[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 13.7.2006

SEC(2006) 922

A BIZOTTSÁG SZERVEZETI EGYSÉGEINEK MUNKADOKUMENTUMA A hatásvizsgálat összefoglalása ggelék

a Bizottság közleménye a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának A rövid távú tengeri szállítás ösztönzésére irányuló program félidős felülvizsgálatáról (COM(2003) 155 végleges) {COM(2006) 380 végleges}{SEC(2006) 923}

A hatásvizsgálat összefoglalása

E jelentés mellett kizárólag azok a bizottsági szolgálatok kötelezik el magukat, amelyek részt vettek annak elkészítésében, és a jelentés nem befolyásolja a Bizottság által a jövőben hozott határozatok végleges formáját.

1. A probléma

A közúti teherszállítás gyors növekedése, valamint az ehhez kapcsolódó forgalmi torlódás, balesetek és légszennyezés azok a főbb gazdasági, szociális és környezeti problémák, amelyekkel a rövid távú tengeri szállítást ösztönző politikának várhatóan foglalkoznia kell. Ezenkívül előtérbe kerül e szállítási mód hatékonysága és fenntarthatósága is. Európának hatékony logisztikai szállítási rendszerre van szüksége, amely az európai versenyképesség és jólét fenntartása és növelése érdekében – a lisszaboni menetrenddel és az európai közlekedéspolitika fehér könyvének félidős felülvizsgálatával összhangban – egyesíti valamennyi szállítási mód előnyeit.

A rövid távú tengeri szállítás gyorsan fejlődik, optimális körülmények között azonban fejlődése gyorsabb is lehetne. Fejlődését számos tényező lassítja:

- a rövid távú tengeri szállítás még nem tudott teljes mértékben integrálódni a multimodális háztól házig tartó szállítási láncba;

- a rövid távú tengeri szállítás komplex adminisztratív eljárásokat igényel;

- a rövid távú tengeri szállításhoz nagyobb kikötői hatékonyságra és jó hátországi hozzáférésre van szükség.

2. Érintett felek

Ezek a kérdések mindenkit érintenek. A közúti szállítás forgalmi torlódást, baleseteket, zajt és környezetszennyezést eredményez, amely az állampolgárokat és az iparágat egyaránt érinti. A szárazföldi infrastruktúra kiépítése gondos földhasználat-tervezést igényel. A rövid távú tengeri szállítás fontos munkahelyteremtő forrás. Ezek a szempontok a politika szintjén is nyilvánvalóak.

Európa egésze érintett, mivel szállítási rendszerét nem kiegyensúlyozott módon használják fel, valamint a hangsúly még hosszabb távolságok esetében is a közúti szállításra esik. Az európai versenyképesség és jólét hátrányt szenvedhet, ha a szállítási rendszer felhasználása nem optimális. Közúti szállításra mindig szükség lesz, mivel tengeri szállítással nem juthatunk el minden címzetthez, ha azonban a szállítási módok jobban kiegészítik egymást (módközi szállítás)[1], hatékonyabb eredmény érhető el.

3. A probléma kibontakozása a jövőben

Ha minden marad a régiben, azaz további intézkedések nem történnek, a rövid távú tengeri szállítás veszít jelenlegi lendületéből, fejlődése elkezd stagnálni, és nem tud majd teljes mértékben megfelelni az európai szállítási politikáról szóló fehér könyv félidős felülvizsgálatában és a lisszaboni menetrendben szereplő kihívásoknak.

4. Szubszidiaritás és arányosság

A rövid távú tengeri szállítás ösztönzésének politikája a Szerződés 80. cikkének (2) bekezdésén alapszik.

A nemzeti politikák nem minden esetben képesek kialakítani olyan, optimálisan egymáshoz kapcsolódó, interoperábilis szállítási megoldásokat, amelyekre Európának szüksége van a határok nélküli térségben. Jelentős eredményt kizárólag az Európai Bizottság érhet el a tagállamok és az ágazat bevonásával, ha együtt kidolgoznak egy egész Európára kiterjedő következetes keretrendszert.

