[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 9.6.2009

COM(2009) 260 végleges

2009/0074 (ACC)

Javaslat:

A TANÁCS HATÁROZATA

az áruforgalommal kapcsolatos ellenőrzések és alaki követelmények egyszerűsítéséről szóló 10. és a 37. jegyzőkönyv kiigazítására vonatkozó, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás által létrehozott vegyes bizottságon belüli közösségi álláspontról

INDOKOLÁS

I. Általános bemutatás

A csatolt, tanácsi határozatra irányuló javaslat az EGT-megállapodás 10. és 37. jegyzőkönyvének – az EGT-megállapodás vámbiztonsági intézkedésekre való kiterjesztése céljából történő – módosításáról szóló EGT-vegyesbizottsági határozat aláírásához, ideiglenes alkalmazásához és elfogadásához szükséges jogi okmány.

A Közösségi Vámkódexet[1] és annak végrehajtási rendelkezéseit[2], melyek a behozott, illetve kivitelre kerülő áruk vámkezelésére vonatkozó szabályokat állapítják meg, sorrendben 2005-ben[3], illetve 2006-ban[4] módosították bizonyos vámbiztonsági intézkedésekről szóló rendelkezések beillesztése érdekében. Ez a biztonsági rendszer – más intézkedésekkel együtt – többek között előírja, hogy a gazdasági szereplőknek számos adatot meg kell adniuk az áruk behozatalát és kivitelét megelőzően, ami a szóban forgó szállítmányok belépése vagy kilépése előtt lehetővé teszi az ezekkel a műveletekkel kapcsolatos kockázatok elemzésének elvégzését.

Ezek a biztonsági intézkedések elvben a harmadik országokkal folytatott kereskedelemre vonatkoznak. A Közösségi Vámkódex azonban lehetővé teszi, hogy az említett információk érkezés, illetve indulás előtti nyújtására vonatkozó követelmény tekintetében eltérő szabályokat alkalmazzanak, ha egy nemzetközi megállapodás különös biztonsági intézkedéseket határoz meg. Ezzel összefüggésben úgy ítélték meg, hogy elengedhetetlen és a Közösség, illetve Norvégia kölcsönös érdeke, hogy a kétoldalú árukereskedelem tekintetében módosítsák a vámbiztonsági szabályokat. Tekintettel Norvégiának a Közösség vámterületéhez viszonyított földrajzi helyzetére, a Norvégia és az Európai Unió tagállamai között napi rendszerességgel lebonyolított behozatali/kiviteli műveletek magas számára, valamint az EGT-megállapodás alapján az EK-t és Norvégiát összekötő jogi kapcsolatra, szükség van az ilyen megállapodásra, különösen annak érdekében, hogy a kereskedelem folyamatosságának szavatolása magas szintű biztonság fenntartása mellett történjen. A 2008 júniusában megkezdett tárgyalások az előzetes nyilatkozattételi kötelezettség eltörlésére irányuló megállapodást eredményeztek a Közösség és Norvégia közötti árukereskedelem tekintetében. Az említett eltörlés feltétele, hogy a szerződő felek kötelezettséget vállaljanak arra, hogy a Közösség hatályos jogszabályain alapuló intézkedések révén azonos szintű biztonságot szavatolnak a saját vámterületükön. A vámbiztonsági intézkedésekre vonatkozó rendelkezéseken kívül a megállapodás egy olyan szabálycsomagot is tartalmaz, amely egyrészről lehetővé teszi annak biztosítását, hogy a megállapodás a közösségi vívmányok változásával párhuzamosan változzon, másrészről előírja, hogy abban az esetben, ha az egyes biztonsági intézkedések egyenértékűsége már nem lenne biztosított, mindegyik fél hozhasson az egyensúly helyreállítására irányuló intézkedéseket, és akár fel is függeszthesse a megállapodás érintett fejezetének alkalmazását.

A javaslat az EGT-megállapodás 10. és 37. jegyzőkönyvét kívánja módosítani annak érdekében, hogy e jegyzőkönyvek hatálya a vámbiztonsági intézkedésekre is kiterjedjen.

A módosítások kizárólag a Közösség és Norvégia közötti kereskedelmet érintik. Az EGT-Vegyesbizottság határozatával hatályuk a jövőben Izlandra és Liechtensteinra is kiterjeszthető. Ugyanakkor az EK és Svájc közötti, vámbiztonsági intézkedésekről szóló megállapodás Liechtenstein tekintetében is érvényes.

Az ekképpen módosított megállapodás ideiglenes alkalmazása a szerződő felek belső eljárásainak lezárultáig lehetővé teszi, hogy az új rendelkezéseket 2009. július 1-jétől, a Vámkódex és végrehajtási rendelkezései módosításaival bevezetett biztonsági intézkedések alkalmazásának időpontjától figyelembe vegyék.

Az EGT-megállapodás e módosításainak nincs az Európai Közösség költségvetését érintő pénzügyi vonzata.

II. A 10. jegyzőkönyv módosítása

A. A közösségi vívmányok vámbiztonsági intézkedésekre vonatkozó, a 10. jegyzőkönyv IIa. fejezetébe beemelt rendelkezései.

A vámbiztonsági intézkedésekre vonatkozó új IIa. fejezet (valamint az említett fejezetben hivatkozott I. és II. melléklet) a Közösségi Vámkódexben és végrehajtási rendelkezéseiben foglalt szabályokkal egyenértékű rendelkezéseket tartalmaz, hogy a nemzetközi árukereskedelem területén összehangolt és hatékony megoldást nyújtson a biztonsággal kapcsolatos aggályokra. Ezek a rendelkezések a következőkre vonatkoznak:

- a gazdasági szereplők azon kötelezettsége, hogy a vámhatóságoknak információkat nyújtsanak az árukról, azok Európai Unióba történő behozatalát vagy onnan induló kivitelét megelőzően;

- a megbízható gazdasági szereplők azon lehetősége, hogy élvezhessék bizonyos, a vámbiztonsági intézkedésekhez képest egyszerűsített intézkedések előnyeit (engedélyezett gazdálkodó státusz);

- az ellenőrzések céljából egységes közösségi kritériumok bevezetése a kockázatok kiválasztásához, melyek meghatározása számítógépes rendszerekre támaszkodik.

B. A vámbiztonsági intézkedések egyenértékűségét biztosító intézkedésekről szóló rendelkezések

A 10. jegyzőkönyv új, 9f. cikke szerint az EGT-Vegyesbizottság meghatározza azokat a szabályokat, amelyek révén a szerződő felek biztosíthatják az említett fejezet végrehajtásának nyomon követését, és ellenőrizhetik az említett fejezetben és a jegyzőkönyv I. és II. mellékletében szereplő rendelkezések betartását. A nyomon követés az említett rendelkezések végrehajtásának rendszeres értékeléséből, a két fél szakértőinek tematikus megbeszéléseiből, és a közigazgatási eljárások auditjaiból állhat.

