P6_TA(2005)0203

A tagállamok foglalkoztatási politkájának iránymutatásai *

Az Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2005)0141 - C6-0111/2005 - 2005/0057(CNS))

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

- tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2005)0141) [1],

- tekintettel az EK-Szerződés 128. cikkére, amely alapján a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0111/2005),

- tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

- tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A6-0149/2005),

1. jóváhagyja a Bizottság módosított javaslatát;

2. felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően változtassa meg javaslatát az EK-Szerződés 250. cikkének (2) bekezdése alapján;

3. felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

4. felkéri a Tanácsot, hogy ismételten konzultáljon a Parlamenttel, abban az esetben, ha lényegesen kívánja módosítani a Bizottság javaslatát;

5. utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG | A PARLAMENT MÓDOSÍTÁSAI |

1. módosítás

(1a) preambulumbekezdés (új)

| (1a) Mivel az integrált iránymutatások szerkezetének a liszszaboni stratégia nagyobb hatékonyságát kell eredményeznie, megfelelő figyelmet fordítva a gazdasági, szociális és környezetvédelmi politikára. |

2. módosítás

(2) preambulumbekezdés

(2) Az Európai Tanács lisszaboni ülésén 2000-ben a fenntartható gazdasági fejlődésre, a több és jobb munkahely létrehozására, a nagyobb szociális kohézió megteremtésére és hosszú távon a foglalkoztatottságra irányuló stratégiai célt tűzte ki, azonban öt évvel később az eredmények vegyesek; | (2) Az Európai Tanács lisszaboni ülésén 2000-ben megfogalmazott stratégia a fenntartható gazdasági fejlődést, a több és minőségében jobb munkahely létrehozását, a nagyobb szociális kohézió és beilleszkedés megteremtését és hosszú távon a teljes foglalkoztatottság megvalósítását tűzte ki célul, azonban öt év elteltével ezek a célok továbbra is messze vannak a megvalósítástól, és egyértelművé vált, hogy a foglalkoztatottságra irányuló célkitűzések 2010-re történő megvalósításához lényegesen nagyobb erőfeszítésekre van szükség. |

3. módosítás

(3) preambulumbekezdés

(3) A foglalkoztatási iránymutatások és az átfogó gazdaságpolitikai iránymutatások integrált csomagjának bemutatása hozzájárul a lisszaboni stratégiának a növekedés és foglalkoztatás irányába történő újbóli meghatározásához. Az európai foglalkoztatási stratégiának vezető szerepe van a lisszaboni stratégia foglalkoztatásra irányuló célkitűzéseinek a végrehajtásában. | (3) A foglalkoztatási iránymutatások és az átfogó gazdaságpolitikai iránymutatások integrált csomagjának bemutatása hozzájárul a lisszaboni stratégiának a fenntartható fejlődés és foglalkoztatás irányába történő újbóli meghatározásához, új lendületet adván a környezetvédelmi dimenziónak, és ezzel lehetővé teszi, hogy célkitűzéseit teljesíteni tudja. Az európai foglakoztatási stratégia alapjául a lisszaboni stratégia kohéziós és társadalmi beilleszkedésre irányuló célkitűzésekkel, valamint a nemek közötti teljes egyenlőséget megvalósító, diszkriminációmentes megközelítéssel kiegészített foglalkoztatásra irányuló célkitűzései szolgálnak. |

4. módosítás

(4) preambulumbekezdés

(4) Az Európai Tanács 2005. március 23- 25-i tavaszi ülésének következtetéseivel összhangban a teljes foglalkoztatottságra, a munkaminőségre, a munkaerő-termelékenységre és a szociális kohézióra irányuló célkitűzéseknek egyértelmű prioritásokban kell kifejezésre jutniuk, nevezetesen: több személy bevonása és megtartása a foglalkoztatásban, illetve a szociális védelmi rendszerek modernizálása; a munkavállalók és a vállalkozások alkalmazkodóképességének és a munkaerőpiacok rugalmasságának a javítása; és a humán erőforrás terén tett befektetés fokozása a jobb oktatás és képzés révén. | (4) Az Európai Tanács 2005. március 23- 25-i tavaszi ülésének következtetéseivel összhangban a teljes foglalkoztatottságra, a munkaminőségre, a munkaerő biztonságára és termelékenységre, a szociális kohézióra és a társadalmi beilleszkedésre irányuló célkitűzéseknek egyértelmű prioritásokban kell kifejezésre jutniuk, nevezetesen: több személy bevonása a munkaerőpiacba a családi élet és a munkahely összeegyeztetését segítő határozatok támogatásával és esélyegyenlőséggel; a munkavállalók foglalkoztathatóságának és a vállalkozások szervezeti alkalmazkodóképességének javítása, ami a munkaerőpiacok rugalmasságát és biztonságát növeli; a hátrányos helyzetű munkavállalók, nők, fiatalok és időskorúak foglakoztatási integrációja segítségével a társadalmi beilleszkedés elősegítése, a humán erőforrás terén tett befektetés fokozása a jobb oktatás és képzés révén, különös figyelmet szentelve a technológiai fejlesztésnek és innovációnak, valamint új munkaterületek megnyitásának. Mindez szilárd alapot nyújt majd a szociális védelmi rendszerek szolidaritásának és fenntarthatóságának korszerűsítéséhez és biztosításához. |

