Az EBB által nyújtott, ESBA támogatású projektfinanszírozás nem tartozik az állami támogatási szabályok hatálya alá. A projektek ugyanakkor a tagállamoktól (és az európai strukturális és beruházási alapoktól) is kaphatnak pénzügyi támogatást (társfinanszírozás), amelyre vonatkoznak az állami támogatási szabályok. Az ilyen finanszírozáshoz a Bizottság jóváhagyása kell, kivéve, ha azt piaci feltételek mellett nyújtják. Az ESBA támogatása érdekében a Bizottság prioritásként kezeli a tagállami társfinanszírozás értékelését. Az állami támogatási szabályok jól illeszkednek a beruházási terv azon célkitűzéséhez, hogy kezelni kell a piaci hiányosságokat és mozgósítani kell a magánberuházásokat. Az állami támogatások ellenőrzése biztosítja, hogy az állami beruházási projektek valós szükségleteket elégítsenek ki, kordában tartsák a kiadásokat, és garantálják, hogy valóban szükség van állami pénzre a projektek elindításához.

Az erős és hatékony uniós versenypolitika mindig az európai projekt egyik sarkköve volt. Most, hogy a gazdasági növekedés élénkítése és fellendítése az uniós menetrend egyik fő témája lett, a versenypolitika fontosabb, mint valaha.

A versenyjog erős és gyors érvényesítése kulcsfontosságú eszköz a digitális gazdaság új és gyorsan fejlődő ágazataiban felmerülő problémák hatékony kezelése során. Ugyanakkor azonban az európai polgárok számára ugyanolyan fontos az élénk verseny biztosítása a hagyományosabb piacokon is, mint amilyen a televíziós műsorszolgáltatás. A Bizottság biztosítani kívánja, hogy a fogyasztók választhassanak a tisztességes és egyenlő alapokon versenyző televíziós műsorterjesztők között.

A digitális ágazatban az Amazonnal szemben is folyik vizsgálat. Júniusban a Bizottság hivatalos antitrösztvizsgálatot indított az Amazon egyes üzleti gyakorlataira vonatkozóan az elektronikus könyvek forgalmazása terén. A vizsgálat különösen azokra a záradékokra vonatkozik, amelyek a jelek szerint megvédik az Amazont az elektronikus könyvek egyéb forgalmazóival folytatott versenytől. Ilyen záradékok például azok, amelyek jogot biztosítanak számára ahhoz, hogy tájékoztatást kapjon a versenytársai számára felajánlott kedvezőbb vagy alternatív feltételekről, és/vagy jogot olyan feltételekhez, amelyek legalább olyan kedvezőek, mint amelyeket a versenytársainak ajánlottak fel.

A Bizottság korábban négy aggályát vázolta fel a Google magatartásával kapcsolatban, a fent említett kifogásközlés pedig ezen aggályok közül az elsőre vonatkozik (ár-összehasonlító alkalmazások). A Bizottság továbbá aktívan vizsgálja a Google magatartását a másik három aggály tekintetében is: a versenytársak internetes tartalmainak lemásolása, kizárólagos reklámmegjelenés kikötése, valamint jogellenes korlátozások alkalmazása a hirdetőkkel szemben. Az ár-összehasonlító alkalmazásokra vonatkozó kifogásközlés semmilyen módon nem érinti a Bizottság által a másik három aggállyal kapcsolatban végzett vizsgálatot.

2015 májusában a Bizottság antitrösztvizsgálatot indított az EU elektronikus kereskedelmi ágazatára vonatkozóan. 2014-ben az uniós fogyasztók kb. fele vásárolt interneten keresztül, de csupán 15%-uk vásárolt az interneten keresztül egy másik uniós tagállamban letelepedett értékesítőtől. Ez arra enged következtetni, hogy az Unióban továbbra is jelentős akadályok nehezítik a határon átnyúló e-kereskedelmet. Az ágazati vizsgálat különösen azokra a vállalkozások által teremtett, az áruk és szolgáltatások határon átnyúló online kereskedelmét érintő potenciális akadályokra irányul, amelyek esetében igen elterjedt az e-kereskedelem. Ilyen piaci szegmens például az elektronikai árucikkekkel, a ruházati termékekkel és cipőkkel, valamint a digitális tartalommal való kereskedés.

