2.4

A szóban forgó cselekvési tervet az alábbiakban részletezett nyolc intézkedés kíséri. 2.4.1 Környezetbarát tervezés több termék esetében. A környezetbarát tervezésről szóló irányelv jelenleg idevonatkozó minimumkövetelményeket szab meg az olyan energiafelhasználó termékek vonatkozásában, mint például a számítógépek, az elektromos fűtőtestek, a televíziókészülékek vagy az ipari ventillátorok. Ezzel a cselekvési tervvel az Európai Bizottság arra törekszik, hogy kiterjessze az irányelv hatályát azokra az energiával kapcsolatos termékekre, amelyek használatukkor nem fogyasztanak energiát, de közvetett hatást fejtenek ki e téren (mint például az ablakok). A fenti minimumkövetelményekkel együtt az irányelvnek azokat a kritériumokat is meg kell határoznia, amelyeket a környezeti teljesítmény önkéntes értékelése („benchmarking”) terén a nagymértékben környezetbarát termékeknek teljesíteniük kell. 2.4.2 Az energetikai és környezetvédelmi címkézés megerősítése. A címkézés biztosítja az átláthatóságot a fogyasztó számára, mivel jelöli a termék energiaigényét vagy környezeti teljesítményét. Ennek érdekében az Európai Bizottság a címkézés kötelező érvényének kiterjesztését javasolja több termékre, belevéve energiafelhasználó vagy az energiával kapcsolatos termékeket is. Egyrészt azon termékek köre, amelyekre alkalmazandó az energetikai címkézésről szóló 92/75/EK irányelv (amely jelenleg előírja a háztartási gépek energiafogyasztásának feltűntetését) ki fog bővülni például az ablakokkal, amelyek esetében meg kell majd jelölni azok szigetelőképességét. A mostani önkéntes környezetvédelmi címkézési rendszer pedig, amely a leginkább környezetbarát termékeket részesíti előnyben, egyszerűsödni fog, és alkalmazása kiterjed majd az élelmiszerekkel és italokkal kapcsolatos szolgáltatásokra és termékekre is. 2.4.3 Ösztönzők. A cselekvési terv azt javasolja, hogy csupán azoknak a termékeknek lehessen ösztönzőket nyújtani, és azokat szerezhessék be a tagállamok és a közösségi intézmények, amelyek elérnek egy bizonyos energiaszintet és környezeti teljesítményt. Ennek – ezt megszabó előírás esetén – címkézési osztályok szerinti azonosítás alapján kell történnie, meghagyva a tagállamok hatáskörét abban, hogy mely termékek között, mikor és hogyan osztják szét az ösztönzőket. 2.4.4 A „zöld” közbeszerzések előmozdítása: a közintézmények az Unió GDP-jének 16 %-át költik el javakra és szolgáltatásokra. A környezetbarát termékek és szolgáltatások beszerzése egyértelmű jelzéseket küldhetne a piac felé, és így ösztönözhetné azok keresletét. Ezért az Európai Bizottság új közleményt javasol a „zöld” közbeszerzések tárgyában, amely iránymutatásokat nyújtana a közintézményeknek e cél eléréséhez, és közös kritériumokat és célkitűzéseket, továbbá a pályázatok műszaki specifikációját tartalmazná. 2.4.5 Koherens adatok és módszertan: magától értetődik, hogy csak ezek alapján értékelhető a termékek környezeti teljesítménye és a piacon való elterjedésük, és követhető nyomon az előrehaladás. 2.4.6 Együttműködés a kiskereskedőkkel és a fogyasztókkal: Létre fog jönni egy kiskereskedői fórum a fenntarthatóbb termékek vásárlásának ösztönzésére, a kiskereskedelmi szektor és ellátási lánca ökológiai lábnyomának csökkentésére, továbbá a fogyasztók tájékoztatásának javítására. 2.4.7 Az erőforrás-hatékonyság, a környezetvédelmi újítás és az ipar környezetvédelmi potenciálja növekedésének elősegítése: az erőforrás-felhasználás hatékonyságán azt értve, hogy több értéket kellene létrehozni kevesebb erőforrásból, az Európai Bizottság a jelenlegi erőfeszítések alátámasztását javasolja nyomonkövetési, ösztönzési és összehasonlítási (benchmarking) intézkedéseken keresztül. Ugyanez a teendő a környezetvédelmi újítás terén is, annak érdekében, hogy megerősítsük annak az európai innovációs politikában betöltött fontos szerepét. Ehhez hasonlóan az Európai Bizottság a környezeti technológiák európai ellenőrzési rendszerének bevezetését javasolja, önkéntes jelleggel és közpénzből történő támogatással, amely lehetővé teszi a bizalom kialakulását a piacon megjelenő, új technológiák iránt. Végül az Európai Bizottság az EU aktuális környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszerének (EMAS) felülvizsgálatát javasolja annak érdekében, hogy segítsék a vállalkozásokat termelési folyamataik optimalizálásában, és erőforrás-felhasználásuk javításában. A cél a vállalkozások részvételének fokozása, továbbá a kkv-k költségeinek csökkentése. 2.4.8 Nemzetközi tevékenység. Az Európai Bizottság a nemzetközi színtérre is kiterjeszti törekvéseit, javaslatába belevéve az ágazati megállapodások ösztönzését az éghajlatról folyó nemzetközi tárgyalások során; a bevált gyakorlatok kialakításának és cseréjének elősegítését, valamint a javak és szolgáltatások nemzetközi kereskedelmének fellendítését.