EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2016.4.19. COM(2016) 180 final A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK Az európai ipar digitalizálása,

a digitális egységes piac előnyeinek teljes körű kiaknázása {SWD(2016) 110 final}



1.Előzmények A feldolgozóipar és annak szolgáltatásokkal való kapcsolata fontos szerepet játszik Európa gazdaságának újbóli fellendítésében. Ugyanakkor új ipari forradalom zajlik, melyben a digitális technológiák – például a nagy adathalmazok – új generációi játszanak vezető szerepet. A digitális technológiák egyéb kulcsfontosságú alaptechnológiákkal együttesen történő fejlődése megváltoztatja a termékekből és kapcsolódó szolgáltatásokból történő értékek tervezésének, teremtésének, kereskedelmi forgalomba hozatalának és előállításának módját. A tárgyak internetéhez, az 5G-hez, a számítási felhőhöz, az adatelemzéshez és a robotikához hasonló technológiák fejlődése valamennyi ágazatban átalakítja a termékeket, folyamatokat és üzleti modelleket, végső soron új ipari mintákat teremtve a globális értékláncok elmozdulása során. E digitális lehetőségek teljes körű és gyors kiaknázása az európai ipar előtt álló kihívás. Ez Európa közép- és hosszú távú versenyképessége biztosítása érdekében elengedhetetlen, ami az általános jólétre is kihatással van. Az európai digitális egységes piac létrehozása a beruházások digitális innovációk területére történő vonzásának és a digitális gazdaság gyorsabb üzleti növekedésének előfeltétele. Az Európai Bizottság ambiciózus stratégiát dolgozott ki 2015-ben a digitális egységes piac létrehozása érdekében. A magas versenyképességű európai digitális ipar és a digitális innovációk valamennyi ágazatba történő integrálása a digitális egységes piac előnyeinek teljes körű kiaknázásához vezető egyik kulcsfontosságú sikertényező. A digitális technológiák kihasználása segíti majd a vállalkozásokat abban, hogy az uniós belső piacon túlra nőjenek, az EU-t pedig vonzóbb helyszínné teszi a globális beruházások számára. A digitális készségek alapvetően fontosak. Fenn kell tartani az európai piac nyitottságát, és azt tovább kell bővíteni a digitális szegmens felé. A digitális egységes piaci stratégia, különösen „a digitális gazdaság növekedési potenciáljának maximalizálása” elnevezésű pillér az adatgazdasághoz, a tárgyak internetéhez, a számítási felhőhöz, a szabványokhoz, a készségekhez és az e-kormányzáshoz hasonló területeken való intézkedések révén a gazdaság digitalizálásának előmozdításához szükséges valamennyi fontos eszközt tartalmazza. Ez az ipar, különösen a kis- és középvállalkozások (kkv-k) általános versenyképességének megerősítését célzó bizottsági kezdeményezések koherens stratégiai keretrendszerének részét képezi. Ez különösen az európai beruházási tervet, az energiauniót, a tőkepiaci uniót, a körforgásos gazdaságra vonatkozó csomagot és az egységes piaci stratégiát foglalja magában. A digitális egységes piaci stratégia e kezdeményezéseken alapul, és koherens keretrendszert biztosít az európai gazdaság digitalizálásának előmozdításához. A digitalizálás által jelentett kihívással szemben az ipar – valamennyi ágazatban – tud építeni a szakmai piacok digitális ágazatainak – például a gépjármű-, villamosenergia-piaci, valamint egészségügyi célú elektronika, távközlési berendezések, üzleti szoftverek és korszerű gyártás – erősségeire. Egyes területeken, nevezetesen a kisvállalkozások ikt-be való beruházási szintjével, illetve a digitális fogyasztási cikkek és webszolgáltatások kínálatával kapcsolatos területeken további előrelépésre van szükség. Az európai csúcstechnológiai iparágak viszonylag előrehaladott szakaszban járnak a digitális innovációk kihasználásában, míg a kkv-k, közepes piaci tőkeértékű vállalatok és a technológiával nem foglalkozó iparágak még mindig le vannak maradva. A régiók között is nagy különbségek mutatkoznak a digitalizálás tekintetében. Habár az üzleti szféra feladata, hogy a piaci viszonyokhoz való igazodásban vezető szerepet töltsön be, ennek eléréséhez elengedhetetlen, hogy sürgősen uniós szintű erőfeszítések történjenek a gazdaság digitalizálására vonatkozó nemzeti és regionális kezdeményezések összehangolásának elősegítésével kapcsolatban. Napjainkban a szállítói láncok körbefonják egész Európát, és a digitalizálás olyan kihívást jelent a szabványosítás, a szabályozási intézkedések és a biztosítható nagy volumenű beruházások terén, amelyekre kizárólag európai szinten található megoldás. E közlemény a digitális egységes piaci technológiákra és a közszolgáltatások korszerűsítésére vonatkozó csomag részeként koherens szakpolitikai intézkedéseket vezet be. A csomagba három másik közlemény is tartozik. A közlemény elmagyarázza a különböző intézkedések egymáshoz való viszonyát. A közlemény további célja, hogy kialakítsa az e területen fennálló nemzeti és uniós szintű kezdeményezések és a kapcsolódó szakpolitikai intézkedések – ideértve a digitális innovációkba és infrastruktúrába való beruházások – összehangolására vonatkozó keretrendszert, ezáltal felgyorsítva az ikt-szabványok kidolgozását, a szabályozási feltételek feltérképezését és a munkaerő átképzését, ideértve a képzettségi szint növelését is. E kihívások és lehetőségek az e-kormányzati intézkedések kidolgozása és a közszféra digitális megoldások iránti kereslet élénkítésében betöltött szerepének növelése esetében is fennállnak. A hangsúly a nemzeti kezdeményezésekre építő, azokat kiegészítő és azok kiterjesztését biztosító, egyértelmű európai hozzáadott értékkel rendelkező intézkedéseken van. A közlemény minden érintett érdekelt fél, azaz valamennyi ipari ágazat