Az Oroszországból származó fosszilis tüzelőanyagoktól való uniós függőség fokozatos megszüntetése jóval 2030 előtt megvalósítható, és azt meg is kell valósítani. Ennek érdekében a REPowerEU az energiatakarékosságra, az ellátás diverzifikálására és Európa tiszta energiára való átállásának felgyorsítására irányuló intézkedéscsomaggal egészíti ki az energiaellátás biztonsága és az energiatárolás terén hozott intézkedéseket. A gázellátás diverzifikálása megvalósítható a nem orosz szállítóktól származó LNG- és csővezetékes behozatal mennyiségének növelésével, továbbá a fenntartható (azaz szerves hulladékból, valamint mezőgazdasági és erdészeti maradékanyagokból előállított) biometán, illetve a megújuló vagy fosszilis tüzelőanyagoktól mentes hidrogén szintjének növelésével. Az energiahatékonyság javítása révén energiamegtakarítás érhető el a háztartások, az épületek, a közlekedés és az ipar szintjén, valamint a villamosenergia-rendszer szintjén is. Európa tiszta energiára való átállásának felgyorsítása érdekében növelni kell a megújuló energiaforrások részarányát az energiaszerkezetben, és lépéseket kell tenni az infrastrukturális szűk keresztmetszetek, valamint a munkaerő- és szakemberhiány kezelése érdekében. Ez a három beavatkozáscsoport beruházások és reformok kombinációjával támogatható.

A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz az Európai Unió Covid19-válságot követő jövőorientált növekedési stratégiájának sarokköve, mivel a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek meghatározzák az elkövetkező évekre vonatkozó beruházási és reformprogramot. A várakozások szerint már a helyreállítási és rezilienciaépítési tervekben szereplő számos intézkedés is jelentősen javítja majd az Unió energiaellátásának rezilienciáját, csökkenti az energiaimporttól való függőséget, és támogatja az igazságos átmenetet, amelyből egyetlen régió és egyetlen személy sem maradhat ki. A zöld és digitális átállás megvalósítása érdekében előirányzott beruházásokat és reformokat tartalmazó helyreállítási és rezilienciaépítési tervek továbbra is alapvető fontosságúak. Ugyanakkor a közelmúltbeli geopolitikai és gazdasági fejlemények még sürgősebb és még ambiciózusabb lépéseket tesznek szükségessé a Covid19-válság utáni helyreállítás sikere érdekében. Fel kell gyorsítani és el kell mélyíteni az e területre irányuló reformokat és beruházásokat mind uniós, mind nemzeti szinten.

A Next Generation EU 2020. évi elindítását követően az európai gazdaságban megkezdődött a gyors ütemű zöld és digitális átállás előkészítése. Most azonban egy szétzilált globális környezetben kell megvalósítani a kettős átállást, amelyet új bizonytalanságok öveznek. Amint azt az európai vezetők megjegyezték, minden eddiginél világosabbá vált, hogy az uniós energiaellátás biztonságának fokozása és az Oroszországból származó fosszilis tüzelőanyagoktól való uniós függőség csökkentése elengedhetetlen a Covid19-válságot követő sikeres és fenntartható helyreállításhoz.

A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz létrehozásáról szóló (EU) 2021/241 rendelet (a továbbiakban: a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet) elfogadása óta példátlan geopolitikai és gazdasági események következtek be, amelyek drámai hatást gyakorolnak az Unió társadalmára és gazdaságára. Ukrajna orosz inváziója minden eddiginél egyértelműbbé tette, hogy az EU 2030-ra vonatkozó éghajlat-politikai céljaival és 2050-re vonatkozó klímasemlegességi célkitűzésével összhangban sürgősen meg kell valósítani a tiszta energiára való átállást. Az EU gázfogyasztásának 90 %-át importálja, és a behozatal több mint 40 %-át Oroszország biztosítja. Emellett Oroszországból származik az olajimport 27 %-a és a szénimport 46 %-a is.

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére,

tekintettel a Számvevőszék véleményére,

rendes jogalkotási eljárás keretében,

mivel:

(1)A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz létrehozásáról szóló (EU) 2021/241 európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása óta bekövetkezett példátlan geopolitikai események, valamint azok közvetlen és közvetett társadalmi-gazdasági következményei jelentős hatást gyakoroltak az Unió társadalmára és gazdaságára. Minden eddiginél világosabbá vált, hogy az európai gazdasági reziliencia meghatározó tényezőjének számító uniós energiabiztonság elengedhetetlen a Covid19-válságot követő sikeres, fenntartható és inkluzív helyreállítás szempontjából.

(2)A fenntartható helyreállítás, az Unió rezilienciájának kiépítése, az uniós energiabiztonság, valamint annak a méltányos és inkluzív átállásban játszott szerepe közvetlenül kapcsolódik egymáshoz, ezért a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz megfelelő eszköz arra, hogy hozzájáruljon az ezen újonnan felmerülő kihívásokra való uniós reagáláshoz.

