Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről (az „EGF/2014/015 GR/Attica Publishing activities” referenciaszámú kérelem) /* COM/2015/040 final */





INDOKOLÁS A JAVASLAT HÁTTERE 1. Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapból (EGAA) nyújtott pénzügyi hozzájárulásokra vonatkozó szabályokat az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (2014–2020) és az 1927/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1309/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet[1] (a továbbiakban: EGAA-rendelet) tartalmazza. 2. Miután 46, a görögországi Attika NUTS 2[2] szintű régióban (EL 30) a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 58. ágazatban („Kiadói tevékenység”)[3] működő vállalat az EGAA-rendelet 3. cikke szerinti elbocsátásokat (a továbbiakban: elbocsátások) hajtott végre, a görög hatóságok „EGF/2014/015 GR/Attica Publishing activities” referenciaszámmal kérelmet nyújtottak be az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulás iránt. 3. A kérelem értékelése után a Bizottság az EGAA-rendelet valamennyi vonatkozó rendelkezése alapján megállapította, hogy az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulás odaítélésének feltételei teljesülnek. A KÉRELEM ÖSSZEFOGLALÁSA EGAA-kérelem: || EGF/2014/015 GR/Attica Publishing activities Tagállam: || Görögország Érintett régió(k) (NUTS 2 szint): || Attika (EL 30) A kérelem benyújtásának dátuma: || 2014. 9. 4. A kérelem átvételi elismervényén feltüntetett dátum: || 2014. 9. 18. Kiegészítő információk iránti kérelem dátuma: || 2014. 9. 18. A kért információk benyújtására vonatkozó határidő két héttel való meghosszabbítására irányuló kérelem időpontja: || 2014. 10. 29. A kiegészítő információ benyújtásának határideje: || 2014. 11. 13. Az értékelés befejezésének határideje: || 2015. 2. 5. Beavatkozási kritérium: || Az EGAA-rendelet 4. cikke (1) bekezdésének b) pontja Gazdasági ágazat(ok) (NACE Rev. 2. ágazat): || 58. ágazat („Kiadói tevékenység”) Referencia-időszak (kilenc hónap): || 2013. szeptember 12. – 2014. június 12. A referencia-időszakban történt elbocsátások vagy a tevékenységüket befejezők száma: || 705 Az intézkedésekben várhatóan részt vevő támogatható kedvezményezettek száma: || 705 A megcélzott nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatalok (NEET-fiatalok) száma: || 0 A személyre szabott szolgáltatásokhoz kapcsolódó költségvetés (EUR) || 6 034 500 Az EGAA végrehajtásához kapcsolódó költségvetés[4] (EUR) || 210 000 Teljes költségvetés (EUR) || 6 244 500 EGAA-hozzájárulás (60 %) (EUR) || 3 746 700 A KÉRELEM ÉRTÉKELÉSE Az eljárás 4. A görög hatóságok 2014. szeptember 4-én kérelmet nyújtottak be „EGF/2014/015 GR/Attica Publishing activities” referenciaszámon, 12 héten belül attól az időponttól számítva, hogy az EGAA-rendelet 4. cikkében meghatározott beavatkozási kritériumok teljesültek. A Bizottság a kérelem benyújtásától számított két héten belül, 2014. szeptember 18-án elismerte a kérelem átvételét. A Bizottság ugyanazon a napon kiegészítő információkat kért a görög hatóságoktól. Azt követően, hogy a határidő a görög hatóságok indokolt kérésére két héttel meghosszabbításra került, a görög hatóságok a kérés dátumától számított nyolc héten belül megküldték a szóban forgó kiegészítő információkat. A teljes kérelem kézhezvételétől számított 12 hetes határidő, amelyen belül a Bizottságnak le kell zárnia annak értékelését, hogy a kérelem megfelel-e a pénzügyi hozzájárulás feltételeinek, 2015. február 5-én jár le. A kérelem elfogadhatósága Az érintett vállalatok és kedvezményezettek 5. A kérelem 705 munkavállalóra vonatkozik, akiket 46, a görögországi Attika NUTS 2 szintű régióban (EL 30) a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 58. ágazatban („Kiadói tevékenység”) működő vállalattól[5] bocsátottak el[6]. Beavatkozási kritériumok 6. A görög hatóságok e kérelmet az EGAA-rendelet 4. cikke (1) bekezdésének b) pontjában említett beavatkozási kritérium alapján nyújtották be, amely az EGAA hozzájárulását ahhoz köti, hogy egy kilenchónapos referencia-időszak alatt egy tagállam ugyanazon NUTS 2 szintű régiójában vagy két egymással határos NUTS 2 szintű régiójában található és a NACE Rev. 2. rendszer ágazati szintjén meghatározott ugyanazon gazdasági ágazatban működő vállalatoktól legalább 500 munkavállalót bocsássanak el. 7. A kilenchónapos referencia-időszak 2013. szeptember 12-től 2014. június 12-ig tartott. Az elbocsátások és a tevékenységüket megszüntető önálló vállalkozók