Magyarország a héairányelv 395. cikke értelmében most azt kéri, hogy a Tanács a Bizottság javaslata alapján hatalmazza fel arra, hogy a héairányelv 193. cikkétől eltérő különös intézkedésként alkalmazott fordított adózást továbbra is alkalmazhassa a szóban forgó irányelv 199. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említettektől eltérő tevékenységeket végző munkaerő kölcsönzését magában foglaló belföldi szolgáltatásnyújtás esetében.

Ha a héairányelv 395. cikke szerinti kérelem érkezik be hozzá, a Bizottság a kérelem vizsgálata útján meggyőződik arról, hogy teljesülnek-e az eltérés engedélyezéséhez szükséges alapvető feltételek, azaz hogy a javasolt egyedi intézkedés egyszerűsít-e eljárásokat az adóalanyok és/vagy az adóhatóság számára, illetve hogy a javaslat megakadályozza-e az adócsalás vagy az adókikerülés bizonyos típusait. E tekintetben a Bizottság mindig is megszorító és elővigyázatos megközelítést alkalmazott, biztosítva, hogy az eltérések szükségesek és arányosak legyenek, ne ássák alá az általános héarendszer működését, és alkalmazási körük korlátozott legyen.

Ezért a szakaszos fizetés elvétől való bármilyen eltérést csak végső eszközként és sürgősségi intézkedésként lehet alkalmazni, továbbá garanciát kell nyújtani az engedélyezett eltérés szükségességét és kivételes jellegét illetően.

E feltételek teljesültek, amikor az (EU) 2015/2349 tanácsi végrehajtási határozat megadta az első alkalommal kérelmezett eltérést. A Bizottság 2015-ös, „A héabevétel-kiesés számszerűsítése és elemzése az uniós tagállamokban” című jelentése rámutatott, hogy Magyarországon 2013-ban a héabevétel-kiesés 24,4 %-ot ért el, ami jelentősen meghaladta a 13,9 %-os uniós mediánt. Ezért a héacsalás kezelése érdekében rendkívüli intézkedésekre volt szükség.

Amikor Magyarország 2017-ben kérelmezte, hogy a munkaerő-kölcsönzési ágazatban továbbra is alkalmazhassa a fordított adózást, jelezte, hogy a héacsalások ellen jelentős számú intézkedést vezetett be. Emellett Magyarország egyéb, kifejezetten a munkaerő-kölcsönző ügynökségekre összpontosító csalás elleni intézkedéseket is tervezett. Az említett intézkedések ellenére Magyarország úgy ítélte meg, hogy az ágazatot érő károk további csökkentése érdekében fenn kell tartani a védelmet nyújtó fordított adózást is. Az (EU) 2018/486 tanácsi végrehajtási határozat (11) preambulumbekezdése azonban hangsúlyozta, hogy a Magyarország által meghozandó intézkedések várhatóan véget vetnek a csalásnak a szóban forgó ágazatban, így a munkaerő-kölcsönzés tekintetében várhatóan nem lesz szükség a héairányelv 193. cikkétől való további eltérésre.

A héacsalás csökkentése érdekében – nem kizárólag a munkaerő-kölcsönzési ágazatban, hanem a gazdaság valamennyi szektorában – Magyarország által végrehajtott intézkedések a következőket foglalják magukban:

– 2012. január 1-jén Magyarország adóregisztrációs eljárást és a fokozott adóhatósági felügyeletet vezetett be, amelyek célja a fiktív cégalapítások és cégátruházások visszaszorítása, valamint a kockázatos magatartást tanúsító személyek kiszűrése.

– Jelentősen nőtt a bevétel eltitkolásával összefüggő adóhiány feltárása esetén megállapítható adóbírság mértéke. Bizonyos esetekben szigorodott a nyilvántartási, illetve iratmegőrzési kötelezettség megsértése esetén alkalmazandó szankciórendszer. Üzletlezárást helyettesítő bírságot vezettek be az üzlethelyiség nélkül végzett tevékenységeknél megállapított jogsértés esetén.

– Az ellenőrzési hatékonyság növelése és a jogosulatlan héa-visszaigénylések kiszűrése érdekében 2012-ben a héa kiutalására, és így az ellenőrzésre rendelkezésre álló általános határidő 75 napra nőtt.

– 2013. január 1-jétől bevezették a belföldi héaösszesítő nyilatkozatot. Az adóalanyoknak az általuk kibocsátott és befogadott számlák meghatározott adatairól adatszolgáltatást kell teljesíteniük az adóhatóság felé. Kezdetben az adatszolgáltatási kötelezettség azokra a számlákra vonatkozott, amelyekben az áthárított héa összege elérte vagy meghaladta a 2 millió HUF-ot. Ezt az értékhatárt fokozatosan csökkentették. 2020. július 1-jétől a számlakiállítót minden Magyarországon nyilvántartásba vett adóalany részére, belföldön teljesített ügyletről kiállított számla alapján adatszolgáltatási kötelezettség terheli, ideértve a fordított adózás hatálya alá eső és az adómentes ügyleteket is, kivéve a Közösségen belüli értékesítést. 2021. január 1-jétől az adatszolgáltatási kötelezettség a nem adóalanyok részére kibocsátott számlákra is vonatkozni fog, a befogadott számlák tekintetében pedig eltörlik az értékhatárt. Az adóhatóság az adatszolgáltatás révén rendelkezésére bocsátott adatokat kockázatelemzéshez és a számlázási láncok gyorsabb felderítéséhez használja fel.

