P9_TA(2022)0264

A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz végrehajtása

Az Európai Parlament 2022. június 23-i állásfoglalása a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz végrehajtásáról (2021/2251(INI))

(2023/C 32/06)

Az Európai Parlament,

— tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 175. cikkére,

— tekintettel a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz létrehozásáról szóló, 2021. február 12-i (EU) 2021/241 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

— tekintettel az uniós költségvetés védelmét szolgáló általános feltételrendszerről szóló, 2020. december 16-i (EU, Euratom) 2020/2092 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (a továbbiakban: a jogállamiságra vonatkozó feltételrendszerről szóló rendelet),

— tekintettel a Parlamentnek a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek folyamatban lévő értékelése tekintetében fennálló, tájékozódáshoz való jogáról szóló, 2021. május 20-i állásfoglalására (3),

— tekintettel a Parlamentnek a Bizottság és a Tanács folyamatban lévő, a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervekre vonatkozó értékelésével kapcsolatos véleményéről szóló, 2021. június 10-i állásfoglalására (4),

— tekintettel az Európai Tanács 2022. március 24–25-i ülésének következtetéseiről, többek között az Ukrajna elleni háború legutóbbi fejleményeiről és az Oroszországgal szembeni uniós szankciókról, valamint azok végrehajtásáról szóló, 2022. április 7-i állásfoglalására (5), valamint az ukrajnai orosz háború EU-ra gyakorolt társadalmi és gazdasági következményeiről – az EU cselekvési képességének megerősítéséről szóló, 2022. május 19-i állásfoglalására (6),

— tekintettel a jogállamiságról és a lengyel nemzeti helyreállítási terv lehetséges jóváhagyásáról (Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz) szóló, 2022. június 9-i állásfoglalására (7),

— tekintettel a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz létrehozásáról szóló (EU) 2021/241 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a helyreállítási és rezilienciaépítési eredménytábla közös mutatóinak és részletes elemeinek meghatározása révén történő kiegészítéséről szóló, 2021. szeptember 28-i (EU) 2021/2106 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (8),

— tekintettel a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz létrehozásáról szóló (EU) 2021/241 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a szociális kiadások bejelentésére szolgáló módszertan meghatározása révén történő kiegészítéséről szóló, 2021. szeptember 28-i (EU) 2021/2105 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (9),

— tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak a 2021. évi éves fenntartható növekedési stratégiáról szóló, 2021. október 20-i véleményére (10),

— tekintettel a „2022. évi éves fenntartható növekedési jelentés” című, 2021. november 24-i bizottsági közleményre (COM(2021)0740),

— tekintettel a „2022. évi költségvetésiterv-javaslatok: Átfogó értékelés” című, 2021. november 24-i bizottsági közleményre (COM(2021)0900),

— tekintettel az euróövezet gazdaságának elemzéséről szóló, az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó ajánlást kísérő, 2021. november 24-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2021)0362),

— tekintettel a Régiók Európai Bizottságának a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz végrehajtásáról szóló, 2021. december 1-jei véleményére (11),

— tekintettel a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz végrehajtásáról szóló, 2022. március 1-jén közzétett első éves bizottsági jelentésre (COM(2022)0075),

— tekintettel a „REPowerEU: Közös európai fellépés a megfizethetőbb, biztonságosabb és fenntarthatóbb energiáért” című, 2022. március 8-i bizottsági közleményre (COM(2022)0108),

— tekintettel a Régiók Európai Bizottságának és az Európai Települések és Régiók Tanácsának (CEMR) a települések, városok és régiók nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek elkészítésébe való bevonásáról szóló közös elemzésére, valamint „A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz végrehajtása: a helyi és regionális hatóságok perspektívája” című, 2022. április 27-i célzott konzultációjuk eredményére,

— tekintettel a jogállamiságról és az Európai Bíróság ítéletének következményeiről szóló, 2022. március 10-i állásfoglalására (12), valamint az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 7. cikkének (1) bekezdése alapján Lengyelországgal és Magyarországgal kapcsolatban folyamatban lévő meghallgatásokról szóló, 2022. május 5-i állásfoglalására (13),

— tekintettel a helyreállítási és rezilienciaépítési eredménytáblára és annak tematikus elemzéseire, valamint a Parlamentnek készített ismertetőkre (14),

— tekintettel a „Technikai iránymutatás a jelentős károkozás elkerülését célzó elvnek a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet keretében történő alkalmazásáról” című, 2021. február 12-i bizottsági közleményre (C(2021)1054),

— tekintettel kutatási szolgálatainak a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló elemzéseire és tájékoztatóira (15),

— tekintettel eljárási szabályzatának 54. cikkére, valamint az Elnökök Értekezlete 2002. december 12-i ülésén hozott, a saját kezdeményezésű jelentések engedélyezésére vonatkozó eljárásról szóló határozatának 1. cikke (1) bekezdésének e) pontjára és 3. mellékletére,

— tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, a Költségvetési Ellenőrző Bizottság, valamint a Kulturális és Oktatási Bizottság véleményére,

— tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság, a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság, valamint az Alkotmányügyi Bizottság leveleire,

— tekintettel a Költségvetési Bizottság és a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A9-0171/2022),

A. mivel a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz (RRF) a NextGenerationEU (NGEU) ösztönző csomag fő építőeleme;

B. mivel 672,5 milliárd EUR összegű vissza nem térítendő támogatás és hitel áll rendelkezésre a Covid19-világjárvány (a továbbiakban: a világjárvány) gazdasági és társadalmi következményeinek enyhítését célzó nemzeti intézkedések finanszírozására; mivel a Parlament eredetileg a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében nagyobb arányú vissza nem térítendő támogatások nyújtását szorgalmazta;

C. mivel a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz által nyújtott finanszírozás olyan kulcsfontosságú szakpolitikai területeket támogat, mint a zöld átállás, a digitális átalakulás, a gazdasági, társadalmi és területi kohézió, az intézményi reziliencia és a válsághelyzetekre való felkészültség, valamint a gyermekek és az ifjúság, ezen belül az oktatás és a készségek;

D. mivel Oroszország 2022. február 24-i ukrajnai inváziója nyomán az Európai Unió példátlan gazdasági szankciókat vezetett be; mivel az Oroszország által előidézett konfliktus eredményeként nagyszámú ukrán állampolgár hagyta el Ukrajnát, utazott az EU-ba, és telepedett le ott; mivel a katonai invázió gazdasági és társadalmi következményekkel jár az európai kontinensen, különösen a kelet-európai országokban, többek között azzal összefüggésben, hogy sürgősen csökkenteni kell az importált fosszilis tüzelőanyagoktól való energiafüggőséget;

E. mivel az EU nehézségekkel küzd egyes kritikus fontosságú nyersanyagokhoz való hozzáférés terén, ami befolyásolhatja a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz végrehajtását;

F. mivel a világjárvány pusztító hatást gyakorolt az európai polgárok és vállalkozások gazdasági és társadalmi helyzetére; mivel az EU gazdasága jelentős mértékben visszaesett a világjárvány idején; mivel a világjárvány hátrányosan érintette az uniós vállalkozásokat, különösen a kis- és középvállalkozásokat (kkv-k), ami negatív következményekkel járt az EU növekedésére és versenyképességére, valamint a vállalkozások termelékenységékre és munkahelyteremtési képességére nézve; mivel az EU egységes piaca a növekedés fő hajtóereje az Unióban, és azt meg kell erősíteni és meg kell védeni a világjárvány negatív hatásaitól, ugyanakkor elő kell mozdítani a kutatásba és az innovációba történő beruházásokat; mivel egyes országokban a világjárvány idején ismét átlag feletti mértékben nőtt a munkanélküliség; mivel ez a fejlemény nagyobb kockázatot jelent a nők, a fiatalok, az idősebbek, a fogyatékossággal élő személyek és a nagycsaládok számára; mivel az EU egészségügyi ágazata a világjárvány idején teljesítőképessége határaira jutott, rezilienciája pedig komoly megpróbáltatásnak és hatásoknak volt kitéve; mivel az ifjúsági munkanélküliségi ráta továbbra is magasabb a teljes népességen belüli munkanélküliségnél; mivel a fiatalokat jobban fenyegeti a szegénység és a kirekesztés veszélye, továbbá jelentős kockázattal néznek szembe a minőségi munkahelyekhez való hozzáférés terén is;

G. mivel az egészséges, befogadó és jövőorientált európai munkaerőpiac szempontjából kulcsfontosságú a digitális készségek folyamatos fejlesztése, valamint a gazdasági potenciállal rendelkező készségek – például a zöld vagy vállalkozói készségek – fejlesztése, és minden európai számára hozzáférést és lehetőségeket kell teremtenie a minőségi foglalkoztatás tekintetében; mivel ugyanez vonatkozik a szakképzésre, a kereskedelmi készségekre és az életviteli készségekre; mivel az EU-nak le kell küzdenie minden strukturális munkaerőhiányt annak érdekében, hogy hatékonyan kihasználhassa humán tőkéjét; mivel a megfelelő digitális infrastruktúrához és a digitális készségekkel kapcsolatos képzéshez való hozzáférést mindenki számára biztosítani kell annak érdekében, hogy a digitális jártasság terén elkerülhető legyen az emberek közötti szakadék növekedése, és mindenki számára egyenlő esélyeket biztosítsanak az oktatási rendszerben és a munkaerőpiacon;

H. mivel a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési terveknek a finanszírozhatóság érdekében olyan reformokat és beruházásokat kell tartalmazniuk, amelyek a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet hat európai érdekű pillérének hatálya alá tartoznak, és amelyek tiszteletben tartják a rendelet általános és konkrét célkitűzéseit, horizontális elveit, valamint a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendeletben meghatározott 11 értékelési kritériumot;

I. mivel az uniós intézmények és a tagállamok közötti párbeszéd és átláthatóság kulcsfontosságú a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz optimális végrehajtása szempontjából;

J. mivel a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz végrehajtásának nyomon követéséért felelős Bizottságnak rendszeresen tájékoztatnia kell a Parlamentet a nemzeti rezilienciaépítési tervek értékelésének állásáról, valamint a célok és a mérföldkövek tagállamok általi végrehajtásáról, ezen belül a zöld és digitális célok eléréséhez nyújtott hozzájárulásukról; mivel a Bizottság köteles figyelembe venni a Parlament álláspontját;

K. mivel a tagállamoknak szilárd ellenőrzési rendszereket kell létrehozniuk és fenntartaniuk, valamint el kell végezniük a szükséges ellenőrzéseket annak érdekében, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz teljes életciklusa során biztosítsák az Unió pénzügyi érdekeinek védelmét;

L. mivel a Bizottság jogállamiságról szóló éves jelentései a jogállamisággal kapcsolatos kihívások azonosítását szolgálják, és a Bizottság és a többi tagállam támogatásával segítik a tagállamokat a megoldások keresésében;

