EURÓPAI BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 2011.6.7. 
SEC(2011) 803 végleges 
  
Ajánlás 
A TANÁCS AJÁNLÁSA 
Ciprus 2011. évi reformprogramjáról 
  
és Ciprus 2011–2014 közötti id őszakra vonatkozó 
aktualizált stabilitási programjáról szóló tanácsi véleményr ől 
{SEC(2011) 721 végleges} 
 
 
HU 2   HU Ajánlás 
A TANÁCS AJÁNLÁSA 
Ciprus 2011. évi reformprogramjáról 
  
és Ciprus 2011–2014 közötti id őszakra vonatkozó 
aktualizált stabilitási progra mjáról szóló tanácsi véleményr ől 
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, 
tekintettel az Európai Unió m űködéséről szóló szerz ődésre és különösen annak 121. cikke (2) 
bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére, 
tekintettel a költségvetési e gyenleg felügyeletének meger ősítéséről és a gazdaságpolitikák 
felügyeletér ől és összehangolásáról szóló, 1997. jú lius 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre
1 és 
különösen annak 5. cikk e (3) bekezdésére, 
tekintettel az Európai Bizottság ajánlására2, 
tekintettel az Európai Tanács következtetéseire, 
tekintettel a Foglalkoztatá si Bizottság véleményére, 
a Gazdasági és Pénzügyi Bizottságga l folytatott konzultációt követ ően, 
mivel: 
(1) Az Európai Tanács 2010. március 26-án jóváhagyta az Európai Bizottság „Európa 
2020” elnevezés ű, a foglalkoztatást és növekedést célz ó új stratégia elindításáról szóló 
javaslatát, amely stratégia a gazdaságpolit ikák fokozott összehangolása révén azokra a 
kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken fellépésre van szükség annak 
érdekében, hogy Európa növelhesse a fennt artható növekedés és a versenyképesség 
területén rejl ő lehetőségeit. 
(2) A Tanács 2010. július 13-án elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira 
vonatkozó átfogó iránymutatásokról szól ó ajánlást (2010–2014), 2010. október 21-én 
pedig elfogadta a tagállamok foglalkoztatá spolitikáira vonatkozó iránymutatásokról 
szóló határozatot3, amelyek együtt alkotják az „integrált iránymutatásokat”. A 
tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti g azdaság- és foglalkoz tatáspolitikájukban 
vegyék figyelembe az integr ált iránymutatásokat. 
                                                 
1 HL L 209., 1997.8.2., 1. o. 
2 HL C [...]., [...], [...]. o. 
3 A 2011. évre érvényben tartotta a Tanács 2011. május 19-i 2011/308/EU határozata. 
 
