[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 10.11.2008

COM(2008)714 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE A TANÁCSNAK ÉS AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK

A VÍZUMINFORMÁCIÓS RENDSZER (VIS) 2007. ÉVI TOVÁBBFEJLESZTÉSÉRŐL (a 2004. június 8-i 2004/512/EK tanácsi határozat 6. cikkében meghatározott kötelezettség alapján előterjesztett dokumentum)

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE A TANÁCSNAK ÉS AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK

A VÍZUMINFORMÁCIÓS RENDSZER (VIS) 2007. ÉVI TOVÁBBFEJLESZTÉSÉRŐL (a 2004. június 8-i 2004/512/EK tanácsi határozat 6. cikkében meghatározott kötelezettség alapján előterjesztett dokumentum)

A Bizottság jelentése a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek a Vízuminformációs Rendszer (VIS) továbbfejlesztéséről

Az elért eredményekről szóló jelentés: 2007. január–december (COM(2008)…)

TARTALOMJEGYZÉK

1. Bevezetés 3

2. A projekt jelenlegi állása 3

2.1. A vizsgált időszak alatt elért eredmények 3

2.1.1. A VIS jogi kerete 3

2.1.2. A VIS átütemezése 4

2.1.3. A központi rendszer kifejlesztése 4

2.1.4. A biometrikus adatok egyeztetésére szolgáló rendszer kifejlesztése 5

2.1.5. A helyszínek előkészítése 5

2.1.6. Hálózat 5

2.1.7. Nemzeti tervezés és koordináció 6

2.1.8. A rendszer kiterjesztése a konzulátusokra 6

2.2. A Bizottság projektmenedzselő tevékenysége 7

2.2.1. Tervezés és költségvetés 7

2.2.2. Kockázatkezelés 7

2.2.3. Kommunikáció 8

2.2.4. A projektmenedzsment-igazgatóság 8

2.3. A SIS II Bizottság ülései 8

3. Következtetések és kilátások 9

1. BEVEZETÉS

E jelentés tárgya a Bizottság által 2007-ben (januártól decemberig) a Vízuminformációs Rendszer (VIS) fejlesztésével összefüggésben elvégzett munka. Ez sorrendben az elért eredményekről szóló negyedik jelentés[1], amelyet a Bizottság a Vízuminformációs Rendszer létrehozásáról (VIS) szóló, 2004. június 8-i 2004/512/EK tanácsi határozat[2] 6. cikkével összhangban terjeszt a Tanács és az Európai Parlament elé. A határozat úgy rendelkezik, hogy a VIS rendszer kifejlesztéséért – a SIS II Bizottság segítségével[3] – a Bizottság felel, míg a nemzeti rendszerek adaptálása és/vagy kifejlesztése a tagállamok feladata.

2. A PROJEKT JELENLEGI ÁLLÁSA

2.1. A vizsgált időszak alatt elért eredmények

A VIS-projekt három szakaszra osztható: Az 1. szakasz (részletes tervezés) során elkészült valamennyi dokumentum, amely a VIS teljes kőrű műszaki leírásához szükséges. A rendszer kifejlesztésére és telepítésére a 2. szakaszban (fejlesztés, tesztelés és telepítés) kerül sor. Végezetül a 3. szakasz során (áttérés és integrálás) a tagállamok nemzeti rendszerükkel rákapcsolódnak a VIS központi adatbázisára. Az 1. szakaszt az előző beszámolási időszak alatt lezárták, jelenleg a 2. szakasz van folyamatban. A fejlesztési fővállalkozó elvégezte annak a kiegészítő rendszerfejlesztési munkának az elemzését, amely egyrészt ahhoz szükséges, hogy a VIS teljes mértékben megfeleljen a jogi keretjavaslatnak, amelyről 2007 júniusában született megállapodás, másrészt ahhoz, hogy előkészítse az összekapcsolódást a rendszer biometrikus összetevőjével, a biometrikus adatok egyeztetésére szolgáló rendszerrel (BMS).

