[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 15.5.2007

SEC(2007) 583

A BIZOTTSÁG SZERVEZETI EGYSÉGEINEK MUNKADOKUMENTUMA kísérő dokumentum a következőhöz

Javaslat A TANÁCS RENDELETE a beágyazott számítástechnikai rendszerekre irányuló közös technológiai kezdeményezést megvalósító „ARTEMIS közös vállalkozás” létrehozásáról Hatásvizsgálat összefoglalása {COM(2007) 243 végleges} {SEC(2007) 582}

RÖVID ÖSSZEFOGLALÓ

HÁTTÉR

A hetedik keretprogram[1] az ipar és más érdekeltek kutatási igényeire reagálva bevezeti a közös technológiai kezdeményezéseket. A közös technológiai kezdeményezések közös európai érdeket képviselő tevékenységeket folytathatnak,[2] és hozzájárulhatnak a lisszaboni versenyképességi célkitűzéshez és a kutatási ráfordításokkal kapcsolatos barcelonai célokhoz.[3]

Az információs és kommunikációs technológiák (IKT) döntő gazdasági és társadalmi jelentőséggel bírnak, és kulcsszerepet játszanak az európai növekedés és foglalkoztatás megújult lisszaboni stratégiájának megvalósításában. A Bizottság „i2010” kezdeményezése[4] az Európa és a vele versenyben álló térségek közötti termelékenységi rés szempontjából prioritásként az IKT kutatást célzó innováció és befektetés erősítését nevezte meg. A beágyazott számítástechnikai rendszerek – a termékeknek és a folyamatoknak intelligenciát juttató láthatatlan elektronika és szoftver – az IKT területének különösen fontos részét képezi, mivel erősíti a versenyképességet, az innovációt és a növekedést az európai ipar kulcsfontosságú ágazataiban (pl. autóipar, űrkutatás, fogyasztói elektronika, távközlés, automatizálás). A beágyazott rendszerek az EU egyik fő ipari és technológiai erejét jelentik a globális piacokon.[5] Az előrejelzések azt mutatják, hogy 2010-re több mint 16 milliárd beágyazott készülék lesz (ami a Föld lakosságára vetítve személyenként csaknem három készüléket jelent), 2020-ra pedig 40 milliárdnál is több.[6] A következő öt évben a végtermék értékén belül a beágyazott rendszerek részaránya várhatóan jelentős szintet fog elérni[7] a fő ipari ágazatokban, például az autóiparban (36%), az ipari automatizálásban (22%), a távközlésben (37%), a fogyasztói elektronikában és az intelligens otthonokban (41%), valamint az egészségügyi és orvosi berendezések területén (33%).

Míg világméretekben a következő tíz évben a teljes K+F mintegy 170%-kal fog nőni, a beágyazott szoftverek K+F-kiadásai az előrejelzések szerint 225%-kal fognak nőni, a 2002. évi 58 milliárd EUR-ról 2015-ig 132 milliárd EUR-ra.[8]

A közös technológiai kezdeményezések az európai technológiai platformok (ETP-k) munkájában gyökereznek. Az ARTEMIS technológiai platform[9] az ipar fontos ágazatait, a kutatást és az európai hatóságokat kapcsolja össze a beágyazott rendszerek területén. Célja a kritikus tömeg megteremtése, valamint a kutatási erőfeszítések és kezdeményezések koordinálása egész Európában, az EU által ezen a területen elfoglalt vezető szerepre vonatkozó következetes stratégia megvalósítása érdekében. Egyik fő feladata a „stratégiai kutatási ütemterv” meghatározása, amely az adott területen referenciává válik és befektetéseket vonz az összes érdekelttől. A stratégiai kutatási ütemterv első változatát 2006 márciusában tették közzé.

