(4)Az európai szemeszter a gyorsan változó gazdasági és geopolitikai helyzetet figyelembe véve 2022-ben újraindítja az átfogó gazdaság- és foglalkoztatáspolitikai koordinációt, ugyanakkor a 2022. évi éves fenntartható növekedési jelentésben foglaltaknak megfelelően a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz végrehajtási követelményeihez is igazodik. Az elfogadott helyreállítási és rezilienciaépítési tervek végrehajtása elengedhetetlen az európai szemeszter szerinti szakpolitikai prioritások teljesítéséhez, mivel a tervek a 2019. és 2020. évi országspecifikus szemeszter ciklusában kiadott releváns országspecifikus ajánlások összességét vagy egy jelentős részét érintik. A 2019. és 2020. évi országspecifikus ajánlások – a módosított terv benyújtásának időpontjáig kiadott országspecifikus ajánlások mellett – ugyanúgy relevánsak maradnak az (EU) 2021/241 rendelet 14., 18. és 21. cikkével összhangban felülvizsgált, aktualizált vagy módosított helyreállítási és rezilienciaépítési tervek tekintetében is.

(3)A világjárványból való kilábalás időszakában Ukrajna ellen indított orosz invázió jelentősen megváltoztatta a geopolitikai és gazdasági környezetet. Az inváziónak a tagállamok gazdaságára gyakorolt hatása például az energia- és élelmiszerárak emelkedésében, valamint a növekedési kilátások romlásában tükröződik. A magasabb energiaárak különösen az energiaszegénységben élő vagy az energiaszegénység kockázatának kitett legkiszolgáltatottabb háztartásokat sújtják. Az Unió emellett az Ukrajnából menekülő emberek példátlan mértékű beáramlásával is szembesül. Erre való tekintettel 2022. március 4-én első ízben aktiválták az átmeneti védelemről szóló irányelvet, amely biztosítja a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyek számára az EU-ban való jogszerű tartózkodás jogát, valamint az oktatáshoz és képzéshez, a munkaerőpiachoz, az egészségügyi ellátáshoz, a lakhatáshoz és a szociális ellátásokhoz való hozzáférést.

(2)A Bizottság 2021. november 24-én elfogadta az éves fenntartható növekedési jelentést, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2022. évi európai szemeszterét. A jelentés kellően figyelembe vette a szociális jogok európai pillérének további végrehajtására vonatkozó közös kötelezettségvállalást, amelyet az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság 2017. november 17-én hirdetett ki, majd a 2021. májusi portói szociális csúcstalálkozón újból megerősített. Az Európai Tanács 2022. március 25-én jóváhagyta a 2022. évi éves fenntartható növekedési jelentés prioritásait. A Bizottság 2021. november 24-én az 1176/2011/EU rendelet alapján elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést is, amelyben Németországot azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra van szükség. Ugyanezen a napon a Bizottság elfogadta az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó ajánlást is, amelyet a Tanács 2022. április 5-én elfogadott, valamint a foglalkoztatási iránymutatások és a szociális jogok európai pillérében foglalt elvek végrehajtását elemző 2022. évi együttes foglalkoztatási jelentésre vonatkozó javaslatot, amelyet a Tanács 2022. március 14-én elfogadott.

(5)Az általános mentesítési rendelkezést 2020 márciusa óta alkalmazzák. 2021. március 3-i közleményében a Bizottság kifejtette azon álláspontját, hogy az általános mentesítési rendelkezés deaktiválására vagy további alkalmazására vonatkozó döntést a gazdaság állapotának átfogó értékelése alapján kell meghozni, és ehhez fő mennyiségi kritériumként az uniós vagy az euróövezeti gazdasági aktivitásnak a válság előtti (azaz a 2019. végi) állapothoz viszonyított szintjét kell figyelembe venni. Az Európában zajló háborúval összefüggésben a megnövekedett bizonytalanság és a gazdasági kilátásokat fenyegető erős lefelé mutató kockázatok, az energiaárak példátlan emelkedése és az ellátási láncok tartósan fennálló zavarai indokolttá teszik a Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési rendelkezése alkalmazásának 2023-ig történő meghosszabbítását.

