EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2021.12.1. COM(2021) 764 final A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK A Covid19-cel kapcsolatos jelenlegi és új kihívások közös kezelése





A COVID19-CEL KAPCSOLATOS JELENLEGI ÉS ÚJ KIHÍVÁSOK KÖZÖS KEZELÉSE I. BEVEZETÉS Idén ősszel számos tagállamban újra megerősödött a Covid19, az esetek száma gyorsan nőtt, és ismét nyomás nehezedik a kórházakra és az egészségügyi dolgozókra. A kormányoknak ismét egyensúlyt kell teremteniük a vírus terjedésének akadályozásához szükséges korlátozások bevezetése és a társadalmi és gazdasági életre gyakorolt hatások féken tartása között. A viszonylag enyhe vírushelyzetet követő újabb kritikus helyzet sok polgárnál frusztrációt és fáradtságot okozott. Az omikron variáns jelentette új veszély még inkább súlyosbította az aggályokat. Sürgős és határozott fellépésre van szükség. Az EU, a tagállamok és a polgárok közös erőfeszítéseinek eredményeképpen most sokkal felkészültebben cselekedhetünk, mint a világjárvány kezdetén. Sokkal többet tudunk arról, hogyan lehet higiéniai intézkedésekkel és célzott korlátozásokkal visszafogni a Covid19 terjedését. A Covid19 kezelését lehetővé tevő egyre több terápiás készítmény áll rendelkezésre. Mindenekelőtt a védőoltások jelentősen csökkentik a kockázatokat a legtöbb európai számára. Az oltás lehetővé tette, hogy a mindennapi élet nagy része újra induljon, a gazdaságok a helyreállás útjára lépjenek, és megnyitotta az utat a szabadságok helyreállítására irányuló kezdeményezések, például az uniós digitális Covid-igazolvány előtt. Az oltóanyagok gyártásának és leszállításának kiépítésére irányuló közös uniós erőfeszítések jelentősen növelték a védőoltásokhoz való hozzáférést, és most már nem kérdéses, hogy rendelkezésre állnak-e oltóanyagok: ez egyértelműen példázza az uniós szintű megközelítés hozzáadott értékét. Az oltásnak köszönhetően a világjárványra adott válaszokat jobban hozzá lehet igazítani az egyéni helyzetekhez. Mindazonáltal az új variánsok újbóli kockázata arra emlékeztet, hogy továbbra is határozott cselekvésre és gyors reagálásra van szükség. Ma már sokkal szélesebb eszköztárral és tapasztalattal rendelkezünk ahhoz, hogy a lehető leghatékonyabban alkalmazzuk őket: az oltás sikere azonban azt eredményezte hogy nem mindig hoztuk meg időben azokat az új intézkedéseket, amelyekkel megelőzhettük volna a világjárvány jelenlegi szakaszát. A tanulság ismét az, hogy minél többet késlekedünk eszközeink alkalmazásával, annál drasztikusabb intézkedésekre van szükség. A sürgős fellépések szükségessége a globális fellépésre is igaz. Csak együttműködve tudjuk hatékonyan kezelni a világjárványt és tudunk előrelépést tenni a hosszú távú egészségbiztonság felé. Az omikron variáns megjelenése ismét rámutat, hogy mennyire fontos a valós idejű átláthatóság és a globális koordináció, valamint a világjárvány elleni küzdelemhez szükséges eszközök megosztása. Kiemeli azt is, hogy nemzetközi szinten még nem tettünk elég erőfeszítést annak érdekében, hogy az összes ország támogatást kapjon a világjárvány leküzdéséhez. E munka felgyorsítását kiemelt prioritásként kell kezelni. Az elmúlt 18 hónap tapasztalatai azt mutatják, hogy az összehangolt uniós válasz a leghatékonyabb és legmeggyőzőbb a világjárvánnyal szemben. Maximalizálja fellépéseink nagyságrendjét és hatását, biztosítja a kiszámíthatóságot a polgárok számára, és keretet biztosít a tagállamok számára intézkedéseik testre szabásához. Megmutatja polgárainknak, hogy a szakpolitikai döntéseket továbbra is erős tudományos konszenzus vezérli. Most újra sürgősen erre a megközelítésre kell támaszkodni. Az EU-nak továbbra elszántságot kell tanúsítania azáltal, hogy gyors, egyértelmű és összehangolt lépéseket tesz a vírus újbóli felbukkanásának kezelésére. II. A COVID19-FERTŐZÉSEK ÚJ HULLÁMA Az EU ma kettős kihívással néz szembe. A tagállamokban már most is elég súlyos a gyorsan növekvő esetszám miatt előállt helyzet ahhoz, hogy az egészségügyi rendszereket ismét a legkomolyabb kihívás elé állítsa. Ehhez adódik még hozzá az omikron variáns veszélye: és bár ennek a variánsnak a részletes hatása még értékelés alatt áll, terjedésének gyorsasága és a mutáció mértéke egyértelműen aggodalomra ad okot. Az a tény, hogy a variáns egy olyan időszakban bukkant fel, amikor az átoltottság mértéke még mindig nem elegendő, a booster adagokat még csak most kezdik beadni és az egészségügyi rendszerekre lassan két éve erőteljes nyomás nehezedik, azt jelenti, hogy sürgős fellépésre van szükség. A vírus terjedése a közelmúltban A Covid19-esetek száma október óta meredeken növekszik. A súlyos betegségek, a kórházi kezelések és a halálesetek száma hétről hétre egyre nőtt, különösen azokban a tagállamokban, ahol alacsony az átoltottsági arány. Az oltások terjedése azonban azt is jelenti, hogy a súlyos betegségben szenvedők vagy halálesetek aránya jelentősen alacsonyabb, mint a kezdeti hullámokban. Az ismételt megjelenés egyik oka a delta variáns dominanciája, amely kétszer olyan fertőző, mint az eredeti vírus, még amellett is, hogy a vakcinák hatásosak az e variáns által okozott betegség ellen is. Emellett előfordulhat, hogy a védőoltást először megkapók (általában a legsérülékenyebb és idősebb korcsoportok) immunitása csökkenni kezdett. Az ősz beköszöntével a társadalmi és gazdasági élet nagy része beltérre került, ahol a vírus könnyebben terjed. Továbbá az, hogy a kormányok milyen gyorsan enyhítik vagy szigorítják a korlátozásokat és vezetnek be óvintézkedéseket, szintén egyértelműen befolyásolja a vírus terjedésének képességét. A jelenlegi helyzet szempontjából azonban döntő fontosságú, hogy az európaiak jelentős része továbbra sincs beoltva. Összességében az EU-ban a felnőttek 23,5%-a még mindig nem kapott teljes körű védőoltást, és egyes tagállamokban ez az arány eléri a 70,8%-ot. Talán a legaggasztóbb tény az, hogy egyes tagállamokban a 65 év felettiek 65%-a még mindig nincs teljesen beoltva. Egyértelmű, hogy az oltás csökkenti a fertőzés valószínűségét, és nagyon hatékonyan csökkenti a súlyos betegségeket és a haláleseteket. Az oltás nem nyújt teljes védelmet a fertőzés ellen, és a beoltott személyek – ha megfertőződnek – továbbra is képesek átadni a betegséget. A beoltott személyek fertőződése azonban sokkal valószínűbb, hogy viszonylag enyhe Covid19-esetet eredményez. Három tagállamból származó adatok első elemzése megerősíti, hogy a kórházi ápolási arány lényegesen magasabb a be nem oltott személyek körében a beoltottakhoz képest. Más szóval az oltások nagyon jelentősen csökkentik annak esélyét, hogy valaki súlyosan megbetegedjen a Covid19 miatt. Ábra: A Covid19 miatti kórházi ápolás aránya beoltottság szerint, három tagállamban Bár továbbra is erőteljes védelmet nyújtanak, az oltóanyagok hatékonysága az idő múlásával természetesen csökken. November 24-én az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ (ECDC) gyors kockázatértékelést adott ki, amely rámutatott arra, hogy sürgősen fontolóra kell venni a booster adag 40 évnél idősebbek számára történő beadását, a legsérülékenyebbekkel és az időskorúakkal kezdve. Az ECDC azt is jelezte, hogy az országok az alapoltás után eltelt hatodik hónaptól kezdve minden felnőtt esetében mérlegelhetik a booster adag beadását. Ez növelné a fertőzés elleni védelmet a csökkenő immunitás fényében. Már minden tagállam megkezdte a booster adagok eljuttatását a legveszélyeztetettebb csoportokhoz, és számos tagállam kínál már a lakosság egészére kiterjedő emlékeztetőoltás-kampányokat.

