H4 33074 PE European Security Research and Innovation Agenda

[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 2009.12.21.

COM(2009)691 végleges

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE

Európai biztonsági kutatási és innovációs menetrend – a Bizottság kiinduló álláspontja az ESRIF főbb megállapításairól és ajánlásairól

EN

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE

Európai biztonsági kutatási és innovációs menetrend – a Bizottság kiinduló álláspontja az ESRIF főbb megállapításairól és ajánlásairól

BEVEZETÉS

A legfőbb uniós célkitűzések között szerepel a jogérvényesülés, a szabadság és a biztonság értékeinek megőrzése és fejlesztése, valamint ezzel párhuzamosan az egyre összetettebb biztonsági kihívások megválaszolása.

A terrorizmus és a szervezett bűnözés elleni küzdelem, Európa külső határainak védelme és a polgári válságkezelés fontossá váltak mindennapjainkban. Megfelelő megoldások nélkül az éghajlatváltozás a stabilitást veszélyeztető súlyos következményekkel járhat globális szinten. A belső és a külső biztonság kérdése ugyanakkor egyre kevésbé választható el egymástól. Kezelésük a modern technológia használatát teszi szükségessé.

Mivel a modern társadalmakban egyre inkább jelen vannak a biztonsági technológiák, és ez időről időre felkelti az emberek aggályait, feltétlenül biztosítani kell a biztonsági kutatások és fejlesztési projektek etikai felügyeletét és átláthatóságát. Biztonságunkat az európai értékek alapján kell megteremteni, és fordítva: biztonsági megoldásokra szükség van társadalmi értékeink védelme érdekében.

Az ilyen aggályok kezeléséhez az elkövetkező években szükség lesz az olyan emberi és természeti tényezők közötti kölcsönhatás jobb megértésére, amelyek biztonsági kockázatot jelenthetnek, és amelyek megértése gyakran létfontosságú a megfelelő válaszok kidolgozásához, csakúgy mint a modern technológia és az innovatív megoldások alkalmazása.

A Bizottság úgy vélte, hogy e kihívások leghatékonyabb kezelési módszereinek megtalálásához feltétlenül szükség van az iparági képviselők, az állami és a magánszektorbeli végfelhasználók, kutatási intézmények és egyetemek, valamint a nem kormányzati szervezetek és az uniós szervek együttműködésére. Ennek érdekében javasolta 2007-ben a tagállamokkal együtt az „európai biztonsági kutatási és innovációs fórum”, azaz az ESRIF létrehozását[1].

A fórum feladatául kapta egy „biztonsági kutatási és innovációs menetrend” kidolgozását az Európai Unió számára: azaz egy olyan stratégiai útitervet a biztonsági kutatáshoz és innovációhoz, amelynek célja a terület koherenciájának és hatékonyságának növelése a közösségi, a nemzeti és a regionális szintek bevonásával. Az innovációnak az európai menetrendbe illesztésével a terv távolabbra tekint a kutatás-fejlesztésnél. Az innováció és a biztonsági technológiák alkalmazása irányába mutató orientáció még fontosabbnak bizonyul a mostani, globális környezeti és gazdasági kihívásokkal jellemezhető környezetben.

November 23-án az ESRIF elfogadta főbb megállapításait és ajánlásait (az ESRIF-fel és tevékenységével kapcsolatban további információk találhatók az ESRIF zárójelentésének csatolt összefoglalójában.)

Ez a közlemény bemutatja a Bizottság első észrevételeit az ESRIF főbb megállapításaival és ajánlásaival kapcsolatban.

A BIZTONSÁG TÁRSADALMI DIMENZIÓJA

A biztonsági kutatással kapcsolatos megközelítését az ESRIF, helyesen, arra a szempontra alapozta, hogy a biztonság mindenekelőtt emberi és társadalmi kérdés. Az emberek nem pusztán célpontjai és áldozatai a támadásoknak és a biztonsági fenyegetéseknek, de egyben emberek mentik a bajbajutottakat, ők a döntéshozók és ők azok, akik kezelik a biztonságot veszélyeztető helyzeteket is.

E kihívásoknak való megfelelés érdekében valamennyi biztonsági megoldást a szabadság és a jogérvényesülés európai értékeire és alapvető etikai normákra kell építeni, a jogi eszközöket pedig a biztonsági K+F és innovációs tevékenységek egészében ehhez kell igazítani. Ez a következőket jelenti.

a) A jogi és etikai dimenzió megerősítése

Semmilyen biztonsági intézkedést sem lehet meghozni az egyének jogainak és szabadságainak tiszteletben tartása nélkül, különös tekintettel a polgárok magánéletének védelmére. Társadalmi elfogadottságukhoz a biztonsági intézkedéseknek jogosaknak és arányosaknak kell lenniük, továbbá minden esetben a jogállamiságnak megfelelően kell alkalmazni ezeket. A biztonsági programok fejlesztésének és végrehajtásának alapjait az alapvető etikai normák és a biztonsági intézkedések adatvédelmi követelményei kell képezzék. Az ESRIF azt szorgalmazza, hogy az új biztonsági megoldások tervezésénél a biztonsági fejlesztések követelményei mellett a magánélet védelmével kapcsolatos követelményeket is tartsák szem előtt már a kezdeti szakaszoktól fogva. Az ESRIF erre használja a beépített magánélet-védelem (Privacy by design) kifejezést.

