[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |

Brüsszel, 2010.7.20

COM(2010) 400 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSEAZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK

a Bulgária által az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus keretében elért haladásról

{SEC(2010) 948}

A BIZOTTSÁG JELENTÉSEAZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK

a Bulgária által az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus keretében elért haladásról

1. Bevezetés

A Bulgária Unióhoz való csatlakozásakor létrehozott együttműködési és ellenőrzési mechanizmus[1] célja, hogy elősegítse olyan pártatlan, független és hatékony igazságszolgáltatási és közigazgatási rendszer kialakítását, amely megfelelően felkészült többek közt arra, hogy küzdjön a korrupció és a szervezett bűnözés ellen. Ez olyan alapvető változások végrehajtásával jár, amelyek időigényesek, valamint megkívánják a teljes politikai paletta és a társadalom széleskörű politikai támogatását. Ezek a változtatások ugyanakkor elengedhetetlenül fontos beruházást jelentenek Bulgária jövője szempontjából – hatékony közigazgatási és igazságszolgáltatási rendszer szükséges a stabil államháztartási gazdálkodáshoz és a megalapozott társadalmi és gazdasági fejlődéshez. Szükségesek továbbá ahhoz is, hogy Bulgária képes legyen teljes mértékben eleget tenni az Unió tagjaként betöltendő szerepének olyan területeken, mint az igazságügyi és belügyi együttműködés.

Ez a negyedik éves jelentés az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus létrehozása óta[2]. A jelentés ismerteti a Bizottság értékelését a reformfolyamat helyzetéről, továbbá ajánlásokat fogalmaz meg azzal kapcsolatban, hogy melyek a soron következő tennivalók a szükséges reformok folytatása érdekében. A Bizottság véleménye szerint az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus hasznos célt szolgál:

- Bulgária számára azáltal, hogy objektív értékelést nyújt és ajánlásokat tesz arra vonatkozóan, hogy mely területen van szükség intézkedésre;

- a többi tagállam számára pedig annak révén, hogy nyomon követhetik Bulgária előrehaladását és megfelelő támogatást nyújthatnak az országnak.

Idei jelentésében a Bizottság kiemeli, hogy a reformok komoly lendületet vettek Bulgáriában a Bizottság legutóbbi, 2009. júliusi éves jelentése óta. Az igazságügyi reform új stratégiája azt mutatja, hogy határozott politikai szándék mutatkozik az országban a mély és tartós igazságszolgáltatási reform megvalósítására. A jelentés azt is javasolja, hogy Bulgária javítsa az igazságszolgáltatás gyakorlatát annak érdekében, hogy annak személyzete kezdeményezőbben lépjen fel, és határozottabb felelősségérzetről tegyen tanúbizonyságot.

2. A bulgáriai reformfolyamat helyzete

Eredmények

2009 júliusa óta Bulgária jelentős büntetőeljárási reformokat fogadott el. Most zajlik a vagyoni eszközök elkobzásának megerősítésére és az összeférhetetlenség elleni védelem javítására irányuló jogszabályok vitája. Megerősítették a csalással és szervezett bűnözéssel foglalkozó ügyészség szervezeti felépítését. Az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus kezdete óta első ízben léptek fel határozottan a szervezett bűnözéssel szemben. Júniusban a kormány markáns és jövőbemutató stratégiát fogadott el, amely tartalmazza az igazságszolgáltatás hosszú távú, átfogó reformjának tervezetét. Kormányzati egyeztetések folynak az igazságszolgáltatási rendszerről szóló törvény módosításairól, amelyek révén megvalósulhatnak az igazságszolgáltatási eljárás hatékonyságának, elszámoltathatóságának és következetességének javítását célzó legsürgetőbb reformok.

Az igazságszolgáltatás terén mutatkozik némi eredménye a reformok érdekében kifejtett erőteljes kormányzati nyomásnak. A bírói karon belüli korrupcióval kapcsolatos áprilisi vádakra határozottabb fegyelmi és bűnüldözési választ adtak, mint korábban. Növekedett a vádemelések száma a szervezett bűnözési ügyekben, valamint áprilisban és júniusban szigorú ítélteteket hoztak egy uniós pénzeszközöket érintő nagyméretű csalási ügyben (azonban ezeket még nem hajtották végre).

