[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 2009.10.7.

COM(2009)529 végleges

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK

A cotonoui megállapodás 96. cikke alapján Nigerrel folytatandó konzultációk megkezdéséről

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK

A cotonoui megállapodás 96. cikke alapján Nigerrel folytatandó konzultációk megkezdéséről

A kilencvenes évek nyugtalanságát követően Niger az elmúlt tíz évben viszonylag stabil időszakot tapasztalt meg, ami alapvető a továbbra is a világ legszegényebb országai közé tartozó állam számára. Az elmúlt évtized során, amely egybeesett Tandja elnök két mandátumával, a gyors demográfiai növekedés és a jelentős éghajlati kötöttségek ellenére a fejlesztési erőfeszítések lehetővé tették az ország gazdasági helyzetének stabil megőrzését.

A 2009 novemberében és decemberében tartandó választásokat megelőzően nemrégiben politikailag bizonytalan időszakot teremtett Tandja elnök saját kezdeményezése, aki az 1999. évi alkotmány rendelkezéseivel ellentétben második mandátuma 2009. december 22-i lejáratát követően is államfő szeretne maradni.

Tandja elnök a nemzethez intézett 2009. május 29-i üzenetében megerősítette arra irányuló szándékát, hogy népszavazást rendezzenek egy olyan új alkotmányról, amely lehetővé tenné számára, hogy második ötéves időszakának lejárta után is hivatalban maradjon. A parlament kérésére az alkotmánybíróság ezt megelőzően már kibocsátotta állásfoglalását, amelyben ellenezte az újraválasztás, illetve Tandja elnök mandátumának meghosszabbításának lehetőségét, valamint az alkotmány népszavazás útján történő módosítását. A köztársasági elnök ezt az állásfoglalást nem ítélte kötelező erejűnek, és 2009. május 26-án intézményi előjogaival élve a nemzetgyűlés idő előtti feloszlatásáról szóló rendeletet írt alá (a parlamenti választásokat 2009. november-decemberben kellett volna megtartani).

2009. június 9-én az elnök – az ország instabilitására, az általa kezdeményezett és folyamatban lévő fejlesztések befejezésének szükségességére, valamint a szuverén népakarat tiszteletben tartására hivatkozva – 2009. augusztus 4-re tűzte ki az új alkotmány kapcsán a következő kérdésekről tartandó népszavazás időpontját: az elnöki rendszerre való áttérés az elnöki mandátumok jelenlegi korlátjának (két mandátum) eltörlésével; szenátus létrehozása; az alkotmánybíróság tagjai számának kilencre történő módosítása; az amnesztia elvének megerősítése. Ezenfelül hároméves átmeneti időszak bevezetésére kerülne sor, hogy választás megtartása nélkül lehetővé tegyék az államfő hivatalban maradását 2009. december 22-ét követően.

Az alkotmánybíróság egy ellenzéki csoport kérésére újra, immár másodszor is fellépett Tandja elnök szándékai ellen, és 2009. június 12-én a népszavazásról szóló rendeletet megsemmisítő határozatot hozott, amely kimondja, hogy az elnöki rendelet „megsértette az alkotmány 49. és 135. cikkében foglalt rendelkezéseket”. Időközben a köztársaság tanácsa, amelyet az 1999. évi alkotmány általi létrehozása óta az elnök először hívott össze sürgősséggel, a parlament hiányában döntési illetékességének hiányát állapította meg. A független nemzeti választási bizottság az alkotmánybíróság határozatának másnapján a parlamenti választások 2009. augusztus 20-i megtartására szólított fel, és ellenezte a népszavazás megrendezését.

2009. június 29-én az elnök, miután három nappal korábban az alkotmány 53. cikke értelmében rendkívüli jogkörökkel ruházta fel magát, az alkotmánybíróság állásfoglalására válaszul felfüggesztette az alkotmánybíróságot. Az alkotmánybíróságot később fel is oszlatta, és új alkotmánybíróságot nevezett ki, amelyben egyetlen, korábban a parlament által kinevezett tag sem szerepelt.

2009. július 8-án az elnök módosította a legfelsőbb hírközlési tanács felépítéséről, hatásköreiről és működéséről szóló 2006. évi 24. törvényt. A módosítás az elnök által saját magának biztosítottakkal megegyező rendkívüli jogkörökkel ruházta fel a legfelsőbb hírközlési tanács elnökét, és felhatalmazta arra, hogy saját hatáskörében eljárva fellépjen valamennyi olyan médiaszerv ellen, amely a közrend megzavarására vagy az állambiztonság veszélyeztetésére alkalmas információt terjeszt, illetve tesz közzé.

Az elnök 2009. július 12-én a nemzethez intézett üzenetével elindította a népszavazási kampányt, és felhívta a lakosságot, hogy szavazzon tömegesen az „igen”-re.

