HU    HU  
 EURÓPAI BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 2011.11.15. 
SEC(2011) 1365 végleges 
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
VEZETŐI ÖSSZEFOGLALÓ A HATÁSVIZSGÁLATRÓL 
 
amely a következ ő dokumentumokat kíséri 
  
Javaslat: az Európai Parlament és a Tanács rendelete a 2014–2020-as id őszakra a 
Jogérvényesülés program  létrehozásáról 
 
Javaslat: az Európai Parlament és a Tanács rendelete a 2014–2020-as id őszakra a Jo
gok 
és polgárság program létrehozásáról 
{COM(2011) 758 végleges} 
{COM(2011) 759 végleges} 
{SEC(2011) 1364 végleges}  
 
HU 2   HU A 2007-2013 közötti id őszakra szóló pénzügyi terv keretében hat programot finanszíroznak a 
jogérvényesülés, a jogok és  a polgárság területén: a Polgári jogi jogérvényesülés (JCIV),  a 
Büntetőjogi jogérvényesülés (JPEN), az Alapvető jogok és polgárság (FRC),  a Daphne III. 
(DAP),  a Drogprevenció és felvilágosítás programot (DPIP), valamint a közösségi 
foglalkoztatási és társadalmi szolidaritási program (PROGRESS) a megkülönböztetés 
elleni küzdelem és a sokféleség , valamint a  nemek közötti egyenl őség szakaszait. 
1. ELJÁRÁSI KÉRDÉSEK ÉS AZ ÉRDEKELT FELEKKEL VALÓ EGYEZTETÉS  
A 2014-2020 közötti id őszakra szóló javaslatok el őkészítése során elvégezték a folyamatban 
lévő programok félidős értékelését . A JCIV, JPEN, FRC, DAP és a DPIP értékelésének 
eredményeit már nyilvánosságra hozták.  A PROGRESS értékelésére az éves 
teljesítményértékel ő jelentések keretében került sor, és  ennek megállapításait csatolták a 
program félid ős értékelésének ideiglenes eredményeihez. 
2011. április 20. és 2011. június 20. között nyilvános konzultációt  tartottak az érdekeltekkel  
a jogérvényesülés, a jogok és az egyenl őség terület finanszírozásának jöv őjéről. 187 
válaszadó (37 magánszemély és 150 szerveze t) küldött véleményt. A válaszadók széles 
körben elismerték a finanszírozás minden terüle tén biztosított uniós hozzáadott értéket, és 
hangsúlyozták az igazgatás és az eljárások egyszer űsítésének szükségességét. A javasolt 
intézkedések többségét kedvez ően fogadták és egyetértettek a tevékenységek és rendelkezésre 
bocsátási mechanizmusok javasolt módjai val. 2011. április 4. és 2011. május 27. között 
nyilvános konzultációt tartottak a Progre ss lehetséges utódjául szolgáló eszközr ől. 
2011. május 20-án elindult a hatásvizsgálat irányító csoportjának  konzultációja, amelyben 
részt vett az LS, SG, BUDG, EMPL, HOME, SANCO, COMM, EAC, COMP és a MARKT, 
kétszer tartottak ülést és nyom on követték a hatásvizsgálat el őkészítésének végs ő szakaszait. 
2. A JELENLEGI FINANSZÍROZÁSI RENDSZER  
A 2007-2013 közötti id őszakra szóló, folyamatban lév ő pénzügyi terv során hat finanszírozási 
program támogatja az EU szakpolitikákat a jogérvényesülés, a jogok és az egyenl őség 
területén, a teljes id őszakra rendelkezésre álló, viszonylag alacsony 791 millió eurós  
összköltségvetéssel . Végrehajtásukra közvetlen központi irányítás mellett éves programokkal 
és az alábbi három intézkedéstípus révén kerü l sor: transznacionális projektek (intézkedési 
támogatások), nem kormányzati szervezetek támogatása (m űködési támogatások) és 
bizottsági kezdeményezések. Ezek a programok a következ ők: 
• a Polgári jogi érvényesülés  program  (JCIV) - 109,5 millió euró (2007-2013); 
• a Büntetőjogi jogérvényesülés program  (JPEN) - 199,3 millió euró (2007-2013); 
• az Alapvető jogok és polgárság  program (FRC) - 97,25 millió euró (2007-2013);  
• a Daphne III program  (DAP) - 121,43 millió euró (2007-2013); 
• a Drogprevenció és felvilágosítás program (DPIP) - 22,35 m illió euró (2007-2013); 
 