(6)A 2021. évi stabilitási programról szóló, 2021. június 18-i tanácsi véleményben alkalmazott megközelítés alapján a költségvetési irányvonal jelenleg a Covid19-válsággal kapcsolatos ideiglenes szükséghelyzeti intézkedéseket figyelmen kívül hagyva, de a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből és más uniós alapokból származó vissza nem térítendő támogatásokból finanszírozott kiadások figyelembevételével számított elsődleges kiadások (diszkrecionális bevételi intézkedések nélküli) változásának a középtávú potenciális növekedéshez viszonyított arányával mérhető a legjobban. Az általános költségvetési irányvonalon túl – annak értékelése érdekében, hogy a nemzeti költségvetési politika prudens-e, és összetétele elősegíti-e a zöld és digitális átállással összhangban lévő fenntartható helyreállítást – figyelmet kell fordítani a (diszkrecionális bevételi intézkedések nélkül és a Covid19-válsággal kapcsolatos ideiglenes szükséghelyzeti intézkedések nélkül számított) nemzeti finanszírozású elsődleges folyó kiadások és a beruházások alakulására is.

(7)A Bizottság 2022. március 2-án közleményt fogadott el, amelyben átfogó költségvetés-politikai iránymutatást nyújt 2023-ra, ezáltal támogatva a tagállamok stabilitási és konvergenciaprogramjainak előkészítését, egyúttal erősítve a szakpolitikai koordinációt. A Bizottság megjegyezte, hogy a 2022. évi téli előrejelzésben felvázolt makrogazdasági kilátások alapján a 2020–2022-ben követett, támogató jellegű aggregált költségvetési irányvonalról 2023-ban célszerűnek tűnik áttérni egy lényegében semleges aggregált költségvetési irányvonalra, ugyanakkor készen kell állni a változó gazdasági helyzetre való reagálásra. A Bizottság véleménye szerint a 2023-ra vonatkozó költségvetési ajánlásokban továbbra is differenciáltan kell kezelni a tagállamokat, és figyelembe kell venni az országok közötti esetleges átgyűrűző hatásokat. A Bizottság felkérte a tagállamokat, hogy stabilitási és konvergenciaprogramjukban is juttassák érvényre az iránymutatást. A Bizottság kötelezettséget vállalt arra, hogy szorosan nyomon követi a gazdasági fejleményeket, és szükség szerint – de legkésőbb a szemeszter tavaszi fordulójában, 2022 májusának végén – kiigazítja szakpolitikai iránymutatását.

(8)A 2022. március 2-án közzétett költségvetési iránymutatásnak megfelelően a 2023-ra vonatkozó költségvetési ajánlások figyelembe veszik a gazdasági kilátások romlását, a fokozott bizonytalanságot és más lefelé mutató kockázatokat, valamint a téli előrejelzéshez képest magasabb inflációt. E megfontolások fényében a költségvetési válaszintézkedések részeként bővíteni kell a zöld és digitális átállásra, valamint az energiabiztonságra irányuló közberuházásokat, továbbá meg kell őrizni a legkiszolgáltatottabb háztartások vásárlóerejét, ezáltal célzott és átmeneti intézkedésekkel enyhítve az energiaárak megugrásának hatását, és mérsékelve a másodlagos hatásokból eredő inflációs nyomást. Változatlanul dinamikus költségvetési politikát kell folytatni, hogy az lépést tudjon tartani a gyorsan változó körülményekkel, és az egyes országok költségvetési és gazdasági helyzetének függvényében differenciált megközelítést kell alkalmazni, többek között azzal összefüggésben, hogy mennyire érinti az adott országot a válság és a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyek beáramlása.

(9)2021. április 28-án Németország az (EU) 2021/241 rendelet 18. cikkének (1) bekezdésével összhangban benyújtotta nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervét a Bizottságnak. Az (EU) 2021/241 rendelet 19. cikkének megfelelően a Bizottság az említett rendelet V. mellékletében foglalt értékelési iránymutatásokkal összhangban értékelte a helyreállítási és rezilienciaépítési terv relevanciáját, eredményességét, hatékonyságát és következetességét. A Tanács 2021. július 13-án elfogadta Németország helyreállítási és rezilienciaépítési terve értékelésének jóváhagyásáról szóló határozatát. A részletek folyósításának feltétele, hogy a Bizottság az (EU) 2021/241 rendelet 24. cikkének (5) bekezdésével összhangban határozatot hozzon arról, hogy Németország kielégítően teljesítette a tanácsi végrehajtási határozatban foglalt releváns mérföldköveket és célokat. A kielégítő teljesítés előfeltétele, hogy a korábbi mérföldköveket és célokat továbbra is teljesítettnek lehessen tekinteni.