(3)Az állam- és kormányfők 2022. március 10–11-i versailles-i nyilatkozatukban felkérték a Bizottságot, hogy május végéig terjessze elő az orosz fosszilis tüzelőanyagok behozatalától való függőség fokozatos megszüntetését célzó REPowerEU tervre irányuló javaslatot, majd az Európai Tanács 2022. március 24–25-i következtetéseiben megismételte a felhívást. A függőség megszüntetését jóval 2030 előtt és olyan módon kell megvalósítani, hogy az összhangban álljon az uniós zöld megállapodással és az európai klímarendeletben foglalt, 2030-ra és 2050-re vonatkozó éghajlat-politikai célkitűzésekkel. Az (EU) 2021/241 rendeletet ezért módosítani kell annak érdekében, hogy képes legyen nagyobb mértékben támogatni az energiaellátás – különösen a fosszilis tüzelőanyagok – diverzifikálására irányuló reformokat és beruházásokat, ezáltal erősítve az Unió stratégiai autonómiáját a nyitott gazdaság fenntartása mellett. Ugyancsak támogatást kell biztosítani a tagállami gazdaságok energiahatékonyságát növelő reformokhoz és beruházásokhoz.

(4)Az Unió és a tagállamok által az uniós energiaellátás függetlenségének és biztonságának előmozdítása érdekében végrehajtott szakpolitikák és intézkedések egymást kiegészítő jellegének, következetességének és koherenciájának maximalizálása érdekében ezeket az energiával kapcsolatos reformokat és beruházásokat a helyreállítási és rezilienciaépítési tervekbe beillesztett külön REPowerEU-fejezetben kell meghatározni.

(5)Az uniós reagálás hatókörének maximalizálása céljából az e rendelet hatálybalépését követően helyreállítási és rezilienciaépítési tervet benyújtó valamennyi tagállam számára elő kell írni, hogy tervébe foglaljon bele egy REPowerEU-fejezetet. Ezt a követelményt a tagállamok által 2022. június 30-án vagy azt követően benyújtott felülvizsgált tervekre is alkalmazni kell a frissített maximális pénzügyi hozzájárulás figyelembevétele érdekében.

(6)A REPowerEU-fejezetnek a REPowerEU-célkitűzésekhez hozzájáruló új reformokat és beruházásokat kell tartalmaznia. Ezenkívül az említett fejezetnek ismertetnie kell a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköztől eltérő forrásokból finanszírozott egyéb olyan intézkedéseket is, amelyek hozzájárulnak a (3) preambulumbekezdésben említett, energiával kapcsolatos célkitűzésekhez. Az ismertetésben a 2022. február 1. és 2026. december 31. között végrehajtandó intézkedésekre kell kitérni, mivel az e rendeletben kitűzött célok teljesítése ebben az időszakban esedékes. Ami a földgáz-infrastruktúrát illeti, a REPowerEU-fejezetben szereplő, az oroszországi behozataltól való elmozdulás érdekében előirányzott beruházásoknak és reformoknak egyrészt azokra a szükségletekre kell épülniük, amelyeket az ellátásbiztonsági szolidaritás jegyében létrehozott Földgázpiaci Szállításirendszer-üzemeltetők Európai Hálózata (ENTSOG) által végzett vizsgálat jelenleg térképez fel, illetve erősít meg, másrészt pedig figyelembe kell venniük az új geopolitikai fenyegetésekhez való alkalmazkodás érdekében hozott megerősített felkészültségi intézkedéseket is. Végezetül a REPowerEU-fejezetnek magyarázattal kísérve, számszerűsítve is be kell mutatnia a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből finanszírozott reformok és beruházások, valamint a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköztől eltérő forrásokból finanszírozott egyéb intézkedések kombinált hatását.

(7)Be kell vezetni egy megfelelő értékelési kritériumot, amely a REPowerEU-fejezetben foglalt reformok és beruházások bizottsági értékelésének alapját képezi, valamint garantálja, hogy a reformok és a beruházások alkalmasak legyenek a REPowerEU-val kapcsolatos konkrét célkitűzések teljesítésére. Egy adott helyreállítási és rezilienciaépítési terv csak akkor kaphat kedvező értékelést a Bizottságtól, ha a REPowerEU-fejezetében foglalt reformok és beruházások új értékelési kritérium szerint „A” minősítést szereznek.

(8)Az infrastrukturális és technológiai beruházások önmagukban nem elegendők a fosszilis tüzelőanyagoktól való függőség csökkentéséhez. Erőforrásokat kell elkülöníteni az átképzésre és a továbbképzésre a munkavállalók zöld készségeinek továbbfejlesztése céljából. Ez összhangban áll az Európai Szociális Alap Plusz céljával, vagyis azzal, hogy a tagállamok támogatást kapjanak a munka jövőbeli világában helytállni képes, képzett és reziliens szakemberállomány kialakításához. Ennek fényében az Európai Szociális Alap Pluszból átcsoportosított forrásokat a munkavállalók átképzését és továbbképzését célzó támogatási intézkedésekre kell fordítani. A Bizottság mérlegelni fogja, hogy a REPowerEU-fejezetben foglalt intézkedések érdemben hozzájárulnak-e a munkavállalók átképzéséhez zöld készségeik javítása érdekében.