HU 3   HU (3) A Bizottság 2011. január 12-én elfogadta az els ő éves növekedési jelentést, amely az 
Európa 2020 stratégiára épülve az EU-ban követett gazdasági kormányzás új ciklusának kezdetét jele nti, és elindítja az el őzetes és integrált gazdaságpolitikai 
koordináció els ő európai szemeszterét.  
(4) Az Európai Tanács 2011. március 25-én (a Tanács 2011. február 15-i és március 7-i 
következtetéseivel összhangban és a Bizottság  éves növekedési jelentésének fényében) 
jóváhagyta a költségvetési kons zolidáció és a strukturális  reformok prioritásait. 
Hangsúlyozta, hogy els őbbséget élvez majd a költségvetések megszilárdítása, a 
költségvetési fenntarthatóság helyreál lítása és a munkanélküliség munkaer ő-piaci 
reformokkal való csökkentése, valamint az, hogy az Unió újabb er őfeszítéseket tegyen 
a növekedés felgyorsítása érdekében. Fels zólította a tagállamokat, hogy ezeket a 
prioritásokat konkrét intézkedések formáj ában építsék majd be stabilitási vagy 
konvergenciaprogramjukba, valamint nemzeti reformprogramjukba. 
(5) Az Európai Tanács 2011. márciu s 25-én arra is felkérte az  Euró Plusz Paktumban részt 
vevő tagállamokat, hogy vállalásaikat kell ő időben nyújtsák be ahhoz, hogy azokat 
stabilitási vagy konvergenciaprogramjukba, valamint nemzeti reformprogramjukba 
beépíthessék.  
(6) Ciprus 2010. május 6-án benyújtotta nem zeti reformprogramját, 2011. május 7-én 
pedig a 2010–2014 közötti id őszakra vonatkozó aktualizált stabilitási programját. A 
kapcsolódási pontok figyelembevétele ér dekében a két program értékelésére 
egyidejűleg került sor. 
(7) A ciprusi gazdaság mérsékelt növekedést mutat az elmúlt 35 év töretlen növekedését 
megszakító 2009-es gazdasági visszaesést követ ően, amikor a reál GDP 1,7 %-kal 
csökkent. A recesszió a munkaer őpiacon is éreztette hatását:  a munkanélküliségi ráta 
6,5 %-ra emelkedett 2010-ben. Az államház tartás helyzete ugyancsak romlott. 
Többletet mutató pozícióból az államháztartási egyenl eg 2009-ben a GDP 6 %-ának 
megfelelő deficitbe került, aminek hátterében au tomatikus stabilizáló és a gazdasági 
visszaesést ellensúlyozó diszkrec ionális költségvetési ösztönz ő intézkedések, valamint 
a kevésbé adóintenzív összetétel ű növekedés jelent ősnek mondható hatásai állnak. A 
gazdasági aktivitás mérsékelt, 1 %-os növe kedést produkált 2010-ben, amit a készletek 
2009-es nagy volumen ű csökkentését követ ő készletfelhalmozás és ezzel együtt a 
magánfogyasztás törékeny élé nkülése alapozott meg. A ja vuló gazdasági kilátások 
várhatóan a munkaer őpiacra is el őnyösen hatnak majd: a tervek szerint a 
foglalkoztatás mérsékelt javulást fog mu tatni, míg a munkanélküliség várhatóan 
fokozatos csökkenésnek indul  2010 végi csúcsáról.  
(8) Az 1466/97/EK tanácsi rendelet szerinti ak tualizált stabilitás i program elemzése 
alapján a Tanács úgy véli,  hogy a költségvetési el őrejelzéseket alátámasztó 
makrogazdasági pálya 2012-ig megalapozott, azt követ ően viszont túlságosan 
optimista a Bizottság szol gálatainak 2011. tavaszi el őrejelzéséhez képest. A stabilitási 
program a 2011-es költségvetési hiányna k a GDP 4 %-ára, a 2012-esnek pedig a 
2,6 %-ára való csökken tését, azt követ ően pedig a konszolidáció folytatását t űzi ki 
célul, összhangban a Tanács aj ánlásaival. A felvázolt prog ram szerint az adósságráta 
2012-ben éri el maximumát, onnantól  kezdve csökkenni fog. A 2011–12-es 
időszakban a strukturális egyenleg éven te átlagosan a GDP 1,5 %-ának megfelel ő 
mértékben javul, összhangban a Tanács ajánlá saival. A strukturális javulás mértéke 
2013-ban és 2014-ben is elmarad azonban a St abilitási és Növekedési Paktumban 
 
