[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |

Brüsszel, 2010.12.20.

COM(2010) 793 végleges

SEC(2010) 1604 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK

2009. ÉVI JELENTÉS A PHARE PROGRAMRÓL, A TÖRÖKORSZÁG RÉSZÉRE NYÚJTOTT ELŐCSATLAKOZÁSI ESZKÖZÖKRŐL, A CARDS PROGRAMRÓL ÉS AZ ÁTMENETI TÁMOGATÁSI ESZKÖZRŐL

BEVEZETÉS

2007. január 1-je óta a tagjelölt[1] és a potenciális tagjelölt országoknak[2] az uniós előcsatlakozási támogatást az előcsatlakozási támogatási eszköz (IPA)[3] keretében nyújtják. Az IPA öt korábbi előcsatlakozási eszköz helyébe lép, ideértve a következő eszközöket: PHARE[4], a török előcsatlakozási eszköz[5] és a nyugat-balkáni országokra irányuló pénzügyi eszköz, vagyis a CARDS[6].

Ez a jelentés és a kapcsolódó háttérdokumentum a PHARE-ból, a török előcsatlakozási eszközből és a CARDS-ból finanszírozott 2006. évi, és az annál korábbi programok, valamint az átmeneti támogatási eszközből finanszírozott[7] programok 2009. évi végrehajtását ismerteti, 2009. december 31-ig bezárólag[8].

Az utolsó programozási év, azaz 2006 óta, nem indítottak az említett eszközökből finanszírozott új programokat.

PROGRAMOK VÉGREHAJTÁSA: ÁLTALÁNOS ÁTTEKINTÉS

PHARE, Törökország számára nyújtott előcsatlakozási eszköz és a CARDS

2009 folyamán a kedvezményezett országokban általában kielégítő volt a CARDS-program irányítása. A jelentéstételi időszak végére a 2001–2006 közötti programokat (Horvátország esetében a 2001–2004 közötti programokat) szinte teljes egészében leszerződték (az arány 97 % (Albánia és Bosznia-Hercegovina számára allokált források) és 99 % (Koszovó) között mozgott)[9]. A kifizetések is általában a maximális szinthez közeledtek, valamennyi CARDS-kedvezményezett esetében az arány a 2001-2006 közötti allokációkat tekintve meghaladta a 90 %-ot, az egyetlen kivétel Albánia volt (72 %).

A törökországi előcsatlakozási eszköz keretében allokált források 85 %-a illetve 73 %-a tekintetében a 2002-2006 közötti programok 2009-ben lejáró szerződéskötési időszakának végén elért általános szerződéskötési és kifizetési ráták az érintett törökországi irányító hatóságok kevésbé kielégítő teljesítményét jelzik. A helyzet a jövőben javulni fog az irányítás szintjén eszközölt átalakítások, az új munkaerő-felvétel és a monitoring tevékenységek újbóli elindítása révén. Az érintett irányítási struktúrákat célzó, az IPA keretében történő decentralizált végrehajtás fokozott felügyeletének részét képező, a szervezetet és az eljárásokat érintő javítások várhatóan pozitív hatást gyakorolnak a törökországi előcsatlakozási eszköz támogatásainak kezelésére[10].

2009 folyamán Bulgária és Románia folytatta a 2006. évi PHARE nemzeti programokat és a határokon átnyúló együttműködési programokat. Az említett programok keretében megvalósuló projektekhez kapcsolódó tevékenységek túlnyomó részét az év végére lezárták, azonban az elért eredményeket a nemzeti hatóságok és a Bizottság 2010-ben ellenőrizték, az ellenőrzés 2011-ben folytatódik. A 2006. évi romániai PHARE-programok számos projektjének végrehajtása 2011 közepéig folytatódik, ezért a jelentéstételi időszak végéig még nem álltak rendelkezésre adatok. Bulgáriában a 2005. évi és a 2006. évi PHARE-programok tekintetében az allokált források kifizetési aránya elérte a 77,10 %-ot, illetve a 65,10 %-ot. Romániában a vonatkozó arány 79,62 % és 69 % volt. Horvátországban 2009-ben lezárult a szerződéskötés a 2005. évi és a 2006. évi PHARE-programok tekintetében, az allokált források kb. 86 %-át érve el[11]. A kifizetések folytatódtak és elérték az összes allokáció 60 %-át.