nagy-, közép- és kisvállalkozásai, a digitális beszállítói ipar, a szociális partnerek, a tagállamok és a régiók bevonására épül. A közleményhez három további közleményt és bizottsági szolgálati munkadokumentumot csatoltak: A felhőalapú számítástechnikával kapcsolatos európai kezdeményezésre vonatkozó közlemény ismerteti a világszínvonalú természettudományos és műszaki tudományos felhőalapú és adatinfrastruktúra kiépítésével kapcsolatos tervet, amely az Európai Unióban tevékenykedő tudósok és mérnökök számára biztosít széleskörű számítási és adatkezelési kapacitásokat. Nyílt és zökkenőmentes szolgáltatások segítségével virtuális környezetet biztosít a kutatási adatok határokon és tudományterületeken átívelő tárolásához, kezeléséhez, elemzéséhez és újrafelhasználásához („európai nyílt tudományos felhő”). Ez a kezdeményezés minden területen megnöveli Európa innovációs kapacitását, és a magas színvonalú számítástechnikától egészen a kis teljesítményű alkatrészekig megerősíti Európa digitális technológiákkal kapcsolatos képességeit. E kezdeményezés globális vezető szerepet biztosít Európa számára az adatinfrastruktúrák és szolgáltatások terén, és biztosítja, hogy az európai tudomány, technológia és ipar teljes mértékben kihasználja az adatközpontú tudomány előnyeit. Ehhez a nagyteljesítményű számítástechnikával és kvantumtechnológiákkal kapcsolatos két bizottsági szolgálati munkadokumentumot csatoltak. Az ikt-szabványosítás prioritásairól szóló közlemény meghatározza a lényeges ikt-szabványokat és bemutatja az e szabványok kialakításának – a digitális innovációk valamennyi gazdasági ágazatban való támogatása érdekében történő – felgyorsításához szükséges intézkedéseket. Széles körű konzultáción alapuló szabványosítási prioritásokat határoz meg és ezek elérése érdekében konkrét intézkedéseket mutat be. A közigazgatás digitális átalakításáról szóló e-kormányzati cselekvési terv a vállalkozások és állampolgárok igényeire, azaz a tervezetten végponttól végpontig tartó online, határokon átnyúló, alapértelmezetten interoperábilis megoldásokra összpontosít. A tárgyak internetéről szóló bizottsági szolgálati munkadokumentum a tárgyak internetével kapcsolatos európai kihívásokat és lehetőségeket emeli ki. 2.A digitális technológiák növekvő lábnyoma Az ikt-ágazat körülbelül a GDP 4 %-át teszi ki és így a gazdaság jelentős, 6 millió főt foglalkoztató hányadát alkotja. Az alkatrészektől a szoftvertermékekig terjedő ezen uniós ágazat (digitális termékek előállítása) hozzáadott értéke meghaladja az 580 milliárd EUR-t, és a teljes ipari tevékenység hozzáadott értékének 10 %-át teszi ki. A közelmúltban készített tanulmányok becslései szerint a termékek és szolgáltatások digitalizálása évente több mint 110 milliárd EUR bevételt jelent majd a következő 5 évben az európai ipar számára. Az ipar további digitalizálása várhatóan csak Németországban tíz év alatt 8 %-kal nagyobb termelékenységnövekedést és évente mintegy 30 milliárd EUR bevételnövekedést eredményez. Ez továbbá a foglalkoztatás 6 %-os növekedéséhez vezet. Az európai ipari össztermelés növekedésének közel egyharmada már most is a digitális technológiák elterjedésének köszönhető. Napjainkban a gépjárműipari ágazatban a hozzáadott érték növekedésének több mint egynegyede a digitális innovációk gépjárműbe, illetve a gépjármű tervezési és gyártási folyamatába való integrálásából származik. Végezetül pedig a digitális innovációk kulcsszerepet játszanak az energiaunióhoz és a körforgásos gazdasághoz hasonló bizottsági politikák által érintett számos társadalmi kihívásunk – a fenntartható egészségügyi rendszerektől az erőforrás- és energiahatékonyság javításáig – célkitűzéseinek elérése terén. Az internet, a világháló, valamint a virtuális és kiterjesztett valóság legújabb fejleményei folyamatosan alakítják valamennyi kreatív ágazat termelési és üzleti modelljét. A digitális innovációkból származó e további értékteremtés az alábbiak terén történik:

Termékek: Az infokommunikációs technológiák valamennyi termékbe és műtermékbe történő, a tárgyak internetének fejlődése által vezérelt további integrálása széles körű lehetőségeket kínál az új iparágak, ideértve az induló innovatív vállalkozások növekedésének terén, és a gazdaság valamennyi ágazatát átalakítja. Ez az összekapcsolt gépjárművekhez, a testen hordható eszközökhöz vagy az intelligens otthoni alkalmazásokhoz hasonló piacok fejlődését is magában foglalja. Folyamatok: a termelési folyamatok automatizálásának további elterjedése és a szimulációk és adatelemzés folyamatokba és szállítói láncokba való integrálása a termelékenység és az erőforrás-hatékonyság jelentős növekedését eredményezi a terméktervezéstől az életciklus-irányításig tartó teljes ciklus során. Üzleti modellek az értékláncok átcsoportosítása, illetve a termékek és szolgáltatások közötti határok elmosása által. Az intelligens összekapcsolt termékekhez szolgáltatások társulnak, és a vevők magatartása megváltozik, pl. a „tulajdonlással”, a közös alkotással és megosztással (az alkalmazások gazdasága) kapcsolatban. Bizonyos szolgáltatások a gyártóvállalatok termékportfóliójához történő hozzáadása bizonyítottan 5,3 %-ot elérő jövedelmezőségnövekedéshez és 30 %-ot elérő foglalkoztatottságnövekedéshez vezetett. Több technológia, nevezetesen a tárgyak internete, a nagy adathalmazok és a felhő, a robotika és a mesterséges intelligencia, valamint a háromdimenziós nyomtatás közeledése a digitális változás mozgatórugója. Ezek lehetővé teszik a jelenlegi ügyfelek legfontosabb elvárásai, például a személyre szabott jelleg, a nagyobb biztonság és kényelem, valamint az energia- és erőforrás-hatékonyság