[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 16.2.2005

SEC(2005) 230 végleges

Ajánlás

A TANÁCS VÉLEMÉNYE

az 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendelet 9. cikke (3) bekezdése értelmében az Egyesült Királyság aktualizált konvergenciaprogramjáról, 2003/04-2009/10

(előterjesztő: a Bizottság)

INDOKLÁS

A költségvetési egyenleg felügyeletének, valamint a gazdaságpolitikák felügyeletének és összehangolásnak megerősítéséről szóló 1466/97/EK tanácsi rendelet[1] előírja, hogy a részt nem vevő, vagyis a közös valutát nem bevezető tagállamoknak 1999. március 1-jéig konvergenciaprogramokat kell benyújtaniuk a Tanácsnak és a Bizottságnak. E rendelet 9. cikkével összhangban a Tanácsnak valamennyi konvergenciaprogramot meg kellett vizsgálnia a Bizottság értékelései és a Szerződés 114. cikke által felállított Gazdasági és Pénzügyi Bizottság által készített értékelések alapján. A program vizsgálata után a Tanács a Bizottság javaslata alapján, valamint a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően előterjesztette véleményét. A rendelet értelmében a tagállamok kötelesek minden évben benyújtani konvergenciaprogramjuk aktualizált változatát, melyet a Tanács is megvizsgálhat a fent említett eljárás szerint.

Az Egyesült Királyság az 1997/98-2003/04. közötti időszakot felölelő első konvergenciaprogramját 1998. december 22-én küldte meg, és azt a Tanács 1999. február 8-án értékelte. Az aktualizált változatok ezt követően minden évben bemutatásra kerültek. Az Egyesült Királyság konvergenciaprogramjának legutóbbi aktualizálását 2004. december 17-én nyújtotta be. A Bizottság szolgálatai elvégezték ezen aktualizálás technikai értékelését, figyelembe véve a Bizottság szolgálatai 2004. őszi gazdasági előrejelzéseinek eredményeit, valamint a magatartási kódexet[2], továbbá tekintetbe vették a várható kibocsátás becslésére közösen megállapított módszertant, a 2003-2005. közötti időszak átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásainak ajánlásait, valamint a költségvetési politikák összehangolásának erősítéséről szóló, a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek 2002. november 27-én tett bizottsági közleményt[3]. Az értékelésből az alábbi következtetések vonhatók le:

- Az Egyesült Királyság hatóságai 2004. december 17-én nyújtották be konvergenciaprogramjuk hatodik aktualizálását (a továbbiakban: aktualizálás), amely 2003/04-2009/10-ig terjedő pénzügyi éveket fogja át. Az aktualizálás tartalmazza a hatóságoknak az állami pénzügyekre vonatkozó legfrissebb előrejelzéseit a 2004. december 2-i ún. Pre-Budget Report-nak megfelelően (előzetes költségvetési jelentés-PBR). A program részben megfelel „a stabilitási és konvergencia programok tartalmára és formájára vonatkozó magatartási kódex” adatkövetelményeinek. A teljes bevételekre és kiadásokra vonatkozó adatokat nem a harmonizált ESA95 alapon szolgáltatták, az információkat pedig nem foglalták a magatartási kódexben megállapodott szabványtáblázatokba. Az aktualizálás továbbra is éves jövedelemforrásként, nem pedig eszköz értékesítéseként kezeli az UMTS spektrum értékesítéséből származó bevételeket, és nem biztosít információt azon jelentőségükről, amelyet az állami pénzügyek előrejelzéseire gyakorolnak.

- A központi makrogazdasági előrejelzés stabil gazdasági növekedéssel számol, amely 2006-ban és azt követően trendnövekedéssé gyengül. A belső kereslet várható csökkenésével a növekedés valószínűleg enyhén egyensúlyba kerül, miközben a nettó exportnak a növekedésre gyakorolt legutóbbi negatív hatása az előrejelzések szerint meg fog szűnni. A jelenleg rendelkezésre álló információk alapján a program makrogazdasági előrejelzései nagyjából valószínűnek tűnnek, azon kockázat ellenére, hogy rövidtávon a növekedés a vártnál gyengébben alakul. Az előrejelzés 2005-re kedvezőnek tűnik, és összhangban van a Bizottság szolgálatainak 2006. évi előrejelzéseivel. Ezek után a hatóságok által 2007-re és az azt követő évekre előrejelzett növekedési trend enyhén alacsonyabb a Bizottság szolgálatai által legutóbb becsült potenciális növekedésnél.