A felnőttek beoltása mellett két oltóanyag jóváhagyást kapott a 12 év feletti korcsoportban való alkalmazásra, ami lehetővé tette a tagállamok számára az oltás kiterjesztését. Ezen túlmenően most engedélyeztek egy oltóanyagot az 5–11 éves korcsoport számára. Az oltás hatékonysága lehetővé tette, hogy a társadalmi és gazdasági élet nagy része a nyár folyamán újrainduljon. A korlátozások enyhítése hozzájárult a vírus újbóli terjedéséhez, és már nem voltak elegendők az olyan alapvető higiéniai intézkedések, mint a maszkviselés. Így a hatóságok számára a leghatékonyabb célzott intézkedések azonosítása jelentett kihívást, ahogy az esetek száma növekedni kezdett. A súlyos betegségek számának növekedése, különösen a nem beoltottak körében, hatalmas terhet rótt a kórházakra és az egészségügyi dolgozókra, akiket az elmúlt 18 hónap eseményei már amúgy is rendkívül megterheltek. Az egészségügyi rendszerek túlterheltsége közvetlen hatással van a nem Covid19-betegek egészségére is, mivel a Covid19-betegek kezelésének szükségessége ismét nyomás alá helyezi az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférést más betegségek esetén. Ennek eredményeként az egészségügyi rendszerekre az előző télhez hasonló vagy annál nagyobb teher nehezedik. Ez elkerülhetetlenné teszi új intézkedések bevezetését, és a kormányok nehéz döntésekkel szembesülnek azzal kapcsolatban, hogy mikor és milyen intézkedéseket alkalmazzanak. Az omikron variáns kezelésére irányuló intézkedések Az omikron variáns (B.1.1.529) Dél-Afrika általi azonosítása jól mutatja a gyors és határozott fellépés fontosságát a vírus terjedésének csökkentése és lassítása, valamint az esetleges további mutációk kockázatának kezelése érdekében. Dél-Afrika elemzésekkel kapcsolatos munkája és az eredmények megosztásának átláthatósága elengedhetetlen volt a gyors globális válaszhoz, és például szolgál arra, hogy hogyan kell működnie a nemzetközi együttműködésnek. Amint azt az Egészségügyi Világszervezet 2021. november 26-án megállapította, globális erőfeszítésre van szükség a variánsok azonosításának és nyomon követésének biztosítása érdekében. Ez a következőt jelenti: ·fokozott felügyelet és gyorsan kiterjesztett globális genomszekvenálási erőfeszítések, ·teljes genomszekvenciák bevitele egy nyilvánosan elérhető adatbázisba, ·az aggodalomra okot adó vírusvariánsokkal való fertőzések első eseteinek és klasztereinek jelentése a WHO és az ECDC felé, ·helyszíni vizsgálatok és laboratóriumi értékelések végzése az aggodalomra okot adó variánsok lehetséges hatásainak jobb megértése érdekében. E globális szintű erőfeszítés mellett az EU-nak és a tagállamoknak is most kell cselekedniük. Bár sürgős lépések történnek az omikron variánsra vonatkozó kulcsfontosságú adatok összegyűjtése érdekében, az óvintézkedések megtétele elengedhetetlen. A tagállamoknak életbe kell léptetniük vészhelyzeti terveiket, amint azonosítják az első eseteket. A oltások számának növelése, beleértve az emlékeztetőoltás-kampányok gyors végrehajtását, valamint az óvintézkedések és a társadalmi kapcsolatokat behatároló korlátozások gyors bevezetése várhatóan lassítja az omikron és bármely más variáns terjedését. A tagállamoknak gyors és határozott intézkedéseket kell hozniuk egy járványklaszter azonosítása esetén. E tekintetben az EU az elmúlt évben bevezetett kulcsfontosságú kezdeményezésekre támaszkodhat. Először is a 2021 februárjában elindított HERA-inkubátorral a Bizottság felkészült a variánsok kimutatására, valamint a módosított oltóanyagok kifejlesztésére, hatósági jóváhagyására és gyártására. Az EU jelentős erőfeszítéseket tett annak érdekében, hogy megerősítse az aggodalomra okot adó variánsok gyors felismerésére és jellemzőik azonosítására szolgáló kapacitásait. 2021 februárjában 200 millió EUR-t bocsátottak rendelkezésre a tagállamok szekvenálási kapacitásainak megerősítésére. Egy teljes genomszekvenálási szolgáltatási szerződés 11 tagállamot és három nyugat-balkáni országot segített abban, hogy több mint 100 000 mintát kielemezzenek. Egy új, 77 millió EUR összegű program a hosszú távú genomszekvenálási és tesztelési infrastruktúra kiépítésére irányul 24 EU/EGT-országban, melynek a 2022-re történő meghosszabbítására javaslatot tettek. Ez nemcsak azt jelenti, hogy jobb választ kell adni a jelenlegi világjárványra, hanem azt is, hogy a kapacitásokat folyamatosan növelni kell. Az EU emellett fejlesztette a szennyvíz tesztelésére szolgáló kapacitását, hogy azonosíthassa az új esetek helyszínét. Ennek eredményeként az EU jobban felkészült a variánsokra: a fokozott genetikai szekvenálási kapacitásba és a hatékony adatmegosztásba való beruházás lehetővé teszi bármely újabb mutáns törzs valós idejű azonosítását, így azonnali válaszokat lehet adni. Az oltóanyaggyártókkal kötött szerződések már kitérnek arra, hogy szükség esetén az oltóanyagokat az új törzsekhez kell igazítani. Másodszor, az Európai Unió Egészségügyi Szükséghelyzet-felkészültségi és -reagálási Hatósága (HERA) működésének 2021. szeptemberi megkezdésével a Bizottság mind nemzeti, mind uniós szinten párosította a stratégiai irányítást a szakértelemmel a HERA-tanácsban, és gondoskodik az összehangolt fellépésről. A hatóság már dolgozik modellezési és előrejelzési képességek telepítésén és hálózatba szervezésén annak érdekében, hogy gyorsan meg lehessen határozni a megfelelő válaszokat és alkalmazni őket. Erőteljes ipari dimenziója mozgósítja az ipari partnerségeket, valamint bővíti az oltóanyagokkal és terápiás készítményekkel kapcsolatos ipari kapacitásokat. Harmadszor, az utazással kapcsolatos korlátozások lelassíthatják annak folyamatát, hogy ez a variáns további belépési pontokon keresztül is bejusson az EU-ba. Az EU-ba irányuló utazás korlátozására irányuló intézkedések összehangolására létrehozott közös keret (lásd alább) lehetővé tette, hogy az omikron variáns WHO általi elismerését követő órákon belül „vészféket” alkalmazzanak. Ennek eredményeként november 26-án megállapodás született arról, hogy célzott utazási intézkedéseket alkalmaznak az omikron variáns által leginkább érintett országok tekintetében. Ezek az intézkedések azt is lehetővé teszik, hogy a helyzetet folyamatosan figyelemmel kísérjék az érintett harmadik országok listájának bővítése, az EU-n belüli intézkedések