Az átmeneti támogatási eszköz

Az EU-hoz 2004 májusában csatlakozott tíz ország[12] 2009. december 15-én zárta le a 2006. évi átmeneti támogatási programok végrehajtását, elérve a várt eredményeket és hatásokat, különösen a kedvezményezett országok közigazgatásának javítása, valamint az uniós vívmányokhoz kapcsolódó további követelmények teljesítése terén. A jelentéstételi időszak végére a 2005. évi átmeneti támogatási eszköz kifizetési aránya több mint 84 % (Málta) és több mint 98 % (Ciprus) között mozgott. A 2006. évi átmeneti támogatási eszköz vonatkozó értékei 58 % és majdnem 98 % között mozogtak (ismét Málta illetve Ciprus tekintetében).

Bulgária és Románia 2009-ben folytatta a 2007. évi átmeneti támogatási programok leszerződését és végrehajtását. A 2009. december 15-i szerződéskötési határidőre mindkét ország majdnem 70 %-os szerződéskötési arányt ért el. Romániában ezt az értéket a vártnál lassúbb szerződéskötés okozta, míg Bulgária esetében a szerződéskötést az lassította, hogy meghosszabbították az érintett végrehajtó szervezet decentralizált végrehajtási rendszere akkreditációjának felfüggesztését (a PHARE előcsatlakozási alapokra vonatkozóan is).

Példák sikeres projektekre

Az előcsatlakozási támogatás nemcsak az EU-hoz csatlakozni kívánó országok felkészítését szolgálja, hanem az utóbbi évtizedben stabilizálta a helyzetet a Nyugat-Balkánon, emellett támogatta a messzeható gazdasági és politikai menetrendet.

A következő pontok az előcsatlakozási támogatás keretében 2009-ben elért eredmények néhány konkrét példáját tartalmazzák[13]:

- Albániában a CARDS egy Montenegróval közös határátkelőhelyet , valamint egy kiskorúak számára létesített reintegrációs központot finanszírozott, ezáltal elősegítve a regionális együttműködést, a személyek és az áruk szabad mozgását és az ország bel- és igazságügyi ágazatának megerősítését.

- Bosznia-Hercegovinában a CARDS egy Montenegróval közös határátkelőhelyet és egy illegális migránsok fogadására létesített központot finanszírozott. Az előbbi elősegíti a vámkezelés hatékonyságának növelését, lehetővé teszi a határokon átlépő áruk és személyek megfelelő ellenőrzését, és előmozdítja azok zavartalan és jogszerű mozgását. Az utóbbi keretében a harmadik országokból származó, kitoloncolásra váró illegális migránsokat összegyűjtő fogdákat létesítettek a nemzetközi és az uniós szabványoknak, valamint a legjobb gyakorlatoknak megfelelően, előkészítve a származási országukba vagy egy másik országba való visszatérésüket. Ezen kívül felújították a városi és a kantoni bíróságok épületeit, ezáltal azokat hatékonyabban ki lehet használni, ami lehetővé teszi az igazgatási és a bírósági feladatok hatékonyabb és eredményesebb ellátását.

