[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |

Brüsszel, 2010.9.3.

COM(2010) 458 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE A TANÁCSNAK ÉS AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK

2009-ben az Európai Kutatási Tanács működéséről és az „Ötletek” egyedi programban meghatározott célkitűzések megvalósításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

BEVEZETÉS ÉS JOGALAP

Az Európai Kutatási Tanácsot (EKT) egy 2007-ben elfogadott bizottsági határozat[1] hozta létre a hetedik kutatási keretprogram „Ötletek” elnevezésű egyedi programja végrehajtására.

Az EKT-t egy független Tudományos Tanács és egy célzott végrehajtó struktúra alkotja. Az EKT végrehajtó ügynöksége (ERCEA) 2007-ben jött létre[2] a végrehajtó hivatalokra vonatkozó alapszabálynak[3] megfelelően, rendeltetése átvenni a Bizottságtól a célzott végrehajtó struktúra feladatait. Az „Ötletek” egyedi program végrehajtásának és a Tudományos Tanács támogatásának feladatát az e jogkörök átruházásáról rendelkező bizottsági határozat[4] rögzíti. Az ERCEA 2009 júliusában kezdte meg önálló működését. Fontos mérföldkövet jelentett 2009-ben az EKT felépítésének és működésének átvilágítása, vagyis az EKT főbb jellemzőinek független értékelése, amely a megalakulása óta szerzett tapasztalatokat is összegezte.

Ez az éves bizottsági jelentés, amely az EKT Tudományos Tanácsával együttműködésben készült, az „Ötletek” egyedi programról szóló tanácsi határozat 4. cikkének (4) bekezdésével és I. mellékletével összhangban értékeli az EKT 2009. évi működését és célkitűzéseinek megvalósítását. Az ERCEA hozzájárulását ezúton is köszönjük.

STRATÉGIAI ÜGYEK

Az EKT tudományos stratégiáját és az „Ötletek” egyedi program éves munkaprogramjait a Tudományos Tanács határozza meg.

Támogatási programok

A Tudományos Tanács a kutatási tevékenységek stabil keretének biztosítása érdekében két, valamennyi kutatási területre kiterjedő támogatási programot hozott létre:

- az EKT által a kezdő független kutatóknak nyújtott támogatást („ERC Starting Grants” (StG) ) – ami a közelmúltban doktorált kutatók önállóságának megteremtéséhez nyújtott támogatás, és

- az EKT által a tapasztalt kutatóknak nyújtott támogatást („ ERC Advanced Grants ” (AdG) ) – amely a tapasztalt kutatók által végzett európai élvonalbeli kutatást segíti.

Az „Ötletek” egyedi program 2010. évi munkaprogramja

Az „Ötletek” egyedi program 2010. évi munkaprogramját a Tudományos Tanács 2009. április 2-án terjesztette elő, a Bizottság pedig 2009. július 29-én hagyta jóvá.[5]

A stratégiát tekintve a 2010. évi munkaprogram nem hozott nagy változásokat, csak kisebb kiigazításokat vezet be a támogatási rendszerben a szerzett tapasztalatok alapján. Az StG keretében finanszírozásra pályázó két nagy csoport (a kutatói függetlenség kiépítésének korai szakaszában járó kutatásvezetők és a kutatási tevékenységüket vagy kutatócsapatukat konszolidáló kutatók) megfelelőbb értékelése érdekében a támogatásra jogosultak körét kiterjesztette a Ph.D.-t 2–10 éve megszerzett pályázókra. Ez részben a költségvetés 2010. évi jelentős növekedésének köszönhető.

Az értékeléskor ezen a jogosulti körön belül két alcsoportba sorolják a pályázó kutatásvezetőket: a felhívások közzététele előtt legalább 2, de legfeljebb 6 éve doktorált („pályakezdő”) és legalább 6, de legfeljebb 10 éve doktorált („konszolidáló”) alcsoportba. A hasonló odaítélési arány biztosítása érdekében a két panel költségvetését a beérkezett pályázatokban megjelölt forrásigényekkel arányosan osztották el.

