HU    HU HU 
HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 25.3.2009 
SEC(2009) 356 
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
 
amely a következ ő dokumentumot kíséri:  
 
Javaslat: 
 
A TANÁCS KERETHATÁROZATA 
 
a gyermekek szexuális zaklatásáról, szexuális kizsákmányolásáról és a 
gyermekpornográfiáról, valamint a 2004/68/ IB kerethatározat hatályon kívül 
helyezésér ől 
   
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA  
 
  
{COM(2009) 135} 
{SEC(2009) 355} 
HU 2   HU A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA  
1. MI A PROBLÉMA LÉNYEGE ? 
A gyermekek szexuális zaklatása és sz exuális kizsákmányolása különösen súlyos 
bűncselekmények, mivel a különleges véde lemre és gondoskodásra jogosult gyermekek 
sérelmére követik el azokat. Hosszan tartó fizi kai, pszichológiai és szociális károsodást 
okoznak az áldozatoknak, el őfordulásuk pedig megrendíti a modern társadalom alapvet ő 
értékeit, amelyek a gyermekek különleges védelméhez és a megfelel ő állami intézményekbe 
vetett bizalomhoz kapcsolódnak. Annak ellené re, hogy nem állnak rend elkezésre pontos és 
megbízható statisztikai adatok, egyes tanulm ányok szerint Európában a gyermekek jelent ős 
kisebbségét érheti szexuális tá madás. A kutatásokból továbbá az is kiderül, hogy ez a jelenség 
nemhogy csökkent volna az elmúlt id őszakban, hanem a szexuális er őszak bizonyos formái 
éppenhogy egyre inká bb teret nyernek. 
Az áldozattá váló gyermekek szempontjából a különféle tényez őkből fakadó sebezhet őségük 
a legfőbb oka az említett jelenségnek. A b űnüldözési mechanizmusok elégtelen válaszlépései 
is hozzájárulnak a tárgyalt jelenségek gyakoriságához, és fokozza a nehézségeket, hogy bizonyos b űncselekményfajták átlépik a tagállamok határait. A sértettek vonakodnak 
bejelenteni a zaklatást, mert szégyenkeznek vagy félnek a következményekt ől; a tagállami 
büntetőjogok és büntet ő eljárásjogok eltérése i különbségekhez vezeth etnek a nyomozati és 
büntetőeljárás során az eltér ő országokban; továbbá el őfordulhat, hogy az elítélt elkövet ők 
büntetésük letöltése után is veszélyt  jelentenek. Az informatika fejl ődése tovább súlyosbítja 
ezeket a problémákat azáltal, hogy megkönnyíti a gye rmekek szexuális zaklatásáról készített 
képek előállítását és terjeszt ését, miközben lehet ővé teszi, hogy az elkövet ők megőrizzék 
névtelenségüket. A nemzeti jogrendszer eknek ugyanakkor számos olyan szerepl őt kell 
szabályozniuk, amelyek eltér ő felelősségi szinten és különböz ő igazságszolgáltatási 
rendszerekben eljárva m űködnek közre. Az utazás könnyebbé válása és a jövedelmi 
különbségek el
ősegítik az úgynevezett gyermekszex-turizmus térnyerését, amelynek 
következtében a gyermekek elleni szexuális b űncselekmények elkövet ői külföldön 
