A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK Az EU részvétele a 2015. évi, „Bolygónk élelmezése: életre szóló energia” témában megrendezett milánói világkiállításon /* COM/2013/0255 final */





A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK Az EU részvétele a 2015. évi, „Bolygónk élelmezése: életre szóló energia” témában megrendezett milánói világkiállításon 1. Bevezetés és háttér A 2015. évi világkiállításnak Milánó ad otthont 2015. május 1-től október 31-ig, a kiállítás a következő címet kapta: „Bolygónk élelmezése: életre szóló energia”. Az esemény mérföldkő kíván lenni az élelmezésről és a fenntarthatóságról folytatott globális vitában, platformot kínálva az e kérdésekhez kapcsolódó politikai vitáknak és kezdeményezéseknek. Több mint 120 ország már megerősítette részvételét, ami arról tanúskodik, hogy a világkiállítás sokak elkötelezett támogatását élvezi. A szervezők összesen 20 millió látogatót várnak, ami értékes alkalmat teremt az európai (és nemzetközi) polgárok tájékoztatására és a velük való kommunikációra a világkiállítás által felvetett kritikus témakörökben. A kiállítással párhuzamosan egy 1 milliárd internethasználót megcélzó „virtuális világkiállítást” is megvalósítanak, tovább tágítva az esemény hatókörét. A világkiállítások mindig is jelentős nemzetközi események voltak, ahol az egyes országok, magánszektorba tartozó érdekelt felek és szervezetek megismertetik és népszerűsítik önmagukat, illetve a kiállítás témájához kapcsolódó politikáikat és eredményeiket. A milánói világkiállítás nem csupán kulturális, hanem egyúttal politikai esemény is lesz, mivel az országok és nemzetközi szervezetek körében az élelmezés és a fenntarthatóság egyre égetőbb kérdésköreiben folyó párbeszédnek is teret ad. Az EU-nak arra kell törekednie, hogy megszilárdítsa kulcsszerepét e globális vitában, és kiaknázza az alkalmat, hogy erősítse a gyümölcsöző együttműködést a többi állami és magánszereplővel e témákban. Az európai intézmények eddig aktívan részt vettek valamennyi olyan világkiállításon, amelyet az EU területén rendeztek, és a tengerentúlon rendezett világkiállítások többségén is. A korábbi uniós szereplésekről készült jelentések bizonyították, hogy ezek az események jelentősen befolyásolhatják a polgárok Unióról kialakított képét és viszonyulását az EU-hoz. A Bizottság a fenti megfontolásokból kiindulva aktívan vizsgálja a részvétel lehetséges módozatait. E közlemény, amely a korábbi világkiállítások kimerítő elemzésére támaszkodik, olyan leendő célkitűzéseket, gyakorlati megfontolásokat és javasolt koncepciókat tartalmaz, amelyek optimalizálhatják az EU részvételét a milánói világkiállításon, a Bizottság, az Európai Parlament és a többi érdekelt uniós intézmény szoros partnerségének jegyében. 2. Az EU részvételének célkitűzései és előnyei Kommunikáció A több millió potenciális látogatónak köszönhetően a világkiállítás alkalmat ad arra, hogy az EU kommunikálja az élelmezés és a fenntarthatóság területén elért legfőbb eredményeit. Az esemény időzítése egybeesik a millenniumi fejlesztési célok záróévével, valamint a 2015 utáni fejlesztési keret kezdő időpontjával, mely utóbbi a fenntartható fejlesztéshez kapcsolódó célokat is követ. Hangsúlyozni kell, hogy az EU hogyan járult hozzá és milyen sikereket ért el e célok tekintetében, és ezzel párhuzamosan be kell mutatni, melyek szerinte a jövő kihívásai, és hogyan készül fel arra, hogy szembenézzen velük. 