[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 19.7.2007

COM(2007) 433 végleges

2007/0156 (COD)

Javaslat:

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

az európai vállalkozási és kereskedelmi statisztikák modernizálásának (MEETS) programjáról

(előterjesztő: a Bizottság)

INDOKOLÁS

A JAVASLAT HÁTTERE

- A javaslat indokolása és célkitűzései

Az üzleti és kereskedelmi statisztikák az elkövetkező években jelentős kihívásokkal néznek szembe: a világpiacok erős integrációja megváltoztatja a gazdaság szerkezetét, illetve az európai integráció is tovább halad. A statisztikának reagálnia kell ezekre a tendenciákra, és új jelenségeket kell leírnia. Ugyanekkor viszont csökkenteni kell a vállalkozások adminisztratív terhét. Ez a két kihívás nem áll ellentmondásban egymással. Az új típusú mutatók iránti igénnyel párhuzamosan modernizálható a statisztikai termelési rendszer. A szükséges információt megadó új típusú mutatókat új információforrások felhasználásával és a már létező üzleti statisztika-típusok összekapcsolásával is be lehet szerezni, anélkül, hogy növelni kellene a vállalkozások válaszadói terheit. Azonban a lehetséges szinergiák hatékony kiaknázásához beruházásra van szükség – ez a program létrejöttének legfőbb oka.

- Általános háttér

A Bizottság elkötelezte magát, hogy jobb szabályozási politikát biztosít, és megszünteti a fölösleges bürokráciát és túlszabályozottságot. Amint ezt a „Jobb szabályozás a növekedés és a munkahelyteremtés területén az Európai Unióban” című bizottsági közlemény (COM(2005) 97 végleges, 2005. március 16.) is felvázolta, ennek a politikai kezdeményezésnek egyik központi kérdése az EU jelenlegi joganyagának egyszerűsítése (és így a vállalatok terheinek csökkentése). Ez a kötelezettségvállalás konkrétabban a közösségi statisztikák terén az adatszolgáltatói terhek csökkentéséről, az egyszerűsítésről és prioritások kitűzéséről szóló bizottsági közleményben (COM(2006) 693 végleges, 2006. november 14.) irányult a statisztikára.

Az európai vállalatok olyan globalizált környezetben működnek, ahol fontos a multinacionális vállalatok szerepe.A globalizált piacok fokozott nemzetközi versenyt eredményeznek nem csak az áru- és a szolgáltatáspiacokon, hanem a tényezőpiacokon is, erre pedig – pozíciója megtartása és erősítése érdekében – az üzleti világnak reagálnia kell. Legutóbb az Európai Bizottság 2006. évi növekedésről és foglalkoztatásról szóló éves értékelő jelentése mutatott rá, hogy Európának egy sebességgel magasabb fokozatba kell kapcsolnia.

A globalizáció és a vállalatok reakciója szorosan összefügg egymással, és a vállalatok teljesítménynövelésre irányuló belső erőfeszítései mellett olyan formákat is ölthet, mint az ipar áttelepítése, tevékenységek kiszervezése, külföldi közvetlen befektetés vagy más külföldi műveleti formák.

A gazdasági statisztikáknak és különösen az üzleti statisztikáknak képesnek kell lenniük megfelelően ábrázolni ezeket a folyamatokat, valamint időszerű és jó minőségű statisztikai információkat szolgáltatni az európai gazdaság és üzleti szektor szerkezeti változásairól. A statisztikáknak ugyancsak alkalmasnak kell lenniük arra, hogy az EU politikáinak hatását mérni lehessen velük. Másrészt viszont semmilyen új statisztika sem róhat további terhet a vállalatokra. A programmal ezeket a célokat kell elérni.

- A javaslat területén meglévő rendelkezések

A területet három alapvető jogi aktus szabályozza.

Először is az üzleti statisztikákat érintő fő rendelet: a Tanács 1996. december 20-i 58/97/EK, Euratom rendelete a vállalkozások szerkezeti statisztikáiról.

Másodszor az üzleti regiszterekről szóló rendelet: A Tanács 1993. július 22-i 2186/93/EGK rendelete a vállalkozások statisztikai célú nyilvántartása fejlesztésének közösségi összehangolásáról.

Mindkét jogszabály az üzleti statisztika fő elveit határozza meg, és érdemes lenne felülvizsgálni őket a hatékonyabb adatgyűjtés és -kezelés szempontjából.

A 4. célkitűzés esetében az Intrastatról szóló rendelet a fő hivatkozási alap: az Európai Parlament és a Tanács 2004. március 31-jei 638/2004/EK rendelete. A MEETS-program ennek a rendeletnek az egyszerűsítési célú módosítását is eredményezheti, hogy a vállalkozásokat kevésbé terhelő módon lehessen adatokat gyűjteni.

- Összhang az Unió más politikáival és célkitűzéseivel

A mélyülő európai integráció számos területen – köztük a monetáris unióval és az európai vámrendszerrel kapcsolatban – új statisztikai igényeket támaszt az euró nemzetközi tranzakciókban betöltött szerepére vonatkozóan, és így a statisztikai rendszer kiigazítását eredményezi.

A javaslat összhangban áll a Bizottság prioritásaival illetve a jobb szabályozásra, bürokrácia- és túlszabályozottság-csökkentésre irányuló fent említett kezdeményezéssel.

KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELT FELEKKEL ÉS HATÁSVIZSGÁLAT

- Az érdekelt felekkel folytatott konzultáció

Konzultációs módszerek, a megcélzott főbb ágazatok és a válaszadók általános bemutatása Intenzív konzultációra került sor az Európai Statisztikai Rendszer keretében technikai szinten a megfelelő munkacsoportokban, illetve a statisztikai hivatalok vezetőinek szintjén is. Másrészt a Bizottságon belül is voltak konzultációk a megfelelő főigazgatóságok között. |

A válaszok összegzése és figyelembevételük módja A tagállamok hasonló problémákkal küzdenek. Mindenekelőtt a változó gazdasági környezet a politikaalkotók részéről is változó statisztikai igényeket eredményez. Valamennyi érdekelt fél nagyban igényeli az olyan jelenségekre vonatkozó információkat, mint a globalizáció vagy a fokozottan jelentős területek (például a szolgáltató ágazat). A tagállamok ugyanekkor erősen korlátozzák a vállalatokra nehezedő terhek további növelését. Sőt, a vállalatok terheit csökkenteni kell. Ennek következtében néhány tagállam máris alapjaiban kezdte el átalakítani üzleti és kereskedelmi statisztikáit. Az általános válasz az volt, hogy ki kellene aknázni a szinergiákat, és koherens megközelítéseket kellene kidolgozni a koordinálatlan nemzeti szintű kezdeményezések nem hatékony átfedéseinek elkerüléséért, ami az új jelenségek eltérő statisztikai kezeléséhez vezetne a harmonikus megközelítés helyett. |

- A szakértelem összegyűjtése és alkalmazása

Külső szakértelemre nem volt szükség.

- Hatásvizsgálat

1. lehetőség (alapeset, vagyis nincs közösségi intézkedés). Ahhoz, hogy teljes mértékig ki lehessen használni annak lehetőségét, hogy az EU jobb és relevánsabb üzleti és kereskedelmi statisztikákhoz jusson, és ugyanekkor biztosítható legyen a vállalatok statisztikából származó terheinek csökkentése, beruházásra van szükség, mielőtt a felújított rendszer működőképessé válik. Közösségi beavatkozás nélkül csak korlátozott számú ország tenne ilyen beruházást, így gyöngülne az európai statisztikák összehasonlíthatósága, és a tehercsökkentési lehetőség sem lenne teljesen kihasználva.

2. lehetőség (Közösségi intézkedés a javaslat alapján). A MEETS-programmal el lehet kerülni az erőfeszítések megduplázódását. Az új és költséghatékonyabb adatgyűjtési rendszerek néhány tagállamban tesztelhetők, majd valamennyiben alkalmazhatók. A program lényege ezért a tapasztalatok és bevált gyakorlatok megosztása. A harmonizálási, ésszerűsítési és szabályozási erőfeszítések legjobban közösségi szinten kezdeményezhetők, hiszen az ilyen projektek itt valósíthatók meg optimális hatékonysággal.

