[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 27.2.2008

COM(2008) 106 végleges

2008/0047 (COD)

Javaslat:

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

az internetet és egyéb kommunikációs technológiákat használó gyermekek védelmére irányuló többéves közösségi program létrehozásáról

(előterjesztő: a Bizottság){SEC(2008) 242}{SEC(2008) 243}

INDOKOLÁS

1. Bevezetés

Az internet és a többi kommunikációs technológia (a továbbiakban: online technológiák )[1] kezdetben még csak szakemberek és kutatók kommunikációs eszköze volt, mára azonban otthon, az iskolában, a cégeknél és a közigazgatásban is használatos mindenhol a világon. Így a XX. század végének és a XXI. század elejének meghatározó tényezője lett.

A Biztonságosabb internet plusz cselekvési program [2] kezdete óta a technológiák és a kapcsolódó felhasználások egyaránt alaposan megváltoztak. Jelentősen megnőtt a technológiák hozzáférhetősége, az eszközök és a szolgáltatások fejlődése pedig sok olyan felhasználás kialakulásához vezetett, amely elterjedtebb és sokfélébb, mint a cselekvési terv kidolgozásakor tervezték, és ezekkel az új lehetőségekkel gyakran a gyermekek és a fiatalok élnek először. A kialakulóban lévő technológiák és alkalmazások a társadalom összes tagjának kiváló alkalmat jelentenek a részvételre, az alkotókészség megnyilvánulására és az önkifejezésre.

A gyermekek már most – és egyre inkább – aktív felhasználói az online technológiáknak. Az online környezetben rejlő interaktivitási és részvételi lehetőségek sok fiatal életminőségén javítanak. Ez azonban azt is jelenti, hogy olyan – különösen saját biztonságukat érintő – választásokra kényszerülnek, amelyekkel különben nem szembesülnének. A döntéshozókat, a jogalkotókat, a cégeket és a végfelhasználókat – különösen a szülőket, a gondviselőket és a nevelőket – állandóan foglalkoztatja a gyermekeknek a káros tartalomtól és online magatartástól való megóvása, valamint a jogellenes tartalom terjesztésének megfékezése.

Noha a gyermekek és a fiatalok az online technológiák felvilágosult felhasználói, és tudnak mind a kockázatokról, mind azok kezelésének módjáról, nem mindegyikük eléggé érett ahhoz, hogy felmérje a helyzetet, amellyel szembesül, és belássa döntésének esetleges következményeit. Ugyanakkor szüleiknek vagy gondviselőiknek csak ritkán számolnak be online élményeikről, és csak végső esetben fordulnak hozzájuk. Ezek a tényezők kihívást jelentenek azoknak, akik gyermekek biztonságáért felelnek.

Az online technológiákkal összefüggésben a gyermekre nézve annak kockázata legfenyegetőbb, hogy szexuális visszaélés áldozatává válva a gyermek közvetlen sérülést szenvedjen, majd az erről készült fénykép-, film- vagy hangfelvételt (gyermekkel való szexuális visszaélésről készült felvételt) online módon terjesszék; hogy olyan személyekkel kerüljön kapcsolatba, akik szexuális visszaélés céljából igyekeznek bizalmába férkőzni (szexuális visszaélés előkészülete); valamint hogy az online környezetben zaklatás (számítógépes zaklatás) áldozatául essen.

Az Európai Unió 1996 óta előfutárnak számít a gyermekek online védelmében, és az egymást követő „Biztonságosabb internet” programok[3] a Bizottság ilyen irányú tevékenységének komoly eredményét képezik. Ez az egyetlen olyan páneurópai kezdeményezés, amely az online környezetbeli gyermekvédelem kérdéskörével foglalkozik: több intézkedése bizonyíthatóan eredményes.

Az eddig elért eredmények:

- Európai forródróthálózat – vagyis a jogellenes tartalom bejelentése céljából a lakosság rendelkezésre álló bejelentőhelyek hálózata;

- Európai tudatosságnövelő hálózat és az e hálózat által szervezett „Biztonságosabb internet” nap. A rendezvényen évről évre Európa és a világ egyre több országa vesz részt;

- A szülők tájékoztatása a szűrőszoftverek eredményességének független vizsgálata révén;

- Az iparág önszabályozási kezdeményezéseinek támogatása a tartalomértékelés és a mobiltelefonok vonatkozásában.

A Biztonságosabb internet cselekvési terv záró értékelése szerint az Európai Unió „az internet illegális és ártalmas tartalmának, mint világszintű komoly és fontos politikai kérdésnek korai szakaszban történő megfogalmazásában úttörőnek számít”[4].

A Bizottság ezenkívül a Biztonságosabb internet plusz programnak a 2005–2006-os időszak alatti végrehajtásáról is közleményt[5] fogadott el. E javaslat előkészítéseképpen 2007. április és július között hatásvizsgálati folyamat zajlott le, amely nyilvános online konzultációt és célzott konzultációkat is magában foglalt[6].

Mindezek megerősítették, hogy a végrehajtott intézkedések eredményesek voltak, és rámutattak az új igényekhez való hozzáigazításuk szükségességére. Így az online környezetbeli gyermekvédelem továbbra is fontos ügy, és a kihívásokat tovább súlyosbítja, hogy új technológiák és szolgáltatások jelennek meg, amelyek újfajta felhasználásokat és – különösen a gyermekeket fenyegető – kockázatokat szülnek.

Az új program minden szinten megkönnyíti az együttműködést, valamint a tapasztalatok és a legjobb gyakorlatok cseréjét a gyermekek online biztonságát érintő kérdésekben; a program ezen szerepe fokozódhat is, ami európai hozzáadott értéket képvisel. A javaslat teljes mértékben figyelembe veszi ezeket a felvetéseket.

Az új program nem terjeszti ki hatályát újabb tárgykörökre, például egészséggel, hálózatbiztonsággal és adatvédelemmel kapcsolatos kérdésekre, mivel más európai uniós politikák és finanszírozási kezdeményezések már kitérnek ezekre. E felvetések közül azonban sok szerepel a tudatosságnövelő üzenetekben vagy jelenik meg a meglévő eszközökre tett megfelelő hivatkozások formájában.

A program mindenekelőtt úgy van kialakítva, hogy tekintettel lehessen az online környezetben majdan végbemenő, egyelőre ismeretlen fejleményekre és az ezekből eredő – a következő években egyre jelentősebbé váló – fenyegetésekre. A 2009–2013-as időszakban elengedhetetlen lesz, hogy képesek legyünk olyan intézkedéseket kialakítani, amelyek alkalmasak a gyermekek megóvására az online környezetben.

2. Az internet és a többi kommunikációs technológia biztonságos használatának előmozdítása

2.1. A jogalkotás háttere

Az online gyermekvédelem globális és összetett kérdéseket vet fel: bárki létrehozhat és közszemlére bocsáthat tartalmat, és e tartalom a világon bárhonnan hozzáférhető; előfordulhat, hogy a gyermekkel való szexuális visszaélésről készült felvételek az egyik országban készülnek, terjesztésükre azonban egy másik országban kerül sor, a felvételek pedig az egész világon letölthetők; továbbá a gyermekekkel szexuálisan visszaélők némelyikéről kiderült, hogy határokon átutazva találkozott előzőleg online módon megismert gyermekekkel szexuális visszaélés céljából.

Jogi szempontból fontos, hogy megkülönböztessük azt, ami a jogellenes , attól, ami a káros , mivel ezek eltérő módszereket, stratégiákat és eszközöket igényelnek.

Országról országra változó, hogy mi tekintendő jogellenesnek : ezt a nemzeti jog határozza meg, és a különféle jogérvényesítő és egyéb közigazgatási szervek hatáskörébe tartozik. Számos közös vonás ellenére részleteiben jelentős eltéréseket mutat azon tagállamok és harmadik országok jogi szabályozása, amelyek a tartalom létrehozásának, illetve tárolásának lehetséges helyszínei lehetnek.

Káros tartalomnak az olyan tartalom tekintendő, amelyet a szülők, a tanárok és más felnőttek a gyermekekre nézve károsnak tartanak. Az ilyen tartalom meghatározása országonként és kultúránként változó, ide sorolható például a pornográfia és az erőszak, a rasszizmus, az idegengyűlölet, az uszító közbeszéd és zene, valamint az öncsonkításra, anorexiára, illetve öngyilkosságra bíztató internetes oldalak. A káros tartalommal való találkozás a gyermeknek lelki traumát okozhat, és – ha a gyermek bíztatást kap más gyermekek vagy saját maga bántalmazására – testi sérüléshez is vezethet. A tagállamok változó mértékben érzékenyek (meztelenség, szexuális cselekmény, erőszak ábrázolása stb.) és tekintik súlyosnak a gyermekek esetlegesen káros tartalomnak való kitevését. Egyes országokban léteznek olyan jogi rendelkezések, amelyek a káros tartalom terjesztését a felnőttekre korlátozzák, de a tagállamok és a harmadik országok jogi szabályozása részleteiben jelentős eltéréseket mutat.

A káros tartalom többféle – a fokozottabb eredmény érdekében együttesen alkalmazandó – eszközzel kezelhető : a jogi rendelkezések betartatása, az önszabályozás, a szülői ellenőrző eszközök, a társadalmi tudatosítás és az oktatás, hogy csak néhányat említsünk.

A tartalomszolgáltató és a szolgáltatásnyújtó elsődleges felelősségének kérdésével mindkét területen elsősorban a nemzeti jog foglalkozik. A jogi kérdéseket egyértelműsítő ajánlásokkal és irányelvekkel azonban sikerült bizonyos, Európa-szerte érvényes normákat kialakítani. A javasolt program szempontjából a következők a legfontosabbak:

A kiskorúaknak és az emberi méltóságnak az audiovizuális és információs szolgáltatásokban való védelmére vonatkozó ajánlásban [7] (1998) a kiskorúak védelmére vonatkozó ajánlások és iránymutatások szerepelnek. Ezt követte 2006-ban a kiskorúak és az emberi méltóság védelméről és a válaszadás jogáról szóló ajánlás [8], amely figyelembe veszi a közelmúlt technológiai fejlődését és a média helyzetének változását.