Az ARTEMIS technológiai platform 2004 januárjában történt létrehozását kiterjedt egyeztetés követte az érdekeltekkel, ezen belül a 24 tagállam és a keretprogramhoz társult országok nemzeti hatóságaival. A stratégiai kutatási ütemtervet és a közös vállalkozás működési vonatkozásait jelentős nyilvános rendezvényeken mutatták be és vitatták meg. Kiegészítésképpen széles körben folytak megbeszélések, és két nemrégiben készült tanulmány[10] nyújtott további betekintést a finanszírozásba, a beágyazott rendszerek technológiai és piaci tendenciáiba, a kezdeményezés irányításának felépítésébe és annak várható hatásába.

A PROBLÉMA JELLEGE

Elégtelen K+F beruházás

Az EU-ban az IKT K+F az összes K+F-kiadás mintegy 18%-át teszi ki, míg az Egyesült Államokban ez az arány 34%, Japánban pedig 35%.[11] Az EU egy főre számított kiadása mintegy 80 EUR, míg az USA- 350 EUR, Japáné pedig 400 EUR. A beágyazott rendszerek kutatására fordított teljes állami finanszírozás Európában[12] a teljes IKT-nak csak 11%-a, annak ellenére, hogy a beágyazott rendszerekkel kapcsolatos K+F az IKT K+F összes üzleti ráfordításának több mint 50%-át teszi ki.

A kutatásfinanszírozás szétaprózottsága

A beágyazott rendszerekre vonatkozóan Európában több finanszírozási program is működik. A keretprogramok az évek során jelentős beruházásokat eszközöltek az IKT-kutatásban, de az EU teljes költségvetésében kis százalékos arányt képviselnek.[13] A kormányközi Eureka-rendszer állami finanszírozást biztosít ipari K+F projektekhez; különféle hiányosságok (mint a kiértékelési és a projektek figyelemmel kísérését szolgáló eljárások párhuzamossága kormányközi és nemzeti szinten, az állami finanszírozás alacsonyfokú előrejelezhetősége, a projektek indítása előtti késések) eredményességét meggyengítették. Nemzeti szinten 23 tagállam és társult ország 122 IKT-programjából 17 kapcsolódott beágyazott rendszerekhez. Néhány országban a beágyazott rendszerekkel kapcsolatos tevékenységek különféle (olykor egymáshoz nem kapcsolódó) program között oszlanak meg. Összességében a jelenlegi eszközök nem teremtenek megfelelő keretet az európai erőforrások nagyfokú és közös célkitűzésekre irányuló mozgósítására, az eredményesség és a hatékonyság megőrzése mellett.

A technológia összetettsége fontos kihívás

Az elmúlt 20 évben a beágyazott rendszerek az önálló, egyetlen processzorral rendelkező számítógépekből korszerű, többprocesszoros rendszerekké fejlődtek, amelyek az érzékelési és vezérlési funkciók révén megnövelték a „való világgal” történő kommunikációra való képességet. Az ebből eredő összetettség óriási technológiai kihívás, amelynek jelenleg a rendszerszerű megközelítés és az ehhez társuló műszaki módszerek és eszközök hiánya miatt nem lehet megfelelni. A közös szabványok hiánya az innovációt is gátolja. A tervezési eszközöket a fejlesztő szervezetek aligha fogják elfogadni, ha fennáll az a veszély, hogy „leláncolják” magukat egy konkrét forgalmazóhoz, és ha nem léteznek nyitott szabványok. Hasonlóképpen, új szabványokra van szükség ahhoz, hogy a különféle beágyazott készülékek tudjanak egymással kommunikálni és „megértsék” egymást.

Mi a tét?

Európának a területspecifikus integrációs know-how biztosítására való képessége az EU számára nagy részarányt eredményezett az autóipari, az ipari és energetikai, illetve a védelmi és űrkutatási ágazatok piacain. A beágyazott rendszerek nemcsak az ilyen, meglévő ipari ágazatok versenyképessége számára döntő jelentőségűek; ezek adják a velejét a gazdaságunkat és társadalmunkat átalakító IKT-rendszerek új nemzedékének is. Az első két IT-„hullámhoz” (az íróasztali számítógépekhez és az internethez) hasonlóan a harmadik hullám, amelyet az „intelligencia beágyazása” tesz lehetővé, nagy piacokat fog teremteni mindennapi környezetünkben, olyan alkalmazások számára, amelyeket még nem is tudunk teljes mértékben átlátni.

