A NextGenerationEU Eszköz a legsürgetőbb kihívásokra való határozott reagáláshoz szükséges többletkapacitást fogja biztosítani az uniós költségvetés számára. Ez egy egyszeri szükséghelyzeti eszköz lesz, amelyet átmeneti időszakra hoznak létre, és kizárólag válságelhárítási és helyreállítási intézkedésekre használnak fel. A pénzeszközök az uniós költségvetésen keresztül jutnak el a tagállamokhoz a beruházási és reformprioritások támogatására, és a helyreállítás szempontjából kulcsfontosságú pénzügyi programok megerősítésére fogják felhasználni őket 2024. december 31-i záró időponttal. A pénzügyi piacokról történő forrásbevonás hozzájárul a finanszírozási költségek ütemezésének szétterítéséhez, így a tagállamoknak nem kell jelentős kiegészítő hozzájárulást tenniük az uniós költségvetéshez a 2021–2027 közötti időszakban. A Bizottság olyan új saját forrásokra is javaslatot fog tenni, amelyek segíthetnek finanszírozni a NextGenerationEU Eszköz keretében bevont piaci források visszafizetését.

Továbbra is a zöld és digitális Európára való kettős átállás jelenti a meghatározó kihívást e generáció számára. Ez a Bizottság javaslataiban is végig tükröződik. A nagyszabású épület-korszerűsítési hullámba, a megújuló energiákba és a tisztahidrogén-megoldásokba, a tiszta közlekedésbe, a fenntartható élelmiszerekbe és az intelligens körforgásos gazdaságba való beruházás hatalmas lehetőségeket rejt magában az európai gazdaság növekedése szempontjából. A támogatásnak összhangban kell állnia az Unió éghajlatváltozási és környezetvédelmi célkitűzéseivel. A digitális infrastruktúrába és készségekbe való beruházás hozzá fog járulni a versenyképesség és a technológiai szuverenitás fokozásához. A jövőbeli egészségügyi kihívásokkal szembeni ellenálló képességbe és a stratégiai autonómiába való beruházás révén az Unió felkészültebb lesz a jövőbeli válságokra.

A modern és rugalmas, az Unió prioritásaihoz szorosan igazodó hosszú távú költségvetésre vonatkozó bizottsági javaslatok alapvető elemei ma is érvényesek. A Bizottság most azt javasolja, hogy igazítsák ki és erősítsék meg ezeket a javaslatokat annak érdekében, hogy azok az európai helyreállítás motorjaként szolgálhassanak. Az Európai Parlamentben és a Tanácsban eddig elért jelentős eredményekre építve biztosíthatjuk a lehető legjobb feltételeket az idejében történő megállapodáshoz.

A Covid19-világjárvány az Unió és a világ minden szegletét érintette. A világjárvány gazdasági és társadalmi hatása azonban jelentős eltéréseket mutat az egyes tagállamokban, csakúgy, mint ahogy a tagállamok sokkok elnyelésére és kezelésére való képessége is nagyon különböző. Ez egyrészt azzal a veszéllyel fenyeget, hogy káros különbségek alakulnak ki a tagállamok gazdaságai között, másrészt pedig komoly nyomást gyakorol az egységes piacra. Európának összehangolt, gyors, ambiciózus és célzott reagálásra van szüksége ott, ahol a legnagyobb szükség van rá.

A finanszírozás a zöld, digitális és reziliens helyreállítás szempontjából legfontosabb ágazatokban támogatja majd a kulcsfontosságú válságelhárítási intézkedéseket. Ezek magukban foglalják a munkaerőpiacokra irányuló beruházásokat – többek között munkaerő-felvételi támogatások, csökkentett munkaidős foglalkoztatás és a fiatalok foglalkoztatását célzó intézkedések révén –, az egészségügyi rendszerek támogatását, valamint a kis- és középvállalkozások működő tőkével való ellátását. A támogatás valamennyi gazdasági ágazatban rendelkezésre fog állni – ideértve a turizmust és a kultúrát – a zöld és digitális átállásra irányuló alapvető beruházások számára, és növelni fogja a jövőbeli kohéziós programok keretében már tervbe vett beruházásokat. E kiegészítő források egy részét az élelmiszerhiánnyal és anyagi nélkülözéssel küzdők megsegítésére is fel lehet használni.