Az egyéb kiigazítások között szerepelt a pályázatok ismételt benyújtására és a többszörös pályázásra vonatkozó szabályok egyszerűsítése, a harmadik országbeli kutatók szemében az EU és társult országai vonzerejének növelését célzó intézkedéscsomag, valamint a női kutatók részvételének további ösztönzése. Többletforrások válnak elérhetővé a harmadik országokból származó kutatók számára annak érdekében, hogy Európába csábítsuk őket és támogassuk letelepedésüket, a női kutatók részvételének fokozása érdekében pedig ezentúl körültekintőbben kerül megítélésre a karrier megszakítása vagy a hagyományostól eltérő szakmai életút.

A szakértői értékelés módszertana

Az EKT számára a szakértői értékelést a Tudományos Tanács által összeállított magas szintű szakértői csoportok végzik. Tagjaik tudósok, mérnökök és tudományos oktatók, akik az EU-n belülről és kívülről is származhatnak. E szakértői csoportok valamennyi tudományterülettel foglalkoznak, és három nagy kutatási terület köré szervezve végzik mind a kezdő, mind a tapasztalt kutatóknak meghirdetett pályázatok értékelését: fizika és mérnöki tudományok, élettan, valamint társadalomtudományok és bölcsészet.

A PROGRAM VÉGREHAJTÁSA

A különböző célokra összesen több mint 794 861 770 EUR-t irányoztak elő, és 221 422 331,50 EUR-t fizettek ki, ami megfelel az „Ötletek” program 2009. évi teljes működési előirányzatának.

Támogatások

A 2008. évi munkaprogram nyomán az EKT felhívásaira egy fordulóban kell jelentkezni, vagyis a pályázóknak teljes pályázati anyagot kell benyújtaniuk, amelynek értékelése később két lépésben történik.[6]

A legjobb pályázatok a rendelkezésre álló költségvetés függvényében kaphatnak támogatást. A támogatási összeg a pályázó által megjelölt igények és a szakértői csoport által javasolt összeg alapján kerül megállapításra.

Az EKT kezdő kutatóknak nyújtott ösztöndíjai

A kezdő kutatóknak szóló 2009. évi felhívást 2008 júliusában tették közzé, a jelentkezési határidő 2008 őszére esett, az indikatív költségvetés 295,8 millió EUR volt. Összesen 2503 pályázat érkezett, szakterületek szerint a következő megoszlásban: 1112 fizikai vagy mérnöki, 927 élettani és 464 társadalomtudományi vagy bölcsészeti témában.[7]

A kezdő kutatóknak szóló 2010. évi felhívást 2009 júliusában tették közzé, jelentkezni 2009 októbere és decembere között lehetett, az indikatív költségvetés 528 millió EUR volt. Összesen 2873 pályázat érkezett, szakterületek szerint a következő megoszlásban: 1205 fizikai vagy mérnöki, 1029 élettani és 639 társadalomtudományi és bölcsészeti témában.[8]

Az EKT tapasztalt kutatóknak nyújtott ösztöndíjai

A tapasztalt kutatóknak szóló 2008. évi felhívásra 282 pályázat érkezett, a rájuk fordítható teljes költségvetés 553 millió EUR volt, amiben szerepel a hetedik kutatási keretprogram társult országainak hozzájárulása.[9]

A tapasztalt kutatóknak szóló 2009. évi felhívást 2008 novemberében tették közzé, a jelentkezési határidők 2009 tavaszára estek, az indikatív költségvetés 489,5 millió EUR volt. Mivel nagy érdeklődésre lehetett számítani, a Tudományos Tanács úgy döntött, hogy a tapasztalt kutatóknak szóló első két felhívást (a 2008. és a 2009. évit) összekapcsolja. Az „Ötletek” program 2008. évi munkaprogramja ezért úgy rendelkezett, hogy e két felhívás kapcsán minden pályázónak csak egy pályázathoz lehet köze. A 2009-ben közzétett felhívásra így is 1583-an jelentkeztek, közülük egyelőre 236 pályázót választottak ki támogatásra. A hetedik kutatási keretprogram társult országainak hozzájárulásától függően további kedvezményezettek is lehetnek.

