HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 126/37

A Régiók Bizottsága véleménye – Az Európai Ügyészség létrehozása

2014/C 126/10

I. POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

1. üdvözli, hogy az Európai Bizottság az Európai Ügyészség létrehozására vonatkozó rendeletjavaslatával átfogó szabályozási keretet terjesztett elő Lisszaboni Szerződés végrehajtására az Európai Unió pénzügyi érdekei ellen irányuló bűncselekmények üldözése terén. A javaslat célirányos vitát tesz lehetővé;

2. üdvözli a javaslatnak azt a célkitűzését, hogy azokat az Európai Unió kárára elkövetett bűncselekményeket, amelyek több tagállamhoz kapcsolódnak és amelyek érintik az Európai Unió pénzügyi érdekeit, külön intézmény kövesse nyomon, mivel ily módon az Európai Unió, mely saját jogi személyiséggel és saját pénzügyi forrásokkal rendelkezik, nem lenne kizárólagosan ráutalva a nemzeti bűnüldöző szervekre – eddig ugyanis nem rendelkezett ehhez hasonló mechanizmusokkal saját érdekeinek védelmére;

3. ezt a célt azért is üdvözli, mivel a csalás és a visszaélés következetes üldözése erősíti az adózási fegyelmet, és ezáltal biztosítja az Európai Unió és a tagállamok pénzügyi teljesítőképességét;

4. hangsúlyozza, hogy a helyi és regionális önkormányzatok szempontjából különösen szükséges az Európai Unió pénzügyi érdekeinek hatékony védelme, mivel az üldözendő bűncselekmények jelentős része a strukturális alapok felhasználásával kapcsolatos, és a regionális és helyi önkormányzatok támogatási intézkedéseinél kiemelt jelentőséggel bír az európai támogatási eszközök hatékony és célirányos felhasználása;

5. hangsúlyozza a régiók (gazdasági) hátrányoktól való megóvásának fontosságát, és az európai uniós támogatási eszközök hűtlen kezelése elleni határozott fellépés jelentőségét;

6. határozottan üdvözli az Európai Bizottság által a jogalkalmazók részére meghirdetett, az ebbe a körbe tartozó bűncselekmények hatékony üldözését célzó, megerősített képzést és továbbképzést;

7. a szubszidiaritás szempontjából – annak ellenére, hogy a lépés az egyik legérzékenyebb területen gyakorol hatást a nemzeti szuverenitásra – nem lát általános aggodalmakat azzal kapcsolatban, hogy az EUMSZ 86. cikke alapján az EU hátrányára elkövetett bűncselekményeknél a bűnüldözési kompetenciát az Európai Ügyészség hatáskörébe utalják;

8. ebben az összefüggésben tudomásul veszi a nemzeti parlamentek által végrehajtott szubszidiaritási ellenőrzés keretében megfogalmazott aggályokat, illetve az általuk felmutatott „sárga lapot”, amely arra kötelezi az Európai Bizottságot, hogy ismét foglalkozzon a javaslatával, illetve adott esetben dolgozza át azt. Hangsúlyozza, hogy az ismertetett aggályok részben a szubszidiaritással kapcsolatos kérdésekre vonatkoznak, részben pedig a javasolt intézkedések viszonylagosságát, illetve az eljárást kritizálják;

9. rámutat arra, hogy a nemzeti, illetve regionális bűnüldöző hatóságok már jelenleg is rendelkeznek hatáskörrel az Európai Unió hátrányára elkövetett bűncselekmények üldözésére, ezért hangsúlyozza abbéli érdekét és szándékát, hogy aktívan részt vegyen az eljárás további részében;

10. tudomásul veszi a nemzeti parlamentek és kamarák által benyújtott indokolt véleményekre válaszul kiadott európai bizottsági közleményt (1); emlékezteti az Európai Bizottságot indokolási kötelezettségére a szubszidiaritás és az arányosság kapcsán, arra kéri ezért az Európai Bizottságot, hogy a megfelelő és részletes megállapításokat idejében tegye hozzáférhetővé az eljárás minden résztvevője számára; rámutat, hogy közleményében az Európai Bizottság a tagállami fellépés elegendőségének vizsgálatakor nem veszi kellőképpen figyelembe a szubnacionális dimenziót, miközben az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkének (3) bekezdésében rögzített szubszidiaritási elv kifejezetten különbséget tesz a központi, a regionális és a helyi szint között; kéri ezért az Európai Bizottságot, hogy a jövőben ennek megfelelően vegye figyelembe a szubszidiaritás helyi és regionális dimenzióját;