számának kiszámítása 8. Valamennyi elbocsátást a munkaszerződés tényleges megszüntetésének vagy lejáratának időpontjától vették számításba. Támogatható kedvezményezettek 9. A támogatható kedvezményezettek száma 705. Az elbocsátások és az 546/2009/EK rendelet tárgyát képező pénzügyi és gazdasági világválság közötti kapcsolat 10. Az elbocsátások, valamint az 546/2009/EK rendeletben említett globális pénzügyi és gazdasági válság közötti kapcsolat bizonyítása érdekében Görögország azzal érvel, hogy a görög gazdaság már sorozatban hatodik éve (2008–2013) súlyos recesszióban van. A görög statisztikai hivatal, az ELSTAT szerint Görögország GDP-je 2008 óta 25,7 százalékponttal csökkent; az állami fogyasztás 21 százalékponttal, a magánfogyasztás pedig 32,3 százalékponttal esett vissza, míg a munkanélküliség 20,6 százalékponttal nőtt. Noha a becslések szerint a görög gazdaság várhatóan visszatér a növekedéshez, és az előrejelzések alapján már néhány, a 2014-es évre vonatkozó növekedési mutató pozitív előjelű lesz[7], a munkaerőpiacon továbbra is nehézségek várhatók a közeljövőben. 11. A külföldi hitelek visszafizetése érdekében a görög kormány 2008-ban olyan népszerűtlen intézkedéseket hozott, mint az adóbevételek növelése, a közkiadások karcsúsítása és a közalkalmazottak fizetésének csökkentése. A magánszektor is csökkentette a béreket, hogy megpróbálja növelni a görög gazdaság versenyképességét. 2008 óta vállalkozások ezrei szüntették be tevékenységüket és zártak be, aminek következtében alkalmazottaik munkanélkülivé váltak, továbbá önálló vállalkozók ezrei hagytak fel tevékenységükkel, ami mind hozzájárult a munkanélküliség ugrásszerű növekedéséhez. A jövedelmek csökkenésének azonnali következménye volt a magánfogyasztás visszaesése, különösen a nem alapvető fogyasztási cikkeket illetően. 12. 2009-ben a háztartások fogyasztásának csökkenése Görögországban ugyanazt a negatív tendenciát követte, amely az EU-27 országokban is megfigyelhető volt. 2010-ben és 2011-ben a háztartások fogyasztása az EU-27 országokban fellendült, ezt azonban 2012-ben visszaesés követte. Görögországban a háztartások fogyasztása a globális pénzügyi és gazdasági válság kezdete óta csökken, és az adatok évről évre romlanak. A háztartások fogyasztása (százalékos változás az előző évhez képest) || 2008 || 2009 || 2010 || 2011 || 2012 EU-27 || 0,44 || -1,67 || 1,04 || 0,26 || -0,74 Görögország || 4,67 || -1,91 || -6,39 || -7,91 || -9,07 Forrás: Eurostat 13. Az ELSTAT által a háztartások jövedelméről és életkörülményeiről készített jelentés szerint 2012-ben a görögök 23 %-a élt a szegénységi küszöb[8] alatt. 14. Az INE-GSEE[9] által a közelmúltban készített, 2014 júliusában közzétett tanulmány[10] szerint négyből három munkavállaló úgy nyilatkozott, hogy jövedelmi szintje 2014-ben fizetéscsökkentés miatt visszaesett az előző évihez képest. Ráadásul a válaszadók 38%-a úgy gondolja, hogy fizetése a következő negyedévben tovább fog csökkenni, ezért többségük ennek megfelelően visszafogta kiadásait, főként a nem alapvető fogyasztási cikkek – például a magazinok és újságok – terén. 15. A kiadói ágazatra vonatkozóan a mai napig egyetlen másik EGAA-kérelmet[11] nyújtottak be, amely szintén a globális pénzügyi és gazdasági válsággal volt kapcsolatos. Az elbocsátásokhoz és a tevékenységek megszüntetéséhez vezető események 16. A görög hatóságok szerint főként az alábbi események vezettek az elbocsátásokhoz: (1) az adóterhek növekedése, a fizetések csökkenése (ami mind a magán-, mind az állami szektor alkalmazottait érintette) és a munkanélküliség fokozódása miatt csökkent a háztartások rendelkezésére álló jövedelem, aminek következtében rendkívüli mértékben visszaesett a vásárlóerő, és a fogyasztóknak rangsorolniuk kellett kiadásaikat, és elhagyniuk azokat a termékeket, amelyeket nem tartanak alapvető fontosságúnak a mindennapokban; (2) a görög bankok likviditási problémái miatt drámai mértékben beszűkültek a vállalkozások és a magánszemélyek rendelkezésére álló hitelforrások. A Görög Központi Bank szerint a háztartások és (a pénzügyi vállalkozásoktól eltérő) vállalkozások számára nyújtott hitelek volumenének éves növekedése 2010 óta negatív a görög bankok likviditási hiánya miatt[12]. 17. A 2009–2012 közötti időszakban számos médiavállalat szüntette be tevékenységét vagy pedig csökkentette alkalmazottai fizetését[13]. A médiavállalatok árbevételei visszaestek, mivel a fontos bevételi forrást jelentő hirdetési kiadások drasztikusan csökkentek: 2008-ban a médiaágazat még 2,67 milliárd EUR hirdetési bevételt könyvelhetett el, amely 2012-re 1,14 milliárd EUR-ra esett vissza, ami 57 %-os csökkenést jelent[14]. 