HU    HU HU 
HU    HU  EURÓPAI BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 20.7.2010 
SEC(2010) 908 
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
amely a következ ő dokumentumot kíséri:  
Javaslat: 
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS  A TANÁCS IRÁNYELVE 
a büntetőeljárás során a tájékoztatáshoz való jogról 
 
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA 
  
{COM(2010) 392 végleges} 
{SEC(2010) 907}  
HU 2   HU BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM  
  
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA  
1. P
OLITIKAI EL ŐZMÉNYEK ÉS ELJÁRÁS  
A kölcsönös bizalom er ősítése és ezáltal a kölcsönös elismerés m űködésének javítása céljából 
az Európai Tanács 2009 novemberében elfoga dta az eljárási jogokról szóló ütemtervet1, és 
ebben lépésenkénti megközelítést határozott me g a gyanúsítottak és vádlottak jogainak 
megerősítésére: 
Az ütemterv keretében jelenleg betervezett intézkedések:  
A. intézkedés : Fordítás és tolmácsolás  
B. intézkedés:  A jogokról és a vádakról való tájékoztatás  
C. intézkedés:  Jogi tanácsadás és költségmentesség  
D. intézkedés:  Kapcsolattartás a családtagokkal, a munkaadókkal és a konzuli hatóságokkal  
E. intézkedés:  A veszélyeztetett gyanúsítottakra vagy vádlottakra vonatkozó különleges 
biztosítékok  
Ez a hatásvizsgálat a B. in tézkedésre vonatkozik, amely a gyanúsítottak helyzetét kívánja 
javítani annak biztosításával, hogy azok a büntet őeljárásban megkapják  a jogaikra és az 
ellenük emelt vádra vonatkozó tájékoztatást. 
A hatásvizsgálat jobbára empirikus: az érdekeltekkel több al kalommal – például az 
igazságszolgáltatás fórum 2008-as és 2009- es ülésein – is folyt konzultáció. A 
hatásvizsgálatban a közelmúlt tudomá nyos kutatásait is figyelembe vették.  
2. PROBLÉMAMEGHATÁROZÁS  
2.1. Nem megfelel ő tájékoztatás a büntet őeljárásban  
A gyanúsítottak és vádlottak tájékoztatáshoz  való hozzáférése a tisztességes eljárás 
biztosításának kulcstényez ője. Nem lehet feltételezni, hogy a gyanúsítottak a letartóztatáskor 
elegendő ismerettel rendelkeznek jogaikról (például a jogi tanácsadáshoz való jogról) ahhoz, 
hogy e jogaikkal ténylegesen élhessenek. A j ogokra vonatkozó tájékoztatás a feltétele 
valamennyi jog gyakorlásának. A vádlottnak a vé dekezésre való felkészüléshez részletesen 
ismernie kell az ellene emelt vádat, és a rendelkezésre álló bizonyítékokat. 
                                                 
1 2009/C 295/01 
HU 3   HU A gyanúsítottak és vádlottak ezeket az informác iókat nem mindig kapják meg. A tájékoztatás 
megadására vonatkozó tagállami rendszerek eltér őek, és egyes tagállamokban bizonyos 
információkat egyáltalán nem adnak meg. Pé ldául 4 tagállamban nincs jogszabályi 
kötelezettség arra vonatkozóan, hog y a gyanúsítottat tá jékoztatni kell a jogi tanácsadáshoz 
való jogról, és csak tíz tagá llamban kapnak a gyanúsítottak err ől a jogukról írásbeli 
tájékoztatást (a jogokról szóló levél). Tagállam onként jelent ősen eltérőek a jogszabályok és a 
gyakorlat az ügyre vonatkozó tájékoztatás tekint etében: írásbeli összef oglaló adható vagy a 
vádlott véd őügyvédje számára iratbete kintés engedélyezhet ő, és az másolatot kaphat az 
érintett részekr ől. 3 tagállamban nincs iratbetekintés, és  az ilyen jogot biztosító tagállamok 
között is jelent ős az eltérés abban, hogy erre  az eljárás mely szakaszában kerülhet sor.  
