HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 121/1

4/2015. sz. VÉLEMÉNY

(az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikkének (4) bekezdése alapján)

az Európai Stratégiai Beruházási Alapról, valamint az 1291/2013/EU és az 1316/2013/EU rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletjavaslatról

(2015/C 121/01)

TARTALOMJEGYZÉK

Bekezdés Oldal I. BEVEZETÉS 1–4 3 Az Európai Beruházási Terv 1–4 3 II. ÁLTALÁNOS MEGJEGYZÉSEK 5–26 4 Az ESBA irányítása 6–8 4 Jogi keret 9–12 4 A Bizottság felé történő elszámolás 13–16 5 Az Európai Számvevőszék ellenőrzési megbízatása 17–20 6 Közfinanszírozással kapcsolatos pénzügyi kötelezettségek 21–24 6 A többéves pénzügyi keret félidős értékelése/felülvizsgálata 25–26 7 III. RÉSZLETES MEGJEGYZÉSEK 27–45 7 1. cikk (1) bekezdése. Kockázatviselési képesség 28 8 2. cikk (2) bekezdése. Az Európai Beruházási Tanácsadó Platform 29–31 8 5. cikk (3) bekezdése. Az EBB-nél felmerült kiadások 32 8 5. cikk (4) bekezdése. Az ESBA által nyújtott társfinanszírozás 33 8 7. cikk (2) bekezdése. Teljes garancia biztosítása 34 8 8. cikk. Uniós garanciaalap 35–37 8 10. cikk. Jelentéstétel és számvitel 38–41 9 12. cikk. Értékelés és felülvizsgálat 42–43 9 13. cikk. Átláthatóság és az információk nyilvánosságra hozatala 44 9 20. cikk. Átmeneti rendelkezés 45 9 MELLÉKLET – Rövidítések és hivatkozások 10

AZ EURÓPAI UNIÓ SZÁMVEVŐSZÉKE,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre (EUSZ) és különösen annak 13. cikke (2) bekezdésére, valamint 17. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ), és különösen annak 172., és 173. cikkére, 175. cikke harmadik albekezdésére, 182. cikke (1) bekezdésére, 287. cikke (4) bekezdésére, 317–319. cikkeire és 322. cikke (1) bekezdésére;

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre (EAK) és különösen annak 106a. cikkére,

tekintettel az Európai Stratégiai Beruházási Alapról, valamint az 1291/2013/EU és az 1316/2013/EU rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletjavaslatra (1),

A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT FOGADTA EL:

I. BEVEZETÉS

Az Európai Beruházási Terv

1. A Bizottság a beruházásokban 2007 óta megfigyelhető csökkenésre reagálva 2014 novemberében elindította az Európai Beruházási Tervet („a terv”) (2). A terv hátterét az a támogatási logika adja, amely szerint „Európában rengeteg a felmerülő beruházási szükséglet és a forrásokat kereső, gazdaságilag életképes projekt. Az előttünk álló kihívás az, hogy a megtakarításokat és a pénzügyi likviditást gyümölcsöző módon használjuk fel a fenntartható munkahelyek és az európai növekedés támogatása érdekében” (3). A terv nem jelenthet terhet a tagállami államháztartásokra nézve és nem teremthet újabb adósságot sem. A Bizottság várakozásai szerint a terv teljes körű végrehajtása az elkövetkező három évben 1–1,3 millió új munkahelyet teremthet.

2. A terv három fő részből áll (lásd: Grafikon): — egy új Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) létrehozása azzal a céllal, hogy az elkövetkező három évben (2015–2017) legalább 315 milliárd euró további (főként hosszú távú) beruházás mozgósítására kerülhessen sor, — egy projektportfólió és ezzel párhuzamosan egy támogatási program létrehozása: ezek révén a beruházások oda irányíthatók, ahol azokra a leginkább szükség van, — egy ütemterv, amely alapján Európa vonzóbbá tehető a beruházások számára és megszüntethetők a szabályozásból fakadó szűk keresztmetszetek. Grafikon Az Európai Beruházási Terv Forrás: COM(2014) 903 final, 5. o.

3. A terv jogi keretét az Európai Stratégiai Beruházási Alapról, valamint az 1291/2013/EU és az 1316/2013/EU rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló bizottsági javaslat („a javaslat”) hozza létre, amely egyben költségvetési előirányzatokat is rendel a terv első két fő témaköréhez (4).

