HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 415/30

A Régiók Bizottsága véleménye – Támogatási program a gyümölcsök és zöldségek, a banán és a tej oktatási intézményekben való kínálatához

2014/C 415/07

Előadó Povilas Žagunis, Panevėžys polgármestere (LT/EA) Referenciaszöveg Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az 1308/2013/EU és az 1306/2013/EU rendeleteknek a gyümölcsök és zöldségek, a banán és a tej oktatási intézményekben való kínálatához kapcsolódó támogatási program tekintetében történő módosításáról COM(2014) 32 final

I. POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

1. utalva annak fontosságára, hogy az egészséges étkezési szokások kialakítását már az iskolás korban megkezdjék, valamint figyelembe véve, hogy az Európai Uniónak lehetősége van támogatni azokat a képességeket, amelyek egészséges életvitelhez vezetnek, valamint hogy a helyi és regionális önkormányzatok konkrét esetekhez igazított, közös európai programokon alapuló intézkedéseket hozhatnak és hajthatnak végre;

2. hangsúlyozza, hogy a bio- és a géntechnológiával nem módosított élelmiszerek a gyermekek fenntartható étrendjének fontos részét kell hogy képezzék;

3. hangsúlyozva a gyümölcsök és zöldségek kínálatához kapcsolódó program jelentőségét, amely 25 tagállamra terjed ki (az Egyesült Királyság, Finnország és Svédország nem kíván benne részt venni), és amelyben a 2012/2013-as tanévben 61 396 iskolában 8,4 millió gyermek részesült, továbbá a tej kínálatához kapcsolódó, valamennyi tagállamra kiterjedő program jelentőségét, amelyben a 2011/2012-es tanévben az Unió egészében 20,3 millió gyermek részesült; valamint hangsúlyozva azokat a lehetőségeket, amelyek valamennyi, abban részt venni kívánó uniós tagállam előtt nyitottak;

4. utalva arra, hogy szűk tematikus határai ellenére ez a jogalkotási kezdeményezés az Unió és a tagállamok több fontos hatáskörét is érinti: a KAP-ot és a belső piacot, az egészségügyet és bizonyos korlátozásokkal az oktatásügyet is;

5. üdvözli azt az Európai Számvevőszék 2011. évi jelentésével (1) összhangban kidolgozott javaslatot, hogy kapcsolják össze az (1977-ben bevezetett, 2008-ban a középiskolákra is kiterjesztett) iskolatej-programot és a (2009-ben bevezetett) iskolagyümölcs-programot, és határozzanak meg egységes szabályokat a társfinanszírozásra; továbbá üdvözli a hatékonyság növelésével és a koordináció javításával kapcsolatos ajánlásokat;

6. üdvözli, hogy a tagállamoknak a 1308/2013. sz. rendelet módosítását követően lehetőségük van arra, hogy a nemzeti felső értékhatárokon belül a gyümölcsök és zöldségek, a banán és a tej oktatási intézményekben való kínálatára előirányzott eszközök egy részét átcsoportosítsák (23a. cikk, (4) bekezdés); ilyen módon nemcsak nagyobb rugalmasságot biztosítanak az eszközfelhasználásban, hanem tagállami szinten megteremtik annak feltételeit is, hogy elkerüljék a fel nem használt támogatási pénzek aggasztóan magas (akár 30 %-os) arányával kapcsolatos lehetséges problémákat, amelyek a javaslathoz tartozó pénzügyi kimutatásban szerepelnek (1.5.1. pont); kéri továbbá, hogy ebben az átcsoportosításban a helyi és regionális önkormányzatok is részt vehessenek;

7. kétkedésének ad hangot ugyanakkor azzal kapcsolatban, hogy a programjavaslatnak megfelelően a tagállamok az eszközöknek mekkora részét csoportosíthatják át egyéni megítélés alapján; megállapítja, hogy a javasolt 15 %-os arány nem alapul mélyreható vizsgálaton, különösen annak tükrében, hogy a két módosítandó program fel nem használt eszközeinek aránya egyes esetekben a 30 %-ot is eléri, ami alapján a javaslat aligha áll kellő összhangban a felelősségteljes kormányzás alapelveivel;