HU 3   HU • a PROGRESS  program a megkülönböztetés elleni küzdelem  és a sokféleség, valamint 
nemek közötti egyenl őség szakaszai - 241,52 millió euró (2007-2013), a teljes 
PROGRESS költségvetés 35%-a. 
3. PROBLÉMAMEGHATÁROZÁS  
A Stockholmi Program meger ősítette, hogy a szabadságon, biztonságon és a jog 
érvényesülésén alapuló térség  továbbfejlesztése továbbra is az Európai Unió prioritásai  
közé tartozik. Bár ezen a területen jelent ős haladás tapasztalható, Európa még mindig 
kihívások el őtt áll , amelyeket átfogóan kell kezelni. 
Szakpolitikai kihívások 
A polgári és büntet őügyekben  folytatott igazságügyi együttm űködés még mindig nem 
megfelelő. Valóban biztosítani kell az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférést, érvényesíteni 
kell a fogyasztói jogokat, és meg kell szüntetni a tagállamok szerz ődési joga közötti 
eltéréseket. A büntet őjog területén javítani kell a meglév ő eszközök végrehajtását, a 
sértetteknek nyújtandó min őségi bánásmód kiemelked ő helyen szerepel a menetrendben. A 
büntetőjog területén a kábítószerrel kapcsolatos b űnözés  megelőzése hosszú távú, integrált 
és multidiszciplináris megközelítést igényel uniós szinten. 
Az uniós polgársághoz f űződő jogok szilárd alapokon nyugszanak az els ődleges uniós 
jogban, és nagymérték ű fejlődésen mentek keresztül a másodl agos jogban. Az uniós polgárok 
mégis nehézségekbe ütköznek e jogok gyakorlá sa során. Az uniós polgárok szerint a 
határokon át történ ő ingázás és a szabad mozgáshoz való jog gyakorlásának egyik 
legfontosabb korlátja az információhiány. 
Az emberek rendkívüli érdekl ődéssel és nagy elvárásokkal figyelik az Európai Unió  Alapjogi 
Chartájának  alkalmazását. Mégis gyakran félreértik a Charta célját, és nem tudják, hogy 
mikor alkalmazandó, és mikor nem. A gyermekek jogainak  konkrét terüle tén különösen 
súlyos az ismerethiány. 
A férfiak és n ők közötti egyenl őség terén történt figyelemreméltó el őrehaladás ellenére 
jelentős mértékű egyenlőtlenség áll fenn globális  és uniós szinten. A nők elleni er őszak  
ennek az egyenl őtlenségnek továbbra is az egyik legszörny űbb megjelenési formája. 
Az EU-n belül a népesség jelent ős része tapasztal  hátrányos megkülönböztetést . Az uniós 
polgárok ennek ellenére nincsenek megfelel ően tisztában a hátrá nyos megkülönböztetés vagy 
zaklatás sértettjeként őket megillet ő jogokkal. 
Az EU csatlakozott a fogyatékkal  élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményhez. A 
fogyatékkal él ők mégsem élhetnek teljes mértékben az egyezményben rögzített jogokkal és 
alapvető szabadságokkal. 
A finanszírozás szerepe 
A finanszírozás szerepe az EU jogalkotási és szakpolitikai tevékenységének támogatása. A 
finanszírozás kezelésének konkrét problémái a következ ők: 
- az uniós joganyagból és az uniós szakpolitikákból  jogokat származtató személyek nem 
ismerik eléggé ezeket; 
 