A JAVASLAT JOGI ELEMEI

- A javasolt intézkedés összefoglalása

Először is fontos a leírandó új területeket meghatározni, és ezekről megállapodni. Az össze érdekelt féllel közösen célmutató-csoportokat kell meghatározni, és ezt módszertani megállapodásokkal kell alátámasztani, hogy összehasonlítható adatokat lehessen előállítani. Magától értetődik, hogy a változó környezet nem csak új igényeket szül, hanem a régi igények állandó felülvizsgálatát is megköveteli.

Másodszor minden az üzleti világhoz kapcsolódó statisztikát ésszerűsíteni kell, vagyis arra kell törekedni, hogy végre lehessen hajtani az üzleti statisztika fogalmainak és módszereinek integrálását. Továbbá a fókuszpont a nemzeti nézőponttól eltolódhat az európai perspektíva irányába. Az integráció a következőket fogja felölelni: a jogi aktusok összehangolása, a módszertanok harmonizációja, a statisztikai osztályozások további integrálásán és összekapcsolásán végzett munka, az üzleti regiszterek és a kapcsolódó források integrálásán és összekapcsolásán végzett munka, a multinacionális vállalatcsoportok megfelelő beillesztése az üzleti regiszterbe és a multinacionális vállalatcsoportokról való jelentéstétel bevezetése.

Harmadrészt az adatgyűjtés és -kezelés terén is integrációra van szükség. A már létező információ lényegesen hatékonyabban lesz felhasználható az összes begyűjtött adat egyetlen rendszerbe integrálásával vagy a mikroadatok összekapcsolási technikáival. A termelési rendszer reformjának második pillére a közigazgatási adatok felhasználásának támogatása. Különféle okokból – adózás, munkaerőpiac stb. – a kormányzatok igen nagy számú adatot gyűjtenek be. Rendkívül hatékony lenne, ha a statisztikai hivataloknak nem kellene ugyanezeket az adatokat újra begyűjteniük. Ugyanakkor jelentős erőfeszítésre van szükség az adatminőség szavatolása érdekében, mert a közigazgatási adatok nagyon gyakran nem a szükséges formában állnak rendelkezésre. A harmadik kérdéskör, amelyről meg kell bizonyosodni, hogy az ezek után még begyűjtendő adatok könnyedén megszerezhetők a vállalatok számláiról. E cél elérésében az elszámolási normák harmonizációja fog segíteni. Végül a vállalatok terheinek lehető legtöbb helyen való csökkentése érdekében egységes becslési technikákat kell kifejleszteni, amelyeket például a kkv-k esetében igényelt információ megbecsülésénél lehetne alkalmazni anélkül, hogy ez terhet róna rájuk. Az adatok összehasonlíthatósága érdekében egy sor standardra és megállapodásra van szükség.

Negyedszer máris meg van határozva néhány olyan statisztikai terület, ahol egyszerűsítésre van szükség. Egy ilyen példa az Intrastat (a tagállamok közötti áruforgalomra vonatkozó statisztikák). Az Intrastat-rendszer egyszerűsítése továbbra is a hagyományos módokon fog zajlani (küszöbértékek, IKT alkalmazások javítása, nómenklatúrák stb.). Ezen kívül meg fogják vizsgálni az egycsatornás rendszerre való átállás lehetőségét is. Ez jelentősen csökkenthetné a terhet, miközben megőrizné a legfontosabb információkat. Az átállás a leghatékonyabb módon való lebonyolítása és a statisztikai információ minőségének biztosítása végett az átállást gondosan kell irányítani. Ezért az új program célkitűzései közé föl kell venni ennek a változásnak a hatásait és az átállásnak a tagállamokban történő teljes megvalósítását is.

- Jogalap

Az EK-Szerződés 285. cikke

- A szubszidiaritás elve

Mivel a Közösség nem rendelkezik kizárólagos hatáskörrel a javaslatot illetően, figyelembe kell venni a szubszidiaritás elvét.

A javaslat célkitűzéseit a tagállamok a következő ok(ok) miatt nem tudják kellő mértékben megvalósítani:

Néhány tagállam koordinálatlan módon ruházna be az üzleti és kereskedelmi statisztika modernizálásába, ami a többi EU tagállaméival összehasonlíthatatlan eredményeket adna, illetve az európai aggregátumok összeállítása is problematikussá válna. Néhány tagállam nem tenne megfelelő intézkedéseket, lemaradna az olyan modern fejlemények leírásában, mint például a globalizáció, és így hiányozna az összeurópai képről. Az erőfeszítések duplikálódnának, számos tagállamban hasonló intézkedéseket valósítanának meg, a hibák pedig ismétlődnének. Ha néhány tagállam már sikeresen modernizálta üzleti és kereskedelmi statisztikai rendszerét, akkor ugyanennek a rendszernek a többi tagállamban történő bevezetésénél felmerülő marginális költségek lényegesen alacsonyabbak lennének, mint egy teljesen új rendszer kifejlesztése esetében. A koordinálatlan megközelítés teremtette helyzetben nem realizálódnának az esetleges megtakarítások.

A javaslat célkitűzései a következő ok(ok) miatt valósíthatók meg jobban közösségi fellépés segítségével:

Ahhoz, hogy teljes mértékig ki lehessen használni annak lehetőségét, hogy az EU jobb és relevánsabb üzleti és kereskedelmi statisztikákhoz jusson, és ugyanekkor biztosítható legyen a vállalatok statisztikából származó terheinek csökkentése, beruházásra van szükség, mielőtt a felújított rendszer működőképessé válik. A MEETS-programmal elkerülhető az erőfeszítések megduplázódása. Az új és költséghatékonyabb adatgyűjtési rendszerek néhány tagállamban tesztelhetők, majd valamennyiben alkalmazhatók. A program lényege ezért a tapasztalatok és bevált gyakorlatok megosztása. A harmonizálási, ésszerűsítési és szabályozási erőfeszítések legjobban közösségi szinten kezdeményezhetők, hiszen az ilyen projektek itt valósíthatók meg optimális hatékonysággal.

A program legfőbb célja szerint olyan beruházásoknak kellene megvalósulniuk, amelyekkel az új statisztikai igényeket úgy lehet kielégíteni, hogy a hatékonyabb adatfelhasználás és folyamatok révén kevesebb teher háruljon a vállalkozásokra. Az első szempont megvalósulását az jelzi, hogy mennyiben sikerül az EU statisztikáit az új és az elavult statisztikai igényekhez igazítani. A kereskedelmi és üzleti statisztikák néhány területén már van lehetőség a teher mérésére. Az azonos feltételek melletti csökkenést az egész EU-ra érvényes mutatók jeleznék.

A javaslat a szinergiák kiaknázására és a kettős – így nem hatékony – erőfeszítések elkerülésére korlátozódik. A program nem támogatja a rendszeres statisztikai adattermelést, de az összehangolt és hatékony megközelítés szavatolása érdekében támogatja az üzleti és kereskedelmi statisztikák „szerkezetátalakítását”.

A javaslat ezért megfelel a szubszidiaritás elvének.

- Az arányosság elve

A javaslat a következő ok(ok) miatt felel meg az arányosság elvének :

Az európai parlamenti és tanácsi határozatjavaslat a programhoz kapcsolódó fő intézkedéseknek és kereteknek biztosít keretet. A konkrét éves munkaprogramot a tagállamok a komitológiai eljárás keretében szavazzák meg. Az egyes intézkedések támogatására sok esetben a tagállamoknak juttatott támogatás formájában fog sor kerülni, így a tagállamok gyakorolhatnak ellenőrzést az intézkedések fölött.

A pénzügyi teher – a program költségvetésében kifejtett módon – a Közösségre hárul, az adminisztratív teher pedig egyrészt a Bizottság szolgálataira, másrészt pedig a statisztikai hivatalokra. A javaslat szerint a vállalatokra nem hárul további teher. A program végén a statisztikai adatokat még kevesebb teherrel járó módon fogják összegyűjteni.