A Bizottság elemzése ugyanakkor azt mutatja, hogy az igazságszolgáltatási gyakorlatban ügyészségi és bírósági szinten is változatlanul jelentős hiányosságok mutatkoznak. A bolgár igazságszolgáltatási eljárás a kezdeményezőkészség és a szakmai rátermettség hiányával küzd. A bonyolult vizsgálatok irányítás és cél nélküliek, az eljárások túl formálisak és hosszadalmasak, továbbá a bíróságok előtt gyakran megalapozatlannak bizonyulnak.

A bizottsági elemzés a korrupció megelőzése és az összeférhetetlenség elleni védelem terén szintén továbbra is fennálló hiányosságokat mutatott ki. A 2009 novemberében elfogadott nemzeti korrupcióellenes stratégia hatékony végrehajtása továbbra is várat magára. Nem kellően hatékony az összeférhetetlenségi törvény végrehajtása. Széles körben mutatkoznak hiányosságok a közbeszerzési eljárások végrehajtása során. A korrupció és az összeférhetetlenség megelőzésének erősítése érdekében Bulgáriának folytatnia kell az összeférhetetlenség elleni védelemmel foglalkozó különleges, független bizottság felállítására irányuló tervének megvalósítását, és fel kell gyorsítania a nemzeti korrupcióellenes stratégia cselekvési tervének végrehajtását, továbbá meg kell erősítenie a vagyoni eszközök elkobzásáról szóló jogszabályt.

Az igazságszolgáltatás reformja

A büntető eljárásjogi törvény május végén elfogadott módosításaival Bulgária azoknak a régóta hangoztatott szakértői és igazságszolgáltatási ajánlásoknak tesz eleget, hogy a bírósági eljárás javítása érdekében csökkentsék a jelentős eljárási korlátozásokat. A módosított büntető eljárási törvény most már – néhány kivétellel – lehetővé teszi, hogy a rendőröket tanúként hallgassák meg a bíróságon, továbbá biztosítja a tanúk személyazonosságának védelmét. Jelenleg bírósági határozattal is kijelölhetők helyettes védőügyvédek annak érdekében, hogy meggátolják a vádlottaknak a bírósági tárgyalások indokolatlan késleltetésére irányuló kísérleteit. Javították a nyomozás során tett tanúvallomások bíróság előtti felhasználására vonatkozó eljárási szabályokat, és az OLAF által szolgáltatott információk mostantól felhasználhatók bizonyítékként. A Bulgária által bevezetett változtatások orvosolják az országban leggyakrabban felmerülő eljárási akadályok némelyikét, ennélfogva pedig fontos előrelépésnek tekinthetők.

Bulgáriának mindazonáltal kiemelt figyelmet kell fordítania az igazságszolgáltatási gyakorlat javítására, hogy a büntetőeljárás fokozott rugalmasságától elvárt előnyök a vádemelések számának emelkedésében, a tárgyalások lerövidülésében és visszatartó erejű szankciókban ölthessenek testet.

Bár a törvény előírja a bírák számára, hogy amennyiben bűncselekmény gyanújára hívják fel a figyelmüket, hozzanak intézkedéseket a jog érvényesítése érdekében, ritkán tesznek eleget hatékony módon ennek a kötelességüknek. A Bizottság megállapította, hogy a gyakorlatban az ügyészség nyilvánvaló jelzések alapján is vonakodik nyomozást indítani, és bonyolult és időigényes vizsgálatokat lefolytatni. Például ritkán alkalmazzák az előzetes értesítés nélküli házkutatást, ami pedig általános ügyészségi gyakorlat súlyos csalás bejelentése esetén. Az ügyészségi kezdeményezőkészség hiányához hozzájárul a bírósági gyakorlat is, amely során gyakran tűnik úgy, hogy a bizonyítékok elfogadhatósága terén a formális és továbbra is korlátozó kritériumok fontosabbak a bizonyíték minőségénél.

