[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 16.5.2007

SEC(2007) 620 végleges

Javaslat

A TANÁCS HATÁROZATA

a görögországi túlzott hiány fennállásáról szóló 2004/917/EK határozat hatályon kívül helyezéséről

(előterjesztő: a Bizottság)

INDOKOLÁS

1. Háttér

A Szerződés 104. cikke előírja, hogy a tagállamoknak kerülniük kell a túlzott hiányt, és megállapítja az annak felismerésére és orvoslására szolgáló eljárást. A túlzott hiány esetén követendő eljárás (EDP) további részletezésre került „a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról” szóló 1467/97/EK tanácsi rendeletben[1], amely a Stabilitási és Növekedési Paktum része. A Szerződés 104. cikkének (2) bekezdése értelmében a Bizottságnak kell figyelemmel kísérnie a költségvetési fegyelem betartását két kritérium alapján, nevezetesen: a) a tervezett és tényleges költségvetési hiány túllépi-e a GDP 3%-ának megfelelő referenciaértéket (kivéve, ha a hiány aránya jelentősen és folyamatosan csökken, és közelít a referenciaértékhez; vagy pedig a referenciaérték túllépése csak kivételes és átmeneti, és az arány közel marad a referenciaértékhez); és b) az államadósságnak a GDP-hez viszonyított aránya túllépi-e a 60%-os referenciaértéket (kivéve ha az államadósság aránya elegendő mértékben csökken, és kielégítő ütemben közelít a referenciaértékhez).

A Szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyvvel összhangban a Bizottság biztosítja az EDP végrehajtására szolgáló adatokat. A jegyzőkönyv alkalmazásának részeként a 3605/93/EK tanácsi rendelet 4. cikkével összhangban a tagállamoknak évente kétszer, konkrétan április 1-jéig és október 1-jéig közölniük kell a költségvetési hiányra, az államadósságra és más kapcsolódó változókra vonatkozó adatokat. [2],[3].

A Bizottság 2004. május 19-én indította meg az EDP-t Görögország tekintetében a 104. cikk (3) bekezdése értelmében készült jelentés elfogadásával, a 2003. évi, a GDP 3,2%-ának megfelelő államháztartási hiány és a GDP 103%-ának megfelelő államadósság alapján[4]. A Tanács 2005. július 4-én a Bizottság javaslatára úgy határozott, hogy Görögországban túlzott hiány áll fenn a 104. cikk (6) bekezdésének megfelelően[5]. A Tanács egyidejűleg és úgyszintén a Bizottság ajánlására ajánlásokat[6] intézett Görögországhoz a 104. cikk (7) bekezdése alapján azzal a céllal, hogy legkésőbb 2005-re véget vessen a túlzott költségvetési hiánynak. A Tanács 2005. január 18-án a 104. cikk (8) bekezdésének megfelelően és a Bizottság ajánlásai alapján úgy határozott, hogy a meghatározott időn belül nem került sor hatékony intézkedések megtételére a 104. cikk (7) bekezdése értelmében tett ajánlásokra válaszul[7]. A Tanács 2005. február 17-én a Bizottság ajánlására a 104. cikk (9) bekezdésével[8] összhangban úgy határozott, hogy felszólítja Görögországot a túlzott költségvetési hiány megszüntetéséhez szükségesnek ítélt hiánycsökkentési intézkedések megtételére, és egy évvel, 2006-ra meghosszabbította a kiigazításra adott határidőt.

A Tanács a 104. cikk (9) bekezdése értelmében hozott határozatában úgy döntött, hogy „ Görögországnak a lehető leghamarabb, de legkésőbb 2006-ig meg kell szüntetnie a fennálló túlzott hiányt, az alábbiak által: i. a görög parlament által jóváhagyott 2005-ös költségvetés szigorú végrehajtása, és ii. 2006-ban állandó jellegű kiigazítási intézkedések végrehajtása, amelyek a hiány legalább 0,6 százalékpontos GDP-arányos korrigálását eredményezik”. A Tanács azt is előírta, hogy Görögország továbbra is tegyen erőfeszítéseket „a nettó hitelfelvételtől eltérő, az adósságszint változásához hozzájáruló tényezők meghatározása és ellenőrzése érdekében azzal a céllal, hogy a bruttó államadósság-ráta elegendő mértékben csökkenjen, és a túlzott hiány kiigazításával összhangban, kielégítő ütemben közelítsen a referenciaértékhez”, és az „államháztartási adatok összegyűjtésének és feldolgozásának javítására” A Tanács előírta Görögországnak, hogy 2005. március 21-i határidőig nyújtson be jelentést, amelyben felvázolja a Tanács ajánlásainak való megfelelésre irányuló határozatokat, ezt követően pedig rendszeres időközi helyzetjelentéseket.

Emellett a Tanács sürgette „Görögországot, hogy hozza meg a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy a ciklusonként kiigazított hiánynak a túlzott hiány kiigazítása utáni, a GDP legalább 0,5 % megfelelő éves csökkentésén keresztül az államháztartás középtávon egyensúlyhoz közeli vagy többletet mutató helyzetét célzó költségvetési konszolidáció fennmaradjon”.

1. táblázat: A Tanács által 2005. február 17-én jóváhagyott kiigazítás

Eltérő jelölés hiányában a GDP %-a | 2004 | 2005 | 2006 |

Államháztartási egyenleg a ciklikus hatásoktól megtisztított egyenlegben beállt változások A strukturális egyenleg változása Bruttó államadósság p.m. GDP reálnövekedése (%) | -5.5 kb. 112 3,8 | -3.6 +1.7 kb. 112 3,3 | hiány <3 Legalább +0,6 kb. 110 3,3 |

Megjegyzés : Strukturális egyenleg = ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg az egyszeri és más átmeneti intézkedések nélkül.

Forrás: A Tanács által a 104. cikk (9) bekezdése alapján Görögországnak küldött felszólítás, idézve a Bizottság szolgálatainak 2004. őszi előrejelzését.

A Bizottság 2005. április 6-án – a 2005. márciusi görög stabilitásai program felülvizsgált aktualizált változata és a görög hatóságok március 29-i, a tanácsi határozatban előírt végrehajtási jelentésnek tekintett nyilvános kötelezettségvállalása alapján, miszerint a 2006. évi költségvetés tervezetében elérik a GDP 3%-a alatti hiányt – a Tanácsnak szóló közleményt fogadott el[9], megállapítva azt, hogy a Görögország által eddig hozott intézkedések összhangban állnak a Tanács határozatával, valamint hogy ebben a szakaszban nincs szükség további lépésekre az EDP értelmében. A Tanács 2005. április 12-i ülésén egyetértett ezzel az értékeléssel.