2015 egyúttal az Európa 2020 stratégia végrehajtásának félideje is lesz, és a világkiállítás ideális alkalmat kínál arra, hogy közkinccsé tegyék a stratégia köztes eredményeit a világkiállítás témái szempontjából releváns területeken, a tagállamok együttes fellépéseinek eredményeit is ideértve, továbbá kommunikálják az Európa 2020 stratégia második félidejének célkitűzéseit, előmozdítva az uniós politikák pozitív fogadtatását és megértését. Már folyamatban van a kezdeményezés, hogy 2015 legyen a fejlesztési együttműködés európai éve. Ha támogatói célt érnek, a világkiállítás kiváló kommunikációs platform lehet e projekthez is. Az EU-nak elsősorban világos és érthető üzenet átadására kell törekednie egy olyan fizikai megjelenési ponton, amely felöleli az élelmezés és a fenntarthatóság szempontjából releváns uniós intézmények közös céljait. Ezen túlmenően a részt vevő uniós intézményeknek jobban el kell mélyedniük konkrétabb és vitásabb kérdésekben is, konferenciák és egyéb események szervezése révén. Szakpolitikai fejlemények A világkiállítás ideális alkalom lesz a nyílt és előretekintő eszmecserére a polgárokkal, és a jövőbeli szakpolitikák fejlesztése szempontjából is jelentős potenciállal bír. A puszta tájékoztatáson túl az EU részvételének ugyanis törekednie kell a látogatókkal való interakcióra, és alkalmat kell keresnie az eszmecserére. Néhány releváns kérdést, amelyek számíthatnak a látogatók érdeklődésére, előre azonosítani és fókuszcsoportokon tesztelni fognak. Annak érdekében, hogy a világkiállítás még nagyobb hatást fejthessen ki, új lendületet adva a fejlődésnek és a megoldáskeresésnek az „élelmezésbiztonság”, az „élelmiszerbiztonság”, a „fenntarthatóság”, valamint az „élelmezés, béke és kultúra” területén, a szervezők kidolgoztak egy stratégiai dokumentumot, melyet a 2015. évi világkiállítás főbiztosa 2012. október 10-én eljuttatott az egyes országok képviselőinek[1]. Ez az élő dokumentum egyrészről egy manifesztum közzétételét hivatott előkészíteni, amelyen a látogatók aláírásukkal személyesen is elkötelezhetik magukat, másrészről politikai párbeszédre ad alkalmat, amely előmozdíthatja a politikai menetrendet. Ehhez az élő dokumentumhoz minden résztvevő hozzáteszi a magáét a világkiállításra való felkészülés során, így a Bizottság is 2013 folyamán elkészíti a maga válaszát a stratégiai dokumentum első tervezetére. Oktatás A stratégiai dokumentumban felvetett négy téma globális problémákat érint, de számos uniós politika szempontjából is kritikus, és napi szinten hatással van az EU polgárainak életére. E problémák messzire vezetnek: míg az élelmezésbiztonság, az éhínség és alultápláltság – főként a fejlődő országokban – egyre égetőbb kérdés, addig Európában az elhízás és a túlfogyasztáshoz, illetve tájékozatlan táplálkozási döntésekhez kapcsolódó betegségek kerülnek mindinkább előtérbe. Az élelmiszerbiztonság az elmúlt tizenöt évben az uniós politikák központi elemévé vált, megalapozva azt a célt, hogy valódi modellé váljunk a világ többi régiója számára; az élelmezés uniós megközelítése egyszerre teremti meg a feltételeit, hogy garantálni lehessen a polgárok és fogyasztók biztonságát, ugyanakkor olyan mérföldkő, amely megalapozta az uniós élelmiszeripar világsikerét. A fenntarthatóság egyre nagyobb jelentőségű kérdés az uniós polgárok és egész bolygónk számára, miután egyre fontosabbá válik, hogy az erőforrások hatékonyabb kiaknázása révén biztosítsuk a jövő nemzedékeinek jólétét, és csökkentsük a természet terhelését, megóvva az egyre szűkülő természeti erőforrásokat. Éppen ezért az EU részvételének edukatív célokat is kell szolgálnia, nem csak a tudatosság növelésére törekedve, hanem az élelmezés és a fenntarthatóság problémáira vonatkozó megoldások keresését is szem előtt tartva felkészíteni a polgárokat a pozitív életformaváltásra, például az élelmiszerhulladék csökkentése és az egészségesebb étkezési döntések révén. 