[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 3.10.2008

COM(2008) 615 végleges

Javaslat:

A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Közösség és Kanada között a polgári légi közlekedés biztonságáról létrejött megállapodás aláírásáról

Javaslat:

A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Közösség és Kanada között a polgári légi közlekedés biztonságáról létrejött megállapodás megkötéséről

(előterjesztő: a Bizottság)

INDOKOLÁS

1. BEVEZETÉS

1. A Bizottság 2004. február 25-én felhatalmazást kért a Tanácstól, hogy tárgyalásokat folytasson Kanadával a tanúsítási megállapítások kölcsönös elfogadásáról a polgári légi közlekedés biztonsága és a környezeti összeegyeztethetőség területén.

2. A Tanács 2004. április 21-én megadta a felhatalmazást és utasította a Bizottságot, hogy e tárgyalásokat a tárgyalási irányelvekkel összhangban folytassa le, továbbá a feladatának támogatására kijelölt egy különbizottságot.

3. A Bizottságnak adott felhatalmazás főleg az alábbi két szempontra összpontosító ténymegállapítások kölcsönös elfogadásáról szóló megállapodásra vonatkozott:

1. az egyik fél szabályozási ellenőrzése mellett tervezett, gyártott, módosított vagy javított termékeknek a másik fél szabályozási ellenőrzése mellett történő lajstromozása vagy üzemeltetése céljából a szükséges jóváhagyások könnyebb kibocsátása;

2. az egyik fél szabályozási ellenőrzése mellett lajstromozott vagy üzemeltetett légi járműveknek a másik fél szabályozási ellenőrzése alá tartozó szervezetek által történő karbantartása.

4. A tárgyalási irányelvek elsődleges célkitűzése a megállapodás hatálya alá tartozó áruk és szolgáltatások kereskedelmének megkönnyítése volt, hogy az értékelések, vizsgálatok és ellenőrzések megismétlését a lehető legnagyobb mértékben a jelentősebb szabályozási különbségekre korlátozzák, és hogy az egyik fél tanúsítási rendszerére lehessen bízni a másik fél követelményeinek való megfelelés ellenőrzését.

5. E célkitűzések elérése érdekében a tárgyalási irányelvek a következő eszközöket határozták meg:

- a két fél követelményeinek és szabályozási eljárásainak fokozatos közelítése;

- a Kanada és az Egyesült Légügyi Hatóság (JAA) együttműködése során szerzett tapasztalatokra építve a kölcsönös bizalom további fenntartása az egyes felek tanúsítási rendszerei iránt, hogy a tagállamok illetékes hatóságai elvégezhessék Kanada illetékes hatósága, vagyis a Transport Canada (TCCA) nevében a 216/2008/EK rendelet végrehajtása érdekében elvégezendő feladataikat, amely rendelet az Európai Repülésbiztonsági Ügynökséget létrehozó és polgári repülés közös szabályairól szóló 1592/2002/EK rendelet helyébe lépett.

- bármelyik fél számára azon lehetőségnek a biztosítása, hogy a saját jóváhagyásainak kibocsátásához szükséges, a másik fél szabályozási eljárásába bevont szervek által végzett megfelelőségi értékelések és szabályozási felügyelet megfelelő elvégezéséről meggyőződjön;

- az együttműködés erősítése a felek közötti rendszeres konzultáción keresztül abból a célból, hogy a megállapodás megfelelően működjön, különösen a megállapodás végrehajtásába bevont szabályozási szervek folyamatos megfelelőségének és képességeinek kölcsönös ellenőrzésére szolgáló megfelelő együttműködési mechanizmusok bevezetésén keresztül;

- rendszer felállítása a megállapodás és különösen az annak szerves részét képező mellékletek működésének folyamatos ellenőrzésére, valamint a megállapodás hatékony kezelése a két fél képviselőiből álló közös bizottság által, amelynek a feladata, hogy a megállapodás végrehajtásából fakadó bármely problémára gyors megoldást találjon és arra javaslatot tegyen.

2. A TÁRGYALÁSOK FOLYAMATA

6. A Kanadával folytatott tárgyalások során központi kérdés volt, hogy hogyan lehet lehetővé tenni a légi járművek, azok komponensei és berendezései légi alkalmasságát, valamint az azokat tervező, gyártó és karbantartó szervezetek megfelelőségét tanúsító jóváhagyások kölcsönös elfogadását. E jóváhagyásokat bizonyos légialkalmassági és karbantartási eljárások alkalmazását követően bármelyik fél kiállíthatja. A tárgyalások során a felek úgy határoztak, hogy ezen eljárások részleteit a megállapodás külön mellékleteiben lefektetik.

7. A megállapodásnak és mellékleteinek szövegét a Bizottság és a Transport Canada 2007. április 25-én Brüsszelben parafálta. Mivel ebben az időszakban a kanadai fél belső auditeljárásai és felügyeleti rendszere éppen újraszervezés alatt álltak, a Bizottság és az EASA felkérte a kanadai felet, hogy a bizalom építését szolgáló párbeszéd során mutassa be a Közösségnek az új eljárás hatékonyságát, különösen pedig a karbantartás és a karbantartó szervezetek felügyelete terén, mielőtt a felek a megállapodás aláírásának céljával megkezdik belső eljárásaik véglegesítését.

8. A kölcsönös bizalom megteremtésének részeként az EASA és a TCCA számos alkalommal találkozott, hogy a műszaki területen tevékenykedő két szerv útmutató dokumentumokat készítsen a karbantartás és az azzal kapcsolatos műszaki értékelő tevékenységük tekintetében. A JAA keretein belül, egy munkamegállapodásra alapozott gördülékeny és hatékony együttműködés során a Közösség és Kanada már számos tapasztalatra szert tett, és így kialakult a bizalom a kanadai rendszer irányában. Ezért volt szükség annak értelmezésére és értékelésére, hogy a Transport Canada által előirányzott változtatások milyen hatással lennének annak jelenlegi biztonságigazgatási rendszerére és a megállapodás alkalmazására, illetve még pontosabban a két fél közötti bizalom fennmaradására.

9. A Transport Canada belső auditeljárásait és felügyeleti rendszerét két lépésben változtatnák meg:

- Az első fázis a Transport Canada szabályozási ellenőrzése alá tartozó vállalatok biztonsági helyzetének kockázatelemzés alapján történő ellenőrzéséből állt; valamint a hatóság kapacitásigényének felméréséből, amely kapacitással biztosítani lehet a szabályozási követelmények megfelelő megvalósítását és végrehajtását anélkül, hogy a kialakított felügyeleti eljárások változnának.

- A második fázisban kerülne sor az első fázisban végrehajtott kockázatelemzés tapasztalatai és eredményei alapján adott esetben célszerűnek mutatkozó változtatások bevezetésére.

10. Mivel az előirányzott változtatások hatással lehetnek a karbantartásra és a kanadai hatóságoknak a kanadai karbantartó szervezetek irányában gyakorolt felügyeletére, 2007. április 23-án és 24-én, Kölnben, valamint 2007. június 6-án Prágában számos előadást tartottak az EASA-nak arról, hogy milyen – kockázatelemzésen és biztonsági rendszereken alapuló – új megközelítést kíván alkalmazni a TCCA a vállaltok felügyeletében. Ezek az előadások azt mutatták, hogy az első fázisban bevezetett változtatások összességében pozitív eredményeket hoztak, hiszen lehetővé tették a hatóság számára, hogy a szabályozási ellenőrzése alá tartozó vállalatok kockázatainak elemzése révén az erőforrásaik elosztásához jobb prioritásokat tudjanak meghatározni, és így célzottan tudjanak beavatkozni. Az előadásokat követően az EASA szabványosításért felelős csoportja (2007. szeptember 17. és 22. között) Ottawába látogatott. A látogatás során a TCCA a felügyelet gyakorlásának számos vetületét tisztázta, és ezen felül az új TCCA-megközelítés megismerése érdekében az EASA végre is hajtott egy ellenőrzést (MIST, a karbantartás nemzetközi szabványosítása). Főként mivel a folyamatos légialkalmassági és karbantartási ellenőrzések gyakorisága az első fázisban változatlan maradt, a látogatás megerősítette a kanadai rendszer megváltoztatásának pozitív eredményeit.

11. Az első szakasz még folyamatban van. Az EASA és a Transport Canada közti különböző találkozók során az Ügynökség általános elégedettségét fejezhette ki a tekintetben, hogy a TCAA által bevezetett rendszer a Közösségi rendszerrel egyenértékű biztonsági szintet nyújt. Annak érdekében, hogy a karbantartó szervezetek ellenőrzésének a második szakaszban esetleg bevezetendő változtatásaira fel lehessen készülni, és jobban lehessen kezelni azokat, az EASA és a TCCA a megállapodás által létrehozott karbantartási vegyes szakbizottság munkáját fogja igénybe venni, ezzel biztosítva, hogy az egymás felügyeleti rendszerébe vetett bizalom végig megmaradjon.

3. A MEGÁLLAPODÁS JOGALAPJA

12. A Bíróság esetjogával összhangban az árukereskedelem technikai akadályinak leküzdése az EK-Szerződés 133. cikkének (1) bekezdése alapján a közös kereskedelempolitika és így a Közösség kizárólagos hatáskörébe tartozik[1].

13. Továbbá a 216/2008/EK rendelettel[2] felváltott, a polgári repülés területén a közös szabályokról és az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség létrehozásáról szóló 1592/2002/EK rendelet 2002. szeptemberi hatálybalépésével a Közösség harmonizálni tudta az adott rendelet hatálya alá tartozó területeket, azaz: a repüléstechnikai termékek kezdeti és folyamatos légi alkalmasságát (beleértve a karbantartást) és a környezeti összeegyeztethetőségét. Ezt a rendeletet egy sor végrehajtási intézkedéssel (az 1702/2003/EK és a 2024/2003/EK bizottsági rendelet) egészítették ki, amelyek meghatározzák a kérelmezők, a bizonyítványok tulajdonosai és a hatóságok által betartandó követelményeket és eljárásokat annak biztosítása céljából, hogy az alaprendelet alapvető követelményeit és célkitűzéseit mindenkor tiszteletben tartsák. A javasolt megállapodás az ERTA-ügy értelmében érinti e közösségi jogszabályokat.

14. A Bizottság ezért úgy tekinti, hogy az EK-Szerződés 133. cikkének (4) bekezdése és a 80. cikkének (2) bekezdése alapján a Közösségnek kizárólagos hatásköre van a megállapodás megkötésére.

4. A MEGÁLLAPODÁS SZERKEZETE

15. A tárgyalások során kialakított megállapodás nagymértékben a repülésbiztonság területén létrejött „klasszikus” megállapodások, az ún. „BASA” megállapodások – ahogy a tagállamok és Kanada között a repülésbiztonság területén létrejött kétoldalú megállapodásokat nevezik – szerkezetét tükrözi. A BASA-hoz hasonlóan a megállapodás a másik fél rendszerében való bizalmon és a szabályozási különbségek összehasonlításán alapul. Így az meghatározza a kiviteli és behozatali hatóság közötti együttműködésre vonatkozó kötelezettségeket és módszereket a célból, hogy ez utóbbi hatóság a repüléstechnikai termékekre, alkatrészekre és berendezésekre vonatkozóan kibocsáthassa saját bizonyítványait a kiviteli hatóság által elvégzett valamennyi értékelés megismétlése nélkül; meghatározza továbbá a megállapodás módosításához szükséges vitarendezési eljárásokat.