4. Az ESBA az Európai Beruházási Bank (EBB) keretében, vagyonkezelői alapként jön létre (5) határozatlan időtartamra, a projektek kockázatosabb részeinek finanszírozásához. Az EBB által vállalt többletkockázatot egy legfeljebb 16 milliárd eurós (6) garancia kompenzálja majd. A garanciát az uniós költségvetésbe ágyazott jelenlegi tartalékkeretek (2 milliárd euró), az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (3,3 milliárd euró), valamint a Horizont 2020 program (2,7 milliárd euró) keretében már meglévő uniós források (összesen 8 milliárd euró) finanszírozzák. Az EBB 5 milliárd euróra vállal kötelezettséget. A tagállamok az ESBA-hoz a kockázatviselés szintjén (a meglévő hozzájárulásokat kiegészítve), egy beruházási platform révén, illetve adott projektek és tevékenységek társfinanszírozásával járulhatnak hozzá.

II. ÁLTALÁNOS MEGJEGYZÉSEK

5. A következő bekezdésekben szereplő megjegyzések a javaslatra vonatkoznak. A Számvevőszék a Tanács és az Európai Parlament rendelkezésére áll, hogy szükség esetén bármilyen további módon is részt vegyen a jelenleg folyó jogalkotási folyamatban.

Az ESBA irányítása

6. Az ESBA, noha a javaslat nem tartalmazza pontosan a jogi státuszát, saját irányítási struktúrával rendelkezik. A stratégiai orientációt, a stratégiai eszközelosztást, valamint a működési szabályokat és eljárásokat, beleértve az ESBA által támogatható projektekkel kapcsolatos beruházási politikát és az ESBA kockázati profilját az irányítóbizottság határozza meg. Az irányítóbizottságbeli tagság a hozzájárulásokkal arányos, de a döntéshozatal konszenzus útján történik. Új támogatók csatlakozásakor, amennyiben lesz ilyen, a Bizottság és az EBB vétójoggal rendelkezik majd.

7. Az uniós garanciaalapból történő támogatásra jogosult projekteket érdemeik alapján, földrajzi, illetve ágazati előirányzatok nélkül, egy független beruházási bizottság választja ki az irányítóbizottság által meghatározott beruházási szakpolitikák és iránymutatások alapján. Az ESBA-ból történő támogatáshoz a beruházási bizottság kedvező értékelésére van szükség. Az ESBA-projektek finanszírozásáról szóló döntéseket ténylegesen azonban az EBB irányító testületei hozzák meg, a Bizottsággal folytatott konzultációt követően, az EBB alapokmánya és belső eljárásai alapján (7).

8. Annak ellenére, hogy a javaslat értelmében az EBB-nek az uniós garancia által fedezett finanszírozási és beruházási műveletei nem elhanyagolható pénzügyi kockázattal járnak és nagy a garancia lehívásának valószínűsége (8), az irányítási struktúrában nem tükröződik az, hogy az ESBA döntő része az uniós költségvetésből származik. Az irányítás kettős rendszerben épül fel. A Bizottság lesz egyedül közvetlenül felelős az uniós garanciaalap kezeléséért, míg magukért a forrásokból végrehajtott beruházásokért az EBB irányító testületei felelnek majd.

Jogi keret

9. A javaslat szerint több lényeges szempont a Bizottság és az EBB közötti későbbi megállapodás tárgya lesz, pl. az ESBA különálló garanciakeretként való létrehozása az EBB számlái között, az irányításra és a belső ellenőrzésre vonatkozó rendelkezések, valamint az ESBA teljesítményének értékelése. A megállapodás feltételei jelentős mértékben befolyásolják majd az uniós garancia rendelkezésre bocsátását és felhasználását.

10. Továbbá annak ellenére, hogy a költségvetési rendelet (9) képezi az uniós költségvetés felhasználásának jogi keretét (az EUMSZ 317. cikke) – márpedig az ESBA forrásainak nagy részét az uniós költségvetés biztosítja –, a költségvetési rendelet külön rendelkezései nem alkalmazandóak az EBB keretében nyújtandó garanciára és a garanciaalapra (10). Igaz, hogy e rendelkezések bevezetésére azért került sor, mert így orvosolható volt számos, a pénzügyi eszközök felhasználását érintő hiányosság (11), erre a kizárásra még sincs megfelelő magyarázat (12). Hasznos lett volna tudni, hogy a költségvetési rendelet a magánberuházások útjában álló akadálynak tekinthető-e. Ebben az esetben meg kell állapítani, hogy ez milyen szélesebb körű következményekkel jár más hasonló rendszerek esetében.

11. Mivel az EBB saját szabályai alkalmazandóak, ezért nem világos, hogy e szabályok milyen mértékben teszik kötelezővé a költségvetési rendeletben lefektetett olyan alapelveket, mint pl. a gondos pénzgazdálkodás, az átláthatóság, az arányosság, a hátrányos megkülönböztetés kizárása, az egyenlő bánásmód, az addicionalitás, a verseny torzulásának elkerülése, valamint a Bizottság és a pénzügyi partnerintézmény érdekeinek összehangolása.