- A jogi eszközök megválasztása

Javasolt eszköz: egyéb.

Más eszközök nem felelnek meg a következő ok(ok) miatt:

A program alapjául a kereteket kijelölő európai parlamenti és tanácsi határozatnak kell szolgálnia. Az éves munkaprogramot a Bizottság a komitológiai eljárást követően fogadja el.

KÖLTSÉGVETÉSI VONATKOZÁSOK

A program során a következő összegeket tervezik felhasználni (millió EUR): 2008 (5,00), 2009 (6,50), 2010 (11,50), 2011 (9,00), 2012 (6,50), 2013 (4,00). A program 2008–2013 közötti teljes költségvetése 42,50 millió €.

TOVÁBBI INFORMÁCIÓK

- Európai Gazdasági Térség

A javasolt jogi aktus EGT-vonatkozású, ezért ki kell terjeszteni az Európai Gazdasági Térségre is.

2007/0156 (COD)

Javaslat:

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

az európai vállalkozási és kereskedelmi statisztikák modernizálásának (MEETS) programjáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 285. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

a Szerződés 251. cikkében meghatározott eljárással összhangban,

mivel:

1. A Bizottság „Jobb szabályozás a növekedés és a munkahelyteremtés területén az Európai Unióban” című közleményében[1] elkötelezte magát amellett, hogy a fölösleges bürokrácia és túlszabályozottság csökkentése érdekében jobb szabályozásra törekszik.

2. A Bizottság 2006 novemberében közzétette a közösségi statisztikák terén az adatszolgáltatói terhek csökkentéséről, az egyszerűsítésről és prioritások kitűzéséről szóló közleményét[2], amely a vállalkozások statisztikai terhének könnyítésére stratégiai megközelítést vezet be.

3. Az üzleti és a kereskedelmi statisztikák az elkövetkező években jelentős kihívással néznek szembe. A megújított lisszaboni stratégia fényében, a közösségi politikai kezdeményezések alátámasztása érdekében képesnek kell lenniük tükrözni a változó közösségi gazdaság jelenségeit, így például a globalizációt, a megjelenő vállalkozói tendenciákat, az információs társadalmat, az innovációt, az eltolódó kereskedelmi mintázatokat és a versenyképességet.

4. A vállalkozási és kereskedelmi statisztikák iránt igényt leginkább előrehajtó tényező a megújított lisszaboni stratégia, amelynek célkitűzése az európai gazdaság versenyképességének előmozdítása, illetve az erőteljes és fenntartható növekedés elérése.

5. A mélyülő európai integráció számos gazdasági területen – köztük az európai monetáris unió és az európai vámrendszer vonatkozásában – új statisztikai igényeket támaszt az eurónak a nemzetközi tranzakciókban betöltött szerepével kapcsolatban, és így a statisztikai rendszer kiigazítását eredményezi. A vállalkozási és kereskedelmi statisztikáknak alkalmasnak kell lenniük arra, hogy megfelelően ábrázolják ezeket a folyamatokat, valamint időszerű és jó minőségű statisztikai információkat szolgáltassanak az európai gazdaság és üzleti szektor szerkezeti változásairól.

6. Az üzleti és kereskedelmi statisztikai szolgálatoknak át kell alakítaniuk a statisztikai termelési módszereket, hogy így csökkenthető legyen a vállalkozásokra nehezedő teher, és hogy a leghatékonyabb módon lehessen kihasználni minden rendelkezésre álló forrást és az új technológiákat.

7. Az új típusú mutatók iránti igénnyel párhuzamosan modernizálható a statisztikai termelési rendszer. A szükséges információt megadó új típusú mutatókat a már létező üzleti statisztika-típusok összekapcsolásával is be lehet szerezni, anélkül, hogy növelni kellene a vállalkozások válaszadói terheit. Az új források és az elektronikus eszközökkel való hozzáférés kevésbé terhessé teszik az adatgyűjtést, ugyanakkor több információt nyújtanak. Az üzleti statisztikák lehetőségeit sokkal hatékonyabb módon kellene kiaknázni, a statisztikai információ minőségét pedig javítani kell.

8. A hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével összhangban elvégeztek egy előzetes értékelést annak érdekében, hogy a program a célkitűzések hatékony elérésének igényére összpontosuljon, és hogy a költségvetési kényszereket már a program tervezési szakaszától figyelembe vegyék.

9. Ez a határozat a program teljes időtartamának pénzügyi keretét határozza meg, és mint ilyen ez szolgál elsődleges hivatkozási alapként a költségvetési hatóságnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről létrejött intézményközi megállapodás[3] 37. pontja értelmében.

10. Mivel a határozat célkitűzését – vagyis az európai vállalkozási és kereskedelmi statisztikák modernizálására vonatkozó program létrehozását – a tagállamok nem tudják kellő mértékben megvalósítani (mert az össze nem hangolt modernizáció az erőfeszítések megkettőződéséhez, a hibák ismétlődéséhez és magasabb költségekhez vezetne), ezért e statisztikák léptéke miatt a célkitűzés jobban érhető el közösségi szinten. A Közösség a Szerződés 5. cikkében rögzített szubszidiaritás elvének megfelelően intézkedéseket fogadhat el. Az említett cikkben meghatározott arányosság elvével összhangban ez a határozat nem haladja meg a fenti célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket.

11. A 89/382/EGK, Euratom tanácsi határozattal[4] létrehozott statisztikai programbizottsággal konzultáltak, az említett határozat 3. cikkével összhangban.

12. E rendelet rendelkezéseinek hivatkozási keretét a közösségi statisztikákról szóló, 1997. február 17-i 322/97/EK tanácsi rendelet[5] képezi.

13. Az e határozat végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal[6] összhangban kell elfogadni,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A program létrehozása

(1) Létrejön az európai vállalkozási és kereskedelmi statisztikák modernizálásának (Modernisation of European Enterprise and Trade Statistics) programja (a továbbiakban: a MEETS-program).

(2) A MEETS-program 2008. július 1-jén indul és 2013. december 31-én ér véget.

2. cikk

Alkalmazási kör és általános célkitűzések

(1) A MEETS-programban meghatározott intézkedések a vállalkozási és kereskedelmi statisztikák Európai Közösségen belüli előállítására és terjesztésére vonatkoznak.

(2) Az általános célkitűzések a következők:

a) célmutató-csoportok kifejlesztése és a prioritások felülvizsgálata (1. célkitűzés);

b) a vállalkozási statisztikák keretének ésszerűsítése (2. célkitűzés);

c) hatékonyabb adatgyűjtési mód megvalósításának támogatása (3. célkitűzés);

d) a tagállamok közötti áruforgalmi statisztikák (a továbbiakban: Intrastat) modernizálása és egyszerűsítése (4. célkitűzés).

3. cikk

Intézkedések

A 2. cikkben említett célkitűzések elérése végett intézkedések valósulnak meg a következők érdekében:

a) célmutató-csoportok kifejlesztése és a prioritások felülvizsgálata (1. célkitűzés):

- 1.1. intézkedés: új területek kialakítása;

- 1.2. intézkedés: kevésbé fontos területek meghatározása;

b) a vállalkozási statisztikák keretének ésszerűsítése (2. célkitűzés):

- 2.1. intézkedés: fogalmak és módszerek integrálása a jogi kereten belül;

- 2.2. intézkedés: vállalkozáscsoportok statisztikáinak kifejlesztése;

- 2.3. intézkedés: európai felmérések a vállalatok terheinek minimalizálása érdekében.

c) hatékonyabb adatgyűjtési mód megvalósításának támogatása (3. célkitűzés):

- 3.1. intézkedés: a statisztikai rendszerben már meglévő adatok jobb kihasználása, ideértve a becslések lehetőségét is;

- 3.2. intézkedés: a gazdaságban már létező adatok jobb kihasználása;

- 3.3. intézkedés: eszközök kialakítása az adatok hatékonyabb kinyerése, továbbítása és kezelése érdekében.

d) az Intrastat adatgyűjtési rendszerének modernizálása és egyszerűsítése (4. célkitűzés):

- 4.1. intézkedés: a módszerek harmonizálása a minőség javítása érdekében az egyszerűsített Intrastat-rendszer keretében;

- 4.2. intézkedés: a közigazgatási adatok jobb kihasználása;

- 4.3. intézkedés: az Intrastat adatcseréjének javítása és megkönnyítése.