Nemcsak az innováció lehetősége, de maga az innovációra való képesség is veszélyben van. A beágyazott rendszerek annyira központi helyet foglalnak el az értékteremtésben, hogy az a gazdaság, amely ezeket a technológiai kihívásokat teljesíteni nem tudja, elveszíti innovációra való képességét. Van egy „kulturális” veszély is: ezek az intelligens rendszerek közvetlenül érinteni fogják az európai polgárok életét. Az európai iparnak képesnek kell lennie arra, hogy a hazai keresletnek Európa egyedi preferenciáit és értékeit felismerő módon feleljen meg.

AMIT AZ EU TEHET

Az EU-nak ezen a stratégiai területen növelnie kell beruházásait és jobban kell azokat hasznosítania, ahelyett, hogy teljes egészében egy olyan kutatási struktúrára támaszkodna, amelyből hiányzik a célirányosság és amely párhuzamos erőfeszítésekhez vezet. Az EU iparának jelenlegi szerkezete nem biztosítja azt a szükséges keretrendszert, amelyben a szükséges, ezt lehetővé tevő technológiák és szabványok kifejleszthetők. Az érintett technológiák között sok olyan van, amely felülemelkedik a hagyományos ipari ágazatokon, miközben az ipari fejlődés többnyire még mindig ágazati jellegű; a tervezési eszközöket és szoftvert előállító európai ipar szétaprózott, ahol alig van olyan jelentős szereplő, amely a fejlesztések élére állhatna; a technológiai összetevők és eszközök olyan piacokat céloznak meg, amelyek még nem is léteznek, fejlesztésük ezért komoly kockázatokat von maga után. A haladást visszafogja az ipari K+F-célkitűzések összehangolásának hiánya, az erőfeszítések párhuzamossága és a korlátozott kutatásfinanszírozásnak az optimálistól elmaradó felhasználása.

Csak a közösségi jogszabályok tudnak működő K+F-keretrendszert létrehozni , amely az európai integráció előnyeit összekapcsolná az ipari célok és szakpolitikák gyors alkalmazkodóképességével, valamint a tagállamok részvételének rugalmasságával.

CÉLKITűZÉSEK

A gazdasági és technológiai oldalon a cél egy olyan kezdeményezés megindítása, amely érvényre juttatja Európa potenciálját az intelligens termékek, folyamatok és szolgáltatások jövőbeni piacán és vezető szerepet biztosít a beágyazott technológiák területén.

Politikai oldalról a célok a következők:

1. Egységes, egész Európára kiterjedő K+F program létrehozása , amelyet az ipar vezérel.

2. Új mechanizmus kialakítása, hogy – most első ízben – összekapcsolódjon a nemzeti, az uniós és a magánfinanszírozás.

3. A K+F beruházások fokozása Európában.

SZABÁLYOZÁSI OPCIÓK ÉS ELEMZÉS

A következő két szabályozási opció megvizsgálására került sor:

4. „Változatlan feltételek” opció. Ez a jelenlegi munkával kapcsolatos egyezségek folytatódása.

5. Az „ARTEMIS közös technológiai kezdeményezés” – közös vállalkozás a Szerződés 171. cikke alapján egy „közös technológiai kezdeményezés” megvalósítására az ipar, az Európai Bizottság, valamint a tagállamok és a hetedik keretprogramhoz társult országok részvételével, a meglévő ARTEMIS technológiai platformra építve.