A digitális piacok a versenypolitika terén is fő prioritásnak számítanak. A nyitott és tisztességes piacok ösztönzik az innovációt és javára válnak mind a fogyasztóknak, mind pedig a vállalkozásoknak. A digitális tartalmak egységes piacának olyan helynek kell lennie, ahol minden szereplő — kicsik és nagyok egyaránt — képes innovatív termékek kifejlesztésére és arra, hogy az ilyen termékek érdemei alapján versenyezzen. Ezenfelül a versenypolitika kezeli a meglévő online korlátokat, amelyek gátolják az internetes vállalkozások és az induló innovatív vállalkozások befektetési perspektíváját és akadályozzák a vállalkozásokat, az állampolgárokat és a kormányokat abban, hogy teljes mértékben kihasználhassák a digitális eszközökből származó előnyöket.

A digitális tartalmak egységes piacának megvalósítása a Bizottság prioritásai között szerepel már megbízatása kezdete óta. A digitális gazdaság kiterjesztése világunk és életmódunk átalakításával egyidejűleg a gazdasági növekedés egyik fő hajtóereje. A digitális tartalmak virágzó egységes piaca serkentené az innovációt, új munkahelyeket teremtene és emellett új lehetőségeket is kínálna az európai induló innovatív vállalkozások, valamint kis- és középvállalkozások (kkv-k) számára ahhoz, hogy elérjenek egy olyan piacot, amelyen több, mint 500 millió ember van jelen. A Bizottság becslései szerint a digitális tartalmak egységes piacának létrehozása a szabályozási akadályok megszüntetésével és 28 nemzeti piacról egyetlen piacra való áttéréssel évente akár 415 milliárd EUR-val járulhatna hozzá a gazdasághoz, és több százezer munkahelyet teremtene.

A Bizottság továbbá elindított két mélyreható vizsgálatot a távközlési ágazatban megvalósuló összefonódásokra vonatkozóan. Először is megvizsgálja a Telefónica UK vállalat Hutchison által tervezett felvásárlását annak megállapítása érdekében, hogy ez az ügylet árthat-e a versenynek. A Bizottság attól tart, hogy az ügylet magasabb árakat, kisebb választékot és csökkenő innovációt eredményezhet a mobil távközlési szolgáltatásokat igénybe vevő fogyasztók számára az Egyesült Királyságban. A Bizottság továbbá mélyreható vizsgálatot végzett a BASE Belgium vállalat Liberty Global általi felvásárlására vonatkozóan is annak érdekében, hogy megbizonyosodjon arról, hogy a belgiumi fogyasztókat nem sújtják magasabb árak és csökkenő választék a tervezett összefonódás eredményeképp.

A Bizottság attól tartott, hogy az eredeti bejelentés szerinti átvétel a fogyasztók számára magasabb árakat eredményezhet a helyhez kötött internet-hozzáférési szolgáltatásokért Spanyolországban. Ezeknek az aggályoknak a kezelése érdekében az Orange kötelezettségvállalásokat tett, biztosítandó, hogy új szereplő is beléphet a helyhez kötött internet-hozzáférési szolgáltatások kiskereskedelmi piacára, és éppoly intenzíven versenyezhet, mint az Orange vagy a Jazztel. Ezek a kötelezettségvállalások eloszlatják a Bizottság eredeti aggályait.

A távközlési piac nyitottságának és versenyképességének biztosítása mellett a versenyjog érvényesítése kulcsfontosságú eszköz marad az EU-ban a piac széttagoltságának kezelése szempontjából is.A versenypolitika kiegészíti továbbá a távközlés-szabályozási keret, az Európai digitális egységes piaci stratégia keretében tervezett egyik fő intézkedés felülvizsgálatát is.