Ezenfelül a IIa. fejezetbe, illetve az I. és a II. mellékletbe beemelt vámbiztonsági intézkedések egyenértékűségét illetően a jegyzőkönyv 9i. cikke kimondja, hogy mindegyik szerződő fél megteheti a szükséges védintézkedéseket, beleértve a fejezetben foglalt rendelkezések alkalmazásának felfüggesztését is, ha azt állapítja meg, hogy a másik fél nem tartja tiszteletben a feltételeket, vagy ha az egyenértékűség már nem érvényesül. Az ilyen intézkedésekről előzetesen konzultálni kell az EGT-Vegyesbizottságban.

Hacsak az EGT-Vegyesbizottság másképpen nem határoz, bármelyik szerződő fél felfüggesztheti a IIa. fejezet alkalmazását, amennyiben az említett bizottság nem hozott határozatot az említett fejezet azon módosításairól, amelyek a vonatkozó közösségi jogszabályok továbbfejlesztésének figyelembevételéhez szükségesek, aminek következtében a vámintézkedések egyenértékűsége már nem biztosított. Abban az esetben, ha a Közösség ilyen lépésről határoz, a Bizottságnak értesítenie kell Norvégiát a felfüggesztésről, amely az érintett közösségi jogszabályok végrehajtásának időpontjától lép életbe.

III. A 37. jegyzőkönyv módosítása

A jegyzőkönyv azon bizottságok listáját tartalmazza, amelyek az Európai Bizottságot segítik végrehajtási jogköre gyakorlásában.

A listára felkerül a Vámkódexbizottság is, annak érdekében, hogy Norvégia képviselői is szerepet vállalhassanak e bizottság tevékenységében, ha azt – az EGT-megállapodás 101. cikkével összhangban – az EGT-megállapodásban foglaltak megfelelő érvényesülése megkívánja.

IV. Következtetés

Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás végrehajtására vonatkozó rendelkezésekről szóló 2894/94/EK tanácsi rendelet[5] 1. cikkének (3) bekezdése szerint az ilyen jellegű EGT-vegyesbizottsági határozatok esetében a Tanács alakítja ki a Közösség álláspontját.

Az EGT-vegyesbizottsági határozat tervezetét a Tanács elé terjesztik jóváhagyásra, majd a Bizottság az első adandó alkalommal az EGT-Vegyesbizottság elé tárja a Közösség álláspontját.

2009/0074 (ACC)

Javaslat:

A TANÁCS HATÁROZATA

az áruforgalommal kapcsolatos ellenőrzések és alaki követelmények egyszerűsítéséről szóló 10. és a 37. jegyzőkönyv kiigazítására vonatkozó, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás által létrehozott vegyes bizottságon belüli közösségi álláspontról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 133. cikkére, 300. cikkének második albekezdésével összefüggésben,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

mivel:

1. A Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendeletet[6] és a Vámkódex végrehajtási rendelkezéseit megállapító 2454/93/EGK bizottsági rendeletet[7] a vámbiztonsági intézkedések beemelése érdekében 2005-ben[8], illetve 2006-ban[9] módosították. Ez a biztonsági rendszer – más intézkedésekkel együtt – többek között előírja, hogy a gazdasági szereplőknek 2009. július 1-jétől bizonyos adatokat meg kell adniuk az áruk behozatalát és kivitelét megelőzően.

2. A vámbiztonsági intézkedésekkel kapcsolatos módosítások kikötik, hogy az áruk érkezése és indulása előtti információnyújtás kötelezettségét illetően különböző szabályok és határidők is rögzíthetők, ha nemzetközi megállapodások különös biztonsági rendelkezéseket írnak elő.

3. Az Európai Közösség és Norvégia közötti áruforgalom nagyságrendje, valamint a Norvégiában bevezetett vámbiztonsági intézkedések fényében Norvégia és az Európai Közösség tárgyalásokba kezdett annak érdekében, hogy a vámterületükre belépő vagy azt elhagyó áruk forgalmának biztonságát az áruforgalmi folyamatok akadályozása nélkül lehessen megvalósítani.

4. Ezért a felek közötti jogszerű kereskedelmet nem akadályozó, megfelelő szintű vámbiztonság biztosítása érdekében célszerű módosítani az EGT-megállapodás áruforgalommal kapcsolatos ellenőrzések és alaki követelmények egyszerűsítéséről szóló 10. jegyzőkönyvét és az EGT-megállapodás 101. cikkében említett bizottságok listáját tartalmazó 37. jegyzőkönyvét.

5. Ezeket a módosításokat az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás által létrehozott vegyes bizottság határozatával kell bevezetni,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

Az EGT-megállapodás 10. és 37. jegyzőkönyvének módosítására irányuló javaslat kapcsán az EGT-Vegyesbizottságban képviselendő közösségi álláspont a határozathoz csatolt szövegen alapul.

2. cikk

Az EGT-Vegyesbizottság határozatát az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzé kell tenni.

Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.

a Tanács részéről

az elnök

MELLÉKLET

Javaslat:

AZ EGT-VEGYESBIZOTTSÁG [...] HATÁROZATA

(…)

az EGT-megállapodás áruforgalommal kapcsolatos ellenőrzések és alaki követelmények egyszerűsítéséről szóló 10. jegyzőkönyvének és 37. jegyzőkönyvének módosításáról

AZ EGT-VEGYESBIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás kiigazításáról szóló jegyzőkönyvvel módosított, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás) és különösen annak 98. és 101. cikkére,

mivel:

6. A megállapodás 10. jegyzőkönyvét az EGT-Vegyesbizottság nem módosította.

7. A megállapodás 37. jegyzőkönyve a …..-i … EGT-vegyesbizottsági határozattal módosult.

8. A megállapodás 10. jegyzőkönyvének módosítása az Európai Közösség és az EFTA-államok kölcsönös érdeke, hiszen így elkerülhetők a szükségtelen korlátozások és megállapítható egy sor olyan rendelkezés, amelyek révén egyenértékű vámbiztonsági intézkedések alkalmazhatók a harmadik országokból eredő vagy harmadik országok felé irányuló áruforgalomra.

9. Az EGT-Vegyesbizottság e határozata nem alkalmazandó Izlandra és Liechtensteinra. Mindazonáltal az EGT-Vegyesbizottság egy újabb határozattal minden EFTA tagállam számára elérhetővé teheti.

10. Az Európai Közösség és Norvégia határozott szándéka, hogy a vámterületükre belépő vagy azt elhagyó áruk forgalmának biztonságát az áruforgalmi folyamatok akadályozása nélkül javítsák.

11. Az Európai Közösség és az EFTA-államok kölcsönös érdeke, hogy a harmadik országokból eredő vagy harmadik országok felé irányuló áruforgalom vonatkozásában egyenértékű vámbiztonsági intézkedéseket vezessenek be, és azok az EU-tagállamokban alkalmazott vonatkozó intézkedésekkel egyidejűleg hatályba lépjenek.

12. Az Európai Közösség és Norvégia határozott szándéka, hogy az Európai Közösség hatályos jogszabályain alapuló vámbiztonsági intézkedések révén azonos szintű biztonságot szavatoljanak vámterületükön.

