C 231/37

Elnevezés bejegyzése iránti kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

(2022/C 231/13)

Ez a közzététel az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 51. cikke alapján jogot keletkeztet a kérelem elleni felszólalásra, amely az e közzététel napjától számított három hónapon belül tehető meg.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

„Peitzer Karpfen”

EU-szám: PGI-DE-02587 – 2019.9.5.

OEM ( ) OFJ (X)

1. Elnevezés(ek)

„Peitzer Karpfen”

2. Tagállam vagy harmadik ország

Németország

3. A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

3.1. A termék típusa

1.7. osztály: Friss hal, puhatestűek és rákfélék, valamint ezekből készült termékek

3.2. Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

A „Peitzer Karpfen” egy egyenes hátú tükörponty, a fejtől a farokig terjedő, nagyrészt teljes hátsoros pikkelyzettel, valamint a páros úszók, a faroktő és a kopoltyúfedő alján néhány tükörpikkellyel. Nincs, vagy nagyon kevés különálló pikkelye van. A színe a hasán sárga árnyalatú, a hátán olajzöld. A keresztmetszetindex 1:2,5 és 1:3,4. között változik. Az ívó halak hízási tényezője 3,0 és 4,0 között van. Alakjuk elsősorban hosszúkás.

A ponty húshozama a következők szerint alakul:

— belezve, fejjel 70–80 %,

— belezve, fej nélkül 53–63 %,

— filé bőrrel 32–42 %,

— filé bőr nélkül 28–38 %.

A hús színe élénktől halvány rózsaszínűig terjed, textúrája tömör, lágy és sovány, a fajtára jellemző jellegzetes ízzel és aromás illattal rendelkezik.

A „Peitzer Karpfen” értékesíthető élve; leölve, belezve, darabolva vagy filézve; vagy fagyasztott élelmiszerként. A hal füstölése szintén megengedett; azok a halak is füstölhetők, amelyek már átestek a fagyasztási eljáráson. A hal sós lébe történő bemerítése után melegen vagy hidegen füstölhető keményfaforgácson. A fent felsorolt valamennyi előkészítési és feldolgozási módszer megőrzi a fajra jellemző, fent említett jellegzetes ízt.

3.3. Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében) és nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

A „Peitzer Karpfen” fő takarmányforrása elsősorban a tóban található természetes táplálék (zooplankton, fitoplankton stb.). Ez a takarmány a fejlődés valamennyi szakaszában befolyásolja a „Peitzer Karpfen” növekedését. Ez a szempont biztosítja a hús fent leírt minőségét. Megengedett a takarmány kiegészítése; a gabona használata szintén engedélyezett a második fejlődési szakasztól kezdve. Ha gabonafélét alkalmaznak kiegészítő takarmányként, annak meg kell felelnie a vonatkozó nemzeti szabályozásnak.

A kiegészítő takarmányként használt valamennyi takarmány GMO-mentes.

3.4. Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

A halak tenyésztése a meghatározott földrajzi területen belül történik. A tenyésztési ciklus fázisának megfelelő állománysűrűség meghatározásakor figyelembe kell venni a fajnak és az életkornak megfelelő feltételeket. Az állománysűrűség kiválasztásának célja a méret és a szám optimális növekedésének elérése. A helyes szakmai gyakorlatra vonatkozó iránymutatásokkal összhangban az állománysűrűség és a takarmányozás biztosítja, hogy a tóban rendelkezésre álló természetes táplálékot széles körben hasznosítsák, ezáltal biztosítva a hús kiváló minőségét.

A „Peitzer Karpfen” tenyésztési ciklusa a következő szakaszokból áll: tenyészállomány-gazdálkodás és a tenyészállatok tanúsítása; a „Peitzer Karpfen” tenyészállomány mesterséges tavakban történő tenyésztése; az ikrák természetes tavakban történő kiengedése; az ivadékok nevelése; étkezési célú halak nevelése; a tavak kitisztítása; valamint a halak természetes vagy mesterséges tavakban tartása.

3.5. A bejegyzett elnevezést viselő termék szeletelésére, aprítására, csomagolására stb. vonatkozó egyedi szabályok

–

3.6. A bejegyzett elnevezést viselő termék címkézésére vonatkozó egyedi szabályok

–

4. A földrajzi terület tömör meghatározása

A földrajzi terület Brandenburg szövetségi tartomány következő régióját foglalja magában:

— Peitz városa Spree-Neiße járásban,

— Teichland település Spree-Neiße járásban,

— Kolkwitz település Spree-Neiße járásban,

— Lübben városa Dahme-Spreewald járásban,

— Schlepzig település Dahme-Spreewald járásban.