Ezek az intézkedések ki vannak fejtve a mellékletben, a 4. cikkben említett éves munkaprogram pedig tovább részletezi őket.

4. cikk

Éves munkaprogram

Az 5. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban elfogadnak egy éves munkaprogramot, amely tartalmazza az egyes célkitűzések intézkedéseinek prioritásait és az e határozat szerinti költségvetési előirányzatokat.

5. cikk

A bizottság

(1) A Bizottságot a 89/382/EGK, Euratom határozattal létrehozott statisztikai programbizottság segíti.

(2) Az erre a bekezdésre való hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 4. és 7. cikkét kell alkalmazni, a 8. cikk rendelkezéseit is tiszteletben tartva. Az 1999/468/EK határozat 4. cikkének (3) bekezdésében megállapított időtartam három hónap.

6. cikk

Értékelés

(1) A Bizottság a tagállamokkal együttműködésben rendszeresen értékeli a MEETS-program keretében elvégzett tevékenységeket, hogy megbizonyosodjék róla, hogy megvalósultak-e a kitűzött célkitűzések, és hogy a leendő intézkedések hatékonyságának javítása érdekében iránymutatással szolgáljon.

(2) Legkésőbb 2011. december 31-ig a Bizottság benyújtja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a MEETS-program végrehajtásáról szóló időközi jelentést .

Legkésőbb 2014. július 31-ig a Bizottság benyújtja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a MEETS-program végrehajtásáról szóló végleges jelentést. Ez a jelentés – a Közösségnél felmerülő kiadások fényében – értékeli az intézkedéseknek a Közösségben, a tagállamokban valamint a statisztikai információk előállítóinál és felhasználóinál létrejövő hasznát, és meghatározza a potenciálisan javítandó területeket.

7. cikk

Finanszírozás

(1) A program végrehajtására szánt pénzügyi keret a 2008–2013-ig terjedő időtartamra 42,50 millió EUR.

(2) Az éves előirányzatokat a pénzügyi terv keretein belül a költségvetési hatóság engedélyezi.

8. cikk

Hatálybalépés

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.

az Európai Parlament részéről a Tanács részéről

az elnök az elnök

[…] […]

MELLÉKLET

A 3. cikkben felsorolt intézkedések kifejtése

1. célkitűzés: célmutató-csoportok kifejlesztése és a prioritások felülvizsgálata

1.1. intézkedés: új területek kialakítása

- A változó gazdasági környezetben fontos a statisztika számára prioritást élvező területeket – például globalizáció és vállalkozói kedv – meghatározni, illetve valamennyi ilyen terület esetében közösségi szinten megállapodni a célmutató-csoportról. Ezeket a mutatókat a lehető leginkább össze kell hangolni a nemzetközi statisztikákkal.

- A statisztikákat hatékony módon kell összeállítani, és összehasonlíthatóaknak kell lenniük. Ezért az újonnan meghatározott jellemzők és mutatók meghatározásainak harmonizálására irányuló munkát az európai statisztikai rendszeren belül kell elvégezni.

- A célmutató-csoportokról és harmonizált definícióikról szóló megállapodást követően a tagállamoknak ki kell alakítaniuk és ki kell próbálniuk azokat a módokat, amelyekkel a prioritást élvező területeken harmonizált módon statisztikákat gyűjtenek.

- Az új területeket tanulmányok segítségével, szemináriumok szervezésével és új statisztikagyűjtő módszerek és megoldások kidolgozására irányuló projektek pénzügyi támogatásával fogják kialakítani.

1.2. intézkedés: kevésbé fontos területek meghatározása

- A változó világban nem csak új statisztikai igények merülnek fel, hanem egyes igények el is avulnak. Ezért rendszeresen felül kell majd vizsgálni a prioritásokat annak érdekében, hogy azonosítani lehessen azokat a területeket és jellemzőket, amelyeknek csökkent a jelentősége, következésképpen törölhetők a jogi előírásokból. A felülvizsgálatok külső tanulmányokat igényelnek, amelyeket a Bizottság fog megindítani.

- Biztosítani kell a folyamatban lévő politikai kezdeményezésekhez kapcsolódó statisztikai mutatók gyűjtését.

2. célkitűzés: a vállalkozási statisztikák keretének ésszerűsítése

2.1. intézkedés: fogalmak és módszerek integrálása a jogi kereten belül

- Az európai statisztikákat a sok év alatt kialakult európai jogszabályok szerint állítják össze. Alaposan át kell vizsgálni a jogi aktusok egymás közti összhangját, hogy így valamennyi releváns jogszabály következetessége biztosítható legyen. A tervek szerint ezért a különböző üzleti és kereskedelmi statisztikaterületek harmonizált jogi kerete érdekében felül fogják vizsgálni a jelenlegi jogi aktusokat. Ez külső tanulmányokat igényel, amelyeket a Bizottság fog megindítani.

- A statisztikának vannak keresztmetszeti kérdései is, például számos statisztikai terület kapcsolódik a foglalkoztatáshoz, és néhány esetben ugyanazt a jelenséget írják le különböző nézőpontokból. A jobb harmonizáció biztosításáért tanulmányokat kell kezdeményezni, hogy a megfelelő statisztikai területek módszertanait harmonizálni lehessen. Ehhez a tagállamoknak pénzügyi támogatásra lesz szükségük.

- Fontos az üzleti és kereskedelmi statisztikaterületek közötti következetesség szavatolása. Ennek érdekében következetességi tanulmányokat fognak kezdeményezni. Ez a következetesség vonatkozhat az áruforgalom-statisztikára és a fizetésimérleg-statisztikára, vagy akár az üzleti szerkezeti statisztikára és a kereskedelmi statisztikára is. Ez külső tanulmányokat igényel, amelyeket a Bizottság fog megindítani, valamint a tagállamok ezen a területen kidolgozott terveihez juttatott pénzügyi támogatást .

2.2. intézkedés: vállalkozáscsoportok statisztikáinak kifejlesztése

- A Bizottság útjára indított egy kezdeményezést a multinacionális vállalkozáscsoportok közösség regiszterének létrehozására. A regiszter a gazdaság globalizálódására vonatkozó harmonizált statisztikák előállításának kulcsfontosságú alapja. Az intézkedés keretében a tevékenységeket – a Bizottság által kezdeményezett külső tanulmányok segítségével – a regiszter teljessé tételének szentelik.

- A regisztert nem elég létrehozni, hanem pénzügyi támogatást is kell adni a tagállamok intézkedéseihez, hogy hatékonyabb adatgyűjtési módszereket fejleszthessenek ki a vállalkozáscsoportok esetében, és bemutathassák ezek jelentőségét a nemzetközi kereskedelemben.

- Amikor majd a multinacionális vállalkozáscsoportok közösségi regiszterének felhasználására kerül a sor, akkor az európai statisztikának új szempontokat kell érvényesítenie, így a vállalkozáscsoportokról fontos lesz konkrét közösségi felméréseket is végezni. Ez külső tanulmányokat igényel, amelyeket a Bizottság fog megindítani, valamint a tagállamoknak juttatott pénzügyi támogatást.

2.3. intézkedés: európai felmérések a vállalatok terheinek minimalizálása érdekében

- Az új és később felmerülő közösségi statisztikai igények figyelembe vétele érdekében ad hoc alapon konkrét közösségi felméréseket fognak végezni. Ezeket a felméréseket a Bizottság által megrendelt külső tanulmányok vagy a tagállamoknak nyújtott pénzügyi támogatás alapján fogják megindítani.