Ennek a Bizottság által is támogatott megközelítésnek mélyreható következményei lesznek a kutatási és innovációs ciklus egészére nézve.

b) A társadalmi dimenzió megerősítése

A technológiák hatékonysága szempontjából még egy társadalmi dimenziót figyelembe kell venni: az emberek részvétele (illetve támogatása) nélkül ugyanis egyetlen biztonsági technológia sem képezhet biztonsági megoldást hosszú távon. Az ESRIF álláspontja szerint a biztonság társadalmi megközelítése a biztonságnak olyan vízióját foglalja magában, amely ahelyett, hogy mindent alárendelne a megelőzésnek és védelemnek, arra törekszik, hogy képessé tegye társadalmunkat a kockázatokkal, esetenként a veszteségekkel való szembenézésre, és az ezekből való felépülésre. Ez a „társadalmi rugalmasság” legalább annyira függ a jól informált állampolgárok szabad akaratától, mint a műszaki rendszerek minőségétől, valamint attól, hogy a vállalati és az állami szektor mennyire képes az üzletmenet-folytonosságot biztosítani.

A rugalmasság eléréséhez a nagyközönségnek szóló egyedi programokra van szükség, amelyek felhívják a figyelmet a veszélyekre, és megkönnyítik a kihívások kezelése érdekében működtetett folyamatok megértését. Szükség van továbbá a biztonsági megoldások elfogadhatóságának megvitatására is. Prioritást élveznek a média bevonásával járó egyedi kezdeményezések. Az ESRIF jelentésének megfelelően további kutatásokra van szükség az új technológiák és a polgári és emberi jogok közötti kapcsolat témakörében.

AZ EURÓPAI BIZTONSÁGI IPARÁG VERSENYKÉPESSÉGÉNEK JAVÍTÁSA

A jól képzett munkaerejével és a nagy K+F hányadával jellemezhető uniós biztonsági iparág piaci értéke 2008-ban 26–36 milliárd euróra volt becsülhető[2], és gyorsan nő. Az ESRIF ajánlása szerint „erős és független technológiai és tudományos alapra van szükség ahhoz, hogy az EU megvédhesse állampolgárai érdekeit, és hogy az iparág versenyképesen tudjon termékeket és szolgáltatásokat előállítani.” Az ESRIF ajánlásában azt fogalmazta meg, hogy a „vezető piacok” kezdeményezést a biztonsági ágazatra megfelelően alkalmazva az EU-nak vezető szerepre kell törekednie a biztonsági piacon.

Ehhez azonban most kell beruházni a biztonsági iparágat támogató ambiciózus iparpolitikába, amelynek majd az innováció és a növekedés lesz a hozadéka:

a) A piac széttöredezettségének megszüntetése

Versenyképes és hatékony biztonsági iparágra van szükség Európában. Az iparág szereplőit mostanáig hátrányosan érintette a piacok széttöredezettsége, ami nemzeti, sőt regionális irányultságúvá tette őket. A piacok kis mérete elégtelenségeket és rossz költséghatékonyságot eredményez mind az iparág, mind a végfelhasználók számára. Ez jelentős akadályt képez az interoperabilitás, illetve a biztonsági megoldásoknak a nemzeti és európai szinten történő integrációja előtt. Az európai méretű piacok megteremtésével az iparág versenyképesebbé és vonzóbbá válik globális szinten, továbbá a közpénzek hatékonyabb felhasználása is lehetővé válik.

i. Tanúsítás, hitelesítés és szabványosítás

Nem elég csupán hitelesíteni a végfelhasználók elvárásai és a kutatási eredmények alapján az új technológiákat és megoldásokat, hanem szükség van ezek tanúsítására, és indokolt esetben szabványosítására is ahhoz, hogy hathatós részévé válhassanak a biztonsági fenyegetésekre adott válaszoknak. A K+F tevékenységeket világos hitelesítési és beszerzési stratégiával kell összekapcsolni, amely figyelembe veszi az érintett szakpolitikai kérdéseket és a gazdasági szempontokat is. Ennek segítenie kell az európai biztonsági piac, valamint biztonság területén tevékenykedő érdekelt felek közötti jobb nemzeti és európai szintű együttműködés megteremtését. Az ESRIF azt javasolja, hogy a Bizottság vizsgálja meg „európai biztonsági címke” alkalmazásának lehetőségét és várható hasznát.