Továbbra is fennállnak a bírói kar elszámoltathatóságával kapcsolatos hiányosságok. 2009 júliusa óta súlyos korrupciós, befolyással való üzérkedésre, és pazarló gazdálkodásra vonatkozó vádak érték a bolgár bírói kart, ami megtépázta annak tekintélyét. 2010. márciusi időközi jelentésében a Bizottság azt hangsúlyozta, hogy teljes körű fegyelmi és bűnügyi vizsgálatot kell folytatni az említett vádak ügyében. A magas rangú bírák 2009 második felében történt kinevezésével kapcsolatos korrupciós vádakkal összefüggésben mostanáig három bírót távolítottak el és 15 egyéb fegyelmi büntetést szabtak ki. A Legfelsőbb Igazságszolgáltatási Tanács két tagja lemondott, de bírói állásukat megtartották. Az egyikükkel szemben indított fegyelmi eljárás még folyamatban van. Az idén áprilisi legutóbbi ügy – amikor értékes ingatlanokat a piaci áron alul értékesítettek magas rangú bírák családtagjai számára – arra ösztönözte a Legfelsőbb Igazságszolgáltatási Tanácsot és az ügyészséget, hogy fegyelmi és bűnügyi vizsgálatokat indítsanak az ügyben érintett összes bíróval szemben. Még nem ismert ezeknek a vizsgálatoknak az eredménye. A bírói kar hírnevének oltalmazása érdekében Bulgáriának tovább kell erősítenie az igazságszolgáltatás elszámoltathatóságát a korrupció szankcionálására irányuló összes jogi és fegyelmi eszköz szigorú alkalmazásával.

Az igazságszolgáltatási gyakorlat javítása átfogó reformokat tesz szükségessé. E reformok kiterjednek a jogi tanulmányok és képzések tanterveinek javítására és az előmeneteli rendszer megváltoztatására annak érdekében, hogy a karrier meggyorsításával ösztönözzék a kezdeményező jellegű magatartást, továbbá javítsák a kiválasztási és kinevezési eljárást. Bulgária igazságszolgáltatási reformra vonatkozó új stratégiája az emberi erőforrások igazságszolgáltatáson belüli fejlesztését helyezi előtérbe, és annak számos gyenge pontját orvosolni kívánja. Kormányzati egyeztetések folynak az igazságszolgáltatási rendszerről szóló törvény módosításának tervezetéről, amely néhány fontos javítást vezetne be az említett területen.

Az igazságszolgáltatási rendszerről szóló törvény módosításainak elő kell segíteniük a Legfelsőbb Igazságszolgáltatási Tanács (a továbbiakban: tanács) szerepének és feladatkörének lényeges megerősítését is. Elfogadása esetén a jogszabály úgy rendelkezik, hogy a tanácsnak évente elemzést kell készítenie a munkateherről, és a testület felhatalmazást kap, hogy a munkateherre vonatkozóan összegyűjtött adatok alapján kiegyensúlyozza a személyzet megoszlását, illetve bíróságokat nyisson meg vagy zárjon be. A módosítások fokozzák a kinevezésről szóló döntések átláthatóságát is, továbbá javítják az elszámoltathatóságot a nyílt szavazás és a határozatok részletes indokolásának bevezetésével, valamint annak révén, hogy a tanács kezébe összpontosítsák az összes fegyelmi hatáskört. Ezenfelül kifejezetten megtiltják a szavazást a tanács tagjai számára olyan helyzetekben, amikor összeférhetetlenség állhat fenn.