A tapasztalt kutatóknak szóló 2010. évi felhívást 2009 októberében tették közzé, jelentkezni 2010 februárja és áprilisa között lehetett, az indikatív költségvetés 590 millió EUR volt. E felhívás eredményeiről a 2010-re vonatkozó bizottsági jelentés fog beszámolni.

A programbizottság

Az „Ötletek” egyedi program programbizottsága[10] hivatalos feladatainak ellátása mellett fontos kommunikációs csatornaként működik a tagállamok, a hetedik kutatási keretprogramhoz társult országok, a Tudományos Tanács, az EKT Főtitkársága és a Bizottság között. E programbizottság 2009 folyamán kétszer, április 23-án és szeptember 30-án ült össze.

Etikai felülvizsgálat

Egy külső etikai bizottság a 2009. évi felhívás keretében támogatásra kiválasztott kezdő kutatói projektek közül 133-at tekintett át etikai szempontból, ezek közül 42-t részletesen is megvizsgált. Egy kivételével valamennyi projekt megfelelt az etikai megfontolásoknak.[11]

A tapasztalt kutatóknak szóló 2009. évi felhívás kapcsán 146 projektet terjesztettek az etikai bizottság elé, ebből 49-et kellett részletes etikai vizsgálatnak alávetni, 78 esetében azonban csak a nemzeti hatóságok jóváhagyását kérték. A részletes etikai vizsgálatokról többnyire az ERCEA gondoskodott, ám 19 pályázat anyagában embereken – főleg gyermekeken –, valamint emberszabású majmokon végzett invazív beavatkozások is szerepeltek, így ezeket érzékeny jellegük miatt a Bizottsághoz továbbították megfontolásra.

Jogorvoslat

A jogorvoslati bizottság „Ötletek” felállása[12] a 2009. évi kezdő kutatóknak szóló felhívások kapcsán 85, a tapasztalt kutatóknak szóló felhívások kapcsán 74 jogorvoslati kérelmet bírált el, ami a benyújtott pályázatok 3,5 illetve 4,5%-ának felel meg.

A jogorvoslati bizottság megítélése szerint az EKT kezdő kutatóknak szóló 2009. évi felhívásához kapcsolódó 10 kérelem esetében volt jogos az értékelés vagy újraértékelés iránti igény. Egy esetben megváltoztatták a támogatásra kiválasztott projekt számára korábban odaítélt támogatás összegét. Az EKT tapasztalt kutatóknak szóló 2009. évi felhívásához kapcsolódó jogorvoslati kérelmek vizsgálata az év végéig nem zárult le.

Kommunikáció

Az EKT számos tudományos rendezvényen vett részt, és promóciós anyagokat is készített és terjesztett.

Találkozók

2009. március 13-án Isztambulban kizárólag az EKT-vel foglalkozó konferencia került megrendezésre. Ez egybeesett a Tudományos Tanács Isztambulban tartott plenáris ülésével.[13] A konferencián felszólaltak az EKT, a török kormány és a török kutatási ágazat képviselői, valamint EKT-ösztöndíjakat elnyert kutatók és más érdekeltek is.

Az EKT szerepelt a Bizottság által a cseh EU-elnökség ideje alatt Prágában megrendezett „Research Connection” konferencián 2009. május 7–8-án.

Az EKT részt vett a Nobel-díjasok június 28. és július 3. között Lindauban megrendezett 58. találkozóján, valamint képviseltette magát a londoni tudományos állásbörzén (The Source Event) szeptember 25-én, ahogy a Berlinben december 4-én megrendezett első európai kutatói állásbörzén is.

Az ERCEA ünnepélyes megnyitóját 2009 szeptemberében tartották „ ERC – The future starts today ” címmel az ERCEA önálló megalakulása és székházának átadása kapcsán.

Az érdekeltek számára több információs napot is rendeztek, gyakran a nemzeti kapcsolattartók hálózatának szervezésében. Sor került ilyenre az EU számos részén és a hetedik keretprogramhoz társult országokban is (így Dániában, az Egyesült Királyságban, Hollandiában, Írországban, Luxemburgban, Magyarországon, Norvégiában, Olaszországban, Portugáliában, Svédországban és Szerbiában).