12. A joghézagok elkerülése érdekében az uniós pénzügyi eszközök kezelését szabványosított rendelkezéseknek kell szabályozniuk, ez elősegíti, hogy az eszközök több szakpolitikában egységesen alkalmazhatók legyenek. A költségvetési rendelet rendelkezései alóli kivételeket kellően meg kell indokolni. Az EUMSZ 290. cikke értelmében a jogi aktus alapvető fontosságú elemeinek a jogalkotó hatáskörében kell maradniuk és azokat magában a rendeletben kell szabályozni. Ha szükség is van a Bizottság felhatalmazására, az ilyen felhatalmazás csak a nem alapvető fontosságú elemekre terjedhet ki. A kellő átláthatóság biztosítása érdekében a felhatalmazás célját, tartalmát, hatókörét és időtartamát egyértelműen meg kell határozni a rendeletben.

A Bizottság felé történő elszámolás

13. A Számvevőszék rámutatott, hogy az olyan eszközök esetében, amelyeknél az Unió és a magánszektor együttműködésére kerül sor, biztosítani kell a közpénzek megfelelő szintű átláthatóságát és elszámoltathatóságát. Továbbá az ilyen eszközök teljesítményének a finanszírozott tevékenységek kívánt célkitűzéseihez képest történő mérésére is szükség van (13). E tekintetben több tényező is okot ad aggodalomra.

14. A fő teljesítménymutatók tényleges kialakítása ugyan a későbbi ESBA-megállapodás tárgya lesz, mindezidáig úgy tűnik, hogy az elszámoltathatóság kapcsán inkább az azonnali eredményekre, nem pedig a hosszabb távú eredményekre és hatásokra kerül a hangsúly (14). Az sem világos, hogy a Bizottság szándékában áll-e kiegészíteni az EBB beszámolóit saját értékelésével; és milyen mértékben fogja beilleszteni az ESBA-t az Unió pénzügyi helyzetéről szóló, az elért eredményeken alapuló éves értékelő jelentésébe (az EUMSZ 318. cikkének második albekezdése), különösen ami a terv új beruházásokkal és a munkahelyteremtéssel kapcsolatos mögöttes feltételezéseit illeti. Végezetül az ügyvezető igazgató a tényeges finanszírozásról nem döntő beruházási bizottság tagjaként felelős lesz az ESBA teljesítményéért. Úgy tűnik, a fő döntéshozókra (az ESBA irányítóbizottságára és az EBB irányító testületeire) nézve semmilyen, a költségvetési hatóságok előtti nyilvános elszámoltathatósági eljárásban való részvétel nem lesz kötelező.

15. A Bizottság az ESBA rendszerével kapcsolatban több szerepet is betölt. Az uniós garanciaalap kezelője, emellett a stratégiai orientáció meghatározásáért és a beruházási bizottság kinevezéséért felelős irányítóbizottság tagja. Továbbá az EBB igazgatótanácsának is tagja és minden egyes finanszírozási és beruházási művelet EBB általi jóváhagyása előtt ki kell kérni a véleményét. E szerepek révén a Bizottság megkapja az ahhoz szükséges felhatalmazást és releváns információkat, hogy, az EUSZ 17. cikkének (1) bekezdése és az EUMSZ 317. cikke értelmében, teljes körű felelősséget vállalhasson az uniós források felhasználásáért. A rendelet nem rendelkezik egyértelműen erről a felelősségről.

16. Amint fentebb már megjegyeztük (lásd: 8. bekezdés), az ESBA irányítása kettős rendszerű. Ez a kettős rendszerű irányítás azonban nem befolyásolja a tényt, hogy Bizottság teljes körűen felel az uniós költségvetés végrehajtásáért. Egyértelmű elszámoltathatósági keretek hiányában az uniós költségvetési zárszámadási eljárás jelentősége is elkerülhetetlenül csökkenne.