2.1.1. A VIS jogi kerete

Az Európai Parlament és a Tanács 2007 júniusában politikai megállapodást kötött a VIS-re vonatkozó jogalkotási csomagról, amely tartalmazza a vízuminformációs rendszerről (VIS) és a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumokra vonatkozó adatok tagállamok közötti cseréjéről szóló rendeletet (VIS-rendelet)[4], továbbá egy harmadik pillérhez tartozó tanácsi határozatot[5]. Az EP plenáris ülése 2007. június 7-én szavazott a kérdésben. A Bel- és Igazságügyi Tanács 2007. június 12-i ülésén jóváhagyta az EP módosításait. A rendelet és a határozat egyetlen jogalkotási csomagot képez. A VIS-rendelet meghatározza a VIS céljait és funkcionális elemeit, valamint a rendszerhez kapcsolódó feladatköröket, továbbá megállapítja a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok iránti kérelmekre és az azokkal kapcsolatban hozott határozatokra vonatkozó adatok tagállamok közötti cseréjét szabályozó feltételeket és eljárásokat. A megbízható adatellenőrzés és személyazonosítás biztosítása érdekében a VIS-rendszerben feldolgozandó adatok közé tartoznak a vízumkérelmező alfanumerikus adatai, fényképei és ujjlenyomatai is.

A VIS-határozat tárgya az a konzultációs célú hozzáférés, amelyet a Vízuminformációs Rendszerhez (VIS) a tagállamok kijelölt hatóságai és az Europol számára biztosítanak a terrorcselekmények és egyéb súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése és kivizsgálása érdekében.

A VIS jogi keretével kapcsolatos politikai megállapodás olyan áttörést eredményezett, amely a továbblépés érdekében megteremtette az átütemezéshez szükséges egyértelmű helyzetet (lásd lejjebb a 2.1.2. pontot).

2.1.2. A VIS átütemezése

A VIS eredeti ütemterve azt irányozta elő, hogy a VIS már 2007 márciusában – igaz, csak hat, legalább egy-egy konzulátussal kapcsolatot létesítő tagállam részvételével, a biometrikus összetevő nélkül – élesben működjön. Az ütemezés arra a feltételezésre épült, hogy a VIS jogi keretét 2006 nyarán elfogadják.

2006 szeptemberében újabb műszaki ütemterv készült, mivel addigra világossá vált, hogy az élesben való bevetés stratégiáját felváltotta egy másik megközelítés, amely Észak-Afrikával kezdődően fokozatosan, régiónként, a biometrikus adatokkal együtt kívánja megvalósítani a rendszert. Ennek alapjául az a feltételezés szolgált, hogy a jogi keretet 2007 januárjában fogadják el.

Az akkori jogszabályi bizonytalanság ellenére a Bizottság szolgálatai úgy határoztak, hogy a meglévő jogszabály-javaslatok alapján folytatják a VIS fejlesztését. 2007 végéig ütemeztek elő tevékenységeket, az ezt követő időszakra azonban nem, mivel a fejlesztési tevékenységek nagymértékben függnek a jogalapban meghatározott követelményektől, és e jogalapról akkoriban még nem született megállapodás.

Minthogy a rendszerfejlesztés ugyanilyen problémák miatt a tagállamokban is elakadt, az ütemterv felülvizsgálatát tagállamok szakértőivel szoros együttműködésben készítették elő annak biztosítása érdekében, hogy reális célokat tűzzenek ki. A jogalap elfogadásáról 2007 februárjában és márciusában a tagállamok részvételével műhelytalálkozókat tartottak, amelyek során megvitatták a különböző forgatókönyveket és a még megoldatlan technikai kérdéseket. A felülvizsgált ütemtervet – a VIS nemzeti projektmenedzserei által 2007 júniusában és júliusában (a jogi keretről született politikai megállapodást követően) folytatott eszmecseréket, valamint a SIS II Bizottság támogatásának elnyerését követően – 2007 szeptemberében mutatták be.