5. Kapcsolat a földrajzi területtel

1. A földrajzi terület sajátos jellemzői:

A „Peitzer Karpfen” OFJ bejegyzése iránti kérelem a termék minőségén és elismertségén alapul. A „Peitzer Karpfen” húsának sajátos vonzereje a jellegzetes ízében és aromás illatában rejlik. A földrajzi régióban e fajta tenyésztésnek több mint 100 éves hagyománya van, amely a kiváló minőséget biztosító és a különleges elismertség alapját képező, rendkívül kedvező földrajzi és éghajlati adottságokkal párosuló szelekcióból és nevelésből áll.

A „Peitzer Karpfen” földrajzi területét magában foglaló régió Brandenburg szövetségi tartomány halászati kultúrájának központja. A táj megjelenését a pontytenyésztő tógazdaságok mérete és szerkezete alakítja. A „Peitzer Karpfen” földrajzi területe a Spree-től vagy mellékfolyóitól – például a Hammergrabentől és a Priorgrabentől – eltérített mesterséges csatornák vízkészletének köszönhetően egész évben jó minőségű, stabil vízellátást biztosít. A peitzi tavak elsősorban homokos, mészköves, viszonylag tápanyagszegény mederrel rendelkeznek, és nem túl iszaposak. Jó minőségű, de nem túl gazdag mikroorganizmus-populációval rendelkeznek. A víz pH-értéke 7 és 8 között van. A peitzi tavak egyedülálló jellemzője, hogy méretük ellenére (néhányuk területe több mint 100 hektár) átlagosan csak 0,9–1,0 m mélyek. A hibernációs tavak mélyebbek lehetnek. A biológiai előnyük az, hogy a víz gyorsan felmelegszik, ami növeli a ponty természetes táplálékának mennyiségét.

Ezt a gyors felmelegedési potenciált a régió enyhe éves átlaghőmérséklete segíti, amely 1961 és 1990 között 8,9 °C volt, ami 0,7 °C-kal magasabb az azonos időszakban mért német átlagnál. Ezek az elhelyezkedési tényezők, valamint a félintenzív tenyésztési gyakorlatok biztosítják, hogy a halak egyedi húsminőséggel rendelkezzenek. A súly alakulását tekintve a „Peitzer Karpfen” általában 25–50 grammot ér el egyéves korában és 250–500 grammot kétéves korában, és elsősorban hároméves korában, 1,5 és 2,5 kg közötti tömeggel forgalmazzák. Ennél nehezebb példányok is előfordulhatnak hároméves korban, ha meleg vízben hibernálódtak, illetve négyéves vagy annál idősebb korban.

2. A termék sajátosságai:

A „Peitzer Karpfen” állománya egy köztisztviselő által a 19. század végén Kuhnert néven Peitz területén kifejlesztett fajtára vezethető vissza, és az állomány azóta fajtatiszta.

Az állomány a galíciai, a holsteini őshonos fajta és a lausitzi fajok keresztezéséből származik. Ez gyors növekedéssel, a betegségekkel és a rossz időjárással szembeni nagyon jó ellenálló képességgel, valamint magas hústartalommal és finom ízzel jellemezhető fajtát eredményezett.

A „Peitzer Karpfen” egy egyenes hátú tükörponty-fajta. Teste hosszúkás, a keresztmetszetindexe 1:2,5 és 1:3,4 között van. A „Peitzer Karpfen” húsának színe az élénktől a halvány rózsaszínűig terjed, textúrája tömör, lágy és sovány, a fajtára jellemző jellegzetes ízzel és aromás illattal rendelkezik. Ami a súlyát illeti, a „Peitzer Karpfen” egyéves korában 25–50 grammot, kétéves korában pedig 250–500 grammot ér el. Elsősorban hároméves, 1,5 és 2,5 kg közötti súlyú és négyéves, 2,5 kg vagy annál nagyobb súlyú pontyokat hoznak forgalomba.

