ÖSSZEFOGLALÁS

I. Az Európai Közösségek intézményei a legkülönbözőbb szakmai hátterű és földrajzi származású alkalmazottakat foglalkoztatnak, akiket többnyire nyílt versenyvizsgákon választanak ki. A versenyvizsgákat 2003 óta az Európai Unió Személyzeti Felvételi Hivatala (EPSO) szervezi.

II. Az ellenőrzés célja annak megállapítása, hogy az EPSO által irányított személyzeti felvételi tevékenység hatékony és eredményes volt-e. Amennyire az ellenőrzés hatóköre szempontjából releváns volt, az ellenőrök figyelembe vették az EPSO 2008 szeptemberében elfogadott fejlesztési programját (EFP).

III. Az ellenőrzés megállapította, hogy az EPSO jól birkózott meg az Európai Unió bővítése miatt megszaporodott versenyvizsgák irányításával, ám:

a) az intézmények nem tájékoztatták időben, illetve egységes módszertan alapján az EPSO-t a munkaerőigényeikről;

b) a személyzeti kiválasztási eljárások az EPSO saját mércéje szerint és a nemzetközileg bevált gyakorlathoz képest is túl hosszúra nyúltak;

c) a versenyvizsgákról kikerült sikeres pályázók (értve ezalatt a tartaléklistákra felvetteket) száma átlagban csak kétharmada volt a tervezett célszámnak. Ez abból adódott, hogy az eljárás elhúzódása miatt sokan visszavonták a jelentkezésüket; indokolatlanul nagy hangsúlyt kaptak a nyelvi követelmények; az optimálisnál rosszabb volt a tájékoztatás a versenyvizsgákról; illetve az előválogató teszteken több jelentkezőt szórtak ki, mint ahogy azt a célszámok megkívánták volna. A kiválasztási eljárás továbbá azt sem tudta biztosítani, hogy a lehető legjobb legyen a sikeres pályázók földrajzi származás szerinti megoszlása;

d) a vezetői információk nem voltak mindig megbízhatóak és átfogóak. Nem volt elegendő adat arról, hogy mekkora költséggel jár egy pályázó tartaléklistára helyezése; nem számszerűsítették részletesen az EFP-ből származó várható többletköltségeket és jövőbeli hasznot; és nem mindig lehetett megbízni az EPSO adatbázisaiban tárolt adatokban.

IV. Az EFP célja, hogy a versenyvizsgák időtartamát maximum kilenc hónapra csökkentse, és növelje a sikeres pályázók számát. Az EFP-tervek között szerepel az emberi erőforrások jobb stratégiai tervezése, az előválogatás megbízhatóbbá tétele, a számítógépes tesztelés szélesebb körű alkalmazása és a felvételi bizottságok hivatásszerű működése. A tervek szerint az új eljárások 2010 első negyedévétől indulhatnak be.

V. Figyelembe véve a felvételi eljárások szervezésében az EFP értelmében bekövetkező lényeges változásokat, a Számvevőszék főbb ajánlásai a következők:

a) Az intézmények lássák el kellően naprakész és megbízható információkkal az EPSO-t az – egységes módon értelmezett – munkaerőigényeikről.

b) Az intézmények bocsássanak elegendő tisztviselőt teljes munkaidőben az EPSO rendelkezésére, és ösztönözzék munkatársaikat, hogy vállaljanak képesített értékelői feladatokat.

c) Az EPSO az intézményekkel együttműködve javítsa kommunikációs stratégiáját; ellenőrizze jobban a versenykiírások minőségét; a felvételi eljárás minden szakaszában megfelelő számú alkalmas pályázót engedjen át, s ennek érdekében például módosítson egyes nyelvi követelményeket; tegyen lépéseket az egyenletesebb földrajzi megoszlás érdekében.

d) Az EPSO fejlessze vezetői információit. Különösen kívánatos, hogy figyelemmel kísérje, mennyi egy sikeres pályázó tartaléklistára helyezésének teljes költsége, s hogy a költségvetési hatóság döntéshozatalának megkönnyítésére számszerűsítse az EFP-ből származó többletköltségeket, illetve becsülje meg annak jövőbeli hasznát.

BEVEZETÉS

1. Az Európai Közösségek intézményei 2007 júniusában több mint 36500 tisztviselőt alkalmaztak. A személyzeti szabályzat szerint a felvétel során arra kell törekedni, hogy az intézmények részére olyan tisztviselők munkáját biztosítsák, akik megfelelnek az alkalmasság, a teljesítmény és a tisztesség legmagasabb követelményeinek, és akiket a Közösségek tagállamainak állampolgárai közül a lehető legszélesebb földrajzi alapon toboroztak [1].

2. A tisztviselőket főszabály szerint a nyílt versenyvizsgák után felállított tartaléklistákról veszik fel [2]. A versenyvizsgákat 2003 óta az Európai Unió Személyzeti Felvételi Hivatala (EPSO), az Európai Közösségek tisztviselőinek és egyéb alkalmazottainak kiválasztásával megbízott intézményközi szerv irányítja. Létrehozása óta, az Unió bővítése következtében az EPSO a munkaerő-felvétel jelentős növekedésével szembesült.

3. Az EPSO-t egy közös határozat [3] hozta létre abból a célból, hogy jelentős megtakarításokat érjenek el a kiválasztási eljárások során, különösen ami a tisztviselők nyílt versenyvizsgáit illeti. Ez a közös határozat kizárólagos hatáskörrel ruházza fel az EPSO-t a nyílt versenyvizsgák pályázóiból tartaléklisták összeállítására az egyes intézmények jelzett szükségleteivel összhangban, úgy, hogy a (tartaléklistákra felvett) sikeres pályázók felvételéről az egyes intézmények határoznak. Az EPSO később további feladatokat is kapott: elsősorban a belső versenyvizsgák lebonyolításában és az egyéb alkalmazottak kiválasztásánál kell segédkeznie. Az EPSO tevékenységét az összes intézmény képviselőiből álló igazgatótanács felügyeli.

4. A személyzeti felvételi eljárás a következőkből áll:

a) az intézmények kifejezésre juttatott munkaerőigényein alapuló versenyvizsgák megtervezése;

b) a versenykiírás összeállítása és közzététele;

c) a versenyvizsga-bizottság tagjainak kinevezése az intézmények tisztviselői közül;

d) a versenyvizsga-kiírásban szereplő követelményeknek megfelelő pályázók jegyzékének összeállítása, szükség esetén beugró tesztek útján végzett előválogatást követően;

e) a versenyvizsga egyes szakaszainak (írásbeli és szóbeli vizsgák) lebonyolítása;

f) az alkalmas pályázók jegyzékének összeállítása és indokolással ellátott jelentés csatolása;

g) a sikeres pályázók tartaléklistájának közzététele;

h) a tartaléklisták kezelése, hasznosításuk ellenőrzése.

5. 2008-ban az EPSO vezetősége a legjobban bevált módszereket felkutatva felülvizsgálta saját szervezetét és működését. A felülvizsgálat során hiányosságokra derült fény (mint a versenyvizsgák indokolatlanul hosszú időtartama), ami arra ösztönözte a vezetőséget, hogy fejlesztési programot (EFP) készítsen az EPSO számára.

6. 2008. szeptember 10-én az EPSO igazgatótanácsa elfogadta az EFP-t, amelynek célja a versenyvizsgák időtartamának maximum kilenc hónapra csökkentése, illetve a sikeres pályázók számának növelése. A terv többek között a következőket vetíti előre: az emberi erőforrások jobb stratégiai tervezése annak érdekében, hogy csökkenjen az igények felismerésétől a kiválasztási eljárás elindításáig eltelő idő; az előválogatás megbízhatóbbá tétele; a számítógépes tesztelés szélesebb körű alkalmazása az előválogatási szakaszban; a felvételi bizottságok hivatásszerű működése.