2009 júliusa óta a tanács felügyelete tovább folytatta a bírósági gyakorlat hiányosságainak azonosítását. Ezekre ajánlások formájában hívják fel a bírósági vezetők figyelmét, ezt követően pedig ellenőrző látogatásokkal biztosítják a nyomon követést. A tanács felügyeletének rendszeres ellenőrzései a jelentések szerint mostanra az egész bolgár igazságszolgáltatási rendszerre kiterjednek a szófiai fellebbviteli körzet kivételével. A tanács – magas szintű ügyekben végzett saját ellenőrzései mellett – most már megfelelő információs bázissal is rendelkezik a strukturális, fegyelmi és gyakorlati gyengeségek tekintetében. Az igazságszolgáltatási rendszerről szóló törvény küszöbön álló módosításainak elfogadása után a tanácsnak élnie kell erősebb jogosítványaival, hogy kezdeményezéseket indítson az igazságszolgáltatás hatékonyságának, az igazságszolgáltatási gyakorlat következetességének és az igazságszolgáltatás elszámoltathatóságának javítása céljából. A Bizottság következő jelentésében megvizsgálja majd az e tekintetben elért előrehaladást.

A szervezett bűnözés elleni küzdelem

A Bizottság ajánlását követően Bulgária az ügyészség irányítása alatt álló közös nyomozócsoportokat hozott létre a szervezett bűnözési ügyek kivizsgálására. A nyomozócsoportokat rendőrtisztek, vizsgálóbírók, valamint az Állami Nemzetbiztonsági Ügynökség munkatársai alkotják. E nyomozócsoportok jelenleg kisszámú kiemelt ügyet vizsgálnak, amelyekre a főügyész, a belügyminiszter és az Állami Nemzetbiztonsági Ügynökség igazgatója közötti megállapodás alapján kaptak megbízatást. Fontolóra kellene venni, hogy az összes szervezett bűnözési ügyre terjesszék ki ezt az ígéretes szervezeti keretet, és a nyomozás korai szakaszában vonják be a vizsgálatokba a bűncselekményből származó vagyoni eszközök befagyasztásával és elkobzásával foglalkozó bizottság (a továbbiakban: CEPACA) tagjait.

Bulgária azzal is fokozta erőfeszítéseit, hogy a rendőrség számos rajtaütést hajtott végre szervezett bűnözői csoportokon, jóllehet az említett rajtaütésekkel kapcsolatosan kevés igazságügyi nyomon követésről számoltak be.

2009 júliusa óta Bulgária növekvő számú szervezett bűnözési ügyben tud vádemelést felmutatni. Úgy látszik azonban, hogy a bírósági szakaszban a jelentős ügyek kevéssé haladnak előre. A szervezett bűnözési ügyekben mostanáig meghozott ítéletek túlnyomó többsége vádalkunak és gyorsított eljárásnak köszönhető, és úgy érték el, hogy a vádlott vallomását követően – néhány esetben a jogszabályi minimumnál alacsonyabbra – mérsékelték a büntetést. A bolgár bíróságoknak bizonyítaniuk kell, hogy súlyos bűncselekmények esetén képesek visszatartó erejű szankciókat is kiszabni.

Jóllehet a 2009-es adatok azt mutatják, hogy a CEPACA továbbra is kedvező eredményeket ér el a bűncselekményből származó vagyoni eszközök befagyasztása és elkobzása tekintetében, változatlanul rendkívül alacsony a bíróság által jóváhagyott elkobzási határozatok száma. 2009 májusát követően további két jogerős határozat született, 2 esetben pedig elutasításra került sor, miközben 206 ügy még mindig a bíróságok előtt van. Bulgáriának tovább kell erősítenie ezt a hatékony eszközt, mivel a bűncselekményből származó vagyoni eszközök befagyasztása és elkobzása olyan hatékony szankció, amely jelentős visszatartó hatást fejt ki a szervezett bűnözés elleni küzdelemben.

A korrupció elleni küzdelem

Bulgária fokozta erőfeszítéseit a magas szinten elkövetett korrupció elleni küzdelemben. 2009 júliusa óta vádemelésre került sor két parlamenti képviselő, három korábbi miniszter, három korábbi miniszterhelyettes, valamint első ízben egy hivatalban lévő miniszter ellen. Ezenfelül több magas rangú tisztviselő és polgármester ellen is vádat emeltek magas szinten elkövetett korrupció miatt. Bulgária megerősítette az uniós pénzeszközökre elkövetett csalásokkal szemben eljáró közös nyomozócsoport kapacitását; börtönbüntetésre ítéltek egy magas rangú tisztviselőt uniós pénzeszközöket is érintő korrupció vádjával, valamint ítéleteket hoztak két, uniós pénzeszközökre elkövetett csalással és pénzmosással összefüggő emblematikus ügyben. A fővádlottat 10, illetve 12 éves, súlyos börtönbüntetésre ítélték, azonban a bíróság a szabadságelvonással járó intézkedést nem foganatosította.