A Bizottság azt javasolja, hogy a REACT-EU keretében mostantól 2022-ig további 55 milliárd EUR összegű kohéziós forrás váljon elérhetővé: 2021-ben és 2022-ben 50 milliárd EUR a NextGenerationEU Eszköz révén, és már 2020-ban 5 milliárd EUR a jelenlegi pénzügyi keret kiigazításával. Ez a jelenlegi kohéziós szabályokon fog alapulni, ideértve a koronavírus-reagálási beruházási kezdeményezések által bevezetett kivételes rugalmasságot is. E javaslatok értelmében a jelenlegi kohéziós programok és a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap keretében 2020–2022-ben további finanszírozás fog rendelkezésre állni, lehetővé téve, hogy megszakítás nélkül folytatódhasson a kulcsfontosságú válságelhárítási intézkedések finanszírozása és a leginkább rászoruló személyek támogatása.

Az eszköz nagyszabású pénzügyi támogatást fog nyújtani az olyan beruházásokhoz és reformokhoz, amelyek ellenállóbbá teszik a tagállamok gazdaságait. Döntő fontosságú, hogy az eszköz biztosítani fogja, hogy ezek a beruházások és reformok a zöld és digitális átállással kapcsolatos kihívásokra és beruházási igényekre összpontosítsanak. Segíteni fogja a tagállamokat a válságot követően még kritikusabb gazdasági és társadalmi kihívások kezelésében, olyan különböző területeken, mint például a szociális helyzet, a foglalkoztatás, a készségek, az oktatás, a kutatás és innováció, valamint az egészségügy, de ugyanígy az üzleti környezethez kapcsolódó területeken, a közigazgatást és a pénzügyi szektort is beleértve. A Bizottság széles körű technikai támogatást fog nyújtani annak biztosítása érdekében, hogy a pénzeszközöket a lehető legjobban használják fel.

A Bizottság most kiigazítja a jövőbeli kohéziós politikai programokra vonatkozó javaslatait, hogy azok még erőteljesebben támogassák a helyreállítást szolgáló eszközöket, például a nemzeti egészségügyi rendszerek rezilienciájának javítása terén, továbbá az olyan ágazatokban, mint a turizmus és a kultúra, valamint a kis- és középvállalkozások támogatására és az ifjúsági foglalkoztatásra irányuló intézkedések, az oktatás és a készségek, valamint a gyermekszegénység leküzdésére irányuló intézkedések terén.

A válság valószínűleg különösen súlyosan érinti a fiatalokat, ezért azoknak a tagállamoknak, ahol az ifjúsági munkanélküliség szintje meghaladja az uniós átlagot, az Európai Szociális Alap Plusz megosztott irányítás alá tartozó forrásainak legalább 15 %-át a fiatalok támogatására kell programozniuk. Tekintettel a válságnak a társadalom legsérülékenyebb rétegeire gyakorolt várható hatására, a Bizottság azt is javasolja, hogy az Európai Szociális Alap Plusz összes kiadásának legalább 5 %-át a gyermekek szegénységből való kiemelésének elősegítésére fordítsák.

A tagállamok technikai segítséget fognak kapni ahhoz, hogy maximalizálhassák az új kohéziós politikai programok és a REACT-EU keretében jelenleg véhgrehajtás alatt álló programok együttes előnyeit.

A felülvizsgált javaslatok nagyobb rugalmasságot biztosítanak a pénzeszközök közötti átcsoportosítások tekintetében is, és szükséghelyzetekben alkalmazandó új rendelkezéseket vezetnek be. A leginkább rászoruló tagállamok és régiók megfelelő támogatásának biztosítása érdekében a Bizottság felülvizsgált javaslatai rendelkeznek a nemzeti kohéziós allokációknak a legfrissebb rendelkezésre álló statisztikák figyelembevételével történő 2024. évi felülvizsgálatáról is. Ez a felülvizsgálat valamennyi tagállam esetében kizárólag felfelé történő kiigazításhoz vezethet, legfeljebb 10 milliárd EUR összeg erejéig.

ØA méltányos átállás támogatása

Európa helyreállítása és jövőbeli jóléte azon múlik, hogy milyen lépéseket teszünk most a klímasemleges, erőforrás-hatékony és körforgásos gazdaságra való átállás előkészítése érdekében. Ezek a változások minden európai polgárt érintenek majd, de az átállás terhei nagyobb mértékben hárulnak majd egyes ágazatokra és régiókra, mint másokra. A helyreállítási csomag részeként a Bizottság azt javasolja, hogy a NextGenerationEU Eszköz nyújtson pénzügyi támogatást az európai gazdaság átállásához, és biztosítsa, hogy senki se maradjon ki belőle.

A Bizottság konkrétan azt javasolja, hogy jelentős, 30 milliárd EUR összegű kiegészítő finanszírozást biztosítsanak a Méltányos Átállást Támogató Alap számára, melynek teljes keretösszege így 40 milliárd EUR lesz. A finanszírozás célja a klímasemlegességre történő átállás társadalmi-gazdasági hatásainak enyhítése a leginkább érintett régiókban, például a munkavállalók átképzésének támogatása, a kkv-k új gazdasági lehetőségek kialakításában való segítése, valamint a tiszta energiára való átállásba és a körforgásos gazdaságba való beruházás révén. Az InvestEU finanszírozásának növelése azt is jelenti, hogy a méltányos átállást támogató mechanizmus második pillérét is meg fogják erősíteni. A Bizottság javaslatot tesz a méltányos átállást támogató mechanizmus harmadik pillérét alkotó új közszektor-hitelezési eszköz létrehozására is. Ezt az uniós költségvetésből származó 1,5 milliárd EUR és az Európai Beruházási Bank által biztosítandó 10 milliárd EUR értékű kölcsön fogja támogatni. A méltányos átállást támogató mechanizmus három pillére együttesen várhatóan mintegy 150 milliárd EUR összegű beruházást mozgósít majd annak biztosítása érdekében, hogy senki se maradjon ki a zöld átállásból.

A vidéki területek alapvető szerepet fognak játszani a zöld átállás megvalósításában, valamint Európa nagyratörő éghajlatpolitikai és környezetvédelmi céljainak elérésében. A Bizottság javasolja az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap költségvetésének 15 milliárd EUR-val történő megemelését annak érdekében, hogy támogassa a mezőgazdasági termelőket és a vidéki területeket az európai zöld megállapodás végrehajtásához szükséges strukturális változások bevezetésében, és különösen az új biodiverzitási stratégiában, valamint a „termelőtől a fogyasztóig” stratégiában foglalt nagyratörő célok megvalósításában.

2)A gazdaság beindítása és a magánberuházások újraindulásának elősegítése

Sürgős fellépésre van szükség a gazdaság beindításához, valamint a kulcsfontosságú ágazatokba és technológiákba eszközölt m agánberuházások által vezérelt helyreállítás feltételeinek megteremtéséhez. A Bizottság ezért az Európa kiemelt beruházási programjának számító InvestEU megerősítését javasolja, hogy Unió-szerte ösztönzést kapjanak a stratégiai projektekbe történő magánberuházások. Ennek részeként a Bizottság egy új stratégiai beruházási eszköz létrehozását javasolja az Európa jövőbeli ellenálló képessége és stratégiai autonómiája szem pontjából kulcsfontosságú értékláncokba történő beruházások céljára. Az egészséges vállalkozások a beruházások sikerének előfeltételét jelentik, azonban az év végéig várhatóan több százezer vállalkozás fog súlyos finanszírozási nyomás alá kerülni. A Bizott ság ezért javaslatot tesz az új Fizetőképesség-támogatási Eszközre , amely sürgős támogatást nyújt a válság által fenyegetett egészséges vállalkozásoknak, és segít nekik átvészelni a vihart. Ennek az eszköznek még ebben az évben működőképessé kell válnia. ØLikviditási és fizetőképességi mentőcsomag létrehozása a nehéz helyzetbe került vállalkozások számára A magánszektor ellenálló képességén és alkalmazkodóképességén múlik, hogy az európai gazdaságok képesek lesznek-e újra növekedni. A válság következtében jelenleg sok, rendes körülmények között életképes vállalkozás súlyos likviditási és fizetőképességi problémákkal küzd. A Bizottság becslései szerint amennyiben kedvezőtlen forgatókönyv valósul meg, az év végéig a 20 főnél több alkalmazottat foglalkoztató vállalkozások 35–50 %-a szembesülhet finanszírozási hiánnyal. A feltőkésítési-igények csak ebben az évben 720 milliárd EUR és 1,2 billió EUR között mozoghatnak. Egy ilyen léptékű válságban a tagállamok által jelenleg nyújtott támogatások nem lesznek elegendőek. Ráadásul az egyes tagállamok igen eltérő mértékben képesek támogatni vállalkozásaikat. Ezért sürgősen segítséget kell nyújtani ezeknek a vállalkozásoknak a válság átvészeléséhez, hogy elkerüljük a gazdasági károk és a vállalati csődök ördögi körének kialakulását, és előkészítsük az utat az egységes piacon belüli helyreállításhoz.

