. HU   
 HU  
 EURÓPAI BIZOTTSÁG 
Brüsszel, XXX 
[…](2011) XXX tervezet 
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
A hatásvizsgálat összefoglalása 
  
amely a következ ő dokumentumot kíséri 
JAVASLAT: AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE 
az európai határ őrizeti rendszer (EUROSUR) létrehozásáról 
 
 
HU 2   HU 1. BEVEZETÉS  
E hatásvizsgálati je lentést a Belügyi F őigazgatóság készítette az európai határ őrizeti rendszer 
(EUROSUR) létrehozásáról sz óló jogalkotási javaslatho z csatolandó mellékletként. 
 Az EUROSUR egy olyan intézkedéscsom agként írható le, amely a határ őrizeti hatóságok 
együttműködését és információcseréjét er ősíti nemzeti és európai szinten, valamint a 
szomszédos harmadik országokkal való együttm űködés során, amelynek eredményeként az 
említett hatóságok helyzetismerete és reagáló képessége jelent ősen megnövekszik az illegális 
migráció és a határokon átnyúló b űnözés elleni küzdelem terén. Az EUROSUR-t ezért az 
integrált határigazgatás európai modelljének progresszív kidolgozásáv al összefüggésben kell 
értelmezni.  2008 és 2011 között az EUROSUR fejlesztése, tesz telése, és fokozatos bevezetése a 2008. évi 
bizottsági közleményben kiadott menetrenddel összhangban zajlott.
1 Az Európai Tanács 2011. 
júniusi következtetéseiben megállapította, hogy  az EUROSUR „továbbfejle sztése prioritást 
élvez annak érdekében, hogy 2013-ra m űködőképessé váljon, és lehet ővé tegye a tagállamok 
határőrizeti tevékenységeket ellátó hatóságai s zámára az operatív információk megosztását és 
együttműködésük javítását.” 
2. PROBLÉMAMEGHATÁROZÁS  
2.1. A határőrizet során felmerül ő általános problémák 
Illegális migráció 
Az Európai Unióra jelent ős terhet ró a küls ő határain zajló illegális migráció. 2011 els ő fél 
évében 74 300 jogosulatlan határátkelést der ítettek fel, amelyek 96 %-ára Spanyolország, 
Málta, Olaszország és Görögország küls ő határain került sor. A Frontex koordinációs 
tevékenysége ellenére a tagállamok határellen őrzési hatóságai számára gyakran nehézséget 
jelent, hogy közös megközelítést alak ítsanak ki, és általában jelent ős időre van szükségük 
ahhoz, hogy a megfelel ő operatív válasz megtalálják. 
A tengerben életüket veszít ő migránsok 
A tengeri hajózásra alkalmatlan apró hajók és  csónakok használata drámaian megnövelte az 
Atlanti-óceán Afrika és Kanári-szigetek közöt ti részén, és a Földközi-tengerben vízbe fulladó 
migránsok és menekültek számát. E tragikus halálozási adatot jelent ősen csökkenteni kell. 
Határokon átnyúló b űnözés 
Az illegális migrációval foglalkozó b űnszervezetek gyakran ugyanazokat az útvonalakat és 
módszereket olyan határokon átnyúló b űncselekményekhez is alkalmazzák, mint pl. az 
ember- és kábítószer-kereskedelem. A határ őrség és a rend őri hatóságok közötti jobb 
együttműködés jelent ősen hozzájárulna a küls ő határokon elkövetett súlyos b űncselekmények 
elleni küzdelemhez. 
                                                 