16. Az ennek elvégzéséhez felhasznált módszereket, vagyis az együttműködést és egymás tanúsítási ténymegállapításainak kölcsönös elfogadását a légi alkalmasság és a karbantartás területén (módszerek, a megállapodás hatálya alá tartozó termékek és szolgáltatások, a „különleges feltételeknek” nevezett szabályozási különbségek) a megállapodás mellékletei tartalmazzák.

17. A megállapodástervezet különbözik a tagállamok és a harmadik országok között korábban létrejött BASA-któl, beleértve a Kanadával létrejött megállapodásokat is. A meglévő kétoldalú megállapodások esetében a mellékletek tartalma a polgári légiközlekedési hatóságok szintjén létrejött külön megállapodásokban szerepel, amelyeknek nincs a szerződésekre jellemző kötelező ereje. E megállapodásokat rendszerint „MIP”-nek (maintenance implementation procedures – karbantartásra vonatkozó végrehajtási eljárások) és „IPA”-nak (Implementing Procedures for Airworthiness – légi alkalmasságra vonatkozó végrehajtási eljárások) nevezik. A BASA rendelkezéseinek hatálybalépése gyakorlatilag csak a légialkalmassági végrehajtási eljárások és/vagy a karbantartási végrehajtási eljárások aláírását követően történhet meg, mivel ezek a szövegek határozzák meg a BASA célkitűzései elérésének módját. A két fél a tárgyalások kezdetétől fogva egyetértett abban, hogy a mellékletben határozzák meg azokat az egyedi eljárásokat, amelyek lehetővé teszik a két félnek, hogy a két területen – a kialakítás és a gyártás tanúsítása, valamint a karbantartó szervezetek jóváhagyása – született ténymegállapításait kölcsönösen elfogadják, továbbá ez a melléklet mindkét fél számára kötelező erejű lesz és a megállapodás szerves részét fogja képezni.

18. A megállapodástervezet lehetővé teszi a feleknek, hogy mérlegelhessék, a megállapodás működését milyen módon lehetne továbbfejleszteni, és hogy a vegyes bizottság útján ajánlásokat tegyenek az akár új mellékletek felvételét is jelentő módosításokra. Meghagyja a feleknek azt a lehetőséget, hogy a megállapodást és a mellékleteit azzal a módosítási eljárással módosíthassák, amely az utolsó olyan értesítés megküldésével zárul, amelyben a felek értesítik egymást arról, hogy a megállapodás szerinti módosítás hatálybalépéséhez szükséges belső eljárásaik lezárultak. Különösen ha a módosítások tárgya a létező mellékletek megváltoztatása vagy új mellékletek felvétele, akkor a felek megegyezhetnek abban, hogy a megállapodást a felek közötti egyszerű diplomáciai jegyzékváltás útján módosítják.

19. Továbbá a megállapodástervezet összességében előnyös a Közösség számára, hiszen általa valamennyi tagállam vonatkozásában megvalósul a tanúsítási ténymegállapítások kölcsönös elfogadása a légi alkalmasság valamennyi területén. Meg kell jegyezni, hogy jelenleg csak hat tagállamnak van Kanadával kétoldalú terméktanúsítási megállapodása. Saját jóváhagyásainak kibocsátásához a Transport Canada eddig is elfogadta az európai hatóságok ténymegállapításait, különösen ha azokat a JAA égisze alatt hozták. A JAA pedig auditálta a kanadai rendszert, és a követendő eljárásokat részletező „kiszervezési szerződésekben” állapodott meg a kanadai hatósággal, amelyek lehetővé teszik a JAA-nak, hogy a ténymegállapítások elfogadását javasolja a JAA-tagállamok hatóságainak. Ugyanez a megközelítés érvényes a karbantartó szervezetek jóváhagyására, amely területen csak hat hivatalos megállapodás létezik. Ezen a területen is "kiszervezési" megállapodás megkötésére került sor a Transport Canada és a JAA között, amely lehetővé teszi, hogy a JAA tagállamainak hatóságai elfogadják a kanadai hatóság felügyelete alatt álló kanadai javítóállomások (karbantartási szervezetek) elfogadását. Jelenleg nincsenek olyan megállapodások, amelyek a repüléstechnikai termékek környezeti tanúsításáról rendelkeznének.

5. A MEGÁLLAPODÁS TARTALMA

5.1. A felek egyértelmű jogai és kötelezettségei

20. A megállapodás nem tartalmaz olyan rendelkezést, amely a bármely fél alkalmazandó jogszabályaiban megengedett mérték túllépését javasolja. Az Európai Közösség alkalmazandó jogszabálya az 1592/2002/EK rendelet helyébe lépő 216/2008/EK rendelet, továbbá ennek végrehajtásai intézkedései és ezek valamennyi módosítása.

21. A közösségi rendszert teljes egészében tükrözi a szövegtervezet, amely világosan megkülönbözteti a repüléstechnikai termékek és komponensek, illetve az ilyen termékeket és komponenseket tervező és gyártó szervezetek tanúsításához kapcsolódó feladatokat.

22. A Kanada és a JAA közötti kétoldalú kapcsolatok kedvező tapasztalatainak fényében a karbantartást illetően a kanadai fél azt javasolta, hogy lépjenek túl a 216/2008/EK rendelet 12. cikkének (1) bekezdésén, amely ugyanúgy, mint korábban az 1592/2002/EK rendelet 9. cikkének (1) bekezdése, arról rendelkezik, hogy nemzetközi megállapodások keretében az EASA vagy a tagállamok légiközlekedési hatóságai bizonyítványokat állíthatnak ki egy harmadik ország légiközlekedési hatóságai által kiadott bizonyítványok alapján. A kanadai hatóságok valóban azt javasolták, hogy az EASA nevében adnak ki jóváhagyásokat az Európai Közösségben tervezett légi járműveken vagy alkatrészeken karbantartási munkát elvégző, kanadai telephelyű karbantartási szervezeteknek, és így az Ügynökségnek nem kellene a Transport Canada által kiadott bizonyítványok/jóváhagyások alapján bizonyítványokat/jóváhagyásokat kiadnia. A javaslattal megmutatkozott a kanadai félnek a teljes kölcsönös elismerés elérésére való hajlandósága a karbantartás területén.

23. A Bizottság álláspontja szerint a 216/2008/EK rendelet 12. cikke (1) bekezdésének rendelkezései nem akadályozzák meg a Közösséget abban, hogy egy olyan nemzetközi megállapodást kössön, amely szerint a harmadik ország illetékes hatósága által kiadott bizonyítványok automatikusan érvényesek a Közösségben.

Ennek tudatában a karbantartás területén a megállapodás a következőkről rendelkezik:

- A felek megállapodnak abban, hogy a karbantartási eljárás céljaira, az egyik fél karbantartással kapcsolatos alkalmazandó jogszabályainak és a B1. függelékben meghatározott szabályozási követelményeknek való megfelelés egyenértékű a másik fél alkalmazandó jogszabályainak való megfeleléssel.

- A felek megállapodnak, hogy a karbantartási eljárás céljaira bármely fél illetékes hatóságainak tanúsítási gyakorlata és eljárásainak alkalmazása a fent említett feltételeknek való megfelelés egyenértékű bizonyítékául szolgálnak.

- A felek megállapodnak abban, hogy a karbantartási eljárás céljaira a feleknek a karbantartó személyzet szakszolgálati engedélyeit érintő előírásai egyenértékűnek tekinthetők.

5.2. A felhatalmazás célkitűzéseinek elérését szolgáló egyes eszközök

24. A tervezet meghatározza, hogy mindegyik fél elfogadja a másik fél által a meghatározott különleges eljárások eredményeként tett megfelelőségi ténymegállapításokat, amennyiben ezeket a mellékletek rendelkezéseivel összhangban teszik – 3. cikk (1) bekezdés.

25. A szövegtervezet elismeri mindkét fél szabályozási hatóságának azon jogát, hogy a másik fél rendszerének való megfelelőséget tanúsító bizonyítványt állítson ki a másik fél nevében – 3. cikk (1) bekezdés.

26. A megállapodástervezet a megfelelő mechanizmus segítségével biztosítja, hogy a másik fél rendszerében való bizalom megmaradjon: folyamatos együttműködési és konzultációs rendszerről rendelkezik, amelyet auditok, vizsgálatok, kellő időben történő értesítések és a megállapodás hatálya alá tartozó valamennyi kérdésről tartott konzultációk keretében zajló megerősített együttműködés eszközével valósítanak meg – a kölcsönös együttműködésről, segítségnyújtásról és az átláthatóságról szóló 8. cikk.

5.3. Rendszeres konzultációk és gyors vitarendezés

27. A megállapodástervezetet úgy dolgozták ki, hogy a végrehajtásából eredő technikai kérdések lehető leggyorsabb megoldása céljából napi szinten zavartalanul működjön. Ebből a célból létrehozzák a felek vegyes bizottságát, továbbá a felek vegyes bizottságának jelentő és a mellékletek alkalmazását folyamatosan ellenőrző albizottságokat is: a tanúsítási vegyes szakbizottságot és a karbantartási vegyes szakbizottságot. Mind a vegyes bizottság, mind az albizottságok konzultációs és közvetítői funkciókkal rendelkeznek a felek közötti véleménykülönbségeknek egy fórumon keresztül történő megoldására a megállapodás zavartalan működésének biztosítása céljából – 9. cikk (vegyes bizottság) és a tanúsítást érintően az 1. melléklet 2.2. pontja, valamint a karbantartást érintően a 2. melléklet 4.2. pontja.

28. A vegyes bizottság feladata, hogy a megállapodás és a mellékletek módosításait megvitassa és arra vonatkozóan javaslatot tegyen a felek részére, továbbá feladat a szabályozási együttműködés és az átláthatóság terén munkaeljárásokat kifejleszteni minden olyan tevékenységre, amelyekre az albizottságok nem fejlesztenek ki eljárásokat. E módon a két melléklet által le nem fedett, de a Közösségi jog részét képző területek (például a légi járművek üzemeltetése, a szakszolgálati engedélyek vagy a szimulátorok) vonatkozásában építő módon lehet párbeszédet folytatni, és elő lehet készíteni a megállapodás jövőbeni módosításait.

29. Konzultációt bármikor lehet kérni – 15. cikk. A felek azonban minden erőfeszítést megtesznek, hogy a technikai kérdéseket a lehető legalacsonyabb szinten oldják meg, mielőtt azok tényleges „vitává” válnának.

5.4. A másik rendszerébe vetett erős bizalom fenntartása

30. A másik fél kezdeti és folyamatos légialkalmassági tanúsítási rendszerében való erős bizalom fenntartása céljából a Közösség és Kanada az alábbi kötelezettségeket vállalják:

- tájékoztatják a másik felet arról, melyik az „illetékes hatóság”; a Közösség számára ez azt jelenti, hogy tájékoztja a kanadai felet arról, hogy a nemzeti légiközlekedési hatóság (EASA általi) auditja sikeresen lezárult, és ezen audit azt állapította meg, hogy az adott hatóság teljes mértékben megfelel a közösségi jogszabályoknak, valamint hogy a vonatkozó területeken ismeri a kanadai jogszabályok által támasztott követelményeket, és képes a tanúsítás és a karbantartás területén a melléklet előírásaiból fakadó kötelezettségeket végrehajtani – 5. cikk (2) és (3) bekezdés;

- rendszeres időközönként végzett auditok során biztosítják, hogy a másik fél számára „illetékes hatóságként” megjelölt nemzeti légiközlekedési hatóságok képesek maradnak a megállapodásból és mellékleteiből fakadó kötelezettségeik teljesítésére – 5. cikk (5) bekezdés;

- együttműködnek a minőségbiztosításban és lehetővé teszik a másik fél részvételét egymás szabványosítási vizsgálataiban és megfelelőségi értékeléseiben (a hatóságok és a vállalkozások ellenőrzése) – 5. cikk (6) bekezdés és 8. cikk (5) bekezdés;

- a biztonságra vonatkozó adatokat – a balesetekre, eseményekre vagy egyéb helyzetekre vonatkozó, rendelkezésre álló információkat – egymás tudomására hozzák (8. cikk (4) bekezdés) és biztosítják az információcsere megfelelően bizalmas kezelését – 11. cikk.