7. A program által bevezetendő fő változás az általános versenyvizsgák évenkénti ciklusokban szervezése. [4] Az írásbeli és szóbeli vizsgákat "vizsgaközpontokban" fogják tartani, hogy a pályázókat a fő megkövetelt készségekre összpontosító kiválasztási módszerekkel értékelhessék. Az új megközelítés a tervek szerint 2010 első negyedévétől érvényesülhet.

AZ ELLENŐRZÉS HATÓKÖRE ÉS AZ ELLENŐRZÉSI MEGKÖZELÍTÉS

8. Az ellenőrzés célja annak megállapítása volt, hogy az EPSO által irányított rendszer hatékony és eredményes volt-e. Az ellenőrzés elsősorban arra összpontosított, hogy az EPSO

- hogyan birkózott meg a versenyvizsgák számának a bővítésből adódó megugrásával;

- naprakész és megbízható információkat kapott-e az intézmények munkaerőigényeiről;

- időben összeállította-e a sikeres jelöltek tartaléklistáit;

- biztosította-e a sikeres pályázók megkövetelt számát és földrajzi egyensúlyát;

- rendelkezett-e a céljai eléréséhez szükséges megbízható és átfogó vezetői adatokkal.

9. Az ellenőrzés a tisztviselői versenyvizsgákra összpontosított, tekintettel ezek nagy számára és hosszú távú kihatására. Az ellenőrzés a következőkön alapult:

- egy 16 különböző típusú versenyvizsgából álló minta (speciális és általános, osztályvezetői és kezdő fokozat, adminisztrátori és asszisztensi vizsgák) részletes elemzése;

- az EPSO adatbázisának elemzése, amely a 2003 és 2006 között elindított és 2008 elejéig befejezett 176 versenyvizsga valamennyi adatát tartalmazza.

10. Az ellenőrzés a személyzeti kiválasztás valamennyi EPSO-t érintő szakaszára kiterjedt, onnantól kezdve, hogy az intézmények tájékoztatják az EPSO-t munkaerőigényeikről, addig, amíg közzé nem teszik a sikeres pályázók tartaléklistáját. Nem tartozott azonban az ellenőrzés hatókörébe a kiválasztott személyek profiljának és készségeinek értékelése. Nem terjedt ki az ellenőrzés az intézmények igényfelmérési eljárásainak részleteire, illetve a tartaléklistára került sikeres pályázók intézmények általi alkalmazására sem, mivel mindez nem az EPSO felelősségi körébe tartozik.

11. A 2007 nyarán megkezdett ellenőrzés a 2003 januárja (az EPSO működésének megkezdése) és 2007 decembere között elindított és be is fejezett versenyvizsgákra terjedt ki. Vizsgálta az EPSO tervezését és irányítását, valamint azt, hogy az EPSO milyen módon értékeli a saját személyzeti kiválasztási tevékenységét.

12. Amennyiben relevánsnak bizonyult az ellenőrzés hatóköre szempontjából, az ellenőrök figyelembe vették a 2008 szeptemberében elfogadott EFP-t is, különös tekintettel annak eldöntésére, hogy az ellenőrzés a személyzeti kiválasztás minden fontos szempontjára kiterjed-e.

ÉSZREVÉTELEK

A VERSENYVIZSGÁK SZÁMÁBAN BEKÖVETKEZETT NÖVEKEDÉST EREDMÉNYESEN KEZELTÉK

13. 2003-as létrehozása óta az EPSO azt tapasztalhatta, hogy a bővítés miatt jelentősen megnőtt a versenyvizsgák szervezésére irányuló intézményi igény. Jelentős volt tehát annak kockázata, hogy az EPSO nem tudja majd elindítani és irányítani az összes szükséges versenyvizsgát.

14. Az ellenőrzés megállapítása szerint az EPSO eredményesen kezelte a versenyvizsgák számában bekövetkezett növekedést, mivel nem derült fény egyetlen olyan esetre sem, hogy egy versenyvizsgát az EPSO kapacitásának túllépése miatt késve indítottak volna el.

NEM ÉRKEZNEK IDŐBEN MEGBÍZHATÓ INFORMÁCIÓK AZ INTÉZMÉNYEK MUNKAERŐIGÉNYEIRŐL

15. A versenyvizsga-tervezés hatékonysága érdekében az intézményeknek időben fel kellene mérniük, illetve az EPSO-val egységes módszertan alapján kellene közölniük a munkaerőigényeiket.

16. 2002-ben az intézmények főtitkárai megegyeztek, hogy minden intézmény tájékoztatja az EPSO-t a következő három évre vonatkozó munkaerőigényeiről, hogy az EPSO az intézmények igényeinek lehető legjobb kielégítésére felállíthasson egy félévente aktualizált, hároméves előzetes programot.

17. A hároméves előzetes programot nem hajtották végre; az ellenőrzés időszakában az EPSO folyamatosan aktualizált programja csak 18 hónapot fedett le, mivel ennél hosszabb távú igényeiket az intézmények nem közölték az EPSO-val.

18. Ráadásul az EPSO és az intézmények nem alakítottak ki közös alapot vagy módszereket az igények felmérésére. Nem volt világos például, hogyan kellene végrehajtani a személyzeti szabályzat azon rendelkezését, hogy a versenyvizsga-bizottság által összeállított listákon lehetőleg legalább kétszer annyi alkalmas pályázó szerepeljen, mint a betöltendő álláshelyek száma [5].

19. Az, hogy az intézmények nem tájékoztatták az EPSO-t időben és egységes módon a munkaerőigényeikről, valamint hogy nem volt közös módszertan az igények felmérésére, hatékonyságcsökkenéshez és csúszásokhoz vezetett a kiválasztási eljárásokban. Ez a működés szintjén is tükröződött, amikor az utolsó pillanatban változtak meg prioritások, vagy a sikeres pályázók kiírás szerinti száma. Ez számos helyesbítést tett szükségessé a már elindított versenyvizsgák kiírásaiban (lásd: 43. bekezdés).

20. Fejlesztési programja keretében az EPSO egy egységesített hároméves előzetes tervezési ütemtervjavaslatot indítványozott, illetve kezdett el végrehajtani.

21. Ennek az előzetes tervezési ütemtervnek az eredményessége attól függ, hogy az intézmények egységes megközelítés alapján mérik-e fel munkaerő-felvételi igényeiket, és időben adnak-e azokról kellően megbízható tájékoztatást. Nem szabad megfeledkezni arról, hogy az emberierőforrás-igények kései közlése vagy azok előrejelzésének jelentős hiányosságai ahhoz vezethetnek, hogy a meghirdetett álláshelyek száma el fog térni a versenyvizsgán sikerrel szerepelt pályázók számától.

A SZEMÉLYZETI KIVÁLASZTÁSI ELJÁRÁS TÚL HOSSZÚRA NYÚLT

22. A nemzetközileg bevált gyakorlat szerint egy kiválasztási eljárás a köz- és magánszektorban egyaránt – amint azt az EPSO is elismerte az EFP-ben – a munkaerőigény bejelentésétől a felvételig öt–kilenc hónapot vesz igénybe.

23. Ugyanakkor az EPSO jelenlegi, EFP előtti tervezési rendszere alapján attól kezdve, hogy az intézmény bejelenti munkaerőigényét, addig, hogy a sikeres pályázóknak hivatalos állásajánlatot tesznek, rendszerint 18 hónap [6] telik el. Ebből három–négy hónap megy el a versenyvizsga-kiírás közzétételére, 11–12 hónap a versenyvizsga lebonyolítására, két hónap pedig a végső interjúra és az állásajánlat megtételére.

CSÚSZÁSOK A VERSENYVIZSGA-SZAKASZBAN

24. A részletesen vizsgált 16 versenyvizsgából álló minta azt mutatta, hogy a versenyvizsga-kiírás közzététele átlagban négy hónapot vett igénybe (lásd: I. melléklet), ami összhangban áll az EPSO saját standardjaival.

