HU    HU HU 
HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 30.3.2009 
SEC(2009) 400 
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
amely a következ ő dokumentumot kíséri: 
   
A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI 
PARLAMENTNEK, AZ EURÓPAI GAZDAS ÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK 
ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK 
 
a kritikus informatikai infrastruktúrák védelmér ől 
„Európa védelme a nagyszabású számítógépes támadások és hálózati zavarok ellen:  
a felkészültség, a védelem és az  ellenálló képesség fokozása”  
   
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA 
 
{COM(2009) 149} 
{SEC(2009) 399} 
HU 2   HU A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA   
1. MI A PROBLÉMA ? 
Az IKT-ágazat létfontosságú az EU gazdasága és társadalma számára 
Az információs és kommunikációs technológ iák (IKT-k) az Európai Unió gazdasága és 
társadalma egészének a gerincévé váltak. Az IKT-ágazat a társadalom minden csoportja 
számára létfontosságú.  A vállalkozások  mind a közvetlen értékesítést, mind a bels ő 
folyamatok hatékonyságát/eredményességét illet ően függenek az IKT-ágazattól . Az IKT-k 
egyre átfogóbb jelent őséggel bírnak a kormányok és  közigazgatási szervek m űködése 
tekintetében is: az elektronikus kormányzati sz olgáltatások minden szinten történ ő 
alkalmazása – amellett, hogy hatékonyabb eljárá sokat biztosít – a közszférát számos m űvelet 
tekintetében er ősen függővé teszi az IKT-któl. Végül, de nem utolsósorban, a polgárok egyre 
növekvő mértékben vesznek igénybe informác iós társadalmi szolgáltatásokat és 
használnak IKT-kat napi tevékenységeik során : amellett, hogy egy esetleges internetes 
zavar kedvez őtlen hatással lenne az ilyen tevékenys égekre, a polgárok egyre több személyes 
adatát közlik és továbbítják el ektronikus úton. A nem megfelel ő biztonsági intézkedések 
érzékeny személyes adatok elvesztéséhez vezet hetnek, továbbá a szem élyazonosító adatokkal 
való visszaélés és egyéb csalás veszélyével fenyegetnek1. Az ilyen infrastruktúrák 
biztonságának és ellenálló képe sségének fokozása tehát telj es mértékben elengedhetetlen 
a polgárok személyes adatainak védelme és  a magánélet védelméhez való jog megfelel ő 
érvényesítése érdekében is.  
Az IKT-rendszerek és -szolg áltatások – amellett, hogy önmagukban is létfontosságú 
infrastruktúrák – alapvet ő platformként szolgálnak má s létfontosságú technológiai és 
társadalmi infrastruktúrák számára is. Ezt ismerte el az Európai Bizottság a létfontosságú infrastruktúrák védelmére vonatkozó eur ópai programról szóló zöld könyvében
2, amely – az 
OECD megközelítéséhez3 hasonlóan – a létfontosságú informat ikai infrastruktúrák 
fogalma alá von minden „ önmagában létfontosságú infrastruktúrának min ősülő, vagy más 
létfontosságú infrastruktúrák m űködéséhez nélkülözhetetlen  IKT-rendszert (távközlés, 
számítógépek/szoftverek, internet, m űholdak stb.) ”. 
A fennálló terminológiai különböz őségektől eltekintve  a lényeg az, hogy a kritikus 
informatikai infrastruktúrák fogalma el ősegíti az IKT-rendszerek, -szolgáltatások, -
hálózatok és -infrastruktúrák („IKT-infrastruktúrák”) – amelyeknek az internet  
elterjedtsége és a technológiai konvergencia folyamata miatt igen fontos alkotóeleme  – 
biztonságos és folyamatos m űködését célzó szakpolitikák rendszerszer ű megközelítését . 
                                                 
1 http://www.times online.co.uk/tol/news/uk/crime/article4211711.ece. 
2 COM(2005) 576 végleges. 
3 http://www.oecd.org/dataoecd/1/13/40825404.pdf. 
HU 3   HU Mi a tét? 
Az internetes zavarok hatásai a kritikus informatikai infrastruktúrák átfogó jellegéb ől 
következően a társadalom egészében széles körben érzékelhet őek. 