13. A szóban forgó vámbiztonsági intézkedések a biztonsági adatokkal kapcsolatos, az áruk behozatalát vagy kivitelét megelőző nyilatkozattételre, a biztonsági kockázatok kezelésére és a kapcsolódó vámellenőrzésekre, valamint az engedélyezett gazdálkodók kölcsönösen elismert státuszának megadására vonatkoznak.

14. Kívánatos, hogy Norvégiát bevonják az Európai Közösség vámbiztonsági intézkedésekre vonatkozó szabályainak kidolgozásába, illetve tájékoztassák azok alkalmazásáról. Ezért módosítani kell a 37. jegyzőkönyvet, amely azon bizottságokat sorolja fel, amelyek munkájába az EFTA-államok szakértőit be kell vonni, ha a megállapodásban foglaltak megfelelő érvényesülése megkívánja.

15. Norvégia gondoskodik a személyes adatok megfelelő védelméről, olyan mértékben, amennyire a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet a 83/1999 EGT-vegyesbizottsági határozattal[10] beépítették a megállapodásba,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A megállapodás 10. jegyzőkönyve e határozat mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

A megállapodás 37. jegyzőkönyve (amely a 101. cikkben előírt listát tartalmazza) a következő ponttal egészül ki:

„27. Vámkódexbizottság (a Tanács 2913/92/EGK rendelete).”

3. cikk

(1) Ez a határozat 2009. július 1-jén vagy az azt követő napon lép hatályba, amelyen az EGT-Vegyesbizottság a megállapodás 103. cikkének (1) bekezdése szerint az utolsó bejelentést megkapta, attól függően, melyik a későbbi időpont[11].

(2) Az (1) bekezdésben említett bejelentések megtörténtéig az Európai Közösség és Norvégia e határozatot 2009. július 1-jétől vagy az Európai Közösség és Norvégia által közösen megállapított, az EFTA-államokkal és az EFTA Felügyeleti Hatósággal közölt későbbi dátumtól ideiglenesen alkalmazza.

4. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának az EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében kell közzétenni.

Kelt Brüsszelben,

az EGT-Vegyesbizottság részéről

az elnök az EGT-Vegyesbizottság titkárai

MELLÉKLET

az EGT-Vegyesbizottság […] határozatához

A megállapodás 10. jegyzőkönyvét az alábbiak szerint kell módosítani:

1. A 2. cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:

„(3) A IIa. fejezetben és a jegyzőkönyv I. és II. mellékletében szereplő vámbiztonsági intézkedések csupán az Európai Közösség és Norvégia között alkalmazandók.

(4) A IIa. fejezetben vagy a jegyzőkönyv I. és II. mellékletében a Szerződő Felek vámterületére tett utalások alatt az alábbiak értendők:

- a Közösség vámterülete;

- Norvégia vámterülete.”

2. A II. fejezet (ELJÁRÁSOK) után a következő fejezet kerül beillesztésre:

„IIa. FEJEZET

VÁMBIZTONSÁGI INTÉZKEDÉSEK

9a. cikk

Fogalommeghatározások

a) „kockázat”: a Szerződő Felek valamelyikének vámterülete és harmadik országok között mozgó áruk beléptetésével, kiléptetésével, továbbításával, átszállításával és meghatározott célra történő felhasználásával, valamint a szabad forgalomban nem lévő áruk jelenlétével kapcsolatos olyan esemény bekövetkeztének a valószínűsége, amely veszélyezteti a Szerződő Felek biztonságát és védelmét, a közegészségügyet, a környezetet vagy a fogyasztókat.

b) „kockázatkezelés”: a kockázat rendszeres megállapítása és a kockázat korlátozásához szükséges valamennyi intézkedés megtétele. Ezen intézkedések közé tartozik adatok és információk gyűjtése, a kockázatelemzés és -értékelés, intézkedések előírása, illetve megtétele, valamint a folyamatnak és eredményeinek rendszeres figyelemmel kísérése és felülvizsgálata a Szerződő Felek által vagy nemzetközileg meghatározott források és stratégiák alapján.

9b. cikk

Általános biztonsági rendelkezések

(1) A Szerződő Felek megállapodnak abban, hogy a vámterületükre belépő vagy azt elhagyó áruk tekintetében bevezetik és alkalmazzák az e fejezetben meghatározott vámbiztonsági intézkedéseket, így szavatolva külső határaik azonos szintű biztonságát.

(2) A Szerződő Felek lemondanak arról, hogy az ebben a fejezetben meghatározott vámbiztonsági intézkedéseket az áruknak a vámterületeik közötti fuvarozásakor alkalmazzák.

(3) A Szerződő Felek az ebben a fejezetben foglalt területeken harmadik országokkal létrejött bármilyen megállapodás megkötése előtt egyeztetnek egymással a célból, hogy biztosítsák annak összhangját e fejezet rendelkezéseivel, különösen akkor, ha a tervezett megállapodás az ebben a fejezetben meghatározott vámbiztonsági intézkedésektől eltérő rendelkezéseket tartalmaz. Mindegyik Szerződő Fél gondoskodik arról, hogy a harmadik országokkal kötött megállapodások – az EGT-Vegyesbizottság ellenkező értelmű határozata hiányában – ne teremtsenek jogokat és kötelezettségeket a többi Szerződő Fél számára.

9c. cikk

Beléptetés és kiléptetés előtti vámáru-nyilatkozatok

(1) A Szerződő Felek vámterületére harmadik országokból beszállított árukról belépési vámáru-nyilatkozatot kell benyújtani (a továbbiakban: belépési gyűjtő vámáru-nyilatkozat), kivéve az olyan szállítóeszközzel fuvarozott árut, amely e vámterület felségvizein vagy légterén megállás nélkül halad át.

(2) A Szerződő Felek vámterületéről harmadik országokba kiszállított árukról kilépési vámáru-nyilatkozatot kell benyújtani (a továbbiakban: kilépési gyűjtő vámáru-nyilatkozat), kivéve az olyan szállítóeszközzel fuvarozott árut, amely e vámterület felségvizein vagy légterén megállás nélkül halad át.

(3) A belépési vagy kilépési gyűjtő vámáru-nyilatkozatot az áruknak a Szerződő Felek vámterületére történő beszállítását vagy onnan történő kiszállítását megelőzően kell benyújtani.

(4) Az (1) és a (2) bekezdésben említett belépési és kilépési gyűjtő vámáru-nyilatkozatok benyújtása 2010. december 31-éig fakultatív, feltéve, hogy a Közösségben az ilyen vámáru-nyilatkozatok benyújtására irányuló kötelezettségtől eltérő átmeneti intézkedések vannak érvényben.

