A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK

a Bulgária által az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus keretében elért haladásról

1. BEVEZETÉS

Az együttműködési és ellenőrzési mechanizmust[1] Bulgária uniós csatlakozásakor hozták létre azzal a céllal, hogy segítse elő a pártatlan, független és hatékony bolgár igazságszolgáltatási és közigazgatási rendszer kiépítését. A jogrendszer és az igazságszolgáltatás többi tagállaméhoz való további közelítése az érintett tagállam feladata. Ennek során a kormánynak először ki kell dolgoznia és elő kell terjesztenie, majd a parlamentnek el kell fogadnia a legfontosabb keretjogszabályokat, a bíróságoknak pedig a kívánt végrehajtás céljából módosítaniuk kell eljárásaikon és gyakorlataikon. 2007. óta az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus folyamatosan támogató szerepet tölt be a korszerű bolgár igazságszolgáltatási struktúrák kialakítása terén. Bár a változtatásokhoz szükséges nemzeti konszenzus egyik-másik résztvevője időnként támadja és bírálja ezt a mechanizmust, ma már széles körben elismerik, hogy alkalmazása kedvező irányba tereli a változásokat. A bolgár kormány tanúbizonyságot tesz a reformfolyamat előmozdítása iránti eltökéltségéről és elkötelezettségéről. Az elmúlt öt évben a jogszabály-előkészítés és a jogszabály-elfogadás helyett a hangsúly egyre inkább a végrehajtás felé toldódik el. A reform megvalósításához szükséges jogi keret elemei jobbára már kiépültek, ha nem is fejeződtek be még teljesen a munkálatok. Amint az jelentésünkből is kitűnik, az elkövetkezőkben már elsősorban arra kell összpontosítani, hogy a bíróságok és a rendőrség végrehajtsák az új jogszabályokat.

Az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus létrehozása óta ez az ötödik éves jelentés[2]. A Bizottság 2012 nyarán, öt évvel az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus elindítása után átfogó értékelést kíván készíteni arról, mennyit haladt a csatlakozás óta Bulgária az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus keretében, majd az értékelés alapján megfelelő javaslatokat tesz. Jelentésünkben ezért olyan konkrét ajánlásokat fogalmazunk meg, amelyek segíthetik Bulgáriát a majdani átfogó értékelésre való felkészülés során.

2. A BULGÁRIAI REFORMFOLYAMAT HELYZETE

Eredmények és kihívások

A 2010 júliusában készült legutóbbi bizottsági jelentés óta Bulgária megerősítette a Legfelsőbb Igazságszolgáltatási Tanácsot, és tökéletesítette a bírák kinevezésére, szakmai képzésére, értékelésére és előléptetésére irányadó szabályokat. Lépéseket tett az összeférhetetlenség hatékonyabb kiküszöbölésére is. Hozzákezdett a rendőrségi nyomozás reformjához, és döntést hozott a szervezett bűnözéssel kapcsolatos ügyekben eljáró különbíróság létrehozásáról. Az új vagyonelkobzási törvény is a parlament elé került, azonban július 8-án elutasították. Előkészítették a közbeszerzési törvény módosítását. A büntetőeljárási törvénykönyv módosításának első eredményei 2011 tavaszára már láthatóak voltak, és nyilvánvalóvá vált, hogy milyen hatást fejt ki a magas szintű ügyek Legfelsőbb Igazságszolgáltatási Tanács általi nyomon követése. Ítélet született több, szervezett bűnözéssel és korrupcióval kapcsolatos ügyben. Ugyanakkor növekedett azon esetek száma is, amelyben a szervezett bűnözéssel és az uniós forrásokkal való visszaéléssel kapcsolatban emeltek vádat.