2.1.1.  A büntetőeljárásra és az igazságügyi együttm űködésre gyakorolt kedvez őtlen hatások  
Amennyiben a gyanúsítottak nem kapnak megfelel ő tájékoztatást, ez meghiúsíthatja a 
tisztességes büntet őeljárást, és emiatt felesleges költség ek merülhetnek fel a hosszan elhúzódó 
eljárások, a fellebbezések és az elejtett vádak mi att az eljárás helye szerinti tagállamban.  
A nem megfelel ő tájékoztatás problémákat és költség eket eredményezhet más tagállamokban 
is, amennyiben az eredeti büntet őeljárást lefolytató tagállam bírósága együttm űködést kér egy 
másik tagállamtól. A tagáll amok közötti igazságügyi együttm űködést el ősegítő uniós 
eszközök (például az európai el fogatóparancs) a kölcsönös elis merés elvére, azaz a bírósági 
határozatoknak más tagállamban a határozat további vizsgála ta nélküli végrehajtására 
hagyatkoznak. Az ilyen kvázi automatikus elismerés feltétele a bírák és a bíróságok közötti bizalom. Ilyen bizalom hiányába n a kölcsönös elismerés nem m űködik, az eljárások hosszan 
elhúzódnak, a külföldi bíróságok  pedig késlekednek a határoza tok végrehajtásával, és ez 
költségekkel jár. Egy, a közelmúltban az Egyesült Királyságban zajlott ügyben arra 
vonatkozóan tett állítások, hogy a gyanúsított átadására európa i elfogatóparancsot kiadó 
tagállamban a gyanúsított nem kapott megfelel ő tájékoztatást, valószín űleg hozzájárultak 
ahhoz, hogy az átadási eljárás egy é vnél is tovább tartott, több fels őbb bírósághoz 
fellebbeztek, az Emberi Jogok Európai Bíróságához is benyújtottak kérelmet, továbbá hogy az 
jelentős költségvonzattal járt. 
2.1.2.  A meglévő jogi követelményszint nem kínál megfelel ő védelmet 
Jelenleg nincsenek kell ően magas szint ű és megfelel ően érvényesített követelmények. Noha 
az emberi jogok és alapvet ő szabadságok védelmér ől szóló európai egyezmény (EJEE) 
megállapítja a minimumjogokat, az érdekeltek egyetértenek abban, hogy a végrehajtási 
mechanizmus nem minden esetben kínál megfelel ő védelmet a jogokra és különösen a vádra 
vonatkozó, megfelel ő tájékoztatás megadásával kapcsolatb an. Ez annak a ténynek tudható be, 
hogy a tájékoztatáshoz az EJEE 5. és 6. cikke alapján fennálló jog nem elég széles kör ű, és az 
Emberi Jogok Európai Bíróságához benyújtott ké relmekre vonatkozó döntés éveket is igénybe 
vehet, és csak kismértékben eredmé nyes, utólagos jogorvoslatot adhat. 
2.2. Az uniós igazságügyi szakpolitika egyensúl yának visszaállítása és az uniós polgárok 
szabad mozgásának az alapvet ő jogok meger ősítése révén történ ő előmozdítása 
Miközben uniós szinten különf éle intézkedéseket hoztak a polgárok magas szint ű 
biztonságának garantálására (ilyen az európai elfogatóparancs bevezetése is), a tisztességes 
eljárás mércéi tekintetében korábban nem le hetett megállapodásra jutni. A Tanács az 
HU 4   HU eljárásjogi ütemterv 2009. novemberi elfogadásával elismerte, hogy sürg ősen intézkedésre 
van szükség az EU-ban a gyanúsítottak eljárási jogainak a meger ősítésére. Az ütemterv az 
alapjogok EJEE által kínált védelmen túlmutató védelmének biztosításával megalapozza az 
uniós fellépést. Ez a tisztességes eljárásra von atkozóan az EU Alapjogi Chartájának 47. és 48. 
cikkében megállapított garanciáknak is külön un iós jelentést fog kölcsönözni, és hozzá fog 
járulni a polgárok szabad mozgásának való s vagy vélt akadályai megszüntetéséhez, az 
EUMSz. 21. cikkének (2) bekezdés ében garantáltak szerint. 