- értesítik a másik felet valamennyi alkalmazandó követelményről, és konzultálnak egymással a szabályozási vagy szervezeti módosításokról azok korai szakaszában – 8. cikk.

31. Ezen a területen is különbség van e megállapodás és az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok között a polgári légiközlekedés biztonságának szabályozásáról létrejött megállapodás között. Kanada e megállapodás aláírásának és megkötésének előfeltételeként nem kérte, hogy a kölcsönös bizalom megteremtésének részeként egyedül (vagy társultan) vizsgálatokat folytathasson az EASA-nál vagy a nemzeti légiközlekedési hatóságoknál. Ezzel ellentétben, a megállapodás aláírása és megkötése előtt az Amerikai Egyesült Államok ragaszkodott a) ahhoz, hogy vizsgálatokat folytathasson az EASA-nál és a nemzeti légiközlekedési hatóságoknál, hogy így a tanúsításról és karbantartásról szóló két melléklet céljaira fel lehessen őket venni az elismert illetékes hatóságok körébe; b) „a tanúsítási projektek helyszíni megfigyeléséhez”, amelynek során az FAA figyelemmel kísért néhány, az EASA által elvégzett, típusalkalmassági, illetve kiegészítő típusalkalmassági bizonyítvány kiadásához vezető tanúsítási projektet, hogy így megismerkedjen az Ügynökség által követett eljárásokkal.

5.5. Szigorú védintézkedések

32. A megállapodás szövegtervezete úgy van kialakítva, hogy a feleknek megfelelő mozgásteret nyújtson, és így a biztonsági problémákra azonnal reagálni tudjanak, vagy a védelem olyan magasabb szintjét tudják kialakítani, amelyet a biztonság szempontjából megfelelőnek tartanak – 6. cikk. Egyedi eljárások kerültek kialakításra annak érdekében, hogy a felek az ilyen szituációkat a megállapodás érvényességének kockáztatása nélkül kezelni tudják.

33. Azonban ha a felek nem képesek kielégítő módon megoldani egy adott helyzetet, a megállapodás szövegtervezete rendelkezik egyrészt az érintett illetékes hatóság megállapításai elfogadásának esetleges felfüggesztéséről (10. cikk) és másrészt az egész megállapodás vagy annak egy részének a felmondása esetén alkalmazandó eszközökről és eljárásokról – 16. cikk (2) bekezdés.

Javaslat:

A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Közösség és Kanada között a polgári légi közlekedés biztonságáról létrejött megállapodás aláírásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 80. cikke (2) bekezdésére és 133. cikke (4) bekezdésére, összefüggésben annak 300. cikke (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával,

tekintettel a Bizottság javaslatára[3],

mivel:

(1) A Bizottság a tárgyalások megkezdésére felhatalmazó tanácsi határozattal[4] összhangban a Közösség nevében tárgyalásokat folytatott Kanadával egy, a polgári légi közlekedés biztonságáról szóló megállapodásról;

(2) A Bizottság által tárgyalt megállapodást – annak későbbi lehetséges megkötésére figyelemmel – alá kell írni;

(3) A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy Kanadával kötött, hasonló tárgyú kétoldalú megállapodásaikat e megállapodás hatálybalépésétől kezdve felmondják.

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az Európai Közösség és Kanada között létrejött, a polgári légi közlekedés biztonságáról szóló megállapodás (továbbiakban: a megállapodás) aláírását a Tanács a megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra is figyelemmel a Közösség nevében jóváhagyja. A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.

A Tanács elnöke – a megállapodás megkötésére is figyelemmel – felhatalmazást kap, hogy kijelölje a Közösség nevében a megállapodás aláírására jogosult személyt.

Kelt Brüsszelben,

a Tanács részéről

az elnök

Javaslat:

A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Közösség és Kanada között a polgári légi közlekedés biztonságáról létrejött megállapodás megkötéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 80. cikke (2) bekezdésére és 133. cikke (4) bekezdésére, összefüggésben annak 300. cikke (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával, 300. cikke (3) bekezdésének első albekezdésével és 300. cikkének (4) bekezdésével,

tekintettel a Bizottság javaslatára[5],

mivel:

(1) Bizottság a Közösség nevében tárgyalt Kanadával egy, a polgári légi közlekedés biztonságáról szóló megállapodásról, a tárgyalások megkezdésére felhatalmazó tanácsi határozattal összhangban;

(2) A megállapodást a Közösség nevében annak későbbi lehetséges megkötésére is figyelemmel és a(z) …/…/EK tanácsi határozattal összhangban …-án/-én aláírták.

(3) A megállapodást jóvá kell hagyni.

(4) Eljárási intézkedéseket kell meghatározni a Közösségnek a megállapodás által felállított közös testületekben való részvételére, valamint különösen a megállapodást és annak mellékleteit érintő módosításokra, annak új mellékletekkel való kiegészítésére, az egyes mellékletek felmondására, konzultációkra, vitarendezésre és védintézkedésekre vonatkozó határozatok elfogadására.

(5) A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy Kanadával kötött, hasonló tárgyú kétoldalú megállapodásaikat e megállapodás hatálybalépésétől kezdve felmondják.

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

3. Az Európai Közösség és Kanada között a polgári légi közlekedés biztonságáról létrejött megállapodást a Közösség nevében a Tanács jóváhagyja.

4. A megállapodás szövege e határozat mellékletében szerepel.

5. A Tanács elnöke felhatalmazást kap arra, hogy kijelölje a megállapodás 16. cikkének (1) bekezdésében előírt értesítés megtételére jogosult személyt.

2. cikk

6. A Közösséget a feleknek a megállapodás 9. cikkében létrehozott vegyes bizottságában az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség támogatásával és a tagállamokat képviselő légiközlekedési hatóságok kíséretében az Európai Bizottság képviseli.

7. A Közösséget a megállapodás A. mellékletének 2. pontjában említett tanúsítási vegyes szakbizottságban és a megállapodás B. mellékletének 4. pontjában említett karbantartási vegyes szakbizottságban az egyes ülések napirendjével közvetlenül érintett légiközlekedési hatóságok támogatásával az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség képviseli.

3. cikk

8. A Bizottság a Tanács által kijelölt különbizottsággal konzultálva meghatározza a felek vegyes bizottságában a következő kérdések tekintetében a Közösség által képviselendő álláspontot:

9. A felek vegyes bizottságának a megállapodás 9. cikkének (3) bekezdésében említett belső eljárási szabályzatának elfogadása vagy módosítása;

10. A Bizottság az (1) bekezdésben említett különbizottsággal folytatott konzultációt követően a következő intézkedéseket hozhatja:

11. védintézkedéseket fogadhat el a megállapodás 6. cikkével összhangban;

12. konzultációt kérhet a megállapodás 15. cikkével összhangban;

13. felfüggesztheti a ténymegállapítások elfogadását és megszüntetheti e felfüggesztést a megállapodás 10. cikkével összhangban;

14. A Tanács minősített többséggel határoz a Bizottságnak a követező kérdések tekintetében tett javaslatairól:

15. további mellékletek elfogadása a megállapodás 16. cikkének (5) bekezdésével összhangban;

16. a megállapodás bármely más, az (1) bekezdés hatálya alá nem tartozó módosítása;

17. egyes mellékletek felmondása a megállapodás 16. cikkének (3) bekezdésével összhangban.

Kelt Brüsszelben,

a Tanács részéről

az elnök

MELLÉKLET

MEGÁLLAPODÁS

A POLGÁRI LÉGI KÖZLKEKEDÉS BIZTONSÁGÁRÓLAZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG ÉS KANADA KÖZÖTT

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG és KANADA (a továbbiakban együttesen: a felek);

FIGYELEMBE VÉVE, hogy az Európai Közösség (EK) és Kanada közti, hosszú múltra visszatekintő műszaki információcsere és kétoldalú megállapodások során gyűjtött számos tapasztalat alapján mindkét fél megállapította, hogy a másik félnek a légialkalmassági és környezeti tanúsítást, valamint a polgári repüléstechnikai termékek elfogadását érintő szabványai és rendszerei elegendő mértékben egyeznek a sajátjával ahhoz, hogy működőképes megállapodás születhessen;

FELISMERVE, hogy a polgári repüléstechnikai termékek tervezése, gyártása és cseréje egyre nagyobb arányban multinacionális jellegű;

AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy előmozdítsák a polgári légi közelekedés biztonságát, környezetvédelmi színvonalát és környezeti összeférhetőségét, és megkönnyítsék a polgári repüléstechnikai termékek kereskedelmét;

AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy elmélyítsék az együttműködést és növeljék a polgári légi közlekedés biztonságával kapcsolatos kérdések kezelésének hatékonyságát ;

FIGYELEMBE VÉVE, hogy együttműködésük kezdvező hatással lehet a szabványok és eljárások jobb nemzetközi harmonizációjának ösztönzésére;

FIGYELEMBE VÉVE a légiközlekedési ágazatra és az üzemeltetőkre a műszaki ellenőrzések, értékelések és vizsgálatok révén nehezedő gazdasági terhek lehetséges csökkentését;

FELSIMERVE a légi alkalmasságot, a környezetvédelmet, a légijármű-karbantartási létesítményeket és a folyamatos légi alkalmasságot érintő jóváhagyások és vizsgálatok kölcsönös elfogadásából fakadó jobb eljárásoknak köszönhető előnyöket, amelyekből mindkét fél részesül;

FELISMERVE, hogy bármely ilyen kölcsönös elismerésnek olyan, a megfelelő műszaki előírásoknak vagy szabványoknak való megfelelést kell biztosítania, amely egyenértékű a fél saját eljárásai által nyújtott biztosítékokkal;

FELISMERVE, hogy egy ilyen kölcsönös elismeréshez szükséges, hogy mindkét fél töretlenül megbízhasson a másik fél megfelelőségértékelésében;

FELISMERVE a feleknek a polgári légi közlekedéssel és a környezeti összeférhetőséggel kapcsolatos kétoldalú, regionális és többoldalú szerződésekben vállalt kötelezettségeit:

A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

1. cikk

Célok

E megállapodás célkitűzései a következők:

18. A felekre nézve hatályos jogszabályokkal összhangban kialakítani olyan elveket és megoldásokat, amelyek lehetővé teszik a felek illetékes hatóságai által kiadott jóváhagyások kölcsönös elismerését a megállapodás által lefedett, a 4. cikkben részletezett területeken.

19. Lehetővé tenni a felek számára, hogy alkalmazkodjanak ahhoz a kialakulóban lévő trendhez, amely szerint a polgári repüléstechnikai termékek tervezése, gyártása, karbantartása és kereskedelme egyre inkább multinacionális jellegű, figyelembe véve a felek közös érdekeit a polgári légi közelkedés biztonsága és környezeti minősége terén.