M. mivel a rendelet lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy a végrehajtási időszakon belül indokolással ellátott kérelmet nyújtsanak be nemzeti rezilienciaépítési tervük módosítására, amennyiben ezt objektív körülmények indokolják;

N. mivel a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz végrehajtása feletti demokratikus és parlamenti ellenőrzés csak a Parlament teljes körű bevonásával és valamennyi ajánlásának valamennyi szakaszban történő figyelembevételével lehetséges, és mivel a Parlament továbbra is ellenőrizni fogja a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz végrehajtását;

O. mivel a Bizottság 2022. július 31-ig felülvizsgálati jelentést nyújt be a Parlamentnek és a Tanácsnak a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz végrehajtásáról;

A válság társadalmi és gazdasági hatásának mérséklése

1. kiemeli, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz a példa nélküli szolidaritás eszköze és a 2026-ban befejeződő NGEU-eszköz egyik sarokköve, amely a világjárványra adott uniós válasz fő eszközeként felkészíti az uniós gazdaságokat az új kihívásokkal való szembenézésre;

2. emlékeztet arra, hogy az EU világjárványra adott válasza eltökélt, összehangolt, átfogó volt, időben érkezett, és a szolidaritáson alapult, ami a meglévő eszközök széles körű igénybevételéhez és további finanszírozási eszközök alkalmazásához vezetett; emlékeztet továbbá arra, hogy a tagállamok a világjárványra válaszul és a helyreállítás támogatása érdekében jelentős (2021-ben a bruttó hazai termék (GDP) 5,2 %-át, 2022-ben pedig a GDP 2,8 %-át kitevő) költségvetési intézkedéseket hoztak;

3. kiemeli, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz a hatalmas gazdasági bizonytalanság idején stabilizáló hatással járt a tagállamok számára a válság féken tartása, negatív gazdasági és társadalmi következményeinek enyhítése és a kormányoknak a beruházási szintek fenntartásában való támogatása terén, és egyúttal reagált a nemzeti költségvetésekre nehezedő hatalmas nyomásra;

4. hangsúlyozza továbbá a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz alapvető szerepét a gazdasági, társadalmi és területi kohézió előmozdításában, a belső piac széttagolódásának és a makrogazdasági eltérések elmélyülésének megelőzésében;

5. üdvözli, hogy bár a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz gazdasági hatásai és a többi fejlemény nem különíthetők el teljes mértékben egymástól, észszerűnek tűnik az a következtetés, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz eddig pozitív hatást gyakorolt a GDP-re, és hatékony végrehajtása kulcsfontosságú lesz az EU gazdasági növekedése szempontjából; kiemeli, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz szerepet játszott a tagállamok költségvetési mozgásterének védelmében a világjárvány által előidézett jelentős gazdasági sokkal szemben; elismeri, hogy míg a GDP-növekedésre gyakorolt fő hatás várhatóan a következő években következik be, a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz már most is segítette az uniós gazdaságokat és polgárokat a világjárvány következtében érő legsúlyosabb hatások enyhítését, és pozitívan járul hozzá az EU gazdasági helyreállításához és rezilienciájához, ezen belül a gazdasági és társadalmi kohézióhoz, a foglalkoztatáshoz, a termelékenységhez, a versenyképességhez, a kutatáshoz, a fejlesztéshez és az innovációhoz, valamint az erős kis- és középvállalkozásokkal (kkv-k) rendelkező, jól működő belső piachoz; hangsúlyozza, hogy a gazdasági, társadalmi és intézményi reziliencia tekintetében jelentős eltérések vannak a tagállamok között, ami hatással van a fellendülés egyenetlen dinamikájára; rámutat arra, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz katalizálja a zöld és digitális átállást, és a reziliens, méltányos, inkluzív, versenyképes és időtálló gazdaság érdekében eszközölt ambiciózus reformok és beruházások végrehajtásával összefüggésben kiemelkedő szerepet játszik a fenntartható átállás és az emberek jóllétének erősítésében;

6. megállapítja, hogy a Bizottság, az EKB és az IMF becslése szerint az NGEU-eszköz jelentős hatással jár, hatékony végrehajtás esetén a GDP-növekedés akár 1,5 százalékponttal magasabb lehet az NGEU-beruházások nélküli növekedésnél;

7. tudomásul veszi továbbá, hogy a Bizottság előrejelzése szerint 2022-ben a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből folyósított támogatások az összes helyreállítási támogatási intézkedés 24 %-át fogják finanszírozni; kiemeli az átgyűrűző pozitív makrogazdasági hatásokat és a megfelelően célzott reformokban és beruházásokban rejlő lehetőségeket; rámutat arra, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből folyósított támogatások továbbra is jelentős költségvetési támogatást nyújtanak a tagállamoknak, és így lehetővé tehetik számukra olyan strukturális reformok és beruházások megvalósítását, amelyek hosszú távú hatást gyakorolnak gazdaságuk és társadalmaik helyreállítására és rezilienciájára; felszólítja a tagállamokat, hogy a lehető legjobban aknázzák ki ezt a lehetőséget;

8. rámutat arra, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz sikeres és átlátható végrehajtása hozzájárulna ahhoz, hogy az uniós gazdaságok és társadalmak fenntarthatóbbá, inkluzívabbá és ellenállóbbá, hosszú távon versenyképesebbé, stratégiailag önállóbbá váljanak, és jobban fel legyenek készülve a jelenlegi és jövőbeli kihívásokra; hangsúlyozza, hogy a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek sikeres végrehajtása elő fogja mozdítani a gazdasági és társadalmi konvergenciát és a területi kohéziót, és csökkenteni fogja a társadalmi egyenlőtlenségeket;

9. véleménye szerint ahhoz, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz elérje általános célkitűzéseit, és támogassa az EU-t a válságból való kilábalásban, valamint az EU gazdaságára és társadalmára gyakorolt hosszú távú hatásának maximalizálása érdekében elengedhetetlen, hogy a tagállamok gondosan és időben végrehajtsák az elfogadott reformokat és beruházásokat; emlékeztet arra, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz teljesítményalapú mechanizmus, amelynek keretében a finanszírozást kizárólag az intézkedésekhez kapcsolódó mérföldkövek és célok teljesítését követően folyósítják; emlékeztet arra, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 28. cikkében foglaltaknak megfelelően a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz sikere szempontjából döntő fontosságú a helyi, regionális és nemzeti hatóságok, valamint az adott szakpolitikák kidolgozásáért felelős hatóságok részvétele;

10. figyelmeztet arra, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz csak akkor enyhíti a válság társadalmi és gazdasági hatásait, ha a forrásokat eredményesen használják fel és költik el, hogy azok eljussanak a reálgazdaságba és az emberekhez; felhívja a tagállamokat, hogy hozzák meg a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz forrásainak időben történő felhasználásának biztosítását szolgáló megfelelő döntéseket az igazgatási struktúrák és az emberi erőforrások tekintetében;

11. hangsúlyozza, hogy a világjárvány rávilágított arra, hogy növelni kell az Unió stratégiai autonómiáját a kulcsfontosságú ellátási láncok, valamint a kritikus infrastruktúrák és szolgáltatások területén; megállapítja, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz zöld átállásra és digitális transzformációra irányuló beruházásainak hozzá kell járulniuk az EU stratégiai autonómiájának és függetlenségének növeléséhez, különösen az importált fosszilis tüzelőanyagoktól való függőség csökkentéséhez; megállapítja, hogy a Bizottság szerint a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz várhatóan jelentős lendületet ad majd az uniós iparstratégia végrehajtásának, és ezáltal továbbfejleszti az EU iparágait;

12. hangsúlyozza, hogy a reform- és beruházási csomagoknak, különösen a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében végrehajtott növekedésserkentő reformoknak és beruházásoknak is uniós hozzáadott értéket kell teremteniük; megjegyzi, hogy a Bizottság szerint az uniós szintű GDP-hatások körülbelül egyharmaddal nagyobbak, ha kifejezetten figyelembe vesszük az egyes országok intézkedéseinek átgyűrűző hatásait; hangsúlyozza, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz reform- és beruházási csomagjainak hozzá kell járulniuk a szociális jogok európai pillérének, valamint az európai zöld megállapodás és a digitális menetrend prioritásainak végrehajtásához, továbbá a nemek közötti egyenlőség és a mindenkit megillető esélyegyenlőség előmozdításához és általános érvényesítéséhez is;

13. felhívja a Bizottságot annak értékelésére, hogy nem voltak-e szükségtelen átfedések a szomszédos országok nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési terveiben szereplő beruházások között, és hogy nyújtson segítséget a tagállamoknak a szükségtelen átfedések elkerülésében;

14. sajnálatosnak tartja, hogy a Covid19-válság a nőket ( 16 ) , a gyermekeket ( 17 ) , a fiatalokat, az időseket és a veszélyeztetett csoportokat sújtotta a legnagyobb mértékben; emlékeztet az inkluzivitás biztosításának szükségességére, hogy az EU senkit ne hagyjon hátra, és hogy a helyreállítás során orvosolja a nemek közötti egyenlőséggel összefüggő társadalmi-gazdasági hatásokat, továbbá emlékeztet arra, hogy a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek nem kezelik a válság számos, nemek közötti egyenlőséggel összefüggő hatását; üdvözli a gondozási létesítmények hozzáférhetőségének és minőségének javulását, de sajnálja, hogy ezek továbbra is túlságosan korlátozottak;

15. ismét hangsúlyozza a hat pillér fontosságát, amelyek struktúrát biztosítanak a tagállamok számára a zöld és digitális átállással, a gazdasággal, a termelékenységgel és versenyképességgel, a társadalmi és területi kohézióval, az egészségügyi és intézményi rezilienciával, valamint a gyermekeket és fiatalokat célzó intézkedésekkel foglalkozó reformokra és beruházásokra irányuló javaslatok előterjesztéséhez és végrehajtásához; kiemeli, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet értelmében minden tagállamnak be kell építenie nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervébe olyan intézkedéseket, amelyek valamennyi pillérre kiterjednek; sajnálja, hogy nem minden tagállam döntött úgy, hogy tiszteletben tartja a rendelet pillérszerkezetét, amely lehetővé tette volna a könnyebb nyomon követést;

A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz finanszírozási vonatkozásai

16. megállapítja, hogy az eddig benyújtott 26 nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervben a tagállamok összesen 331,7 milliárd EUR vissza nem térítendő támogatást igényeltek a rendelkezésre álló 338 milliárd EUR-ból; megállapítja továbbá, hogy aktuális nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési terveiben nem minden tagállam kérte a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 11. cikkében említettek szerint rendelkezésére álló támogatások teljes összegét;