A bizottsági értékelés azonban emellett komoly problémákra is rávilágít. Azok a felmentő ítéletek, amelyek tavaly nyár óta születtek több magas szintű korrupciós, csalási és szervezett bűnözési ügyben, a bolgár bírói gyakorlat súlyos hiányosságaira utalnak. Ezeket a hiányosságokat a bírói kar vezetése – sem a Legfelsőbb Igazságügyi Tanács, sem a legfőbb ügyész, sem a legfelsőbb semmítőszék elnöke – nem vizsgálta ki, és nem hozott megfelelő intézkedéseket. Bár az igazságszolgáltatásról szóló, decemberben elfogadott felülvizsgált törvény megerősíti a bírói kar elszámoltathatóságát, ezt a szándékok ellenére még nem sikerült végrehajtani. Idén több fontos bírói kinevezés minősége és átláthatósága is igencsak megkérdőjelezhető volt, ami példátlan tiltakozásokat és alkotmánymódosítási vitákat váltott ki a nyilvánosság körében. Emellett a feltételezett bírósági korrupciós ügyek a Bizottság korábbi erre vonatkozó ajánlása ellenére még mindig nem kerülnek szisztematikusan kivizsgálásra.

Általánosságban elmondható, hogy a bolgár kormány töretlen politikai szándékáról és elkötelezettségéről tesz tanúbizonyságot a reformstratégia továbbfolytatása iránt. Elkötelezettségét minden, jogszabály-módosításban és új struktúrák létrehozásában érintett területen fenn kell tartania. A visszafordíthatatlan reformfolyamat iránti igény a nyilvánosság körében is egyre növekszik, ami támogatja a bírák szakmai szövetségei és a civil társadalom általi kötelezettségvállalások megerősítését. A bírói kar vezetése azonban még nem tanúsít valódi elkötelezettséget a mélyreható igazságügyi reformok iránt – a haladás lassúsága ugyanis nemcsak a bírói gyakorlat és a büntető törvénykönyv hiányosságaiból következik.

Az igazságszolgáltatás reformja

Az igazságszolgáltatásról szóló törvény decemberi módosításaival Bulgária megteremtette az igazságszolgáltatás nagyarányú strukturális átalakításának jogalapját. Az átalakítás a kinevezésekre, a képzésekre és az értékelésre irányadó eljárások módosítását, valamint a feddhetetlenség erősítését foglalja magában. Ezek a módosítások fontos lépést jelentenek a bolgár igazságszolgáltatási reformstratégia két hosszú távú célkitűzésének megvalósítása: a bírói kar elszámoltathatóságának javítása és a professzionalizmus fokozása felé. Az elkövetkező időszakban jelentős erőfeszítéseket kell tenni ezen új jogszabályi rendelkezések végrehajtására. Szükség van a szakmai képzések bővítésére, különösen a korrupció és a szervezett bűnözés elleni hatékony fellépéshez – főként a bonyolult gazdasági és pénzügyi bűncselekmények ügyében folytatott nyomozások esetén – szükséges nyomozati kapacitás javítását illetően. Összességében elmondható, hogy a bírói szervek irányításának tényleges megerősítése érdekében a Legfelsőbb Igazságszolgáltatási Tanácsnak – az igazságügyi minisztériummal, a szakmai szövetséggel és a civil társadalommal való szoros együttműködésben – tanúsítania kell a reform iránti határozott elkötelezettséget az új jogszabályok gyakorlati alkalmazása során, méghozzá különösen a munkateher elosztása terén.

