HU 
 
 
AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK VÉLEMÉNYE 
(2008. december 2.) 
a magyar Pénzügyminisztérium kérésére  
a Magyar Nemzeti Bankról szóló törvény módosításáról szóló törvényjavaslatról 
(CON/2008/83)  
 
Bevezetés és jogalap  
2008. október 23-án a magyar Pénzügyminisztérium felkérte az Európai Központi Bankot („EKB”), hogy 
alkosson véleményt a Magyar Nemzeti Bankról szóló  2001. évi LVIII. törvény (a továbbiakban: MNB-
törvény) módosítása iránti törvényjavaslatról1 (a továbbiakban: törvényjavaslat). 
Az EKB véleményalkotásra szolgáló hatásköre az Európai Közösséget létrehozó szerz ődés 105. cikkének 
(4) bekezdésén és a nemzeti hatóságoknak az Eu rópai Központi Bankkal a jogszabálytervezetekr ől 
folytatott konzultációjáról szóló, 1998. június 29-i 98/415/EK tanácsi határozat2 2. cikke (1) 
bekezdésének második, harmadik, ne gyedik és ötödik francia bekezdésén alapul, mivel a törvényjavaslat 
a bankjegyekkel és érmékkel, a Magyar Nemzeti Bankkal („MNB”), a központi banki információs 
rendszerek számára történ ő adatgyűjtéssel, valamint a fizetési és elszámolási rendszerekkel kapcsolatos 
rendelkezéseket tartalmaz. Az Európai Központi Bank eljárási szabályzatának 17.5. cikke els ő 
mondatával összhangban a Kormányzótanács fogadta el ezt a véleményt. 
 
1. A törvényjavaslat célja 
A törvényjavaslat f ő célkitűzései a következ ők: 
a) az MNB-re vonatkozó keretszabályozásnak a Szerz ődés központi banki függetlenségr ől szóló 
rendelkezéseihez való hozzáigazítása,  
b) a Monetáris Tanács tagjainak hivatalba lépése id őpontjának és az általuk teend ő eskü szövegének 
szabályozása, 
c) a tulajdonszerzésre vonatkozó jelenlegi korlátozások megváltoztatása,  
d) részletes szabályozás kialakítása az MNB tisztvisel őire és alkalmazottaira vonatkozó 
összeférhetetlenségi szabályok tekintetében, 
e) a következ ő felhatalmazások megadása: i. az MNB elnöke számára a központi értéktári és a 
központi szerz ődő félként történ ő tevékenységekre vonatkozó egyes kérdések szabályozása 
tekintetében; ii. az MNB számára a hivatalos statisztikai adatszolgáltatási szolgálathoz tartozó más 
                                                      
1  Magyar Közlöny, 2001. VII. 5.  
2  HL L 189., 1998.7.3., 42. o. 
szervektől egy edi azonosításra ne m alk almas adatok gy űjtése tekintetében; iii. az MNB szám ára 
arra, hogy  harmadik sze mély eket – azaz a pos tát és a hitelintézeteket – bevonja a fizet őeszközként 
szolgáló sérült vagy  bevont bankjegy ek és ér mék lecser éléséhez kapcsolódó kötelezettség einek 
teljesítésébe; iv. a ham is magy ar és külf öldi fizetőeszközöknek a p énzüg yi közv etítő szervez eten és 
a postán keresztül a kijelölt szervhez val ó továbbítására. 
 
2. Általános észrevét elek 
2.1. Az EKB megism étli az M NB-törvény gy akori m ódosításai tekintetében korábba n tett észrevételeit. 
A központi banki függetl enség összef üggésében az  egy ik megfontolás az, hogy  olyan központi  
banki jogszabály i keretre ndszerre van  szükség , amely stabil és hosszú tá vú alapot biztosít a 
központi ban k működéséh ez. Az E KB az MNB t ekintetében megjegyzi, hogy az MNB-törv ény az 
elmúlt években több  alkal ommal módosításra került, g yakorta  alapvetően m egváltoztatva az  MNB-
re vonatkozó jogszabály i keretrendszer t, és úgy  találja, hogy  az eltérő jogi koncepcióknak  ilyen 
rövid i dőn belül történ ő bevezetés e kedvezőtlenül érintette az  MNB szerv ezeti és ir ányítási 
stabilitását3. 
2.2. Az EKB sajnálatosnak tartja, hog y a tör vényjavaslat továbbra sem  oldja meg az EKB 2008. májusi 
konvergencia jelentésében kiem elt valamenny i kérdést. 
 