1  COM(2008) 68 végleges, 2008.2.13., („EUROSUR-ütemterv”). 
 
HU 3   HU 2.2. A határ őrizet során felmerül ő különleges problémák 
Számos oka van annak, hogy a b űnszervezetek az illegális migr áció és a határokon átnyúló 
bűnözéshez használt útvonalaikat és módszer eiket gyakran gyorsabban és rugalmasabban 
változtatják, mint ahogy a megváltozott helyzetre a tagá llamok hatóságai reagálnak. 
Nem megfelel ő nemzeti szint ű együttműködés az ügynökségek között 
Egyes tagállamokban akár hat különböz ő hatóság is közvetlenül ér intett a tengeri határok 
őrizetében. Míg bizonyos tagállamok egységes nem zeti felügyeleti rendszert hoztak létre, más 
tagállamokban különféle hatóságok párhuzamos rendszereket építettek ki a közöttük zajló 
együttműködésre és információcserére vonatkozó egyértelm ű szabályok és munkafolyamatok 
meghatározása nélkül. 
Nem megfelel ő információcsere a tagállamok között 
A koordináció hiánya a határ őrizet területén nem csak egyes tagállamokon belül, hanem a 
tagállamok között is tapasztalható, mivel hiányoznak az információcseréhez szükséges 
megfelelő eljárások, hálózatok és ko mmunikációs csatornák. 
Nem megfelel ő együttműködés a szomszédos harmadik országokkal 
A migrációs nyomás komoly kihívá st jelent a Földközi-tenger déli partjainál elhelyezked ő 
harmadik országok számára is. Ezért szorosabb együttm űködésre van szükség a származási 
országokkal és azokkal az országokkal, ahol az illegális migránsok hajóra szállnak. 
Nem megfelel ő tengeri helyzetismeret 
A bűnüldöző hatóságokat jelent ős kihívás elé állítja az a té ny, hogy az ember- és kábítószer 
kereskedők mostanában fából, és üvegszálból készül t apró hajókat és csónakokat használnak 
az illegális migránsok és tiltott kábítószerek cs empészéséhez, mivel rendkívül nehéz az ilyen 
kis járművek felderítése, azonosítása és  nyomon követése a nyílt tengeren. 
2.3 Az EUROSUR jogalkotá si javaslat alapja 
Az EUROSUR projekt 2008 óta zajlik. Már eddig is jelent ős haladást sikerült elérni és e 
fejlődés várhatóan tovább folytatódik. 
3. A SZUBSZIDIARITÁS ELEMZÉSE  
3.1. Az EU intézkedési joga 
Az EUROSUR-ra vonatkozó jogalkot ási javaslat az Európai Unió m űködéséről szóló 
szerződés (EUMSZ) 77. cikke (2) bekezdésének d) pontján alapul, és a schengeni vívmányok 
rendelkezéseinek továbbfejlesztését jelenti. 
3.5. Szubszidiaritás 
A szubszidiaritás elvével összhangban az EUROSUR olyan decentralizát megközelítést 
alkalmaz, amelyben az EUROSUR-együttm űködés gerincét a nemzeti koordinációs 
központok alkotják. A cél a meglév ő rendszerek és a legújabb technológiai fejlesztések 
maximális kihasználása. 
 
HU 4   HU 4. CÉLKITŰZÉSEK  
4.1. Általános célkit űzések 
Az információcserét és együttm űködést szabályozó mechanizmus létrehozásával az 
EUROSUR  1) A schengeni térségbe felderítetlenül belép ő illegális migránsok számának csökkentésével 
hozzájárul a migrációs áramlások kezeléséhez; 
2) Életeket óv és ment meg a küls ő határokon a tengerben életüket veszít ő migránsok 
tragikus számának jelent ős csökkentésével; 
3) Növeli az Európai Unió bels ő biztonságát a súlyos b űncselekményeknek a schengeni 
térség küls ő határain történ ő megelőzésével; 
4.2. Különleges és operatív célkit űzések 
Az általános célkit űzések elérése érdekében az EUROSUR növeli a tagállamok 
határellen őrzést végz ő hatóságai és a Frontex helyzetismeretét és reagálási képességét . 
1) Helyzetismeret : 
a. Az ügynökségek közötti jobb együttm űködés a b űnüldözés területén végrehajtott 
szerkezeti ésszer űsítésekkel és a rendszerek összekapcsolásával; 
b. Az adatfúzió és a modern technológiai képességek együttes alkalmazása különösen 
kis hajók felderítése és nyomon követése érdekében; 
c. Ágazatközi információcsere egyéb olyan tengerpolitikai szerepl őkkel, mint pl. a 
közlekedés, a vámhatóság, a halászat i felügyelet és katonai védelem; 
d. Szomszédos harmadik országokkal való jobb információcsere. 
2) Reagálási képesség : 
a. Adatmegosztás, információk és hírszer zési adatok cseréje, amellyel egy 
kockázatelemzésen alapuló, még inkább hírs zerzésközpontú megközelítés felé való 
elmozdulás történik; 
b. A személyzeti ügyek és az er őforrások hatékony kezelése; 
c. A határőrizeti tevékenységek hatásmér ése és hatásértékelése. 
5. SZAKPOLITIKAI LEHET ŐSÉGEK  
E hatásvizsgálat arra kérdésre keresi választ, hogy hogyan kell az EUROSUR különböz ő 
elemeit megvalósítani. Eddig három szakpolitikai lehet őség került azonosításra, amelyek az 
alábbi megközelítési módokat követik: 
 teljesen  decentralizált  (1. szakpolitikai lehet őség), 
 részben  centralizált  (2. szakpolitikai lehet őség) és 
 teljesen  centralizált  (3. szakpolitikai lehet őség) megközelítés.  
  