büntetlenül követhetik el a b űncselekményeket. A b űnvádi eljárás lefolytatásával kapcsolatos 
nehézségek mellett a szervezett b űnözés is kevés kockázattal juthat jelent ős nyereséghez. 
2. MIÉRT VAN SZÜKSÉG UNIÓS SZINT Ű FELLÉPÉSRE ? 
A tagállami jogszabályok az említett problémák egy részét többé-kevésbé lefedik. 
Ugyanakkor nem elég határozott ak és egységesek ahhoz, hogy er őteljes társadalmi választ 
adjanak erre a nyugtalanító jelenségre. Az Európai Unió szintjén a 2004/68/IB tanácsi 
kerethatározat minimális mértékben közelíti a tagállami jogszabályokat annak érdekében, 
hogy büntethet ővé tegye a gyermek szexuális zakl atásának és kizsákmányolásának 
legsúlyosabb formáit és kiterjessze a bels ő joghatóságot, továbbá hogy el őírja a sértett 
támogatásának minimumszintjét. Bár követelménye i általában teljesültek,  a kerethatározatnak 
számos hiányossága van. Csak kevés b űncselekmény esetén közelíti a jogszabályokat, nem 
foglalkozik a zaklatás és kizsákmányolás informa tikát felhasználó új formáival, nem távolítja 
el a bűncselekmények nemzeti határokon túli üldözése el őtt álló akadályokat, nem felel meg a 
gyermek sértettek valamennyi különleges szüks égletének, továbbá nem tartalmaz megfelel ő 
intézkedéseket a b űncselekmények megel őzésére. 
HU 3   HU A folyamatban lév ő rendőrségi és igazságügyi együttm űködési kezdeményezések bizonyos 
mértékben hozzájárulhatnak a tárgyalt b űncselekmények leküzdésé hez. Ezenfelül 2007-ben 
elfogadták az Európa Tanács a gyermek sze xuális kizsákmányolása és szexuális zaklatása 
elleni 201. CETS számú egyezményét, amely alát ámaszthatóan a gyermek  szexuális zaklatás 
és kizsákmányolás elleni korszer ű védelmének legszigorúbb nemzetközi el őírását képviseli. 
Ha az összes tagállam végrehajtaná a 201. CETS számú egyezményt, az szintén jelent ős 
előrelépést jelentene. Viszont a hosszadalmas ne mzeti eljárások és a ratifikációra vonatkozó 
határidő hiánya miatt semmi sem garantálja, hogy a közeljöv őben minden tagállam ratifikálni 
fogja az egyezményt. Az egyezmény nem írhatja el ő azt sem, hogy megfelel ő végrehajtását 
erőteljes nyomon követési mechanizmussal biztosítsák. 
A fenti okokból az érdekeltek hatékonyabb, konkr ét intézkedéseket szorgalmaznak. 
3. MELYEK A CÉLKIT ŰZÉSEK ? 
Az Európai Unióról szóló szerz ődés 29. cikke alapján az Unió e területre vonatkozó általános 
politikai célkit űzése a gyermekek sérelmére elkövetett b űncselekményeknek – így a 
gyermekek szexuális zaklatásának és a gyermekek szexuális kizsákmányolásának – a megelőzése és az ezek elleni küzdelem. 
Az alábbi konkrét és operatív célkit űzések  megvalósítására irányuló  fellépés szolgálhatná 
az említett általános célokat: 
A. Konkrét célkit űzés: a hatékony b űnvádi eljárás
 
