HU    HU HU 
HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 3.12.2008 
SEC(2008) 2948 
  
A BIZOTTSÁG SZOLGÁLATAINAK MUNKADOKUMENTUMA 
amely a következ ő dokumentumot kíséri: 
 
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁ CS HATÁROZATA A TÖBB TAGÁLLAM 
ÁLTAL INDÍTOTT EURÓPAI METROLÓGI AI KUTATÁSI PROGRAMBAN VALÓ 
KÖZÖSSÉGI RÉSZVÉTELR ŐL  
  
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA  
 
{COM(2008) 814 végleges} 
{SEC(2008) 2949} 
HU 2   HU VEZETŐI ÖSSZEFOGLALÓ 
Bevezetés és eljárási kérdések 
A mérések min őségének a társadalom építésében betöltött font os szerepével kapcsolatban a legkorábbi 
adatok i.e. 3000-re tehet ők. Az els őként bevezetett ismert mértékegységet, a könyököt  a piramisok 
építése során használták. Egy könyök a fáraó alkarj ának hossza és tenyerén ek szélessége összegének 
felelt meg. Kheopsz fáraó idején, a gízai Nagy pi ramis építéséhez is ezt a rendszert használták, és a 
hosszmérést annyira megbízhatóan végezték, hog y 230 m távolságon 0,05%-os pontosságot sikerült 
elérniük. A mai európai metrológia gyökerei a fra ncia forradalom idejére nyúlnak vissza, amikor 
politikai szinten is megfogalmazódott a Franciaország-szerte használt különböz ő mértékegységek 
egységesítése és a „ mindenki számára mindenkor ” hozzáférhet ő mértékegységek létrehozása iránti 
igény.  
Napjaink globális gazdaságában a metrológia font os szerepet játszik a világ számos országának 
műszaki és gazdasági fejl ődésében. A metrológiai kutatásra szükség van a társadalmi problémák 
megoldásához: a m űholdas navigáció, az egészségügyi ellátás, a félvezet őipar és az éghajlatváltozás 
mind olyan terület, ahol szerep jut a metrológiának . Az Európai Uniónak a kilencvenes években kellett 
szembesülnie a BSE-válsággal, más néven a „k ergemarhakórral”. Mindannyian emlékezhetünk, 
akkoriban mennyire sürg ősen volt szükség a metrológiai kuta tásra és új referenciaanyagok 
kifejlesztésére ahhoz, hogy jogi szabályozással és a fogyasztók bizalmának helyreállításával megmenthet ő legyen az európai marhahúspiac. Ennek megfelel ően a metrológiai kutatás mint a jogi 
szabályozás és a szabványosítás alapvet ő támasza számos országban hagyományosan kiemelt nemzeti 
prioritásnak számít.
 A francia forradalomra visszatekintve azonban azt kell látnunk, hogy az európai 
országok azóta is egymástól teljesen elszigetelve vé gzik metrológiai kutatásukat. Az európai országok 
mindmáig képtelenek voltak összefogni, és egy séges, ténylegesen integráltnak tekinthet ő, korszerű 
európai metrológiai kutatási programot (EMKP) létrehozni.  
A Közösség a Szerz ődés különböz ő rendelkezéseivel élve már hosszú évek óta tesz er őfeszítéseket a 
nemzeti kutatási programok közötti koordináció és együttm űködés bátorítására. Az Európai Tanács 
2000. évi lisszaboni ülésszaka arra a következtetésr e jutott, hogy a nemzeti és az uniós szint ű kutatási 
tevékenységeket a lehet ő legnagyobb hatékonyság és innovativitás biztosítása érdekében 
fokozottabban kell integrálni, illet őleg koordinálni. 2006-ban az Európai Parlament hangsúlyt 
helyezett a nemzeti és az európai kutatási programok jobb koordinálására. A hetedik keretprogram 
„Együttm űködés” egyedi programja már el őrevetítette, hogy a nemzeti metrológiai laboratóriumok 
meglévő hálózataira támaszkodva, a Szerz ődés 169. cikke alapján közös európai metrológiai 
programot kell létrehozni.  
Az Európai Parlament és a Tanács jól dokumentálh ató támogatása mellett az érdekeltekkel széles 
körben tartott egyeztetési folyamat is igazolta, hogy érdemes közösségi szint ű fellépéssel törekedni az 
európai metrológiai rendszer integrálására és korszer űsítésére. A metrológiai kutatás eredményeit saját 
tevékenységi körükben a korszer ű jogalkotás és szabályozás érdekében hasznosító bizottsági 
szervezeti egységek (pl. SANCO, ENV, ENTR) sz olgálatközi munkatalálkoz ók keretében ugyancsak 
megerősítették egy, a meglév ő nemzeti kutatási programok java részét felölel ő integrált program 
indokoltságát.  