Az Európai Szabványügyi Bizottság (CEN) és az Európai Távközlési Szabványügyi Intézet (ETSI)[3] elkezdett dolgozni a biztonság területének szabványosításán. A CEN eleinte azon kérdésekre összpontosít, amelyekre vonatkozóan szabványosítási megbízást kapott (nevezetesen az ellátási láncok biztonságára, a kritikus infrastruktúrák védelmére és a termékeknek a bűnözőkkel szembeni védelmére). Mivel a szabványokon keresztül a kutatási eredmények hatékonyan átvihetők az innovatív termékekbe, így a várakozások szerint a hetedik keretprogramban végzett munka további szabványosításhoz fog vezetni. Ezt a munkát fel kell gyorsítani.

A Bizottság ezzel párhuzamosan vizsgálja annak lehetőségeit, miként lehet a fontosabb kutatási tevékenységek eredményeit tesztelni a jövőbeli tanúsítási mechanizmusok kifejlesztéséhez. Ezeknek a mechanizmusoknak az lenne a feladatuk, hogy tanúsítsák, hogy a biztonsági termékek és technológiák megfelelnek a vonatkozó szabványoknak.

ii. Szabályozási keret

Az ESRIF kiemelte azt, hogy a biztonsági piacnak gyakran az eltérő nemzeti szabályozásokra visszavezethető töredezettsége miatt egyes területeken tanácsos lenne harmonizált szabályozási keretet kialakítani és azt alulról felfelé koordinálni. A Bizottság ezt egy első lépésnek tekinti; szükség van a meglévő szabályozási keret átfogó elemzésére.

iii. Interoperabilitás

Az eszközök és az információ megosztásával könnyebben kezelhetünk összetett és határokon átnyúló biztonsági kérdéseket. A nemzeti hatóságok és az európai szereplők közötti információcsere létfontosságú a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemben. Az információk ilyen cseréjét és megosztását most még azonban gátolja a műszaki és szervezeti interoperabilitás hiánya. Sürgősen szükség van ezért interoperabilitási szabványok kidolgozására.

b) Az ipari bázis megszilárdítása

Az Európai Uniónak szüksége van erős ipari és technológiai bázisra, hogy az uniós és a külföldi polgárok számára modern biztonsági megoldásokat nyújtson. Az európai biztonság ipari és technológiai bázisának megerősítéséhez az alábbi kérdésekkel kell foglalkozni:

i. A biztonsági ipar bázisának feltérképezése

Az európai biztonsági piac technológiai és ipari bázisának pontos felméréséhez meg kell ismerni a kompetenciákat. A feltérképezés révén beazonosíthatóvá válnak a technológiai és ipari bázis erősségei és gyengeségei, továbbá meg lehet majd határozni a technológiai és ipari bázis erősítését szolgáló intézkedéseket. Külön figyelmet kell fordítani a kis- és középvállalkozásokra. Ki kell emelni továbbá a „kritikus feldolgozóipari” ágazatokat (mint például az elektronikai eszközök gyártását), amelyek hasonló szerepet töltenek be a feldolgozóiparban, mint a kritikus infrastruktúrák az infrastruktúrák területén.

ii. Innovációpolitika

Az innovációpolitika középpontjában a tudásnak az új termékekké vagy eljárásokká történő átalakítása, és ezzel egyidejűleg a gazdasági érték előállítása és az üzleti siker áll[4]. Ez különösen fontos a biztonsági K+F esetében. A Bizottság ezért meg fogja vizsgálni, hogy mennyire kell bevonni a leginnovatívabb biztonsági ágazatokat a „vezető piacok” kezdeményezésbe.

Ezen felül a kereskedelmi hasznosítást megelőző közbeszerzés fontos eszköz lehet az innovatív termékek és technológiák beszerzésének ösztönzéséhez[5]. A Bizottság tovább fogja vizsgálni, miként lehetne felgyorsítani a kereskedelmi hasznosítást megelőző közbeszerzést a biztonsági területen. A közbeszerzést illetően a 2009/81/EK irányelv[6] egyaránt vonatkozik a védelmi berendezések és az érzékeny berendezések szállítására. A Bizottság javasolni fog olyan megoldásokat, melyek biztosítják az irányelv átlátható és harmonizált módon történ alkalmazását a biztonság területén.

iii. Beépített biztonság

„Annak biztosítására, hogy a biztonsággal már a tervezés legelején foglalkozzanak az új összetett rendszerek vagy termékek kifejlesztésénél a beépített biztonság (security by design) megközelítést kell érvényre juttatni, hasonlóan a beépített biztonságossághoz (safety by design) ” – áll az ESRIF ajánlásában.

A Bizottság üdvözli ezt az ajánlást és elemezni fogja, miként biztosítható, hogy az esetleg a biztonságot érintő hatásokkal járó kutatási tevékenységek végzésekor indokolt esetben már a legkorábbi szakaszoktól figyelembe vegyék ezeket a szempontokat.

iv. A polgári és védelmi technológiák közötti szinergiák

A védelmi és a biztonsági technológiák közötti kapcsolat egyre szorosabbá váló jellege különösen a K+F területén, a potenciálisan mindkét iparág számára fejlesztetési lehetőséget kínáló technológiáknál érzékelhető.