A bírák kinevezése még nem zajlik a szükséges mértékű átláthatóság és hitelesség mellett. 2010 novemberében egy jelentős vezető tisztségviselőnek a Legfelsőbb Igazságszolgáltatási Tanács általi kinevezése kapcsán aggályok merültek fel az átláthatóság és a versenyhelyzet hiányával kapcsolatban. Az igazságszolgáltatásról szóló törvény legújabb módosított rendelkezéseinek 2011. januári hatályba lépése sajnos szintén nem javított a vezető tisztségviselők kinevezésének körülményein, ugyanis még mindig a régi szabályok szerint választják őket ki anélkül, hogy érdemben vizsgálnák a pályázók szakmai képesítését, vezetői készségeit és személyes feddhetetlenségét. Nemrégiben olyan híresztelések is lábra kaptak, hogy az egyik újonnan kinevezett tisztségviselő esetében összeférhetetlenség állt fenn, és a sikeres pályázó által jelenleg tárgyalt egyik ügyben több eljárási szabálytalanságra is sor került. Tiltakozásul a Legfelsőbb Igazságszolgáltatási Tanács két tagja lemondott, és kijelentette, hogy már előre eldöntötték a kinevezéseket. A bírák szakmai szövetségei és a civil társadalom is megmozdult, és a Legfelsőbb Igazságszolgáltatási Tanács átalakítását követelte, ami azt jelzi, hogy igen sokan állnak az igazságügyi reformok mellett. A civil társadalom – dicséretes módon – felvetette, hogy tartsanak nyilvános vitákat, és a pályázók nevét már a kiválasztás korábbi szakaszában jelentsék be. Az igazságszolgáltatási reform sikeres végrehajtásához elengedhetetlen lesz a nagy szakértelemmel rendelkező, motivált és megkérdőjelezhetetlen feddhetetlenségű bírák átlátható eljárások útján történő kinevezése, különösen a szervezett bűnözéssel kapcsolatos ügyekben eljáró új különbíróság esetében.

Továbbra is súlyos aggályokat vet fel a bírói kar elszámoltathatósága . A legutóbbi éves bizottsági értékelés óta több fegyelmi eljárás is indult, és két bírót kizártak a bírói kar soraiból. Az igazságszolgáltatási felügyelet azonban nem mindig vizsgálja ki szisztematikusan a bírák ellen felhozott vádakat, és a jelek szerint néhány esetben enyhe fegyelmi szankciókat alkalmaz. A bírákat illető korrupciós vádak esetén az ügyészség nem indít szisztematikus bűnvádi nyomozást. Súlyos aggályokra ad okot a Legfelsőbb Igazságszolgáltatási Tanács júniusi határozata, amely alapján a büntetőügyekben eljáró új különbíróság felvételi bizottságába egy fegyelmi ügyekkel terhelt bírót is bevontak. A fegyelmi gyakorlat általában véve nem következetes. Ezek a problémák súlyosan aláássák a közvélemény bírói karba vetett bizalmát.

A bolgár igazságszolgáltatás előtt álló legfőbb kihívás azonban továbbra is a bírói gyakorlat tökéletesítése lesz. Bizonyos esetekben a büntetőeljárási törvénykönyv 2010 tavaszi módosítása és a magas szintű ügyek Legfelsőbb Igazságszolgáltatási Tanács általi szigorú nyomon követése kedvező eredményekre vezetett. A jelentésünk által lefedett időszakban kilenc olyan ügyben hozott a bíróság döntést, amelyet a Bizottság nyomon követett, és ezek közül négyben az ítélet jogerős.

A bírói kar ugyanakkor – néhány egyedi fellépéstől eltekintve – nem tett komoly erőfeszítéseket a Bizottság e téren megfogalmazott ajánlásainak megfogadására. Nem vizsgálták ki szisztematikusan és nem orvosolták a bírói gyakorlat hiányosságait, továbbá nem indítottak átfogó képzési és tanácsadási programokat sem. A bírói gyakorlatban tapasztalható jelentős hiányosságok tekintetében súlyos aggályokat vet fel az az általánosan passzív hozzáállás, amelyet a bírói kar vezetése, vagyis a Legfelsőbb Igazságszolgáltatási Tanács, a legfőbb ügyész és a legfelsőbb semmítőszék elnöke tanúsít. Javítani kell a bírói gyakorlaton, és meg kell újítani a bírói kar irányítását és struktúráit, valamint más nyomozati szervekkel – köztük a rendőrséggel – folytatott együttműködését. A bírói karnak és a kormánynak, valamint a civil társadalomnak egymással együttműködve, a bírói kar függetlenségének maradéktalan tiszteletben tartása mellett kell megállapítania és felszámolnia a meglévő hiányosságokat és szűk keresztmetszeteket.