Az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló , 2007 decemberében elfogadott irányelv . Az irányelv korszerűsíti a „televíziózás határok nélkül” irányelvet, hatályát a televíziós műsorszolgáltatáson túl kiterjeszti minden „audiovizuális médiaszolgáltatásra”, és tartalmaz a kiskorúak védelmére vonatkozó rendelkezéseket is.

A számítástechnikai bűnözésről szóló Európa tanácsi egyezmény[9] (2001) „gyermekpornográfiához kapcsolódó bűncselekményeket” említ. Az egyezmény a nemzetközi együttműködés megkönnyítésére irányul a számítástechnikai bűnözés felderítésében, kivizsgálásában és üldözésében, és arra szólít fel, hogy ennek anyagi jogi, eljárásjogi és hatásköri szabályozását helyezzék közös alapokra. Ezt követte a gyermekek szexuális kizsákmányolással és szexuális visszaéléssel szembeni védelméről szóló Európa tanácsi egyezmény (2007. július), amely bűncselekményként határozza meg a gyermekekkel való szexuális visszaélés formáit: szexuális visszaélés, gyermekprostitúció, gyermekkel való szexuális visszaélésről készült felvétel, gyermek szexuális célzatú manipulálása („grooming”) és „szexturizmus”[10].

A gyermekpornográfiára vonatkozó európai uniós kerethatározat [11] (2004) meghatározza a gyermekekkel való szexuális visszaélést megjelenítő felvételek készítése, forgalmazása, terjesztése, továbbadása, elérhetővé tétele, valamint megszerzése és tartása bűncselekményének meghatározására és kellő szankciójára vonatkozó minimális követelményeket a tagállamokkal szemben.

A Bizottságnak „A számítógépes bűnözés elleni küzdelemre vonatkozó általános politika felé” című közleménye[12] (2007) a nemzetközi együttműködés javításával igyekszik megerősíteni a gyermekkel való szexuális visszaélésről készült online felvételekkel kapcsolatos operatív bűnüldözési együttműködést.

A Bizottságnak „Az EU gyermekjogi stratégiája felé” című közleménye[13] egységesen kezeli a belső és külső gyermekjogi politikákat, a meglévő közösségi cselekvési tervekkel és programokkal teljes összhangban. A gyermek jogainak előmozdítására és védelmére vonatkozó uniós iránymutatások [14] (2007) a gyermekek jogainak és épségének harmadik országokban való védelméhez nyújtanak keretet.

2.2. Kapcsolat más közösségi kezdeményezésekkel

A program végrehajtása – a kétszeres munkavégzés elkerülésére és a minél nagyobb hatás érdekében – tekintettel lesz az egyéb programok és kezdeményezések keretében hozott intézkedésekre, azokat kiindulási alapul fogja venni és ki fogja egészíteni. Ide tartoznak a következők:

- bűnmegelőzés és bűnüldözés,

- Daphne III. program,

- médiajártasság,

- hetedik kutatási és technológiafejlesztési keretprogram (2007–2013).

2.3. Jövőbeni fejlemények

Az utóbbi néhány év fejleményeire nehéz volt felkészülni, és ugyanilyen nehéz megjósolni a jövő fejleményeit. Bizonyos tendenciák azonban megfigyelhetők:

2.3.1. A technológiai adottságok átalakulása

A technológiák, a távközlési hálózatok, a tömegtájékoztatás, a tartalom, a szolgáltatások és az eszközök digitális konvergenciája fokozódni fog. Az eszközök és a platformok már most „párbeszédben állnak”, a tartalomhoz egyre újabb és változatosabb formákban lehet hozzáférni, helytől és időtől egyre függetlenebbül, az egyes állampolgár kívánságához és igényéhez igazítva. A hálózatok javulnak, a szélessávú átvitel egyre gyorsabb, és új adattömörítési eljárások jelennek meg, ezáltal új, a korábbinál gyorsabb terjesztési csatornák nyílnak meg, újfajta adatformátumokkal, szolgáltatásokkal és kommunikációs formákkal.

A kialakulóban lévő új technológiák fenntartják a számítógépek feldolgozóképességének és tárolási kapacitásának folyamatos növekedését, a szélessávú hálózatokon nagy sávszélességet igénylő, gazdag tartalom is terjeszthető – például videoátvitellel –, a legújabb, harmadik generációs („3G”) mobiltelefonok pedig – kapacitásuknak köszönhetően – videotartalom terjesztését és internethozzáférést is lehetővé tesznek, ahogy egyes játékkonzolok is.

Gyakori, hogy az új technológiákat először a gyermekek sajátítják el és veszik használatba. Az online környezet változásaival a technológiahasználat is megújul, így megváltoznak a gyermekeket és a fiatalokat fenyegető kockázatok is. A kihívás abban áll, hogy e változásokat idejében megértsük, és amint új kockázatok jelennek meg, stratégiákat dolgozzunk ki ellenük.

Ugyanakkor az online és az offline környezet kockázatai konvergálnak , a gyermekek és a fiatalok pedig – noha tudnak az esetleges kockázatokról és ezek megelőzésének módjáról – nem feltétlenül teszik meg a szükséges óvintézkedéseket, illetőleg nem a legbiztonságosabb utat választják, amikor az online környezetben kommunikálnak. Így a játékokkal való időtöltés ugyanolyan káros lehet a gyermekre (például erőszakos vagy szexuális természetű játékok esetében), akár online játékról, akár otthoni játékkonzolról van szó.

2.3.2. A jogellenes tartalom növekvő mennyisége és súlyossága

Az online módon terjedő jogellenes tartalom mennyisége növekvőben van, jellemzői pedig egyre súlyosabbá válnak. Az Egyesült Királyságban 1997 és 2005 között 1500 százalékkal nőtt a gyermekkel való szexuális visszaélésről készült felvételeket tartalmazó internetes oldalak száma[15], a legsúlyosabb visszaéléseket ábrázoló felvételek száma pedig megnégyszereződött[16]. A kereskedelmi célú felvételek helyébe házi készítésű felvételek lépnek. A felvételek készítéséhez egyre fiatalabb gyermekeken követnek el szexuális visszaélést, és növekvő számban szerepelnek gyermekek ilyen felvételeken.

A következmények súlyosak a szexuális visszaélést elszenvedő és ilyen felvételeken megjelenő gyermekekre nézve. A gyermekkel való szexuális visszaélésről készült képek adatbázisában az Interpol 550 000 képet tart nyilván, 20 000 különböző gyermekről. Közülük csak körülbelül ötszáz gyermeket sikerült azonosítani és megmenteni, amióta az adatbázist 2001-ben létrehozták[17].

2.3.3. A „generációs szakadék” fennmaradása

A gyermekek és a fiatalok az elsők között sajátítják el a technológia vívmányait és élnek a bennük rejlő lehetőségekkel. Felhasználóként gyakran komoly szaktudással rendelkeznek: esetenként sokkal hozzáértőbbek szüleiknél és tanáraiknál, így – a legsúlyosabb esetektől eltekintve – nem fordulnak hozzájuk tanácsért vagy segítségért[18]. Egyre szélesebb szakadék választja tehát el a gyermekek és fiatalok onlinetechnológia-használatát és kockázatérzetét szüleik idevágó ismereteitől. Ez megnehezíti azon jogalkotók, hatóságok és cégek dolgát, amelyek igyekeznek a gyermekek számára biztonságosabb online környezetet kialakítani, a tudatosságot növelni, a gyermekeket és a fiatalokat képessé tenni a biztonságos technológiahasználatra, a szülőket, tanárokat és gondviselőket pedig arra, hogy saját tapasztalatuk alapján kellő iránymutatást adjanak.

2.4. Következtetés

Továbbra is intézkedésekre van szükség a jogellenes online tartalom, az online környezet biztonságának előmozdítása, valamint az online környezetre jellemző kockázatoknak és óvintézkedéseknek a társadalmi tudatosítása tekintetében – a meglévő Biztonságosabb internet plusz programban ezek mind szerepelnek. De szükség van a program tárgykörének kiterjesztésére is, hogy a) különös hangsúlyt kapjon a sérülékeny gyermekek védelme az online környezetben – különösen a szexuális visszaélés előkészülete (ún. grooming , amelynek során egy felnőtt szexuális visszaélés céljából környékez meg egy gyermeket) és a számítógépes zaklatás ellen –, és b) minden érintett jobban értesüljön arról, ahogyan a gyermekek az új technológiákat használják.

3. Az új program

3.1. Célkitűzések és közelítésmód

E program célkitűzése az lesz, hogy előmozdítsa – különösen a gyermekek esetében – az internet és a többi kommunikációs eszköz biztonságosabb használatát, és küzdjön a jogellenes tartalom és a káros online magatartás ellen.

A Biztonságosabb internet plusz programmal ellentétben e program tárgyköre már nem terjed ki a nem kívánt elektronikus levelek ( spam ) elleni intézkedésekre, az a jelenség ugyanis kortól függetlenül érinti a felhasználókat, és a Bizottság más intézkedéseinek tárgyát képezi.

E célkitűzést a program elsősorban a végfelhasználónak – különösen a gyermekeknek, a szülőknek, a gondviselőknek és a nevelőknek – nyújtandó gyakorlati segítségnyújtással kívánja megvalósítani.

A program arra fog törekedni, hogy bevonja és összefogja a különféle érdekelt feleket, akiknek az együttműködése elengedhetetlen, de akik nem feltétlenül tárgyalnak egymással, hacsak erre nincsenek létrehozva külön struktúrák.

Ide tartoznak a tartalomszolgáltatók; az internetszolgáltatók; a mobilhálózat-üzemeltetők; a szabályozó hatóságok; a szabványügyi testületek; az iparág önszabályozó szervei; az iparért, az oktatásért, a fogyasztóvédelemért, a családügyért, a bűnüldözésért, a gyermekek jogaiért és a gyermekjólétért felelős nemzeti, regionális és helyi szervek; valamint a fogyasztóvédelemmel, családüggyel, a gyermekek jogaival és gyermekjóléttel foglalkozó civil szervezetek.

Ez a határozat tiszteletben tartja azokat az alapvető jogokat, illetőleg eleget tesz azoknak az elveknek, amelyek az Európai Unió Alapjogi Chartájában, és különösen 7., 8., és 24. cikkében szerepelnek. A határozat kifejezetten a gyermekek és a fiatalok testi és szellemi épségének megóvását szolgálja, az Alapjogi Charta 3. cikkével összhangban.