esetleges bevezetése, vagy a további tudományos bizonyítékok napvilágra kerülése esetén az óvintézkedések megszüntetése érdekében. Az EU-nak és a tagállamoknak azonnali intézkedéseket kell hozniuk: ·A tagállamoknak vészhelyzeti tervekkel kell rendelkezniük annak érdekében, hogy gyorsan és határozottan felléphessenek a variánsok kitörésével szemben, függetlenül attól, hogy hol azonosították őket. ·A tagállamoknak azonnal emlékeztetőoltás-kampányba kell kezdeniük, ami elengedhetetlen lépés a variánsok elleni fokozott védelem érdekében. ·A tagállamoknak – a Bizottság támogatásával – szorosan össze kell hangolniuk a határ- és utazási intézkedések valós idejű megváltoztatását, összhangban az EU-ba történő utazásról és az EU-n belüli szabad mozgásról szóló tanácsi ajánlásokkal, beleértve a tesztelési és karanténintézkedéseket is. A rendelkezésre álló legfrissebb tudományos bizonyítékok alapján és az elővigyázatosság elvével összhangban az omikron variáns jelentette újabb kockázatra való reagálás tekintetében az érkezés előtti PCR-teszt előírását megfelelő eszközként mérlegelhetnék a tagállamok, különösen az EU-ba való utazás, valamint az EU-n belüli utazás esetén, a vészfékmechanizmus részeként. Az ilyen intézkedéseket a lehető legrövidebb időtartamra kell meghozni, arányosnak, megkülönböztetéstől mentesnek kell lenniük, és folyamatos felülvizsgálat tárgyát kell képezniük. ·A tagállamoknak növelniük kell az omikron és minden egyéb aggodalomra okot adó variáns genomszekvenálási kapacitását és felügyeletét, többek között széles körű szennyvízvizsgálatok révén. A Bizottság segíteni fog a minták és az eredmények gyors megosztásában. ·A Bizottság támogatni fogja a mintavételt az alacsony szekvenálási adatokkal rendelkező országok számára, valamint az antigén tesztek bevezetését.

·Mind uniós, mind tagállami szinten támogatást kell nyújtani a dél-afrikai országoknak és minden más érintett országnak az ezen új variáns által okozott fertőzésekhez kapcsolódó klinikai adatok gyűjtéséhez és tanulmányozásához. ·A HERA továbbra is ki fogja használni a lehetőségeit az omikron variáns okozta helyzet teljes körű kezelésére: ·A HERA variánsokkal foglalkozó szakértői csoportja a helyzetelemzés kapcsolattartási pontjaként működik. ·A HERA együttműködik az oltóanyaggyártókkal annak biztosítása érdekében, hogy az oltóanyagokat szükség esetén gyorsan hozzáigazítsák az új variánsokhoz, és hogy garantálja a megfelelő oltóanyag-előállítási kapacitást. ·A HERA-tanács – a WHO-val is együttműködve – összehangolja az uniós és a nemzeti fellépés stratégiai irányát. III. CÉLJAINK TÖRETLEN MEGVALÓSÍTÁSA: ÖSSZEHANGOLT FELLÉPÉS A COVID19 ELLENI KÜZDELEM ÉRDEKÉBEN A vírus tartósnak és alkalmazkodónak bizonyult: jelenleg az EU-ban a delta variáns a domináns törzs az omikron variáns jelentette új fenyegetéssel. Csak tartós és határozott fellépés teszi lehetővé a világjárvány megfékezését és ellenőrzés alatt tartását. Ez különösen fontossá teszi azt, hogy ne csak a fertőzési hullámokra és az új variánsok megjelenésére reagálva hozzanak intézkedéseket, hanem akkor is, ha a fertőzési arány alacsony. Ez volt a világjárvány elleni uniós fellépés vezérelve: az oltóanyagok rendelkezésre állásának, ellátásának és beadásának biztosítása; a fertőzöttek kezelésének javítása; és közös fellépés annak biztosítása érdekében, hogy a korlátozások hatékonyak legyenek, de arányosak és méltányosak maradjanak. Az elmúlt tizennyolc hónap egyik fő tanulsága, hogy meg kell állapodni egy közös és összehangolt uniós megközelítésről, és arról a lehető legegyértelműbb módon kell kommunikálni. A védőoltásokkal kapcsolatos nemzeti megközelítések közötti eltérések, amelyeket nem magyaráztak el egyértelműen, aláásták a védőoltásokkal szembeni bizalmatlanság kezelésére irányuló erőfeszítéseket. Az alkalmazott népegészségügyi intézkedések közötti jelentős különbségek, amelyeket nem támasztottak alá a járványügyi helyzetek hasonló mértékű eltérései, aláásták a közbizalmat. A hatékony oltás kiépítésének folytatása Folytatni kell az oltásra irányuló erőfeszítéseket. Az ellátási és termelési kapacitást jelenleg biztosítja az uniós oltóanyag-stratégia. Az év végére az EU oltóanyag-gyártási kapacitása meghaladja a havi 300 millió adagot. Az uniós oltóanyag-stratégia keretében kötött szerződések lehetővé teszik a tagállamok számára, hogy 2022-ben és 2023-ban hozzájussanak a szükségleteiknek megfelelő mennyiségű oltóanyaghoz (szükség esetén módosított oltóanyagokhoz is). Az EU-nak továbbra is be kell ruháznia a Covid19 és annak variánsai elleni jobb és fejlettebb oltóanyagok fejlesztésébe és előállításába. A HERA az oltóanyagok fejlesztésének, gyártásának, beszerzésének és elosztásának javítása révén erőteljes stratégiai kapacitás kialakítását teszi lehetővé annak érdekében, hogy ellássa pontosan ezt a funkciót a jelenlegi és a jövőbeli fenyegetések elleni küzdelem érdekében. Ez magában foglalja az oltóanyagok előállításához szükséges kritikus készletek és anyagok sebezhetőségének azonosítását és kezelését, a Bizottság ipari növekedéssel foglalkozó munkacsoportjának munkájára építve. A tagállamoknak fel kell használniuk a fecskendőkre vonatkozó meglévő közös közbeszerzést az esetleges hiányok kezelése érdekében. Kulcsfontosságú továbbá az oltóanyagokhoz való hozzáférés javítása annak érdekében, hogy az egészségügyi szolgálatok az oltóanyagokat a helyi közösségekben és a polgárok számára könnyen hozzáférhető módon adhassák be. Jelenleg az elsődleges kihívást az jelenti, hogy meggyőzzük a még be nem oltott személyeket arról, hogy megkapják a védőoltást. A tagállamok egyre többféle intézkedést alkalmaznak az arra a tényre való reflektálás érdekében, hogy a be nem oltott személyek nagyobb veszélyt jelentenek a társadalom egészének egészségére és az egészségügyi rendszerek fenntarthatóságára, mint a beoltottak. A védőoltásokkal szembeni bizalmatlanságnak számos oka van. Gyakran személyre szabott, helyi megoldásokra van szükség, amelyekben a helyi egészségügyi szakemberekbe vetett bizalom kulcsszerepet játszik. Mindazonáltal vannak bizonyos közös elemek, amelyekkel kapcsolatban az EU és a tagállamok – valamint globális partnereik, például a NATO – továbbra is együttműködhetnek, például nem utolsósorban az oltóanyagokkal