GAZDASÁGI HATÁS

A technológiai célkitűzések elérésének gazdasági hasznai

Az elemzés azt mutatja, hogy az ARTEMIS közös technológiai kezdeményezés 2015-ig legalább évi 14,7 milliárd EUR-t kitevő nyereséget ér el a kisebb rendszertervezési és fejlesztési költségek révén, ami legalább 55 ezer emberévnyi erőfeszítéssel lenne egyenértékű a „változatlan feltételek” forgatókönyv szerint. Ezeknek a nyereségeknek a nettó jelenértéke 2006-ra 109 milliárd EUR-ra becsülhető.

A stratégiai kutatási tervben megadott több más cél elérésének gazdasági hatása nehezebben számszerűsíthető, pedig ez lényeges lehet, tekintettel arra, hogy ezek a célkitűzések teljesen új piacok létrehozásához vezetnének.

Pénzügyi tőkeáttételi hatás

A javasolt ARTEMIS közös technológiai kezdeményezés lehetővé teszi, hogy a Bizottság által adott minden egyes euro körülbelül 2 eurós tőkeáttételt jelentsen nemzeti szinten, amihez további magánerőfeszítések járulnak a kutatásban, amiből az átfogó tőkeáttételi hatás a K+F terén várhatóan 1 és 7 euro között lesz. A „változatlan feltételek” opció esetén a Bizottság hozzájárulása tőkeáttételi hatással nemzeti szinten nem rendelkezik, és ahhoz nagyjából 0,5 eurós magánfinanszírozás társul.

Hatékonyabb K+F- és innovációs keretrendszer az ipar számára

Az ARTEMIS közös technológiai kezdeményezés a K+F-szereplők számára megbízható és hatékony keretrendszer biztosít, amely az Eurekában meglévő költségvetési bizonytalanságot megszünteti . A közös technológiai kezdeményezés révén ésszerűsített eljárásoknak köszönhetően minden egyes K+F-projekt hat hónapot nyer a „változatlan feltételek” opcióval szemben. A javaslatok elkészítése és benyújtása terén 50%-os csökkenés érhető el. Az ARTEMIS közös technológiai kezdeményezés ily módon 73 millió EUR-nyi megtakarítást hoz. További, körülbelül 52 millió EUR-ra becsülhető megtakarítások adódnak a beszámolás és a figyelemmel kísérés párhuzamosságainak megszüntetéséből. Összességében az ARTEMIS közös technológiai kezdeményezés 125 millió EUR-nyi megtakarítást eredményez a ”változatlan feltételek” forgatókönyvéhez képest .

Az ésszerűsített eljárások lehetővé teszik, hogy a kutatási eredmények gyorsan eljussanak a piacra. A lerövidített piacrakerülési idő az ARTEMIS közös technológiai kezdeményezés egyik leglényegesebb haszna. Mi több, a közös technológiai kezdeményezés szélesíti a részvételt és megnöveli az új partnerek számát a K+F-tevékenységekben.

A hatóságok K+F-ráfordításai hatékonyabbak lesznek

A várhatóan ~750 millió EUR-nyi, az ARTEMIS közös technológiai kezdeményezésen keresztül elköltött nemzeti pénz elosztása ugyanúgy európai eljárásokon és munkaterveken keresztül történik, mint a keretprogramban. Ezeknek a kiadásoknak a GDP-re gyakorolt hatása várhatóan az uniós szintű kiadásokéhoz hasonló, a „szokásos tevékenység” forgatókönyvéhez képest pedig – ahol a finanszírozást a nemzeti programok különféle prioritásai szerint folyósítják – sokkal nagyobb lesz.[14]

Szélesebb gazdasági és társadalmi hatások

Az ARTEMIS közös technológiai kezdeményezés által kifejlesztett közös technológiák azonos feltételeket teremtenek a beágyazott rendszereken alapuló ipar számára, ami nagyobb versenyt jelent a közös platformokon alapuló termékek és szolgáltatások vonatkozásában.