2.3. A probléma jelenlegi és várható terjedelme 
Noha nem állnak adatok rendelkezésére azon e ljárások számáról, amelyekben a tájékoztatás 
hiányát kifogásolták, az érdekeltek beszámolói szerint a nem megfelel ő tájékoztatás éget ő, bár 
nem lokális jelleg ű probléma, és nem korlátozódik megha tározott tagállamokra. A tagállami 
igazságügyi hatóságok közötti kölcsönös bizalom várhatóan a jelenlegi, nem kielégít ő szinten 
fog maradni, mint ahogy az is valószín ű, hogy továbbra is lesznek ol yan esetek, amelyekben a 
tagállami hatóságok nem adnak tájékoztatá st a gyanúsítottaknak vagy vádlottaknak. A 
polgárok tagállamok közötti mozgásán ak fokozódása az igazságügyi együttm űködés iránti 
igényt is fokozni fogja, és a további uniós igazságügyi együttm űködési intézkedések 
közeljövőben történ ő bevezetésének és alkalmazásán ak szükségessége egyre sürget őbbé fogja 
tenni a kölcsönös bizalom fejle sztésének szükségességét is.  
2.4. Az EU fellépési hatásköre 
Az EUMSz. 82. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében az egyének büntet őeljárási 
jogaira vonatkozó minimumszabályok irányelvek  útján fogadhatók el , a határon átnyúló 
vonatkozású büntet őügyekben a bírósági ítéletek és határozatok kölcsönös elismerésének, 
valamint a rend őrségi és igazságügyi együttm űködésnek a megkönnyítéséhez szükséges 
mértékig. Mivel a tagállamok között egyel őre jelentős eltérések vannak a tájékoztatás 
megadása tekintetében, valószín űtlen, hogy egy önálló tagállami fellépés képes lenne az egész 
EU-ban kell ően magas szint ű tájékoztatási színvonalat megteremteni; ez csak uniós szint ű 
fellépéssel érhet ő el. 
3. CÉLKITŰZÉSEK  
Általános 
célkitűzések:  Az igazságügyi együttm űködés javítása a tagállamok közötti, a büntet ő igazságszolgáltatási rendszerek 
tisztességes m űködésébe vetett kölcsönös bizalom helyreállításával.  
Az alapjogok magas szint ű büntetőeljárási védelme, és ezzel az uniós polgárok egész EU-ban történ ő 
szabad mozgásának támogatása.  
Egyedi 
célkitűzések:  A büntet őügyekben hozott bírósági 
határozatok végrehajtásának megkönnyítése annak biztosításával, hogy a gyanúsítottak jogaikról
 megfelel ő tájékoztatást  kapnak, 
lehetőleg írásban, annak érdekében, hogy 
védekezéshez való jogukat ténylegesen gyakorolhassák 
 A büntet őügyekben hozott bírósági határozatok 
végrehajtásának megkönnyítése annak biztosításával, hogy a vádlottak az ellenük emelt vádról
 megfelelően 
részletes tájékoztatást  kapnak, hogy védekezésükre 
megfelelően felkészülhessenek és/vagy vitathassák a 
tárgyalási szakot megel őzően hozott határozatokat.  
Operatív 
célkitűzések:  A gyanúsítottaknak a tisztességes eljárással 
kapcsolatos jogaikról adott tájékoztatásra A vádlottaknak a vádról adott tájékoztatásra vonatkozó 
követelmények: 
HU 5   HU vonatkozó követelmények: 
• annak világosan megfogalmazottnak kell 
lennie, amit a gyanúsíto tt könnyen megért  
• azt a rend őrséggel való els ő kapcsolatba 
kerüléskor meg kell adni 
• annak tartalmaznia kell az EJEE és az 
Európai Unió Alapjogi Chartája értelmében 
fennálló alapvet ő jogokat, amelyek a 
letartóztatáskor, az els ő vallomástételkor és 
a fogva tartás alatt érvényesülnek 
• azt olyan módon kell megadni, hogy a 
tájékoztatás átadását ellen őrizni lehessen • annak kell ően részletesnek kell lennie ahhoz, hogy a 
védekezésre megfelel ően fel lehessen készülni vagy a 
tárgyalási szakot megel őzően hozott határozatokat vitatni 
lehessen 
• azt időben és olyan módon kell megadni, hogy a vádlott 
megértse, hogy miért indult ellene eljárás 
• azt olyan módon kell megadni, hogy a tájékoztatás 
átadását ellen őrizni lehessen 
4. SZAKPOLITIKAI LEHET ŐSÉGEK ÉS HATÁSAIK  
• A jelenlegi helyzet fenntartása: ez a lehet őség uniós szinten az intézkedés hiányát  
jelentené.  
• A. szakpolitikai lehet őségek  – a jogokról  nem minden esetben megfelel ő 
tájékoztatásban  részesülő gyanúsítottak problémájának kezelése : 
Nem jogalkotási fellépés: 
• A1. szakpolitikai lehet őség: a védelemhez való mini mumjogokra vonatkozó uniós 
szintű tájékoztatási kampány 
• A2. szakpolitikai lehet őség: tanácsi ajánlás a gyanúsítottak és a vádlottak 
jogaikról való tájékoztatás ának bevált gyakorlatáról  
Uniós jogalkotási fellépés: 
• A3. szakpolitikai lehet őség: az egész EU-ra kiterjed ő kötelezettség a 
gyanúsítottak jogaikról  történő tájékoztatására a tagáll amok által választott módon  
• A4. szakpolitikai lehet őség: az egész Unióra kiterjed ő kötelezettség a 
letartóztatásban lev ő gyanúsítottak jogaikról való tájékoztatására a tagállamok által 
megszövegezend ő, a jogokról szóló levél révén, amely tartalmazza a 
minimumjogokat (az EJEE és az uniós jog szerinti jogokat), és amelyet a 
tagállamok kiegészíthetnek a saját jogszab ályaik értelmében biztosított egyéb 
jogokkal 
• A5. szakpolitikai lehet őség: az egész Unióra kiterjed ő kötelezettség a 
letartóztatásban lev ő gyanúsítottak jogaikró l való tájékoztatására olyan, a jogokról 
szóló levél révén, amely az irányelv me llékletében meghatározottak szerint 
tartalmazza a minimumjogok egész Unióra kiterjed ő, szabványos 
megfogalmazását 
 
HU 6   HU B. szakpolitikai lehet őségek –  azon vádlottak problémájának rendezése, akik nem minden 
esetben kapnak megfelel ő, azonnali, részletes tájékoztatást az ellenük emelt vádról , az általuk 
értett nyelven: 
Nem jogalkotási fellépés: 
• B1. szakpolitikai lehet őség: tanácsi ajánlás a gyanúsítottak és vádlottak ellenük 
emelt vádról való tájékoztatásának bevá lt gyakorlatáról és a kapcsolódó képzésr ől 
Uniós jogalkotási fellépés: 
• B2. szakpolitikai lehet őség: az egész EU-ra kiterjed ő kötelezettség a vádlottak 
ellenük emelt vádról  történő tájékoztatására a tagálla mok által választott módon  
• B3. szakpolitikai lehet őség: az egész EU-ra kiterjed ő kötelezettség a vádlottak 
ellenük emelt vádról  történő tájékoztatására, ideértve a számukra (vagy 
védőügyvédjük számára) biztos ított iratbetekintést  is 
 
5. A SZAKPOLITIKAI LEHET ŐSÉGEK ÖSSZEVETÉSE  
Az alábbi táblázatokban a szakpolitikai lehet őségek egyedi és operatív célokhoz viszonyított 
besorolásának összevetés e szerepel. A lehet őségeket aszerint osztályozták, hogy ezek mennyire 
képesek megvalósítani a 3. részben meghatározott célkit űzéseket. A végs ő összegzésben a 
célkitűzések elérésének várható eredményessége tekint etében adott besorolások azonos súllyal 
szerepelnek.  
Az A5. és a B3. lehet őség mutatja a legnagyobb potenciált, ennélfogva ezek az el őnyben 
részesített lehet őségek. 
5.1. táblázat – Az A. szakpolitikai lehet őségek  besorolásának az összehasonlítása:   
Célkitűzések/köl
tségek  A jelenlegi 
helyzet  A1 A2  A3 A4  A5  
Annak 
biztosítása, hogy 
a gyanúsítottak 
elegendő 
tájékoztatást 
kapjanak ahhoz, 
hogy jogaikat 
ténylegesen 
gyakorolhassák  0 √ √√ √√√ √√√√ √√√√√  
A tájékoztatás 
világosan 
megfogalmazott, 
a gyanúsított által 
könnyen 0 √ √√ √√√ √√√√ √√√√√  
HU 7   HU 5.1. táblázat – Az A. szakpolitikai lehet őségek  besorolásának az összehasonlítása:   
Célkitűzések/köl
tségek  A jelenlegi 
helyzet  A1 A2  A3 A4  A5  
megérthet ő 
formában történ ő 
nyújtása  
Tájékoztatás a 
rendőrséggel való 
első kapcsolatba 
kerüléskor, és a 
tájékoztatás 
tartalmazza az 
EJEE és az 
Európai Unió 
Alapjogi Chartája 
értelmében 
fennálló 
alapjogokat, 
amelyek a 
letartóztatáskor, 
első 
vallomástételkor 
és a fogva tartás 
alatt 
érvényesülnek  0 √ √√ √√ √√√√ √√√√√  
A tájékoztatás 
átadására 
vonatkozó 
ellenőrzési 
eszközök 
biztosítása  0 √ √ √√ √√√√ √√√√√  
A tagállamok 
büntető 
igazságszolgáltatá
si rendszerek 
tisztességes 
működésébe 
vetett bizalmának 
fokozása az egész 
EU-ban  0 √ √ √√ √√√√ √√√√√  
Összesített 
eredmény:  0 5 8 12 20 25 
HU 8   HU 5.1. táblázat – Az A. szakpolitikai lehet őségek  besorolásának az összehasonlítása:   
Célkitűzések/köl
tségek  A jelenlegi 
helyzet  A1 A2  A3 A4  A5  
Egy tagállamra 
jutó pénzügyi 
teher2 
 - 100 000 EUR – 
10 millió EUR 
(uniós teljes 
költség)  Egyszeri 
kialakítás:  0 – 
2,5 millió EUR  
Éves 
üzemeltetés: 0 
– 4,6 millió 
EUR  Egyszeri 
kialakítás:  0 – 
2,5 millió EUR  
Éves 
üzemeltetés:  
5 000 – 4,6 
millió EUR  Egyszeri 
kialakítás:  
15 000 – 2,5 
millió EUR  
Éves 
üzemeltetés:  
5 000 – 4,6 
millió EUR  Egyszeri 
kialakítás:  
5 000 – 2,5 
millió EUR  
Éves 
üzemeltetés:  
5 000 – 4,6 
millió EUR  
A büntetőeljárás 
helye szerinti 
tagállam 
potenciális 
megtakarítása  - alacsony  alacsony  alacsony és 
közepes közöttiközepes  közepes és 
jelentős közötti  
 
5.2. táblázat – A B. szakpolitikai lehet őségek  besorolásának összehasonlítása:   
Célkitűzések / 
költségek  A jelenlegi 
helyzet  B1  B2  B3    
Annak 
biztosítása, hogy 
a vádlottak 
megfelelően 
részletes 
tájékoztatást 
kapnak az 
eljárásról annak 
érdekében, hogy 
védekezésükre 
megfelelően 
felkészülhessenek 
és/vagy 
vitathassák a 
tárgyalási szakot 
megelőzően 
hozott 
határozatokat  0 √√ √√√ √√√√√    
                                                 
2 A lehet őségben felvázolttól eltér ő jelenlegi gyakorlat miatt végrehajtási költségek viselésével 
legvalószín űbben szembesül ő tagállamok vonatkozásában végzett modellszámításokon alapuló 
tartomány. A rendelkezésre álló statisztikai adatok hiánya miatt az üzemeltetési költségekre  
vonatkozó adatok nem veszik figyelembe e költségek jelenlegi szintjét, így nem számítható ki 
pontosan a lehet őség végrehajtásával járó többletköltség, de az lehet az itt megadott indikatív 
számadat töredéke is.  