25. A versenyvizsgák átlagos hosszúsága viszont – a pályázók jelentkezési határidejétől a tartaléklista közzétételéig – 16 hónap volt, úgy, hogy az egyes versenyvizsgák hosszúsága kilenc hónap és két év között változott (lásd: I. melléklet).

26. A csúszások fő oka az írásbeli vizsgák értékeléséhez, illetve a szóbeli vizsgák lebonyolításához szükséges idő volt. A Számvevőszék által elemzett versenyvizsgák esetében csak ez a két szakasz akár 13 hónapot is igénybe vehetett. Emögött főként az állt, hogy a javítást végző vagy a felvételi bizottság tagjaként eljáró uniós tisztviselőket nem bocsátották úgy rendelkezésre, hogy teljes munkaidőben, megszakítás nélkül végezhessék feladataikat.

27. A kiválasztási eljárások indokolatlan hosszúsága miatt az intézmények nem tudnak igényeik szerint és kellő időben felvenni pályázókat, míg egyes ígéretes pályázók már kezdetben vagy az eljárás közben lemorzsolódnak. Az EPSO által 2008 március/áprilisában a pályázók között végzett elégedettségi felmérés [7] szerint is a válaszadók legkevésbé a versenyvizsgák hosszúságával voltak megelégedve, s emiatt romlott a megítélésük az európai intézményekről mint lehetséges munkaadóról.

28. Az EFP által tervezett új éves versenyvizsga-ciklusok keretében az EPSO maximum kilenc hónapra kívánja lerövidíteni a versenyvizsga időtartamát (a versenyvizsga kiírásának közzétételétől a sikeres pályázók tartaléklistájának közzétételéig). E cél eléréséhez alapvetően szükséges, hogy:

a) csökkenjen az eljárás elkülönített szakaszainak száma, a most egymást követő írásbeli és szóbeli vizsgát vonják össze egy közös szakaszba;

b) tökéletesítsék a számítógépes tesztelést, hogy jobban lehessen a hatékonyabb előválogatásra hagyatkozni;

c) vonjanak be a folyamatba vizsgaközpontokat, ahol hivatásszerűen működnek versenyvizsga-bizottságok.

29. Az éves versenyvizsgaciklusok bevezetésének sikere döntően azon fog múlni, hogy az intézmények készek lesznek-e teljes munkaidőben [8] az EPSO rendelkezésére bocsátani elegendő képesített tisztviselőt, és ösztönzik-e munkatársaikat a képesített értékelők javasolt csoportjában való részvételre.

A VERSENYVIZSGÁK SIKERES PÁLYÁZÓINAK A SZÁMA A CÉLSZÁMOK ALATT MARADT; A PÁLYÁZÓK FÖLDRAJZI SZÁRMAZÁS SZERINTI MEGOSZLÁSA NEM VOLT EGYENLETES

NEM MINDIG ÉRTÉK EL A CÉLSZÁMOKAT

30. A sikeres pályázók számának el kell érnie a versenyvizsga kiírásában szereplő célszámot, mert csak így biztosítható az intézmények folyamatos személyzeti ellátási szintje úgy, hogy ne lazuljanak a kiválasztott pályázókkal kapcsolatos minőségi követelmények sem.

31. Az ellenőrzés során a 2003 és 2006 között elindított és 2008 elejéig befejezett 176 versenyvizsga valamennyi adatát átfogó elemzésnek vetették alá. Ezen versenyvizsgák tartaléklistáira a célszámok összesen 15500 nevet irányoztak elő.

32. A sikeres pályázók száma átlagban mindössze a célszámok kétharmadát érte el [9]. Az ezekre a versenyvizsgákra regisztrált közel 208000 pályázó közül [10] 95000 (46%) vett ténylegesen részt a teszteken. Közülük alig több, mint 10000 végzett sikeresen [11], ami majdnem 5 500-zal kevesebb az előirányozottnál (lásd: II. melléklet).

33. Az általános 46%-os részvételi arány a hagyományos előválogató teszteken (44%) és a számítógépes teszteken (54%) való részvételből áll össze; az utóbbit 2006-ban vezették be. A számítógépes tesztelés bevezetése tehát 10 százalékponttal emelte a részvételi arányt.

34. Az előválogató teszteken részt vevő pályázók közül 28% jutott tovább az ezeket követő írásbeli vizsgákra; az írásbeli vizsgák résztvevői közül 50% jutott be a szóbeli vizsgákra, míg a szóbeli vizsgák résztvevői közül 74% került fel a tartaléklistára. A sikeres pályázók tehát a teszteken részt vevő 95000 fő 10,7%-át tették ki.

A KÜLÖN NYELVI KÖVETELMÉNYEK JÓ PÁLYÁZÓKAT IS ELRIASZTHATNAK

35. A szakmai és a nyelvi követelményeknek megfelelő egyensúlyban kellene állniuk, hogy csakugyan a legalkalmasabb pályázók kerüljenek kiválasztásra.

36. A személyzeti szabályzat 28. cikke kimondja, hogy egy tisztviselő kizárólag akkor nevezhető ki, ha tanúbizonyságot tesz a Közösségek egyik hivatalos nyelvének alapos ismeretéről és egy további hivatalos nyelvének olyan szintű ismeretéről, amilyen a feladatainak ellátásához szükséges.

37. Az EPSO létrehozása előtt minden pályázó az anyanyelvén írhatta a teszteket, a második nyelv ismeretét pedig egy külön nyelvi teszttel vizsgálták. Amikor az EPSO megkezdte működését, a hivatalos nyelvek száma 11-ről 23-ra nőtt. Az EPSO úgy ítélte meg, hogy gyakorlati okokból (nagyobb a tesztek hibás vagy pontatlan fordításának a kockázata, elhúzódnak az eljárások, magasabbak a költségek, stb.) nem lehetséges minden általános versenyvizsgát 23 nyelven megtartani.

38. 2006-tól kezdve a teszteket minden pályázónak minden versenyvizsgán egy második nyelven (főszabály szerint nem az anyanyelvén) kell megírnia, amely nyelv lehet az angol, a francia vagy a német. Ennek következtében egyes nyelvek nagyon jó ismerete most fontosabb szerepet játszik a felvételi eljárásban, mint korábban. E nyelvi előírások alól kivételt képeznek a tolmácsok és a fordítók versenyvizsgái – ezekre külön követelmények vonatkoznak –, illetve egyes speciális versenyvizsgák. A III. melléklet szemlélteti annak megoszlását, hogy hogyan választottak második nyelvet a teszteken ténylegesen részt vevő pályázók: messze a leggyakoribb az angol (a pályázók 64%-a), ezt követi a francia (20%) és a német (10%) [12].

39. Az EPSO-nak ez a jelenlegi követelménye olyan helyzethez vezethet, hogy egy minden szükséges szakmai tudással és készséggel rendelkező pályázó mégis eleve ki lehet zárva a versenyvizsgából, ha a nyelvi profilja eltér az elvárttól. Ez a helyzet például az olyan pályázók esetében, akiknek az angol, a francia vagy a német az első nyelvük, míg a második nyelvük egy olyan uniós nyelv, amely nincs e három között.

40. Elvi döntés született arról, hogy 2011-től legalább az előválogató tesztek egy részét mind a 23 nyelven meg fogják tartani.

AZ OPTIMÁLISNÁL ROSSZABB VOLT A TÁJÉKOZTATÁS A VERSENYVIZSGÁKRÓL

41. A versenykiírásokat világosan és pontosan kell megszövegezni és közzétenni, úgy, hogy a lehető legtöbb alkalmas pályázót vonzzák, és hogy a lehetséges pályázók félreérthetetlenül meg tudják állapítani, megfelelnek-e a jelentkezési feltételeknek.