Az EKT még az USA-ban is reklámozta magát: megjelent a bostoni European Career Fair-en, az American Association for the Advancement of Science (AAAS) chicagói éves ülésén és a San Franciscó-i International Career Fair alkalmával is.

Kiadványok

Az EKT kiadta második éves jelentését, amely a Tudományos Tanács felügyelete alatt készült, és az EKT főbb tevékenységeit és munkájának eredményeit mutatja be. A jelentés kiemelten foglalkozott a támogatásban részesített projektek kutatásvezetőinek lehetőségeivel és várakozásaival.

Ezen kívül készültek prospektusok, brossúrák, plakátok és összefoglalók, melyeket még mindig sokfelé terjesztenek az EKT és tevékenysége ismertségének növelése érdekében. Készült egy játékfilm az EKT stratégiájának, feladatának és kezdő kutatóknak szóló ösztöndíjainak bemutatására, amit szintén széles körben kell terjeszteni. Naprakész információk az EKT honlapján[14] és a CORDIS kutatási és fejlesztési portálon[15] érhetők el.

Az „Ötletek” egyedi program nyomon követése és értékelése

Az EKT munkájának nyomon követésére és értékelésére vonatkozóan korábban kidolgozott stratégia és keret 2009-ben is alkalmazandó maradt.

A koordinációs és támogatási intézkedések keretében 2008-ban két pályázatot fogadtak el: az egyik a programnak a kutatókra, kutatóintézetekre, támogató intézményekre és szakpolitikai struktúrákra gyakorolt hatásával, a másik a szakmai előmenetelre, a fogadó intézményekre, a kutatási struktúrákra és kutatási eredményekre gyakorolt hatásaival foglalkozott.

Az eredmények elemzését követően újabb koordinációs és támogatási pályázatokat fognak kiírni, amelyek a korábbi felhívások nyomán nem támogatott témakörökkel és szakterületekkel óhajtanak foglalkozni. Az első eredmények 2010 végére várhatók.

2008-ban egy másik koordinációs és támogatási felhívást is közzétettek, melynek célja a Tudományos Tanács elnökének és alelnökeinek támogatása munkahelyeiken.

AZ EURÓPAI KUTATÁSI TANÁCS FELÉPÍTÉSE ÉS MűKÖDÉSE

A Tudományos Tanács

2009 folyamán a Tudományos Tanács öt plenáris ülést tartott öt különböző helyszínen a tagállamok és a hetedik kutatási keretprogramhoz társult országok területén, hogy ezzel is népszerűsítse az EKT-t valamint az „Ötletek” egyedi programot, és egyben felhívja a figyelmet az adott helyszínen folyó tudományos és kutatói munkára. A Tudományos Tanács 2009-ben kétszer ült össze Brüsszelben (április 27–29. és október 12–14.), egyszer Isztambulban (március 10–12.), Varsóban (június 29–július 1.) és az izraeli Rehovotban (december 14–16.).

Az EKT igazgatótanácsa, mely a Tudományos Tanács megbízásából az ülések előkészítésével és az ERCEA-val való kapcsolattartással foglalkozik, öt alkalommal ült össze.

Új tagok kinevezése

2008-ban a Bizottság olyan munkacsoportot állított fel[16], amelynek feladata potenciális tagok felkutatása volt a Tudományos Tanács tagságában betöltetlen 3 helyre, valamint ajánlásokat tenni a tagság megújításnak jövőbeni rendjére vonatkozóan.[17] A munkacsoport 2009 januárjában terjesztette ajánlásait a Bizottság elé, miután konzultált a tudományos közösséggel.[18]

A munkacsoport ajánlásai nyomán a Bizottság a következő új tagokat nevezte ki a Tudományos Tanácsba: Prof. Dr. Sierd A. P. L. Cloetingh (Vrije Universiteit Amsterdam), Prof. Carlos M. Duarte (Consejo Superior de Investigaciones Científicas, Spanyolország kutatási tanácsa) és Prof. Henrietta L. Moore (Cambridge-i Egyetem).[19] A jövőbeni kinevezésekre vonatkozóan a munkacsoport azt ajánlotta, hogy kétévente cserélődjön ki a Tudományos Tanács tagságának harmada (vagyis a kinevezés általában hat évre szól és megújítható), és hogy a munkacsoport kiválasztási állandó bizottság formájában szükség szerint gondoskodjon új tagok felkutatásáról a megüresedő helyekre.

