazandó.”; c) a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: „3. Az e rendeletnek megfelelő fedezett kötvényeket fedező ingatlanok esetében teljesülniük kell a 208. cikkben meghatározott követelményeknek.”; d) a szöveg a következő (3a) és (3b) bekezdéssel egészül ki: „(3a) Az (1) bekezdésben felsorolt elfogadható eszközökkel történő fedezés mellett a fedezett kötvényekre legalább 5 %-os, az (EU) 20xx/xxxx [OP: Please insert reference to Directive (EU) on the issue of covered bonds and covered bond public supervision and amending Directive 2009/65/EC and Directive 2014/59/EU] irányelv 3. cikkének (12) bekezdésében meghatározott túlfedezet alkalmazandó. Az első albekezdés alkalmazásában a fedezeti halmazban lévő eszközök összesített névértéke legalább akkora, mint a forgalomban lévő fedezettkötvény-állomány összesített névértéke („névértékelv”), és a fedezeti halmaz az (1) bekezdésben meghatározott elfogadható eszközökből áll. A túlfedezet minimális szintjéhez hozzájáruló eszközökre nem alkalmazandók az (1) bekezdés első albekezdésének b) és c) pontjában előírt, kitettségnagyságra vonatkozó korlátok, és ezek az eszközök az említett korlátokba nem számítanak bele. Az (EU) 20xx/xxxx [OP: Please insert reference to Directive (EU) on the issue of covered bonds and covered bond public supervision and amending Directive 2009/65/EC and Directive 2014/59/EU] irányelv 18. cikkének (2) bekezdése szerint kijelölt illetékes hatóságok dönthetnek úgy, hogy a fedezett kötvényekre alacsonyabb minimális túlfedezeti szintet alkalmaznak, feltéve, hogy teljesülnek a következő feltételek: a) a túlfedezet számítása vagy olyan modellen alapul, amely figyelembe veszi az eszközökhöz rendelt kockázati súlyokat, vagy amelyben az eszközértékelésre a 4. cikk (1) bekezdésének 74. pontjában meghatározott jelzálog-hitelbiztosítéki érték vonatkozik; b) a túlfedezet minimális szintje a névértékelv alapján nem lehet alacsonyabb 2 %-nál.

(3b) Az (1) bekezdésben említett elfogadható eszközök belefoglalhatók a fedezeti halmazba az (EU) 20xx/xxx [OP: Please insert reference to Directive (EU) on the issue of covered bonds and covered bond public supervision and amending Directive 2009/65/EC and Directive 2014/59/EU] irányelv 3. cikkének 10. pontjában meghatározott elsődleges eszközökre vonatkozó, az említett irányelv 3. cikke 11. pontjában meghatározott helyettesítő eszközként, az e cikk (1) bekezdésében előírt, hitelminőségre és kitettségnagyságra vonatkozó korlátok betartásával.”; e) a (6) és (7) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: „(6) A 2007. december 31. előtt kibocsátott fedezett kötvények nem tartoznak az (1), a (3), a (3a) és a (3b) bekezdés követelményei alá. Lejáratukig jogosultak a (4) és (5) bekezdés szerinti kedvezményes kezelésre. (7) A [OP please insert the date of application of this amending Regulation] előtt kibocsátott fedezett kötvények nem tartoznak a (3a) és a (3b) bekezdés követelményei alá. Lejáratukig jogosultak a (4) és (5) bekezdés szerinti kedvezményes kezelésre.”. (2) A 416. cikk (2) bekezdése a) pontjának ii. alpontja helyébe a következő szöveg lép: „ii. az (EU) 20xx/xxxx [OP: Please insert reference to Directive (EU) on the issue of covered bonds and covered bond public supervision and amending Directive 2009/65/EU and Directive 2014/59/EU] irányelv 2. cikkében említett, az e pont i. alpontjában említettektől eltérő kötvények;”. (3) A 425. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép: „(1) Az intézmények jelentést készítenek likviditásbeáramlásaikról. A likviditásbeáramlások figyelembevétele a likviditáskiáramlások 75 %-ára korlátozott. Az intézmények mentesíthetik ezen korlát alól a más intézményeknél elhelyezett és a 113. cikk (6) vagy (7) bekezdésében meghatározott kezelés alá tartozó betétekből származó likviditásbeáramlásokat. Az intézmények mentesíthetik ezen korlát alól a hitelfelvevőktől és kötvénybefektetőktől esedékes, a 129. cikk (4), (5) vagy (6) bekezdésében előírt kezelés alá tartozó, illetve az (EU) 20xx/xxxx [OP: Please insert reference to Directive (EU) on the issue of covered bonds and covered bond public supervision and amending Directive 2009/65/EC and Directive 2014/59/EU] irányelv 2. cikkében említett fedezett kötvényekkel finanszírozott jelzáloghitelhez kapcsolódó összegekből származó likviditásbeáramlásokat. Az intézmények mentesíthetik az intézmény által közvetített kedvezményes kölcsönökből származó beáramlásokat. Az egyedi alapú felügyeletért felelős illetékes hatóság előzetes jóváhagyásának függvényében az intézmény teljesen vagy részlegesen mentesítheti azokat a beáramlásokat, amelyek esetében a pénzáramlás forrásának számító fél az intézmény anyaintézménye, vagy leányvállalata, vagy ugyanazon anyaintézmény egy másik leányvállalata, vagy a 83/349/EGK irányelv 12. cikkének (1) bekezdése szerinti kapcsolat fűzi az intézményhez.”. (4) A 427. cikk (1) bekezdése b) pontjának x. alpontja helyébe a következő szöveg lép: „x. a 129. cikk (4) vagy (5) bekezdése szerinti kezelésre jogosult értékpapírokból vagy az (EU) 20xx/xxxx [OP: Please insert reference to Directive (EU) on the issue of covered bonds and covered bond public supervision and amending Directive 2009/65/EU and Directive 2014/59/EU] irányelv 2. cikkében említett értékpapírokból eredő kötelezettségek;”. (5) A 428. cikk (1) bekezdése h) pontjának iii. alpontja helyébe a következő szöveg lép: „iii. olyan kötvény kibocsátásával fedezett (közvetítő finanszírozás), amely jogosult a 129. cikk (4) vagy (5) bekezdésében foglalt eljárás szerinti kezelésre, vagy az (EU) 20xx/xxxx [OP: Please insert reference to Directive (EU) on the issue of covered bonds and covered bond public supervision amending Directive 2009/65/EU and Directive 2014/59/EU] irányelv 2. cikkében említett kötvénnyel fedezett;”. (6) A 496. cikket el kell hagyni. (7) A III. melléklet 6. pontjának c) alpontja helyébe a következő szöveg lép: „c) az (EU) 20xx/xxxx [OP: Please insert reference to Directive (EU) on the issue of covered bonds and covered bond public supervision and amending Directive 2009/65/EU and Directive 2014/59/EU] irányelv 2. cikkében említettek szerinti, az e pont b) pontjában említettektől eltérő kötvények.”. 2. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba. Ezt a rendeletet [date from which Member States are to apply the provisions transposing Directive (EU) …/… on the issue of covered bonds and covered bond public supervision and amending Directive 2009/65/EU and Directive 2014/59/EU]-tól/től kell alkalmazni. Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Kelt Brüsszelben, -án/-én.