– 2013. január 1-jétől az adóalanyok havonta legfeljebb 1,5 millió HUF-ot fizethetnek készpénzben termék vagy szolgáltatás ellenértékeként.

– 2015. január 1-jétől havi héabevallási kötelezettség vonatkozik az újonnan alakult vállalkozásokra, így hamarabb felderíthetők és kiszűrhetők az adócsalásra alapított vállalkozások. Továbbá, ugyanezen időponttól kezdődően 50 millió HUF árbevétel felett megszűnik az éves héabevallás lehetősége, helyette gyakoribb, negyedéves bevallást kell benyújtani, hogy már év közben kiszűrhető legyen a visszaélés.

– 2016. január 1-jén bevezették az adózói minősítés rendszerét, amellyel az adóhatóság az adózókat megbízható vagy kockázatos kategóriába sorolja. Az adózók minősítését az adóhatóság negyedévente felülvizsgálja.

– 2017. július 1-jén – kezdetben önkéntes jelleggel – bevezették a valós idejű számlaadat-szolgáltatást. Ezt 2018. július 1-jén kötelezővé tették, és 2021. január 1-jétől a fogyasztói számlákra is kiterjesztik. A folyamatosan beáramló adatok révén az adóhatóság valós időben azonosítani tudja a kockázatokat.

A fentieken kívül további csalás elleni intézkedéseket vezettek be, amelyek kifejezetten a munkaerő-kölcsönzési ágazatra irányulnak:

– A 2015-ben bevezetett, „tájékoztatás az adókötelezettség teljesítésének megkerüléséről” elnevezésű jogintézményt 2020-tól kiterjesztették a foglalkoztatott mint címzett irányába is. Abban az esetben, ha az adóhatóság a foglalkoztató ellenőrzése során olyan, a foglalkoztatáshoz kapcsolódó tényt, körülményt észlel, amellyel összefüggésben az adótörvényekben foglalt rendelkezések megkerülését végleges döntéssel megállapította, ezt a tényt az érintett foglalkoztatottak tudomására hozza. Ez a kötelezettség abban az esetben is fennáll, ha az érintett jogviszonya az adózóval már nem áll fenn a tájékoztatás időpontjában.

– Az adóhatóság a foglalkoztatást terhelő adók és járulékok megfizetésének elkerülése ellen is fel tud lépni, ehhez összeveti az adatbázisaiban található, a foglalkoztatással kapcsolatos bejelentő és változásbejelentő lapok, valamint az adókötelezettségek bevallásainak adatait. A foglalkoztatással kapcsolatos adóelkerülés leggyakoribb formája ugyanis az, hogy a munkavégzés bejelentése megtörténik, azonban az adókötelezettség bevallása és megfizetése elmarad. Az így kimutatott eltérések rendezésének egyik módja – az adóhatóság adózóbarát szemléletének eleget téve – a támogató eljárás keretében történő végrehajtás, amelynek során az adózó tájékoztatást kap a hiba jellegéről és a szükséges javításról, amelyet önként tud teljesíteni. Az önként nem teljesítő adózók vonatkozásában szükség esetén ellenőrzési eljárás elrendelésére is sor kerülhet.

– Az adóhatóság 2017-ben építette ki a „Foglalkoztatotti riasztás” elnevezésű informatikai rendszert, amelynek célja a foglalkoztatással összefüggő csalárd magatartás feltárása és az ilyen esetekre való gyors hatósági reagálás. A rendszer működtetése hozzájárul a feketegazdaság visszaszorításához.

A Magyarország által rendelkezésre bocsátott becsült adatok szerint a munkaerő-kölcsönzési ágazathoz köthető héacsalások 2015-ben meghaladták a 15 %-ot, ám az intézkedéseknek köszönhetően ez az arány 2019-re 5 % alá csökkent.

Következésképpen a Magyarország által végrehajtott intézkedéscsomag bizonyítottan hatékony a héacsalás megfékezése terén, és a gazdaság valamennyi ágazatában a héacsalások számának látványos csökkenését idézte elő, amit a héabevétel-kiesésről szóló, egymást követően közzétett jelentések is alátámasztanak. A korábban említetteknek megfelelően 2013-ban Magyarország héabevétel-kiesése 24,4 %-ot ért el. 2015-ben a héabevétel-kiesés 13,74 %-os értékkel még mindig meghaladta a 10,85 %-os uniós mediánt. „A héabevétel-kiesés vizsgálata a 28 uniós tagállamban és az erről szóló jelentések: 2020. évi végleges jelentés” című, legfrissebb jelentés szerint 2018-ban Magyarország héabevétel-kiesése 8,4 %-os volt, ami kevesebb, mint a 9,2 %-os uniós medián. A 2019-re szóló előrejelzés szerint a csökkenő tendencia folytatódik, az említett évben 6,6 %-os héabevétel-kiesés várható.

Megjegyzendő, hogy az összes gazdasági ágazat összefüggésében a héabevétel-kiesésre vonatkozó számadatok nem térnek el jelentősen a magyar hatóságok által a munkaerő-kölcsönzési ágazatban elkövetett héacsalás nagyságrendjére vonatkozóan benyújtott becslésektől. Ezért a munkaerő-kölcsönzési ágazatra vonatkozó különös intézkedések – köztük a fordított adózás – fenntartása nem tűnik indokoltnak.