Az Ügyvédi kamara aggályainak adott hangot a szakmai titoktartás tiszteletben tartásával kapcsolatban. A bűnügyi hírszerzésről szóló törvény rendelkezései értelmében a bűnüldöző hatóságok olyan rejtett információgyűjtési cselekményeket végezhetnek, amelyek az Ügyvédi kamara szerint az ügyvédek és ügyfeleik közötti kommunikáció ellenőrzéséhez vezethetnek, akár büntetőjogi vádak hiányában is. Az Ügyvédi kamara tájékoztatást kért az állami hatóságoktól a nyomozáson kívüli, a kamara tagjaival szemben végzett bűnüldözési operatív cselekményekről, amelyet elutasítottak. Az elutasítást megtámadták a nemzeti bíróságok előtt. Az Ügyvédi kamara fellebbezését jogerősen elutasították. Az Ügyvédi kamara keresetet nyújtott be az Emberi Jogok Európai Bíróságához. 2020. december 9-én az Emberi Jogok Európai Bírósága az ügy elfogadhatóságáról tájékoztatta a litván kormányt. Az Ügyvédi kamara a Vilniusi Regionális Közigazgatási Bíróság előtt is megtámadta a nyomozásra vonatkozó jogi szabályozást. E bíróság határozatát követően az Ügyvédi kamara fellebbezést nyújtott be a litván Legfelsőbb Közigazgatási Bírósághoz. A litván Legfelsőbb Közigazgatási Bíróság előtti eljárás folyamatban van.

A Bírósági Tanács hatásköre megerősödött, összetételét pedig módosították. 2020 novembere óta a Bírósági Tanács 17 tagból áll (korábban 23 tagja volt). A bíróságokról szóló törvény módosításai azt is rögzítették, hogy a bírák legfeljebb két egymást követő időszakra választhatók be a Bírósági Tanácsba. A Bírósági Tanács továbbra is teljes egészében a társaik által választott bírákból áll, ami összhangban áll az Európa Tanács ajánlásaival. Azon bírák hivatali idejét, akiknek tagsága nem folytatódik, nem szüntették meg idő előtt, mivel az új szabályok a rendes hivatali idejük lejártát követően léptek hatályba. Amint azt a 2020. évi jogállamisági jelentés megállapítja, immár a Bírósági Tanács hatáskörébe tartozik a bírói tisztségek jelöltjeit kiválasztó bizottság bíró tagjainak kiválasztása, ami 2020-ig az elnök kizárólagos hatásköre volt. A Bírósági Tanács első alkalommal nevezett ki három bírót e bizottság tagjává. A Bírósági Tanács a Litván Köztársaságnak a stratégiai irányításról szóló, 2021. január 1-jén hatályba lépett törvényével létrehozott független állami stratégiai irányítási rendszer egyik résztvevőjévé vált. Ezzel összefüggésben a Bírósági Tanács aktívan részt vesz a 2021–2030-as időszakra szóló nemzeti fejlesztési program előkészítésében.

A bírói függetlenség érzékelt szintje a közvélemény és a vállalkozások körében továbbra is átlagos vagy magas. 2021 immár a harmadik év, amelyben a bírói függetlenség érzékelt szintje a lakosság körében folyamatosan javul, azonban továbbra is átlagos (55 %-a szerint „meglehetősen jó” vagy „nagyon jó”, ami 3 százalékpontos növekedést jelent 2020-hoz képest). A vállalkozások körében a bírói függetlenség érzékelt szintje általában továbbra is magas, bár 2021-ben csökkent, szemben a korábbi években tapasztalt stabil emelkedéssel (60 % ítélte „meglehetősen jónak” vagy „nagyon jónak”, ami 6 százalékponttal kevesebb, mint 2020-ban).