Az Európai Számvevőszék ellenőrzési megbízatása

17. A javaslat értelmében a Számvevőszék jogosult ellenőrizni az uniós garanciát, valamint az annak keretében teljesítendő, az Unió általános költségvetését érintő kifizetéseket és visszafizettetéseket (15). Ez a rendelkezés korlátozná a Számvevőszék ellenőrzési jogait, mivel a megfogalmazás, úgy tűnik, csak az uniós garancia keretében teljesítendő kifizetéseket és visszafizettetéseket érinti, kizárva az ESBA keretében végrehajtott műveletek, valamint azon eszközök, vállalatok és létesítmények ellenőrzését, amelyek létrehozására az ESBA-rendelettervezet alapján kerül sor – pl. az Európai Beruházási Tanácsadó Platform (EBTP) és az uniós garanciaalap –, csakúgy, mint az uniós garancia felhasználásával végrehajtott finanszírozási és beruházási műveletek EBB és EBA általi irányításának ellenőrzését is. Ilyen értelemben az ESBA tevékenységének lényegi része kívül esne a Számvevőszék ellenőrzési hatókörén.

18. Az Európai Unió működéséről szóló szerződés feljogosítja a Számvevőszéket, hogy ellenőrizze az Európai Unió valamennyi kiadásának és bevételének a jogszerűségét és szabályszerűségét, valamint az azokkal kapcsolatos gondos pénzgazdálkodást. Továbbá, a közpénzkezelés átláthatóságát biztosítandó a Számvevőszéknek nyilvános jelentéseket kell készítenie ellenőrzései eredményeiről. Megbízatásának teljesítése érdekében a Számvevőszék teljes körű hozzáférési joggal rendelkezik bármely olyan dokumentumhoz, illetve információhoz, amelyet „feladatainak ellátásához szükségesnek” ítél, beleértve bármely olyan természetes vagy jogi személy telephelyét, aki kifizetésben részesül a költségvetésből (az EUMSZ 287. cikkének (3) bekezdése, első albekezdése) (16). Ennek értelmében – a nemzetközi ellenőrzési standardok figyelembevételével – a Számvevőszéknek kell meghatároznia ellenőrzései hatókörét (17). Az ESBA e tekintetben nem jelent kivételt. A Számvevőszék megbízatásának korlátozása különösen nem eredhet a költségvetési rendelet alkalmazásának tervezett mellőzéséből.

19. Ezzel összefüggésben a Bizottságnak gondoskodnia kell arról, hogy az ESBA-rendelet és az ESBA-megállapodás alapján végrehajtott tevékenységekben érintett valamennyi felet (beleértve a pénzügyi közvetítőket és a végső kedvezményezetteket is) tájékoztassák arról, hogy az EUMSZ 287. cikke (3) bekezdésének első albekezdése értelmében a Számvevőszék jogosult hozzáférni minden, feladatainak ellátásához szükséges információhoz.

20. Ahhoz, hogy a javaslatban teljes mértékben tükröződjön a Számvevőszék megbízatása, a 14. cikk helyébe a következő szövegnek kell lépnie: „Az ESBA-rendelet alapján végrehajtott tevékenységek külső ellenőrzését az EUMSZ 287. cikke értelmében az Európai Számvevőszék végzi”.

Közfinanszírozással kapcsolatos pénzügyi kötelezettségek

21. A kockázatmegosztásról az ESBA-megállapodás rendelkezik. Feltételezve, hogy a kockázatmegosztás az „első veszteségviselés” elve alapján történik, az eszköz portfoliójának tartalmaznia kell a kedvezményezettek bankokkal kötött valamennyi hitelmegállapodását. Nemteljesítés esetén a legkockázatosabb részt az uniós költségvetés fedezné (18). A legfőbb pénzügyi kötelezettséget az uniós garancia jelenti (legfeljebb 16 milliárd euró). Ezenkívül az uniós költségvetés fedezi majd az EBTP-vel kapcsolatos évi legfeljebb 20 millió eurós költségeket is (2020. december 31-ig). Végül az uniós költségvetésből lesz fedezendő minden meg nem határozott kiegészítő költség is olyan esetekben, ha az EBB az ESBA nevében biztosít finanszírozást az Európai Beruházási Alap (EBA) számára.

22. Fontos szem előtt tartani, hogy az így nyújtott garanciák végső esetben további kockázatokat is jelenthetnek az uniós költségvetésre nézve. A javaslat nem zárja ki egyértelműen az uniós költségvetés esetében a lekötött forrásokat meghaladó összegű függő kötelezettségeket (19), és nem határoz meg felső határt az EBB kiadásokra nézve. Ahhoz, hogy a Bizottság ne vállaljon az – uniós költségvetésből finanszírozott – uniós garancián túli kötelezettséget, általános mentességet kell megfogalmazni az ESBA kedvezményezettjeinek esetleges jogi követeléseivel szemben (20). Továbbá az EBB-nél az ESBA nevében felmerült kiadásokra feltétlenül felső korlátot kell megszabni.