Amennyiben az előző albekezdés értelmében nem nyújtanak be belépési vagy kilépési gyűjtő vámáru-nyilatkozatot, úgy a 9e. cikkben meghatározott vámbiztonsági kockázatelemzést a vámhatóságoknak legkésőbb az áruk belépéskori vagy kilépéskori vám elé állításakor el kell végezniük, adott esetben az említett árukra vonatkozó bármely vámáru-nyilatkozat vagy a rendelkezésükre álló bármilyen más információ alapján

(5) Mindegyik Szerződő Fél meghatározza a belépési vagy kilépési gyűjtő vámáru-nyilatkozatok benyújtásáért felelős személyeket, valamint az ilyen vámáru-nyilatkozatok fogadására illetékes hatóságokat.

(6) E jegyzőkönyv I. melléklete meghatározza a következőket:

– a belépési és kilépési gyűjtő vámáru-nyilatkozat formája és előírt adatai;

– a belépési vagy kilépési gyűjtő vámáru-nyilatkozat benyújtásának kötelezettsége alóli kivételek;

– a belépési vagy kilépési gyűjtő vámáru-nyilatkozat benyújtásának helye;

– a belépési vagy kilépési gyűjtő vámáru-nyilatkozat benyújtásának határideje;

– az e cikk alkalmazásához szükséges minden egyéb rendelkezés.

(7) A vámáru-nyilatkozat akkor használható belépési vagy kilépési gyűjtő vámáru-nyilatkozatként, ha az ilyen gyűjtő vámáru-nyilatkozat esetében előírt összes adatot tartalmazza.

9d. cikk

Engedélyezett gazdálkodó

(1) Mindegyik Szerződő Fél az e jegyzőkönyv II. mellékletében meghatározott feltételek mellett bármely, a vámterületén letelepedett gazdasági szereplőnek megadja az „engedélyezett gazdálkodó” státuszt.

Mindazonáltal, bizonyos feltételek mellett – különösen harmadik országokkal kötött megállapodások figyelembevételével – az engedélyezett gazdálkodók egyes kategóriái esetében el lehet tekinteni attól a követelménytől, amely előírja a Szerződő Fél vámterületén való letelepedést. Továbbá mindegyik Szerződő Fél meghatározza, hogy a területén le nem telepedett, de ott regionális irodával rendelkező légi vagy hajózási társaság megkaphatja-e és milyen feltételek mellett kaphatja meg ezt a státuszt.

Az engedélyezett gazdálkodó a biztonságra vonatkozó vámellenőrzés tekintetében könnyítésekben részesül.

A valamelyik Szerződő Fél által megadott engedélyezett gazdálkodó státuszt – a (2) bekezdésben meghatározott szabályok és feltételek mellett, a vámellenőrzés sérelme nélkül – a másik Szerződő Fél elismeri, különösen a harmadik országokkal kötött, az engedélyezett gazdálkodó státuszok kölcsönös elismerésére vonatkozó megállapodások betartása érdekében.

(2) E jegyzőkönyv II. melléklete meghatározza a következőket:

– az engedélyezett gazdálkodó státusz megadására vonatkozó szabályok, különösen e státusz megadásának kritériumai és feltételei;

– a megadható könnyítések típusa,

– azok a feltételek, amelyek szerint a státusz felfüggeszthető vagy visszavonható;

– a Szerződő Felek közötti, az engedélyezett gazdálkodóikkal kapcsolatos információcsere eljárásai;

– az e cikk alkalmazásához szükséges minden egyéb rendelkezés.

9e. cikk

Biztonsággal kapcsolatos vámellenőrzések és a biztonsági kockázatok kezelése

(1) A nem szúrópróbaszerű vámellenőrzés automatizált adatfeldolgozási módszereket alkalmazó kockázatelemzésen alapul.

(2) Mindegyik Szerződő Fél meghatározza a kockázatkezelési keretrendszert, a kockázati kritériumokat, valamint a biztonsági szempontból kiemelt ellenőrzési területeket.

(3) A Szerződő Felek elismerik a biztonsággal kapcsolatos kockázatkezelési rendszereik egyenértékűségét.

(4) A Szerződő Felek együttműködnek:

– a kockázatelemzések és a biztonsági ellenőrzések hatékonyságának javítását és erősítését lehetővé tevő információcsere érdekében, és

– a közös kockázatkezelési keretrendszer, a közös kockázati kritériumok, valamint a közös kiemelt ellenőrzési területek megfelelő határidőn belül történő meghatározása, valamint a közös kockázatkezelés végrehajtásához szükséges számítógépes rendszer bevezetése érdekében.

(5) Az EGT-Vegyesbizottság elfogadja az e cikk alkalmazásához szükséges rendelkezéseket.

9f. cikk

A vámbiztonsági intézkedések végrehajtásának nyomon követése

(1) Az EGT-Vegyesbizottság meghatározza azokat a szabályokat, amelyek révén a Szerződő Felek biztosíthatják e fejezet végrehajtásának nyomon követését, és ellenőrizhetik az e fejezetben és a jegyzőkönyv I. és II. mellékletében szereplő rendelkezések betartását.

(2) A nyomon követést a következőkkel biztosítják:

– e fejezet végrehajtásának, és különösen a vámbiztonsági intézkedések egyenértékűségének rendszeres értékelésével;

– a fejezet célkitűzéseinek jobb teljesítése érdekében a benne foglalt rendelkezések alkalmazásának javítására vagy módosítására irányuló vizsgálattal;

– a két fél szakértői közötti, konkrét ügyeket érintő értekezletek szervezésével és az adminisztratív eljárások átvilágításával, ideértve a szúrópróbaszerű ellenőrzéseket is.

(3) Az e cikkel összhangban hozott intézkedések nem sérthetik az érintett gazdasági szereplők jogait.

9g. cikk

Szakmai titoktartás és a személyes adatok védelme

A Szerződő Felek által e fejezet rendelkezései alapján kicserélt információkat az azokat fogadó Szerződő Fél területén alkalmazandó szakmai titoktartási és adatvédelmi törvények védik.

Ezek az információk nem adhatók át másnak, mint az érintett Szerződő Fél illetékes hatóságainak, amelyek nem használhatják azokat másra, mint az e fejezetben meghatározott célokra.

9h. cikk

Jogszabályi változások

(1) A közösségi jognak a Szerződő Felek e fejezet és a jegyzőkönyv I. és II. melléklete szerinti jogait és kötelezettségeit érintő módosítása az e cikkben meghatározott eljárásnak megfelelően történhet.

(2) Amikor a Közösség egy, ennek a fejezetnek a hatálya alá tartozó területen új jogszabályokat dolgoz ki, a megállapodás 99. cikkében előírt eljárással összhangban nem hivatalos úton kikéri az érintett EFTA-államok szakértőinek a tanácsát.

(3) Ha ez a fejezet és a jegyzőkönyv I. és II. melléklete a hatályuk alá tartozó területekre vonatkozó közösségi jogszabályok változása miatt módosításra szorul, akkor erről úgy kell határozni, hogy a módosítást a közösségi jogszabályok változásaival egyidejűleg, a Szerződő Felek belső eljárásait kellően tiszteletben tartva lehessen bevezetni.