- A közösségi mintavételi rendszerek potenciális megtakarításainak a rendszeres statisztikákban való kiaknázhatósága érdekében tanulmányok fognak készülni, hogy meghatározzák azokat a területeket, ahol elegendőek lennének a közösségi aggregátumok, illetve új adatgyűjtési módszereket fejlesszenek ki ezeken a területeken. A tagállamok szintén fognak pénzügyi támogatásban részesülni, hogy saját adatgyűjtési rendszereiket is ehhez igazíthassák. A közösségi mintavételi rendszereknek nincs egységes típusuk; mindig a körülményekhez kell igazodniuk.

- A nemzeti felmérések megmaradnak azokon a statisztikai területeken, amelyeken az adatokat összehasonlítási (benchmark) célokkal használják fel.

3. célkitűzés: hatékonyabb adatgyűjtési mód megvalósítása

3.1. intézkedés: a statisztikai rendszerben már meglévő adatok jobb kihasználása, ideértve a becslések lehetőségét is

- Az intézkedés célja, hogy mikroszinten teljes mértékig integrált adatállományokat hozzon létre az üzleti és kereskedelmi statisztikákhoz – vagy „adattárház”-szerű megközelítést alkalmazzon a statisztikában. Ennek elérése végett a tagállamok pénzügyi támogatásban részesülnek, hogy összekapcsolják az üzleti és kereskedelmi statisztikák különböző területeiről – például kereskedelmi vagy üzleti regiszterekből – származó adat- vagy mikroadat-állományokat, és az üzleti szerkezeti statisztikákat összekössék a kutatási és fejlesztési statisztikákkal, illetve az információs társadalomra vonatkozós statisztikákkal.

- A folyamatban lévő adatgyűjtések felhasználásának javítására új munkafolyamatokról szóló módszertani tanulmányokat kell készíteni, például azzal a céllal, hogy különböző forrásokból származó adatok összekapcsolásával megállapítsák az információs és kommunikációs technológiák (IKT) üzleti eredményre gyakorolt hatását.

- A hatékonyabb adatgyűjtési mód célja a vállalatokra nehezedő teher könnyítése. Biztosítani kell, hogy a statisztikai hivatalok a lehető leghatékonyabban használják föl a begyűjtött információkat. Ezért pénzügyi támogatást fognak juttatni az olyan módszertani tanulmányok elvégzésére, amelyek a minták méretének optimalizálásával, és ezek más forrásokkal való kombinált használatával, valamint ehhez kapcsolódó becslési módszerekkel foglalkoznak. Ez vonatkozhat olyan minőségi tanulmányokra is, ahol bizonyos vállalkozások (például a kkv-k) ki vannak zárva a statisztikai felmérésekből, valamint megfelelő, harmonizált becslési módszerekre.

- A vállalatokra – különösen a kkv-kre – nehezedő teher csökkentésének szükségessége ugyanakkor nem veszélyeztetheti a közösségi politikai kezdeményezések figyelemmel kíséréséhez szükséges lényeges információk begyűjtését.

3.2. intézkedés: a gazdaságban már létező adatok jobb kihasználása

- A statisztikai információt néha duplán gyűjtik be. Először közigazgatási – például adózási – célokra, azután pedig statisztikai célokra, felmérések keretében. Ezt a kettős terhet a lehető legnagyobb mértékben el kell kerülni. A program ezért pénzügyileg támogatja a közigazgatási adatok – többek között vállalati számlák – statisztikai célú felhasználásával foglalkozó projekteket, és így abban segíti az országokat, hogy a statisztikai felmérésekről álljanak át a közigazgatási adatok felhasználására, miközben jó adatminőséget biztosítanak.

- A vállalkozásokon belül is van értelme a könyvviteli rendszer és a statisztikai jelentéstétel összekapcsolásának, hogy így egyszerűsített módon lehessen statisztikai célokra adatokat továbbítani. Ez külső tanulmányokat igényel, amelyeket a Bizottság fog megindítani, valamint a tagállamoknak juttatott pénzügyi támogatást ezen a területen.

3.3. intézkedés: eszközök kialakítása az adatok hatékonyabb kinyerése, továbbítása és feldolgozása érdekében

- Az új információs technológia (IT) lehetőségeket kínál az egyszerűsített jelentéstételre. Intézkedéseket fognak hozni az olyan intézkedések pénzügyi támogatására, amelyek megkönnyítik az adatok továbbítását a vállalkozásoktól a nemzeti statisztikai hatóságokhoz. Ez történhet nemzetközi számviteli standardokkal összhangban létrehozott vállalati számlák és más pénzügyi beszámolók használatával és az ilyen beszámolók megfelelő technikai normáival, többek között XBRL-lel is (eXtensible Business Reporting Language, kiterjeszthető üzleti beszámolási nyelv).

- A Bizottság és a nemzeti szint közötti információcsere megkönnyítése érdekében is támogatni kell az IT-eszközök hatékonyabb felhasználását. Ezen túlmenően további validáló, hibafelismerő, korrekciós, elemző és szerkesztői munkára szolgáló eszközöket kell kifejleszteni. Az ilyen területen megvalósuló projektek pénzügyi támogatást igényelnek.

- Figyelembe véve az export- és importvám-ügyintézés egyszerűsödésének jelenlegi alakulását, pénzügyi támogatásban kell részesíteni azokat az intézkedéseket is, amelyek a jó minőségű és részletes kereskedelmi statisztikák cseréjének, feldolgozásának és terjesztésének megkönnyítésére irányulnak.

4. célkitűzés: Az Intrastat modernizálása és egyszerűsítése

4.1. intézkedés: A módszerek harmonizálása a minőség javítása érdekében az egyszerűsített Intrastat-rendszer keretében

- Pénzügyi támogatást kell nyújtani a tagállamok olyan intézkedéseinek, amelyek egy egyszerűsített adatgyűjtési rendszeren belül az adatminőség fenntartására és javítására szolgáló eszközök és módszerek kialakítására irányulnak.

- Pénzügyileg támogatandók a tagállamok olyan intézkedései, amelyek az aszimmetriák csökkentésére irányulnak a félreosztályozás elkerülésével, valamint a becslési, adatgyűjtési és feldolgozórendszerek, a bizalmas adatok kezelésére vonatkozó szabályok, a küszöbértékek és a kiigazítási módszerek harmonizálásával.

4.2. intézkedés: a közigazgatási adatok jobb felhasználása

- Ösztönözni kell a vállalkozások által más célokra (különösen hozzáadott-érték adó bejelentésre és elszámolásra) továbbított közigazgatási adatok újrafelhasználását. Ennek – ideértve az IT-eszközök és eljárások kialakítását is – pénzügyi támogatása érdekében intézkedéséket kell hozni.

4.3. intézkedés: az Intrastat adatcseréjének javítása és megkönnyítése

- Egy központosított rendszeren belül életbevágó az adatcsere eszközeinek és módszereinek továbbfejlesztése. A közösségen belüli kereskedelmi statisztikák terén validáló, hibafelismerő, korrekciós, elemző és szerkesztői munkára szolgáló eszközöket kell kifejleszteni. Ezen kívül pénzügyi támogatásban kell részesíteni azokat az intézkedéseket, amelyek a tagállamok közötti adatcsere jogi és technikai vonatkozásaira fókuszálnak.