3.2. Cselekvések

A program négy cselekvésből áll: a jogellenes tartalom visszaszorítása és a káros online magatartás elleni fellépés; az online környezet biztonságosabbá tételének előmozdítása; társadalmi tudatosítás; tudásbázis létrehozása.

3.2.1. 1. cselekvés: a jogellenes tartalom visszaszorítása és a káros online magatartás elleni fellépés

Ez a cselekvés már a Biztonságosabb internet plusz programban első helyen szerepelt. Hatóköre ezúttal a szexuális visszaélés előkészületére és a számítógépes zaklatásra is kiterjed.

A tevékenységek az online módon terjesztett jogellenes tartalom mennyiségének csökkentésére, valamint a káros online magatartás megfelelő kezelésére irányulnak, kiemelten kezelve a gyermekek szexuális bántalmazását ábrázoló felvételek online terjesztését, a szexuális bántalmazás előkészületét ( grooming ) és a zaklatást. A javaslat szerint olyan kapcsolattartó pontok finanszírozására kerülne sor, amelyek megkönnyítik a jogellenes online tartalom és a káros online magatartás bejelentését. A kapcsolattartó pontok szoros kapcsolatban állnának más olyan, nemzeti szintű intézkedésekkel, mint az önszabályozás vagy a tudatosságnövelés, és Európai szinten együttműködnének a határokon átnyúló kérdések megoldása és a legjobb gyakorlatok megosztása céljából.

Intézkedések történnek továbbá a jogellenes online tartalom és a káros online magatartás elleni technikai megoldások kifejlesztésének és alkalmazásának előmozdítására, valamint az együttműködésnek és a legjobb gyakorlatok cseréjének az ösztönzésére az érdekeltek széles körében, Európai és nemzetközi szinten.

A káros online magatartásformáknak – például a zaklatásnak vagy a szexuális visszaélés előkészületének – a kezelése különféle mechanizmusokat és szaktudást igényelhet. A program célja az e kérdésekhez kapcsolódó lélektani, társadalomtudományi és technikai kérdések megvitatása, valamint az érdekeltek közötti együttműködés és összehangolás előmozdítása. Ehhez kapcsolódó intézkedések más cselekvések részét is képezhetik.

3.2.2. 2. cselekvés: az online környezet biztonságosabbá tételének előmozdítása

Ez a cselekvés a Biztonságosabb internet plusz program két cselekvését ötvözi: az egyik a szülőket kívánja eszközökkel ellátni (felhasználók felvértezése), a másik az önszabályozást kívánja ösztönözni.

A tevékenységek célja, hogy az érdekelt felek közösen találjanak megoldásokat az online környezet biztonságának fokozására és a gyermekek megóvására a rájuk ártalmas tartalomtól és magatartástól. Ide tartozik az érdekeltek felelősségvállalásra való ösztönzése, valamint az együttműködésnek, a tapasztalatcserének és a legjobb gyakorlatok cseréjének az előmozdítása az érdekeltek körében, Európai és nemzetközi szinten; a cselekvés önszabályozási rendszerek kifejlesztésére és megvalósítására fog ösztönözni, és célja lesz, hogy a felhasználókat olyan eszközökkel és alkalmazásokkal lássa el, amelyek kellő támogatást adnak nekik a káros tartalom kezelésében.

Új elem, hogy a gyermekek és a fiatalok részvételének ösztönzése különös hangsúlyt kap, az online technológiák használatával kapcsolatos nézőpontjuk és tapasztalataik jobb megértése céljából, valamint hozzászólásaiknak a tudatosságnövelő cselekvések, eszközök, anyagok és politikák kidolgozásában való felhasználása céljából.

3.2.3. 3. cselekvés: Társadalmi tudatosítás

Az intézkedések arra fognak irányulni, hogy a nyilvánosságban – különösen a gyermekekben, a szülőkben, a gondviselőkben és a nevelőkben – fokozottabban tudatosítsák az online technológiák használatában rejlő lehetőségeket és kockázatokat, valamint az online biztonság megőrzésének eszközeit.

A társadalmi tudatosítás előmozdítására intézkedni kell arról, hogy egész Európában összehangolt módon lehessen tájékozódni a lehetőségekről, a kockázatokról és kezelésük módjáról, és hogy olyan kapcsolattartó pontok álljanak a szülők és a gyermekek rendelkezésére, amelyek választ adnak online biztonsággal kapcsolatos kérdésekre. Az intézkedések a felhasználók széles körében megvalósuló tudatosságnövelő ismeretterjesztés költséghatékony módjait fogják ösztönözni.

Ez a cselekvés már a Biztonságosabb internet plusz programnak is fontos eleme volt. A levont tanulságok alapján további erőfeszítések történnek majd annak ösztönzésére, hogy a tudatosságnövelő üzenetet az iskolák közvetítsék a gyermekekhez.

Külön figyelmet kap az olyan tudatosságnövelő eljárások, módszerek és eszközök kifejlesztése és/vagy azonosítása, amelyek eredményesek és a hálózat egészére tetszőlegesen alkalmazhatók. Az intézkedéseknek célja lesz még a legjobb gyakorlatok cseréjének és a határokon átnyúló együttműködésnek a biztosítása Európai szinten.

3.2.4. 4. cselekvés: Tudásbázis létrehozása

Ez a cselekvés új, noha bizonyos tevékenységek (Eurobarométer-felmérés, „EU Kids Online” tematikus hálózat), amelyek már szerepeltek a Biztonságosabb internet plusz programban, eddig is gyarapították a tudásbázist.

Az online környezet változásai és a technológiahasználat új tendenciái gyors jelenségek. Tudásbázis létrehozására és felépítésére van szükség ahhoz, hogy megfelelően kezelhessük a már létező és a kialakulóban lévő felhasználásokat, kockázatokat és következményeket, és hogy feltérképezhessük ezek mennyiségi és minőségi vonatkozásait. A felhalmozott tudásanyag nemcsak a program végrehajtásában, hanem az összes felhasználó online biztonságát szolgáló intézkedésekben is hasznosulni fog.

Az intézkedések a vonatkozó területeknek az Európai Unión belüli és kívüli tanulmányozását hivatottak összehangolni, valamint arra vonatkozó ismereteink gyarapítását szolgálják, hogy miként alakul a gyermekek onlinetechnológia-használata, és hogy ez milyen kockázatokkal és ártalmakkal járhat rájuk nézve, például technikai, lélektani és társadalomtudományi szemszögből. Az e cselekmény keretében végzett vizsgálatok a társadalmi tudatosítás módszereit és eszközeit, a sikeres együttszabályozási és önszabályozási rendszerek értékelését, különféle technikai és nem technikai megoldásokat és más fontos kérdéseket is érinthetnek.

Az említett intézkedések között nem szerepel kutatási tevékenység, ugyanis e tevékenységek megvalósíthatók a hetedik kutatási és technológiafejlesztési keretprogram (2007–2013) keretében. Ez utóbbi külön területet szentel az életmódok és a fogyasztási szokások változásainak; ez lehetőséget ad a gyermekek internetbiztonságára vonatkozó kutatások elvégzésére[19].

3.2.5. Nemzetközi együttműködés

A nemzetközi együttműködés ösztönzésére minden cselekvés szerves részeként, a kiemelt célkitűzésekkel összhangban kerül sor.

4. Jogalap

A jogalapot az EK-Szerződés fogyasztóvédelemre vonatkozó 153. cikke fogja képezni, amely az Európai Parlament és a Tanács egyetértésével már az 1999-es Biztonságosabb internet cselekvési tervnek[20], a cselekvési terv 2003-ban történt kétéves meghosszabbításának[21] és a Biztonságosabb internet plusz programnak[22] is jogalapját képezte.

2008/0047 (COD)

Javaslat:

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

az internetet és egyéb kommunikációs technológiákat használó gyermekek védelmére irányuló többéves közösségi program létrehozásáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 153. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára[23],

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[24],

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

a Szerződés 251. cikkében[25] megállapított eljárásnak megfelelően,

mivel:

(1) Az internet elterjedtsége és a kommunikációs technológiák – például a mobiltelefon – használata továbbra is jelentősen nő a Közösségben, és értékelésre méltó részvételi, interaktivitási és kreativitási lehetőségeket kínál minden állampolgárnak. Nem szűntek meg a gyermekeket fenyegető kockázatok és a technológiákkal való visszaélések, sőt: a változó technológiák és társadalmi szokások újabb és újabb kockázatokat és visszaéléseket szülnek. Az internet és a többi online technológia kínálta lehetőségek kimerítésére és előnyök kihasználására való ösztönzéshez szükség van e technológiák biztonságosabb használatát előmozdító intézkedésekre is.

(2) A lisszaboni stratégiát továbbfejlesztő „i2010: európai információs társadalom a növekedésért és a foglalkoztatásért” elnevezésű stratégia[26] egyöntetűségre törekszik a Bizottság információs társadalmi és médiaügyi politikáiban, hogy ezáltal megerősítse az információs és kommunikációs technológiák jelentős hozzájárulását a tagállamok gazdasági teljesítményéhez. E stratégia egyik célkitűzése a megfizethető és biztonságos nagy sávszélességű kommunikációt, valamint gazdag és változatos digitális tartalmat és szolgáltatásokat kínáló egységes európai információs tér létrehozása.

(3) Az információs társadalomban felmerülő, digitális tartalommal kapcsolatos kihívásokat szabályozó közösségi jogi keret magában foglal a kiskorúak védelméről[27], a magánélet védelméről[28] és a köztes szolgáltatók felelősségéről[29] szóló rendelkezéseket is. A gyermekek szexuális kizsákmányolása és a gyermekpornográfia elleni küzdelemről szóló, 2003. december 22-i 2004/68/IB tanácsi kerethatározat[30] minimális követelményeket ír elő a tagállamoknak a bűncselekmények meghatározását és kellő szankcionálását illetően. Az európai audiovizuális és információs szolgáltatási ágazat versenyképességének a kiskorúak és az emberi méltóság összehasonlítható és hatékony védelmének megvalósítását célzó nemzeti keretek elősegítése általi fejlesztéséről szóló, 1998. szeptember 24-i 98/560/EK tanácsi ajánlásból[31] kiindulva a kiskorúak és az emberi méltóság védelméről és a válaszadás jogáról az európai audiovizuális és online információs szolgáltatási ipar versenyképességével összefüggésben szóló, 2006. december 20-i európai parlamenti és tanácsi ajánlás[32] iránymutatásokat határoz meg a nemzeti önszabályozáshoz, és az ajánlás alkalmazási körét kiterjeszti a médiajártasságra, a tapasztalatoknak és a helyes gyakorlatoknak az önszabályozó, az együttszabályozó és a szabályozó hatóságok közötti megosztására, valamint a hátrányos megkülönböztetés elleni fellépésre az összes médiában.