Az emberi eredet ű támadásokból, természeti katasztrófákból vagy m űszaki 
meghibásodásokból ered ő kockázatok gyakran nem egészen érthet őek, és/vagy nem 
megfelelően elemzik azokat. Következésképpen az érdekelt felek nem rendelkeznek elegend ő 
ismerettel a megfelel ő véd- és ellenintézkedések kidolgozásához. 
Az internetes támadások példátlanul kifinomulttá váltak, és azokat gyakran 
nyereségszerzés érdekében vagy politikai indíttatásból hajtjá k végre magánszemélyek vagy 
bűnözői csoportok. Az Észtország, Litvánia és Grúzia elleni nagyszabású internetes 
támadások egy általános tendenciába illeszkednek. A vírusok, férgek és más rosszindulatú 
programok hatalmas száma, a botnetek terjedése és a spamek virágzása is a probléma súlyosságáról tanúskodnak
4. Az IKT-infrastruktúrák álla ndó támadásoknak vannak 
kitéve, és ha Európa nem készül fel, a támadá sok jóval komolyabb hatással járhatnak.  
A kritikus informatikai infrastruktúráktól való er őteljes függ őség, azok határokon átnyúló 
összekapcsoltsága és más infras truktúrákkal fennálló kölcsönös függ ősége következtében 
szükségessé vált, hogy – a kritikus inform atikai infrastruktúrák ellen irányuló 
bűncselekmények és terrorista tevékenységek megel őzésére, leküzdésére és büntet ő eljárás alá 
vonására irányuló kiegészít ő intézkedések mellett és ezeket kiegészít ő jelleggel – 
rendszerszer ű megközelítést alkalmazva foglalkozz unk azok biztonságával és ellenálló 
képességével mint a meghibásodások és támadások elleni védelem els ő vonalával .  
A probléma jellege 
A kritikus informatikai in frastruktúrák biztonságával és ellenálló képességével jelenleg  
leginkább nemzeti szinten foglalkoznak, alac sony fokú európai k oordináció mellett. A 
rendszerszer ű, határokon átnyúló együttm űködés hiánya lényegesen csökkenti a nemzeti 
ellenintézkedések hatékonyságát. Egy adott ország kritikus informatikai 
infrastruktúráinak alacsony fokú védelm e és ellenálló képessége más országok 
veszélyeztetettségét és sérü lékenységét is fokozhatja. 
Mivel a kritikus informatikai infrastruktúrák világméret űek, szorosan 
összekapcsolódnak és kölcsönösen függ ő viszonyban állnak  más infrastruktúrákkal, 
biztonságuk és ellenálló képességük nem biztosítható koordinálatlan, tisztán nemzeti 
megközelítésekkel. Általánosan elfogadott nézet  továbbá, hogy a piaci er ők nem 
biztosítanak elegend ő ösztönzést ahhoz, hogy a ma gánszektor a kormányok által 
általában elvárt mértékben ru házzon be a kritikus info rmatikai infrastruktúrák 
védelmébe . 
A fent ismertetett általános probléma okai a következ ők: 
• a kritikus informatikai infrastruktúrá k biztonságával és ellenálló képességével 
kapcsolatos tagállami politikákban alkalmazott eltér ő megközelítés . A kritikus 
informatikai infrastruktúrák biztonságával és  ellenálló képességével kapcsolatos nemzeti 
                                                 