20. Elősegíteni az együttműködést a biztonság fenntartásához és a környezetminőségi célok eléréséhez.

21. Támogatni és elősegíteni a polgári repüléstechnikai termékek és szolgáltatások folyamatos kereskedelmét.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E megállapodás céljaira a következő kifejezések és meghatározások alkalmazandók:

22. „légialkalmassági jóváhagyás”: annak megállapítása, hogy a polgári repüléstechnikai termék kialakítása vagy kialakításának módosítása megfelel-e a bármely fél hatályos jogszabályai által meghatározott előírásoknak vagy hogy a termék kialakítása elégségesen hasonló-e ahhoz a kialakításhoz, amely kielégíti ezen előírásokat, és az állapota a biztonságos üzemeltetést lehetővé teszi-e.

23. „polgári repüléstechnikai termék”: bármely polgári légi jármű, hajtómű, légcsavar vagy arra szerelt vagy szerelendő részegység, berendezés, alkatrész vagy komponens.

24. „illetékes hatóság”: valamely fél által e megállapodás céljaira illetékes hatóságként kijelölt kormányhivatal vagy -szerv, amely az adott fél joghatósága alatt gyakorolja a polgári repüléstechnikai termékek és szolgáltatások megfelelésellenőrzésének, valamint használat- és eladás-ellenőrzésének és folyamatos felügyeletének a jogát, és amely jogérvényesítési tevékenységet folytathat annak biztosítására, hogy az adott fél joghatósága alatt forgalomba bocsátott ilyen termékek és szolgáltatások megfeleljenek az alkalmazandó jogi követelményeknek.

25. „kialakítással kapcsolatos üzemeltetési követelmények”: a termék kialakításának jellemzőit vagy a kialakítással kapcsolatos adatait befolyásoló, a termék üzemeltetésével vagy karbantartásával kapcsolatos üzemeltetési vagy környezetvédelmi követelmények, amelyek alkalmassá teszik egy bizonyos fajta üzemeltetésre.

26. „környezetvédelmi jóváhagyás”: annak megállapítása, hogy a polgári repüléstechnikai termék megfelel bármely fél hatályos, alkalmazandó jogszabályaiban meghatározott zaj- és/vagy károsanyag-kibocsátást érintő előírásoknak.

27. „karbantartás”: alkatrészek, berendezések és komponensek vizsgálatának, nagyjavításának, javításának, megóvásának vagy cseréjének elvégzése, kivéve a polgári repüléstechnikai termékek folyamatos légi alkalmasságának biztosítása céljából, repülés előtt elvégzett ellenőrzését, és beleértve a változatok kialakítását; de nem beleértve a javítások és változatok tervezését.

28. „monitoring”: az illetékes hatóság által tartott rendszeres felügyelet a megfelelő, alkalmazandó előírásoknak való folyamatos megfelelés megállapítása céljából.

29. „műszaki megbízott”: Kanada részéről a polgári repülésért felelős kanadai szervezet; az Európai Közösség részéről pedig az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség (EASA).

3. cikk

Általános kötelezettségek

1. Az e megállapodás mellékleteiben foglaltak szerint – amely mellékletek a megállapodás szerves részét képezik – mindkét fél köteles elfogadni vagy elismerni az adott fél meghatározott törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseinek való megfelelés értékelésére használt, a másik fél illetékes hatóságai által létrehozott adott eljárások ereményeit, és ezzel elismeri, hogy ezek az alkalmazott megfelelőségértékelési eljárások a fogadó fél alkalmazandó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseinek a fél számára kielégító módon megfelelnek, és egyenértékűek a fogadó fél saját eljárásai által biztosítottakkal.

2. E cikk (1) bekezdése csak akkor alkalmazandó, ha az átmeneti intézkedéseket – amelyeket e megállapodás mellékleteiben lehet meghatározni – végrehajtották.

3. E megállapodás nem értelmezhető a felek szabványainak és műszaki előírásainak kölcsönös elfogadásaként és – hacsak a megállapodás másképp nem rendelkezik – a szabványok és műszaki előírások egyenértékűségének kölcsönös elismeréseként.

4. E megállapodás semmiképpen sem korlátozza a felek hatáskörét, hogy törvényi, rendeleti és közigazgatási intézkedéseken keresztül meghatározzák a megfelelőnek tartott védelmi szintet a biztonság, a környezet, valamint a megállapodás vonatkozó mellékletének hatályán belül jelentkező egyéb kockázatok tekintetében.

5. Az olyan kijelölt személyek vagy jóváhagyott szervezetek által tett megállapításokat, amelyeket valamely fél alkalmazandó jogszabályai felhatalmaztak arra, hogy az illetékes hatósággal egyenértékű megállapításokat tehessen, e megállapodás céljaira ugyanúgy érvényesnek kell tekintetni, mint az illetékes hatóság által tett megállapításokat. Az egyik fél e megállapodás végrehajtásáért felelős valamely szerve – a 7. cikkben meghatározottak szerint – esetenként és a másik fél megfelelő szervének előzetes értesítése után közvetlenül kapcsolatba léphet a másik fél által kijelölt személlyel vagy jóváhagyott szervezettel.

4. cikk

Általános hatáskör

1. Ez a megállapodás a következőkre alkalmazandó:

30. a polgári repüléstechnikai termékek légialkalmassági jóváhagyása és monitoringja;

31. üzemben lévő légi járművek folyamatos légi alkalmassága;

32. a termelési és gyártási létesítmények jóváhagyása és monitoringja;

33. a karbantartási üzemek jóváhagyása és monitoringja;

34. a polgári repüléstechnikai termékek környezetvédelmi jóváhagyása és tesztelése; valamint

35. az együttmüködésre lehetőséget nyújtó, kapcsolódó tevékenységek.

2. Amennyiben az üzemeltetéssel, a repülőszemélyzet szakszolgálati engedélyeivel és a szimulátorok jóváhagyásával kapcsolatban az Európai Közösség kompetenciájába tartozó kérdések merülnek fel, a 16. cikkben meghatározott eljárással összhangban a felek további mellékletek felvételéről is megállapodhatnak, beleértve az egyes területekre vonatkozó átmeneti intézkedések meghatározását.

5. cikk

Illetékes hatóságok

1. Ha az adott fél jogszabályai szerint egy szerv jogosult illetékes hatóságként fellépni, akkor ezt a szervet a másik fél is illetékes hatóságként ismeri el, feltéve, hogy az adott fél a szervet auditálta, és megállapította:

36. hogy a szerv az adott fél jogszabályainak teljes mértékben megfelel,

37. az általa kérelmezett tanúsítás típusára és területén ismeri a másik fél által támasztott követelményeket, és

38. képes megfelelni a mellékletekben foglalt követelményeknek.

2. Az audit lezárultával az adott fél értesíti a másik felet arról, hogy melyik az illetékes hatóság. E cikk (6) bekezdésének megfelelően a másik fél vitathatja az adott illetékes hatóság műszaki hozzáértését vagy a rendelkezéseknek való megfelelőségét.

3. Az 1. illetve 2. függelékben megnevezett szervek az A. illetve a B. melléklet végrehajtása szempontjából úgy tekinthetők, hogy megfelelnek az e cikk (1) bekezdése rendelkezéseinek e megállapodás hatálybalépésének időpontjában.

4. A feleknek biztosítják, hogy az illetékes hatóságaik – az e megállapodás mellékleteiben meghatározottak szerint – képesek és képesek maradnak megfelelően felmérni a termékek vagy adott esetben a szervezetek megfelelőségét. E tekintetben a felek biztosítják, hogy az illetékes hatóságaikat rendszeresen auditálják vagy értékelik.

5. A felek szükség szerint konzultálnak egymással, hogy a megfelelőségértékelési eljárások iránti bizalom folyamatos meglétét biztosítani lehessen. A konzultáció részeként az egyik fél képviselője részt vehet a megfelelőségértékelési tevékenységekkel kapcsolatos rendszeres auditokban vagy a másik fél illetékes hatóságainak egyéb értékeléseiben.

6. Amennyiben az egyik fél vitatja valamely illetékes hatóság műszaki hozzáértését vagy a rendelkezéseknek való megfelelését, úgy ez a fél írásban értesíti a másik felet arról, hogy vitatja az adott hatóság műszaki hozzáértését vagy a rendelkezéseknek való megfelelését, és hogy felfüggeszteni szándékszik az adott illetékes hatóság megállapításainak elfogadását. A fentiek vitatása objektív és ésszerű érvek alapján történhet.

7. Bármilyen vitatott kérdésről, amelyről az e cikk (6) bekezdése szerint értesítést küldtek, a 9. cikk szerint felállított vegyes bizottság tárgyal, amely dönthet úgy, hogy felfüggeszti az adott illetékes hatóság megállapításainak elfogadását, vagy úgy, hogy az adott illetékes hatóság műszaki hozzáértésének igazolására van szükség. Általános esetben ezt az a fél végzi el ésszerű időkorlátokon belül, amelynek joghatósága alá a kérdéses illetékes hatóság tartozik, de amennyiben a felek úgy határoznak, együttesen is elvégezhetik.

8. Ha a vegyes bizottság nem képes az értesítéstől számított 30 napon belül egy olyan vitatott kérdést megoldani, amelyről e cikk (6) bekezdése szerint értesítést küldtek, a vitató fél felfüggesztheti a kérdéses illetékes hatóság megállapításainak elfogadását, de elfogadja az adott illetékes hatóság által az értesítés időpontját megelőzően tett megállapításokat. Ez a felfüggesztés addig maradhat érvényben, amíg a vegyes bizottság meg nem oldja a kérdést.

6. cikk

Védintézkedések

1. Ezen megállapodás egyetlen pontja sem értelmezhető a felek jogainak korlátozásaként megfelelő és azonnali intézkedések elrendelésére, amennyiben reális a kockázata annak, hogy egy termék vagy szolgáltatás:

39. emberek egészségét vagy biztonságát veszélyezteti;

40. nem felel meg az adott félnek az e megállapodás hatályán belüli területen alkalmazandó törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseinek; vagy

41. egyéb módon nem felel meg e megállapodás vonatkozó mellékletének hatálya alá tartozó valamely követelménynek.

2. Amennyiben bármely fél e cikk (1) bekezdése szerint intézkedéseket hoz, úgy erről az intézkedések meghozatalától számított 15 munkanapon belül írásba foglalt, indokolással ellátott értesítést küld a másik félnek.

7. cikk

Kapcsolattartás

1. A felek megegyeznek, hogy e megállapodás végrehajtásának céljaira a felek közötti kapcsolattartásért az alábbiak felelnek:

42. műszaki témákban a műszaki megbízottak,

43. az összes egyéb területen:

44. Kanada részéről: a Közlekedési Minisztérium;

45. az Európai Közösség részéről: az Európai Bizottság és adott esetben a tagállamok illetékes hatóságai.

2. E megállapodás aláírását követően a felek értesítik egymást a kapcsolattartók elérhetőségéről.

8. cikk

Kölcsönös együttműködés, segítségnyújtás és átláthatóság

1. Mindkét fél biztosítja, hogy a másik fél folyamatos tájékoztatást kapjon az adott fél vonatkozó jogszabályairól, rendeleteiről, előírásairól, követelményeiről és tanúsítási rendszeréről.

2. A felek értesítik egymást vonatkozó jogszabályaik, rendeleteik, előírásaik, követelményeik és tanúsítási rendszerük tervezett lényeges módosításairól, amennyiben ezek a módosítások hatással vannak e megállapodásra. A gyakorlatban megvalósítható legnagyobb mértékben lehetővé teszik, hogy a másik fél kifejezhesse a véleményét az ilyen módosításokkal kapcsolatban, és ezeket a véleményeket megfelelő mértékben mérlegelik.