(4) Továbbra is intézkedésre lesz szükség mind a gyermekekre potenciálisan ártalmas, mind a jogellenes tartalom – különösen a gyermekkel való szexuális visszaélésről készült felvételek – vonatkozásában. Ugyanez vonatkozik a testi és lelki sérülésekhez vezető káros és jogellenes magatartás áldozatául eső gyermekekre, illetőleg azokra a gyermekekre, akiket ilyen magatartás színlelésére vesznek rá, nekik és másoknak sérülést okozva.

(5) Kívánatos nemzetközi megállapodást kötni a jogilag kötelező szabályokról, de erre nem fog sor kerülni a közeljövőben. Megkötése esetén a megállapodás egyébként sem volna elegendő a szabályok alkalmazásának biztosításához és a veszélyeztetettek megóvásához.

(6) Az internet biztonságosabb használatát a világhálón található tiltott és káros tartalom ellen különösen a gyermekek és kiskorúak védelme területén folytatott harccal elősegítő többéves közösségi cselekvési terv [az 1998–2004-es Biztonságosabb internet plusz program][33] elfogadásáról szóló, 1999. január 25-i 276/1999/EK európai parlamenti és tanácsi határozat[34], valamint az internet és az új online technológiák biztonságosabb használatát elősegítő többéves közösségi program [a 2005–2008-as Biztonságosabb internet plusz program] létrehozásáról szóló, 2005. május 11-i 854/2005/EK európai parlamenti és tanácsi határozat[35] olyan közösségi finanszírozásról rendelkezett, amely – az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Régiók Bizottságának készült programértékelések[36] tanúsága szerint – sikeresnek bizonyult sokféle kezdeményezés ösztönzésében, és európai hozzáadott értéket képviselt.

(7) Az előző programok értékelésének megállapításain túl az Eurobarométer felméréseiből és egy nyilvános konzultációból is egyértelműen az derül ki, hogy szükség van a jogellenes tartalom bejelentése és a tagállamokban végzett társadalmi tudatosítás érdekében tett intézkedések fenntartására.

(8) A technológiák fejlődése, az internet és a többi kommunikációs technológia felnőttek és gyermekek általi felhasználásának módjában bekövetkező változások, valamint a társadalmi szokások átalakulása újabb kockázatokkal jár a gyermekek számára. E változások jobb megértéséhez a hatékony intézkedések kialakítására használható tudásbázis megerősítésére van szükség. Több intézkedést és cselekvést kell sokoldalúan és egymást kiegészítő módon társítani; ide tartozik például a támogató technológiák továbbfejlesztése, az általánosan elismert viselkedési normákat megtestesítő etikai kódexekre vonatkozó legjobb gyakorlatok ösztönzése, valamint az iparággal való együttműködés a megállapodás szerinti célkitűzések vonatkozásában.

(9) A probléma globális természete miatt elengedhetetlen a nemzetközi együttműködés. Az egyik országban készülő, majd egy másik országban tárolt jogellenes tartalom a világon bárhonnan hozzáférhetővé és letölthetővé tehető. A közösségi hálózati struktúrák révén ösztönzött nemzetközi együttműködést meg kell erősíteni ahhoz, hogy a gyermekek fokozottabb védelemben részesüljenek a harmadik országokat is érintő, határokon átnyúló kockázatokkal szemben. Kölcsönös előnyökkel járhat a legjobb gyakorlatok megosztása az európai szervezetek és a világ más részeinek szervezetei között.

(10) A Bizottság az e határozattal ráruházott végrehajtási hatáskörökben alapvetően olyan intézkedéseket jogosult meghozni, amelyek a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi rendelet[37] 2. cikkének a) pontja szerinti, jelentős költségvetési vonzatú programok végrehajtásával kapcsolatos irányítási intézkedéseknek minősülnek. Ezeket az intézkedéseket tehát az említett határozat 4. cikkében előírt irányítási eljárással összhangban kell elfogadni.

(11) A Bizottságnak biztosítania kell a kapcsolódó közösségi kezdeményezésekkel és programokkal való komplementaritást és szinergiát.

(12) Indokolt, hogy e határozat meghatározza – a program egész időtartamára – azt a pénzügyi keretet, amely a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött 2006. május 17-i intézményközi megállapodás[38] 37. pontja értelmében a költségvetési hatóság elsődleges hivatkozási alapjául fog szolgálni.

(13) Mivel a tagállamok – a megoldandó kérdések határokon átnyúló jellegére való tekintettel – nem tudják kielégítően megvalósítani a tervezett intézkedések céljait, és mivel a tervezett intézkedések – európai léptékük és hatásaik miatt – közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség intézkedéseket fogadhat el, a Szerződés 5. cikke szerinti szubszidiaritási elvvel összhangban. Az említett cikkben meghatározott arányossági elvvel összhangban ez a határozat nem lépi túl a vonatkozó célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket.

(14) Ez a határozat tiszteletben tartja azokat az alapvető jogokat, illetőleg eleget tesz azoknak az elveknek, amelyek az Európai Unió Alapjogi Chartájában, és különösen annak 7., 8., és 24. cikkében szerepelnek,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A program célja

1. Ez a határozat közösségi programot hoz létre az internet és a többi kommunikációs eszköz biztonságosabb használatának előmozdítására – különösen a gyermekek esetében –, valamint a jogellenes tartalom és a káros online magatartás elleni fellépésre.

A program elnevezése: „Biztonságosabb internet” program (a továbbiakban: a program).

2. A program általános céljának elérése érdekében a következők a cselekvési irányvonalak:

a) a jogellenes tartalom visszaszorítása és a káros online magatartás elleni fellépés;

b) az online környezet biztonságosabbá tételének előmozdítása;

c) társadalmi tudatosítás;

d) tudásbázis létrehozása.

Az ezen cselekvési irányvonalak keretében végrehajtandó tevékenységeket az I. melléklet tartalmazza.

A programot a III. melléklettel összhangban kell végrehajtani.

2. cikk

Részvétel

1. A programban részt vehetnek a tagállamok területén letelepedett jogi személyek.

2. A programban ezenkívül részt vehetnek még az alábbiak:

a) az Európai Szabadkereskedelmi Társulás (EFTA) azon országainak területén letelepedett jogi személyek, amelyek tagjai az Európai Gazdasági Térségnek (EGT), az EGT-Szerződésben rögzített feltételekkel összhangban;

b) az előcsatlakozási stratégiába bevont csatlakozó és tagjelölt országokban letelepedett jogi személyek, a szóban forgó országok közösségi programokban való részvételének a vonatkozó keretmegállapodásokban és társulási tanácsi határozatokban meghatározott általános alapelveivel és általános feltételeivel összhangban;

c) a nyugat-balkáni és az Európával szomszédos országokban letelepedett jogi személyek, a szóban forgó országok közösségi programokban való részvételére vonatkozó keretmegállapodások megkötése után az érintett országokkal közösen meghatározandó rendelkezésekkel összhangban;

d) az olyan harmadik ország területén letelepedett jogi személyek, amely részese egy, a Közösséggel kötött nemzetközi megállapodásnak, és amely azon megállapodás értelmében vagy alapján pénzügyileg hozzájárul a programhoz;

e) nemzetközi szervezetek, valamint az a), b) c) és d) pontban említettektől eltérő harmadik országokban letelepedett jogi személyek, a III. mellékletben rögzített feltételekkel.

3. cikk

A Bizottság hatásköre

1. A Bizottság felel a program végrehajtásáért.

2. A Bizottság e határozat alapján munkaprogramot dolgoz ki.

3. Az alábbiak céljából a Bizottság az 4. cikk (2) bekezdésben meghatározott eljárással összhangban jár el:

a) a munkaprogram elfogadása és módosítása, beleértve a nemzetközi együttműködés kiemelt fontosságú területeinek meghatározását is;

b) a III. mellékletben megállapított szabályoktól való bármely eltérés;

c) intézkedések végrehajtása a program értékelésére.

4. A Bizottság tájékoztatja a 4. cikkben említett bizottságot a program végrehajtásának előrehaladásáról.

4. cikk

A bizottság

1. A Bizottság munkáját bizottság segíti.

2. E bekezdésre való hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 4. és 7. cikkét kell alkalmazni, tekintettel 8. cikkére.

Az 1999/468/EK határozat 4. cikkének (3) bekezdése szerinti határidő három hónap.

3. A bizottság elfogadja eljárási szabályzatát.

5. cikk

Nyomon követés és értékelés

1. A közösségi támogatás hatékony felhasználása érdekében a Bizottság gondoskodik arról, hogy az e határozat alapján végzett tevékenységeket előzetes jóváhagyásnak, nyomon követésnek és utólagos értékelésnek vessék alá.

2. A Bizottság felügyeli a program keretébe tartozó projektek végrehajtását. A Bizottság értékeli a projektek megvalósításának módját és végrehajtásának hatásait annak felmérése érdekében, hogy teljesültek-e az eredeti célkitűzések.

3. Az 1. cikk (2) bekezdésében említett cselekvési irányvonalak végrehajtásáról a Bizottság [a kihirdetéstől számítva két és fél éven belül] jelentést tesz az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, valamint a Régiók Bizottságának.

A program végeztével a Bizottság értékelő zárójelentést nyújt be.

6. cikk

Pénzügyi rendelkezések

1. A program 2009. január 1-jétől kezdődően ötéves időtartamra szól.

2. A program végrehajtására szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2009. január 1-jétől 2013. december 31-ig tartó időszakra 55 millió EUR.

A 2009–2013-as időszakra vonatkozó éves előirányzatokat a költségvetési hatóság hagyja jóvá a pénzügyi terv korlátain belül.