4 COM(2006) 688 végleges. 
HU 4   HU politikák eltér őek. Ezen túlmen ően a nemzeti megközelítések Bizottság által elkészített 
elemzésében kiemelik, az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség  
(ENISA) jelentésében5 pedig meger ősítik, hogy láthatólag a szakértelemben és a 
felkészültségben is mutatkoznak egyenetlenségek; 
• új, európai szint ű kormányzati modellek al kalmazásának nehézsége . A kritikus 
informatikai infrastruktúrák biztonságána k és megbízhatóságának növelése sajátos 
kihívások  elé állítja a kormányzatot . Bár a kritikus informatikai infrastruktúrákkal 
kapcsolatos politikák meghatározása a kormányok feladata , megvalósításukhoz 
elengedhetetlen a magánszféra bevonása . A feladatok ilyen kombinációjának kezelésére 
nemzeti szinten a magán- és közszféra közötti partnerségek  jelentek meg 
referenciamodellként. A magán- és közszfé ra közötti partnerségek azonban mindeddig 
annak ellenére nem jöttek létre, hogy európai szint ű szükségességükkel kapcsolatosan 
általános az egyetértés;  
• Európa gyenge korai figyelmeztet ő és reagáló képessége . A konzultációk a nemzeti 
korai figyelmeztet ő és reagáló rendszerek közötti különbségeket emelték ki. Egyes 
tagállamok nem kapnak rendszeres jelentés eket a hálózatbiztonsági eseményekr ől (habár 
egyes üzemeltet ők informálisan készíthetnek ilyeneket) , és/vagy nem hoztak létre központi 
bejelentő állomást. A kormányzati szint ű szervezetek közötti együttm űködés és 
információmegosztás  láthatólag fejletlen , hiányoznak a megbízható megosztó és 
koordinációs mechanizmusok, ami viszont szükségessé teszi, hogy valamennyi, a 
számítógépes vészhelyzetek elhárításáért felel ős nemzeti/kormányzati CERT jól 
működjön, vagyis a képességek te kintetében közös kiindulás i ponttal rendelkezzenek . 
Emellett a kritikus informatikai infrastrukt úrák biztonságának és ellenálló képességének 
fokozásához kulcsfontosságú  uniós szint ű gyakorlatok és szimulációk  még mindig 
kezdetlegesek ; 
• az internet biztonságát és ellenálló képességét fenyeget ő veszélyek elégtelen ismerete . 
Az internet osztott és redundáns kialakításának köszönhet ően mindeddig kellően szilárd és 
rugalmas infrastruktúrának  bizonyult. Figyelembe véve azonban az internet rendkívüli 
bővülését , bonyolultságának fokozódását és az új szolgáltatások megjelenését , jogosan 
merül fel  a kérdés , hogy az egyre több  zavarral és támadással  szemben továbbra is 
képes lesz-e megküzdeni. 
Egyetlen ország sem képez elszigetelt egységet . A kritikus informatikai infrastruktúrák – 
különösen az internet – globális jelleg e a biztonság és ellenálló képesség közös és 
világméret ű megközelítését  teszi szükségessé. Nemzetközi szinten közvetlen hatást csak 
erőteljes, uniós koordinációval lehetséges elérni.   
2. MIÉRT VAN SZÜKSÉGES UNIÓS SZINT Ű FELLÉPÉSRE ? 
Egy tisztán nemzeti megközelítés nem feltét lenül elégséges a fent leírt problémák 
kezeléséhez . A határokon átnyúló jelent ős hatások következtében számos hálózat- és 
információbiztonság elleni fenyegetés határ okon átnyúló, nemzeti sz inten hatékonyan nem 
kezelhető és más országokban zavar ok okozására képes negatív externáliákat okozhat.  
                                                 
5 http://www.enisa.europa.eu/d oc/pdf/resilience/stock_taki ng_final_report_2008.pdf. 
HU 5   HU A kritikus informatikai in frastruktúrák biztonságának és ellenálló képességének 
fokozására irányuló integrált uniós szint ű megközelítés hasznosan egészítheti ki a 
kritikus informatikai infr astruktúrák védelmével fogl alkozó nemzeti programokat  és a 
már meglév ő, a tagállamok közötti együttm űködési formákat,  továbbá azok számára 
európai hozzáadott értéket teremthet . A közös megközelítés minden résztvev ő számára 
hasznos lenne, hiszen számos kihívás és probléma közös. 
Az Észtország elleni támadást követ ő megbeszélések során felmerült, hogy a hasonló 
események hatásait megelőző intézkedésekkel  – például strukturáltabb európai szint ű 
információcserével – és a tényleges válság idején összehangoltabb cselekvéssel lehet 
csökkenteni. A Bizottság – a szubszidiaritás elvének teljes mérték ű tiszteletben tartása 
mellett – a tagállamokkal és más nemzetközi szervezetekkel szorosan együttm űködve ideális 
koordinátora lehet az ilyen er őfeszítéseknek. 