17. aggodalmát fejezi ki azonban amiatt, hogy mindössze hét tagállam kért hitelt, a rendelkezésre álló 385,8 milliárd EUR-ból összesen csak 166 milliárd EUR értékben, így jelentős összeg áll rendelkezésre arra esetre, ha a tagállamok egy későbbi szakaszban hitelt igényelnek; aggasztónak tartja, hogy a hitelkomponens iránti korlátozott érdeklődés miatt lehetőségek maradhatnak kihasználatlanul, és ez megakadályozhatja a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközben rejlő lehetőségek maradéktalan kiaknázását; hangsúlyozza, hogy amennyiben azok a tagállamok, amelyek nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési terveit már jóváhagyták, hitelt kívánnak igényelni, akkor adott esetben további reformokkal, beruházásokkal, mérföldkövekkel és célokkal módosítaniuk kell az adott nemzeti tervet, a már végrehajtott intézkedések visszavonása nélkül; arra ösztönzi a tagállamokat, hogy a világjárvány és a közelgő kihívások hatásainak ellensúlyozása céljából használják ki a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközben rejlő összes lehetőséget, beleértve a kölcsönöket is;

18. felkéri a Bizottságot, hogy elemezze annak okait, hogy a tagállamok miért nem igényelték a hitelek rendelkezésükre álló teljes összegét, ami megakadályozhatja a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközben rejlő lehetőségek maradéktalan kihasználását; emlékeztet arra, hogy a tagállamok a helyreállítási és rezilienciaépítési terv benyújtásakor vagy a 2023. augusztus 31-ig terjedő időszakon belül a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló hatályos rendelet értelmében más időpontban kérhetnek hiteltámogatást;

19. emlékeztet arra, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz 21. cikke értelmében a tagállamoknak objektív körülmények alapján lehetőségük van arra, hogy indokolással ellátott kérelmet nyújtsanak be a Bizottsághoz, amelyben javaslatot tesznek a jóváhagyott terv módosítására vagy felváltására; emlékeztet arra, hogy amennyiben a Bizottság úgy véli, hogy az érintett tagállam által előterjesztett okok indokolják a releváns helyreállítási és rezilienciaépítési terv módosítását, a Bizottság a 19. cikkel összhangban értékeli a módosított helyreállítási és rezilienciaépítési tervet, és a rendelet 20. cikkével összhangban tanácsi végrehajtási határozatra irányuló javaslatot terjeszt elő; emlékeztet arra, hogy ez a módosítási kérelem az első értékelési és jóváhagyási eljárással megegyező értékelési és jóváhagyási eljárást von maga után, felkéri a tagállamokat, hogy vegyék alaposan számításba a teljes nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési terv végrehajtásának késedelmével járó kockázatot; megállapítja, hogy eddig egyetlen tagállam sem kérte a jóváhagyott terv módosítását vagy felváltását; ösztönzi a tagállamokat, hogy alkalmazzák a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 21. cikkét, megállapítja, hogy a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek költségeinek a jelentős infláció miatti lehetséges növekedése azt eredményezheti, hogy a tagállamok a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek aktualizálására irányuló kérelmeket nyújtanak be;

20. megállapítja, hogy a tagállamok GDP-jének alakulására vonatkozó előrejelzések jelenleg eltérnek a Bizottság 2020. őszi előrejelzésében szereplő várakozásoktól, ami a tagállamok számára a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz második 30 %-os finanszírozási keretében rendelkezésre álló támogatási összegek várható változásához vezet; rámutat arra, hogy a kiosztott támogatási hányad jelentős változásai szükségessé tehetik a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek módosítását;

21. kiemeli, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből nyújtott támogatásoknak tiszteletben kell tartaniuk a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 9. cikkében említett addicionalitás elvét; várja nagyobb részletességű és bontású adatok elérhetővé válását, amelyek lehetővé teszik a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz addicionalitási hatásainak jobb megértését; sürgeti a tagállamokat, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz hatásáról való hatékony jelentéstétel biztosítása érdekében szolgáltassanak részletes, átlátható és időszerű adatokat a Bizottságnak; ismételten hangsúlyozza a helyreállítási és rezilienciaépítési eredménytábla fontosságát a polgároknak a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek végrehajtása terén elért általános eredményekről történő alapvető tájékoztatásában; felhívja a Bizottságot, hogy erősítse az átláthatóságot és az adatok vizuális megjelenítését az eredménytáblán, továbbá részletesebb jelentéstételt szorgalmaz, amely a teljesítménymutatók helyett inkább az eredmény- és hatásmutatókat állítja középpontba, valamint biztosítja a javasolt reformok és beruházások minőségi elemzését;

22. megjegyzi, hogy 2022. június közepéig mindössze tizenkét operatív megállapodás aláírására került sor a Bizottság és a tagállamok között; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a lehető leghamarabb írjanak alá operatív megállapodásokat, és kéri, hogy a Bizottság tájékoztassa ezekről az intézkedésekről a Parlamentet; arra sürget továbbá minden tagállamot, hogy időben tegyék közzé operatív megállapodásaikat, valamint finanszírozási és hitelmegállapodásaikat a jobb átláthatóság biztosítása és az elszámoltathatóság megerősítése érdekében;

23. megállapítja, hogy 21 tagállam részesült előfinanszírozásban a teljes előirányzatának maximum 13 %-a erejéig, egy tagállam nem kért előfinanszírozást, hét tagállam pedig az első kifizetéseket is kérte a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből, továbbá egy tagállam második kifizetést is kért;

24. ismételten hangsúlyozza, hogy az Eszköz, valamint a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek végrehajtásának késedelme nem lassíthatja le a világjárvány utáni helyreállítási folyamatot vagy csökkentheti az Unió rezilienciájának szintjét;

25. emlékeztet, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet lehetővé teszi a 2020. február 1-jétől bevezetett intézkedések beépítését a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervekbe, és hogy néhány tagállam élt is ezzel a lehetőséggel;

26. üdvözli a Bizottság és a tagállamok között a kifizetési kérelmek előkészítése során folytatott korai párbeszédet, és a Bizottság készségét a kifizetési kérelmek értékelésére; ösztönzi a Bizottságot, hogy folytassa tovább – szükség esetén szakértőkkel konzultálva – annak részletes értékelését, hogy a mérföldkövek és célok időben teljesülnek-e; sürgeti a Bizottságot, hogy biztosítsa a kifizetések gyors végrehajtását, és szorosan kövesse nyomon a reformok és beruházások megvalósítását;

27. emlékeztet, hogy a Parlament, a Tanács és a Bizottság által 2020 decemberében megkötött intézményközi megállapodásban meghatározott ütemtervvel összhangban a NextGenerationEU eszköz és nevezetesen a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz legkésőbb 2058-ig történő teljes visszafizetésének fedezésére szolgáló saját források új kosarát mielőbb be kell vezetni; tudomásul veszi az „európai zöldkötvények” kibocsátását a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz éghajlatváltozással kapcsolatos kiadásainak finanszírozására; megjegyzi, hogy a Bizottság első zöldkötvény-kibocsátásait nagymértékben túljegyezték;

A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz szerepe Ukrajna orosz inváziója következményeinek enyhítésében

28. hangsúlyozza, hogy növelni kell az uniós finanszírozási eszközök, nevezetesen a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz hozzájárulását a jelenlegi kihívások kezeléséhez, többek között az Ukrajna elleni megalapozatlan és indokolatlan orosz katonai agresszió és megszállás által okozott kihívások kezeléséhez;

29. aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy ez az Ukrajna elleni agresszió és az EU által Oroszországgal és Belarusszal szemben elfogadott indokolt szankciók súlyos hatással lesznek az Unió gazdasági és társadalmi helyreállítási és rezilienciaépítési stratégiájára; megjegyzi, hogy ezeknek a tagállamokra gyakorolt hatása eltérő; aggodalmát fejezi ki az uniós gazdaságra gyakorolt eltérő hatások, a gazdasági és társadalmi következmények, valamint a társadalmi egyenlőtlenségek további növekedése miatt, amelyet különösen a megnövekedett energia- és élelmiszerárak okoznak; hangsúlyozza, hogy az infláció negatív irányban változtathatja meg a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz révén várt eredményeket és a tagállamok nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési terveinek becsült költségeit is; elvárja, hogy az EU továbbra is eltökélten, egységesen és gyorsan reagáljon erre az új válságra;

30. ismételten hangsúlyozza a további szankciókra, többek között a különböző orosz energiahordozók importjára vonatkozó teljes és azonnali embargóra, valamint a kapcsolódó infrastruktúra használatának mellőzésére irányuló felhívását 2022. április 7-i állásfoglalásával összhangban, valamint felhív egy olyan terv kidolgozására, amely továbbra is biztosítja az EU energiaellátásának biztonságát, ami többek között szükségessé teszi az európai energiapolitika újrakalibrálását, figyelembe véve a tagállamok közötti eltéréseket az orosz fosszilis tüzelőanyagok importjától való energiafüggőség terén;

31. aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a jelenlegi ukrajnai helyzet súlyos hatást gyakorol az energiaárakra, és hangsúlyozza, hogy meg kell erősíteni az energiafüggetlenséget és -biztonságot, többek között uniós energiaforrásokon keresztül diverzifikálni kell az energiaforrásokat, továbbá fel kell gyorsítani az energetikai átállást; hangsúlyozza a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz szerepét a RePowerEU bevezetésében, és kiemeli, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében rendelkezésre álló hiteleket nagymértékben fel lehetne használni a RePowerEU kezdeményezés kiegészítésére és az energetikai átállást, többek között a tiszta energia fejlesztését célzó beruházások előmozdítására; elvárja ezért, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz az energiahatékonyság, a diverzifikáció és a méltányos zöld átállásba történő beruházások révén jelentősen hozzájáruljon az EU energetikai szuverenitásához;

32. e tekintetben üdvözli a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek különböző intézkedéseit, amelyek célja az energetikai átállás és az energiabiztonság fokozása, továbbá a stratégiai autonómiát erősítő intézkedéseket, amelyek csökkentik a tagállamok fosszilis tüzelőanyagok energiaimportjától való függőségét, valamint felgyorsítják az energiaforrások diverzifikációját, az energiahatékonyság javítását és a tiszta energiák fejlesztését; kiemeli, hogy az uniós országok közötti szinergiák és együttműködés fokozása, valamint a közös aggodalmak és közös prioritások tükrözése érdekében elő kell mozdítani a határokon átnyúló projekteket, az európai energiahálózatok összekapcsolásának javítását és az energiahálózatok EU-szerte történő teljes körű szinkronizálását;

