(3)Az Egészségügyi Világszervezet 2020. március 11-én hivatalosan világjárványnak nyilvánította a Covid19-járványt. A világjárvány súlyos népegészségügyi szükséghelyzetet jelent a polgárok, a társadalom és a gazdaságok számára. Rendkívüli nyomást gyakorol a nemzeti egészségügyi rendszerekre, zavarokat okoz a globális ellátási láncokban, volatilitáshoz vezet a pénzügyi piacokon, sokkokat idéz elő a fogyasztói keresletben, és számos ágazatra kedvezőtlenül hat. Veszélyezteti az emberek munkahelyét, jövedelmét és a vállalkozások tevékenységét. A világjárvány komoly gazdasági sokkot okozott, amelynek már most is súlyos hatása van az Európai Unióban. A Bizottság 2020. március 13-án elfogadott közleményében a válság nyomán hozott koordinált gazdasági válaszintézkedéseket sürgetett, nemzeti és uniós szinten minden szereplő bevonásával.

(1)A Bizottság 2019. december 17-én elfogadta az éves fenntartható növekedési stratégiát, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2020. évi európai szemeszterét. Kellő figyelmet fordított az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság által 2017. november 17-én kihirdetett szociális jogok európai pillérére. A Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján 2019. december 17-én elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést is, amelyben Finnországot nem sorolta azon tagállamok közé, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor. A Bizottság ugyanezen a napon az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó ajánlást is elfogadott.

(4)Több tagállam szükségállapotot hirdetett ki, vagy szükséghelyzeti intézkedéseket vezetett be. Minden szükséghelyzeti intézkedésnek szigorúan arányosnak, szükségesnek és időben korlátozottnak kell lennie, valamint összhangban kell lennie az európai és nemzetközi normákkal. Ezeknek az intézkedéseknek demokratikus felügyelet és független bírósági felülvizsgálat alá kell tartozniuk.

(5)2020. március 20-án a Bizottság közleményt fogadott el a Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési rendelkezésének aktiválásáról. Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében, 6. cikkének (3) bekezdésében, 9. cikkének (1) bekezdésében és 10. cikkének (3) bekezdésében, valamint az 1467/97/EK rendelet 3. cikkének (5) bekezdésében és 5. cikkének (2) bekezdésében meghatározottak szerinti rendelkezés elősegíti a költségvetési politikák összehangolását súlyos gazdasági visszaesés idején. Közleményében a Bizottság megosztotta a Tanáccsal azt a véleményét, miszerint a Covid19-világjárvány következtében várható súlyos gazdasági visszaesés miatt a jelenlegi feltételek lehetővé teszik a rendelkezés alkalmazását. A tagállamok pénzügyminiszterei 2020. március 23-án egyetértettek a Bizottság értékelésével. Az általános mentesítési rendelkezés aktiválása lehetővé teszi a középtávú költségvetési célhoz vezető kiigazítási pályától való átmeneti eltérést, ha ez középtávon nem veszélyezteti a költségvetés fenntarthatóságát. A korrekciós ág tekintetében a Tanács a Bizottság ajánlására úgy is határozhat, hogy módosított költségvetési pályát fogad el. Az általános mentesítési rendelkezés nem függeszti fel a Stabilitási és Növekedési Paktum eljárásait. Lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy eltérjenek az általában alkalmazandó költségvetési követelményektől, a Bizottság és a Tanács számára pedig biztosítja annak lehetőségét, hogy a Paktum keretében meghozzák a szükséges szakpolitikai koordinációs intézkedéseket.

(6)Folyamatos fellépésre van szükség a vírus terjedésének korlátozása és ellenőrzés alatt tartása, a nemzeti egészségügyi rendszerek ellenálló képességének megerősítése, a társadalmi-gazdasági következményeknek a vállalkozásokra és háztartásokra irányuló támogató intézkedések révén történő csökkentése, valamint a gazdasági tevékenység újraindulása fényében a munkahelyeken megfelelő egészségügyi és biztonsági feltételek biztosítása érdekében. Az Uniónak teljes mértékben ki kell használnia a rendelkezésére álló eszközöket, hogy támogassa a tagállamok e területeken tett erőfeszítéseit. Ezzel párhuzamosan a tagállamoknak és az Uniónak együtt kell működniük azon intézkedések kidolgozásában – többek között a zöld átállás és a digitális átalakulás integrálásával, valamint a válság tanulságainak levonásával –, amelyek társadalmunk és gazdaságaink rendes működéséhez és a fenntartható növekedéshez való visszatéréshez szükségesek.

