A bruttó államadósság GDP-hez viszonyított aránya 2018-ban 102,5 %-ra nőtt, részben visszafordítva a 2017. évi jelentős, a GDP 95,8 %-át kitevő szintre való csökkenést. Ez a növekedés elsősorban annak tudható be, hogy 2018. júliusban és áprilisban államkötvény-sorozat kibocsátására került sor a Cyprus Cooperative Bank értékesítéséhez és rendezett felszámolásához nyújtott kormányzati támogatási intézkedésekhez kapcsolódóan, és ennek értéke a GDP 15 %-át tette ki (3,2 milliárd EUR). E fejleményt 2018-ban jelentős pozitív SFA-tételek is tükrözték, és ezáltal felfelé irányuló gyors elmozdulás jelentkezett az államadósság-pályán. A GDP-arányos államadósság-ráta azonban 2018-ban mindössze a GDP 7 százalékpontjával nőtt az előző évhez képest, mivel az erőteljes mögöttes költségvetési teljesítmény, a hólabdahatás és az aktív adósságkezelési műveletek részben kompenzálták a Cyprus Cooperative Bank kapcsán jelentkező adósságállomány-növekedést. Az államadósság dinamikáját részletesebben a 4.3. szakasz tárgyalja.

Az állami beruházásokra fordított összeg a GDP 2,1 %-át kitevő 2014-es mélypontot követően 2017-ben a GDP 2,7 %-át kitevő szintre emelkedett, elérve az uniós átlagot. Az állami beruházások 2018-ban tovább nőttek, a GDP 5,5 %-ára, bár a növekedés főként azzal magyarázható, hogy a Cyprus Cooperative Bank értékesítéséből és rendezett felszámolásából adódóan létrejött két új szervezet (a Sedipes és a Kedipes) is az államháztartás részét képezi. E szervezetekbe mintegy 670 millió EUR-t fektettek be, amely a korábbi Cyprus Cooperative Banktól biztosítékként átvett befektetett eszközöknek felel meg. A közberuházásoknak az állami összkiadásokon belüli aránya Cipruson 2017-ben 7,3 %-ot, 2018-ban pedig 12,4 %-ot tett ki.

A jövőt nézve a reálnövekedés a belső keresletnek, közelebbről a magánfogyasztásnak és a beruházásoknak köszönhetően várhatóan stabil lesz. A Bizottság 2019. tavaszi előrejelzése szerint a GDP növekedése 2019-ben 3,1 %, 2020-ben pedig 2,7 % lesz. Cipruson évek óta igen visszafogott az infláció, és ez várhatóan így is marad. A harmonizált fogyasztói árindex (a 2018-as 0,8 %-os inflációt követően) 2019-ben várhatóan 0,9 %-ra, majd 2020-ban 1,1 %-ra nő. Számos strukturális reform végrehajtása ellenére Cipruson a potenciális növekedés továbbra is korlátozott, mivel továbbra is fennállnak bizonyos korábbi problémák, például az, hogy a pénzügyi szektorban igen jelentős a nemteljesítő hitelek aránya, valamint nagy fokú a magán- és a közszektor eladósodottsága. A potenciális növekedés a becslések szerint 2018 és 2020 között 2 % körül alakul, és ez elsősorban a tőkefelhalmozódásnak köszönhető, másodsorban pedig a teljes munkaerő-hozzájárulásnak (ez utóbbit a foglalkoztatás növekedése mozdítja elő). A teljes tényezőtermelékenység a több éves negatív hozzájárulást követően a becslések szerint 2019-ben és 2020-ban pozitívvá válik, de még mindig nagyon közelít a nullához.

Ciprus a gazdasági válság által legsúlyosabban érintett európai országok egyike volt, ezért külső pénzügyi támogatást igényelt. 2013 és 2015 között gazdasági kiigazítási programot hajtott végre, amely a pénzügyi szektorra helyezte a hangsúlyt. Fennmaradtak azonban a válság örökségeként bizonyos problémák, amint ezt a második legnagyobb bank (Cyprus Cooperative Bank) 2018. évi értékesítése és rendezett felszámolása is tanúsítja. 2012 és 2014 között Ciprust gazdasági recesszió jellemezte, de 2015 óta helyreállt a reálnövekedés. 2016-tól kezdődően Cipruson erős, ciklikus fellendülés volt tapasztalható: az éves reálnövekedés 2016–2017-ben meghaladta, 2018-ban pedig megközelítette a 4 %-ot. A munkaerőpiac erőteljesen élénkült, és a foglalkoztatás az utóbbi időszakban évente körülbelül 4 %-kal nőtt, míg a bérek mérsékelten növekedtek. A munkanélküliség a válság csúcspontján mért közel 17 %-ról 2019. februárra 7,1 %-ra csökkent. Az elmúlt időszakban a hosszú távú munkanélküliség is csökkent.