A népszavazásra 2009. augusztus 4-én került sor jelentősebb rendzavarás nélkül, noha a szavazás folyamatában több szabálytalanságot is jeleztek. Mivel független választási megfigyelők nem vettek részt a szavazáson, a részvételi arány vitatott: a nemzetközi média, a helyszínen tartózkodó diplomáciai képviseletek és az ellenzék szerint a részvételi arány nagyon alacsony volt; a választási bizottság 2009. augusztus 7-i nyilatkozata alapján ugyanakkor a részvételi arány 68,3 %-os volt, az elnök által kívánt alkotmánymódosítás javára leadott „igen” szavazatok aránya pedig elérte a 92,5 %-ot. Az ellenzék előzőleg a népszavazás bojkottjára szólított fel.

2009. július 2-án az Európai Unió elnöksége nyilatkozatot tett közzé, amelyben mély aggodalmát fejezte ki a nigeri politikai helyzetet és különösen azt illetően, hogy az elnök az alkotmány 53. cikkét alkalmazta, hogy olyan rendkívüli jogkörökkel ruházhassa fel magát, amelyek révén feloszlatta az alkotmánybíróságot és az alkotmányban kifejezetten megtiltott népszavazást írt ki.

2009. július 9-én a Bizottság levelet írt Tandja elnöknek, amelyben ugyanezen aggodalmát fejezte ki, valamint felkérte az elnököt az alkotmánybíróság határozatainak tiszteletben tartására. A biztos jelezte, hogy meg kell vizsgálni a Tandja elnök által hozott intézkedéseknek a cotonoui megállapodás lényeges elemeivel való összeegyeztethetőségét, valamint hogy megerősített politikai párbeszédet kell kezdeni haladéktalanul a nigeri kormánnyal, továbbá arra is emlékeztetett, hogy amennyiben e párbeszéd nem vezet elfogadható kompromisszumra, a Bizottságnak javasolnia kell a cotonoui megállapodás 96. cikke alapján folytatandó konzultációk hivatalos megkezdését.

2009. július 24-én az Európai Unió képviselői – a cotonoui megállapodás 8. cikkével és VII. mellékletével összhangban – Niamey-ben tárgyalásokat folytattak a nigeri hatóságokkal a megerősített politikai párbeszéd keretében. A párbeszéd során nem sikerült megállapítani a nigeri kormány szándékát a legitim alkotmányos keretekhez való visszatérésre.

Mindeközben 2009. július 20–21-én közös ENSZ–Afrikai Unió–ECOWAS küldöttség tartózkodott Niamey-ben a válság rendezése érdekében. Ennek ellenére Tandja elnök álláspontja változatlan maradt.

2009. július 31-i nyilatkozatában az Európai Unió Tanácsának elnöksége megismételte az Unió aggodalmát a nigeri helyzetet illetően. Az elnökség kifejtette, hogy az augusztus 4-i népszavazás az alkotmány, valamint az alkotmánybíróság állásfoglalása megsértésének minősül. Az alkotmánybíróság feloszlatása, valamint a kormányzás parlamenti ellenőrzés nélküli gyakorlása a jogállam alapjait képező demokratikus alapelvek súlyos megsértésének tekintendőek. Az Európai Unió sajnálatát fejezte ki amiatt, hogy a nigeri kormánnyal folytatott párbeszéd semmilyen hajlandóságot nem eredményezett ez utóbbi részéről a demokratikus és alkotmányos rendhez való visszatérésre. A nyilatkozat kiemelte a cotonoui megállapodás megsértésének a két fél közötti együttműködésre gyakorolt lehetséges következményeit, és felszólította a nigeri hatóságokat, hogy haladéktalanul térjenek vissza a demokratikus és alkotmányos rendhez.

A 2000. június 23-án Cotonouban aláírt és 2005. június 25-én Luxembourgban módosított AKCS–EK partnerségi megállapodás 9. cikkének (2) bekezdése határozza meg a partnerség alapját képező lényeges elemeket. Különösen úgy rendelkezik, hogy az emberi jogok, a demokratikus elvek és a jogállamiság tiszteletben tartása az AKCS–EU partnerség alapjául szolgál, áthatja a felek bel- és külpolitikáját és e megállapodás lényeges elemét képezi.

Tekintettel e megállapodásra és a nigeri politikai helyzetre, a Bizottság – Tandja elnök 2009. december 22-ig tartó mandátumának sérelme nélkül – megállapítja e lényeges elemek megsértését, és szükségesnek tartja, hogy konzultációkat kezdjenek a Nigerben a hatalmat birtokló hatóságokkal annak érdekében, hogy az alkotmányos rend visszaállítása céljából megvizsgálják a válság lehetséges megoldásait. E konzultációknak bátorítaniuk kell a haladéktalan visszatérést egy megegyezésen alapuló és mindent magában foglaló politikai párbeszédhez, amely lehetővé teszi az ország politikai erői által elfogadott alkotmányos keret létrehozását. E konzultációkra a felülvizsgált cotonoui megállapodás 9. és 96. cikkének megfelelően kerül majd sor, valamint figyelembe veszik az EU és más nemzetközi intézmények által folytatott közvetítések és előzetes konzultációk eredményeit is.