kielégítését. A fejlett érzékelők és nagy adathalmazok ipari folyamatok során történő kombinálása például csökkentheti az energiafogyasztást és a nyersanyagok felhasználását. Ezen innovációk következtében a digitális technológiák fejlődése és ezek iparágakon átívelő felhasználása közötti egymásrautaltság szorosabbá válik. A digitális technológiák előnyeinek teljes mértékű kihasználása érdekében Európának mindkettőre – azaz egy rendkívül innovatív digitális szektorra és valamennyi iparág digitális innovációs kapacitásának bővítésére – szüksége van. A hatékonyság növelése és az összes állampolgár számára biztosított magas színvonalú szolgáltatások érdekében ehhez a digitális átalakítás tekintetében utat mutató, innovatív közszférára is szükség van. 3.A digitális lehetőségek kiaknázása: hol áll Európa? A közelmúltban az Industrie 4.0 (DE), Smart Industry (NL), Catapults (UK) és Industrie du Futur (FR) nemzeti és regionális kezdeményezésekhez hasonló kezdeményezéseket indítottak az ipar digitális innovációi által kínált lehetőségek kiaknázása céljából. E kezdeményezések az európai szintű elkötelezettséget tanúsítják az előttünk álló digitális lehetőségek kiaknázása iránt. A digitális átalakulással járó kihívások kizárólag nemzeti szinten történő kezelése azonban az egységes piac további szétaprózódásának, valamint annak veszélyét rejti magában, hogy az erőfeszítések a magánberuházások bevonásához szükséges kritikus tömeg alatt maradnak. A magánberuházások digitális innovációkba történő vonzása tekintetében a gazdaságok között világszerte kiélezett verseny zajlik. Az ikt-hez kapcsolódó beruházások Európában 2000 és 2014 között az Egyesült Államokban megvalósított beruházások körülbelül egyharmadát tették ki. Hasonlóképpen az uniós vállalatok által a kutatás-fejlesztésbe befektetett teljes összeg az egyesült államokbeli vállalatok beruházásainak mindössze 40 %-át érte el. Habár a tagállamok és a régiók fontos szerepet töltenek be a finanszírozáshoz való hozzáférés elősegítése és a befektetések vonzása tekintetében, uniós szintű intézkedések biztosíthatják a hatás biztosítása érdekében szükséges léptéket és lefedettséget. A nemzeti és regionális innovációs döntéshozók közötti további együttműködés hozzáadott értékével az intelligens szakosodási megközelítés megfelelően foglalkozik, és az alulról kezdeményezett régiók közötti kezdeményezések is elindultak. Az ipar digitalizálásának állapota eltérő az ágazatok, különösen a csúcstechnológiai területek és a hagyományosabb iparágak, valamint a tagállamok és régiók között. A nagyvállalatok és kkv-k között is nagy különbségek mutatkoznak. A kkv-k és a közepes piaci tőkeértékű vállalatok nagy többsége komoly lemaradásokkal küszködik a digitális innovációk kihasználása terén. Az európai ipart az a veszély fenyegeti, hogy lemarad a digitális jövő közvetlen alapjainak lefektetése terén. Az európai digitális ipar számos előnyre építhet, mindenekelőtt az uniós piac méretére, ami a digitális egységes piac irányába történő fejlődés során további beruházásokat vonz. Ezenkívül egyértelmű erősségei közé tartoznak a szakmai (pl. B2B) és ágazati piacok, mint amilyen a beágyazott és üzleti szoftver, a távközlési készülékek, a robotika, az automatizálás, a lézer- és érzékelőtechnológia, valamint a gépjármű-, biztonsági, egészségügyi és energiapiacok elektronikája. Európának azonban jelentős mértékben növelnie kell vonzerejét – az alkatrészektől az eszközökig és szoftverekig terjedő – digitális termékek gyártásába történő beruházások, a fogyasztói piacok és webes és adatplatformok, illetve a vonatkozó alkalmazások és szolgáltatások terén. Ez a személyi számítógépek, szerverek és a fogyasztók részére való értékesítésre szánt valamennyi szoftver esetében is igaz. Amellett, hogy a digitális innovációk új lehetőségeket teremtenek, a teljes üzleti környezetet is átalakítják. Az értéklánc legfontosabb részein új versenytársak (pl. adat vagy webes platformok) számára nyitja meg az utat. Az európai vállalatok egyre jobban aggódnak amiatt, hogy egy ilyen forgatókönyv esetén csak néhány szállítóval vagy platformtulajdonossal tudnának együttműködni, és ez az értékteremtés jelentős részét üzleti szférájukon kívülre helyezné. A közös szabványok és interoperábilis megoldások fejlesztésének felgyorsítása is szükséges. A tárgyak internetének telepítéséhez és az adatok ágazatokon és régiókon átívelő zökkenőmentes áramlásához elengedhetetlen az átjárhatóság. A szabványok és közös előírások rendelkezésre állása egyértelmű követelmény például a nemcsak a közúti infrastruktúrához, hanem más járművekhez és eszközökhöz is kapcsolódó összekapcsolt járművek tekintetében, valamint az adott szolgáltatóktól való fogyasztói függés elkerülése miatt. Az ipari szövet digitalizálása új szabályozási kihívásokkal jár. Ez magában foglalja a nagyszámú új intelligens termék által előállított adatokkal, az autonóm rendszerek felelősségével, valamint az emberek és intelligens eszközök közötti interakció iránti növekvő igény melletti biztonsággal kapcsolatos kérdéseket. Ehhez meg kell találni a jogos üzleti érdekek és a személyes adatok és a magánélet védelmét biztosító alapvető jogok közötti helyes egyensúlyt, az általános adatvédelmi rendeletben meghatározottak szerint. A tárgyak internete és a nagy adathalmazok további fejlődése valamennyi vállalat számára és a társadalmi elfogadottság tekintetében is jelentős kihívásokat jelent a bizalommal és biztonsággal kapcsolatban. Az uniós munkavállalók mintegy 40 %-a nem rendelkezik megfelelő szintű digitális készségekkel. Az új multidiszciplináris és digitális készségek, például a kombinált adatelemzési és üzleti vagy mérnöki készségek iránti igény robbanásszerűen növekszik. A digitális készségekkel rendelkező munkavállalók rendelkezésre állása és az irántuk való kereslet közötti különbség egyre nő. A digitális innovációk az új vállalkozások növekedése és az ipari munkahelyek megőrzésének és átköltöztetésének támogatása révén a további ipari munkahelyek létrehozása szempontjából is nagy lehetőségeket rejtenek magukban. Csak az ikt-szakembereket tekintve több mint egymillió új munkahely jött létre az elmúlt három évben. Ennek ellenére várható, hogy a gyorsan növekvő kereslet több mint 800 000 betöltetlen álláshelyet fog eredményezni 2020-ig. Az automatizálás, robotika és intelligens rendszerek fejlődése ugyanakkor egyre inkább átalakítja a munka jellegét: nemcsak az ismétlődő, hanem a nagyobb szakértelmet igénylő adminisztratív, jogi és felügyeleti feladatok esetében is. A digitalizált gazdaságban folytatott munka új készségeket és képességeket is magában foglal, ideértve a nagyobb kreativitást, kommunikációt és alkalmazkodóképességet. Ehhez a képzettségi szint nagymértékű növelésére van szükség a munkaerő minden szintjén. A fent említett akadályok a köz- és magánszféra által tett kollektív erőfeszítéseket igényelnek. 4.Merre tovább? A digitalizálás egyedülálló lehetőséget biztosít Európában az innovatív és gyorsan növekvő digitális és digitalizált iparágakba történő további beruházások vonzásához. Az európai ipar a professzionális digitális technológiák terén meglévő erősségeire és a hagyományos ágazatokban való erőteljes jelenlétére építhet a tárgyak internete, a nagy adathalmazok és a mesterséges intelligencián alapuló rendszerek által kínált széles körű lehetőségek kiaknázása, valamint a jövőbeli termékekkel és szolgáltatásokkal kapcsolatban kialakuló piac meghatározott hányadának megszerzése érdekében. Habár a digitális ipari átalakuláshoz való alkalmazkodás elsősorban üzleti kérdés, a célzott közpolitikák fontos szerepet játszhatnak abban, hogy ezen átalakulás minden ágazatban a lehető legkedvezőbb körülmények között, a versenyszabályokkal megerősített versenykörnyezetben menjen végbe. Ez különösen fontos az európai gazdaságot alátámasztó nagyszámú kis- és középvállalkozás számára. A közpolitikának az építőipartól , az egészségügytől és az agrár-élelmiszeripartól a kreatív iparágakig terjedő teljes ipari szövet digitalizálását erősítő, prosperáló digitális ágazatra kell törekednie. Ezért e közlemény célja a digitális technológiák uniós versenyképességének megerősítése és annak biztosítása, hogy minden európai iparág – ágazattól, székhelytől és mérettől függetlenül – teljes körűen élvezhesse a digitális innovációk által nyújtott előnyöket.

Az uniós, nemzeti és regionális szintű köz- és magánkezdeményezések közötti együttműködés és tapasztalatcsere dinamikus keretrendszere által elősegített javasolt intézkedések várhatóan közel 50 milliárd EUR köz- és magánberuházást mozgósítanak a következő 5 évben, szükség esetén megvizsgálják és kiigazítják a jogi keretrendszert, és megerősítik a készségekre és a digitális korszak minőségi munkahelyeire irányuló erőfeszítések koordinációját. 4.1.Az ipar digitalizálását célzó kezdeményezések összehangolásának kerete Az elmúlt években Európa-szerte több mint 30, az ipar digitalizálását célzó nemzeti és regionális kezdeményezést indítottak. Az Európa-szerte egyre jobban elosztott értékláncokkal együtt az ipar további digitalizálása olyan kihívásokat jelent, amelyeket csak európai szintű kollektív erőfeszítések révén lehet megoldani. A közforrások összpontosítása uniós szinten érheti el gyorsan a megfelelő szintű magánberuházások vonzásához szükséges kritikus tömeget. Az egységes piac fejlődésének biztosítása érdekében foglalkozni kell a szabványosítás kérdésével, és meg kell vizsgálni az uniós szintű jogszabályok célravezetőségét; emellett jelentős értéket képvisel a bevált gyakorlatokmegosztása is a digitális változáshoz szükséges olyan területeken, mint a készségek és a munkahelyek. A Bizottság – a tagállamokkal és az iparral közösen – 2016 első felében irányítási keretet fog felállítani az alábbiak érdekében: i) a digitalizálással foglakozó uniós és nemzeti kezdeményezések összehangolásának megkönnyítése, ii) a számos érdekelt fél között jelenleg zajló párbeszédekre építve az érdekeltek és erőforrások értéklánc mentén való mozgósítása a digitális egységes piac létrehozását célzó intézkedések felé, valamint (iii) a bevált gyakorlatok cseréje: -A tagállami kezdeményezések képviselői, a vezető ipari szereplők és a szociális partnerek közötti évente kétszer megrendezésre kerülő magas szintű kerekasztal-megbeszélés a folyamatos uniós szintű párbeszéd biztosítása érdekében, szükség esetén külön munkacsoportokban kidolgozott, ágazatspecifikus és ágazatokon átnyúló kérdésekkel is foglalkozó előkészítő tevékenységekkel együtt. -Az érintett felek éves európai fóruma a szélesebb körű konzultáció és bevonás érdekében, ideértve a teljesen digitalizált értékláncok érdekelt feleit. A Bizottság rendszeres jelentést készít az intézkedések előrehaladtáról. A Bizottság 2016 végéig létrehozza és évente frissíti a nemzeti és regionális kezdeményezésekről és prioritásokról szóló jegyzéket. 