A Szerződés 104. cikke (12) bekezdésének megfelelően a túlzott hiány fennállásáról szóló tanácsi határozatot a Bizottság javaslata alapján hatályon kívül kell helyezni, ha az érintett tagállamban a túlzott hiányt a Tanács véleménye szerint kiigazították.

2. A hiánnyal kapcsolatos legújabb fejlemények

A Bizottság (Eurostat) által Görögország 2007. áprilisi, a 3605/93/EK tanácsi rendeletnek[10] megfelelő beszámolóját követően szolgáltatott naprakész adatok és a Bizottság szolgálatainak 2007. tavaszi előrejelzése alapján 2006-ban a nominális államháztartási hiány a GDP 2,6%-a volt[11]. A hiányra vonatkozó számadat tartalmazza a GDP 0,6%-át kitevő átmeneti bevételeket, pontosabban a bankok által a nyugdíjkötelezettségek társadalombiztosítás általi átvállalásáért cserébe teljesített fizetéseket és halasztott fizetéseket. Ez az eredmény megfelel a Tanács által 104. cikk (9) bekezdése értelmében a 2006-ra a nominális hiány 3%-os referenciaérték alá csökkentésére vonatkozóan hozott határozatnak, illetve megfelel a görög stabilitási program 2005. decemberi aktualizált változatában szereplő célkitűzésnek.

A 2006-ban végrehajtott fő intézkedések a bevételi oldalon a következők: az adóelkerülés elleni küzdelem, az ingatlanok adóztatásának reformja, valamint az üzemanyag és a dohány jövedéki adójának emelése. Az év második felében számos további bevételnövelő intézkedést is végrehajtottak a 2006. évi költségvetés végrehajtásának biztosítása érdekében, nevezetesen: a vállalkozások és bankok jövedelemadóelőleg-fizetése mértékének emelése, az üzemanyag és a dohány jövedéki adójának további emelése, illetve a mobiltelefonos szolgáltatásokra kivetett adó emelése. Kiadási oldalon a fő intézkedések a munkabérek és működési kiadások visszafogása, az állami vállalkozások és szervezetek (DEKO) új keretrendszere, amely a közkiadások racionalizálását és az erőforrások hatékonyabb elosztását célozza, valamint a köz- és magánszféra közötti partnerségre vonatkozó új jogszabály, amely lehetővé tette a kis és nagy infrastrukturális projektekbe történő beruházást anélkül, hogy az a költségvetésre nyomást fejtene ki. Az eredetileg a költségvetésbe felvett, a GDP 0,4%-át kitevő átmeneti bevételeket hiánycsökkentőnek minősítették. Azokról azonban kiderült, hogy nem állnak összhangban az ESA95-tel, és az Eurostat nem vette figyelembe azokat a 2007 áprilisában jelentett hiányadatoknál. Ennek ugyanilyen összeggel növelnie kellett volna a végső hiányt. Azonban az alacsonyabb átmeneti bevételeket teljes egészében kiegyenlítette a swapügyletek bevételeinek felfelé történő módosítása[12],[13].

A bevételek és kiadások csaknem azonos mértékben járultak hozzá a 2005. évi 5,5%-os hiányhoz képest a GDP csaknem 3 százalékpontos nominális kiigazításához. A GDP-hez viszonyítottan kifejezve az összes bevétel 1,5 százalékponttal nőtt, a GDP 0,5%-át kitevő közvetett adókkal. A fennmaradó 1 százalékpontot a társadalombiztosítási járulékok és az egyéb bevételek – ideértve a tőkeátutalásokat (EU-átutalások) – növekedése teszi ki. Az összes kiadás a GDP-hez viszonyítva 1,25 százalékponttal csökkent, ennek vezérlője főként az elsődleges kiadások (a GDP 0,5%-ával) és a kamatkiadások csökkenése (a GDP 0,25%-ával) volt. A tőkeráfordítások ugyancsak körülbelül a GDP-hez viszonyítva 0,25 százalékponttal csökkentek. A strukturális egyenleg (azaz a ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg az egyszeri és más átmeneti intézkedések nélkül) a GDP-re vetítve 2,25 százalékponttal javult, a Tanács határozatának megfelelően.

Összességében a 2006. évi hiány a GDP-re vetítve 3,5 százalékponttal alacsonyabb mint 2003-ban, az EDP megnyitására alapul szolgáló évben, és a GDP-re vetítve 5,25 százalékponttal alacsonyabb, mint 2004-ben, amikor a hiány elérte a GDP-re vetített 7,9%-os csúcsát. Az elsődleges egyenleg megfelelő javulása ugyanezen évekhez viszonyítva a GDP-re vetítve 2,75 és csaknem 4,5 százalékpontos volt. Az időszak fiskális kiigazításai ellenére a GDP reálnövekedése erőteljes volt. A strukturális egyenleg becsült változásával mérve az államháztartási egyenleg javulása magában foglalta a GDP-re vetítve 4,5 százalékpontos költségvetési erőfeszítést 2004 és 2006 között. A csökkenő kamatterhek hatását kizárva a fiskális erőfeszítés a GDP-re vetített 3,75 százalékpontra csökken. Ezek a számadatok jóval a 104. cikk (9) bekezdése szerinti határozatban ajánlott kiigazítás felett vannak, ami indokolt a hiányra vonatkozó adatsoroknak a tanácsi határozat elfogadása óta történt felfelé történő módosítását figyelembe véve.

A tavaszi jelentés első eredményeinek közzététele után a hiány aránya rendszerint – felfelé vagy lefelé – módosításra kerül. Az EU tagállamok egészében a módosítások szokásosak, általában viszonylag kismértékűek és átlagban a zérótól jelentéktelen eltérést mutatnak. Görögország esetében az államháztartási beszámoló 2004 óta történt jelentős módosításai (lásd a szövegdobozt) – amelyekre az Eurostat jelentett adatokkal kapcsolatban megfogalmazott fenntartásait követően került sor – a 2004. július 5-i tanácsi ajánlásban és a 2005. február 17-i határozatban előírt, az államháztartási adatok összegyűjtésének és feldolgozásának javítására hozott intézkedések eredményei voltak. Ezek az intézkedések indították az Eurostatot arra, hogy validálja a 2006 októberében és 2007 áprilisában jelentett görög költségvetési hiányra és adósságra vonatkozó adatokat. Bár nem zárhatók ki a jövőre nézve a görög költségvetési hiánynak a módosításai, a most bejelentett hiány és a referenciaérték közötti eltérés miatt, viszonylag kevéssé valószínű, hogy az államháztartási beszámoló jövőbeli módosításai a GDP 3%-a fölé emelnék a 2006 évi hiány arányát. Ennek valószínűsége még alacsonyabb lesz, ha az Eurostat az idén később validálja a Görögország által 2006 októberében és 2007 áprilisában jelentett, felülvizsgált GDP-adatsorokat.