kapcsolatban a nyilvános térben terjesztett, hatalmas mennyiségű félretájékoztatás és dezinformáció kezelése terén. A Bizottság célzott folyamatot hozott létre a dezinformációra való gyors reagálás megkönnyítése érdekében. A Gyors Tájékoztatási Rendszer lehetővé teszi a tagállamokkal való hatékony együttműködést, a Covid19-cel kapcsolatos célzott együttműködési tér révén, amely összefogja a világjárvánnyal kapcsolatos dezinformációs elemzéseket és válaszlépéseket. A Bizottság közvetlen kétoldalú támogatást is felajánlott azoknak a tagállamoknak, ahol a legalacsonyabb az átoltottsági arány, és ezen országok egészségügyi szakembereit is megszólította. Ezt most ki lehetne terjeszteni más közösségi vezetők (például az üzleti élet, a szakszervezetek, a vallási és a sportélet vezetőinek) mozgósítására. A Bizottság online platformokkal is együttműködik annak érdekében, hogy ösztönözze őket arra, hogy teret biztosítsanak a kommunikációs kampányoknak és a szakértői vélemények népszerűsítésének, továbbá hogy figyeljék a dezinformációkat és megosszák az adatokat. Egyre több adat áll rendelkezésre az immunitás csökkenésének üteméről. A booster adagok jelentik a kulcsfontosságú választ e csökkenés kezelésére. Emellett a variánsokkal szembeni védelem alapvető eszközei is. Jelenleg valamennyi uniós tagállam emlékeztető vagy kiegészítő oltóanyagadagokat kínál a leginkább veszélyeztetett csoportoknak, például az időseknek, a legyengült és károsodott immunrendszerű személyeknek, a tartós ápolást biztosító létesítményekben élőknek és az egészségügyi dolgozóknak. Tekintettel az ECDC fenti iránymutatására, valamennyi tagállamnak gondoskodnia kell arról, hogy a legsérülékenyebb helyzetben lévők elsőbbséggel kaphassanak emlékeztető oltást, és hogy megfelelő felszerelést és erőforrásokat álljanak rendelkezésre a tömeges emlékeztetőoltás-kampányokhoz. Az omikron variáns megjelenése még sürgetőbbé teszi a tömeges emlékeztetőoltás-kampányok bevezetésének szükségességét valamennyi tagállamban. A Covid19-betegek kezelése Szintén kulcsfontosságú fejlemény volt a vírus elleni küzdelemben, hogy jobb kezelést biztosítsunk a Covid19-cel megfertőződőknek. Ez a vírus előfordulási gyakoriságának és kezelésének jobb megértését szolgáló diagnosztika javulásának egyik következménye. A tagállamoknak egyre több lehetősége lesz terápiás gyógyszereket alkalmazni a Covid elleni küzdelemben. Az EU Covid19 elleni terápiás készítményekre vonatkozó stratégiája működik, portfóliójában a tíz legígéretesebb terápiáskészítmény-jelölttel. Több közös közbeszerzési szerződés is létrejött a tagállamokkal az ilyen terápiás készítményekhez való méltányos hozzáférés biztosítása érdekében. Eddig három kezelés kapott engedélyt. Ez különösen fontos szerepet fog játszani a legsérülékenyebbeket érintő Covid19-kockázatok csökkentésében, és segíthet a betegségből felgyógyult személyeknél jelentkező posztcovid-komplikációk jelentette kihívások kezelésében. A kommunikáció kulcsfontosságú lesz az engedélyezett kezelések előnyeinek és a félretájékoztatás kockázatainak megértéséhez. Ezek a terápiás készítmények segíteni fogják az egyéneket abban, hogy gyorsabban meggyógyuljanak, és csökkenteni fogják a vírusnak az egyénekre és az egészségügyi rendszerekre gyakorolt hatását: ezek a készítmények azonban csak kiegészítik, nem helyettesítik az oltást. Ez a HERA munkájának is fontos részét fogja képezni közép- és hosszú távon. Ugyanakkor az esetek számának növekedése egyes tagállamokban azzal fenyeget, hogy az egészségügyi rendszereket ismét válságüzembe helyezik. Az uniós polgári védelmi mechanizmus továbbra is rendelkezésre áll: a mechanizmus keretében a legnagyobb nyomásnak kitett tagállamok támogatást kaphatnak a kevésbé érintett tagállamoktól. Október eleje óta a Veszélyhelyzet-reagálási Koordinációs Központon keresztül több tagállam azonnali életmentő segítséget nyújtott Romániának és Lettországnak. Megelőzési intézkedések Mindennapi magatartásunk a vírus elleni küzdelem alapvető eleme, melyet továbbra is szabálynak kell tekintenünk. Ez nyilvánvalóan magában foglalja a szájmaszkok zárt környezetben és veszélyeztetett helyzetekben történő használatát, a magas kockázatú összejövetelek kerülését, a közösségi kontaktusok korlátozását és a zárt terek megfelelő szellőztetését. A valóság az, hogy a vírus fokozott terjedésével, valamint az omikron variánssal e terjedés esetleges további gyorsulásával, további megelőző intézkedésekre is szükség lesz a kontaktusok és a fertőzés kockázatának korlátozása érdekében. A védőoltás önmagában nem elegendő ahhoz, hogy feltartóztassa a vírust. A világjárvány kezdete óta szerzett tapasztalatok azt mutatják, hogy az ilyen intézkedések alapvetően szükségesek a vírus terjedése elleni küzdelemben. A siker tényezői közé tartozik a határozott döntéshozatal, a jó kommunikáció és a közösségi szerepvállalás. Amint az a világjárvány során is történt, a hatóságoknak meg kell találniuk a megfelelő egyensúlyt annak érdekében, hogy az ilyen korlátozásokat időben vezessék be, ugyanakkor azok hatékonyak és arányosak is legyenek: az egyének szabadságát nem szabad korlátozni, ha ez nem járul hozzá jelentős mértékben a vírus hatásának csökkentéséhez. Le kell vonni a tanulságokat az ilyen korlátozások korábbi alkalmazása során szerzett tapasztalatokból is, például abból, hogy az iskolák, egyetemek és főiskolák bezárása nagy hatást gyakorol a gyermekek és fiatalok mentális egészségére és iskolai teljesítményére. Ugyanakkor az is igaz, hogy ha túl sokáig várunk az elkerülhetetlen lépések megtételével, akkor radikálisabb intézkedésekre lesz szükség. Az olyan intézkedések, mint a jobb higiénia vagy tünetek esetén az otthon maradás, hosszabb távon normává válhatnak a társadalom számára. Mivel a lakosság egyre nagyobb hányadát oltják be, és már a booster adagok beadása is megkezdődött, a korlátozások egyre inkább eltolódnak a teljes lakosságra vonatkozó intézkedésektől az olyan intézkedések felé, amelyek figyelembe veszik mind az egyéni körülményeket, mind pedig annak kockázatát, hogy egy konkrét személy mennyire ronthatja a helyzetet. Az olyan intézkedések, mint például a kiszolgáltatott helyzetben lévő személyekkel dolgozók számára az oltási kötelezettség előírása, logikus válaszlépések a jelenlegi helyzetben.