4.2.Európa digitális innovációs kapacitásainak növelésére irányuló együttes beruházás A digitális innovációkba történő magánberuházások ösztönzése regionális, nemzeti és uniós szinten megoldandó kihívás az Európai Unió valamennyi ipari ágazatában. Ahogyan azt az Európai Stratégiai Beruházási Alap a közelmúltban bemutatta, szükség esetén az EU egésze képes olyan beruházási célú forrásokat mozgósítani, amelyek megszerzésére egy tagállamnak sem lenne esélye önmagában, és ez számos tagállam erejét jóval meghaladó húzó hatással van a magánberuházásokra. A további beruházások előmozdítására szolgáló megközelítés egyszerre kereslet- és kínálatvezérelt, és a pénzügyi támogatástól a koordinációig és jogszabályokig terjedő valamennyi szakpolitikai eszközt mozgósítja. A digitális innovációs központok Európa-szerte történő kiépítésének biztosítása érdekében bármely európai iparág számára lehetővé teszik a legfrissebb technológiákhoz való hozzáférést egy alulról kezdeményezett innovációs hullám ösztönzése céljából. Innovációval és stratégiai K+F-fel foglalkozó köz-magán társulásokat hoznak létre és erősítenek meg az értékláncok érdekelt feleit is magában foglaló, ipari vállalatok és egyetemek közötti uniós szintű együttműködés biztosítása érdekében. Ezek egyedülálló eszközként szolgálnak majd a nagy teljesítményű felhőalapú tudományos és innovációs infrastruktúrát, valamint a szabványok kidolgozásának felgyorsítására szolgáló nagyszabású kísérleti terepet is magukban foglaló digitális technológiák és platformok úttörő fejlesztéseihez szükséges erőforrások összpontosítása tekintetében. 4.2.1.A digitális innovációk ösztönzése valamennyi ágazatban: digitális innovációs központok egész Európában Európa nemzetközi szinten döntő versenyelőnyre tehet szert, ha Európa-szerte képes egy valamennyi ipari ágazatot bevonó digitális innovációs hullámot elindítani. A digitális technológiákban bekövetkező gyors ütemű változás mellett a legtöbb iparági döntéshozó számára nehézséget jelent annak eldöntése, hogy mikor, milyen szintű és milyen technológiákba történő beruházást eszközöljön. A nagyvállalatok közel 60 %-a és a kkv-k több mint 90 %-a úgy véli, hogy le van maradva a digitális innovációk terén. Az ipari ágazatok között hasonlóképpen jelentős különbségek mutatkoznak a digitalizálás terén. A fenti probléma megoldásával kapcsolatos állami támogatásra vonatkozó kérdés esetén az ipari ágazat érdekelt felei rámutatnak arra, hogy a digitalizálásba való beruházás előtt sürgősen szükség van „a digitális innovációkkal kapcsolatos vizsgálatokat és kísérleteket folytató létesítményekre.” A magasabb digitális felkészültségi szinttel rendelkező régiók és városok már beruháztak az ipar számára hasonló támogatást biztosító digitális kompetenciaközpontokba (pl. kutatási és technológiai szervezetek és egyetemi laboratóriumok). Mivel a digitális iparágakban erős klaszterekkel rendelkező régiókat nagyon magas szintű innováció jellemzi, lehetőség nyílik a klaszterek technológiai infrastruktúrával és innovációs közvetítőkkel való jobb felhasználására is. A hasonló kompetenciaközpontokat támogató uniós fellépések bizonyítottan nemcsak a meglévő iparágak – különösen a kkv-k és közepes piaci tőkeértékű vállalatok – versenyképességének növeléséhez, hanem az új digitalizált termékekkel és szolgáltatásokkal kapcsolatos további vállalkozások létrehozásához is hozzájárulnak. Ez az induló innovatív vállalkozások megalakulásának felgyorsítására szolgáló, a Startup Europe és a FIWARE kezdeményezésekhez hasonló hálózatok esetében is igaz. A Bizottság tervei szerint a Horizont 2020 program költségvetéséből a következő 5 évben 500 millió EUR irányul hasonló fellépések céljaira. A hatás még nagyobb, ha a kompetenciaközpontoknak nyújtott támogatást a finanszírozáshoz való hozzáférést megkönnyítő fellépésekkel, a nyilvánosság megszólítását célzó és közvetítésre vonatkozó intézkedésekkel kapcsolják össze. Ennek eredményeképpen a kompetenciaközpontok, ipari felhasználók és beszállítók, technológiai szakértők és befektetők között létrejött „több személy-több személy” közötti kapcsolatokat elősegítő és az egész Unióra kiterjedő piachoz való hozzáférést megkönnyítő teljesen „digitalizált innovációs központ” jön létre. E digitalizált innovációs központok hálózatba szervezése révén egyablakos ügyintézőhelyek jönnek létre a valamennyi vállalkozás számára hozzáférhető legfrissebb digitális technológiák tekintetében. Ebben az összefüggésben ösztönözni kell a digitális és más kulcsfontosságú alaptechnológiák közötti szinergiákat. A régiók közel 90 %-a prioritásként kezeli az ikt-t (a tagállamok kétharmada) vagy/és a korszerű gyártást (a tagállamok fele), vagy az intelligens szakosodási prioritásai keretében e prioritások támogatására kívánja felhasználni az ikt-t. Az európai strukturális és beruházási alapok és az Európai Stratégiai Beruházási Alap, még pontosabban annak kkv-támogatási kerete felhasználható a digitalizált innovációs központok támogatására e régiókban. A digitalizált innovációs központok szolgáltatásait kínáló kompetenciaközpontok újonnan történő létrehozása vagy megerősítése az Unió egész területén, valamint azok ipari igénybevételének, pl. digitális innovációs és készségekkel kapcsolatos utalványok által történő ösztönzése jelentős nemzeti és regionális erőfeszítéseket igényel, amihez 5 év alatt 5 milliárd EUR nagyságrendű beruházásra van szükség. A vonatkozó európai stratégiai klaszterpartnerségek által támogatott, ipari modernizációval és beruházással kapcsolatos tematikus intelligens szakosodási platform többek között a kompetenciaközpontokhoz és digitális klaszterekhez történő, régiókon átnyúló hozzáférést is támogatja. A Bizottság tervei szerint a Horizont 2020 programból 500 millió EUR beruházást a digitális innovációs központokra összpontosítják a következők elérése érdekében: -A digitális kompetenciaközpontok és klaszterpartnerségek közötti együttműködés és hálózatok kialakítása. -Az innovatív kísérleti tevékenységek határokon átnyúló együttműködésének támogatása.