3. A hiányra vonatkozó előrejelzések 2007-re és azt követően

A Bizottság szolgálatainak 2007. tavaszi előrejelzése szerint 2007-re a GDP 2,4%-ának[14] megfelelő államháztartási hiányt jeleznek előre 3,75%-os GDP-reálnövekedéssel. Ebbe beletartoznak további, a GDP 0,25%-át kitevő, tartós jellegű kiadásmegtakarító intézkedések, valamint ugyanilyen összegű, további egyszeri bevételek – mindkettő a pénzügyminiszter által a Bizottság szolgálatainak 2007. tavaszi előrejelzése zárónapjáig tett bejelentése szerint[15]. Görögország stabilitási programjának 2006. decemberi aktualizált változata szerint a hiányra vonatkozó hivatalos célkitűzés 2007-re ugyancsak a GDP 2,4%-a volt. Azonban ez a hivatalos hiányérték nem tartalmazza a fent említett intézkedéseket. A 2007 tavaszi előrejelzésben szereplő egyszeri bevételek összességükben a GDP körülbelül 0,5%-át teszik ki, szemben azzal, hogy a stabilitási programban ez nem szerepel. Az egyszeri bevételek nélkül a hiány a tavaszi előrejelzés szerint még mindig a referenciaérték alatt lenne, a GDP 2,9%-án. A politikai változás nélküli forgatókönyv használatával 2008-ban a hiány kissé nő, a GDP 2,75%-ra emelkedik, de az egyszeri bevételek további igénybevétele nélkül. A hiányra vonatkozó előrejelzések a túlzott hiány hiteles és fenntartható kiigazítása irányába mutatnak.

Az áprilisban bejelentett további tartós és egyszeri intézkedések ellenére a tavaszi előrejelzés 2007-es hiányra vonatkozó előrejelzése megegyezik a stabilitási program célkitűzésével, és nem jobb annál. Az előrejelzések szerint ezen új intézkedések hatását kioltják különösen i. a tavaszi előrejelzés óvatosabb növekedési feltételezései és ii. az a tény, hogy a stabilitási programban szereplő tartós intézkedések a Bizottság szerint elégtelenek annak teljes kompenzálására, hogy a 2006. évi 0,6%-os egyszeri bevételek 2007-re 0,5%-ra (az áprilisban bejelentettek kivételével) csökkennek.

A 2007. évi költségvetésben tervezett fő intézkedések a bevételi oldalon a személyi jövedelemadózás reformja, valamint az üzemanyag jövedéki adójának további emelése 2007-ben, míg a hatóságok továbbra is kötelesek fokozni az adóelkerülés elleni küzdelmet. A kiadási oldalon az elsődleges kiadások éves növekedése az előrejelzések szerint a nominális GDP növekedése alatt marad, és ennek a kamatkiadások további csökkenésével együtt az összes kiadások GDP százalékában kifejezett megfelelő csökkenését kell eredményeznie. A csökkenést elő fogja segíteni a teljes közalkalmazotti bérkiadásainak (ez az összes elsődleges kiadások 25%-át teszi ki) lassabb növekedése – ami a költségvetés szerint nem fogja meghaladni a 6%-ot –, valamint az átmeneti kormányzati kiadások (főként az igazgatási és beszerzési költségek) jelentős lefaragása.

A 2007-es hiányra vonatkozó előrejelzés nominálisan a GDP-re vetített 0,25 százalékos csökkentést jelent 2006-hoz viszonyítva. Ez a kiigazítás a várakozások szerint csaknem teljesen a Bizottság szolgálatainak 2007 tavaszi előrejelzése záró napjáig tett bejelentés szerinti tartós intézkedéseknek tudható be. Az összes bevétel az előrejelzések szerint kevesebb mint 0,25 százalékponttal csökken; a magasabb közvetett adók csak részben kompenzálják a nyugdíjalapok átvételéből származó bevételcsökkenést és kisebb mértékben a közvetlen adóbevételek csökkenését, ami tükrözi a végrehajtott személyi jövedelemadó-csökkentéseket. Az összes kiadás az előrejelzések szerint a GDP-re vetített 0,5 százalékponttal csökken, amit főként a csökkenő kamatkiadások, állami fogyasztás és bruttó állóeszköz-felhalmozás vezérel. A strukturális javulás a GDP 0,25%-a körül lesz, és 2007-re a strukturális hiányt 3,75% körülire helyezi.

A Bizottság szolgálatainak 2007. tavaszi előrejelzése szerint a kiigazítás üteme 2007-ben alatta marad a 104. cikk (9) bekezdése szerinti tanácsi határozatban a korrekciót követő időszakra strukturális viszonylatban minimumként meghatározott, a GDP-re vetített 0,5%-nak, és nem felel meg a Stabilitási és Növekedési Paktumnak. A Tanács a stabilitási program 2006. decemberi aktualizált változatáról alkotott véleményében[16]megjegyezte, hogy a program nem tervezi a pénzügyi helyzet középtávú célkitűzésének (MTO) elérését (ami Görögország esetében strukturális viszonylatban az egyensúlyi helyzet) (a 2009-ben végződő) programidőszakban[17]. Hozzátette, hogy a túlzott hiány kiigazítását követő években erősíteni kell a programban foglalt kiigazítás ütemét a középtávú célkitűzés irányába – különösen 2007-ben – ahhoz, hogy összhangban legyen a Stabilitási és Növekedési Paktummal.

4. Az adósságok alakulása és előrejelzések

A 2003–2006. közötti időszakban a bruttó adósságráta nem teljes mértékben tükröződött az államháztartás egyenlegében és a gazdaság általános teljesítményében. Az erős (átlagban évi 7,5%-ot meghaladó és ezzel az EU-átlagot több évre megelőző) nominális GDP növekedéssel, a csökkenő kamatkiadásokkal és a javuló elsődleges egyenleggel összefüggésben az adósságráta csak 3,75 százalékponttal csökkent 2003 és 2006 között.