A helyzet nyomon követéséhez és kezeléséhez rendelkezésre álló eszköztár E követelmények mellett a tagállamoknak továbbra is ki kell használniuk a rendelkezésükre álló eszközöket a mindennapi élet megkönnyítése érdekében. A rendelkezésre álló és hozzáférhető tesztelés továbbra is nélkülözhetetlen eszköz marad a világjárvány kezeléséhez és megfékezéséhez, valamint a járvány újabb kitöréseire való gyors reagáláshoz. A tagállamoknak előre kell tekinteniük annak biztosítása érdekében, hogy elegendő tesztelési kapacitás álljon rendelkezésre a vírus ugrásszerű hullámainak kezeléséhez. A tesztelési stratégiáknak célzottaknak kell lenniük, például a magas kockázatú csoportokkal kapcsolatos helyzetekre kell fókuszálniuk, úgy mint a tartós ápolási-gondozási létesítmények és kórházak, valamint a nagy fertőzési veszélyt jelentő területekre, például az iskolákra. Ez kombinálható más cirkulatív vírusok, például az influenza vizsgálatával is. Folytatni kell továbbá a tesztek pontosságának biztosítására irányuló munkát, például annak vizsgálatát, hogy a tesztek hatékonyságát befolyásolja-e az oltás. A kontaktkövetés továbbra is részét képezi a Covid19 újbóli megjelenésének megfékezésére szolgáló eszköztárnak, és a tagállamoknak elegendő erre vonatkozó kapacitást kell fenntartaniuk. A meglévő manuális kontaktkövető módszereket kiegészítő kontaktkövető és figyelmeztető alkalmazások továbbra is fontos szerepet játszhatnak a fertőzési lánc megtörésében nemzeti szinten és határokon átnyúlva, és így hozzájárulhatnak az életmentéshez. Jelenleg 21 EU/EGT-ország rendelkezik kontaktkövető és figyelmeztető alkalmazással, amelyből 18 kapcsolódik össze egymással az európai egyesítőportálon keresztül, melynek köszönhetően az országhatár átlépését követően is használható az alkalmazás: valamennyi tagállam számára ajánlott a részvétel. A példátlan gyorsasággal megtervezett, elfogadott és megvalósított uniós digitális Covid-igazolvány a helyreállítás kulcsfontosságú tényezője, és felbecsülhetetlen eszköznek bizonyult a tagállamok és a polgárok számára: lehetővé tette az uniós polgárok határokon átnyúló mozgását, és a lehető legkisebb fennakadás mellett segítette a társadalmi és gazdasági tevékenység folytatását. Az uniós tagállamok eddig több mint 650 millió uniós digitális Covid-igazolványt állítottak ki . Az uniós digitális Covid-igazolvány sikeres és széles körű végrehajtása lehetővé teszi az EU-n belüli szabad mozgás megközelítésének felülvizsgálatát is. A Bizottság ezért új tanácsi ajánlásra tett javaslatot a Covid19-világjárvány idején a biztonságos szabad mozgás megkönnyítésére irányuló koordinált megközelítésről. Ez az igazolványon alapuló új megközelítést vázol fel annak érdekében, hogy az érvényes uniós digitális Covid-igazolvánnyal rendelkező utazókra elvben ne vonatkozzanak a szabad mozgással kapcsolatos további korlátozások, például a karantén vagy a tesztelés. A megközelítés figyelembe veszi az olyan helyzeteket is, amikor a vírus az EU egyes területein nagyon magas szinten terjed, és amikor a tagállamoknak azt kell tanácsolniuk, hogy az ilyen területekre irányuló és onnan kiinduló, nem alapvetően szükséges utazásokat halasszák el. Az ilyen magas kockázatú területekről érkező, oltási vagy gyógyultsági igazolvánnyal nem rendelkező utazóknak indulás előtt tesztet kell végezniük, valamint érkezés utáni hatósági vagy önkéntes karanténba kell vonulniuk. Végezetül a javaslat kiigazítja a módszertant, és az ECDC által készített regionális térképen számításba veszi az átoltottsági arányt is. A tanácsi ajánlás vészfék-eljárásának részét képezik a vírus megfékezésére irányuló előírások, például az EU-n belüli tesztelés és karantén, az aggodalomra okot adó variánsok, például az omikron variáns magas előfordulási gyakoriságára esetén. A tagállamoknak fontolóra kell venniük, hogy az omikron variáns első elemzési eredményeire várva, az elővigyázatossági lépések részeként intézkedéseket hozzanak a terjedés kockázatának csökkentése érdekében. E lépéseknek arányosnak, megkülönböztetéstől mentesnek, átláthatónak és teljes mértékben összehangoltnak kell lenniük. Az egyik kulcsfontosságú kérdés annak biztosítása, hogy az uniós digitális Covid-igazolvány alapjául szolgáló oltási igazolványok érvényességi ideje megfelelő hosszúságú legyen, elismerve, hogy idővel az igazolványok jelentette biztonság az oltóanyag hatékonyságával párhuzamosan csökken. Az igazolványok érvényességi idejének ezért egyaránt figyelembe kell vennie az oltások hatásának csökkenését és azt, hogy észszerű időre van szükség az emlékeztetőoltás-kampányok végrehajtásához, hogy a szabad mozgás korlátozása és az érvényesség lejárata teljes mértékben arányos legyen. A Bizottság véleménye szerint 2022. január 10-i hatállyal kezdve a tagállamoknak nem szabadna elfogadniuk azokat az igazolványokat, amelyek az alapoltástól számított kilenc hónapnál régebbiek. Ezt tükrözi a Bizottság javaslata is, amely figyelembe veszi az ECDC ajánlását a booster adagoknak az alapoltást követő hatodik hónaptól történő beadásáról, és további három hónapos időszakot biztosít arra, hogy a nemzeti oltási kampányok igazodjanak ehhez, és a polgárok hozzájuthassanak a booster adagokhoz. Ezen túlmenően a Bizottság mérlegeli, hogy kötelező jelleggel rendelkezzen-e az érvényesség időtartamáról. Végezetül a rendelet jelenleg 2022. június 30-ig alkalmazandó. Mivel valószínűtlennek tűnik, hogy addigra a világjárvány véget ér, a Bizottság jogalkotási javaslatot készít elő a rendelet alkalmazásának korlátozott időtartamra történő meghosszabbításáról. Az uniós digitális Covid-igazolvány az egyetlen olyan nagy hatókörű, érvényben lévő Covid-igazolvány-rendszer, amely kezeli a Covid19 mindennapi életre gyakorolt hatását, és egyúttal megkönnyíti a nem uniós lakosok EU-ba és EU-ból történő utazását. Az igazolvány összekapcsolása