2.

Az ötödik bekezdés úgy módosul, hogy tartalmazza a növény hordozóanyagban történő termesztésének lehetőségét, mivel azt nem mindig kell talajban termeszteni. A módosítás az egységes dokumentum 5. szakaszát érinti. A „Pimiento de Gernika” termesztésére alkalmas termőterületek a domborzati viszonyok, a városfejlesztés és az infrastrukturális nyomás, valamint a kis baszk gazdaságok jellegzetes elhelyezkedése miatt nagyon korlátozottak. Ennek eredményeként nem túl gyakori a vetésforgó, amelyet néha rokon fajoknál (paradicsom/paprika) alkalmaznak, ami a talajban kórokozó mikroorganizmusok kialakulásához vezet, amelyek annyira agresszívek, hogy a növényt elpusztíthatják. Ezek a jelentős növényegészségügyi problémák veszélyeztetik a „Pimiento de Gernika” fennmaradását, amely Baszkföld atlanti hegyvidéke mezőgazdaságának jelentős részét képezi. A „Pimiento de Gernika”-t érintő fő növénybetegségek a talajhoz kapcsolódnak, azaz számukra a talaj (a talajhoz kapcsolódó bomlás szerves anyaga) a fő inokulum. A Baszkföld Autonóm Közösség atlanti éghajlati övezeteiben a talajjal összefüggő betegségek oka elsősorban vírus (Potyvírus vagy Tobamovírus) vagy gomba okozta fertőzés. A Fusarium spp. és a Phytophthora ssp. nemhez tartozó gombák a „Pimiento de Gernika” fertőzéseinek potenciális forrásai. Egy 2014-ben végzett talajfelmérés szerint ezek a gombák a „Pimiento de Gernika” termesztésére használt talaj 70 %-ában fordulnak elő. Ezt a Santiago Larregla által 2015-ben készített, a chilipaprikában és a paprikában előforduló Tobamovírussal szembeni rezisztencia (Resistencia al Tobamovirus en guindilla y pimiento) című tanulmány is megerősítette. A Mireia Núñez-Zofío, Santiago Larregla és Carlos Garbisu által 2011-ben készített, Application of organic amendments followed by soil plastic mulching reduces the incidence of Phytophthora capsici in pepper crops under temperate climate (A szerves talajmódosító szerek és a műanyag talajtakarás mérsékelt éghajlaton csökkenti a Phytophthora capsici előfordulását a paprikában) című tanulmány (Crop Protection 30: 1563–1572. o.) megállapította, hogy a biológiai rovarirtás az egyetlen módja annak, hogy a talajban a gombabetegségeket okozó inokulumot (Phytophthora capsici petespóra) inaktiválják. Baszkföld atlanti övezetének éghajlati viszonyait figyelembe véve ez a módszer csak akkor hatékony, ha tavaszi-nyári időszakban alkalmazzák, ami egybeesik a „Pimiento de Gernika” vegetációs időszakával. A környezet és biológiai sokféleség tiszteletben tartása érdekében a „Pimiento de Gernika” termesztői – akik a peszticidek használatát korlátozó, szigorú integrált termesztési szabályoknak megfelelően termesztik ezt a paprikát – úgy döntöttek, hogy a talaj alternatívájaként talajmentes termesztésre szolgáló hordozóanyagokat használnak ehhez a növényhez. Amint azt az alábbi tanulmányok igazolták, a hordozóanyag lehetővé teszi a növény gyökérrendszerének megtapadását, és semleges hatású támaszrendszerként szolgál a növény számára, anélkül, hogy hatással lenne a tápanyagbevitelre. A „Pimiento de Gernika” termesztésére alkalmas hordozóanyagok semleges hatásúak, bár a szerves anyagok kis százaléka használható tömörítésre. E két összetevő egyike sem tartalmaz olyan makro- vagy mikroelemet, amelyet a növény feldolgozhatna. A hordozóanyagot főként alacsony sűrűség jellemzi, ami lehetővé teszi, hogy a levegő és a víz áthaladjon szerkezetén. Az említett tanulmányok az alábbiak: — Arriaga, H., Nunez-Zofio, M., Larregla, S., Merino, P.: Gaseous emissions