A szervezett bűnözés elleni küzdelem

A Bizottság legutóbbi éves jelentése óta Bulgária törekszik a rendőrség reformjának végrehajtására. Átszervezte az illetékes rendőrségi igazgatóságokat, amelynek köszönhetően egységesedett az operatív és a nyomozati rendőrségi munka, és jelentősen emelkedett a rendőrnyomozók száma. Bulgáriának folytatnia kell a rendőrség reformjára irányuló erőfeszítéseit, és össze kell kapcsolnia a tárgyalást megelőző nyomozati szakasz kiterjedtebb reformjával. E célból hatékony operatív együttműködést kell kialakítani az ügyészséggel és egyéb hatóságokkal, valamennyi súlyos bűncselekmény esetén alkalmazni kell a közös munkacsoportok elvét, és forrásokat kell elkülöníteni a felszerelésekre és a szakképzésre.

Bár a rendőrség állhatatosan törekszik a szervezett bűnözés felszámolására, az eredményeket általában véve jelentősen javítani kell. A Bizottság utolsó éves jelentése óta a szervezett bűnözéssel foglalkozó közös munkacsoport számos esetben érte el a jelentős szervezett bűnözői csoportokkal szembeni vádemelést, és néhány esetben büntetőjogi felelősséget megállapító ítélet is született, ugyanakkor más jelentős ügyek felmentéssel végződtek. Egy emblematikus szervezett bűnözési ügyben másodfokon többeket súlyos szabadságvesztésre ítéltek, azonban az ítéletet még nem hajtották végre. Hiányosságok állnak fenn a bizonyítékgyűjtés, a tanúvédelem, a nyomozati stratégiák, az átfogó pénzügyi nyomozások és a vagyoni eszközök biztosítása terén. A legfőbb ügyésznek rendszeresen ki kell vizsgálnia a magas szintű ügyekben hozott felmentő ítéletek indokait, és amennyiben eljárási hiányosságokat tapasztal, ajánlásokat kell megfogalmaznia a későbbi ügyek kezelésére vonatkozóan, továbbá amennyiben úgy látja, hogy a bíróságok nem vizsgálták meg megfelelően a benyújtott bizonyítékokat, fellebbeznie kell a felmentő ítéletekkel szemben.

A Bizottság legutóbbi éves jelentése óta Bulgária elhatározta, hogy átalakítja a szervezett bűnözési ügyekkel foglalkozó igazságszolgáltatási struktúráit. 2012 januárjáig létrejön egy büntetőügyekben eljáró különbíróság és ügyészség . E speciális struktúra kialakításának előkészületei során fontos lesz az, hogy annak majdani hatékony működéséről és függetlenségéről gondoskodjanak. Ez főként azt jelenti, hogy a szervezett bűnözéssel kapcsolatos ügyekben végzett gyors és hatékony nyomozás, vádemelés és ítélethozatal érdekében a bíróságon tárgyalt ügyek mennyiségét az alkalmazottak teherbírásának megfelelően kell meghatározni. A bíróság számára tapasztalt, vitathatatlan feddhetetlenségű és szakmai múlttal rendelkező munkaerőt kell biztosítani. A bűnvádi eljárás szintjén továbbra is alkalmazni kell a közös munkacsoportok koncepcióját.

A Bizottság legutóbbi éves jelentése óta a bolgár hatóságok a Bizottság ajánlásai nyomán törekedtek a vagyonelkobzás megerősítésére: Az Európa Tanáccsal együttműködve új jogi aktust készítettek elő, amelyet azonban a parlament elvetett. A javaslat a büntetőjogi felelősséget megállapító ítélettől független vagyonelkobzásról rendelkezik. Előírja továbbá, hogy a magas rangú tisztviselőknél és politikusoknál hivatalból vagyonvizsgálatot kell végezni. Bulgáriának a kedvezőtlen parlamenti fordulat ellenére törekednie kell a vagyonelkobzási törvény mielőbbi elfogadására. Orvosolni kell emellett egyéb, a vagyonelkobzással kapcsolatos hiányosságokat is: A vagyoni eszközöket már a nyomozás korai szakaszában azonosítani és biztosítani kell, még mielőtt az érintetteknek módjuk lenne azok elrejtésére vagy máshova helyezésére. Ennek érdekében hatékony együttműködést kell kialakítani a vagyonelkobzási bizottság, a pénzügyi intézmények, a közigazgatási hatóságok és az ügyészség között, beleértve a közös munkacsoportokat is.