5. módosítás

(5) preambulumbekezdés

(5) A foglalkoztatási iránymutatásokat csak háromévenként kell teljesen felülvizsgálni, a közbeeső évek során 2008-ig a frissítéseknek szigorúan korlátozottnak kell lenniük. | (5) A foglalkoztatási iránymutatásokat csak háromévenként kell teljesen felülvizsgálni; frissítés kivételes esetben a közbeeső évek során is végezhető 2008-ig. |

6. módosítás

(6) preambulumbekezdés

(6) A foglalkoztatásra vonatkozóan a Tanács által 2004. október 14-én elfogadott ajánlások háttérreferenciaként érvényben maradnak. | (6) A foglalkoztatásra vonatkozóan a Tanács által 2004. október 14-én elfogadott ajánlások háttérreferenciaként érvényben maradnak és kiegészülnek ezzel a dokumentummal. |

7. módosítás

2. cikk

Az iránymutatások valamennyi aspektusát a tagállamok foglalkoztatáspolitikáiban figyelembe kell venni, és azokról az évente benyújtandó nemzeti lisszaboni programokban be kell számolni. | A tagállamok foglalkoztatáspolitikájukat az iránymutatások valamennyi szempontjának figyelembevételével alakítják ki, amelyeket a szociál- és foglalkoztatáspolitika létfontosságú aspektusait magában foglaló szélesebb értelemben kell értelmezni, és végrehajtásukról, valamint általánosságban véve a foglalkoztatásra, ezen belül különösen a nők és időskorúak foglalkoztatására gyakorolt hatásukról jelentést nyújtanak be. |

8. módosítás

Melléklet, 1. szakasz, a 16. iránymutatást megelőző bekezdés

Létfontosságú a teljes foglalkoztatás elérése és a munkanélküliség és az inaktivitás csökkentése a munkaerő-kereslet és -kínálat növelésével. Mindez nem választható el a munkahelyek vonzóbbá tételének, a munka minőségének és a munkatermelékenység növelésének a javításától, illetve a szegény munkavállalók arányának csökkentésétől. A munka minősége, a termelékenység és a foglalkoztatás közötti szinergiákat teljes mértékben ki kell használni. Határozott fellépésre van szükség a társadalmi integráció erősítése, a munkaerőpiacról való kizárás megakadályozása és a fogyatékkal élők foglalkoztatási integrációjának támogatása érdekében, illetve a regionális eltéréseknek a foglalkoztatás, a munkanélküliség és a munka termelékenysége körében meglevő csökkentése érdekében, különösen a hátrányos helyzetű régiókban. Az egyenlő esélyek, a megkülönböztetés elleni küzdelem és a nemek közötti esélyegyenlőség általános érvényesítésének elve a haladás nélkülözhetetlen elemei. | Létfontosságú a teljes foglalkoztatás elérése és a munkanélküliség és az inaktivitás csökkentése a munkaerő-kereslet és -kínálat növelésével. Mindez nem választható el a munkahelyek vonzóbbá tételének, a munka minőségének és a munkatermelékenység növelésének a javításától, ami hozzájárul az európai gazdaság fokozottabb versenyképességéhez. A munka minősége, a termelékenység és a foglalkoztatás közötti szinergiákat teljes mértékben ki kell használni. Határozott fellépésre és megfelelő döntésekre van szükség a társadalmi integráció erősítése, a munkaerőpiacról való kizárás megakadályozása és a fogyatékkal élők, nők, fiatalok és időskorúak foglalkoztatási integrációjának támogatása érdekében, illetve a regionális eltéréseknek a foglalkoztatás, a munkanélküliség és a munka termelékenysége körében meglevő csökkentése érdekében, különösen a hátrányos helyzetű régiókban. Az egyenlő esélyek, beleértve a legális bevándorlók és a nem bevándorlók közötti egyenlő esélyeket, a megkülönböztetés minden fajtája elleni küzdelem és a nemek közötti esélyegyenlőség általános érvényesítésének elve az e területeken való haladás nélkülözhetetlen elemei. |