3. A kiadások indikatív bontását a II. melléklet tartalmazza.

7. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.

az Európai Parlament részéről a Tanács részéről

az elnök az elnök

I. MELLÉKLET INTÉZKEDÉSEK

Bevezetés

E program célkitűzése az, hogy előmozdítsa – különösen a gyermekek esetében – az internet és a többi kommunikációs eszköz biztonságosabb használatát, és küzdjön a jogellenes tartalom és a káros online magatartás ellen.

Ezt a célkitűzést a program elsősorban a végfelhasználónak – különösen a gyermekeknek, a szülőknek, a gondviselőknek és a nevelőknek – nyújtandó gyakorlati segítségnyújtással kívánja megvalósítani, többszereplős partnerségek ösztönzése révén.

A program általános célja az, hogy előmozdítsa az internet és a többi kommunikációs technológia (a továbbiakban: online technológiák) biztonságosabb használatát – különösen a gyermekek esetében –, előmozdítsa egy biztonságos online környezet kifejlesztését, csökkentse a jogellenesen terjesztett online tartalom mennyiségét, fellépjen a potenciálisan káros online magatartás ellen, és felhívja a társadalom figyelmét az online kockázatokra és óvintézkedésekre.

A kockázatok megközelítésének egyöntetűsége érdekében, ha az adott tartalom, illetve szolgáltatás online és offline módon egyaránt hozzáférhető – például a videojátékok esetében –, a program mindkétféle hozzáféréssel és használattal foglalkozhat.

A program négy általános cselekvési irányvonalon keresztül fog megvalósulni:

1. A jogellenes tartalom visszaszorítása és a káros online magatartás elleni fellépés

A tevékenységek az online módon terjesztett jogellenes tartalom mennyiségének csökkentésére, valamint a káros online magatartás megfelelő kezelésére irányulnak, kiemelten kezelve a gyermekkel való szexuális visszaélésről készült felvételek online terjesztését, a szexuális visszaélés előkészületét ( grooming ) és a zaklatást. A tervezett főbb átfogó intézkedések a következők:

1. A jogellenes online tartalom és a káros online magatartás bejelentésére szolgáló lakossági kapcsolattartó pontok kialakítása. Az intézkedéseknek biztosítaniuk kell, hogy e kapcsolattartó pontok hatékonyak és a lakosság számára láthatók legyenek, szoros kapcsolatban álljanak más, nemzeti szintű intézkedésekkel, valamint európai szinten együttműködjenek a határokon átnyúló kérdések megoldása és a legjobb gyakorlatok megosztása céljából.

2. A káros online magatartás – különösen a szexuális visszaélés előkészülete és a zaklatás – elleni fellépés. Az intézkedések a szexuális visszaélés előkészülete – gyermek megkörnyékezése felnőtt által a szexuális visszaélés szándékával – és a zaklatás ellen kívánnak fellépni. Az intézkedések az e kérdésekhez kapcsolódó technikai, lélektani és társadalomtudományi kérdésekkel foglalkoznak majd, és elő fogják mozdítani az érdekeltek közötti együttműködést és összehangolást.

3. A jogellenes tartalom és a káros online magatartás kezelésére alkalmas technikai megoldások alkalmazásának ösztönzése. Az intézkedések a jogellenes tartalom megfelelő kezelésére és a káros online magatartás elleni fellépésre alkalmas, az érdekeltek széles körének használatára szánt technológiai eszközök kifejlesztésére, illetőleg a meglévők erre való alkalmassá tételére kívánnak ösztönözni.

4. Az együttműködésnek, valamint az információk, a tapasztalatok és legjobb gyakorlatok cseréjének nemzeti és európai szintű előmozdítása az érdekeltek körében. Az intézkedések a jogellenes tartalom terjesztésének és a káros online magatartásnak a visszaszorításába bevont érdekeltek közötti összehangolás javítására és ezen érdekeltek részvételének és kötelezettségvállalásának ösztönzésére fognak irányulni.

5. Az együttműködés, valamint az információ- és tapasztalatcsere előmozdítása a jogellenes online tartalom és a káros online magatartás elleni nemzetközi szintű küzdelemben. Az intézkedések a harmadik országokkal való együttműködés javítására, a jogellenes online tartalommal és a káros online magatartással való bánásmód nemzetközi szintű összehangolására, valamint közös közelítésmódok és munkamódszerek kialakításának ösztönzésére fog irányulni.

2. Az online környezet biztonságosabbá tételének előmozdítása

Az intézkedések célja, hogy az érdekelt felek közösen találjanak megoldásokat az online környezet biztonságának fokozására és a gyermekek megóvására az ártalmas tartalomtól. A tervezett főbb átfogó intézkedések a következők:

1. Az együttműködésnek, valamint az információk, tapasztalatok és legjobb gyakorlatok cseréjének előmozdítása az érdekeltek körében. Az intézkedések célja az együttműködés javítása, a gyermekre nézve biztonságosabb online környezet kialakításához való közelítésmódok összehangolása, valamint a legjobb gyakorlatok és a munkamódszerek megosztásának lehetővé tétele. Az intézkedések arra fognak irányulni, hogy az érintetteknek nyílt fórumot kínáljanak az online környezet biztonságosabbá tételét, illetőleg a gyermekeknek a potenciálisan ártalmas, különböző platformokon megjelenő tartalmaktól való megóvását érintő kérdések megvitatására.

2. Az érdekeltek arra való ösztönzése, hogy megfelelő önszabályozási rendszereket valósítsanak meg. Az intézkedések önszabályozási kezdeményezések létrehozására és megvalósítására fognak ösztönözni, és arra fogják ösztönözni az érdekelteket, hogy új technológiák és szolgáltatások kidolgozásakor legyenek tekintettel a gyermekek biztonságára.

3. Annak előmozdítása, hogy a biztonságosabb online környezet létrehozásába gyermekeket és fiatalokat is bevonjanak. Az intézkedések gyermekek és fiatalok bevonására fognak irányulni, az online technológiák használatával és a gyermekeknek nagyobb biztonságot adó online környezet előmozdításának mikéntjével kapcsolatos nézőpontjuk és tapasztalataik jobb megértésének céljából.

4. Az ismeretek növelése a káros online tartalom elleni fellépésre alkalmas eszközökről. Az intézkedések arra fognak irányulni, hogy több ismeret álljon rendelkezésre a potenciálisan káros online tartalom elleni fellépés eszközeinek teljesítményéről és eredményességéről, és hogy a felhasználók olyan ismeretek, eszközök és alkalmazások birtokába kerüljenek, amelyek támogatják őket a különböző platformokon megjelenő káros tartalom elleni fellépésben.

5. Az összeegyeztethetőség biztosítása az európai, illetve a nemzetközi szintű közelítésmód között. Az intézkedések az együttműködést, valamint az információk, a tapasztalatok és legjobb gyakorlatok cseréjét fogják előmozdítani nemzeti és európai szinten.

3. Társadalmi tudatosítás

Az intézkedések arra fognak irányulni, hogy a nyilvánosságban – különösen a gyermekekben, a szülőkben, a gondviselőkben és a nevelőkben – fokozottabban tudatosítsák az online technológiák használatával összefüggő lehetőségeket és kockázatokat, valamint az online biztonság megőrzésének eszközeit. A tervezett főbb átfogó intézkedések a következők:

1. Társadalmi tudatosítás és ismeretterjesztés az online technológiák biztonságosabb használatáról. Az intézkedések azáltal fogják előmozdítani a társadalmi tudatosságot, hogy megfelelő tájékoztatást adnak a lehetőségekről, a kockázatokról és azok összehangolt kezeléséről Európában. Az intézkedések a felhasználók széles körében megvalósuló tudatosságnövelő ismeretterjesztés költséghatékony módjait fogják ösztönözni.

2. Kapcsolattartók az online biztonság megőrzésével kapcsolatos szülői és gyermeki kérdések megválaszolására. Az intézkedések célja, hogy a felhasználók tanácsokat kaphassanak az online biztonság megőrzéséhez szükséges ismeretekről és óvintézkedésekről, így felvilágosultan és felelősségteljesen mérlegelhessenek.

3. Eredményes és költséghatékony tudatosságébresztő módszerek és eszközök kifejlesztésének előmozdítása. Az intézkedések a vonatkozó tudatosságébresztő módszerek és eszközök fejlesztésére fognak irányulni, eredményességük és költséghatékonyságuk hosszú távú növelése céljából.

4. A legjobb gyakorlatok cseréjének és a határokon átnyúló együttműködésnek a biztosítása európai szinten. Intézkedések lesznek a tényleges, határokon átnyúló európai együttműködés és a legjobb gyakorlatok, eszközök, módszerek, tapasztalatok és ismeretek tényleges cseréje érdekében.

5. A legjobb gyakorlatok cseréjének és az együttműködésnek a biztosítása nemzetközi szinten. Az intézkedések az együttműködésnek és a legjobb gyakorlatok, eszközök, módszerek, tapasztalatok és ismeretek cseréjének előmozdítására fognak irányulni nemzetközi szinten, a közös közelítésmódok és munkamódszerek előmozdítása, valamint a globális kezdeményezések eredményesebbé, költséghatékonyabbá és széles körűbbé tétele érdekében.

4. Tudásbázis létrehozása

Az intézkedések olyan tudásbázis kialakítására fognak irányulni, amely alkalmas az online környezet meglévő és újonnan megjelenő felhasználásainak, valamint a vonatkozó kockázatoknak és következményeknek a megfelelő kezelésére, a felhasználók teljes körének online biztonsága érdekében teendő intézkedések kijelölése céljából. A tervezett főbb átfogó intézkedések a következők:

1. Összehangolt közelítésmódra való ösztönzés a vonatkozó területek tanulmányozásában. Az intézkedések biztosítani fogják, hogy együttes erőfeszítések történjenek a gyermekek online biztonságának területével európai szinten foglalkozó tudósok és szakértők összefogására, a nemzetközi együttműködés és összehangolás előmozdítására, valamint naprakész áttekintések készítésére a létező és a majdani kutatásokról.

