HU    HU HU 
 
HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 25.6.2008 
SEC(2008) 2102  
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
Kísérődokumentum a következ őhöz: 
 
A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ  EURÓPAI PARLAMENTNEK, A 
TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A 
RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK 
 
„Gondolkozz el őbb kicsiben!” 
Európai kisvállalkozói intézkedéscsomag: „Small Business Act for Europe” 
 
A hatásvizsgálat összefoglalása  
 
{COM(2008) 394 végleges} 
{SEC(2008) 2101} 
 
HU 2   HU ÖSSZEFOGLALÓ 
A hatásvizsgálati jelentés az európai kisvállalkozói  intézkedéscsomagról szóló javaslatot kíséri. Ez 
a javaslat egy intézkedéscsomag átfogó része, melynek célja a közö sségi kis- és középvállalkozások 
(kkv-k) növekedési és foglalkozta tási potenciáljának teljes kör ű felszabadítása. 
A hatásvizsgálati jelentés els ő része röviden összefoglalja a vona tkozó szakirodalom legfontosabb 
megállapításait azzal kapcsolatban, hogy milyen fontos szerepet játszanak a kkv-k és a vállalkozói 
szellem mind a gazdasági növekedésben, mind pedig a szociális és regioná lis kohézió terén. A kkv-
k az európai munkavállalók 70%-át foglalkoztatják, és a nettó munkahelyteremtés nagy része is 
nekik köszönhet ő. Ezenkívül a tudásalapú és globalizált gazdaságban a kkv-k és a vállalkozói 
szellem egyre inkább a gazdasági fejl ődés motorjának tekinthet ők. 
E hatásvizsgálat rámutat arra, hogy a meglév ő átfogó közösségi kkv-politika eredményeként 
bekövetkezett jelent ős fejlődés ellenére Európában a kkv-k továbbra sem merítik ki teljes 
potenciáljukat. Az európai uniós  kkv-kra különösen az jellemz ő, hogy piacra lépésüket követ ően 
termelékenységük növekedése elmarad az egye sült államokbeli vállalkozásokétól, kevésbé 
innovatívak és lassabban növekednek.  Noha a meglév ő uniós kkv-politika bevált, és a felsorolt 
problémák közül több megoldására is el őirányoz bizonyos kezdeményezéseket, az Egyesült 
Államokkal való összehasonlításból kide rül, hogy még van mit javítani rajta. 
Ezért a vizsgálat során áttekintették a már végrehajtott, illetve még csak tervben létez ő 
intézkedéseket, és meghatározták azokat a te rületeket, amelyek önmagukban vagy együttesen 
gátolják az uni ós kkv-k teljesít őképességét. A kkv-politika tág értelmezéséb ől és interdiszciplináris 
jellegéből fakadóan a teljesség igénye nélkül összeállí tott alábbi lista két problémakört foglal 
magában: 
• a meglévő politikák összehangolásának és/v agy végrehajtásának nehézségei; 
• a piacon és a szabályozásban t ovábbra is tapasztalható hiányosságok, amelyeket az eddigi 
intézkedések nem fedtek le megfelel ő mértékben. 
Az alábbi táblázat összefoglalja az átvilágítási folyamat eredményeit: 
 
HU 3   HU  
Továbbra is fennálló problémák  A végrehajtással/összehangolással 
kapcsolatos problémák  A piacon vagy a 
szabályozásban továbbra is 
fennálló hiányosságok  
A jövőbeni uniós jogszabály hatása a kkv-
kre   
A „Gondolkozz el őbb kicsiben!” elv eltér ő 
módon történ ő megvalósítása nemzeti 
szinten, beleértve:  
– az induló vállalkozásokat („start-ups”) 
– a kudarc miatti megbélyegzettséget és a 
csődeljárást    
A vállalkozói szellem fejlesztése még mindig 
nem kell őképpen része az oktatási és 
képzési politikáknak    
Alacsony a n ői vállalkozók száma    
A kkv-k piacra jutásának nehézségei    
A kkv-k közbeszerzésekhez való 
hozzáférése, valamint az ajánlatkér ők 
eljárási magatartása    
A szabványokhoz való hozzáféréssel, használatukkal és kidolgozásukban való 
részvétellel kapcsolatban a kkv-k által 
tapasztalt nehézségek
   