Feladatmeghatározás 
A metrológia nem áll a közvélemény érdekl ődésének homlokterében, napjaink kereskedelmében és 
hírközlésében mégis alapvet ő szerepet játszik. A különböz ő piacokhoz való hozzáférést nagyban 
gátolhatja, ha a szabványaink nem illeszkednek e gymáshoz, vagy ha nincsenek egységes, kell ően 
pontos mértékegységeink. A metrológiai kutatás hangsúlyosan a „ közjavak ” körébe tartozik, és az 
állami szabályozás és szabványosítás fontos tám ogató tevékenységének számít. A világ valamennyi 
gazdasági nagyhatalma felismerte, hogy egy fejle tt nemzet hosszú távú gazdasági növekedésében 
központi szerepet játszik a metrológiai technológiákra  irányuló kutatás-fejlesztés. Ebben a helyzetben 
Európának megoldást kell találnia az úgynevezett „európai metrológiai dilemmára”, vagyis arra a 
HU 3   HU kettősségre, hogy egyrészr ől a metrológiai kutatás területén tett er őfeszítéseit hozzá kell igazítania a 
társadalom egyre nagyobb, egyre összetettebb és egyre több er őforrást igényl ő elvárásaihoz, 
másrészről pedig a jöv őben is ki kell elégítenie a továbbra is meglév ő „hagyományos” keresletet, 
amihez azonban nem állnak rendelkezésére többleter őforrások. Ezzel párhuzamosan a hagyományos 
gazdasági ágazatok egyre nagyobb keresletet támasztanak a megbízható és kell ően gyors mérési 
megoldások iránt,egyes újszer ű technológiák egyre nagyobb nyomás  alá helyezik a mérésügyi 
rendszereket és „radikálisan újfajta mérési megoldáso kat” igényelnek, a társa dalom számos területén 
– így az egészségügyi ellátásban, a környezetvédele mben, az élelmiszer-biztonság területén vagy a 
közlekedésben – egyre inkább elismerik a szabvány ok és a mérésügy fontosságát és szoros 
kapcsolódását a jogalkotáshoz, miközben a mozgósítható európai er őforrások nem b ővülnek, és 
kihasználásuk sem optimális.  
Az európai metrológiai kutatóközösség olyan, er ősen szakosodott egységekb ől áll, amelyek csak lazán 
kapcsolódnak a kutatószervezetekhez vagy az ak adémiai szektorhoz, és egymástól jobbára 
elkülönülve, széttagoltan végzik tevékenységük et. Egész Európában csak néhány olyan központ 
létezik, amely világviszonylatban is kiválónak számít; ezeknek el őnyére válna, ha széles kör ű 
nemzetközi versenyben vehetnének részt. A kut atásban nyilvánvalóan vannak átfedések – jól 
érzékelhet ő ez például az ún. bejelentett kalibrációs  és mérési kapacitások (Calibration and 
Measurement Capability Statements, CMC) területé n, ahol az európai metrológiai kutatás „négy 
nagyágyúja” (Németország, az Egyesült Király ság, Franciaország és Olaszország) 4050 CMC-vel 
rendelkezik, miközben az USA teljes egésze mindössze 2250- nel. Több olyan kisebb tagállam is van, 
amely egy-egy, a metrológiához kapcsol ódó területen (pl. nanotechnológiák) kit űnő tudományos 
alapokkal rendelkezik, saját metrológiai kutatási kapacitást azonban mégsem tud kiépíteni, mert nem tudja felvonultatni sem a kell ő kritikus tömeget, sem a kezdeti beruházásokhoz szükséges hatalmas 
tőkét. A rendszerek elégtelenségét országos szinten is  több helyütt kimutatták. A programozás európai 
szintre emelése és korszer űsítése megváltoztathatja ezt a helyzetet, és megoldhatja a következ ő 
alapvető problémát :
 
A programozás szempontjából a nemzeti szint ű, „magányos” kezdeményezések logikájára épül ő 
európai metrológiai kutatási rendszernek megol dást kell találnia az „európai metrológiai 
dilemmára”. A metrológiában a társadalmi kihíváso k optimális megválaszolása szempontjából még 
kihasználatlan lehet őségek rejlenek európai szinten. Egyel őre hiányzik a tagállamok és a Közösség 
együttes fellépése, amely pedig korszer ű, kihívásorientált szemlélet ű kutatási er őfeszítéseket tenne 
lehetővé a metrológia területén. Egy esetleges új megközelítésmódnak növelnie kell a rendelkezésre 
álló erőforrásokat, és csak akkor lehet sikeres, ha teljes mértékben figyelembe veszi a meglév ő nemzeti 
rendszereket, és egy olyan „igazi” európai programban integrálja őket, amely a meglév ő nemzeti 
rendszerek ugrásszer ű javulását és korszer űbbé válását eredményezi.  