HU 4   HU előírttól. A strukturális szinten egyensúlyban lév ő költségvetésben megjelölt 
középtávú célt a programid őszak alatt nem sikerül elérni. Jóllehet a tervek szerint a 
kiigazítás összességében kiadási olda li megszorításokon alapul, a 2011-es 
intézkedések jórészt a bevételeket érintik. Összességében lefelé mutató kockázatok övezik a program konszolidációs pályáj át: a kevésbé adóintenzív összetétel ű 
növekedési pálya irányába való elmozdulás  folytatása, az évközbeni pótköltségvetések 
elfogadásának gyakorlata, valamint a szoc iális partnerekkel még megtárgyalandó, 
illetve egyéb, még tisztázandó intézkedések  (pl. a folyó kiad ások visszafogása) id őben 
történő végrehajtásának kockázata. E kockázat ok miatt, amennyiben a makrogazdasági 
vagy a költségvetési folyamatok a vártnál ro sszabbul alakulnak, szükség lehet további 
intézkedések meghozatalára.  
(9) Annak ellenére, hogy a folyó fizetési mérleg  hiánya 2010-re a GDP mintegy 9 %-ának 
megfelelő értékre csökkent, ez még mindig magas és középtávon vélhet ően hátráltatni 
fogja a gazdasági növekedést. Az állami szektor jelent ős költekezését külföldi hitelek 
vagy hazai magánmegtakarítások növelése révén kellene finanszírozni. Ez utóbbi a magánfogyasztás és beruházások ki szorítása miatt kisebb mérték ű 
kibocsátásnövekedéssel járna. Középtávon ja vulni fog ugyan a deficitmutató, de csak 
mérsékelten. A túlzotthiány-eljárás kere tében 2010. július 13-án a Tanács azt is 
ajánlotta a ciprus i hatóságoknak, hogy er ősítsék meg a középtávú költségvetési 
keretük kötelez ő jellegét. Eddig nem történt el őrelépés e tekintetben. A stabilitási 
program szerint a középtávú költs égvetési keret teljes mérték ű végrehajtásával csak a 
2014-es költségvetési évt ől számolnak, szemben az eddig remélt 2012-vel. Hatása 
ezért csak középtávon nyilvánulhat meg. Az államháztartás sikeres és tartós konszolidációjához fontos lenne az új keret id őben történ ő alkalmazása. 
(10) A bankszektor jól vészelte át mind a globális pénzügyi válságot, mind az 
euróövezetben jelentkez ő államadósság-válságot, így nem volt szükség kormányzati 
beavatkozásra. Ugyanakkor a külföldi bankok l eányvállalatai és fi óktelepei nélkül a 
GDP több mint hatszorosát, az okkal együtt tízszeresét kitev ő eszközállománnyal a 
bankszektor mérte nagy a gazdasághoz ké pest. A bankszektor egyúttal viszonylag 
koncentrált is: a piacon meghatározó há rom csoport birtokolja a konszolidált (a 
szövetkezeti bankok nélkül számított) banki  eszközállomány 55 %-át. A nemzetközi 
pénzügyi piacokon továbbra is fennálló kockázatok miatt indokolt a konzervatív mérlegpolitika és prudens felügyelet fenntartása. Két különböz ő felügyelet m űködik: a 
kereskedelmi bankok felügyeletét a Ci prusi Központi Bank, a szövetkezeti 
hitelintézetek felügyeletét pedi g a Szövetkezeti Társaságok Felügyeleti és Fejlesztési 
Hatósága (ASDCS) látja el. Az IMF-nek a bankok és a szövetkezeti hitelintézetek 
egységes felügyeletére vonatkozó ajánlása ellenére nem történt el őrehaladás ezen a 
téren.  
(11) Az elöreged ő népesség költségvetésre gyakorolt várható hosszú távú hatásai jóval 
meghaladják az EU átlagát, ami els ősorban a GDP-arányos nyugdíjkiadások 
következő évtizedekben várt relatíve er ős növekedésére vezethet ő vissza. 2009 
áprilisában meghirdettek egy nyugd íjreformot. A reform alapvet ően a bevételi oldalra 
fókuszál, és csak kis mértékben lassítja a nyugdíjkiadások emelkedését. A nemzeti 
egészségügyi rendszer létrehoz ását és az állami kórházakna k önálló egységekké való 
átalakítását célzó egészségügyi re form terén csak nagyon minimális el őrelépést történt. 
(12) A megélhetési támogatást évente kétszer automatikusan kiigazítják; a kiigazítás 
mértéke az aktuális és az azt megel őző hathónapos fogyasztói árindex változásának 
 