A felülvizsgált ütemterv a jogalap valamennyi követelményének figyelembevételével azt irányozza elő, hogy a központi VIS 2009 májusára álljon működésre készen. A legfőbb közbülső határidők a következők: 2008 szeptemberéig teljes egészében a tagállamok rendelkezésére bocsátják a részletes műszaki előírásokat, 2008 szeptemberének végéig elkészülnek a hálózati kapcsolatok az operációs rendszert tesztelő tagállamokban, és 2008 novemberében a tagállamok bevonásával elkezdik, 2009 májusáig pedig befejezik a tesztelést.

2.1.3. A központi rendszer kifejlesztése

A célkitűzés az volt, hogy a központi rendszert 2006 végére fejlesszék ki és teszteljék. Ezt nem lehetett megvalósítani, mivel akkorra még nem született politikai megállapodás a VIS-rendeletről, amely többek között meghatározza a VIS célját, funkcionális elemeit és feladatköreit. Az elfogadás várható időpontjára még 2007 elején sem utaltak egyértelmű jelek. A Bizottság szolgálatai úgy határoztak, nem várnak tétlenül a VIS-rendelettel kapcsolatos politikai megállapodásig (amely csak később, 2007 júniusában jött létre), hanem a meglévő javaslat alapján folytatják a VIS kifejlesztését.

A 2007. év során a kifejlesztendő rendszert meghatározó jelentős elemek közül többet is a tagállamok rendelkezésére bocsátottak[6]. Az előírások újabb változatai (az interfészvezérlési dokumentáció 2007 októberében elkészült 1.62-es, illetve a részletes műszaki előírások 2007 novemberében elkészült 1.2-es változata) már figyelembe veszik a jogszabály-javaslatokkal kapcsolatos megállapodást és a biometrikus adatok egyeztetésére szolgáló rendszerrel való összekapcsolódás követelményeit is.

2.1.4. A biometrikus adatok egyeztetésére szolgáló rendszer kifejlesztése

A VIS eredeti fejlesztési ütemterve szerint a rendszer biometrikus összetevőinek (biometrikus adatok egyeztetésére szolgáló rendszer – BMS) beillesztésére csak a rendszer alfanumerikus részének megvalósítása után került volna sor. 2005. február 24-én azonban a Bel- és Igazságügyi Tanács azt kérte, hogy a VIS kezdettől fogva a biometrikus funkciókkal működjön.

A fejlesztési fővállalkozó befejezte annak a rendszerfejlesztési munkának az elemzését, amely ahhoz volt szükséges, hogy a VIS teljes mértékben megfeleljen a jogi keretnek, és hogy előkészítse az összekapcsolódást a biometrikus adatok egyeztetésére szolgáló rendszerrel. Ennek eredményeképpen 2007 végére elkészültek a végleges részletes működési előírások. A BMS fejlesztésére kötött szerződést fel kellett függeszteni arra az időre, amíg nem sikerült megfelelő előrehaladást elérni a VIS fejlesztése terén. A biometrikus adatokkal kapcsolatos módosításokat a VIS következő interfészvezérlési dokumentációja tartalmazza majd (1.7-es változat). Eközben a tagállamok megkapták a minőségellenőrzési szoftvercsomagokat, valamint bemutatták nekik a BMS-demonstrátort, amely részletesen ismerteti a konzulátusokon és a határállomásokon alkalmazott biometrikus munkafolyamatot.

Jelenleg folynak az előkészületek az elkövetkező (eszközöket is érintő) tesztelésekre. Mind a központilag, mind a tagállamokkal együttműködve lebonyolított tesztelés több szakaszban zajlik majd.