18. Ez a médiaágazatban tevékeny legkülönbözőbb vállalkozásokat érintette, amelyek kötelezettségeik visszafizetése terén súlyos problémákkal szembesültek. A fizetési mérleg alapján a médiavállalatok teljes kötelezettségállománya meghaladta a 3,2 milliárd EUR-t 2010-ben és 2011-ben; ennek 50%-a rövid lejáratú kötelezettség volt[15]. 19. Ebben a helyzetben komoly problémák veszélyeztették a kiadóvállalatok életképességét, mivel finanszírozásuk és teljesítményük egyre csak súlyosbodott a válság időszakában. A kiadói ágazat bevételeit összefoglaló alábbi táblázat jól szemlélteti az elmúlt években tapasztalt folyamatos visszaesési trendeket: a kiadói ágazatban (58. ágazat) tevékeny vállalkozások bevételi indexe több mint 40 %-kal csökkent az elmúlt három évben (2010–2013). Ez a negatív tendencia várhatóan 2014-ben is folytatódni fog. 1. táblázat: A kiadói ágazat (NACE Rev. 2.: 58. ágazat) bevételi indexének alakulása Görögországban, 2010–2014 || 2010 || 2011 || 2012 || 2013 || VÁLTOZÁS 2010–2013 között || 2014 58. ágazat Kiadói tevékenység (referenciaév: 2005=100) || 76,3 || 55,9 || 47,8 || 45,5 || -40,4 || 43,8 (becslés) 20. A görög gazdasági recesszióval járó tapasztalt likviditási hiány tovább súlyosbította a kiadói ágazatban tevékeny vállalkozások nehézségeit. 21. Az ágazatban működő vállalkozások (újságok, magazinok stb.) értékesítései a termékeik iránti meggyengült kereslet miatt 60 %-kal estek vissza a 2009–2013 közötti időszakban. Jövedelmük folyamatos csökkenése miatt a görög fogyasztók változtattak fogyasztói szokásaikon és figyelmüket elsődleges szükségleteik kielégítésére összpontosították. Ez a negatív trend a tömegtájékoztatásra szakosodott kiadóvállalatok nagy részét kitevő attikai sajtóvállalatokra is jellemző, amelyek a válság idején olvasóik felét elvesztették (lásd a 2. táblázatot). 2. táblázat: Újságok példányszámának alakulása Attikában, kiválasztott kategóriák szerint (2008–2013) || 2008 || 2009 || 2010 || 2011 || 2012 || 2013 VASÁRNAPI LAPOK || 1 130 178 || 1 115 732 || 971 287 || 861 111 || 730 425 || 676 537 REGGELI LAPOK || 59 581 || 52 280 || 41 262 || 31 686 || 28 385 || 6 916 ESTI LAPOK || 254 694 || 226 055 || 203 961 || 174 804 || 130 100 || 101 754 PÉNZÜGYI HETILAPOK || 43 065 || 27 621 || 34 665 || 20 721 || 15 206 || 9 016 ÖSSZESEN || 1 487 518 || 1 421 688 || 1 251 175 || 1 088 322 || 904 116 || 794 223 22. Ennek következtében jelentősen visszaesett a foglalkoztatás szintje; a Görög Munkaügyi Intézet szerint a 2010–2013 közötti időszakban 28,7 százalékponttal[16] csökkent a foglalkoztatottak száma a kiadói ágazatban (a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 58. ágazat). Az elbocsátások várható hatása a helyi, a regionális és az országos gazdaságra és foglalkoztatásra 23. Az elbocsátások jelentős hátrányos hatást gyakorolnak a helyi, a regionális és a nemzeti gazdaságra. A munkanélküliek száma 2008–2013 között megnégyszereződött Görögországban. Munkanélküliségi ráta Forrás: Eurostat[17]. 24. Az attikai régióban a munkanélküliségi ráta 2014 első negyedévében 28 % volt (a görögországi átlag 27,8% volt)[18]. A görög GDP 43 %-át ez a régió termeli meg (ezért az attikai vállalatok válságos helyzete az egész görög gazdaságra kihat). Itt él ugyanakkor a görögországi munkanélküliek legnagyobb része, ami az attikai munkaerő helyzetét szintén hátrányosan érinti. 25. Mindemellett megállapítást nyert, hogy Athén szélesebb körzetében a vállalkozások zömének általános nehézséget jelent életképességük fenntartása. Nyilvánvaló tehát, hogy a kiadóvállalatoknál történt elbocsátások túlzott terheket rónak a régióra, amelyet a válság negatív hatásai már eleve súlyosan érintenek. A megcélzott kedvezményezettek és a javasolt intézkedések A megcélzott kedvezményezettek 26. Az intézkedésekben várhatóan részt vevő megcélzott munkavállalók becsült száma 705, vagyis valamennyi elbocsátott munkavállaló idetartozik. E munkavállalók adatai nemek, állampolgárság és életkor szerinti bontásban: Kategória || Kedvezményezettek száma Nem: || Férfi: || 391 || (55,46 %) || Nő: || 314 || (44,54 %) Állampolgárság: || Uniós polgár: || 693 || (98,30 %) || Nem uniós polgár: || 12 || (1,70 %) Korcsoport: || 15 és 24 év közötti: || 12 || (1,70 %) || 25 és 29 év közötti: || 40 || (5,67 %) || 30 és 54 év közötti: || 576 || (81,71 %) || 55 és 64 év közötti: || 71 || (10,07 %) || 64 évesnél idősebb: || 6 || (0,85 %) A javasolt intézkedések támogathatósága 27. Az elbocsátott munkavállalóknak nyújtandó személyre szabott szolgáltatások az alábbiakat foglalják magukban: – Pályaorientációs tanácsadás: Ez a kísérő intézkedés, amelyet valamennyi résztvevő igénybe vehet majd, a következő szakaszokból áll: 1. Adatok rögzítése és a szükségletek feltárása. Ez a valamennyi résztvevőre vonatkozó intézkedés az adatok rögzítésére és a szükségletek (például személyes, szakmai és szociális szükségletek) meghatározására terjed ki, továbbá felöleli az igénybe vehető szolgáltatásokról és képzési programokról, illetve az elvárt készségekről és képzettségről szóló tájékoztatást is. 2. Személyi és szakmai dosszié összeállítása. E szakasznak az a célja, hogy a munkavállalók segítséget kapjanak saját készségeik feltérképezéséhez és az érdeklődési körüknek megfelelő lehetőségek meghatározásához, valamint egy reális karrierterv kidolgozásához. Az intenzív és személyre szabott tanácsadást tartalmazó készségfelmérési intézkedés több szakaszból álló folyamat, amely során a munkavállaló és a tanácsadó közösen foglalkozik egy témával (pl. lehetőségek, érdekek, a motivációk és elvárások elemzése, korlátok stb.). A felmérést követően összeállításra kerül egy személyi és szakmai dosszié, amely összegzi a résztvevő készségeit, egyéni tervét és egy cselekvési tervet. 3. Személyes és szakmai fejlesztés. Ez a következőket foglalja magában: (1) szakmai célkitűzések meghatározása és aktív munkakeresés; (2) munkalehetőségek feltárása és értékelése; (3) lehetséges álláspályázati módok; (4) önéletrajz és kísérőlevél írása; (5) állásinterjúra való felkészítés; (6) a munkaerőpiaccal, valamint intézményi, munkaügyi, üzleti és jogi szempontokkal kapcsolatos alapismeretek átadása. 4. Egyéni cselekvési terv megvalósítása. A tanácsadók a munkavállalók mellett állnak a képzési útirányok követése és a foglalkoztatásba való visszailleszkedést szolgáló egyéni terveik végrehajtása során is. Azok a résztvevők, akik érdeklődnek vállalkozás indítása iránt, a pályaorientációs tanácsadás keretében a vállalkozóvá válást szolgáló általános támogatásban és tanácsadásban részesülnek. 5. Nyomon követés. Ez a szakasz a résztvevők figyelemmel kísérését biztosítja az intézkedések végrehajtásának befejezését követő hat hónap során. – Képzés és szakképzés. Ez az intézkedés a munkavállalók szakmai tanácsadási tevékenységek során feltárt igényeinek megfelelő szakképzéseket nyújt kedvező fejlődési kilátással rendelkező és a munkaerőpiac szükségleteinek megfelelő területeken és ágazatokban. Ennek keretében kétféle típusú képzésre kerül majd sor: folyamatos szakképzési programokra, valamint speciális kurzusokra vagy oktatási programokra. – Önfoglalkoztatási támogatás. Azok a munkavállalók, akik saját vállalkozást alapítanak, legfeljebb 15 000 EUR összegű hozzájárulásban részesülnek az alapítási költségek fedezésére. Görögországban az egyik fő nehézség, amellyel a vállalkozást indító vállalkozók szembesülnek, a finanszírozáshoz való hozzájutás. A bankok a likviditási hiány miatt a hitelkérelmek többségét elutasítják. Ennek az intézkedésnek a célja a vállalkozási kedv ösztönzése pénzügyi támogatás révén. – Álláskeresési támogatás és képzési támogatás. A pályaorientációs tanácsadáson való részvétellel összefüggésben felmerülő költségek fedezésére a kedvezményezettek a részvétel minden napjára 50 EUR-t kapnak. Képzés idejére a támogatás 6 EUR/óra. – Mobilitási támogatás. Azok a munkavállalók, akik lakóhely-változtatással járó munkát vállalnak el, 2 000 EUR átalányösszegben részesülnek a szükséges költségek fedezése céljából. 28. Az itt leírt javasolt intézkedések az EGAA-rendelet 7. cikkében meghatározott támogatható tevékenységek közé sorolható aktív munkaerő-piaci intézkedéseknek minősülnek. Ezek az intézkedések nem helyettesítik a passzív szociális védelmi intézkedéseket. 29. A görög hatóságok megadták a szükséges információkat a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében az érintett vállalatokra nézve kötelező intézkedésekről. Megerősítették, hogy az EGAA-ból származó pénzügyi hozzájárulás nem helyettesíti ezeket az intézkedéseket. Becsült költségvetés 30. A költségek teljes becsült összege 6 244 500 EUR, amely a személyre szabott szolgáltatásokra fordított 6 034 500 EUR-t, továbbá az előkészítő, irányítási, tájékoztatási és nyilvánossággal kapcsolatos, valamint ellenőrzési és beszámolási tevékenységekre szánt 210 000 EUR összegű kiadásokat foglalja magában. 