-A bevált gyakorlatok megosztása és a kompetenciákról szóló jegyzék 2016 végéig történő kidolgozása. -A digitális innovációs központokkal nem rendelkező régiók csatlakozás és beruházás céljából történő mozgósítása. -A közszféra hatékonyságát és minőségét javító innovációkkal kapcsolatos közbeszerzések szélesebb körű használata A Bizottság 2016 júniusában felállítja az ipari modernizációval kapcsolatos tematikus intelligens szakosodási platformot. A Bizottság a digitális innovációs központokba történő beruházásra és a digitális innovációk iparági elfogadásának, valamint a digitális és más kulcsfontosságú alaptechnológiák közötti szinergiák ösztönzésére bátorítja a tagállamokat és régiókat. 4.2.2.A digitális technológiai értékláncok és platformok vezető szerepéért létrejött partnerségek Az európai köz- és magánszféra erőforrásainak összpontosítása révén megoldható kihívások között szerepelnek a nagy teljesítményű számítástechnikai létesítményekhez és természettudományos-műszaki adatinfrastruktúrákhoz szükséges nagyszabású beruházások. Az e közleményt kísérő, a felhőalapú számítástechnikával kapcsolatos európai kezdeményezésre vonatkozó közlemény bemutatja, hogy a tagállamokkal való partnerségben végrehajtott hasonló közös erőfeszítés képes Európa innovációs kapacitását a tudományágakon és ipari ágazatokon átívelően megnövelni. A közlemény azt is bemutatja, hogy egy ilyen beruházás képes a kisteljesítményű alkatrészektől a számítástechnikai architektúrákig, felhőalapú technológiáig és adatelemzésig terjedő európai stratégiai magas teljesítményű számítástechnika szállítói láncait megerősíteni. Többet kell tenni az egyéb kulcsfontosságú digitális technológiai területeken végrehajtott jelentős, de szétforgácsolt K+F+I erőfeszítések összehangolásának megkönnyítése érdekében is. Ezt a H2020 program keretében létrehozott köz-magán társulások (PPP) koordinációs szerepének megerősítése révén lehet elérni úgy, hogy azok a digitális ipari innovációk összevonásának valódi keretévé és ökoszisztémájává váljanak. A köz-magán társulások az uniós szintű digitális ipari stratégiák végrehajtásának legfontosabb eszközeiként szolgálnak, szorosabb kapcsolatot biztosítanak a K+F+I és a szabványosítási erőfeszítések között, és előmozdítják valamennyi hozzáférhető pénzügyi eszköz alkalmazását, amelyre példa a mindenütt elérhető következő generációs 5G hálózatok terén összehangolt beruházásokat sürgető 5G cselekvési terv érdekében elkezdett munka, amely az ipar összekapcsoltsági igényeit törekszik kiszolgálni. A meglévő köz-magán társulások az alkatrészektől az alkalmazásokig terjedő teljes digitális értékláncot lefedik. Ezek a nanoelektronikai alkatrészekre és beágyazott szoftverekre (ECSEL), fotonikára, robotikára, 5G kommunikációra, nagy teljesítményű számítástechnikára, kiberbiztonságra (tervezett) és nagy adathalmazokra vonatkozó köz-magán társulásokat is magukban foglalnak. Az ECSEL közös technológiai kezdeményezés példája azt mutatja, hogy a regionális, nemzeti és uniós stratégiák hasonló összehangolása megvalósítható, és számottevő magánberuházást képes vonzani, továbbá úttörő hatást tud elérni a versenyképesség terén. Ezek egyedülálló eszközként szolgálnak az úgynevezett innovációs „halálvölgyet” áthidaló, a kutatási ötleteket piacképes termékekké és szolgáltatásokká átalakító kísérleti gyártási programokhoz vagy a nagyméretű referenciaalkalmazásokhoz hasonló nagyméretű integratív kezdeményezések támogatására. E tekintetben különös jelentőséggel bír – az EUMSZ-ben foglaltaknak megfelelően – a közös európai érdeket szolgáló fontos projekt alkalmazása az egész gazdaság területén jelentős továbbgyűrűző hatással rendelkező rendkívül innovatív területek gyártási kapacitásai terén történő nagyszabású beruházások előmozdítása érdekében. A közös európai érdeket szolgáló fontos projektet az iparági szereplők és a tagállamok készítik elő a tárgyak internetével kapcsolatos kisteljesítményű alkatrészekben jelen lévő európai gyártási kapacitás bővítése érdekében. Ez összesen 6 milliárd EUR beruházást jelent, a közszféra részéről 1 milliárd eurónyi összeggel. Hasonló kezdeményezéseket vizsgálnak a nagyteljesítményű számítástechnika, a nagy adathalmazok, valamint az összekapcsolt és automatizált járművek területén is. Összességében az iparági szereplők és az EU több mint 20 milliárd EUR beruházást tervez a következő 5 évben a digitális ágazatban tevékenykedő PPP-k tekintetében, a stratégiai K+I menetrendek támogatása érdekében. Az ikt területén jelenlévő K+I-re nyújtott állami támogatás nemzeti szintjére tekintettel a teljes beruházás elérheti a 35 milliárd EUR-t a következő 5 évben, ha a tagállamok legalább évi 3 milliárd EUR-t fordítanak e stratégiákra, ideértve az Európai Stratégiai Beruházási Alap és az európai strukturális és beruházási alapok által kínált finanszírozási lehetőségeket. Az összpontosított beruházások ilyen szintje radikális előrelépést hoz Európa innovációs kapacitásában, és az ipart egyedi megkülönböztető tényezőkkel ruházza fel a globális méretű versenyben való részvétel érdekében. A Bizottság a jövő digitális ipari platformjainak kiépítését támogató kezdeményezések elindítását tervezi. Platformok alatt ebben az esetben a gazdasági szereplők több csoportja közötti interakció lehetővé tétele által értéket teremtő többoldalú piaci átjárókat értenek. A platformépítés többek között referenciaarchitektúrák kifejlesztését és széles körű értékteremtést előmozdító, folyamatosan változó ökoszisztémákban történő, fokozatos alkalmazását, tesztelését és hitelesítését jelenti. A platformépítő kezdeményezések egyik csoportjának célja a digitális technológiák, különösen a tárgyak internete, a nagy adathalmazok és a felhő, az autonóm rendszerek és a mesterséges intelligencia, valamint a 3D nyomtatás ágazatokon átívelő kihívásokat kezelő integrációs platformokban történő összekapcsolása. A következők tartoznak ide: Vezető szerep a tárgyak internetében: A Bizottság az intelligens városokhoz, intelligens életkörülményekhez, vezető nélküli gépjárművekhez, testen hordható eszközökhöz, mobil egészségügyhöz és agrár-élelmiszeriparhoz hasonló