(7)A Covid19-válság rávilágított, hogy az egységes piac lehetővé teszi a rendkívüli helyzetekhez való rugalmas alkalmazkodást. Mindazonáltal a helyreállítási szakaszba való gyors és zökkenőmentes átmenet, továbbá az áruk, szolgáltatások és a munkavállalók szabad mozgásának biztosítása érdekében az egységes piac rendes működését akadályozó rendkívüli intézkedéseket azonnal meg kell szüntetni, amint azok már nem nélkülözhetetlenek. A jelenlegi válság rámutatott arra, hogy válsághelyzet-felkészültségi terveket kell kidolgozni az egészségügyi ágazatban, amelyeknek magukban kell foglalniuk különösen a beszerzési stratégiák javítását, az ellátási láncok diverzifikálását és az alapvető eszközök stratégiai tartalékainak kialakítását. Ezek kulcsfontosságú elemek az átfogóbb válsághelyzet-felkészültségi tervek kidolgozása szempontjából.

(8)Az uniós jogalkotó már módosította a vonatkozó jogi kereteket, hogy lehetővé váljon a Covid19-világjárvány rendkívüli hatásainak kezelése érdekében az európai strukturális és beruházási alapokból származó fel nem használt források tagállamok általi mobilizálása. Ezek a módosítások további rugalmasságot, valamint egyszerűsített és észszerűsített eljárásokat biztosítanak. A cash flow-nyomás enyhítése érdekében a tagállamok a 2020–2021-es pénzügyi évben igénybe vehetik az uniós költségvetés 100 %-os társfinanszírozási rátáját is. Finnországot arra ösztönözzük, hogy teljes mértékben használja ki az említett lehetőségeket a kihívások által leginkább érintett egyének és ágazatok támogatása érdekében.

(9)A világjárvány társadalmi-gazdasági hatása az eltérő szakosodási minták miatt valószínűleg egyenlőtlenül oszlik el az ágazatok és a régiók között. Ez Finnországon belül az egyenlőtlenségek növekedésének kockázatával jár. A tagállamok közötti konvergenciafolyamat átmeneti felborulásának kockázatával együtt a jelenlegi helyzet célzott szakpolitikai válaszintézkedéseket tesz szükségessé.

(10)Finnország 2020. április 30-án benyújtotta a 2020. évi nemzeti reformprogramját és a 2020. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

(11)Finnország jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik, és az országra nézve érvényben van az adósságszabály.

(12)A 2020. évi stabilitási program szerint a kormány azt tervezi, hogy az államháztartási egyenleg a GDP 1,1 %-ának megfelelő 2019. évi hiányról 2020-ra a GDP 7,2 %-ának megfelelő hiányra romlik. A hiány az előrejelzések szerint 2021-ben a GDP 4,0 %-ára csökken. Miután 2019-ben a GDP 59,4 %-ára nőtt, a GDP-arányos államadósság a 2020. évi stabilitási program szerint 2020-ban várhatóan 69,1 %-ra növekszik. A makrogazdasági és költségvetési kilátásokat a Covid19-világjárvány miatt nagy bizonytalanság övezi.

(13)A Covid19-világjárványra válaszul és az összehangolt uniós megközelítés részeként Finnország költségvetési intézkedéseket fogadott el az egészségügyi rendszer kapacitásának növelése, a járvány megfékezése és a különösen súlyosan érintett egyének és ágazatok megsegítése érdekében. A 2020. évi stabilitási program szerint a szóban forgó költségvetési intézkedések a GDP 1,7 %-át teszik ki. Az intézkedések magukban foglalják mind az egészségvédelemre és a közrendre fordított sürgősségi kiadásokat, mind pedig a vállalkozásokat és a munkavállalókat támogató intézkedéseket. Emellett Finnország olyan, a 2020. évi stabilitási programban a GDP 5 %-át kitevőre becsült intézkedéseket jelentett be, amelyeknek nincs közvetlen hatásuk a költségvetésre, viszont hozzájárulnak a vállalkozások likviditásának támogatásához. Ezen intézkedések közé tartoznak a vállalkozásoknak – elsősorban kkv-knak – nyújtott hitelgaranciák, valamint a Finnair és a hajózási társaságok számára biztosított, az ellátás biztonságát garantáló egyedi garanciarendszerek. Emellett Finnországban egyéb, a stabilitási programban nem szereplő likviditásnövelő intézkedéseket is elfogadtak, többek között a társasági adóra vonatkozó halasztásokat. Ezek a kiegészítő intézkedések a becslések szerint a GDP 15 %-át teszik ki. Összességében a Finnország által hozott intézkedések összhangban vannak a Covid19-világjárvány nyomán hozott koordinált gazdasági válaszintézkedésekről szóló bizottsági közleményben foglalt iránymutatással. Ezen intézkedések teljes körű végrehajtása, majd ezt követően – amennyiben a gazdasági feltételek lehetővé teszik – olyan költségvetési politika követése, amelynek középpontjában a prudens középtávú költségvetési pozíció megvalósítása áll, hozzá fog járulni a költségvetés középtávú fenntarthatóságának megőrzéséhez.