31. Az EGAA-ból igényelt teljes pénzügyi hozzájárulás összege 3 746 700 EUR (az összköltség 60 %-a). Intézkedések || A résztvevők becsült száma || Egy résztvevőre eső becsült költség (EUR-ban) || Becsült összköltség (EUR-ban) Személyre szabott szolgáltatások (az EGAA-rendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) és c) pontja szerinti intézkedések) Szakmai tanácsadás || 705 || 1 250 || 881 250 Szakképzés || 460 || 2 400 || 1 104 000 Speciális képzés/oktatás || 245 || 4 000 || 980 000 Önfoglalkoztatási támogatás || 80 || 15 000 || 1 200 000 Részösszeg (a): A személyre szabott szolgáltatáscsomag százalékaránya || – || 4 165 250 (69,02 %) Juttatások és ösztönzők (az EGAA-rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerinti intézkedések) Munkakereséshez nyújtott anyagi juttatás || 705 || 1 250 || 881 250 Képzési juttatások || 460 || 1 800 || 828 000 Mobilitási támogatás || 80 || 2 000 || 160 000 Részösszeg (b): A személyre szabott szolgáltatáscsomag százalékaránya || – || 1 869 250 (30,98 %) Az EGAA-rendelet 7. cikkének (4) bekezdése szerinti intézkedések 1. Előkészítő tevékenységek || – || 40 000 2. Irányítás || – || 40 000 3. Tájékoztatás és nyilvánosság || – || 100 000 4. Ellenőrzés és jelentéstétel || – || 30 000 Részösszeg (c): Százalékarány az összköltséghez képest: || – || 210 000 (3,36 %) Összköltség (a + b + c): || – || 6 244 500 EGAA-hozzájárulás (az összköltségek 60 %-a) || – || 3 746 700 32. A fenti táblázatban az EGAA-rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) pontjának megfelelő intézkedésként meghatározott intézkedések költsége nem haladja meg a személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagja összköltségének 35 %-át. A görög hatóságok megerősítették, hogy ezen intézkedések a munkakereső vagy képzési tevékenységekben részt vevő megcélzott kedvezményezettek tevékeny részvételétől függnek. 33. A görög hatóságok megerősítették, hogy az önálló vállalkozáshoz, vállalkozásalapításhoz, valamint a vállalkozás alkalmazottak által történő átvételéhez kapcsolódó beruházás költsége kedvezményezettenként nem haladja meg a 15 000 EUR-t. A kiadások támogathatóságának időszaka 34. A görög hatóságok 2014. november 28-án kezdték meg a személyre szabott szolgáltatások nyújtását a megcélzott kedvezményezettek részére. A 27. pontban említett intézkedésekre fordított kiadások ezért 2014. november 28. és 2016. november 28. között támogathatók az EGAA-ból származó pénzügyi hozzájárulásból. 35. A görög hatóságoknál 2014. november 3-án merült fel először az EGAA végrehajtásához kapcsolódó igazgatási kiadás. Az előkészítő, irányítási, tájékoztatási és nyilvánossággal kapcsolatos, valamint ellenőrzési és jelentéstételi tevékenységekre fordított kiadásokhoz ezért 2014. november 3. és 2017. május 28. között nyújtható támogatás az EGAA-ból származó pénzügyi hozzájárulásból. A nemzeti vagy uniós forrásokból finanszírozott intézkedéseket kiegészítő jelleg 36. A tagállami előfinanszírozás vagy társfinanszírozás forrása a Görög Fejlesztési Minisztérium közberuházási programja. 37. A görög hatóságok megerősítették, hogy a fentiekben ismertetett, az EGAA-ból nyújtott pénzügyi hozzájárulásban részesülő intézkedések nem részesülnek pénzügyi támogatásban egyéb uniós pénzügyi eszközökből. A megcélzott kedvezményezettekkel vagy képviselőikkel, a szociális partnerekkel, illetve a helyi és regionális hatóságokkal folytatott konzultáció során követett eljárások 38. A görög hatóságok jelezték, hogy a személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagja a megcélzott kedvezményezettek képviselővel (az athéni napilapok újságíróinak szövetségével (ΕΣΗΕΑ), az athéni napilapok alkalmazottainak szövetségével (ΕΠΗΕΑ) és a GSEE Munkaügyi Intézetével) folytatott egyeztetés eredményeként készült el. 2014. június 17-én levelet juttattak el a munkaügyi miniszterhez és miniszterhelyetteshez, amelyben az országos gazdasági recesszió miatt bekövetkezett, az egész médiaágazatot sújtó válságról számolnak be, és arról tájékoztatják őket, hogy a médiaágazatban tevékeny vállalkozások igen nagy számban kényszerültek többek között tevékenységük beszüntetésére, valamint alkalmazottaik fizetésének csökkentésére vagy elbocsátására, továbbá arra kérik a hatóságokat, hogy vizsgálják meg az EGAA-támogatás iránti kérelem benyújtásának lehetőségét. 