3. Gyakorlati megfontolások A kiállítási terület Milánótól északkeletre, 1,1 millió m²-en fog elterülni. A kiállítási terület napi 140 000 látogató befogadására alkalmas, és két egymásra merőleges tengelyen helyezkedik el: az ún. „Decumanus” (1,5 km) kelet-nyugati tengely mentén mintegy 70 újonnan épülő kiállítási pavilon kap helyet, míg a „Cardus” (350 m) észak-déli tengely az olasz kiállítók számára lesz fenntartva. A világkiállítást intelligens városként alakítják ki, amelynek részei az innovatív tervezési eljárások és a legfejlettebb technológiák a maximális interaktivitásért (például a kiterjesztett valóság és a közösségi hálók révén), az öko-tervezés, az intelligens mobilitás, az ügyfélhívó rendszerek technológiái, az energiahatékonyság, illetve a hulladék minimalizálása és újrahasznosítása. A koherens összkép érdekében a különböző épületek tervezése és építése során szigorúan harmonizált szabályokat kell követni. Ahhoz, hogy az esemény jelentős nyomot hagyjon, illetve folyamatos interakciót és kommunikációt biztosítson a látogatókkal, valamint tovább javítsa az EU mint globális politikai szereplő megítélését, az optimális helyzet az lenne, ha az EU fizikailag is megjelenne a világkiállításon. Az olasz szervezők kiemelt helyszínt ajánlottak fel az EU számára a Cardus tengelyen elhelyezkedő olasz pavilonban, a Palazzo Italia épületével szemben, a mesterséges tavi porond mellett, ahol a főbb intézményi, kulturális és szabadidős események zajlanak. Mivel ez lesz a világkiállítás leglátogatottabb területe, a helyszín még jobban maximalizálná az önálló EU-s kiállítási terület hatásfokát. Az EU számára ideiglenesen lefoglalt teljes terület 1500 m², itt egy háromemeletes épület épülne, melynek első emelete kiállítási területnek lenne fenntartva, a másodikon tárgyalók és konferenciatermek, a harmadikon nyitott terasz kapna helyet. A Palazzo Italia közelségének köszönhetően, amelyben az uniós eseményekre is hasznosítható konferenciaközpont működik, kisebb terület és költségek mellett is megoldható a részvétel. Az EU a Cardus zónán túl, tágabb körre is kiterjesztheti jelenlétét, a digitális kommunikációs technológiákat is felhasználva. Ez egyúttal megalapozná a virtuális világkiállítással és a várhatóan 1 milliárd virtuális látogatóval kialakítandó interakciót és szinergiát is. Ebből a szempontból a 2015. évi világkiállítás kiemelkedően innovatív és magas technológiai színvonalának köszönhetően radikálisan el fog térni minden korábbi világkiállítástól: a látogatók tökéletesen kezükbe vehetik és előre megszervezhetik látogatásukat és élményeiket a megfelelő honlapok, alkalmazások és intelligens technológiák használata révén. Ezért létfontosságú lenne új, intelligens interakciós technikákat kidolgozni, és ezzel vonzani minél több látogatót az uniós kiállítási területen belül és azon kívül is. Költségvetés: A jelenlegi költségvetési korlátokat figyelembe véve a tervek szerint az EU kiállítási területe a milánói világkiállításon 1500 m²-re, a hannoveri világkiállításon használt terület felére[2] korlátozódik, a kapcsolódó költségek mérséklése érdekében. Az olasz szervezők által az EU intézményei számára fenntartott fizikai terület hozzávetőleg 10 millió euró alapköltséget jelent, amely a 2014-es és 2015-ös évre oszlik el. Tekintettel arra, hogy a világkiállítás fókuszában a mezőgazdaság és a fenntarthatóság áll, az alapvető forrásokat az érintett költségvetési sorokból kell előteremteni. 2015-ben további forrásokat kell mozgósítani a tematikus események és kiállítások megszervezésére, a meglévő vagy tervezett költségvetés keretén belül. 