(10)Németország 2022. május 2-án benyújtotta 2022. évi nemzeti reformprogramját, és 2022. április 27-én 2022. évi stabilitási programját, összhangban az 1466/97/EK rendelet 4. cikkében megállapított határidővel. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor. Az (EU) 2021/241 rendelet 27. cikkével összhangban a 2022. évi nemzeti reformprogram a Németország által a helyreállítási és rezilienciaépítési terv végrehajtása terén elért eredményekről készített féléves jelentést is tükrözi.

(11)A Bizottság 2022. május 23-án közzétette a Németországra vonatkozó 2022. évi országjelentést. Az országjelentés értékelte a Tanács által 2019-ben, 2020-ban és 2021-ben elfogadott releváns országspecifikus ajánlások végrehajtása terén Németország által elért eredményeket, és a helyreállítási és rezilienciaépítési eredménytábla alapján számba vette a helyreállítási és rezilienciaépítési terv Németország általi végrehajtását. Ezen elemzés alapján az országjelentés hiányosságokat tárt fel a helyreállítási és rezilienciaépítési terv által nem vagy csak részben kezelt kihívásokkal kapcsolatban, valamint új és kialakulóban lévő – többek között az Ukrajna elleni orosz invázióból eredő – kihívásokat azonosított. A jelentés értékelte továbbá a Németország által a szociális jogok európai pillérének végrehajtása, a foglalkoztatásra, a készségekre és a szegénység csökkentésére vonatkozó kiemelt uniós célok elérése, valamint az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak megvalósítása terén elért eredményeket.

(12)A Bizottság az 1176/2011/EU rendelet 5. cikke alapján Németország vonatkozásában részletes vizsgálatot végzett, amelynek eredményeit 2022. május 23-án közzétette. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Németország esetében makrogazdasági egyensúlyhiány áll fenn. A sebezhetőségek elsősorban a folyó fizetési mérleg tartósan magas többletéhez kapcsolódnak, ami a megtakarításokhoz képest visszafogott beruházási szintet tükröz, és határon átnyúló jelentőséggel bír.

(13)Németország 2022. április 27-én benyújtotta 2022-re vonatkozó új költségvetésiterv-javaslatát. A Bizottság a 473/2013/EU rendelet 7. cikkének megfelelően véleményt fogadott el.

(14)A Bizottság 2022. május 23-án az EUMSZ 126. cikkének (3) bekezdése szerinti jelentést adott ki. A jelentés megvizsgálta Németország költségvetési helyzetét, mivel a költségvetési hiány 2021-ben meghaladta a Szerződésben a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaértéket. A jelentés megállapította, hogy a hiányra vonatkozó kritérium nem teljesült. A Bizottság – a 2022. március 2-i közleménynek megfelelően – nem javasolta új túlzotthiány-eljárás megindítását 2022 tavaszán, és 2022 őszén felül fogja vizsgálni, hogy helyénvaló-e túlzotthiány-eljárás megindítását kezdeményeznie.