23. Noha a terv nem jelenthet terhet a tagállami államháztartásokra nézve és nem teremthet újabb adósságot sem, a Bizottság arra bíztatja a tagállamokat, hogy – vagy közvetlenül, vagy beruházási projektek finanszírozása révén – járuljanak hozzá az ESBA-hoz. Ezeket a hozzájárulásokat a Bizottság nem fogja számításba venni a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós és korrekciós ága szerinti fiskális kiigazítások meghatározása során (21). Emellett a tagállamok az Európai Strukturális és Beruházási Alapokhoz (ESBA) a tagállami társfinanszírozás jogszabályban előírt minimális összegénél nagyobb összeggel is hozzájárulhatnak. Bizonyos feltételek mellett a tagállamok átmenetileg eltérhetnek a középtávú költségvetési céloktól az ESBA, a transzeurópai hálózatok programjai és az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz keretében a beruházásokra nyújtott tagállami társfinanszírozás tekintetében (22).

24. Az államadósságban bekövetkezett növekedés ezért nem zárható ki. Valójában előfordulhat, hogy ilyen hozzájárulások érdekében a tagállamoknak (illetve a tagállami nemzeti fejlesztési bankoknak) kölcsönt kell felvenniük. Amennyiben a tagállamok viszontgaranciát nyújtanak az ESBA-nak, csak elodázzák a további eladósodás kockázatát. Végezetül, az ESBA-garanciában részesülő projektekhez adott esetben lezárásukat követően további közfinanszírozásra lehet szükség (pl. fenntartás céljából). Ez negatív reakciókat válthat ki a pénzügyi piacokon, ami megnövelheti az adósságszolgálati terheket, különösen a gazdasági és pénzügyi válság által leginkább érintett országok esetében. Rendkívül lényeges továbbá, hogy kellően figyelembe vegyük az ESBA-nak az államadósságra és az államháztartási hiányra gyakorolt átfogó hatását, és hogy ennek értékelésére átlátható és egységes kritériumok alapján kerüljön sor.

A többéves pénzügyi keret félidős értékelése/felülvizsgálata

25. Az ESBA elvben egy sürgető igényre adott válaszként jött létre. Létrehozását nem validálták előzetes értékelés keretében (23) amely értékelésnek a következő kérdéseket kellett volna megválaszolnia: rendelkezésre állnak-e olyan szakpolitikai lehetőségek, amelyek keretében ugyanezen célokat a már meglévő eszközök révén lehetne elérni (24); milyen alapon történt az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz és a Horizont 2020 mint fő finanszírozási források kiválasztása annak ellenére, hogy ezek tőkeáttételi hatása már így is nagy a beruházásokra nézve (25); és e programok forrásainak csökkentése milyen esetleges következményekkel járna a beruházáshiány betöltésére, a szűk keresztmetszetek megszüntetésére és az Európa 2020 célok megvalósulására (26).

26. A fentiek alapján és a Bizottság által 2016 közepéig mérlegelendő lehetséges további tevékenységek (27) kapcsán a többéves pénzügyi keret közeljövőben sorra kerülő félidős értékelése/felülvizsgálata (28) megfelelő alkalmat nyújt majd a jogalkotó számára, hogy értékelje az ESBA által elért eredményeket és meghozza az esetleg szükséges helyesbítő intézkedéseket. Ugyanekkor a Bizottságnak be kell számolnia az intézkedések 2014 decemberében elfogadott, a szabályozási környezetet és a beruházás akadályainak felszámolását célzó első körének eredményeiről is (29).

III. RÉSZLETES MEGJEGYZÉSEK

27. Ez a szakasz további megjegyzéseket tartalmaz a javaslatról.

1. cikk (1) bekezdése. Kockázatviselési képesség

28. Helyénvaló lenne definiálni a „kockázatviselési képesség” fogalmát.

2. cikk (2) bekezdése. Az Európai Beruházási Tanácsadó Platform

29. Az Európai Beruházási Tanácsadó Platform (EBTP) tanácsadással segíti a beruházási projektek azonosítását, előkészítését és kidolgozását, és központi szakmai tanácsadó platformként szolgál az Unión belüli projektfinanszírozás számára (jogi kérdésekben is). Ebbe beletartozik a projektstrukturáláshoz kapcsolódó technikai segítségnyújtás, valamint az innovatív pénzügyi eszközök és a köz-magán társulások igénybevételéhez nyújtott támogatás. Vannak más tanácsadó testületek is, amelyekben részt vesz az EBB, a Bizottság és a tagállamok, ilyenek pl. az Európai PPP Szakértői Központ (EPEC) és az ESBA pénzügyi eszközök – technikai tanácsadói platformja (FI-TAP). Tisztázni kell, hogy az EBTP miként teremt többletértéket és működik együtt a többi rendelkezésre álló szakértővel.