A nominális GDP növekedése volt az adósságcsökkenés fő hajtóereje, ami túlkompenzálta a kamatkiadások adósságnövelő hatását. A nominális GDP növekedés és a kamatkiadások együttes hatása („hólabda” effektus) hozzájárult az adósság 8,75 GDP-százalékpontos csökkenéséhez. Az elsődleges egyenleg 2005-ig hozzájárult az adósság növekedéséhez (3 GDP-százalékponttal), míg 2006-ban és először 2003 óta többletbe fordult, és hozzájárult az adósságráta 2 százalékpont körüli csökkentéséhez.

Azonban 2004 és 2006 között a 4,25 százalékpontos, jelentős adósságnövelő állományalkalmazkodás hátráltatta az adósságcsökkenés gyorsabb ütemét, a GDP 1,5%-át kitevő privatizációs bevételek ellenére. Mindenestre az állományalkalmazkodás az elmúlt években sokkal kisebb volt, mint néhány évvel ezelőtt. Emellett most sokkal több részletes információ áll rendelkezésre az állományalkalmazkodás minden komponenséről, valamint kisebbek a statisztikai eltérések, ami hozzájárul a jelentett adatok megbízhatóságának növekedéséhez. 2004-ben a GDP 1%-át kitevő adósságnövelő állományalkalmazkodás főként a központi kormányzat banki betéteinek felhalmozódásából eredt; 2005-ben a hiányt meghaladó adósságkibocsátás főként a hátralékos egészségügyi kiadások kiegyenlítésével volt kapcsolatos. A GDP 2,3%-át kitevő állományalkalmazkodás 2006-ban történetesen a következőkből ered: a banki betétek további felhalmozódása (a GDP 0,6%-a), az a tény, hogy a nyugdíjkötelezettségek társadalombiztosításhoz való, fent említett átcsoportosítása még nem folyt be (a GDP 0,5%-a),[18] az EU-költségvetés függő kifizetései (GDP 0,6%-a), katonai berendezések vásárlásával kapcsolatos olyan kifizetések, amelyek szállításkor adódnak majd hozzá a hiányhoz (a GDP 0,4%-a), tulajdonosi érdekeltségek eladása (a GDP -1,4%-a), statisztikai eltérések (a GDP 0,6%-a), valamint számos más kisebb változó[19].

Görögország stabilitási programjának 2006. decemberi aktualizált változata 2006-tól kezdődően fokozatos és jelentős gyorsulást tűz célul a GDP-arányos államadósság csökkentésére, 2009-ig 12,75 százalékponttal. A növekvő elsődleges többletek (7,25 százalékponttal) és az adósságcsökkentő „hólabda” effektus (hasonló összegben, az erős nominális GDP növekedésnek köszönhetően) együttes hatása lenne a fő hajtóerő. Az aktualizált változat előrevetíti az adósságnövelő állományalkalmazkodás jelentős csökkenését is, ami 2007–2009-re a GDP 1,75 százalékpontját teszi ki. A Tanács a programról alkotott véleményében megjegyezte, hogy az adósságráta 2007 utáni alakulása a programban előre jelzettnél kevésbé kedvező lehet, tekintettel a kedvező növekedési előrejelzésre és a hiányra vonatkozó célkitűzések kockázataira. Hozzátette, hogy az adósságráta mindazonáltal a programidőszakban elegendő ütemben csökkent a referenciaérték felé.

A Bizottság szolgálatainak 2007. tavaszi előrejelzése szerint az adósságráta csökkenésének üteme valamivel alacsonyabb lesz, mint a stabilitási programban, és politikai változás nélküli forgatókönyv esetén 2008-ra 97,5% körüli szintet ér el. Ezekre az adósság terén megmutatkozó trendekre figyelemmel az adósságráta elégséges ütemben látszik csökkenni a referenciaérték felé.

5. A GÖRÖG ADATOK STATISZTIKAI MEGBÍZHATÓSÁGÁVAL KAPCSOLATOS MEGFONTOLÁSOK

A 2004. július 5-i tanácsi ajánlás és a 2005. február 17-i határozat szerint Görögországnak javítania kell az államháztartási adatok összegyűjtését és feldolgozását.

Görögország Nemzeti Statisztikai Szolgálata (NSSG) számos intézkedést hozott a Bizottságnak jelentett, hiányra és adósságra vonatkozó adatok minőségének javítása céljából. Ebbe beletartozott egy új felmérés a társadalombiztosítástól, a helyi önkormányzati és az államigazgatáson kívüli központi kormányzati szervektől megfelelő időben, negyedévente végzett adatgyűjtésről; az előző felmérés éves volt, és az eredmények gyakran csak két vagy három év múlva álltak rendelkezésre. Emellett a felmérés pénzügyi részének eredményeit módszeresen összevetették a Bank of Greece által gyűjtött banki statisztikák rendelkezésre álló adataival. Az NSSG ugyancsak elvégezte az állami vállalatokba eszközölt tőkeinjekciók részletesebb elemzését, hogy azokat helyesen a hiány vagy a pénzügyi ügyletek közé könyvelje, az Eurostat kritériumának megfelelően. Az egészségügyi kiadások nyilvántartását a korábbi pénzforgalmi elvről az eredményelszámolás elvére állították át. A katonai kiadások, az EU-költségvetésből érkező átutalások, az adók és az államháztartáson belüli transzferek is olyan területet képeztek, ahol az NSSG az Eurostat javaslataival összhangban megváltoztatta nyilvántartási eljárását. Emellett a görög statisztikai hatóságok bevezették az Eurostat több más technikai ajánlását – amelyek a módszertani látogatásról készült jelentésben kerültek felsorolásra. Ezek a javítások a 2002–2005-re vonatkozó adatok statisztikai eltéréseinek jelentős csökkenéséhez vezettek. Ennek eredményeképpen az Eurostat 2006. október 23-án visszavonta fenntartásait a Görögország által jelentett, költségvetési hiányra és adósságra vonatkozó adatok tekintetében, és validálta ezeket az adatokat. Ezt a validálást 2007 áprilisában megerősítették. Bár még mindig maradtak megmagyarázatlan eltérések, azok a korábbiakhoz képest jóval alacsonyabbak.