HU 4   HU - az uniós joganyag és az uniós szakpolitikák  alkalmazásában érintett gyakorlati szakemberek 
nem ismerik eléggé ezeket, ami az uniós jog és  szakpolitikák következetlen és nem megfelel ő 
alkalmazásához vezet; 
- nemzetközi szinten elégtelen az együttm űködés és az információcsere, valamint a hatóságok 
(így pl.: az igazságügyi ha tóságok) között hiányzik a kölcsönös bizalom; 
- az uniós jogalkotás és szakpolitikák fejl ődésének támogatása érdekében a tényleges 
helyzetre és igényekre vonatkozó konkrét inform ációra, bizonyítékra, kutatásra és bevált 
gyakorlatokra van szükség. 
Következésképpen a finanszírozásnak olyan terüle tekre kell összpontosítania, ahol egyértelm ű 
hozzáadott értéket teremthet: 
• A jogalkotás eredményességének  fokozása érdekében támogatja: 
• a tájékoztatást és a társ adalmi figyelemfelhívást; 
• a jogi szakemberek és más felhasználók képzését és kapacitásb ővítését. 
• A finanszírozás központi szerepet játszik a transznacionális szint ű együttm űködés  
elősegítésében azáltal, hogy:  
• erősíti a hálózatokat; 
• jogérvényesítési célú határon átnyúló együttm űködést biztosít. 
• A finanszírozásnak ezen túlmen ően támogatnia kell: 
• a kutatást, az elemzést és e gyéb támogatási tevékenységeket,  annak érdekében, 
hogy a tényleges problémákra és helyzetre vonatkozó egyértelm ű és részletes 
információt biztosítson a jogalkotó részére. 
A támogatási tevékenységek relevanciá ja, eredményessége és hatékonysága 
Az Európa 2020 straté gia költségvetésér ől szóló bizottsági közleménnyel összhangban a 
költségvetésnek képesnek kell lennie arra, hogy reagáljon a folyamatban lév ő szakpolitikai 
fejlesztésekre, és könnyen hozzáig azíthatónak kell lennie azokhoz, azaz rugalmasságot  kell 
biztosítania. Ezt akadályozza jelenleg a hat külön program széttagolt megközelítése . Ez a 
kialakítás továbbá olyan finanszírozási átfedésekhez  vezet, amelyek akadályozzák a hat 
program tekintetében meghatározott szakpolitikai prioritásokra fordítandó fokozottabb 
figyelmet . 
Az időközi értékelés meger ősítette a programok átfogó eredményességét , azonban 
problémákat is azonosított, mint például a finanszírozások elaprózódását  („saupoudrage” ) 
a korlátozott hatással és uniós dimenzióval rendelkez ő, több kisebb lépték ű projekt között. 
Annak ellenére, hogy a finanszíro zást számos projektre szánjá k, a finanszírozásban részesül ő 
szervezetek földrajzi megoszlása nem egyenletes . A félidős értékelések egyetértenek azzal, 
hogy többet kell tenni annak érdekében, hogy javítsák a támogatott tevékenységek 
eredményeinek terjesztését és felhasználását . A terjesztés javítása együtt jár az értékelés és 
a nyomon követés fejlesztésével . 
 
HU 5   HU A félidős értékelések és a nyilvános konzultáció a hatékonyság  tekintetében kiemelte a 
kérelmez őkkel szemben alkalmazott eljárások ö sszetettségét és bürokratikus voltát . A 
különböző programokhoz tartozó el járások megsokszorozódása igazgatási szempontból 
súlyos adminisztratív terhet ró a Bizottságra . Az eljárások megsokszorozódása és a súlyos 
adminisztratív teher hozzájárul az eljárások elhúzódásához.  
4. AZ EU INTÉZKEDÉSI JOGKÖRE  
Az EU intézkedési jogköre az EUMSZ különös cikkeib ől fakad: 
Az V. címen belül: 
• Igazságügyi együttm űködés polgári ügyekben (EUMSZ 81. cikk (1) és (2) bekezdése); 
• Igazságügyi együttm űködés büntet őügyekben (EUMSZ 82. cikk (1) bekezdése); 
• Bűnmegelőzés (EUMSZ 84. cikk). 
Az V. címen kívül: 
• A megkülönböztetés tilalma (EUMSZ 19. cikk (2) bekezdése); 
• Uniós polgárság (EUMSZ 21. cikk (2) bekezdése); 
• Belső piac (EUMSZ 114. cikk); 
• Népegészségügy (EUMSZ 168. cikk); 
• Fogyasztóvédelem (EUMSZ 169. cikk); 
• Igazgatási együttm űködés (EUMSZ 197. cikk); 
A szubszidiaritás elve 
Az uniós szint ű intézkedés egyértelm űen hasznosabb a tagállamok által önállóan végrehajtott 
intézkedésekhez képest, különös en a transznacionális együttm űködés, a hálózatépítési 
lehetőségek és a kölcsönös bizalom el ősegítése révén. Biztosít ja továbbá az összes 
tagállamban az EU jogalkotási aktusainak  következetes értelmezését és egységes 
alkalmazását, valamint a méretgazdaságosságot.  
5. CÉLKITŰZÉSEK  
Általános célkit űzés: 
• Koncentrált, eredményes és haté kony támogatás biztosítása az európai 
igazságszolgáltatási térség fejlesztése érdekében, tekintettel a jogokra és az 
egyenlőségre 
Konkrét és operatív célkit űzések: 
 