Az ARTEMIS közös technológiai kezdeményezés hozzájárul a nagyobb számú és jobb minőségű munkahely megteremtéséhez és a gyorsabb gyártáshoz, hiszen sok alkalmazás növelni fogja az automatizálást és segíteni fogja a kezelést végző embereket, ily módon növelve meg számos munkahely hozzáadott értékét. Az ARTEMIS stratégia kutatási ütemtervben szereplő néhány alkalmazás (pl. a környezet figyelemmel kísérése és kezelése) erős társadalmi orientációval is bír.

A KÖZÖS TECHNOLÓGIAI KEZDEMÉNYEZÉS KRITÉRIUMAINAK VALÓ MEGFELELÉS

A javaslat a hetedik keretprogram szerinti közös technológiai kezdeményezés számára megadott összes kritériumnak megfelel.

- Az ipar versenyképességére és növekedésére gyakorolt hatás: A beágyazott rendszerek stratégiai technológiát jelentenek Európa számára , mivel az EU gazdasági ereje szempontjából kulcsfontosságú ágazatok jövőbeli fejlődését támasztják alá, az innováció és a növekedés számára pedig jelentős hajtóerőt képviselnek.

- A követendő célok és dokumentumok meghatározásának foka és egyértelműsége: Az ARTEMIS stratégiai kutatási ütemterv meghatározza az Európának a beágyazott rendszerek élmezőnyében való megtartására irányuló kézzelfogható ipari célkitűzéseket , amelyek célja az EU lehetőségeinek megvalósítása az intelligens termékek, eljárások és szolgáltatások jövőbeli piacain.

- A meglévő eszközök alkalmatlanok a célkitűzések elérésére: Miközben az EU továbbra is beruház a beágyazott rendszerek keretprogram szerinti kutatásába, a keretprogram szokásos eszközei önmagukban nem tudják az erőforrásokat olyan mértékben összefogni, ami a beruházási kihívásnak való megfeleléshez szükséges. A meglévő eszközök közül egyetlen egy sem képes egy struktúrában összefogni az ipart, a tagállamokat és a Közösséget.

- Az Európa-szintű beavatkozás hozzáadott értéke: Az ARTEMIS közös technológiai kezdeményezés biztosítja az összes érdekelt hosszú távú kötelezettségvállalásaihoz szükséges jogi és szervezeti keretet. Ez az új keretrendszer, mely az európai integráció előnyeit összekapcsolja a technológiai célok és az ipari szakpolitikák gyors alkalmazkodóképességével, valamint a tagállamok részvételének rugalmasságával , csak közösségi szintű fellépéssel hozható létre.

- Az ipar pénzügyi és erőforrásokkal kapcsolatos kötelezettségvállalásának ereje: Az ipar már nagyon sok erőfeszítést tett az előkészítő tevékenységek során, pénzügyi hozzájárulása a közös technológiai kezdeményezés működési költségeihez a K+F átfogó költségeinek 1%-át kitevő mértékű lesz (a becslések szerint mintegy 2,7 milliárd EUR). Ami a K+F-projektekhez való természetbeni hozzájárulásokat illeti, az ipar hozzájárulása várhatóan a költségek 60%-a lesz .

- A szélesebb szakpolitikai célkitűzésekhez, ezen belül a társadalmi hasznokhoz való hozzájárulás fontossága: Az ARTEMIS közös technológiai kezdeményezés technológiai célkitűzéseinek elérése, a fejlesztési költségekben bekövetkező megtakarítások révén, 2015-ig legalább évi 14,7 milliárd EUR közvetlen haszonnal jár az európai ipar számára. További közvetett hasznok várhatók a megnövekedett piaci részarányból és bevételekből adódó jobb jövedelmezőségből, a magasabb hozzáadott értéket képviselő termékszegmensekre való áttéréstől és a hosszú távú műszaki versenyképesség javulásától.

