[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 22.12.2006

COM(2006) 864 végleges

2006/0286 (COD)

Javaslat

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE

a tagállamok által benyújtandó, akvakultúrára vonatkozó statisztikákról

(előterjesztő: a Bizottság)

INDOKLÁS

1) A javaslat háttere

- A javaslat indoklása és célkitűzései

A jelenleg hatályban lévő közösségi jogszabály – mely a tagállamok által benyújtandó, az akvakultúra-termelésre vonatkozó statisztikákról szóló, 788/96/EK tanácsi irányelven alapul – előírja a tagállamok számára, hogy évente szolgáltassanak adatokat a Bizottság számára az akvakultúra-termelés mennyiségéről. A jogszabály elfogadása óta számottevően nőtt az akvakultúra-termelés (jelenleg 27 %-kal járul hozzá az EU teljes halászatához), a közös halászati politikán belül pedig az akvakultúra ésszerű fejlesztése és irányítása az ágazatra vonatkozó adatok szélesebb körét teszi szükségessé.

- Általános háttér

Az akvakultúrára vonatkozó közösségi jogszabály célja az akvakultúra-termékek piaci helyzetének felülvizsgálata és felmérése.

A jelenlegi javaslat kidolgozása párhuzamosan folyt a Halászati és Tengerészeti Ügyek Főigazgatóságának (DG FISH) a felülvizsgált adatgyűjtési keretrendeletre (DCR) vonatkozó javaslatával. A Bizottság továbbra is biztosítja, hogy az akvakultúrára vonatkozó, az ágazat többnyire strukturális jellemzőire kiterjedő statisztikákról szóló jelenlegi javaslatban alkalmazott fogalmak és meghatározások összeegyeztethetők legyenek az ágazat gazdasági szempontjaira összpontosító, leendő DCR végrehajtási rendeletben szereplőkkel.

- A javaslat által érintett területet szabályozó hatályos rendelkezések

A javaslat célja a meglévő közösségi jogszabály javítása és helyettesítése. A tagállamok által benyújtandó, az akvakultúra-termelésre vonatkozó statisztikákról szóló 788/96/EK tanácsi rendeletet ezért hatályon kívül kell helyezni.

- Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel

E rendelet elfogadása elősegíti az európai akvakultúra fenntartható fejlődésére vonatkozó bizottsági stratégia (COM/2002/0511) végrehajtását célzó hatékonyabb adatgyűjtést.

2) Az érdekelt felekkel folytatott konzultáció és hatásvizsgálat

- Az érdekelt felekkel folytatott konzultáció

A konzultáció módszerei, a megcélzott főbb ágazatok és a válaszadók általános bemutatása

A nemzeti halászati statisztikusok kézhez kapták és megvitatták a jelenlegi javaslat technikai tartalmát meghatározó munkadokumentumot. E dokumentumot a Halászati és Tengerészeti Ügyek Főigazgatóságával szoros együttműködésben dolgozták ki annak biztosítása érdekében, hogy a közös halászati politika fejlesztéséhez és irányításához szükséges, az akvakultúrára vonatkozó valamennyi adatot figyelembe vegyék.

A válaszok összegzése és figyelembevételük módja

A viták során elhangzott tanácsok és észrevételek figyelembe vétele céljából végzett számos felülvizsgálatot követően széleskörű egyetértés alakult ki a nemzeti halászati szakértők körében a javaslat technikai tartalmát illetően.

- A szakvélemények összegyűjtése és felhasználása

Az érintett tudomány- és szakterületek

Az Eurostat halászati statisztikával foglalkozó munkacsoportjának nemzeti résztvevői a meglévő jogszabályokat, valamint általánosságban a halászati – sok esetben pedig az akvakultúrára vonatkozó – statisztikák gyűjtésével és összeállításával kapcsolatos nemzeti rendszereket jól ismerő szakértők voltak.

Alkalmazott módszer

Nyílt vita a nemzeti szakértők között mind bilaterális formában, mind a halászati statisztikákkal foglalkozó munkacsoport keretében.

A konzultációba bevont legfontosabb szervezetek/szakértők

A szakértők a nemzeti halászati minisztériumokat és/vagy nemzeti statisztikai hivatalokat képviselték.

A beérkezett és felhasznált vélemények összefoglalása

Nem merült fel visszafordíthatatlan következményekkel járó, potenciálisan komoly kockázat lehetősége.

Annak ellenére, hogy e javaslat kiterjeszti a meglévő jogszabály hatályát, nem állapítottak meg kockázatokat.