33. tudomásul veszi a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendeletnek a REPowerEU kezdeményezés keretében történő módosítására irányuló bizottsági javaslatot, és kifejezi elkötelezettségét a javaslattal kapcsolatos álláspontjának haladéktalan elfogadása mellett; sürgeti a tagállamokat, hogy amennyiben nem kívánják felhasználni a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében nyújtott hitelek teljes maximális összegét, erről hivatalosan tájékoztassák a Bizottságot; e tekintetebn üdvözli a javaslatot, amely ösztönzi a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében rendelkezésre álló hitelek optimális felhasználását, többek között azáltal, hogy javaslatot tesz a hiteleknek az Ukrajna orosz inváziója következtében felmerülő további kihívásokkal szembesülő más tagállamokba történő átcsoportosítására, valamint azáltal, hogy lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy bruttó nemzeti jövedelmük (GNI) 6,8 %-ánál magasabb összegű kölcsönöket kérjenek, különösen annak érdekében, hogy enyhítsék az Ukrajna elleni orosz invázió gazdasági, társadalmi és energetikai következményeit, valamint az Oroszországgal és Belarusszal szembeni uniós korlátozó intézkedések mellékhatásait;

34. elismeri, hogy intézkedésekre van szükség az Ukrajnából érkező menekültek megsegítésére, különösen a szállással, a szociális és gyermekgondozással, az oktatással, az egészségügyi ellátással és a lakhatással kapcsolatban, segítve társadalmi-gazdasági helyzetük enyhítését; hangsúlyozza ezért, hogy biztosítani kell az erre irányuló beruházások növelését;

Nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek

35. üdvözli, hogy 24 nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési terv jóváhagyása megtörtént, és megállapítja, hogy egy tagállam nem terjesztette elő nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervét 2022. június közepéig; megállapítja továbbá, hogy egy terv még a Bizottság értékelésére vár; sürgeti az értékelésre váró nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervekkel rendelkező ezen országot, hogy folytasson konstruktív megbeszéléseket a Bizottsággal annak érdekében, hogy a terv további késedelem nélkül készen álljon a jóváhagyásra; felhívja a Bizottságot, hogy a fennmaradó tervek értékelésekor gondosan alkalmazza a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendeletet annak érdekében, hogy biztosítsa a rendeletben meghatározott 11 értékelési kritériumnak való megfelelést;

36. tudomásul veszi, hogy a Bizottság értékelései arra a következtetésre jutottak, hogy valamennyi jóváhagyott nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési terv kiterjed a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz mind a hat pillérére, továbbá kielégítően teljesíti a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendeletben meghatározott összes értékelési kritériumot, és kiegyensúlyozott reform- és beruházási csomagnak tekinthető; úgy véli, hogy a tagállamok jobban összehangolhatták volna nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési terveiket a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz hat pillérével és a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet követelményeivel;

37. emlékezteti a Bizottságot, hogy a jogállamiságnak és az EUMSZ 2. cikkének való megfelelés előfeltételét képezi az alaphoz való hozzáférésnek, és hogy a jogállamisági feltételrendszer teljes mértékben alkalmazandó a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközre; felhívja a Bizottságot és Tanácsot, hogy tartózkodjon Magyarország nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési terve tervezetének jóváhagyásától mindaddig, amíg ezekben az országokban továbbra is aggályok merülnek fel a jogállamiság tiszteletben tartásával és a bírói kar függetlenségével, valamint a csalás, az összeférhetetlenség és a korrupció megelőzésével, felderítésével és az ellenük való küzdelemmel kapcsolatban; kitart amellett, hogy az Unió pénzügyi érdekeinek védelmével, a megfelelő ellenőrzési rendszer létrehozásával, az igazságszolgáltatás függetlenségével, valamint a csalás, az összeférhetetlenség és a korrupció megelőzésével és felderítésével és az ellenük való küzdelemmel kapcsolatos mérföldkövek és célok előfeltételek, és azokat az első kifizetési kérelem benyújtása előtt teljesíteni kell, és emlékeztet arra, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében nem kerülhet sor kifizetésre azok teljesítése előtt; emlékezteti a tagállamokat arra, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet rendelkezéseinek nem teljes körű betartása és a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek jóváhagyásának késedelmei súlyosan befolyásolják a helyi és regionális önkormányzatok azon képességét, hogy megfelelően kezeljék a világjárvány közösségekre, vállalkozásokra és polgárokra gyakorolt hatását, és hosszú távon a helyi és regionális gazdasági helyzet romlásához vezethetnek; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a lengyel és a magyar kormány intézkedései miatt a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből származó finanszírozás még nem jutott el Lengyelország és Magyarország lakosságához és régióihoz;

38. emlékeztet, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében nem finanszírozható olyan intézkedés, amely ellentétes az EUSZ 2. cikkében foglalt uniós értékekkel; sürgeti a Bizottságot, hogy nagyon körültekintően kövesse nyomon a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz végrehajtása során az EU pénzügyi érdekeit érintő kockázatokat, valamint a jogállamiság elveinek tényleges vagy potenciális megsértését, és tegyen azonnali intézkedéseket, ha az EU pénzügyi érdekeit sérelem érheti; felhívja ezért a Bizottságot, hogy a jogállamiságra vonatkozó feltételrendszerről szóló rendelettel összhangban legyen különösen szigorú a tagállamokkal szemben a tekintetben, hogy tiszteletben tartsák az Unió pénzügyi érdekeinek az említett rendelet 22. cikkében rögzített védelmét;

39. emlékeztet továbbá, hogy a jogállamiság tiszteletben tartását és az uniós forrásokkal való hatékony és eredményes pénzgazdálkodást a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz teljes életciklusa során folyamatosan értékelni kell, és hogy a Bizottságnak tartózkodnia kell a finanszírozás folyósításától, és adott esetben vissza kell fizettetnie a forrásokat, amennyiben ezek a feltételek már nem teljesülnek;

40. megállapítja, hogy a Bizottság értékelése szerint valamennyi nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési terv megfelelt a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendeletben meghatározott, legalább 37 %-os zöld célnak, és az éghajlat-politikával kapcsolatos teljes kiadás majdnem eléri a 220 milliárd EUR-t; rámutat azonban, hogy a kiadások külső felülvizsgálatai alacsonyabb számadatokat tartalmaznak a zöld kiadások tekintetében; ezzel kapcsolatban kiemeli, hogy az éghajlattal összefüggő intézkedésekhez kapcsolódó mérföldkövek és célok meghatározása során biztosítani kellett volna, hogy a végrehajtott intézkedések az éghajlatváltozás szempontjából annyira kedvezőek legyenek, mint ahogy azt bejelentették; hangsúlyozza, hogy a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési terveknek hozzá kell járulniuk a zöld átálláshoz, és ezen belül a biológiai sokféleséghez is; tudomásul veszi az azzal kapcsolatos aggodalmakat, hogy valamennyi releváns intézkedés ténylegesen hozzájárul-e a célkitűzések eléréséhez;

41. emlékeztet arra, hogy a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési terveknek összhangban kell lenniük a nemzeti energia- és klímatervekkel (NEKT) és azok frissített változataival, összhangban az (EU) 2018/1999 rendelettel ( 18 ) ; felkéri a Bizottságot, hogy értékelje, a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek keretében a zöld átállásra előirányzott beruházások hogyan járulnak hozzá a 2030-ra szóló új éghajlat- és energiapolitikai célok eléréséhez, mely célokat a vonatkozó felülvizsgált nemzeti energia- és klímatervek határozzák meg;

42. emlékeztet, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköznek hozzá kell járulnia a biológiai sokféleséggel kapcsolatos fellépéseknek az uniós szakpolitikákban való általános érvényesítéséhez; megjegyzi, hogy számos nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési terv hozzájárul a biológiai sokféleséghez, de kitart amellett, hogy a tagállamok jobban is felhasználhatták volna a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközt a biológiai sokféleség javítására;

43. óva int a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek végrehajtása során a „zöldrefestés” kockázatától, különösen egyes olyan intézkedések tekintetében, amelyek besorolásuk szerint hozzájárulnak a zöld kiadási követelményekhez, beleértve az energiahatékony épületfelújításra vonatkozókat is;

44. megállapítja, hogy valamennyi nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési terv megfelelt a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendeletben meghatározott, legalább 20 %-os, digitális átállással kapcsolatos célnak, egyes tagállamok pedig a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből származó forrásaik több mint felét a digitális célhoz sorolható intézkedésekre fordították, összességében pedig a jóváhagyott nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervekben foglalt digitális kiadások összege eléri az 130 milliárd EUR-t, ami a kiadások csaknem 29 %-át teszi ki; üdvözli, hogy a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek nagy hangsúlyt fektetnek a kkv-k támogatására és a közszolgáltatások – ezen belül többek között az egészségügyi ágazat – digitalizálására, valamint a digitális készségekre, a vállalkozások digitalizálására, a hálózati összekapcsoltságra, a digitális kutatás-fejlesztésre és a fejlett technológiákra; megjegyzi, hogy a tagállamok kétharmadának nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési terve a digitális kapacitásokra és a konnektivitásra irányuló beruházásokat érintően biztonsági önértékelést is tartalmaz;

45. emlékezteti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet alapján a digitális technológiákba történő beruházásoknak tiszteletben kell tartaniuk az interoperabilitás, az energiahatékonyság és a személyes adatok védelmének elveit, lehetővé kell tenniük a kkv-k és az induló innovatív vállalkozások részvételét, és elő kell mozdítaniuk a nyílt forráskódú megoldások használatát; hangsúlyozza, hogy a digitális közbeszerzési felhívásokat gondosan kell megtervezni, különösen annak biztosítása érdekében, hogy a kkv-k hozzáférjenek a releváns közberuházásokhoz;

46. megjegyzi, hogy számos nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési terv tartalmaz az 5G konnektivitásra vonatkozó beruházási javaslatokat; emlékeztet arra, hogy a tagállamoknak minden területen biztosítaniuk kell a koherenciát és a kiegészítő jelleget az 5G konnektivitás, a széles sávú mobil kapcsolatra irányuló szolgáltatások és az infrastruktúra kiépítése terén, hogy senki se maradjon le;

47. hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek az összes kiadás közel 50 %-át, azaz 203 milliárd EUR-t fordítanak az egységes piac megfelelő működését, az üzleti környezet javítását és a magánberuházások előmozdítását elősegítő intézkedésekre; ismételten hangsúlyozza, hogy a magánszektor fontos szerepet játszik a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz sikeres végrehajtásában; sürgeti a tagállamokat, hogy segítsék elő a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz által finanszírozott projektekkel kapcsolatos magánberuházásokat azáltal, hogy felszámolnak minden olyan szükségtelen akadályt, amely megakadályozná a kkv-kat abban, hogy hozzáférjenek a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében nyújtott releváns finanszírozásához, és e célból felhívja a Bizottságot, hogy készítsen részletes elemzéseket a magánszektornak Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből származó forrásokhoz való hozzáféréséről; kéri a tagállamokat, hogy a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési terveket átlátható ütemterv szerint hajtsák végre, hogy a magánszektor a vonatkozó intézkedésekhez igazítva tervezhesse meg tevékenységeit és projektjeit;