3. Különös megjegyz ések 
A monetáris finanszírozás tila lmával kapcsolatos kérdések 
3.1. Az EKB üdvözli a törv ényjavaslat 4 . §-át, am ely a Szerz ődés 101. cikkére való kifejezet t 
hivatkozást illeszt be az M NB-törvény 16. § (1) bekez désébe, a Sze rződés 104. c ikkében és a 104b . 
cikke (1) be kezdésében említett tilal mak alkal mazásához szükséges fogalmak meghatározásáról  
szóló, 1993 . decem ber 13-i 3603/ 93/E K tanácsi rendeletre4, való hivatkozással egy ütt, a 2008.  
májusi konv ergenciajelen tésben foglaltaknak m egfelelően. A konvergenciajelentés javasolja a 
Szerződés 10 1. cikkére való kifejezett  hivatko zásnak az M NB-törvény  14. §-ába és 71.  § (3) 
bekezdésébe való beilleszt ését is. A törvény javasl at 1. és 16. §-a az M NB-törvény  16. § (1) 
bekezdésébe illeszt be a S zerződés 101. cikkére vonat kozó hivatkozást. Az E KB vélemény e szerint 
ez a sorozatos hivatkozás pusztán jogalkotási technika kérdése és úgy  találja, hogy a Szerz ődés 
101. cikkére való hivatkozás megvalósult.  
3.2. Az EKB megjegyzi, hogy  míg a törvény javasl at módosítja az MNB-törvény 14. §-át és 71. § (3)  
bekezdését, n em határozza meg, hogy  a hitelny újtásra megfelelő biztosíték mellett kerül sor. Az 
EKB véle ménye szerint ennek meghatár ozása s zükséges lehet, mivel egy oly an további biztosítékot 
vezetne be, a mely a minimum ra szorítan á az MNB ve sztes égeinek lehet őségét. 
                                                      