A szakértői vélemények nyilvános hozzáférhetőségének biztosítása

A szakértői viták eredményei bekerültek a halászati statisztikákkal foglalkozó munkacsoport ülésének jegyzőkönyvébe.

- Hatásvizsgálat

Bár e javaslat többletmunkát ró a tagállamokra, az ágazatra és a tagállamokra háruló adminisztratív többletterhet a következők korlátozzák:

- mintavételi technikák alkalmazásának engedélyezése azokban az esetekben, amikor a teljeskörű felmérés nagy terhet jelentene,

- eltérés biztosítása azokban az esetekben, amikor egyes ágazatokban az adatszolgáltatás nehézségeket okozna a nemzeti hatóságok számára,

- az adattovábbítás három évente egyszeri alkalomra való korlátozása azokban az esetekben, amikor az éves változások nem jelentősek.

3) A javaslat jogi elemei

- A javasolt intézkedés összefoglalása

E javaslat biztosítani kívánja, hogy a tagállamok:

- évente adatokat szolgáltassanak az akvakultúra-termelés mennyiségére és értékére vonatkozóan fajok, környezet (édesvíz vagy sósvíz) és technológia (pl. tavak vagy halketrecek) szerinti lebontásban:

- három évente adatokat szolgáltassanak a kifogáson alapuló akvakultúra eredményeiről, pl. a természetes vizekből kifogott és akvakultúra-egységekben piacképes nagyságúra tenyésztett halak mennyiségéről és értékéről:

- három évente adatokat szolgáltassanak a keltetőkben történő tenyésztésről olyan termékek szerinti bontásban, melyeket az akvakultúra-egységekben történő tenyésztéshez használnak vagy melyeket például vizek újratelepítése céljából természetes vizekbe engednek.

- három évente adatokat szolgáltassanak az akvakultúra-gazdaságok struktúrájára vonatkozóan, pl. az alkalmazott technológiáról és a gazdaság méretéről.

- Jogalap

A közösségi statisztikák számára az EK-Szerződés 285. cikke jelenti a jogalapot. A Tanács az együttdöntési eljárással összhangban intézkedéseket fogadhat el statisztikák előállítására vonatkozóan, amennyiben ez a Közösség tevékenységeinek ellátásához szükséges. Ugyanez a cikk a közösségi statisztikák előállítására vonatkozó követelményeket fogalmaz meg, és előírja a pártatlanság, a megbízhatóság, az objektivitás, a tudományos függetlenség, a költséghatékonyság és a statisztikai adatok bizalmas kezelése normáinak való megfelelést.

- A szubszidiaritás elve

Érvényesül a szubszidiaritás elve, mivel a javaslat nem tartozik a Közösség kizárólagos hatáskörébe.

A javaslat célkitűzéseit a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani a következő okok miatt.

A tagállamok egyéni fellépése nem lesz elegendő a halászati és akvakultúra-termékek piacának közös szervezésére vonatkozó tisztességes és hatékony közösségi politikák kialakításához és folyamatos ellenőrzéséhez szükséges összehasonlítható statisztikák előállításának biztosítására. Az akvakultúra növekvő jelentőségéből következik, hogy a tagállamoknak megbízható és összehasonlítható statisztikákra van szükségük. Amennyiben a tagállamok egyenként, az uniós szinten megvalósuló koordináció és harmonizáció nélkül lépnének fel, az ezen igény kielégítésére irányuló megközelítésük eredménytelen és hatástalan lenne. Az EK-Szerződés 5. cikkében megállapított szubszidiaritás elvével összhangban a javaslat célkitűzése – nevezetesen az akvakultúra-termelésre vonatkozó adatok rendszeres szolgáltatása harmonizált közösségi statisztikák előállítása céljából – nem valósítható meg kielégítően az egyenként fellépő tagállamok által, ezért e célkitűzés a Közösség által hatékonyabban elérhető.

A tapasztalat azt mutatja, hogy az utóbbi években a tagállamokban egyre inkább felismerték az akvakultúrára vonatkozó adatok szükségességét, azonban különböző fogalmakat és meghatározásokat használnak, melynek eredményeképpen az adatok nem összehasonlíthatók EU-szinten. Közösségi szinten ez jelentős mértékben csökkenti hasznukat az akvakultúrák irányítása szempontjából.