48. megjegyzi, hogy a Bizottság becslése szerint a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervekben szereplő szociális kiadások a kért támogatások és hitelek mintegy 20 %-át teszik ki; megállapítja, hogy ezek a kiadások meghatározott hátrányos helyzetű csoportok foglalkoztatását segítő ösztönzőkre, a foglalkoztatásvédelmi jogszabályok reformjára és a munkaszerződések szabályozására összpontosítanak; emlékeztet, hogy a világjárvány társadalmi következményei sokrétűek voltak, és egyenlőtlenül és aránytalan mértékben terhelték az alacsonyabb jövedelmű és kiszolgáltatott csoportokat, ugyanakkor megerősítették a közszolgáltatások iránti igényt; sajnálja, hogy a szociális beruházási intézkedések leginkább a szociális infrastruktúrára korlátozódnak, és hogy csak néhány nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési terv tartalmaz a megfelelő gondozási szolgáltatások és az átmeneti támogató intézkedések fejlesztésére irányuló intézkedéseket;

49. támogatja a Bizottság azon célját, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközön keresztül reziliensebb és inkluzívabb munkaerőpiacot építsen ki, egyúttal megjegyzi, hogy a vonatkozó intézkedéseknek elő kell mozdítaniuk a magas színvonalú foglalkoztatást;

50. rámutat, hogy az eddig jóváhagyott nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek mindegyike foglalkozik a szociális és foglalkoztatási kihívásokkal, például intézkedéseket tartalmaz a munkaerőpiaci részvétel javítására, a továbbképzés és átképzés támogatására, a munkaerőpiaci intézmények és szolgáltatások, valamint a szociális védelmi és egészségügyi rendszerek korszerűsítésére; sajnálja, hogy egyes tagállamok lemaradásban vannak terveik szociális dimenziójának megerősítése terén;

51. hangsúlyozza a válsághelyzetekre való felkészültség és a válsághelyzetekre való reagálási képesség növelését célzó, az egészségügyi, gazdasági, társadalmi és intézményi reziliencia terén megvalósuló reformok és beruházások fontosságát, amelyek a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek összes előirányzatának több mint 17 %-át teszik ki, ami 76 milliárd EUR-t jelent; kiemeli, hogy a Bizottság szerint a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz e pilléréhez kapcsolódóan a tagállamoknak 1 900 mérföldkőhöz és célhoz kapcsolódóan 789 intézkedést kell végrehajtaniuk; hangsúlyozza, hogy a Covid19 bebizonyította annak fontosságát, hogy javuljon a közintézmények sokkhatásokkal szembeni ellenálló képessége;

52. megállapítja, hogy a jóváhagyott nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek 37 milliárd EUR összegű kiadást irányoznak elő egészségügyi vonatkozású intézkedésekre, ami a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervekben előirányzott összes kiadás 8 %-ának felel meg; megjegyzi, hogy a legnagyobb hozzájárulást a kórházi infrastruktúra felújítására és bővítésére irányozták elő, ezt követi az alapellátás és a megelőzés megerősítése, valamint az egészségügyi ellátás és a tartós ápolás-gondozás területén végrehajtott digitális átállás; várakozása szerint ezek az egészségügyi vonatkozású intézkedések hozzájárulnak az egészségügyi rendszerek kapacitásának és rezilienciájának és a jövőbeli válságokra való felkészültségének növeléséhez; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy számos tagállam nem foglalt bele a tervébe elegendő intézkedést annak érdekében, hogy a mentális egészségügyi ellátás valamennyi korcsoport számára hozzáférhetővé és megfizethetővé váljon, és hangsúlyozza, hogy a mentális egészség védelmének a világjárvány utáni uniós társadalmi-gazdasági helyreállítás szerves részét kell képeznie, továbbá foglalkozás-egészségügyi prioritásként kell kezelni; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy néhány tagállam nem foglalt bele a tervébe elegendő intézkedést a régóta fennálló közegészségügyi kihívások kezelésére;

53. megjegyzi, hogy a közigazgatás korszerűsítése számos nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervben kiemelt szerepet kap, és a közigazgatás fejlesztésére várhatóan mintegy 1,8 milliárd eurót fordítanak; hangsúlyozza, hogy a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek ezenkívül nemzeti, regionális és helyi szinten is hozzájárulhatnak az európai források hatékony kezelésével kapcsolatos közigazgatási kapacitások növeléséhez; hangsúlyozza, hogy a reformokból származó előnyök jelentősebbek a kapcsolódó költségeknél, aminek konkrét pozitív hatást kell gyakorolnia a polgárokra;

54. megállapítja, hogy a jóváhagyott nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek 49 milliárd EUR összegű kiadást irányoznak elő a gyermekekre és a fiatalokra, ezen belül többek között a koragyermekkori nevelésre és gondozásra, az ifjúsági munkanélküliségre és a készségekre, ami a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervekben előirányozott összes kiadás mintegy 11,5 %-ának felel meg; megjegyzi, hogy ez az összeg az első lépést jelenti annak biztosításában, hogy mind a 27 tagállamban a következő generációt célzó összehangolt intézkedéseket hajtsanak végre; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy sok nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési terv nem tükrözi megfelelően az európai gyermekgarancia által meghatározott törekvéseket, és csak részben tükrözi a megerősített ifjúsági garancia törekvéseit; sajnálja, hogy két tagállam úgy döntött, hogy tervébe nem foglal bele kifejezetten a gyermekekre és fiatalokra irányuló intézkedéseket, hanem inkább olyan intézkedéseket terjeszt elő, amelyek valamennyi polgár készségeit és digitális készségeit támogatják;

55. megjegyzi, hogy szinte valamennyi jóváhagyott nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési terv tartalmaz a digitális oktatást célzó beruházásokat, amelyek az oktatásra fordított összes kiadás körülbelül 30 %-át teszi ki; üdvözli, hogy a tagállamokban az oktatási infrastruktúra és felszerelés korszerűsítésére helyezik a hangsúlyt;

56. megjegyzi, hogy a tagállamok 228 olyan intézkedést terjesztettek elő, amelyek a gyermekek és fiatalok támogatására összpontosítanak; megjegyi, hogy az intézkedések 74 %-a az általános, a szakképzési és a felsőoktatási és képzési kapacitásra, valamint a hozzáférhetőségre, a megfizethetőségre, a minőségre és a befogadásra összpontosít, a digitalizációra és az infrastruktúrára is kiterjedően; megjegyzi továbbá, hogy az intézkedések 14 %-a a kora gyermekkori oktatással és gondozással, a korai iskolaelhagyással és a gyermekszegénységgel kapcsolatos; megjegyzi, hogy az intézkedések 12 %-a a fiatalok munkanélküliségének kezelésére összpontosít a munkahelyteremtés, a munkaerő-felvétel, a szakmai pályamódosítást ösztönző intézkedések és az önfoglalkoztatás támogatása révén; hangsúlyozza, hogy a Parlament arra kérte a tagállamokat, hogy minden egyes nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési terv költségvetésének legalább 2 %-át fordítsák a kultúrára, 10 %-át pedig az oktatásra; megjegyzi, hogy csak 16 tagállam nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési terve tartalmaz a kultúrával kapcsolatos intézkedéseket; úgy véli, hogy a tagállamok jobban kihasználhatták volna a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközt ezen ágazatok támogatására;

57. felszólítja a Bizottságot, hogy folytassa a hat pillér végrehajtásának nyomon követését, és biztosítsa, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz eredménytábláján részletes adatok álljanak rendelkezésre; felkéri a Bizottságot, hogy az eredménytáblán keresztül segítse elő a végrehajtás nyomon követésének több regionális módszerét, és üdvözli a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz végrehajtásának nyomon követését fokozó uniós és nemzeti szintű nyomon követési kezdeményezéseket; megelégedéssel veszi tudomásul, hogy több tagállam regionális szintű adatokat szolgáltatott, és felkéri a többi tagállamot is a regionális szintű adatszolgáltatásra;

58. hangsúlyozza, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközt nem szabad ismétlődő nemzeti költségvetési kiadások helyettesítésére felhasználni, kivéve, ha ez kellően indokolt; tudomásul veszi, hogy a Bizottság által jóváhagyott nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek csak a reformok elindításával és elindításával kapcsolatos kezdeti költségeket fedezik; emlékezteti a tagállamokat, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközt úgy kell végrehajtani, hogy az ne ássa alá a tagállamok saját felelősségét az államháztartási gazdálkodásért; felhívja a Bizottságot, hogy nyújtson részletes tájékoztatást az e horizontális elvnek való megfelelés értékeléséről és az esetleges kapcsolódó indokokról;

59. rámutat, hogy a Bizottság a technikai iránymutatásainak megfelelően minden egyes intézkedés esetében értékelte a jelentős károkozás elkerülését célzó elvet; hangsúlyozza, hogy a Bizottság iránymutatásában kidolgozott, a jelentős károkozás elkerülését célzó kritériumok alkalmazásának meg kell előznie a környezetre káros intézkedések meghozatalát; kéri a Bizottságot, hogy tegye közzé a jelentős károkozás elkerülésére vonatkozóan benyújtott értékeléseket, és hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak gondosan meg kell vizsgálnia és nyomon kell követnie ezen elv teljes körű tiszteletben tartását a végrehajtási szakaszban; megállapítja, hogy az elvnek való megfelelés érdekében egyes tagállamoknak bizonyos intézkedéseket korrigálniuk kellett; megjegyzi, hogy az elv betartása további következetlenségeket eredményezett a Bizottság, valamint az Európai Beruházási Bank és az Európai Beruházási Alap követelményei között azon országok esetében, amelyek az InvestEU keretösszegeit a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz alapjaiból biztosították, aminek következtében késedelmet szenvedhetett a végrehajtási folyamat;

60. megállapítja, hogy a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek nagy többsége tartalmaz egy külön szakaszt, amely bemutatja, hogy a terv miként kezeli a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos aggályokat és kihívásokat; megjegyzi, hogy a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek magukban foglalnak olyan intézkedéseket, amelyek a nők munkaerőpiaci részvételére és a nemek közötti bérszakadék csökkentésére összpontosítanak, de csalódottságát fejezi ki amiatt, hogy nem tartalmaznak részletes indokolást arra vonatkozóan, hogy a terv miként kezeli a nemi szempontokkal kapcsolatos aggályokat és kihívásokat; hangsúlyozza a magas színvonalú állami gondozási szolgáltatások fontosságát a fizetetlen gondozási munka terheinek enyhítése érdekében, amelyet jelenleg nagyrészt nők végeznek, ami negatív következményekkel jár a GDP-re nézve; kéri a Bizottságot, hogy készítsen tanulmányt annak ellenőrzésére, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz milyen mértékben járul hozzá a munkahelyteremtéshez azokban az ágazatokban, ahol túlnyomórészt az egyik nem képviselteti magát, és a kísérő intézkedések kellő mértékben hozzájárulnak-e a legkevésbé képviselt nem jelenlétének növeléséhez ezekben az ágazatokban;