A litván igazságszolgáltatási rendszer továbbra is jó eredményeket mutat fel a hatékonyság terén, és a javítást célzó további intézkedések is folyamatban vannak. Az igazságszolgáltatási rendszerben széles körben használják a digitális eszközöket, ami a Covid19-világjárvány idején hozzájárult a bíróságok folyamatos működésének biztosításához. A magas szintű bírói tisztségek betöltése továbbra is késedelmet szenved. Az alkotmánybírósági kinevezések újraindultak, a Legfelsőbb Bíróság elnöke azonban 2019 szeptembere óta ideiglenesen van hivatalban. A Bíróságok Nemzeti Igazgatási Hivatala és a Bírósági Tanács jelenleg dolgozza ki az igazságszolgáltatás korrupcióellenes kultúrájának megerősítésére irányuló kezdeményezéseket. Folynak a tárgyalások a költségmentességi rendszer módosításairól, amely megoldásként szolgálhat az ügyvédek régóta fennálló aggályaira.

Folyamatban van a „Bírósági tevékenységek hatékonyságának növelése” elnevezésű projekt végrehajtása. A projekt célja a bírósági tevékenységek hatékonyságának növelése a bírósági erőforrások és az ügyelosztás fejlett irányítási modelljeinek kidolgozása, valamint az ügykezelés korszerűsítése révén. A projekt végrehajtása, amely 2017-ben kezdődött, 2021 szeptemberében fejeződött volna be, de a Covid19-világjárvány miatt késedelmet szenvedett. A Litván Köztársaság 18. kormányának programja a hatékonyság további javítására irányuló új jogalkotási intézkedéseket is előirányoz, különösen a peren kívüli vitarendezés előmozdítása, valamint a bíróságok által jelenleg ellátott, de valójában nem bírói funkciók más intézményekre való átruházása céljából. Litvánia az alternatív vitarendezési módszerek alkalmazásának előmozdítása és ösztönzése terén is aktív.

Az igazságszolgáltatási rendszer továbbra is jó eredményeket tud felmutatni a hatékonyság vonatkozásában. Litvániában a polgári és kereskedelmi ügyekben első- és másodfokon továbbra is rövid az ügyintézési idő, míg harmadfokon kissé növekedett. A közigazgatási ügyekben is csökkent az ügyintézési idő, mind első-, mind másodfokon. A már így is viszonylag alacsony ügyhátralék csökkenő tendenciája az összes érintett ügykategóriában folytatódott.

Európa Tanács: Velencei Bizottság (2013), Opinion on the Draft Amendments to three Constitutional Provisions relating to the Constitutional Court, the Supreme State Prosecutor and the Judicial Council of Montenegro endorsed by the Venice Commission at its 96th Plenary Session (CDL-AD(2013)028).

A Covid19-világjárvánnyal összefüggésben bejelentett veszélyhelyzeti intézkedések továbbra is érvényben vannak. Bár az alkotmányban előírt és a szükségállapotról szóló törvényben meghatározott szükségállapotot nem hirdették ki, a végrehajtó hatalom a polgári védelemről szóló törvény értelmében országos veszélyhelyzetet hirdetett, és az egész országra kiterjedő karantént vezetett be a fertőző emberi betegségek megelőzéséről és ellenőrzéséről szóló törvény alapján. Ezen állapotok kihirdetése a kormány előjoga, és nem igényli a parlament felhatalmazását. A karantén ideje alatt a Parlament munkáját nem függesztették fel, bár néhány ülést elhalasztottak. 2021 januárja óta a Parlament alapokmányának módosításai lehetővé teszik, hogy az ülésekre távolról kerüljön sor. Az elsőfokú bíróság elutasította a karanténnal szembeni, a végrehajtó hatalom ilyen intézkedések megállapítására vonatkozó hatáskörét vitató bírósági panaszt. Bár a karanténhoz kapcsolódó intézkedések ellen több fellebbezést nyújtottak be az Alkotmánybírósághoz, ezek egyike sem bizonyult elfogadhatónak. 2020 novemberében a két parlamenti ombudsman jelentést nyújtott be, amelyben értékelte, hogy a 2020 márciusában bevezetett veszélyhelyzeti intézkedések megfelelnek-e az alapvető jogoknak és szabadságoknak. Ebben a jelentésben aggályoknak adtak hangot a külföldről visszatérő személyek kényszerű elszigetelése, a megfizethető egészségügyi ellátáshoz való jog tiszteletben tartása és a legmagasabb szintű egészségvédelem karantén ideje alatti biztosítása kapcsán.