Szövegdoboz: A görög költségvetési elszámolások módosításai 2004 óta

A görög hatóságok 2004 szeptemberében – két hónappal azután, hogy a Tanács határozott arról, hogy túlzott hiány áll fenn Görögországban – egy új jelentésben beterjesztettek módosított adatokat, amelyek arra utaltak, hogy a költségvetési hiány 2000 óta meghaladja a GDP 3%-át. Különösen a 2000–2003. évi adatokat módosították felfelé jelentősen, minden évben a GDP arányában két százalékponttal (lásd a táblázatot). Az adósságra vonatkozó adatokat ugyancsak felfelé módosították, a GDP arányában 7 százalékpontot meghaladóan. A 2004-re tervezett számadatok magukban foglalták a hiány és az adósság GDP arányában 2,3% és 14% százalékponttal való, felfelé történő módosítását.[20]

Ezt az adatmódosítást a görög hatóságok által szolgáltatott új információk alapján végezték el, az Eurostat kérésére a 2000-2003 időszakra, és ez az ESA95 számviteli keretének pontosabb alkalmazásán alapul. Az Eurostat a jelentett adatok ellenőrzése után 2004. szeptember 23-án validálta az új 2000–2003-as adatokat[21].

A 2005. márciusi bejelentés ismét módosította az adatokat, különösen a 2002–2003-as hiány tekintetében. Ennek fő okai a következők voltak: i. az a tény, hogy a ki nem fizetett egészségügyi kiadások elszámolása nem megfelelően történt, amikor a kiadás felmerült; és ii. a társadalombiztosítás 2002-re 0,1%-kal, 2003-re pedig 0,2%-kal való lefelé történő módosítása. Az adósságra vonatkozó számadatok 2002-re és 2003-ra ugyancsak kissé lefelé kerültek módosításra, főként a kölcsönös biztosítási alap társadalombiztosítási ágazatba való átsorolása miatt. Az Eurostat nem validálta a 2005 márciusában, 2005 szeptemberében és 2006 áprilisában jelentett adatokat, a hiányra és az adósságra vonatkozóan jelentett adatok egymást követő módosításai ellenére sem[22].

Az Eurostat 2006. május 29. és június 2., valamint szeptember 27–29. között módszertani látogatást [23] tett Görögországban. A látogatás az Eurostat és a görög hatóságok megállapodását eredményezte az EU-költségvetéssel bonyolított ügyletek nyilvántartása, a társadalombiztosítási elszámolások és a 2002–2005 évre vonatkozó egyéb követelések és kötelezettségek összegével kapcsolatban, amelynek keretében tisztázták az Eurostat News Releases 2005. szeptember 26-i és 2006. április 24-i számában említett, függőben lévő kérdéseket. 2006. szeptember 29-én az Eurostat megállapodott a görög hatóságokkal az egyéb központi kormányzati szervek és a társadalombiztosítási alapok többletének csökkentéséről (a rendes költségvetésből kapott átutalások korrekciói és az adatforrások változása 2005-ben). A módosítás a GDP 0,75 százalékpontját tette ki 2004-ben és 2005-ben. Különösen a társadalombiztosítási többletek lefelé történő módosítása évente körülbelül a GDP 0,25%-át jelentette. Ennek eredményeként ismét módosításra kerültek a hiányra és adósságra vonatkozó adatok; az Eurostat visszavonta a görög költségvetési hiányra vonatkozó fenntartásait, és validálta a jelentett adatokat[24].

A 2007. áprilisi jelentés ismét felfelé módosította a 2004-es, és különösen a 2005-ös hiányt. A 2004-es növekedés főként az EU-költségvetéssel kapcsolatos, az adókövetelések felfelé történő módosítása által részben kompenzált átutalások elszámolásának időpontjára vonatkozó új információk miatt következett be. A 2005-ös növekedés oka főként az egyéb központi kormányzati szervek többletének csökkentése volt.

[pic]

2. táblázat: A 2004 márciusa és 2007 áprilisa között az EDP keretében jelentett görög adatok módosítása

6. KÖVETKEZTETÉSEK

Az államháztartási hiány lecsökkent a 2004-es GDP 7,9%-áról a 2006-os GDP 2,6 %-ára, a 3%-os GDP-referenciaérték alá. A hiány ezen időszak során történő csökkentése mögött húzódó intézkedések főként tartós jellegűek, bár 2006-ban igénybe vettek a GDP 0,6%-át kitevő egyszeri intézkedéseket is. A strukturális egyenleg (azaz a ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg az egyszeri és más átmeneti intézkedések nélkül) a GDP-re vetítve 4,5%-kal, a Tanács ajánlásánál többel javult 2006-ban 2004-el összevetve, ami indokolt, figyelemmel a görög hiányra vonatkozó adatsoroknak a tanácsi ajánlás elfogadása óta történt felfelé módosítására. A Bizottság szolgálatainak 2007. tavaszi előrejelzése szerint az általános hiány 2007-ben várhatóan a GDP 2,4%-ára szűkül (még mindig tartalmazva a GDP 0,5%-át kitevő egyszeri intézkedéseket, amelyek nélkül a hiány még mindig 3% alatt lenne), és politikai változások nélkül enyhén, a GDP 2,7%-ára nő 2008-ban, azonban egyszeri intézkedések nélkül és a strukturális egyenlegben egy további csekély javulással járva. Ez azt jelzi, hogy a hiánynak a GDP 3%-a alá való csökkentése hitelt érdemlő és fenntartható módon történt.

Az államháztartás bruttó adóssága a 2004-es GDP 108,5%-áról 2006-ban 104,5%-ra csökkent, és a Bizottság szolgálatainak 2007. tavaszi előrejelzése szerint 2008-ra további, körülbelül a GDP 97,5%-ára történő esése várható (politikai változások nélkül). Úgy tekinthető, hogy az adósságráta elégséges ütemben csökken a 60%-os referenciaérték felé.

A görög statisztikai hatóságok javították eljárásaikat, ami a statisztikai eltérések jelentős csökkenését és általánosan jobb adatminőséget eredményezett. Ennek eredményeként az Eurostat visszavonta fenntartásait a ténylegesen jelentett adatok minőségével kapcsolatban.

Az átfogó értékelésből az következik, hogy Görögországban a túlzott hiány korrekciója megtörtént. Ezért a Bizottság javasolja a Tanácsnak a görögországi túlzott hiányról szóló határozat hatályon kívül helyezését.