2.1.5. A helyszínek előkészítése

2007. augusztus 16-án befejeződtek a strasbourgi VIS-központ áramellátási rendszerének korszerűsítési munkálatai, amelyek elvégzéséhez a Bizottság is támogatást nyújtott a francia hatóságoknak. A strasbourgi központi egység VIS hardverét 2007. szeptember 3-án és 4-én szállították, telepítését pedig – az alkalmazás nélkül – 2007 októberének végére befejezték.

Az ausztriai St. Johann im Pongauban található tartalék központi VIS-egység hardverjét 2007 októberének elején szállították, és alkalmazás nélküli telepítését 2007 november közepére fejezték be.

A BMS energiaellátásáról szóló tanulmány elkészültével, a helyi vállalkozó és az Európai Bizottság közötti intenzív műhelytalálkozókat követően megállapodás született a BMS energiaellátásáról és arról, miként telepítsék a rendszert a két helyszínen.

2.1.6. Hálózat

A nemzeti és a központi rendszerek közötti kommunikáció lehetőségének megteremtése érdekében a VIS-projekt részét képezi az egyes tagállamok nemzeti felületeit és a központi VIS-t összekötő, nagy területre kiterjedő kommunikációs hálózat létrehozása is. E hálózat megfelel az elérhetőséggel, a biztonsággal, a földrajzi lefedettséggel és a szolgáltatási szinttel szemben támasztott követelményeknek. Az s-TESTA hálózatra kötendő szerződést 2006-ban az OBS (Orange Business Services) és a HP (Hewlett-Packard) társulásával létrejött konzorciumnak ítélték oda.

Eredetileg a hálózat telepítését két hullámban kellett volna megvalósítani: először az operációs rendszer tesztelésében részt vevő tagállamokban, azaz Németországban, Észtországban, Finnországban, Olaszországban, Svédországban, Szlovéniában, Norvégiában és Portugáliában, másodjára pedig az ideiglenes rendszerelfogadási (a központi rendszeren jelentős számú tagállam bevonásával végzett) tesztekben résztvevő tagállamokban.

2007 végén, a VIS módosított általános ütemtervéről létrejött megállapodást követően a Bizottság szolgálatai a hálózatokra vonatkozó határidőket is felülvizsgálták. A hálózati vállalkozó belevállalta, hogy 2008. június 30-ig minden tagállamban telepíti a hálózatot.

2008-ra ütemezték annak a bizottsági határozatnak az elfogadását is, amely rendelkezik a nemzeti interfészek, valamint a központi VIS és a nemzeti interfészek közötti kommunikációs infrastruktúra felépítéséről és a velük szemben támasztott követelményekről. 2.1.7. Nemzeti tervezés és koordináció

Az egyes országok eltérő körülményei miatt a tagállamok különböző mértékben haladtak előre a megvalósítással. 2007 folyamán a nemzeti projektek általánosságban jól haladtak. Az operációs rendszer tesztelésében részt vevő tagállamok esetében rendkívül bíztató eredményekről számolhatunk be (2007 végén az érintett nyolc tagállam közül hét jelentette, hogy minden kitűzött határidőt sikerült betartani).

A Bizottság szolgálatai – a SIS II Bizottság keretében – havonta munkacsoport-találkozót szerveznek a tagállamok nemzeti projektmenedzserei számára, hogy mind a központi, mind a nemzeti projektekkel kapcsolatban megbeszéljék a tervezési kérdéseket, a kockázatokat és a tevékenységeket. A tagállamok e havonként megtartott találkozókra jelentéseket készítenek, ami azt eredményezte, hogy a nemzeti projektekről jobb minőségű, rendszerezettebb és használhatóbb információk állnak rendelkezésre. A VIS módosított ütemtervének elfogadását követően a Bizottság szolgálatai 2007 szeptemberében módosították a havi jelentési formanyomtatványokban szereplő főbb célkitűzéseket, és újraindították a jelentéstételi gyakorlatot. A tagállamok többsége már az új rendszeren keresztül készíti jelentéseit. A bizottsági szolgálatok időközben tájékoztatást kaptak a schengeni vívmányok teljes körét csak később alkalmazó országokban[7] elért nemzeti szintű előrehaladásról is.

