ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
AZ EURÓPAI PARLAMENT, AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA ÉS AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

a továbbiakban: az intézmények,

A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

1.Ezen, az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 295. cikkével összhangban elfogadott megállapodás célja a költségvetési fegyelem gyakorlati megvalósítása, az éves költségvetési eljárásnak és az intézmények költségvetési ügyekben való együttműködésének a javítása, valamint a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás biztosítása.

2.E megállapodás alkalmazásában a költségvetési fegyelem minden kiadásra vonatkozik. Ameddig e megállapodás hatályban marad, kötelező érvényű minden intézményre nézve.

3.E megállapodás nem érinti az intézményeknek a Szerződésekben, az (EU, Euratom) 20XX/XXXX tanácsi rendeletben (a továbbiakban: a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet)], valamint az (EU, Euratom) 20XX/XXXX európai parlamenti és tanácsi rendeletben (a továbbiakban: a költségvetési rendelet)] meghatározott költségvetési hatáskörét.

4.E megállapodás módosításához valamennyi intézmény közös megegyezése szükséges.

5.E megállapodás három részből áll:

– Az I. rész a többéves pénzügyi keretre és a speciális eszközökre vonatkozó rendelkezéseket tartalmaz.

– A II. rész a költségvetési eljárás során folytatott intézményközi együttműködésre vonatkozik.

– A III. rész az uniós forrásokkal való hatékony és eredményes gazdálkodásra vonatkozó rendelkezéseket tartalmaz.

6.E megállapodás XXXX.XX.XX-án/-én lép hatályba, és az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás helyébe lép.

I. RÉSZ

A TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET ÉS A SPECIÁLIS ESZKÖZÖK

A. A többéves pénzügyi keretre vonatkozó rendelkezések

7.Az intézmények – a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás érdekében – a költségvetési eljárás során és a költségvetés elfogadásakor a lehető legnagyobb mértékben biztosítják, hogy elegendő mozgástér álljon rendelkezésre a többéves pénzügyi keret egyes fejezeteinek felső határa alatt.

A 2027 utáni kifizetési előirányzatokra vonatkozó előrejelzések aktualizálása

8.2024-ben a Bizottság aktualizálja a 2027 utáni kifizetési előirányzatokra vonatkozó előrejelzéseket.

Ezen aktualizálás során figyelembe vesz minden releváns információt, ideértve a költségvetés kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatainak tényleges végrehajtását, valamint a végrehajtásra vonatkozó előrejelzéseket is. Figyelembe veszi továbbá azon szabályokat is, amelyek a kifizetési előirányzatoknak a kötelezettségvállalási előirányzatokhoz viszonyított megfelelő alakulását hivatottak biztosítani, valamint az Unió bruttó nemzeti jövedelmére vonatkozó növekedési előrejelzéseket is.

B. A speciális eszközökhöz kapcsolódó rendelkezések
3.A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA

3.1.A többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik a kiadások?

3.2.A bevételre gyakorolt becsült hatás

–◻ A javaslatnak/kezdeményezésnek nincs pénzügyi hatása a bevételre.

–☑ A javaslatnak/kezdeményezésnek van pénzügyi hatása – a bevételre gyakorolt hatása a következő:

–☑ a javaslat a saját forrásokra gyakorol hatást

–◻ a javaslat az egyéb bevételekre gyakorol hatást

(milliárd EUR – folyó árakon)

Az egyéb címzett bevételek esetében tüntesse fel az érintett kiadáshoz tartozó költségvetési tétel(eke)t.

Ismertesse a bevételre gyakorolt hatás számításának módszerét.

Vö. az egyes saját források kiszámításának módszerével, amely a következő bizottsági szolgálati munkadokumentumban található: Financing the EU budget: report on the operation of the Own Resources system; (Az EU költségvetésének finanszírozása: Jelentés a saját források rendszerének működéséről) SWD(2018) 172:

Általános kulcsú héaalapú saját forrás: 22. o.