3. táblázat: Költségvetési fejlemények, 2003–2008

Államháztartási egyenleg | -6.2 | -7.9 | -5.5 | -2.6 | -2.4 | -2.4 | -2.7 | -1.8 |

- Összes bevétel | 43.0 | 42.1 | 41.6 | 43.2 | 43.0 | 43.2 | 42.5 | 43.6 |

- Összes kiadás | 49.5 | 49.8 | 47.3 | 46.1 | 45.5 | 45.6 | 45.3 | 45.4 |

ebből: | - kamatkiadás | 5.5 | 5.5 | 4.9 | 4.6 | 4.4 | 4.4 | 4.2 | 4.2 |

- bruttó állóeszköz-felhalmozás | 4.0 | 4.2 | 3.5 | 3.6 | 3.5 | 3.5 | 3.5 | 3.5 |

Elsődleges egyenleg | -0.7 | -2.4 | -0.6 | 2.0 | 2.0 | 2.0 | 1.5 | 2.4 |

Egyszeri és átmeneti intézkedések | 0.0 | 0.0 | 0.0 | 0.6 | 0.5 | 0.0 | 0.0 | 0.0 |

Strukturális egyenleg (1) | -6.5 | -8.5 | -6.1 | -3.9 | -3.6 | -2.8 | -3.5 | -2.3 |

Strukturális elsődleges egyenleg (1) | -1.0 | -3.0 | -1.2 | 0.7 | 0.8 | 1.6 | 0.7 | 1.9 |

Bruttó államadósság(4) | 107.8 | 108.5 | 107.5 | 104.6 | 100.9 | 100.1 | 97.6 | 95.9 |

Adósságráta változása (a) = (b) + (c) + (d) | -2.9 | 0.7 | -1 | -2.9 | -3.7 | -4.0 | -3.3 | -4.2 |

Hozzájárulások: | - elsődleges egyenleg (b) | 0.7 | 2.4 | 0.6 | -2.0 | -2.0 | -2.0 | -1.5 | -2.4 |

- „hólabda” effektus (c) | -3.1 | -2.8 | -2.7 | -3.2 | -2.4 | - | -2.6 | - |

- állomány-alkalmazkodás d) | -0.5 | 1.0 | 1.1 | 2.3 | 0.7 | 0.6 | 0.7 | 0.6 |

Pm GDP-reálnövekedés (%) | 4.8 | 4.7 | 3.7 | 4.3 | 3.7 | 3.9 | 3.7 | 4.0 |

Pm Kibocsátási rés | 0.6 | 1.5 | 1.4 | 1.7 | 1.5 | 0.9 | 1.6 | 1.1 |

(1) Ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg az egyszeri és más átmeneti intézkedések nélkül (2) Ciklikus hatásoktól megtisztított és strukturális egyenlegek, valamint kibocsátási rések, a Bizottság szolgálatainak a programban szereplő információkon alapuló számításai szerint. A program 2007-re nem tartalmazta a GDP 0,25 százalékpontját kitevő egyszeri intézkedéseket és a 2007 áprilisában bejelentett, ugyancsak a GDP 0,25 százalékpontját kitevő tartós intézkedéseket. Az összes bevétel és az összes kiadás kiigazításra került az ESA95 harmonizált fogalommeghatározásainak megfelelően. (3) Politikai változások elmaradásának feltételezése (4) A bruttó adósságráta változása a következőképpen bontható le: [pic] ahol t az idő alsó indexe; D, PD, Y és SF sorban az államadósság-állomány, az elsődleges hiány , a nominális GDP és az állományalkalmazkodás, valamint i és y az adósság átlagos költségét és a GDP nominális növekedését jelenti. A zárójelbe foglalt kifejezés a „hólabda” effektust jelenti. Források: A Bizottság szolgálatainak 2007. tavaszi előrejelzése és a stabilitási program 2006. decemberi aktualizált változata |

Javaslat

A TANÁCS HATÁROZATA

a görögországi túlzott hiány fennállásáról szóló 2004/917/EK határozat hatályon kívül helyezéséről

AZ EURÓPAI UNIŐ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 104. cikke (12) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság ajánlására,

mivel:

(1) A Tanács a 2004/917/EK tanácsi határozattal[25]– a Bizottságnak a Szerződés 104. cikke (6) bekezdése szerinti ajánlását követően – úgy határozott, hogy Görögországban túlzott hiány áll fenn. A Tanács megállapította, hogy az államháztartás hiánya 2003-ban a GDP 3,2%-a volt, ami meghaladta a Szerződésben előirányzott, a GDP 3%-ának megfelelő referenciaértéket, miközben a bruttó államadósság szintje a GDP 103 %-ának felelt meg, ami jóval meghaladja a Szerződésben előirányzott 60%-os referenciaértéket[26].

(2) 2004. július 6-án a Szerződés 104. cikkének (7) bekezdésével és a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló, 1997. július 7-i 1467/97/EK tanácsi rendelet [27] 3. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Tanács a Bizottság javaslata alapján ajánlást intézett Görögországhoz azzal a céllal, hogy legkésőbb 2005-ig szüntesse meg a túlzott hiányt. Az ajánlást nyilvánosságra hozták.

(3) A Tanács 2005. január 19-én a 104. cikk (8) bekezdésének megfelelően és a Bizottság ajánlásai alapján határozott, hogy Görögország nem tett hatékony intézkedéseket a Tanács 104. cikk (7) bekezdése értelmében tett ajánlásaira[28]. A Tanács 2005. február 17-én a Bizottság ajánlására úgy határozott[29], hogy a 104. cikk (9) bekezdésével összhangban felszólítja Görögországot a túlzott hiány megszüntetéséhez szükségesnek ítélt hiánycsökkentési intézkedések megtételére, és egy évvel, 2006-ra meghosszabbította a kiigazításra adott határidőt.

(4) A Szerződés 104. cikke (12) bekezdésének megfelelően a túlzott hiány fennállásáról szóló tanácsi határozatot hatályon kívül kell helyezni, ha az érintett tagállamban a túlzott hiányt a Tanács véleménye szerint kiigazították.

(5) A Szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyvvel összhangban a Bizottság biztosítja az eljárás végrehajtására szolgáló adatokat. A jegyzőkönyv alkalmazásának részeként az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv alkalmazásáról szóló, 1993. november 22-i 3605/93/EK tanácsi rendelet[30]4. cikkével összhangban a tagállamoknak évente kétszer, konkrétan április 1-jéig és október 1-jéig közölniük kell a költségvetési hiányra, az államadósságra és más kapcsolódó változókra vonatkozó adatokat.