- Horvátországban a PHARE hozzájárult a szellemi tulajdonjogok érvényre juttatásához, a halászati ágazat fejlesztéséhez és annak közös halászati politikához való közelítéséhez, valamint a „ Kék Határ felügyelet ” felállításához az uniós legjobb gyakorlatoknak megfelelően. Az első esetben a PHARE-támogatás segítette az érintett intézményeket a nyilvánosság körében történő tudatosításban és az intézmények közötti együttműködés, a koordináció és a végrehajtási mechanizmusok javításában a hírszerzési adatok, az információ és a legjobb gyakorlatok cseréjén keresztül. A második esetben javította az ágazatban az intézményi struktúrát, az igazgatást és a statisztikai rendszert és erősítette az ellenőrzéseket és a monitoringot. A harmadik esetben segítette a horvát határrendőrséget a „Kék Határ felügyelet” egy komponensének kidolgozásában és végrehajtásában az integrált határigazgatási cselekvési terv keretében. A CARDS hozzájárult egy minőségi élelmiszerbiztonsági rendszer kifejlesztéséhez és fenntartásához új élelmiszerbiztonsági rendszer és az ahhoz kapcsolódó intézményi keret felállításával, valamint az élőállatokért és az élelmiszertermékekért felelős intézmények ellenőrzési tevékenységeinek javításával.

- Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban a CARDS hozzájárult a szervezett bűnözés és a korrupció elleni küzdelem megerősítéséhez egy átfogó jogszabályi és intézményi keret kialakításával, amelynek célja hatékonyabb politika követése és a korrupció elleni speciális egység teljes mértékben működőképessé tétele. A CARDS létrehozott egy nemzeti vízumigazgatási rendszert is, mely EU-szerte növeli a biztonságot olyan specializált szoftverek és felszerelések használatával, amelyek javítják a vízumkiadás folyamatát és szabványosított eljárásokat vezetnek be, és elősegítik a vízumkérelmek gyors, következetes és pontos elbírálását. Végezetül a CARDS támogatta egy, a szőlőskerteket átfogó nemzeti monitoring és irányítási rendszerének létrehozását a felelős szerv támogatásán, a szőlőskerteket nyilvántartó kataszter és regiszter létrehozásán, valamint a borágazatra vonatkozó nemzeti jogszabályok uniós jogszabályokhoz való közelítésének elősegítésén keresztül.

- Koszovóban a CARDS a gyermekek jogainak figyelembe vételével támogatta a fiatalkorúak büntető igazságszolgáltatási rendszerének létrehozását a fiatalkorúakkal foglalkozó igazságügyi szakértők kapacitásának építésén, a kutatás előmozdításán, valamint célzott megelőzési és rehabilitációs programokon keresztül. A CARDS emellett hozzájárult modern, fenntartható, versenyképes, környezetbarát és pénzügyileg stabil kis- és középvállalkozások alapításához és a munkahelyteremtéshez . Végezetül, az előcsatlakozási eszköz támogatta a meglévő erőművek szénnel történő ellátását a bányászati nehézgéppark modernizálásán keresztül.

- Montenegróban a CARDS számos szennyvízszivattyú-állomás felújítását finanszírozta négy városban, javítva a szennyvízkezelést a part menti városokban.

- Szerbiában a CARDS hozzájárult a helyi önkormányzatok átláthatóbb, hatékony és kiszámítható működéséhez, és segítette a helyi önkormányzat fenntartható fejlődését célzó stratégiai tervezés módszerének alkalmazását. Támogatta továbbá a kkv- k szerkezetátalakítását és fejlesztését a kiemelt ágazatokban, pl. azokban, ahol környezetvédelmi és energiahatékonysági kérdéseket kell megoldani, valamint a női vállalkozók tulajdonában álló/által vezetett és/vagy fiatal high-tech vállalkozásokat. Végezetül, támogatta a szakképzés reformját a tanároknak, az iskolaigazgatóknak és más érintetteknek a modern oktatási módszerek, a kísérleti tantervek, a tanulók eredményalapú értékelése, valamint a tananyag előkészítése terén nyújtott képzésekkel.