3. Ok-okozati kapcsolat:

A termék minősége az alábbi egyedi tenyésztési lépések eredménye, amelyek a „Peitzer Karpfen”-t megkülönböztetik:

a) A „Peitzer Karpfen” jellemzőivel leginkább megegyező tulajdonságokkal rendelkező tenyészállomány kezelése és tanúsítása. A tenyészállatokat tápanyagban gazdag természetes vizekben tartják, és kiegészítő gabonatakarmányt adnak nekik a különösen jó minőségű ikrák elérése érdekében.

b) A „Peitzer Karpfen” tenyészállományt mesterséges tavakban tartják, amelyek némelyikéhez meleg vizet adnak. Az utóbbi esetben mesterséges ívást alkalmaznak annak érdekében, hogy az ikrákat a megfelelő időpontban engedjék vissza, amikor a körülmények a legmegfelelőbbek. Az egyszerű szem és a peteburok kialakulásának szakasza itt megy végbe.

c) Az ikrákat természetes tavakban engedik ki. Az ikrákat a természetes táplálékhoz való alkalmazkodás érdekében a peteburok kialakulása szakaszának közepén természetes tavakba engedik. A peteburok kialakulása szakaszának végére az ikrák szinte teljes mértékben természetes takarmánnyal táplálkoznak.

d) Ivadékok nevelése – Az ivadékokat az első évben természetes tavakban tartják egyéves korukig. Az egy és két év közötti, 25–50 gramm átlagos tömegű halakat eltávolítják a haltenyésztő tavakból. A halak ezután a természetes tavakban hibernálódnak, vagy mesterséges tavakba szállítják őket, amelyekhez meleg vizet adnak, hogy továbbra is növekedjenek. A két és három év közötti halakat hagyományosan természetes tavakban vagy mesterséges melegvizes tavakban tartják.

e) Az étkezési célú halakat megfelelő természetes tavakban tartják hároméves koruktól kezdve. Általában édesvizet adnak a halastavakhoz, amikor a halakat eltávolítják.

f) A halak természetes vagy mesterséges tavakban tartása során a vízhez édesvizet és szükség esetén oxigént adnak hozzá (legalább öt napig), hogy a „Peitzer Karpfen” jellegzetesen tiszta íze maximális intenzitást érhessen el.

Az eredeti genetikai vonal fenntartása különösen az emberi tényezőn alapul, mivel az előrelátó személyzeti politikával és a következő generáció hosszú távú toborzásával fenntartják és folytatják a többszáz éves hagyomány során kifejlesztett szakértelmet. Az a tény, hogy szakértők hajtják végre az egyes lépéseket, biztosítja, hogy a folyamat végén egyedi minőségű terméket, illetve sajátos ízű és illatú húst kapjanak.

A termék különleges hírneve a több mint 100 éves múltra visszatekintő hagyomány eredménye, amelyet a Porosz Királyság udvari szállítójaként való kinevezés és az érintett élelmiszer-ágazatban rendkívül kivételes ismertség is bizonyít.

A „Peitzer Karpfen” jelenleg kiemelkedő piaci pozícióval rendelkezik Németországban. A Németországban tenyésztett minden 20 pontyból egy a leírt földrajzi területről származik. A minőség a „Peitzer Karpfen” állomány több mint 100 évre visszanyúló hagyományán, valamint azóta az egészséges és életképes tenyészpéldányok gondos kiválasztásán alapul. A szelekció során figyelmet kell fordítani a termék jellemző tulajdonságaira, például a jó keresztmetszetindexre, a hús szerkezetére, illetve a hús és a csontok arányára. Ugyanakkor e jellegzetességek megőrzése érdekében megakadályozzák a ponty más törzseivel való keresztezést. Így a rendkívül kedvező földrajzi és éghajlati viszonyok között (a Spree folyó bőséges vízbeáramlása, a homokos és tápanyagszegény talaj, a kevés iszap, a sekély vizek) kialakulhatott a „Peitzer Karpfen” egyedülálló minősége. Mivel a tapasztalt alkalmazottak folyamatosan szelektálják a különösen egészséges és erős, tenyésztésre szánt halakat, elkerülhető a gyengébb minőségű termékek előállítása, és ehelyett garantált a hús egységesen kiváló minősége és egyedi íze. Ezt megerősíti a fogyasztók megítélése, és növeli a termék piaci forgalomba hozott mennyiségét és elismertségét. A „Peitzer Karpfen” számos jelentős díjat és kitüntetést kapott, többek között a következőket:

— 1897: Hamburg város díja és aranyérme,

— 1898: Fődíj Drezdában,

— 1901: Bajnok a danzigi halászati kiállításon,

— 1904: Fődíj és első hely a Német Mezőgazdasági Társaság danzigi halászati kiállításán,

— 1906: Díj a berlini halászati kiállításon,

— 1964: Díj a 12. mezőgazdasági kiállításon Lipcse-Markkleebergben.