(6) Görögország 2007. április 1-jei jelentését és a Bizottság szolgálatainak 2007. tavaszi előrejelzését követően a 3605/93/EK rendelet 8g. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság (Eurostat) által közölt adatok alapján a következő következtetések vonhatók le:

- Az államháztartási hiány a 2004-es GDP 7,9%-áról[31] 2006-ban a GDP 2,6%-ára csökkent, ami a 3%-os GDP-referenciaérték alatt van. Ez megegyezik a stabilitási program 2005. évi aktualizált változatában meghatározott célkitűzéssel;

- A bevételek és kiadások csaknem azonos mértékben járultak hozzá a 2005. évi 5,5%-os hiányhoz képest a GDP csaknem 3 százalékpontos nominális kiigazításához. A GDP-hez viszonyítottan kifejezve az összes bevétel 1,5 százalékponttal nőtt, a GDP 0,5 százalékpontját kitevő közvetett adókkal. A fennmaradó 1 százalékpontot a társadalombiztosítási járulékok és az egyéb bevételek – ideértve a tőkeátutalásokat (EU-átutalások) – növekedése teszi ki. Az összes kiadás a GDP-hez viszonyítva 1,25 százalékponttal csökkent, ennek vezérlője főként az elsődleges kiadások (a GDP 0,5%-ával) és a kamatkiadások csökkenése (a GDP 0,25%-a) volt. A tőkekiadások ugyancsak körülbelül a GDP 0,5 százalékpontjával csökkentek. Az egyszeri intézkedésekből származó bevételek a GDP 0,6%-át tették ki. A strukturális egyenleg (azaz a ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg az egyszeri és más átmeneti intézkedések nélkül) javulása a becslések szerint 2006-ban a GDP 2,25%-a;

- A Bizottság szolgálatainak 2007. tavaszi előrejelzése a hiány további, a GDP 2,4%-ára történő csökkenését jelzi 2007-re. Ez megfelel a stabilitási program 2006. decemberi aktualizált változatában meghatározott, a GDP 2,4%-át kitevő hivatalos hiánycélnak. A Bizottság szolgálatainak előrejelzése azonban a GDP 0,25%-át kitevő, további egyszeri intézkedéseket, valamint a GDP körülbelül 0,25%-át kitevő tartós kiadásmegtakarító intézkedéseket tartalmaznak, mindkettőt a Bizottság szolgálatai tavaszi előrejelzésének záró időpontjáig bejelentettek szerint, ami ezáltal nem tükröződött a 2006 decemberi hivatalos hiánycélban. Ennek ellenére a tavaszi előrejelzés 2007-re vonatkozó jelzése a célnál nem jobb, mivel ezen új intézkedések hatását kiegyenlítik i. az óvatosabb növekedési feltételezések és ii. az a tény, hogy a 2007-re tervezett tartós intézkedések a Bizottság nézete szerint nem egyensúlyoznák ki teljesen az egyszeri bevételek csökkenését. A hiány az egyszeri intézkedések nélkül is a referenciaérték alatt lenne, a GDP 2,9%-áz tenné ki. A tavaszi előrejelzés 2008-ra politikai változások nélkül a GDP 2,7%-ának megfelelő hiányt jelez (2008-ra nem tartalmaz egyszeri intézkedéseket). Ez azt mutatja, hogy a hiánynak a GDP 3%-a alá való csökkentése hitelt érdemlő és fenntartható módon történt. A strukturális egyenleg 2007-ben várhatóan körülbelül a GDP 0,25 százalékpontjával javul, 2008-ban pedig – politikai változások nélkül – egy csekély összeggel. Ezt annak szükségességéhez képest kell értékelni, hogy előrehaladást érjenek el a költségvetési helyzet középtávú célkitűzései (MTO) felé, ami Görögország tekintetében a strukturális értelemben vett egyensúlyi helyzet;

- az államadósság a 2004-es GDP 108,5%-áról 2006-ban 104,5%-ra csökkent, és a Bizottság szolgálatainak 2007. tavaszi előrejelzése szerint 2008-ra az adósságráta további, körülbelül a GDP 97,5%-ára történő esése várható, ami még mindig jóval meghaladja a GDP 60%-ának megfelelő referenciaértéket. Úgy tekinthető, hogy az adósságráta elégséges ütemben csökken a 60%-os referenciaérték felé.

(7) A görög statisztikai hatóságok javították eljárásaikat, ami a statisztikai eltérések jelentős csökkenését és az általánosan jobb adatminőséget eredményezte. Ennek eredményeként az Eurostat visszavonta fenntartásait a ténylegesen jelentett adatok minőségével kapcsolatban.

(8) A Tanács véleménye szerint a görögországi túlzott hiány kiigazítása megtörtént, ezért a 2004/917/EK határozatot hatályon kívül kell helyezni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az átfogó értékelésből az következik, hogy Görögországban a túlzott hiány kiigazítása megtörtént.

2. cikk

A 2004/917/EK határozat hatályát veszti.

3. cikk

Ennek a határozatnak a Görög Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben,

a Tanács részéről

az elnök

[1] HL L 209., 1997.8.2., 6. o. A legutóbb az 1056/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 5. o.) módosított rendelet.

[2] HL L 332., 1993.12.31., 7. o. A legutóbb a 2103/2005/EK rendelettel (HL L 337, 2005.12.22., 1. o.) módosított rendelet.

[3] Görögország legutóbbi értesítése az alábbi címen található:

http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal.

[4] SEC(2004) 623. Több alkalommal felülvizsgálták a 2003. évi államháztartási hiányra és a bruttó államadósságra vonatkozó számadatokat (lásd a szövegdobozt). A legfrissebb adatok szerint 2003-ban a hiány a GDP 6,2%-át, az adósság pedig a GDP 107,8%-át tette ki.

[5] HL L 389., 2004.12.30., 25. o.

[6] A görögországi EDP-re vonatkozó összes dokumentum megtalálható a következő weboldalon: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/edp_list_en.htm.

[7] HL L 107., 2005.4.28., 24. o.

[8] HL L 153., 2005.6.16., 29. o.

[9] SEC(2005) 443.

[10] Eurostat News Release, 2007. április 23-i 55/2007 szám.