3  Az EKB 2007. május 24-i CON/2007/14 véle ménye a mag yar pénzüg yminisztér ium kérésére a Magyar Nemzeti B ankról 
szóló törv ényt módosító  törvényjavaslatról. 
4  HL L 332 ., 1993 .12.31 ., 1. o. 
2 
3.3. A törvény javaslat 3. §-a az MNB-törv ény 15. § (1) bekezdésének  módosításáv al jelentősen bővíti 
az MN B ált al vezet ett, közszfér ához tartozó szá mlák listáját. E gyben beikta tja a 15. § új (2)  
bekezdését  annak érdekében, hogy  az MNB a ki ncstári egy séges szám la mindenkori egy enlege 
után a jegy banki alapkam atnak m egfelelő mértékű kamatot fizessen a közpo nti költségvetés javára. 
Amint azzal  az EKB 2008. m ájusi konvergenciajel entése is f oglalkozott, a Központi Bankok 
Európai Rendszere és az Európai Központi Bank  alapokmányának (a továbbiakban: K BER-
alapokmány ) 21.2. cikke alapján az NKB-k által ellátható fiskális megbí zotti funkcióra vonat kozó  
nemzeti szab ályozásnak össze egyeztethetőnek kell lennie a monetáris finanszír ozásra vonatkozó, a 
Szerződés 1 01. cikkébe n szerepl ő tilalommal. A m onetáris finanszírozás tilalmának való 
megfelel ést érinti az, ha a nemzeti jogi szabály ozás l ehetővé teszi  a fenti betét ek és folyószá mla-
egyenlegek u tán a piaci k amatok feletti és n em azo kkal legfeljebb megegy ező kamat fizetését. 
Ebben az esetben, ha a jegybanki  alapkamat a piaci kamatoknál magasabb, a kamatrés a piaci 
kamatok feletti és - a m onetáris finanszírozás tilal ma ellenér e - gy akorlatila g éven belüli hitelt 
képez, és ekként meg hiúsíthatja a tilalo m célkitűzéseit. Az EK B javasolja, hogy  a 
törvén yjavaslatnak az MNB-törvény  15. § (2) b ekezdését módosító 3 . §-ában a „jegybanki 
alapka matnak megfelelő mértékű kamatot” szöveg kerüljön felváltá sra a „legfel jebb piaci kamatot”  
fizet szöveggel. 
Bankjegyek é s -érm ék 
3.4. A törvény javaslatnak az MNB-törvény 31. §-át  módosító 8. §-a szerint az M NB nem  térít heti meg 
megsemm isült bankjeg yek vag y érmék értékét.  Az EKB vélem énye, hog y am enny iben a 
megse mmisült bankjegy ek vagy  érmék törvény es fizetőeszközök, azokat akár díjazás ellenében is 
vissza kell vá ltani, kivéve, ha fennáll a nnak gy anúja, hogy  a megsemmisülés bűncselek mény  vagy 
szándékos cselek mény következm énye. 
3.5. Az EKB a t örvény javaslatnak az MNB-törvén y 31/A. § (2)-(4) bekezdését  módosító 9. §-ával  
kapcsolatban megjegy zi, hogy  a szakért ői vizsgálat  ne m akadályozhatja meg a 
bankjeg yhamisítványok büntet őeljárásban bizony ítékként történ ő felhasználá sát vagy 
visszatart ását, kivéve, ha ennek alkal mazása l ehetetlen, figy elembe véve az elk obzott 
hamisítvány ok mennyiségét és fajtáját5. 
3.6. A törvény javaslatnak az MNB-törvény  31/A. § (2)-(4) bekezdését módosí tó 9. §-a fel sorolja 
mindazokat a  szolgáltatókat, a melyek kötelesek anna k biztosításár a, hogy  ellenőrzésre k erüljön az 
általuk átvett és forgalo mba hozatalra  szánt eu robankjegy ek és –ér mék er edetisége. Az  EKB  
javasolja az e uro pénzham isítás elleni védel méhez szükséges intézkedések megállapításáról szóló, 
2001 . júni us 28-i 1 338/2001/EK tanácsi rendelet6 jövőbeli m ódosításainak figy elembe vételét is. 
                                                      