Amennyiben a határozatot nem lehet úgy meghozni, hogy lehetővé tegye az egyidejű bevezetést, úgy a Szerződő Felek lehetőség szerint és belső eljárásaikat kellően tiszteletben tartva ideiglenesen alkalmazzák a határozat tervezetének rendelkezéseit.

(4) Az érintett EFTA-állam számára fontos kérdésekben a Bizottság gondoskodik arról, hogy az érintett EFTA-állam szakértői megfigyelőként részt vehessenek a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK rendelet által létrehozott Vámkódexbizottságban.

9i. cikk

Védintézkedések és a fejezet rendelkezéseinek felfüggesztése

(1) Ha egy Szerződő Fél nem tartja be az e fejezetben előírt feltételeket vagy ha a Szerződő Felek által alkalmazott vámbiztonsági intézkedések egyenértékűsége már nem szavatolt, akkor a többi Szerződő Fél – az EGT-Vegyesbizottsággal folytatott konzultációt követően, és csak a helyzet rendezéséhez szigorúan szükséges mértékben és ideig – részben vagy teljesen felfüggesztheti e fejezet rendelkezéseinek alkalmazását vagy meghozhatja a szükséges intézkedéseket. A megállapodás 112–114. cikke értelemszerűen alkalmazandó.

(2) Ha a vámbiztonsági intézkedések egyenértékűsége nem biztosítható, mivel a fenti 9h. cikk (3) bekezdésében említett módosításokról nem határoztak, akkor a fejezet alkalmazását az érintett közösségi jogszabályok alkalmazásának napján felfüggesztik, kivéve ha az EGT-Vegyesbizottság – az alkalmazás fenntartására szolgáló intézkedéseket megvizsgálva – ellenkező értelmű határozatot hoz.

9j. cikk

Közrend

E fejezet rendelkezései nem zárják ki az áruk behozatalára, kivitelére vagy továbbítására vonatkozó olyan tilalmak vagy korlátozások alkalmazását, amelyeket a Szerződő Felek vagy a Közösség tagállamai írtak elő, és amelyeket a közrend, a közbiztonság és a közerkölcs, az emberek, az állatok, a növények egészségének és életének védelme vagy a környezet védelme, a művészi, történelmi vagy régészeti értéket képviselő nemzeti kincsek védelme vagy az ipari és kereskedelmi tulajdon védelme indokol.

9k. cikk

Az EFTA Felügyeleti Hatóság hatásköre

Az e fejezet és a jegyzőkönyv I. és II. melléklete alkalmazását érintő esetekben az EFTA Felügyeleti Hatóság, mielőtt cselekedne, a megállapodás 109. cikkének (2) bekezdésével összhangban konzultációt kezdeményez.

9l. cikk

Mellékletek

E jegyzőkönyv mellékletei annak szerves részét képezik.”

A szöveg a következő mellékletekkel egészül ki:

„I. MELLÉKLET

BELÉPÉSI ÉS KILÉPÉSI GYŰJTŐ VÁMÁRU-NYILATKOZATOK

1. cikk

A belépési vagy kilépési gyűjtő vámáru-nyilatkozat formája és tartalma

(1) A belépési vagy kilépési gyűjtő vámáru-nyilatkozatot adatfeldolgozási módszer alkalmazásával kell benyújtani. Kereskedelmi, kikötői vagy szállítási dokumentumokat is lehet használni, amennyiben azok tartalmazzák a szükséges adatokat.

(2) A belépési vagy kilépési gyűjtő vámáru-nyilatkozatnak a 2454/93/EGK bizottsági rendelet (a továbbiakban: a 2454/93/EGK rendelet)[12] 30A. mellékletében az ilyen vámáru-nyilatkozatokra vonatkozóan előírt adatokat kell tartalmaznia (az említett rendelet a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet alkalmazásának részleteit állapítja meg). A nyilatkozatot az említett mellékletben foglalt kitöltési útmutatónak megfelelően kell kitölteni. A gyűjtő vámáru-nyilatkozatot az azt kiállító személynek hitelesítenie kell.

(3) A vámhatóságok papíralapú belépési gyűjtő vámáru-nyilatkozat vagy a vámhatóságok egymás közötti megállapodása alapján helyette használt más eszköz benyújtását csak akkor engedik meg, ha a következő körülmények közül valamelyik fennáll:

a) a vámhatóságok számítógépes rendszere nem üzemel;

b) a belépési gyűjtő vámáru-nyilatkozatot benyújtó személy elektronikus alkalmazása nem üzemel,

feltéve, hogy a vámhatóságok által alkalmazott kockázatkezelés ugyanolyan szintű, mint az adatfeldolgozási módszerek felhasználásával készített belépési vagy kilépési gyűjtő vámáru-nyilatkozatok esetében.

A papíralapú belépési gyűjtő vámáru-nyilatkozatot az azt benyújtó személynek alá kell írnia. Az ilyen papíralapú belépési gyűjtő vámáru-nyilatkozathoz szükség esetén csatolni kell a rakományjegyzékeket vagy más megfelelő jegyzékeket, és tartalmaznia kell a (2) bekezdésben említett adatokat.

(4) Mindegyik Szerződő Fél meghatározza azokat a feltételeket és eljárásokat, amelyek mellett a belépési vagy kilépési gyűjtő vámáru-nyilatkozatot benyújtó személy e vámáru-nyilatkozat benyújtását követően annak egy vagy több adatát módosíthatja.

2. cikk

A belépési vagy kilépési gyűjtő vámáru-nyilatkozat benyújtása alóli kivételek

(1) A következő áruk esetében nem kell belépési vagy kilépési gyűjtő vámáru-nyilatkozatot benyújtani:

a) villamos energia;

b) csővezetéken keresztül belépő vagy távozó áruk;

c) levelek, levelezőlapok és nyomtatott anyagok, beleértve az elektronikus adathordozón továbbítottakat is;

d) az Egyetemes Postaegyesület Egyezményének szabályai szerint továbbított áruk;

e) olyan áruk, amelyeknél a Szerződő Felek jogszabályaival összhangban megengedett a szóbeli vámáru-nyilatkozat vagy az egyszerű határátlépéssel tett vámáru-nyilatkozat, a raklapok, konténerek, és a fuvarozási szerződés keretében használt közúti, vasúti, légi, tengeri és belvízi szállítóeszközök kivételével;

f) az utasok személyes poggyászában lévő áruk;

g) ATA- vagy CPD-igazolvány fedezete alatt lévő áruk;

h) a diplomáciai kapcsolatokról szóló 1961. április 18-i Bécsi Egyezmény alapján, a konzuli kapcsolatokról szóló 1963. április 24-i Bécsi Egyezmény vagy más konzuli egyezmények alapján, vagy a különleges küldetésekről szóló 1969. december 16-i New York-i Egyezmény alapján mentességre jogosult áruk;

i) a valamely Szerződő Fél vámterületére a Szerződő Felek katonai védelméért felelős hatóságok által katonai szállítmány részeként vagy kizárólagosan katonai hatóság által üzemeltetett szállítóeszközön behozott vagy onnan kivitt fegyver és katonai felszerelés;

j) közvetlenül a Szerződő Felek vámterületén letelepedett személy által üzemeltetett tengeri fúró- vagy kitermelő platformhoz valamely Szerződő Fél vámterületére behozott vagy onnan kivitt következő áruk:

- olyan áruk, amelyek az említett platformok részét képezték, ha a behozatal célja ezen platformok építése, javítása, karbantartása vagy átalakítása,

- az említett platformokra felszerelt vagy az említett platformok felszereléseként használt áru; az említett platformokon használt vagy elfogyasztott egyéb ellátmány; az említett platformokról származó, hulladéknak minősülő termék, ha nem minősül veszélyes hulladéknak;

k) olyan szállítmány részét képező áruk, amelynek belső értéke nem haladja meg a 22 EUR-t, amennyiben a vámhatóságok a gazdasági szereplő beleegyezésével vállalják, hogy a gazdasági szereplő által használt rendszerben található vagy e rendszer által szolgáltatott adatok alapján kockázatelemzést végeznek;

l) az Észak-atlanti Szerződés tagállamai közötti, a fegyveres erőik jogállásáról szóló, Londonban 1951. június 19-én aláírt egyezményben előírt 302. formanyomtatvánnyal továbbított áruk.

(2) Nem kell belépési vagy kilépési gyűjtő vámáru-nyilatkozatot benyújtani a valamelyik Szerződő Fél és egy harmadik ország között a biztonság terén létrejött nemzetközi megállapodásban meghatározott esetekben, a jegyzőkönyv 9b. cikkének (3) bekezdésében említett eljárásra is figyelemmel.

(3) A Közösségben nem kell belépési vagy kilépési gyűjtő vámáru-nyilatkozatot benyújtani a 2454/93/EGK rendelet 181c. cikkének j) pontjában, 592a. cikkének j) pontjában, valamint 842a. cikke második francia bekezdésének b) pontjában meghatározott esetekben.

3. cikk

A belépési vagy kilépési gyűjtő vámáru-nyilatkozat benyújtásának helye

(1) A belépési gyűjtő vámáru-nyilatkozatot azon Szerződő Félnek az illetékes vámhivatalához kell benyújtani, amelynek a vámterületére a harmadik országból származó árukat beszállítják. A vámáru-nyilatkozatban megadott adatok alapján a vámhivatal elvégzi a kockázatelemzést, valamint a szükségesnek ítélt biztonsági vámellenőrzéseket, beleértve azt az esetet is, amikor az árukat a többi Szerződő Fél vámterületére szállítják.

(2) A kilépési gyűjtő vámáru-nyilatkozatot azon Szerződő Félnek az illetékes vámhivatalához kell benyújtani, amelynek a vámterületén a harmadik országba szállítandó árukra vonatkozó kilépési alaki követelményeknek meg kell felelni. Ha azonban kilépési gyűjtő vámáru-nyilatkozatként kiviteli vámáru-nyilatkozatot használnak, azt annak a Szerződő Félnek az illetékes vámhivatalához kell benyújtani, amelynek vámterületén a harmadik országba irányuló kivitelhez kapcsolódó alaki követelményeknek meg kell felelni. A vámáru-nyilatkozatban megadott adatok alapján az említett vámhivatal elvégzi a kockázatelemzést, valamint a szükségesnek ítélt biztonsági vámellenőrzéseket.

(3) Amennyiben az árukat az egyik Szerződő Fél vámterületéről a másik Szerződő Fél vámterületének átszelésével szállítják ki harmadik országba, úgy az 1. cikk (2) bekezdésében említett adatokat az első Szerződő Fél illetékes hatósága továbbítja a második Szerződő Fél illetékes hatóságához. A Szerződő Feleknek törekedniük kell arra, hogy kapcsolatokat alakítsanak ki egy olyan közös adattovábbítási rendszer használata céljából, amely a szóban forgó áruk kilépésének igazolásához szükséges összes információt tartalmazza.

Mindazonáltal az EGT-Vegyesbizottság meghatározhat olyan eseteket, amikor nincs szükség ezen adatok továbbítására, amennyiben az ilyen esetek nem sértik az e megállapodás által szavatolt biztonsági szintet.

Amennyiben a Szerződő Felek e jegyzőkönyv alkalmazásának időpontjában nem képesek elvégezni az első albekezdésben említett adattovábbítást, úgy az azokra az árukra vonatkozó kilépési gyűjtő vámáru-nyilatkozatot, amelyeket az egyik Szerződő Féltől a másik Szerződő Fél vámterületének átszelésével szállítanak ki harmadik országba, a közvetlen légi forgalom kivételével, kizárólag a második Szerződő Fél illetékes hatóságához kell benyújtani.

4. cikk

A belépési vagy kilépési gyűjtő vámáru-nyilatkozat benyújtásának határideje

(1) A belépési vagy kilépési gyűjtő vámáru-nyilatkozat benyújtására a 2454/93/EGK rendelet 184a. és 592b. cikkében említett határidők vonatkoznak.

(2) Amennyiben a Szerződő Felek és harmadik országok közötti, biztonsággal kapcsolatos nemzetközi megállapodások eltérően rendelkeznek, úgy – a jegyzőkönyv 9b. cikkének (3) bekezdésében említett eljárásra is figyelemmel – az (1) bekezdésben említett határidőket nem kell alkalmazni.

II. MELLÉKLET

ENGEDÉLYEZETT GAZDÁLKODÓ

I. cím

Az engedélyezett gazdálkodó státusz megadása

1. cikk

Általános rendelkezések

(1) Az engedélyezett gazdálkodó státusz megadásának feltételei magukban foglalják a következőket:

- a vámszabályok betartása tekintetében megfelelő előélet igazolása,

- a kereskedelmi és – adott esetben – szállítási nyilvántartások vezetésének kielégítő színvonalú rendszere, amely lehetővé teszi a megfelelő vámellenőrzést,

- adott esetben igazolt fizetőképesség; és

- értelemszerűen: az indokolt biztonsági és védelmi szabványok megléte.

(2) Mindegyik Szerződő Fél meghatározza az engedélyezett gazdálkodó státusz megadására vonatkozó eljárást, valamint e státusz joghatásait.

(3) A Szerződő Felek biztosítják, hogy vámhatóságaik ellenőrizzék azt, hogy az engedélyezett gazdálkodó tiszteletben tartja a státusz megadásának feltételeit és kritériumait, továbbá hogy a vonatkozó jogszabályok jelentős módosulása vagy olyan új tényezők felmerülése esetén, amelyek alapján ésszerűen feltételezhető, hogy az engedélyezett gazdálkodó már nem teljesíti a vonatkozó feltételeket és kritériumokat, elvégezzék azok újbóli ellenőrzését.