A javaslat célkitűzéseit közösségi fellépéssel jobban meg lehet valósítani a következő okok miatt:

A javasolt rendelet előírja az adatok EU-szintű koordinálását és harmonizálását, a nemzeti hatóságok számára pedig az adatgyűjtéshez és –feldolgozáshoz alkalmazott módszerekre vontakozó jelentések benyújtását. Az e jelentésekben feltüntetett adatok tartalmát és minőségét az Agrárstatisztikai Állandó Bizottság halászati statisztikákkal foglalkozó munkacsoportja vizsgálja felül. E jelentések elfogadásától függően a nemzeti hatóságok engedélyt kapnak majd, hogy olyan adatgyűjtési technikákat alkalmazzanak, melyek megfelelnek az akvakultúra-ágazat struktúrájának fennhatósági területükön.

Bár a Bizottság képes leginkább megszervezni a közösségi statisztikák gyűjtését, a tagállamok felelősek a nemzeti statisztikai rendszerek megszervezéséért és működtetéséért. A közösségi statisztikákról szóló, 1997. február 17-i 322/97/EK tanácsi rendelet előírja, hogy a közösségi statisztikákra többek között a pártatlanság és a statisztikai adatok bizalmas kezelésének elve az irányadó. A pártatlanság azt jelenti, hogy a statisztikák minimális késedelemmel minden felhasználó számára rendelkezésre állnak. Kötelezettség áll fenn arra vonatkozóan, hogy a nemzeti hatóságok és a Bizottság által a közösségi statisztikák előállítására használt adatokat bizalmasnak kell tekinteni, amennyiben azok közvetlenül vagy közvetve lehetővé teszik a statisztikai egységek azonosítását, és ezáltal egyedi információt fednek fel. A nemzeti hatóságoknak módszertani jelentéseket kell benyújtaniuk, melyeket a halászati statisztikákkal foglalkozó munkacsoport vizsgál felül az adatok gyűjtésére és összeállítására szolgáló nemzeti rendszerek minőségének értékelése céljából.

A közösségi akvakultúra elemzését EU-szinten kell elvégezni harmonizált és összehasonlítható nemzeti adatok felhasználásával.

A javaslat ezért megfelel a szubszidiaritás elvének.

- Az arányosság elve

A javaslat a következő okokból tesz eleget az arányosság elvének:

Elfogadott tény, hogy a tagállamok akvakultúra-struktúrái között számos változat létezik, és következésképpen a nemzeti hatóságok feladatai eltérőek az akvakultúra-termékek mennyiségére és értékére vonatkozó adatok gyűjtését és összeállítását illetően. Ennek megfelelően a nemzeti hatóságok olyan adatgyűjtési technikákat alkalmazhatnak, melyek megfelelnek az akvakultúra-ágazat struktúrájának és méretének. Az arányosság elvével összhangban e rendelet a célja eléréséhez szükséges minimumra korlátozódik, és nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.

A jelenleg hatályos jogszabályhoz képest nagyobb lesz a nemzeti hatóságokra nehezedő pénzügyi és adminisztratív teher, emiatt az e javaslat keretében engedélyezett mintavételi eljárások nemzeti hatóságok által történő megfelelő alkalmazásának korlátoznia kell e többletterhet.

- Az eszközök megválasztása

Javasolt eszköz: rendelet.

Más eszköz nem lenne megfelelő a következő okok miatt:

Az EP/Tanács jogi aktusához megfelelő kategória kiválasztása a jogalkotási céltól függ. Tekintettel az európai szintű információszükségletre, a közösségi statisztikák abba az irányba mutatnak, hogy alapjogszabály céljából irányelvek helyett inkább rendeleteket alkalmaznak. A rendelet előnyt élvez, mivel a Közösség egészének vonatkozásában állapítja meg ugyanazt a szabályt, nem hagy teret a tagállamok számára, hogy azt csupán részleteiben vagy szelektíven alkalmazzák, továbbá közvetlenül alkalmazandó, ami azt jelenti, hogy nincs szükség a nemzeti jogba történő átültetésére. Ezzel szemben az irányelvek célja a nemzeti jogszabályok harmonizálása. Kötelező célkitűzéseket írnak elő a tagállamok számára, de lehetővé teszik, hogy a nemzeti hatóságokmegválasszák a közösségi szinten elfogadott célkitűzések elérésének módjait; továbbá az irányelveket át kell ültetni a nemzeti jogba. A rendelet alkalmazása összhangban áll egyéb olyan statisztikai jogi aktusokkal, melyeket 1997 óta fogadtak el.

4) Költségvetési vonzat

A javaslatnak nincs a Közösség költségvetését érintő vonzata.