A Bizottság igazságszolgáltatási gyakorlatra vonatkozó elemzése számos orvosolandó gyenge pontot tárt fel ezen a területen. Az ügyészségnek átfogó és kezdeményező nyomozati stratégiával kell rendelkeznie az uniós pénzeszközöket érintő csalások ügyében folytatott vizsgálatai során. E stratégia eredményeként módszeresen ki kell vizsgálni az összefüggő ügyek közötti kapcsolatokat, a szervezett (pénzügyi) bűnözési aspektusokat, illetve a csalási ügyekben a közigazgatási hatóságokhoz fűződő összeköttetéseket. A magas szinten elkövetett korrupció elleni küzdelem fokozása érdekében Bulgáriának mérlegelnie kell a többi tagállam legjobb gyakorlatának megfelelő, erőteljesebb tanúvédelem lehetőségét is.

Az összeférhetetlenség megelőzéséről szóló, 2008 végén bevezetett törvény végrehajtásának első évéről Bulgária által szolgáltatott adatok azt mutatják, hogy még mindig kevés összeférhetetlenségi esetet azonosítottak vagy szankcionáltak, és kevés korrupcióra vonatkozó jelzést küldtek az ügyészségnek. Ugyanakkor a központi közigazgatás tekintetében gyakoribbá váltak a vizsgálatok és több ügyben került sor fegyelmi szankciókra vagy az ügyek ügyészséghez történő továbbítására[3]. Bulgáriának a lehető leghamarabb meg kell erősítenie az összeférhetetlenség megelőzéséről szóló törvényt az annak végrehajtásával megbízott független központi bizottság felállítása érdekében.

Bulgária 2009 novemberében nemzeti korrupcióellenes stratégiát fogadott el, továbbá elfogadta az annak végrehajtásáról szóló cselekvési tervet. A cselekvési terv külföldi támogatás segítségével megvalósítandó markáns megelőzési tevékenységet irányoz elő az egész közszférában; ennek végrehajtása azonban még nem kezdődött el. Bulgária még nem foglalkozott a felügyeletek megerősítésére vonatkozó bizottsági ajánlásokkal, és nem tudott eredményekről beszámolni a regionális korrupcióellenes tanácsok megerősítése terén.

A közbeszerzési törvény bulgáriai végrehajtása komoly hiányosságokat mutat. Bulgária illetékes hatóságai révén ellenőrzéseket kezdett, amelyek az összes ellenőrzött pályázat 60%-át kitevő szabálytalansági arányt állapítottak meg. Ez az arány megközelíti a 100%-ot azoknak a nagyméretű állami infrastrukturális projekteknek az esetében, ahol a hatóságoknak előzetes ellenőrzési kötelezettségük van.

A közigazgatási és igazságügyi hatóságoknak ugyanakkor nincs lehetőségük arra, hogy hatékony védelmet biztosítsanak a közbeszerzéseknek az összeférhetetlenséggel szemben. Mindez számos strukturális és eljárási hiányosságnak köszönhető. A közigazgatási hatóságok nem rendelkeznek kellő kapacitással ahhoz, hogy közbeszerzési eljárásokra vonatkozó tanácsokat adjanak és ellenőrzéseket végezzenek. A Közpénz-felügyeleti Ügynökség kapacitását lényegesen csökkentették; ennek következtében az ügynökség 2009-ben csak az összes pályázati felhívás 12%-a esetében végzett utólagos ellenőrzést. Ugyanakkor az utólagos közigazgatási ellenőrzések nem alkalmaznak megfelelő kockázatértékelést. Az előzetes ellenőrzés rendszerének bevezetése révén elő kell segíteni a nagy strukturális projektek eljárási hiányosságainak megszüntetését. A Közbeszerzési Ügynökségnek azonban nincs meg a kellő kapacitása ahhoz, hogy előzetes ellenőrzésekkel igazolja a pályázatok jogszerűségét, valamint nyomon kövesse, hogy megfogadták-e az ajánlásait.