(15)A Tanács 2020. július 20-i ajánlásában felkérte Németországot, hogy az általános mentesítési rendelkezéssel összhangban 2020 és 2021 folyamán hozzon meg minden szükséges intézkedést a világjárvány hatékony kezelése, a gazdaság működőképességének fenntartása és a későbbi helyreállítás támogatása érdekében. Az ajánlásban szerepelt továbbá, hogy Németország – amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik – folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció elérésére és az adósság fenntarthatóságának biztosítására irányuló költségvetési politikát, egyúttal fokozza a beruházásokat. Az Eurostat által hitelesített adatok alapján Németország GDP-arányos költségvetési hiánya a 2020. évi 4,3 %-ról 2021-ben 3,7 %-ra csökkent. Németország költségvetés-politikai válasza 2021 során támogatta a gazdasági helyreállítást, míg az ideiglenes szükséghelyzeti intézkedések GDP-hez viszonyított aránya a 2020. évi 2,7 %-ról 2021-ben 4,2 %-ra nőttek. A Németország által 2021-ben hozott intézkedések összhangban vannak a 2020. július 20-i tanácsi ajánlással. A kormány által 2020-ban és 2021-ben elfogadott diszkrecionális költségvetési intézkedések többnyire ideiglenesek voltak, illetve azokat más intézkedésekkel ellensúlyozták. Ugyanakkor a kormány által a 2020 és 2021 közötti időszakban elfogadott egyes diszkrecionális intézkedések nem voltak ideiglenesek, vagy azokat nem kísérték ellensúlyozó intézkedések, és elsősorban a családi támogatások – a gyermekek után járó ellátás és a gyermekek után járó adókedvezmény – emeléséből és az értékcsökkenési leírás lehetőségeinek bővítéséből álltak. Az Eurostat által hitelesített adatok alapján az államadósság 2021-ben a GDP 69,3 %-át tette ki.

(16)A 2022. évi stabilitási programban szereplő költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv 2022-ben optimista, azt követően pedig realisztikus. A kormány előrejelzése szerint a reál-GDP 2022-ben 3,6 %-kal, 2023-ban pedig 2,3 %-kal nő. Ehhez képest a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése 2022-ben alacsonyabb, 1,6 %-os, 2023-ban pedig hasonló, 2,4 %-os reál-GDP-növekedést vetít előre. Ez az eltérés főként annak tudható be, hogy az előrejelzések eltérő zárónappal készültek, a stabilitási program esetében ez Oroszország Ukrajna elleni agresszív háborújának megindítása előtt történt, amikor a 2022-re vonatkozó növekedési kilátások még optimistábbak voltak. A 2022. évi stabilitási program szerint a kormány arra számít, hogy a GDP-arányos költségvetési hiány 2022-ben 3,75 % marad, majd 2023-ban 2 %-ra csökken. A 2022. évi hasonló szint főként a világjárvány miatti szükséghelyzeti intézkedések folytatását, a védelmi kiadások növekedését és az Ukrajnában zajló háború következtében megugrott energiaárak kapcsán hozott intézkedéseket, továbbá a zöld átállással kapcsolatos addicionális kiadásokat és beruházásokat tükrözi. A program szerint a GDP-arányos államadósság várhatóan 2022-ben 66,75 %-ra, majd 2023-ban 65,75 %-ra mérséklődik. Az előrejelzés zárónapján ismert gazdaságpolitikai intézkedések alapján a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése 2022-ben és 2023-ban a GDP 2,5 %-ának, illetve 1,0 %-ának megfelelő költségvetési hiánnyal számol. Ez alacsonyabb a 2022. évi stabilitási programban 2022-re és 2023-ra előre jelzett hiánynál, ami elsősorban az enyhén alacsonyabb adóbevétel-előrejelzéseknek tudható be, amelyek a 2021. novemberi óvatos számításokon, valamint a támogatások és az állami beruházások végrehajtására vonatkozóan a programban szereplő optimistább várakozásokon alapulnak. A Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése hasonló GDP-arányos államadóssággal számol, 2022-ben 66,4 %-kal, 2023-ban pedig alacsonyabb értékkel, 64,5 %-kal. Ez az eltérés a hiány-előrejelzésben szereplő hasonló eltérésnek tudható be.

A Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése alapján a középtávú (10 éves átlagos) potenciáliskibocsátás-növekedés 1,1 %-ra tehető. Ez a becslés azonban nem tartalmazza a helyreállítási és rezilienciaépítési terv részét képező reformok hatását, amelyek élénkíthetik Németország potenciális növekedését.