5) Kiegészítő információ

- Szimuláció, kísérleti szakasz és átmeneti időszak

Átmeneti időszakra tesznek javaslatot.

- Egyszerűsítés

A javaslat nem egyszerűsíti, hanem kiterjeszti a meglévő jogszabályt.

A javaslat azonban lehetővé teszi a mintavételi eljárások alkalmazását a nemzeti hatóságok többlet munkaterhének korlátozása céljából és előírja eltérések biztosítását az adatgyűjtés azon területei esetében, melyek különösen problémát jelentenek a nemzeti hatóságok számára.

A javaslatnak megegyező az alkalmazási területe és összeegyeztethető az Egyesült Nemzetek Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezetének FISHSTAT AQ akvakultúrára vonatkozó kérdőívével, melyet számos EU-tagállam már kitöltött.

A javaslatot a Bizottság 2006/ESTAT/012 referenciaszámú munka- és jogalkotási programja tartalmazza.

- A meglévő jogszabály hatályon kívül helyezése.

A javaslat elfogadása a meglévő jogszabály hatályon kívül helyezéséhez vezet.

- Európai Gazdasági Térség

A javaslat EGT-vonatkozású, ezért ki kell terjednie az Európai Gazdasági Térségre.

2006/0286 (COD)

Javaslat

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE

a tagállamok által benyújtandó, akvakultúrára vonatkozó statisztikákról (EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 285. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára[1],

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárással összhangban[2],

mivel:

(1) A tagállamok által benyújtandó, az akvakultúra-termelésre vonatkozó statisztikákról szóló, 1996. április 22-i 788/96/EK tanácsi rendelet[3] előírja a tagállamok számára, hogy évente szolgáltassanak adatokat a termelés mennyiségéről.

(2) Az akvakultúrának a Közösség összesített halászati termeléséhez való megnövekedett hozzájárulása a közös halászati politika keretén belül ezen ágazat ésszerű fejlesztéséhez és irányításához több adatot igényel.

(3) A termelés mennyiségére és értékére vonatkozó információkra van szükség az akvakultúra-termékek piacának felülvizsgálatához és felméréséhez.

(4) Az ágazat struktúrájára és az alkalmazott technológiákra vonatkozó információkra van szükség a környezetvédelmi szempontból megfelelő gazdasági ágazat kialakításának biztosításához.

(5) A 788/96/EK rendeletet ezért hatályon kívül kell helyezni.

(6) Mivel a tervezett fellépés célkitűzését − nevezetesen közös jogi keret létrehozását az akvakultúra ágazatra vonatkozó közösségi statisztikák rendszeres előállítására − nemzeti szinten nem lehet kielégítően megvalósítani, viszont közösségi szinten hatékonyabban megvalósítható, a Közösség a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvével összhangban intézkedéseket fogadhat el. Az arányosság elvével összhangban az említett cikknek megfelelően e rendelet nem lépi túl az említett célkitűzés eléréséhez szükséges mértéket.

(7) A közösségi statisztikákról szóló, 1997. február 17-i 322/97/EK tanácsi rendelet[4] képezi a halászat területén a statisztikák hivatkozási alapját. Ez különösen megköveteli a pártatlanság, a megbízhatóság, a célszerűség, a költséghatékonyság, a statisztikai adatok bizalmas kezelése és az átláthatóság elvének való megfelelést.

(8) Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal[5] összhangban kell elfogadni.

(9) A Bizottságot különösen azzal a hatáskörrel kell felruházni, hogy mellékleteket fogadhasson el e rendelethez. Ezeket az általános hatályú intézkedéseket, melyek a rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek módosítását vagy e rendelet kiegészítését szolgálják, az 1999/468/EK tanácsi határozat 5a. cikkében meghatározott, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

(10) A Bizottságot az Agrárstatisztikai Állandó Bizottság felállításáról szóló, 1972. július 31-i 72/279/EGK tanácsi határozat[6] 1. cikkével létrehozott Agrárstatisztikai Állandó Bizottság segíti.

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A tagállamok kötelezettségei

A tagállamoknak a felségterületükön belvízben vagy tengervízben végzett akvakultúra-tevékenységekről éves statisztikákat kell benyújtaniuk a Bizottsághoz.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

1. „Akvakultúra": a vízi organizmusok olyan művelése vagy tenyésztése, amelyben a kérdéses organizmusok gyarapodását a környezet organikus teljesítményét meghaladó mértékben gyarapító technológiákat használnak; a vízi organizmus természetes vagy jogi személy tulajdonában marad a művelés vagy tenyésztés egész időszaka alatt, beleértve a gyűjtést is[7].