[11] Ebben a dokumentumban a GDP a görög hatóságok által a 2007. áprilisi EDP-jelentés mellékleteként megadott felülvizsgálatlan GDP-adatsorokra utal, nem pedig a görög hatóságok által 2006 októberében jelentett „felülvizsgált” adatokra, ami 2000 óta évente a nominális GDP körülbelül 26%-os, felfelé történő felülvizsgálatát eredményezheti. A felülvizsgálat nagyságrendjére és összetettségére figyelemmel azt az Eurostat még mindig vizsgálja.

[12] Az ESA95-ben a swapügylet szerződéses megállapodás két fél között, akik abban állapodnak meg, hogy bizonyos idő alatt és előre meghatározott szabályok szerint az eladósodottság azonos összege mellett sorozatos kifizetéseket cserélnek egymással. Ennek legelterjedtebb változatai a kamatswap, az árfolyamswap és a devizaswap (más néven keresztdevizás kamatswapügylet) Az ebből származó fizetések a rendszerben nem minősülnek tulajdonosi jövedelemnek, és minden elszámolást a pénzügyi mérlegben kell számba venni.

[13] Az ESA 95-öt módosító 2558/2001/EK rendelet (HL L 344., 2001. 12.28., 1. o.) szerint a swappal kapcsolatos áramok pénzügyi ügyletek, és ezért azokat kizárják a költségvetési hiány kiszámításakor. Ugyanezen rendelet szerint azonban a túlzott hiány esetén követendő eljárás sajátos céljaira ezeket az áramokat még mindig kamatként kell elkönyvelni. Görögország esetén a swapügyletekkel kapcsolatos pénzáramok hozzájárultak a 2006. évi, a túlzott hiány esetén követendő eljárásban jelentőséggel bíró költségvetési hiánynak a GDP 0,29%-ával való csökkentéséhez.

[14] A görög hatóságok 2006 szeptemberében a nominális GDP-számadatok 26%-os felfelé történő módosítását jelentették be. Ez a módosítás jelentheti azt, hogy a magas GDP nevezőre gyakorolt hatása a hiányt alig valamivel 2% alá tudja csökkenteni. Az előzetes becslések szerint azonban a bruttó nemzeti jövedelem ezzel együtt járó módosítása ahhoz vezethet, hogy Görögország EU-költségvetéséhez teljesített hozzájárulásának aránya a GDP 0,25%-ánál kisebb mértékben fog tartósan növekedni, valamint a hátralékos hozzájárulás tekintetében a GDP körülbelül 0,75%-át kitevő egyszeri fizetéshez, ami növelheti a 2007. évi egyenleget. Ez a GDP 3%-ához közeli, de az alatti hiányt eredményezhet. Hangsúlyozni kell azonban, hogy ezek a becslések kizárólag Görögország bejelentésén alapulnak. A GNI-bizottság 2006 októberében felfüggesztette véleményét a Görögország által benyújtott felülvizsgált számadatok vonatkozásában, és később, 2007-ben fog véleményt nyilvánítani, miután a görög adatok Eurostat általi alapos vizsgálata befejeződik. Csak ezt követően tudja a Bizottság meghatározni a GDP visszatartott szintjét és Görögország EU költségvetéséhez teljesített hozzájárulásával kapcsolatos tényleges következményeket.

[15] Ezeket az intézkedéseket a 2007. április 30-án Görögország által a 104. cikk (9) bekezdése szerinti tanácsi ajánlásnak megfelelően benyújtott EDP-jelentésben erősítették meg.

[16] HL C 70., 2007.3.27., 9. o.

[17] A görög pénzügyminiszter április 24-én nyilvánosan bejelentette, hogy a görög kormány 2012-ről 2010-re tette át az egyensúlyi vagy többletben lévő költségvetésre vonatkozó középtávú célkitűzés elérésének határidejét, így a görög Stabilitási és Növekedési Paktum 2006. decemberi aktualizált változatában tervezettnél két évvel korábbra. Ezt a vállalást a 2007. április 30-án Görögország által a 104. cikk (9) bekezdése szerinti tanácsi ajánlásnak megfelelően benyújtott, 2007. április 30-i EDP-jelentésben erősítették meg.

[18] Ezt az összeget tíz éves részletben kell kifizetni.

[19] Lásd az Eurostat feljegyzését: „A tagállamok, az euróövezet és az EU-27 2003–2006-os időszakra vonatkozó állományalkalmazkodása a 2007 áprilisi EDP-jelentésben jelentettek szerint”, elérhető az alábbi címen: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_PUBLIC/STOCK_FLOW_2007/EN/STOCK_FLOW_2007-EN.PDF.

[20] Lásd még az Európai Bizottság „Államháztartás az EMU-ban – 2005” kiadványát, European Economy, 3, különösen annak I.1. szövegdobozát.

[21] Eurostat News Release, 117/2004. sz.

[22] Eurostat News Releases, 39/2005, 120/2005 és 48/2006. sz.

[23] A módszertani látogatásokat a 3605/93/EK tanácsi rendelet 8d. és 8e. cikke hozta létre. E látogatások „célja a megküldött tényleges adatokat alátámasztó eljárások és kormányzati számlák ellenőrzése, valamint részletes következtetések levonása a megküldött adatok minőségének tekintetében,”; azokra „abban az esetben kerülhet sor, ha jelentős veszélyek vagy potenciális problémák kerültek megállapításra az adatok minőségével kapcsolatban, különösen, ha ezek a tagállamok jelentési kötelezettsége alá tartozó adatokra alkalmazott módszerekkel, fogalmakkal és minősítésekkel kapcsolatosak”. A módszertani látogatásról készült jelentés a következő címen érhető el: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,47631456&_dad=portal&_schema=portal.

[24] Eurostat News Release, 139/2006. sz.

[25] HL L 389., 2004.12.30., 25. o.

[26] Több alkalommal felülvizsgálták a 2003. évi államháztartási hiányra és a bruttó államadósságra vonatkozó számadatokat. A legfrissebb adatok szerint a hiány a GDP 6,2%-át, az adósság pedig a GDP 107,8%-át tette ki.

[27] HL L 209., 1997.8.2., 6. o. A legutóbb a 1056/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 5. o.) módosított rendelet.

[28] HL L 107., 2005.4.28., 24. o.

[29] HL L 153., 2005.6.16., 29. o.

[30] HL L 332, 1993.12.31., 7. o. A legutóbb a 2103/2005/EK rendelettel (HL L 337, 2005.12.22., 1. o.) módosított rendelet.

[31] Ebben a határozatban a GDP a felülvizsgálatlan GDP-adatsorokra és nem a görög hatóságok által 2006 októberében és 2007 áprilisában jelentett „módosított” adatokra utal.