8. üdvözli a módosított 1308/2013. sz. rendelet azon rendelkezését, hogy a tagállamok saját forrásból vagy magánforrások mozgósításával növelhetik a program keretét, mivel ezt megfelelő alapnak tekinti ahhoz, hogy szinergiák jöjjenek létre a nemzeti és az európai eszközök felhasználása során, azzal a céllal, hogy pozitív és a különböző tagállamok vélekedésétől független eredményt lehessen elérni;

9. javasolja, hogy javítsanak a gyümölcsök és zöldségek, valamint a tej iskolákban való kínálatához kapcsolódó támogatás szabályozásán azáltal, hogy lehetővé teszik a nemzeti támogatási kvóták újbóli felosztását. Ha például a hatéves időtartam vége előtt röviddel kiderül, hogy egy tagállam nem merítette ki a számára kirendelt forrásokat, akkor először is mérlegelni kellene a források átcsoportosítását azoknak a régióknak a részére, melyek nagyobb mértékben használják fel ezeket, azután pedig biztosítani kellene azt a lehetőségét, hogy újra felosszák az Európai Bizottság által meghatározott nemzeti kvótákat azon tagállamok között, amelyek felhasználták forrásaikat vagy túllépték azok összegét, így támogatva a szabályozást sikeresen átültető tagállamokat, illetve további erőfeszítésekre ösztönözve az átültetés terén kevésbé sikereseket;

10. hangsúlyozza, hogy a kvóták tagállamok közötti felosztásához jelenleg alkalmazott elvek – vagyis az empirikus kritérium (hogyan használták a tagállamok a támogatást a múltban), másodsorban pedig az adott igények (mekkora a 6–10 éves gyermekek tényleges aránya az adott ország népességén belül) – rendkívül formálisak, és valószínűleg elégtelenek a támogatási szükségletek eredményes meghatározásához;

11. az európai sokszínűségre való tekintettel további kritériumok mérlegelését javasolja az iskolatej- és iskolagyümölcs-programok nemzeti kvótáinak meghatározásához. Ilyen kritériumok lehetnek a következők: a régió fejlettségi szintje és az átlagos vitaminhiány (amely az Egészségügyi Világszervezet módszere szerint számítva a gyermekek objektív gyümölcsszükséglete – napi 400 g– és a ténylegesen elfogyasztott átlagos gyümölcsmennyiség közötti különbség), az étkezési szokások (így például a déli tagállamok menüjében hagyományosan több gyümölcs és zöldség szerepel, mint az északi tagállamokéban) stb.;

12. kétkedésének ad hangot a rendeletjavaslat (7) preambulumbekezdésében szereplő javaslat megfelelőségével kapcsolatban. E javaslat az Európai Bizottságra ruházza azt a jogkört, hogy elfogadjon bizonyos jogalkotási aktusokat, amelyek kiegészítő szabályokat tartalmaznak a két kritérium közötti egyensúlyra vonatkozóan. Az RB szerint ez annak kísérletét jelentheti, hogy az Európai Bizottság jogkörét a tagállamok hatáskörének kárára kiterjesszék;

13. aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a rendelet a tagállamokat a programok felügyeletére kötelezi (2), valamint különösen amiatt, hogy ez a kötelezettség adminisztratív terhet ró a nemzeti, valamint a helyi és regionális önkormányzatokra; ezért arra kéri az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy a program felügyeletéhez kapcsolódó adminisztratív terheket minél alacsonyabb szinten tartsák;

