Az okmányok kiállítása a tagállamok hatáskörébe tartozik. Folyamatban van a biometrikus azonosítók helyes felvételére vonatkozó bevált gyakorlatokról szóló útmutató kidolgozása, amely az arcképmás és az ujjnyomatok biometrikus mintavételével foglalkozik, és hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az arcmorfolás révén történő személyazonossággal való visszaéléssel szembeni hatékony fellépés érdekében az arcképmásokról való mintavétel élőben történjen. Emellett a biometrikus adatok minőségével is foglalkozik és kiemeli a gyakorlati kihívásokat és a levont tanulságokat. Ezt a munkát a CEN támogatja, amely a 6. cikk alapján létrehozott bizottságban dolgozó tagállami szakértőkkel együtt létrehozza a biometrikus azonosítók mintavételére vonatkozó műszaki szabványt. Az eu-LISA a saját részéről megkezdte az uniós adatbázisokban tárolt biometrikus adatok helyes mintavételére vonatkozó közös adatminőségi mutatók és minőségi minimumkövetelmények kidolgozását.

Ami a biometrikus azonosítók kulcsfontosságú harmadik országok népesség-nyilvántartásaiba történő bevezetésére vonatkozó cselekvési terv nemzetközi dimenzióját illeti, a Bizottság tárgyalásokat folytatott Malival és Szenegállal, azzal a két országgal, amely már 2017 eleje óta dolgozik az uniós vagyonkezelői alap népesség-nyilvántartásokkal kapcsolatos projektjeinek végrehajtásán. Az együttműködés és a technikai segítségnyújtás alapján más intézkedések elfogadása is folyamatban van a legfontosabb partnerországokkal, köztük Tunéziával, Nigerrel és Szudánnal. Azok az országok, amelyek érdeklődést mutatnak a lehetséges népesség-nyilvántartási projektek iránt, a rendelkezésre álló finanszírozástól és az újonnan támogatásra jogosult országok kezelésére vonatkozó prioritásoktól függően technikai támogatásban is részesülhetnek.

A biometrikus alkalmazások okmánybiztonság és a tanúsítványok cseréje céljából történő alkalmazását illetően, a tagállamok egyablakos ügyintézési pontjai lehetővé teszik az úti okmányokban szereplő ujjnyomatok olvasásához szükséges tanúsítványok automatizált kétoldalú biztonságos cseréjét. A Bizottság havonta ellenőrzi a tagállamok egyablakos ügyintézési pontjainak a tesztüzemmódról a teljes körű működésre történő áttérésének folyamatát. Jelenleg tíz tagállam és schengeni társult ország képes teljes mértékben a tanúsítványok cseréjére és az ujjnyomatok ellenőrzésére a polgárok okmányait kezelő operációs rendszerek útján, 21 tagállam pedig még mindig tesztelési szakaszban tart. A Bizottság arra ösztönzi a tagállamokat, hogy a lehető legrövidebb időn belül aktívan kapcsolódjanak be az aktuális tanúsítványok cseréjének működőképessé tételébe.

Az úti okmányok elektronikus hitelesítéséhez szükséges tanúsítványok jegyzékét illetően, a Bizottság 2016. december 20-án közzétette az összesített jegyzék első schengeni tesztelését, és 2017 első felében Norvégiával és Portugáliával együtt határellenőrzési kísérleti tesztet indított. Folyamatban van továbbá a harmadik országokkal az útlevél tanúsítványok beszerzése érdekében zajló kapcsolatfelvétel is. A Bizottság megkezdte az uniós laissez-passer legfontosabb országos aláíró hitelesítő hatóságainak (CSCA) kulcsával aláírt hivatalos összesített jegyékének létrehozására és aktualizálásra irányuló munkát, amire megkapta a felhatalmazást. A Bizottság mérlegeli az összesített jegyékkel kapcsolatos politikára vonatkozó jogi eszköz szükségességét, ami lehetővé tenné annak megállapítását, hogy valamely harmadik ország tanúsítványa felvehető-e a jegyzékbe.