Kötaalapú saját forrás esetében: 25. o.

Kkr-alapú saját forrás 27. o.

Műanyag csomagolási hulladékon alapú saját forrás 28. o.
–a gépjárművekkel foglalkozó munkacsoport 2016. február 16-i 131. ülésén a Bizottság 19 olyan potenciális intézkedést terjesztett a tagállamok és az érdekelt felek elé, amelyeket tekintetbe lehetett venni az általános járműbiztonsági rendelet és az utasbiztonsági rendelet felülvizsgálatához;

–2016 novemberében újabb intenzív konzultációra került sor az érdekelt felekkel (72 résztvevő 32 tudós/kutatóhely, biztonsági érdekvédelmi csoportok, járműgyártók, a járműbeszállítói ipar, helyi önkormányzatok/nemzeti kormányok és más releváns szakértők képviseletében).

A széles körű konzultációknak egyrészt az volt a legfontosabb célja, hogy az érdekelt felek tájékoztatást kapjanak a Bizottságnak a járműbiztonság javításával kapcsolatos nézeteiről, másrészt valamennyi érdekelt fél a lehető legátláthatóbb módon ismerje meg az összes olyan adatot, paramétert, szakértői véleményt és azok forrását, amelyek a hatásvizsgálat alapját képezik az adathalmazok, különösen a járműbiztonsági rendszer önkéntes alkalmazásának aránya, a technológiai költségek, a technológia hatékonysága és a közlekedési balesetek áldozatainak célcsoportja tekintetében. Az említett konzultációk azt is lehetővé tették, hogy az érdekelt felek megítélhessék, hogy a felhasznált legfontosabb adatok elég megalapozottak, helytállóak és aktuálisak, és meg is győződhessenek erről. A konzultációk eredménye később alapul szolgált a javaslat és a kísérő hatásvizsgálat elkészítéséhez.

•Szakértői vélemények beszerzése és felhasználása

2015 márciusában a Bizottság az általános járműbiztonsági rendelet és a gyalogosbiztonsági rendelet tervezett felülvizsgálatával összefüggésben közzétette a „Benefit and Feasibility of a Range of New Technologies and Unregulated Measures in the fields of Vehicle Occupant Safety and Protection of Vulnerable Road Users” (Új technológiák és szabályozatlan intézkedések előnyei és megvalósíthatósága az utasok biztonsága és a veszélyeztetett úthasználók vonatkozásában) című tanulmányt. A tanulmány több mint 50 számba vehető biztonsági intézkedést tekint át (a költség-haszon arányokat is), amelyek hozzájárulhatnának a halálos közúti balesetek és a sérülések számának csökkentéséhez.

2016 decemberében a Bizottság közzétette az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak szóló, „A halálos kimenetelű közúti balesetek csökkentése: a gépjárműbiztonság javítása az Európai Unióban” című jelentést. A jelentést kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentum 19 olyan lehetséges szabályozási intézkedést határoz meg és terjeszt elő, amelyek hatékonyak lennének a közúti balesetek és sérülések számának további csökkentése tekintetében.

•Hatásvizsgálat
1.5.A javaslat/kezdeményezés indoklása

1.5.1.Rövid vagy hosszú távon kielégítendő szükséglet(ek)

1.5.2.Az uniós részvételből adódó többletérték

1.5.3.Hasonló korábbi tapasztalatok tanulsága

Bár az Uniónak a gumiabroncscímkék tekintetében sikerült egységes piacot teremtenie, a címkéket a technológiai fejlődésnek megfelelően frissíteni kell, ami azt jelenti, hogy több modell átkerül a legmagasabb osztályokba, ami nem jelent különbséget a fogyasztók számára, valamint a legrosszabb teljesítményt nyújtó gumiabroncsok a 661/2009/EK rendelet szerinti típusjóváhagyási folyamat eredményeképp ki lesznek tiltva a piacról (Általános biztonsági rendelet – GSR).