JOGALKOTÁSI PÉNZÜGYI KIMUTATÁS

1. A JAVASLAT CÍME:

Az európai vállalkozási és kereskedelmi statisztikák modernizálásának (MEETS) programjáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatjavaslat

2. TEVÉKENYSÉGALAPÚ GAZDÁLKODÁSI ÉS KÖLTSÉGVETÉS-TERVEZÉSI KERET

Érintett politikaterület(ek) és kapcsolódó tevékenység/tevékenységek: statisztika (statisztikai információ előállítása, szakpolitikai stratégia és koordináció, adminisztratív támogatás)

3. KÖLTSÉGVETÉSI TÉTELEK

3.1. Költségvetési tételek (működési tételek és kapcsolódó technikai és igazgatási segítségnyújtási (korábban: BA-tételek)), beleértve a következő címsorokat:

29 01 04 – Az európai vállalkozási és kereskedelmi statisztika modernizálása (MEETS)

29 01 04 04 – Az európai vállalkozási és kereskedelmi statisztika modernizálása (MEETS) – igazgatási kiadások

3.2. A fellépés és a pénzügyi kihatás időtartama:

Hat év; 2008–2013

3.3. Költségvetési jellemzők:

Költségvetési tétel | Kiadás típusa | Új | EFTA-hozzájárulás | Tagjelölt országok hozzájárulásai | A pénzügyi terv fejezete |

29 02 04 | DNO | DE[7] | NEM | IGEN | NEM | 1A. fejezet |

29 01 04 04 | DNO | NDE[8] | NEM | IGEN | NEM | 1A. fejezet |

4. FORRÁSOK ÁTTEKINTÉSE

4.1. Pénzügyi források

4.1.1. A kötelezettségvállalási el őirányzatok és a kifizetési előirányzatok összefoglalása

millió EUR (négy tizedesjegyig)

Kiadás típusa | Szakasz száma | 2008. év | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 és később | Összesen |

Működési kiadás[9] |

Kötelezettségvállalási előirányzatok | 8.1. | a | 4,650 | 6,045 | 10,695 | 8,370 | 6,045 | 3,720 | 39,525 |

Kifizetési előirányzatok | b | 0,558 | 7,1145 | 8,370 | 9,5325 | 7,2075 | 6,7425 | 39,525 |

A referenciaösszegbe beletartozó igazgatási kiadások[10] |

Technikai és igazgatási segítségnyújtás (NDE) | 8.2.4. | c | 0,350 | 0,455 | 0,805 | 0,630 | 0,455 | 0,280 | 2,975 |

TELJES REFERENCIAÖSSZEG |

Kötelezettségvállalási előirányzatok | a+c | 5,000 | 6,500 | 11,500 | 9,000 | 6,500 | 4,000 | 42,500 |

Kifizetési előirányzatok | b+c | 0,908 | 7,5695 | 9,175 | 10,1625 | 7,6625 | 7.0225 | 42,500 |

A referenciaösszegbe nem beletartozó igazgatási kiadások[11] |

Személyi és kapcsolódó kiadások (NDE) | 8.2.5. | d | 0,224 | 0,341 | 0,341 | 0,341 | 0,341 | 0,341 | 1,929 |

A referenciaösszegbe nem beletartozó, a személyi és kapcsolódó kiadásoktól eltérő kiadások (NDE) | 8.2.6. | e | 0,006 | 0,006 | 0,006 | 0,006 | 0,006 | 0,006 | 0,036 |

A fellépés indikatív összköltsége |

TELJES KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZAT, beleértve a személyi költséget is | a+c+d+e | 5,230 | 6,847 | 11,847 | 9,347 | 6,847 | 4,347 | 44,465 |

TELJES KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZAT, beleértve a személyi költséget is | b+c+d+e | 1,138 | 7,9165 | 9,522 | 10,5095 | 8,0095 | 7,3695 | 44,465 |

A társfinanszírozás részletezése

A javaslat – a támogatásokkal kapcsolatban – a tagállamok társfinanszírozását is tartalmazza, az érvényes szabályok szerint. A tervezett támogatási összegek millió EUR-ban (három tizedesjegyig): 2008-ban 3,900 – 2009-ben 4,795 – 2010-ben 9,545 – 2011-ben 7,770 – 2012-ben 4,745 – és 2013-ban 3,070.

millió EUR (három tizedesjegyig)

Társfinanszírozó szerv | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 és később | Összesen |

Tagállamok | f | 1,671 | 2,055 | 4,090 | 3,330 | 2,033 | 1,315 | 14,494 |

Más szervek (EFTA, Svájc: később megadandó) | f |

TELJES KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZAT, beleértve a társfinanszírozást is | a+c+d+e+f |

4.1.2. A pénzügyi programozással való összeegyeztethetőség

X A javaslat összeegyeztethető a jelenlegi pénzügyi programozással.

( A javaslat megkívánja a pénzügyi terv vonatkozó fejezetének átprogramozását.

( A javaslat miatt szükség lehet az intézményközi megállapodás rendelkezéseinek[12] alkalmazására (azaz rugalmassági eszköz alkalmazására vagy a pénzügyi terv módosítására).

4.1.3. A bevételre gyakorolt pénzügyi hatás

X A javaslatnak nincs kihatása a bevételre

( A javaslatnak van pénzügyi kihatása – a bevételre gyakorolt hatása a következő:

4.2. Teljes munkaidős egyenértékben kifejezett személyi állomány (beleértve a tisztviselőket, az ideiglenes és a külső alkalmazottakat) – a részleteket lásd a 8.2.1. pontnál

Éves szükségletek | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |

A személyi állomány teljes létszáma | 2,5 | 3,5 | 3,5 | 3,5 | 3,5 | 3,5 |

5. JELLEMZŐK ÉS CÉLKITŰZÉSEK

5.1. Rövid vagy hosszú távon kell-e megvalósítani

Az üzleti és kereskedelmi statisztikák az elkövetkező években jelentős kihívásokkal néznek szembe: a világpiacok erős integrációja megváltoztatja a gazdaság szerkezetét, illetve az európai integráció is tovább halad. A statisztikának reagálnia kell ezekre a tendenciákra, és új jelenségeket kell leírnia. Ugyanekkor viszont csökkenteni kell az üzleti világ adminisztratív terhét. Ez a két kihívás nem állhat ellentmondásban. Az új típusú mutatók iránti igénnyel párhuzamosan modernizálható a statisztikai termelési rendszer. Valójában a szükséges információt megadó új típusú mutatókat új információforrások felhasználásával és a már létező üzleti statisztika-típusok összekapcsolásával is be lehet szerezni, anélkül, hogy növelni kellene a vállalkozások válaszadói terheit. Azonban a lehetséges szinergiák hatékony kiaknázásához beruházásra van szükség – ez a program létrejöttének legfőbb oka.

5.2. A közösségi beavatkozás által létrejöv ő hozzáadott érték és a javaslatnak az egyéb pénzügyi eszközökkel való összeegyeztethetősége és lehetséges szinergiája

A javaslat célkitűzéseit a tagállamok nem tudják kielégítő mértékben megvalósítani a következő ok(ok) miatt: |

Néhány tagállam koordinálatlan módon ruházna be az üzleti és kereskedelmi statisztika modernizálásába, ami a többi EU tagállamnak összehasonlíthatatlan eredményeket adna, illetve az európai aggregátumok összeállítása is problematikussá válna. Néhány tagállam nem tenne megfelelő intézkedéseket, lemaradna az olyan modern fejlemények leírásában, mint például a globalizáció, és így hiányozna az összeurópai képről. Az erőfeszítések megkettőződnének, több tagállamban valósítanának meg hasonló intézkedéseket, és a hibák pedig ismétlődnének. Ha néhány tagállam már sikeresen modernizálta üzleti és kereskedelmi statisztikai rendszerét, akkor ugyanennek a rendszernek a többi tagállamban történő bevezetésénél felmerülő marginális költségek lényegesen alacsonyabbak lennének, mint egy teljesen új rendszer kifejlesztése esetében. A koordinálatlan megközelítés teremtette helyzetben nem realizálódnának az esetleges megtakarítások. |

A javaslat célkitűzései a következő ok(ok) miatt valósíthatók meg jobban közösségi fellépés segítségével: |

Ahhoz, hogy teljes mértékig ki lehessen használni annak lehetőségét, hogy az EU jobb és relevánsabb üzleti és kereskedelmi statisztikákhoz jusson, és ugyanekkor biztosítható legyen a vállalatok statisztikák által létrehozott terhek csökkentése, beruházásra van szükség, mielőtt a felújított rendszer működőképessé válik. A MEETS-programmal elkerülhető az erőfeszítések megduplázódása. Az új és költséghatékonyabb adatgyűjtési rendszerek néhány tagállamban tesztelhetők, majd valamennyiben alkalmazhatók. A program lényege ezért a tapasztalatok és bevált gyakorlatok megosztása. A harmonizálási, ésszerűsítési és szabályozási erőfeszítések legjobban közösségi szinten kezdeményezhetők, hiszen az ilyen projektek itt valósíthatók meg optimális hatékonysággal. |