2.1.8. A rendszer kiterjesztése a konzulátusokra

A VIS-rendelettervezet 48. cikkének (1) bekezdése értelmében a biometrikus adatok gyűjtését a VIS üzembe helyezésével egyidejűleg kell elkezdeni. A kiterjesztésre való előkészületek további lépéseként 2007-ben – a francia és a belga közigazgatási szervek vezetésével, több más tagállam részvételével – egy másik kísérleti projekt is zajlott (BIODEV II), amelynek tárgya a vízumkérelmezők biometrikus adatainak felvétele, tárolása és ellenőrzése volt. Mind a BIODEV, mind a BIODEV II célja annak bemutatása, hogy közös regisztrációs eljárások és más konzuli együttműködési kezdeményezések létrehozásával miként segíthető elő a VIS végrehajtása a tagállamok konzulátusain és határátkelőhelyein. A BIODEV tanulságait a jelenlegi beszámolási időszak végén osztották meg a tagállamokkal, a BIODEV II további eredményeit pedig 2008 folyamán ismertetik majd.

2.2. A Bizottság projektmenedzselő tevékenysége

2.2.1. Tervezés és költségvetés

A 2007. évi költségvetésben előirányzott kötelezettségvállalások összege 32 millió EUR volt. A fő kiadási tételek 2007-ben a következők voltak: helyszínek előkészítése, a hálózat, a biometrikus (kiegészítő) elemek elkészítése, biztonsági ellenőrzés, külső segítségnyújtás a projektmenedzsment számára, pénzügyi ellenőrzés és értékelés, a fejlesztési szakasz folyó költségei, tanulmányok, valamint a VIS (jogszabályok változása miatti) módosítása. A beszámolási időszak végéig a VIS-re előirányzott teljes összeg 73,35%-át felhasználták, és a kifizetési előirányzatok 69,30%-át ki is fizették. A jogi keretre vonatkozó megállapodás késése egyes kötelezettségvállalások esetében is késedelmekhez vezetett. A kialakult helyzet hatással volt bizonyos 2007. évi kifizetési előirányzatok végrehajtására is. A következő beszámolási időszakra biztosított kötelezettségvállalási irányzatok összege 20 millió EUR.

Kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok – 2007

Rendelkezésre álló kötelezettségváll. előirányzatok | Felhasznált előirányzatok | Összesen %-ban | Rendelkezésre álló kifizetési előirányzatok | Felhasznált előirányzatok | Összesen %-ban |

27 258 110,14 EUR | 19 994 843,72 EUR | 73,35% | 20 023 656,59 EUR | 13 875 607,13 EUR | 69,30% |

2.2.2. Kockázatkezelés

A legjobb gyakorlatnak megfelelően a három kockázati naplóban folyamatosan határozzák meg, értékelik és követik nyomon a projekttel kapcsolatos kockázatokat. A szerződés hatálya alá tartozó tevékenységekkel (központi rendszer kifejlesztése, segítségnyújtás és képzés) kapcsolatos kockázatokat a fejlesztési fővállalkozó értékeli. A nemzeti projektek kockázatait a tagállamok követik nyomon. A Bizottság szolgálatai emellett értékelik a projekt globális kockázatait, többek között a fejlesztési fővállalkozó feladataival, a nemzeti projektekkel, a hálózati szolgáltatásokra irányuló szerződések odaítélésével, a működési helyszínek előkészítésével és a jogszabályok elfogadásával kapcsolatosakat is. A Bizottság a nemzeti projekttalálkozók és a Tanács előző, jelenlegi és következő elnökségének képviselőiből alakult projektmenedzsment-igazgatósági ülések keretében .rendszeresen megvitatja a kockázatokat a tagállamokkal (lásd a 2.2.4. pontot).