Bár a piacfelügyeleti hatóságok folyamatosan ellenőrzik az energiacímkézési előírásoknak történő megfelelést, az előírások be nem tartása továbbra is közel 10 %-os veszteséget jelent a tervezett energiamegtakarításban (és a fogyasztók pénzmegtakarításában). Az új piacfelügyeleti rendeletre irányuló bizottsági javaslat (COM(2017) 795) a termékekre vonatkozó uniós harmonizációs jogszabályt érintő ilyen jellegű kihívásokra kíván válaszolni. A gumiabroncs-címkézés területén azonban a piacfelügyeleti hatóságoknak olyan problémákkal is szembe kell nézniük, amelyekre a javaslat nem nyújt megoldást: időben történő hozzáférés a műszaki dokumentációhoz, nehézségekbe ütközik a külföldi gyártók azonosítása és kapcsolati adataik megszerzése, valamint nincs központi rendszer az olyan egyenértékű modellek azonosítására, amelyek már korábban más piacfelügyeleti hatóságok által ellenőrzésre kerülhettek. Továbbá a megfelelő címkeosztályokra vonatkozó követelmények meghatározása is nehézséget okozott a Bizottság számára, a gumiabroncsok teljesítményéről szóló közelmúltbeli nyilvános adatok hiánya miatt.

E javaslat úgy küzdi le ezeket a problémákat, hogy kapcsolatot teremt az (EU) 2017/1369 rendelet (energiacímkézésről szóló keretrendelet) értelmében kialakított terméknyilvántartási adatbázissal, ahol a beszállítók teljesítménnyel és megfelelőséggel kapcsolatos adatokat biztosítanak a nemzeti piacfelügyeleti hatóságok és a Bizottság számára hozzáférhető központi helyen.
4. cikk

E jegyzőkönyv azon szerződő felek számára, amelyek megerősítették vagy ratifikálták, az attól számított harmadik hónap első napján lép hatályba, amikor legalább három szerződő fél, köztük az Európai Unió, letétbe helyezték jóváhagyó vagy ratifikáló okmányukat.

5. cikk

E jegyzőkönyvet, amely angol, francia és német nyelven készült, és ezen szövegek mindegyike egyaránt hiteles, a letéteményesnél helyezik letétbe, amely valamennyi szerződő félnek eljuttat egy hitelesített másolatot.

6. cikk

A szerződő felek gondoskodnak e jegyzőkönyvnek a saját, az 5. cikkben említett hiteles nyelvektől eltérő hivatalos nyelvükre történő megfelelő fordításáról. E fordítások másolatát a letéteményesnél kell letétbe helyezni, amely minden szerződő fél részére eljuttatja az összes ilyen fordítás egy-egy másolatát.

Kelt Brüsszelben, -án/-én.

FENTIEK HITELÉÜL az alulírott meghatalmazottak aláírták ezt a jegyzőkönyvet.

Open for signature in Brussels between [ADD DATES: THE DATE OF ADOPTION OF THE COUNCIL DECISION AND A DATE 9 MONTHS THEREAFTER].

Ouvert à la signature à Bruxelles entre le [ADD DATES: THE DATE OF ADOPTION OF THE COUNCIL DECISION ET A DATE 9 MONTHS THEREAFTER].
(6)Az eljárások megkönnyítése és egyszerűsítése érdekében rendelkezni kell a kérelmezési formanyomtatványok, valamint a nemzetközi menetrend szerinti vagy különcélú menetrend szerinti járatokra vonatkozó engedélyek egységes mintáiról. Az eltérő értelmezések elkerülése érdekében meg kell határozni továbbá azokat az ellenőrzési célú dokumentumokat is, amelyeket a járművön kell tartani és az ellenőrzést végző bármely felhatalmazott személy kérésére be kell mutatni e jegyzőkönyv előírásainak megfelelően.