A program legfőbb célja szerint olyan beruházásoknak kellene megvalósulniuk, amelyekkel az új statisztikai igényeket úgy lehet kielégíteni, hogy a hatékonyabb adatfelhasználás és folyamatok révén kevesebb teher háruljon a vállalkozásokra. Az első szempont megvalósulását az jelzi, hogy mennyiben sikerült az EU statisztikáit az új és az elavult statisztikai igényekhez igazítani. A kereskedelmi és üzleti statisztikák néhány területén már van lehetőség a teher mérésére. Az azonos feltételek melletti csökkenést az egész EU-ra érvényes mutatók fogják jelezni. |

A javaslat a szinergiák kiaknázására és a kettős – ezért nem hatékony – erőfeszítések elkerülésére korlátozódik. A program nem támogatja a rendszeres statisztikai adattermelést, de az összehangolt és hatékony megközelítés szavatolása érdekében támogatja az üzleti és kereskedelmi statisztikák „szerkezetátalakítását”. |

5.3. Célkitűzések, a javaslat várt eredményei és kapcsolódó mutatói a tevékenységalapú irányítási keret összefüggésében

A program általános célkitűzései és kapcsolódó intézkedései a következők:

1. célkitűzés: célmutató-csoportok kifejlesztése és a prioritások felülvizsgálata

1.1. intézkedés: prioritást élvező területek és célmutatócsoport meghatározása;

1.2. intézkedés: kevésbé fontos területek meghatározása;

2. célkitűzés: a vállalkozási statisztikák keretének ésszerűsítése

2.1. intézkedés: fogalmak és módszerek integrálása a jogi kereten belül;

2.2. intézkedés: vállalkozáscsoportok statisztikáinak kifejlesztése;

2.3. intézkedés: európai felmérések a vállalatok terheinek minimalizálása érdekében.

3. célkitűzés: hatékonyabb adatgyűjtési mód megvalósítása

3.1. intézkedés: a statisztikai rendszerben már meglévő adatok jobb kihasználása, ideértve a becslések lehetőségét is;

3.2. intézkedés: a gazdaságban már létező adatok jobb kihasználása;

3.3. intézkedés: eszközök kialakítása az adatok hatékonyabb kinyerése, továbbítása és kezelése érdekében.

4. célkitűzés: az Intrastat modernizálása és egyszerűsítése

4.1. intézkedés: a módszerek harmonizálása az egyszerűsített Intrastat-rendszer minőségének javítása érdekében;

4.2. intézkedés: a közigazgatási adatok jobb kihasználása;

4.3. intézkedés: az Intrastat adatcseréjének javítása és megkönnyítése.

5.4. Végrehajtási módszer (indikatív)

X Központosított irányítás

X közvetlenül a Bizottság által

( közvetetten, a következő szerveknek történő hatáskör-átruházással:

( végrehajtó hivatalok

( a Közösségek által létrehozott, a költségvetési rendelet 185. cikkében említett szervek

( tagállami közintézmények/közfeladatot ellátó szervek.

( Megosztott vagy decentralizált irányítás

( a tagállamokkal

( harmadik országokkal

( Nemzetközi szervezetekkel való közös irányítás (nevezze meg)

6. FELÜGYELET ÉS ÉRTÉKELÉS

6.1. Felügyeleti rendszer

Az európai parlamenti és tanácsi határozatjavaslat 4. cikke szerint a Bizottság elfogad egy éves munkaprogramot, amely tartalmazza az egyes célkitűzések intézkedéseinek prioritásait és az e határozat szerinti költségvetési előirányzatokat. Ezekről a programokról – és a hozzájuk tartozó finanszírozásról – bizottsági határozatok fognak dönteni, amelyek részletezik a termékeket és a referencia-időszak során elérendő eredményeket (célkitűzések és mutatók). A felügyeletet a források felhasználásáról és a célkitűzések elérésében megtett előrehaladásról szóló jelentések révén szavatolják.

6.2. Értékelés

6.2.1. Előzetes értékelés

Az európai parlamenti és tanácsi határozatjavaslat áment egy előzetes értékelésen, amelyet a Költségvetési Főigazgatóság által meghatározott eljárással összhangban végeztek el. Ez az előzetes értékelés csatolva van ehhez a dokumentumhoz.

6.2.2. A köztes/utólagos értékelést követ ően tett intézkedések (a múlt hasonló tapasztalataiból levont tanulságok)

A MEETS-program logikusan az Edicom I (1996–2000) és az Edicom II (2001–2005) program utódja.

Az első Edicom-program az Intrastat (az EU-n belüli kereskedelmi statisztikák) jelentéstételi kötelezettségeire összpontsított, konkrétabban a működési keret kialakítására, vagyis az elektronikus adatbegyűjtésre és -terjesztésre. A program oly módon érte el célkitűzéseit, hogy ennek az adattovábbítási, -összeállítási és -újraterjesztési keretnek a kialakításában és megvalósításában támogatta a tagállamokat.

Az Edicom II program szélesebb területre fókuszált, amely felölelte az (EU-n belüli és kívüli) külkereskedelmi statisztikai rendszer stabilizálását, illetve az IT-eszközök továbbfejlesztését, modernizálását és egyszerűsítését. A program különösen sikeresnek bizonyult a külkereskedelmi statisztikák minőségének és időszerűségének javításában, a webalapú adattovábbítási és -terjesztési eszközök továbbfejlesztésében, és a 2004-ben az EU-hoz csatlakozott 10 tagállam kereskedelmi statisztikáinak integrálásában.

A múltból levonható legfőbb tanulság a program belső szervezéséhez kapcsolódik. A két Edicom-program különálló célkitűzések szerint strukturálódott, és valamennyi célkitűzésen belül meg volt határozva több intézkedés. Minden intézkedést projektekkel valósítottak meg. Valamennyi projekthez kineveztek egy projektvezetőt, az átfogó szervezést és a pénzügyi irányítást ugyanakkor központosították. A program különböző vonatkozásait érintő centralizáció és decentralizáció ilyen keveréke rendkívül hatékonynak bizonyult, hiszen lehetővé tette, hogy a program megfelelő részletességben nagyítson rá konkrét kérdésekre, ugyanakkor megőrizte az átfogó belső koherenciát. Az elmúlt programok tapasztalata ugyanakkor azt is jól illusztrálja, hogy a hasonló tevékenységek átfedésének vagy párhuzamos végrehajtásának és a komplementaritás megvalósításának érdekében gondosnak kell lenni, különösen a támogatások esetében.

6.2.3. A leend ő értékelések feltételei és gyakorisága

Az európai parlamenti és tanácsi határozatjavaslat 6. cikke szerint a Bizottság a tagállamokkal együttműködésben rendszeres értékeli a határozattal finanszírozott tevékenységeket, hogy megbizonyosodjék róla, hogy megvalósultak-e a kitűzött célkitűzések, és hogy a leendő intézkedések hatékonyságának javítása érdekében iránymutatással szolgáljon.

2011 december végéig a Bizottság továbbá benyújt egy jelentést az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az új programból az első három évben finanszírozott tevékenységekről, hogy – adott esetben – lehetővé tegye a határozat keretében végrehajtott intézkedések felülvizsgálatát.

Végül a program végét követően hat hónappal a Bizottság benyújt egy jelentést az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a határozat végrehajtásáról, amelyet – szükség esetén – új intézkedésekről szóló javaslatok kísérnek. Ennek a jelentésnek – a Közösségnél felmerülő kiadások fényében – meg kell kísérelnie értékelni az intézkedéseknek a Közösségben, a tagállamokban valamint a statisztikai információk előállítóinál és felhasználóinál létrejövő hasznát, meghatározni a potenciálisan javítandó területeket, és igazolni a más közösségi tevékenységekkel létrejövő szinergiákat.