- Mégis fontos megjegyezni, hogy az Egyesült Királyság hatóságai az állami pénzügyekre vonatkozó előrejelzéseiket olyan előrejelzési szcenárióra alapozzák, amelyben a trendnövekedés negyed százalékponttal alacsonyabb a központi makrogazdasági előrejelzésben használt rátánál. Még az alacsonyabb növekedési szcenárió mellett is fennáll az a kockázat, hogy 2005-ben a GDP-növekedés az előrejelzettnél alacsonyabban alakul; mindazonáltal a kibocsátás-növekedés trendjére vonatkozó középtávú feltételezés óvatos becslésnek bizonyulhat.

- Az erős munkaerőpiac és az átlagkeresetek növekedése ellenére a HICP-infláció 2004 folyamán visszafogott maradt, általában jóval a hivatalos 2 %-os inflációs cél alatt. A kirajzolódó árnyomással számolva a Bank of England az év során négyszer emelte meg az irányadó kamatot azzal az eredménnyel, hogy a repókamat 2003 novembere óta 125 bázisponttal 4,75 %-ra emelkedett. Az angol font reáleffektív árfolyama az év első fele alatt enyhén növekedett, majd ezt követően visszaesett, és 2004 végére az index csak kissé változott év elejei értékéhez képest; e fejlemények tükrében, az euróhoz mért bilaterális árfolyam 2004 első fele alatt felértékelődött, mielőtt az évet a kb. a tizenként hónappal korábban jegyzett árfolyammal zárta. Az elmúlt év alatt az Egyesült Királyság kötvényhozamai nagyjából a nemzetközi kötvénypiacokon megfigyelhető trendeknek megfelelően alakultak, miközben a 10 éves futamidejű államkötvények Németországgal összevetett hozamkülönbözetei kb. 50 bázisponttal növekedtek 2004 elején, amely november közepére érte el majdnem 100 bázispontos csúcsértékét az előző évekhez viszonyított, az Egyesült Királyságban fellépő, a rövid lejáratú kamatok közötti magasabb felárak és a magasabb nettó államadósság kibocsátása miatt.

- Az Egyesült Királyság fiskális politikájának kerete a hazai fiskális politikát a közszektor számára meghatározó két szabályra, mint egészre épül: az ún. „aranyszabály” csak a nettó beruházások és nem a folyó kiadások finanszírozását szolgáló kormány általi hitelfelvételt célozza a gazdasági ciklus folyamán; a „fenntartható beruházás szabály” azt célozza, hogy a ciklus alatt a közösségi szektor nettó adóssága „stabil és megfontolt szinten”, a GDP 40 %-a alatt maradjon. E kereteken belül az aktualizált program előrevetíti a 2003/04 pénzügyi év 3,2 %-os GDP arányos hiányának a 2004/05 évben a 3 %-os referenciaérték alá történő csökkentését (amely pénzügyi év az Egyesült Királyság állami pénzügyeinek a Stabilitási és Növekedési Paktum szerinti értékelésének referencia időszaka). Ezek után az aktualizálás a hiány középtávon történő fokozatos csökkenését vetíti előre, de csak 1,7 %-os szintre 2008/09-ben. A kiadási hányad továbbra is a kormány politikai prioritásaival összhangban nő, beleértve a nettó beruházás növekedését, de a bevételi hányad várható növekedése a költségvetési egyensúly általános javulásához vezetne. A 2006/07 évre vonatkozó hiányelőrejelzéseket felfelé korrigálták és fenntartották 2007/08-ban az előző aktualizáláshoz képest, az alapvetően változatlan makrogazdasági kilátások ellenére; ebből adódóan az előző aktualizáláshoz képest az állami pénzügyek szigorúbb konszolidációjával fenn kívánják tartani a lazább, rövidtávú irányvonalat 2005/06-ot követően.