Operatív célok:  
A.1. Hatékony, arányos és visszatartó erej ű büntetőjogi szankciók kiszabása  a 
gyermekek szexuális zaklatásának és kizsákmányolásának elkövet őire 
A.2. A bűncselekmények kivizsgálásának és a büntet őeljárás megindításának 
megkönnyítése  
A3. A külföldön  elkövetett zaklatás és kizsákmányolás hatékony  eljárás alá vonása  
A.4. A nemzetközi együttm űködés akadályainak megszüntetése , valamint a szervezett 
bűnözési és nemzetek feletti ügyekben hatékony nyomozati eszközök alkalmazásának 
előmozdítása 
B. Konkrét célkit űzés: a sértett jogainak védelme  
Operatív célok:  
B.1. A sértettek  jogorvoslatokhoz és megfelel ő szakszer ű védelmi intézkedésekhez való 
hozzáférésének megkönnyítése . 
B.2. Annak biztosítása, hogy a szexuális zaklatás és kizsákmányolás áldozatai ne 
szenvedjenek sérelmet  a nyomozás és a büntet őeljárás során. 
HU 4   HU C. Konkrét célkit űzés: a gyermekek szexuális zaklat ásának és kizsákmányolásának 
megelőzése 
Operatív célok:  
C.1. A bűnmegelőzési programokhoz és intézkedésekhez  – azaz a gyermekek elleni 
bűncselekmények els ő és ismételt elkövetésének megel őzésére szolgáló eszközökhöz – való 
hozzáférés  előmozdítása. 
C.2. Annak biztosítása, hogy megfelel ő biztonsági intézkedéseket  tegyenek a gyermekek 
elleni szexuális b űncselekmények elkövet őinek esetében, amennyiben e személyek szabadon 
bocsátásukat követ ően továbbra is veszélyt jelentenek, és ezeket az egész EU-ban 
hatékonyan végrehajtsák . 
C.3. A gyermekpornográfia  – különösen az interneten keresztüli  – terjesztésének és az 
ahhoz való hozzáférésnek a  technikai megnehezítése vagy meggátlása . 
D. Konkrét célkit űzés: hatékony nyomon követési rendszerek kialakítása  
Operatív cél:  
D.1. Összehangolt tagállami mechanizmusok kialakítása a tárgyalt b űncselekmények 
elterjedtségének felmérésére , valamint a gyermekek szexuális  zaklatása és kizsákmányolása 
elleni küzdelemre vonatkozó szakpolitika hatékonyságán ak nyomon követésére . 
4. A SZAKPOLITIKAI MEGOLDÁSI LEHET ŐSÉGEK  
A célkitűzés elérésének eszközeként különféle szakpolitikai lehet őségeket vizsgáltak meg. 
• 1. szakpolitikai lehet őség: az új európai uniós fellépés mell őzése 
Az EU nem hoz új intézkedéseket (j ogszabályok, nem politikai eszközök, pénzügyi 
támogatás) a gyermek szexuá lis zaklatása és kizsákmányol ása elleni küzdelemben, a 
tagállamok pedig folytatják az Európa Tanács  CETS 201. számú egyezményének aláírási és 
ratifikációs folyamatát. 
• 2. szakpolitikai lehet őség: a meglév ő jogszabályok kiegészítése nem jogalkotási 
intézkedésekkel  
A meglév ő uniós jogszabályokat, els ősorban a 2004/68/IB kerethat ározatot, nem módosítják. 
Viszont nem jogalkotási intézkedéseket vezet nek be a tagállami jogszabályok összehangolt 
végrehajtásának el ősegítésére. Ezek az alábbiakat ölelhetnék fel: információ– és 
tapasztalatcsere a büntet őeljárás során, védelem és megel őzés, a probléma jelent őségének 
tudatosítása, együttm űködés a magánszektorral, továbbá az önszabályozás ösztönzése, illetve 
adatgyűjtési mechanizmusok felállítása. 
• 3. szakpolitikai lehet őség: a b űnelkövetők üldözésér ől, a sértettek védelmér ől és a 
bűncselekmények megel őzéséről szóló új jogszabályok  
Új kerethatározatot fogadnak el, amely tartalmazza a meglév ő kerethatározatot, a CETS 201. 
számú egyezmény egyes rendelkezései t, valamint ezekben nem szerepl ő további elemeket. 