42. A versenykiírásokat az EPSO készíti el [13] egy tanácsadó közös vegyes bizottsággal (COPARCO) való konzultációt követően. A kiírást ezután az Európai Unió Hivatalos Lapjában (Hivatalos Lap) teszik közzé. A versenykiírásnak a Hivatalos Lapban való közzététele mellett az EPSO két másik módon is tájékoztatja a lehetséges pályázókat: a honlapján rendszeresen, illetve újsághirdetésekben alkalmanként. A lehetséges jelentkezők számára a fő információforrás a honlap.

43. A részletesen vizsgált 16 versenyvizsgából 11-et módosítottak helyesbítéssel, ebből négyet kétszer is módosítani kellett. A helyesbítésekre azért volt szükség, hogy pontosítsák a részvételi feltételeket, módosítsák a sikeres pályázók célszámát, vagy bizonyos hibákat kijavítsanak.

44. Ami a hirdetést illeti, az EPSO honlapja eredetileg csak három nyelven (angol, francia, német) volt elérhető. 2008-ban bevezettek egy 23 nyelvű kezdőoldalt. Az EPSO azt is tervezi, hogy a honlap minden állandó részét lefordíttatja 23 nyelvre.

45. A nyílt versenyvizsgák kiírásai rendszerint csak angol, francia és német változatban kerültek közzétételre a Hivatalos Lapban. 2007. május 9-én Spanyolország keresetet nyújtott be a Bizottság ellen annak kimondása iránt, hogy az európai közszolgálatra vonatkozó valamennyi álláshirdetést a Hivatalos Lapban minden nyelven kötelező közzétenni. Az eljárás [14] még folyamatban van.

46. A versenyvizsgák követelményeire vonatkozó világos információk hiánya kedvezőtlen benyomást kelt az Unióról mint munkaadóról. Ígéretes pályázók állhatnak el a jelentkezéstől, és arra is volt példa, hogy elégedetlen pályázók jogi eljárást kezdeményeztek az EPSO ellen [15].

47. Az EFP azzal igyekszik több megfelelő pályázó figyelmét felkelteni, hogy tervei szerint jobban kiépíti kommunikációs stratégiáját, többek között fejleszti honlapját, és fókuszáltabb stratégiával célozza meg a lehetséges pályázókat.

AZ ELŐVÁLOGATÓ TESZTEKEN TÖBB PÁLYÁZÓT SZÓRTAK KI, SEMMINT A CÉLSZÁMOK MEGKÍVÁNTÁK VOLNA

48. Az előválogatás a további vizsgák beugró fázisa: a versenyvizsga írásbeli részére csak az itt legjobban teljesítő pályázók jutnak tovább. Ha továbbjutottak, akkor a pályázókat már csak a teljesítményük alapján bírálják el az írásbeli és szóbeli vizsgákon. Az előválogató tesztek célja annak biztosítása, hogy megfelelő számú kellően képzett pályázó jusson tovább a versenyvizsga következő szakaszába. Az EPSO fejlesztési programja a vizsgaközpontokba behívott, illetve a tartaléklistára kerülő sikeres pályázók számának arányát 3:1-ben szabja meg.

49. Az EPSO adatbázisában szereplő 176 versenyvizsga során az előválogató tesztek [16] 95000 pályázóból 70 000-et kiszórtak. Ennek eredményeképp az ezt követő írásbeli vizsgákra kevesebb pályázó jutott tovább, mintsem el lehetett volna érni a sikeres pályázók 15 500-as célszámát.

50. Ezt a hiányt tovább súlyosbította, hogy az előválogató teszteken továbbjutó pályázók közül kb. 4 000-en nem vettek részt a felvételi eljárás további szakaszaiban. Ennek sok esetben az volt az oka, hogy nem feleltek meg a versenyvizsga kiírásában szereplő valamennyi részvételi feltételnek; ezt a megfelelést ugyanis már csak az előválogató tesztek után vizsgálták.

51. Látván, hogy gyakran nem jut el elég pályázó az írásbeli vizsgáig, az EPSO 2008 januárjától ismét a jelöltek "pót-átengedésével" (franciául: "repêchage" [17]) igyekszik kiköszörülni a csorbát, s így tölti be azokat a helyeket, amelyek az előválogató teszteken továbbjutó, de a kiválasztási eljárás további szakaszaiban már részt nem vevő pályázók miatt betöltetlenül maradnak.

52. Elegendő sikeres pályázó híján az intézmények emberierőforrás-szükségleteit nem lehet állandó személyzettel kielégíteni, így több ideiglenes és szerződéses alkalmazottra van szükség. Ez növeli annak kockázatát, hogy intézményi tudás megy veszendőbe.

53. Az EFP szerint az előválogatás szükség esetén eredményes eszköz a pályázók számának kezelhető mértékűre csökkentésére. A program megemlíti annak lehetőségét, hogy az előválogató teszteken meg nem felelt pályázókon kívül csak azokat szórják ki, akik a leggyengébb eredménnyel érték el a minimumot, ne pedig csak a legjobb eredménnyel szerepelt pályázókat engedjék tovább a versenyvizsga következő szakaszaira. Egyelőre azonban nincs döntés ebben a kérdésben.

A KIVÁLASZTÁSI ELJÁRÁS NEM BIZTOSÍTOTTA A FÖLDRAJZI SZÁRMAZÁS SZERINTI LEHETŐ LEGEGYENLETESEBB MEGOSZLÁST

54. A személyzeti szabályzat előírja, hogy az intézmények alkalmazottaikat a tagállamok állampolgárai közül a lehető legszélesebb földrajzi körből válasszák ki. Ez csak akkor lehetséges, ha a tartaléklistán szereplő sikeres pályázók földrajzi megoszlása elég változatos.

55. Az Európai Unió 2004-es és 2007-es bővítésére tekintettel elsőbbséget kaptak az új tagállamokból származó pályázók, és az EPSO által szervezett versenyvizsgák egy része csak ezen országok pályázói számára állt nyitva. Az EPSO adatbázisának számvevőszéki elemzése (lásd: 31. bekezdés) szerint az összesen 10151 sikeres pályázónak majdnem a kétharmada (6 416) az ún. EU-12 (vagyis az új) tagállamokból származott (lásd: IVb) melléklet).

56. Ebből az elemzésből az is kitűnik, hogy a sikeres pályázók között nemegyszer alul voltak reprezentálva az uniós lakosság viszonylag nagyobb részarányát adó tagállamokból származó pályázók. Amint ezt a IVa) és a IVb) melléklet adatai szemléltetik, ez nemcsak az EU-15 csoporton belüli Egyesült Királyságra, Németországra és Spanyolországra igaz, hanem az EU-12 csoportba tartozó Lengyelországra és Romániára is. Ugyanakkor a kisebb tagállamokból (de nem az Ausztriából és Bulgáriából) származó pályázók az országuk uniós lakossági részarányához képest nemegyszer túlreprezentálták azt. Ez különösen a Belgiumból származó pályázókra volt igaz.

57. Mivel a földrajzi megoszlást több tényező is befolyásolhatja, a megfigyelt egyensúlyhiány okaira csak alapos elemzés deríthetne fényt. Az EFP azonban nem ad részletes elemzést a földrajzi egyensúlyhiány kérdéséről, sőt alig tér ki rá.

A VEZETŐI INFORMÁCIÓK HIÁNYOSSÁGAI

NEM ELEGENDŐ A KÖLTSÉGEKRE VONATKOZÓ INFORMÁCIÓ

58. Az EPSO-nak ki kellene számítania egy sikeres pályázó tartaléklistára helyezésének költségeit, mert így lehetne biztosítani, hogy más hasonló szervezetekhez mérten megfelelő mértékben áldozzon a személyzeti kiválasztási eljárásra. Az ilyen felmérés azért is fontos, mert az uniós intézmények egész életre szóló karriert kínálnak.

59. Nincs elegendő információ a költségekről, akár tényleges vagy standard költségekről legyen szó, akár hasonló, nemzetközi közszférában tevékenykedő szervezetek adataiból következtetett mutatókról. Az EPSO nem számítja ki és nem is követi nyomon azt, hogy milyen költségek merülnek fel egy sikeres pályázó tartaléklistára helyezése kapcsán. Az EPSO-nak szolgáltatásszint-megállapodásai vannak az európai szabályozási ügynökségekkel a személyzeti kiválasztási szolgáltatások elvégzésére, amiért az EPSO sikeres pályázónként 6000 eurót számít fel.

60. A Számvevőszék becslései szerint a költségvetési végrehajtás alapján az EPSO-nál felmerülő költségek sikeres pályázónként kb. 7100 eurót tettek ki; ebből 4590 EUR közvetlen és 2510 EUR közvetett költség. Az uniós költségvetésben jelentkező teljes költség kiszámításához azonban az intézményeknél felmerülő költségeket (munkatársak részvétele a versenyvizsga-bizottságokban, javítás, felügyelés a jelöltekre a vizsgán) is figyelembe kellene venni, ami az említettnél magasabb összeget eredményezne.

61. Az EFP nem tér ki a sikeres pályázónkénti költségekre, és nem is határoz meg célszámokat vagy standardokat ebben a tekintetben.

62. Ráadásul az EFP számos olyan intézkedést vázol fel (pl. vizsgaközpontok), amelyek a végrehajtási szakaszban további finanszírozást tennének szükségessé. Azt azonban nem jelöli meg pontosan az EFP, hogy a végrehajtásától milyen lehetséges többletköltségek, illetve milyen jövőbeli haszon várható. A költségek számszerűsítése és a jövőbeli haszon megbecslése megkönnyítené a költségvetési hatóság döntéseit a terv finanszírozását illetően.

HIÁNYOSSÁGOK AZ EPSO ADATBÁZISAIBAN

63. Az adatbázisoknak az eljárási hatékonyság érdekében megfelelő beépített kontrollokat és pontos, naprakész adatokat kellene tartalmazniuk.

64. A pályázóknak jelentkezésük benyújtásakor az interneten kell betáplálniuk személyes adataikat. Az eljárás egy későbbi szakaszában a vizsgaeredmények, a vizsgabizottságok által megadott adatok és a sikeres pályázók listája is bekerül az adatbázisokba.

65. Az ellenőrzés hiányosságokat tárt fel az EPSO adatbázisaiban:

a) a rendszer nem küszöbölte ki megbízható módon, hogy ugyanaz a személy többször is jelentkezzék, pedig ezt a versenyvizsgaszabályok kifejezetten tiltják;

b) az információbevitel a rendszerbe nem egységes kódolással történt;

c) a rendszerbe bevitt egyes adatsorok helytelen vagy lehetetlen elemeket tartalmaztak;

d) a rendszer nem tartalmazott aktuális adatokat arra vonatkozóan, hogy a sikeres pályázók mikortól állnak rendelkezésre.

66. Ugyanazon személy többször benyújtott jelentkezését csak akkor lehet elektronikusan kiszűrni, ha az egyedi és egyértelmű azonosítót használ, márpedig ez jelenleg nem így zajlik. Ráadásul a versenyvizsga különböző szakaszaiban nem ugyanazt az egységes kódot használják ugyanazon információ rögzítésére (pl. az előválogató teszteken, az írásbeli vizsgákon stb. sikeres pályázók kódjai), s ezért nincsenek elemzésre felhasználható harmonizált adatok.

67. Az, hogy a rendszer többszörös jelentkezéseket is elfogad, azzal a kockázattal jár, hogy a pályázók nem egyenlő bánásmódban részesülnek. Az, hogy a versenyvizsgák szintjén, illetve általános szinten hiány van megbízható, hasznos és időszerű vezetői információkban, megnehezíti az EPSO vezetése számára az ismétlődések, a kialakuló tendenciák vagy a megszokott normák alóli kivételek felismerését.

68. Az EPSO azt tervezi, hogy 2010-ben új adatbázist vesz használatba. Fontos, hogy az új adatbázis megfelelően kezelje a fentebb leírt hiányosságokat.

KÖVETKEZTETÉSEK ÉS AJÁNLÁSOK

69. Összességében az ellenőrzés azt állapította meg, hogy az EPSO jól birkózott meg a bővítés miatt megszaporodott nyílt versenyvizsgák irányításával. A következő hiányosságok azonban befolyásolták az EPSO hatékonyságát és eredményességét:

i) az intézmények nem tájékoztatták időben, illetve egységes módszertan alapján az EPSO-t a munkaerőigényeikről;

ii) a személyzeti kiválasztási eljárások az EPSO saját mércéje szerint és a nemzetközileg bevált gyakorlathoz képest is túl hosszúra nyúltak; a tesztelési szakaszban csúszások adódtak, főleg amiatt, hogy a felvételi bizottságok tagjai nem álltak teljes munkaidőben rendelkezésre;

iii) a versenyvizsgákon a sikeres pályázók száma átlagban csak kétharmada volt a tervezett célszámnak. Ez abból adódott, hogy az eljárás elhúzódása miatt sokan visszavonták a jelentkezésüket; indokolatlanul nagy hangsúlyt kaptak a nyelvi követelmények; nem adtak elég világos tájékoztatást a versenyvizsgákról; illetve az előválogató teszteken több jelentkezőt szórtak ki, mintsem a célszámok megkívánták volna. A kiválasztási eljárás továbbá azt sem tudta biztosítani, hogy a lehető legjobb legyen a pályázók földrajzi származás szerinti megoszlása;

iv) a vezetői információk nem voltak mindig megbízhatóak és átfogóak. Nem volt elegendő adat arról, hogy mekkora költséggel jár egy pályázó tartaléklistára helyezése; nem számszerűsítették az EPSO fejlesztési programjából (EFP) származó várható többletköltségeket és jövőbeli hasznot; nem mindig lehetett megbízni az EPSO adatbázisaiban tárolt adatokban.

70. A 2008 szeptemberében elfogadott fejlesztési program célja a versenyvizsgák időtartamának maximum kilenc hónapra csökkentése, illetve a sikeres pályázók számának növelése. A terv többek között a következőket vetíti előre: az emberi erőforrások jobb stratégiai tervezése; megbízhatóbb előválogatás; a számítógépes tesztelés széles körű alkalmazása; hivatásszerűen működő felvételi bizottságok. A tervek szerint az új eljárások 2010 első negyedévétől indulhatnak be. Tekintettel a kiválasztási eljárások szervezésében az EFP révén bekövetkező jelentős tervezett változásokra, a Számvevőszék a következő főbb ajánlásokat teszi:

AJÁNLÁS AZ EMBERIERŐFORRÁS-TERVEZÉSRE VONATKOZÓAN

1. AJÁNLÁS: IDŐBEN ÉS EGYSÉGES MÓDON TÁJÉKOZTASSANAK AZ IGÉNYEKRŐL

Az EPSO igazgatótanácsában részt vevő intézményi képviselők biztosítsák, hogy az intézmények kellően naprakész és megbízható információkkal lássák el az EPSO-t munkaerőigényeikről. Az igényeket közös megközelítés alapján mérjék fel, egy hároméves, folyamatosan aktualizált program keretében.

AJÁNLÁS A SZEMÉLYZETI KIVÁLASZTÁSI ELJÁRÁS IDŐTARTAMÁRA VONATKOZÓAN

2. AJÁNLÁS: AZ INTÉZMÉNYEK TÁMOGASSÁK A FELVÉTELI BIZOTTSÁGOK HIVATÁSSZERŰ MŰKÖDÉSÉT ÉS KÉPESÍTETT ÉRTÉKELŐK FOGLALKOZTATÁSÁT

Az EPSO fejlesztési programjában (EFP) előirányzott időtartam-csökkentés megvalósítása érdekében az EPSO igazgatótanácsában részt vevő intézményi képviselők biztosítsák, hogy az intézmények az EPSO munkáját elősegítendő kellő számú képzett tisztviselőt bocsátanak teljes munkaidőben rendelkezésre, munkatársaikat pedig arra ösztönzik, hogy vegyenek részt a képesített értékelők javasolt csoportjában. Amennyiben ezt a támogatást az intézmények nem adják meg, egyéb intézkedésekkel kell biztosítani az időtartam tervezett csökkentését.