Szükség van a komplementaritás és az együttműködés megerősítésére azokon a területeken, ahol a technológiáknak egyaránt lehetnek polgári és a védelmi alkalmazásai is, ideértve a határellenőrzést és a kiberbiztonságot. A 2008. decemberi Európai Tanács által felkarolt felhívás mentén – amelynek értelmében kutatási keretprogram alapján és a védelmi kutatások terén folytatott tevékenységek közötti szinergiákat meg kell erősíteni – biztosítani kell az Európai Védelmi Ügynökséggel (EDA) való szoros együttműködést.

BERUHÁZÁS A JÖVőBE

Az európai biztonsági kutatási és innovációs menetrendben (ESRIA) az ESRIF a következő 15 évre szóló biztonsági K+F ütemtervet határozott meg, amelyben kitért a rendszerkövetelményekre is. Különbséget kell tenni a K+F intézkedések és azon intézkedések között, amelyeknek célja, hogy a K+F révén elért technológiai haladás ezen új technológia tényleges alkalmazását eredményezze.

a) Biztonsági K+F küldetések és prioritások

A K+F tekintetében az ESRIF kiemelte, hogy a hetedik keretprogramban meghatározott biztonsági küldetésekkel kapcsolatos kutatási területek nem változnak a közeljövőben. Hosszabb távon szükség lesz az újraértékelésükre, és esetleges megerősítésükre és kibővítésükre.

Az ESRIF azt is hangsúlyozta, hogy teljes mértékben nem lehet kiszámítani, milyen emberi vagy természeti eredetű fenyegetéseknek lesz Európa biztonsága kitéve. Ezért a biztonsági K+F-nek a fenyegetésekkel szembeni rugalmas európai reagálóképességre és a válságokból való felépülés képességére kell összpontosítania. Ebbe beletartoznak az összetartó és masszív társadalmi rendszerek, és a technológiákkal való kapcsolatuk. Ezzel kapcsolatban az ESRIF azt ajánlotta, hogy meg kellene erősíteni és ki kellene bővíteni a kritikus infrastruktúrák védelmével kapcsolatos kutatásokat, például az energiaellátás vagy a közlekedési hálózatok biztonságával.[7]

i. Kialakuló prioritások

Az európai biztonsági kutatási és innovációs menetrend a folyamatban lévő biztonsági küldetésekhez nyújtott K+F támogatás teljes körét lefedi. Öt csoportba sorolták ezeket (lásd az ESRIF összefoglalóját a mellékletben).

A Bizottság érzékeli az ESRIF által az integrált megközelítésre helyezett hangsúlyt a menetrend egészének vonatkozásában. Legyen bár szó a robbanó- vagy vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris anyagokról, a kritikus infrastruktúrákról vagy válságkezelésről, az ESRIA a részek helyett mindig az egészre összpontosít, kiemelve a hálózatok, a referenciaközpontok, az interoperabilitás, és a rendszerek rendszere megoldások fontosságát. Az ESRIF „a természeti vagy ember által okozott katasztrófák kezelésére szolgáló, a korai figyelmeztetés és reagálóképesség területén alkalmazott, egész Európát lefedő, hálózatos működésre képes komplex rendszerek előrelátható szükségleteire való felkészülést” ajánlja.

A határigazgatás „holisztikus megközelítését” támogató innovációt szorgalmazza, amelyet az EU és tagállamai már kifejlesztettek a schengeni négylépcsős belépés-ellenőrzési modell[8] formájában, amely az integrált határigazgatás alapját képezi. Az ESRIF kiemelte az interoperabilitás fontosságát is: „a kutatásnak foglalkoznia kell az alkalmazott rendszerek műszaki interoperabilitásának, illetve a szervezeti szintű interoperabilitás kérdéseivel is, szem előtt tartva a határok két oldalán élő kultúrák sokszínűségét. Az interoperabilitást a fejlesztések, beszerzések és képzések összehangolt vagy közös eljárásai révén is lehet javítani.”

Az ESRIF álláspontja szerint az információs és kommunikációs technológiák „rendkívül fontosak az európai biztonság szempontjából, hiszen ezek maguk is kritikus infrastruktúrák és olyan elemek is egyben, amelyekre további szolgáltatások és ágazatok épülnek” - utalva ezzel konkrétan a rendszerszintű rugalmasság fokozására irányuló kutatás szükségességére. Az ESRIF szorgalmazza az IKT-környezethez kapcsolódó igazságügyi és bizonyítékgyűjtési eljárásokat támogató jogi keretek kutatását.