30. Az EBTP finanszírozása elsősorban a meglévő uniós programok (Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz és a Horizont 2020) keretében az EBB technikai segítségnyújtására jelenleg rendelkezésre álló keretösszegekből történik. Ezenkívül 2020-ig további legfeljebb évi 20 millió euró összegű finanszírozás is szerepel a tervek között. E kiegészítő finanszírozást sem további részletek, sem referenciaértékek nem támasztják alá.

31. A javaslat nem ismerteti sem az EBTP jogi formáját, sem működési struktúráját.

5. cikk (3) bekezdése. Az EBB-nél felmerült kiadások

32. Az EBB kiadásai visszafizettetésének meghiúsulásával járó kockázatokat teljes egészében – legfeljebb 160 millió euróig – az ESBA viseli. Ezek a kiadások nincsenek meghatározva, és azokat az EBB-nél felmerülő kezelési díjak tovább növelhetik, amennyiben az EBB finanszírozást nyújt az EBA-nak. Mivel az ESBA határozatlan időtartamra jött létre, az ESBA konszolidált teljes kezelési költségének összege (beleértve az EBTP-t is) ismeretlen, mi több, felső határ nélküli.

5. cikk (4) bekezdése. Az ESBA által nyújtott társfinanszírozás

33. Tekintetbe véve az ESBA honlapján jelenleg hirdetett projektportfóliót, a legtöbb projekt elvben már meglévő uniós eszközök révén is jogosult lenne támogatásra. Ha ugyanazon projekt több különböző finanszírozási forrásból, több jogi keret szerint részesül támogatásban, akkor ez az alkalmazandó szabályok ütközéséhez vezethet. Ezekkel a kérdésekkel a javaslat nem foglalkozik.

7. cikk (2) bekezdése. Teljes körű garancia biztosítása

34. A javaslat rendelkezése szerint az uniós garancia teljes mértékben (legfeljebb 2,5 milliárd euróig) fedezi az EBA-nak kkv-k finanszírozási és beruházási műveletek végzéséhez nyújtott támogatást, azzal a feltétellel, hogy az EBB megegyező összegű támogatást nyújt, uniós garancia nélkül. A gyakorlatban az EBA által kezelt uniós garanciát tekintve a tőkeáttételi hatást nem az EBA, hanem kizárólag a részt vevő pénzügyi közvetítők hozzák létre.

8. cikk. Uniós garanciaalap

35. A javaslat sem a garanciaalap jogi formájáról, sem működésének módjáról nem rendelkezik.

36. A garanciaalap célja, hogy likviditási puffert biztosítson az uniós költségvetés számára az ESBA-nál a célkitűzései megvalósítása során felmerült veszteségekkel szemben. Az eddigi tapasztalatok alapján az uniós költségvetésből és az Unió összes garanciakötelezettségéből származó kifizetések között 50 %-os arány került megállapításra. A javaslat rendelkezése szerint a Bizottságot felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadhat el a fent említett arány legfeljebb 10 %-kal, azaz 800 millió euróval történő kiigazításáról, (8. cikk (6) bekezdés és 17. cikk (2) bekezdés).

37. Noha ez a kiigazítás vagy növelheti, vagy csökkentheti az arányt, a többéves pénzügyi keret fejezeteiről és költségvetési sorairól nem szerepel rendelkezés, pedig ezeket érintené a likviditási puffer esetleges növelése abban az esetben, ha a garanciakötelezettségek 50 %-os kifizetése nem lenne elegendő. Ezt a szempontot figyelembe kell venni a garanciaalap szintjének megfelelőségére vonatkozó első, 2018. december 31-ig teljesítendő bizottsági értékelés során.

10. cikk. Jelentéstétel és számvitel

38. Ismertetni kell az EBB finanszírozási és beruházási műveletei által teremtett többletértéknek, a magánszektorbeli források mozgósításának, a becsült és a tényleges eredményeknek és az EBB finanszírozási és beruházási műveletei összesített eredményének és hatásának (2) bekezdés b) pontjában leírt értékelése során alkalmazott kritériumokat.

39. Az az ESBA (2) bekezdés f) pontjában említett pénzügyi kimutatásaihoz csatolni kell egy független külső ellenőr véleményét is.

40. Meg kell adni az (1)–(3) bekezdésekben említett jelentések elkészítésének határidejét. Különösen abból a célból kell kitűzni a határidőket, hogy a Bizottság beépíthesse a releváns információkat éves beszámolójába.