A rövid távú tengeri szállítás politikájából következő egyedi jogalkotási intézkedéseket egyenként meg kell vizsgálni a szubszidiaritás szempontjából. Azonban az egyetlen új jogalkotási lépés, amelyre a 2003. évi ösztönző program félidős felülvizsgálata és ez a hatásvizsgálat utal az, hogy a 2002/6/EK (IMO FAL)[2] irányelv mellékleteit összhangba kell hozni a 2005-ben elfogadott IMO intézkedésekkel, amikor ez utóbbiak hatályba lépnek. Ezt a munkát az irányelv 5. cikkében szabályozott komitológiai eljárásban végzik el. Az egyéb említett intézkedések „puha intézkedések”, vagy a folyamatban lévő jogalkotási kezdeményezéseket támogató intézkedések (mint például az intermodális rakodóegységekről szóló javaslat[3]). A szubszidiaritást, az arányosságot és az alapvető jogokat teljes mértékben tiszteletben tartják.

5. Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk

A tagállamokkal (a rövid távú tengeri szállítás tájékoztatási központjaival[4]), az ágazattal (hajózási ágazatok fóruma – MIF) és a rövid távú tengeri szállítást ösztönző központokkal[5] folytatott konzultációk 2005 októberében kezdődtek meg. Az írásbeli észrevételeket 2006 januárjáig kérték. A Bizottság újabb ülést hívott össze a felekkel 2006 májusára.

A kapott hozzájárulások megerősítették, hogy a rövid távú tengeri szállítást ösztönözni és támogatni kell. A hozzájárulások általánosságban pozitívak voltak, és a rövid távú tengeri szállítás támogatására vonatkozó eredeti program előnyeit juttatták érvényre. A 2003. évi ösztönző program bemutatása óta elért fejlődés pozitív volt. A programban vázolt cselekvéseket teljes körűen végre kell hajtani.

6. Általános politikai célok

A rövid távú tengeri szállítás támogatásának 2003. évi programja 14 cselekvést jelölt meg, amelyek célja a szállítási mód megerősítése és a fejlődést gátló akadályok leküzdése.

A várható eredmények szempontjából az átfogó politikai célok a rövid távú tengeri szállítás hatékonyságának növelése, valamint az áruszállítás súlypontjának áthelyezése a közúti szállításról a rövid távú tengeri szállításra a fent jelzett nem fenntartható folyamatok mérséklése érdekében. Az európai versenyképességet és jólétet fenn kell tartani, sőt növelni kell, és a rövid távú tengeri szállítás e folyamat lényeges részét alkotja. Továbbá a rövid távú tengeri szállítás erősíti a kohéziót, valamint a perifériális területekkel és a szigetekkel fennálló kapcsolatokat.

A SMART kritériumok tükrében a célok a következők:

Egyedi: A rövid távú tengeri szállítás hatékonyságának továbbfejlesztése, és a multimodális háztól házig tartó logisztikai láncba történő integrálása.

Mérhető: Mérhető a rövid távú tengeri szállítás éves növekedésében, a megszüntetett forgalmi torlódások számában; a rövid távú tengeri szállításnak biztosított politikai elsőbbség, valamint az ipari érdek.

Elfogadott: A rövid távú tengeri szállítást ösztönző programról folytatott konzultációk egyértelműen azt mutatják, hogy a tagállamok és az ágazat egyaránt helyesli a Közösség ösztönző politikáját.

Reális: A rövid távú tengeri szállítás jelenleg az egyetlen olyan szállítási mód, amely a közúti szállításéhoz mérhető növekedési rátával rendelkezik. A forgalmi torlódások listáján eredetileg szereplő 161 forgalmi torlódást mára 35-re csökkentették. A politikai és üzleti lendület fennmaradt.

Ütemezett: A 2003. évi eredeti ösztönző programban szereplő cselekvésekre meghatározott határidők vonatkoznak, amelyeket be is tartottak.

A rövid távú tengeri szállítást ösztönző közösségi politika teljes mértékben összhangban áll a lisszaboni menetrend célkitűzéseivel (jólét és versenyképesség; a szabályozási környezet javítása; a szabályozás költségeinek minimalizálása az üzleti közösség felé) és az európai szállítási politikáról szóló fehér könyv félidős értékelésével (módközi szállítás, versenyképesség, fenntarthatóság, biztonság és a szárazföldi forgalmi torlódások elkerülése).