A tagállamok biztonsággal kapcsolatos aggályai  továbbá – amellett, hogy fontos szerepet 
töltenek be a hálózat- és információbiztonsággal kapcsolatos politikák és kötelezettségek meghatározásában – fragmentált szabályozást eredményezhetnek, és hatással lehetnek az 
Európai Unió egészének versenyképességére, va lamint az európai egységes piacnak a jólét 
megteremtésére vonatkozó képességére. 
A Bizottság 2006-ban bejelentette
6, hogy szándékában áll a létf ontosságú infrastruktúrák 
védelmére vonatkozó európai program7 (EPCIP) keretében „a hálózatok és az informatikai 
rendszerek biztonságának és rugalmasságának fokozása céljából” ágazatspecifikus IKT-
politikát kidolgozni. Az  Európai Tanács 2007-ben üdvözölte a bejelentést.8 
Ez a kezdeményezés elismert elvekre – például a G8 kritikus informatikai infrastruktúrák 
védelmére vonatkozó elveire, az ENSZ Közgy űlésének „A kibervédelem globális 
kultúrájának megteremtése és a kritikus informatikai infrastruktúrák védelme” cím ű, 58/199. 
számú határozatára, valamint az OECD-nek a kr itikus informatikai infrastruktúrák védelmére 
vonatkozó legutóbbi ajánlására – építve megfelel ő módon figyelembe venné a nemzetközi 
vetületet. 
Végül, de nem utolsósorban pedig a java solt politikai kezdeményezés nem megkett őzi, hanem 
figyelembe veszi a NATO – els ősorban katonai védelmi irányultságú – informatikai 
biztonsági tevékenységét, az az a kibervédelemmel kapcso latos közös politikát, a 
Kibervédelmi Irányító Hatóság (CDMA) tevéke nységeit és a NATO Kibervédelmi Kiválósági 
Együttműködési Központjának ( CCD-COE) eredményeit. 
3. MIK A CÉLKIT ŰZÉSEK ?  
E kezdeményezés célja a leírt veszél yekkel és fenyegetésekkel szembeni felkészültség és 
reagáló képesség fokozása Európa-szerte , és így a tagállamok által alkalmazott fragmentált 
megközelítés elkerülése. A figyelem az ismert és ismeretlen fenyegetések rugalmas kezelésére alkalmas közös folyamatok meghatározására irá nyulna. A közszférához és a magánszférához 
tartozó meghatározó érde kelt felek biztosítanák a kritikus informatikai infrastruktúrák 
megfelelő szintű biztonságának és ellenálló képességének elérését, továbbá a 
                                                
 
6 COM(2006) 251. 
7 COM(2006) 786. 
8 A Tanács 2007/C 68/01 állásfoglalása. 
HU 6   HU szolgáltatások folyamatosságának biztosítását célzó , megfelel ő és egységes szint ű 
megelőző, észlelő, vészhelyzeti és helyreállító intézkedések  életbe lépését. A fokozott 
biztonság és ellenálló képesség kedvező hatással  lenne az uniós polgárok személyes 
adatainak védelmére és magánél et védelméhez való jogára is. 
E javaslat általános célkit űzését – a kritikus informat ikai infrastruktúrák biztonságának 
és ellenálló képességének a védelem els ő vonalaként történ ő biztosítását  – négy egyedi 
célkitűzéssel lehet elérni: 
(1) A kritikus informatikai infrastruktúrák biztonságára és ellenálló képességére 
vonatkozó nemzeti politikák közötti különböz őségek áthidalása; 
(2) A kritikus informatikai infrastruktúrák biztonságára és ellenálló képességére 
vonatkozó európai irányítás fokozása; 
(3) Európa váratlan eseményekre való operatív reagáló képességének er ősítése; 
(4) Az internet biztonságának és ellenálló képességének fokozása. 
4. MELYEK A SZAKPOLITIKAI LEHET ŐSÉGEK ? 
Első szakpolitikai lehet őség: a jelenlegi helyzet fenntartása  
A további intézkedésekkel kapcsolatos javaslatok mell őzése nem járható út . Uniós szint ű 
horizontális intézkedések hiányá ban a tagállamok továbbra is egyénileg, vagy pedig kétoldalú 
vagy korlátozottan többoldalú keretek között járnának el. Kockázatot jelentene  továbbá az 
esetlegesen össze nem hangolható, eltérő nemzeti megközelítések kialakulása  is. A 
határokon átnyúló együttm űködés pedig eseti jelleg ű lenne, és a kifinomult és nagyszabású 
internetes támadásokkal szembe n nem feltétlenül lenne hatékony. 