HU 5   HU felel meg. A támogatási forma a szociális partnerek er ős támogatását élvezi, és a 
kollektív tárgyalások során tová bbra is alku tárgyát nem képez ő elemként kezelik. 
Egységes alkalmazása ugyanakkor nem teszi lehet ővé azt, hogy a bérek tükrözzék az 
egyes ágazatok közötti termelékenységi kül önbségeket. A megélhetési támogatás 
elsődleges hiányossága az, hogy a béreket kizárólag a termékárakhoz köti, a 
termelékenységi növekedést nem veszi számításba. Másodsorban ez a rendszer leginkább a magas jövedelemmel rendelkez őknek kedvez (70 %-uk bére a megélhetési 
támogatáson keresztül indexált), miköz ben a legalacsonyabb fizetéssel rendelkez őkre 
(pl. szakképzetlen munkaer ő) nem is vonatkozik (csupán 6 %-uk fizetése indexált a 
megélhetési támogatáson keresztül). Harmadrészt a megélhetési támogatás jelent ős 
hatást gyakorol az államháztartásra is: a béreken és fizetéseken túl meghatározó 
tényező a nyugdíjak, a kedvezmények és egyéb támogatások tekintetében is. 
(13) Jóllehet a munkaer ő-piaci részvétel Cipruson magasa bb, mint az EU átlaga, de a 
munkaerőpiacon magas fokú a nemek közötti egyenl őtlenség. A nemzeti reform 
program elismeri, hogy a n ők és férfiak foglakoztatá sa közötti különbségek, a 
gyermekgondozási létesítmé nyek költsége és elérhet ősége (ideértve a földrajzi 
elhelyezkedésüket és a munkahelyhez való közelségüket is), a rugalmas 
foglalkoztatási lehet őségek nem kielégít ő elterjedtsége, valamint a nemek közötti 
tartósan fennálló jelent ős bérszakadék komoly hátráltatói a foglalkoztatásnak és a 
növekedésnek. Miközben a középfokú és az egye temi képzés tekintetében magas az 
iskolázottság Cipruson, a szakképz és láthatóan nem egy vonzó lehet őség. A fiatalok 
nagyarányú munkanélkülisége és a maga s fokú iskolai végzettséggel rendelkez ők 
jelentős aránya a teljes munkané lküliségen belül arra utal, hogy ciprusi gazdaságban 
jelentős a képesítések kínálata és kereslete köz ötti eltérés. Az egész életen át tartó 
tanulásban részt vev ők aránya – különösen egyes csoportoknál (alacsony 
képzettség űek, idősebb emberek, munkanélküliek) – szintén alacsony egy olyan 
országhoz képest, amelyben általában magas fokú az iskolázottság. E problémák 
kezelésére a nemzeti reformpr ogram 2012–13-tól egy sor fels őfokú szakképzési 
intézmény létrehozásával számol. A tervek  között szerepel egy új gyakornoki rendszer 
beindítása is ugyanezen iskolai évt ől. Összességében az országnak az alacsony 
termelékenység ű munkahelyekt ől a magas termelékenység ű munkahelyek felé 
elmozdulásra vonatkozó stratégiai célkit űzését nagyban szolgálná az oktatási és 
képzési rendszernek olyan irányú átalakítás a, amellyel a készségek jobb összetétel ű 
kínálatát lehetne biztosít ani, megfelelve a munkaer ő-piaci keresletnek.  
(14) 2010 júliusában Ciprus egy kerettörvényt fogadott el a szolgáltatási irányelv 
átültetésére. Kétségek merültek fel azonban az átültetés teljességével és alaposságával 
kapcsolatban, mivel a változatlanul hagyott ágazati szabályozás számos rendelkezése 
továbbra is akadályt képez a letelepedé s és szolgáltatásnyújtás szabadsága el őtt. Az 
akadályok között általánosan alkalmazandó re ndelkezések (például bármilyen üzleti 
tevékenység folytatásához a helyi hatóságok engedélyének el őírása; vagy az 
engedélyek id őtartamának korlátozása a szolgáltatási területt ől és a felmerül ő 
kockázatoktól függetlenül) és nagyon specifikus  rendelkezések is sz erepelnek (például 
a turisztikai szolgáltatások területén rögzített díjak alkalmazása; gazdasági szükségletet vizsgáló tesz tek és a versenytársak bevonása az autókölcsönz ők 
engedélyezési eljárásába; más tagállamok épít őipari vállalkozásainak hátrányos 
megkülönböztetése; annak korlátozása, hogy az építészek és mérnökök jogi 
személyként gyakorolják szakmájukat.) 
 