7. Hatáselemzés

Ez a hatáselemzés a rövid távú tengeri szállítás fejlesztésének erősítésére irányuló különféle politikai megoldási lehetőségek hatásait vizsgálja most, amikor az ösztönző program már három éve működik. Részletesebben vizsgálja az alternatív megoldási lehetőségek hatását, ideértve az ösztönző program félidős felülvizsgálatának előterjesztését négy új vagy ismételten tervbe vett intézkedéssel. A lehetőségek röviden a következők:

- a rövid távú tengeri szállítás uniós ösztönzésének eltörlése ;

- minden marad a régiben, a folyamatban lévő ösztönző program jelenlegi formában történő folytatása;

- a rövid távú tengeri szállítást ösztönző 2003. évi program felülvizsgálata új bizottsági közlemény előterjesztése útján, amely új és ismételten tervbe vett puha intézkedéseket kapcsol össze egy jogalkotási keretrendszer segítségével.

E választási lehetőségeket egy alaphelyzethez (stabil, semleges választási lehetőség) képest kell értékelni; a 2006. év az esetleges új cselekvések elfogadásáig ilyen helyzetnek vehető.

A hatások vizsgálatához használt értékelési kritériumok a következők: pozitív (++), enyhén pozitív (+), enyhén negatív (-) és negatív (--).

A hatáselemzés lehet rövid távú vagy középtávú.

7.1. Az általános megközelítés átfogó hatásai

A hatások összefoglaló táblázata |

Gazdasági hatás | Társadalmi hatás | Környezeti hatás |

Az uniós ösztönző cselekvés eltörlése | -- | -/-- | -/-- |

Minden marad a régiben | 0/- | 0/- | 0/- |

A 2003. évi ösztönző program felülvizsgálata egy bizottsági közlemény előterjesztésével | + | 0/+ | 0/+ |

7.2. Lehetséges új cselekvések vagy intézkedések konkrét hatásai

7.2.1 . A Közösség tagállamainak kikötőibe érkező és/vagy onnan induló hajókra vonatkozó jelentések alaki követelményeiről szóló irányelv (IMO-FAL) mellékleteinek módosítása – új cselekvés

A hatások összefoglaló táblázata |

Gazdasági hatás | Társadalmi hatás | Környezeti hatás |

Az uniós ösztönző cselekvés eltörlése | 0/- | 0 | 0 |

Minden marad a régiben | 0/- | 0 | 0 |

E cselekvés beépítése a 2003. évi ösztönző program felülvizsgálatára vonatkozó lehetőségbe | 0/+ | 0 | 0 |

7 .2.2. A tengeri autópályák működőképessé tétele – új cselekvés

A hatások összefoglaló táblázata |

Gazdasági hatás | Társadalmi hatás | Környezeti hatás |

Az uniós ösztönző cselekvés eltörlése | -- | - | - |

Minden marad a régiben | 0/- | 0/- | 0/- |

E cselekvés beépítése a 2003. évi ösztönző program felülvizsgálatára vonatkozó lehetőségbe | + | 0/+ | 0/+ |

7 .2.3. A rövid távú tengeri szállítást ösztönző központok (SPC-k) hatáskörének kiterjesztése a szárazföldi logisztikai megoldásokban alkalmazható multimodalitásra – új cselekvés

A hatások összefoglaló táblázata |

Gazdasági hatás | Társadalmi hatás | Környezeti hatás |

Az uniós ösztönző cselekvés eltörlése | -- | -- | -- |

Minden marad a régiben | - | 0/- | 0 |

E cselekvés beépítése a 2003. évi ösztönző program felülvizsgálatára vonatkozó lehetőségbe | + | 0/+ | 0/+ |

7.2.4. A rövid távú tengeri szállítás imázsának átalakítása – megváltozott célú cselekvés

A hatások összefoglaló táblázata |

Gazdasági hatás | Társadalmi hatás | Környezeti hatás |

Az uniós ösztönző cselekvés eltörlése | -- | - | - |

Minden marad a régiben | 0/- | 0/- | 0/- |

E cselekvés beépítése a 2003. évi ösztönző program felülvizsgálatára vonatkozó lehetőségbe | + | 0/+ | + |

7.3. A lehetőségek rangsorolása

Ezek az összesített hatások a 7.1. és 7.2. szakaszban felsorolt hatásokból erednek, ahol minden egyes hatásra 1-es súlyozási tényezőt alkalmaztak.