- Az előrejelzetthez képest magasabb hiány nagyobb valószínűséggel lép fel a közeljövőben. Különösen, a 2004/05 pénzügyi év hiánya valószínűleg túllépi a GDP 3 %-át. Mind rövid, mind középtávon a fennálló kockázatok a 2005-re előrejelzett viszonylag kedvező növekedésre és a bevételeknek a vártnál enyhébb javulására, különös tekintettel a vállalati adóra, vezethető vissza. Különösen a kiadások lassúbb előrejelzett növekedésének 2006/07-től kezdődő időszakára vonatkozóan a minisztériumok számára bonyolult lehet a szigorúbb költségvetéshez való alkalmazkodás és így elképzelhető az összegyűlt elköltetlen egyenlegek felhasználása. Mindazonáltal 2006/07-től ezen negatív kockázatokat kiegyenlítik a viszonylag óvatos makrogazdasági előrejelzések.

- E kockázatértékelés tekintetében úgy tűnik, hogy a program költségvetési irányvonala nem biztosít elég széles biztonsági sávot arra, hogy szokásos makrogazdasági ingadozások esetén ne lépjék túl a GDP 3 %-ában megadott hiány-küszöbértéket a programidőszak egésze alatt. Nem elégséges annak biztosítására, hogy 2009/10-ig elérjék a Stabilitási és Növekedési Paktum középtávú célját, az egyensúlyközeli költségvetési helyzetet. Ugyanakkor azonban meg kell jegyezni, hogy az adóssághányad viszonylag alacsony és az előrejelzett egyenlegekre hatást gyakorol a fent említett jelentős állami beruházási program végrehajtása.

- A bruttó adóssághányad valószínűleg visszafogottan nő az aktualizálás által lefedetett időszakban (nagymértékben az elsődleges egyenlegek hiányai miatt), amely 2007/08-ban a GDP 43 %-a alatt éri el csúcsértékét, jóval a Szerződésben meghatározott, a GDP 60 %-át kitevő referenciaérték alatt.

- A program áttekinti a kormány strukturális reformprogramjának alakulását az előző aktualizálás óta, és információt szolgáltat a munkaerőpiacon, a termék- és tőkepiacon zajló reformokról. Továbbá bemutatja az állami pénzügyek minőségének az állami szektor hatékonyságát fokozó programon keresztüli javítását szolgáló további intézkedéseket, összhangban a brit hatóságok számára készített 2003-2005 évi átfogó gazdaságpolitikai iránymutatások (BEPG) ajánlásaival annak érdekében, hogy az állami szolgáltatások az állami kiadások tervezett növelésével „…eredményesek és költséghatékonyak legyenek.” Az aktualizálás szintén rámutat jelentős, folyamatban levő, az állami szektor kibocsátás mérésének javítását célzó erőfeszítésekre.

- Úgy tűnik, az Egyesült Királyság viszonylag kedvező helyzetben van az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát illetően. A viszonylag alacsony adósság/GDP hányad és az Egyesült Királyság hatóságai által az állami pénzügyek hosszú távú fenntarthatóságának hangsúlyozása a jelenlegi politikákban, e tekintetben pozitív tényezőknek tekintendők. A programban bemutatott stratégia alapvetően a magas és stabil hosszú távú gazdasági növekedés elérésén, valamint az ennek előfeltételeként tekintett stabil és fenntartható állami pénzügyeken alapul. Bár a népességöregedéssel kapcsolatos kiadások nem hagyhatók figyelmen kívül – mivel fennáll a lehetősége annak, hogy a magánnyugdíjak biztosítására nem állnak rendelkezésre elégséges források, ami hatással lehet az Egyesült Királyság állami pénzügyeire – a hatóságok 2005 áprilisától kezdődően bevezetik az ún. Nyugdíjbiztosítási Alapot, amelynek célja a csődbe jutott magánnyugdíj-rendszerek tagjainak védelme. E rendszer hatékonyságát azonban még ellenőrizni kell. Továbbá, az Egyesült Királyság hazai fiskális szabályaihoz való ragaszkodás ahhoz vezethet, hogy az állami nyugdíjakban bekövetkező bármilyen növekedést (a ciklus átlagában) bevételekből vagy a kiadások átstrukturálásából finanszírozzák. Az Egyesült Királyság viszonylag alacsony adóhányada képes megkönnyíteni minden olyan egyensúlytalanság kisimítását, amely hosszú távon felmerülhet.

- Általánosan, a programban bemutatott gazdaságpolitikák részben megfelelnek az Egyesült Királyságnak címzett, az átfogó gazdaságpolitikai iránymutatások 2004. évi aktualizálásának az állami pénzügyek területére vonatkozó országspecifikus ajánlásainak, amelyek szerint az Egyesült Királyságnak javítania kell a ciklikusan kiigazított pozícióján összhangban a középtávú egyensúlyközeli vagy többletet felmutató költségvetési pozícióval. 2004/05-re a tényleges eredményekben bekövetkező haladás bizonyítékai igazolatlanok maradnak és nagyfokú bizonytalanság jellemzi mind a kiadásokat, mind a bevételeket, ami miatt fennmarad a GDP 3 %-át túllépő hiány fent említett kockázata. Továbbá, a 2005/06-ra tervezetett enyhe expanzív irány és a középtávú költségvetési irányvonal nem állnak összhangban az átfogó gazdaságpolitikai iránymutatások ajánlásaival.

- A fentiek tekintetében, az Egyesült Királyság számára helyénvaló lenne, hogy összhangban a tervekkel biztosítsa a 2004/05 pénzügyi évben a GDP 3 %-a alatti hiányt, és javítsa a ciklikusan kiigazított költségvetési pozíciót az egyensúlyhoz közeli vagy többletet felmutató költségvetési helyzet középtávon történő elérése illetve fenntartása érdekében.

Ezen értékelés alapján a Bizottság elfogadta az Egyesült Királyság aktualizált konvergencia programjáról szóló tanácsi véleményre tett mellékelt ajánlást, és továbbítja azt a Tanácsnak.

Ajánlás

A TANÁCS VÉLEMÉNYE

az 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendelet 9. cikke (3) bekezdése értelmében az Egyesült Királyság aktualizált konvergenciaprogramjáról, 2003/04-2009/10

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének, valamint a gazdaságpolitikák felügyeletének és összehangolásának megerősítéséről szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre[4], és különösen annak 9. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság ajánlására,

a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT HOZTA:

1. 2005. március 8-án a Tanács megvizsgálta az Egyesült Királyság aktualizált konvergenciaprogramját, amely a 2003/04-2009/10 időszakot fogja át. A program részben megfelel „a stabilitási és konvergencia programok tartalmára és formájára vonatkozó magatartási kódex” adatkövetelményeinek. A teljes bevételekre és kiadásokra vonatkozó adatokat nem a harmonizált ESA95 alapon szolgáltatták, az információkat pedig nem foglalták a magatartási kódexben megállapodott szabványtáblázatokba. Az aktualizálás továbbra is éves jövedelmi forrásként, nem pedig eszköz értékesítésként kezeli az UMTS spektrum értékesítéséből származó bevételeket, és nem részletezi azon jelentőségüket, amelyet az állami pénzügyek előrejelzéseire gyakorolnak. Ennek megfelelően felkérik az Egyesült Királyságot, hogy feleljen meg az adatkövetelményeknek.

2. A program két különböző makrogazdasági és költségvetési előrejelzési szcenáriót tartalmaz: a fő („headline”) makrogazdasági szcenáriót, és az alacsonyabb növekedéssel számoló szcenáriót, amely a központi előrejelzésnél negyed százalékponttal alacsonyabb növekedési trendfeltételezésen alapul; az utóbbi az államháztartási előrejelzések alapja. Az alacsonyabb növekedési szcenáriót emiatt a költségvetési előrejelzések értékeléséhez használt referenciának tekintik, és nagyjából valószínű feltételezéseket tartalmaz. A szcenárió 2005-ben 3 %-os reál GDP-növekedéssel számol, amely csak enyhén alacsonyabb a 2004. évi 3½ %-os növekedésnél, mielőtt 2007/08-ra 2¼ %-ra csökkenne. A jelenleg rendelkezésre álló információk alapján 2005-ben fennáll a veszélye annak, hogy a GDP-növekedés az előrejelzésekhez képest lelassul, mivel úgy tűnik, hogy az előrejelzett növekedést a jelenlegi előrejelzési skálán magasra becsülik; mindazonáltal középtávon az államháztartási előrejelzések alapjául szolgáló növekedési trend feltételezések óvatos becslésnek bizonyulhatnak. A program inflációs előrejelzései reálisnak tűnnek.

3. Az Egyesült Királyság fiskális politikájának kerete a hazai fiskális politikát a közszektor számára meghatározó két szabályra, mint egészre épül: az ún. „aranyszabály” csak a nettó beruházások és nem a folyó kiadások finanszírozását szolgáló kormány általi hitelfelvételt célozza a gazdasági ciklus folyamán; a „fenntartható beruházás szabály” azt célozza, hogy a ciklus alatt a közösségi szektor nettó adóssága „stabil és megfontolt szinten”, a GDP 40 %-a alatt maradjon. E kereteken belül az aktualizált program előrevetíti a 2003/04 pénzügyi év becsült 3,2 %-os GDP arányos hiányának a 2004/05 évben a 3 %-os referenciaérték alá történő csökkentését (amely pénzügyi év az Egyesült Királyság állami pénzügyeinek a Stabilitási és Növekedési Paktum szerinti értékelésének referencia időszaka). Ezekután az aktualizálás a hiány középtávon történő további fokozatos csökkenését vetíti előre, de csak 1,7 %-os szintre 2008/09-ben. A kiadási hányad továbbra is a kormány politikai prioritásaival összhangban nő, de a bevételi hányad várható növekedése, amennyiben az megvalósul, a költségvetési egyensúly általános javulásához vezetne. Az összkiadásokon belül jelentős állami beruházási programot hajtanak végre, amelynek célja a nettó állami beruházásoknak a 2004/05 évi GDP 1,9 %-os szintjéről történő emelése 2,4 %-ra 2007/08-ban. A 2003. évi aktualizáláshoz képest mind az idei, mind a következő pénzügyi évre előrevetített hiányt felfelé korrigálták; 2005/06-ot követően ugyanakkor az aktualizálás középtávú előrejelzései az állami pénzügyeknek az előző aktualizáláshoz képest enyhén gyorsabb konszolidációját tartalmazza.

4. Világosan látható annak kockázata, hogy a költségvetési eredmény a programban előrejelzetthez képest rövidtávon rosszabbul alakulhat. Különösen, a 2004/05 pénzügyi év hiánya valószínűleg túllépi a GDP 3 %-át. Mind rövid, mind középtávon a fennálló kockázatok a 2005-re előrejelzett viszonylag kedvező GDP-növekedésre és a bevételeknek a vártnál enyhébb javulására, különös tekintettel a vállalati adóra, vezethetők vissza. Különösen a kiadások lassúbb előrejelzett növekedésének 2006/07-től kezdődő időszakára a minisztériumok számára bonyolult lehet a szigorúbb költségvetéshez való alkalmazkodás és így elképzelhető az összegyűlt elköltetlen egyenlegek felhasználása. Mindazonáltal 2006/07-től ezen negatív kockázatokat kiegyenlítik a viszonylag óvatos makrogazdasági előrejelzések.