(17)2022-ben a kormány fokozatosan megszüntette a Covid19-válságra válaszul hozott intézkedések többségét, így az ideiglenes szükséghelyzeti támogatási intézkedések GDP-hez viszonyított aránya az előrejelzések szerint a 2021. évi 4,2 %-ról 2022-ben 1,2 %-ra csökken. A költségvetési hiányt befolyásolják az energiaárak növekedése gazdasági és társadalmi hatásainak ellensúlyozása érdekében hozott intézkedések, amelyek a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése szerint 2022-ben a GDP 0,7 %-át fogják kitenni, és amelyeket 2023-ban várhatóan fokozatosan megszüntetnek. Ezek az intézkedések főként a következőkből állnak: a fűtési költségekhez nyújtott célzott támogatás; a megújuló energiára vonatkozó adó (EEG-Umlage) megszüntetésének előrehozatala; az ingázási juttatás (Pendlerpauschale) emelésének előrehozatala; az üzemanyagokra kivetett energiaadó három hónapra szóló csökkentése; egyösszegű energiaár-átalány (Energiepreispauschale) egyszeri kifizetése gyermekenkénti pótlékkal együtt; egyösszegű átalány egyszeri kifizetése szociális ellátásban részesülők számára; a helyi tömegközlekedéshez nyújtott csökkentett árú havi bérlet három hónapon át. A bejelentés szerint ezek az intézkedések ideiglenesek. Amennyiben azonban az energiaárak 2023-ban is magasak maradnak, az intézkedések némelyike folytatódhat. Az említett intézkedések némelyike nem célzott, nevezetesen az ingázási juttatás növelése és az üzemanyagokra kivetett energiaadó csökkentése. A költségvetési hiányt emellett a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyek ideiglenes védelmének költségei is befolyásolják, amelyek a Bizottság 2022. évi tavaszi előrejelzése szerint 2022-ben a GDP 0,1 %-át, 2023-ban pedig a GDP 0,2 %-át teszik ki, valamint a védelmi kiadások növekedése, amely 2022-ben a GDP 0,4 %-a és 2023-ban a GDP 0,5 %-a.

(18)A Tanács 2021. június 18-án azt az ajánlást fogalmazta meg Németország számára, hogy 2022-ben – többek között a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz által biztosított költségvetési impulzusra támaszkodva – tartson fenn támogató költségvetési irányvonalat, és tartsa fenn a nemzeti finanszírozású beruházások szintjét. Az ajánlásban szerepelt továbbá, hogy Németország – amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik – folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció elérésére és az adósság középtávú fenntarthatóságának biztosítására irányuló költségvetési politikát, ugyanakkor a növekedési potenciál élénkítése céljából fokozza a beruházásokat.

(19)A Bizottság 2022. évi tavaszi előrejelzése és a Németország 2022. évi stabilitási programjában foglalt információk alapján 2022-ben támogató, a GDP –1,6 %-ának megfelelő költségvetési irányvonal valószínűsíthető, a Tanács ajánlásának megfelelően. Németország azt tervezi, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközt – a tanácsi ajánlással összhangban – addicionális beruházások finanszírozására fogja felhasználni, ezáltal folyamatos támogatást nyújtva a helyreállításhoz. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz vissza nem térítendő támogatásai és más uniós alapok által finanszírozott kiadásoknak a gazdasági aktivitáshoz való pozitív hozzájárulása az előrejelzések szerint 2021-hez képest stabil marad. A nemzeti finanszírozású beruházások az előrejelzések szerint 2022-ben 0,2 százalékpontnak megfelelő expanzív hatást gyakorolnak a költségvetési irányvonalra. Németország ezért a Tanács ajánlásával összhangban fenn kívánja tartani a nemzeti finanszírozású beruházásokat. Ugyanakkor a nemzeti finanszírozású (az új bevételi intézkedések nélkül számított) elsődleges folyó kiadások 2022-es növekedése előreláthatólag 1,5 százalékpontos expanzív hatást gyakorol az általános költségvetési irányvonalra. Ez a jelentős expanzív hatás magában foglalja egyrészt az energiaárak emelkedéséből adódó gazdasági és társadalmi hatások kezelésére irányuló intézkedések addicionális hatását (a GDP 0,7 %-a), valamint a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyeknek nyújtott ideiglenes védelem költségeit (a GDP 0,1 %-a), míg a zöld átállásra fordított addicionális kiadások (a GDP 0,2 %-a) várhatóan szintén hozzájárulnak a nettó folyó kiadások növekedéséhez.