AZ EKT főtitkársága

Prof. Ernst-Ludwig Winnacker, az EKT első főtitkárának megbízatása 2009. június 30-án lejárt. A főtitkári tisztséget 2011. december végéig Prof. Andreu Mas-Colell tölti be, aki a barcelonai Pompeu Fabra egyetemen a közgazdaságtan professzora, valamint a Barcelona Graduate School of Economics elnöke.[20]

Az EKT főtitkársága a Tudományos Tanács felügyelete alatt működik, kapcsolattartást biztosít a Tudományos Tanács, a Bizottság és az ERCEA között, valamint felügyeli az ERCEA végrehajtó munkáját, ami főleg a Tudományos Tanács által meghatározott stratégia és álláspontok érvényesítéséből áll.

Az EKT végrehajtó ügynöksége

Az ERCEA 2009. július 15-én nyerte el a teljes körű igazgatási autonómiát. Hivatalos megnyitójára brüsszeli székhelyén 2009. szeptember 24-én került sor az „ ERC – The future starts today ” címmel megrendezett ünnepség keretében. Itt felszólalt Dr Tobias Krantz, a svéd kormány felsőoktatásért és kutatásért felelős minisztere, Janez Potočnik, az EU tudományért és kutatásért felelős biztosa, Herbert Reul, az Európai Parlament tagja és az ITRE bizottság elnöke, Prof. Fotis C. Kafatos, az EKT elnöke és Tudományos Tanácsának elnöke, valamint Dr Jack Metthey, az ERCEA megbízott igazgatója, aki a Bizottságon belül is igazgatói posztot tölt be, a résztvevők pedig meghívott érdekeltek és az ERCEA személyzete közül kerültek ki.

2009 júliusa óta az ERCEA felelős az éves munkaprogramban meghatározottak szerinti adminisztratív végrehajtás és a program megvalósítása minden vonatkozásáért.

Az ERCEA munkáját egy irányítóbizottság felügyeli, melyet a Bizottság jelöl ki; tagsága három bizottsági tisztviselőből, a Tudományos Tanács egy tagjából, valamint egy független kutatóból tevődik össze. Az EKT főtitkára az irányítóbizottság munkájában megfigyelőként vesz részt. 2009-ben az irányítóbizottság négy ülést tartott, melyeken az ERCEA éves munkaprogramjáról és költségvetéséről, szervezeti felépítéséről és autonómiájának kezdetéről születtek döntések. Az ülések alkalmával az irányítóbizottság mindig részletes beszámolót kapott az ERCEA igazgatójától.

Az ERCEA személyzete

2009-ben az előző évhez képest jelentősen nőtt a munkaerő-felvétel és a munkába állás üteme. 201 új belépővel 262-re nőtt a személyzet létszáma, ami 2008-hoz képest négyszeres növekedést képvisel.

Ami az ERCEA irányítását illeti, a 16 igazgatói helyből 13-at töltöttek be.

A személyzet pályáztatásától és felvételétől eltekintve is konszolidálódtak 2009-ben az ERCEA humánerőforrás-ügyei; ugyanis az irányítóbizottság a humán erőforrás kezelésére vonatkozó végrehajtási szabályokat fogadott el.

Egyetértési megállapodás

A Bizottság és az ERCEA között 2009 júliusában egyetértési megállapodás jött létre a megbízásról szóló határozat 4. cikke (3) bekezdésének megfelelően. E megállapodás célja az „Ötletek” egyedi program végrehajtásában a Bizottság megfelelő főigazgatósága és az ERCEA közötti gyakorlati együttműködés szabályozása.