61. megjegyzi, hogy 20 tagállam nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési terve foglal magában határokon átnyúló projekteket, amelyek többnyire az infrastruktúrára összpontosítanak, például vasúti vagy villamosenergia-összeköttetésekre, hidrogénre, kvantumtechnológiára, 5G-csatlakozásra, felhő-kapacitásra és innovációs központokra; csalódottságának ad hangot amiatt, hogy a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervekben nem szerepel több határokon átnyúló projekt, amelyek erősítenék az átgyűrűző hatásokat és hozzájárulnának az uniós hozzáadott értékhez; megjegyzi, hogy 20 tagállam irányoz elő nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervében főként az infrastruktúrára összpontosító határokon átnyúló projekteket, például közös európai érdeket szolgáló fontos projekteket; felszólítja a tagállamokat, hogy adott esetben tisztázzák az érintett érdekelt felek szerepét a több országot érintő projektek elindításában és végrehajtásában; úgy véli, hogy a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervekbe további határokon átnyúló intézkedéseket kellett volna beépíteni annak érdekében, hogy erősödjenek az átgyűrűző hatások és az uniós hozzáadott érték;

62. kiemeli különösen a tagállamok közötti energiaátvitelhez kapcsolódó határokon átnyúló projektek fontosságát; úgy véli, hogy a jelenlegi helyzetben a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek jobban kihasználhatták volna a további határokon átnyúló projektek előnyeit, különösen az energetika területén; hangsúlyozza, hogy ezek a beruházások kulcsfontosságúak az energiaszuverenitás és a zöld átmenet megvalósítása szempontjából; hangsúlyozza, hogy a jelenlegi helyzet megmutatja, mennyire fontos az uniós energiaforrások diverzifikálása és a villamos energia belső piacának tagállamok közötti megfelelő működése; felszólít az európai energiahálózatok összekapcsolásának javítására és a villamosenergia-hálózatok EU-szerte történő teljes körű szinkronizálására; hangsúlyozza továbbá, hogy a villamosenergia-kereslet várható növekedésének korlátozása érdekében fokozni kell az energiahatékonyság javítására irányuló erőfeszítéseket;

63. megjegyzi, hogy egy tagállam sem javasolta, hogy a strukturális alapokat csoportosítsák át a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervébe, hogy csak két tagállam tervezi, hogy InvestEUkereteit a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz alapjaiból biztosítja, és hogy csak négy tagállam tervezi, hogy a technikai segítségnyújtás költségeit beépíti nemzeti tervébe; sajnálja, hogy az Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz forrásainak az InvestEU nemzeti részlegeibe történő átcsoportosítására vonatkozó rendelkezést nem használták ki teljes mértékben; emlékeztet, hogy a különböző uniós alapok közötti szinergiák alapvető fontosságúak az Unió megfelelő helyreállítása és konszolidált rezilienciája szempontjából, és emlékezteti a tagállamokat, hogy e rendelkezés alkalmazása hozzájárul a szinergiák fokozásához;

64. emlékeztet, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet szerint a helyreállítási és rezilienciaépítési terveknek összhangban kell lenniük a tagállamok által az uniós alapok keretében kötött partnerségi megállapodásokban és operatív programokban szereplő információkkal is; megismétli, hogy ez a rendelkezés nemcsak a kettős finanszírozás vagy a célkitűzések átfedésének elkerülése miatt fontos, hanem az összehangolt megközelítés biztosítása és az uniós finanszírozás előnyeinek maximalizálása érdekében is; kéri a Bizottságot, hogy nyújtson be elemzést arról, hogyan biztosítják ezt a koordinációt; megjegyzi, hogy a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek elfogadása egyes esetekben a partnerségi megállapodások elfogadásának késedelméhez vezetett, és aggodalmát fejezi ki e késések következményei miatt; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy kerüljék el a partnerségi megállapodások kidolgozásának és elfogadásának további késedelmét, és kéri, hogy haladéktalanul foglalkozzanak ezekkel a késedelmekkel;

65. hangsúlyozza, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz és más uniós finanszírozási programok közötti szinergiák és koherenciák elengedhetetlenek az Unió megfelelő helyreállításának és egységes rezilienciájának biztosításához; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy mozdítsák elő a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek és más uniós finanszírozási programok, különösen a partnerségi megállapodások közötti szinergiákat; felveti a kérdést, hogy a Bizottság miként ösztönözte a tagállamokat arra, hogy előmozdítsák a más tagállamok nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési terveivel fennálló szinergiát;

66. emlékezteti a tagállamokat arra, hogy a helyreállítási és rezilienciaépítési terveknek hozzá kell járulniuk a vonatkozó országspecifikus ajánlásokban azonosított kihívások mindegyikének vagy jelentős részének, beleértve azok költségvetési vonatkozásait is, és adott esetben az 1176/2011/EU rendelet ( 19 ) 6. cikke alapján tett, az érintett tagállamnak címzett ajánlásokban, illetve a Bizottság által az európai szemeszter keretében hivatalosan elfogadott más releváns dokumentumokban azonosított kihívások mindegyikének vagy jelentős részének eredményes kezeléséhez; tudomásul veszi a Bizottság értékelését, amely szerint az összes nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési terv foglalkozik az európai szemeszter vonatkozó ajánlásaiban azonosított kihívások legalább egy jelentős részével, de nem minden kihívással;

67. elismeri a szükséges adóreformoknak – amelyek néhány nemzeti tervben szerepelnek – a tagállamokban kifejtett pozitív hatását, ugyanakkor sajnálja, hogy az agresszív adótervezéssel, adókikerüléssel, adókijátszással és pénzmosással kapcsolatos országspecifikus ajánlásokkal érintett tagállamok egyike sem foglalkozott ezekkel a kihívásokkal nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervében;

68. felhívja a Bizottságot, hogy az eszköz kifizetési szakaszában értékelje megfelelően a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervekben valamennyi mérföldkő és cél teljesítését, beleértve az országspecifikus ajánlásokkal kapcsolatos mérföldköveket és célokat is, és a mérföldkövek és célok fontossága alapján csökkentse az arányos kifizetéseket, amennyiben a megállapodás szerinti mérföldkövek és célok nem teljesülnek, anélkül, hogy a korábban elért mérföldkövek és célok tekintetében visszalépés történne; felhívja továbbá a Bizottságot, hogy szükség esetén alkalmazza a rendelet azon rendelkezéseit, amelyek lehetővé teszik számára a támogatások visszatéríttetését vagy a kölcsönök határidő előtti visszafizetésének előírását, amennyiben a tagállamok nem tesznek eleget a finanszírozási megállapodások értelmében fennálló kötelezettségeiknek;

69. megjegyzi, hogy a Bizottság értékelése szerint valamennyi tagállam „A” minősítést kapott a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendeletben előírt szinte valamennyi kritérium vonatkozásában; emlékeztet arra, hogy a Bizottság értékelése szerint a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek becsült összköltségének észszerűségét értékelő kritériumok tekintetében minden tagállam „B” minősítést kapott; felhívja a Bizottságot, hogy biztosítsa a költségek megalapozottságát és megfelelő költségelemzés elvégzését a csalás és a korrupció elleni küzdelem érdekében; sürgeti a Bizottságot, hogy a kifizetési kérelmek elfogadása előtt alaposan értékelje a mérföldkövek és célok kielégítő teljesülését, és biztosítsa, hogy a korábban elért mérföldkövek és célok tekintetében ne történjen visszalépés;

Átláthatósági, nyomonkövetési és ellenőrzési mechanizmusok

70. hangsúlyozza az átláthatóság és az eljárások hatékony és eredményes irányításának fontosságát a közbeszerzési folyamatok és gyakorlatok során; e tekintetben felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsák az egyenlőséget és a méltányosságot, és különösen a hozzáférést mindenki számára, beleértve a mikro-, kis- és középvállalkozásokat is a közbeszerzési eljárás során;

71. sürgeti a tagállamokat, hogy időben indítsák el a közbeszerzést az intézkedések végrehajtására annak érdekében, hogy biztosítsák annak lezárultát a mérföldkövek és célok ütemtervével összhangban;

72. hangsúlyozza, hogy az átláthatóságnak kulcsfontosságú szerepe van a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek szilárd nyomon követési rendszerének kialakításában, amely lehetővé tenné a nyilvánosság érdemi bevonását; ismételten sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Tanács – a Parlament és a Bizottság támogatásával – elutasította egy olyan online platform létrehozását, ahol a végső kedvezményezetteket nyilvánosságra hoznák; megjegyzi, hogy az eszközök jellegéből adódóan az ellenőrzés a költségek ellenőrzése helyett az eredmények és a teljesítmény elérésére összpontosít; megjegyzi, hogy ez a megközelítés egyszerűsítheti a végrehajtást, és hozzájárulhat a kívánt eredmény eléréséhez; felhívja a figyelmet arra, hogy megfelelő nyomonkövetés nélkül ez megnehezítheti az uniós alapokkal való visszaélések észlelését; sürgeti ezért a Bizottságot, hogy hozzon megfelelő intézkedéseket az uniós forrásokkal való visszaélések korai észlelésének biztosítására; felhívja a Bizottságot, hogy szigorúan kövesse nyomon a kettős finanszírozás esetleges előfordulását, és amennyiben ilyen eset megerősítést nyer, haladéktalanul fizettesse vissza az érintett pénzeszközöket;

73. felhívja a Bizottságot, hogy tájékoztassa a költségvetési hatóságot a Bizottság által a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek végrehajtására vonatkozó információk jelentésére létrehozott informatikai rendszerek használatáról;

74. sürgeti a tagállamokat, hogy egységesített és interoperábilis elektronikus formátumban gyűjtsék és rögzítsék az uniós finanszírozás végső címzettjeire és kedvezményezettjeire vonatkozó adatokat, és a Bizottság által biztosított egységes adatbányászati és kockázatminősítési eszközt használják; sürgeti a Bizottságot, hogy ragaszkodjon az integrált és interoperábilis nyomonkövetési rendszer – benne egy egységes adatbányászati és kockázatértékelési eszköz (ARACHNE) – használatához a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz valamennyi kiadása tekintetében, és biztosítsa, hogy az ARACHNE interoperábilis legyen valamennyi releváns szoftverrel és adatállománnyal az adminisztratív terhek lehető legalacsonyabb szinten tartása érdekében; emellett megismétli a jelentéstétel, a nyomon követés és az ellenőrzés digitalizálásának fontosságát;