AJÁNLÁSOK A SIKERES PÁLYÁZÓK SZÁMÁNAK ÉS FÖLDRAJZI EGYENSÚLYÁNAK ELÉRÉSÉRE

3. AJÁNLÁS: MÓDOSÍTSÁK A KÜLÖN NYELVI KÖVETELMÉNYEKET

Annak érdekében, hogy a nyelvtudás helyett a szakmai készségeken legyen a hangsúly, tegyék lehetővé a mind a 23 nyelven történő előválogatást. Gondolják újra a külön nyelvi profilokkal kapcsolatos követelményeket; a kiválasztási eljárások új, szakmai központú látásmódjával összhangban fordítsanak különös gondot a pályázók gyors nyelvtanulási képességének felmérésére.

4. AJÁNLÁS: JAVÍTSÁK A VERSENYKIÍRÁSOK MINŐSÉGÉT

Az EPSO alkalmazzon szigorú minőség-ellenőrzési eljárásokat a pontos és érthető versenyvizsga-kiírások közzététele érdekében.

5. AJÁNLÁS: A KIVÁLASZTÁSI ELJÁRÁS MINDEN SZAKASZÁBAN BIZTOSÍTSANAK MEGFELELŐ SZÁMÚ PÁLYÁZÓT

a) Az intézmények az EPSO koordinációja mellett hangolják össze az alkalmas pályázókat megcélzó közös kommunikációs stratégia kialakítását és finanszírozását.

b) A sikeres pályázók szükséges számának eléréséhez az EPSO minden versenyvizsgaszakaszban törekedjék annak biztosítására, hogy megfelelő számú alkalmas pályázó jusson tovább a következő szakaszba.

6. AJÁNLÁS: JAVÍTSÁK A FÖLDRAJZI EGYENSÚLYT

Az EPSO részletesen mérje fel a földrajzi egyensúlyhiány mértékét, elemezze annak okait, és tegyen javaslatokat arra, hogyan lehetne javítani a földrajzi egyensúlyon.

AJÁNLÁSOK A VEZETŐI INFORMÁCIÓKKAL KAPCSOLATBAN

7. AJÁNLÁS: HATÁROZZÁK MEG A VERSENYVIZSGÁK KÖLTSÉGEIT

a) Az EPSO határozza meg egy sikeres pályázó tartaléklistára helyezésének költségeit, és azt hasonló nemzetközi közintézmények eredményeivel összevetve biztosítsa, hogy megfelelő mértékben áldoznak a személyzeti kiválasztási eljárásra.

b) Az EPSO ezenkívül számszerűsítse az EFP végrehajtásától várt lehetséges többletköltségeket, illetve jövőbeli hasznot, hogy megkönnyítse a költségvetési hatóságnak a terv finanszírozásával kapcsolatos döntéseit.

8. AJÁNLÁS: VEZESSENEK BE ÚJ ADATBÁZIST A VERSENYVIZSGÁK KEZELÉSÉRE

Az EPSO igyekezzék biztosítani, hogy a versenyvizsgák kezelését végző új adatbázist úgy tervezzék meg, hogy el tudja hárítani a szabálytalan többszörös jelentkezéseket, hogy egységesen használják minden versenyvizsgánál, és hogy megbízható, hasznos és naprakész vezetői információkat biztosítson a versenyvizsgák szintjén, illetve általános szinten is.

Ezt a jelentést a Számvevőszék a 2009. június 11-i ülésén, Luxembourgban fogadta el.

A Számvevőszék nevében

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

elnök

[1] A személyzeti szabályzat 27. cikke.

[2] A személyzeti szabályzat 29. cikke és III. melléklete értelmében ezeken a versenyvizsgákon minden olyan pályázó indulhat, aki megfelel az indulási feltételeknek.

[3] Az Európai Parlament, a Tanács, a Bizottság, a Bíróság, a Számvevőszék, a Gazdasági és Szociális Bizottság, a Régiók Bizottsága és az Európai Ombudsman 2002. július 25-i 2002/620/EK határozata az Európai Közösségek Személyzeti Felvételi Hivatalának létrehozásáról (HL L 197., 2002.7.26., 53. o.).

[4] Minden évben három ciklusban indítanak majd általános versenyvizsgát (adminisztrátorok, asszisztensek és nyelvi pályák), és úgy tervezik, hogy mindegyiket kilenc hónapon belül lebonyolítják. Ezenfelül igény szerint fogják megrendezni a különleges szakmai profilok versenyvizsgáit.

[5] A személyzeti szabályzat III. mellékletének 5. cikke.

[6] Ez a számadat nem tartalmaz egy további hat hónapos időszakot, amelyet az intézmények a szükségleteik felmérésére vettek igénybe.

[7] A korábbi általános adminisztrátori versenyvizsgák (AD5-ös szint, minden szakmai területről, 25 tagállamból) majdnem 23000 pályázóját kérdezték meg a kiválasztási eljárás különböző szempontjaival kapcsolatos véleményükről; közel 4000 válasz érkezett. Az eredmények teljes összegzése az EPSO honlapján olvasható: http://europa.eu/epso/documents/Survey_Satisfaction_EN.pdf.

[8] Az EFP-ben szereplő tervek szerint legalább két, legfeljebb négy egyéves versenyvizsga-ciklus idejére kellene rendelkezésre bocsátani képesített tisztviselőket.

[9] Az, hogy a sikeres pályázók száma átlagban mindössze a célszámok kétharmadát érte el, azokon a versenyvizsgákon is megfigyelhető volt, amelyeket a bővítés jegyében csak az ún. EU-12 államok polgárai számára írtak ki.

[10] Az EPSO felállítása óta lényegesen egyszerűsödött a versenyvizsgákra való regisztrálás, amikor bevezették az on-line jelentkezést.

[11] A sikeres pályázókat tartaléklistákra veszik, és az üresedéseket ezekről töltik be. A listákon szereplők száma nem egyezik meg az intézmények által ténylegesen felvettek számával, hiszen az különböző okok miatt (pl. a sikeres pályázó már nem érdekelt, vagy elutasítja az állást, vagy nincsen üres álláshely) szükségszerűen kisebb.

[12] Nem szabad megfeledkezni arról, hogy a Számvevőszék által elemzett 176 versenyvizsga nagy részénél a pályázók csak ebből a három nyelvből választhattak.

[13] Az intézmények az ezzel kapcsolatos hatáskörüket az EPSO-ra ruházták (az Európai Közösségek Személyzeti Felvételi Hivatalának szervezeti felépítéséről és működéséről szóló, 2002. július 25-i 2002/621/EK határozat 2. cikke [HL L 197., 2002.7.26., 56. o.]).

[14] T-156/07.

[15] Lásd például az F-25/05-ös ügyet, amelyben a Közszolgálati Törvényszék megsemmisítette a felvételi bizottság 2004. szeptember 6-i és 7-i, a felpereseknek az EPSO/C/11/03 versenyvizsga vizsgáira bocsátásának megtagadásáról szóló határozatát.

[16] Illetve az írásbeli vizsgák, amikor nem volt előválogató teszt.

[17] A "pót-átengedésre" az előválogatás és az írásbeli vizsga között kerül sor. Amennyiben az előválogató teszteken továbbjutott és az indulási feltételeknek megfelelő pályázók száma nem elegendő, a hiányt úgy töltik be, hogy azokat – a feltételeknek megfelelő – pályázókat is behívják az írásbeli vizsgákra, akik az előválogató tesztekben a továbbjutók utáni helyeken végeztek.