2. „Kifogáson alapuló akvakultúra": „kiindulási alaptenyészet" gyűjtése kifogás révén, korai életszakasztól a felnőttkorig, és az azt követő piacképes nagyságúra való tenyésztés akvakultúra-technikák alkalmazásával.

3. „Termelés": az akvakultúra-ágazatból származó alaptermékek mennyisége. Magában foglalhatja az intenzív vagy extenzív módszereket, valamint az ipari célokra szolgáló mennyiséget is.

4. „Mennyiség":

1. halak, rákok, puhatestűek és más vízben élő szervezetek (növények kivételével) esetében a termék élőtömege (tonnában). Puhatestűek esetében tartalmaznia kell a héj tömegét.

2. vízi növények esetében a termék friss tömege (tonnában).

5. „Egységérték": a termelés összértéke (a számlázott hozzáadottérték-adó kivételével) az első eladáskor, a vonatkozó országban használatos nemzeti pénznemben kifejezve és a termelés összmennyiségével elosztva.

3. cikk

A statisztikák összeállítása

1. A tagállamok mintavételes felméréseket vagy egyéb megfelelő forrásokat használhatnak a termelési mennyiség legalább 90 %-ára vonatkozó adatok megadására: a termelés fennmaradó részére vonatkozó adatok becsült értékeken alapulhatnak.

2. A felméréseken kívüli források használata esetén el kell végezni az egyéb források statisztikai minőségének utólagos vizsgálatát.

3. Egy olyan tagállam, melynek éves össztermelése kevesebb mint 500 tonna, becsült összesített adatokat nyújthat be az össztermelésre vonatkozóan.

4. cikk

Adatok

A statisztikáknak a naptári referenciaévre kell vonatkozniuk és alábbiakat kell tartalmazniuk:

- valamennyi faj esetében az akvakultúra-termelés (mennyiség és egységérték), környezetenként (édesvíz vagy sósvíz) és technológiánként;

- a kifogáson alapuló akvakultúra inputja (mennyiség és egységérték);

- keltetők ellátását szolgáló anyag (pl. ikra vagy fiatal hal) előállítása ellenőrzött környezetbe vagy természetes vizekbe történő kibocsátás céljából;

- akvakultúra-ágazat struktúrájára vonatkozó információk.

5. cikk

Statisztikai adatok szolgáltatása

A tagállamoknak az I., II. és III. mellékletben szereplő statisztikákat a naptári referenciaév végétől számított kilenc hónapon belül kell benyújtaniuk a Bizottsághoz. Az első referenciaév 2007.

A 2007. évre vonatkozó adatoktól kezdődően, azt követően pedig három éves időközönként a IV. mellékletben szereplő, struktúrákra vonatkozó statisztikákat a naptári referenciaév végétől számított kilenc hónapon belül kell benyújtani.

Az I., II., III. és IV. melléklet tünteti fel egyrészt azokat a változókat, melyekre vonatkozóan statisztikákat kell benyújtani, másrészt a benyújtás formáját.

Az V. melléklet tartalmazza a változók esetében alkalmazandó fogalommeghatározásokat.

6. cikk

Módszertani jelentés

1. Az adatok első benyújtásakor a tagállamoknak el kell juttatniuk a Bizottsághoz az adatgyűjtés és –összeállítás módját bemutató részletes módszertani jelentést. E jelentésnek tartalmaznia kell a mintavételi technikákra, a felméréseken kívüli forrásokra vonatkozó részleteket, továbbá a kapott becsült értékek minőségértékelését. A VI. melléklet mutatja be a módszertani jelentés javasolt formáját.

2. A Bizottságnak meg kell vizsgálnia a jelentést, következtetéseit pedig a 72/279/EGK tanácsi határozattal létrehozott Agrárstatisztikai Állandó Bizottság illetékes munkacsoportjához kell, hogy eljuttassa.

3. A tagállamoknak tájékoztatniuk kell a Bizottságot az (1) bekezdésben meghatározott információkban bekövetkezett valamennyi változásról az azok bevezetését követő három hónapon belül.

7. cikk

Átmeneti időszak

E rendelet végrehajtására hatálybalépésének napját követően három évet meg nem haladó átmeneti időszakok biztosíthatók a tagállamoknak a 10. cikk (2) bekezdésében megállapított eljárásnak megfelelően.