14. fenntartásokkal szemléli azt a rendeletben rögzített elvet, amelynek értelmében adagonkénti maximális uniós támogatásokat határoznak meg, nem pedig a támogatás egy bizonyos százalékos arányát, és felhívja a figyelmet, hogy az ilyen alapon történő számolás kockázatokat rejt magában, például egy konkrét támogatási összeg meghatározása végeredményben oda vezethet, hogy gyengébb minőségű, olcsóbb termékeket próbálnak felhasználni. Javasolja, hogy a programra előirányzott uniós pénzügyi támogatást (felső határ) és a támogatások konkrét mértékét továbbra is az Európai Unió működéséről szóló szerződés 43. cikkének (3) bekezdése alapján határozzák meg;

15. tekintettel arra a kockázatra, hogy az uniós támogatás adagonkénti meghatározása a szállított termékek minőségének romlásához vezethet, felszólítja az összes szereplőt, hogy tegyen lépéseket annak biztosítása és ellenőrzése érdekében, hogy a szállított agrártermékek a támogatási programnak megfelelő magas minőséggel rendelkezzenek;

16. emlékeztet az Európai Számvevőszék jelentésének következtetéseire, amelyek szerint az, hogy nincs olyan eszköz, amely a támogatásokat az elsődleges szükségletek felé orientálná, jelentős mértékben hozzájárult ahhoz, hogy az iskolatej-program eredményei elmaradnak a kitűzött céloktól. Ennek alapján kifogásolja az 1308/2013. sz. rendelet 23. cikkének (A gyermekek gyümölcs-, zöldség-, feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-, valamint banántermékekkel való ellátásához nyújtott támogatás) a megfogalmazását, amely nem tér ki arra, hogy a zöldség- és gyümölcsellátásra vonatkozó hatéves programok továbbfejlesztésekor mennyire fontos, hogy konzultáljanak a helyi és regionális önkormányzatokkal, és figyelembe vegyék tapasztalataikat;

17. figyelembe véve, hogy minden olyan próbálkozást, amely arra irányulna, hogy a tagállamokra országon belüli konzultációkkal kapcsolatos előírásokat rójanak, a szubszidiaritás elvének megsértéseként kellene értékelni, felkéri az Európai Bizottságot, hogy a rendeletben ajánlja a tagállamoknak, hogy kérjenek gyakrabban visszajelzést a helyi és regionális önkormányzatoktól, hiszen intézményként ezek állnak a legközelebb a végfelhasználókhoz és a célcsoporthoz. Különösen fontos, hogy az önkormányzatokat bevonják a gyümölcs- és zöldségellátásra vonatkozó nemzeti hatéves programok kidolgozását kísérő meghallgatásokba;

A program tartalma

18. utal arra, hogy a gyümölcsök, zöldségek és a tej fogyasztása, ha szokássá válik, hosszú távon gazdaságilag is hatást fejtene ki, és hozzájárulna ahhoz, hogy a versenyképesség fokozásának és a kohézió erősítésének közös európai céljai megvalósuljanak;

19. utal arra, hogy az élelmiszerek – kevés kivételtől eltekintve – helyi termékek, és így fogyasztásuk ösztönzése hozzájárul ahhoz, hogy erősítse az aktuális keresletet és – makrogazdasági szinten – biztosítsa a KAP-célok elérését; ezenkívül amennyiben a gyermekeket arra ösztönözzük, hogy még több egészséges élelmiszert fogyasszanak, akkor ez elősegíti az egészséges táplálkozási szokások kialakulását és a fenntartható fogyasztást a jövőben; ezért a zöldség- és gyümölcs-, illetve a tejfogyasztás ösztönzése azon közös törekvések részének tekinthető, melyek célja az európai versenyképesség növelése;

20. a szóban forgó támogatási program keretében támogatásra jogosult termékek feldolgozottsági fokáról jelenleg folyó viták figyelembevételével és arra az alapelvre való tekintettel, hogy az egészséges táplálkozási szokásokat már gyermekkorban meg kell honosítani, javasolja, hogy a támogatási program által nyújtott pénzügyi támogatást olyan termékekre korlátozzák, amelyek egyáltalán nem vagy csak kis mértékben feldolgozottak, és amelyek nem tartalmaznak káros hozzáadott anyagokat, édesítőszereket, ízfokozókat vagy sót;