--------------------------------------------------

I. MELLÉKLET

A VERSENYVIZSGÁK IDŐTARTAMA

Forrás: az Európai Számvevőszék az EPSO, COPARCO és a HL adatai alapján.

| A versenyvizsga kódja | Profil | A versenykiírás EPSO-igazgatótanács általi jóváhagyása | A versenykiírás COPARCO [1] általi ellenőrzése | Közzététel a Hivatalos Lapban | Jelentkezési határidő | Az írásbeli vizsgák időpontja | A szóbeli vizsgák befejezése | A tartaléklisták közzététele | A versenyvizsga időtartama |

| | | (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (7) | (8) = (7) – (4) |

1 | EPSO/LA/10/03 | Nyelvi osztályvezető/Jogi szakértő LA3 | 2002.12.10. | 2003.2.28. | 2003.4.15. | 2003.5.23. | 2004.3.19. | 2004.7.7. | 2004.7.7. | 13 hónap és 14 nap |

2 | EPSO/A/2/03 | Nem vezető beosztású ügyintéző (cseh állampolgárságú) AD8 | 2002.12.10. | 2003.4.29. | 2003.5.22. | 2003.6.24. | 2003.12.12. | 2004.6.28. | 2004.7.22. | 13 hónap |

3 | EPSO/A/8/03 | Nem vezető beosztású ügyintéző (lengyel állampolgárságú) AD8 | 2002.12.10. | 2003.4.29. | 2003.5.22. | 2003.6.24. | 2003.12.12. | 2004.7.28. | 2004.7.30. | 13 hónap és 6 nap |

4 | EPSO/C/4/03 | Titkár (magyar állampolgárságú) C5/C4 | 2002.12.10. | 2003.4.29. | 2003.5.22. | 2003.6.24. | 2003.11.28. | 2004.7.2. | 2004.12.7. | 17 hónap és 13 nap |

5 | EPSO/C/9/03 | Titkár (szlovén állampolgárságú) C5/C4 | 2002.12.10. | 2003.4.29. | 2003.5.22. | 2003.6.24. | 2003.11.28. | 2004.6.4. | 2004.6.4. | 11 hónap és 10 nap |

6 | EPSO/LA/11/03 | Nem vezető beosztású fordító LA8 | 2002.12.10. | 2003.4.29. | 2003.5.22. | 2003.6.24. | 2003.11.27. | 2004.7.14. | 2004.9.1. | 14 hónap és 7 nap |

7 | EPSO/LA/12/03 | Jogász-nyelvész LA7/LA6 | 2002.12.10. | 2003.4.29. | 2003.6.6. | 2003.7.11. | 2004.1.24. | 2004.4.7. | 2004.4.7. | 9 hónap |

8 | EPSO/C/11/03 | Angol nyelvű titkár (C5/C4) | 2003.12.5. | 2003.10.7. | 2003.11.6. | 2003.12.8. | 2004.4.30. | 2005.3.14. | 2005.3.15. | 15 hónap és 7 nap |

9 | EPSO/A/17/04 | Kutatási ügyintéző A7/A6 | 2003.12.5. | 2003.10.20. | 2004.3.31. | 2004.4.30. | 2005.4.15. | 2006.3.23. | 2006.4.28. | 24 hónap |

10 | EPSO/A/18/04 | Élelmiszer-biztonsági ügyintéző A7/A6 | 2003.12.5. | 2004.1.29. | 2004.4.21. | 2004.5.24. | 2005.1.28. | 2005.10.21. | 2005.10.21. | 17 hónap |

11 | EPSO/AST/3/04 | Informatikus B*3 | 2004.11.11. | 2004.11.10. | 2004.12.22. | 2005.2.3. | 2005.7.15. | 2006.5.23. | 2006.5.23. | 15 hónap és 19 nap |

12 | EPSO/AD/25/05 | Közigazgatási ügyintéző AD5 | 2005.4.7. | 2005.6.22. | 2005.7.20. | 2005.9.29. | 2006.3.29. | 2007.3.21. | 2007.4.2. | 19 hónap és 4 nap |

13 | EPSO/AD/26/05 | Jogi ügyintéző AD5 | 2005.4.7. | 2005.6.22. | 2005.7.20. | 2005.9.29. | 2006.3.31. | 2007.5.7. | 2007.5.7. | 20 hónap és 8 nap |

14 | EPSO/AD/29/05 | Közgazdasági/statisztikai ügyintéző AD5 | 2005.4.7. | 2005.6.22. | 2005.7.20. | 2005.9.29. | 2006.3.31. | 2007.2.28. | 2007.3.8. | 17 hónap és 9 nap |

15 | EPSO/AD/37/05 | Nyelvi ügyintéző AD5 (német) | 2005.10.20. | 2005.10.18. | 2005.11.23. | 2005.12.21. | 2006.9.29. | 2007.3.30. | 2007.4.19. | 16 hónap |

16 | EPSO/AST/7/05 | Pénzügyi asszisztens AST3 | 2005.4.7. | 2005.6.22. | 2005.7.20. | 2005.9.29. | 2006.3.31. | 2007.3.24. | 2007.3.24. | 17 hónap és 24 nap |

| | | A versenyvizsga kiírásától a Hivatalos Lapban való közzétételéig eltelt időtartam átlagban: 4 hónap | A jelentkezési határidőtől a tartaléklista közzétételéig eltelt időtartam átlagban: 16 hónap |

[*] Tanácsadó közös vegyes bizottság.

--------------------------------------------------

II. MELLÉKLET

A VERSENYVIZSGÁK SIKERES PÁLYÁZÓINAK A SZÁMA

Forrás: az Európai Számvevőszék, az EPSO és a HL adatai alapján.

| A versenyvizsga kódja | Profil | A sikeres pályázók tervezett létszáma a versenykiírás alapján | A sikeres pályázók tényleges száma | A sikeres pályázók aránya a tervezetthez képest |

| | | (1) | (2) | (3) = (2)/(1) |

1 | EPSO/LA/10/03 | Nyelvi osztályvezető/Jogi szakértő LA3 | 108 | 20 | 19% |

2 | EPSO/A/2/03 | Nem vezető beosztású ügyintéző (cseh állampolgárságú) AD8 | 245 | 180 | 73% |

3 | EPSO/A/8/03 | Nem vezető beosztású ügyintéző (lengyel állampolgárságú) AD8 | 305 | 252 | 83% |

4 | EPSO/C/4/03 | Titkár (magyar állampolgárságú) C5/C4 | 240 | 242 | 101% |

5 | EPSO/C/9/03 | Titkár (szlovén állampolgárságú) C5/C4 | 95 | 50 | 53% |

6 | EPSO/LA/11/03 | Nem vezető beosztású fordító LA8 | 1215 | 549 | 45% |

7 | EPSO/LA/12/03 | Jogász-nyelvész LA7/LA6 | 360 | 216 | 60% |

8 | EPSO/C/11/03 | Angol nyelvű titkár (C5/C4) | 350 | 351 | 100% |

9 | EPSO/A/17/04 | Kutatási ügyintéző A7/A6 | 180 | 107 | 59% |

10 | EPSO/A/18/04 | Élelmiszer-biztonsági ügyintéző A7/A6 | 350 | 274 | 78% |

11 | EPSO/AST/3/04 | Informatikus B*3 | 230 | 70 | 30% |

12 | EPSO/AD/25/05 | Közigazgatási ügyintéző AD5 | 210 | 213 | 101% |

13 | EPSO/AD/26/05 | Jogi ügyintéző AD5 | 180 | 174 | 97% |

14 | EPSO/AD/29/05 | Közgazdasági/statisztikai ügyintéző AD5 | 135 | 137 | 101% |

15 | EPSO/AD/37/05 | Nyelvi ügyintéző AD5 (német) | 35 | 37 | 106% |

16 | EPSO/AST/7/05 | Pénzügyi asszisztens AST3 | 310 | 217 | 70% |

| A 16 versenyvizsgából álló minta sikeres pályázói | 4548 | 3089 | 68 % |

| A 2003 és 2006 között elindított 176 versenyvizsga sikeres pályázói | 15500 | 10151 | 65 % |

--------------------------------------------------

III. MELLÉKLET

A PÁLYÁZÓK ÁLTAL A VIZSGÁRA VÁLASZTOTT MÁSODIK NYELV

Forrás: az Európai Számvevőszék az EPSO adatai alapján.