harmadik országok rendszereivel már 51 ország csatlakozását tette lehetővé, és a rendszer bővítése a jövőben is folytatódni fog, többek között Afrika felé is. A Bizottság javaslatot tett továbbá az EU-ba történő utazásra vonatkozó szabályok módosítására, melynek értelmében összekötnék az uniós digitális Covid-igazolvány és az azzal egyenértékűnek tekintett harmadik országbeli igazolványok rendszereit. Ez a felülvizsgálat keretében 2022. január 10-től márciusig újra felül lehetne vizsgálni azon harmadik országok jegyzékét, amelyekből a járványügyi helyzet alapján engedélyezett a nem alapvetően szükséges beutazás. A legtöbb más ország tekintetében az utazás az alapvetően szükséges utazásokra, illetve a beoltott és a felgyógyult személyekre korlátozódna, és a tagállamok karantént és további tesztelést is alkalmazhatnának. A tagállamok nemcsak az EU-ban engedélyezett Covid19-oltóanyagokat fogadnák el, hanem azokat is, amelyek átestek az Egészségügyi Világszervezet (WHO) sürgősségi jegyzékbe vételi eljárásán, ha az utazók rendelkeznek az indulás előtt elvégzett, negatív eredményű PCR-tesztre vonatkozó érvényes igazolással is. A Bizottság azt javasolja, hogy 2022 márciusától a jelenlegi hibrid ország/személy alapú megközelítés helyett a tisztán személyalapú megközelítést alkalmazzák, előnyben részesítve a beoltott és felgyógyult utazókat. A különösen nagy kockázatot jelentő területekről érkezőkre vonatkozó utazási korlátozások összehangolása továbbra is létfontosságú lesz az új variánsok EU-ba való érkezésének és terjedésének lassításához vagy korlátozásához. A tagállamok és a schengeni társult országokkötelesek követni ezt az ajánlást, és össze kell hangolniuk az EU+-ba irányuló, valamennyi utazástípusra vonatkozó korlátozásokat. Amint az fentebb kifejtésre került, az omikron variáns esete is jól mutatja most, hogy erre a ténylegesen összehangolt megközelítésre alapvető szükség van. A vészfék eljárásra vonatkozó szabályok gyors alkalmazása azt mutatta, hogy az összehangolt megközelítés uniós kerete működik, és segíteni fog az új variáns terjedésének korlátozásában. Napi szintű értékelésre van szükség annak felméréséhez, hogy további országokat is az intézkedések alá kell-e vonni, valamint hogy milyen jellegű tesztelésre és karanténra van szükség az EU-ba még beengedett, alapvető szükségből utazók esetében. A valóság azonban az, hogy a variáns már terjed, és az is előfordulhat, hogy az EU-ba beutazók az utolsó indulási pontot megelőzően fertőződnek meg a variánssal. Ezért alapvető fontosságú, hogy az EU-ba érkező valamennyi utazó esetében rendelkezzünk a korábbi utazásokra vonatkozó adatokkal 14 napra visszamenőleg, valamint hogy azonosítani lehessen azokat, akik az utazás során egy fertőzött utassal szoros kapcsolatban álltak, hogy hatékonyan vissza lehessen követni őket, akár határokon átnyúlóan is. Ez megerősíti azt, hogy valamennyi tagállamnak jól működő utaslokalizáló űrlapokat kell bevezetnie. Az EU-ba való megérkezést megelőző 14 nap során az utazók által felkeresett országokra vonatkozó egyértelmű információk hiányában a romló helyzet nagyobb valószínűséggel teszi szükségessé a nem alapvető szükségből utazók esetében az EU-n kívülről induló teljes utazási tilalmat, valamint az alapvető szükségből utazók esetében a szigorúbb karanténkövetelményeket. A Bizottság uniós jogi keretre tesz majd javaslatot az utaslokalizáló űrlapok összehangolt megközelítése érdekében, amilyen mértékben azt a Covid19 terjedésének megfékezése szükségessé teszi. A fuvarozók szintén kulcsszerepet játszhatnak annak biztosításában, hogy ezek a kritikus információk rendelkezésre álljanak. Strukturális reziliencia és koordináció A tagállamok közötti szoros koordináció különösen fontos szerepet fog játszani abban, hogy az EU maximálisan ki tudja használni eszközeit a vírusfertőzés jelenlegi újabb hullámának kezelésére. Ez a tervezett nemzeti intézkedésekkel kapcsolatos magas szintű információáramlást, folyamatos nyomon követést, valamint ECDC és az EMA iránymutatásainak következetes alkalmazását teszi szükségessé. Teljes mértékben ki kell használni az olyan kulcsfontosságú fórumokat, mint az Egészségügyi Biztonsági Bizottság és az uniós politikai szintű integrált válságelhárítási mechanizmus (IPCR). A világjárvány kihívásainak 2022. évi kezeléséhez az európai egészségügyi unióra vonatkozó javaslatok teljes csomagjának és a szükséghelyzeti keretnek a gyors elfogadására van szükség, hogy az EU és tagállamai élhessenek a HERA által kínált új lehetőségekkel, valamint hogy határozottan léphessenek fel a jövőbeli, határokon át terjedő súlyos egészségügyi veszélyekkel szemben. Ezzel párhuzamosan a HERA-nak el kell érnie azt a célját, hogy az operatív uniós megközelítés meghatározása során valamennyi kulcsfontosságú érdekelt félnek teljes mértékben lehetőséget biztosít a véleménynyilvánításra. IV. A GLOBÁLIS FELLÉPÉS ELENGEDHETETLEN Az EU-nak továbbra is vezető szerepet kell vállalnia annak érdekében, hogy az egész világ védelmet élvezzen a Covid19-cel szemben. Amíg nincs mindenki biztonságban, senki sincs biztonságban. Az EU a kezdetektől fogva vezető szerepet vállalt a világjárványra adott globális válaszintézkedésekben azzal, hogy támogatást nyújtott szomszédainak és partnereinek a világjárvány egészségügyi és társadalmi-gazdasági következményeinek kezeléséhez. Élen járt az oltóanyag-kutatásban, a világ legnagyobb oltóanyag-exportőre lett, és jeleskedett az oltóanyag-megosztásban. Vezető szerepet töltött be a súlyos egészségügyi hatásokkal és a gazdasági visszaeséssel egyszerre szembesülő országoknak nyújtott támogatás terén is. Ezt a munkát most tovább kell fokozni. A nyitottság és a méltányosság Európa védjegye. Az EU-ban előállított oltóanyagokból több mint egymilliárd adagot több mint 150 országába szállították, az összes kontinensre. Az EU