75. emlékeztet, hogy a tagállamoknak össze kell gyűjteniük a pénzeszközök kedvezményezettjeinek és a program kedvezményezettjeinek tényleges tulajdonosára (tulajdonosaira) vonatkozó adatokat, és biztosítaniuk kell az azokhoz való hozzáférést, és megismétli annak fontosságát, hogy biztosítsák a végső kedvezményezettek átláthatóságát, anélkül, hogy többletterhet rónának a jelentéstételre; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a közbizalom és az átláthatóság érdekében időközönként tegyék közzé a végső kedvezményezettekre és az átcsoportosított forrásokra vonatkozó naprakész adatokat; felhívja a Bizottságot, hogy hozzon létre egy integrált, interoperábilis és könnyen használható rendszert, amely információkat tartalmaz valamennyi uniós társfinanszírozásban részesülő projektről, a kedvezményezettekről és a tényleges tulajdonosokról, a szerződő felekről és az alvállalkozókról, és amely képes összesíteni az ugyanazon kedvezményezett vagy tényleges tulajdonos által kapott összegeket;

76. emlékezteti a Bizottságot, hogy a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek és a kifizetési kérelmek értékelése során igénybe veheti szakértők segítségét, és felkéri, hogy adott esetben teljes mértékben használja ki ezt a rendelkezést, különösen akkor, ha nincs belső kapacitása a tervek vagy a mérföldkövek és célok teljesítésének alapos vizsgálatára; kétségének ad hangot azzal kapcsolatban, hogy a Tanács képes-e megfelelően elemezni a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési terveket vagy a kifizetési kérelmeket, és kéri megfelelő értékelésük biztosítását;

77. sürgeti a Bizottságot annak biztosítására, hogy a tagállamok által a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési terveik részeként elért mérföldkövek és célok értékelése a mérföldkövek és célok valamennyi dimenziójára, különösen azok minőségére vonatkozó átfogó és átlátható értékelésen alapuljon;

78. emlékeztet, hogy a tagállamoknak megbízható ellenőrzési és auditálási rendszert kell létrehozniuk az Unió pénzügyi érdekeinek védelme, a csalás, a korrupció és az összeférhetetlenségek megelőzése és leküzdése, valamint az átláthatóság biztosítása érdekében, és hogy a Bizottság felel annak biztosításáért, hogy ezek a rendszerek az első kifizetések jóváhagyása előtt rendelkezésre álljanak; emlékeztet, hogy a kifizetéseket a mérföldkövek és célok elérését követően kell folyósítani;

79. megjegyzi, hogy a Bizottság nagymértékben a tagállamokra bízza a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek végrehajtásának alapos ellenőrzését; sürgeti a Bizottságot, hogy biztosítsa e követelmények teljes körű végrehajtásának hatékony nyomon követését, ellenőrzését és végrehajtását, és a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz teljes életciklusa során kövesse nyomon az ilyen intézkedéseknek való folyamatos megfelelést; felhívja a Bizottságot, hogy biztosítson egy erős mechanizmust a tagállamok ellenőrzési rendszereinek rendszeres auditálására;

80. megismétli, hogy az Európai Számvevőszék, az Európai Ügyészség, az Európai Csalás Elleni Hivatal, a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynöksége (Europol) és az Európai Unió Büntető Igazságügyi Együttműködési Ügynöksége, valamint más érintett uniós szervek és ügynökségek fontos szerepet játszanak abban, hogy az NGEU végrehajtása során támogassák a tagállamokat és a Bizottságot az Unió pénzügyi érdekeinek védelmében, és felhívja ezeket az intézményeket és szerveket, hogy teljes mértékben használják ki a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet és más vonatkozó jogszabályok szerinti előjogaikat a csalás, a korrupció és az összeférhetetlenség megelőzése, felderítése, korrekciója és kivizsgálása céljából, a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz kiadásainak alapos ellenőrzése érdekében; emlékeztet, hogy ezeket az uniós szerveket és ügynökségeket megfelelő forrásokkal kell ellátni feladataik ellátásához; felhívja a Bizottságot, hogy működjön együtt ezekkel az intézményekkel és szervekkel, és biztosítsa, hogy megfelelő ellenőrzési kapacitások álljanak rendelkezésre, és hogy a tagállamok biztosítsanak számukra teljes körű hozzáférést az előjogaik gyakorlása szempontjából releváns összes információhoz;

81. üdvözli az NGEU Bűnüldözési Fórumot és a Sentinel-műveletet, amely együttműködő módon segít megelőzni és elhárítani az NGEU pénzeszközei és általában az Unió pénzügyi rendszere elleni fenyegetéseket, valamint feltérképezni a nemzeti elosztási rendszerek sebezhetőségét;

82. ismét hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a Bizottság folyamatosan – többek között utólagosan is – nyomon kövesse a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz kiadási, végrehajtási és irányítási adatait, a tagállamokkal együtt biztosítva a teljes átláthatóságot a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz eredményeinek elemzése, valamint az ezzel kapcsolatos hiányosságok azonosítása és kezelése érdekében;

83. emlékeztet arra, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről az EUMSZ 319. cikkével összhangban a Bizottság mentesítési eljárása keretében jelentést kell készíteni a rendelet 247. cikkében említett integrált pénzügyi és elszámoltathatósági jelentéstétel szerint, és különösen az éves irányítási és teljesítményjelentésben külön be kell számolni;

A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz végrehajtásának irányítása, átláthatósága és láthatósága

84. megerősíti a Parlament szerepét a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz végrehajtásának ellenőrzésében, különösen a 2021-ben tartott öt plenáris vita, a két elfogadott állásfoglalás, a Bizottság részvételével 2021-ben tartott négy helyreállítási és rezilienciaépítési párbeszéd, a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz ellenőrzésével foglalkozó munkacsoport 20 ülése, a parlamenti kérdések, valamint a rendszeres információáramlás és a Bizottságtól érkező eseti információkérések révén; emlékeztet, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 25. cikke megköveteli a Bizottságtól, hogy a megfelelő dokumentumokat és információkat egyidejűleg és azonos feltételek mellett továbbítsa a Parlamentnek és a Tanácsnak; megjegyzi, hogy a dokumentumok áramlásának megfelelő folyamata lassan indult el, és hogy a Parlament nehézségekbe ütközött a Bizottság által kapott és a tagállamok által továbbított információkhoz való hozzáférés terén; üdvözli, hogy azóta jobb kommunikációs eljárásokat vezettek be, és felszólít ezen információáramlás fenntartására;

85. kéri a Bizottságot, hogy a helyreállítási és rezilienciaépítési párbeszédek során kövessen nyílt, átlátható és konstruktív megközelítést, és tartsa be a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 26. cikke (1) bekezdésében foglalt rendelkezéseket a Parlamenttel folytatott rendszeres együttműködés tekintetében; emlékeztet, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközön keresztül létrehozott intézményközi együttműködésnek minden finanszírozási programban minimumszabállyá kell válnia;

86. kéri a nemzeti parlamenteket és az érdekelt feleket, hogy a nemzeti jogi keretekkel összhangban kövessék a Parlament példáját, és nyílt, átlátható és demokratikus módon ellenőrizzék nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési terveik végrehajtását;

87. sajnálja, hogy a nemzeti jogi kerettel összhangban a helyi és regionális hatóságokat, a civil társadalmi szervezeteket, a szociális partnereket, a tudományos köröket és más érdekelt feleket egyik tagállamban sem vonták be kellő mértékben a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek kidolgozásába és végrehajtásába, és kéri, hogy egyértelmű és átlátható elvek mentén, a nemzeti jogszabályok értelmében a lehető legnagyobb mértékben vonják be őket a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek végrehajtásába;

88. emlékeztet, hogy a helyi és regionális önkormányzatok, a civil társadalmi szervezetek, a szociális partnerek vagy egyéb érdekelt felek az élen járnak a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek helyi végrehajtásában, és emlékezteti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a helyi és regionális önkormányzatoknak, a civil társadalmi szervezeteknek, a szociális partnereknek vagy egyéb érdekelt feleknek a tervek végrehajtásába és nyomon követésébe történő megfelelő bevonása és koordinációja döntő jelentőségű az Unió gazdasági fellendülésének sikerében és e tervek széleskörű elfogadásában; kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, hogyan lehetne párbeszédet kialakítani a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz érintett érdekelt feleinek uniós szintű képviselőivel;

89. felhívja a tagállamokat, hogy a polgárok sajátos regionális és helyi szintű igényeinek figyelembevétele érdekében a megkülönböztetésmentesség és az egyenlő bánásmód elvének tiszteletben tartása mellett biztosítsák az egyértelműséget a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz alapjainak felelősségmegosztása és megfelelő irányítási rendszerei tekintetében; emlékeztet, hogy a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek intézkedéseinek a nemzeti jogi keretekkel összhangban tiszteletben kell tartaniuk az összes vonatkozó jogszabályt;

90. elvárja, hogy a Bizottság által készített, a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz végrehajtásáról szóló vizsgálati jelentés átfogó adatokat és elemzést nyújtson a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek végrehajtásának hozzájárulásáról a szociális jogok európai pilléréhez, beleértve a nemek szerinti hatást, és a tervek tényleges hozzájárulását a nemek közötti egyenlőséghez, valamint a kis- és középvállalkozások támogatásához és a stratégiai autonómiához;

91. felhívja a Bizottságot annak értékelésére, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz végrehajtási szakaszában várhatóan sikerüle elérni a terveknek megfelelően a jogszabályban meghatározott 37 %-os zöld és 20 %-os digitális kiadási célt, és adott esetben felhívja a tagállamokat, hogy – szükség esetén a Bizottság támogatásával – tegyék meg az e célok eléréséhez szükségesnek ítélt lépéseket, amennyiben azok nem teljesülnének;

92. elvárja, hogy a Bizottság által a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz végrehajtásáról készített felülvizsgálati jelentés adott esetben tájékoztatást nyújtson a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek megfelelő végrehajtását akadályozó szűk keresztmetszetekről;

93. üdvözli a helyreállítási és rezilienciaépítési eredménytábla 2021. decemberi elindítását, amely minden polgár számára lehetővé teszi a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz végrehajtásának nyomon követését; megjegyzi, hogy a közös mutatókról szóló felhatalmazáson alapuló jogi aktussal összhangban a tagállamoknak több mutatóról is jelentést kell tenniük, többek között a szociális jogok európai pillérének végrehajtására és a támogatott kkv-kra vonatkozóan; felkéri a Bizottságot, hogy javítsa és bővítse az eredménytábla lehetőségeit a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz magas fokú átláthatóságának és elszámoltathatóságának biztosítására; üdvözli, hogy az eredménytábla nemek szerinti bontásban tartalmazza az adatokat a létszámmal kifejezett mutatók esetében;