HU 9   HU 5.2. táblázat – A B. szakpolitikai lehet őségek  besorolásának összehasonlítása:   
Célkitűzések / 
költségek  A jelenlegi 
helyzet  B1  B2  B3    
A tájékoztatás 
időben és olyan 
módon történ ő 
megadása, hogy a 
vádlott megértse, 
hogy miért indult 
ellene eljárás  0 √ √√√ √√√√   
A tájékoztatás 
átadására 
vonatkozó 
ellenőrzési 
eszközök 
biztosítása  0 √ √√ √√√   
A tagállamok 
büntető 
igazságszolgáltatá
si rendszerek 
tisztességes 
működésébe 
vetett bizalmának 
fokozása az egész 
EU-ban  0 √ √√√ √√√√√    
Összesített 
eredmény:  0 5 11 17   
Egy tagállamra 
jutó pénzügyi 
teher3 
 - Egyszeri : 0 – 
2,6 millió EUR  
Üzemeltetési:: 
270 000 – 21 
millió EUR  Egyszeri : 0 – 
2,6 millió EUR  
Üzemeltetési:: 
1 000 000 – 30 
millió EUR  Egyszeri : 9 000 
– 2,6 millió 
EUR 
Üzemeltetési:: 
270 000 – 21 
millió EUR    
A büntetőeljárás 
helye szerinti 
tagállam 
potenciális 
megtakarítása  - alacsony  alacsony  közepes    
                                                 
3 A 2. lábjegyzetben szerepl ő fenntartás itt is érvényes. 
HU 10   HU 6. AZ ELŐNYBEN RÉSZESÍTETT LEHET ŐSÉG 
Az előnyben részesített lehet őség az  A5. és B3. lehet őség kombinációja : 
Irányelv elfogadása, amely a tagállamokat a következ ők biztosítására kötelezi:  
• a letartóztatásban lév ő gyanúsítottak és vádlottak a büntet őeljárási jogaikról egy olyan, a 
jogokról szóló levélben kapnak tájékoztatá st, amelynek nyelvét értik és amelyet a 
tagállamok a minimumjogoknak az irányelv mellékletében meghatározott uniós szint ű 
szabványos megfogalmazását átvéve készíten ek el, adott esetben azt kiegészítve a 
tagállam joga szerinti további jogokkal, valamint 
• a gyanúsítottak és vádlottak ellenük emelt vádról történ ő tájékoztatására, amelynek ki kell 
terjednie a számukra (vagy véd őügyvédjük számára) biztosított ingyenes iratbetekintésre 
is. 