A litván hatóságok számos intézkedést hoztak a Covid19-világjárvány médiacsatornákra gyakorolt hatásának enyhítésére. A világjárvány a médiaorgánumok reklámbevételének csökkenéséhez vezetett, és két helyi újságnak be kell szüntetnie tevékenységét. A magánmédia csökkentette az oknyomozó projektek számát. A litván hatóságok által bevezetett médiaspecifikus támogatási intézkedések közé tartozott a postai kézbesítés költségeinek fedezése, a televíziós és rádiós műsorszóró berendezések és szolgáltatások költségeinek elhalasztása, valamint annak biztosítása, hogy az újságírók az utazási korlátozások idején is tudjanak utazni az országban. A különböző minisztériumok médiafelületet is vásároltak a Covid19-világjárvánnyal kapcsolatos nyilvános tájékoztató kampányokhoz. A kormány 2022-re tervezi médiapolitikájának átfogó felülvizsgálatát. A nyomonkövetési intézkedések közé tartozik egy fenntartható médiafinanszírozási modell kialakítása 2023-ra, valamint a médiatudatosság javítása 2024-re,.

Európa Tanács: Velencei Bizottság (2014), Opinion on the Draft Law on the Constitutional Court of Montenegro, adopted by the Venice Commission at its 100th Plenary Session (CDL-AD(2014)033).

Európa Tanács: Miniszteri Bizottság (2021), Guidelines of the Committee of Ministers of the Council of Europe on the efficiency and the effectiveness of legal aid schemes in the areas of civil and administrative law.

Európai Ügyvédi Kamarák Tanácsa (2018), Recommendations on legal aid, III. 1. pont; Az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának iránymutatásai a polgári és közigazgatási jog területén a költségmentességi rendszerek hatékonyságáról és eredményességéről.

Európai Ügyvédi Kamarák Tanácsa (2021), Az Európai Ügyvédi Kamarák Tanácsának (CCBE) hozzájárulása a 2021. évi jogállamisági jelentéshez.

Igazságszolgáltatási Tanácsok Európai Hálózata (2021), Az Igazságszolgáltatási Tanácsok Európai Hálózatának hozzájárulása a 2021. évi jogállamisági jelentéshez.

Litvánia Alkotmánybírósága, 2020. június 16-i nyilatkozat ( Statement by the Constitutional Court - Constitutional Court of The Republic of Lithuania [lrkt.lt] ).

Litván kormány (2015), Litvánia 2015–2025 közötti nemzeti korrupcióellenes programja ( https://www.e-tar.lt/portal/lt/legalAct ).

Litván kormány (2020), A Litván Köztársaság tizennyolcadik kormányának programja.

Litván kormány (2021), Litvánia hozzájárulása a 2021. évi jogállamisági jelentéshez.

Mapping Media Freedom (2021), Lithuania county profile ( https://www.mappingmediafreedom.org/country-profiles/lithuania/ ).

Media Pluralism Monitor (2021) (Médiapluralizmus Monitor [2021]), A Litvániáról szóló jelentés.

Riporterek Határok Nélkül (RSF) (2021), World Press Freedom Index report on Lithuania.

Special Investigations Service (2020), Tájékoztató füzet az átláthatóságról ( https://www.stt.lt/naujienos/7464 ).

Special Investigations Service (2020), A 2015–2025 közötti nemzeti korrupcióellenes program eredményeiről szóló jelentés ( https://www.stt.lt/doclib/iwlpfjmqm2krucnq2u28zyguhkhv7ddy ).

A Special Investigations Service hozzájárulása a lobbitevékenységről szóló törvényhez ( https://e-seimas.lrs.lt/portal/legalAct/en/TAK/ ).

Transparency International (2021), Corruption Perceptions Index 2020.

Transparency International (2020), Exporting corruption. Progress report 2020: Assessing enforcement of the OECD Anti-Bribery Convention ( 2020_Report-Full_Exporting-Corruption_EN.pdf [transparencycdn.org] ).

II. melléklet: Országlátogatás Litvániában

A Bizottság szolgálatai 2021 márciusában és áprilisában virtuális találkozókat tartottak az alábbiakkal: