A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK

A korszerű, európaibb szerzői jogi keret felé

1. A szerzői jogok az egységes digitális piacon

A digitális technológiák, a szélessávú kapcsolatok elterjedtsége és az internet általános használata a mindennapi életben megváltoztatták a kreatív tartalmak előállításának, terjesztésének és használatának módját.

Az internet kulcsfontosságú terjesztési csatornává vált. 2014-ben az EU-ban az internethasználók 49%-a ért el a világhálón zenét, videókat vagy játékokat. Olyan üzleti modellek és olyan gazdasági szereplők – például online platformok – szilárdultak meg, amelyekről alig 15 éve senki nem hallott, és napjainkban – az olyan fizikai formátumok mellett, mint a könyvek és a DVD-k – az online szolgáltatások jelentik az egyik legfontosabb csatornát azoknak a fogyasztóknak, akik kreatív tartalmakat szeretnének elérni. A tartalom digitális lemásolása könnyen és gyorsan kivitelezhető. A felhasználók gyakran elvárják, hogy a digitális tartalomhoz az egységes piacon többféle eszközön, bárhol és bármikor hozzá tudjanak férni . Ha ez nem lehetséges, nehezen tudják megérteni az okokat.

Az EU szerzői jogi szabályait úgy kell kiigazítani, hogy minden piaci szereplő és polgár élhessen az új környezet kínálta lehetőségekkel. Európaibb keretrendszerre van szükség azért, hogy le tudjuk küzdeni a széttagoltságot és a súrlódásokat egy működő egységes piacon.

Az EU szerzői jogi szabályainak modernizálását először Jean-Claude Junckernek, a Bizottság elnökének a hivatalba lépő Bizottsághoz intézett politikai iránymutatásaiban jelentették be, az egységes digitális piaci stratégiában pedig részletesebben kifejtették az erre vonatkozó elképzeléseket. A célok közé tartozik a kreatív tartalom széles körű elérhetőségének biztosítása az EU egész területén, szavatolva, hogy az EU szerzői jogi szabályai továbbra is magas szintű védelmet nyújtanak a jogtulajdonosok számára, és megfelelő egyensúlyt tartva fenn más közpolitikai célokkal olyan területeken, mint az oktatás, a kutatás és az innováció, illetve a fogyatékossággal élő személyek egyenlő hozzáférése a digitális környezetben.

Ezek a célok fontos szerepet játszanak Európa gazdasági és társadalmi fejlődésében, nemzetközi versenyképességében és kulturális sokszínűségében. Mindegyik cél foglalkozik mind a jogtulajdonosok, mind pedig a jogvédett tartalmak felhasználóinak a szükségleteivel.

A szerzői jog a kreativitást és a kreatív tartalomba való befektetést jutalmazza. A magas szintű védelmet nyújtó szerzői jogi keret az európai kreatív iparág globális versenyképességének alapja . Az áruk és szolgáltatások szabad áramlására vonatkozó belső piaci alapelvek, az uniós versenyjogi szabályok és a médiával és a kultúrával kapcsolatos szakpolitikák mellett a szerzői jog szerves részét képezi annak a szabályrendszernek, amely a kreatív tartalom terjesztésére vonatkozik az EU egész területén. A szerzői jog és az említett más szakpolitikai területek interakciója határozza meg, hogyan hoznak létre értéket a művek előállítása és terjesztése révén, és hogyan osztják azt meg a piaci szereplők között.

Kidolgozva az egységes digitális piaci stratégiában meghirdetett intézkedéseket, ez a közlemény meghatározza, hogy a Bizottság miként kívánja elérni a korszerű, európaibb szerzői jogi keretrendszerre vonatkozó célkitűzést. Olyan tervet ismertet, amely célirányos intézkedéseket tartalmaz nagyon rövid távra, többek között egy javaslatot az online tartalomszolgáltatások „hordozhatóságáról”, amelyet ezzel a közleménnyel együtt mutatnak be, emellett pedig tartalmazza a 2016-ra tervezett javaslatokat és a hosszú távú elképzeléseket. A tervet a minőségi jogalkotás alapelveivel összhangban fogják benyújtani, alapját pedig az elmúlt néhány évben a jelenlegi keretrendszer tekintetében végzett előkészítő munka jelenti, amely magában foglalja a 2013-2014 során lezajlott átfogó nyilvános konzultációt. Figyelembe veszi az Európai Parlamentnek a közelmúltban megfogalmazott állásfoglalásában kinyilvánított, az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogokról szóló irányelv végrehajtására vonatkozó véleményét és az Európai Tanács 2015. június 25-26-i ülésének az állásfoglalásait.