A hardver beszállítói piac azonban csak az érem egyik oldala, mivel az okostelefonokon és táblagépeken futó szoftverek esetében is biztosítani kell a torzulásoktól mentes versenyt. Az okostelefonokon, táblagépeken és egyéb mobileszközökön meglévő mobilalkalmazások és -szolgáltatások az adott eszköz operációs rendszerén alapulnak. A Google Android az intelligens mobilkészülékek vezető operációs rendszerévé vált az Európai Gazdasági Térségben, olyannyira, hogy ma már Európában az Androidot használják az intelligens mobilkészülékek többségében.

A Bizottság előzetes állásfoglalása az, hogy a vállalat visszaélt a 3G (UMTS) és 4G (LTE) alapsávú lapkakészletek világpiacán meglévő vezető pozíciójával, megsértve ezzel az EU antitröszt szabályait. Az első vizsgálat arra irányul, hogy megállapítsák, hogy a Qualcomm visszaélt-e piaci erőfölényével azáltal, hogy pénzügyi ösztönzőket kínált fel az egyik nagy okostelefon és táblagép gyártónak azzal a feltétellel, hogy az kizárólag a Qualcomm alapsávú lapkakészleteit használja fel okostelefonjaiban és táblagépeiben. Az ilyen magatartás eredményeképp a gyártó kevésbé érezte volna ösztönözve magát arra, hogy a Qualcomm versenytársaitól szerezze be a lapkakészleteket, veszélyeztetve ezáltal a versenyt és az innovációt az UMTS és LTE alapsávú lapkakészletek piacain. A második vizsgálat annak megállapítására irányul, hogy a Qualcomm megvalósított-e kiszorító árazást akkor, amikor költség alatti árakat számított fel annak érdekében, hogy kiszorítsa versenytársait a piacról.

Egy másik antitrösztvizsgálat az Egyesült Királyságban és Írországban nyújtott, határon átnyúló fizetős televíziós szolgáltatásokkal foglalkozik. Júliusban a Bizottság kifogásközlést küldött a Sky UK, valamint a következő hat nagy egyesült államokbeli filmstúdió számára: Disney, NBC Universal, Paramount Pictures, Sony, Twentieth Century Fox and Warner Bros. A Bizottság a 2014 januárjában indított vizsgálata során a hat filmstúdió és a Sky UK között létrejött licencmegállapodásokban olyan záradékokat talált, amelyekben megkövetelik, hogy a Sky UK tiltsa le a filmekhez való hozzáférést az online fizetős televíziós szolgáltatásain vagy a műholdas televíziós szolgáltatásain keresztül az engedélyezett területén (Egyesült Királyság és Írország) kívüli fogyasztók számára. Egyes megállapodások olyan záradékokat tartalmaznak, amelyekben megkövetelik a filmstúdióktól, hogy a Sky UK műsorszolgáltatón kívül minden más műsorszolgáltatóval kötött licencmegállapodásukban akadályozzák meg azt, hogy ezek a műsorszolgáltatók elérhetővé tegyék fizetős televíziós szolgáltatásaikat az Egyesült Királyságban és Írországban.

Vizsgálata alapján a Bizottság előzetes álláspontja az, hogy a Gazprom valószínűleg megsérti az EU antitröszt szabályait azáltal, hogy a közép- és kelet-európai gázpiacok feldarabolására irányuló átfogó stratégiát követ, amelynek keretében például korlátozza vevőit a gáz határon átnyúló továbbértékesítésében. E stratégia révén a Gazprom egyes tagállamokban tisztességtelen árazást alkalmazhatott. A Gazprom továbbá oly módon is visszaélhetett piaci erőfölényével, hogy a nagykereskedők részére a gázszállításokat a gázszállítási infrastruktúrával összefüggő – a konkrét gázszállításhoz nem kapcsolódó – kötelezettségvállalások függvényévé tette.

Annak biztosítása, hogy a vezető gázellátók tartsák be a szabályokat – a Gazprom-vizsgálat

A versenypolitika kulcsfontosságú szerepet játszik e kihívás kezelésében. A 2014 júniusában indított mélyreható vizsgálatokat követően a Bizottság megállapította, hogy Luxemburg és Hollandia szelektív adókedvezményt biztosított (ami jogellenes az EU állami támogatási szabályai értelmében) a Fiat Finance and Trade, valamint a Starbucks számára. Az adott nemzeti adóhatóság által kibocsátott feltételes adómegállapítás mindkét társaság esetében mesterségesen csökkentette a társaság által fizetendő adót. Az EU állami támogatási szabályai értelmében feltételes adómegállapítások nem alkalmazhatnak olyan módszereket – legyenek azok bármennyire összetettek is – a gazdaságilag indokolatlan belső elszámolóárak megállapítására, amelyek a nyereségek jogellenes kihelyezését eredményezik a társaság által fizetendő adók csökkentése érdekében. Az ilyen gyakorlat az adott vállalkozást tisztességtelen versenyelőnyhöz juttatná a többi vállalkozással, jellemzően kkv-kkal szemben, amelyek – mivel az általuk igénybe vett áruk és szolgáltatások után piaci árat fizetnek – a ténylegesen elért nyereség alapján adóznak.

A fokozódó globalizáció idején egy mélyebb és tisztességesebb egységes piac központi eleme a munkahely-teremtést és növekedést serkentő, erősebb uniós gazdaság építésének. Ez az oka annak, hogy az egységes piac integrációjának előmozdítása továbbra is a Bizottság prioritásai közé tartozik. A Bizottság célja, hogy új lehetőségeket teremtsen az állampolgárok és a vállalkozások számára azzal, hogy lehetővé teszi az emberek, áruk, szolgáltatások és a tőke szabad mozgását az egységes piac határain belül.

Az olyan hálózatos iparágak esetében, mint amilyen az energiaágazat, fontos megakadályozni az olyan piaci struktúrák kialakulását, amelyek akadályozhatják a hatékony versenyt, csökkentve ezáltal a beruházási és innovációs kedvet. Az uniós összefonódás-ellenőrzés továbbra is hatékony eszköz abban, hogy az EU energiapiaca nyitott maradjon, valamint annak biztosítása során, hogy a beruházás jobb piaci eredményekben nyilvánuljon meg az uniós vállalkozások és háztartások számára.

Júniusban a Bizottság összesen több, mint 115 millió EUR bírságot szabott ki a kiskereskedelmi élelmiszer-csomagolásban használatos tálcákkal foglalkozó nyolc gyártóra és két forgalmazóra, amiért részt vettek az e területen feltárt öt különálló kartell legalább egyikében. A nyolc gyártó a finnországi Huhtamäki, a franciaországi Nespak és Vitembal, a németországi Silver Plastics, az olaszországi Coopbox, Magic Pack és Sirap-Gema, valamint az egyesült királyságbeli Linpac volt. A két érintett forgalmazó a portugáliai Ovarpack és az egyesült királyságbeli Propack volt.

Ahelyett, hogy saját erejükből versenyeztek volna, a vállalatok rögzítették az áraikat és felosztották a polisztirolhab- és kemény polipropilén-tálcák vevőkörét az uniós antitröszt szabályokat megsértve, ami az élelmiszert vásárló fogyasztók millióit érintette. A polisztirolhab-tálcákat és a kemény polipropilén-tálcákat egyes, üzletekben és szupermarketekben értékesített élelmiszertermékek, úgymint sajt, hús, hal vagy sütemény csomagolására használják.

A Bizottság továbbá összesen 116 millió EUR összegű bírságot vetett ki nyolc optikailemez-meghajtó beszállítójára is, amiért összehangolták magatartásukat két számítógépgyártó, a Dell és a Hewlett Packard által meghirdetett közbeszerzéseken. A megbírságolt beszállítók a következők voltak: Philips, Lite-On, ezek közös vállalkozása, a Philips & Lite-On Digital Solutions, HitachiLG Data Storage, Toshiba Samsung Storage Technology, Sony, Sony Optiarc és Quanta Storage. A kartellkapcsolatok ugyan az Európai Gazdasági Térségen (EGT) kívül jöttek létre, de azok világszerte kifejtették tevékenységüket, így az EGT területén is.