9. módosítás

Melléklet, 1. szakasz, a 17. iránymutatást megelőző bekezdés

A foglalkoztatási szintek emelése a gazdasági növekedés generálásának és a társadalmi integrációt támogató gazdaságok elősegítésének leghatékonyabb eszköze, mely egyúttal biztosítja a szociális védőhálót a munkaképtelenek számára. A munka új, életciklus-alapú megközelítésének elősegítése és a szociális védelmi rendszerek megfelelőségük, pénzügyi fenntarthatóságuk és a társadalom változó szükségleteinek való megfelelésük biztosítása érdekében történő modernizálása a munkaképes népesség várható létszámbeli csökkenése miatt még fontosabb. Különös figyelemmel kell kezelni a nők és férfiak között a foglalkoztatás terén meglevő szakadékot, továbbá az idős munkavállalók és a fiatalok alacsony foglalkoztatási rátáit, az új nemzedékek közötti megközelítés részeként. Fel kell lépni a fiatalok munkanélküliségének megoldására, ami átlagosan kétszerese a teljes munkanélküliségi aránynak. Megfelelő feltételeket kell biztosítani a foglalkoztatásban való előrehaladásra, akár pályakezdésről, akár egy kihagyott időszak utáni visszatérésről, akár a munkával töltött időszak meghosszabbításának igényéről van szó. A munka minősége, ideértve a fizetést és a juttatásokat, a munkafeltételeket, a munkabiztonságot, az élethosszig tartó tanuláshoz való hozzáférést és a karrierlehetőségeket, illetve a szociális védelmi rendszerek nyújtotta támogatás és ösztönzés létfontosságúak. Az Európai Ifjúsági Egyezmény végrehajtása hozzájárul a munka életciklus-alapú megközelítéséhez. | A gazdasági növekedés lehetővé teszi a foglalkoztatási szintek emelését és a társadalmi beilleszkedést támogató gazdaságok leghatékonyabb alapja, mely egyúttal biztosítja a szociális védőhálót a munkaképtelenek számára. A munka új, életciklus-alapú megközelítésének az élethosszig tartó tanulás lehetősége segítségével történő elősegítése és a szociális védelmi rendszerek megfelelőségük, pénzügyi fenntarthatóságuk és a társadalom változó szükségleteinek való megfelelésük biztosítása érdekében történő modernizálása a társadalom új és változó igényei, a perifériára szorulás új formái, különösen a családon belüli erőszak, és a munkaképes népesség várható létszámbeli csökkenése miatt még fontosabb. Különös figyelmet kell fordítani és megfelelő intézkedéseket kell tenni a nők és férfiak között a munka és a bérek terén még mindig meglevő szakadék, továbbá az idős munkavállalók és a fiatalok alacsony foglalkoztatási rátáinak kezelésére, a nemzedékek közötti új megközelítés részeként. Megfelelő feltételeket kell biztosítani a foglalkoztatásban való előrehaladásra, akár pályakezdésről, akár egy kihagyott időszak utáni visszatérésről, akár a munkával töltött időszak meghoszszabbításának igényéről van szó. A munka minősége, ideértve a fizetést és a juttatásokat, a munkakörülményeket, a munkahelyi egészségvédelmet és biztonságot, a munkabiztonságot, az élethosszig tartó tanuláshoz való hozzáférést és a karrierlehetőségeket, illetve az adó- és szociális védelmi rendszerek nyújtotta támogató és ösztönző intézkedések létfontosságúak. Az Európai Ifjúsági Egyezmény végrehajtása és az abban előírt kezdeményezések összehangolása hatékonyan hozzájárul a fiataloknak a munka világába és a társadalomba való beilleszkedéséhez, a generációk közötti szolidaritáshoz, valamint az európai gazdaság készség és tudás alapú, az életciklust tiszteletben tartó versenyképességének megerősítéséhez. |

10. módosítás

Melléklet, 1. szakasz, 17. iránymutatás

Iránymutatás. A munka életciklus alapú megközelítésének elősegítése érdekében a következők révén: a fiatalok foglalkoztatási lehetőségeinek kiépítésére és a fiatalok munkanélküliségének csökkentésére irányuló újabb törekvés; a foglalkoztatás, a munkanélküliség és a bérek terén meglevő nemi alapú különbségek megszüntetésére irányuló határozott fellépés; a munka és a magánélet jobb összeegyeztethetősége, ideértve a hozzáférhető és megfizethető gyermekgondozási lehetőségek és a további eltartottak gondozásának biztosítását; modern nyugdíj- és egészségbiztosítási rendszerek, biztosítva ezek megfelelőségét, pénzügyi fenntarthatóságukat és a társadalom változó szükségleteinek való megfelelésüket, hogy a foglalkoztatásban és a hosszabb munkával töltött időszakban való részvételt lehetővé tegyék, ideértve a munkavállalás megfelelő ösztönzését és a korai nyugdíjazás háttérbe szorítását; az aktív időskort támogató munkafeltételek elősegítése. (17. integrált iránymutatás). Lásd a 2. integrált iránymutatást is: A gazdasági fenntarthatóság megőrzése. | Iránymutatás. A munkának az emberi élet különböző szakaszaihoz történő hozzáigazítása érdekében a következők révén: a fiatalok foglalkoztatási lehetőségeinek kiépítésére és a fiatalkorúak munkanélküliségének magas színvonalú és egyénekre szabott megfelelő oktatás és szakképzés nyújtásán keresztül való csökkentésére irányuló újabb törekvés; a munkahelyi megkülönböztetés elleni küzdelem a foglalkoztatás, a munkanélküliség, a bérek és a szakmai előmenetel terén meglevő nemi alapú különbségek megszüntetésével; a családi erőszak áldozatául esett nők munkavállalásának segítésével; a munka és a magánélet jobb összeegyeztethetősége, a családi feladatok egyenlő megosztásának bátorítása, az egyedülálló szülők segítése, vagy a rugalmas munkaidőmodellek támogatása mind a nők, mind a férfiak számára, a gyermekgondozási szabadság biztosítása, valamint különösen a hozzáférhető és megfizethető gyermekgondozási lehetőségek és a további eltartottak gondozásának biztosítása révén a 2002-es barcelonai Európai Tanács által meghatározott célok szerint; modern és jobb nyugdíj- és egészségbiztosítási rendszerek, biztosítva ezek megfelelőségét, pénzügyi fenntarthatóságát és a társadalom változó szükségleteinek való megfelelésüket, hogy a foglalkoztatásban és a hosszabb munkával töltött időszakban való önkéntes alapon történő részvételt lehetővé tegyék, főként olyan megfelelő intézkedések révén, amelyek ösztönzik a munkavállalás és csökkentik a korengedményes nyugdíjazás vonzerejét; az aktív időskort támogató munkafeltételek elősegítése, különösen a fokozatos és rugalmas nyugdíjba vonulás (17. integrált iránymutatás). Lásd még a 2. számú, "A gazdasági fenntarthatóság megőrzése" című integrált iránymutatást. |

11. módosítás

Melléklet, 1. szakasz, a 18. iránymutatást megelőző bekezdés

A munkakeresők foglalkoztatáshoz való hozzáférésének elősegítése, a munkanélküliség megakadályozása és annak biztosítása, hogy a munkanélküliek ne távolodjanak el a munkaerőpiactól, és foglalkoztathatóságuk fokozódjon, létfontosságú tényezők az integráció, illetve a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemben. Ehhez arra van szükség, hogy a munkaerőpiacon meglevő korlátokat a hatékony munkakeresés segítésével, a szakképzéshez és a más aktív munkaerő-piaci intézkedésekhez való hozzáférés elősegítésével, a munka kifizetődésének biztosításával, továbbá a munkanélküliség, a szegénység és az inaktív állapot csapdáinak megszüntetésével eltávolítsák. Különös figyelmet kell szentelni a hátrányos helyzetűek munkaerő-piaci integrációjának, ideértve a szociális szolgáltatások és a szociális gazdaság kiterjesztését is. A hátrányos helyzetűek, továbbá a nem EU- és az EU-polgárok foglalkoztatottsága közötti szakadék túl széles, és ezt - a nemzeti célkitűzésekkel összhangban - lényegesen csökkenteni kell. A diszkrimináció elleni küzdelem, a fogyatékkal élők foglalkoztatáshoz való hozzáférésének elősegítése és a migránsok és a kisebbségek integrációja különösen fontos. | A munkakeresők foglalkoztatáshoz való hozzáférésének elősegítése, a munkanélküliség megakadályozása és annak biztosítása, hogy a munkanélküliek ne távolodjanak el a munkaerőpiactól, és foglalkoztathatóságuk fokozódjon, létfontosságú tényezők a társadalomnak a munkaerőpiacon betöltött szerepének fokozásában, illetve a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemben. Ehhez arra van szükség, hogy a munkaerőpiacon meglevő akadályokat a hatékony munkakeresés segítésével, a szakképzéshez és a más aktív munkaerő-piaci intézkedésekhez való hozzáférés elősegítésével, a munka kifizetődésének biztosításával, továbbá a munkanélküliség, a szegénység és az inaktív állapot csapdáinak megszüntetésével eltávolítsák. Különös figyelmet kell szentelni a hátrányos helyzetűek munkaerő-piaci integrációjának, ideértve a szociális szolgáltatások és a szociális gazdaság kiterjesztését is. A hátrányos helyzetűek, nők, fiatalok és időskorúak, továbbá a nem EU- és az EU-polgárok foglalkoztatottsága közötti szakadék túl széles, és ezt - a nemzeti célkitűzésekkel összhangban - lényegesen csökkenteni kell. Különösen fontos a munka világában a diszkrimináció elleni küzdelem, különös tekintettel a foglalkoztatáshoz, a szakképzéshez és az előmenetelhez való hozzáférésre, valamint a munkahelyi körülményekre, a fogyatékkal élők foglalkoztatáshoz való hozzáférésének elősegítése és a bevándorlók és a kisebbségek integrációjára. |

12. módosítás

Melléklet, 1. szakasz, 18. iránymutatás

Iránymutatás: A munkakeresők és a fogyatékkal élők számára integráló szemléletű munkaerőpiac biztosítása érdekében a következők révén: aktív és preventív munkaerő-piaci intézkedések, ideértve a személyre szabott cselekvési tervek keretében a szükségletek időben történő azonosítását, a munkakereséshez nyújtott támogatást és a képzést, illetve a hátrányos helyzetűek munkaerő-piaci integrációjának támogatásához és a társadalmi és területi kohézióhoz és a szegénység felszámolásához való hozzájáruláshoz szükséges szociális szolgáltatások nyújtását; az adó- és járulékrendszerek folyamatos felülvizsgálatát, ideértve a járulékok igazgatását és feltételrendszerét, illetve a magas tényleges adómértékek csökkentését, figyelemmel a munka fizetőképességének biztosítására és a szociális védelem megfelelő szintű biztosítására. (18. integrált iránymutatás). | Iránymutatás: A munkakeresők és a hátrányos helyzetűek, nők, fiatalok és időskorúak számára nyitott munkaerőpiac biztosítása érdekében a következők révén: a munkanélküliség elleni aktív és preventív foglalkoztatási intézkedések, ideértve a személyre szabott cselekvési tervek keretében a szükségletek időben történő azonosítását, új foglalkoztatási lehetőségek keresését olyan területeken, mint a szociális ellátás és az egészségügy, a környezetvédelem vagy az új technológiák, a munkakereséshez nyújtott támogatást, a képzést és átképzést, illetve a hátrányos helyzetűek munkaerő-piaci integrációjának támogatásához és a társadalmi és területi kohézióhoz és a szegénység felszámolásához való hozzájáruláshoz szükséges szociális szolgáltatások nyújtását; az együttműködési és az önkéntes szektor kialakítását, az adó- és járulékrendszerek folyamatos felülvizsgálatát, ideértve azok igazgatását és a rájuk vonatkozó kritériumokat, illetve a magas tényleges adómértékek csökkentését, figyelemmel a munka fizetőképességének biztosítására, és a szociális védelem megfelelő szintű biztosítására és fenntartására. Kiemelt erőfeszítéseket kell tenni a fogyatékkal élők esetében olyan politikák kidolgozásával, amelyek elősegítik foglalkoztatásukat és a számukra fizikailag hozzáférhető környezetet. Elő kell segíteni továbbá a bevándorlók teljes körű társadalmi és munkaerőpiaci beilleszkedését, és fel kell lépni a munkahelyen és a társadalomban előforduló rasszizmus, a diszkrimináció valamenynyi formája és a zaklatás felszámolása érdekében. (18. integrált iránymutatás). |

13. módosítás

Melléklet, 1. szakasz, 19. iránymutatás

Iránymutatás: A munkaerő-piaci igényeknek való megfelelés javítása érdekében a következők révén: a munkaerő-piaci intézmények modernizálása és megerősítése, különös tekintettel a foglalkoztatási szolgálatokra; a foglalkoztatási és képzési lehetőségek jobb átláthatósága mind nemzeti, mind európai szinten az európai mobilitás megkönnyítése érdekében; a képzési igények, a munkaerő-piaci hiányok és szűk keresztmetszetek hatékonyabb előrejelzése; a gazdasági migráció megfelelő kezelése. (19. integrált iránymutatás). | Iránymutatás: A foglalkoztatás irányításának javítása érdekében a következők révén: a munkaerő-piaci intézmények modernizálása és megerősítése, különös tekintettel a foglalkoztatási szolgálatokra; a foglalkoztatási, képzési és átképzési lehetőségek jobb átláthatósága és hozzáférhetősége mind nemzeti, mind európai szinten a munkahelyváltás közben eltelő idő csökkentése érdekében; a nyelvoktatás fejlesztése az európai mobilitás és a tudáscsere megkönnyítése érdekében; a képzési igények, a munkaerő- piaci hiányok és szűk keresztmetszetek hatékonyabb előrejelzése; a migrációs mozgások megfelelő és gyors kezelése a tamperei program szellemében. (19. integrált iránymutatás). |

14. módosítás

Melléklet, 1. szakasz, 19a. iránymutatás (új)

| Iránymutatás: A betegségek megelőzése az állami egészségügyi szolgálatok munkaerőköltségének és költségvetési hiányának csökkentése érdekében, a maradandó rokkantság miatti korkedvezményes nyugdíjazás és az ipari balesetek vagy foglalkozási megbetegedések következtében szükséges nyugdíjazások számának csökkentése érdekében. |

15. módosítás

Melléklet, 2. szakasz, cím

A munkavállalók és a vállalkozások alkalmazkodóképességének és a munkaerőpiacok rugalmasságának javítása | A munkavállalók és a vállalkozások alkalmazkodóképességének és a munkaerőpiacok rugalmasságának és biztonságának javítása |

16. módosítás

Melléklet, 2. szakasz, (1) bekezdés

Európának fejlesztenie kell képességét a gazdasági és szociális változások előrejelzésére, előidézésére és kezelésére. Ehhez foglalkoztatásbarát munkaerőköltségekre, a munkaszervezés modern formáira és jól működő munkaerőpiacokra van szükség, melyek egyszerre biztosítják a rugalmasságot és a foglalkoztatás biztonságát mind a vállalkozások, mind a munkavállalók szükségleteinek megfelelően. Ez továbbá hozzá kell, hogy járuljon a szegmentált munkaerőpiacok elterjedésének megakadályozásához és a be nem jelentett munkavállalás visszaszorításához. | Európának fejlesztenie kell képességét a gazdasági és szociális változások előrejelzésére, előidézésére és kezelésére. Ehhez foglalkoztatásbarát munkaerőköltségekre, a munkaszervezés modern formáira, az élethosszig tartó tanulás kiterjesztésére és jól működő munkaerőpiacokra van szükség, melyek egyszerre biztosítják a rugalmasságot és a foglalkoztatás biztonságát, a munka és a magánélet összeegyeztetését mind a vállalkozások, mind a munkavállalók szükségleteinek megfelelően. Ez továbbá hozzá kell, hogy járuljon a szegmentált munkaerőpiacok elterjedésének megakadályozásához és az engedély nélküli munkavállalás visszaszorításához. |