2. Naprakész információszolgáltatás a gyermekek online technológia-használatáról. Intézkedések történnek annak érdekében, hogy naprakész információk álljanak rendelkezésre az online technológiák gyermekek általi használatáról, valamint arról, hogy ők és szüleik hogyan bánnak a felkínált lehetőségekkel és a felmerülő kockázatokkal. Az intézkedéseknek mennyiségi és minőségi vetületei lesznek. Az intézkedéseknek az is célja lesz, hogy a gyermekek és a fiatalok jobban megismerjék saját stratégiáikat, amelyekkel az online környezet kockázatait kezelik, és felmérhessék e stratégiák eredményességét.

3. Az online gyermekbántalmazás tanulmányozásának előmozdítása. Az intézkedések az online környezetben elkövetett gyermekbántalmazással összefüggő technikai, lélektani és társadalomtudományi kérdések tanulmányozására irányul, beleértve a zaklatással, a szexuális visszaélés előkészületével, a gyermekkel való szexuális visszaélésről készült felvételekkel, valamint a gyermekeket ártalom kockázatának kitevő új magatartásformákkal kapcsolatos kérdéseket is.

4. Az online technológiák használatának biztonságosabbá tételére alkalmas módok tanulmányozásának előmozdítása. Az intézkedések a társadalmi tudatosítás módszereinek és eszközeinek tanulmányozását és próbáját, a sikeres együttszabályozási és önszabályozási rendszereket, különféle technikai és nem technikai megoldások eredményességét és más fontos kérdéseket érinthetnek.

5. A jelenlegi és a kialakulóban lévő technológiák használatának a gyermekekre és fiatalokra kifejtett hatásáról szerzett ismeretek gyarapítása. Az intézkedések az online technológiákat használó gyermekek és fiatalok által a különféle platformokon – számítógépen, mobiltelefonon, játékkonzolon vagy más, kialakulóban lévő technológiákon – keresztül elszenvedett, a káros tartalomtól vagy magatartástól a szexuális visszaélés előkészületéig vagy a zaklatásig terjedő cselekmények lélektani, viselkedésbeli és társadalmi hatásainak jobb megértését szolgálják.

II. MELLÉKLET A KIADÁSOK INDIKATÍV BONTÁSA

A jogellenes tartalom visszaszorítása és a káros online magatartás elleni fellépés | 30-35% |

Az online környezet biztonságosabbá tételének előmozdítása | 5-10% |

Társadalmi tudatosítás | 45-50% |

Tudásbázis létrehozása | 8-15% |

1. III. MELLÉKLETA PROGRAM VÉGREHAJTÁSÁNAK MÓDSZEREI

(1) A Bizottság az I. mellékletben meghatározott technikai tartalommal összhangban fogja végrehajtani a programot.

(2) A program végrehajtására szolgáló cselekvések magukban foglalják az alábbiakat:

A. Költségmegosztásos cselekvések

1. Kísérleti projektek és legjobb gyakorlatokkal kapcsolatos cselekvések; a programhoz kapcsolódó tárgyú ad hoc projektek, beleértve a legjobb gyakorlatot bemutató vagy a meglévő technológia innovatív használatával járó projekteket.

2. Az érdekeltek széles körét tömörítő olyan hálózatok és nemzeti cselekvések, amelyeket az európai léptékű cselekvés biztosítására, valamint az összehangolási tevékenységek és az ismeretátadás megkönnyítésére hoztak létre.

3. Európa-szerte hasonló módon végrehajtott vizsgálatok arról, hogy a felnőttek és a gyermekek hogyan használják az online technológiákat, ez milyen kockázatokkal jár a gyermekekre nézve, hogyan hatnak a gyermekekre a káros magatartásformák, ennek viselkedési és lélektani vonatkozásaival együtt – kiemelten kezelve az online technológiákkal összefüggésben gyermekeken elkövetett szexuális visszaélést –, milyen új kockázati helyzeteket szül a szokások átalakulása és a technológia fejlődése stb.

4. Technológia bevezetésére irányuló projektek.

B. Kísérő intézkedések

A kísérő intézkedések hozzájárulnak a program végrehajtásához, illetőleg a jövőbeni tevékenységek előkészítéséhez.

1. Az online technológia biztonságosabb használatáról megbízható adatokat szolgáltató, minden tagállamban hasonló módszerrel végzett teljesítményértékelések és közvéleménykutatások.

2. Az internet és az új online technológiák biztonságosabb használatának ösztönzésére kifejlesztett technológiák – például a szűrés – műszaki értékelése.

3. A programot és intézkedéseit alátámasztó vizsgálatok.

4. Konferenciák, szemináriumok, műhelyek vagy egyéb összejövetelek alkalmával, illetőleg csoportos tevékenységek szervezésével történő információcsere.

5. Terjesztési, tájékoztatási és kommunikációs tevékenységek.

(3) A 2. cikk (2) bekezdésének e) pontjával összhangban a költségmegosztásos intézkedésekben az alábbi feltételekkel vehetnek részt nemzetközi szervezetek vagy harmadik országokban letelepedett jogi személyek, közösségi finanszírozással vagy anélkül:

i. az intézkedésnek illeszkednie kell a munkaprogramban meghatározott nemzetközi együttműködés valamely kiemelt célkitűzésébe. E kiemelt célkitűzések meghatározhatók tevékenységi kör, földrajzi kritérium vagy mindkettő szerint.

ii. a munkaprogram további kritériumokat és feltételeket határozhat meg, amelyeket a nemzetközi szervezeteknek és a harmadik országban letelepedett jogi személyeknek teljesíteniük kell a közösségi finanszírozás elnyeréséhez.

(4) A költségmegosztásos intézkedéseket a Bizottság honlapján közzétett, a hatályos pénzügyi rendelkezésekkel összhangban kiírt ajánlattételi felhívások alapján választják ki.

(5) A közösségi támogatás iránti kérelmeknek adott esetben tartalmazniuk kell a projekt finanszírozásának elemeit – így a Közösségtől kért pénzügyi támogatást, valamint minden, egyéb forrásból származó támogatást, illetőleg ilyen támogatás iránti kérelmet is – felsoroló pénzügyi tervet.

(6) A kísérő intézkedések végrehajtására a hatályos pénzügyi rendelkezésekkel összhangban kiírt ajánlattételi felhívások útján kerül sor.

PÉNZÜGYI KIMUTATÁS

1. A JAVASLAT CÍME:

Javaslat: AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA az internetet és egyéb kommunikációs technológiákat használó gyermekek védelmére irányuló többéves közösségi program létrehozásáról

2. TEVÉKENYSÉGALAPÚ GAZDÁLKODÁSI ÉS KÖLTSÉGVETÉS-TERVEZÉSI KERET

Szakpolitikai terület: Információs társadalom

Tevékenység/Tevékenységek: Elektronikus hírközlési politika és hálózatbiztonság

3. KÖLTSÉGVETÉSI TÉTELEK

3.1. Költségvetési tételek (működési tételek és kapcsolódó technikai és igazgatási segítségnyújtási tételek (korábban: BA-tételek)), beleértve a következő megnevezéseket:

09 02 02

09 01 04 04

3.2. A fellépés és a pénzügyi kihatás időtartama:

2009 – 2013

Költségvetési jellemzők ( a táblázat szükség szerint további sorokkal bővíthető)

Költségvetési tétel | Kiadás típusa | Új | EFTA-hozzájárulás | Tagjelölt országok hozzájárulásai | A pénzügyi terv fejezete |

09 02 02 | Nem kötelező | diff[39]. | IGEN | IGEN | IGEN | 1A. sz. |

09 010 404 | Nem kötelező | nem diff[40]. | IGEN | IGEN | IGEN | 1A. sz. |

4. FORRÁSOK ÁTTEKINTÉSE

4.1. Pénzügyi források

4.1.1. A kötelezettségvállalási előirányzatok és a kifizetési előirányzatok áttekintése

millió EUR (három tizedesjegyig)

Kiadás típusa | Szakasz száma | n. év | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 és később | Összesen |

Működési kiadások[41] |

Kötelezettségvállalási előirányzatok | 8.1 | a | 10.7 | 10.7 | 10.7 | 10.7 | 10.7 | 53.5 |

Kifizetési előirányzatok | b | 5.08 | 6.61 | 9.55 | 10.05 | 22.21 | 53.5 |

A referenciaösszegbe beletartozó igazgatási kiadások[42] |

Technikai és igazgatási segítségnyújtás (NDE) | 8.2.4 | c | 0.3 | 0.3 | 0.3 | 0.3 | 0.3 | 1.5 |

TELJES REFERENCIAÖSSZEG |

Kötelezettségvállalási előirányzatok | a+c | 11 | 11 | 11 | 11 | 11 | 55.0 |

Kifizetési előirányzatok | b+c | 0.3 | 5.38 | 6.91 | 9.85 | 10.35 | 22.21 | 55.0 |

A referenciaösszegbe nem beletartozó igazgatási kiadások[43] |

Személyi és kapcsolódó kiadások | 8.2.5 | d | 1.249 | 1.249 | 1.249 | 1.249 | 1.249 | 1.249 | 7.494 |

A referenciaösszegbe nem beletartozó, a személyi és kapcsolódó kiadásoktól eltérő kiadások | 8.2.6 | e | 0.067 | 0.067 | 0.067 | 0.067 | 0.067 | 0.024 | 0.359 |

A fellépés indikatív összköltsége

TELJES KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZAT, beleértve a személyi költséget | a+c+d+e | 12.316 | 12.316 | 12.316 | 12.316 | 12.316 | 1.273 | 62.853 |

TELJES KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZAT, beleértve a személyi költséget | b+c+d+e | 1.616 | 6.696 | 8.226 | 11.166 | 11.666 | 23.483 | 62.853 |

A társfinanszírozás részletezése

Ha a javaslat tagállamok vagy más szervek által biztosított társfinanszírozást tartalmaz, meg kell adni a társfinanszírozás becsült szintjét:

millió EUR (három tizedesjegyig)

Társfinanszírozó szerv | n .év | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 és később | Összesen |

…………………… | f |

TELJES KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZAT társfinanszírozással | a+c+d+e+f |

4.1.2. A pénzügyi programozással való összeegyeztethetőség

( A javaslat összeegyeztethető a jelenlegi pénzügyi programozással.

( A javaslat miatt a pénzügyi terv vonatkozó fejezetének átdolgozása szükséges.

( A javaslat miatt szükség lehet az intézményközi megállapodás[44] rendelkezéseinek alkalmazására (azaz rugalmassági eszköz alkalmazására vagy a pénzügyi terv módosítására).