21. Európa sokféleségére való tekintettel nem tartja ésszerűnek azt a törekvést, hogy európai szinten határozzák meg, milyen fajta gyümölcsöket és zöldségeket lehessen felkínálni az iskolákban a támogatási program keretében; ehelyett minden tagállamnak – helyi vagy regionális szinten – magának kellene eldöntenie, milyen gyümölcs-, zöldség- és tejtermékek alkalmasak az iskolákban történő kiosztásra;

22. kritikusan szemléli az új program arra irányuló javaslatait, hogy kizárólag fogyasztói tej kerülhessen kiosztásra; úgy véli, hogy a káros adalékanyagokat nem tartalmazó, kis mértékben feldolgozott tejtermékek is jogosultak kellene, hogy legyenek a támogatásra. Ilyenek a természetes (hozzáadott cukrot nem tartalmazó) tejtermékek, mint a joghurt vagy a túrósajt;

23. felhívja a figyelmet arra, hogy a termékkínálat korlátozása nemcsak a gyermekek választási lehetőségét szűkítené – csökkentve a program vonzerejét –, hanem így ráadásul azok a laktózérzékeny gyermekek sem profitálhatnának a programból, akik fermentált tejtermékeket (például édesítetlen joghurtot) egyébként tudnának fogyasztani;

24. hangsúlyozza, hogy milyen fontos a támogatási program keretében felkínált termékek minőségének a rendeletben figyelmen kívül hagyott kérdése. A kedvezményezettekkel, iskolákkal és más szociális és gazdasági partnerekkel folytatott konzultációk során kiderült, hogy gyakran a minőség rovására megy, ha arra törekednek, hogy ugyanolyan ár mellett nagyobb mennyiséget szerezzenek be, és a közbeszerzési eljárást puszta formalitásként kezelik. Ez olyan esetekhez vezet, amikor a gyermekek a kiváló minőségűtől igen távol álló termékeket kapnak;

25. ezért arra kéri az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy hozzanak intézkedéseket a támogatási program keretében felkínált élelmiszerekre vonatkozó minőségi minimumkövetelmények meghatározására, valamint e szabványok betartásának biztosítására;

26. utal az Európai Számvevőszék jelentésének következtetésére, amely szerint az iskolatej-program nem nagyon hatékony és nem hozta meg a várt hatást, mivel a támogatott termékeket az iskolai étkezdék túlnyomórészt egyébként is felvennék étrendjükbe, illetve a kedvezményezettek támogatás hiányában is megvásárolnák őket. A program kialakításakor és végrehajtásakor nem veszik kellőképpen figyelembe a kitűzött nevelési célokat sem (3);

27. ezért, és tekintettel arra, hogy a tej értékes a gyermekek szempontjából, arra kéri a tagállamokat, hogy mérjék fel az iskolatej-program keretében biztosítandó tejtermékek iránti igényt, valamint hogy az uniós pénzügyi támogatást az iskolai menzák kizárólag olyan tejtermékekkel való ellátására használják fel, amelyek megfelelnek az egészséges táplálkozás kritériumának és a legmagasabb tápértékkel rendelkeznek;

28. aggodalommal szemléli azt a nyugtalanító statisztikát, amelyből kiderül, hogy az EU egészében 22 millió túlsúlyos, sőt 5 millió elhízott gyermek van (4), és hogy 2011-ben az EU27-ben a felnőtt uniós polgárok évi átlagban kevesebb mint feleannyi zöldséget és gyümölcsöt fogyasztottak, mint amennyit az Egészségügyi Világszervezet ajánl (5); ennek kapcsán hangsúlyozza, hogy a fiatalok életre való felkészítésének helyszíneként az iskola fontos szerepet játszik az egészséges étrendre vonatkozó ismeretek átadásában, valamint az egészséges étkezési szokások kialakításában;