(20)A Bizottság 2022. tavaszi előrejelzésében – változatlan szakpolitikát feltételezve – 2023-ban a GDP 0,6 %-ának megfelelő költségvetési irányvonalra számít. Németország az előrejelzés szerint a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből származó vissza nem térítendő támogatásokat 2023-ban továbbra is a helyreállítást támogató addicionális beruházások finanszírozására használja fel. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz vissza nem térítendő támogatásai és az egyéb uniós alapok által finanszírozott kiadásoknak a gazdasági aktivitáshoz való pozitív hozzájárulása az előrejelzések szerint GDP-arányosan 0,1 százalékponttal nő 2022-höz képest. A nemzeti finanszírozású beruházások az előrejelzések szerint 2023-ban 0,1 százalékpontnak megfelelő expanzív hatást gyakorolnak a költségvetési irányvonalra. Ugyanakkor a nemzeti finanszírozású (az új bevételi intézkedések nélkül számított) elsődleges folyó kiadások 2023-as növekedése előreláthatólag 0,7 százalékpontos restriktív hatást gyakorol az általános költségvetési irányvonalra. 2022-höz képest ez magában foglalja a megnövekedett energiaárak kezelését célzó intézkedések kivezetésének hatását (a GDP 0,7 %-a), valamint a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyeknek nyújtott ideiglenes védelem addicionális költségeit (a GDP 0,05 %-a).

(21)A 2022. évi stabilitási program a költségvetési hiány fokozatos csökkenését valószínűsíti: 2024-ben a GDP 1,75 %-ára, 2025-ben pedig 1 %-ára. Ezek az előrejelzések a GDP-arányos államháztartási bevételek növekedésével, míg a GDP-arányos államháztartási kiadások relatív stabil szintjével számolnak. A program szerint a GDP-arányos államadósság 2025-ig várhatóan csökkenni fog: 2024-ben 65,75 %-ra, majd 2025-ben 65 %-ra mérséklődik. A Bizottság elemzése alapján az államadósság fenntarthatóságát övező kockázatok középtávon alacsonynak tűnnek.

(22)Az idősödés és a munkaerőpiac szűkülése jelentős hatással lesz Németországra az elkövetkező években. 2031-ben a törvényes nyugdíjkorhatár eléri a 67 évet, de további kiigazításokra van szükség ahhoz, hogy biztosítani lehessen a nyugdíjrendszer hosszú távú fenntarthatóságát. Erősebb munkavállalási ösztönzőkre lenne szükség a munkaerő-piac szűkülése miatt is. A kormány azon kötelezettségvállalása, hogy fenntartja a nyugdíjjárulék felső határát és a minimális jövedelemhelyettesítési rátát (Doppelte Haltelinie), jelentős költségvetési átcsoportosításokat tesz szükségessé, ami tovább növeli a fiatalabb generációkra nehezedő terheket. Az államilag támogatott magánnyugdíjak (Riester Rente) nem játszottak jelentős szerepet a nyugdíjszerkezetben. A hozamok alacsonyak, az adminisztratív költségek pedig magasak. Különösen az alacsony jövedelműek nem tudnak elegendő nyugdíj-megtakarítást elérni.

(23)Az adórendszer nagymértékben támaszkodik a munkát terhelő adókból származó bevételekre, míg az inkluzív növekedést kevésbé visszafogó adóalapokat továbbra sem veszik igénybe kellő mértékben. A munkát terhelő adóék Németországban az egyik legmagasabb az EU-ban. Ez csökkenti a nettó fizetéseket és bizonyos csoportok – pl. az alacsony és közepes jövedelműek és a második keresők – körében fékezi a munkával töltött idő növelésére való ösztönzöttséget; ez a munkaerő-potenciál jobb kihasználása ellen hat a fokozódó munkaerőhiány közepette. A környezetvédelmi adókból származó bevételek viszonylag alacsonyak, míg a környezetvédelmi szempontból káros támogatások (ideértve az adókedvezményeket és az adómentességeket) aláássák a környezeti fenntarthatósági célokat, és a dekarbonizáció, az energiahatékonyság és a megújuló energia alkalmazása ellen hatnak.