Minden egyes járat esetében csak egy kérelem nyújtható be. A 8. cikk (3) bekezdésében említett esetekben a kérelmet a többi személyszállító által e célból megbízott személyszállító nyújtja be.

22. cikk

Mellékletek

A mellékletek e jegyzőkönyv szerves részét képezik.

Kelt Brüsszelben, -án/-én.

FENTIEK HITELÉÜL az alulírott, e célból kellően meghatalmazott teljhatalmú megbízottak aláírták ezt a jegyzőkönyvet.

Open for signature in Brussels between [ADD DATES: THE DATE OF THE ADOPTION OF THE COUNCIL DECISION AND A DATE 9 MONTHS THEREAFTER]

Ouvert à la signature à Bruxelles entre le [ADD DATES: THE DATE OF THE ADOPTION OF THE COUNCIL DECISION ET A DATE 9 MONTHS THEREAFTER]

Liegt zwischen dem [ADD DATES: THE DATE OF THE ADOPTION OF THE COUNCIL DECISION UND A DATE 9 MONTHS THEREAFTER] in Brüssel zur Unterzeichnung auf

For the European Union

Pour la Union européenne

Für die Europäische Union

For the Republic of Albania

Pour la République d'Albanie

Für die Republik Albanien

For Bosnia and Herzegovina

Pour Bosnie et Herzégovine

Für Bosnien und Herzegowina

For the former Yugoslav Republic of Macedonia

Pour l'ancienne République yougoslave de Macédoine

Für die ehemalige jugoslawische Republik Mazedonien
Kérjük, írja be az engedély számát és ikszelje be, hogy az engedély egyedi vagy globális engedély-e (a meghatározásokat lásd az (EU) […] rendelet 2. cikkének p) és q) pontjában).

5. rovat

Címzett
2. kör pozitív vélemény, az alábbi fenntartásokkal: (1) Az előnyben részesített opció (tematikus koncentráció) tartalma és következményei nem elég egyértelműek. A felülvizsgált jelentés nem szolgál kellő bizonyítékkal arra vonatkozóan, hogy a tematikus koncentráció hozzá fog járulni a regionális és nemzeti eltérések csökkentéséhez. (2) A jelentés nem fejti ki a „berlini módszer” pénzügyi források elosztására való alkalmazásának jövőbeni részletes szabályait, és azt, hogy miért nem érlegeltek alternatív opciókat. (3) A jelentés nem írja le az európai határon átnyúló mechanizmus hatókörét és potenciális hatásait. (4) A jelentés nem teszi egyértelművé az ERFA/KA és az új reformtámogató program közötti következetességet/kiegészítő jelleget.

(1) A 28–29. oldalon most az összes opció tartalma ki van fejtve, és a 7. táblázatban táblázat formájában is össze van hasonlítva. Az 5. ábra az előnyben részesített opció tematikus hatását mutatja tagállamonként. A különféle lehetőségek regionális és nemzeti növekedési rátákra gyakorolt hatását a QUEST makrogazdasági modell alapján vizsgáljuk és hasonlítjuk össze a 30–31. oldalon, a 9. táblázatban szereplő számok alapján, valamint a 6. és 7. ábrában. (2) A berlini módszert most ismertetjük a 29. oldalon található keretes írásban, annak feltüntetésével, hogy miért maradtunk e módszer mellett, és miért nem mérlegeltünk alternatív lehetőségeket. (3) A határon átnyúló mechanizmust a 41–42. oldalon ismertetjük. A potenciális hatásokról készített jelentést beidéztük, és a forrást lábjegyzetben feltüntettük. (4) A reformtámogató programmal való kapcsolatot a 60. oldalon részletesen ismertetjük.
ex 3926 30 00 ex 3926 90 97 ex 8708 29 10 ex 8708 29 90

10 23 10 10

Gépjárművek külső visszapillantó tükrének műanyag borítója, csíptetőkkel

0 %

p/st
(2) E megállapodás végrehajtásának előmozdítása érdekében, többek között a közös tudományos kutatási és monitoringprogramra és a 4. cikk alapján végzett egyéb tevékenységekre vonatkozóan is a felek bizottságokat vagy hasonló szerveket is létrehozhatnak, amelyekben az Északi-sarkvidék közösségei – beleértve az őslakosokat is – részt vehetnek.