17. módosítás

Melléklet, 2. szakasz, (2) bekezdés

Napjaink növekvő mértékű globális gazdaságában, ahol új piacok nyílnak és folyamatosan új technológiák kerülnek bevezetésre, mind a vállalkozások, mind a munkavállalók az alkalmazkodás szükségességével és ennek tulajdonképpeni lehetőségével szembesülnek. Míg a strukturális változások jótékony hatással vannak a növekedésre és a foglalkoztatottságra, változásokat is magukkal vonnak, melyek néhány munkavállaló és vállalkozás szempontjából károsak. A vállalkozásoknak rugalmasabbakká kell válniuk, hogy a termékeik és szolgáltatásaik iránti kereslet hirtelen változásaira reagálni tudjanak, hogy új technológiákat alkalmazzanak és hogy olyan helyzetbe kerüljenek, hogy a versenyképesség megőrzése érdekében folyamatosan képesek legyenek az innovációra. A munkaminőség iránti fokozódó igénynek is meg kell felelniük, mely kapcsolatos a munkavállalók személyes preferenciáival és családi változásaival, és kezelniük kell az idősödő munkaerő és az egyre kevesebb fiatal munkavállaló jellemezte helyzetet. A munkavállalók számára a munka világa egyre bonyolultabbá válik a munkatípusok diverzifikációjával és szabálytalanabbá válásával, és az életciklus során egyre több váltást kell sikeresen kezelni. A gyorsan változó gazdaságok és az ezekkel járó szerkezetátalakítás miatt a munkavállalóknak a munkavállalás új módszereivel - beleértve az információs és kommunikációs technológiák (ICT) fokozott kihasználását -, illetve a foglalkoztatási státuszukban bekövetkező változásokkal kell megbirkózniuk, és készen kell állniuk az élethosszig tartó tanulásra. A földrajzi mobilitás szintén szükséges annak érdekében, hogy szélesebb körben és az EU egész területén hozzá lehessen férni a munkalehetőségekhez. | Napjaink növekvő mértékű globális gazdaságában, ahol új piacok nyílnak és folyamatosan új technológiák kerülnek bevezetésre mind a vállalkozások, mind a munkavállalók az alkalmazkodás szükségességével és ennek tulajdonképpeni lehetőségével szembesülnek. Míg a strukturális változások jótékony hatással vannak a növekedésre és a foglalkoztatottságra, változásokat is magukkal vonnak, melyek néhány munkavállaló és vállalkozás szempontjából zavaróak. A vállalkozásokat olyan helyzetbe kell hozni, hogy rugalmasabban tudjanak reagálni a termékeik és szolgáltatásaik iránti kereslet változásaira, hogy új technológiákat alkalmazzanak és hogy képesnek bizonyuljanak az innovációra a versenyképesség megőrzése érdekében. A jobb munkaminőség iránti fokozódó igénynek való megfelelésre is képesnek kell lenniük, mely kapcsolatos a munkavállalók személyes preferenciáival és családi változásaival, és kezelniük kell az idősödő munkaerő és az egyre kevesebb fiatal munkavállaló jellemezte helyzetet. A munkavállalók számára a munka világa egyre bonyolultabbá válik a munkatípusok diverzifikációjával és ezáltal különböző típusú munkákat kell ellátniuk. A gyorsan változó gazdaságok és az ezekkel járó szerkezetátalakítás miatt a munkavállalóknak készen kell állniuk arra, hogy a munkavállalás új módszereivel - beleértve az információs és kommunikációs technológiák (ICT) fokozott kihasználását -, illetve a foglalkoztatási státuszukban bekövetkező változásokkal megbirkózzanak, és készen kell állniuk az élethosszig tartó tanulásra. A földrajzi mobilitás szintén szükséges annak érdekében, hogy szélesebb körben és az EU egész területén hozzá lehessen férni a munkalehetőségekhez. |

18. módosítás

Melléklet, 2. szakasz, 20. iránymutatás

Iránymutatás: A rugalmasságnak a foglalkoztatás biztonságával együtt járó elősegítése és a munkaerőpiac szegmentálódásának csökkentése érdekében a következők révén: a foglalkoztatással kapcsolatos jogalkotás kiigazítása, adott esetben a határozatlan vagy határozott idejű szerződések által biztosított rugalmasság mértékének felülvizsgálatával; a változások, hatékonyabb előrejelzését és pozitív kezelését, beleértve a gazdasági szerkezetátalakítást, nevezetesen a kereskedelem nyitásához kapcsolódó változásokat, a szociális költségek csökkentése és az alkalmazkodás megkönnyítése érdekében; a foglalkoztatási státusz változásainak támogatását, ideértve a képzést, az önfoglalkoztatást, a vállalkozásindítást és a földrajzi mobilitást; a munkaszervezés innovatív és kiigazítható formáinak elősegítése és terjesztése, ideértve a jobb egészségügyi és biztonsági feltételeket, illetve a szerződéses és a munkaidőre vonatkozó rendszerek sokféleségét; a munka minőségének és termelékenységének javítása céljából; a új munkahelyi technológiákhoz való alkalmazkodás; határozott fellépés a be nem jelentett munkavállalás szabályos foglalkoztatássá alakításának érdekében. (20. integrált iránymutatás). Lásd a 41. integrált iránymutatást is: A makrogazdaság és a strukturális politikák közötti nagyobb koherencia előmozdítása. | Iránymutatás: A rugalmasságnak a foglalkoztatás biztonságával együtt járó elősegítése és növelése, a munkaerőpiac szegmentálódásának csökkentése érdekében a következők révén: a munkaadók és munkavállalók közötti jó kapcsolatok előmozdítása az erős, független és reprezentatív szakszervezetek és a munkavállalók jobb tájékoztatása és a velük folytatott konzultációk alapján; a foglalkoztatással kapcsolatos jogalkotás kiigazítása és korszerűsítése, adott esetben a határozatlan vagy határozott idejű szerződések által biztosított rugalmasság és biztonság mértékének felülvizsgálatával; a változások hatékonyabb előrejelzése és pozitív kezelése, beleértve a gazdasági szerkezetátalakítást, nevezetesen a kereskedelem nyitásához kapcsolódó változásokat, a szociális költségek csökkentése és az új helyzetekhez való alkalmazkodás megkönnyítése érdekében; a foglalkoztatási státusz változásainak támogatása, ideértve a képzést, az önfoglalkoztatást, a vállalkozásindítást és a földrajzi mobilitást; a munkaszervezés innovatív és kiigazítható formáinak elősegítése és terjesztése; a munkahelyi balesetek elleni hatékony küzdelem a munkahelyi kockázatok csökkentésére irányuló intézkedések fejlesztése által, különösen európai szintű megállapodások, illetve a szerződéses és a munkaidő rugalmasságára vonatkozó rendszerek diverzifikációja révén a munka minőségének és termelékenységének, a családi élet és a munka összeegyeztetésének javítása céljából, új munkahelyi technológiákhoz való alkalmazkodás; határozott fellépés az engedély nélküli munkavállalás szabályos foglalkoztatássá alakításának és a szürkegazdaság elleni küzdelem érdekében (20. integrált iránymutatás). Lásd a 41. integrált iránymutatást is: A makrogazdaság és a strukturális politikák közötti nagyobb koherencia előmozdítása. |

