Az (EU) 2017/827 rendelettel módosított 258/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében az Európai Unió három olyan szervezetet társfinanszíroz, amely a pénzügyi beszámolás és az audit területén végez tevékenységet: a Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardok Alapítványát (International Financial Reporting Standards Foundation – IFRS Alapítvány), az Európai Pénzügyi Beszámolási Tanácsadó Csoportot (European Financial Reporting Advisory Group – EFRAG) és a Közérdekű Felügyeleti Tanácsot (Public Interest Oversight Board – PIOB). A társfinanszírozási program működési támogatások formájában valósul meg.

Az IFRS Alapítványt egy 22 kurátorból álló Kuratórium irányítja, amelynek tagjai együttesen felelnek az IASB általános felügyeletéért és tagjainak kinevezéséért. A kurátorok 2019-ben háromszor üléseztek. A kurátorok kinevezésekor figyelembe kell venni a földrajzi területek szerinti képviselet követelményét, és a kinevezést előzetesen jóvá kell hagynia a Felügyelő Testületnek, amelynek feladata a közigazgatási szervekkel való kapcsolattartás. Az Európai Bizottság a Felügyelő Testület tagja. A Felügyelő Testület 2019-ben két alkalommal ült össze. Az IASB 14 tagból áll, akiket a kurátorok a földrajzi egyensúly követelményeit is szem előtt tartva neveztek ki. Az IASB tagjait öt évre jelölik, amely egy alkalommal megújítható. Az IASB felel a standardalkotásért. Az IASB 2019-ben 13 testületi ülést tartott. A kurátorok nevezik ki az IFRS standardok alkalmazásának értelmezését végző, és a pénzügyi beszámolási kérdésekben iránymutatásokat adó IFRS Értelmezési Bizottság (IFRIC) 14 tagját is. Ezen túlmenően az IFRS Tanácsadó Tanács fórumot biztosít a szervezetek és magánszemélyek számára. Tagjait, akikkel az IASB a jelentős projektekkel kapcsolatos döntésekben konzultál, szintén a kurátorok nevezik ki.

Noha az említett intézkedések összességében pozitív eredménnyel jártak, a korábbi években azonosított problémák közül egyesek továbbra is aktuálisak; javítani szükséges a helyzeten például a felhasználók, az előkészítők és a befektetők alulreprezentáltsága kapcsán. Az EFRAG-nak továbbra is proaktív módon törekednie kell megismerni az EFRAG tevékenységében kevésbé szorosan részt vevő érdekeltek véleményét, és el kell kerülnie a részrehajlást az ágazati és egyéb érdekek kapcsán.

Az EFRAG törekszik a földrajzi és szakmai háttér, valamint a nemek megfelelő egyensúlyára Igazgatótanácsában, technikai szakértői csoportjában (EFRAG TEG), valamint munkacsoportjaiban és tanácsadó testületeiben, továbbá a laboratórium irányítócsoportjában és projektmunkacsoportjaiban. Az EFRAG belső szabályzata megállapítja az EFRAG Igazgatótanácsa és az EFRAG TEG azonos állampolgárságú tagjainak maximális számát. Az erre vonatkozó előírások hatálya a laboratórium irányítócsoportjára is kiterjed. Emellett előírások vannak érvényben a szakmai hátterek és a nemek megfelelő egyensúlyára vonatkozóan is.

A 2019-ben összegyűjtött bizonyítékokból kiderül, hogy az EFRAG szabályszerű eljárása általánosságban továbbra is megfelel az érdekeltek igényeinek. Az érdekelt felek közötti átlátható információáramlás jellemzi. Az EFRAG továbbra is elkötelezett a Bizottsággal való párbeszéd mellett annak érdekében, hogy a korábban alkalmazotthoz képest még magasabb szintű átláthatóságot érjen el. Ez elengedhetetlen ahhoz, hogy az új IFRS standardok megfeleljenek az európai igényeknek.