Korrupció elleni küzdelem

A magas szintű korrupció elleni küzdelem ben még nem sikerült meggyőző eredményeket felmutatni. Ezen a területen igen kevés a jogerős és a végrehajtott ítélet, és semmilyen jel nem mutat arra, hogy Bulgária aktívan küzdene a magas szintű korrupció ellen.

Tavaly nyár óta összesen két felfüggesztett ítéletet hoztak magas szintű csalási és korrupciós ügyekben. Két volt miniszter ellen indított per felmentéssel végződött. Két másik – egy volt minisztert és egy magas rangú köztisztviselőt érintő – esetben nehézkesnek bizonyul a bírósági eljárás és elhúzódik[3]. Két olyan, uniós forrásokkal való csalásra és pénzmosásra vonatkozó ügyben, amelyekről tavaly számoltak be, a fellebbezések ügyében alig történik előrelépés a bíróságon. Az ügyészség több, uniós forrásokat érintő ügyet is megszüntetett annak ellenére, hogy az OLAF és egy másik tagállam bírói hatóságai csalásra utaló jeleket tártak fel. A Bizottság legutóbbi éves jelentése óta Bulgáriában számos jelentős csalási és korrupciós ügyben született felmentő ítélet. Egy parlamenti képviselőt az összeférhetetlenséggel kapcsolatos vádak alól mentettek fel, egy uniós forrásokat kifizető ügynökség korábbi igazgatóját pedig három különböző esetben a hivatali visszaélés és az előnytelen szerződéskötés vádja alól. E felmentések okait a legfőbb ügyésznek alaposan ki kell vizsgálnia, és szükség esetén korrekciós intézkedéseket kell hoznia. Ez többek között azt jelenti, hogy amennyiben eljárási hiányosságokat tapasztal, ajánlásokat kell tennie a jövőbeni ügyek kezelésére vonatkozóan, amennyiben pedig úgy látja, hogy a bíróságok nem vizsgálták meg megfelelően a benyújtott bizonyítékokat, meg kell fellebbeznie az ítéletet.

Az ügyek némelyikét a Bizottság és független szakértők is vizsgálták, és a bírói és nyomozati gyakorlat terén súlyos hiányosságokat tártak fel. Ezek főként a bizonyítékgyűjtés, a tanúvédelem, valamint általánosságban a nyomozati stratégiák hiánya, az átfogó pénzügyi nyomozások és a vagyonbiztosítás terén állnak fenn. Javítani kell az ügyészségen belüli, valamint az ügyészség és a rendőrség közötti koordináción. E hiányosságokat tovább súlyosbítja, hogy már a büntető törvénykönyv is elavult. A bírósági gyakorlat túlságosan megengedő és óvatos, és néha olyannyira szem előtt tartja az eljárási szempontokat, hogy az már az igazságszolgáltatás rovására megy. Bár a büntető törvénykönyv felülvizsgálata már zajlik, fontolóra kell venni néhány esetleges azonnali korrekciós intézkedés bevezetését is – például a Legfelsőbb Semmítőszék értelmező döntéseinek bevezetését vagy egyes jogszabályok módosítását –, tekintve, hogy a büntető törvénykönyv 2013 vége előtt aligha lép hatályba.

2010 novemberében Bulgária elfogadta az összeférhetetlenségről szóló megerősített törvényt. 2011 első negyede óta mégis szünetel az összeférhetetlenségre utaló jelek kivizsgálása, mivel késik a törvény által létrehozott kijelölt bizottság tagjainak kinevezése, illetve a szükséges apparátus felállítása. Így fordulhatott elő, hogy egy jelentős júniusi ügyben egy magas rangú bíró esetében nem vizsgálták ki a feltételezett összeférhetetlenséget. Az összeférhetetlenséggel foglalkozó bizottságot 2011 júniusában hozták létre, bár székhelye és alkalmazottai még nincsenek, és eljárási szabályzatát sem dolgozták ki. Ezzel kapcsolatban aggályokra adnak okot azok a hiányosságok is, amelyek a politikusok, a bírák és a magas rangú köztisztviselők vagyonnyilatkozatával és vagyonvizsgálatával kapcsolatosak. Jelenleg nem alkalmaznak hatékony szankciót a hamis nyilatkozatokra, és nem vizsgálják ki az ellentmondásokat. A vállalkozásokkal kapcsolatos információk átláthatóságának megőrzése érdekében a cégnyilvántartási törvény legutóbbi, az adatvédelem megerősítésére irányuló módosításai nyomán végre kell hajtani az új eljárásokat.