Különösen azt kell megvizsgálni, hogy a nemzeti koordinációs központokat  (NKK-k) mely 
feladatkörökkel lehet ellátni, pl.: 
 A külső szárazföldi és tengeri határ őrizet koordinálása  (1.1. szakpolitikai lehet őség); 
 A szárazföldi és tengeri határ őrizethez biztosított  irányító és ellen őrző hatáskör ( 1.2. 
szakpolitikai lehet őség); 
 
HU 5   HU  A határellen őrzéshez biztosított  irányító és ellen őrző hatáskör2 (1.3. szakpolitikai 
lehetőség). 
  
Az EUROSUR-hálózat kiépítésére el őirányzott különböz ő szakpolitikai lehet őségek azt 
veszik figyelembe, hogy a nemzeti koordinációs  központok és a Frontex az alábbiak közül 
mely célra használják a hálózatot:  
 Decentralizált és nem minősített  információk cseréje ( 2.1. szakpolitikai lehet őség); 
 Decentralizált és minősített  információk cseréje ( 2.2. szakpolitikai lehet őség); 
 Centralizált és minősített  információk cseréje ( 2.3. szakpolitikai lehet őség). 
  
A 2.2. szakpolitikai lehet őség a határokon átnyúló b űnözésre vonatkozó információcsere 
felvételének költségvon zatait és a határok el őtti területekr ől alkotott közös hírszerzési kép 
(CPIP) kialakításának hatását is vizsgálja.  Megvizsgálják továbbá, hogy az EUROSUR-hálózat és a szomszédos harmadik országok 
közötti információcsere az al ábbi csatornákon keresztül m űködőképes-e 
 
 A regionális hálózatok,  valamint a szomszédos harmadik országokkal folytatott 
kétoldalú információcsere  csomópontjaként szolgáló  nemzeti koordinációs 
központokon keresztül ( 3.1. szakpolitikai lehet őség); 
 A szomszédos harmadik országokkal kial akított, és a földközi-tengeri térségben 
kiépítendő új regionális hálózattal kiegészül ő regionális hálózatok 
csomópontjaként 
szolgáló nemzeti koordinációs központokon keresztül ( 3.2. szakpolitikai lehet őség); 
 Csak a Frontexen keresztül ( 3.3. szakpolitikai lehet őség). 
  
Végül alapos vizsgálatnak vetik alá, hogy a megfigyelési eszközök közös alkalmazását 
uniós szinten  az alábbiak közül melyik biztosítsa 
 
 Külső szolgáltató közvetlenül minden ér intett nemzeti koordinációs központ  számára 
(4.1. szakpolitikai lehet őség); 
 A Frontex az EUMK,3 az EMSA4 és a GMES5 ügynökségekkel együtt ( 4.2. 
szakpolitikai lehet őség); 
 A Frontex egyedül ( 4.3. szakpolitikai lehet őség). 
6. HATÁSVIZSGÁLAT  
A szakpolitikai lehet őségeken belül minden további lehet őség átvizsgálásra kerül az alábbi 
kritériumok alapján: 
1. Hatékonyság:  Azt mutatja, hogy a javasl at várhatóan milyen mért ékben képes elérni az 
általános, a különleges és az operatív célkit űzéseket. 
 
2. Összhang:  Azt mutatja, hogy a lehet őségek milyen mértékben állnak összhangban az 
átfogó EUROSUR megközelítésse l, az egyéb uniós szakpolitik ákkal és tevékenységekkel, 
beleértve azok tagállamok általi elfogadottságát. 
 
                                                 
2  A szárazföldi, tengeri és légi határok őrizete, valamint a határátkel őhelyeken végzett határellen őrzés. 
3  Az Európai Unió M űholdközpontja. 
4  Európai Tengerbiztonsági Ügynökség. 
5  Globális környezetvédelmi és bizt onsági megfigyelés uniós program. 
 
HU 6   HU 3. Költségek:  Az általános szakpolitikai célkit űzések megvalósíthatóságának mértékét 
mutatja, az er őforrások adott szintje/a le galacsonyabb költségek melle tt (költséghatékonyság). 
 