- Törökországban az előcsatlakozási eszköz támogatta a nemek közötti egyenlőségről szóló többéves nemzeti cselekvési terv meghatározását, kidolgozta a nemek közötti egyenlőséggel foglalkozó szerv modelljét, megteremtette az érintett intézmények közötti hálózatokat, képzéseket nyújtott és hozzájárult a kérdés tudatosításához. Az eszköz hozzájárult a nők ellen irányuló családon belüli erőszak elleni küzdelemhez is a következők támogatása révén: családon belüli erőszak elleni küzdelemhez kapcsolódó szakpolitika és nemzeti cselekvési terv kidolgozza, az áldozatokat vagy a veszélyeztetetteket segítő hivatalok kapacitásépítése, a kérdés közvéleményben történő tudatosítása, adatgyűjtés nemzeti szinten a probléma jellegéről és nagyságrendjéről. Az eszköz hozzájárult továbbá a talajvíz- és a környezetszennyezés csökkentéséhez megfelelő hulladékkezelési rendszer létesítésével az érintett régióban. Végezetül, az eszköz több foglalkoztatási projektet finanszírozott, segítve a különböző tartományokban az állami foglalkoztatási szolgálatokat a helyi szinten jelentkező munkaerőpiaci igényeknek megfelelő, hatékonyabb foglalkoztatási intézkedések végrehajtásában, valamint a fiatalok és a nők foglalkoztathatóságának növelésében.

A 2009. ÉVI FEJLEMÉNYEK, LEVONT TANULSÁGOK ÉS KILÁTÁSOK

A PHARE és az átmeneti támogatási eszköz bulgáriai és romániai végrehajtásának legfontosabb fejleményei és tanulságai

A PHARE és az átmeneti támogatási eszköz végrehajtása tekintetében a legfontosabb 2009. évi fejlemények a Bulgáriának folyósítandó összegek 2008. februári felfüggesztése, valamint ezt követően ugyanezen év júliusában két bolgár végrehajtó szervezet akkreditációjának visszavonása volt[14]. 2009 júliusától az érintett bolgár hatóságok részéről javulás figyelhető meg a kontrollrendszerek gyengeségeinek elismerésében és azok számszerűsítésében, valamint a szabálytalanságok nyomon követésében. 2009 októbere végén Bulgária pénzügyi korrekciókra irányuló javaslatokat küldött a Bizottságnak. A Bizottság ezek alapján 2009. november 18-án feloldotta a kifizetések felfüggesztését.

A fenti eset tanulságait levonva a Bizottság a jelentéstételi időszak alatt átfogóbb vizsgálatnak vetette alá a belső kontrollra vonatkozó azon normákat, amelyek az elszámoltathatóság javítása, a megbízhatósági folyamat megerősítése, valamint az előcsatlakozási támogatás programozásával és végrehajtásával kapcsolatos hatékonyabb döntéshozatal tekintetében a legfontosabbak[15].

A 2009-ben a Bizottság által meghozott és a lezárásra kerülő előcsatlakozási programok irányítása szempontjából is fontos intézkedések között találjuk a kontrollstratégiáról szóló dokumentum, valamint a küldöttségeknek szóló útmutatás elfogadását, melyek célja segítséget nyújtani a belső kontrollra vonatkozó normák létrehozásához – különösen a nyugat-balkáni EU-küldöttségeknek, melyek hatásköreit a közelmúltban bővítették ki[16] –, valamint a központban gyakorolt felügyelet aspektusainak tisztázásához. Ebben a környezetben fogadták el a kifizetési igénylések centralizált igazgatás keretében történő jóváhagyásának koncepcióját[17], ideértve az éves megbízhatósági stratégiák átruházott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselők általi elkészítését is[18]. Az átruházott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselők centralizált igazgatás keretében hozott intézkedéseit vizsgáló további utólagos ellenőrzéseket 2010-től irányozták elő.

A PHARE és az átmeneti támogatási eszköz EDIS[19] keretében Bulgáriában és Romániában történő megvalósításának tapasztalatai alapján az a tanulság vonható le, hogy az uniós támogatásoknak előzetes ellenőrzések nélküli decentralizált igazgatását a csatlakozást megelőzően kellene bevezetni, ezáltal a támogatás hatékonyságát és eredményességét a gyakorlatban a Bizottság szigorú felügyelete bizonyíthatja és erősítheti meg.