(14)A Bizottság változatlan szakpolitikát feltételező, 2020. tavaszi előrejelzése alapján Finnország államháztartási egyenlege 2020-ban a GDP −7,4 %-át, 2021-ben pedig −3,4 %-át teszi ki. Az államadósság-ráta az előrejelzés szerint 2020-ban eléri a GDP 69,4 %-át, 2021-ben pedig a GDP 69,6 %-át.

(15)A Bizottság 2020. május 20-án a Szerződés 126. cikkének (3) bekezdése alapján jelentést adott ki, mivel Finnország 2020-ban az előrejelzés szerint a hiányra vonatkozóan túllépi a GDP 3 %-ában meghatározott küszöbértéket. Összességében az elemzés arra enged következtetni, hogy a Szerződésben és az 1467/97/EK rendeletben meghatározott hiánykritérium nem teljesül.

(16)A válságra válaszul Finnország átfogó intézkedéseket hozott egészségügyi rendszerének és gazdaságának támogatása érdekében. A finn kormány például költségvetés-módosítást fogadott el, és úgy döntött, hogy javítja a munkavállalók állásbiztonságát, ezzel párhuzamosan pedig enyhítette a munkanélküli ellátás igénybevételének feltételeit. A szabadúszók és a vállalkozók is könnyebben hozzáférhetnek a munkanélküli ellátáshoz. A szociális biztonsági intézkedések 1,6 milliárd EUR-t tesznek ki. A 10 milliárd EUR értékű államilag garantált hitelen felül 1 milliárd EUR összegű közvetlen üzleti támogatás is elérhető. A kormány ideiglenesen 2,6 százalékponttal csökkentette a munkáltató által fizetett nyugdíjjárulékot, és legalább 1 milliárd EUR-t különített el egy önkormányzati támogatási csomagra. A finn pénzügyi felügyeleti hatóság a rendszerkockázati tőkepuffer megszüntetése és a hitelintézet-specifikus követelmények módosítása révén csökkentette a finn hitelintézetek tőkekövetelményeit. A kormány munkacsoportot jelölt ki a Pénzügyminisztérium és a Szociális és Egészségügyi Minisztérium vezetésével, hogy előkészítse Finnország Covid19-válságot követő exitstratégiáját. A kormány május elején a munkacsoport első jelentése alapján fokozatos enyhítési tervet fogadott el. A munkacsoport további megfelelő intézkedésekre tesz javaslatot a válság egészségügyi, társadalmi és gazdasági hatásainak kezelésére. A munkacsoport egyeztetett a szociális partnerekkel, az önkormányzatokkal, valamint a civil társadalmi és környezetvédelmi szervezetekkel.

(17)Bár általánosságban úgy tűnik, hogy Finnország képes megbirkózni a Covid19-válsággal, az egészségügyi rendszer ellenálló képessége lehetne még jobb. A kórházi körzeteknek egészségügyi személyzetet kellett átcsoportosítani a koronavírusos betegek kezelésére, és el kellett térniük a korábban megállapított, a nem sürgős egészségügyi ellátásra vonatkozó határidőktől. A különböző szolgáltatók által nyújtott egészségügyi szolgáltatások jelenlegi rendszere az egészségügyi dolgozók egyenlőtlen eloszlásához vezetett az országban. A szolgáltatásnyújtás széttöredezettsége, valamint a szociális és elsődleges egészségügyi szolgáltatásokhoz való egyenlőtlen hozzáférés várhatóan továbbra is problémát jelent majd a válság után, különösen a munkanélküliek, a nyugdíjasok és a fogyatékossággal élő személyek esetében. Mivel a Covid19-válság miatt nőtt a munkanélküliség, mind a rövid, mind a középtávú szakpolitikai intézkedéseknek az elsődleges egészségügyi ellátáshoz való egyenlő hozzáférés javítására kell összpontosítaniuk. Középtávon továbbra is fontos az egymást követő finn kormányok által figyelembe vett szociális és egészségügyi reformtervek követése, különösen mivel azok felkészítik Finnországot a hosszú távú demográfiai változásokra, és segítenék az országot egészségügyi rendszere minőségének jövőbeli fenntartásában és hozzáférhetőségének javításában. Finnország államháztartásának hosszú távú fenntarthatósága továbbra is veszélyben van az elöregedéssel kapcsolatos – különösen a szociális és egészségügyi ellátással összefüggő – költségek előre jelzett növekedése miatt.