A Közösséget az e területen való fellépésre a Szerz ődés több cikke is feljogosítja, amelyek a 
tagállamok és a Közösség közötti kutatáskoordinációról és kutatási együttm űködésről rendelkeznek. A 
165. cikk értelmében „a Közösség és a tagá llamok a nemzeti politikák és a közösségi politika 
kölcsönös összhangjának biztosítása érdekében összehangolják kutatási és technológiafejlesztési 
tevékenységeiket”. Természetesen a 169. cikk is ide tartozik, amely lehet ővé teszi a Közösség 
számára, hogy részvételt irányozzon el ő a több tagállam által indított kutatási és fejlesztési 
programokban. A közösségi fellépés fokozottan indokoltnak mutatkozik, mert valószín űsíthető, hogy a 
tagállamok önállóan nem lennének képesek megol dani ezeket a problémákat. Az uniós szint ű fellépést 
másrészről az is indokolja, hogy az alapvet ő kihívások egy része transznacionális jelleg ű (pl. 
egészségügyi ellátás, környezetvédelem vagy élelmiszer-biztonság), és a felmerül ő problémákat a 
tagállamok csak úgy tudják transznacionális szinten megfelel ően megoldani, ha egymással összefogva 
cselekszenek.  
Célok  
A kezdeményezésnek az az általános politikai célja , hogy meger ősítse az EU képességét a politika 
legmagasabb szintjein kit űzött célok teljesítésére, illet őleg az el őttünk álló kihívások 
megválaszolására, tehát: 
• járuljon hozzá a megújult lisszaboni stratégia célkit űzéseinek teljesítéséhez,  
HU 4   HU • ezen belül különösen növelje és tegye hatékonyabbá  a gazdasági növekedést és a foglalkoztatást 
megalapozó tudás finanszírozását, 
• járuljon hozzá az európai kutatási térség kiépítéséhez,  
• segítse Európát a legfontosabb társadalmi kihí vások hatékonyabb megválaszolásában például a 
környezetvédelem, az egészségügyi ellátás, az élelmi szer-biztonság vagy a közbiztonság területén.  
Ezen általános politikai célok teljesítéséhez javíta ni kell a közfinanszírozású metrológiai kutatás 
hatékonyságát és eredményességét. Ennek megfelel ően a kezdeményezés közvetlen céljai  a 
következők: 
• a közfinanszírozásból megvalósuló nemzeti szint ű metrológiai kutatási programok koordinálásával 
és részleges integrálásával formálni az európai kutatási térséget, 
• hatékonyabbá tenni Európa szétforgácsolt közfi nanszírozású metrológiai kutatási rendszerét, 
• növelni e programok hatásait, 
• felszámolni a nemzeti metrológiai kuta tási programok közötti határvonalakat. 
A hatások és a hatékonyság javításával kap csolatos fenti célok teljesítéséhez a következ ő operatív 
célok  teljesítésén keresztül vezet az út:  
• a közfinanszírozású kutatási programok határokon átnyúló koordinálása és integrálása, 
• a nagy kihívások (pl. éghajlatváltozás) és a metr ológiával szemben fokozott elvárásokat tanúsító 
területek (pl. az újszer ű technológiák igényei: nanometrológia, biotechnológiai metrológia, az 
egészségügyi ellátást támogató metrológia) igényeinek kielégítése, 
• egyes „új” tagállamok, illet őleg tagjelölt országok segítése metrológiai kutatási kapacitásuk 
kiépítésében, 
• szabad hozzáférés az egyedi jelleg ű kutatási infrastruktúrához  és létesítményekhez, 
• a nemzeti metrológiai kutatási programok közötti , az érintett kutatóközösséggel folytatott európai 
szintű általános együttm űködés fokozása, 
• a nemzeti és az európai kutatási prioritások programozásának korszer űsítése, 
• a nemzeti metrológiai intézeteknél és a k ijelölt intézeteknél foglalkoztatott pályakezd ő kutatók 
mobilitásának segítése, 
• Európa – globális befolyásának meger ősítése érdekében – egységes hangon szólaljon meg a 
nemzetközi színtéren, 
• a metrológiai kutatás váljon az állami szabályozás támogató tevékenységévé, 
• az ipar és a gazdasági növekedés támogatása a köz finanszírozású, a piaci bevezetést megel őző 
metrológiai kutatáson keresztül. 