Az optikailemez-meghajtókat például személyi számítógépekben, CD- és DVD-lejátszókban, valamint videójáték-konzolokban használják az optikai lemezeken, úgymint CD-, DVD- vagy Blu-ray lemezeken tárolt adatok olvasására és rögzítésére. A kartell asztali számítógépekhez és laptopokhoz használt optikai meghajtókra irányult. Rendkívül fontos annak biztosítása, hogy az ilyen típusú piacok versenyképesek maradjanak, annak érdekében, hogy tisztességes árakat lehessen garantálni a jelen vásárlói számára, valamint innovatív termékeket a jövőbeni vásárlók számára.

A kartellek megszüntetése olyan, mint egy rejtett adó eltörlése, amit gyanútlan vásárlók milliói voltak kénytelenek fizetni Európában. A kartellek továbbá felszámolják a vállalkozásokat innovációra ösztönző tényezőket, súlyosan visszavetve ezzel az EU dinamizmusát és jövőbeni növekedését.

A pénzügyi szolgáltatási piacok működésének javítása – versenypolitikai fejlemények a pénzügyi és pénzforgalmi ágazatban

A Bizottság elfogadott egy kartellügyi határozatot a pénzügyi ágazatban is, amely a Bizottság egyik prioritási területe a tisztességesebb és integráltabb egységes piac elérése érdekében. Februárban a Bizottság kb. 15 millió EUR összegű bírságot vetett ki az ICAP egyesült királyságbeli székhelyű brókerre, amiért megsértette az EU antitröszt szabályait azzal, hogy több kartellt támogatott a származtatott yen kamatügylet ágazatban. E tekintetben 2013 decemberében sor került számos nagy bank megbírságolására a vitarendezési határozat elfogadását követően.

A származtatott yen kamatügylettel kapcsolatban indított vizsgálat csak egy példa a Bizottság azon erőfeszítéseire, amelyeket a pénzügyi piacokon alkalmazott versenyellenes gyakorlatok elleni küzdelme során tesz. A pénzforgalmi ágazat vonatkozásában is megemlíthető egy példa. 2015 júliusában a Bizottság kifogásközlést intézett a MasterCardhoz, amiért az állítólag megemelte a kártyás fizetések költségeit, károsítva ezzel az uniós fogyasztókat és kiskereskedőket. A kártyás fizetések jelentős szerepet töltenek be az egységes piacon, mind a belföldi, mind pedig a határon átnyúló vásárlások tekintetében, ideértve az online vásárlásokat is. Az európai fogyasztók és vállalkozások készpénz-helyettesítő fizetési eszközzel történő éves kifizetéseik több mint 40%-át bankkártyával teljesítik.

A kifogásközlés felvázolja a Bizottság előzetes álláspontját, mely szerint a MasterCard által alkalmazott szabályozás megakadályozza, hogy a bankok alacsonyabb bankközi díjakat kínáljanak az Európai Gazdasági Térséghez tartozó olyan másik tagállamban működő kiskereskedőknek, ahol a bankközi díjak esetleg magasabbak. Ennek eredményeként a kiskereskedők nem tudnak élni a máshol kínált, alacsonyabb díjak lehetőségével, és a bankok közötti, határon átnyúló verseny korlátozódhat, ezáltal sérülhetnek az uniós antitröszt szabályok. A kifogásközlés azt is állítja, hogy a világ más térségeiben kibocsátott MasterCard kártyák Európai Unión belüli használatakor a MasterCard által felszámított bankközi díjak sértik az európai antitröszt szabályokat azáltal, hogy a MasterCard mesterségesen magas minimális feldolgozási díjakat alkalmaz.

Az ennek a vizsgálatnak a tárgyát képező két probléma közül az egyik a régióközi műveleteket érinti, amelyekre nem terjed ki a 2015 áprilisában elfogadott, bankközi díjakra vonatkozó rendelet. A pénzforgalmi ágazat csaknem tízéves antitröszt ítélkezési gyakorlata alapján a rendelet maximalizálta az EU-ban kiadott és használt kártyákra felszámított bankközi díjakat, ami a fogyasztók és a vállalkozások javát szolgálja, és ösztönzi a növekedést és az innovációt. Mivel a kártya a legelterjedtebb online fizetési eszköz, a rendelet fontos építőelemet jelent a digitális egységes piac létrehozásában is.