(18)A Bizottság előrejelzése szerint a munkanélküliség 2020-ban 8,3 %-ra emelkedik, majd 2021-ben némileg, 7,7 %-ra javul. A szociális partnerekkel szoros együttműködésben kialakított, hatékony rövid és középtávú szakpolitikai intézkedésekre van szükség a munkanélküliségi ráta növekedésének megfékezése és a Covid19-válság miatt a munkahelyüket elvesztők munkaerőpiaci visszaintegrálása érdekében. Ezeknek az erőfeszítéseknek a szegénység és a társadalmi kirekesztés kockázatának kitett csoportokat is támogatniuk kell, például az alacsony képzettségű, a fogyatékossággal élő, a részleges munkaképességű és a migráns hátterű személyeket. Finnországban csökkentett munkaidős foglalkoztatás van érvényben, ami miatt sok munkavállalónak kényszerszabadságot kellett kivennie. Az aktív munkaerőpiaci szakpolitikák – többek között a továbbképzési és átképzési intézkedések – biztosíthatják a munkaerőpiacra való gyors és fenntartható visszatérést. A bértámogatásnál indokolt lehet célzottan eljárni, és azt érdemes összekapcsolni az állami foglalkoztatási szolgálatok által biztosított képzésekkel és nyomon követéssel. Az átképzés és a továbbképzés kulcsfontosságú a munkaerő foglalkoztathatóságának fenntartásához az egyre inkább digitális és környezetbarát gazdaságban. A folyamatos tanulási reform hozzájárulhat a felnőttek – köztük az alacsony képzettségűek – készségfejlesztése iránti igény kielégítéséhez a munkaerőpiac szempontjából releváns ágazatokban, például az információs és kommunikációs technológiák (IKT) ágazatában. Annak érdekében, hogy a piac számára biztosítsák azokat a készségeket, amelyekre a demográfiai és technológiai változások idején szükség van, fontos fenntartani az oktatás munkaerőpiaci relevanciáját, többek között elegendő egyetemi hely biztosításával, figyelembe véve az egyes ágazatok és régiók foglalkoztatási előrejelzéseit. A Covid19-válság következtében leginkább veszélyeztetett csoportok társadalmi-gazdasági helyzete súlyosbodásának elkerülése érdekében kulcsfontosságú lesz a digitális szakadék kezelése, különösen a hátrányos helyzetű tanulók minőségi oktatáshoz való hozzáférésének biztosítása terén. Az ellátórendszer komplexitása akadályozza az emberek munkaerőpiacra való visszavezetését. A rövid és részmunkaidős foglalkoztatás ösztönzése érdekében hatékonyan kell alkalmazni a bérekre és juttatásokra vonatkozó valós idejű információkat tartalmazó jövedelem-nyilvántartást, ezenkívül fel kell gyorsítani a társadalombiztosítási ellátások kezelési idejét. Középtávon fontos, hogy Finnország megreformálja a szociális ellátórendszert a foglalkoztatás fellendítése és az ország jóléti rendszerének a jövőre való felkészítése érdekében.

(19)A vállalkozásokat, különösen a kis- és középvállalkozásokat (kkv-kat) mindenképpen segíteni kell abban, hogy a válság alatt is fennmaradjanak; ez a jelenleg érvényben lévő korlátozó intézkedések feloldását követően elengedhetetlen lesz a gazdaság fellendítéséhez. A kölcsönökön, vissza nem térítendő támogatásokon és garanciákon keresztül nyújtott ideiglenes likviditási támogatás segíthet a vállalkozások fennmaradásában e bizonytalan és jelentősen alacsonyabb bevételeket eredményező időszak során. Ezen intézkedések kidolgozása és végrehajtása során figyelembe kell venni a bankszektor ellenálló képességét.