4. Az alapvet ő jogokra , különösen a személyes adatok védelmére gyakorolt hatás. 
6.1. Az 1.1. – 1.3. allehet őség a nemzeti koordinációs központok számára 
6.1.1. Hatékonyság 
A tengeri határ őrizetben érintett hatóságok nagy számára való tekintettel, a nemzeti 
koordinációs központok szerepének – 1.1. lehet őségnek  megfelel ő – korlátozását a verseng ő 
hatóságok könnyebben elfogadnák. Vala mennyi nemzeti koordinációs központ irányító és 
ellenőrző funkcióval való felruhá zása – az 1.2. lehet őségben  előírtak alapján – gyorsabb 
választ tenne lehet ővé a beazonosított fenyegetésre. A feladatköröknek a légi határok 
felügyeletével és a határok ellen őrzésével való – 1.3. lehet őségben  javasoltak szerinti – 
kibővítése azzal az el őnnyel járna, hogy minden szempontból javítaná a nemzeti koordinációs 
központok határok ellen őrzésére vonatkozó helyzetismeretét. 
6.1.2. Összhang 
Az 1.1. lehet őség teljesen összhangban áll az EUROSU R átfogó megközelítésével, amelynek 
célja egy együttm űködési mechanizmus létrehozása a határ őrizetben résztvev ő valamennyi 
hatóság számára. A nemzeti koordinációs központok irányító és ellen őrző funkcióval való – 
az 1.2. és 1.3. lehet őség szerinti – felruházása alááshatná e célt. 
6.1.3. Költségek 
A 2011-2020 közötti id őszakra a nemzeti koordinációs központok és a Frontex Helyzetelemz ő 
Központ felállításához, felújításá hoz és fenntartásához szükséges pénzügyi költségek becsült 
összege az 1.1. lehet őség esetében 195,2 millió eurót, az 1.2. lehet őség esetében 401,4 millió 
eurót, az 1.3. lehet őség esetében pedig 747,3 millió eurót tesz ki. 
6.1.4. Alapvet ő jogok 
Az EUROSUR keretében létrejöv ő információcserének és együttm űködési mechanizmusnak a 
személyes adatok kezelése  nem képezi részét. Mivel a szem élyes adatok kezelésének teljes 
kizárását nehéz lenne garantálni, ezért biztos ítani kell, hogy a személyes adatok feldolgozása 
megfelelő, releváns és ne túlzott mérték ű legyen a gy űjtésük és további feldolgozásuk célja 
szempontjából. 
6.2. A 2.1. – 2.3. allehet őség az EUROSUR-hálózat számára 
6.2.1. Hatékonyság 
A nem min ősített információk cseréjér e vonatkozóan a 2.1. lehet őségben  előírt korlátozás 
kizárná a határon átnyúló b űnözéssel kapcsolatos információk cseréjét, amelyek rendszerint 
érzékeny információnak min ősülnek. Az adatáramlás 2.2. lehet őség szerinti titkosítása 
lehetővé tenné a tagállamok számára az érzékeny információk cseréjét, amely egyben a 
határok el őtti területekr ől alkotott közös hírszerzési ké pen (CPIP) belüli hírszerzési 
információcserének is az el őfeltétele. A 2.3. lehet őségben  meghatározott centralizált rendszer 
az adatáramlás jobb ellen őrzését tenné lehet ővé. 
 