19. módosítás

Melléklet, 2. szakasz, a 21. iránymutatást megelőző bekezdés

A lehető legnagyobb mértékű munkahelyteremtés, a versenyképesség megőrzése és az általános gazdasági kerethez való hozzájárulás érdekében az átfogó béremeléseknek összhangban kell lenniük a termelékenység gazdasági cikluson belüli növekedésével, és meg kell felelniük a munkaerő-piaci helyzetnek. A nem bérjellegű munkaköltségek csökkentésére és az adórés felülvizsgálatára tett erőfeszítésekre is szükség lehet, hogy elősegítsék a munkahelyteremtést, különösen az alacsony bérezésű munkák esetében. | A lehető legnagyobb mértékű munkahelyteremtés, a versenyképesség megőrzése és az általános gazdasági kerethez való hozzájárulás érdekében az átfogó béremeléseknek összhangban kell lenniük a termelékenység gazdasági cikluson belüli növekedésével, és meg kell felelniük a munkaerő-piaci helyzetnek. A nem bérjellegű munkaköltségek csökkentésére és az adórés felülvizsgálatára tett erőfeszítések is ajánlatosak, hogy elősegítsék a munkahelyteremtést. |

20. módosítás

Melléklet, 2. szakasz, 21. iránymutatás

Iránymutatás: A foglalkoztatásbarát bérek és más munkaerőköltségek növekedésének biztosítása érdekében a következők révén: teljes mértékben tiszteletben tartva a szociális partnerek szerepét a béralkurendszerek megfelelő keretének ösztönzése a termelékenység és a munkaerő-piaci tendenciák ágazati és regionális szintű különbségeinek figyelembevételére; a nem bérjellegű munkaköltségek szerkezetének és mértékének, illetve mindezeknek a foglalkoztatásra, különösen az alacsony bérezésű munkavállalók és az első ízben a munkaerőpiacon munkát vállalók esetében, gyakorolt hatásának felügyelete és adott esetben felülvizsgálata. (21. integrált iránymutatás). Lásd az 5. integrált iránymutatást is: A makrogazdasági stabilitáshoz és a növekedéshez hozzájáruló béralakulás biztosítása. | Iránymutatás: A foglalkoztatásbarát bérek és más munkaerőköltségek növekedésének biztosítása érdekében a következők révén: a szociális partnerek szerepét teljes mértékben tiszteletben tartva, a béralkurendszerek megfelelő keretének, úgymint a kollektív alkurendszerek fenntartása és ösztönzése a termelékenység és a munkaerő-piaci tendenciák nemzeti, ágazati és regionális szintű különbségeinek figyelembevételére, teljes mértékben tiszteletben tartva a szociális partnerek autonómiáját; a nem bérjellegű munkaköltségek, elsősorban a társadalombiztosítási járulékok szerkezetének és mértékének, illetve mindezeknek a foglalkoztatásra gyakorolt hatásának megfigyelése és adott esetben felülvizsgálata a szociális partnerekkel együtt, különösen az alacsonyan képzett munkavállalók, az első ízben a munkaerőpiacon munkát vállaló fiatalok, az aktív életet folytatni kívánó időskorúak és a fogyatékkal élők esetében; konkrét intézkedések a nemek közötti bérrés kezelése céljából, ideértve a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó jogszabályok eredményesebb végrehajtását az egyenlő bérezés tekintetében, világos és naprakész statisztikák kidolgozását és az egyenlőséget szolgáló tervek felhasználását. (21. integrált iránymutatás). Lásd az 5. integrált iránymutatást is: A makrogazdasági stabilitáshoz és a növekedéshez hozzájáruló béralakulás biztosítása. |

21. módosítás

Melléklet, 3. szakasz, 22. iránymutatás

Iránymutatás: A humánerőforrás terén tett befektetések kiterjesztése és javítása érdekében a következők révén: az európai kötelezettségvállalásoknak megfelelően hatékony, az élethosszig tartó tanulásra vonatkozó stratégiák létrehozása, ideértve a vállalkozásokra, a közhatóságokra és a magánszemélyekre vonatkozó megfelelő kezdeményezéseket és költségmegosztó mechanizmusokat; az iskolát korán elhagyó tanulók számának jelentős csökkentése érdekében tett intézkedés; a szakmai alapképzéshez, a középfokú és a felsőoktatáshoz való fokozottabb hozzáférés, ideértve a szakmai gyakornokságot és a vállalkozói ismeretek oktatását; fokozottabb részvétel a folyamatos és a munkahelyi képzésben az egész életcikluson keresztül, különösen az alacsonyan képzett és az idősebb munkavállalók tekintetében. (22. integrált iránymutatás). Lásd a 12. iránymutatást is: A K+F befektetések növelése és javítása. | Iránymutatás: A humánerőforrás terén tett befektetések kiterjesztése és javítása érdekében a következők révén: az európai kötelezettségvállalásoknak megfelelően és a szociális partnerekkel együttműködésben hatékony, az élethosszig tartó tanulásra vonatkozó stratégiák létrehozása, ideértve a vállalkozásokra, a közszférára és a magánszemélyekre vonatkozó megfelelő kezdeményezéseket és költségmegosztó mechanizmusokat; az iskolát korán elhagyó tanulók számának jelentős csökkentése érdekében teendő intézkedések azonosítása és megtervezése; a szakmai alapképzéshez, a középfokú és felsőoktatáshoz, a nem egyetemi szintű szakképzéshez való fokozottabb hozzáférés, a vállalkozói kedv ösztönzése az oktatás minden szintjén, valamint az információs társadalom és az új technológiák előmozdítása érdekében; fokozottabb részvétel a folyamatos és a munkahelyi képzésben az egész életcikluson keresztül, különösen az alacsonyan képzett és az időskorúak, a nők, különösen a munkába viszszatérő nők, valamint a kis- és középvállalkozások munkavállalói tekintetében, valamint a vállalatok közötti oktatói és hallgatói csereprogramok ösztönzése nemzeti szinten és a tagállamok között (22. integrált iránymutatás). Lásd a 12. iránymutatást is: A K+F befektetések növelése és javítása. |