Mivel a tagállamok továbbra is eltér ő ütemben foglalkoznának a fenti problémákkal, 
elképzelhet ő, hogy az érdekelt felek tartózkodnának a biztonsággal és ellenálló 
képességgel kapcsolatos beruházásoktól , mivel a számos eltér ő szabvány és kötelezettség 
csökkentené versenyképességüket. A problém a határokon átnyúló jellege kiemelné a 
biztonság, az ellenálló képesség és a felk észültség terén Európa-szerte fennálló 
különbözőségeket. A kritikus informatikai infr astruktúrák nagyfokú veszélyeztetettsége 
Európában az egyéni er őfeszítések ellenére sem sz űnne, és vélhet ően tovább növekedne.  
Második szakpolitikai lehet őség: nem kötelez ő keret 
A Bizottság a tagállamok, a magánszektor és a civil társadalom bevonása céljából közlemény 
és cselekvési terv formájában biztosít koordinációs és együttm űködési keretet . A 
közleményt az Európai Unió Tanácsa is jóváhagyha tja, és az Európai Parl ament is határozhat 
úgy, hogy részt vesz a vitában.  
A kezdeményezés a fent meghatározott célkit űzésekre összpontosítan a, és konkrétan a 
következőket javasolná: 
(1) A kritikus informatikai in frastruktúrák biztonságára és ellenálló képességére 
vonatkozó nemzeti politikák közötti egységesség el őmozdítása a következ ők révén: 
HU 7   HU • egyes átadható politikai eljárások és  közös sajátosságok meghatározása; 
• az információ és a kritikus informatikai infrastruktúrák biztonságára és ellenálló 
képességére vonatkozó helyes politikai gyakorlatok megosztását célzó európai 
fórum létrehozása a tagállamok számára. 
(2) A kritikus informatikai in frastruktúrák biztonságára és ellenálló képességére 
vonatkozó európai irányítás fokozása a következ ők révén: 
• az ellenálló képességre irányuló, a magán - és a közszféra közötti európai 
szintű partnerség (E3PR)  elindítása az állami és magánszféra közötti 
együttműködés elősegítésére a biztonsággal és e llenálló képességgel kapcsolatos 
célkitűzések, alapvet ő követelmények, helyes politikai gyakorlatok és 
intézkedések tekintetében. 
(3) Európa váratlan eseményekre való operatív reagáló képességének er ősítése a 
következők révén: 
• a felkészültségre, az információmegoszt ásra, a koordinációra és a reagálásra 
irányuló nemzeti képesség kulcsfontosságú elemeiként számítógépes 
vészhelyzetek elhárításáért felel ős, jól működő nemzeti/kormányzati csoportok9 
létrehozása; 
• a nemzeti/kormányzati CERT-ek képességeinek és szolgáltatásainak minimális 
szintjére vonatkozó megállapodás; 
• a nemzeti/kormányzati CERT-ek európai együttm űködésének el ősegítése; a 
nemzeti reagáló kapacitások közötti kapcsolattartás és együttm űködés 
megkönnyítése; a szimulált nagyszabású eseményekkel kapcsolatos európai és/vagy regionális gyakorlatok szervezése; 
• a hálózati eseményekre való reagálásra és a helyreállításra vona tkozó vészhelyzeti 
intézkedési tervek elkészítésének el ősegítése; 
• nagyszabású, szimulált hálózatbiztonsági eseményekkel kapcsolatos európai 
gyakorlatok kidolgozásának finanszírozása; 
• európai információmegosztási és figyelmeztet ő rendszer (EISAS) fejlesztésének 
és létrehozásának támogatása, a polgárokhoz, valamint a kis- és 
középvállalkozásokhoz egyenl ő és hatékony módon történ ő eljutás érdekében. 
(4) Az internet biztonságának és ellenálló képességének fokozása a következ ők révén:  
• az internet hosszú távú stabilitására és  ellenálló képességére vonatkozó uniós 
prioritások meghatározása; 
• az internet biztonságára és ellenálló képességére vonatkozó európai, majd 
nemzetközi szint ű elvekre vonatkozó megállapodás.  