(9)E rendelet eltérő rendelkezése hiányában e rendszer alkalmazása nem sértheti az (EU) 2021/241 rendelet szerinti egyéb jogi követelményeket.

(10)A helyreállítási és rezilienciaépítési tervnek és azon belül a REPowerEU-fejezetnek is hozzá kell járulnia a releváns országspecifikus ajánlásokban – köztük a 2022. évi szemeszter ciklusa során elfogadandó országspecifikus ajánlásokban – azonosított kihívások, többek között a tagállamok előtt álló energiaügyi kihívások mindegyikének vagy egy jelentős részének hatékony kezeléséhez.

(11)A zöld energiára való sikeres átállás és az energiafüggőség csökkentése számottevő digitális beruházásokat igényel. Az (EU) 2021/241 rendelet fényében a tagállamoknak ki kell fejteniük, hogy a helyreállítási és rezilienciaépítési tervben foglalt intézkedések – beleértve a REPowerEU-fejezetben foglalt intézkedéseket is – várhatóan hogyan járulnak hozzá a digitális átálláshoz vagy az abból eredő kihívások kezeléséhez, és hogy a digitális címkézésre vonatkozó módszertan alapján a digitális cél eléréséhez hozzájáruló összegnek minősülnek-e. Tekintettel azonban az Unió előtt álló energiaügyi kihívások példátlan sürgősségére és horderejére, a REPowerEU-fejezetben foglalt reformokat és beruházásokat nem kell figyelembe venni a terv teljes allokációjának az (EU) 2021/241 rendeletben meghatározott digitális célra vonatkozó követelmény alkalmazása céljából történő kiszámításakor.

(12)Az (EU) 2021/241 rendelet 18. cikke (4) bekezdésének q) pontja értelmében a tagállamoknak összefoglalót kell készíteniük a helyi és regionális hatóságokkal és más releváns érdekelt felekkel – többek között adott esetben a mezőgazdasági ágazatbeli szereplőkkel – folytatott, a REPowerEU-fejezetben foglalt reformokról és beruházásokról szóló konzultációs folyamatról. Az összefoglalókban ki kell térni e konzultációk eredményére, és be kell mutatni, hogy az érdekelt felek észrevételei hogyan jelennek meg a REPowerEU-fejezetekben.

(13)A jelentős károkozás elkerülését célzó elv alkalmazása elengedhetetlen annak biztosításához, hogy a világjárvány utáni helyreállítás részeként végrehajtott beruházások és reformok fenntartható módon valósuljanak meg. Ezt az elvet továbbra is alkalmazni kell az eszköz keretében támogatott reformokra és beruházásokra, egyetlen célzott kivétellel, amely az EU közvetlen energiabiztonsági aggályainak kezeléséhez kapcsolódik. Az energiaellátás diverzifikálására, illetve az orosz beszállítóktól való függetlenedésre vonatkozó célkitűzést illetően a REPowerEU-fejezetben foglalt azon reformok és beruházások tekintetében, amelyek az olaj- és a gázellátás biztonságával kapcsolatos azonnali szükségletek kielégítése céljából az energetikai infrastruktúra és létesítmények javítását irányozzák elő, nem követelhetők meg a jelentős károkozás elkerülését célzó elvnek való megfelelés, ezért azokat mentesíteni kell az ilyen értékelés alól.

(14)A hitelallokációs eljárás egyértelműsítése révén tovább kell ösztönözni a tagállamokat a hitelek igénylésére. Az (EU) 2021/241 rendelettel összhangban a tagállamok 2023. augusztus 31-ig igényelhetnek hiteleket. A hitelkérelem benyújtására vonatkozó szándékról e rendelet hatálybalépése után 30 napon belül értesíteni kell a Bizottságot annak érdekében, hogy a fennmaradó források újraelosztása rendezett módon történjen.

(15)Emellett a REPowerEU-fejezetbe foglalandó reformok és beruházások ambíciószintjének fokozása érdekében új célzott finanszírozási forrásokat kell biztosítani.

(16)Miközben a piaci stabilizációs tartalékba helyezendő kibocsátási egységek jelenlegi beviteli arányát emelni kell annak érdekében, hogy az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszeren belül hosszú távon elkerülhető legyen a kibocsátási egységek többletének jelentős növekedése, a jelenlegi gazdasági és geopolitikai helyzet megköveteli az Uniótól a rendelkezésre álló források mozgósítását az Unió energiaellátásának mihamarabbi diverzifikálása és a fosszilis tüzelőanyagoktól való függőség 2030 előtti csökkentése érdekében. Ezzel összefüggésben módosítani kell az (EU) 2015/1814 európai parlamenti és tanácsi határozatot és a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet oly módon, hogy 2030-ig meghosszabbítsák a piaci stabilizációs tartalékra vonatkozó beviteli arány 24 %-ra történő megkétszerezését, lehetővé téve ugyanakkor a piaci stabilizációs tartalékba helyezett kibocsátási egységek egy részének kivételes felszabadítását és monetizálását, valamint átcsoportosítva a bevételeket a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközbe, a REPowerEU-célkitűzésekhez hozzájáruló reformok és beruházások javára.