Az űrrel kapcsolatban az ESRIF megállapította, hogy az „létfontosságú szereppel bír egyes biztonságot érintő területeken”. Rámutatott továbbá a GMES és a Galileo fontosságára, amelyek „sokfajta értékes szolgáltatást nyújtanak a biztonság fokozására”, ennélfogva szükséges az űreszközök védelme.

A Bizottság üdvözli a biztonsággal kapcsolatos kutatás és innováció ezen átfogó megközelítését.

ii. A jövő küldetései

Az ESRIF által a szükséges feltételek és kutatási erőforrások tekintetében vizsgált biztonsági küldetések közül sok mérlegelés tárgyát képezi. Ez a helyzet többek között a határellenőrzéssel, a kritikus infrastruktúrák – például IKT – védelmével, a CRBN biztonságpolitikával, a robbanóanyagokkal és a detonátorokkal kapcsolatos biztonság fokozására irányuló intézkedésekkel, valamint az áruk és személyek átvizsgálásával. Ezeket a biztonsági területeket a majdani stockholmi cselekvési terv pontosabban meg fogja határozni.

Az IKT-biztonságot érintő kihívások különböző szakpolitikai területeken jelentkeznek, és ezeket a majdani uniós belső biztonsági stratégia informatikai rendszerének architektúrája függvényében kell kezelni.

Az ESRIF jelezte, hogy megbízatásában nem szerepelnek olyan kutatási témák, amelyeknek a jelentősége az elkövetkező években valószínűleg nőni fog. Ez főként egyes külső biztonsági küldetésekre vonatkozik. Az ESRIF ajánlása szerint „kiemelt prioritásként kell kezelni a biztonság külső dimenzióját”, szem előtt tartva, hogy a „kutatási és innovációs programoknak támogatniuk kell a békefenntartást, a humanitárius és válságkezelési feladatokat, ideértve az EU-n kívüli régiókkal, illetve nemzetközi szervezetekkel közös kezdeményezéseket, például a globális szabványok kifejlesztése tekintetében”.

A Bizottság véleménye szerint ezek egyelőre valóban csak kialakulóban lévő területek, mégis helyénvaló alaposabb megfontolás tárgyává tenni a biztonsági kutatási és fejlesztési programoknak olyan területekre való kiterjesztését, mint a polgári védelem és a válságmegelőzés, vagy a válság utáni stabilizáció:

- Polgári védelem: a polgári védelem és a polgári védelmi tevékenységeket támogató biztonsági kutatási tevékenységek – részben az éghajlatváltozás miatt – jellemzően egyre nagyobb jelentőséget kapnak; állapítja meg a főképviselőnek és az Európai Bizottságnak az Európai Tanácshoz írt dokumentuma, amely az éghajlatváltozást „veszélyeket megsokszorozó” tényezőként írja le[9]. A dokumentum a biztonság és az éghajlatváltozás közötti kapcsolattal foglalkozó uniós kutatási kapacitások megerősítésére hív fel. Ezen felül „Az Unió katasztrófaelhárítási képességének megerősítéséről” szóló közleményében a Bizottság kiemelte, hogy szükség van a katasztrófamegelőzési, -enyhítési és az európai polgári védelem katasztrófaelhárítási képességének javítására, és hogy ehhez a kutatás értékes támogatást tud adni.

- Válságmegelőzés és válság utáni stabilizáció a Stabilitási Eszköz[10] formájában a Közösségnek már működik egy alapja e célból. Az eszköz célja, hogy megteremtse vagy visszaállítsa azokat a feltételeket, amelyek nélkülözhetetlenek a Közösség fejlesztési politikáinak megfelelő végrehajtásához a válságok vagy kialakuló válságok esetén, továbbá hogy segítsen az egyes globális és transzregionális fenyegetések kezeléséhez szükséges kapacitások kiépítésében, valamint a válságot megelőző és a válságot követő felkészültség biztosításában. Az ezen tevékenységek támogatására szolgáló kutatási támogatás közösségi szinten azonban hiányzik.

b) A kutatáson és fejlesztésen túl

i. A végfelhasználók bevonása

Amellett, hogy „egész Európát átfedő szoros egyeztetést javasol a kínálati, a keresleti és a végfelhasználói oldalon található érdekeltek között a biztonsági kutatás tervezési, végrehajtási és felülvizsgálati ciklusait érintően”, az ESRIF a kormányok és a végfelhasználók tekintetében megállapította, hogy „szervezeti átalakulásra van szükség a biztonsági innováció alakítása, illetve az annak való megfelelés érdekében”.