                                                
 
9 Számítástechnikai katasztrófaelhárító csoportok (Computer Emergency Response Teams, CERT-ek). 
HU 8   HU Harmadik szakpolitikai lehet őség: kötelez ő keret 
A fenti problémák többségét kötelez ő erejű intézkedésekkel – adott esetben irányelvvel, 
rendelettel vagy határoza ttal – lehetne rendezni. 
A Bizottság az alábbiakra irányuló, kötelez ő erejű intézkedéseket javasolhat: 
(1) közös alap a nemzeti politikák harmonizálásához . Az ilyen intézkedések a piacra 
vonatkozó, már javasolt jogszabályok keretein túl a kritikus informatikai infrastruktúrák biztonságá ra és ellenálló képességé re összpontosíthatnának; 
(2) a közszférát és a magánszférát képvisel ő érdekelt feleknek  a kritikus informatikai 
infrastruktúrák biztonságával és  ellenálló képességével összefügg ő szerepének és 
kötelezettségeinek meghatározása ; 
(3) az operatív felkészültség javítása , például a következ ők révén: 
(a) a nemzeti/kormányzati CERT-ek harmonizált feladataira és szolgáltatásaira 
vonatkozó minimum-el őírások; 
(b) az uniós szint ű vészhelyzeti intézkedési tervek kidolgozása céljából nemzeti 
vészhelyzeti intézkedési tervek keretének kialakítása. 
5. A
 SZAKPOLITIKAI VÁLASZTÁSI LEHET ŐSÉGEK ÖSSZEHASONLÍTÁSA  
A „jelenlegi helyzet fennta rtása” szakpolitikai lehet őség semmilyen egyértelm ű előnyt nem 
képes felmutatni  a kritikus informatikai infrastruktúrák biztonságának és ellenálló 
képességének fejlesztése tekintetében Európában. Következésképpen a nem kötelez ő és a 
kötelező keretek közül kell választani. A „kötelez ő keret” lehet őség jelenleg nem t űnik 
megvalósíthatónak, többek között az alábbi okok miatt: 
• a államok szuverén politikai helyzete , amelyet bármilyen közösségi szint ű hálózat- és 
információbiztonsági politikának tiszteletben kell tartania; 
• a magánszektorban széles körben megosztott m űködtetési feladatok figyelembe vételének 
szükségessége;  
• a kritikus informatikai infrastrukt úrákra vonatkozó politikákkal összefügg ő, a köz- és 
magánszektor közötti információmegosztással és együttm űködéssel kapcsolatban 
összegyűjtött tapasztalatok hiánya.  
Az információs egyenl őtlenségek és a tagállamok biztons ági aggályai miatt a váratlan 
eseményekre vonatkozóan jelenleg rendelkezésre álló adatok rossz min ősége gátolja az 
egységes gazdasági és politikai megközelítés ű szabályozó intézkedések meghatározásának 
lehetőségét, valamint problémát jelent az arányosság elvének tiszteletben tartása 
tekintetében, mivel a probléma mértékének pontos ismerete hiányában nem lehet arányos 
intézkedéseket javasolni. 
Végül pedig a kötelez ő keretben alkalmazott megközelítés id őbeli keretei – az id őigényes 
elfogadási folyamat következtében – összee gyeztethetetlenek lennének azzal az igénnyel, 
hogy az érdekelt felek mihamarabb cselekedjenek.  
HU 9   HU Összegezve: ez a hatástanulmány rövid és hosszú távon a második szakpolitikai lehet őség 
mellett száll síkra, és a javasolt intézkedés ek azonnali meghozatalát, valamint az eredmények 
– ideértve az EU-ban a meger ősített és modernizált hálózat- és információbiztonságra 
vonatkozó politikával kapcsolatos ny ilvános vita eredményeit – megfelel ő időben történ ő 
áttekintését javasolja. A fentiek alapul szolgálhatnak majd a jöv őbeli kötelez ő intézkedésekkel 
kapcsolatos igények és lehet őségek felméréséhez. 
A harmadik szakpolitikai lehet őségben meghatározottakhoz hasonló cselekvések 
végrehajtását ajánlani ezt követ ően lehet majd.