Bulgária folytatja a korrupció és a szervezett bűnözés megelőzésére és szankcionálására vonatkozó integrált stratégia végrehajtását, és ennek keretében több intézkedést is hozott. Ugyanakkor nem hajtotta maradéktalanul végre és 2011-ben nem is aktualizálta a szervezett bűnözés elleni fellépésre összpontosító 2010. évi cselekvési tervet. Emiatt nehezebbé vált a végrehajtás és a koordináció. Nem hozott még kézzelfogható eredményeket a 2010 elején indult, a közigazgatás valamennyi területét felölelő korrupcióellenes intézkedések elemzését és kidolgozását célzó átfogó projekt, és nem született meg a végrehajtási ütemterv sem. Bulgáriának fontolóra kell vennie, hogy a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelemre vonatkozó konkrét célokat jelöljön ki az integrált stratégia végrehajtásában érintett különböző intézmények számára. Az integrált stratégia eredményeinek értékelésébe külső szakértőket és a civil társadalmat is be kell vonnia.

Az Európa Tanács Korrupció Elleni Államok Csoportja (GRECO) 16 ajánlása közül, amelyek a politikai pártok alapításának átláthatóságára vonatkoztak, Bulgária 11-ett felvett a 2011 januárjában elfogadott új választási kódexébe. A választási kódex végrehajtásának első próbája az elkövetkezendő elnök- és helyi választások alkalmával lesz.

A Bizottság legutóbbi éves jelentése óta Bulgária előkészítette a közbeszerzési törvény több módosítását is, amelyek célja többek között a közbeszerzési eljárások egyszerűsítése és felgyorsítása. Bulgária emellett módosítani kívánja a közfinanszírozást felügyelő hivatalról szóló törvényt is annak érdekében, hogy hivatalosan ellenőrizni lehessen a közbeszerzési eljárásokat, és kockázatértékelésen alapuló ellenőrzéseket lehessen kidolgozni. A Bizottság üdvözli ezeket a jogi lépéseket. A közbeszerzéssel kapcsolatban azonban a legnagyobb feladat továbbra is az igazgatási kapacitás jelentős bővítése és az igazgatási eljárások minőségének javítása lesz.

3. KÖVETKEZTETÉSEK

A Bizottság 2010 júliusában készített legutóbbi értékelése óta a bolgár kormány tanúbizonyságot tett a reformfolyamat előmozdítása iránti eltökéltségéről és elkötelezettségéről. Folytatta az igazságszolgáltatás reformját, megerősítette az összeférhetetlenségre vonatkozó jogszabályokat, és hozzákezdett a rendőrség és a büntető bírósági rendszer strukturális reformjához. Az elkövetkező időszakban e reformok végrehajtásához és a bírói kinevezések, az értékelés és a készségek terén bekövetkező tényleges kedvező változásokhoz folyamatos elkötelezettséget kell tanúsítani, és hatékony struktúrákat kell létrehozni a szervezett bűnözéshez kapcsolódó ügyek kezelésére. A szervezett bűnözés és a korrupció hatékonyabb kivédésének egyik fontos lépéseként el kell fogadni az új vagyonelkobzási törvényt.

Annak érdekében, hogy a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem terén meggyőző eredmények születhessenek, mielőbb jelentős mértékben javítani kell a bírói kar és a nyomozati hatóságok elszámoltathatóságát és szakmai gyakorlatát. Bulgária kiemelt feladata nemzeti szinten, hogy sürgősen folytassa igazságszolgáltatási reformstratégiáját, és további lépéseket tegyen az igazságszolgáltatás alapvető reformja felé.