12. cikk

A megállapodás felmondása

Bármely fél a letéteményesnek diplomáciai úton megküldött írásbeli felmondási értesítéssel bármikor felmondhatja e megállapodást, meghatározva a felmondás hatálybalépésének időpontját, amelynekaz értesítés időpontját követő legalább hat hónapos időtartamon túl megjelölt időpontnak kell lennie. E megállapodás felmondása nem érinti a megállapodás többi fél általi alkalmazását, sem a megállapodást felmondó fél azon feladatát, hogy teljesítse az e megállapodásban foglalt bármely, a megállapodástól függetlenül a nemzetközi jog alapján fennálló kötelezettségét.

13. cikk

A megállapodás időtartama

(1) Ez a megállapodás a hatálybalépését követő 16 éves kezdeti időszakban hatályban marad.

(2) A fenti (1) bekezdésben meghatározott kezdeti időszak lejártát követően a megállapodás minden alkalommal további öt évre meghosszabbítható, kivéve, ha bármely fél:

a) a feleknek a kezdeti időszak lejárta vagy bármely meghosszabbítási időszak lejárta előtti utolsó ülésén hivatalos kifogást emel e megállapodás meghosszabbítása ellen; illetve

b) a meghosszabbítás ellen legkésőbb az adott időszak lejárta előtt hat hónappal hivatalos írásbeli kifogást küld a letéteményesnek.

(3) A felek hatékony átmenetet biztosítanak e megállapodás és bármely, a megállapodási területen végzett halászati gazdálkodással foglalkozó további regionális vagy szubregionális halászati gazdálkodási szervezetet vagy intézkedést létrehozó lehetséges új megállapodás között a megállapodási terület egészséges tengeri ökoszisztémáinak megóvása, valamint halállományainak védelme és fenntartható halászatának biztosítása érdekében.

14. cikk

Más megállapodásokkal való kapcsolat

(1) A felek elismerik, hogy a nemzetközi jog vonatkozó rendelkezései továbbra is kötelezik őket – ideértve az egyezményben és az 1995. évi megállapodásban foglaltakat is –, és elismerik azt is, hogy továbbra is együtt kell működniük kötelezettségeik teljesítése érdekében még abban az esetben is, ha az e megállapodás további regionális vagy szubregionális halászati gazdálkodási szervezetet vagy intézkedést a megállapodási terület vonatkozásában létrehozó megállapodás hiányában lejár vagy megszűnik.
(2) E megállapodás végrehajtásának előmozdítása érdekében, többek között a közös tudományos kutatási és monitoringprogramra és a 4. cikk alapján végzett egyéb tevékenységekre vonatkozóan is a felek bizottságokat vagy hasonló szerveket is létrehozhatnak, amelyekben az Északi-sarkvidék közösségei – beleértve az őslakosokat is – részt vehetnek.

12. cikk

A megállapodás felmondása

Bármely fél a letéteményesnek diplomáciai úton megküldött írásbeli felmondási értesítéssel bármikor felmondhatja e megállapodást, meghatározva a felmondás hatálybalépésének időpontját, amelynek az értesítés időpontját követő legalább hat hónapos időtartamon túl megjelölt időpontnak kell lennie. E megállapodás felmondása nem érinti a megállapodás többi fél általi alkalmazását, sem a megállapodást felmondó fél azon feladatát, hogy teljesítse az e megállapodásban foglalt bármely, a megállapodástól függetlenül a nemzetközi jog alapján fennálló kötelezettségét.