3. A felek adott esetben eljárásokat dolgoznak ki a szabályozási együttműködésre és az átláthatóság kialakítására valamennyi olyan, általuk végzett tevékenység tekintetében, amelyek e megállapodás hatálya alá tartoznak.

4. Az alkalmazandó jogszabályaik függvényében a felek megegyeznek, hogy kérésre kellő időben informálják egymást az olyan balesetekkel, repülési eseményekkel és egyéb, kialakuló helyzetekkel kapcsolatban, amelyek e megállapodásban érintett területekkel összefüggésbe hozhatók.

5. A felek – annak érdekében, hogy a biztonsági kérdéseket kölcsönös együttműködés révén lehessen kivizsgálni és megoldani – lehetővé teszik egymásnak, hogy esetenként, mintavételszerűen részt vehessenek a másik fél által végzett ellenőrzéseken és auditokon, vagy hogy adott esetben közös ellenőrzéseket vagy auditokat végezzenek.

9. cikk

A felek vegyes bizottsága

1. A vegyes bizottság a két fél képviselőiből alakul. A vegyes bizottság felelős e megállapodás hatékony működéséért, és rendszeres időközönként ülésezik, hogy értékelje a megállapodás végrehajtásának hatékonyságát.

2. A vegyes bizottság az e megállapodás működésével és végrehajtásával kapcsolatos bármilyen üggyel foglalkozhat. Különösen a következők tartoznak a felelősségi körébe:

46. az 5. cikkben meghatározott, vitatott esetek felülvizsgálata és megfelelő intézkedések meghozatala;

47. e megállapodás alkalmazásával és végrehajtásával kapcsolatos bármely kérdés megoldása, ide értve azokat a kérdéseket is, amelyeket a vonatkozó melléklettel összhangban létrehozott vegyes szakbizottság nem oldott meg;

48. megoldások mérlegelése e megállapodás működésének javítására, és adott esetben a megállapodás módosítására vonatkozó javaslatok benyújtása a feleknek;

49. a mellékletek konkrét módosításainak mérlegelése;

50. adott esetben további mellékletek kidolgozásának koordinálása;

51. adott esetben a szabályozási együttműködéssel és az átláthatóság kialakításával kapcsolatos olyan munkafolyamatok elfogadása valamennyi, a 4. cikkben említett tevékenység tekintetében, amelyeket a vegyes szakbizottságok nem fejlesztenek ki.

3. A vegyes bizottság e megállapodás hatálybalépését követő egy éven belül kialakítja eljárási szabályzatát.

10. cikk

A kölcsönös elfogadási kötelezettségek felfüggesztése

1. Az egyik fél részben vagy egészben felfüggesztheti az e megállapodás valamely mellékletében meghatározott kötelezettségeinek teljesítését, amennyiben:

52. a másik fél nem teljeseíti a megállapodás ugyanazon mellékletében meghatározott kötelezettségeit; vagy

53. egy vagy több saját illetékes hatósága nem képes az e megállapodás adott mellékletében meghatározott területen a másik fél által elfogadott új vagy kiegészítő követelményeket végrehajtani; vagy

54. a másik fél nem alkalmazza azokat a jogi és szabályozó eszközöket és intézkedéseket, amelyek szükségesek e megállapodás rendelkezéseinek végrehajtásához.

2. Mielőtt a fél felfüggeszti kötelességei teljesítését, konzultációt kér a 15. cikkel összhangban. Amennyiben a konzultációk nem oldják meg a valamely mellékletre vonatkozó véleménykülönbséget, az egyik fél értesítheti a másik felet a vita tárgyát képező, a melléklet hatálya alá tartozó megfelelőségi megállapítások és jóváhagyások elfogadásának felfüggesztésére irányuló szándékáról. Ezen értesítés írásban, a felfüggesztés részletes indoklásával történik.

3. E felfüggesztés az értesítés időpontjától számított 30 nap elteltével lép hatályba, hacsak a felfüggesztést kezdeményező fél ezen időszak vége előtt nem értesíti írásban a másik felet ennek visszavonásáról. E felfüggesztés nem érinti a kérdéses fél műszaki megbízottja vagy illetékes hatósága által a felfüggesztés hatálybalépése előtt végzett megfelelőségi ténymegállapítások, kibocsátott bizonyítványok és jóváhagyások érvényességét. Bármely ilyen hatálybalépett felfüggesztés a felek ilyen értelmű írásbeli levélváltását követőn azonnal visszamondható.

11. cikk

Titoktartási kötelezettség

1. A felek megállapodnak, hogy a törvényeik által megkívánt mértékben megőrzik az e megállapodás alapján a másik féltől kapott információk titkosságát.

2. A saját jogszabályaik függvényében pedig különösen egyik fél sem adja közre, illetve nem engedi meg az illetékes hatóságnak, hogy közreadjon az e megállapodás alapján egymástól kapott olyan információkat, amelyek üzleti titoknak, bizalmas kereskedelmi vagy pénzügyi információnak minősülnek, vagy folyamatban lévő vizsgálattal kapcsolatosak. Ebből a célból minden információ védettnek tekintendő, és ekként is jelölik meg.

3. Amikor az egyik fél vagy egy illetékes hatóság információt szolgáltat a másik félnek, vagy a másik fél illetékes hatóságának, akkor megjelölheti a nyilvánosságra nem hozandó információkat.

4. A felek minden ésszerű elővigyázatossági intézkedést megtesznek, amelyek szükségesek ahhoz, hogy az e megállapodás alapján kapott információkat megvédjék a jogtalan nyilvánosságra hozataltól.

12. cikk

A költségmegtérülési elv alkalmazása

1. Az e megállapodás hatálya alá tartozó és a másik fél által elvégzett megfelelőségértékelési szolgáltatásokért egyik fél sem szab ki természetes és jogi személyekre díjakat és illetékeket, amely személyek tevékenységét e megállapodás szabályozza.

2. Mindkét fél törekszik annak biztosítására, hogy a műszaki megbízottja által az e megállapodás hatálya alá tartozó tevékenységgel foglalkozó jogi vagy természetes személyre kiszabott díjak vagy illetékek igazságosak, ésszerűek és a biztosított tanúsítási és felügyeleti szolgáltatásokkal arányosak legyenek, valamint ne akadályozzák a kereskedelmet.

3. Mindkét fél műszaki megbízottjának joga van arra, hogy az e megállapodás hatálya alá tartozó tevékenységgel foglalkozó jogi vagy természetes személyre kiszabott díjak vagy illetékek révén az alkalmazandó melléklet végrehajtásával, valamint az 5. cikk (5) bekezdésének és a 8. cikk (5) bekezdésének alkalmazása során elvégzett auditokkal és ellenőrzésekkel kapcsolatos költségeit megtéríttesse.

13. cikk

Egyéb megállapodások

1. Amennyiben a mellékletek másképpen nem rendelkeznek, az olyan megállapodásokban vállalt kötelezettségek, amelyeket az egyik fél olyan harmadik féllel kötött, amely nem aláírója e megállapodásnak, a másik fél tekintetében a harmadik országban lefolytatott megfelelőségértékelési eljárások eredményeinek elfogadására nézve érvénytelenek és hatálytalanok.

2. A hatálybalépésétől kezdődően ez a megállapodás hatályon kívül helyezi a Kanada és az Európai Unió tagállamai között a légi közlekedés biztonságáról létrejött kétoldalú megállapodásokat a megállapodás által érintett valamennyi területen.

3. E megállapodás nem érinti a felek más nemzetközi megállapodások szerinti jogait és kötelezettségeit.

14. cikk

Területi hatály

Ezt a megállapodást egyrészről azokon a területeken alkalmazzák – kivéve ahol e megállapodás mellékletei másképpen rendelkeznek – amelyeken az Európai Közösséget létrehozó szerződés alkalmazandó, az abban meghatározott feltételekkel, másrészről Kanada területén.

15. cikk

Konzultáció és vitarendezés

1. Az e megállapodással kapcsolatban felmerülő bármely kérdéssel kapcsolatban bármelyik fél kérhet a másik féltől konzultációt. A másik fél az ilyen megkeresésre azonnal válaszol és 45 napon belül a felek által megállapított időpontban konzultációt kezd.

2. A felek e megállapodás mellékleteinek rendelkezéseivel összhangban lefolytatott konzultációk révén minden lehetséges erőfeszítést megtesznek az e megállapodás keretében történő együttműködéssel kapcsolatban a felek között fennálló bármely véleménykülönbség lehető legalacsonyabb technikai szinten történő megoldására.

3. Amennyiben valamely véleménykülönbséget nem sikerül e cikk (2) bekezdése szerint rendezni, akkor bármely műszaki megbízott a felek vegyes bizottsága elé terjeszheti a véleménykülönbséget, amely megtárgyalja a kérdést.

16. cikk

Hatálybalépés, felmondás és módosítás

1. Ez a megállapodás azon diplomáciai jegyzékváltás során utolsóként elküldött jegyzék keltének napján lép hatályba, amely során a szerződő felek értesítették egymást arról, hogy a megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső eljárásaiknak eleget tettek. A megállapodás az egyik fél által történő felmondásáig hatályban marad.

2. A másik fél számára hat hónappal korábban írásban megküldött értesítés révén bármely fél felmondhatja ezt a szerződést, kivéve ha a felek ezen időszak vége előtt közös megegyezéssel visszavonják a fenti felmondási értesítést.

3. Amennyiben az egyik fél egy vagy több melléklet eltávolítása és a többi melléklet megtartása révén módosítani szeretné a megállapodást, a felek a megállapodás módosítását e cikk eljárásaival összhangban és konszenzusra törekedve hajtják végre. Amennyiben nem sikerül konszenzust kialakítani, a megállapodás az értesítést követő hatodik hónap végén megszűnik, kivéve ha a felek másképpen állapodnak meg.

4. A felek kölcsönös, írásba foglalt egyetértéssel módosíthatják ezt a megállapodást. Ennek a megállapodásnak a módosítása azon legutolsó értesítés keltének napján lép hatályba, amely során az egyik fél értesítette a másikat arról, hogy a hatálybalépéséhez szükséges belső eljárásainak eleget tett.

5. E cikk (4) bekezdésének sérelme nélkül a felek megegyezhetnek abban, hogy a felek közötti diplomáciai jegyzékváltás keretében módosítják a meglévő mellékleteket vagy új mellékletekkel egészítik ki a megállapodást. A módosítások a diplomáciai jegyzékváltásban meghatározott feltételekkel lépnek hatályba.

6. A megállapodás megszűnését követően mindkét fél továbbra is elismeri az e megállapodás megszűnését megelőzően, a megállapodás alapján kiadott légialkalmassági jóváhagyások, környezetvédelmi jóváhagyások és egyéb bizonyítványok érvényességét, feltéve, hogy azok továbbra is megfelelnek az adott fél alkalmazandó jogszabályainak és rendeleteinek.

FENTIEK HITELÉÜL, az alulírott meghatalmazottak aláírták ezt a szerződést, amely két eredeti példányban KÉSZÜLT XX-ban/-ben, 2008. XXX XX. napján, angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák és szlovén nyelven, amely szövegek mindegyike egyaránt hiteles.