Jogalkotási eljárás

11. hangsúlyozza, hogy az Európai Unió pénzügyi érdekeinek védelmét kivétel nélkül minden tagállamban biztosítani kell, ezért egy szupranacionális szabályozás, illetve intézmény többletértékkel bírhat az egyes államok részéről folytatott bűnüldözéssel szemben;

12. rámutat arra is, hogy az Európai Ügyészség felállításának többletértéke akkor lenne a legmagasabb, ha az nem korlátozódna néhány tagállamra, hanem lehetőség szerint minden tagállam részt venne benne, mivel az Európai Unió pénzügyi érdekeinek védelmét kivétel nélkül minden tagállamban biztosítani kell;

13. emiatt sajnálatát fejezi ki, hogy az Európai Ügyészség megerősített együttműködés útján történő felállítása jelentősen magasabb költségekkel járhat a tagállamok számára, mivel az eddigi struktúrákat (Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF), Eurojust) kiterjedtebb formában kellene fenntartani;

14. rámutat arra, hogy egyes nemzeti parlamentek aggodalmukat fejezték ki a szubszidiaritás elvének tiszteletben tartásával kapcsolatban, ezért elvárja, hogy úgy kezeljék a javaslatot a továbbiakban, hogy ezek az aggályok megszűnjenek;

Létrehozás és kialakítás

15. általánosságban üdvözli az Európai Bizottság javaslatának koncepcióját az Európai Ügyészség központi struktúrájának felállítására, melynek során az ügyészeket a tagállamokban bízzák meg, így ők delegált európai ügyészként kettős büntetőjogi funkciót látnak el, mind az Európai Unióban, mind a nemzeti tagállamban tevékenykedve;

16. mindazonáltal azt ajánlja, hogy a javaslatot egészítsék ki olyan irányban, hogy minden tagállamnak az Európai Ügyészség székhelyén is legyen legalább egy nemzeti/regionális képviselője, hogy a nemzeti/regionális szaktudást nyelvi és jogi szempontból is hasznosítani lehessen a nyomozások és nyomozati cselekmények során;

17. üdvözli, hogy az összetett ügyek büntetőjogi felderítése során a helyi körülményeket és adottságokat ismerő, tapasztalt nemzeti/regionális delegált európai ügyészeket bíznak meg, hogy az eljárásokat gyorsan és eredményesen lezárhassák;

18. üdvözli, hogy az európai ügyész delegált európai ügyészeknek szóló utasításaival kapcsolatos javaslat figyelembe veszi, hogy a delegált európai ügyészek egyszersmind nemzeti ügyészek is, és abból indul ki, hogy az európai ügyész az utasításai során figyelembe veszi a nemzeti/regionális bűnüldöző hatóságok szempontjait is;

Az Európai Ügyészség együttműködése a tagállamok igazságügyi hatóságaival

19. hangsúlyozza a szoros és bizalmon alapuló együttműködés fontosságát a nemzeti/regionális bűnüldöző hatóságok és az Európai Ügyészség között, hogy a regionális folyamatok és adottságok ismerete révén sikeresen lehessen lefolytatni a nyomozásokat;

20. rámutat arra, hogy – az említett szubszidiaritási aggályokra is tekintettel – az Európai Ügyész-ség hatásköreit bizonyos olyan bűncselekményekre kell korlátozni, amelyek az Európai Unió érdekei ellen irányulnak, illetve ezzel elválaszthatatlan tárgyi összefüggésben vannak;

21. amellett száll síkra, hogy az Európai Ügyészség hatásköréhez tartozó büntetőjogi tényállásokat a szabályok és az eljárások szükséges egyértelműsége érdekében egy, a tervezett rendelethez tartozó függelékben határozzák meg pontosan és világosan;

22. fontosnak tartja a gyors és hatékony nyomozásokat, és célszerűnek tartja, hogy egy, a tagállamoknak címzett felszólítás révén az eddigi végrehajtási hiányosságok ellen a csalás és visszaélés büntetőjogi leküzdésére tett saját erőfeszítéseket megerősítve lépjenek fel;

23. úgy véli, hogy az Európai Ügyészségnek az Európai Unió érdekei ellen irányuló bűncselekmények üldözésére vonatkozó, tervezett kizárólagos hatásköre túl széles körű; a tagállamok és az Európai Ügyészség párhuzamos joghatósága mellett száll síkra, amely együtt jár annak lehetőségével, hogy az Európai Ügyészség magához vonjon bizonyos ügyeket (elvonás), amennyiben a nemzeti ügyészek már nyomoznak az ügyben, és az Európai Unió pénzügyi érdekei forognak kockán;