Finanszírozási lehet őségekhez való 
korlátozott hozzáférés 
• Mezzanine-finanszírozás elérhet ősége 
• Mikrohitelek elérhet ősége 
• A kockázati t őke piacának 
töredezettsége    
Nehézségek a környezetvédelemhez 
kapcsolódó lehet őségek kiaknázása terén    
A kkv-k nehézségei a nemzetközi piacokhoz 
és különösen a gyorsan növekv ő piacokhoz 
való hozzáférést illet ően    
A helyzetre való tekintettel egy sor célkit űzést fogalmaztak meg. A „Small Business Act” 
intézkedéscsomag általános célkit űzése az európai uniós kkv-k növekedési és foglalkoztatási 
potenciáljának teljes kör ű felszabadítása, valamint annak el őmozdítása, hogy a vállalkozások teljes 
mértékben kiaknázzák kapacitásaikat anna k érdekében, hogy hozzájá rulhassanak a 2005-ben 
elfogadott megújított lisszaboni növekedési és foglalkoztatási partnerség célkit űzéseinek eléréséhez. 
Az általános cél elérése érdekében, valamint a probléma meghatározásakor ismertetett vizsgálatnak 
megfelelően, két különböz ő konkrét célkit űzést határoztak meg, amelyek a következ őképpen 
foglalhatók össze: 
(1) A „Gondolkozz el őbb kicsiben!” elv megva lósításának és a meglév ő politikák 
összehangolásának javítása az alábbiak által:  
• a tagállamokkal meglév ő partnerségi együttm űködések serkentése a meglév ő politikák 
hatékonyabb végrehajtása és összehangolása érdekében; 
• a „Gondolkozz el őbb kicsiben!” elv beépítése mind a közösségi, mind pedig a nemzeti szint ű 
döntéshozatalba. 
 
HU 4   HU (2) Az európai uniós kkv-k fennálló piaci és  szabályozási hiányosságok miatt adódó 
nehézségeinek megoldása:  
• Vállalkozói szellem er ősítése az alábbiak által: 
– a vállalkozói szellem és a váll alkozók pozitív megítélésének el ősegítése, többek között 
az oktatás keretében; 
– új vállalkozók ösztönzése, különösen a n ői vállalkozóké; 
• A kkv-k további finanszírozási lehet őségekhez való hozzáférésének kial akítása az alábbiak által:  
– több mikrohitel és mezzanine-finanszírozás nyújtása kkv-k számára; 
– a kockázatit őke piac töredezettségének csökkentése uniós szinten; 
• a kkv-k piacra jutási feltételeinek  javítása az alábbiak által: 
– annak előmozdítása, hogy az ajánlatkér ők eljárási gyakorlata mé g inkább „kkv-baráttá” 
váljon; 
– a kkv-k szabványokhoz való hozzáférésének, a szabványok használatához, valamint 
azok kifejlesztésében való  részvételének javítása; 
• kkv-k tudatosságának er ősítése a fenntartható termékekben és eljárásokban rejl ő lehetőségekkel 
kapcsolatosan, helyi szint ű környezetvédelmi és energiaügyi tanácsadás kiépítése által; 
• a kkv-k piacra jutási lehet őségeinek javítása nemzetközi szinte n, és különösen Kína és India 
gyorsan növekv ő piacain; 
E célkitűzéseknek megfelel ően különböz ő politikai alternatívákat dolgoztak ki. Ugyanakkor a 
„Small Business Act” jellegéb ől adódóan – különböz ő típusú (jogi és nem jogi) intézkedésekb ől 
álló csomagról lévén szó – csakis két alternatívát lehetett értékelni: 
• az első alternatíva a meglév ő uniós kkv-politikát öleli fel, amely els ősorban a bevált gyakorlatok 
cseréjén és célzott közösségi támogatási pr ogramokon alapul. Ez az a lternatíva, amely nem 
irányoz el ő további intézkedéseket, referenciaként sz olgál a másik alternatíva értékeléséhez; 
• a második alternatíva keretében a jelenlegi kkv-politika intenz ívebb végrehajtását kívánják 
elősegíteni a tagállamokkal kialakíto tt politikai partnerség fejleszt ésén keresztül, amelynek célja 
a kkv-k és általában véve a vállalkozói tevékenys ég keretfeltételeinek javítása, valamint a 
fennálló piaci és szabályozási hiányosságokra irányul ó célzott politikák végr ehajtása. Ezáltal egy 
valós politikai kölcsönhatást sz eretnének kialakítani az Európa i Unió és a tagállamok között 
annak érdekében, hogy a kkv-kat mindkét szinte n a hosszú távú gazd aságpolitikai célok 
előterébe helyezzék. Lényegében el őször is mind nemzeti, mind pedi g uniós szinten javítani kell 
a kkv-k feltételeire vonatkozó szakpolitikák at úgy, hogy a jogszabályokat és programokat a 
kezdetekt ől egészen végrehajtásukig a kkv-k sajátos je llegére és igényeire való tekintettel 
dolgozzák ki (ez a „Gondolkozz el őbb kicsiben!” elv). Másodszor pedig azokon a politikai 
területeken, amelyeken bebiz onyosodott, hogy további intézkedés ekre van szükség, egységes 
keretbe foglalt új intézked éseket lehetne kidolgozni. 
Egy harmadik alternatíva – amel yet számos érintett fél javasolt – egy átfogó közösségi kkv-politika 
kidolgozása és végrehajtása le tt volna mind EU, mind pedig ta gállami szinten végrehajtandó, 
jogilag kötelez ő erejű célkitűzésekkel és elvekkel, illetve olyan széles kör ű közösségi programok 
végrehajtása, amelyek a továbbra is fennálló pi aci és szabályozási hiányosságok megszüntetését 
szolgálnák. Mivel azonban a kkv-k növekedési pot enciálja szempontjából re leváns szakpolitikák 
(pl.: oktatás, vállalkozásalapítás, fizetésképtel enséggel kapcsolatos jogszabályok) részben vagy 
egészben tagállami hatáskörbe  tartoznak, a jo gilag kötelez ő erejű célkitűzések megállapítása 
nyilvánvalóan ellentmondana a szubszidiaritás elvének, amel yet közösségi intézkedéseknek 
feltétlenül figyelembe kell venniük.  Ezt az alternatívát a további értékelés során ezért nem vették 
figyelembe. 
 