HU 7   HU 6.2.2. Összhang 
A 2.3. lehet őség hátránya az összhang hiánya: az EU ROSUR által követett  megközelítési mód 
a rendszerek decentralizált szövetségén  alapul. Továbbá számos tagállam számára nehezen 
elfogadható, hogy adataikat központilag egy olyan rendszerben tárolják, amelyet nem ők 
irányítanak. 
6.2.3. Költségek 
A 2011-2020 közötti id őszakban az EUROSUR-ra fordítandó pénzügyi költségek becsült 
értéke a 2.1. lehet őségre  vonatkozóan eléri a 42 millió eurót, amely 46 millió euróra 
emelkedik a 2.2. lehet őség esetében, illetve 49 millió euróra a 2.3. lehet őség esetében. A 
határok el őtti területekr ől alkotott közös hírszerzési kép el emzési rétegének költségei a 2.2. és 
2.3. lehetőségekben foglaltak alapján 29 millió eurót tesznek ki. 
6.2.4. Alapvet ő jogok 
A személyes adatok kezelése nem képezi a 2.1. lehet őség részét, mert a rendszer nem 
minősített. A 2.2. és 2.3. lehet őségekben  a védett hálózatra vona tkozóan meghatározott 
hitelesítési eljárás nem csak a védelmi szem pontból érzékeny adatok kezeléséhez biztosít 
eljárásokat, hanem az érzékeny adatokhoz álta lában, pl. a személyes adatok kezeléséhez. 
6.3. A 3.1. – 3.3. allehet őség a harmadik országokkal való együttm űködés számára 
6.3.1. Hatékonyság 
A 3.1. lehet őség a Balti-tengerre, a Fekete-tengerre és  az Atlanti-óceán Kanári-szigetek körüli 
részére vonatkozó helyzetismeret javulásához vezetne, mert a három meglév ő regionális 
hálózat, a SEAHORSE, a CoastNet és a BSCF  összekapcsolódna az EUROSUR-hálózattal az 
információcsere csomópontjaként szolgáló ne mzeti koordinációs központok segítségével. 
 A 3.2. lehet őség
 a legjobb választás, mert ez biztos ítja az EUROSUR számára a földközi-
tengeri térségbeli harmadik  országokkal való együttm űködéshez szükséges képességet. 
 A 3.3. lehet őség
 alapján a Frontexnek újra kellene tá rgyalnia a tagállamok és harmadik 
országok között a fent említett regionális há lózatok keretében már megkötött valamennyi 
megállapodást. 
6.3.2. Összhang 
A 3.1. és 3.2. lehet őség nagyrészt azokra a már meglév ő képességekre épít, amelyek lehet ővé 
teszik a tagállamok és harmadik országok szám ára a regionális priori tások és sajátosságok 
figyelembe vételét. A 3.3. lehet őség nem áll összhangban az EUROSUR azon 
megközelítésével, hogy a meglév ő infrastruktúrákat és rendszereket maximálisan ki kell 
használni. 
6.3.3. Költségek 
A 3.1. lehet őségnek  nincs költségvonzata, mert már 2011 vége el őtt kialakításra került mind a 
három regionális hálózat és a hozzájuk tart ozó nemzeti koordinációs központok közötti 
összeköttetés. Ami a 3.2. lehet őséget  illeti, a SEAHORSE Mediterraneo létrehozásának és 
fenntartásának költségeit a 2011-2020 közötti id őszakra 5,37 millió euróra becsülik. A 3.3.  
lehetőség esetében a három regionális hálózat EURO SUR-hálózattal való helyettesítése kb. 
25,29 millió euróba kerül. 
 
HU 8   HU 6.3.4. Alapvet ő jogok 
Az illegális migráció megel őzése érdekében folytatott ha rmadik országokkal való 
együttműködés jelent ős negatív hatást gyakorolhat az alapvet ő jogokra, amennyiben a 
harmadik országbeli hatóságok ezen információkat olyan személyek vagy csoportok azonosítására használnák fel, amelyek feltételezhet ően kínzásnak, embertelen és megalázó 
bánásmódnak vagy büntetésnek eshetnek áldozat ul. Az EUROSUR-ra vonatkozó jogalkotási 
javaslatnak ezért megfelel ő biztosítékot kell garantálnia az ilyen helyzetek elkerüléséhez. 
 