4.1.3. A bevételre gyakorolt pénzügyi hatás

( A javaslatnak nincs kihatása a bevételre

( A javaslatnak van pénzügyi hatása – a bevételre gyakorolt hatása a következő:

millió EUR (egy tizedesjegyig)

A fellépést megelőző [n–1. év] | A fellépés után |

A személyi állomány teljes létszáma | 12 | 12 | 12 | 12 | 12 | 12 |

5. JELLEMZŐK ÉS CÉLKITŰZÉSEK

5.1. A megvalósításra rövid vagy hosszú távon van-e szükség

Állandó szükség van olyan intézkedésekre, amelyek fellépnek a jogellenes online tartalom és a káros online magatartás ellen, előmozdítják az online környezet biztonságosabbá tételét, és tudatosítják a változó online környezetre jellemző kockázatokat és óvintézkedéseket. Szükség van a program tárgykörének kiterjesztésére is, hogy különös hangsúlyt kapjon a sérülékeny gyermekek védelme az online környezetben, különösen akkor, ha a gyermeket szexuális visszaélés céljából keresik meg (ún. grooming ) vagy zaklatják, mivel ennek súlyos és hosszú távú következményei lehetnek a gyermekre nézve. A fenti kihívások megoldásához az ismeretek bővítésére van szükség.

5.2. A közösségi részvétel által képviselt hozzáadott érték, valamint a javaslatnak az egyéb pénzügyi eszközökkel való összeegyeztethetősége és esetleges szinergiája

A tagállamok legjobb gyakorlatainak előmozdítására a Közösség iránymutatást és támogatást fog nyújtani az európai szintű teljesítményértékeléshez, hálózatszervezéshez és tudásbázis-építéshez. A nemzeti tevékenységek „multiplikátorhatást” fejtenek ki a legjobb gyakorlatok fokozottabb elterjedése érdekében. A már kipróbált módszerek, stratégiák és technológiák újrafelhasználása és az európai szintű, rendszeresen frissített adatokhoz való hozzáférés költséghatékonyabbá és eredményesebbe teszi a tagállami szintű szereplők fellépését.

A program a nemzeti tevékenységekkel való maximális szinergiára törekszik, hálózatszervezés és európai uniós kezdeményezések révén. A javasolt tevékenységek részben korábbi intézkedések eredményeit veszik alapul, és kiegészítik a más európai uniós programok és kezdemények (nevezetesen a Bűnmegelőzés és bűnüldözés, a Cselekvő ifjúság és a Daphne III.) keretében tett intézkedéseket, a kettős munkavégzés elkerülésére és a minél nagyobb hatás érdekében.

5.3. A javaslat céljai, az attól várt eredmények, illetve az azzal összefüggő mutatók a tevékenységalapú irányítás keretében

A célkitűzések a következők:

2. a jogellenes tartalom visszaszorítása és a káros online magatartás elleni fellépés;

3. az online környezet biztonságosabbá tételének előmozdítása;

4. társadalmi tudatosítás;

5. tudásbázis létrehozása.

A működési célkitűzésekben megfogalmazott célok segítik a fenti célkitűzések elérését:

Működési célkitűzések | Mutatók |

Jogellenes tartalom és káros magatartás/tartalom |

Nyilvános bejelentőpontok | Bejelentőpontok száma / tagállamok lefedettsége; Beérkezett jelentések, rendőri intézkedések, bezáratott internetes oldalak száma; társadalmi tudatosság foka |

Káros online magatartás | Társadalmi tudatosság foka |

Technikai megoldások | Projektek száma |

Az online környezet biztonságosabbá tételének előmozdítása |

Iparág elkötelezettsége | Megszervezett értekezletek/konferenciák, értekezleten/konferencián való részvételek száma Önszabályozási lépések száma |

Az érdekeltek közötti együttműködés | Megszervezett értekezletek/konferenciák, értekezleten/konferencián való részvételek száma Projektek és kezdeményezések száma |

Társadalmi tudatosítás |

Felhasználók felkészítése az online biztonságra | Felhasználók tudatossági szintje |

Összehangolt erőfeszítés a társadalmi tudatosítás és a biztonsági kérdésekről való ismeretterjesztés érdekében | Tudatosságnövelő pontok száma / tagállamok lefedettsége; Személyzet létszáma, tudatosságnövelő intézkedések száma, bevont érdekeltek száma; közismertség mértéke; tudatossági szintek |

Tudatosságnövelési módszerek és eszközök | Átültethető módszerek/eszközök száma |

A gyermekek bevonása a biztonságosabb online környezet létrehozásába | Gyermekek száma / gyermekek bevonásával végzett tevékenységek száma |

Tudásbázis létrehozása |

Összehangolt vizsgálatok az Európai Unióban | Érintett tárgykörök, országok száma |

A tudásbázis frissítése | Projektek, kiadványok száma |

Ismeretbővítés a gyermekek saját online kockázatkerülő stratégiáiról | Projektek, kiadványok száma |

Tanulmányok a gyermekek online technológiás szexuális kizsákmányolásáról | Projektek, kiadványok száma |

Összes intézkedés |

Együttműködés, az információk, tapasztalatok és legjobb gyakorlatok cseréje az érdekeltek körében európai uniós és nemzetközi szinten | Megszervezett értekezletek/konferenciák, értekezleten/konferencián való részvételek száma |

5.4. Végrehajtási módszer (indikatív)

( Központosított irányítás

( közvetlenül a Bizottság által

A végrehajtási mechanizmus a támogatások, a társfinanszírozás és a részletes pénzügyi kérelem alapján egészükben a Közösség által finanszírozott intézkedések közösségi közelítésmódját követi. A finanszírozás ajánlattételi, illetve pályázati felhívások útján történik.

6. FELÜGYELET ÉS ÉRTÉKELÉS

6.1. Felügyeleti rendszer

A program végrehajtása és felügyelete a Bizottság személyzetének feladatkörébe tartozik. A felügyelet a következőkre fog támaszkodni:

- a kedvezményezettektől származó információk (tevékenységi és pénzügyi jelentések);

- projektlátogatások;

- a programban részt vevők tevékenységének visszhangja;

- a projektek és tevékenységek részét képező értékelési és teljesítménymutatók.

Egyszeri projektek, például kollokviumok vagy konferenciák esetében a helyszíni ellenőrzésre és a külső értékelésre szúrópróbaszerűen és/vagy kockázati tényezők alapján kerül sor.

6.2. Értékelés

6.2.1. Előzetes értékelés

Alapos hatásvizsgálatra és költség-haszon elemzést magában foglaló előzetes értékelésre került sor elméleti kutatások, felmérések, közösségi és külső vizsgálatok valamint nyilvános konzultációk alapján.

6.2.2. Közbenső/utólagos értékelést követően elfogadott intézkedések

Az Európai Unió 1996 óta előfutárnak számít e téren. A korábbi tevékenységeket többször is értékelték független szakértők, akik hangsúlyozták a tevékenységek jelentős hozzájárulását a gyermekeket fenyegető kockázatok kezeléséhez, és folytatásra érdemesnek minősítették őket.

A szóban forgó értékelő jelentések és az Euro barométer felmérései ajánlásokat fogalmaztak meg. E tanulságok figyelmet kaptak az új program célkitűzéseinek és különböző cselekvéseinek meghatározásakor.

6.2.3. A jövőbeni értékelések feltételei és gyakorisága

A programról időközi értékelés készül félidőkor. Ebben értékelik a program eredményességét és hatékonyságát, felülvizsgálják végrehajtási logikáját és – adott esetben – ajánlásokat fogalmaznak meg a program intézkedéseinek irányváltására.

A program végén utólagos értékelés készül, amely az intézkedések hatására összpontosít.

7. csalás elleni intézkedések

A finanszírozásról szóló határozatok és – a Bizottság és a kedvezményezettek között létrejött – szerződések a Bizottság és a Számvevőszék által a közösségi támogatásban részesülő kedvezményezettnél végzendő helyszíni ellenőrzésekről rendelkeznek, és felhatalmaznak az ilyen jellegű szerződés, megállapodás, illetve jogi kötelezettségvállalás alapján történt összes kiadás igazolásának megkövetelésére a szerződéses időszak végétől számítva öt évig. Szükség esetén helyszíni auditálásra kerül sor.

A kedvezményezetteket jelentési és számviteli kötelezettség terheli. A számvitelt elemzésnek vetik alá a tartalom és a kiadások támogathatósága szempontjából, a gazdaságosság és a megbízható pénzügyi gazdálkodás elveinek figyelembevételével.

A pénzügyi megállapodásokhoz igazgatási és pénzügyi információkat csatolnak, amelyek a megállapodás alapján támogatható kiadások körét hivatottak kijelölni.A támogatást élvező projektek ellenőrzésének és könyvvizsgálatának megkönnyítésére az Európai Közösség adott esetben csak azon tényleges kiadási tételekre biztosít fedezetet, amelyek a kedvezményezett könyvviteli nyilvántartásában azonosíthatók és igazolhatók.

A közbeszerzéseket illetően – a pénzügyi szabályzat (93–96. cikk) előírásainak megfelelően – a Bizottság közigazgatási, illetve pénzügyi szankciókat szabhat ki azon ajánlattevőkre, illetve pályázókra, akiknél fennáll az előírt kizáró okok bármelyike.