Állami támogatási szabályok a bankszektorban – a gazdasági fellendülés támogatása és a versenytorzulás minimalizálása

A bankszektorban az állami támogatás ellenőrzésével folytatódott a versenytorzulások korlátozása és az egyenlő versenyfeltételek biztosítása, az adófizetők pénze felhasználásának a lehető legkisebb mértékűre csökkentése mellett. Ezenfelül 2015 januárjában hatályba lépett a bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló irányelv, amely meghatározta a bankok és nagy befektetési vállalkozások szanálására vonatkozó szabályokat valamennyi tagállamban. A bajba jutott bankoknak nyújtott, a Bizottságnak 2015. január 1-jét követően bejelentett állami támogatás csak akkor nyújtható, ha a bank szanálásra kerül, a bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló irányelv, valamint az EU állami támogatási szabályai értelmében.

Novemberben a Bizottság megállapította, hogy a Banca delle Marche, Banca Popolare dell’Etruria e del Lazio,Cassa di Risparmio di Ferrara and Cassa di Risparmio della Provincia di Chieti (kb. 1%-os együttes piaci részesedés Olaszországban) szanálási tervei összhangban állnak az EU állami támogatási szabályaival. A négy bankot, melyek mindegyike már rendkívüli vagyonkezelési eljárás alatt állt, az olasz központi bank helyezte szanálás alá a bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló irányelvvel összhangban. A Bizottság megállapította, hogy Olaszországnak a nemzeti szanálási alap felhasználására vonatkozó tervei a pénzügyi stabilitás megőrzése mellett minimálisra csökkentették az állami források felhasználását és az intézkedésekből eredő versenytorzulásokat.

Ezenfelül az állami támogatási szabályok kiemelt szerepet játszottak a négy legnagyobb görög bank arra irányuló erőfeszítéseinek támogatásában, hogy kezeljék az európai bankfelügyelet által meghatározott tőkehiányokat. November és december között a Bizottság jóváhagyta a Piraeus Bank és a Görög Nemzeti Bank feltőkésítésére vonatkozó állami támogatási intézkedéseket. A bankok benyújtották szerkezetátalakítási terveiket, melyek célja hosszú távú életképességük biztosítása, ami lehetővé teszi majd számukra, hogy ismét a görög vállalkozásoknak történő hitelnyújtásra és a görög gazdaság fellendítésének támogatására összpontosítsanak.

A Bizottság továbbá Cipruson a gazdasági kiigazítási program keretében biztosítja az állami támogatási szabályok következetes alkalmazását a bankszektor vonatkozásában. 2015 decemberében a Bizottság megállapította, hogy a ciprusi Cooperative Central Bank Ltd. és leányvállalatai javára nyújtott 175 millió EUR összegű tőkeinjekció összhangban áll az EU állami támogatási szabályaival. A Bizottság megállapította, hogy a szerkezetátalakítási intézkedések, amelyek megvalósítását a bank vállalta, minimálisra csökkentik a versenytorzulást a bank hosszú távú életképességének biztosítása mellett.

Portugáliában, a program lezárását követően a Bizottság az EU állami támogatási szabályai alapján jóváhagyta a portugál állami kezességvállalások meghosszabbítását a Novo Banco által kiadott kötvényeken, valamint a Banif szanálása során jelentkező forráshiány pótlását szolgáló állami támogatási intézkedéseket. A tervezett támogatási intézkedések a Novo Banco megfelelő likviditása fenntartásának biztosítására, illetve a Banif piacról való szabályszerű kilépésére irányultak, hozzájárulva a portugál bankszektor pénzügyi stabilitásának megtámogatásához.





VI.Eredményes nemzetközi együttműködés, valamint konstruktív intézményközi párbeszéd elősegítése a verseny terén

A Bizottság, különösen pedig Margrethe Vestager, uniós versenybiztos, teljes mértékben elkötelezett a versennyel kapcsolatos kérdésekről folytatott nyitott és konstruktív eszmecsere iránt globális szinten és más uniós intézményekkel egyaránt.

Fokozott nemzetközi együttműködés a hagyományos és az újonnan színre lépő gazdasági szereplőkkel