A közbeszerzési törvény különféle aspektusainak (iránymutatás nyújtása, jogszabályok kidolgozása, panaszok nyomon követése és pályázati felhívások ellenőrzése) végrehajtásáért felelős különböző közigazgatási hatóságok nem működnek együtt egymással rendszeresen a törvény végrehajtása érdekében. Korrupció vagy összeférhetetlenség esetén nem szabhatók ki kellően visszatartó erejű közigazgatási szankciók. Ezenfelül a belső eljárások nem teszik lehetővé azon összeférhetetlenségek felderítését, amelyeket bejelenthetnének a bűnüldöző hatóságoknak. Biztosítani kell, hogy rendszeresen fegyelmi vagy büntetőjogi szankciók kövessék a szabálytalanságokat.

3. KÖVETKEZTETÉSEK

2009 júliusa óta Bulgária határozott lendületet adott a reformoknak. Az ország javításokat fogadott el a büntetőeljárásaiban, és több vádemelést tud felmutatni a magas szinten elkövetett korrupciót és a szervezett bűnözést érintő ügyekben. Viszont továbbra is túl kevés bírósági szakaszban lévő ügy zárul le. Javítani kell a rendőrség, az ügyészség és a bíróságok szakmai gyakorlatát, amihez külső segítségre lesz szükség. Az igazságszolgáltatás személyzetének gyakrabban kell kezdeményeznie, és határozottabb felelősségérzetről kell tanúbizonyságot tennie. Az állami pénzeszközöket hatékonyabban kell védeni a csalással és az összeférhetetlenséggel szemben.

A kormány által június 23-án jóváhagyott új bulgáriai igazságügyi reformstratégia azt mutatja, hogy megvan a politikai eltökéltség az igazságszolgáltatás mélyreható reformjának megvalósítására. A stratégia rámutat azokra a meglévő hiányosságokra, amelyeket Bulgáriának – a politikai erők, az igazságszolgáltatás és a bolgár társadalom közös erőfeszítése révén – nemzeti prioritásként kell kezelnie.

A sikerhez Bulgária, a Bizottság és a többi tagállam tartós elkötelezettségére van szükség.

Bulgária új partnerséget létesített a Bizottsággal, továbbá javította az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus keretében elért előrehaladásról szóló beszámolóinak minőségét. A Bizottság támogatni fogja az országot, hogy Bulgária további előrehaladást valósíthasson meg az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus keretében, valamint 2011 nyarára elkészíti a következő értékelését.

4. Ajánlások

A Bizottság – az országnak az értékelési kritériumok teljesítése terén elért előrehaladására vonatkozó értékelése alapján – felkéri Bulgáriát, hogy tegyen azonnali intézkedéseket az alábbi területeken:

Az igazságügyi reformmal kapcsolatos ajánlások

A Bizottság – amellett, hogy emlékeztet a meg nem valósított 2009. júliusi ajánlásaira, nevezetesen arra, hogy valamennyi bíróságot kötelezzék ítéletei online közzétételére – felkéri Bulgáriát, hogy tegyen azonnali intézkedéseket az alábbi területeken:

1. Hajtsa végre az új igazságügyi stratégiát az igazságszolgáltatás mélyreható reformjának megvalósítása érdekében. Fogadja el és hajtsa végre az igazságszolgáltatási rendszerről szóló törvény azon változtatásait, amelyek célja az igazságszolgáltatáson belüli képzés, előmenetel és kinevezések javítása, valamint a Legfelsőbb Igazságszolgáltatási Tanács elszámoltathatóságának és hatékonyságának erősítése. Erősítse meg az igazságszolgáltatás elszámoltathatóságát a korrupció és a befolyással üzérkedés szankcionálására irányuló összes jogi és fegyelmi eszköz szigorú alkalmazásával.