4. AJÁNLÁSOK

A Bizottság felszólítja Bulgáriát, hogy az ország által 2010 júliusa óta elért haladásról szóló bizottsági értékelés alapján tegyen lépéseket a következő területeken. Ezek az ajánlások hozzásegíthetik Bulgáriát ahhoz, hogy erőfeszítéseit a 2012 nyarára várható átfogó bizottsági értékelésre való felkészülésre összpontosítsa, amelynek során a Bulgária által az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus keretében elért haladást vizsgálják majd.

1. Az igazságszolgáltatás reformja

2. Dolgozzon ki javaslatokat a Legfelsőbb Igazságszolgáltatási Tanács, a legfelsőbb semmítőszéki ügyészi hivatal, és általában az ügyészi szervezet reformjára vonatkozóan, tekintettel a struktúrákra, a hatáskörökre, az összetételre, a kinevezésekre és a belső szervezetre;

3. Hajtsa végre közigazgatási intézkedések és jogszabályi módosítások útján ezeket a javaslatokat.

4. A bírói kar átláthatósága és elszámoltathatósága

5. A bírák – köztük a Legfelsőbb Igazságügyi Tanács tagjainak – kinevezése és értékelése terén mutasson fel olyan gyakorlatot, amely maradéktalanul tiszteletben tartja az átláthatóság, a függetlenség, a feddhetetlenség és a szakmai érdem elveit;

6. Tegyen kimutatható lépéseket a bírósági korrupció és a visszaélések fegyelmi és büntetőjogi úton történő kivizsgálására;

7. Biztosítson maradéktalan elektronikus hozzáférést a bírósági ítéletekhez és indokolásokhoz, és alkalmazza szigorúan a bírósági ügyek véletlenszerű szignálásának elvét.

8. Büntetőügyekben alkalmazott bírói gyakorlat

9. A magas szintű ügyekben folytatott nyomozások és bírósági tárgyalások hatékonyságának fokozása érdekében vizsgálja meg nemzetközi szakértőkkel együttműködve a nyomozó hatóságok, az ügyészség (beleértve a közös munkacsoportokat) és a bíróságok szervezeti struktúráit és gyakorlatát; javítsa az igazságügyi hatóságok közötti, valamint az érintett közigazgatási szervekkel való az együttműködést;

10. A nemzetközi szakértőkkel és a civil társadalommal együttműködve fogadjon el és hajtson végre részletes cselekvési tervet a struktúrák, a vezetés, a munkaerő-fejlesztés, a képzés, az együttműködés és a szakmai gyakorlat hiányosságainak korrigálására, és a cselekvési terv végrehajtására hozzon létre közös nyomon követési csoportot.

11. A következetlen ítélkezési gyakorlattal jellemezhető területeken kérjen szisztematikusan értelmező döntéseket a Legfelsőbb Semmítőszéktől, és javítsa a bíróságok e területre vonatkozó eljárási gyakorlatát.

12. Szervezett bűnözés elleni küzdelem

13. Biztosítson megfelelő forrásokat és munkatársakat a szervezett bűnözéssel kapcsolatos ügyekben eljáró különbíróságnak és ügyészségnek, és határozza meg megfelelően azok hatáskörét és belső szervezetét annak érdekében, hogy a legfontosabb ügyekben biztosítható legyen a hatékony igazságügyi fellépés;

14. Folytassa a rendőrség reformját, javítsa a rendőrségi nyomozók kapacitását, készségeit és felszereltségét, valamint orvosolja a rendőrségi fellépések feddhetetlenségével és függetlenségével, a bizonyítékgyűjtéssel és a tanúvédelemmel kapcsolatos hiányosságokat;

15. Javítsa a szervezett bűnözés és a korrupció elleni küzdelemre irányuló fellépések átfogó koordinációját azáltal, hogy a civil társadalommal együttműködve mindkét területen részletes cselekvési terveket hajt végre és nyomon követési mechanizmust léptet életbe.