AZ EKT STRUKTÚRÁINAK ÉS MECHANIZMUSAINAK FELÜLVIZSGÁLATA

A felülvizsgálat folyamata

Az „Ötletek” egyedi programot létrehozó tanácsi határozat I. melléklete úgy rendelkezik, hogy a tudományos kiválóság, az autonómia, a hatékonyság és az átláthatóság kritériumai tekintetében – a Tudományos Tanács teljes bevonásával – el kell végezni az EKT struktúráinak és mechanizmusainak független felülvizsgálatát.[21]

E felülvizsgálat 2009 februárjától júliusig tartott. Az EKT Tudományos Tanácsát teljes körűen bevonták a folyamatba, és a felülvizsgálati panel következtetéseivel nagyrészt egyet is értett.

A panel részére a Bizottság, a Tudományos Tanács és különböző európai kutatóintézetek[22] is szolgáltattak írásos bizonyítékokat, dokumentumokat. Meghallgatták a Bizottság számos tisztviselőjét (a Kutatási Főigazgatóság, a Költségvetési Főigazgatóság és a Jogi Szolgálat munkatársait), a Tudományos Tanács elnökét, alelnökeit és főtitkárát, valamint a European Heads of Research Councils (EuroHORCs) elnökét. A szakértői értékelés folyamatáról online kérdőív készült a pályázók, a szakértői csoportok tagjai és az elbírálók számára. A kérdőív elkészítését és a válaszok feldolgozását az Európai Egyetemi Intézet végezte.

A felülvizsgálat megállapításai

A felülvizsgálati panel júliusban mutatta be jelentését.[23] Megállapította, hogy az EKT működése minden várakozást felülmúlóan sikeres volt, létrehozása mérföldkövet jelent az európai kutatás történetében, elérte a hirdetett célokat, vagyis a tudományos függetlenség megvalósítását, valamint a kiválóság és az érdemek tiszteletét, és emellett pozitív hatással volt számos európai ország kutatási szférájára.

Mindazonáltal a felülvizsgálat gyenge pontokat is feltárt, elsősorban az EKT irányításában alkalmazott szabályok és eljárások terén; a panel megítélése szerint ezek ugyanis nem állnak teljes összhangban az EKT küldetésével, vagyis a felderítő kutatás támogatásával, és ezt orvosolni kell az EKT hosszú távú sikeressége érdekében. A pénzügyi szabályok pedig nehézkesek, inkább a csalás és a hűtlen kezelés megelőzését tartják szem előtt, mintsem a bizalmat.

A felülvizsgálat nyomán javasolt konkrét intézkedések között szerepel az EKT irányításának egyszerűsítése, a Tudományos Tanács főtitkári és az ERCEA igazgatói posztjának összevonása, az alapfilozófia hozzáigazítása a felderítő kutatás igényeihez, különböző állandó bizottságok létrehozása, a felülvizsgálat eljárásainak egyszerűsítése, az átláthatóság javítása, a Tudományos Tanács tagjainak díjazása és az ERCEA számára a kutatók felvételének megkönnyítése.

A panel szerint a szerződésen alapuló támogatási rendszer helyett egyfajta működési támogatást kellene nyújtani a kedvezményezetteknek, hogy rugalmasabban alakíthassák kutatási projektjeiket. A szakértői panelek kinevezési és működési szabályait is egyszerűsíteni kell.

Végül a panel helyeselte a Tudományos Tanács tagságának megújítására vonatkozó szakbizottsági javaslatot[24], és indítványozta, hogy a jobb átláthatóság kedvéért hozzák nyilvánosságra a Tudományos Tanács üléseinek jegyzőkönyveit.

A két struktúratípus előnyeinek és kockázatainak áttekintése után a felülvizsgálat arra a következtetésre jutott, hogy noha a végrehajtó ügynökségre épülő modell jelenlegi formájában több megszorítást is tartalmaz, a Szerződés 187. cikkén[25] alapuló új rendszerre való esetleges áttérés kapcsán felmerülő nehézségek és kockázatok miatt – ideértve az EKT tudományos függetlenségébe való politikai beavatkozás lehetőségét is – nem indokolt a struktúraváltás, legalábbis addig nem, amíg ki nem merülnek az ERCEA az EKT célkitűzéseinek megfelelő továbbfejlesztésében és finomhangolásában rejlő lehetőségek. A panel azt javasolta, hogy két év múlva kerüljön sor újabb független átvilágításra .