A fent említett 2017. március 27-i tanácsi következtetések azt is hangsúlyozták, hogy az egyedüli kapcsolattartó pontok révén történő ujjnyomat-ellenőrzés és a chipen található adatoknak az összesített jegyzék segítségével történő hitelesítése érdekében fel kell gyorsítani a tanúsítványok cseréjét.

Jelentős előrelépést jelentett ezen a területen a Schengeni Információs Rendszer (SIS) új jogalapjáról szóló, 2016. december 21-én elfogadott bizottsági javaslat, amely előírta a rendszer funkcióinak megerősítését, többek között lehetővé tette, hogy a tagállamok hamisított úti okmányokat vigyenek be a rendszerbe, és javaslatot tett az ujjnyomat-funkció kötelező alkalmazására, ha az adott személy személyazonossága másként nem állapítható meg. A javaslatról sikerült politikai megállapodást elérni, és 2018 végére tervezik az elfogadását. Időközben az eu-LISA és a tagállamok 2018. március 5-én sikeresen elindították az automatikus ujjnyomat-azonosító rendszert (AFIS), amely aktiválja az ujjnyomat lekérdezési funkciót a Schengeni Információs Rendszer (SIS) központi szintjén. A SIS AFIS az első központosított európai bűnügyi ujjnyomat-adatbázis, és fontos mérföldkő az európai biztonság szempontjából, amely lehetővé teszi a többszörös vagy hamis személyazonosságot alkalmazó bűnözők leleplezését. Hét tagállam valósította meg a SIS-ben az ujjnyomatokkal történő közvetlen keresést. Ez a szám 2018 végéig várhatóan csaknem 20-ra fog bővülni. Az eu-LISA megvalósíthatósági tanulmányt is készített, amely lehetővé teszi a biometrikus azonosítók keresztellenőrzését az összes olyan informatikai rendszerében, amelyet figyelembe fognak venni a rendszerek jövőbeni fejlesztése tekintetében.

A Bizottság megvizsgálta a kishatárforgalmi engedélyek ETIAS-rendszerbe történő felvétele elutasításának kérdését és értékelte a biztonsági kockázatot. Arra a következtetésre jutott, hogy nincs szükség az 1931/2006/EK rendelet módosítására, mivel a jogszabály már jelenleg is előírja, hogy a kishatárforgalmi engedélyek biztonsági elemeit automatikusan össze kell hangolni a harmadik országbeli állampolgárok 1030/2002/EK rendelet előírásai szerinti tartózkodási engedélyeinek fejlesztésével. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a harmadik országbeli állampolgárok tartózkodási engedélyeinek biztonsági elemeit a közelmúltban fejlesztették az (EU) 2017/1954 rendelet szerint.

Hasonlóan lényeges volt a JRC technikai támogatásának újraindítása, amely annak ellenőrzésére irányul, hogy tagállamok helyesen valósítják-e meg az uniós jogszabályok által az útlevelek, tartózkodási engedélyek és az egységes vízumformátum tekintetében előírt fizikai és elektronikus jellemzőket. Bár a teljes tesztelés előreláthatóan 2019 első negyedévében fejeződik be, az áprilisban készült időközi jelentés jó eredményeket mutat. A tesztelési szakasz lezárását követően a Bizottság értékelni fogja, hogy további lépések szükségesek-e a megállapított szabványoknak való meg nem felelés esetén. Ezenkívül a Bizottság 2017 szeptemberében a JRC helyiségeiben interoperabilitási teszteseményt szervezett az elektronikus útlevelek és tartózkodási engedélyek tekintetében. Ezen esemény során sikeresen értékelték, hogy az úti okmányok megfelelnek-e a tagállamok és néhány más ICAO szerződő állam globális interoperabilitási szabványainak.