Európai büntetőjogi eljárások – A jogállami normák és alapjogok tiszteletben tartása

24. hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a jogalkotási eljárás során tiszteletben kell tartani a jogállami normákat, az alapjogi garanciákat, valamint az eljárásban résztvevők fennálló nemzeti jogait az eljárásokra vonatkozó rendelkezések tekintetében;

25. kiemeli, hogy az Európai Ügyészség jogkörei és cselekvései tiszteletben kell, hogy tartsák az európai uniós alapjogokat, abban a formában, ahogyan azok az Európai Unió Alapjogi Chartájában, az emberi jogok európai egyezményében és a tagállamok alkotmányozási hagyományaiban szerepelnek;

26. hangsúlyozza, hogy a tagállamok számára a rendelet alkalmazásakor, amennyiben ennek során nemzeti jogukat alkalmazzák, kötelező érvénnyel bírnak a tagállamilag szavatolt alapjogok, valamint az emberi jogok európai egyezménye is;

27. ebben az összefüggésben különösképpen szükségesnek tartja, hogy megfelelően szabályozzák a személyes adatoknak és információknak az Európai Ügyészség általi, bűncselekmények üldözését és megelőzését, illetve a közbiztonságot fenyegető, közvetlen és komoly veszély elhárítását célzó továbbítását a tagállamok illetékes hatóságaihoz abból a szempontból, hogy az adatvédelmi követelményeket a személyes adatoknak az illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, büntetőeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló irányelvjavaslat értelmében (COM(2012) 10) tartsák be;

28. ennek kapcsán az Európai Ügyészség és a tagállamok között cserélt személyes adatok továbbítására és további feldolgozására vonatkozóan a Tanács 2008. november 27-i, a személyes adatok védelméről szóló 2008/977/IB kerethatározatában szereplő normáit megfelelőnek tartja; úgy véli azonban, hogy a további védelmi intézkedések elől sem kell elzárkózni;

29. emellett célszerűnek tartja, hogy megfelelő szabályokkal biztosítsák azt, hogy a tagállamok büntetőjogi eljárásaiból származó információkat és személyes adatokat a továbbító hatóságok kifejezett hozzájárulása nélkül ne adják ki harmadik országoknak, nemzetközi szervezeteknek vagy egyéb harmadik feleknek;

30. sürgősen szükségesnek tartja, hogy a rendelet szabályozza egyrészt az Európai Ügyészség egyes intenzív beavatkozást igénylő nyomozati jogait, másrészt a betartandó eljárásjogi minimumnormákat;

31. ebben az összefüggésben helyénvalónak tartja, hogy az összes intenzív beavatkozást igénylő nyomozati intézkedéshez bírói jóváhagyásra legyen szükség, valamint hogy a bizonyítékok engedélyezésének érvényességét korlátozzák az Európai Ügyészség által lefolytatott eljárásokra;

32. rámutat arra, hogy az Európai Ügyészség illetékessége a rendeletjavaslat alapján az ítélet jogerőre emelkedésével ér véget, azonban a rendeletjavaslat jelenleg nem tartalmaz a büntetés végrehajtásával kapcsolatos szabályokat, ezért ezt a kérdést szabályozni kell;

33. szorgalmazza az eljárás és a végrehajtás költségeinek szabályozását;

34. szükségesnek tartja, hogy a nyomozati eljárások célszerűségi szempontok alapján, „egyezség” útján történő lezárása során, az ún. kevert esetekben, amikor valamely tagállam vagy más, tagállamban tevékenykedő belföldi jogalany pénzügyi érdekei is sérültek, a gyanúsított beleegyezése mellett az érintett tagállam is beleegyezését adja;

35. javasolja, hogy az eljárás pénzbüntetés melletti beszüntetésének esetében ez a pénzbüntetés ahhoz a tagállamhoz kerüljön, amelyben az eljárást lefolytatják;

36. fontosnak tartja, hogy a bűnüldözési intézkedések sértettjei igényeiket abban a tagállamban érvényesíthessék, amelyhez tartoznak, e tagállam anyagi joga és eljárásjoga alapján.