Számos strukturális reform végrehajtása ellenére Cipruson a potenciális növekedés továbbra is korlátozott, mivel továbbra is fennállnak bizonyos korábbi problémák, például az, hogy a pénzügyi szektorban igen jelentős a nemteljesítő hitelek aránya, valamint nagy fokú a magán- és a közszektor eladósodottsága. Ciprus némi haladást ért el a 2018. évi országspecifikus ajánlások végrehajtásában, különösen azáltal, hogy jelentős intézkedéseket valósított meg a nemteljesítő hitelek csökkentésére vonatkozó átfogó stratégia keretében, megkönnyítve a kkv-k finanszírozási eszközökhöz való hozzáférését és előkészítve a nemzeti egészségbiztosítási rendszer első szakaszának végrehajtását.

4.4. A Bizottság által érdemlegesnek tartott egyéb tényezők

A pénzügyi stabilitás megőrzése érdekében a kormány számos intézkedést fogadott el a Cyprus Cooperative Bank értékesítésének és rendezett felszámolásának támogatása céljából. A pénzügyi szektort támogató intézkedések miatt 2018-ban hiány jelentkezett az államháztartási egyenlegben, és nőtt az államadósság, amint ezt a 4.2. és 4.3. szakasz kifejtette. Az egyszeri banktámogatási intézkedések 2018-ban a GDP 8,3 %-át (1,7 milliárd EUR-t) kitevő negatív hatást gyakoroltak az államháztartási egyenlegre. Ezenfelül az említett támogatási intézkedésekhez kapcsolódó államkötvény-kibocsátás a GDP 15 %-át (3,2 milliárd EUR-t) kitevő hatást gyakorolt az államadósságra.

A Bizottság által érdemlegesnek tartott egyéb tényezők között különös figyelmet kell fordítani a nemzetközi szolidaritás előmozdítását és az uniós szakpolitikai célok elérését szolgáló pénzügyi hozzájárulásokra, a pénzügyi stabilitás megőrzése érdekében a tagállamok által egymásnak nyújtott két- és többoldalú támogatásból keletkező adósságra és a súlyos pénzügyi zavarok ideje alatti pénzügyi stabilizációs műveletekkel kapcsolatos adósságra (az 1467/97/EK rendelet 2. cikk (3) bekezdés ).

A 473/2013/EU rendelet 12. cikkének (1) bekezdése értelmében e jelentésnek figyelembe kell vennie azt, hogy az ország költségvetésiterv-javaslatáról szóló, ugyanezen rendeletben „a 7. cikk (1) bekezdésében említett bizottsági véleményt az érintett tagállam milyen mértékben vette figyelembe”. A Ciprus 2019-re vonatkozó költségvetésiterv-javaslatáról szóló bizottsági vélemény megállapította, hogy Ciprus 2018-ban és 2019-ben megfelelt a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek, és felkérte a hatóságokat a 2019. évi költségvetés végrehajtására. A költségvetést a Parlament 2018. december 14-én a költségvetésiterv-javaslathoz képest jelentősebb változások nélkül elfogadta. A 2019. évi költségvetésben jóváhagyott egyes kiegészítő intézkedések közül az üzemanyagokra kivetett jövedéki adó csökkentése volt az az intézkedés, amely 2019-ben a legjelentősebb (a GDP –0,3 %-ának megfelelő) hatást gyakorolta a bevételi oldalra.

4.5. A tagállam által előterjesztett egyéb tényezők

A ciprusi hatóságok 2019. május 31-én az 1467/97/EK rendelet 2. cikke (3) bekezdésének megfelelően levelet küldtek, amelyben ismertették az érdemleges tényezőket. Az előző szakaszokban bemutatott elemzés már lényegében tartalmazza a hatóságok által előterjesztett érdemleges tényezőket.

A ciprusi hatóságok hangsúlyozzák, hogy a ciprusi költségvetési teljesítmény továbbra is erős, és referenciaértéknek a GDP 3 %-át kitevő mértékű 2018-as túllépése teljes egészében a Cyprus Cooperative Banknak nyújtott átmeneti állami támogatási intézkedéseknek tudható be. A levél szerint továbbá a Cyprus Cooperative Bank számára nyújtott egyszeri intézkedések szükségesek voltak a pénzügyi stabilitás fenntartásához, mivel lehetővé tették, hogy a bank rendezett felszámolás és a bank tevékenységeinek egy másik banknak való részleges értékesítése révén kilépjen a pénzügyi piacról.

Konkrétabban a hatóságok állítása szerint az, hogy az államháztartás fiskális helyzete 2018-ban a GDP 1,8 %-át kitevő 2017-es többletről a GDP 4,8 %-ának megfelelő hiányra romlott, kizárólag a Cyprus Cooperative Bank részére nyújtott egyszeri banktámogatási intézkedéseknek volt betudható. A hatóságok arra is rámutatnak, hogy a fenti egyszeri intézkedések nélkül az államháztartási egyenleg 2018-ban a GDP mintegy 3,4 %-ának megfelelő többletet ért el, ami az előző évhez képest a GDP 1,6 százalékpontjának megfelelő javulást, illetve a 2019-re vonatkozó költségvetésiterv-javaslatban kitűzött céltól pedig a GDP 0,5 százalékpontjának megfelelő pozitív eltérést jelent. A strukturális költségvetési helyzet 2018-ban javult, és a 2017. évi 1,3 %-os többlethez képest a GDP 2 %-ának megfelelő többletet ért el.