2. Javítsa az ügyészség és a bíróságok igazságszolgáltatási gyakorlatát a hiányosságok részletes elemezése révén, és külföldi szakértők bevonásával. Dolgozzon ki a legjobb gyakorlatra vonatkozó kézikönyveket, képzési programokat, és a különleges ügyeket érintő személyre szabott felkészítési programokat, továbbá vezessen be rendszeres vezetői felügyeletet a bíróságokon és az ügyészi hivatalokban. Ösztönözze a rendőri szolgálatok, ügyészek és bírák különleges képzését és szakosodását annak érdekében, hogy nagyobb szakértelemmel és hatékonyabban járjanak el a bonyolult ügyekben, különös tekintettel a gazdasági és pénzügyi bűncselekményekre, valamint a szervezett bűnözésre.

3. Folytassa az új büntető törvénykönyv kidolgozását a kormány által 2010. június 23-án elfogadott új büntetőpolitikai koncepció alapján, amely pl. az elavult vagy kis súlyú bűncselekmények büntethetőségének megszüntetése révén elősegíti az igazságszolgáltatás hatékonyságát. Folytassa az új eljárási törvénykönyvek végrehajtásának nyomon követését, és vegyen fontolóra további javításokat. Hozzon létre egészségügyi felügyeleti ügynökséget a bíróságok által igényelt orvosi igazolások minőségének és célszerűségének javítására.

A szervezett bűnözés elleni küzdelemmel kapcsolatos ajánlások

A Bizottság – amellett, hogy emlékeztet a meg nem valósított 2009. júliusi ajánlásaira, nevezetesen arra, amelyik az igazságszolgáltatáson belüli szakosodására vonatkozott – felkéri Bulgáriát, hogy tegyen azonnali intézkedéseket az alábbi területeken:

4. Erősítse meg a szervezett bűnözéssel foglalkozó közös nyomozócsoportok kapacitását, terjessze ki hatáskörüket az összes szervezett bűnözési ügyre, valamint vonja be azokba a CEPACA-t annak biztosítása érdekében, hogy a nyomozati szakaszban – az operatív követelményeknek megfelelően – befagyasszák vagy elkobozzák az érintett vagyoni eszközöket.

5. Folytassa a rendőrség reformját hozzáértő bűnügyi rendőrség kialakítása érdekében, amely képes alkalmazni a többi tagállam legjobb gyakorlatait.

6. Erősítse tovább a vagyoni eszközök elkobzásáról szóló törvényt a „nem az elítélésre épülő, polgári eljáráson alapuló elkobzás” elvének alkalmazásával és az Európa Tanács Velencei Bizottsága ajánlásainak figyelembevételével, különösen annak biztosítása céljából, hogy a törvény alkalmazására az alapvető jogok és szabadságok tiszteletben tartása mellett kerüljön sor. Vegye fontolóra kezdeményezési jog biztosítását a bűncselekményből származó vagyoni eszközök befagyasztásával és elkobzásával foglalkozó bizottság (CEPACA) számára, hogy a bizottság eljárásokat indíthasson a vagyoni eszközök biztosítása és elkobzása céljából, vezessen be szabályokat a vagyoni eszközökre vonatkozó biztosítási intézkedések korai nyomozati szakaszban történő alkalmazására az ügyészséggel együttműködésben, továbbá a bűnözés vagyonelkobzás révén történő célzottabb üldözése céljából terjessze ki a bűncselekménnyel kapcsolatba hozható azon személyek körét, akikkel szemben vagyonelkobzás rendelhető el.