6.1. Az előnyben részesített lehet őség uniós hozzáadott értéke és arányossága 
Az előnyben részesített lehet őség új, az egész EU-ra kiterjed ő kötelezettségeket hoz létre (a 
jogokról szóló levél használa ta és az iratbetekintés). Ez a harmonizáló hatás az el őnyben 
részesített lehet őség eredményességét jelzi a megfelel ő tájékoztatás megadásának biztosítása 
és a más tagállamok eljárásának tisztességességébe vetett bizalom er ősítése terén. Noha az 
A5. és a B3. lehet őség új kötelezettségeket hoz létre, ezt csak az intézkedés központi 
tárgyával kapcsolatban teszi, ami a tájékoztatá shoz való jog. Ezek azonban nem hoznak létre 
új, a tájékoztatás nyújtásához nem kapcsolódó jogokat.  
Az előnyben részesített lehet őség mindkét vonatkozása arányos: bár valószín űleg mindkett ő 
szükségessé teszi, hogy számos tagállam módosítsa büntet őeljárási jogszabályait, nincs más 
hathatós mód annak biztosítására, hogy a gyanús ítottak átfogó tájéko ztatást kapjanak.  
6.2. Pénzügyi hatás a tagállamokra 
Az A5. lehet őség legfőbb pénzügyi kihatásai a jogokról  szóló levél rendszerének 
bevezetésével felmerül ő egyszeri kialakítási/kezdeti költségek . Ez elsősorban a levelek 
szövegezésének, lefordíttatásának, a rend őrök és szükség esetén az ügyészek és bírák 
képzésének költségeit foglalja magába n. E költségek tagállamonként valószín űleg a 10  000 
EUR és 2,5 millió EUR közötti tartományban lesznek (a Málta tekintetében végzett 
modellszámítások eredménye 10  600 és 70  000 EUR, a Franciaországra vonatkozóaké pedig 
655  000 és 2,5 millió EUR). Valószín ű, hogy a tényleges költségek a költségtartomány alsó 
felébe fognak esni. Az A5. lehet őség tagállamonkénti üzemeltetési költségekre  gyakorolt 
hatása els ősorban attól fog függni, hogy a gyanúsítottak  jelenleg milyen tájékoztatást kapnak, 
illetve a bevezetés id őtartamától. A jogokról szóló levelet má r jelenleg is használó tagállamok 
számára valószín űleg minimális lesz a költségvetési vonzat. A gyanúsítottakat jogaikról 
jelenleg szóban tájékoztató tagállamok esetében  az ügyenként költség a jelenleg szóban adott 
tájékoztatás részletességének szintjét ől függ.  
A B3. lehet őséget illetően a legtöbb tagállamnál csak az irányelv végrehajtásakor fognak 
elhanyagolható egyszeri költségek  felmerülni, mivel ezek már most is lehet ővé teszik az 
iratbetekintést. Így az iratbetekintés bevezetés ével kapcsolatban egyszeri költségek várhatóan 
csak a jelenleg ilyen jogot ne m biztosító 3 tagállamnál merü lnek fel. Ezek a költségek 
HU 11   HU valószínűleg a rend őrök, ügyészek és bírák képzéséb ől fognak adódni, és tagállamonként 
9 000 és 2,6 millió EUR között lesznek. Noha e lehet őség üzemeltetési költségekre  gyakorolt 
hatása nem jelezhet ő előre, valószín ű, hogy ezek még annál a 3 tagállamnál is mérsékeltek 
lesznek, amelyekben ezt a jogot be kell vezetni.  
7. NYOMON KÖVETÉS ÉS ÉRTÉKELÉS  
Kulcsfontosságú, hogy er őteljes nyomon követési és értékelé si mechanizmust alakítsunk ki 
annak biztosítására, hogy a jogokat a gyakorlatban és a jogszabályban is megfelel ően 
érvényesítik. A Bizottság a javaslat vé grehajtástól számított, 3–5 éves adatgy űjtésre 
összpontosító, külön empirikus vizsgálat le folytatását tervezi annak érdekében, hogy 
mélyreható kvantitatív és kvalitatív rálátást ny erjen a javaslat eredményességére. Az ütemterv 
összes intézkedésének bevezetését követ ően alapvet ő lesz, hogy az ütemterv egészében 
történő értékelése mellett valamennyi intézkedés  összefüggéseiben is értékelésre kerüljön.