Mindezek figyelembe vételével a Bizottság szükségesnek tartja, hogy:

•terjesszék ki az egységes piacot és, ahol indokolt, legyen magasabb szintű a harmonizáció a jelenlegi uniós szerzői jogi szabályozásokkal, különösen a szerzői jog területi vonatkozásainak kezelésében;

•ahol szükséges, a szerzői jogi szabályozásokat igazítsák hozzá az új technológiai realitásokhoz, hogy a szabályozások továbbra is elérjék céljukat.

A szerzői és szomszédos jogok elszigetelt módon nem töltik be a rendeltetésüket. A filmek, a zene, az irodalom, a tudományos írások, a kulturális örökség és az Európában keletkezett egyéb kreatív művek csak akkor fognak továbbra is lényeges szerepet betölteni Európa fejlődésében, identitásában és a társadalmi haladásban, ha versenyképes kreatív iparágak működnek, a szükséges piaci mechanizmusokkal együtt. A közigazgatási hatóságoktól kapott, a versenyjogi szabályoknak megfelelő pénzügyi és egyéb támogatás szintén szerepet játszik ennek a megvalósításában. Az EU által nyújtott támogatás magában foglalja annak „Kreatív Európa” programját, valamint a kutatáshoz és az innovációhoz nyújtott anyagi támogatást, nevezetesen a „Horizont 2020” program formájában. Ezen túlmenően az EU szerzői jogi szabályai csak akkor lehetnek hatékonyak, ha azokat frissítik, megfelelően átültetik a nemzeti joganyagokba és érvényesítik, valamint az alkalmazás szintjén is megértik.

2. A tartalomhoz való szélesebb körű hozzáférés biztosítása az EU-ban

Az EU-nak arra kell törekednie, hogy az online tartalmak széles körben legyenek elérhetők „határok nélkül”, hogy az emberek számára még nagyobb választékot és sokszínűséget tudjanak kínálni. Egy jobban működő egységes digitális piac arra is lehetőséget ad a szerzők és a kulturális iparágak számára, hogy kibővítsék a közönségüket és az üzleti tevékenységüket, és segíti őket abban, hogy helyt álljanak a nemzetközi versenyben.

Ugyanakkor a határokon átnyúló jogvédett tartalom esetében az egységes digitális piac még nem tekinthető realitásnak. Amikor az emberek egy másik tagállamba utaznak, gyakran nem tudnak hozzáférni ahhoz a tartalomhoz, amelyre előfizettek, vagy amelyet otthon szereztek be (vagyis a tartalom nem „hordozható”). A belföldön elérhető online tartalmak kínálata nem tükrözi az európai kulturális alkotótevékenység széles kínálatát, az interneten jogszerűen elérhető európai művek kínálata pedig még messze nem érte el a teljes potenciálját. Mindez különösen is érvényes az európai audiovizuális művekre, melyeknek a forgalmazása – így online terjesztése – egy tagállam határain kívül számos esetben csak nehezen valósítható meg. Ráadásul még az elérhető műveket sem könnyű felfedezni és megtalálni. Emellett a felhasználók gyakran nem tudják elérni a tartalmat forgalmazó szolgáltatásokat más tagállamokban.

Az internet eredendően határok nélküli világában ez a jelenség nehezen érthető. Ez a helyzet műszaki „megkerülések” használatához vezethet, mint amilyenek a virtuális magánhálózatok (VPN-ek), hogy a felhasználó belföldön nem elérhető tartalomhoz is hozzá tudjon férni, és tápot adhat a kalózkodásnak. A fennálló helyzetet az is jól szemlélteti, hogy hány olyan mű létezik, amelynek a hasznára válna a szélesebb körű hozzáférés az EU-ban, mégsem található meg semmiféle üzleti terjesztési csatornán.

Ennek a helyzetnek több oka is van. Részben a szerzői jogra és annak területi alkalmazására vezethető vissza. A jogok területi hatálya nem akadályozza több területre kiterjedő használati engedélyek megadását, mégis vannak olyan esetek, amikor ezeket nehéz vagy lehetetlen beszerezni. A jogtulajdonosok dönthetnek úgy, hogy korlátozzák a szolgáltatók számára megadott engedélyek területi hatályát, így a szolgáltatások csak egy vagy néhány meghatározott területre fognak korlátozódni. A szolgáltatók is dönthetnek úgy, hogy egy adott szolgáltatást egy meghatározott területre korlátoznak, még akkor is, ha az engedélyük alapján egy nagyobb területre, akár az egész EU-ra is ki tudnák terjeszteni. Emellett előfordul, hogy megszerzett engedélyek, különösen online jogok kihasználatlanok maradnak.