A politikai lehet őségek bemutatása 
A közösségi fellépés lehet őségeit a hetedik keretprogram logiká ja és eszköztára határozza meg. A 
beavatkozás nélküli forgatókönyv mellett tehát ennek megfelel ően a hetedik keretprogramon belül 
történő közvetlen és közvetett közösségi fellépés (kut atásfinanszírozás) között lehet választani, ami 
megfelelne a különböz ő tagállamokban a kutatásprogramozás te rületén jelenleg követett logikának.  
Az egyes választási lehet őségek fő jellemzői a következ ők: 
(1) Első lehetőség: „nincs további közösségi beavatkozás”; ma rad a jelenlegi helyzet, a Közösség 
nem cselekszik az EMKP-vel kapcsolatban – végs ő soron kormányközi megoldáshoz vezethet.  
(2) Második lehet őség: „alulról felfelé építkez ő közösségi közvetett cselekvés – laza koordináció” 
a hetedik keretprogram program jai és témái keretében („Együttm űködés” és „Kapacitások” 
egyedi program). Az ERA-NET és/vagy az ERA-NET Plus rendszer kihasználásával lehetne egymástól elkülönül ő kérdéseket megoldani témánként , illetve programrészenként a 
keretprogramon belül („a mostani helyzet fenntartása”).
 
(3) Harmadik lehet őség: „felülr ől lefelé építkez ő közösségi közvetett cselekvés”; a metrológia 
mint téma visszaállítása a keretprogramban – ut ólag beépítve a hetedik keretprogramba vagy 
figyelembe véve a nyolcadik keretprogram el őkészítésében, továbbá a metrológiai közösségi 
program visszaállítása.  
HU 5   HU (4) Negyedik lehet őség: „169. cikk – programintegráció közösségi közvetett cselekvés útján”; 
közösségi fellépés a tagállami programok integrálására a 169. cikk felhasználásával, ahogyan 
azt a hetedik keretprogram „Együttm űködés” egyedi programja el őrevetítette.  
(5) Ötödik lehet őség: KKK – közvetlen cselekvés; egységes európai metrológiai kutatási program, 
amelyet a KKK hajt végre, és amely európai szinten minden igényt kielégít a metrológia 
területén.  
A felsorolt öt lehet őség között a közösségi részvétel módjában van különbség, amely közvetett vagy 
közvetlen cselekvés formájában valósulhat meg. A következ őkben részletesebben is bemutatjuk az 
egyes választási lehet őségek legfontosabb jellemz őit. 