Az ügyfélszolgálati vállalkozó által vezetett és a Bizottság által felügyelete alatt működő projekttámogatási irodát 2006 végén hozták létre, hogy segítse a VIS-projekten dolgozó munkacsoportot a kockázatok, a tevékenységeik és a különböző érdekeltek közötti kommunikáció koordinálásának nyomon követésében. Az iroda 2007-ben kezdte meg működését.

A beszámolási időszak alatt a stabil jogi javaslatokra vonatkozó megállapodásnak és az átütemezésnek köszönhetően összességében jelentős mértékben csökkent a kockázatok szintje. A főbb kockázatok jelenleg a rendszerfejlesztés időtartamával, a hálózat rendelkezésre állásával, a tesztelési tevékenységekkel, az erőforrások elérhetőségével, a fennmaradó jogalkotási munkával és a biztonsági dokumentációval kapcsolatosak. Pillanatnyilag a legfőbb kockázatot a rendszerfejlesztés határidőre történő befejezése jelenti. Az egyik lényeges kockázati tényező, hogy a hálózati szolgáltató esetleg nem a terveknek megfelelően telepíti a központi hálózati interfészt. A tesztelés területén azzal a kockázattal kell számolni, hogy a tagállamok nem elégséges számban készülnek el időre ahhoz, hogy a központi rendszeren elvégezhessenek bizonyos, a részvételüket igénylő teszteket (az operációs rendszer és az ideiglenes rendszer elfogadhatóságának tesztelése). Kockázatot jelent továbbá, hogy a vártnál hosszabb ideig tart majd a tesztelési tervet ismertető dokumentum jóváhagyása, valamint nem kis mértékben az is, hogy rendelkezésre fognak-e állni a megfelelő pénzügyi és emberi erőforrások (ennek különböző okai lehetnek: késhet a SIS II, ezért a SIS II rendszeren dolgozó munkatársak nem tudnak átállni a VIS projektre, a munkaerő elvándorlása esetén nem könnyű szakembereket találni, és előfordulhat, hogy a fejlesztési fővállalkozó nem tudja a megbeszélt időre befejezni a fejlesztést). Az üzembe helyezés előtt elvégzendő komitológiai munka szempontjából komoly veszélyt rejthet, ha tovább késik a VIS-rendelet hivatalos elfogadása, és veszélyeztetheti a rendszerfejlesztés lezárását, ha későn fogadják el a Közös Konzuli Utasítás (KKU), illetve a Schengeni Határellenőrzési Kódex módosítását. A biztonsági kockázatok között említendő, hogy – a biztonsági követelmények kivételével – esetleg nem áll majd időben rendelkezésre bizonyos dokumentumok végleges változata. Valamennyi főbb kockázat kezelésére cselekvési terv készült.

2.2.3. Kommunikáció

A SIS II Bizottság és a VIS-munkacsoport ülései keretében a Bizottság szolgálatai rendszeresen jelentést tesznek a tagállamoknak a VIS központi projektjének állásáról. Ezenfelül, mint már említettük, a tagállamok is havonta frissítik a nemzeti projektekről készített beszámolóikat.

Végezetül folytatódott 2007-ben az a bevált gyakorlat is, hogy a nemzeti projektmenedzserek és a Bizottság VIS-sel foglalkozó technikai munkacsoportja kétoldalú találkozókat tart, amelyeken a tagállamok részletesebben megvitathatják a konkrét nemzeti projektek és a központi projekt állását, valamint egyéb, őket különösen foglalkoztató kérdéseket is.

A beszámolási időszak alatt tizenegy egynapos, a nemzeti projektmenedzserek és a munkacsoport részvételével rendezett közös megbeszélésre, illetve két egynapos, a nemzeti projektmenedzsereknek tartott találkozóra került sor.