HU 6   HU (15) A környezetvédelmi korlátozásokkal, illetve az er őforrás- és energiafelhasználással 
összefügg ő problémák összességében súlyos kihívások elé állítják a gazdaság 
növekedését. Ez az ország különleges  földrajzi elhely ezkedésére és az 
éghajlatváltozásnak súlyos aszályok formájában jelentkez ő következményeire 
vezethető vissza. A megújuló energiaforrás ok támogatására kidolgozott programok 
költséghatékonyságát meg kell vizsgálni.  Piaci liberalizác ióval, a verseny 
bevezetésével és az infrastruktúrafejl esztési beruházások ösztönzésével az 
energiaágazat m űködését már rövid távon is jelent ősen javítani lehetne.  
(16) Ciprus egy sor vállalást tett az Euró Plusz Paktum keretében4. A költségvetés 
tekintetében a Paktum a költség vetési fenntarthatóság meger ősítésére kötelezi az 
országot a pénzügyi válságokkal foglalkozó ke retjogszabályon és egy teljes mértékben 
független pénzügyi stabilitási alap létreho zásán keresztül. Továbbá megindult, és a 
remények szerint 2011 vége el őtt sikeresen le is zárul a párbeszéd az állami 
nyugdíjrendszer átstrukturálásáról. A f oglalkoztatáspolitikai intézkedések 
feketemunkával szembeni küzdelemre, a ké pesítések kereslete és kínálata közötti 
összhang megteremtésére, továbbá a vállalkozások versenyképességére 
összpontosítanak. A versenyképességi int ézkedések között szerepel a közszféra 
béreinek visszafogása (a bérindexálás i mechanizmus átalakítása), a kkv-k 
versenyképességének meger ősítése, a nemzeti digitáli s stratégia 2011-ig történ ő 
véglegesítése, valamint az energiahaté konyság és a megújul ó energiaforrások 
támogatása. Ezek a vállalások a Paktum négy területéhez kapcsolódnak. A vállalások 
folytonosságot teremtenek a stabilitási programban és a nemzeti reformprogramban vázolt szélesebb reformtörekvésekkel, és meger ősítik az ország strukturális 
gyengeségeinek kezelésére korábban meghird etett reformtervek végrehajtása iránti 
elkötelezettséget, de egyel őre nem jelöltek meg id őkeretet olyan intézkedések 
végrehajtásához, mint például a közszféra  béreinek rendezése vagy a nyugdíjrendszer 
reformja. A vállalásokat a Bizottság értékelte és figyelembe vette azokat az ajánlások kidolgozásakor. 
(17) A Bizottság értékelte a stab ilitási programot és a nemzeti reformprogramot, az Euró 
Plusz Paktummal együtt
5. Figyelembe vette nemcsak a programok Ciprus fenntartható 
költségvetési és társadalmi-gazdasági politikája szempontjából mutatott jelent őségét, 
hanem azt is, hogy megfelelnek-e az uniós  szabályoknak és iránymutatásoknak, 
tekintve, hogy a jöv őbeli nemzeti döntéseknél az uni ós szempontok beépítésével kell 
megerősíteni az Európai Unió átfogó gazdasági kormányzását. Ennek fényében a 
Bizottság úgy véli,  hogy további er őfeszítésekre van szükség a 2011-es költségvetési 
célok eléréséhez, és további  konszolidációs intézkedések et kell megfogalmazni 2012-
re és az azt követ ő időszakra. Az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának 
javítása érdekében további lépéseket ke ll tenni a nyugdíjrendszer  és az egészségügy 
terén. A bankfelügyelet prude nciális keretének meger ősítése, a bérindexálási rendszer 
kiigazítása, az oktatás, a szakképzés és a készségek fejlesztése, az üzleti környezet és 
az energiahatékonyság javítása szin tén további intézkedéseket igényl ő területek.  
(18) Ezen értékelés fényében és figyelembe véve a 2010. július 13-i, az Európai Unió 
működéséről szóló szerz ődés 126. cikkének (7) bekezdése szerinti tanácsi ajánlást, a 
                                                 
4 Az Euró Plusz Paktumban tett vállalásokkal kapcsolatos további részletek a SEC(2011) 721 
dokumentumban találhatók. 
5 SEC(2011) 721. 
 