Lényeges eredményt jelent az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség 2018. februárban létrehozott közokirat-hamisítás elleni küzdelemmel foglalkozó kiválósági központja által nyújtott, fokozott operatív támogatás. Ez a központ küldi ki az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség személyzetét a külső határokon végzett helyszíni műveletekhez, elősegíti az okmányokkal való visszaéléssel kapcsolatos információcserét, továbbá hamis okmányokkal foglalkozó ügyfélszolgálat felállítását tervezi, amely folyamatos technikai és operatív támogatást nyújt majd az okmányellenőrzéshez. A központ igazgatja emellett az okmányellenőrzéssel foglalkozó horizontális szakértői csoportot, amelynek célja, hogy összehangolja az okmányokkal való visszaélés felderítése érdekében a tagállamok számára nyújtott átfogó támogatást, valamint szorosan együttműködik az okmányokkal való visszaéléssel foglalkozó horizontális szakértői csoporttal, amelyet a 2018–2021-es uniós szakpolitikai ciklus keretében hoztak létre a hamis és hamisított okmányokat csempésző bűnszervezetek hálózatainak felszámolása céljából. A központ jelenleg véglegesíti a figyelmeztető jelzések egységes formátumára vonatkozó – 2018 végén előterjeszteni tervezett – új javaslatot.

Ezen túlmenően, ami az okmányokkal való visszaélés jelenségére vonatkozó adatgyűjtés javítását illeti, az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség fenntartja az Európai Unió okmányhamisítási kockázatelemzési hálózatát (EDF-RAN), továbbá információkat gyűjt az uniós külső határokon és az EU-n belüli/schengeni mozgások során feltárt okmányokkal és személyazonossággal való visszaélésekről. Az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség emellett az okmányokkal való visszaéléssel és csalással kapcsolatos konkrét kérdésekről szóló kiadványokat is készít és aktualizálja azokat. Előretekintve az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség javítja majd az adatminőséget és kiterjeszti az EDF-RAN adatgyűjtés alkalmazási területét például a vízumkérelmek és a belépésnek a beszállást megelőző megtagadása során bemutatott hamis okmányokra.

Az okmányokkal való visszaéléssel összefüggő új jelenségek tekintetében, az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség „Sebezhetőségi értékelés és az automatizált határellenőrzési rendszerek tesztelése” című 2017-es oktatóképző tanfolyamán, valamint a csalók kockázati profiljairól szóló 2017. évi kézikönyvben is foglalkozott az arcmorfolással. Az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség továbbra is a képzési és tudatosságnövelő eszközök javításán dolgozik.

Az okmányokkal való visszaélés új területein történő képzési tevékenységek előmozdítása tekintetében az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség az Academy Eindhoven–ID Centre-el partnerségben a személyazonosságra vonatkozó szakértelemmel kapcsolatos kísérleti tanfolyamot dolgozott ki, amely felöleli a személyazonosításhoz fűződő eljárások, a chip technológia, a biometrikus azonosítás és a digitális csalás felderítésére szolgáló eszközök megismertetését. A második tanfolyamot 2018-ra tervezik. Az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség a személyazonosító alapdokumentumok tekintetében ehhez hasonlóan külön modult dolgoz ki, valamint aktualizálja a szakképzésektől a figyelemfelkeltő eseményekig – pl. utazó rendezvénysorozatokig –, harmadik országoknak nyújtott segítségig, webináriumok és a konzuli személyzet számára nyújtott képzésig terjedő képzési portfóliójának programjait. E területen a Bizottság az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökséggel partnerségben hat műhelytalálkozót szervezett kulcsfontosságú helyszíneken , amelyeknek az volt a célja, hogy segítséget nyújtsanak az uniós konzuli tisztviselőknek az uniós vízumkérelmek céljából benyújtott hamis dokumentumok felderítésében. A CEPOL a saját részéről képzéseket, webináriumokat és tisztviselőknek szóló csereprogramokat biztosít az okmányokkal való visszaélés témájában.

A nemzetközi érdekelt felekre való hivatkozással, a Nemzetközi Migrációs Politikát Fejlesztő Központ, Hollandia és a Bizottság jelenleg is megbeszélések folytatnak az új mobilitási partnerségi eszköz lehetséges felhasználásáról a nem kellő számban bejelentett légi úton történő csempészet felszámolása, valamint a magas kockázatú repülőtéri helyszíneken nyújtott, okmányokkal való visszaéléssel kapcsolatos célzott képzés lehetőség szerinti támogatása céljából.

A fuvarozók felelősségével kapcsolatos irányelvnek – képzési követelmények felvétele céljából történő – módosítására vagy felülvizsgálatára irányuló javaslat megvalósíthatóságának értékelése tekintetében a közeljövőben nem tervezik ezen irányelv módosítását. További megbeszélésekre van szükség annak megállapításához, hogy a fuvarozók képzése nem biztosítható-e más eszközökkel.