Ezt szem előtt tartva, a Bizottság szigorú feltételeket szabott meg a horvát hatóságok számára az IPA-források igazgatásának decentralizálására. Ezek a feltételek biztosítani fogják, hogy a nemzeti hatóságok a csatlakozást megelőzően képesek lesznek ellátni az előcsatlakozási alapok (IPA) igazgatásának feladatait, valamint a csatlakozást követően a strukturális alapok igazgatását. Hasonlóképp a Bizottság további intézkedéseket fog hozni az ellenőrzésekre és értékelésekre épülő, még nem teljesített ajánlások tekintetében, melyek célja megerősíteni Törökországban az IPA decentralizált végrehajtásának irányítási és ellenőrzési rendszereit.

Az előcsatlakozási támogatás bulgáriai és romániai végrehajtása arra is rámutatott, hogy az előző évben végrehajtás során fennmaradó kérdések bonyolultak lehetnek, és jelentős forrásokat igényelhetnek. A Bizottság ezért 2009-ben fokozta az arra irányuló erőfeszítéseit, hogy szorosabb vizsgálatot és utólagos nyomon követést biztosítson a lezárásra kerülő programok esetében.

Végezetül, a Bulgáriában és Romániában szerzett tapasztalatok hatással voltak az említett országokban az uniós előcsatlakozási támogatások koordinációjára. Azt követően, hogy a Parlament rendszeres jelentéstételt kért az uniós források bulgáriai és romániai végrehajtásának helyzetéről, a Bizottság 2009-ben létrehozott egy kiegészítő belső koordinációs mechanizmust az uniós források kezelésének nyomon követésére az említett két országban.

Az előcsatlakozási eszköz törökországi végrehajtásának tanulságai és kilátások

Törökország részesedik a legtöbb uniós előcsatlakozási támogatásból. E támogatás igazgatása részben decentralizált, vagyis nemzeti hatóságokra ruházták, viszont az EU-küldöttség előzetes ellenőrzése alatt áll. Bár a Számvevőszék elismerte, hogy az uniós költségvetésből finanszírozott projektek elérték a kívánt eredményeket, melyek minden bizonnyal fenntarthatóak lesznek, a Törökországnak a 2002-2006 közötti időszakban alkalmazandó eszköz keretében nyújtott előcsatlakozási támogatás irányításáról szóló 16/2009 különjelentésében[20] úgy vélte, hogy a korábbi években nem igazolható elégségesen a bővítési menetrend prioritásaihoz nyújtott támogatás és az annak eredményessége közötti kapcsolat a prioritások támogatásában.

Szem előtt tartva a fenti megállapításokat, a Bizottság lépéseket tesz az új előcsatlakozási támogatási eszköz (IPA) keretében, hogy megnövelje annak hatékonyságát. A decentralizált végrehajtás irányítási és ellenőrzési rendszerének megerősítésén kívül a Bizottság a következő lépéseket teszi:

- A pénzügyi támogatás programozása jobban fog kapcsolódni a politikai prioritásokhoz és adott esetben kiegészül egy, az ágazatokhoz jobban illeszkedő megközelítéssel, a felelősségvállalást előmozdító és a hatást fokozó ágazati stratégiákkal.

- A Bizottság biztosítani fogja, hogy a jövőbeni projektek pontosabb célkitűzésekkel rendelkeznek, melyek eredményeként releváns és mérhető mutatószámokkal és teljesítménymérőkkel javul az intervenciós logika.

- Adott esetben világosan meghatározott feltételek kerülnek alkalmazásra annak biztosítása érdekében, hogy a kedvezményezettek végrehajtják a pénzügyi támogatáshoz szükséges vállalásokat abból a célból, hogy eredményeket és hatásokat érjenek el.

- A végrehajtás során a monitoring rendszerek fokozottan a projektek eredményeire és hatásaira összpontosítanak.