5  Az EKB 2006. október 6-i EKB/2006/13 aj ánlása az euro h amisítás elleni hatékon yabb védelmére szolg áló eg yes 
intézkedések  elfogadásáról (H L C 257., 2006.10 .25., 16. o.) . 
6  HL L 181 ., 2001 .7.4., 6. o.
3 
Központi b anki függetlenség – a  jegyban k elnökének esküje 
3.7. A törvény javaslatnak az MNB-törvény 49. § (7 ) bekezdését módosító 10. §- a szerint a monetáris 
tanács tagja a köztársaság i elnök el őtt az egyes közjogi tisztségviselők esküjéről és fogadalmáról 
szóló 2008. évi XXVII. törvény  szerinti szöveggel esküt vagy  fogadalmat tesz és okmányt ír alá7. 
Mivel a monetáris tanács tagjai részt  vesznek a KBER-vel kapcsolatos feladat okban, az általuk 
leteendő eskü szövegét úgy kell módosít ani, hogy  az összhangban álljon a KBE R alapok mányának 
14.3.  cikkével. 
Statisztika 
3.8. Az EKB üdvözli a törvény javaslatnak az MNB-törv ény 28. §-át és a statisztikáról szóló 1993. évi  
XLVI. törvény t8 módosító 6. és 19. §- át. Az EKB úgy találja, hog y a javasolt m ódosítások a  
közösségi jogszabály okkal összhangban állnak.  
Az MNB fel vigyázói feladatainak elismerése  
3.9. Az EKB  üdvözli a törvény javaslat azon szándé kát, hogy  az MNB felvigy ázói tevékeny ségét a 
fizetési rendszerek, értékpapír-elszámol ási és kiegy enlítési rendszerek és a központi szerz ődő felek  
tekintetében végzett f ő feladatainak eg yikeként határozza meg.  Az E KB vélemény e szerint a 
törvény javaslatnak fontos eleme az MNB felvig yázó jogköreinek kifejezett meghatározása, am ely 
megfelelő alapot fektet l e a központi  bank felvi gyázói f unkci ója jogszabály i keretrendszerének  
meghatározásához. A törvény javaslat eg yben ha tékony felvig yázói jogkört b iztosít azzal, hog y 
felhatal mazza az MNB elnökét egy es kérdések  szabály ozásár a az értékpapír-elszám olási és 
kiegy enlítési infrastruktúrák tekintetében, beleértve a központi szerz ődő feleket. 
3.10.  Amint azt az EKB koráb bi vélemény eiben is megjegyezte, a felvigy ázói jogkör a stabil piaci  
infrastruktúrák el őmozdítására vonatkozó központi  banki fela dat szerves része, a m onetáris politika  
hatékony ságának és a pén zügyi rendszer á ltalános stabilitásának biztosítása érdekében9. Ebben az  
összefüggésb en el kell ismerni, hogy  a fizetési r endszerek és az ért ékpapír-elszám olási rendszerek 
összekapcsol ódnak, tekint ve a „ szállít ás fizetés e llenében” mechanizm us használatát, amely nek 
alapján az ért ékpapírok els zámolása és pénzeszközö k átadása egyidej űleg m egy végbe. E nnélfogva  
nyomós érv szól a mellett, hogy fizetési é s értékpapír-elszá molási rends zerek felvigy ázása 
integrálásra k erüljön, és h ogy ezt a fun kciót az NKB lássa el. Az ily en tranz akciók m indkét lába 
kiegy enlítésére hasonló biztosítékokn ak kell vonatkozniuk a  rendszerszint ű hatásokk al járó 
aszimme triák elkerülésér e. Az NKB-k által az  értékpapír-elszá molási rendsze rek felvigy ázásában 
                                                      