HU 5   HU Minden egyes alternatíva hatásainak elem zése a pozitív és negatív hatások min őségi értékelésére 
irányul. Az elemzés rámutat, hogy az egyes lehet őségek milyen mértékben kínálnak megoldást a 
problémameghatározásban leírt hiányosságokra, és  mik a lehetséges hátrányok. Lévén, hogy a 
„Small Business Act”-re irányuló javaslat eltér ő jellegű politikai területek széles skáláját lefed ő 
intézkedéscsomag, és minden egyes intézkedés, amelynek ré szletes hatásaira vonatkozóan 
egyébként hatásvizsgálatot kellene végezni, külön  vizsgálatot igényelne,  mennyiségi értékelésre 
nem volt lehet őség. Ehhez olyan modellekre lett volna szükség, amelyek e hatásvizsgálat 
szempontjából aránytalanul bonyolulta k lettek volna és nagyon nagy mérték ű bizonytalanságot 
hordoztak volna. Ezért a vázolt alternatívák hatásait min őségi alapon vetik össze és amennyiben 
lehetséges, mennyiségi becslést végeznek a gazdas ági növekedésre, a társadal omra és a környezetre 
gyakorolt hatásokra vonatkozóan. 
A hatásvizsgálat következtetései alapján me gállapítható, hogy a második alternatíva el őnyösebb. Ez 
az alternatíva jelent ősen hozzájárul a kkv-k növekedéséhez, a munkahelyteremtéshez és a fokozott 
környezetvédelemhez, ugyanakkor költséghatékony, és  részét képezi a lis szaboni növekedési és 
foglalkoztatási partnerségnek is. Ezzel a megközelítéssel kie gyensúlyozott viszonyt lehetne 
kialakítani a valamennyi szinten megkívánt felel ősségtudat és a magas szint ű politikai 
kötelezettségvállalá s rendszeres ellen őrzésén keresztül az érintettek által egymásra kifejtett 
ösztönző hatás között. Az európai kisvállalkoz ói intézkedéscsomagot a növekedési és 
foglalkoztatási partnerség keretében rendszeresen ellen őriznék annak érdekében, hogy az 
intézkedéseket id őről-időre kiigazítsák, a hatásokat pedig költséghatékony módon optimalizálják.