ugyanannyit exportált, mint amennyit polgárai számára leszállított. Az Európában gyártott legalább minden második oltóanyagot exportálják és exportálták. Az új exportátláthatósági mechanizmusra irányuló javaslat biztosítani fogja, hogy az EU továbbra is nyomon követhesse az oltóanyagok és hatóanyagok kivitelét. Az EU számára kiemelten fontos, hogy a biztonságos és megfizethető Covid19-oltóanyagok világszerte hozzáférhetők legyenek, különösen az alacsony és közepes jövedelmű országokban. Mivel az alacsony jövedelmű országok lakosságának csupán 2%-a és az alacsony-közepes jövedelmű országok lakosságának 19%-a van beoltva, a világjárvány hatékony kezelése érdekében elsőbbséget kell élveznie az oltásoknak az egész világon. Afrika kiemelt figyelmet kap, és a 2022. februári EU–Afrika csúcstalálkozót megelőzően támogatási csomagról fognak határozni. A Bizottság folyamatosan együttműködik a gyártókkal a folyamatos, rendszeres és kiszámítható oltóanyag-ellátás biztosítása érdekében. A tagállamok bízhatnak abban, hogy rendelkezésükre állnak majd az oltási szükségleteik kielégítéséhez szükséges adagok, a booster adagokhoz szükséges mennyiség és a módosított oltóanyagok is. A tagállamoknak így nem kell aggódniuk amiatt, hogy továbbra is jelentős számú tervezett oltóanyag-szállítmányt átirányítanak az alacsony és közepes jövedelmű országokba.

Az exporton kívül az EU teljesíti az oltóanyag-megosztásra vonatkozó kötelezettségvállalásait is. Az „Európa együtt” megközelítés keretében 2021 végéig 250 millió adag oltóanyagot osztanak meg. Ez a szám 2022 közepéig 700 millió adagra nő, amelyből 200 millió adagot az uniós költségvetésből finanszíroznak. Az uniós oltóanyag-megosztási mechanizmus révén és a Bizottság által létrehozott munkacsoport támogatásával a tagállamok már több mint 100 millió adag oltóanyagot szállítottak a világ minden részére: az adományozást és az oltóanyag-megosztást fel lehet és fel is kell gyorsítani. Ezt a munkát fenn kell tartani a belátható jövőben, ami annál eredményesebb lesz, minél gyorsabban sor kerül rá. Ezek a kötelezettségvállalások kiegészítik az „Európa együtt” által az ACT-A és annak oltóanyag-pillére, a COVAX számára nyújtott meglévő és vezető támogatást, beleértve a humanitárius pufferen keresztül humanitárius létesítményekbe irányuló szállításokat is. A Bizottság nyomon fogja követni az ipari partnerek által a római Globális Egészségügyi Csúcstalálkozón tett azon kötelezettségvállalást, hogy 1,5 milliárd adag oltóanyagot bocsátanak az alacsony jövedelmű országok rendelkezésére nyereség nélkül, a közepes jövedelmű országok számára pedig alacsonyabb árakon. Kulcsfontosságú továbbá a termelés világszintű ösztönzése: Az „Európa együtt” egymilliárd eurót ruház be az mRNS-termelési kapacitás növelésére Afrikában. Viszont egyelőre nem sikerül elegendő oltóanyagot célba juttatni. A tagállamoknak, a gyártóknak és a COVAX-nak együtt kell működniük annak biztosítása érdekében, hogy az oltóanyagokat kiszámíthatóbb módon lehessen szétosztani azokon a helyeken, ahol a legnagyobb szükség van rájuk, mindezt megfelelően kialakított logisztikával a pazarlás kockázatának minimalizálása érdekében. A felszerelések – például ampullák és fecskendők – rendelkezésre állása, valamint az egyértelmű és hatékony logisztikai tervezés elengedhetetlen ahhoz, hogy a donor országok hatékonyan szállíthassanak, a fogadó országok pedig fel tudják használni a kapott oltóanyagot. Kulcsfontosságú továbbá az olyan egészségügyi szolgáltatásokhoz nyújtott támogatás is, mint az egyéni védőeszközök, a tesztek, a kezelések és az olyan alapvető anyagok, mint az oxigén. Az EU együtt fog működni a partnerországokkal és a COVAX-szal annak biztosítása érdekében, hogy mindez rendelkezésre álljon. „Európa együtt” programok is folyamatban vannak, melyek az oltóanyag-gyártási kapacitás és kedvező szabályozási keretek kialakításában segítik a partnerországokat, például Dél-Afrikát, Szenegált és Ruandát, amely országok regionális oltóanyag-központokként működhetnek. A HERA is fontos új dimenzióval bővíti majd az EU munkáját. 2021 novemberéig 44 harmadik ország kért oltóanyagokat és kiegészítő anyagokat közvetlenül az EU-tól az uniós polgári védelmi mechanizmuson keresztül. Ez közel 24 millió oltóanyag-dózis 37 országba történő eljuttatásának támogatását és társfinanszírozását eredményezte, 22 kérésnek teljes mértékben eleget téve. Újabban az oltóanyagokat a beadásukhoz szükséges fecskendőkkel együtt adományozzák. A Bizottság a jövőben is operatív és pénzügyi támogatást fog nyújtani a további szükségletek kielégítéséhez. Az EU aktívan törekszik arra is, hogy a Kereskedelmi Világszervezet keretében megállapodásokat kössön annak érdekében, hogy a nyitott ellátási láncok és kereskedelem, valamint a szellemi tulajdonnal kapcsolatos, meglévő rugalmassági mechanizmusok révén biztosított legyen a szükséges anyagok folyamatos rendelkezésre állása. Az USA-val folytatott együttműködés a globális szolidaritás és az egészségbiztonság hajtóereje lesz. A szeptemberben elfogadott EU–USA program a világjárvány megfékezésére magában foglalta azt a célt, hogy 2022 közepéig be kell oltani a világ népességének 70 %-át, és létre kell hozni egy közös EU–USA Covid19 gyártási és ellátásilánc-munkacsoportot. Az EU–USA partnerség támogatja az Egészségügyi Világszervezet arra irányuló erőfeszítéseit, hogy jobb globális egészségügyi struktúrát és eszközöket alakítson ki a jövőbeli világjárványokra való felkészültség és az azokra való reagálás javítása, valamint a Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályok (IHR) megerősítése érdekében. A világjárványokra való globális felkészültség és reagálás javítása, valamint a globális egészségügyre vonatkozó nemzetközi keret megerősítése most minden eddiginél sürgetőbb feladat. A G20-ak római Globális Egészségügyi Csúcstalálkozóján