A Tudományos Tanács reakciója a felülvizsgálatra

A felülvizsgálat eredményeinek ismeretében a Tudományos Tanács reagált az egyes ajánlásokra.[26] Különös figyelmet szentelt az EKT küldetésének megfelelőbb igazgatási rendszere vonatkozó ajánlásoknak, valamint a jogi felépítésre vonatkozó megfontolásoknak.

A Bizottság reakciója és válaszlépései a felülvizsgálatra

A felülvizsgálati jelentésre a Bizottság 2009 októberében közleménnyel reagált.[27] Az EKT működésének következő szakaszát illetően a közlemény a felülvizsgálati jelentés javaslatait figyelembe vevő stratégiát és feladatokat terjesztett elő.

Többek között a következő intézkedéseket javasolta: az ERCEA igazgatói posztjára olyan elismert kutatót kell kinevezni, aki komoly igazgatási tapasztalattal is rendelkezik; az EKT kommunikációs stratégiáját egyetlen vízió köré kell szervezni, minden szakterületet le kell fedni, tovább kell javítani az átláthatóságot, csökkenteni kell az összeférhetetlenség veszélyét, egyértelműbbé kell tenni az ERCEA és a Tudományos Tanács közötti munkamegosztást, és díjazásban kell részesíteni a Tudományos Tanács tagjait legalább a plenáris üléseken való részvételükért (egyben elismerve személyes elköteleződésüket, főleg az elnök és az alelnökök munkáját).

A Bizottság tervezi egy független kiválasztási állandó bizottság felállítását, amely a Tudományos Tanács tagságának rendszeres megújításával fog foglalkozni.

A közlemény középtávú intézkedéseket is felvázol, elsősorban a pénzügyi és igazgatási eljárások kapcsán. A költségvetési rendelet háromévente esedékes felülvizsgálata alkalmával a Bizottság nemrég elfogadott közleményével[28] összhangban arra fog törekedni, hogy egyszerűbb és az európai szakpolitikákhoz jobban igazodó pénzügyi keretet teremtsen.

Mivel az EKT-t a Bizottság „tanuló szervezetnek” tekinti, az „Ötletek” egyedi programnak megfelelően: „ A tevékenységek végrehajtását és irányítását folyamatosan felülvizsgálják és értékelik az elért eredmények felmérése, valamint az eljárásoknak a tapasztalatok alapján történő kiigazítása és javítása érdekében .”

KÖVETKEZTETÉSEK ÉS KILÁTÁSOK 2010-RE

Az EKT 2009-es működésének két meghatározó eseménye az ERCEA függetlenné válása és a felülvizsgálat volt.

A 2010. évben ezek nyomán további haladásra lehet számítani. A felülvizsgálat folyományaként valószínűleg új igazgatót kap az ERCEA, és változik a jogi szabályozás az EKT felépítésének és működésének javítása érdekében, valamint a független értékelést végző szakmai bírálók tekintetében. A kiválasztási állandó bizottság kinevezése is esedékes, mivel a Tudományos Tanács egyes tagjainak megbízatása 2011 februárjában lejár.

Az EKT által nyújtható támogatások összegének növekedése várhatóan az eddigi ütemben folytatódik, mivel a hetedik kutatási keretprogram idejére évente növekvő költségvetés áll rendelkezésre. A Bizottságnak nagy örömére szolgál, hogy az EKT továbbra is rendkívül népszerű a kutatók körében, és hírneve egyre javul az évek múlásával. Mivel nagy a valószínűsége annak, hogy egyre nagyobb számban érkeznek kiváló minőségű pályázatok, az EKT egyre sikeresebben tud majd hozzájárulni a világszinten kimagasló színvonalú európai kutatás megteremtéséhez, vagyis az Európa 2020 stratégia[29] megvalósításához: a tudáson és innováción alapuló gazdaság megteremtéséhez. Az Unió kutatás-támogatásának jövőbeni struktúráját, működését és céljait az „Európa 2020” közleményben előrevetített „Innovatív Unió” kiemelt kezdeményezés fejleszti majd tovább, amely 2010 őszén kerül bemutatásra.