5. E kockázatértékelés tekintetében úgy tűnik, hogy a program költségvetési irányvonala nem biztosít elég széles biztonsági sávot arra, hogy szokásos makrogazdasági ingadozások esetén ne lépjék túl a GDP 3 %-ában megadott hiány-küszöbértéket a programidőszak egésze alatt. Nem elégséges annak biztosítására, hogy 2009/10-ig elérjék a Stabilitási és Növekedési Paktum középtávú célját, az egyensúlyközeli költségvetési helyzetet. Ugyanakkor azonban meg kell jegyezni, hogy az adóssághányad viszonylag alacsony és az előrejelzett egyenlegekre hatást gyakorol a fent említett jelentős állami beruházási program végrehajtása.

6. A bruttó adóssághányad a becslések szerint 2003/04-ben a GDP 39,5 %-a volt, ami jóval a Szerződésben meghatározott, a GDP 60 %-át kitevő referenciaérték alatt van. A program előrevetíti az adóssághányad visszafogott, két százalékpont alatti növekedését a 2009/10-ig terjedő időszakra.

7. Úgy tűnik, hogy az Egyesült Királyság viszonylag kedvező helyzetben van az állami pénzügyek hosszú távú fenntarthatóságát illetően, a népesség elöregedésével összefüggésben becsült jelentős költségvetési terhek ellenére. A viszonylag alacsony adósság/GDP hányad és az Egyesült Királyság hatóságai által az állami pénzügyek hosszú távú fenntarthatóságának hangsúlyozása a jelenlegi politikákban, e tekintetben pozitív tényezőknek tekintendők. A népességöregedéssel kapcsolatos magas kiadások nem hagyhatók figyelmen kívül, mivel fennáll a lehetősége annak, hogy a magánnyugdíjak biztosítására nem állnak rendelkezésre elégséges források, ami hatással lehet az Egyesült Királyság állami pénzügyeire, a hatóságok 2005 áprilisától kezdődően bevezetik az ún. Nyugdíjbiztosítási Alapot, amelynek célja a csődbe jutott magánnyugdíj-rendszerek tagjainak védelme. Ezek az intézkedések üdvözlendőek, bár ezek hatékonyságát még nem ellenőrizték. Az Egyesült Királyság viszonylag alacsony adóhányada képes megkönnyíteni minden olyan egyensúlytalanság kisimítását, amely hosszú távon felmerülhet.

8. A programban bemutatott gazdaságpolitikák részben megfelelnek az Egyesült Királyságnak címzett, az átfogó gazdaságpolitikai iránymutatások 2004. évi aktualizálásának az állami pénzügyek területére vonatkozó országspecifikus ajánlásainak, amelyek szerint az Egyesült Királyságnak „javítania kell a ciklikusan kiigazított pozícióján összhangban a középtávú egyensúlyközeli vagy többletet felmutató költségvetési pozícióval.” 2004/05-re fennmarad annak kockázata, hogy a hiány túllépi a GDP 3 %-át. Továbbá, a 2005/06-ra tervezett enyhe expanzív irány és a középtávú költségvetési irányvonal nem állnak összhangban az átfogó gazdaságpolitikai iránymutatások ajánlásaival.

* * *

A fenti értékelés tekintetében, a Tanács azt az álláspontot képviseli, hogy az Egyesült Királyság számára helyénvaló lenne, hogy (i) összhangban a tervekkel biztosítsa a 2004/05 pénzügyi évben a GDP 3 %-a alatti hiányt, és (ii) javítsa a ciklikusan kiigazított költségvetési pozíciót az egyensúlyhoz közeli vagy többletet felmutató költségvetési helyzet középtávon történő elérése illetve fenntartása érdekében.

A kulcsfontosságú makrogazdasági és költségvetési előrejelzések összehasonlítása

[pic]

[1] HL L 209., 1997.2.8. Az e szövegben említett valamennyi dokumentum megtalálható a következő internetes oldalon: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[2] A Gazdasági és Pénzügyi Bizottságnak a stabilitási és konvergencia programok tartalmáról és formájáról szóló, az ECOFIN-Tanács által 2001.7.10-én jóváhagyott, átdolgozott véleménye.

[3] COM(2002) 668, 2002.11.27.

[4] HL L 209., 1997.8.2., 1. o. Az e szövegben említett összes dokumentum megtalálható a következő weboldalon: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.