területeken fektet be kereslet által vezérelt nagyszabású kísérleti és „világítótorony”-kezdeményezésekbe. A beruházás mindenekelőtt az ágazatokon átívelő nyitott platformokra vonatkozik, és felgyorsítja a vállalatok és fejlesztői közösségek innovációs tevékenységeit, olyan létező nyílt szolgáltatási platformokra építve, mint például a FIWARE. Az e közleményt kísérő, a tárgyak internetére vonatkozó szolgálati munkadokumentum többek között a tárgyak internetének szabványosításával és szabályozásával kapcsolatos kihívásokat és lehetőségeket, valamint a szövetség a tárgyak internetével kapcsolatos innovációkért (Alliance for IoT Innovations, AIOTI) nevű szervezet szerepét vázolja fel. Adatplatformok: Az ipar és a Bizottság több mint 2,7 milliárd EUR-t fektetett be K+F+I intézkedésekbe az adatgazdaságra vonatkozó stratégia részeként létrehozott nagy adathalmazokkal foglalkozó PPP keretében. A cél az innovatív adatközpontú európai vállalkozások növekedésének támogatása és az ágazatokon átívelő adatok értékében rejlő potenciál kiaknázása. Ez magában foglalja a versenyképes nyílt adatplatformok létrehozását és a világszínvonalú adatinfrastruktúra Európában történő hozzáférhetőségének megvalósítását. A kulcsfontosságú szempontok közé tartoznak az adatközpontú gazdaságba vetett bizalom helyreállítását és az adatok vállalkozások általi, biztonságos és megbízható felhasználásának elősegítését célzó kiberbiztonsági megoldások. Az ilyen platformok elősegítik az adatközpontú üzleti modelleknek az európai iparágak, különösen a kkv-k körében történő elterjedését. A tervezett platformépítő kezdeményezések második csoportja a konvergáló digitális innovációk ágazati platformokba való integrálásával és az alábbiakhoz hasonló teljes körű megoldásokkal foglalkozik: Az összekapcsolt intelligens gyár: A jövő üzemei (FoF), a fenntartható feldolgozóipar az erőforrás- és energiahatékonyság révén (SPIRE) és a bioalapú iparágak (BBI) elnevezésű köz-magán társulásokba való beruházások az ipar számára lehetővé teszik a nagyteljesítményű számítástechnika, a nagy adathalmazok, a robotika, a tárgyak internete és a felhőtechnológia közeledése által a feldolgozóiparban kínált új lehetőségek kiaknázását. Nagyobb számú (különösen kkv-kkal kapcsolatos) iparág képes a szimulációs eszközökhöz és vizsgálólétesítményekhez hozzáférni a jobb termékek és szolgáltatások előállítása érdekében. A lézeralapú gyártást a fotonikai PPP keretében is támogatják. Összekapcsolt és automatizált vezetés: A Bizottság elkezdte ezen eszközök Európa-szerte történő telepítésének megkönnyítéséhez és meggyorsításához szükséges munkálatokat, ideértve a kooperatív intelligens közlekedési rendszerek platformjával kapcsolatos munkálatokat, valamint 2016-ban elkészíti a főtervet. Ez a tagállamokban rendelkezésre álló nagyméretű kísérleti telepítési, vizsgáló- és kísérleti létesítményeken alapul, és az uniós szintű interoperabilitást és a szolgáltatások folyamatosságát ösztönzi. Az összekapcsolt és automatizált európai vezetés bevezetésének meggyorsítása érdekében a Bizottság a GEAR2030 magas szintű munkacsoporthoz hasonló ipari fórumok támogatása mellett a távközlési ipar és gépjárműipar közötti együttműködést is elősegíti, ideértve a nagyméretű határokon átnyúló integratív műszaki projekteket.

A digitalizálás fontos kérdéseivel foglalkoznak más ágazati köz-magán társulások is, például a tudásmenedzselési pillérrel rendelkező innovatív gyógyszerek kutatására irányuló (IMI) közös technológiai kezdeményezés és „a nagy adathalmazok a jobb eredményekért” elnevezésű program. A Bizottság hangolja majd össze a digitális iparra vonatkozó intézkedéseket a digitális egységes piac versenyképességének javítására irányuló tevékenységek szélesebb keretével is, ideértve az energiahatékony épületekre és a környezetbarát járművekre irányuló kezdeményezésekhez hasonló ágazatspecifikus köz-magán társulásokat is. Az Európai Bizottság a tagállamokkal együttműködve a beruházásokat a köz-magán társulásokba a következő célokból összpontosítja: –A köz-magán társulások uniós szintű K+I erőfeszítésekben, nemzeti kezdeményezésekben és ipari stratégiákban betöltött koordinátori szerepének megerősítése a kulcsfontosságú technológiákra és azok nagyméretű integratív projekteken keresztül történő integrálására való összpontosítással; –A köz-magán társulások és a nemzeti beruházások jelentős részének az ágazatokon átívelő és integrált digitális platformokra és ökoszisztémákra történő összpontosítása, ideértve a referenciaalkalmazási és kísérleti környezeteket valós kontextusban. A Bizottság ellenőrzi majd a magánszféra azon kötelezettségvállalását, amely szerint a köz-magán társulásokba az uniós beruházásokhoz képest átlagosan legalább négyszer annyit fektet be , valamint az Európai Stratégiai Beruházási Alap és az európai strukturális és beruházási alapok keretében igénybe vehető pénzügyi eszközök által kínált lehetőségek kihasználását. 4.2.3.Szabványosítás: A referenciaarchitektúrákkal és kísérletezéssel kapcsolatos fokozott erőfeszítések és prioritások felállítása A digitális technológiák hatékony szabványosítási környezete nélkülözhetetlen az európai ipar digitalizálásához és kulcsfontosságú a digitális egységes piac tekintetében. Az ikt-szabványok lehetővé teszik, hogy az eszközöket és szolgáltatásokat határokon és technológiákon átívelően, zökkenőmentesen egymáshoz csatlakoztassuk. A jövőben az összekapcsolt eszközök – készülékek, ipari berendezések és érzékelők – milliárdjai függnek az ilyen zökkenőmentes kommunikációtól, függetlenül azok gyártójától, műszaki részleteitől vagy származási helyétől. Az ikt valamennyi gazdasági ágazatban gyorsan elterjedt. Azonban számos ipari területen a fejlesztés, tesztelés és szabványosítás hagyományos ciklusa többé nem megfelelő a gyorsan változó és összetett konvergáló technológiák esetében. A sokféle „ad hoc” globális szabványalkotó testület továbbá jelentős kihívást jelent a hagyományos megközelítések számára. Az e közleményt kísérő, a digitális egységes piac kulcsfontosságú ikt-szabványaival kapcsolatos közlemény az ikt-szabványok megalkotásának két, egymással