2019-ben az EFRAG pénzügyi struktúrája kapcsán nem merült fel különösebb aggály. A költségek és a személyi ráfordítások a költségvetés keretein belül maradtak, és a létszám is stabilan alakult. Fontosnak tekinthető azonban, hogy az EFRAG biztosítsa hosszú távú finanszírozási struktúráját és további finanszírozási forrásokat találjon, nemcsak a könyvvizsgálói szakma 2020-ban mérséklődő hozzájárulásával és a Brexit pénzügyi vonatkozásaival összefüggésben, hanem arra is figyelemmel, hogy a koronavírus kedvezőtlen hatással lehet egyes szervezetek hozzájárulására.

A PIOB ezenkívül tevékenyen részt vett a Monitoring Csoport eszmecseréiben a könyvvizsgálattal kapcsolatos nemzetközi standardok jelenlegi irányítási és felügyeleti modelljének reformjára vonatkozóan, és hozzájárult egy „közérdekre vonatkozó keretrendszer” kidolgozásához, amelynek célja egy megfelelőbb mechanizmus biztosítása annak értékelésére, hogy miként jelenik meg a közérdek a standardalkotási folyamat egészében. A Monitoring Csoport 2020. július 14-én ajánlásokat tett közzé a nemzetközi könyvvizsgálati és etikai standardalkotási folyamat megerősítéséről.

4.2.Irányítás és elszámoltathatóság

A PIOB tagjait a Monitoring Csoport nevezi ki, amely a könyvvizsgálatra, a bizonyosság nyújtására, az etikai kérdésekre és az oktatásra vonatkozó nemzetközi standardok terén az átfogó irányítás végső felelőse.

A Monitoring Csoport, amelynek az Európai Bizottság is a tagja, figyelemmel kíséri a PIOB közérdeket megjelenítő feladatának teljesítését, különös tekintettel a PIOB standardalkotási folyamatot felügyelő tevékenységére.

A potenciális összeférhetetlenségi helyzetek tekintetében a PIOB tagjainak és személyzetének tartania kell magát a PIOB magatartási kódexéhez. A PIOB magatartási kódexének első elve kimondja, hogy a testületi tagok és a személyzet tagjai nem vehetnek részt semmilyen olyan ügyben, amelynek vonatkozásában döntéseiket összeférhetetlenség befolyásolhatja. A testületi tagok évente nyilatkozatot írnak alá arról, hogy nem áll fenn esetükben összeférhetetlenség. 2019-ben a PIOB egyetlen tagjának vonatkozásában sem jelentettek összeférhetetlenséget.

4.3.A finanszírozás diverzifikálása terén 2019-ben történt fejlemények

A PIOB finanszírozása a tényleges és érzékelhető függetlenség megőrzését szolgálja. A stabil finanszírozási forrásoknak a közérdek-érvényesítés célját szolgáló, megfelelő diverzifikálása nemcsak azt segíti elő, hogy a közérdek folyamatosan érvényesüljön, hanem a PIOB függetlenségét is garantálja. A finanszírozás diverzifikálásának fontosságát elismerte már a Nemzetközi Könyvvizsgálói Szövetség (International Federation of Accountants – IFAC) 2003. évi reformja is, amely a jelenlegi nemzetközi standardalkotási rendszer – beleértve a PIOB-ot is – kiindulópontja volt.

A PIOB-ot 2005-ös létrehozásától egészen 2010-ig – amikor a 716/2009/EK határozattal létrehozott közösségi finanszírozási program megkezdte működését – egy spanyolországi természetbeni hozzájárulástól (a madridi iroda bérlésétől) eltekintve – kizárólag az IFAC finanszírozta.

Az IFAC által egy adott évben rendelkezésre bocsátott finanszírozás a garantált maximális hozzájárulásnak felel meg. A nem az IFAC-tól származó hozzájárulások célja, hogy kiváltsák, és ily módon csökkentsék az IFAC adott évre fizetett hozzájárulását. Ideális esetben az IFAC által a PIOB éves összkiadásához nyújtott finanszírozás aránya nem éri el az összkiadás felét. Más közszférabeli támogatókat azonban nagyon nehéz találni. Az EU sok éve a PIOB második legnagyobb támogatója. 2019-ben a PIOB bevétele (pénzügyi és természetbeni hozzájárulások) 1 858 346 EUR-t tett ki, és az uniós hozzájárulás 338 000 EUR, azaz 18,18 % volt. Az IFAC hozzájárulása 1 201 028 EUR-t, azaz 64,62 %-ot tett ki.