Végezetül a levél szerint az államháztartási hiányt 2019-ben várhatóan kiigazítják. Az államháztartási egyenleg az előrejelzések szerint 2019-ben a GDP mintegy 3 %-át, 2020-ban pedig a GDP 2,8 %-át kitevő többletet ér majd el, ami a gazdasági tevékenység normalizálását és a munkaerőpiac javulását tükrözi. A levél megállapítja, hogy a strukturális egyenleg az előrejelzések szerint a 2019 és 2020 közötti időszakban is többletet fog mutatni, túlteljesítve a középtávú költségvetési célt.

5. Következtetések

A bruttó államadósság 2011 óta meghaladja a GDP 60 %-ában meghatározott referenciaértéket, és 2018-ban a bejelentés szerint a GDP 102,5 %-át tette ki. A Bizottság 2019. tavaszi előrejelzése és a stabilitási program szerint 2019-ben az adósság folyamatosan, a GDP 100 %-a alatti szintre csökken. Ciprus 2018-ban megfelelt az átmeneti adósságszabálynak, és az előrejelzések szerint 2019-ben és 2020-ban meg fog felelni az adósságcsökkentési referenciaértéknek. Ez arra utal, hogy a Szerződés adósságra vonatkozó kritériuma teljesül.

Azt követően, hogy 2016-ban a GDP 0,3 %-át, 2017-ben pedig 1,8 %-át kitevő államháztartási többletet valósítottak meg, 2018-ban a ciprusi államháztartási hiánya elérte a GDP 4,8 %-ának megfelelő szintet, jelentősen meghaladva a Szerződésben a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaértéket. A banktámogatási intézkedések egyszeri, a GDP 8,3 %-ának megfelelő mértékű hiánynövelő hatása nélkül az államháztartási egyenleg 2018-ban a GDP 3,5 %-ának megfelelő többletet mutatott volna. A Bizottság 2019. tavaszi előrejelzése és a stabilitási program szerint az államháztartási egyenleg az előrejelzések szerint 2019-ben a GDP 3 %-a körüli, 2020-ban pedig a GDP 2,5 %-a feletti többletet fog ismét elérni, összhangban a referenciaértékkel, és jóval (a GDP több mint 5,5 százalékpontjával) a megengedett hiány szintje alatt. A 2018. évi referenciaérték túllépése a Szerződés és a Stabilitási és Növekedési Paktum értelmében ugyan ideiglenes, ám nem kivételes. Ez arra utal, hogy a Szerződésben meghatározott hiánykritérium 2018-ban prima facie nem teljesült.

A Szerződéssel összhangban ez a jelentés az érdemleges tényezőket is megvizsgálta. Az említett érdemleges tényezők közé tartozik az a tény, hogy a 2018-as államháztartási hiány – a referenciaérték túllépését is beleértve – teljes egészében a banktámogatási intézkedések egyszeri, a GDP 8,3 %-ának megfelelő mértékű hatása miatt következett be, amely intézkedések az államadósság 2018. évi növekedéséhez is hozzájárultak. Ezen túlmenően a strukturális egyenleg 2018-ban a GDP 2,0 %-ának megfelelő többletet ért el, továbbá szintje 2019-ben és 2020-ban várhatóan meg fogja haladni a kiegyensúlyozott költségvetési egyenlegre vonatkozó középtávú célt. Mivel azonban a GDP-arányos államadósság-ráta meghaladja a 60 %-os referenciaértéket, és nem teljesül a kettős feltétel – nevezetesen az, hogy a hiány közel marad a referenciaértékhez, és hogy a referenciaérték túllépése átmeneti –, ezeket az érdemleges tényezőket nem lehet figyelembe venni a Ciprusra vonatkozó túlzott hiány fennállását megállapító határozathoz vezető lépések során.

Mindazonáltal Ciprus 2019-ben és 2020-ban várhatóan teljes mértékben megfelel a Stabilitási és Növekedési Paktum valamennyi követelményének, és ezen belül az előrejelzés szerint túlteljesíti a középtávú költségvetési célt, valamint jelentős államháztartási többletet ér el, biztosítva ezáltal a hiánykritériumnak és az adósságcsökkentési referenciaértéknek való megfelelést. A fentiek fényében a túlzotthiány-eljárás megindítása nem szolgálna a költségvetési felügyelet tekintetében értelemmel bíró célt. A Bizottság tehát úgy ítéli meg, hogy nem szükséges további lépéseket tenni egy túlzott hiány fennállásáról szóló határozat irányába.