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG RÉSZÉRŐL / KANADA RÉSZÉRŐL

________________________________ / ______________

1. függelék

Azon illetékes hatóságok listája, amelyek úgy tekinthetők, hogy az A. melléklet tekintetében megfelelnek az 5. cikk (1) bekezdése rendelkezéseinek

1. a kialakításjóváhagyás tekintetében illetékes hatóságok

Kanada részéről: a polgári légi közlekedésért felelős kanadai szervezet

az Európai Közösség részéről: az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség

2. a gyártásfelügyelet tekintetében illetékes hatóságok

Kanada részéről: a polgári légi közlekedésért felelős kanadai szervezet

az Európai Közösség részéről: az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség

a tagállamok illetékes hatóságai

2. függelék

A 27 EU-tagállam illetékes hatóságainak listája, amelyek úgy tekinthetők, hogy a B. melléklet tekintetében megfelelnek az 5. cikk (1) bekezdése rendelkezéseinek

A. MELLÉKLET

A polgári repüléstechnikai termékek tanúsítására vonatkozó eljárás

1. ALKALMAZÁSI KÖR

1.1. Ez az eljárás (a továbbiakban: az eljárás) az alábbiakra alkalmazandó:

1.1.1. A polgári repüléstechnikai termékek kialakítási, környezetvédelmi és a kialakítással kapcsolatos üzemeltetési követelményeire vonatkozó, a félnek a terméket tervező állam felhatalmazott képviselőjeként eljáró műszaki megbízottja által hozott megfelelési ténymegállapításoknak a kölcsönös elfogadása.

1.1.2. Azzal kapcsolatos megfelelési ténymegállapítások kölcsönös elfogadása, hogy az új vagy használt polgári repüléstechnikai termékek megfelelnek-e mindkét fél légialkalmassági és környezetvédelmi importkövetelményeinek; a polgári repüléstechnikai termékek kialakításának megváltoztatására vagy javítási kialakítására vonatkozó, bármely fél fennhatósága alatt kiadott jóváhagyások kölcsönös elfogadása;

1.1.3. Együttműködés és segítségnyújtás az üzemben lévő légi járművek légi alkalmassága terén.

1.2. Ennek az eljárásnak az alkalmazásában a következő fogalommeghatározások érvényesek:

55. „Hivatalos forgalombahozatali engedély”: az exportáló fél fennhatósága alatt álló személy vagy szervezet nyilatkozata, amely szerint az adott polgári repüléstechnikai termék – amely nem lehet teljes légi jármű – vagy újonnan gyártott termék, vagy karbantartás elvégzése után kerül forgalomba.

56. „Légialkalmassági exportbizonyítvány”: az exportáló fél fennhatósága alatt álló személy vagy szervezet nyilatkozata, amely szerint a szintén az exportáló fél fennhatósága alatt álló, teljes légi jármű megfelel az importáló fél tájékoztatásaiban szereplő légialkalmassági és környezetvédelmi követelményeknek.

57. „Exportáló fél": az a fél, amelyiktől egy polgári repüléstechnikai terméket exportálnak;

58. „Importáló fél": az a fél, akihez egy polgári repüléstechnikai terméket importálnak;

2. TANÚSÍTÁSI VEGYES SZAKBIZOTTSÁG

2.1. Összetétel

2.1.1. Megalakul a tanúsítási vegyes szakbizottság. Ennek a bizottságnak tagjai mindkét fél képviselői, akik igazgatási szinten felelősek:

2.1.1.1. polgári repüléstechnikai termékek tanúsításáért;

2.1.1.2. gyártásáért, amennyiben különböznek a 2.1.1.1. albekezdésben említett személyektől;

2.1.1.3. tanúsítási rendelkezésekért és előírásokért, valamint

2.1.1.4. a belső szabványosítás-ellenőrzésért vagy a minőségbiztosítási rendszerekért.

2.1.2. A felek együttes döntése alapján bármely más személyt, aki hozzá tudja segíteni a tanúsítási vegyes szakbizottságot megbízatásának teljesítéséhez, meg lehet hívni a bizottságba.

2.1.3. Eljárási szabályait a tanúsítási vegyes szakbizottság maga határozza meg.

2.2. Megbízatás

2.2.1. Ezen eljárás hatékony működésének és végrehajtásának biztosítása érdekében a tanúsítási vegyes szakbizottság évente legalább egyszer ülésezik, és többek között:

59. határoz – adott esetben – a tanúsítási folyamat megkönnyítésére szolgáló munkaeljárásokról;

60. határoz –adott esetben – ezen eljárás 3.3.7. pontjának céljaira műszaki szabványutasításokról ;

61. értékeli a feleknél bekövetkező szabályozási változásokat annak biztosítására, hogy a tanúsítási követelmények naprakészek maradjanak;

62. adott esetben, a 2.2.1. b) pontban említetteken túl javaslatokat dolgoz ki a vegyes bizottság részére ezen eljárás módosításának tekintetében,

63. biztosítja, hogy a felek ugyanúgy értelmezzék ezt az eljárást;

64. biztosítja, hogy a felek következetesen alkalmazzák ezt az eljárást;

65. feloldja a technikai kérdések kapcsán felmerülő véleménykülönbségeket, amelyek ezen eljárás értelmezéséből vagy megvalósításából adódnak, beleértve a tanúsítási alap meghatározásából vagy a különleges feltételek, mentességek vagy eltérések alkalmazásából fakadó véleménykülönbségeket is;

66. adott esetben megszervezi az egyik fél részvételét a másik fél belső szabványosítási vagy minőségbiztosítási rendszerében;

67. adott esetben meghatározza az egyes, a felek között importált vagy exportált polgári repüléstechnikai termékek tanúsításáért felelős legfontosabb szerveket; valamint

68. kidolgozza a biztonságot, a környezetvédelmi előírásokat és a tanúsítási rendszereket érintő információcsere, valamint az együttműködés, a segítségnyújtás hatékony eszközeit, hogy így a lehető legnagyobb mértékben csökkentse a felek közötti véleménykülönbségeket;

2.2.2. Amennyiben a 2.2.1 g) ponttal összhangban a tanúsítási vegyes szakbizottság nem lenne képes a véleménykülönbségeket feloldani, az ügyet a vegyes bizottság elé tárja, és biztosítja a vegyes bizottság által hozott határozat végrehajtását.

3. KIALAKÍTÁSJÓVÁHAGYÁSOK

3.1. Általános rendelkezések

3.1.1. Ez az eljárás a kialakításjóváhagyásokra és annak változtatásaira terjed ki a következők tekintetében: típusalkalmassági bizonyítványok, kiegészítő típusalkalmassági bizonyítványok, javítások, alkatrészek és berendezések

3.1.2. Ennek az eljárásnak a végrehajtására tekintettel a felek megállapodnak abban, hogy bármely fél elégségesen ellenőrizni tudja, hogy a tervezésért felelős szervezet képes-e megfelelni a felelősségi köréhez tartozó követelményeknek, és így ki tudja egyenlíteni a másik fél egyedi követelményeinek különbözőségeit.

3.1.3. Szükség esetén az exportáló fél közvetítésével kell az importáló félhez fordulni a kialakításjóváhagyásért.

3.1.4. Ennek a 3., a kialakításjóváhagyásokkal foglalkozó szakasznak a végrehajtásáért a műszaki megbízottak felelnek.

3.2. A tanúsítási alap

3.2.1. Az importáló fél a típusalkalmassági bizonyítvány kibocsátásának céljaira a saját maga hasonló termékére alkalmazandó azon előírásait veszi figyelembe, amelyek akkor voltak hatályosak, amikor az eredeti típusalkalmassági bizonyítvány iránti kérelmet az exportáló hatóság részére benyújtották.

3.2.2. A 3.2.5. pontra figyelemmel és egy kialakításjóváhagyás vagy javítási kialakítás jóváhagyásának céljaira az importáló fél meghatározza a 3.2.1. ponttal összhangban megállapított tanúsítási alaphoz képest történt változásokat, amennyiben álláspontja szerint ezek a változások a kialakításjóváhagyás vagy a javítási kialakítás céljaira elfogadhatók.

3.2.3. A 3.2.5. pontra figyelemmel az importáló fél meghatároz minden olyan különleges feltételt, amelyet egy termék kialakításának új vagy szokatlan jellemzői miatt alkalmaznak vagy alkalmazni szándékoznak, és amelyet az alkalmazandó légialkalmassági vagy környezetvédelmi előírások nem foglalnak magukban.

3.2.4. A 3.2.5. pontra figyelemmel az importáló fél meghatározza az alkalmazandó előírások alóli bármely mentességet vagy az azoktól való eltérést.

3.2.5. A különleges feltételek, mentességek, eltérések vagy a tanúsítási alap változtatásainak meghatározása során az importáló fél gondosan mérlegeli az exportáló fél ezirányú előírásait, és nem támaszt szigorúbb követelményeket az exportáló fél termékeivel szemben, mint saját hasonló termékeivel szemben. Az importáló fél értesíti az exportáló felet valamennyi ilyen különleges feltételről, mentességről, eltérésről vagy a tanúsítási alap változásáról.

3.3. Tanúsítási eljárás

3.3.1. Az exportáló fél valamennyi olyan szükséges információval ellátja az importáló felet, amely ahhoz szükséges, hogy az importáló fél megismerje az exportáló fél polgári repüléstechnikai termékeit és azok tanúsítását, valamint hogy ezen ismeretei naprakészek maradjanak.

3.3.2. A felek – adott esetben a tanúsítási vegyes szakbizottság munkaeljárásai alapján – valamennyi kialakításjóváhagyás tekintetében tanúsítási programot dolgoznak ki.

3.3.3. Az importáló fél akkor bocsátja ki egy légi jármű, hajtómű vagy légcsavar típusalkalmassági bizonyítványát vagy kiegészítő típusalkalmassági bizonyítványát, ha:

69. az exportáló fél maga is kiadta a bizonyítványt,

70. az exportáló fél tanúsítja az importáló fél számára, hogy a 3.2. pontnak megfelelően a termék típuskialakítása megfelel a tanúsítási alapnak; valamint

71. a tanúsítási folyamat során felmerült valamennyi kérdést megoldották.

3.3.4. Az importáló fél által kibocsátott típusalkalmassági bizonyítvánnyal rendelkező polgári repüléstechnikai termék típuskialakításának változtatásait az alábbiak szerint hagyják jóvá:

3.3.4.1. A tanúsítási vegyes szakbizottság által meghatározott munkaeljárásokkal összhangban az exportáló fél a kialakítás változtatásait két kategóriába sorolja:

3.3.4.2. Az olyan kialakításmódosítások esetén, amelyek az importáló fél bevonását igénylik, az importáló fél azután hagyja jóvá a kialakítás változtatásait, hogy kézhez kapta az exportáló fél írásos nyilatkozatát, amely szerint a kialakítás változtatása megfelel a 3.2. pont szerint megállapított tanúsítási alapnak. Ezen alpont követelményeinek teljesítése céljából az exportáló fél kiadhat valamennyi kialakításmódosításra egyedi nyilatkozatokat vagy a jóváhagyott kialakításmódosítások csoportjai tekintetében csoportos nyilatkozatokat.

3.3.4.3. Az exportáló fél jóváhagyása valamennyi egyéb kialakításmódosítás esetén további intézkedések meghozása nélkül az importáló fél érvényes jóváhagyásának tekinthető.