A Bizottság ezért javaslatot tesz az új Fizetőképesség-támogatási Eszközre, hogy segítsen magánforrásokat mozgósítani az olyan európai vállalkozások sürgős támogatása érdekében, amelyek rendes körülmények között képesek lennének az azonnali likviditási és fizetőképességi problémák kezelésére. Ez az eszköz ideiglenes lesz, és kizárólag és szigorúan a világjárvány gazdasági hatásainak kezelésére irányul. Segíteni fog elkerülni a jelentős tőkehiányok kialakulását és az egyébként életképes vállalkozások fizetésképtelenné válását, valamint az emiatt bekövetkező súlyos gazdasági károkat. Ezeket a gyors hatású intézkedéseket olyan programok keretében nyújtott hosszabb távú támogatás fogja kiegészíteni, mint az InvestEU, a kohéziós politika és az egységes piaci program.

Az új ideiglenes eszközt az ESBA keretében hozzák létre. Az eszköz nehéz helyzetben lévő vállalkozásokat célzó magánberuházásokat fog mozgósítani azáltal, hogy részleges garanciákat nyújt a veszteségekre. Tartalékot képeznek az uniós költségvetésben: a gyors kezdés biztosítása érdekében 2020-ban 5 milliárd EUR összegben a jelenlegi pénzügyi keretből, majd további 26 milliárd EUR összegben a NextGenerationEU Eszközből, ezáltal az uniós költségvetés mintegy 75 milliárd EUR összegű garanciát nyújt az Európai Beruházási Bank Csoportnak, amely biztosítja a gyors helyszíni végrehajtást. Az eszköz célja, hogy 300 milliárd EUR összegű beruházással járuljon hozzá a fizetőképesség támogatásához.

A garanciát úgy alakítják ki, hogy a beruházások valamennyi tagállamban és ágazatban biztosan azokra a vállalkozásokra irányuljanak, amelyeknek a legnagyobb szükségük van tőkére, különös tekintettel azokra a tagállamokra, amelyek kevésbé képesek állami támogatás nyújtása révén beavatkozni, valamint azokra a tagállamokra és ágazatokra, amelyekben a Covid19-járvány gazdasági hatásai a legsúlyosabbak voltak. Ez elengedhetetlen az egységes piacon belüli egyenlő versenyfeltételek megőrzéséhez és az Unión belüli káros gazdasági különbségek további elmélyülésének elkerüléséhez. Alaposan meg kell vizsgálni a Fizetőképesség-támogatási Eszközt végrehajtó intézmények tőkehelyzetét.

Emellett kiegészítő intézkedésként emelni fogják az Európai Beruházási Alap tőkéjét a kis- és középvállalkozások széles körének való támogatásnyújtás – ideértve a Fizetőképesség-támogatási Eszköz végrehajtását is – érdekében. Ez hozzájárulna egy átfogó európai helyreállítási csomag kialakításához, az Európai Tanács által áprilisban elfogadott intézkedésekkel összefüggésben is. Ennek a legfeljebb 1,5 milliárd EUR összegű tőkeemelésnek a finanszírozása a jelenlegi és a következő többéves pénzügyi keretből fog megvalósulni.

ØMegerősített beruházási kapacitás és stratégiai autonómia

A válság súlyosan érinti a magánberuházásokat: a Bizottság elemzése szerint a magánberuházások 2020–2021-ben több mint 1 billió EUR-val csökkenhetnek. Az európai gazdaság beruházási igényeinek kielégítése sürgős, e tendencia megfordítását és a beruházások által vezérelt helyreállítás feltételeinek megteremtését célzó fellépést igényel. Ez a beruházás különösen fontos Európa zöld és digitális átállásának sikeréhez, amelynek beruházás igényei ugyanebben az időszakban a Bizottság becslései szerint legalább 1,2 billió EUR-t tesznek ki. Európa jövőjének záloga a kulcsfontosságú ágazatokba és technológiákba – az 5G-től a mesterséges intelligenciáig és a tiszta hidrogéntől a tengeri megújuló energiáig – történő beruházás.

Az InvestEU program egyedülállóan alkalmas a beruházások mozgósítására és az uniós szakpolitikák támogatására a mély gazdasági válság utáni helyreállítás során. Ezt jól mutatják az elmúlt pénzügyi válság után az Európai Stratégiai Beruházási Alap és a pénzügyi eszközök végrehajtása során szerzett tapasztalatok.

A Bizottság ezért azt javasolja, hogy az InvestEU-nak a társjogalkotók által már elfogadott négy szakpolitikai keretét összesen 15,3 milliárd EUR-ra emeljék. Ez több mint 240 milliárd EUR összegű beruházást eredményezhet.