összefüggő pilléren keresztül történő ésszerűsítését célzó számos intézkedést tartalmaz – először a kulcsfontosságú technológiai építőelemek alapvető csoportjának stratégiai középpontba állításával, másodsorban pedig egy erőteljes végrehajtási mechanizmus segítségével. E megközelítés összhangban van az előirányzott, az egységes piaci stratégiában bejelentett, szabványosításra vonatkozó szélesebb körű közös kezdeményezéssel. A szabványosítás stratégiai középpontba állítása érdekében a közlemény öt elsőbbségi területet határoz meg a szabványosítási erőfeszítések tekintetében: 5G, számítási felhő, a tárgyak internete, adattechnológiák és kiberbiztonság. Az erőfeszítések e területekre történő összpontosítása és azok ipari értékláncok mentén való integrálása megmutatja, hogy hol helyezkednek el a digitális egységes piac megvalósításával kapcsolatos stratégiai érdekeink, és segít az erőforrások koncentrálásában, a kutatók, innovátorok és szabványalkotók hatékonyabb módon történő egymáshoz közelítésében, valamint referenciaarchitektúrák és vizsgálati infrastruktúrák kidolgozásában. Az e területeken megvalósuló ésszerűsített, több témakörön átívelő, szabványosítással kapcsolatos megközelítések hozzájárulnak az elektronikus egészségügy, intelligens energiarendszerek, intelligens közlekedési rendszerek és összekapcsolt járművek, korszerű gyártás, intelligens otthonok és városok fejlődéséhez is. E stratégiai összpontosítást a Bizottság rendszeres ellenőrzésén alapuló erőteljes végrehajtási mechanizmus, a Bizottság összes érintett féllel folytatott folytonos politikai párbeszéde, a szabványügyi szervezetekkel való megerősített együttműködés és a megerősített nemzetközi kötelezettségvállalás is segíti. Az ikt-szabványosításnak továbbá a szabványmegfelelőségi szempontból elengedhetetlen szabadalmakkal kapcsolatos kiegyensúlyozott szellemi tulajdonjogi politikára kell támaszkodni, amely tisztességes, ésszerű és megkülönböztetésmentes engedélyezési feltételeken alapul. Az e közleményt kísérő, a digitális egységes piac kulcsfontosságú ikt-szabványaival kapcsolatos közleményben vázolt szakpolitikai intézkedések célja a technológiák nyílt és versenyképes piacon való széles körű rendelkezésre állásának biztosításával egyidejűleg méltányos megtérülés biztosítása a globális K+F és innováció ösztönzése, illetve a fenntartható szabványosítási folyamat biztosítása érdekében. 4.3.A megfelelő szabályozási keretfeltételek biztosítása A digitális egységes piaci stratégia az adatvédelemtől és adatbiztonságtól a világszínvonalú hálózatépítési és felhőalapú infrastruktúráig terjedően tartalmazza az ipari digitális innovációk szempontjából alapvető fontosságú intézkedéseket. A digitális technológiák gyors ütemű fejlődése és széles körű alkalmazása azonban a jelenlegi szabályozási keret további korszerűsítését teheti szükségessé. A jogi keret tisztázása és lehetséges kiigazítása fontos az európai ipar számára szükséges bizalom és jogbiztonság kialakításához, és a Bizottság „jobb szabályozás” elnevezésű REFIT-programjának részeként folytatódni fog. A REFIT-platform az innováció előtt álló akadályokra fog összpontosítani, és megvitatja, hogy miként lehet ezeket az egységes piaci stratégiában előírt innovatív szabályozási megközelítések vagy innovációs megállapodások segítségével eltávolítani vagy csökkenteni. Valójában a digitális technológiák olyan gyorsan fejlődnek, hogy a jogi keretet folyamatosan ellenőrizni kell annak biztosítása érdekében, hogy az összhangban maradjon a technológiai fejlődéssel. Egyes tagállamok elkezdték kiigazítani nemzeti jogszabályaikat, hogy az ATLAS elnevezésű, drónok számára célirányosan létrehozott spanyolországi vizsgálati és képzési légtérhez, illetve a szolgáltató robotok valós környezetben történő tesztelésére szolgáló olaszországi RoboTown városhoz hasonló tesztelések és kísérletek lehetségessé váljanak. Az európai uniós szintű fellépés szükségességét fel kell térképezni. A személyes adatok és a magánélet tekintetében az általános adatvédelmi rendelet már most is keretként szolgál a digitális szolgáltatások iránti bizalom növeléséhez, mivel a magánszemélyek, közigazgatási szervek és vállalkozások profitálni fognak a digitális kornak megfelelő, egyidejűleg erős védelmet nyújtó, valamint a digitális egységes piaci innovációkat ösztönző és lehetőségeket teremtő egyértelmű adatvédelmi szabályokból. „A beépített és az alapértelmezett adatvédelem” elve alapvető elvvé válik a vállalkozásoknak az innovációs tevékenységek folytatására és a személyes adatok biztonságával és védelmével kapcsolatos új ötletek, módszerek és technológiák kidolgozására való ösztönzése érdekében. Különösen az anonimizált vagy álnéven kezelt adatokhoz hasonló technikák fogják a „nagy adathalmazok” elemzésének alkalmazását ösztönözni. Az érdekelt felek szerint szükség van a digitális innovációk szabályozási keretének vizsgálatára az alábbiak további tisztázása érdekében: Az ipari vonatkozásban előállított adatok tulajdonjoga és használata komoly aggodalmakra okot adó területek. Amennyiben személyes adatokról van szó, a védelem az általános adatvédelmi rendelet és az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv keretében történik. A digitális egységes piac keretében már előirányzott, „az adatok szabad áramlásáról” szóló kezdeményezés megvizsgálja a tulajdonjoggal, átjárhatósággal, az adatok – ideértve az ipari adatokat is – kinyerésével és az azokhoz való hozzáféréssel kapcsolatos kérdéseket. Az önmagukat vezető autókhoz vagy drónokhoz hasonló, autonóm módon viselkedő rendszerek kihívást jelentenek a biztonsággal és felelősséggel kapcsolatos jelenlegi szabályokra, amelyek alapján a végső felelősséget egy jogi személy viseli. A tárgyak internetének kiépítésével kapcsolatos jogi következmények túlmutatnak a felelősség megosztásának a digitális egységes piaci stratégiában elismert kérdésén, és e következményekkel is foglalkozni kell. Az alkalmazások és más nem beágyazott szoftverek (amelyeket nem egy adathordozó tartalmaz) is potenciális biztonsági kockázatokat vethetnek fel, és ezeket az uniós jogi keret jelenleg nem kezeli teljes körűen.