elfogadott nyilatkozat iránytűként szolgál a többoldalú együttműködés kialakításához, hangsúlyozva a cselekvés iránti politikai elkötelezettséget, az „Egy az egészség” koncepció alkalmazását és a fenntartható finanszírozás szükségességét. Az EU-nak továbbra is vezető szerepet kell vállalnia ezen elvek gyakorlati megvalósításában, a hiányosságok azonosításában és a megoldások megtalálásában, különösen a G7-ek és a G20-ak révén. Az EU a G20-ak közös pénzügyi és egészségügyi munkacsoportján keresztül azon fog munkálkodni, hogy koordinációs megállapodásokat dolgozzon ki a pénzügyminisztériumok és az egészségügyi minisztériumok között, ezáltal előmozdítva a kollektív fellépést és az erőforrások hatékony kezelését a világjárványokra való felkészültség és reagálás érdekében. Ennek során nyomon fogja követni a független testületek ajánlásait egy globális egészségügyi és pénzügyi szerv és egy pénzügyi közvetítő alap létrehozása érdekében. Az Egészségügyi Világközgyűlés 2021 májusában tartott 74. ülésén az EU egy olyan WHO-eljárás elindítása mellett érvelt, amelynek célja a világjárványokra való felkészültségről és reagálásról szóló új WHO-keretegyezmény kialakítása. Néhány hónappal később, az Egészségügyi Világközgyűlés 2021. november 29. és december 1. között tartott rendkívüli ülésén a WHO tagjai konszenzussal megállapodtak arról, hogy 2022-ben tárgyalásokat kezdenek a világjárványok megelőzéséről, a felkészültségről és a reagálásról szóló nemzetközi megállapodásról vagy más nemzetközi eszközről. Ez elsődleges fontosságú ahhoz, hogy egy erősebb globális egészségügyi struktúrával lábaljunk ki a jelenlegi válságból, amely képes megelőzni, kezelni és jelentősen csökkenteni egy következő világjárvány hatását. Alapvető fontosságú, hogy az EU részt vegyen a tárgyalási folyamatban. E globális kormányközi folyamat munkájának egyik kulcseleme az átláthatóság megerősítése kell, hogy legyen. V. KÖVETKEZTETÉS Az EU ismét komoly fenyegetéssel szembesül a Covid19 miatt: az esetek száma nő és megjelent az omikron variáns. Ez ismét globális fenyegetés, amely globális fellépést igényel. E fenyegetés kezelésével kapcsolatban egyértelmű az elmúlt két év tanulsága: a konkrét szakpolitikai területtől függetlenül az EU és a tagállamok összehangolt megközelítése jobban működött, mint az összehangolatlan megközelítés; továbbá a késedelmes fellépés nagyobb kockázattal jár. Az oltóanyaggyártásra, -fejlesztésre és -beszerzésre vonatkozó kollektív megközelítés eredményeképpen a lehető leghamarabb és a szükséges mértékben rendelkezésre álltak a biztonságos és hatékony oltóanyagok. Ez azt jelenti, hogy nincs akadálya a booster adagok gyors bevezetésének, és az összehangolt megközelítést jelenleg is alkalmazzák a terápiás készítményekhez való időben történő és egyenlő hozzáférés biztosítására. Az egészségügyi unióra vonatkozó teljes javaslatcsomag elfogadása és a HERA teljes körű működésének megkezdése még inkább megszilárdítja majd ezt a megközelítést, megerősítve a felkészültséget és a strukturális rezilienciát. Az uniós digitális Covid-igazolvánnyal kapcsolatos összehangolt megközelítés olyan kulcsfontosságú eszközt hozott létre, amely segítette Európa újbóli megnyitását, és amelyet folyamatosan alkalmaznak szerte az Unióban. Az „Európa együtt” továbbra is vezető szerepet tölt be a világjárvány elleni globális küzdelemben, valamint a globális biztonság jövőbeli javítására irányuló erőfeszítésekben. Mindezen lépések egyre inkább képessé tették az EU-t arra, hogy megbirkózzon a világjárvánnyal és segítse a helyreállítást, az uniós fellépés pedig támogatja a nemzeti egészségügyi rendszereket abban, hogy megbirkózzanak a rájuk nehezedő hatalmas nyomással. Most ezeket az elveket gyorsan meg kell valósítanunk, mivel az EU-nak szembe kell néznie a gyorsan növekvő esetszám és az omikron variáns felbukkanása jelentette kettős kihívással. Az EU-nak és a tagállamoknak meg kell mutatniuk, hogy készen állnak a gyors reagálásra annak érdekében, hogy intézkedéseket hozzanak a vírus felbukkanásának kezelésére, és annak a törekvésnek a fenntartására, hogy határozott és fenntartható, hosszú távú választ adjanak erre a fenyegetésre. Ez határozott és sürgős választ igényel: ·Az EU-nak és a tagállamoknak kötelezettséget kell vállalniuk arra, hogy összehangolt stratégiát hajtanak végre az omikron variáns terjedésének korlátozása érdekében az alapvető utazási korlátozások napi szintű felülvizsgálatával, és készen arra, hogy bevezessék az összes szükséges ellenőrzést. ·A tagállamoknak megújult kampányt kell folytatniuk a be nem oltott személyek megcélzása érdekében valamennyi oltható korcsoportban, és célzott nemzeti stratégiákat kell alkalmazniuk a védőoltásokkal szembeni bizalmatlanság kezelésére. ·A tagállamoknak a vírus és az omikron variáns elleni magas szintű védelem fenntartása érdekében gyorsan be kell adniuk a booster adagokat, a legkiszolgáltatottabbakkal kezdve. ·Az uniós ügynökségeknek gondoskodniuk kell arról, hogy a szükséges tudományos iránymutatás gyorsan rendelkezésre álljon. ·A Bizottság fokozni fogja a Covid19-terápiás készítmények előállítására, engedélyezésére és közös beszerzésére irányuló erőfeszítéseit. ·Az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak sürgősen el kell fogadnia az európai egészségügyi unióról szóló teljes javaslatcsomagot, a Tanácsnak pedig a válsághelyzetek kezeléséről szóló HERA-rendeletet. ·A tagállamoknak célzott és arányos óvintézkedéseket és korlátozásokat kell bevezetniük a vírus terjedésének korlátozása, az életmentés és az egészségügyi rendszerekre nehezedő nyomás csökkentése érdekében. Biztosítani kell az uniós szintű, teljes körű koordinációt. Az omikron variáns megjelenése miatt az év végi időszakban különös figyelmet kell fordítani a kontaktusokra vonatkozó konkrét intézkedések alkalmazására és kommunikálására.