HU 7   HU Tanács megvizsgálta Ciprus 2011. évi aktualiz ált stabilitási programját, arról alkotott 
véleményét6 az alábbi ajánlás és különösen annak (1) és (3) pontja tükrözi. Figyelembe 
véve az Európai Tanács 2011. március 25-i következtetéseit, a Tanács megvizsgálta 
Ciprus nemzeti reformprogramját. 
AJÁNLJA, HOGY Ciprus a 2011-2012 közötti id őszakon belül tegyen intézkedéseket a 
következők érdekében:  
(1) Hozza meg azokat a tartós intézkedések et, amelyekkel a túlzott hiány 2012-re 
korrigálható. Tegyen intézkedéseket a kiad ások szigorú kontrolljának fenntartása 
érdekében, a költségvetésnek a vártnál esetlegesen kedvez őbb alakulását pedig 
használja fel a hiány és az adósság csökke ntésének gyorsítására. Évente legalább a 
GDP 0,5 %-ának megfelel ő mértékkel közeledjen a középtávú célkit űzés felé. 
Gyorsítsa fel egy kötelez ő jogi erővel és korrekciós mechanizmusokkal rendelkez ő 
többéves költségvetési keretnek a 2012. évi költségvetési tervezést ől induló 
bevezetését, továbbá gyorsítsa fel a progr am- és teljesítményalapú költségvetésre 
való átállást. 
(2) A kockázatok korai észlelésén ek biztosítása érdekében er ősítse tovább a bankok és a 
szövetkezeti hitelintézetek prudenciális felügyeletét. 
(3) A népesség elöregedésével kapcsolatos kiadások el őrevetített növekedésének 
megfékezése érdekében a nyugdíj- és egészség ügyi kiadások visszafogására irányuló 
reformintézkedések végrehajtásával javítsa az államháztartás hosszú távú 
fenntarthatóságát. A nyugdíjrends zernél terjessze ki a kötelez ő járulékfizetés éveit, 
kösse össze a nyugdíjkorhatárt a várható él ettartam alakulásáv al, ugyanakkor kezelje 
a szegénységi küszöb alatt él ő idősek magas arányának problémáját. Az 
egészségügyben tegyen tová bbi intézkedéseket a nem zeti egészségbiztosítási 
rendszer végrehajtásának fe lgyorsítása érdekében.  
(4) A szociális partnerekkel  egyeztetve és a nem zeti gyakorlatoknak megfelel ően 
reformálja meg a béralku és a bérindexálás rendszerét, hogy a bérek növekedése jobban tükrözze a munkaer ő termelékenységének és versenyképességének alakulását.  
(5) Vigye tovább a szakképzési rendszer tervezett reformját, ideértve a fels őfokú 
szakképzési intézet létrehozását, hogy a végzettségek jobban illeszkedjenek a 
munkaerő-piaci szükségletekhez. Az ösztönz ők növelésén, illetv e a szakképzésbe 
való bekerülés lehet
őségének javításán keresztül tegye n intézkedéseket a szakképzési 
rendszer hatékonyságának növelésére, különösen az alacsony képzettség ű, a nők és 
az idősebb munkavállalók tekintetében. 
(6) 2011 októberéig számolja fel a letelepedésnek  és a szolgáltatásnyújtásnak az ágazati 
szabályozásban még fennálló ak adályait, ezáltal több lehet őséget teremetve a 
növekedésre és a munkahelyteremtésre a szolgáltatási ágazatban.  
                                                 
6 Az 1466/97/EK tanácsi rendelet 5. cikkének (3) bekezdése alapján. 
 
HU 8   HU (7) Az árszabás mozgásterének kiszélesítésével tegyen intézkedéseket a verseny 
fokozására a hálózati szolgáltatások te rén. A vízkészlet fenntarthatóbb kezelése 
érdekében 2012-ig dolgozzon ki egy vízkezelési tervet, továbbá a 
költséghatékonyság és az egyenl ő hozzáférés szempontjait tükröz ő árazási rendszert. 
Kelt Brüsszelben, […]-án/-én. 
 a Tanács részér ől 
 az elnök