3.3.5. Az importáló fél által kibocsátott kiegészítő típusalkalmassági bizonyítvánnyal rendelkező polgári repüléstechnikai termék kialakításának változtatásait az alábbiak szerint hagyják jóvá:

3.3.5.1. A tanúsítási vegyes szakbizottság által meghatározott munkaeljárásokkal összhangban az exportáló fél a kialakítás változtatásait két kategóriába sorolja:

3.3.5.2. Az olyan kialakításmódosítások esetén, amelyek az importáló fél bevonását igénylik, az importáló fél azután hagyja jóvá a kialakítás változtatásait, hogy kézhez kapta az exportáló fél írásos nyilatkozatát, amely szerint a kialakítás változtatása megfelel a 3.2. pont szerint megállapított tanúsítási alapnak. Ezen alpont követelményeinek teljesítése céljából az exportáló fél kiadhat valamennyi kialakításmódosításra egyedi nyilatkozatokat vagy a jóváhagyott kialakításmódosítások csoportjai tekintetében csoportos nyilatkozatokat;

3.3.5.3. az exportáló fél jóváhagyása valamennyi egyéb kialakításmódosítás esetén további intézkedések meghozása nélkül az importáló fél érvényes jóváhagyásának tekinthető.

3.3.6. Az importáló fél által kibocsátott típusalkalmassági bizonyítvánnyal rendelkező polgári repüléstechnikai termékek javítási kialakítását az alábbiak szerint hagyják jóvá:

3.3.6.1. A tanúsítási vegyes szakbizottság által meghatározott munkaeljárásokkal összhangban az exportáló fél a javítási kialakítást két kategóriába sorolja:

3.3.6.2. Az olyan javítási kialakítások esetén, amelyek az importáló fél bevonását igénylik, az importáló fél azután hagyja jóvá a kialakítást, hogy kézhez kapta az exportáló fél írásos nyilatkozatát, amely szerint a javítási kialakítás megfelel a 3.2. pont szerint megállapított tanúsítási alapnak. Ezen alpont követelményeinek teljesítése céljából az exportáló fél kiadhat valamennyi lényeges javítási kialakítás tekintetében egyedi nyilatkozatokat vagy a jóváhagyott javítási kialakítások csoportjai tekintetében csoportos nyilatkozatokat;

3.3.6.3. az exportáló fél jóváhagyása valamennyi egyéb javítási kialakítás esetén, további intézkedések meghozása nélkül az importáló fél érvényes jóváhagyásának tekinthető.

3.3.7. A tanúsítási szakbizottság határozata szerint, ezen eljárás 2.2. pontjával összhangban a műszaki szabványutasítások szerint jóváhagyott alkatrészek és berendezések esetén az alkatrészekre és berendezésekre vonatkozó, az exportáló hatóság által kiadott jóváhagyásokat az importáló fél a saját jogszabályai és eljárásai szerint kiadott saját jóváhagyásaival egyenértékűnek ismeri el.

3.4. Kialakítással kapcsolatos üzemeltetési követelmények

3.4.1. Az exportáló fél kérésére az importáló fél tájékoztatja az exportáló felet a kialakítással kapcsolatos jelenleg hatályos üzemeltetési követelményeiről.

3.4.2. Eseti alapon, vagy a termékek és/vagy üzemeltetési helyzetek bizonyos kategóriáira vonatkozóan a kialakítással kapcsolatos, hatályban lévő üzemletetési követelmények részletes listájának kidolgozásával az importáló fél az exportáló féllel együtt meghatározza, hogy melyek azok a kialakítással kapcsolatos üzemeltetési követelmények, amelyekkel kapcsolatban elfogadja az exportáló hatóság írásos tanúsítását és a megfelelésről szóló nyilatkozatát.

3.5. Folyamatos légi alkalmasság

3.5.1. A két fél együttműködik az e megállapodás alkalmazási körébe tartozó polgári repüléstechnikai termékek kapcsán történő balesetek és repülési események légialkalmassági aspektusainak elemzésében, amely események esetlegesen kérdéseket vethetnek fel e termékek légi alkalmasságát illetően.

3.5.2. A saját fennhatósága alatt tervezett vagy gyártott polgári repüléstechnikai termékek tekintetében az exportáló fél meghatározza a típuskialakítás bármilyen jellegű nem biztonságos voltának megszüntetéséhez szükséges intézkedéseket, amelyre a polgári repüléstechnikai termék üzembe helyezése után fény derülhet; az olyan beszállító által tervezett és/vagy gyártott komponenseket érintően is, amelyeknek beszállítója az exportáló fél fennhatósága alatt álló fővállalkozóval áll szerződéses viszonyban.

3.5.3. A saját fennhatósága alatt tervezett vagy gyártott polgári repüléstechnikai termékek tekintetében az exportáló fél segít az importáló félnek valamennyi olyan intézkedést meghatározni, amelyet az importáló fél szükségesnek tart a termékek folyamatos légi alkalmasságának biztosításához.

3.5.4. Mindkét fél folyamatosan tájékoztatja a másik felet valamennyi kötelező légialkalmassági irányelvről és más intézkedésről, amely a megítélése szerint a bármely fél fennhatósága alatt tervezett vagy gyártott és e megállapodás hatálya alá tartozó polgári repüléstechnikai termék folyamatos légi alkalmasságának biztosításához szükséges.

4. GYÁRTÁSJÓVÁHAGYÁS

4.1. Ennek az eljárásnak a végrehajtására tekintettel a felek megállapodnak abban, hogy az adott fél illetékes hatóságának felügyelete révén bármely fél kielégítően ellenőrizni tudja, hogy a gyártásért felelős szervezet képes-e biztosítani a termékek minőségbiztosítását és a polgári repüléstechnikai termékek ellenőrzését, és így az adott fél ki tudja egyenlíteni a másik fél egyedi követelményeinek bármilyen különbözőségét.

4.2. Amennyiben az egyik fél szabályozási felügyelete alá tartozó gyártásjóváhagyás a másik fél vagy harmadik ország területén fekvő gyártási helyszínekre vagy létesítményekre is kiterjed, akkor e gyártási helyszínek és létesítmények felügyeletéért is az első fél felel.

4.3. A felek a szabályozási felügyelet és ellenőrzés végrehajtásához segítséget kérhetnek a harmadik ország légiközlekedési hatóságától, amennyiben ehhez mindkét fél beleegyezését adta, vagy az adott harmadik országgal történt hivatalos megállapodás vagy egyezség ilyen értelmű kiterjesztése révén ez lehetségessé válik.

4.4. Ennek a 4., a gyártásjóváhagyással foglalkozó szakasznak a végrehajtásáért a megállapodás 5. cikkében említett illetékes hatóságok felelnek.

5. LÉGIALKALMASSÁGI EXPORTJÓVÁHAGYÁSOK

5.1. Általános rész

5.1.1. Az 5.2. és 5.3. pontban meghatározott feltételekkel az importáló félhez exportált polgári repüléstechnikai termékekre az exportáló hatóság légialkalmassági exportjóváhagyást ad ki.

5.1.2. Az importáló hatóság elismeri az exportáló hatóság által az 5.2. és 5.3. ponttal összhangban kiadott légialkalmassági exportjóváhagyásokat. .

5.1.3. Az alkatrészek és berendezések tekintetében az exportáló fél jogszabályaiban megnevezett különleges megjelöléseket az importáló fél úgy tekinti, hogy megfelelnek a saját jogszabályaiban meghatározott követelményeknek.

5.2. Légialkalmassági exportbizonyítványok

5.2.1. Új légi járművek

5.2.1.1. Az exportáló fél az ezen eljárás végrehajtásáért felelős illetékes hatósága révén az új légi járművekre légialkalmassági exportbizonyítványt ad ki, és ezzel tanúsítja, hogy a légi jármű:

72. ezen eljárással összhangban megfelel egy, az importáló hatóság által jóváhagyott típuskialakításnak;

73. biztonságos üzemeltetésre alkalmas állapotban van, és megfelel az importáló fél alkalmazandó légialkalmassági irányelveinek, amely irányelvekről az importáló fél a másik felet értesítette;

74. megfelel az importáló fél által előírt valamennyi további követelménynek, amely követelményekről az importáló fél a másik felet értesítette.

5.2.2. Használt légi járművek

5.2.2.1. Az olyan használt légi járművek esetében, amelyek számára a kialakításjóváhagyást az importáló fél adta meg, az exportáló fél az adott légi jármű légialkalmassági bizonyítványának felügyeletéért felelős illetékes hatósága révén légialkalmassági exportbizonyítványt ad ki, és ezzel tanúsítja, hogy:

75. a légi jármű ezen eljárással összhangban megfelel egy, az importáló hatóság által jóváhagyott típuskialakításnak;

76. a légi jármű biztonságos üzemeltetésre alkalmas állapotban van, és megfelel az importáló fél valamennyi alkalmazandó légialkalmassági irányelvének, amely irányelvekről az importáló fél a másik felet értesítette;

77. az üzemeltetés során a légi járművet jóváhagyott eljárások és módszerek alkalmazásával megfelelően karbantartották, és ezt a jegyzőkönyvek, valamint a karbantartási nyilvántartások bizonyítják; valamint

78. a légi jármű megfelel az importáló fél által előírt valamennyi további követelménynek, amely követelményekről az importáló fél a másik felet értesítette.

5.2.2.2. Mindkét fél beleegyezik abba, hogy amennyiben felkérik, a fennhatósága alatt gyártott használt járművek tekintetében segíti a másik felet az alábbiakkal kapcsolatos információk megszerzésében:

79. a légi jármű konfigurációja a gyártás után; valamint

80. a légi járműnek az adott fél által jóváhagyott, ezt követő kiegészítései.

5.2.2.3. A felek elfogadják a harmadik országban gyártott és/vagy összeszerelt használt légi járművek részére a másik fél által kiállított légialkalmassági exportbizonyítványt is, amennyiben az 5.2.2.1. pont a)–d) alpontjában meghatározott feltételek teljesülnek.

5.2.2.4. Az importáló fél többek között az alábbiakat tartalmazó ellenőrzési és karbantartási dokumentumok benyújtását kérheti:

81. az exportáló fél által kibocsátott légialkalmassági exportbizonyítvány vagy azzal egyenértékű okmány eredeti példánya vagy hitelesített másolata;

82. dokumentumok, amelyek igazolják, hogy a nagyjavításokat, jelentős módosításokat és a javításokat az exportáló fél által jóváhagyott vagy elfogadott követelményekkel összhangban végezték, valamint

83. karbantartási nyilvántartások és jegyzőkönyvi bejegyzések, amelyekből megállapítható, hogy a légi járművet üzemben tartása során folyamatosan egy jóváhagyott karbantartási programmal összhangban, megfelelően tartották karban.

5.3. Hivatalos forgalombahozatali engedély

5.3.1. Új hajtóművek és légcsavarok

5.3.1.1. Az importáló fél csak akkor fogadja el az exportáló fél által az új hatómű vagy légcsavar tekintetében kiadott hivatalos forgalombahozatali engedélyt, ha az engedély igazolja, hogy a hajtómű vagy a légcsavar:

84. ezen eljárással összhangban megfelel egy, az importáló hatóság által jóváhagyott típuskialakításnak;

85. biztonságos üzemeltetésre alkalmas állapotban van, és megfelel az importáló fél alkalmazandó légialkalmassági irányelveinek, amely irányelvekről az importáló fél a másik felet értesítette; valamint

86. megfelel az importáló fél által előírt valamennyi további követelménynek, amely követelményekről az importáló fél a másik felet értesítette.

5.3.1.2. Az exportáló fél minden új hajtóművet és légcsavart a saját jogszabályainak és eljárásainak megfelelően kiadott hivatalos forgalombahozatali engedéllyel exportál.

5.3.2. Új részegységek, alkatrészek és berendezések

5.3.2.1. Az importáló fél csak akkor fogadja el az exportáló fél által az új részegység és alkatrész – beleértve a módosított és/vagy cserealkatrész – és berendezés tekintetében kiadott hivatalos forgalombahozatali engedélyt, ha a bizonyítvány igazolja, hogy ez az részegység vagy alkatrész:

87. megfelel az importáló fél által elfogadott kialakítási paramétereknek;

88. biztonságos üzemeltetésre alkalmas állapotban van; valamint

89. megfelel az importáló fél által előírt valamennyi további követelménynek, amely követelményekről az importáló fél a másik felet értesítette.