94. sürgeti a Bizottságot azon intézkedés érvényesítésére, mely szerint a tagállamoknak át kell adniuk a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet hat alappillérével kapcsolatos eredményjelentéshez szükséges adatokat, lehetővé téve ezáltal minden egyes polgár számára a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz végrehajtásának nyomon követését. sajnálja ugyanakkor, hogy a tagállamok nem hajlandóak részletesebb adatokat szolgáltatni a helyreállítási és rezilienciaépítési eredménytáblához; megjegyzi, hogy a részletesebb adatok lehetővé tették volna a polgárok számára, hogy jobban elszámoltassák kormányukat;

95. hangsúlyozza, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet egyik célja, hogy hozzájáruljon az EU szociális célkitűzéseinek eléréséhez, és hangsúlyozza annak fontosságát, hogy rendelkezésre álljanak olyan módszerek, amelyek bemutatják a végrehajtás terén elért előrelépést, és ennek a szociális jogok európai pilléréhez való hozzájárulását; aggódik amiatt, hogy a szociális kiadásokról és a rezilienciaépítési eredménytábláról szóló felhatalmazáson alapuló jogi aktus nem lesz elegendő a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz szociális és nemi dimenziójának és hatásainak nyomon követéséhez és az azokról szóló jelentéstételhez; felhívja a Bizottságot, hogy az eredménytábla tematikus elemzésében szereplő kiegészítő szociális és nemekre vonatkozó mutatók révén jobban tükrözze a szociális jogok európai pillére 20 elve végrehajtásának nyomon követését;

96. felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő az eredménytábla tematikus elemzésében szereplő kiegészítő mutatókat a tagállamok biológiai sokféleséggel, kohézióval és versenyképességgel kapcsolatos teljesítményének nyomon követésére;

97. emlékeztet, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet értelmében a Bizottságnak az eszközzel kapcsolatos tájékoztatási és kommunikációs tevékenységeket kell végeznie; ösztönzi a Bizottságot, hogy a tagállamokban működő képviseletein keresztül és az Európai Parlament Kapcsolattartó Irodáival együttműködve indítson olyan eseményeket a tagállamokban, amelyek népszerűsítik az eredménytáblát, és bemutatják a Bizottság által elvégzett különböző elemzéseket, többek között a hat alappillér vonatkozásában is; ösztönzi a Bizottságot, hogy tegyen közzé részletes elemzést a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz pozitív hatásairól, kiemelve a bevált gyakorlatokat a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek végrehajtásában, valamint ajánlásokat a végrehajtás során felmerülő akadályok leküzdésére és a finanszírozás hatékony felhasználására;

98. rámutat arra, hogy a nemzeti közigazgatási szervek számára komoly kihívást jelent, hogy ilyen rövid idő alatt a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből származó összes forrást fel tudják használni; ösztönzi a Bizottságot, hogy támogassa aktívan a tagállamokat az uniós források felhasználásában, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz forrásainak kifizetése az egész Unióban sikeresen megvalósuljon;

99. továbbra is elkötelezett, és igyekszik teljes mértékben kihasználni a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet által kínált lehetőségeket a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz értékelésére, ellenőrzésére és népszerűsítésére, többek között helyi, regionális és nemzeti szintű rendezvények és tevékenységek révén is;

100. üdvözli az európai ombudsmannak a helyreállítási alapok felhasználásnak átláthatóságára irányadó helyes gyakorlat elveiről szóló dokumentum elkészítésére vonatkozó kezdeményezését;

101. megállapítja, hogy a tagállamok nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervei beszámolnak kommunikációs stratégiáikról; sajnálatosnak tartja ugyanakkor, hogy egyértelmű előírások hiányában ezek a tervezett kommunikációs kampányok nagyon eltérőek lesznek, ami korlátozza a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz és összességében az uniós finanszírozás láthatóságát; üdvözli, hogy a legtöbb tagállam követte a Bizottság ajánlásait, és olyan külön weboldalakat dolgozott ki, ahol megjelennek a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközzel kapcsolatos információk, de sajnálja, hogy jelentős különbségek vannak a nyilvánosságra hozott információk részletessége tekintetében;

102. szorgalmazza a nemzeti végrehajtásról és a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközzel kapcsolatos nemzeti kommunikációs stratégiákról a polgárok rendelkezésére álló információk további harmonizációját az átláthatóság és az elszámoltathatóság elősegítése érdekében, erősítve ezáltal a végrehajtással kapcsolatos szerepvállalást; felkéri a Bizottságot, hogy javasoljon harmonizált megközelítést és előírásokat a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz végrehajtására vonatkozó információk nemzeti és regionális szintű megjelenítésére, és kéri a tagállamokat, hogy tartsák be ezt a normát, vagy adjanak magyarázatot az attól való eltérésekre;

A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközzel kapcsolatos eddigi tanulságok

103. ismét hangsúlyozza, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz tagállamok általi sikeres végrehajtása nagy jelentőséggel bír az uniós gazdaságra és társadalomra gyakorolt hosszú távú hatás biztosítása szempontjából; kiemeli, hogy az EU gazdasági kormányzási keretének felülvizsgálata lehetőséget ad arra, hogy levonjuk a tanulságokat a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz sikereiből, de kudarcaiból is; sürgeti a Bizottságot, hogy dolgozzon ki és terjesszen elő különböző forgatókönyveket arra vonatkozóan, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz kialakításából és végrehajtásából levont tanulságok hogyan ösztönözhetik az EU makrogazdasági kormányzási keretének felülvizsgálatát, különös tekintettel a nagyobb átláthatóság, demokrácia, részvétel, koordináció és felügyelet megvalósítására;

104. hangsúlyozza, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz bizonyította az Európai Parlament és a Tanács erőteljes bevonásának fontosságát a közös uniós prioritások, az új kihívásokra adott válaszok meghatározásába, valamint az alapul szolgáló politikai iránymutatások és irányítási mechanizmusok kialakításába, továbbá az erős európai felelősségvállalás érdekében a végrehajtás ellenőrzésébe; megerősíti, hogy a Parlamentnek a Tanáccsal egyenrangú félnek kell lennie az eszköz végrehajtásának ellenőrzésében, és felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a jövőbeli uniós kezdeményezések során mindkét intézmény egyenlő bánásmódban részesüljön; kiemeli a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok fontosságát a folyamat demokratikus elszámoltathatóságának és legitimitásának javításában;

105. pozitívan értékeli, hogy a reformokhoz és beruházásokhoz csomagok és ösztönzők formájában nyújtott uniós támogatás fontos szerepet játszott a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz és a közös uniós prioritásokon alapuló európai szemeszter iránti nemzeti felelősségvállalás megerősítésében; kiemeli továbbá, hogy a nemzeti jogi kereten belül a helyi és regionális önkormányzatok, a szociális partnerek és a civil társadalmi szervezetek magas szintű bevonásával zajló érdemi szociális és területi párbeszédek alapvető fontosságúak a nemzeti felelősségvállalás, a sikeres végrehajtás és a demokratikus elszámoltathatóság szempontjából, és hogy ezeket meg kell erősíteni és körültekintőbben kell alkalmazni, és hogy ezek jövőbeli kezdeményezéseket és mechanizmusokat inspirálhatnak az EU-ban és tagállamaiban;

106. a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz jó példája alapján, az NGEU részeként elismeri a közös, modern és hatékony uniós válasz jelentős hozzáadott értékét, amely gyorsan mozgósítható a válságok és az új kihívások kezelése érdekében;

107. felhívja a Bizottságot, hogy teljes mértékben vegye figyelembe a Parlament véleményét a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz végrehajtásáról szóló közelgő felülvizsgálati jelentésben, amelyet a Bizottság 2022. július 31-ig nyújt be a Parlamentnek és a Tanácsnak; felhívja a Bizottságot, hogy az említett jelentésben vegye figyelembe az összes érintett érdekelt fél hozzájárulását is;

o

o o

108. utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Számvevőszéknek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, a Régiók Bizottságának, valamint a tagállamok kormányainak parlamentjeinek.

(1) HL L 57., 2021.2.18., 17. o.

(2) HL L 433. I, 2020.12.22., 1. o.

(3) HL C 15., 2022.1.12., 184. o.

(4) HL C 67., 2022.2.8., 90. o.

(5) Elfogadott szövegek, P9_TA(2022)0121.

(6) Elfogadott szövegek, P9_TA(2022)0219.

(7) Elfogadott szövegek, P9_TA(2022)0240.

(8) HL L 429., 2021.12.1., 83. o.

(9) HL L 429., 2021.12.1., 79. o.

(10) HL C 155., 2021.4.30., 45. o.

(11) HL C 97., 2022.2.28., 21. o.

(12) Elfogadott szövegek, P9_TA(2022)0074.

(13) Elfogadott szövegek, P9_TA(2022)0204.

(14) https://ec.europa.eu/economy_finance/recovery-and-resilience-scoreboard/

(15) https://www.europarl.europa.eu/thinktank/hu/research/advanced-search?textualSearch=RRF&startDate=01%2F07%2F2019&endDate=&firstCameToPage=false

(16) Európai Parlament, Uniós Belső Politikák Főigazgatósága, Állampolgári Jogi és Alkotmányügyi Tematikus Főosztály, COVID-19 and its economic impact on women and women’s poverty – Insights from 5 European Countries (A Covid19 és annak a nőkre és a nők szegénységére gyakorolt gazdasági hatása – Bepillantás 5 európai ország helyzetébe), 2021. május. https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2021/693183/IPOL_STU(2021)693183_EN.pdf

(17) Eurochild, Growing up in lockdown: Europe’s children in the age of COVID-19 (Nevelkedés a lezárások alatt: Európa gyermekei a Covid19 korában), 2020. november 17., https://www.eurochild.org/resource/growing-up-in-lockdown-europes-children-in-the-age-of-covid-19/

(18) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1999 rendelete (2018. december 11.) az energiaunió és az éghajlat-politika irányításáról, valamint a 663/2009/EK és a 715/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 94/22/EK, a 98/70/EK, a 2009/31/EK a 2009/73/EK, a 2010/31/EU, a 2012/27/EU és a 2013/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 2009/119/EK és az (EU) 2015/652 tanácsi irányelv módosításáról, továbbá az 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 328., 2018.12.21., 1. o.).

(19) Az Európai Parlament és a Tanács 1176/2011/EU rendelete (2011. november 16.) a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséréről és kiigazításáról (HL L 306., 2011.11.23., 25. o.).