II. MÓDOSÍTÁSOKRA VONATKOZÓ AJÁNLÁSOK

1. módosítás

6. cikk (2) bekezdés második (és harmadik, új) mondat

Indokolás

Minden tagállamnak az Európai Ügyészség székhelyén kell, hogy legyen legalább egy nemzeti/regionális képviselője a testületben, hogy a nemzeti/regionális szaktudás nyelvi és jogtechnikai szempontból is hasznosítható legyen a nyomozások és nyomozati cselekmények során;

2. módosítás

9. cikk (3) bekezdés

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása A kiválasztást nyilvános felhívás alapján kell elvégezni, amelyet közzé kell tenni a Hivatalos Lapban; ezt követően az Európai Bizottság az európai ügyésszel egyetértésben összeállítja az előválogatott jelöltek – a tagállamok teljes demográfiai és földrajzi spektrumának megjelenítését lehetővé tevő – listáját, és benyújtja azt az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz. A kiválasztást nyilvános felhívás alapján kell el-végezni, amelyet közzé kell tenni a Hivatalos Lapban; ezt követően az Európai Bizottság az európai ügyésszel egyetértésben tagállamonként összeállítja az előválogatott jelöltek– a tagállamok teljes demográfiai és földrajzi spektrumának megjelenítését lehetővé tevő – listáját, és benyújtja azt az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz.

Indokolás

A helyettes európai ügyészek kiválasztási eljárását hozzá kell igazítani ahhoz a javaslathoz, hogy tagállamonként legalább egy helyettes európai ügyészt nevezzenek ki (1. módosítás).

3. módosítás

29. cikk (1) bekezdés második (és harmadik, új) mondat

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása Beleegyezése esetén a gyanúsított az Uniónak fizeti meg az egyösszegű pénzbüntetést. Beleegyezése esetén a gyanúsított az Uniónak fizeti meg az egyösszegű pénzbüntetést. Amennyiben az eljárás alapját képező bűncselekmények által valamely tagállam vagy más, valamely tagállamban tevékenykedő belföldi jogalany pénzügyi érdekei is sérültek, a gyanúsított beleegyezése mellett az érintett tagállam is beleegyezését kell, hogy adja. Az Európai Unió megfelelő arányban továbbítja az összeget a tagállamnak vagy a tagállamoknak, amennyiben annak vagy azoknak bűnüldözési, illetve igazságügyi hatóságai részt vettek vagy részt vesznek az eljárásban. Amennyiben több tagállamról van szó, az elosztás az alapján történik köztük, hogy a bűnüldözési, illetve igazságügyi hatóságok az eljárásban milyen mértékben vettek részt.

Indokolás

A nyomozati eljárások célszerűségi szempontok alapján, „egyezség” útján történő lezárása során, az ún. kevert esetekben, valamely tagállam vagy más, valamely tagállamban tevékenykedő belföldi jogalany pénzügyi érdekeinek sérelméről is szó lehet. Ebben az esetben az eljárások leállítása során beleszólási jogot kell biztosítani azoknak a tagállamoknak, amelyeknek érdekei sérültek, illetve amelyekben a sértett belföldi jogalanyok találhatóak.

Mivel általában a tagállamok bűnüldözési és igazságügyi hatóságai is döntő szerepet játszanak a büntetőjogi eljárásban, az is célszerű lenne, hogy az eljárásnak ezekből az esetleges hasznaiból is arányosan részesedjenek.

4. módosítás

69. cikk (3a) (új) és (4) bekezdés

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása — (3a) fontosnak tartja, hogy a bűnüldözési intézkedések sértettjei igényeiket abban a tagállamban érvényesíthessék, amelyhez tartoznak, e tagállam anyagi joga és eljárásjoga alapján. (4) A (3) bekezdés alkalmazandó a delegált európai ügyész által feladatainak ellátása során, felróhatóan okozott károkra is. (4) A (3) és (3a) bekezdés alkalmazandó a delegált európai ügyész által feladatainak ellátása során, felróhatóan okozott károkra is.

Indokolás

A rendeletjavaslat 69. cikkének (3) és (4) bekezdését a változó terminológia ellenére úgy is lehetne értelmezni, hogy az esetleges felróhatósággal kapcsolatos igények mellett más igények is felmerülhetnek. Elfogadhatatlannak tűnik, hogy az Európai Ügyészség által kezdeményezett bűnüldözési eljárások sértettjeit számukra ismeretlen jog alkalmazására kényszerítsék, és az Európai Bíróságra irányítsák. A bűnüldözési intézkedések sértettjeinek tehát igényeiket abban a tagállamban kell tudniuk érvényesíteni, amelyhez tartoznak, e tagállam anyagi joga és eljárásjoga alapján.

Kelt Brüsszelben, 2014. január 30-án. a Régiók Bizottsága elnöke Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

(1) A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a nemzeti parlamenteknek az Európai Ügyészség létrehozásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslat (2.) jegyzőkönyv szerinti, a szubszidiaritás elvére tekintettel történő felülvizsgálatáról, COM(2013) 851.