from soil biodisinfestation by animal manure on a greenhouse pepper crop. (Üvegházban termesztett paprikához használt állati eredetű trágyával történő biológiai rovarírtásból származó gázkibocsátások). Crop Protection 30, 2011, 412–419. o. — Macia, H., Etxeandia A., Domingo M., Amenabar R.: Effect of different N/K ratios in nutrient solutions on pepper of Gernika. (A tápoldatok különböző nátrium/kálium arányainak hatása a gernikai paprikára). Acta Horticulturae 40, 1997, 475–478. o. — Larregla, S.: Etiología y Epidemiología de la „Tristeza” del pimiento en Bizkaia (A bizkaia-i paprika „szomorúságának” etiológiája és epidemiológiája). Vizsgálat alatt. Doktori értekezés. Baszkföldi Egyetem. Leioa, 2003. — Larregla, S., Guerrero, M.M., Mendarte S., Lacasa, A.: Biodisinfestation with Organic Amendments for Soil Fatigue and Soil-Borne Pathogens Control in Protected Pepper Crops (Biológiai rovarirtás szerves talajmódosító szerekkel a talajkifáradás ellen és a talajban élő kórokozók visszaszorítására az oltalom alatt álló paprikafajtáknál). Forrás: Organic Amendments and Soil Suppressiveness in Plant Disease Management (Szerves talajmódosító szerek és a talajok szuppresszivitása a növénybetegségek kezelésében), 2015, 437–456. o. — Nuñez-Zofío, M., Garbisu, C., Larregla, S.: Application of Organic Amendments Followed by Plastic Mulching for the Control of Phytophthora Root Rot of Pepper in Northern Spain (Szerves talajjavító szerek és műanyag talajtakarás alkalmazása Észak-Spanyolországban a paprika Phytophthora okozta gyökérrothadásának visszaszorítására). Acta Horticulturae 883, 2010, 353–360. o. — Nuñez-Zofío, M., Larregla, S., Garbisu, C.: Repeated biodisinfection controls the incidence of Phytophthora root and crown rot of pepper while improving soil quality (Az ismételt biológiai rovarirtással kontrollálható a paprika Phytophthora okozta gyökér- és csúcsrothadása, és javítható a talaj minősége). Spanish Journal of Agricultural Research 10, 2012, 794–805. o. — http://www.euskobaratza.eus/wp-content/uploads/2015/12/ResistenciaTobamovirus_Jorn_Dic15.pdf A hivatkozott tanulmányok szerint nincs különbség a talajban vagy hordozóanyagban termesztett termékek között. Ennek megfelelően a termékleírást ki kell egészíteni a növény hordozóanyagban történő termesztésének lehetővé tételével, mivel a hordozóanyag lehetővé teszi a növény gyökérrendszerének magtapadását, amely a növény semleges hatású támasztórendszereként működik, anélkül, hogy zavarná a növény tápanyagellátását. Ez azt jelenti, hogy a „Pimiento de Gernika” jellemzőit nem befolyásolja. A jelenlegi szöveg: „A talajban és a növényben található tápanyagok egyensúlyának és szintjeinek fenntartása érdekében – a ritkítások, a növény tápláltsági állapota, a talaj termékenységi szintje és az egyéb úton történő bejuttatások (víz, szerves anyag stb.) figyelembevételével – célszerű műtrágyázást alkalmazni.” helyébe a következő szöveg lép: „A »Pimiento de Gernika« mind talajban, mind hordozóanyagban termeszthető. A műtrágyázásnak alkalmasnak kell lennie a talajban és a hordozóanyagban lévő tápanyagok egyensúlyának és szintjének fenntartására. Mind a talajnak, mind a hordozóanyagnak mindenkor meg kell felelnie az integrált termesztésre vonatkozó jogszabályoknak. A termesztésre használt hordozóanyagot alacsony sűrűség (30–150 kg/m3) jellemzi, ami lehetővé teszi, hogy a levegő és a víz áthaladjon szerkezetén, és a növény semleges hatású tartószerkezetéként szolgál, anélkül, hogy zavarná a növény tápanyagellátását.”