Egy ilyen párbeszéd lehetőséget nyújt majd arra, hogy a nigeri kormány, valamint a többi politikai erő és a civil társadalom képviselői is megfogalmazzák a válságból való kilábalásra irányuló szándékaikat és javaslataikat; továbbá lehetővé teszi az EU számára annak megítélését, hogy e párbeszéd alapján milyen mértékben tudja támogatni a felülvizsgált cotonoui megállapodás 9. cikkének (2) bekezdésében foglalt alapelvek tiszteletben tartásához való visszatérés irányába mutató kezdeményezéseket.

Ennek megfelelően a Bizottság javaslatot tesz a Tanácsnak, hogy a csatolt levéltervezetnek megfelelően kérje fel a Nigeri Köztársaságot a felülvizsgált cotonoui megállapodás 9. és 96. cikke alapján konzultációk folytatására.

A Bizottság javasolja, hogy a konzultációk ideje alatt a folyamatban lévő együttműködési tevékenységeket, valamint a nemrégiben aláírt 10. EFA nemzeti indikatív program keretében programozott tevékenységeket a már végrehajtás alatt álló szerződésekhez kapcsolódó kifizetésekre, a humanitárius, illetve a közvetlenül a lakosság javát szolgáló fellépésekre, valamint a jövőbeli projektek végrehajtását előkészítő fellépésekre korlátozzák. Javasolja továbbá, hogy a Nigerrel a fejlesztési együttműködés keretében folytatott egyéb tevékenységeket a válság elfogadható megoldásának kidolgozásáig függesszék fel.

MELLÉKLET

Brüsszel,

a Nigeri Köztársaság Elnöke

TERVEZET

Tisztelt Elnök Úr!

A Bizottság 2009. július 9-i levele és az Európai Unió elnökségének 2009. július 2-i és 31-i nyilatkozata megismételte az Európai Unió mély aggodalmát a nigeri politikai helyzetet illetően, és az alkotmányos rendhez való haladéktalan visszatérésre szólított fel. Az Európai Unió úgy véli, hogy a 2009. augusztus 4-i népszavazás, valamint az ahhoz vezető folyamat az alkotmány megsértésének minősül. A Bizottság 2009. augusztus 10-i nyilatkozata is megerősítette ezt az aggodalmat. A fennálló helyzet a 2000. június 23-án Cotonouban aláírt és 2005. június 25-én Luxembourgban módosított AKCS–EK partnerségi megállapodás – amelynek a Nigeri Köztársaság is szerződő fele – 9. cikkének (2) bekezdésében foglalt lényeges elemek súlyos megsértésének minősül.

Az Európai Unió sajnálatát fejezte ki amiatt, hogy a nigeri kormánnyal folytatott párbeszéd semmilyen hajlandóságot nem eredményezett az alkotmányos rendhez való visszatérésre. Hangsúlyozta továbbá a cotonoui megállapodás megsértésének a két fél közötti együttműködésre gyakorolt lehetséges következményeit, és felszólította a nigeri hatóságokat, hogy haladéktalanul tegyék meg az alkotmányos rendhez való visszatéréshez szükséges lépéseket a konszenzuskeresés, valamint az egyes politikai erőket és a nigeri civil társadalom többi szereplőjét magában foglaló politikai párbeszédre törekvés révén.

Ezzel összefüggésben a 2009. október 20-ra tervezett parlamenti választások megtartása rendkívül fontos szerepet játszhat a válság megoldásához szükséges bizalmi és részvételi légkör kialakítása tekintetében. Az Európai Unió felkéri a nigeri hatóságokat, hogy tegyenek meg minden tőlük telhetőt a választások tisztességes, nyílt, békés és mindent magában foglaló megrendezésének biztosítása érdekében.

A cotonoui megállapodás 96. cikke alapján, valamint a megállapodás 9. cikkének (2) bekezdésében foglalt lényeges elemek figyelembevételével ezúton tisztelettel felkérjük Nigert konzultáció folytatására a helyzet alapos vizsgálatának, valamint lehetséges megoldásának céljával – a megállapodás előírásainak megfelelően.

Azt javasoljuk, hogy a konzultációkra a közeljövőben Brüsszelben, egy közösen megállapított időpontban kerüljön sor.

Tisztelettel:

a Tanács részéről | a Bizottság részéről |

Másolat: az AKCS–EK Miniszterek Tanácsának Elnöksége az AKCS Nagykövetek Bizottságának Elnöksége az AKCS Államok Csoportjának Főtitkársága