13. cikk

A megállapodás időtartama

(1) Ez a megállapodás a hatálybalépését követő 16 éves kezdeti időszakban hatályban marad.

(2) A fenti (1) bekezdésben meghatározott kezdeti időszak lejártát követően a megállapodás minden alkalommal további öt évre meghosszabbítható, kivéve, ha bármely fél:

a) a feleknek a kezdeti időszak lejárta vagy bármely meghosszabbítási időszak lejárta előtti utolsó ülésén hivatalos kifogást emel e megállapodás meghosszabbítása ellen; illetve

b) a meghosszabbítás ellen legkésőbb az adott időszak lejárta előtt hat hónappal hivatalos írásbeli kifogást küld a letéteményesnek.

(3) A felek hatékony átmenetet biztosítanak e megállapodás és bármely, a megállapodási területen végzett halászati gazdálkodással foglalkozó további regionális vagy szubregionális halászati gazdálkodási szervezetet vagy intézkedést létrehozó lehetséges új megállapodás között a megállapodási terület egészséges tengeri ökoszisztémáinak megóvása, valamint halállományainak védelme és fenntartható halászatának biztosítása érdekében.

14. cikk

Más megállapodásokkal való kapcsolat

(1) A felek elismerik, hogy a nemzetközi jog vonatkozó rendelkezései továbbra is kötelezik őket – ideértve az egyezményben és az 1995. évi megállapodásban foglaltakat is –, és elismerik azt is, hogy továbbra is együtt kell működniük kötelezettségeik teljesítése érdekében még abban az esetben is, ha az e megállapodás további regionális vagy szubregionális halászati gazdálkodási szervezetet vagy intézkedést a megállapodási terület vonatkozásában létrehozó megállapodás hiányában lejár vagy megszűnik.
·A nyugat-balkáni stratégia legalább néhány tagjelölt esetében potenciális csatlakozási dátumot is megjelöl azzal a szigorú feltétellel, hogy valamennyi feltételnek teljesülnie kell. A pénzügyi eszközöknek rendelkezésre kell állniuk a csatlakozás előtti években szükséges előkészületek és beruházások támogatása céljából. Ebbe beletartozik az előcsatlakozási státuszról a tagállami státuszra való fokozatos és zökkenőmentes áttérés biztosítása. Ez azt is szükségessé teszi a partnerek számára, hogy kifejlesszék az uniós források felvételéhez szükséges kapacitásokat, különösen a mezőgazdasági és kohéziós politika végrehajtása érdekében.

·Az IPA II végrehajtása még most is folyamatban van, és ezt a folyamatosságot fenn kell tartani.

•Összhang a meglévő szakpolitikai rendelkezésekkel

Ez a javaslat lehetővé teszi az Unió számára, hogy továbbra is teljesíteni tudja az előcsatlakozási célkitűzéseket. A jelenlegi külső finanszírozási eszközökhöz hasonlóan az IPA III-nak továbbra is egy olyan felhatalmazó rendeletnek kell lennie, amely a csatlakozásra való felkészülés során elérendő célkitűzéseket határozza meg, miközben megkönnyíti a támogatásnak az egyes tagjelöltek szükségleteihez történő igazítását.

A Bizottság ezzel párhuzamosan a külső finanszírozási eszközök jelentős egyszerűsítését is javasolja. Az Előcsatlakozási Támogatási Eszköz célkitűzései azonban továbbra is lényegesen eltérnek az Unió külső tevékenységének általános célkitűzéseitől, mivel az IPA célja a partnerek felkészítése és csatlakozási folyamatuk támogatása. Lényeges ezért fenntartani egy külön a bővítési politika támogatását szolgáló eszközt, annak biztosításával, hogy az kiegészítse az Unió külső tevékenységének általános célkitűzéseit, különösen ami a Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköz (a továbbiakban: NDICI) célkitűzéseit illeti.

•Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

E rendelet végrehajtása során biztosítani kell a többi releváns uniós szakpolitikával és programmal való következetességet.

A javaslat az előcsatlakozást továbbra is a külső tevékenységi politika kulcsfontosságú elemeként határozza meg. Az IPA III továbbra is szorosan fog kapcsolódni más külső tevékenységi programokhoz is.

A bővítési folyamat kiterjeszti az Unió belső politikáit a bővítési partnerekre. Ez hozzájárul többek között a következőkhöz:
1.2.Az érintett szakpolitikai terület(ek) (Programklaszter)

1.3.A javaslat/kezdeményezés a következőre irányul:

☑ új intézkedés

◻ kísérleti projektet / előkészítő intézkedést követő új intézkedés

◻ jelenlegi intézkedés meghosszabbítása

◻ egy vagy több intézkedés összevonása vagy átcsoportosítása egy másik/új intézkedésre

1.4.A javaslat/kezdeményezés indoklása

1.4.1.Rövid vagy hosszú távon kielégítendő szükséglet(ek) a kezdeményezés végrehajtásának részletes ütemtervével

Az EU a migráció terén továbbra is kihívásokkal kénytelen szembenézni a 2021–2027 közötti programozási időszakban is. A migrációs stratégia – ahogy azt a végrehajtásáról szóló rendszeres jelentések is megerősítik – meghatározta az irreguláris migráció kiváltó okainak csökkentése, a tengeren történő életmentésre irányuló erőfeszítések, az Unió külső határainak biztosítása, valamint egy erős közös menekültügyi politika támogatása és a legális migrációra vonatkozó új szakpolitika érdekében szükséges fellépést. A külső dimenzió tekintetében az EU-Törökország nyilatkozat folyamatos végrehajtása, a partnerségi keret és a Földközi-tenger középső térségében húzódó útvonalon végrehajtott együttes fellépések jelentősen, 2014-hez képest csaknam 30 %-kal csökkentették a szabálytalanul érkezők számát.

E tendenciák konszolidációja érdekében a Bizottság megindította a közös európai menekültügyi rendszer reformját, amely magában foglalja a dublini rendszer szolidaritásra és felelősségre vonatkozó elemeit, valamint a jelenleg tárgyalt állandó uniós áttelepítési keretrendszerre tett javaslatot. A harmadik országbeli állampolgárok integrációjára vonatkozó cselekvési terv és az Európai uniós visszatérési politika hatékonyságának fokozása megújított cselekvési terv 2016-ban, illetve 2017-ben indult útjára. A Bizottság a legális migrációra vonatkozóan is tett javaslatot a jelenleg tárgyalt kékkártya-irányelv felülvizsgálatával, továbbá a hiányosságok azonosítása, valamint az egyszerűsítés és korszerűsítés lehetséges módjainak azonosítása érdekében értékeli a legális migráció keretrendszerét.

Az alap támogatja a menekültügy, az integráció és a visszatérés területén folyamatosan jelentkező igényeket, ugyanakkor alkalmazási körét hozzáigazítja a vonatkozó jövőbeli jogalkotási fejlemények, valamint az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség és az Európai Unió jövőbeli Menekültügyi Ügynöksége megbízatásának támogatásához. E célok eléréséhez elengedhetetlen az Unión kívüli országokkal és a nemzetközi szervezetekkel folytatott együttműködés. Az alap támogatni tudja a külső dimenziót érintő intézkedéseket, kiegészítve a jövőbeli külső eszköz által támogatott fellépéseket.

A jövőbeli politikák kialakításának sérelme nélkül, e területen minden jövőbeli javaslat tartalmazza a saját külön pénzügyi kimutatását, amely kapcsolódó pénzügyi forrásait vagy ezen alap keretösszege, vagy pedig a többéves pénzügyi keret előirányzataiban rendelkezésre álló további források fedezik.