- Ellenőrzések, értékelések és szoros monitoring biztosítja majd, hogy az előrelépés hatékonyan történik, és hogy szükség esetén további kiigazításokat eszközölnek a rendszeren.

Az előcsatlakozási támogatás kezeléséhez kapcsolódó szempontok részletes ismertetését a 2009. évi IPA jelentés[21] és kapcsolódó háttérdokumentum[22] tartalmazza.

A PHARE/CARDS/A TÖRÖKORSZÁG RÉSZÉRE NYÚJTOTT ELőCSATLAKOZÁSI ESZKÖZ TELJESÍTMÉNYE

2009-ben Törökországban és Horvátországban az ágazati, a tematikus és az ad hoc értékeléseket az időközi értékelés részeként végezték el, mely elsősorban az előcsatlakozási pénzügyi eszközre (Törökország), valamint a PHARE és a CARDS eszközökre (Horvátország) terjedt ki. A CARDS-programok visszatekintő értékeléseire Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban, Koszovóban, Montenegróban és Szerbiában is sor került[23].

Az értékelések szerint a nyújtott támogatás összességében megfelelően járult hozzá a kedvezményezettekkel megállapított prioritásokhoz és stratégiákhoz. Az értékelés eredményei arra engednek következtetni, hogy a támogatás teljesítménye a „mérsékelten elégséges” és a „mérsékelten gyenge” minősítés között mozgott. Pozitív eredmények születtek, többek között javultak az uniós finanszírozású programokkal dolgozó emberek és intézmények képességei az összes ágazatban, ami kedvező hatást gyakorol a kormánypolitikára, az intézményekre, a magántestületekre és az egyénekre. Az eszközök lehetővé tették az infrastruktúra, a felszerelések, a gyakorlatok és az eljárások modernizálását. Az értékelés tárgyát képező ágazatokban eszközölt intervenciók ezért politikai, szociális, a környezetet érintő és gazdasági hatással jártak.

A támogatás teljesítményét gyakran visszafogták azok a gyengeségek , amelyeket a kedvezményezett országokban a támogatás programozása (az intézmények elégtelen kapacitása a végrehajtásra, valamint elégtelen nemzeti stratégiák a projektjavaslatok elkészítésének idején), végrehajtása (a kedvezményezettek korlátozott kapacitása néhány területen és késedelmes végrehajtás) és monitoringja (az ágazati monitoring albizottságok korlátozott működőképessége) tekintetében azonosítottak. Emellett nem álltak rendelkezésre eszközök a költséghatékonyság értékelésére, a kedvezményezettek abszorpciós kapacitása gyenge maradt.

Az értékelések eredményei alapján a jövőbeni programozással kapcsolatos ajánlások arra irányultak, hogy az előcsatlakozási támogatásokat kezelő kedvezményezett intézményeknek megfelelőbb kapacitásokat kellene biztosítaniuk a programozáshoz és a projekttervezéshez. Ennek különösen ki kell terjednie az igények és a projekt eredményeit felhasználó intézmény abszorpciós kapacitásának megfelelőbb értékelésére, a támogatás nemzeti stratégiákba való szisztematikusabb beágyazására, valamint a hatékonysági szempontok fokozottabb figyelembe vételére. A végrehajtás tekintetében mind a nemzeti struktúrákban, mind az EU-küldöttségekben növelni kell az igazgatás hatékonyságát annak érdekében, hogy a beszerzési eljárásokat időben le lehessen vezetni és hogy meg lehessen előzni a késedelmes végrehajtást. Mihelyst megkezdődik a projektek végrehajtása, azokat szisztematikusabb monitoringnak kell alávetni. A monitoring rendszert meg kell erősíteni mind az ágazati monitoring albizottságok, mind a monitoring jelentések minősége tekintetében.