16. Vagyonelkobzás

17. Fogadjon el jogszabályokat a büntetőjogi felelősséget megállapító ítélettől független vagyonelkobzásról, valamint a magas rangú tisztviselők, bírák és politikusok vagyonának hivatalból való ellenőrzéséről, és igazolja, hogy megfelelő gyakorlatot alakított ki ezen a területen;

18. Alakítson ki hatékony együttműködést a vagyonelkobzási bizottság, a pénzintézetek, a közigazgatási hatóságok és az ügyészség között – beleértve a közös munkacsoportokat –, és alakítson ki eljárási gyakorlatot arra vonatkozóan, hogy a nyomozás indításakor biztosítsák a vagyoni eszközöket;

19. Korrupció elleni küzdelem

20. Külföldi szakértőkkel együttműködve hozzon létre és képezzen ki gazdasági és pénzügyi bűnözésre szakosodott ügyészi és nyomozói hálózatokat, és vonja be azokat rendszeresen valamennyi gazdasági és pénzügyi bűnözéssel, korrupcióval, csalással és pénzmosással kapcsolatos ügybe, továbbá közös képzésekkel és szemináriumokkal biztosítsa, hogy az ügyészek ezen ügyek tekintetében a bírákkal azonos bizonyítási küszöböt fogadjanak el;

21. Biztosítsa az átfogó és kezdeményező nyomozati stratégiák ügyészség általi alkalmazását, a kapcsolódó ügyek összekapcsolását és a szisztematikus pénzügyi vizsgálatot;

22. Módosítsa a büntető törvénykönyvet, hogy megkönnyítse a jogi felelősségre vonást a gazdasági és pénzügyi bűncselekmények, valamint a hivatali visszaélések ügyében;

23. Mutasson fel meggyőző eredményeket az összeférhetetlenségről szóló felülvizsgált törvény alapján kiszabott szankciók terén.

24. A korrupció megelőzése

25. Érjen el konkrét eredményeket a korrupcióellenes intézkedések vizsgálatára és kidolgozására szolgáló átfogó projekt („Borkor”) végrehajtásában;

26. Vizsgálja felül a vagyonnyilatkozatok és a vagyonvizsgálatok rendszerét, és állítsa hatékonyan az illegális vagyonosodás felderítésének szolgálatába;

27. Hajtsa végre a GRECO politikai pártok finanszírozásának átláthatóságára vonatkozó ajánlásait;

28. Erősítse meg az illetékes közbeszerzési hatóságok igazgatási kapacitását annak érdekében, hogy tanácsot adhassanak az ajánlatkérőknek, és a kockázatértékelés alapján előzetes és utólagos ellenőrzéseket végezhessenek a közbeszerzési eljárásokon;

29. A közalkalmazotti összeférhetetlenség és az összeegyeztethetlenség tekintetében alkalmazzon valamennyi közalkalmazottra – állandó tisztviselőkre, és egyedi szolgálati szerződés keretében felvett alkalmazottakra – nézve egyenlő szabályokat.

[1] A Bizottság 2006/929/EK határozata (2006. december 13.) a Bulgáriában felállítandó együttműködési, valamint az igazságügyi reform, a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem területén érvényes külön értékelési kritériumok teljesítése terén elért haladást ellenőrző mechanizmus létrehozásáról (HL L 354., 2006.12.14., 58. o.).

[2] A jelentés a bolgár hatóságok által rendszeresen biztosított adatokon, közelebbről a Bizottság által küldött részletes kérdőívekre adott válaszokon alapul. A Bizottság munkája során független szakértői támogatást vesz igénybe, és különféle forrásokból származó dokumentumokra és adatokra támaszkodik. Ami az együttműködési és ellenőrzési mechanizmusról szóló határozatban megállapított egyes értékelési kritériumok tekintetében elért haladást illeti, annak bizottsági értékelését a kísérő dokumentum fejti ki részletesen.

[3] Az egyik ügyet – amely egy állami ügynökség korábbi igazgatóját érinti – 2010 júniusában visszautalták az ügyészségre, majd új bíró kinevezésével újra tárgyalták. A másik, egy korábbi minisztert érintő ügyben a tanúk visszavonták vallomásaikat.