HU 5   HU Kiterjed például a gyermekek sérelmére elkövete tt szexuális zaklatás és  kizsákmányolás azon 
súlyos formáinak büntethet ővé tételére, amelyek jelenleg nem szerepelnek a szabályozásban, 
így például az IT-körny ezetben elkövetett új b űncselekményekre. Rendelkezéseket 
vezetnének be a b űncselekmények kivizsgálásának és a vádemelésnek az el ősegítésére, 
valamint szabályoznák a nemzeti joghatóság k iterjesztését, rendelke znének a sértettek 
védelméről és támogatásáról a büntet őeljárás során, továbbá intézkedéseket hoznának a 
bűnismétlés megel őzésére és a gyermekpornográfiához való  hozzáférés megakadályozására. 
• 4. szakpolitikai lehet őség: a bűnelkövetők üldözésének, a sértettek védelmének és a 
bűncselekmények megel őzésének er ősítéséről szóló új, átfogó jogszabály (a 3. lehet őség 
szerint), amelyhez nem jogalkot ási intézkedések (a 2. lehet őség szerint) járulnak  
A 2004/68/IB kerethatározat meglév ő rendelkezéseit olyan uniós fe llépés egészíti ki, amely – 
a 3. lehet őségnek megfelel ően – az anyagi büntet őjog és a büntet ő eljárásjog módosítására, a 
sértettek védelmére, valamint a b űncselekmények megel őzésére irányul, és amelyhez a 2. 
lehetőségnél felsorolt, nem jogalkotási intézked ések járulnak, hogy ja vuljon a módosításokból 
származó tagállami büntet őjogi jogszabályok végrehajtása, továbbá álljanak rendelkezésre a 
nyomozáshoz, a b űnvádi eljáráshoz, a védelemhez és a megel őzéshez a büntet őjogon kívüli 
eszközök is. 
5. A SZAKPOLITIKAI MEGOLDÁSI LEHET ŐSÉGEK ÖSSZEVETÉSE  
Az 1. lehet őség (status quo) jelent ős előrelépést jelenthetne, amennyiben a tagállamok 
aláírják, ratifikálják és végr ehajtják a 201. CETS számú e gyezményt, ahogyan az a jelek 
szerint a szándékukban áll. Viszont a jogilag kötelez ő uniós keret nél küli, hosszadalmas 
nemzeti eljárások és a ratifikációra vonatkozó határid ő hiánya miatt bizonytalan, hogy az 
egyezmény el őnyei mikor és milyen mértékben ültethet ők át a gyakorlatba. A 2. lehet őség 
elősegítené a hatályos jogi keret hatékony végrehajtását, azonban nem lenne elegend ő ahhoz, 
hogy javítsa a b űntetőeljárásokat azokon a területeken, a hol külön jogalapra van szükség. 
A 3. lehet őség a jelen helyzethez képest javulást eredményezne. Meger ősítené a 
jogszabályokat az elkövet őkkel szembeni b űntetőeljárás lefolytatására és a gyermekek 
védelmére vonatkozó hatályos uniós szabályo zás által érintett területeken. A megel őző 
intézkedésekkel is foglalkozna, ezáltal álta lában is javítaná a gyermekek védelmét. A 
pénzügyi költségeket várhatól ag felülmúlnák a tárgyalt b űncselekmény elleni hatékonyabb 
fellépésből származó gazdasági és társadalmi el őnyök. Az alapvet ő jogok terén elért 
előrelépések ellensúlyoznák azt, hogy bizonyos intézkedések esetében fennáll a sérelem 
kockázata. 
A 4. lehet őség megsokszorozná a második és a harmadik lehet őség intézkedéseinek 
hatékonyságát azáltal, hogy együttesen alkalmazza őket, továbbá együttm űködésre ösztönzi a 
tagállamokat az eszközök bevezeté sében és az elfogadásra kerül ő átfogóbb jogi keret 
végrehajtásának javítása érdekébe n való szerepvállalás területén. 
A gazdasági, társadalmi és az alapvet ő jogokra gyakorolt hatás elemzését követ ően a 3. és a 4. 
lehetőség bizonyult a problémák legmegfelel őbb megközelítésének, valamint a leginkább 
alkalmasnak a javaslat célkit űzéseinek elérésére. A 4. lehet őséget részesítenénk el őnyben, 
amelyet a 3. lehet őség követ.