A Bizottság egyetért azzal, hogy gyakran szükség van az állami és magán biztonsági végfelhasználók többletmunkájára a biztonsági technológiával kapcsolatos tudásbázis és a kiépítendő elemzői háttér erősítése, illetve annak érdekében, hogy a végfelhasználók olyan pozícióban legyenek, ahonnan teljes mértékben élni tudnak a lehetőséggel, hogy biztosítsák azt, hogy a jövőbeli megoldások a valódi szükségleteikhez igazodjanak, például demonstrációs modelleken keresztül.

ii. Az innovatív megoldások terjesztésére szolgáló jövőbeli programok

A Bizottság már korábban jelezte a biztonság operatív szempontjaira irányuló kutatás hasznosságát, különösen azokon a területeken, ahol a nemzeti és a nemzetközi hatóságok már alkalmaznak technológiai megoldásokat[11]. Az ESRIF véleménye szerint a globális piaci siker nagyban függ az uniós piaci beszerzési referenciáktól, ezért az innovatív megoldások kereskedelmi hasznosítást megelőző közbeszerzésében rejlő lehetőségek kihasználását javasolja.

Az ESRIF a transzeurópai együttműködés számára egy stratégiai és koordinált megközelítésre alapuló modell kifejlesztését javasolja. Példaként hivatkozik a transzeurópai hálózatokra, amelyeket referenciaként lehet venni a biztonsági terület uniós szintű, rendszerszerű integrációjához. Hasonlóan a TEN-hez, a nemzeti forrásokat kiegészítő finanszírozásra lenne szükség az európai kritikus infrastruktúrák biztonságának esetében is. Tekintettel arra, hogy a kutatásra és technológiai fejlesztésre rendelkezésre álló erőforrásokat a felhasználói elvárásoknak teljes mértékben megfelelve kell felhasználni, az ESRIF felvetette, hogy a folyamatot egy belső biztonsági alap felállításával lehetne támogatni.

iii. Oktatás és képzés

Az ESRIF rámutatott az kutatást szolgáló oktatás és képzés összekapcsolásának fontosságára, amelyért az összes érdekelt – biztonsági szakemberek, politikai döntéshozók, bűnüldöző szervek, a civil társadalom, a gyártók, a kutatóintézetek, a tudományos világ és a média – felelős. Az ESRIF új, a nagyközönséget célzó tájékoztatási programokat szorgalmazott, amelyek felhívják a figyelmet a fenyegetésekre, kockázatokra és a gyenge pontokra, továbbá amelyekkel javítható a szakpolitikákkal és a biztonságot szolgáló technológiákkal kapcsolatos tájékozottság.

AZ EURÓPAI BIZTONSÁGI KUTATÁSI ÉS INNOVÁCIÓS MENETREND MEGVALÓSÍTÁSA

Az ESRIF által az irányításra vonatkozóan megfogalmazott ajánlások azzal foglalkoznak, hogy miként lehet naprakészen tartani az ESRIA-t, és hogyan lehet valamennyi fontos érdekelt felet még jobban bevonni. Az ESRIF ajánlása szerint az ESRIA kiegyensúlyozott és szigorú végrehajtása érdekében egy átlátható, valamennyi érdekelt felet bevonó mechanizmust kell kidolgozni .

Mivel a biztonsági kutatás felhasználóorientált és a képességekre összpontosít, az ESRIF felhívja a figyelmet, hogy megfelelő kapcsolódásokra és együttműködési mechanizmusokra van szükség a végfelhasználók, a kutatók és a gyártók között.

KÖVETKEZTETÉS

Ez a dokumentum a Bizottság előzetes reagálása az ESRIF zárójelentésére. A Bizottság az ESRIF munkájának eredményeit fontosnak tekinti, és üdvözli stratégiai irányultságát. Figyelembe veszi az ajánlásokat és kiemeli az alábbi témákat, amelyeket a következő Bizottságnak célszerű lenne tovább elemeznie.

- az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének[12][13] szerepe a biztonság, a magánélet és az adatvédelem közötti kapcsolat kutatásában,

- annak szükségessége, hogy hetedik keretprogram „Biztonság” témájában felülvizsgált projektek „etikai felügyeletét” megerősítsék és a biztonság területén folyamatban lévő K+F projektek eredményeit a lehető legszélesebb kör számára megismerhetővé tegyék,

- a társadalmi dimenzió mint a hetedik keretprogram „Biztonság” témájának valamennyi pályázati felhívásában kötelező elvárt hatása,

- a leginnovatívabb biztonsági ágazatoknak a „vezető piacok” kezdeményezésbe való bevonásának lehetősége,

- a kereskedelmi hasznosítást megelőző közbeszerzés felgyorsítása a biztonsági területen,

- a tanúsítási, hitelesítési és – adott esetben – szabványosítási munka felgyorsításának lehetőségei a biztonsági területen, jelesül egy „európai biztonsági címke” program alkalmazhatóságának és hatékonyságának tekintetében,

- miként lehet a legjobban megfelelni az előrelátható új biztonsági küldetéseknek és prioritásoknak az aktuális, hetedik keretprogramon belül, illetve a következő keretprogram kidolgozásakor,

- milyen lehetőségek vannak uniós és tagállami szinten szorosabb kapcsolatok kialakítására az európai biztonsági kutatás és fejlesztés, valamint a biztonság operatív szempontjai között,

- állandó munkaszervezet létrehozása az ESRIF-ajánlások megvalósításához,

- fórum létrehozása a kutatás és innováció területén tevékenykedő biztonsági iparág versenyképességének növelésére, mint például az összes köz-, magán és civil szereplő részvételével felállított magas szintű munkacsoport.