Tagállam | Vizsgázók száma | Angol (EN) | Francia (FR) | Német (DE) | Egyéb nyelvek |

Belgium | 9496 | 5947 | 1537 | 127 | 1885 |

Bulgária | 6260 | 3580 | 1553 | 1115 | 12 |

Csehország | 4728 | 3032 | 777 | 882 | 37 |

Dánia | 845 | 613 | 127 | 32 | 73 |

Németország | 4464 | 3210 | 651 | 487 | 116 |

Észtország | 1431 | 1132 | 107 | 162 | 30 |

Írország | 519 | 115 | 328 | 25 | 51 |

Görögország | 3166 | 2149 | 491 | 104 | 422 |

Spanyolország | 3675 | 1908 | 952 | 55 | 760 |

Franciaország | 7595 | 5727 | 669 | 413 | 786 |

Olaszország | 9393 | 5370 | 2478 | 387 | 1158 |

Ciprus | 756 | 655 | 73 | 12 | 16 |

Lettország | 1452 | 1123 | 144 | 169 | 16 |

Litvánia | 2454 | 1789 | 338 | 293 | 34 |

Luxemburg | 160 | 55 | 40 | 51 | 14 |

Magyarország | 6367 | 3927 | 1000 | 1378 | 62 |

Málta | 735 | 650 | 36 | 4 | 45 |

Hollandia | 881 | 608 | 99 | 34 | 140 |

Ausztria | 1032 | 806 | 102 | 96 | 28 |

Lengyelország | 10919 | 6508 | 2541 | 1768 | 102 |

Portugália | 2229 | 1276 | 640 | 24 | 289 |

Románia | 7278 | 4557 | 2272 | 432 | 17 |

Szlovénia | 1813 | 1404 | 140 | 247 | 22 |

Szlovákia | 3971 | 2564 | 581 | 801 | 25 |

Finnország | 1008 | 779 | 81 | 21 | 127 |

Svédország | 1160 | 936 | 133 | 16 | 75 |

Egyesült Királyság | 1164 | 84 | 820 | 97 | 163 |

Összesen | 94951 | 60504 | 18710 | 9232 | 6505 |

Százalék | 100% | 64% | 20% | 10% | 7% |

--------------------------------------------------

IVa) MELLÉKLET

A VERSENYVIZSGA-EREDMÉNYEK FÖLDRAJZI EGYENSÚLYA – EU-15

Forrás: az Európai Számvevőszék az EUROSTAT, az EPSO és a HL adatai alapján.

Az EU-15 tagállamai | Népesség 2006. január 1-jén (1 000 fő) | Százalékos aránya az EU-15 népességéhez viszonyítva | Jelentkezők száma | Jelentkezők százalékos aránya | A vizsgákon részt vevők száma | A résztvevők százalékos aránya | A sikeres pályázók száma | A sikeres pályázók százalékos aránya |

Belgium | 10511,4 | 2,7% | 20105 | 18,2% | 9496 | 20,3% | 820 | 22,0% |

Dánia | 5427,5 | 1,4% | 2093 | 1,9% | 845 | 1,8 % | 127 | 3,4% |

Németország | 82438,0 | 21,2% | 9480 | 8,6% | 4464 | 9,5% | 467 | 12,5% |

Írország | 4209,0 | 1,1% | 1456 | 1,3% | 519 | 1,1% | 97 | 2,6% |

Görögország | 11125,2 | 2,9% | 7655 | 6,9% | 3166 | 6,8% | 163 | 4,4% |

Spanyolország | 43758,3 | 11,2% | 8966 | 8,1% | 3675 | 7,9% | 272 | 7,3% |

Franciaország | 62886,2 | 16,1% | 16438 | 14,9% | 7595 | 16,2% | 582 | 15,6% |

Olaszország | 58751,7 | 15,1% | 25024 | 22,7% | 9393 | 20,1% | 424 | 11,4% |

Luxemburg | 459,5 | 0,1% | 354 | 0,3% | 160 | 0,3% | 16 | 0,4% |

Hollandia | 16334,2 | 4,2% | 1889 | 1,7% | 881 | 1,9% | 91 | 2,4% |

Ausztria | 8265,9 | 2,1% | 2717 | 2,5% | 1032 | 2,2% | 72 | 1,9% |

Portugália | 10569,6 | 2,7% | 6088 | 5,5% | 2229 | 4,8% | 148 | 4,0% |

Finnország | 5255,6 | 1,3% | 2160 | 2,0% | 1008 | 2,2% | 149 | 4,0% |

Svédország | 9047,8 | 2,3% | 2860 | 2,6% | 1160 | 2,5% | 99 | 2,7% |

Egyesült Királyság | 60393,1 | 15,5% | 3006 | 2,7% | 1164 | 2,5% | 208 | 5,6% |

Összesen | 389433,0 | 100,0% | 110291 | 100,0% | 46787 | 100,0% | 3735 | 100,0% |

--------------------------------------------------

IVb) MELLÉKLET

A VERSENYVIZSGA-EREDMÉNYEK FÖLDRAJZI EGYENSÚLYA – EU-12

Forrás: Európai Számvevőszék az EUROSTAT, EPSO és a HL adatai alapján.

Az EU-12 tagállamai | Népesség 2006. január 1-jén (1 000 fő) | Százalékos aránya az EU-12 népességéhez viszonyítva | Jelentkezők száma | Jelentkezők százalékos aránya | A vizsgákon részt vevők száma | A résztvevők százalékos aránya | A sikeres pályázók száma | A sikeres pályázók százalékos aránya |

Bulgária | 7718,8 | 7,5% | 10276 | 10,5% | 6260 | 13,0% | 387 | 6,0% |

Csehország | 10251,1 | 9,9% | 9338 | 9,5% | 4728 | 9,8% | 814 | 12,7% |

Észtország | 1344,7 | 1,3% | 2882 | 2,9% | 1431 | 3,0% | 379 | 5,9% |

Ciprus | 766,4 | 0,7% | 2133 | 2,2% | 756 | 1,6% | 130 | 2,0% |

Lettország | 2294,6 | 2,2% | 2751 | 2,8% | 1452 | 3,0% | 281 | 4,4% |

Litvánia | 3403,3 | 3,3% | 5290 | 5,4% | 2454 | 5,1% | 397 | 6,2% |

Magyarország | 10076,6 | 9,7% | 13196 | 13,4% | 6367 | 13,2% | 971 | 15,1% |

Málta | 404,3 | 0,4% | 1687 | 1,7% | 735 | 1,5% | 209 | 3,3% |

Lengyelország | 38157,1 | 36,9% | 22957 | 23,4% | 10919 | 22,7% | 1465 | 22,8% |

Románia | 21610,2 | 20,9% | 15627 | 15,9% | 7278 | 15,1% | 531 | 8,3% |

Szlovénia | 2003,4 | 1,9% | 3868 | 3,9% | 1813 | 3,8% | 339 | 5,3% |

Szlovákia | 5389,2 | 5,2% | 8151 | 8,3% | 3971 | 8,2% | 513 | 8,0% |

Összesen | 103419,7 | 100,0% | 98156 | 100,0% | 48164 | 100,0% | 6416 | 100,0% |

--------------------------------------------------