Az Európai Bizottság kiemelt feladatának tartja, hogy szociálisan érzékenyebbé és méltányosabbá tegye Európát. A szociális jogok európai pillére azzal a céllal jött létre, hogy útmutatást nyújtson a társadalmi-gazdasági konvergencia megújítási folyamatához és elősegítse a nemzeti szintű reformok meghozatalát. Ezt a pillért egy eredménytábla támasztja alá, amely a részt vevő tagállamok foglalkoztatási és szociális mutatóit vizsgálja. Emellett az eredménytábla összehasonlító értékelést tesz lehetővé annak érdekében, hogy a helyzet általánosan javítható legyen.

Az eredménytábla egy olyan referenciakeretet biztosít, amelynek segítségével konkrét, holisztikus és objektív módon, a polgárok számára hozzáférhetően és érthetően követhető nyomon a „társadalmi haladás”. Naprakész adatokat szolgáltat a tagállamokat, az EU-t és az euróövezetet érintő legjelentősebb foglalkoztatási és társadalmi kihívásokról, valamint az időközben elért előrelépésekről. Az eredménytábla a „társadalmi haladás” fogalma alatt a jóllét és a rendelkezésre álló lehetőségek növelésének és megtartásának képességét érti; ezáltal olyan feltételek teremthetők, amelyek között az emberek maradéktalanul kibontakoztathatják a bennünk rejlő lehetőségeket és biztosíthatják alapvető szükségleteiket.

E fogalommeghatározás a társadalmi haladás három fő dimenziójára utal: (1) esélyegyenlőség és a munkaerőpiacra való belépés, (2) dinamikus munkaerőpiacok és tisztességes munkakörülmények, valamint (3) állami támogatás/szociális védelem és társadalmi befogadás.

1)Az „esélyegyenlőség és a munkaerőpiacra való belépés” dimenziója az oktatással, a készségekkel és az egész életen át tartó tanulással, a társadalmi nemekkel, az egyenlőtlenségekkel és a társadalmi mobilitással, az életkörülményekkel és az ifjúsággal kapcsolatos igazságossági szempontokra terjed ki.

2)A „dinamikus munkaerőpiacok és tisztességes munkakörülmények” dimenziója a piacok hatékony és szabad működését érinti, amely elősegíti a mobilitást és a munkakeresést a versenyen alapuló gazdasági környezetben. Az e kategóriához tartozó mutatók magukban foglalják a munkaerőpiacok működését, a foglalkoztatás és az élethelyzetek közötti váltás támogatását, valamint a munkafeltételekkel és a bérekkel összefüggő méltányosság dimenzióját.

3)Az „állami támogatás/szociális védelem és társadalmi befogadás” dimenziója az állami és/vagy szociális védelmi intézkedések méltányosságot célzó megoldásaira terjed ki. Ezek a mutatók elsősorban a szociális szolgáltatások és védőhálók biztosítására vonatkoznak.

Az eredménytábla az Unió és az euróövezet átlagához viszonyítja az uniós tagállamok teljesítményét. Emellett – legalábbis bizonyos elemek tekintetében – lehetővé teszi az EU teljesítményének összehasonlítását egyéb nemzetközi szereplők teljesítményével. Egy ilyen összehasonlító teljesítményértékelés empirikus alapot biztosíthat az olyan megújított folyamatokhoz, amelyek során az érintettek a bevált módszerekből kiindulva egymástól tanulnak. Az eredménytábla a hosszabb távú trendek ábrázolását is lehetővé teszi. A mutatókat – amennyiben az lehetséges és ésszerű volt – életkor, nem és/vagy iskolai végzettség szerint is lebontották.

Tizenkét olyan terület került kiválasztásra, amelyen belül mérhető a társadalmi haladás, és amely a fentebb bemutatott három témakör valamelyikéhez kapcsolódik. Az említett területek tekintetében javasolt mutatókat e dokumentum melléklete tartalmazza. E mutatók az Eurostat és az OECD által összegyűjtött mennyiségi adatokon alapulnak (az Eurostat-adatok elsősorban a jövedelmekre és életkörülményekre vonatkozó uniós statisztikából – EU-SILC –, a tagállamok éves becsléseivel kombinált, négyévente végzett jövedelemszerkezeti felmérésből, valamint a munkaerő-felmérésből – LFS – származnak).

Az európai szemeszter – a gazdaságpolitikai koordináció éves ciklusa – fontos eszköz az uniós és tagállami szintű fejlemények szoros figyelemmel kísérése során, és a szociális jogok európai pillére által érintett területek széles skáláját lefedi. Ebben az összefüggésben az eredménytáblát a megfelelő tanácsi bizottságok részvételével megvitatják; az a cél, hogy az eredménytábla az európai szemeszter keretében felhasználásra kerüljön, és szerves részévé váljon a minden ősszel az éves növekedési jelentéssel együtt közzétett közös foglalkoztatási jelentésnek. Az egyes területekre vonatkozó (félkövérrel szedett) első mutatók az eredménytábla elsődleges mutatóiként értendők, amelyek majd a közös foglalkoztatási jelentésbe is bekerülnek; a többi, másodlagos mutatót a közös foglalkoztatási jelentés szükség szerint a folyószövegben mutatja majd be. Az elmúlt években a foglalkoztatási és szociális szempontok egyre nagyobb jelentőségre tettek szert az európai szemeszter során; az eredménytábla így most lehetővé teszi a foglalkoztatáspolitikai és társadalmi kihívások fokozottabb figyelembevételét a szemeszter keretében, valamint az abból eredő euróövezeti és országspecifikus ajánlások figyelembevételét, amelyekkel értékelhetők és előmozdíthatók a nemzeti sajátosságokat figyelembe vevő releváns és célzott reformok. Emellett az eredménytábla hivatkozási ponttá is válhat az euróövezet szociális dimenziójával kapcsolatos munka számára.