[1] 2007/134/EK ( HL L 57., 2007.2.24., 14. o.).

[2] 2008/37/EK (HL L 9., 2008.1.12., 15. o.).

[3] 58/2003/EK tanácsi rendelet (HL L 11., 2003.1.16., 1. o.).

[4] C(2008) 5694 (nem került közzétételre).

[5] C(2009)5928, 2009.07.29., nem került közzétételre.

[6] Lásd még a 3.3. pontot.

[7] További kiváló kutatók nyertek támogatást a kezdő kutatóknak szóló második EKT pályázati felhívás nyomán (EKT Tudományos Tanács tájékoztatása, 2009.10.29.).

[8] A kezdő kutatóknak szóló harmadik felhívásra összesen 2873 pályázat érkezett. (EKT tájékoztatása, 2009.12.18., lásd: http://erc.europa.eu/pdf/NewsRelease_StG3_submissions.pdf).

[9] Erről a felhívásról bővebben a 2008. évre vonatkozó éves bizottsági jelentés (COM(2009) 488 végleges) számol be.

[10] Lásd a 2006/972/EK tanácsi határozat 8. cikkét.

[11] Az egyetlen kétséges projektet, amit az etikai bizottság az első vizsgálat nyomán nem engedett át, tovább tanulmányozták, ez a munka az év végéig nem zárult le.

[12] Lásd a vonatkozó EK és Euratom szabályokat: HL L 391. és HL L 400. (2006.12.30.), helyesbítés - Euratom: HL L 54. (2007.2.22., 4. o.).

[13] Lásd még a 4.1. pontot.

[14] http://erc.europa.eu/

[15] http://cordis.europa.eu/

[16] A munkacsoport tagjai: Prof. Eero Vuorio (a turkui egyetem kancellárja), elnök, Prof. Hélčne Ahrweiler (a párizsi Akadémia tiszteletbeli rektora és kancellárja), Prof. Zita Aušrelė Kučinskienė (a vilniusi egyetem orvostudományi karának dékánja) és Prof. Arnold Schmidt (a bécsi műszaki egyetem professzora).

[17] EU kutatói hírlevek: Set up of the ERC Identification Committee. Brüsszel, 2008.9.23. (http://ec.europa.eu/research/index.cfm?pg=newsalert&lg=en&year=2008&na=na-230908).

[18] ERC ScC Identification Committee. Final Report (2009.1.19.).

[19] Az Európai Bizottság sajtóközleménye: New ERC ScC members appointed (2009.4.27.).

[20] New Sec Gen of the ERC, Press Release, 2/07/09 (http://erc.europa.eu/pdf/Press_release_New_SecGen_02_07_09.pdf).

[21] Az ezt végző panel elnöke Vaira Vike-Freiberga, alelnöke Lord Sainsbury, tagjai: Yves Mény (a panel raportőre), Fiorella Kostoris Padoa Schioppa, Lars-Hendrik Röller és Elias Zerhouni - a C(2009) 1871 bizottsági határozat értelmében.

[22] Ezek a következők: ALLEA (All European Academies), EARTO (European Association of Research and Technology Organisations), ESF (European Science Foundation), EUROHORCs (European Heads of Research Councils), EIRMA (European Industrial Research Management Association), BUSINESSEUROPE (The Confederation of European Business), EUA (European University Association), EASAC (European Academies' Science Advisory Council) és Academia Europaea.

[23] Review Panel, Towards a world class Frontier Research Organisation: Review of the European Research Council’s Structures and Mechanisms (2009.7.23.).

[24] Lásd a 4.1. pontot

[25] Az EK-Szerződés korábbi 171. cikke: „Az Unió közös vállalkozásokat vagy egyéb olyan struktúrákat hozhat létre, amelyek az uniós kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs programok szabályszerű végrehajtásához szükségesek.”

[26] The ERC Scientific Council's response to the Report on the Review of the European Research Council’s Structures and Mechanisms „Towards a world class Frontier Research Organisation”. (25/08/09)

[27] COM(2009) 552 végleges.

[28] COM(2010) 187.

[29] COM(2010) 2020.