(20)A gazdaság helyreállításának elősegítése érdekében fontos lesz a kiforrott közberuházási projektek előreütemezése és a magánberuházások ösztönzése, többek között kapcsolódó reformok révén. A finnországi beruházások továbbra is az uniós átlag alatt maradnak azon kategóriák esetében, amelyek leginkább támogatják a termelékenység növekedését, különösen a berendezésekbe és a szellemi tulajdonba történő beruházások esetében. Ez korlátozhatja az ország hosszú távú növekedési potenciálját, és gátolhatja versenyképességét és a helyreállítást. A kutatás-fejlesztésbe irányuló beruházások növelése kulcsfontosságú tényező, amely lehetővé teszi a gazdaság tudásintenzív ágazatai számára kedvező strukturális váltást, és erősíti a hosszú távú növekedési potenciált. A klímasemlegesség 2035-re tervezett megvalósításához – amely Finnország nemzeti energia- és klímatervében is tükröződik – jelentős beruházásokra lesz szükség, különösen a villamosenergia-hálózatok és a fenntartható közlekedés terén. 2021-re egy parlamenti irányítócsoport vezetésével új nemzeti közlekedési rendszert dolgoznak ki. Az egészségügyi, környezetvédelmi, regionális és termelékenységi kérdések mellett folyamatos erőfeszítésekre van szükség a nagy sebességű, széles sávú hálózatok kiépítése és más digitális infrastruktúrák fejlesztése terén, hogy a távoli területeken is észszerűsíteni lehessen a logisztikát és fenn lehessen tartani a gazdasági tevékenységet. A Méltányos Átállást Támogató Alap 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó programozása elősegítheti Finnországban a klímasemleges gazdaságra való átállás által jelentett egyes kihívások kezelését, különösen az országjelentés D. mellékletében ismertetett területeken. Így Finnország a lehető legjobban kihasználhatná ezt az alapot.

(21)Finnország pénzmosás elleni küzdelemmel kapcsolatos nemzeti kockázatértékelése jelenleg elavult, és 2020-ban frissítésre kerül. A finn pénzügyi felügyeleti hatóság a közelmúltban javította felügyeleti kapacitását. A személyzet létszáma azonban még mindig nem megfelelő, és a felügyelet „kockázatalapú” megközelítését még nem alkalmazzák megfelelően. Bár számos feltételezett jogsértési esetet vizsgáltak ki, a visszatartó erejű szankcionálási politika kialakítása továbbra is kiemelt terület marad. Az elmúlt hónapokban jelentősen megnőtt a bejelentett gyanús ügyletek száma, és úgy tűnik, hogy a pénzügyi információs egységen belüli eszközök nem elegendőek ezen információk elemzéséhez. A pénzügyi információs egység és a pénzügyi felügyeleti hatóság közötti információcsere továbbra sem kielégítő.

(22)Miközben a jelenlegi ajánlások a világjárvány társadalmi-gazdasági hatásainak kezelésére és a gazdaság helyreállításának elősegítésére összpontosítanak, a Tanács által 2019. július 9-én elfogadott 2019. évi országspecifikus ajánlások olyan reformokra is kitértek, amelyek elengedhetetlenek a közép- és hosszú távú strukturális kihívások kezeléséhez. Az említett ajánlások továbbra is helytállóak, és a következő évi európai szemeszter éves ciklusa során folytatódik nyomon követésük. Ez a beruházásokkal kapcsolatos gazdaságpolitikákkal összefüggő ajánlásokra is vonatkozik. Ez utóbbi ajánlásokat figyelembe kell venni a kohéziós politikai finanszírozás 2020 utáni stratégiai programozása során, beleértve a jelenlegi válsághoz kapcsolódó enyhítő intézkedéseket és exitstratégiákat.

(23)Az európai szemeszter szolgál keretként a folyamatos gazdaság- és foglalkoztatáspolitikai koordinációhoz az Unióban, amely hozzájárulhat a fenntartható gazdasághoz. A tagállamok 2020. évi nemzeti reformprogramjukban számba vették az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak végrehajtása terén elért eredményeket. Az alábbi ajánlások teljes körű végrehajtásának biztosításával Finnország hozzá fog járulni a fenntartható fejlődési célok megvalósítása terén elért előrelépéshez, valamint az unióbeli versenyképes fenntarthatóságra irányuló közös erőfeszítésekhez.