7  Magyar Közlöny, 2008. VI. 18 . Az eskü szövege a köv etkező: „Én , (a me gválasztott k özjogi tisztsé gviselő neve)  
esküszöm , hogy hazám hoz, a Ma gyar Köz társasá ghoz és annak n épéhe z hű lesze k; az Alkotmán yt a többi jogszab állyal 
együtt megtarto m és megtartato m; a tudomásomra jutott titkot meg őrzöm; (a tisz tség me gnevezése) tisztségem ből eredő 
felad ataimat a Mag yar Kö ztársaság f ejlődésének el őmozdítása és az Alkotmán y érv ényesülése érd ekében  
lelkiismeretes en teljesítem.”  
8  Magyar Közlöny, 1993 . V. 12 . 
9  A leng yel pénzügyminiszter kérésére a p énzügyi eszkö zök keresked elméről szóló törv ény módosítása iránti 
törvén yjavaslatr ól szóló , 2006. november 16-i CON/2006/53 EKB-vélemén y 2.8 pontja; lá sd a p énzüg yi szektor  
felüg yeletére vo natkozó ho lland  törvén yjavaslat ról szól ó, 2006 . április 25-i CO N/2006/20 EKB-vélem ény 3.2 p ontját , 
valamint a lux emburgi kincstári és költs égvetési miniszter kérés ére a 98/26/ EK irán yelvet végr ehajtó törv ényjavaslatról  
(rövidített cím) szóló, 2000 . janu ár 20- i CON/199 9/19 EKB-vélemén y 4-14. pontját;  lásd a CPSS „Central bank oversight 
of pa yment and  settlem ent systems” című, 2005. májusi kiadv ányának 1.1. pon tját; a kiadván y a BIS weboldalán  érhető 
el a következő címen: www. bis.org. 
4 
betöltött szerep magától é rtetődő, tekintve az értékpapír-elszá molási rendszer eknek a pénz ügyi 
piacok m űködésében betöltött szer epét, illetve a rendszerek biztonságosságának  és 
hatékony ságának szükségességét. A fizeté si és  elsz ámolási rendszerek  felvigy ázása az  
eurorendszer nek tulajdoní tott fő hatáskörök egy ike, a melynek joga lapját a Szer ződés 105. cik kének 
(2) bekezdés e és a KBE R-alapok mány 3.1 és 22. cikke határ ozza meg10. Az eurorendszerhez  
tartozó NKB -k különösen az EKB K ormány zótanácsa ált al meghatározott, közös felvigy ázói 
politikának megfelel ően látják el a fizetési rendszer ek felvigy ázását, amely  politika az MNB-re is 
fog vo natkoz ni azt követ ően, hogy  Magyarország bevezeti a z eurót11. Am int az korábbi EKB -
véleményekben is megjegy zésre került12, a központi bank felvigy ázói szerepe a következőkben is 
tükröződik: i. ne mzetközi szinten a Fi zetési és El számolási Rends zerek Bizotts ága (Paym ent and 
Settlement Systems Commi ttee – PSSC) és az Érték papír-bizottságok Nem zetközi Szervezet ének 
(International Organization of Securities Commissions  – IOSCO) által az értékpapír-elszám olási  
rendszerek t ekintetében végzett közös munka13; és ii. közöss égi szinten a KBER és  az 
Értékpapírpiaci Szabály ozók Európai Bizottsága ( Committee of E uropean Securities R egulat ors – 
CESR) által  az Európai  Unió érték papír-elszá molási rendsz erei s zámára közös aján lások 
létrehozása14, amely re vonatkozóan  a megbízást a Tanács a közelm últban ismételte n 
megerősített e15. 
 
Ezt a vélemény t közzéteszik az EKB honlapján.  
 
 
Kelt Frankfurt a m Mainban, 2008. decem ber 2-án. 
 
[aláírás] 
 
az EKB elnöke 
Jean-Claude TRICHET 
                                                      
10  Lásd a Ban ca d’Ital ia kér ésére a fiz etési rendszerekről, a fizetési infr astruktú rákról és  a fizetési eszközökről szóló 
rendeletjavaslatr ól szóló , 2003 . augusztus 7-i CO N/2003/14 EKB -vélemén y 5. pontját. 
11  Lásd a Cs eh Köztárs aság pénzügyminisztérium ának kér ésére a pénzüg yi piaco k felüg yeletének integrá lásáról szóló 
törvén yjavaslatr ól szóló, 200 5. július 15-i CON/2005/ 24 EKB-vélemén y 14. pontjá t; lásd még a leng yel 
pénzüg yminiszter kérésér e a pénzüg yi in tézmények felügyeletéről szó ló törv ényjavaslatról szóló, 2006 . március 19-i 
CON/2006/15 EKB-vélemén y 4.2. pontját. 
12  Lásd a CON/200 5/24 EK B-vélemén y 15. pontját. 
13  Lásd pl. a CPSS-IOSCO követ kező közös kiadván yait: „ Recommendations for securities set tlement systems ”, 2001. 
november, „ Recommendations for Central Coun terparties ”, 2004. november; a kiadván yok a BI S weboldalán ér hetők el 
a www. bis.org címen. 
14  Lásd az EKB weboldalán, a www. ecb.europa.eu címen olvash ató sajtóközlemény t. 
15  Lásd Tan ácsi k övetke ztetések a kieg yenlítésről és elszámolásról, a G azdasági és Pénzüg yi Tanács 2008. jún ius 3-án, 
Luxembourgban  tartott 2872. ülése. 
5