A rendelet 9. cikkének (5) bekezdése előírja, hogy amennyiben egy adott évben az IFAC általi finanszírozás túllépi a PIOB teljes éves finanszírozásának kétharmadát, a Bizottság javaslatot terjeszt elő az adott évre vonatkozó éves hozzájárulásának legfeljebb 300 000 EUR-ra történő korlátozásáról. Mindeddig erre nem került sor. Így, mivel az IFAC által nyújtott finanszírozás a rendeletben meghatározott kritikus küszöbérték (66,66 %) alatt maradt, a Bizottságnak nem kell felülvizsgálnia a PIOB-nak nyújtott 2019. évi hozzájárulását.

5.Következtetések, további mérlegelést igénylő kérdések

Az Európai Bizottság által 2019-ben végrehajtott finanszírozási programról szóló jelen értékelés megerősíti a program relevanciáját és hozzáadott értékét. Alátámasztja továbbá, hogy a program révén a három kedvezményezett (IFRS Alapítvány, EFRAG, PIOB) erősebb legitimációt kap az európai közérdek azáltali szolgálatára, hogy a pénzügyi beszámolás és az auditálás területén megfogalmazza és előmozdítja az európai szempontokat, továbbá biztosítja, hogy ezek a szempontok megfelelő figyelmet kapjanak az IASB és az IFAC standardalkotási folyamataiban.

Az IFRS Alapítványt illetően az IASB intézkedett az IFRS 17 standard végrehajtás előtti szakaszával kapcsolatban felmerült aggályok kezeléséről. Két évvel, 2023. január 1-jéig elhalasztotta a hatálybalépés napját, emellett célzott módosításokat vezetett be az IFRS 17 standardban. Az azonban, hogy milyen mértékben érvényesült minden európai szempont, csak akkor értékelhető, ha az EFRAG benyújtotta az Európai Bizottságnak az IFRS 17 standard módosításainak jóváhagyásával kapcsolatos szakvéleményét.

Ezenkívül az IFRS Alapítvány finanszírozásának 2019. évi bontásából kiderül, hogy a már eleve egyensúlyhiányos helyzethez képest még tovább nőtt az eltérés a pénzügyi hozzájárulások mértéke és az adott joghatósági területek kuratóriumi és IASB-igazgatótanácsi képviselete között. Az „Amerika” földrajzi terület különösen kis arányban (5 %) veszi ki a részét a teljes finanszírozásból, miközben a teljes finanszírozás 38 %-át adó Európai Unióval (Bizottság és tagállamok) azonos számú, a 33 %-át adó Ázsia-Óceániánál pedig több képviselői hellyel rendelkezik.

Az EFRAG tekintetében a Bizottság értékelte különösen az EFRAG által az IFRS 17 Biztosítási szerződések standarddal kapcsolatos jövőbeni jóváhagyási szakvéleményének alátámasztása érdekében kezdeményezett átfogó hatáselemzést, valamint az EFRAG azáltal betöltött kulcsszerepét, hogy technikai szakvéleményt fogalmazott meg a Bizottság számára a tulajdonviszonyt megtestesítő, hosszú lejáratú eszközök alternatív elszámolási módjairól, amelyben javasolta, hogy a Bizottság kérje fel az IASB-t a tőkeinstrumentumok IFRS 9 szerinti, nem visszaforgató jellegű elszámolási módjának „mielőbbi” felülvizsgálatára.

A PIOB független felügyeleti feladatköre bizonyosságot hivatott nyújtani a befektetők és mások számára azzal kapcsolatban, hogy a könyvvizsgálattal kapcsolatos standardalkotás a köz érdekében történt. A Monitoring Csoport által kezdeményezett reform célja a PIOB felvigyázói szerepének erősítése, valamint finanszírozási bázisának szélesítése.