7. Csalás elleni intézkedések

A Bizottság belső ellenőrzési szabályainak végrehajtása és hatékonysága terén történt előrelépés éves ellenőrzésének célja, hogy biztosítsa a csalás és a szabálytalanságok megelőzése és feltárása érdekében folytatott eljárások meglétét és működését.

Az elsődleges költségvetési folyamatra szabályok és eljárások érvényesek: ajánlati felhívások, támogatások, kötelezettségvállalások, szerződések, kifizetések. A felelősségek pontosítása, a munkafolyamatok egyszerűsítése és a fő ellenőrzési szempontok bemutatása végett az eljárási kézikönyvek mindazok számára hozzáférhetők, akik pénzügyi eljárásokban vesznek részt. Használatukra képzéseket tartanak. A kézikönyveket rendszeresen felülvizsgálják és aktualizálják.

A Bizottság közvetlenül, saját személyzetével, vagy az általa választott, erre képesített külső szervvel ellenőriztetheti a támogatás felhasználását. Ilyen ellenőrzésekre a szerződés időtartama alatt, illetve a támogatás zárókifizetését követő ötéves időszakban kerülhet sor. Az ellenőrzések eredményei alapján a Bizottság szükség szerint a kifizetett összegek visszafizettetését is megkísérelheti.

A Bizottság munkatársainak, valamint a Bizottság által felhatalmazott külső személyeknek joguk van ahhoz, hogy a kedvezményezett helyiségeibe belépjenek, és az ellenőrzések elvégzéséhez szükséges valamennyi információhoz – beleértve az elektronikus formában létező információkat is – hozzáférjenek

A Számvevőszéknek és az Európai Csaláselleni Hivatalnak (OLAF) a Bizottsággal megegyező jogokat kell élveznie, különösen a hozzáférés tekintetében. A Bizottság helyszíni ellenőrzéseket is végezhet az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelet értelmében.

8. A FORRÁSOK RÉSZLETEZÉSE

8.1. A javaslat célkitűzéseinek pénzügyi költségei

Kötelezettségvállalási előirányzatok millió euróban (három tizedesjegyig)

2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |

Tisztviselők vagy ideiglenes alkalmazottak[13] (XX 01 01) | A*/AD | 0,5 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |

B*, C*/AST | 1 | 1,5 | 1,5 | 1,5 | 1,5 | 1,5 |

A(z) XX 01 02 jogcímcsoportból finanszírozott[14] állomány | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |

A(z) XX 01 04/05 jogcímcsoportból finanszírozott egyéb állomány[15] |

ÖSSZESEN | 2,5 | 3,5 | 3,5 | 3,5 | 3,5 | 3,5 |

8.2.2. A fellépés keretében felmerülő feladatok leírása

AD és kihelyezett nemzeti szakértők: a program általános irányítása, koordináció a tagállamokkal és más bizottsági főigazgatóságokkal, a tenderek és ajánlattételi felhívások koordinálása.

AST: adminisztratív támogatás és pénzügyi nyomon követés, kifizetések.

8.2.3. A – jogszabályban meghatározott – állomány eredete

X A program igazgatására jelenleg rendelt álláshelyek felváltása vagy kiterjesztése (2008-ban 1,5 teljes munkaidős egyenérték, a további évekre pedig 2,5 teljes munkaidős egyenérték)

( Az n. évi politikai stratégia/előzetes költségvetés-tervezet keretében már hozzárendelt álláshelyek

( A következő éves politikai stratégia/előzetes költségvetés-tervezet eljárásának a keretében igénylendő álláshelyek

X Az érintett szolgálaton belül meglévő állomány felhasználásával átcsoportosítandó álláshelyek (belső áthelyezés): 1 kihelyezett nemzeti szakértői álláshely

( Az n. évben szükséges, de az éves politikai stratégiában/előzetes költségvetés-tervezetben az adott évre nem előirányozott álláshelyek

8.2.4. A referenciaösszegbe beletartozó egyéb igazgatási kiadások (29 01 04 04 – Igazgatási kiadások)

millió EUR (három tizedesjegyig)

Költségvetési tétel (szám és megnevezés) | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | ÖSSZESEN |

Ülések és konferenciák | 0,100 | 0,100 | 0,100 | 0,100 | 0,100 | 0,100 | 0,600 |

Egyéb technikai és igazgatási segítségnyújtás |

- belső * | 0,250 | 0,355 | 0,705 | 0,530 | 0,355 | 0,180 | 2,375 |

- külső |

Teljes technikai és igazgatási segítségnyújtás | 0,350 | 0,455 | 0,805 | 0,630 | 0,455 | 0,280 | 2,975 |

*: a bels ő technikai és igazgatási segítségnyújtásra ajánlattételi felhívások útján adnak megbízást

8.2.5. A referenciaösszegbe nem beletartozó személyi és kapcsolódó költségek

millió EUR (három tizedesjegyig)

A személyi állomány fajtája | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |

Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak (XX 01 01) | 0,175 | 0,292 | 0,292 | 0,292 | 0,292 | 0,292 |

A(z) XX 01 02 jogcímcsoportból finanszírozott személyi állomány (kisegítő alkalmazottak, kihelyezett tagállami szakértők, szerződéses alkalmazottak stb.) (nevezze meg a költségvetési tételt) | 0,049 | 0,049 | 0,049 | 0,049 | 0,049 | 0,049 |

Személyi és kapcsolódó – a referenciaösszegbe NEM beletartozó – költségek összesen | 0,224 | 0,341 | 0,341 | 0,341 | 0,341 | 0,341 |

Számítás – Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak Tisztviselők: évi 117 000 EUR

Számítás – A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott személyi állomány Kihelyezett nemzeti szakértő: évi 48,678 EUR

8.2.6. A referenciaösszegbe nem beletartozó egyéb igazgatási kiadások millió EUR (három tizedesjegyig) |

2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | ÖSSZESEN |

XX 01 02 11 01 01 – Kiküldetések | 0,006 | 0,006 | 0,006 | 0,006 | 0,006 | 0,006 | 0,036 |

XX 01 02 11 02 – Ülések és konferenciák |

XX 01 02 11 03 – Bizottságok[17] |

XX 01 02 11 04 – Tanulmányok és konzultációk |

XX 01 02 11 05 –Információs rendszerek |

2. Egyéb irányítási kiadások összesen (XX 01 02 11) |

3. Egyéb igazgatási jellegű kiadások (a költségvetési tétel megadása mellett) |

A személyi és kapcsolódó költségeken kívüli – a referenciaösszegbe NEM beletartozó – igazgatási kiadások összesen | 0,006 | 0,006 | 0,006 | 0,006 | 0,006 | 0,006 | 0,036 |

[1] COM(2005) 97

[2] COM(2006) 693

[3] HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

[4] HL L 181., 1989.6.28., 47. o.

[5] HL L 52., 1997.2.22., 1. o.

[6] HL L 184., 1999.7.17., 23. o. A 2006/512/EK határozattal (HL L 200., 2006.7.22., 11. o.) módosított határozat.

[7] Differenciált előirányzatok

[8] Nem differenciált előirányzatok, a továbbiakban: NDE

[9] Olyan kiadások, amelyek nem tartoznak az érintett xx. cím xx 01. alcíme alá.

[10] A(z) xx. cím xx 01 04. jogcímcsoport alá tartozó kiadások.

[11] A(z) xx 01. alcím alá tartozó, a(z) xx 01 04. és a(z) xx 01 05. jogcímcsoportokon kívüli kiadások.

[12] Lásd az intézményközi megállapodás 19. és 24. pontját.

[13] Akiknek a költségét NEM fedezi a referenciaösszeg.

[14] Akiknek a költségét NEM fedezi a referenciaösszeg.

[15] Amelynek költségét tartalmazza a referenciaösszeg.

[16] Hivatkozni kell az érintett végrehajtó hivatal(ok)ra vonatkozó pénzügyi kimutatásra.

[17] Nevezze meg a bizottság típusát, és azt a csoportot, amelyhez tartozik.