4. Előzetes javaslatok az EU részvételére Létfontosságú, hogy az EU egyszerű üzenetet közvetítsen, amely kihangsúlyozza kulcsszerepét az élelmezés területén. A korábbi világkiállításokból leszűrhettük, hogy a polgárok több pavilont látogatnak végig, igen kevés időt szánva rájuk, és csak néhány kulcsüzenet ragad meg bennük. Megjegyzendő, hogy a közvetítendő üzenet kigondolásakor szem előtt kell tartani, hogy a jelenlegi problémák helyett 2015-re mások kerülhetnek előtérbe. Ennek az üzenetnek az „utca embere” számára is befogadhatónak kell lennie, amit ideális esetben a világkiállítás előtt fókuszcsoportokon le kell tesztelni. Ami magát az üzenetet illeti, a Főigazgatóságok által szervezett eseményeken keresztül számos példa kiaknázható az EU kezdeményezéseiből és politikáiból az élelmezés és az fenntarthatóság területén, nevezetesen: – A világkiállítás témái elsősorban a mezőgazdasághoz kapcsolódnak, amely olyan terület, ahol az EU – legfőképpen a KAP keretében, de számos egyéb politika révén is – igen aktív tevékenységet fejt ki. Érdekes szemléltető példa lehet például a Családi Gazdálkodás Nemzetközi Éve (2014) keretében elért eredmények nyomon követése, illetve a mezőgazdasági szövetkezetek mozgalmának részletes elemzése, egyértelmű hangsúlyt helyezve az intézményfejlesztés aspektusára a fejlődő országokban és különösen Afrikában. – Az élelmezés az EU gazdaságának fontos sarokköve: az EU e területen a világ legnagyobb exportőre, és az uniós élelmiszeripar az EU legjelentősebb feldolgozóipara, amely közel 1000 milliárd eurós forgalmat generál, és több mint 4 millió főnek ad munkát. Az EU aktív jelenléte a világkiállításon kulcsfontosságú abból a szempontból, hogy hozzájárul a politikai vitához és a jövőben e téren kidolgozandó lehetséges stratégiákhoz, és ezzel az ipari versenyképesség és az export fellendítéséhez. – A világon az EU folyósítja a legtöbb fejlesztési támogatást, és itt a kiváló alkalom, hogy bemutassuk az európai polgároknak és a világnak, milyen kiterjedt tevékenységet végez az EU az élelmezés és az élelmezésbiztonság területén a világ legsebezhetőbb régióiban. Továbbra is az élelmezésbiztonság területén maradva a világkiállításon külön hangsúlyt kell szentelni az élelmiszer-hulladék kérdésének. Miközben az éhínség, főként a fejlődő országokban, továbbra is kritikus probléma világszerte, a világ emberi fogyasztásra előállított élelmiszereinek 40 %-a évről évre hulladékként végzi. Az EU e területen is élen jár vállalásaival, miután azt a célt tűzte ki, hogy 2020-ig megfelezi az emberi fogyasztásra szánt élelmiszerből lett hulladék mennyiségét. Már megkezdődött a konkrét munka az érintettek közvetlen bevonásával, a világkiállítás pedig jó alkalom lesz az eredmények bemutatására és a bevált módszerek megismertetésére. – Az élelmiszer része közös és színes kulturális örökségünknek, az „uniós életstílus” világszerte ismert védjegye. Ez részben az EU által az élelmiszerbiztonság és az élelmiszerminőség területén kidolgozott kulcsfontosságú politikáknak köszönhető. Konkrétan az élelmiszerbiztonság területén az EU a maga tudományos alapú megközelítésével, amely a kockázatelemzés és a kockázatkezelés világos szétválasztásán alapul, közismerten mintaként szolgál a világ többi régiója számára. Ami az élelmiszerminőséget illeti, e kérdés a mai egészségtudatos társadalomban egyre nagyobb hangsúlyt kap, a táplálkozás és az egészség közötti egyre nyilvánvalóbb kapcsolatnak is köszönhetően. Az EU ezen a területen is meghatározó szerepet tölt be, mind a népnevelés, mind pedig a politikai tervezés terén az egészséges táplálkozási normákra helyezve a hangsúlyt, az érintettek aktív részvételének és a fogyasztók tájékoztatásának kettős nyomvonalát követve. – A környezeti fenntarthatóság, amely világszerte prioritássá lép elő, és társadalmunk egyre központibb problémája, szervesen kapcsolódik az élelmezés kérdéséhez. Ki kell emelni, milyen eredményeket ért el az EU a fenntartható energiagazdálkodás, különösen az energia hatékony felhasználása és fenntartható megtermelése terén. E témakörrel kapcsolatban érdemes volna