2. cikk

Előélet

(1) A vámszabályok betartása tekintetében az előélet akkor minősül megfelelőnek, ha a kérelem benyújtását megelőző utolsó három évben a következő személyek közül egyik sem követte el a vámszabályok súlyos vagy ismételt megszegését:

a) a kérelmező;

b) a kérelmező cégének felelős beosztású vezetői, vagy annak vezetése felett ellenőrzést gyakorló személyek;

c) a kérelmező vámügyekben illetékes jogi képviselője, ha van ilyen;

d) az a személy, aki a kérelmező cégénél a vámügyekért felelős.

(2) A vámszabályok betartása tekintetében az előélet megfelelőnek tekinthető, ha az illetékes vámhatóság azok esetleges megszegését elhanyagolható jelentőségűnek tekinti a vámügyi műveletek számához vagy nagyságrendjéhez viszonyítva és olyannak, amely nem teszi kétségessé a kérelmező jóhiszeműségét.

(3) Ha a kérelmező cég felett ellenőrzést gyakorló személyek egy harmadik országban telepedtek le vagy rendelkeznek lakóhellyel, a vámhatóságok a számukra rendelkezésre álló nyilvántartások és információk alapján értékelik előéletüket a vámszabályok betartása tekintetében.

(4) Ha a kérelmező céget három évnél rövidebb ideje alapították, a vámhatóságok a számukra rendelkezésre álló nyilvántartások és információk alapján értékelik előéletét a vámszabályok betartása tekintetében.

3. cikk

A kereskedelmi és szállítási nyilvántartások vezetésének kielégítő színvonalú rendszere

Annak érdekében, hogy a vámhatóságok megállapíthassák, hogy a kérelmező kielégítő színvonalú rendszerrel rendelkezik-e a kereskedelmi és – adott esetben – szállítási nyilvántartások vezetésére, a kérelmezőnek teljesítenie kell az alábbi követelményeket:

a) olyan számviteli rendszert kell fenntartania, amely összhangban van az abban a tagállamban alkalmazott számviteli szabályozással, ahol a könyvelést vezetik és amely megkönnyíti a számviteli alapú vámellenőrzést;

b) a vámhatóság számára lehetővé kell tennie a vámügyekkel kapcsolatos és – adott esetben – a szállítási nyilvántartásaihoz történő fizikai vagy elektronikus hozzáférést;

c) olyan igazgatási szervezettel kell rendelkeznie, amely megfelel a cég típusának és méretének és amely alkalmas arra, hogy az áruk áramlását kezelje, és olyan belső ellenőrzéssel kell rendelkeznie, amely képes a jogellenes vagy szabálytalan ügyletek felderítésére;

d) adott esetben rendelkeznie kell megfelelő, kialakult eljárásokkal az engedélyek és a behozatali és/vagy kiviteli engedélyek kezelésére;

e) megfelelő, kialakult eljárásokkal kell rendelkeznie a cég nyilvántartásainak és információinak archiválásához és az információvesztés elleni védelemhez;

f) biztosítania kell, hogy munkavállalói legyenek tudatában annak, hogy a vámhatóságokat tájékoztatniuk kell, amennyiben a megfelelőséggel kapcsolatban nehézségeket fedeznek fel, és megfelelő kapcsolatokat kell kialakítaniuk ahhoz, hogy ilyen helyzetek esetén a vámhatóságokat tájékoztassák;

g) rendelkeznie kell a megfelelő, információ-technológiai biztonsági intézkedésekkel a kérelmező számítógépes rendszerének a jogosulatlan behatolással szembeni védelme és a kérelmező dokumentációjának megóvása céljából.

4. cikk

Fizetőképesség

(1) E cikk alkalmazásában a fizetőképesség a jó pénzügyi helyzetet jelenti, amely elegendő a kérelmező kötelezettségeinek teljesítésére, az üzleti tevékenységtípus jellemzőinek kellő figyelembevétele mellett.

(2) A kérelmező fizetőképességével kapcsolatos feltétel teljesítettnek tekintendő, ha a fizetőképesség az elmúlt három évre vonatkozóan igazolható.

(3) Ha a kérelmezőt három évnél rövidebb ideje alapították, fizetőképességét a rendelkezésre álló nyilvántartások és információk alapján kell megítélni.

5. cikk

Biztonsági és védelmi szabványok

(1) A kérelmező biztonsága és védelme akkor tekinthető megfelelőnek, ha a következő feltételek teljesülnek:

a) a tanúsítvány hatálya alá tartozó műveletekkel kapcsolatban használandó épületek olyan anyagokból épültek, amelyek a jogellenes belépésnek ellenállnak és védelmet nyújtanak a jogellenes behatolással szemben;

b) megfelelő ellenőrzési intézkedéseket alkalmaznak a szállítási területekre, a berakodási dokkokba és a rakományterekbe történő jogosulatlan belépés megelőzésére;

c) az áruk kezelésére vonatkozó intézkedések magukban foglalják a védelmet bármely anyag bejuttatása, kicserélése vagy elvesztése, valamint a rakománytételek meghamisítása ellen;

d) adott esetben vannak kialakult eljárások a tilalmakkal és korlátozásokkal kapcsolatos behozatali és/vagy kiviteli engedélyek kezelésére és ezeknek az áruknak a többi árutól történő megkülönböztetésére;

e) a kérelmező a nemzetközi ellátási lánc biztosítása érdekében olyan intézkedéseket hajtott végre, amelyek lehetővé teszik kereskedelmi partnereinek egyértelmű azonosítását;

f) a kérelmező – amennyiben a jogszabályok azt megengedik – biztonsági átvilágítást végez biztonsági szempontból érzékeny beosztásban dolgozó leendő alkalmazottainál; valamint időszakos háttérellenőrzéseket végez;

g) a kérelmező biztosítja, hogy érintett alkalmazottai aktívan részt vegyenek a biztonsági tudatosságot elősegítő programokban.

(2) Ha a Szerződő Felek területén letelepedett kérelmező rendelkezik nemzetközi egyezmények alapján kiállított, nemzetközileg elismert biztonsági és/vagy védelmi tanúsítvánnyal, közösségi jogszabályok alapján kiállított európai biztonsági és/vagy védelmi tanúsítvánnyal, a Nemzetközi Szabványügyi Szervezet nemzetközi szabványával vagy az európai szabványügyi szervezetek európai szabványával vagy bármely más elismert tanúsítvánnyal, az (1) bekezdésben előírt kritériumok teljesítettnek tekintendők, amennyiben ezen tanúsítványok kiállításához megkövetelt kritériumok az ebben a jegyzőkönyvben meghatározottakkal azonosak vagy azoknak megfelelnek.