HU 6   HU • annak biztosítása, hogy a programok alkalmazási köre  alkalmas a jogérvényesítés, a 
jogok és az egyenl őség területe szakpolitikáinak tám ogatására, és reagálni tud ezek 
fejlődésére: 
Biztosítja a források rugalmas elosztását; csökkenti az átfedéseket és a széttagoltságot. 
• az egyértelm ű hozzáadott értékkel rendelkez ő és az éves szakpol itikai prioritásokra 
reagálni tudó intézkedések konkrét terüle teinek finanszírozására összpontosítás: 
Növeli az uniós jogra és szakpoli tikákra irányuló társadalmi figyelmet és tudást; támogatja az 
uniós jog és szakpolitikák tagállami végrehajtását; el ősegíti a transznacionális 
együttműködést; el ősegíti az információcserét és a bevált gyakorlatokat; fejleszti az uniós 
jogra vonatkozó tudást és annak megértését, a bizonyítékokra épül ő szakpolitikai 
döntéshozatal biztosítása érdekében. 
• a programok eredményességének  és teljesítményközpontúságának fejlesztése: 
A források elaprózódásának megakadályozása; jobb földrajzi eloszlás biztosítása; az 
eredmények terjesztésének és felhasználásának javítása; a programok nyomon követésének és 
értékelésének fejlesztése. 
• a programok hatékonyságának  javítása: 
Az eljárások egyszer űsítése és rövidítése a finanszí rozás kedvezményezettjei számára, 
valamint a Bizottságra nehezed ő adminisztratív teher csökkentése. 
6. VÁLASZTÁSI LEHET ŐSÉGEK  
O. lehetőség – Alapforgatókönyv 
Az alapforgatókönyv a jelenlegi formájában tartja fenn a meglév ő programokat. 
A. lehetőség – 6 program – „Status quo” és az igazgatás szintjének fejlesztése 
A meglév őkhöz hasonló hat program fenntartása mellett az azonosított problémák közül 
néhány kezelhet ő azzal, hogy korszer űsítik a jogi aktusok cé ljait és harmonizálják a 
programigazgatást. 
B. lehetőség – 2 program 
Ez a lehet őség az A. lehet őségben megfogalmazott összes intézkedést magában foglalja. Ezen 
túlmenően jelentősebb előrehaladást kíván elérni a hat program két programba s űrítésével, 
egy „Jogérvényesülés program” (a jelenlegi JCIV , JPEN és DPIP program egyesítésével), és 
egy „Jogok és polgárság program” (a jelenl egi FRC, DAP program és a PROGRESS két 
szakaszának egyesítésével) létrehozásával. Az említett egyesítés eredményeképpen minden eljárást csupán két alkalommal kell végr ehajtani (hat helyett), és ez az egyszer űsítés jelent ős 
mértékű kedvező hatással lesz az alkalmazási keret, az eredményesség és a hatékonyság 
azonosított problémáira. 
 