2.2.4. A projektmenedzsment-igazgatóság

A VIS projektmenedzsment-igazgatóságát 2004-ben hozták létre. Annak érdekében, hogy biztosítsák a tagállamok folyamatos bevonását a projektbe, 2005 óta az igazgatóság tagjai közé tartoznak a tanácsi elnökséget az igazgatóság létrehozása óta eltelt időben betöltött országok, valamint az elnökséget ezután betöltő két ország képviselői is. A beszámolási időszak alatt az igazgatóság nyolcszor találkozott, hogy a projektben érdekeltekkel, a fejlesztési fővállalkozóval és a minőségbiztosítási vállalkozóval megbeszélje a projekt irányítását.

2.3. A SIS II Bizottság ülései

A SIS II Bizottság a beszámolási időszak során tizenegy ülést tartott, amelyeken megtárgyalták a VIS-projekt fejlesztésével kapcsolatos eredményeket.

Ezeken a rendszeres üléseken felül a Bizottság szolgálatai – a részletes technikai kérdések megvitatatására – tagállami szakértőkből álló VIS-munkacsoportokat is szerveznek. A munkacsoportok találkozóin a tagállamokat foglalkoztató, valamint a projekt egyes konkrét célkitűzéseiből adódó kérdésekre helyezték a hangsúlyt. A Bizottság, a tagállamok és a fejlesztési fővállalkozó a tagállamokat foglalkoztató témákról előadásokat tartott. A tagállamokkal folytatott kapcsolatok szorosabbra fűzése és a tagállamok aktívabb részvételének elősegítése érdekében műhelytalálkozók szervezésére is sor került. A VIS-projekt új ütemtervét nem hivatalos találkozók keretében is megvitatták a nemzeti projektmenedzserekkel.

3. KÖVETKEZTETÉSEK ÉS KILÁTÁSOK

A 2007. évet a jogi keretről létrejött politikai megállapodás fémjelezte, amely lehetővé tette a projekt átütemezését és a BMS-nek a VIS rendszerbe építéséhez szükséges fejlesztési munka tisztázását. A jogi keretről 2007 közepén született politikai megállapodás eredményeképpen jelentős előrehaladás történt a fejlesztés terén. Ennek alapját az teremtette meg, hogy a kezdeményező hozzáállásnak köszönhetően – a jogszabály-javaslatok előző változataira építve – az első félévben is folyt a munka. A beszámolási időszak végén a projekt teljes mértékben tartotta magát a 2007 szeptemberében véglegesített, módosított ütemtervben meghatározottakhoz. A pénzügyi kérdéseket illetően megjegyezzük, hogy a jogi keretről 2007 júniusában kötött politikai megállapodásra várva egyes kötelezettségvállalásokat az év első felében felfüggesztettek. A megállapodás létrejöttétől kezdve arra törekedtek, hogy a lehető leghatékonyabban és legeredményesebben haladjon a pénzügyi végrehajtás, és ennek köszönhetően a számok az év végére mind a kötelezettségvállalások, mind a kifizetések esetében pozitívan alakultak. A tagállamokkal folytatott kommunikáció továbbra is kitűnő, a munkacsoportos találkozók során pedig tovább erősödtek a kapcsolatok.

[1] A harmadik jelentést a Vízuminformációs Rendszer (VIS) fejlesztéséről szóló, 2007. június 13-i bizottsági munkadokumentum (SEC (2007) 833) tartalmazza.

[2] HL L 213., 2004.6.15., 5. o.

[3] A SIS II és a VIS projekt fejlesztési szakaszaira egységesen alkalmazandó, a 2424/2001/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében létrehozott komitológiai eljárási keret (HL L 328., 2001.12.13., 4. o.).

[4] PE-CONS 3630/1/07 REV1.

[5] A 13607/07 tanácsi dokumentum.

[6] Nevezetesen az interfészvezérlési dokumentáció (ICD) három változatát a hozzájuk kapcsolódó CD-szimulátorokkal együtt, a részletes műszaki előírások (DTS) négy változatát, a végleges részletes működési előírásokat, valamint az elfogadási terv tervezetét (1.30-as változat).

[7] Ciprus, Bulgária, Románia és Svájc.