41. A garanciaalap helyzetéről szóló, a (6) bekezdésben említett éves jelentés határidejét a költségvetési rendelet 142. cikkének megfelelően elkészítendő előzetes éves beszámoló, illetve költségvetési és pénzgazdálkodásról szóló jelentés határidejéhez (március 31.) kell igazítani.

12. cikk. Értékelés és felülvizsgálat

42. A tervezett értékeléseket független külső feleknek kell elvégezniük.

43. A célzott beruházások életciklusával való összhang érdekében helyénvalóbb lenne az ESBA projektjeiről a részprogramok jellege alapján beszámolni.

13. cikk. Átláthatóság és az információk nyilvánosságra hozatala

44. Amennyiben a részletes feltételek a Bizottság és az EBB között kötendő megállapodásban is szerepelnek, tanácsos e megállapodást nyilvánosan közzétenni.

20. cikk. Átmeneti rendelkezés

45. Az uniós garancia fedezhet az EBB és az EBA által 2015 folyamán, még e rendelet hatályba lépése előtt finanszírozott, ezek szokásos profiljától eltérő egyéb projekteket is. Ebben az esetben a Bizottság fogja megítélni, hogy ezek a műveletek fedezhetők-e az uniós garanciából. Ez eltérést jelentene azoktól a rendelkezésektől, amelyek szerint a projekteket érdemeik alapján, földrajzi, illetve ágazati előirányzatok nélkül, egy független beruházási bizottság választja ki az irányítóbizottság által meghatározott beruházási szakpolitikák és iránymutatások alapján.

A véleményt 2015. március 12-i luxembourgi ülésén fogadta el a Számvevőszék. a Számvevőszék nevében Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA elnök távollétében Igors LUDBORŽS számvevőszéki tag

(1) COM(2015) 10 final, 2015. január 13.

(2) COM(2014) 903 final, 2014. november 26.

(3) COM(2014) 903 final, 4. o.

(4) A beruházási terv harmadik, a szabályozási környezetet és a beruházás akadályainak felszámolását érintő része kapcsán a Bizottság 2014. december 16-án elfogadott munkaprogramjában (COM(2014) 910 final, III. melléklet) már meghatározta az intézkedések első körét.

(5) Szerződéses megállapodás a Bizottság és az EBB között, lásd: a javaslat 1. cikke és a terv 6. oldalán a 6. lábjegyzet.

(6) Az uniós garanciaalapból elsősorban (közel 70 %-ban) infrastruktúrával és innovációval kapcsolatos, hitelviszonyon alapuló eszközök, a fennmaradó részből pedig egyenlő arányban egyrészt infrastruktúrába vagy innovációba történő tőkeberuházások, másrészt az Európai Beruházási Alapon (EBA) keresztül kkv-k és közepes piaci kapitalizációjú cégek támogathatók.

(7) Lásd: az EBB alapokmánya 19. cikke (2) bekezdése (az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt 5. jegyzőkönyv).

(8) COM(2015) 10 final, 30–31. o. A javaslatban az is szerepel, hogy adott esetben a projektek végrehajtása késedelmes lesz, költségtúllépésekre lehet számítani, továbbá hogy a kezdeményezés költséghatékonysága az eszközök elégtelen piaci kihasználtsága és az idővel változó piaci feltételek miatt csökkenhet, ami a feltételezett tőkeáttételi hatást is csökkenti.

(9) Az Európai Parlament és a Tanács 966/2012/EU, Euratom rendelete (HL L 298., 2012.10.26., 1. o.).

(10) Lásd: a 966/2012/EK, Euratom rendelet VIII. címe.

(11) Lásd: 4/2011 sz. különjelentés: „A KKV-garanciakeret ellenőrzése és 2/2012. különjelentés: Az Európai Regionális Fejlesztési Alapból támogatott pénzügyi konstrukciók kkv-k részére.”

(12) A költségvetési rendelet hatálya alóli kivonást a javaslat 30. preambulumbekezdése mondja ki, és azt egyszerűen az uniós garancia és a garanciaalap kialakításának jellegével indokolja.

(13) 2014-es állapotfelmérések: Hiányok, átfedések és kihívások: állapotfelmérés az EU elszámoltathatósági és közellenőrzési kereteiről, 52. bekezdés; Az uniós pénzeszközök leghatékonyabb felhasználása: állapotfelmérés az uniós költségvetési pénzgazdálkodást fenyegető kockázatokról, a 12. bekezdés e) pontja.

(14) Lásd: a javaslat 2. cikke (1) bekezdésének g) pontja és a 27. oldal 1.4.4. pontja.

(15) Lásd: a javaslat 14. cikke.