Ami a hamis és eredeti okmányok online adatbázisa (FADO) használatának javítását illeti, a Bizottság a 2017. március 27-i tanácsi következtetések nyomon követéseként azt javasolta, hogy az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség vegye át és üzemeltesse a FADO-rendszert.

Tekintettel arra, hogy a FADO/PRADO platform nem okmányszakértők számára is hozzáférhető, a FADO jövőjére vonatkozó eszmecserének ki kell terjednie az új és hamis okmányokkal kapcsolatos információk „laikusok” számára való hozzáférhetőségének javítására irányuló intézkedésekre is. A K+F projektek – különösen a mobil technológiához kapcsolódó projektek – összefüggésében is megvizsgálják a laikusok ilyen információkhoz való hozzáférését.

VI. KÖVETKEZTETÉSEK

A cselekvési terv segítségével láthatóbbá vált az úti okmányok biztonságának és az alapul szolgáló személyazonosság-kezelési infrastruktúra kérdése. A tagállamok támogatták ezt a holisztikus megközelítést. Az elért eredmények közé tartozik a nemzeti személyazonosító gyakorlatokra és a biometrikus azonosítók mintavételi eljárására vonatkozó információcsere, az egységes vízum és a tartózkodási engedély formátumok biztonsági elemeinek megerősítése, valamint a személyazonosító igazolványok biztonságának javítását célzó jelenlegi eszmecsere. Az úti okmányok biztonságos kezelése és a jobb ellenőrzése elősegíti a hatékonyabb határvédelmet és migrációkezelést, valamint a hatékony és valódi biztonsági unió irányába történő előrelépést.

Az úti okmányokra – így a biometrikus azonosítókra – vonatkozó biztonsági standardokat és a határellenőrzési követelményeket uniós szinten határozzák meg, míg a tagállamok változatlanul teljes mértékben felelősek a személyazonosító alapdokumentumokért, valamint az úti okmányok gyártásáért és kibocsátásáért. Logikus lépés, hogy a tényleges okmányokról az upstream és a downstream folyamatokra helyeződjön át a hangsúly.

A cselekvési tervben szereplő, összesen harminckét javasolt intézkedés mintegy fele megvalósult, és a fennmaradó – nagyrészt tagállami hatáskörbe tartozó – intézkedések hosszabb távra szólnak vagy a következő hónapokban kerülnek megvalósításra. Az információcserének és a bevált gyakorlatok cseréjének továbbra is segítenie kell a tagállamokat a kiskapuk azonosításában, és ösztönöznie kell a nemzeti személyazonosító infrastruktúrák változtatásainak bevezetését.

Mindez a cselekvési terv sikeres hatását igazolja, ugyanakkor azt is mutatja, hogy a tagállamoknak továbbra is biztosítaniuk kell a cselekvési terv fennmaradó intézkedéseinek végrehajtásához szükséges valamennyi lépést, és kezdeményezően kell fellépniük az együttműködés és az EU egészére kiterjedő információmegosztás javítása során. Végül pedig a tagállamoknak folyamatosan értékelniük és bírálniuk kell saját eljárásaikat abból a célból, hogy javítsák az egész személyazonosító lánc hatékonyságát és biztonságát.

A Bizottság mindenekelőtt felkéri a tagállamokat, hogy gyorsan hajtsák végre a 2017. március 27-i és december 18-i tanácsi következtetésekben ismertetett intézkedéseket, különösen az információmegosztási mechanizmusok és a személyazonosítással kapcsolatos nemzeti eljárások integritásának fokozására irányuló közigazgatási együttműködés javítása; a személyazonosító alapdokumentumok biztonságának javítása és a bevált gyakorlatok EU-n belüli összehangolása érdekében, az alapjogi normák, különösen a személyes adatok védelmének maradéktalan tiszteletben tartása mellett. A Bizottság folyamatosan figyelemmel kíséri az előrehaladást, és továbbra is készen áll az e területen folytatott párbeszéd és együttműködés elősegítésére.