A választási lehet őségek elemzése és összehasonlítása  
Ha az első lehetőséget  választjuk, akkor fel kell készülnünk arra, hogy politikai szint ű és/vagy 
pénzbeni közösségi részvétel (az ERA-NET vagy más koordinációs eszközök) hiányában nem marad 
fenn stabilan a mai helyzet. A legvalószín űbb az, hogy az állapotok romlani fognak: ha a tagállamok 
azt látják, hogy a metrológiát az európai kutatás politika nem kezeli kiemelt területként, akkor 
kevesebbet fognak a metrológia kutatására költeni. Megmaradnak a mostani viszonyok, az egyes tagállamok programjai továbbra is egymástól el különülve fognak zajlani; kicsi lesz annak a 
valószínűsége, hogy az újonnan jöv ő országok kutatócsoportjai az el őrébb tartó országok tapasztalt és 
magas színvonalat képvisel ő kutatóihoz társulva be tudnak kapcsolódni a folyamatokba. A második 
lehetőség azt az utat folytatja, amelyet a hatodik keretprogramban az ERA-NET és a hetedik 
keretprogram kezdetén az ERA-NET Plus biztosított.  Az EU számára politikai szinten fontos kutatási 
területek (pl. energetika, környezetvédelem) könn yedén bekapcsolódhatnak a tagállami programok 
közötti koordinációba, és kulcsszerep juthat a különböz ő metrológiai indíttatású ERA-NET-
cselekvések közötti, átgondolt interakciós mechan izmusoknak. „Igazi” európai kutatási program 
hiányában nem lesz mód következetes, hosszú távú programozást megvalósítani. A harmadik 
lehetőség nem igényel jelent ősebb intézményei hátteret. Egy külön kutatási program jönne létre a 
metrológia területén, amelynek keretében a metrológia kutatói, a teljes kutatóközösség, illet őleg az 
ipar általában a keretprogram szabályai szer int versenghetne a finanszírozásért. Lehet őség lenne 
például az új területek újfajta m űszaki kihívásaira összpontosítani, ami hozzájárulna az ágazat 
korszerűsítéséhez. Ez az út nagyon hasonlít a második lehet őségre. Nem lenne hatása a meglév ő 
nemzeti metrológiai kutatási rendszerekre, se m a nemzeti programok és infrastruktúrák közötti 
integrációra. A negyedik lehet őség platformot teremt az EU és a ta gállamok által végrehajtandó közös 
kutatásprogramozás számára, ami egyaránt lehet őséget nyújt következetes és hosszú távú kutatási 
menetrend kidolgozására és a kritikus tömeg mozgósít ására Az Európai Bizottság tevékeny részvétele 
biztosíthatja a mobilitás és a nyitottság hangsúlyos helyét, valamint az újonnan megjelen ő területekre 
való összpontosítást. Az uniós és a nemzeti forrás ok együttes mozgósítása olyan kritikus tömeget hoz 
létre, amely nagy valószín űséggel strukturális változásokat fog el őidézni a nemzeti metrológiai 
kutatási rendszerekben. Az iparral való kapcsol ódások uniós szinten csak közvetve jelennek meg, 
inkább továbbra is nemzeti szinten érvényesülnek. Ez a lehet őség komoly átszervezést igényel az 
intézményi háttérben, amely hosszabb id őt fog igénybe venni, és végreh ajtását bonyolult tárgyalások 
fogják megel őzni a tagállamokkal. Az ötödik lehet őség azt jelenti, hogy a metrológiai kutatás 
függetlenül fog folyni a tagállamoktól, illet őleg a tagállami kutatási programoktól és infrastruktúrától, 
ami azt eredményezi, hogy kevéssé fog hatni a nemz eti metrológiai kutatási rendszerek szerkezetének 
átalakítására, és kevéssé fogja figyelembe venni a tagállami igényeket. T ovábbi kérdés, hogy hogyan 
jut a KKK kell ő számú megfelel ően képzett szakemberhez, illet őleg hogy nem sz űnik-e meg a verseny 
a metrológia területén, márpedig a metrológia fejl ődéséhez a szakterület természeténél fogva éppen 
olyan, egymással verseng ő kutatási irányvonalakra lenne szükség, amelyek garantálják a 
legmegbízhatóbb megoldások kidolgozását.  
Az öt választási lehet őség fenti általános összehasonlítása alapján úgy véljük, hogy az els ő és az 
ötödik lehet őség eleve nem lehet alkalmas a fent meghatározott probléma megoldására, ezért 
részletesen csak a második, a harmadik és a negyedik lehet őséget elemezzük és hasonlítjuk össze. A 
hatásvizsgálatról készült részletes beszámol ó az operatív célokból kiindulva több különböz ő hatást is 
megvizsgál. A következ ő táblázat összefoglalja az elvégzett elemzést, és érzékelteti, hogy a három 
reális választási lehet őség hogyan hat a metrológiai kutatás te rületén útjára indítandó közösségi 
kezdeményezés céljaira.  