8. A FORRÁSOK RÉSZLETEZÉSE

8.1. A javaslat célkitűzéseinek pénzügyi költségei

Kötelezettségvállalási előirányzatok, millió euróban (három tizedesjegyig)

n. év | n+1 év | n+2 év | n+3 év | n+4 év | n+5 év |

Tisztviselők vagy ideiglenes alkalmazottak[48] (XX 01 01.) | A*/AD | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 |

B*, C*/AST | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 |

A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott állomány[49] | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 |

A(z) XX 01 04/05 jogcímcsoportból finanszírozott egyéb állomány[50] |

ÖSSZESEN | 12 | 12 | 12 | 12 | 12 | 12 |

8.2.2. A fellépés keretében felmerülő feladatok leírása

- Programirányítás: felhívások, munkaprogram, bizottsági eljárások

- Projektirányítás: a végrehajtási folyamatok felügyelete, a projekt költségeinek nyomon követése, technikai segítségnyújtás

- Konferenciák, műhelyek, kollokviumok, tudatosságnövelő kampányok, „Biztonságosabb internet” napok és a Biztonságosabb Internet Fórum szervezése és felügyelete

- Nem támogatott tevékenységek végrehajtása

- A Bizottság megfelelő osztályaival való együttműködés

8.2.3. A – jogszabályban meghatározott – személyi állomány eredete

(Több eredethely megjelölése esetén kérjük az álláshelyek számát minden eredethelyre vonatkozóan megadni)

( A cserére vagy meghosszabbításra kerülő program irányításához jelenleg hozzárendelt álláshelyek

( Az n-edik évi politikai stratégia/előzetes költségvetés-tervezet keretében már hozzárendelt álláshelyek

( A következő éves politikai stratégia/előzetes költségvetés-tervezet eljárása keretében igénylendő álláshelyek

( Az érintett szolgálaton belül meglévő állomány felhasználásával átcsoportosítandó álláshelyek (belső áthelyezés)

( Az n. évben szükséges, de az éves politikai stratégiában/előzetes költségvetés-tervezetben az adott évre nem előirányozott álláshelyek

8.2.4. A referenciaösszegbe beletartozó egyéb igazgatási kiadások (XX 01 04/05. – Igazgatási kiadások)

millió EUR (három tizedesjegyig)

Költségvetési tétel (szám és megnevezés) | n. év | n+1 év | n+2 év | n+3 év | n+4 év | n+5 év és később | ÖSSZESEN |

Egyéb technikai és igazgatási segítségnyújtás | 0.3 | 0.3 | 0.3 | 0.3 | 0.3 | 1.5 |

– belső |

– külső |

Teljes technikai és igazgatási segítségnyújtás | 0.3 | 0.3 | 0.3 | 0.3 | 0.3 | 1.5 |

8.2.5. Emberi erőforrások kiadásai, és a referenciaösszegbe nem beletartozó kapcsolódó költségek

millió EUR (három tizedesjegyig)

A személyi állomány fajtája | n. év | n+1 év | n+2 év | n+3 év | n+4 év | n+5 év és később |

Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak (XX 01 01.) | 1.053 | 1.053 | 1.053 | 1.053 | 1.053 | 1.053 |

A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott személyi állomány (kisegítő alkalmazottak, kihelyezett tagállami szakértők, szerződéses alkalmazottak stb.) (adja meg a költségvetési tételt) | 0.196 | 0.196 | 0.196 | 0.196 | 0.196 | 0.196 |

Személyi és kapcsolódó - a referenciaösszegbe NEM beletartozó - költségek összesen | 1.249 | 1.249 | 1.249 | 1.249 | 1.249 | 1.249 |

Számítás – Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak Adott esetben a 8.2.1. pontra kell hivatkozni. Tisztviselők és ideiglenes személyzet: 9 tisztviselő×117 000 EUR A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott állomány: 2 2 szerződéses alkalmazott×63 000 EUR és I END × 70 000 EUR |

Számítás – A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott személyi állomány Adott esetben a 8.2.1. pontra kell hivatkozni. |

8.2.6. A referenciaösszegbe nem beletartozó egyéb igazgatási kiadások

millió EUR (három tizedesjegyig)

n. év | n+1 év | n+2 év | n+3 év | n+4 év | n+5 év és később | ÖSSZESEN |

XX 01 02 11 01 – Kiküldetések | 0.024 | 0.024 | 0.024 | 0.024 | 0.024 | 0.024 | 0.144 |

XX 01 02 11 02 – Ülések és konferenciák |

XX 01 02 11 03 – Bizottságok[52] | 0.043 | 0.043 | 0.043 | 0.043 | 0.043 | 0.215 |

XX 01 02 11 04 – Tanulmányok és konzultációk |

XX 01 02 11 05 – Információs rendszerek |

2 Egyéb irányítási kiadások összesen (XX 01 02 11) |

3 Egyéb igazgatási jellegű kiadások (a költségvetési tétel megadása mellett) |

A személyi és kapcsolódó költségeken kívüli - a referenciaösszegbe NEM beletartozó - igazgatási kiadások összesen | 0.067 | 0.067 | 0.067 | 0.067 | 0.067 | 0.024 | 0.359 |

Számítás – A referenciaösszegbe nem beletartozó egyéb igazgatási kiadások

Küldetések – évi 30 küldetés × 800 EUR az EU-n belül

Bizottságok – 2 éves ülés × 1 résztvevő× 27 tagállam × 800 EUR

[1] Ezen indokolás alkalmazásában „online technológiákon” az internethez hozzáférést adó és egyéb kommunikációs technológiákat értjük. Ezenkívül egyes esetekben – például a videojátékok esetén – a tartalom és a szolgáltatás „online” és „offline” használatát különböztetjük meg: mindkettő lényeges a gyermekek biztonsága szempontjából.

[2] Az Európai Parlament és a Tanács 276/1999/EK határozata (1999. január 25.):

http://ec.europa.eu/information_society/activities/sip/docs/html/decision/276_1999_EC.htm.

[3] Biztonságosabb internet cselekvési terv 1999–2004, Biztonságosabb internet plusz 2004–2008

[4] COM(2006) 663 és Final Evaluation Report of the Safer Internet Action Plan [A Biztonságosabb internet cselekvési terv értékelő zárójelentése] (2003–2004) , IDATE, 2006. május, 4. o.:http://ec.europa.eu/information_society/activities/sip/docs/prog_evaluation/final_evaluation_report_en_siap_06112006.pdf.

[5] COM(2006) 661

[6] http://ec.europa.eu/saferinternet.

[7] A Tanács 98/560/EK ajánlása (1998. szeptember 24):http://europa.eu/scadplus/leg/en/lvb/l24030b.htm.

[8] Az Európai Parlament és a Tanács 952/2006/EK ajánlása (2006. december 20.) (HL L 378., 2006.12.27.).

[9] http://conventions.coe.int/Treaty/en/Treaties/Html/185.htm.

[10] A Miniszterek Bizottsága 2007. július 12-én, a miniszterhelyettesek 1002. ülésén fogadta el.Az egyezményt 2007. október 25–26-án, az Európai Igazságügyi Miniszterek Konferenciáján nyitották meg aláírásra.

[11] A Tanács 2004/68/IB kerethatározata (2004. január 20.) a gyermekek szexuális kizsákmányolása és a gyermekpornográfia elleni küzdelemről

[12] A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Régiók Bizottságának – COM(2007) 267., 2007. 05. 22.

[13] COM(2006) 367, 2006. 07. 04.

[14] A Tanács következtetései, 2007. december 12-i 16457/07 sz. dokumentum.

[15] A számítógépes bűnözésről szóló közlemény, 9. o.

[16] http://www.iwf.org.uk/media/news.196.htm.

[17] http://www.interpol.int/Public/News/2007/ChildConf20070606.asp.

[18] Az Eurobarométer 2007. évi felmérése: http://ec.europa.eu/information_society/activities/sip/docs/eurobarometer/qualitative_study_2007/summary_report_en.pdf.

[19] A 8. téma („Társadalom-gazdaságtan és humán tudományok”) 3. tevékenysége („Fő társadalmi folyamatok és következményeik”)

[20] Az Európai Parlament és a Tanács 276/1999/EK határozata (1999. január 25.) (HL L 33., 1999.2.6., 1. o.).

[21] Az Európai Parlament és a Tanács 1151/2003/EK határozata (2003. június 16.) (HL L 162., 2003.7.1., 1. o.).

[22] Az Európai Parlament és a Tanács 854/2005/EK határozata (2005. május 11.) az internet és az új online technológiák biztonságosabb használatát elősegítő többéves közösségi program létrehozásáról (HL L 149., 2005.6.11., 1. o.)

[23] HL C […], […], […]. o.

[24] HL C […], […], […]. o.

[25] HL C […], […], […]. o.

[26] COM(2005) 229

[27] COM(2007) 170 A tagállamok törvényi, rendeleti vagy közigazgatási intézkedésekben megállapított, televíziós műsorszolgáltató tevékenységre vonatkozó egyes rendelkezéseinek összehangolásáról szóló 89/552/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre vonatkozó módosított javaslat.

[28] Az Európai Parlament és a Tanács 2002. július 12-i 2002/58/EK irányelve az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok feldolgozásáról és a magánélet védelméről (HL L 201., 2002.7.31., 37. o.).

[29] Az Európai Parlament és a Tanács 2000. június 8-i 2000/31/EK irányelve a belső piacon az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások, különösen az elektronikus kereskedelem egyes jogi vonatkozásairól (HL L 178., 2000.7.17., 1. o.).

[30] HL L 13., 2004.1.20., 44. o.

[31] HL L 270., 1998.10.7., 48. o.

[32] HL L 378., 2006.12.27., 72. o.

[33] HL L 162., 2003.7.1., 1. o.

[34] HL L 162., 2003.7.1., 1. o.HL L 33., 1999.2.6., 1. o. A legutóbb a 2003. június 16-i 1151/2003/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal módosított határozat

[35] HL L 149., 2005.6.11., 1. o.

[36] COM(2001) 690; COM(2003) 653; COM(2006) 663.

[37] HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

[38] HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

[39] Differenciált előirányzatok.

[40] Nem differenciált előirányzatok

[41] Olyan kiadások, amelyek nem tartoznak az érintett xx. cím xx 01. alcíme alá.

[42] Olyan kiadások, amelyek nem tartoznak az érintett xx. cím xx 01. alcíme alá.

[43] A(z) xx 01. alcím alá tartozó, a(z) xx 01 04. és a(z) xx 01 05. jogcímcsoportokon kívüli kiadások.

[44] Lásd az intézményközi megállapodás 19. és 24. pontját.

[45] Additional columns should be added if necessary i.e. if the duration of the action exceeds 6 years.

[46] Az 5.3. szakaszban leírtak szerint

[47] Az 5.3. szakaszban leírtak szerint

[48] Amelynek költségét NEM fedezi a referenciaösszeg.

[49] Amelynek költségét NEM fedezi a referenciaösszeg.

[50] Amelynek költségét tartalmazza a referenciaösszeg.

[51] Hivatkozni kell az érintett végrehajtó hivatal(ok)ra vonatkozó pénzügyi kimutatásra.

[52] Adja meg a bizottság típusát és azt a csoportot, amelyikhez tartozik.