[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 16.10.2007

SEC(2007) 1335

A BIZOTTSÁG SZOLGÁLATAINAK MUNKADOKUMENTUMA

Kísérő dokumentum

Javaslat:

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

az anyagok és keverékek besorolásáról, címkézéséről és csomagolásáról, valamint a 67/548/EGK irányelv és az 1907/2006/EK rendelet módosításáról szóló …/…/EK rendelethez igazítás céljából a 76/768/EGK, a 88/378/EGK és az 1999/13/EK tanácsi irányelv, a 2000/53/EK, a 2002/96/EK és a 2004/42/EK irányelv módosításáról A GHS KÖZÖSSÉGI JOGBA TÖRTÉNŐ BEVEZETÉSÉRE VONATKOZÓ HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA [COM(2007) 611 végleges][SEC(2007) 1334]

A BIZOTTSÁG SZOLGÁLATAINAK MUNKADOKUMENTUMA

A GHS KÖZÖSSÉGI JOGBA TÖRTÉNŐ BEVEZETÉSÉRE VONATKOZÓ HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA

Az anyagok és keverékek besorolásának és címkézésének globálisan harmonizált rendszere (GHS), amelyet az ENSZ ECOSOC hivatalosan 2003 júliusában fogadott el, a vegyi anyagok veszélyeinek besorolását és címkézéssel történő ismertetését illetően világszerte egységes kritériumokat kíván létrehozni, és elő kívánja segíteni ezek felelős alkalmazását. Mindez elősegíti a vegyi anyagok világszintű kereskedelmét, ugyanakkor védi az emberi egészséget és a környezetet.

A hatásvizsgálat tárgya az EU-ban egy rendeletjavaslattal a GHS bevezetése, valamint ebből adódóan a vegyi anyagokról szóló, egyéb kapcsolódó közösségi jogszabályokban („kapcsolódó jogszabályokban”) bekövetkezett változások. A hatásvizsgálat az RPA és a London Economics hatástanulmányain, a bizottsági szolgálatok saját munkáján – mint például a vegyi anyagokról szóló kapcsolódó jogszabályokra ható követekezmények vizsgálatán – és az internetes konzultáció során kapott válaszokon alapul.

Az elemzés kimutatja, hogy a GHS-t érdemes bevezetni, mivel a kereskedelemmel kapcsolatos költségmegtakarítások formájában (folyamatosan) jelentkező előnyök végső soron felülmúlják a bevezetéssel járó egyszeri költségeket. A költségmegtakarítások, amelyek mindegyik becslés szerint átlagosan évente vállalatonként néhány munkanapot tesznek ki, annak köszönhetőek, hogy tetemesen csökkennek a besorolás és címkézés különbözőségéből kifolyólag a világszintű kereskedelmet gátló szabályozási akadályok. Következésképpen az EU-n kívüli országokkal folytatott vegyianyag-kereskedelem nőni fog, és ez az EU iparának jobb külső versenyképességén keresztül hozzájárul a gyorsabb gazdasági növekedéshez és a munkahelyteremtéshez.

A bevezetés költségeit azonban ellenőrzés alatt kell tartani, hogy már a belátható jövőben is tiszta nyereség keletkezzen, és a kis- és középvállalkozásokra ne háruljanak szükségtelen költségek és adminisztratív terhek. Mindenek előtt arra van szükség, hogy a jelenlegi rendszerről a GHS-re való átállás zökkenőmentes legyen, megőrizve a környezet és az egészség védelmének jelenlegi magas szintjét, és a lehető legalacsonyabb szinten tartva a vállalatok terheit. Az átmeneti időszaknak az anyagok, illetve a keverékek tekintetében két egymást követő szakaszból kell állnia oly módon, hogy ne forduljanak elő nagyobb megvalósíthatósági problémák, fel lehessen használni a REACH-rendelet szerinti nyilvántartás-felvétel kapcsán végzendő besorolási felülvizsgálatok idevágó eredményeit, és a GHS bevezetése a világ többi részével egy időben történjen, hogy ne vesszenek el kereskedelmi előnyök.

A hatásvizsgálat támogatja, hogy az anyagokra vonatkozó átmeneti időszak egybeessen a REACH-rendelet által a besorolásra és a készletek címkézésére előírt határidővel. Ennél rövidebb átmeneti időszak a gyakorlatban nehezen lenne megvalósítható, és esetleg azzal járna, hogy a meglévő készletek jelentős részét át kellene címkézni. Hosszabb átmeneti időszak szintén problémákat okozna az olyan keverékgyártók számára, amelyek a GHS-t mielőbb be kívánják vezetni.

A keverékekre vonatkozó, második átmeneti időszak a hatásvizsgálat szerint 4½ évig tartana. Egyértelmű, hogy a keverékekre vonatkozóan ennél akár csak egy kicsivel is hosszabb átmeneti időszak is már kedvezőtlenül hatna a két besorolási rendszer egyidejű, amúgy is egyre bonyolultabb kezelésére, így a hosszú ellátóláncokban tevékenykedő keverékszállítók (amelyek között sok kis- és középvállalkozás van) nehezebben tudnának alkalmazkodni a szükséges változásokhoz, és nem tudnák hosszabb időre elosztani költségeiket. Rövidebb átmeneti idő azzal járna, hogy kevesebb keverékszállító számára származna előny abból, hogy az ellátóláncon keresztül hozzájuk érkező anyagoknak és keverékeknek már megtörtént a GHS szerinti besorolása. Az érintettekkel folytatott nyilvános konzultáció keretében érkező válaszok is a preferált 4½ éves időszakot tartották jónak – többnyire a középtávú átmeneti időszakot részesítették előnybe.