A korrupció elleni küzdelemmel kapcsolatos ajánlások

A Bizottság – amellett, hogy emlékeztet a meg nem valósított 2009. júliusi ajánlásaira, nevezetesen azokra, amelyek a közigazgatási hatóságok által korrupció és összeférhetetlenség vádja esetén hivatalból megindított vizsgálatok előmozdítására, a felügyeletek és a regionális korrupcióellenes tanácsok további erősítésére, valamint a bejelentést tévő személyek védelmére vonatkoztak – felkéri Bulgáriát, hogy tegyen azonnali intézkedéseket az alábbi területeken:

7. Javítsa az igazságszolgáltatási gyakorlatot a magas szinten elkövetetett csalási és korrupciós ügyekben, összhangban a többi tagállam legjobb gyakorlatával. Alkalmazzon átfogó és proaktív nyomozati stratégiát, módszeresen kivizsgálva az összefüggő ügyek közötti kapcsolatokat, a szervezett bűnözési aspektusokat, és a közigazgatási hatóságokhoz fűződő összeköttetéseket. A magas szinten elkövetett korrupció elleni küzdelem fokozása érdekében Bulgáriának a súlyos ügyekben szigorúbban kell alkalmaznia a fogvatartás jogi lehetőségeit, valamint a többi tagállam legjobb gyakorlatának megfelelően javítania kell a tanúk védelmét.

8. Erősítse meg az összeférhetetlenségről szóló törvényt, konkrétan egy olyan hatóság révén, amely megbízatással rendelkezik az összeférhetetlenségi esetek tevékeny azonosítására és szankcionálására. Gyorsítsa fel a nemzeti korrupcióellenes stratégia végrehajtásáról szóló cselekvési terv végrehajtását.

9. Végezzen folyamatos kockázatértékelést, és annak megfelelő, proaktív és eredményorientált, célzott megelőzési és ellenőrzési tevékenységet az ügyészségről szóló törvény végrehajtása tekintetében. Erősítse meg a hatáskörrel rendelkező hatóságok előzetes és utólagos ellenőrzések elvégzésére vonatkozó kapacitását, valamint erősítse meg azt az információs szolgálatát, ahová az ajánlatkérők tanácsért fordulhatnak. Biztosítsa, hogy a visszatartó hatás fokozása érdekében teljes körűen alkalmazzák az összes meglévő szankciót – így a fegyelemi intézkedéseket – a közbeszerzési szabályokat megsértő egyénekkel szemben.

10. Ösztönözze a közbeszerzési hatóságok együttműködését, hogy a szakismeretek összegyűjtése és a méretgazdaságosság kihasználása céljából átcsoportosítsák az ajánlatkéréseket. Fokozza a hatáskörrel rendelkező hatóságok tisztviselőinek képzésére irányuló erőfeszítéseket az összeférhetetlenség és az egyéb jelentős közbeszerzési szabálytalanságok azonosítása és megelőzése céljából. Dolgozza ki és alkalmazza az illetékes közigazgatási és igazságügyi hatóságok közötti rendszeres együttműködésre vonatkozó legjobb gyakorlatot.

[1] A Bizottság 2006/929/EK határozata (2006. december 13.) a Bulgáriában felállítandó együttműködési, valamint az igazságügyi reform, a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem területén érvényes külön értékelési kritériumok teljesítése terén elért haladást ellenőrző mechanizmus létrehozásáról (HL L 354., 2006.12.14., 58. o.).

[2] A jelentés a bolgár hatóságoktól kapott rendszeres tájékoztatáson, konkrétan a Bizottság részletes kérdőívére adott válaszokon alapul. A Bizottság munkája során szakértői támogatást vett igénybe, és különféle forrásokból származó dokumentumokra és adatokra támaszkodott. A jelentést kísérő szolgálati munkadokumentum részletes értékelést tartalmaz az együttműködési és ellenőrzési mechanizmusról szóló határozatban rögzített valamennyi értékelési kritérium vonatkozásában.

[3] A 2009. augusztus és 2010. május közötti időszakra vonatkozóan Bulgária arról számol be, hogy a központi közigazgatás keretén belül 185 bejelentést kaptak az összeférhetetlenség megelőzéséről és felderítéséről szóló törvény alapján, és 198 vizsgálatot végeztek. 33 ügyben fegyelmi szankciót szabtak ki, 7 személlyel szemben pedig büntetőparancsot alkalmaztak.