8. cikk

Eltérések

1. Azokban az esetekben, ahol egy adott akvakultúra-ágazat statisztikákba történő bevonása nehézségeket okozna a nemzeti hatóságoknak az adott ágazat jelentőségéhez viszonyítva, a 10. cikk (2) bekezdésében meghatározott eljárással összhangban olyan eltérés engedélyezhető, mely lehetőséget ad a tagállamnak, hogy a szóban forgó ágazat adatait kizárja a benyújtott nemzeti adatok közül vagy hogy mintavételi technikákat alkalmazzon az adott ágazatra vonatkozó adatgyűjtés céljából.

2. A tagállamoknak támogatniuk kell valamennyi eltérés iránti kérelmet, melyeket az adatok első benyújtásának határideje előtt kell benyújtani a Bizottsághoz az e rendelet alkalmazása során tapasztalt problémákról szóló jelentéssel együtt. Amennyiben az adatgyűjtés helyzetében bekövetkező változás miatt előre nem látható nehézségekkel kerülnek szembe a nemzeti hatóságok, a tagállam megfelelően indokolt, eltérés iránti kérelmet nyújthat be az adatok első benyújtására vonatkozó határidőt követően.

9. cikk

A mellékletek naprakésszé tétele

A mellékleteket a 10. cikk (3) bekezdésében meghatározott eljárásnak megfelelően kell technikailag módosítani.

10. cikk

Bizottsági eljárás

1. A Bizottságot az Agrárstatisztikai Állandó Bizottság segíti.

2. Az e bekezdésre való hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 4. és 7. cikkét kell alkalmazni, tekintettel a határozat 8. cikkére. Az említett határozat 4. cikkének (3) bekezdésében meghatározott időtartam három hónap.

3. Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (1)–(4) bekezdésében és 7. cikkében meghatározott ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárást kell alkalmazni, tekintettel annak 8. cikke rendelkezéseire.

11. cikk

Jelentés

E rendelet hatálybalépését követő három éven belül, és azután háromévenként a Bizottság jelentést nyújt be az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz az e rendelet értelmében összeállított statisztikákról, különösen azok relevanciájáról és minőségéről.

A jelentésnek ellenőriznie kell a rendszer költség-hatékonyságát is a statisztikák gyűjtésére és feldolgozására vonatkozóan, továbbá be kell mutatnia a legjobb gyakorlatokat a tagállamok munkaterhének csökkentése, valamint az adatok hasznosságának növelése és minőségének javítása céljából.

12. cikk

Hatályon kívül helyezés

A 788/96/EK rendelet hatályát veszti.

A hatályon kívül helyezett rendeletre vonatkozó hivatkozásokat az e rendeletre való hivatkozásként kell értelmezni.

13. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzététele utáni huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, (…) -án/-én.

az Európai Parlament részéről a Tanács részéről

az elnök az elnök

[ ] [ ]

I. MELLÉKLET

Akvakultúra-termelés

Ország: Év:

Tenyésztett fajok | Édesvízi kultúra | Sósvízi kultúra | Összesen |

3-alfa kód | Nemzeti név | Tudományos név | FAO fő terület | Mennyiség (metrikus tonna) | Egységérték (nemzeti pénznem) | Mennyiség (metrikus tonna) | Egységérték (nemzeti pénznem) | Mennyiség (metrikus tonna) | Egységérték (nemzeti pénznem) |

HAL (élőtömeg) |

Tavak |

Tározók |

Víztestek és karámok |

Ketrecek |

Átfolyócsatornák |

Visszaáramoltató rendszerek |

Egyéb módszerek |

Tenyésztett fajok | Édesvízi kultúra | Sósvízi kultúra | Összesen |

3-alfa kód | Nemzeti név | Tudományos név | FAO fő terület | Mennyiség (metrikus tonna) | Egységérték (nemzeti pénznem) | Mennyiség (metrikus tonna) | Egységérték (nemzeti pénznem) | Mennyiség (metrikus tonna) | Egységérték (nemzeti pénznem) |

RÁKOK (élőtömeg) |

Tavak |

Tározók |

Víztestek és karámok |

Egyéb módszerek |

PUHATESTŰEK (élőtömeg) |

Tengerfenéken |

Nem tengerfenéken |

Egyéb módszerek |

TENGERI ALGA (nedves tömeg) |

MÁS VÍZBEN ÉLŐ SZERVEZETEK (élőtömeg) |

II. MELLÉKLET

A kifogáson alapuló akvakultúra anyagellátása

Ország: Év:

Faj | Egység (nevezze meg)a) | Érték (nemzeti valuta) |

3-alfa kód | Nemzeti név | Tudományos név |

a) Szám vagy tonna

III. MELLÉKLET

Keltetők teljesítménye

Ország: Év:

Faj | Életciklus szakasza | Szám (millió) |

3-alfa kód | Nemzeti név | Tudományos név | Ikraa) | Fiatal hala) | Ellenőrzött környezetbe juttatva (tenyésztésre) | Természetes vizekbe engedésb) | Feldolgozás céljára (pl. kaviár) | Ismeretlen rendeltetés | Összesen |

a) “X” –szel jelölje a megfelelő oszlopban

b) Önkéntes

IV. MELLÉKLET

Az akvakultúra-ágazat struktúrájára vonatkozó adatok

Ország: Év:

Kultúra módszere | FAO fő terület | Édesvízi kultúraa) | Sósvízi kultúraa) | Összesena) |

m3 (000) | Hektár | m3 (000) | Hektár | m3 (000) | Hektár |

HAL |

Tavak |

Tározók |

Víztestek és karámok |

Ketrecek |

Átfolyócsatornák |

Visszaáramoltató rendszerek |

Egyéb módszerek |

Kultúra módszere | FAO fő terület | Édesvízi kultúraa) | Sósvízi kultúraa) | Összesena) |

m3 (000) | Hektár | m3 (000) | Hektár | m3 (000) | Hektár |

RÁKOK |

Tavak |

Tározók |

Víztestek és karámok |

Egyéb módszerek |

PUHATESTŰEK |

Tengerfenéken |

Nem tengerfenéken |

Egyéb módszerek |

TENGERI ALGÁK |

MÁS VÍZBEN ÉLŐ SZERVEZETEK |

a) Tüntesse fel a létesítmény méretét a megfelelő oszlopban („m3 (000)" vagy „hektár")

V. MELLÉKLET

Az akvakultúrára vonatkozó adatok benyújtásához alkalmazandó fogalmak

Édesvízi kultúra : vízben élő szervezetek tenyésztése, melynek esetében a végterméket édesvízben tenyésztik.

Sósvízi kultúra vagy tengeri kultúra: vízben élő szervezetek tenyésztése, melynek esetében a végterméket sós vízben vagy tengervízben tenyésztik.

Édesvíz : folyók, patakok, kisebb és nagyobb tavak, tározók és egyéb víztestek, melyekben a víz állandó sótartalma elhanyagolható.

Sós víz : jelentős sótartalommal rendelkező vizek. Ezek lehetnek olyan vizek, melyek sótartalma állandóan magas (pl. tengervíz) vagy melyek sótartalma jelentős, de nem állandóan magas: a sótartalom időszakos változásnak lehet kitéve édesvizek vagy tengervíz beáramlása miatt.

Faj : a nemzetközi alpha-3 kóddal azonosítható halak, rákok, puhatestűek, vízi növények és más vízben élő szervezetek. E kódok teljes listája a FAO ASFIS fájlban található (http://www.fao.org/fi/statist/fisoft/asfis/asfis.asp)

FAO fő terület:

Kód | Terület |

05 | Belvizek (Európa) |

27 | Az Atlanti-óceán észak-keleti része |

37 | Földközi-tenger és Fekete-tenger |

Tavak : viszonylag sekély és általában kis állóvíztest vagy csekély mértékben frissülő víz, leggyakrabban mesterséges kialakítású, de ide tartoznak a természetes tócsák, tengerszemek, pocsolyák vagy kis tavak is.

Tározók : hal- vagy víztározók, általában a felszín felett, jellemzően magas vízcserearánnyal és fokozottan ellenőrzött környezettel.

Keltetők : mesterséges tenyésztésre, keltetésre és nevelésre szolgáló helyek az állatok, különösen az úszós halfajok, puhatestűek és rákok korai életszakaszában. A haltenyésztésben általában szorosan összefügg a keltetés és a nevelés . Ezzel szemben a kagylótenyésztésben a különleges nevelőtelepek az elterjedtek, melyeken addig növekednek a keltetőkben előállított lárvák, míg tenyésztésre alkalmasak nem lesznek a hízlaló-(tenyésztő-)területeken.

Gazdálkodás : a tenyésztési folyamatba való beavatkozás néhány formája, ami a termelt mennyiség növelését célozza, mint például az ivadékkal való rendszeres betelepítés, etetés és a ragadozókkal szembeni védelem. A gazdálkodás magában foglalja még a tenyésztés alatt lévő állomány természetes vagy jogi személy általi tulajdonlását vagy annak szerződésen alapuló jogát.