A „Peitzer Karpfen” minősége és tenyésztésének kitűnő megbízhatósága miatt a peitzeri tógazdasági ágazat a Porosz Királyság udvari szállítójává vált. Még a cottbus-i pontyárverések ismertsége és jelentősége is a „Peitzer Karpfen” minőségére és hírnevére vezethető vissza. Több mint 50 évig ez volt a közép-európai pontykereskedelem központja. A Peitz régió még a Német Demokratikus Köztársaság korában is a pontytenyésztési ágazat zászlóshajója volt. A „Peitzer Karpfen”-t például Nyugat-Berlinbe is exportálták.

Az 1 000 hektárnál nagyobb területű peitzi tavak Európa egyik legnagyobb ilyen régióját alkotják. A „Peitzer Karpfen” Németországban rendkívül népszerű, és országszerte értékesítik. Évente több mint 500 tonna „Peitzer Karpfen” tenyésztésére és kifogására kerül sor. Ez csak ezen a meghatározott földrajzi területen lehetséges, ahol a Spree és mellékfolyói stabil vízellátást biztosítanak. Különösen az aszályos években, amikor más régiók alacsony vízszinttel szembesülnek, a Spree-ből beáramló édesvíz megakadályozza a víz alatti növényzet és az iszap mennyiségének növekedését, ami negatív hatással lenne az ott tartott ponty húsára. A más régiókban nevelt pontyok ezért ilyenkor erősebb iszapos ízzel rendelkeznek. Ezzel szemben a „Peitzer Karpfen” húsa megőrzi kiváló ízét, amelynek eredményeként a termék minősége és elismertsége magas.

A média gyakran készít riportokat a „Peitzer Karpfen”-ről. Az ARD és a WDR televíziócsatornák a „Peitzer Karpfen”-ről egy teljes riportot készítettek. A Lausitzer Rundschau című újság beszámolt a „Peitzer Karpfen” helyzetéről a 2014-es nemzetközi halkereskedelmi vásáron.

Számtalan kiállítás és tájékoztató rendezvény említi rendszeresen a „Peitzer Karpfen”-t. A halastavak szeptember és november között végzett éves kitisztítását egy ünnepség kíséri, ilyenkor több ezren látogatják a peitzi tavaknál tartott halászati bemutatót. Augusztus második hétvégén Peitz városában halászati fesztivált tartanak, amely sokfelől nagyszámú látogatót vonz. A karácsony és az újév közötti időszakban elsősorban Berlinből és Cottbus-ból érkeznek vásárlók, akik türelmesen várnak az árusító standok előtti hosszú sorokban. A friss halat a Berlinhez közeli Königs Wusterhausen városától a szászországi Hoyerswerda városig terjedő „Peitzer Karpfen út” elnevezésű régióban is értékesítik. A tavak körüli túrák során megismerhetjük a változatos élőhelyet és a haltenyésztés gyakorlatát. A tavak területét átszelő tóparti természetjáró útvonal 2,3 km-es, amelynek mentén jelzőtáblák és megállóhelyek tájékoztatnak a peitzi tóvilág múltjáról és jelenéről. Jól ismert regionális és országos kerékpár- és túraútvonalak is találhatók itt, amelyek keresztülmennek az idilli tóvidéken. 2006-ban részben uniós finanszírozású halászati múzeum nyílt kifejezetten a „Peitzer Karpfen” bemutatására. A múzeum megnyitásáról országszerte beszámoltak a tévéműsorok. A múzeumban a mai napig számos kiállítás megtekinthető, amelyek bemutatják a peitzi tavak halászati ágazatának történeti fejlődését.

A „Peitzer Karpfen” receptjei megtalálhatók internetes receptadatbázisokban, egy kisebb „Peitzer Karpfen” szakácskönyv pedig elérhető az Amazonról. Az útikönyvek is megemlítik ezt a különlegességet. Ronny Pietzner, a hamburgi Grand Elysee ötcsillagos szálloda séfje is leírta egyik kedvenc „Peitzer Karpfen” receptjét a szakácskönyvében.

A termékleírás közzétételére való hivatkozás

https://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/41757

(1) HL L 343., 2012.12.14., 1. o.