HU 9   HU 6.4. A 4.1. – 4.3. allehet őség a határ őrizeti eszközök közös alkalmazásához 
6.4.1. Hatékonyság 
A 4.1. lehet őség alapján a tagállamok egyedileg alkalmazzák az Európai Unió 
Műholdközpontja (EUSC) és az Európai Te ngerbiztonsági Ügynökség (EMSA) által 
biztosított képességeket. A 4.2. lehet őség hatékonyabb lenne, mint a 4.1. lehet őség, mert a 
Frontex koordinálná a nemzeti koordinációs központokból érkez ő kérelmeket. A 4.3. 
lehetőség esetében a Frontex egymaga hozná létre e szolgáltatást, amelyet középtávon nehéz 
lenne megvalósítani. 
6.4.2. Összhang 
A 4.2. lehet őség nagyobb összhangban lenne az ügynökségek közötti együttm űködés 
elősegítésére irányuló célkit űzéssel, mint a 4.1. és a 4.3. lehet őség. Az ilyen szolgáltatás 
GMES program által történ ő EU-finanszírozása indokolt a pr ogram többcélú és ágazatközi 
megközelítésének köszönhet ően. 
6.4.3. Költségek 
A 4.1. lehet őség teljes költségei t a 2010-2020 közötti id őszakra 80 millió euróra becsülik, 
amelyet szinte teljesen hasonló összegekkel a 4.2. lehet őség (62,1 millió EUR) és a 4.3. 
lehetőség (62,3 millió EUR) követ. 
6.4.4. Alapvet ő jogok 
A 4.1. lehet őségnek az lehet a hátránya, hogy esetleg még nincs kialakítva a gazdasági 
szereplők számára a harmadik országokban végzett tevékenységek ellen őrzését és az 
információk adatvédelmi jogszabályoknak megfelel ő tárolását lehet ővé tévő jogi keret. 
7. A LEHET ŐSÉGEK ÖSSZEHASONLÍTÁSA ÉS A JAVASOLT SZAKPOLITIKAI LEHET ŐSÉG 
KIJELÖLÉSE  
A vizsgálat 6. szakaszával összhangban, a következ ő lehetőségeket javasoljuk: 
 A nemzeti koordinációs központok létreho zásával kapcsolatban az 1.1. lehet őséget
 javasoljuk, 
mert nem igényli a tagállamok nemzeti köz igazgatásának átalakítását és így könnyen 
megvalósítható.  Az EUROSUR kiépítésénél alkalm azott decentraliz ált megközelítésb ől következ ően az 
EUROSUR-hálózat esetében a legjobb szakpolitikai lehet őség a 2.2. lehet őség
. 
 Figyelembe véve, hogy a földközi-tengeri térségben a határellen őrzés sürgős megerősítésre 
szorul, a 3.2. lehet őség
 nyújtja a szomszédos harmadik országokkal való együttm űködést 
legjobban el ősegítő módszert. Az észak-afrikai országok együttm űködési készsége azonban 
előfeltétele a 3.2. lehet őség megvalósításának. 
 A határőrizeti eszközök közös alkalmazásához a 4.2. lehet őség
 biztosítja a legnagyobb 
hozzáadott értéket. 
 
HU 10   HU A javasolt lehet őséggel kapcsolatos költs égek, feladatok és finanszírozási források  
PO x.1 PO x.2 PO x.3 A javasolt lehet őség  
Lépé
s  
Alkotóelem Decentraliz
ált 
megközelíté
s Részben 
centralizál
t 
megközelít
és Centralizá
lt 
megközelít
és Megvalósít
ja Finanszíroz
za 
1 NKK-k M€ 99,6 M€ 271,6 M€ 610 tagállamok Külső 
Határok Alap
1 Frontex 
Helyzetelem
ző Központ 
(FSC) M€ 95,6 M€ 129,8 M€ 137 Frontex Frontex 
2, 7 Hálózat M€ 42,4 M€ 46,7 M€ 49,3 Frontex Frontex 
6 CPIP 
(RAU) € 0,0 M€ 29,3 M€ 29,2 Frontex Frontex 
3 Harmadik 
országok € 0,0 M€ 5,4 M€ 25,3 tagállamok Fejlesztési 
együttműköd
ési eszköz, 
Külső 
Határok Alap
5 A 
határőrizeti 
eszközök 
közös 
alkalmazása M€ 80,5 M€ 62,1 M€ 62,3 Frontex 
EUSC 
EMSA Frontex és a 
hetedik 
keretprogram
/ GMES 
Összesen M€ 318,1 M€ 544,9 M€ 913 
A javasolt 
megoldás M€ 338,7   
A javasolt lehet őségek együttes alkalmazása esetén  az EUROSUR költségei 338,7 millió 
eurót tennének ki. 
8. NYOMON KÖVETÉS ÉS ÉRTÉKELÉS  
A Frontex biztosítja, hogy re ndelkezésre álljanak azon eljá rások, amelyekkel az EUROSUR 
működése összevethet ő a fő szakpolitikai célkit űzésekkel. Két évvel az EUROSUR teljes 
működőképességének elérését követ ően, majd ezt követ ően minden évben a Frontex jelentést 
nyújt be az Európai Parlamentnek, a Taná csnak és a Bizottságnak az EUROSUR 
működéséről. 
 
Emellett három évvel azután, hogy az EURO SUR rendszer valamennyi tevékenysége 
megkezdődött , majd ezt követ ően minden negyedik évben az Európai Bizottság átfogó 
értékelést készít az EUROSUR-ról, amelyhez szükség esetén csatolni kell az EUROSUR 
létrehozásáról szóló rendelet  módosítására vonatkozó megfelel ő javaslatokat.