Víztestek és karámok : hálók és egyéb akadályok által határolt vízterületek, melyek lehetővé teszik a szabad vízcserét. A víztestek a tengerfenéktől a felszínig terjedő teljes vízoszlopot foglalják magukban; a karámok és víztestek általában viszonylag nagy víztömeget vesznek körül.

Ketrecek : nyitott vagy fedett, körülhatárolt szerkezetek, melyek hálóból vagy a természetes vízcserét lehetővé tevő áteresztő anyagból készülnek. Ezek lehetnek úszó, felfüggesztett vagy rögzített szerkezetek, de minden esetben lehetővé teszik az alulról történő vízcserét.

Átfolyócsatornák : a talajszint feletti vagy alatti mesterséges egységek, melyek nagy mennyiségű vízcserét képesek biztosítani.

Visszaáramoltató rendszerek : olyan rendszerek, melyekben a vizet egyes kezelési formák (pl. szűrés) alkalmazása után ismét felhasználják.

Ellenőrzött környezetbe juttatva : szándékos kibocsátás további akvakultúra-termelés céljából.

Természetes vizekbe juttatva : szándékos kibocsátás folyók, tavak és más vizek újratelepítése céljából; az akvakultúra-termelés nem tartozik ide. Ide sorolható halak és más vízben élő szervezetek fogságban történő felnevelés („ranching") céljából történő kibocsátása. E kibocsátott pédányok később rendelkezésre állhatnak halászati célokra.

Fogságban történő felnevelés : általában fiatal úszós halfajok, rákok vagy puhatestűek tenyésztelepekről történő kibocsátása természetes vizekbe, ahol elérik piacképes nagyságukat illetve érettségüket. Az e célra felhasznált fajok egyrészt általában vándorfajok (pl. lazac), melyek visszatérnek a kibocsátáshoz közeli helyre, ahol a helyi halgazdaság részévé válnak, másrészt nem vándorfajok, melyek életciklusuk legalább egy jelentős részét korlátozás alá tartozó területeken töltik, ahol a helyi halgazdaság részévé válnak.

Egységérték : a termelés összértéke (a számlázott hozzáadottérték-adó kivételével)(nemzeti pénznemben) a termelés összmennyiségével elosztva (az élősúly egyenérték tonnájában). Azokban az esetekben, amikor nem állnak rendelkezésre az össztermelésre vonatkozó adatok, az egységérték a termelés reprezentatív mintája alapján becsülhető meg.

VI. MELLÉKLET

Az akvakultúra-statisztikák nemzeti rendszereire vonatkozó módszertani jelentések formátuma

1. Az akvakultúra-statisztikák nemzeti rendszereinek felépítése.

- Az adatgyűjtésért és –feldolgozásért felelős hatóságok és vonatkozó illetékességük.

- Az akvakultúrára vonatkozó adatok gyűjtését szabályozó nemzeti jogszabályok.

- A Bizottsághoz történő adattovábbításért felelős egység.

2. Az akvakultúrára vonatkozó adatok gyűjtésének, feldolgozásának és összeállításának módszere.

- Minden adattípus esetében fel kell tüntetni a forrást.

- Az adatgyűjtésre használt módszerek leírása (pl. postai úton továbbított kérdőívek, személyes beszélgetések, teljes körű felmérés vagy mintavétel, valamint a felmérések gyakorisága) az akvakultúra-ágazat valamennyi területe esetében.

- Meg kell adni az adatfeldolgozás és –összeállítás módját és a ráfordított időt.

3. Az adatok megbízhatósága és reprezentativitása.

- Ha mintavételi technikák alkalmazására került sor egyes adatelemek esetében, akkor fel kell tüntetni az alkalmazott módszereket, azok becsült hasznát és megbízhatóságát.

- Jelezni kell a nemzeti rendszerek hiányosságait, adott esetben pedig a helyreállító intézkedések ütemtervét.

[1] HL C […]., […]., [...]. o.

[2] HL C […]., […]., [...]. o.

[3] HL L 108., 1996.5.1., 1. o. A legutóbb az 1882/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított rendelet.

[4] HL L 52., 1997.2.22., 1. o. Az 1882/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított rendelet.

[5] HL L 184., 1999.7.17., 23. o. A legutóbb a 2006/512/EK határozattal (HL L 200., 2006.7.22., 11. o.) módosított határozat.

[6] HL L 179., 1972.8.7., 1. o.

[7] HL L 223., 2006.8.15., 1. o. Az 1198/2006/EK rendelet.