29. ebben a tekintetben elsősorban arra a szerepre utal, amelyet a – sok esetben az oktatási intézmények fenntartóiként működő – helyi és regionális önkormányzatok töltenek be az egészséges életmód ösztönzésében, és kéri, hogy fektessenek nagyobb hangsúlyt az e téren megvalósuló intézkedésekre és együttműködésre;

30. a jelenleg hatályos szabályozásokban rögzített minőségi követelményeket (6) pozitívnak tartja, és ezek megtartását ajánlja, illetve azt javasolja, hogy ezeket – lehetőség szerint – a táplálkozástudományi szakemberek ajánlásainak figyelembevételével még tovább szigorítsák;

31. utal arra, hogy a sokféle regionális, nemzeti és európai egészségügyi kezdeményezés (7) ellenére az általános társadalmi keretfeltételek továbbra sem kedveznek az egészséges életmódnak: 2011-ben az EU27-ben az emberek átlagosan kevesebb mint feleannyi zöldséget és gyümölcsöt fogyasztottak, mint amennyit az Egészségügyi Világszervezet ajánl (8); ezzel összefüggésben kétségeinek ad hangot a programban meghatározott korhatárral kapcsolatban, amely szerint a támogatás csupán 6–10 év közötti gyermekekre korlátozódik. Ezt elégtelennek tartja ahhoz, hogy a jelenlegi, az egészséges életmód szempontjából kedvezőtlen körülményekre tekintettel megfelelő étkezési szokások alakuljanak ki. Azt ajánlja, hogy mérlegeljék e programnak a – bölcsödébe, óvodába vagy más iskolai előkészítőbe járó – fiatalabb gyermekekre, valamint a 10 évesnél idősebb gyermekekre való kiterjesztését;

Fenntartható fejlődés és környezetvédelem

32. utal a fenntartható fejlődés gyümölcsök, zöldségek és a tej kiosztásával kapcsolatos szempontjaira, különös tekintettel az áruszállításnak a környezetre és a lakosság egészségére gyakorolt negatív hatásaira, és ebben azt összefüggésben szorgalmazza, hogy a szóban forgó támogatási program keretében történő szállítás tekintetében nagyobb mértékben vegyék igénybe a helyileg vagy a környező régiókban előállított/termelt termékeket;

33. a fenntartható fejlődés szempontjaira és annak szükségességére való tekintettel, hogy az uniós polgárok körében már fiatal korban kialakítsunk egy fenntartható fogyasztási kultúrát, sürgeti az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy a szakértőkkel és politikusokkal szélesebb körű vitát kezdeményezzen annak jogi lehetőségeiről, hogy előnyben részesüljenek a regionális eredetű gyümölcsök, zöldségek és tejtermékek, ideértve a közbeszerzési jogi aktusokra vagy ezek módosításaira vonatkozó esetleges eltéréseket;

34. azt kéri, hogy a programok elsősorban a helyi szintű termelés és a rövid értékesítési láncok kihasználását tegyék lehetővé, és hogy a biogazdálkodásból származó termékek szintén előnyt élvezzenek;

Lehetséges pedagógiai hatás

35. aggodalommal szemléli azt a nyugtalanító statisztikát, amelyből kiderül, hogy az EU egészében 22 millió túlsúlyos, sőt 5 millió elhízott gyermek van, és hogy 2011-ben az EU27-ben a felnőtt uniós polgárok évi átlagban kevesebb mint feleannyi zöldséget és gyümölcsöt fogyasztottak, mint amennyit az Egészségügyi Világszervezet ajánl (9); hangsúlyozza ebben az összefüggésben, hogy az iskola fontos szerepet játszik a fiatalok életre való felkészítésében és az egészséges étkezési szokásokra való nevelésben;