HU 7   HU C. lehetőség – 1 program 
Ez a lehet őség egyetlen program végrehajtását tart almazza, vagy a jogérvényesülés területén, 
vagy a jogok és polgárság területén. Ez a lehet őség a finanszírozott terület részére biztosítja a 
B. lehetőség előnyeit; a másik szakpolitika területén azo nban teljes mértékben hiányzik a 
finanszírozás. 
Az elvetett lehet őségek 
A központi irányítást felváltó megosztott igazgatást  el kell vetni, mert erre a területre csekély 
összeget biztosítanak az EU költségvetéséb ől, és aránytalanul maga s adminisztratív terhet 
jelent. 
A közvetlen központi irányítás mérsékelt változtatás át jelenti a jogérvényesítés, a jogok és az 
egyenlőség előmozdítását segít ő célkitűzések integrálása más uniós finanszírozási 
programok célkit űzései közé . Ezt a lehet őséget azért kell elve tni, mert a célkit űzések 
széleskörű töredezettségéhez, ezáltal az eredményesség csökkenéséhez vezet. 
Ugyancsak elvetend ő lehetőség a finanszírozás megszakítása  a jogérvényesítés, a jog és az 
egyenlőség területén, mivel a finanszírozás az uniód szakpolitikák fejlesztésének és 
végrehajtásának, valamint e gyorsan fejl ődő területre vonatkozó információk megosztásának 
és a figyelemfelhívásnak az alapvet ő támogatási eszköze. 
7. HATÁSVIZSGÁLAT  
O. lehetőség – Alapforgatókönyv 
E lehetőség hatása a jelenlegi helyzetet tükröz i. A programok továbbra is összességében 
sikeres végrehajtást érnek el, de hiányossá gaik továbbra is megakadályozzák a bennük rejl ő 
lehetőségek teljes skálájának kiaknázását. 
A. lehetőség – 6 program – „Status quo” és az igazgatás szintjének fejlesztése 
A konkrét intézkedési területekre való összpont osítás megkönnyíti a finanszírozási prioritások 
eredményességét. A javított igazgatás olyan int ézkedéseket ültet át a gyakorlatba, amelyek 
hatékonyabbá teszik a programokat. A korszer űsített igazgatás kezeli az alkalmazási keretek 
néhány problémáját (például az átfedéseke t), továbbá a hatékonyság egyes problémáit 
(például egyszer űbb eljárásokat a kérelmez ők számára). E fejlesztések azonban korlátozottak, 
hiszen nem érintik a legtöbb probl éma gyökerét, azaz a programok sokrét űségét. 
B. lehetőség – 2 program 
A programok egyesítése hatékonyabb intézkedés t jelent annak biztos ítása érdekében, hogy a 
szakpolitikai prioritásokat megfelel ően kezelik, és rugalmasságot teremtenek a források 
elosztása területén. A kevesebb program kisebb s zéttagoltságot és kevesebb átfedési esetet 
jelent. 
A hatékonyság tekintetében a programok egyes ítése csökkenti a szükség es eljárások számát. 
A kevesebb és korszer űbb eljárás eredménye az A. lehet őséghez képest nagyobb mérték ű 
 
HU 8   HU egyszerűsítést biztosít a kérelmez őknek, valamint csökkentett admi nisztratív terhet és ennek 
következtében rövidebb eljárásokat jelent. 
A programok ezen egyszer űsítése és megnövelt hatékonysága jelent ős mértékben kedvez ő 
hatással lesz a programok ered ményességére. Az A. lehet őség minden intézkedése 
alkalmazható, és hatásuk növelhet ő, mert további személyi er őforrást fordítanak e célok 
elérésére. 
C. lehetőség – 1 program 
Egyetlen program végrehajtása hasznos az egyszer űsítés, az eljárások egységesítése és 
rugalmassága tekintetében. Nem kezeli azonban megfelel ően az egész szakpolitikai terület 
szakpolitikai prioritásait  és szükségleteit, hanem csupán a finanszírozás céljából kiválasztott 
egyetlen területét. A finanszírozott területen a program a B. lehet őséggel azonos mértékben 
eredményes, a támogatás teljes eredményessége  azonban veszélybe kerülne amiatt, hogy nem 
kezeli a másik szakpolitika területét. 
8. ELŐNYBEN RÉSZESÍTETT LEHET ŐSÉG 
Az előnyben részesített lehet őség a jelenlegi finanszírozási pr ogramok teljes alkalmazási 
körét lefed ő két program  (B. lehetőség) végrehajtása. Ez a lehet őség magában hordoz 
minden lehetséges hasznot, és nem jár há tránnyal az alapforgatókönyvhöz képest. Ellenben 
nem javasolt az A. lehet őség, mivel csupán korlátozott el őrelépést jelent, nem kezeli azonban 
teljes mértékben a problémák gyökerét; nem javasolt a C. lehet őség sem, mert az igazgatás 
területén ugyan a lehet ő legtöbb hasznot biztosítja, a szak politikákat azonban csak részben 
fedi le. 
9. NYOMON KÖVETÉS ÉS ÉRTÉKELÉS  
A programok jogi aktusaiba belefoglalnák a nyo mon követési és értékelé si kötelezettséget, a 
rendszeres jelentéstételt, valamint az id őközi és az utólagos értékelést. A teljesítménymutatók 
alapján javul az eredményalapú igazgatás  és a teljesítményértékelés .