A LEHETŐSÉGEK RANGSOROLÁSA |

Összesített hatások mindösszesen |

Az uniós ösztönző cselekvés eltörlése | Enyhén negatívtól a negatívig |

Minden marad a régiben | Semlegestől a enyhén negatívig |

A 2003. évi ösztönző program felülvizsgálata bizottsági közlemény előterjesztésével | Némileg pozitív |

7.4. Az előnyben részesített lehetőség

Az előnyben részesített lehetőség a rövid távú tengeri szállítás ösztönzéséről szóló 2003. évi programot felülvizsgáló bizottsági közlemény előterjesztése. A 2003-ban alkalmazott megközelítésnek megfelelően a felülvizsgálat során a puha intézkedéseket egy jogalkotási keretrendszerrel kell összekapcsolni.

8. Ellenőrzés és értékelés

8.1. A haladás legfontosabb mutatói

Az utóbbi idők spanyol és holland elnöksége (2002, illetve 2004) prioritást biztosított a rövid távú tengeri szállításnak, és nem hivatalos üléseket szervezett az EU közlekedési miniszterei számára a tárgyban. A finn elnökség (2006 második fele) bejelentette, hogy elnöksége alatt prioritást ad rövid távú tengeri szállításnak.

A tagállamok, az ágazat és a rövid távú tengeri szállítást ösztönző központok számára egyaránt fontos, hogy tudjanak az elért haladásról, és tervezhessék a további cselekvéseket. Ez egyrészről ösztönzi a rövid távú tengeri szállítás fejlesztését, másrészről elősegíti, hogy a legproblematikusabb területekre összpontosítsanak.

A haladás legfontosabb mutatójának feladata, hogy fenntartsa a rövid távú tengeri szállítás által jelenleg élvezett hátszelet.

A rövid távú tengeri szállítás fejlődésében bekövetkező haladás e szállítási módnak a közúti szállításhoz viszonyított relatív növekedésével mérhető. Jelenleg a rövid távú tengeri szállítás növekedése igen közel áll a közúti szállításéhoz.

Egy másik valószerű mutató a tagállamok közlekedési politikájában a rövid távú tengeri szállítás számára biztosított súly lehet. Ez a súly jelenleg igen jelentős. Ebben az összefüggésben értelmezhető továbbá a prioritás is, amelyet a tagállamok – más szállítási módokkal szemben – a tengeri útvonalakkal kapcsolatos projekteknek biztosítanak a TEN-T keretében.

Mérésre alkalmas továbbá a rövid távú tengeri szállítást ösztönző cselekvések elfogadási szintje. Ez az elfogadási szint jelenleg igen magas.

Ésszerű mutató lehet továbbá a 2003. évi ösztönző program különböző cselekvései során elért haladás.

8.2. Az esetleges ellenőrzés és értékelés körvonalazása

A Bizottság a tagállamokkal, az ágazattal és a rövid távú tengeri szállítást ösztönző központokkal együtt tovább folytatja e szállítási mód ösztönzését, az előrehaladás követését és a rövid távú tengeri szállítást ösztönző program eredményeinek értékelését. Ez a rövid távú tengeri szállítás tájékoztató központja, az ágazat és a rövid távú tengeri szállítást ösztönző központok által a Bizottság elnökletével tartott rendszeres üléseken történik.

Újabb közleményt várhatóan 2008-ban adnak ki, amelyben levonják a program tanulságait, és meghatározzák a továbbiakban követendő utat.

[1] „Módközi szállítás”: az egyes, önmagukban vagy multimodális integrációban működő szállítási módok hatékony, az erőforrások optimális és fenntartható kihasználását biztosító igénybevétele az európai közlekedési rendszerben.

[2] A Közösség tagállamainak kikötőibe érkező és/vagy onnan induló hajókra vonatkozó jelentések alaki követelményeiről szóló, 2002. február 18-i 2002/6/EK európai parlament és tanácsi irányelv, HL L 67., 2002.3.9., 31. o.

[3] Az intermodális rakodóegységekről szóló európai parlament és tanácsi irányelvjavaslat, COM(2003) 155 végleges, 2003.4.7., módosította: COM(2004) 361 végleges, 2004.4.30.

[4] A rövid távú tengeri szállítás tájékoztató központjai a nemzeti hajózási hatóságok képviselői, amelyek feladata a rövid távú tengeri szállítás hatósági kezelése.

[5] A rövid távú tengeri szállítást ösztönző központok üzleti alapon működő jogalanyok, amelyek semleges, pártatlan tanácsadást végeznek a szállítást felhasználók igényei szerint a rövid távú tengeri szállítás igénybevételével kapcsolatban. A 21 nemzeti központ európai szinten az európai rövid távú tengeri szállítási hálózatba (European Shortsea Network, ESN) tömörül.