Annex: Executive Summary of the ESRIF Final Report

Europe stands on the threshold of a new global approach to security – and of ways to use scientific research and innovation to reinforce and implement that new thinking

The security of Europe and its citizens is linked to internal and external events and threats, as well as to the increasing convergence of civil and defence capabilities. Above all, it derives from societal imperatives that demand a balancing of the state’s policy and technological exigencies with privacy rights, European cultural values and the tenets of democracy.

ESRIF, the European Security Research and Innovation Forum, has spent the past two years analyzing the medium and long-term challenges that Europe faces. These range from natural disasters to organised crime to man-made incidents, whether small-scale in impact or those with potential “mass disruption” effects.

Assisted by more than 600 experts, ESRIF and its 64 members from 31 countries have examined the full range of such threats and tied them to the EU’s central civil security missions and to the capabilities required to carry them out.

This collective effort has resulted in a set of key messages that encompass the logic and necessity of future European security and its related research. These messages point to the essence, as ESRIF sees it, of what security research and innovation should flow from – and what it should deliver to society.

Security research should be grounded in an industrial policy that frames a systematic approach to capability development which, in turn, promotes interoperability among the 27 EU nations and establishes common standards. Ultimately this effort must increase societal security in a globalised world, while fostering trust between European citizens, governments and national and European institutions. These and other ideas are among ESRIF’s main recommendations included in this executive summary.

To reach an interoperable, trust-embedded and resilient society, however, Europe needs an R&D roadmap, and a mechanism should be set up to implement it in a balanced and rigorous manner. ESRIF thus proposes its European Security Research and Innovation Agenda – “ESRIA” which should go a long way toward achieving that goal.

A research and innovation agenda cannot be created and implemented in a vacuum.

The framework is defined by principles given in the Key Messages :

( Societal Security

Human beings are at the core of security processes.

( Societal Resilience

Certain risks cannot be catered for, nor avoided. Societies must prepare to face shocks and must have the ability to recover.

( Trust

Assuring security implies nurturing trust among people, institutions and technologies.

( Awareness raising through education and training

Security is a common responsibility of all stakeholders, the citizen is at the fore front.

( Innovation

Europe can only rely on its own scientific, technological and industrial competences.

( Industrial policy

A competitive European security industry is a prerequisite for future security. The EU must address the fragmentation of its security markets.

( Interoperability

A seamless approach to security is essential for Europe; Interoperability is essential to allow security forces to work together.

( A systematic approach to capability development

The increasing complexity of security, demands increasing sophistication of our Response.

( Security by design

Security features must become integral part of any given system: Europe’s society needs a systemic approach to security.

ESRIF has defined a European Security Research and Innovation Agenda (ESRIA) that identifies and roadmaps key capabilities and research needs in line with the main work results.

The ESRIA has been organized into five content clusters and differentiates research topics according to short-, medium- or long-term needs:

( The first cluster centres on the classic event cycle of prevention, protection, preparing, responding and recovering. It focuses on the securing of people, civil preparedness and crisis management.

( The second cluster deals with the countering of different means of attack, as a way of dealing with specific, known and projected future risks. It examines ways to detect and identify conventional as well as non-conventional attacks, unintended impacts of other actions, and naturally occurring incidents, to mitigate their effects, and it analyzes potential dangers inherent to coming technologies.

( The third cluster aims at securing critical assets, such as energy, transport and other crucial infrastructures. It examines security economics and outlines the necessity to analyze and cope with limited access to critical natural resources as well as securing the existence of key manufacturing capabilities and capacities in Europe.

( The fourth cluster is about securing identity, access and movement of people and goods. It mainly centres on border security and secure identity management.

( Lastly, the fifth cluster lists additional enabling capabilities of special interest, due to cross-cutting characteristics or prior political strategic decisions. The crucial role of Information and Communication Technologies (ICT) is examined, as are security implications of European space programmes.

ESRIF strongly recommends that the EU and its Member States launch new measures to enhance the security of its citizens. These should also aim to create amenable conditions for European excellence in research and innovation, and thus advance Europe’s security. The below sets out policy and operational recommendations for achieving stronger security research and innovation results:

Common European Capabilities

The EU must draw on its collective strengths and knowledge by developing common capability via enhanced transnational co-operation.

1. This calls for close consultation across Europe among supply, demand and end-user stakeholders across the planning, execution and review cycles of security research policy. The demand side in particular – governments and end-users – needs organisational re-alignment to both shape and respond to security innovation.