Az előcsatlakozási támogatás hosszú távú hatása és fenntarthatósága olyan kérdések, amelyeket a legtöbb kedvezményezett országban még mindig nem oldottak meg, elsősorban a személyzet magas fluktuációja, és az azt övező bizonytalanság miatt, hogy elég költségvetési forrás áll-e rendelkezésre a nyomon követési tevékenységek, valamint a projektek működési/fenntartási költségeinek fedezésére A nemzeti hatóságoknak ezért azonnal meg kell oldaniuk a személyzet magas fluktuációja jelentette problémát a hosszú távú hatás és fenntarthatóság biztosítása érdekében. A jövőbeni programozásnak szisztematikusabban kellene kezelnie azoknak a pénzügyi forrásoknak a kérdését, amelyek annak biztosításához szükségesek, hogy a programok eredményei fenntartható eredményekké váljanak.

A kedvezményezettek jelenleg a 2009. évi értékelések következtetéseinek és ajánlásainak megvalósításán dolgoznak. Saját részéről a Bizottság intenzívebbé tette az azon intézkedések terén tett előrelépés rendszeres nyomon követését, amelyeket a kedvezményezettek az értékelés eredményei alapján hoztak. Továbbá, a Bizottság felhasználja ezen értékelések eredményeit arra, hogy javítsa az új IPA-eszköz keretében nyújtott előcsatlakozási támogatás kezelését, nemcsak a végrehajtás, hanem – a fentebb ismertetetteknek megfelelően – az új eszköz programozása és tágabb intervenciós logikája tekintetében is.

EGYÜTTMűKÖDÉS AZ EURÓPAI BERUHÁZÁSI BANKKAL (EBB) ÉS A NEMZETKÖZI PÉNZÜGYI SZERVEZETEKKEL(IFI)

A nemzetközi pénzügyi szervezetekkel[24] együtt létrehozott, a PHARE-ból finanszírozott pénzügyi eszközök keretében 2009-ben lezajlott fejleményeket illetően megemlítendő, hogy további, 35 millió EUR összegű ösztönzőt különítettek el a kkv finanszírozási eszköz (SMEFF) projektjeire, és további 5 millió EUR összeget kötöttek le a települési finanszírozási eszköz (MFF) keretében. Összesen 31 PHARE program állt 2009-ben végrehajtás alatt, melyeket a négy meglévő eszközből (vagyis a fent említett két eszközből és a települési infrastruktúra-programból (MIF) és az energiahatékonysági pénzügyi eszközből (EEFF)[25] ) finanszíroztak. Az említett eszközök (a MIF kivételével) keretében új projekteket hagytak jóvá, amelyek esetében a helyi pénzügyi közvetítőkkel történő szerződéskötés időszaka lejárt. A 2009-ben még mindig uralkodó nehéz piaci körülmények megnehezítették bizonyos eszközökből (pl. MFF 2005 és 2006) finanszírozott programok végrehajtását, illetve az azok hatókörének módosítására irányuló kérelmeket (pl. az EEFF-ből finanszírozott megújuló energia-projektek belefoglalása).2009-ben ezen eszközök átalakítás alatt álltak, hogy hozzáigazítsák őket az Európa 2020[26] célkitűzésekhez. A jelentéstételi időszak végéig ez a folyamat még nem zárult le.

[1] Horvátország, Izland (2010 óta), Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság és Törökország

[2] Albánia, Bosznia-Hercegovina, Montenegró, Szerbia és Koszovó.

[3] A Tanács 2006. július 17-i 1085/2006/EK rendelete.

[4] A Tanács 1989. december 19-i 3906/89/EGK rendelete.

[5] A Tanács 2001. december 17-i 2500/2001/EK rendelete.

[6] Közösségi támogatás az újjáépítéshez, fejlesztéshez és stabilizációhoz, a Tanács 2000. december 5-i 2666/2000/EK rendelete.

[7] A soron következő programok programozásának és végrehajtásának ismertetését a 2009. évi IPA-jelentés tartalmazza (COM(2010)687 végleges, 2010. november 25.).

[8] Bulgária és Románia csatlakozási szerződésének 31. cikke.

[9] Az ENSZ BT 1244/99. határozata szerint.