II. cím

Az engedélyezett gazdálkodóknak adott könnyítések

6. cikk

Az engedélyezett gazdálkodóknak adott könnyítések

A vámhatóságok a következő könnyítéseket adhatják az engedélyezett gazdálkodóknak:

- az illetékes vámhivatal az árunak a vámterületre történő megérkezése vagy annak elhagyása előtt az engedélyezett gazdálkodót értesítheti arról, hogy – a biztonsági és védelmi kockázatelemzés alapján – a szállítmányt további fizikai ellenőrzésre választották ki. Erre az értesítésre csak akkor kerülhet sor, ha az nem veszélyezteti az elvégzendő ellenőrzést. A vámhatóságok azonban akkor is végezhetnek fizikai ellenőrzést, ha az engedélyezett gazdálkodót előzetesen nem értesítették;

- az engedélyezett gazdálkodó a 2454/93/EGK rendelet 30A. mellékletében meghatározott csökkentett adattartalmú belépési vagy kilépési gyűjtő vámáru-nyilatkozatot nyújthat be; amennyiben azonban a gazdasági szereplő fuvarozó, szállítmányozó vagy vámügynök, úgy csak akkor nyújthat be ilyen vámáru-nyilatkozatot, ha egy engedélyezett gazdálkodó megbízásából működik közre az áruk behozatalában vagy kivitelében;

- az engedélyezett gazdálkodót kevesebb fizikai és okmányalapú ellenőrzésnek lehet alávetni, mint más gazdasági szereplőket. A vámhatóságok ettől eltérően dönthetnek, ha konkrét veszélyt vagy más jogszabályokban meghatározott ellenőrzési kötelezettséget kívánnak figyelembe venni;

- amennyiben a kockázatelemzést követően az illetékes vámhatóság mégis kiválaszt további vizsgálatra olyan szállítmányt, amelyre engedélyezett gazdálkodó által benyújtott belépési vagy kilépési gyűjtő vámáru-nyilatkozat vagy vámáru-nyilatkozat vonatkozik, a szükséges ellenőrzéseket elsőbbséggel kell elvégeznie. Amennyiben az engedélyezett gazdálkodó kéri, az érintett vámhatósággal történt megállapodástól függően, ezek az ellenőrzések az érintett vámhivatal helyétől eltérő helyen végezhetők.

III. cím

Az engedélyezett gazdálkodó státusz felfüggesztése és visszavonása

7. cikk

A státusz felfüggesztése

(1) Az engedélyezett gazdálkodó státuszt a kiállító vámhatóság az alábbi esetekben függeszti fel:

a) amennyiben megállapítást nyert, hogy a gazdálkodó nem felel meg a státusz megadásához megkövetelt feltételeknek vagy kritériumoknak;

b) a vámhatóságoknak elegendő okuk van feltételezni, hogy az engedélyezett gazdálkodó olyan, a vámszabályok megszegésével kapcsolatos cselekményt követett el, amely büntetőeljárás megindítását eredményezi;

c) az engedélyezett gazdálkodó kérésére, ha ideiglenesen nem tud megfelelni a státusz megadására vonatkozó feltételeknek vagy kritériumoknak.

(2) Az (1) bekezdés b) pontjában említett esetben azonban a vámhatóság dönthet úgy, hogy nem függeszti fel az engedélyezett gazdálkodó státuszt, amennyiben úgy ítéli meg, hogy a szabályszegés elhanyagolható jelentőségű a vámügyi műveletek számához vagy nagyságrendjéhez viszonyítva és nem teszi kétségessé az engedélyezett gazdálkodó jóhiszeműségét.

(3) A felfüggesztés azonnali hatályú, amennyiben a polgárok biztonságát és védelmét, a közegészségügyet vagy a környezetet érintően a veszély jellege vagy szintje ezt megköveteli.

(4) A felfüggesztés nem érinti a felfüggesztés napja előtt már megkezdett és még be nem fejezett vámeljárásokat.

(5) A felfüggesztés időtartamát mindegyik Szerződő Fél úgy állapítja meg, hogy az az engedélyezett gazdálkodó számára lehetővé tegye helyzete rendezését.

(6) Amennyiben a gazdasági szereplő a vámhatóságok megelégedésére megtette a szükséges intézkedéseket ahhoz, hogy eleget tegyen azoknak a feltételeknek és kritériumoknak, amelyeknek egy engedélyezett gazdálkodónak meg kell felelnie, a kiállító vámhatóság a felfüggesztést visszavonja.

8. cikk

A státusz visszavonása

(1) Az engedélyezett gazdálkodó státuszt a kiállító vámhatóság az alábbi esetekben visszavonja:

a) az engedélyezett gazdálkodó a vámszabályokhoz kapcsolódó súlyos szabályszegést követett el, és további fellebbezési joga nincs;

b) az engedélyezett gazdálkodó elmulasztja megtenni a szükséges intézkedéseket a 7. cikk (5) bekezdésében említett felfüggesztés ideje alatt;

c) az engedélyezett gazdálkodó kérelmére.

(2) Az (1) bekezdés a) pontjában említett esetben azonban a vámhatóság dönthet úgy, hogy nem vonja vissza a státuszt, amennyiben úgy ítéli meg, hogy a szabályszegés elhanyagolható jelentőségű a vámügyi műveletek számához vagy nagyságrendjéhez viszonyítva és nem teszi kétségessé az engedélyezett gazdálkodó jóhiszeműségét.

(3) A visszavonás az arról szóló értesítést követő napon lép hatályba.

IV. cím

Információcsere

9. cikk

Információcsere

Az Európai Bizottság és az érintett EFTA-állam vámhatósága rendszeresen kicseréli az engedélyezett gazdálkodóik következő azonosító adatait:

a) a gazdálkodó azonosítószáma („TIN”, az „EORI” szabályozással kompatibilis formátumban);

b) az engedélyezett gazdálkodó neve és címe;

c) az engedélyezett gazdálkodó státuszt megadó okmány száma;

d) a jelenlegi státusz (érvényes, felfüggesztett, visszavont);

e) a státusz módosításának időszakai;

f) a tanúsítvány érvényességének kezdő időpontja;

g) a tanúsítványt kiállító hatóság.”

[1] A Tanács 2913/92/EGK rendelete a Közösségi Vámkódex létrehozásáról (HL L 302., 1992.10.19., 1. o.)

[2] A Bizottság 2454/93/EGK rendelete a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról (HL L 253., 1993.10.11., 1. o.)

[3] Az Európai Parlament és a Tanács 648/2005/EK rendelete (2005. április 13.) a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet módosításáról (HL L 117., 2005.5.4., 13. o.)

[4] A Bizottság 1875/2006/EK rendelete (2006. december 18.) a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló 2454/93/EGK rendelet módosításáról (HL L 360., 2006.12.19., 64. o.)

[5] HL L 305., 1994.11.30., 6. o.

[6] HL L 302., 1992.10.19., 1. o.

[7] HL L 117., 2005.5.4., 13. o.

[8] Az Európai Parlament és a Tanács 648/2005/EK rendelete (2005. április 13.) a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet módosításáról (HL L 117., 2005.5.4., 13. o.)

[9] A Bizottság 1875/2006/EK rendelete (2006. december 18.) a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló 2454/93/EGK rendelet módosításáról (HL L 360., 2006.12.19., 64. o.)

[10] HL L 296., 2000.11.23., 41. o.

[11] [Alkotmányossági követelmények fennállását nem jelezték.]

[12] HL L 253., 1993.10.11., 1. o. A később az 1875/2006/EK rendelettel (HL L 360., 2006.12.19., 64. o.) módosított rendelet.