2014. június 27-én sor került az EGAA görögországi irányító hatósága (EYSEKT) és az ΕΣΗΕΑ, az ΕΠΗΕΑ és a GSEE Munkaügyi Intézete képviselőinek első találkozójára. A második, 2014. július 31-én tartott megbeszélésen az ESZA-intézkedések koordinációs és ellenőrző hatóságának (EYSEKT) képviselői, az ΕΣΗΕΑ-nak, az ΕΠΗΕΑ-nak és a GSEE Munkaügyi Intézetének képviselői, továbbá munkavállalói küldöttek vettek részt. Ezen a megbeszélésen a munkavállalók képviselői részletes adatokkal szolgáltak a lehetőségekkel kapcsolatban, és az ΕΣΗΕΑ-nak, az ΕΠΗΕΑ-nak és a GSEE Munkaügyi Intézetének képviselői vállalták, hogy valamennyi dolgozónak tájékoztatást nyújtanak az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapból nyújtandó támogatás iránti kérelemről. Ezt követően a résztvevők megvitatták, hogy milyen egyéni szolgáltatásokat lehetne nyújtani a kedvezményezetteknek. 39. A munkavállalói képviselők javaslatainak alapját a munkavállalói igények és a szociális partnerek álláspontja jelentette, szem előtt tartva a helyi munkaerő-piaci igényeket és sajátosságokat. 40. Az EYSEKT minden érintett féllel együttműködött a kedvezményezetteknek nyújtandó egyéni szolgáltatások kialakításában. Irányítási és ellenőrzési rendszerek 41. A kérelem tartalmazza az irányítási és ellenőrzési rendszer leírását, amely meghatározza az érintett szervek felelősségi körét. Görögország értesítette a Bizottságot, hogy a pénzügyi hozzájárulás irányítását és ellenőrzését ugyanazok a szervek fogják végezni, mint az Európai Szociális Alap (ESZA) esetében. Az ESZA-intézkedések koordinációs és ellenőrző hatósága (EYSEKT) jár el irányító hatóságként, az EDEL (pénzügyi auditálási bizottság) ellenőrző hatóságként, a különleges kifizető hatósági szolgálat pedig igazoló hatóságként. Az érintett tagállam által vállalt kötelezettségek 42. A görög hatóságok minden szükséges biztosítékot megadtak az alábbiak tekintetében: – a javasolt intézkedésekhez való hozzáférés és azok megvalósítása során tiszteletben tartják az egyenlő bánásmód és a megkülönböztetésmentesség elvét; – a nemzeti és uniós jogszabályokban a csoportos létszámcsökkentések vonatkozásában előírt követelményeknek eleget tettek; – amennyiben az elbocsátó vállalkozás a leépítések után folytatta tevékenységét, eleget tett az elbocsátásokra vonatkozó jogi követelményeknek és a munkavállalóival szemben is ennek megfelelően járt el; – a javasolt intézkedések az egyes munkavállalóknak nyújtanak segítséget, és nem vállalkozások vagy ágazatok szerkezetátalakítására irányulnak; – a javasolt intézkedések nem részesülnek egyéb uniós alapok vagy pénzügyi eszközök pénzügyi támogatásában, és megteszik a szükséges intézkedéseket a kettős finanszírozás megelőzésére; – a javasolt intézkedések kiegészítik a strukturális alapok által finanszírozott intézkedéseket; – az EGAA-ból nyújtott pénzügyi hozzájárulás megfelel az állami támogatásra vonatkozó uniós eljárási és anyagi szabályoknak. KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSOK Javasolt költségvetés 43. Az EGAA éves maximális összege (2011-es árakon számítva) a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet[19] 12. cikkében meghatározottaknak megfelelően 150 millió EUR. 44. Miután megvizsgálta a kérelmet az EGAA-rendelet 13. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltételek szempontjából, valamint figyelembe vette a megcélzott kedvezményezettek számát, a javasolt tevékenységeket és a becsült költségeket, a Bizottság azt javasolja, hogy a javasolt intézkedések összköltségének 60 %-át kitevő 3 746 700 EUR összeget folyósítsanak az EGAA-ból a kérelemben igényelt pénzügyi hozzájárulás biztosítása érdekében. 45. Az EGAA igénybevételére vonatkozó javasolt határozatot az Európai Parlament és a Tanács közösen hozza meg, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás[20] 13. pontja értelmében. Kapcsolódó jogi aktusok 46. A Bizottság az EGAA igénybevételéről szóló határozatra irányuló javaslatának benyújtásával egyidejűleg javaslatot nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak 3 746 700 EUR összegnek az érintett költségvetési sorba történő átcsoportosításra. 47. A Bizottság az EGAA igénybevételéről szóló határozatra irányuló javaslatával egyidejűleg végrehajtási jogi aktus formájában pénzügyi hozzájárulásról szóló határozatot fogad el, amely abban az időpontban lép hatályba, amikor az Európai Parlament és a Tanács elfogadja az EGAA igénybevételéről szóló határozatjavaslatot. Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről (az „EGF/2014/015 GR/Attica Publishing activities” referenciaszámú kérelem) AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (2014–2020) és az 1927/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1309/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre[21] és különösen annak 15. cikke (4) bekezdésére, tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési kérdésekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra[22] és különösen annak 13. cikkére, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, mivel: (1) Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (a továbbiakban: EGAA) azzal a céllal jött létre, hogy támogatást nyújtson a globalizáció hatására a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változások miatt, vagy az 546/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[23] szerinti, a globális pénzügyi és gazdasági válság elhúzódása, vagy egy újabb globális pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalóknak és tevékenységüket megszüntető önálló vállalkozóknak a munkaerőpiacon történő újbóli beilleszkedéshez. (2) Az EGAA éves maximális összege (2011-es árakon számítva) az 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet[24] 12. cikkében meghatározottaknak megfelelően 150 millió EUR. (3) Görögország 2014. szeptember 4-én az EGAA igénybevétele iránti kérelmet nyújtott be azon elbocsátásokra[25] tekintettel, amelyek 46, a görögországi Attika NUTS 2 szintű régióban (EL 30) a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 58. ágazatban („Kiadói tevékenység”)[26] működő vállalatnál történtek. A kérelmet az 1309/2013/EU rendelet 8. cikke (3) bekezdésének megfelelően további információkkal egészítette ki. A kérelem eleget tesz az 1309/2013/EU rendelet 13. cikkében az EGAA-ból folyósított pénzügyi hozzájárulás meghatározására vonatkozóan megállapított követelményeknek. A Bizottság ezért 3 746 700 EUR összeg igénybevételét javasolja. (4) Az EGAA-t tehát igénybe kell venni a Görögország által benyújtott kérelem alapján történő pénzügyi hozzájárulás folyósítása érdekében, ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT: 1. cikk Az Európai Unió 2015. évi általános költségvetésének keretein belül az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapból 3 746 700 EUR összeg igénybevételére kerül sor kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok formájában. 2. cikk Ez a határozat elfogadásának napján lép hatályba. Kelt Brüsszelben, -án/-én. az Európai Parlament részéről a Tanács részéről az elnök az elnök [1] HL L 347., 2013.12.20., 855. o. [2] A Bizottság 2012. november 8-i 1046/2012/EU rendelete az új regionális bontásra vonatkozó idősorok továbbítása tekintetében a statisztikai célú területi egységek nómenklatúrájának (NUTS) létrehozásáról szóló 1059/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról (HL L 310., 2012.11.9., 34. o.). [3] Az Európai Parlament és a Tanács 2006. december 20-i 1893/2006/EK rendelete a gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozása NACE Rev. 2. rendszerének létrehozásáról és a 3037/90/EGK tanácsi rendelet, valamint egyes meghatározott statisztikai területekre vonatkozó EK-rendeletek módosításáról (HL L 393., 2006.12.30., 1. o.). [4] Az 1309/2013/EU rendelet 7. cikkének (4) bekezdése alapján. [5] Az érintett vállalatok jegyzékét és az egyes vállalatoktól elbocsátott munkavállalók számának felsorolását lásd a mellékletben. [6] Az EGAA-rendelet 3. cikkének a) pontja értelmében. [7] http://ec.europa.eu/economy_finance/eu/forecasts/2014_autumn_forecast_en.htm [8] Görögországban a szegénységi küszöb évi 5708 EUR/fő (egyének esetében), illetve 11 986 EUR a két felnőttből és két, legfeljebb 14 éves gyermekből álló háztartások esetében. [9] A Görögországi Dolgozók Általános Szövetségének (GSEE) Munkaügyi Intézete. [10] http://www.inegsee.gr/wp-content/uploads/2014/07/Symperasmata.pdf [11] Az „EGF/2009/024 NL/Noord Holland és Zuid Holland” referenciaszámú kérelem, COM(2010) 532. [12] http://www.bankofgreece.gr/BogEkdoseis/Summary_Annrep2013.pdf [13] http://www.efsyn.gr/?p=5033 [14] http://www.3comma14.gr/pi/?survey=16005 [15] http://www.efsyn.gr/?p=5033 [16] http://www.inegsee.gr [17] Code tsdec450. [18] Forrás: A görög statisztikai hivatal munkaerő-felmérései, első negyedévi adatok. [19] HL L 347., 2013.12.20., 884. o. [20] HL C 373., 2013.12.20., 1. o. [21] HL L 347., 2013.12.20., 855. o. [22] HL C 373., 2013.12.20., 1. o. [23] HL L 167., 2009.6.29., 26. o. [24] A Tanács 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom rendelete a 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről (HL L 347., 2013.12.20., 884. o). [25] Az EGAA-rendelet 3. cikkének a) pontja értelmében. [26] Az Európai Parlament és a Tanács 2006. december 20-i 1893/2006/EK rendelete a gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozása NACE Rev. 2. rendszerének létrehozásáról és a 3037/90/EGK tanácsi rendelet, valamint egyes meghatározott statisztikai területekre vonatkozó EK-rendeletek módosításáról (HL L 393., 2006.12.30., 1. o.). Vállalatok, valamint az elbocsátott munkavállalók száma T.C.T. MEDIA GROUP ΕΚΔΟΣΕΙΣ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 2 D.A. ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΜΠΟΡΙΚΗ ΕΚΔΟΤΙΚΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 2 D.B.A.S. ΕΜΠΟΡΙΚΗ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 6 QUEUE PRINT ΜΟΝΟΠΡΟΣΩΠΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ ΠΕΡΙΟΡΙΣΜΕΝΗΣ ΕΥΘΥΝΗΣ || 1 METRORAMA ΕΚΔΟΤΙΚΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ ΠΕΡΙΟΡΙΣΜΕΝΗΣ ΕΥΘΥΝΗΣ || 1 MOTORPRESS HELLAS ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΚΔΟΤΙΚΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 11 MULTIMEDIA ΕΦΑΡΜΟΓΕΣ ΠΛΗΡΟΦΟΡΙΚΗΣ ΜΕΣΩΝ ΕΝΗΜΕΡΩΣΗΣ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 10 PEGASUS MAGAZINES PUBLICATIONS AEE || 3 PRESS TABAC ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ ΔΙΑΧΕΙΡΙΣΗΣ ΜΕΣΩΝ ΕΝΗΜΕΡΩΣΗΣ || 2 REAL MEDIA ΜΕΣΑ ΜΑΖΙΚΗΣ ΕΝΗΜΕΡΩΣΗΣ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 7 SPORTDAY ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΜΠΟΡΙΚΗ ΠΑΡΑΓΩΓΙΚΗ & ΕΚΔΟΤΙΚΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ ΓΡΑΦΙΚΩΝ ΤΕΧΝΩΝ || 6 TRECK Α.Β.Ε.Ε.Ε. ΕΚΔΟΣΕΙΣ ΓΡΑΦΙΚΕΣ ΤΕΧΝΕΣ ΑΝΩΝΥΜΗ ΒΙΟΜΗΧΑΝΙΚΗ & ΕΜΠΟΡΙΚΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 6 UP ΕΚΔΟΣΕΙΣ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 22 WEB ENTERTAINMENT ΕΚΔΟΤΙΚΗ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 8 ΑΝΕΞΑΡΤΗΤΑ ΜΕΣΑ ΜΑΖΙΚΗΣ ΕΝΗΜΕΡΩΣΗΣ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 9 ΑΝΝΑ ΒΕΝΕΤΣΑΝΟΥ & ΣΙΑ ΕΤΕΡΟΡΥΘΜΟΣ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 1 ΑΝΩΝΥΜΟΣ ΒΙΟΜΗΧΑΝΙΚΗ ΕΚΤΥΠΩΤΙΚΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ ΒΙΒΛΙΟΔΕΣΙΕΣ ΕΝΤΥΠΩΝ DIAMOND PRINT || 14 ΑΤΤΙΚΕΣ ΕΚΔΟΣΕΙΣ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 14 GRAFOPRINT Α.Β.Ε.Ε. ΓΡΑΦΙΚΩΝ ΤΕΧΝΩΝ || 10 ΔΗΜΟΚΡΑΤΙΚΟΣ ΤΥΠΟΣ ΕΙΔΗΣΕΟΓΡΑΦΙΚΗ ΕΚΔΟΤΙΚΗ ΕΜΠΟΡΙΚΗ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 25 ΔΗΜΟΣΙΟΓΡΑΦΙΚΟΣ ΟΡΓΑΝΙΣΜΟΣ ΛΑΜΠΡΑΚΗ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ - ΔΟΛ || 64 ΔΙΟΠΤΡΑ ΕΚΔΟΤΙΚΗ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 3 Ε. ΣΠΥΡΟΥ - Γ. Κ. ΣΠΥΡΟΥ & ΣΙΑ ΟΜΟΡΡΥΘΜΟΣ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 1 ΕΚΔΟΣΕΙΣ ΕΘΝΟΣ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 21 ΕΚΔΟΣΕΙΣ ΛΥΜΠΕΡΗ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 92 ΕΚΔΟΣΕΙΣ ΠΡΩΤΟ ΘΕΜΑ ΕΚΔΟΤΙΚΗ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 19 ΕΚΤΥΠΩΣΕΙΣ IRIS Α.Ε.Β.Ε. || 32 ΕΝΤΥΠΟΕΚΔΟΤΙΚΗ Α.Ε.Β.Ε.Τ. || 2 ΕΞΕΡΕΥΝΗΤΗΣ - EXPLORER ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΜΠΟΡΙΚΗ ΕΚΔΟΤΙΚΗ ΕΚΤΥΠΩΤΙΚΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 22 EXPRESS - Δ. ΚΑΛΟΦΩΛΙΑΣ ΕΚΔΟΤΙΚΗ ΕΚΤΥΠΩΤΙΚΗ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 16 ΖΑΓΚΛΗΣ || 2 Η ΕΠΟΧΗ ΕΚΔΟΤΙΚΟΣ ΔΗΜΟΣΙΟΓΡΑΦΙΚΟΣ ΣΥΝΕΤΑΙΡΙΣΜΟΣ ΠΟΛΙΤΙΚΩΝ & ΠΟΛΙΤΙΣΤΙΚΩΝ ΜΕΛΕΤΩΝ || 3 Η ΝΑΥΤΕΜΠΟΡΙΚΗ Π.ΑΘΑΝΑΣΙΑΔΗΣ & ΣΙΑ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 31 Η.ΜΕ.ΠΕ.Τ. ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ ΕΚΔΟΣΕΩΝ ΗΜΕΡΗΣΙΟΥ - ΠΕΡΙΟΔΙΚΟΥ ΤΥΠΟΥ ΚΑΙ ΗΛΕΚΤΟΝΙΚΩΝ ΜΜΜ || 25 ΗΜΕΡΗΣΙΑ Α.Ε.Ε. || 9 Θ.Μ. ΝΙΚΟΛΑΪΔΗΣ ΔΗΜΟΣΙΟΓΡΑΦΙΚΕΣ & ΑΘΛΗΤΙΚΕΣ ΕΚΔΟΣΕΙΣ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 9 ΚΑΘΗΜΕΡΙΝΕΣ ΕΚΔΟΣΕΙΣ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 33 ΚΕΡΔΟΣ ΕΚΔΟΤΙΚΗ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 11 Κ.Μ.Π. ΕΚΔΟΤΙΚΗ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 6 ΠΑΡΟΝ ΕΚΔΟΣΕΙΣ Ε.Π.Ε. || 2 SELENA ΕΚΔΟΤΙΚΗ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 10 ΣΥΓΧΡΟΝΗ ΕΠΟΧΗ ΕΚΔΟΤΙΚΗ Α.Ε.Β.Ε. || 18 ΤΗΛΕΡΑΜΑ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΚΔΟΤΙΚΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 6 ΤΡΙΤΗ ΟΨΗ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ ΗΛΕΚΤΡΟΝΙΚΩΝ ΕΚΔΟΣΕΩΝ || 35 Χ. Κ. ΤΕΓΟΠΟΥΛΟΣ ΕΚΔΟΣΕΙΣ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 52 ΧΡΥΣΗ ΕΥΚΑΙΡΙΑ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 21 Vállalatok száma összesen: 46 || Elbocsátások száma összesen: || 705