36. ebben a tekintetben elsősorban arra a szerepre utal, amelyet a – sok esetben az oktatási intézmények fenntartóiként működő – helyi és regionális önkormányzatok töltenek be az egészséges életmód ösztönzésében, és sürgeti, hogy nagyobb hangsúlyt fektessenek az e téren megvalósuló intézkedésekre és együttműködésre;

37. utal a gyümölcsök, zöldségek és a tej kínálatához kapcsolódó támogatási program lehetséges pedagógiai hatására, amely a fiatalokat nemcsak az EU-val kapcsolatban világosítja fel, hanem egyben ismereteiket is bővíti a mezőgazdasággal (a fogyasztók és a helyi élelmiszer-termelők közötti szorosabb kapcsolatok létrehozása, valamint a környezetkímélő helyi mezőgazdaság ösztönzése céljából), az egészséges és egészségtelen élelmiszerekkel, a kiegyensúlyozott táplálkozással, az elfogyasztott élelmiszerek és a saját egészségi állapot közötti összefüggéssel, valamint az élelmiszerpazarlás csökkentésével kapcsolatban; üdvözli azt a tervezett lehetőséget, hogy az új program forrásaiból kísérő intézkedéseket is finanszírozhassanak, például az egészséges és szükséges élelmiszerek hasznáról történő tájékoztatással kapcsolatban;

38. utal a tudományos kutatások eredményeire, amelyek szerint az egészségtelen élelmiszerek terjedése és az elhízás ellen csak sokrétű intézkedésekkel lehet sikeresen felvenni a harcot, melynek során mind az iskolákat, mind a szülőket, mind pedig a társadalmat be kell vonni a gyermekek táplálkozással kapcsolatos nevelésébe; ebben az összefüggésben a gyümölcsök, zöldségek és a tej iskolákban való kínálatához kapcsolódó támogatási program szerves részének tekinti a célcsoportokra irányuló tájékoztató és figyelemfelkeltő kampányt (10);

39. arra a jelenlegi fogyasztói társadalomban kialakult tendenciára való tekintettel, amely a megnyerően prezentált és csomagolt termékek fogyasztását részesíti előnyben, valamint arra való tekintettel, hogy a vonzó külső csomagolás gyakran olyan anyagok fogyasztásával párosul, melyeknek az egészségre gyakorolt hatása nem világos, illetve a vizsgálat tárgyát képező program fényében sürgeti, hogy nagyobb figyelmet fordítsanak a feldolgozatlan élelmiszerekkel és az ezekben található tápanyagokkal kapcsolatos tájékoztatásra;

40. egyetért az Európai Bizottság azzal kapcsolatos aggályaival, hogy – az iskolagyümölcs-programtól eltérően – az iskolatej-programra vonatkozóan eddig csupán kevés pedagógiai intézkedést hoztak (11), és utal arra, hogy a helyi és regionális önkormányzatok hatékonyan végre tudnak hajtani ilyen intézkedéseket azáltal, hogy azokat az adott helység vagy régió gyermekeinek információs szükségleteihez igazítják;

41. a szubszidiaritási elv figyelembevétele mellett és arra való tekintettel, hogy az oktatási programok a tagállamok hatáskörébe tartoznak, és ezért az EU nemzeti oktatási programokba való beavatkozása esetleg nem helyénvaló, javasolja, hogy minden a gyümölcsök, zöldségek és a tej kínálatához kapcsolódó támogatási programhoz kapcsolódó oktatási intézkedést elsősorban az egyes tagállamok szintjén dolgozzanak ki, és semmilyen idevonatkozó pénzügyi minimumküszöböt ne állapítsanak meg.