22. módosítás

Melléklet, 3. szakasz, 23. iránymutatás

Iránymutatás: Az oktatási és képzési rendszereknek az új kompetenciakövetelményekre figyelemmel történő kiigazítása érdekében a következők révén: a foglalkoztatási igények és a kulcsfontosságú kompetenciák hatékonyabb azonosítása és a jövőbeli szaktudásbeli és képzettségi követelmények hatékonyabb előrejelzése; az oktatási és képzési lehetőségek biztosításának kiszélesítése; a képesítések átláthatóságát, azok eredményes elismerését, illetve a nem formális és a formális tanulás érvényesítésének javítását támogató keretek kifejlesztése; az oktatási és képzési rendszerek vonzerejének, nyitottságának és minőségi előírásainak biztosítása. (23. integrált iránymutatás). | Iránymutatás: Az oktatási és képzési rendszereknek az új kompetenciakövetelményekre figyelemmel történő kiigazítása érdekében a következők révén: a foglalkoztatási igények és a kulcsfontosságú kompetenciák hatékonyabb azonosítása és a jövőbeli szaktudásbeli és képzettségi követelmények hatékonyabb előrejelzése; az ipar és az oktatás, valamint a kutatóközpontok közötti szorosabb együttműködés támogatása, hogy az európai vállalkozások innovációi számára a legmegfelelőbb környezet biztosítsák, az oktatási és képzési lehetőségek biztosításának kiszélesítése; az egyenértékű képesítések átláthatóságát, azok eredményes elismerését, illetve a nem formális és a formális tanulás érvényesítésének javítását támogató keretek kifejlesztése; az oktatási és képzési rendszerek, ideértve a munkaerőpiacon hátrányos helyzetben lévők, különösen a nők, fiatalok és időskorúak konkrét szükségleteinek megfelelő rendszereket, vonzerejének, nyitottságának és minőségi előírásainak biztosítása, valamint külön erőfeszítések megtétele a harmadik országokból érkező diákok és kutatók vonzása érdekében. (23. integrált iránymutatás). |

23. módosítás

Melléklet, 3. szakasz, a 23. iránymutatás után következő bekezdés

Az intézkedések meghozatala során a tagállamoknak különös figyelmet kell szentelniük a foglalkoztatáspolitikák helyes irányítására. A változás érdekében széles partnerséget kell létrehozniuk a parlamenti szervek és az érdekelt felek bevonásával, ideértve a regionális és a helyi szintet is. Az európai és a nemzeti szociális partnereknek központi szerepet kell játszaniuk. A tagállamoknak meg kell határozniuk kötelezettségvállalásukat és célkitűzéseiket az EU iránymutatásaival és ajánlásaival összhangban. A helyes irányítás megköveteli továbbá az igazgatási és pénzügyi források elosztásának átláthatóságát. A Bizottsággal egyetértésben az európai foglalkoztatási stratégia végrehajtásához a tagállamok felhasználják a strukturális alapok, elsősorban az Európai Szociális Alap nyújtotta támogatást, és a megtett intézkedésekről beszámolót készítenek. Különös figyelmet kell fordítaniuk a tagállamok intézményi és közigazgatási kapacitásának megerősítésére. | Az intézkedések meghozatala során a tagállamoknak különös figyelmet kell szentelniük a foglalkoztatáspolitikák helyes irányítására. A változás érdekében széles partnerséget kell létrehozniuk a parlamenti szervek és minden érdekelt fél bevonásával, ideértve az európai, nemzeti, regionális és a helyi szintet is. A tagállamoknak, a regionális és a helyi szereplőknek meg kell határozniuk kötelezettségvállalásukat és ellenőrizhető célkitűzéseiket az EU iránymutatásaival és ajánlásaival és az adott regionális és helyi szükségletekkel összhangban. A helyes irányítás megköveteli továbbá az igazgatási és pénzügyi források elosztásának átláthatóságát. A Bizottsággal egyetértésben az európai foglalkoztatási stratégia végrehajtásához a tagállamok és a régiók felhasználják a strukturális alapok, elsősorban az Európai Szociális Alap nyújtotta támogatást, és a megtett intézkedésekről beszámolót készítenek. Különös figyelmet kell fordítaniuk a tagállamok és a régiók intézményi és közigazgatási kapacitásának megerősítésére. |

[1] A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

--------------------------------------------------