(16) A Szerződés értelmében az EBB-nek az uniós kiadások és bevételek kezelése terén végzett tevékenysége tekintetében a Számvevőszéknek az EBB által őrzött információkhoz való hozzáférési jogát a Számvevőszék, az EBB és a Bizottság közötti háromoldalú megállapodás szabályozza. A Számvevőszék azonban megállapodás hiányában is hozzájuthat azokhoz az információkhoz, amelyek az EBB által kezelt uniós kiadások és bevételek ellenőrzéséhez szükségesek (az EUMSZ 287. cikke (3) bekezdésének harmadik albekezdése).

(17) Például az ISSAI 5000 útmutató (Principles for Best Audit Arrangements for International Institutions, A nemzetközi intézményekre vonatkozó legjobb ellenőrzési rendelkezések elvei) értelmében a jobb irányítás, az átláthatóság és az elszámolhatóság elősegítése céljából minden közpénzből finanszírozott vagy támogatott nemzetközi intézményt legfőbb ellenőrző intézményeknek kell ellenőrizniük; az ISSAI 5010 (Guidance for Supreme Audit Institutions, Legfőbb ellenőrző intézményeknek szóló útmutató) pedig leírja, melyek a nemzetközi intézményekre vonatkozó legjobb ellenőrzési rendelkezések eredményei, elvei és háttere.

(18) Az „első veszteségviselés” elve alkalmazandó a transzeurópai közlekedési hálózathoz tartozó projektek hitelgarancia-eszköze (LGTT) és az Európa 2020 Projektkötvény-kezdeményezés (PBI) esetében, ahol a portfolió két részre oszlik: az „első veszteségviselő” részre (Portfolio first loss piece, PFLP) és a fennmaradó kockázati részre (Residual Risk Tranche, RRT). Nemteljesítés esetén a PFLP a legkockázatosabb rész. A PFLP az uniós költségvetés és az EBB között oszlik meg, az EU 95 %-ban, az EBB pedig 5 %-ban viseli kockázatát. A PFLP-t 30 %-ban állapították meg, így nemteljesítés esetén az uniós költségvetés a portfolióérték legfeljebb 28,5 %-át fedezi. Noha az RRT résszel kapcsolatos kockázatot az EBB viselhetné, a gyakorlatban kicsi a valószínűsége, hogy az RRT-t is érinti a veszteség. Elviekben a PFLP minden veszteséget fedez.

(19) Lásd: a 966/2012/EU, Euratom rendelet 140. cikkének (3) bekezdése.

(20) Az ESBA kedvezményezettjei (ezek meghatározása nem szerepel a javaslatban) magukban foglalják az uniós garanciával ellátott és az EBB által az ESBA-megállapodás alapján végrehajtott pénzügyi eszközök hitelfelvevőit.

(21) A hiányra vonatkozó referenciaértéket meghaladó hiány esetén a Bizottság nem indít túlzotthiány-eljárást, ha az eltérés kizárólag ebből a hozzájárulásból adódik, összege nem nagy és várhatóan átmeneti jellegű. Az adósságra vonatkozó referenciaérték túllépésének értékelésekor a Bizottság az ESBA-hoz való hozzájárulásokat nem fogja figyelembe venni (lásd: COM(2015) 12 final, 2015. január 13., 5–7. o.).

(22) Lásd: COM(2015) 12 final, 7–9. o.

(23) Az előzetes értékeléssel kapcsolatos követelményeket a 966/2012/EU, Euratom rendelet 30., 31. és 140. cikke, valamint 53. preambulumbekezdése mondja ki. Lásd még: az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazási szabályairól szóló, 2012. október 29-i 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 18. és 224. cikke (HL L 362., 2012.12.31., 1. o.).

(24) Például az EBB tőkeemelése is egy választható opció lett volna.

(25) A TEN-T projektek finanszírozása esetében (az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz közel 80 %-a) a várakozások szerint minden egyes uniós szinten elköltött millió eurónak tagállami szinten 5 millió eurós beruházást kellene termelnie. Ehhez millió eurónként hozzáadódna további 20 millió euró a magánszektorból: ez 25-szörös tőkeáttételt jelent. Azzal is számoltak továbbá, hogy az uniós kutatási keretprogramból nyújtott minden euró 7–14 euróval növeli az ágazat által előállított többletértéket (lásd: Európai Bizottság, Memo/11/469, 2011. június 29.).

(26) Hivatkozva például az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz előre meghatározott projektjeire (lásd: az 1316/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet [HL L 348., 2013.12.20., 129. o.] I. melléklete).

(27) COM(2014) 903 final, 16. o.

(28) A 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet (HL L 347., 2013.12.20., 884. o.) 2. cikke.

(29) COM(2014) 910 final, III. melléklet.