II. MÓDOSÍTÁSOKRA VONATKOZÓ AJÁNLÁSOK

1. módosítás

23. cikk (2) bekezdés

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása Az (1) bekezdésben (‘az iskolaprogram’) megfogalmazott támogatási programban részt venni szándékozó tagállamok vagy gyümölcsöket és zöldségeket (köztük banánt) vagy CN 0401. kódszámú tejet vagy mindkettőt oszthatnak ki. Az (1) bekezdésben (‘az iskolaprogram’) megfogalmazott támogatási programban részt venni szándékozó tagállamok vagy gyümölcsöket és zöldségeket (köztük banánt) vagy CN 0401. kódszámú tejet vagy mindkettőt más, hozzáadott cukrot nem tartalmazó tejtermékeket, például (nem ízesített és hozzáadott gyümölcsöt, diófélét vagy kakaót nem tartalmazó, CN 0403 10 11–0403 10 39 kódszámú) joghurtot vagy sajtot és túrót (CN-kódszám: 0406) oszthatnak ki.

Indokolás

Lásd a véleménytervezet 21. pontját.

2. módosítás

23. cikk (3) bekezdés

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása A tagállamok az iskolaprogramban való részvételük feltételeként az iskolaprogramban való részvételüket megelőzően, majd ezt követően minden 6. évben megfogalmaznak egy országos vagy regionális szintű program-végrehajtási stratégiát. A stratégia a tagállam részéről módosítható, főként monitoring és értékelés függvényében. A stratégia legalább a teljesítendő szükségleteket, a szükségletek prioritások szerinti rangsorát, a célzott lakosságot, az elvárt eredményeket és a kiindulási helyzethez képest elérendő számszerűsített célokat határozza meg, valamint ismerteti a célok eléréséhez legmegfelelőbb eszközöket és intézkedéseket. A tagállamok az iskolaprogramban való részvételük feltételeként az iskolaprogramban való részvételüket megelőzően, majd ezt követően minden 6. évben megfogalmaznak egy országos vagy regionális szintű program-végrehajtási stratégiát. A stratégia a tagállam részéről módosítható, főként monitoring és értékelés függvényében időközi értékelések alapján. A stratégia legalább a teljesítendő szükségleteket, a szükségletek prioritások szerinti rangsorát, a célzott lakosságot, az elvárt eredményeket és a kiindulási helyzethez képest elérendő számszerűsített célokat határozza meg, valamint ismerteti a célok eléréséhez legmegfelelőbb eszközöket és intézkedéseket.

Indokolás

Kísérlet arra, hogy az eljárás adminisztratív szempontból némileg egyszerűsödjön. Lásd a véleménytervezet 10. pontját is.

3. módosítás

23a. cikk, (8) bekezdés

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása Az iskolaprogramban részt vevő tagállamok az élelmiszerosztás helyén népszerűsíthetik a programban való részvételüket és a program uniós támogatottságát. Az oktatási intézményekben kínált egyéb ételekhez kapcsolódóan a tagállamok gondoskodnak az uniós iskolaprogram hozzáadott értékéről és láthatóságáról. Az iskolaprogramban részt vevő tagállamok az élelmiszerosztás helyén népszerűsíthetik a programban való részvételüket és a program uniós támogatottságát. Az oktatási intézményekben kínált egyéb ételekhez kapcsolódóan a tagállamok gondoskodnak az uniós iskolaprogram hozzáadott értékéről és láthatóságáról.

4. módosítás

24. cikk (1) bekezdés

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása A gyermekek egészséges táplálkozási szokásait elősegítendő, valamint annak biztosítása érdekében, hogy az iskolaprogramhoz fűződő támogatásban a 22. cikkben meghatározott célcsoportba tartozó gyermekek részesüljenek, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 227. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az alábbiakkal kapcsolatos szabályokra vonatkozóan: A gyermekek egészséges táplálkozási szokásait elősegítendő, valamint annak biztosítása érdekében, hogy az iskolaprogramhoz fűződő támogatásban a 22. cikkben meghatározott célcsoportba tartozó gyermekek részesüljenek, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 227. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az alábbiakkal kapcsolatos szabályokra vonatkozóan: a) a tagállami támogatások célzottá tételével kapcsolatos további kritériumok; a) a tagállami támogatások célzottá tételével kapcsolatos további kritériumok; b) a támogatást kérelmezők tagállamok általi kiválasztása és jóváhagyása; b) a támogatást kérelmezők tagállamok általi kiválasztása és jóváhagyása; c) a nemzeti vagy regionális stratégiák kidolgozása, valamint a támogató oktatási intézkedések. c) a nemzeti vagy regionális stratégiák kidolgozása, valamint a támogató oktatási intézkedések.