HU 6   HU Táblázat: A három választási lehet őség potenciális hatásainak áttekintése  
Hatás  2. lehetőség: 
laza koord.  3. lehetőség: 
keretprogram  4. lehetőség: 
169. cikk  
A nemzeti metrológiai intézetek és a nemzeti 
programok koordinálásának, integrálásának 
hatékonysága  Közepes  Nagyon csekély  Nagyon nagy  
A nemzeti metrológiai intézetek és a nemzeti programok koordinálásának, integrálásának 
eredményessége
 Közepes  Csekély  Nagy  
Nagy kihívások  Közepes  Nagy  Nagy  
Új tagállamok: kapacitásépítés  Csekély-
közepes  Csekély  Közepes-nagy
Szabad hozzáférés a kutatási infrastruktúrához  Csekély-
közepes  Csekély  Közepes-nagy
Kölcsönhatások a szélesebb kutatóközösséggel  Csekély-
közepes  Nagyon nagy  Közepes-nagy  
A metrológiai rendszer korszer űsítése  Közepes  Csekély  Nagy  
Mobilitás és humáner őforrás-fejlesztés  Csekély  Nagyon csekély  Közepes  
Globális verseny, Európa pozíciói  Csekély-
közepes  Csekély  Nagy  
Az uniós szint ű szabályozás támogatása  Csekély  Csekély  Nagy  
Növekedés: az ipar kiszolgálása  Csekély  Csekély  Közepes  
Növekedés: az újszer ű ágazatok támogatása  Közepes  Nagy  Nagy  
A fenti összehasonlításból látszik,  hogy a metrológia területén kit űzött célok teljesítésére a 169. cikk 
alapján újtára indítandó európai szint ű kezdeményezés van a leger ősebb hatással.  
Általános következtetésként megállapítható, hogy a metrológia területén elérkezett az id ő egy, a 
Szerződés 169. cikkén alapuló kezdeményezés útnak indítására. A kezdeményezés mind az 
európai metrológiai kutatási rendszer további fejl ődése és korszer űsödése szempontjából fontos, 
mind pedig azért, mert így támogathatók a legel őnyösebben azok az ipar- és tudományágak, 
amelyek egyre összetettebb metrológiai hátteret igényelnek.  
A következ őkben összefoglaljuk a hatásvizsgálat legfont osabb megállapításait. A „metrológiai 
dilemma” valóban létezik. A példák jól szemlélte tik, hogy a metrológiai kutatás és a metrológiai 
szolgáltatások iránt egyre nagyobb a kereslet. A metrológia közvetlen összefüggésben van Európa 
problémamegoldó képességével és politikai céljainak teljesíthet őségével. Minél nagyobb hangsúlyt 
helyez Európa a nagy kihívások megfogalmazására, annál több politikai szint ű törekvés irányul ezekre 
a kihívásokra, és annál gyakrabban fordul el ő, hogy Európára mintaként tekintenek a válságkezelés 
szempontjából, ami pedig megbízható méréseket és kísérleti vizsgálatokat igényel. A 169. cikk mind európai, mind nemzeti szinten t ovábbi források bevonására nyújt lehet őséget. A közösségi 
hozzájárulás biztosítja, hogy a 169. cikk alap ján létrehozandó új EM KP munkaprogramjában 
HU 7   HU megjelenjenek a valódi európai érdeke k, ugyanakkor azonban a nemzeti szint ű tevékenységek sem 
szenvednek csorbát, nem kényszerülnek arra, hog y szerepük a program európai dimenziójának 
kiszolgálására szorítkozzék. Az összes felmerült lehet őség közül a 169. cikk kínálja a legjobb 
megoldást a nemzeti struktúrák korszer űsítésére. A célok jól illeszkednek Európa tágabb 
törekvéseihez, így különösen a lisszaboni folyamatho z való közvetlen hozzájárulás igényéhez, és – 
megfelelő végrehajtás esetén – a metrológiai kutatás kulcsszerepet játszhat az európai kutatási 
térségnek a tagállamok és a Bizottság közös kezdeményezésein keresztül történ ő létrehozásában.  
Ellenőrzés és értékelés 
Az ellenőrzést és az értékelést a célzott végrehajtó struktúra által teljesítend ő éves adatszolgáltatási 
kötelezettség fogja kísérni, amely – az EMKP-t ől várt tevékenységekb ől kiindulva – mérhet ő 
integrációs mutatókra és kvalitatív eredménymu tatókra fog vonatkozni. A célzott végrehajtó 
struktúrának eseti alapon információkat kell majd  szolgáltatnia a mutatók meghatározásához és az 
önértékelés elvégzéséhez, kezdve  az EMKP kezdetét megel őző év adataival. Egy szakért ői csoport 
fogja majd elvégezni a program id őközi értékelését és záróértékelését, amelyek tizenhárom jól 
meghatározott mutató alapjá n a tervezett program különböz ő aspektusai tekintetében elért 
eredményekre fognak vonatkozni. A szakért ői csoport emellett elemzi az EMKP-nek a nemzeti 
metrológiai programok integrációjára, a metrológiai hálózatok és programok szerkezetátalakítására, valamint az európai gazdasági térségre általában kifejtett hatását is.