elemezni a 2012-ben meghirdetett „Fenntartható energiát mindenkinek” kezdeményezés hatását a világkiállítás témáira. – Végezetül a világkiállítás ideális alkalom lehet a kutatás és innováció területén elért uniós eredmények kiaknázására, például egyes fontos, az uniós keretprogramok által támogatott nagyszabású – az élelmezés és a mezőgazdaság jövője szempontjából releváns – K+F programok eredményeinek bemutatására a világkiállítás tudományos programjának keretében. A világkiállítás és a kulturális és tudományos események A világkiállítás kivételes alkalmat teremt a résztvevők számára kulturális és tudományos események (konferenciák, szemináriumok, időszakos kiállítások stb.) megrendezésére, hogy ezáltal még jobban kihangsúlyozzák az EU kulcsüzeneteit, jobban kommunikáljanak és ösztönözzék a polgárokkal folytatott párbeszédet. Ezek az események hosszú távú tervezést igényelnek, a költségvetési és munkaterhelési korlátok figyelembe vétele és a hatás maximalizálása érdekében. Emellett egyéb 2015-re betervezett releváns eseményeket is át lehetne helyezni a milánói világkiállításra egyéb helyszínek helyett. Ami a tudományos eseményeket illeti, az Európai Bizottság (a Közös Kutatóközpont) isprai létesítménye alig 60 km-re található a világkiállítás helyszínétől, számos kísérleti laboratóriummal, ideértve az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagok, valamint a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok uniós referencialaboratóriumait is. A Közös Kutatóközpont (JRC) olyan kutatási tevékenységeket is végez, amelyek szorosan kapcsolódnak a témákhoz, például a vízgazdálkodás, az éghajlatváltozás, a földhasználat, az elsivatagosodás, a biotüzelőanyagok stb. területén. A világkiállítás előkészületeinek jegyében a JRC jelenleg új látogatóközpontot alakít ki, amely több látogató befogadására lesz alkalmas. A JRC más intézményeknek is felkínálja támogatását és infrastruktúráját, ha szakértői eseményeket kívánnak szervezni Isprában a világkiállítás egyéb eseményeivel párhuzamosan. Rendszeres ingajáratokat is lehet szervezni az érdeklődő szakértőknek és kutatóknak, akik fel kívánják keresni a JRC isprai központját. 5. Következtetések és jövőbeli teendők A 2015-ös milánói világkiállítás egyedülálló alkalom az EU számára, hogy megerősítse globális szerepét az élelmezés és a fenntarthatóság kérdésében a jövőben megvalósuló kezdeményezésekben, továbbá hogy kommunikáljon a polgárokkal, és eljuttassa polgáraihoz eddig elért eredményeit és jövőbeli célkitűzéseit. A hatás maximalizálása érdekében az EU-nak helyénvaló gondoskodnia saját kiállítási területről, amely maximális láthatóságot biztosít számára. Az olasz szervezők felajánlottak egy ilyen területet bérlésre. A befektetés magas hozzáadott értékének biztosítására idejekorán meg kell kezdeni az uniós részvétel előkészítését, figyelembe véve a jelenlegi költségvetési kereteket. A fenti korlátokra tekintettel a Bizottság azt javasolja, hogy az EU fizikai jelenléte a legutóbbi, 2000-es hannoveri európai világkiállítás idején bérelt terület felét tegye ki. Ez hozzávetőleg 10 millió euró alapköltséggel jár, amely a 2014-es és a 2015-ös év között oszlik el. 2015-ben további források mozgósítására lesz szükség a tematikus események és kiállítások megszervezésére, a meglévő vagy tervezett költségvetés keretén belül. A Bizottság felkéri a Parlamentet és a többi érintett uniós intézményt, hogy szoros partnerségben működjenek együtt a Bizottsággal a világkiállítás maximális kiaknázása érdekében, közös uniós koncepciót és koherens politikai üzenetet tárva a közönség elé. * * * [1] http://www.padiglioneitaliaexpo2015.com/RLExpoImpaginatocompleto.pdf [2] A 2010-es, sanghaji világkiállításon az EU kiállítási anyagát Belgium pavilonja fogadta be.