2. Resources and incentives are essential to developing common capability. ESRIF recommends, notably with a view to the implementation of ESRIA, that the EU maintains the current rate of growth of its security research programmes – with the aim of reaching an annual budget of one billion euros as proposed in 2004 by the Group of Personalities. National programmes should reflect this degree of ambition. Regarding the necessary research and industrial synergies, technical compatibility and interoperability of new security solutions, a significant effort is required to ensure the coherence of national and EU efforts through enhanced coordination.

3. Research programmes should be complemented by additional implementation programmes. Success on the global market strongly depends on EU market procurement references. Pre-commercial procurement of innovative solutions should be exploited as a mechanism to bring research results closer to the market.

New Policy Initiatives

The above should be supported by stronger articulation of demand, and delivery of the most appropriate solutions by the supply side.

4. New initiatives and programmes should include:

5. creation of knowledge centres such as CBRN expert groups to guide research

6. preparations to meet foreseeable needs for pan-European network-enabled capabilities and complex systems in early warning and response readiness that deal with natural and man made incidents

7. expanded critical infrastructure protection programmes

8. evaluating the applicability and efficacy of the numerous initiatives available to the EU and its Members States such as: a Lead Market initiative, Trans European Networks for Security, the creation of an Internal Security Fund or a "European Security Label".

9. the early engagement of all stakeholders and transparency of the regulatory environment, including standards to stimulate private sector investments in security research. If upcoming regulations are understood early on, a return on security investments can be foreseen and investments can thus be expected to take place.

Integrated Approach to Security

Effective civil security must embrace interoperability, standardisation, certification, validation, communication with the public, education & training, exchange of best practices, consultations on privacy issues and other factors that cut across public and private spheres and provide synergies between civil security and defence research fields.

10. A holistic approach must include:

11. efforts to ensure that the social, cultural, legal and political aspects of security research and development are taken into account. Research programmes should reflect relevant ESRIF key messages, and thus promote overall "societal coherence".

12. the promotion of a security by design approach in any newly developed complex system or product, ensuring that security is addressed at the point of conception, as it has been the case for safety by design .

13. programmes to raise societal awareness of security threats, risks and vulnerabilities – and the security and safety impact of emerging critical technologies.

The Global Dimension

The EU’s civil security is a collective responsibility touching government, societal organisations, industry and individual citizens. It cannot stand in isolation from the world.

14. The globally inter-related nature of security calls for:

15. a strong and independent technological and scientific base for the EU to safeguard the interests of its citizens and ensure that its industry is able to provide products and services in a competitive manner.

16. giving high priority to security’s external dimension and closer home affairs/defence consultation. Research and innovation programmes should support peacekeeping, humanitarian and crisis management tasks, including joint initiatives with other regions and international organisations, notably as regard the development of global standards.

Security Research: The future

The proposed European Security Research and Innovation Agenda – ESRIA – should be seen as a living document.

17. For ESRIA to evolve with Europe’s internal and external threat environments:

18. A transparent mechanism involving all stakeholders should be set up to implement ESRIA in a balanced and rigorous manner.

19. ESRIA should be revisited and evaluated on a regular basis with special attention to evaluating any measures flowing from ESRIF key messages.

[1] COM(2007) 511 végleges.

[2] A biztonsági iparág magába foglalja a hagyományos biztonsági iparágat (amely általában véve a biztonsági eszközök, pl. a fizikai hozzáférés ellenőrzésére szolgáló eszközök szállításával foglalkozik), a biztonsági célokat szolgáló védelmi iparágat (amely a védelmi technológiáknak a biztonsági alkalmazásokban való használatán, vagy polgári felhasználású technológiáknak a megszerzésén és biztonsági alkalmazásokká való átalakításán alapul), valamint az új belépőket, azaz többnyire a meglévő (polgári) technológiáikat a biztonsági alkalmazásokra is kiterjesztő vállalatokat, például az informatikával foglalkozókat.

[3] http://www.cen.eu/CENORM/sectors/sectors/security+and+defence/security/index.asp

http://www.etsi.org/WebSite/Technologies/Security.aspx

[4] COM(2005) 488 végleges.

[5] COM(2007) 799 végleges.

[6] HL L 216., 2009.8.20., 1. o.

[7] Lásd még a kapcsolódó 2008/114/EK tanácsi irányelvet.

[8] A négy lépcső: harmadik országokban hozott intézkedések, a szomszédos országokkal való együttműködés, határigazgatási és ellenőrzési intézkedések a szabad mozgás térségében, beleértve a kiutasítást is.)

[9] Lásd 7249/08, 2008.3.3. Lásd még az Unió katasztrófa-elhárítási képességének megerősítéséről szóló bizottsági közleményt (COM(2008) 130 végleges).

[10] 1717/2006/EK tanácsi rendelet, HL L 327., 2006.11.24., 1. o.

[11] COM(2008) 68 végleges, COM(2008) 130 végleges, COM (2009) 262 végleges.

[12] 2008/203/EK tanácsi határozat, HL L 63., 2008.3.7.

[13] 168/2007/EK rendelet, HL L 53., 2007.2.22.