[10] További részleteket lásd: 2009. évi IPA éves jelentés (vö. 7. lábjegyzettel).

[11] Azokat az összegeket, amelyeket nem sikerült a határidőig leszerződni, visszavonták.

[12] Ciprus, a Cseh Köztársaság, Észtország, Magyarország, Lettország, Litvánia, Málta, Lengyelország, Szlovákia és Szlovénia.

[13] 2009-ben lezárt vagy folyamatban levő projektek.

[14] 2008 februárjában a Bizottság felfüggesztette két akkreditált szervezet által kezelt PHARE és Átmeneti Támogatás források kifizetését, 2008 júliusában pedig visszavonta e két szervezet akkreditációját, vagyis e programok igazgatásának jogát, azt követően, hogy a helyszíni ellenőrzések során kiderült, hogy az előcsatlakozási támogatások igazgatására létrehozott nemzeti igazgatási és ellenőrzési rendszerek nem bizonyultak megbízhatónak. Lásd ehhez a PHARE programról, Törökország előcsatlakozási eszközéről, a CARDS programról és az átmeneti támogatásról szóló 2008. évi jelentést (COM(2009)700 végleges, 2009.12.21.).

[15] Nevezetesen a teljesítménymutatókhoz , a kockázatkezeléshez , a folyamatokhoz és eljárásokhoz , valamint az irányítás felügyeletéhez kapcsolódó belső kontroll normák.

[16] 2008 végéig a CARDS-program jelentős részét az Európai Újjáépítési Ügynökség (EAR) irányította. 2008 szeptembere óta az említett program hátralevő feladatainak Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban, Koszovóban, Montenegróban és Szerbiában való végrehajtását az EU-küldöttségek vették át a bizottsági központ (Bővítési Főigazgatóság) irányítása alatt.

[17] Értelemszerűen alkalmazandó a decentralizált végrehajtásra, bár ebben az esetben további pontosításra van szükség.

[18] Ez azt jelenti, hogy a Bizottság rájuk ruházta (átruházta) a költségvetés végrehajtási hatásköreit az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 51. cikke szerint.

[19] Kiterjesztett Decentralizált Megvalósítási Rendszer. Az előcsatlakozási támogatások kezelése a tagjelölt ország nemzeti hatóságai számára fontos tanulási fázist jelent az azon – jóval nagyobb – összegek kezelésére való felkészülésben, amelyeket az ország a csatlakozást követően fogad majd. Az előcsatlakozási alapok kezelését ezért fokozatosan ruházzák át a nemzeti hatóságokra, először az EU küldöttség felügyelete alatt (DIS – decentralizált megvalósítás előzetes ellenőrzésekkel), majd később előzetes ellenőrzések nélkül (EDIS).

[20] A Törökországnak nyújtott előcsatlakozási támogatás Európai Bizottság általi irányítása című 16/2009 különjelentés, megjelent 2010. január 13-án.

[21] Vö. a 7. lábjegyzettel.

[22] SEC(2010)1430 végleges, 2010. november 25.

[23] Albániában és Bosznia-Hercegovinában a CARDS értékeléseit 2008-ban zárták le, a jelentések ugyanebben az évben készültek el.

[24] Európai Beruházási Bank (EBB), Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank (EBRD) és az Európa Tanács Fejlesztési Bankja (CEB), együttműködve a Kreditanstalt für Wiederaufbauval (KfW).

[25] A négy programot részletesebben a PHARE programról, Törökország előcsatlakozási eszközéről, a CARDS programról és az átmeneti támogatásról szóló 2008. évi jelentés ismerteti (COM(2009)700 végleges, 2009.12.21.).

[26] Az Európa 2020 az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés új stratégiája, melyet a Bizottság 2010. március 3-án indított el (COM(2010)2020 végleges, 2010.3.3.) a gazdasági válságból való kilábalásra és az EU gazdaságának a következő évtizedre való felkészítésére; a Tanács a stratégiát 2010 júniusában (EUCO 13/10, 2010. június 17.) fogadta el.