- Kiegészítő nemzeti támogatás vonzására és a jelenlegi és jövőbeli ipari finanszírozás fellendítésére való képesség Az ARTEMIS közös technológiai kezdeményezés a közösségi finanszírozást eszközként használja a nemzeti finanszírozás növelésére és annak a közös célok és célkitűzések felé irányítására, valamint ösztönzők biztosítására az ipar nagyobb beruházásai érdekében. Az ipar fel van készülve arra, hogy a következő években megkettőzze erőfeszítéseit ezen a területen. A K+F-tevékenység összesen 410 millió EUR-t kitevő közösségi finanszírozásához az ARTEMIS közös technológiai kezdeményezés ennek az összegnek mintegy hétszeresét kitevő tőkeáttételt jelenthet, amelynek 60%-a az ipar és a K+F más szereplőinek hozzájárulásaiból származna.

KÖVETKEZTETÉS

A javasolt, a beágyazott számítástechnikai rendszerekre vonatkozó közös technológiai kezdeményezés (az ARTEMIS közös technológiai kezdeményezés) megfelelő eszköz egy olyan kezdeményezés megvalósítására, amely érvényre juttatja Európa potenciálját az intelligens termékek, folyamatok és szolgáltatások jövőbeni piacán. Az ARTEMIS közös vállalkozás a lisszaboni menetrend lényegét érinti : nagy stratégiai értéket képviselő célkitűzései vannak az EU versenyképessége tekintetében; előmozdítja a nagyobb beruházásokat az ipar területén; lehetővé teszi, hogy a közösségi finanszírozást eszközként lehessen használni a nemzeti finanszírozásnak a közös célokhoz és célkitűzésekhez való hozzáigazítására, valódi Európai Kutatási Térséget teremtve ezen a területen; és mechanizmust biztosít a K+F-ben való aktívabb részvételre, valamint arra, hogy az ipar közreműködjön a közös célok és célkitűzések megvalósításában, ami nagyobb lendületet biztosít az eredmények kiaknázásában és alkalmazásában. A közös technológiai kezdeményezés irányításának és működésének modellje egyben megfelelő keretrendszert biztosít a kormányközi rendszerek (Eureka) és az európai programok erősségeinek összekapcsolására, miközben kiküszöböli azok gyengeségeit.

[1] 1982/2006/EK, 2006.12.18.

[2] SEC (88)1882

[3] {COM(2005) 488 végleges} „Több kutatás és innováció - Befektetés a növekedésbe és a foglalkoztatásba: egy közös megközelítés”, hatásvizsgálat

[4] Az „i2010” integrált megközelítést biztosít az információs társadalom és az audiovizuális szakpolitikái tekintetében az EU-ban.

[5] Bizottsági közlemény COM(2006) 697, SEC(2006) 1467- „Gazdasági reformok és versenyképesség: a 2006. évi európai versenyképességi jelentés fő üzenetei”.

[6] Beágyazott számítástechnika, Fisher, Farabosch & Young. Fisher (2005) és az automatizált nyitott rendszerek architektúrája. http://www.autosar.org.

[7] A beágyazott rendszerek világtendenciái és K+F-programjai, FAST GmbH és A jövő szoftverigényes rendszerei, IDATE/TNO (2005)

[8] A jövő szoftverigényes rendszerei, IDATE/TNO, 2005.

[9] ARTEMIS technológiai platform, http://www.artemis-office.org/

[10] A beágyazott rendszerek világtendenciái és K+F-programjai, FAST GmbH és A jövő szoftverigényes rendszerei, IDATE és TNO (2005)

[11] Bizottsági közlemény, „i2010: Európai információs társadalom a növekedés és a foglalkoztatás érdekében”, Európai Bizottság, 2005.

[12] Évente 380 M € körül

[13] A hatodik keretprogram az EU-ban folyó polgári kutatás ráfordításaihoz adott összes állami támogatás 5-6%-át tette ki.

[14] Hosszú távon a keretprogram-szintű folyósítások egy befektetett €-ra számítva 89%-kal nagyobb hatást gyakorolnak a GDP alakulására, mint a nemzeti szinten adott finanszírozás: a hetedik keretprogramról szóló javaslathoz csatolt bizottsági munkadokumentum {COM(2005) 119 végleges}, 1. melléklet, 59. o.