Indokolás

Lásd a véleménytervezet 11. pontját.

Kelt Brüsszelben, 2014. október 7-én. a Régiók Bizottsága elnöke Michel LEBRUN

(1) Az Európai Számvevőszék 10/2011. sz., ‘Eredményes-e az iskolatej- és az iskolagyümölcs-program?’ című különjelentése, ECA/11/35, 2011. október 24.

(2) Az 1308/2013/EK rendelet 24. cikke.

(3) Az Európai Számvevőszék 10/2011 számú, ‘Eredményes-e az iskolatej- és az iskolagyümölcs-program?’ című különjelentése, ECA/11/35, 2011. október 24.

(4) Iskolagyümölcs-program, http://ec.europa.eu/agriculture/sfs/european-commission/index_en.htm

(5) A 2010-hez képest bekövetkezett 2 %-os növekedés ellenére 2011-ben az EU27-ben egy átlagpolgár átlagosan 185,2 gramm zöldséget és gyümölcsöt evett naponta, tehát jóval kevesebbet a WHO által ajánlott 400 grammnál. Lásd a Freshfel fogyasztással kapcsolatos adatait, http://www.freshfel.org/asp/what_we_do/consumption_monitor.asp

(6) A tejtermékek összetételére vonatkozó rendelkezések: a tej termékhez viszonyított tömeghányada legalább 90 % kell hogy legyen, a cukortartalom (kevesebb mint 7 %-ra) korlátozott, a gyümölcsöknek és zöldségeknek meg kell felelniük az uniós minőségi követelményeknek, a cukor ivólevekhez való hozzáadása nem engedélyezett.

(7) Az Európai Bizottság például 2007. május 30-án tette közzé a táplálkozással, túlsúllyal és elhízással kapcsolatos egészségügyi kérdésekre vonatkozó európai stratégiáról szóló fehér könyvét.

(8) A 2010-hez képest bekövetkezett 2 %-os növekedés ellenére 2011-ben az EU27-ben egy átlagpolgár átlagosan 185,2 gramm zöldséget és gyümölcsöt evett naponta, tehát jóval kevesebbet a WHO által ajánlott 400 grammnál. Lásd a Freshfel fogyasztással kapcsolatos adatait, http://www.freshfel.org/asp/what_we_do/consumption_monitor.asp

(9) A 2010-hez képest bekövetkezett 2 %-os növekedés ellenére 2011-ben az EU27-ben egy átlagpolgár átlagosan 185,2 gramm zöldséget és gyümölcsöt evett naponta, tehát jóval kevesebbet a WHO által ajánlott 400 grammnál. Lásd a Freshfel fogyasztási szokások megfigyelésével kapcsolatos adatait, http://www.freshfel.org/asp/what_we_do/consumption_monitor.asp

(10) Public Health Nutr. 2009. október; 12(10):1735-42. doi: 10.1017/S1368980008004278. Epub 2008. december 23. Downward trends in the prevalence of childhood overweight in the setting of 12-year school- and community-based programmes.

(11) Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az 1308/2013/EU és az 1306/2013/EU rendeleteknek a gyümölcsök és zöldségek, a banán és a tej oktatási intézményekben való kínálatához kapcsolódó támogatási program tekintetében történő módosításáról – COM(2014) 32 final, 2014. január 30.