5.3.2.2. Az exportáló fél minden új alkatrészt a saját jogszabályainak és eljárásainak megfelelően kiadott hivatalos forgalombahozatali engedéllyel exportál.

6. TECHNIKAI SEGÍTSÉGNYÚJTÁS

6.1. A felek kérésre, adott esetben illetékes hatóságaik révén, technikai kérdésekben segítséget nyújtanak egymásnak.

6.2. A lehetséges segítségnyújtás többek között a következőkre terjedhet ki:

6.2.1. A megfelelés megállapítása:

90. vizsgálatokon való részvétel;

91. megfelelési és megfelelőségi ellenőrzések végrehajtása;

92. jelentések felülvizsgálata; valamint

93. információk beszerzése.

6.2.2. Monitoring és felügyelet:

94. az alkatrészek első vizsgálatának helyszíni ellenőrzése;

95. különleges folyamatok ellenőrzésének monitoringja;

96. az alkatrészgyártás szúrópróbaszerű ellenőrzése;

97. a megállapodás 3. cikkének (5) bekezdésében említett kijelölt személyek vagy jóváhagyott szervezetek tevékenységének monitoringja;

98. üzemeltetési nehézségek kivizsgálása; valamint

99. a gyártásban alkalmazott minőségbiztosítási rendszerek értékelése és felügyelete.

B. melléklet

Karbantartási eljárás

1. ALKALMAZÁSI KÖR

Ez az eljárás (a továbbiakban: az eljárás) a légijármű-karbantartás területén a légi járművek és az arra felszerelendő komponensek tekintetében hozott ténymegállapítások kölcsönös elfogadására alkalmazandó.

2. ALKALMAZANDÓ JOGSZABÁLYOK

A felek megállapodnak abban, hogy ezen eljárás céljaira az egyik fél karbantartással kapcsolatos, alkalmazandó jogszabályainak és ezen eljárás B1. függelékében meghatározott szabályozási követelményeknek való megfelelés egyenértékű a másik fél alkalmazandó jogszabályainak való megfeleléssel.

A felek megállapodnak, hogy ezen eljárás céljaira bármely fél illetékes hatóságainak tanúsítási gyakorlata és eljárásai az előző bekezdésben említett feltételeknek való megfelelés egyenértékű bizonyítékául szolgálnak.

A felek megállapodnak abban, hogy ezen eljárás céljaira a feleknek a karbantartó személyzet szakszolgálati engedélyeit érintő előírásai egyenértékűnek tekinthetők.

3. FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

Ennek az eljárásnak az alkalmazásában a következő fogalommeghatározások alkalmazandók:

100. „Légi jármű”: bármely olyan szerkezet, amelyet a levegő által keltett olyan reakcióerők tartanak fenn, amelyek nem a levegőnek a földfelszínre gyakorolt hatásából származnak;

101. „komponens”: bármely hajtómű, légcsavar, alkatrész vagy berendezés;

102. „nagy légi jármű”: az 5700 kg-ot meghaladó engedélyezett maximális felszállótömegű, repülőgépként osztályozott légi jármű vagy többhajtóműves helikopter; valamint

103. „módosítás”: polgári repüléstechnikai termék felépítését, konfigurációját, teljesítményét, környezeti jellemzőit vagy működési korlátozásait érintő változtatás.

4. KARBANTARTÁSI VEGYES SZAKBIZOTTSÁG

4.1. Összetétel

4.1.1. Megalakul a karbantartási vegyes szakbizottság. Ennek tagjai mindkét fél képviselői, akik igazgatási szinten felelősek:

104. a karbantartó szervezetek jóváhagyásáért;

105. a karbantartó szervezetekkel kapcsolatos jogszabályok és előírások végrehajtásáért;

106. a belső szabványosítás-ellenőrzésért és minőségbiztosítási rendszerekért.

4.1.2. A felek együttes döntése alapján bármely más személyt, aki hozzá tudja segíteni a karbantartási vegyes szakbizottságot megbízásának teljesítéséhez, meg lehet hívni a bizottságba.

4.1.3. Saját eljárási szabályait a karbantartási vegyes szakbizottság maga határozza meg.

4.2. Megbízatás

4.2.1. Ezen eljárás hatékony működésének és végrehajtásának biztosítása érdekében a karbantartási vegyes szakbizottság évente legalább egyszer ülésezik, és többek között:

107. értékeli a feleknél bekövetkező szabályozási változásokat annak biztosítására, hogy az ezen eljárás B1. függelékében részletezett követelmények naprakészek maradjanak.

108. biztosítja, hogy a felek ugyanúgy értelmezzék ezt az eljárást;

109. biztosítja, hogy a felek következetesen alkalmazzák ezt az eljárást;

110. feloldja a technikai kérdések kapcsán felmerülő véleménykülönbségeket, amelyek ezen eljárás értelmezéséből vagy megvalósításából adódnak, beleértve ezen eljárás értelmezéséből vagy végrehajtásából fakadó véleménykülönbségeket is;

111. adott esetben megszervezi az egyik fél részvételét a másik fél belső szabványosítási vagy minőségbiztosítási rendszerében; valamint

112. adott esetben javaslatokat dolgoz ki a vegyes bizottság részére ezen eljárás módosításának tekintetében.

4.2.2. Amennyiben a karbantartási vegyes szakbizottság nem lenne képes a különbségeket ezen eljárás 4.2.1 d) pontjával összhangban megoldani, az ügyet a vegyes bizottság elé tárja, és biztosítja a vegyes bizottság által hozott határozat végrehajtását.

5. KARBANTARTÓ SZERVEZET JÓVÁHAGYÁSA

5.1. Az egyik fél az adott fél illetékes hatósága által karbantartási feladatok elvégzésére tanúsított karbantartó szervezetének az ezen eljárás B1. függelékében meghatározott követelményeknek való megfeleléshez karbantartási kézikönyvét kiegészítő résszel látja el . Amennyiben a fent említett illetékes hatóság meggyőződött róla, hogy a kiegészítő rész megfelel a B1. függelékben meghatározott követelményeknek, akkor kiadja a másik fél alkalmazandó követelményeinek való megfelelést igazoló jóváhagyást, amely részletezi azon feladatok körét, amelyeket az adott karbantartó szervezet a másik félnél lajstromozott légi járműveken elvégezhet. A jogosítások és korlátozások ezen köre nem lépheti túl a szervezet saját bizonyítványában szereplő felhatalmazások körét.

5.2. Az egyik fél illetékes hatósága által az 5.1. ponttal összhangban kiadott jóváhagyásról értesíteni kell a másik felet, és további intézkedések meghozatala nélkül a másik fél érvényes jóváhagyásának tekinthető.

5.3. Az 5.2. pont szerint elismert jóváhagyási bizonyítvány vonatkozik a karbantartó szervezet székhelyére, valamint a vonatkozó kézikönyvben megjelölt további helyszínekre, amelyek az illetékes hatóság felügyelete alá tartoznak.

5.4. A felek a szabályozási felügyelet és ellenőrzés végrehajtásához segítséget kérhetnek egy harmadik ország légiközlekedési hatóságától, amennyiben ehhez mindkét fél beleegyezését adta, vagy az adott harmadik országgal történt hivatalos megállapodás vagy egyezség ilyen értelmű kiterjesztése révén ez lehetségessé válik.

5.5. Az egyik fél az illetékes hatósága révén azonnal értesíti a másik felet az általa az 5.1. ponttal összhangban kiadott jóváhagyások alkalmazási körének megváltozásáról, beleértve a jóváhagyás visszavonását és felfüggesztését is.

6. A KÖVETELMÉNYEK NEM TELJESÍTÉSE

6.1. Mindkét fél értesíti a másik felet arról, ha egy, a másik fél által jóváhagyott szervezet bármely alkalmazandó jogszabálynak vagy ebben az eljárásban meghatározott feltételnek nem felel meg, és így a karbantartási feladatokat nem képes többé ennek ez eljárásnak megfelelően elvégezni. Ezen értesítést követően a másik fél elvégzi a szükséges vizsgálatot, és tizenöt munkanapon belül értesíti az adott felet a meghozott intézkedésekről.

6.2. Amennyiben véleménykülönbség áll fenn a felek között a meghozott intézkedés hatékonyságát illetően, az értesítést kiadó fél felkérheti a másik felet azonnali intézkedések meghozatalára, amelyek megakadályozzák a szervezetet abban, hogy az értesítést kiadó fél szabályozási felügyelete alá tartozó polgári repüléstechnikai termékeken karbantartási feladatokat hajtson végre. Amennyiben a másik fél az értesítést kiadó fél felkérésétől számított tizenöt munkanapon belül nem hoz ilyen intézkedést, akkor az ezen eljárás révén a másik fél illetékes hatóságára ruházott jogok addig felfüggesztésre kerülnek, ameddig a kérdést a vegyes bizottság a megállapodás rendelkezéseivel összhangban mindenki megelégedésére meg nem oldja. Amíg a vegyes bizottság nem ad ki határozatot az ügyben, addig az értesítést kiadó fél bármilyen általa szükségesnek vélt intézkedést meghozhat annak érdekében, hogy az adott szervezetet az értesítést kiadó fél szabályozási felügyelete alatt álló polgári repüléstechnikai termékeken történő karbantartási feladatok elvégzésében megakadályozza.

6.3. E 6. szakasszal kapcsolatban a kapcsolattartásért felelős személyek a műszaki megbízottak.

7. TECHNIKAI SEGÍTSÉGNYÚJTÁS

7.1. A felek kérésre, adott esetben az illetékes hatóságaik révén, a technikai értékelésekkel kapcsolatos kérdésekben segítséget nyújtanak egymásnak.

7.2. A lehetséges segítségnyújtás többek között a következőkre terjedhet ki:

113. monitoring és jelentéstétel a tekintetben, hogy a bármely fél fennhatósága alá tartozó karbantartó szervezetek folyamatosan megfelelnek-e az ebben az eljárásban meghatározott követelményeknek;

114. vizsgálatok végzése, és ezekről szóló jelentések készítése; valamint

115. technikai értékelés.

B1. függelék

Egyedi szabályozási követelmények

Ezen eljárás 5. szakasza alapján az egyik fél a másik fél fennhatósága alá tartozó karbantartó szervezetet akkor ismeri el, ha a karbantartó szervezet a karbantartási kézikönyvét kiegészítéssel látja el, amely legalább az alábbiakat biztosítja:

116. a hivatalban lévő felelős vezető által aláírt kötelezettségvállalási nyilatkozat, amely szerint a szervezet betartja a kézikönyvben és annak kiegészítésében foglaltakat;

117. a szervezet megfelel az ügyfél munkamegrendelésében foglaltaknak, és különös figyelmet fordít a megjelölt légialkalmassági irányelvekre, a módosításokra és javításokra, és arra a követelményre, hogy csak olyan alkatrészeket használjon, amelyeket a másik fél számára elfogadható szervezetek gyártottak vagy tartottak karban;

118. a megrendelést adó ügyfél a módosításokkal és javításokkal kapcsolatos valamennyi kialakítási paraméter tekintetében megszerezte a megfelelő illetékes hatóság jóváhagyását;

119. a polgári repüléstechnikai terméket az alkalmazandó jogszabályi és szabályozási követelményekkel összhangban helyezik üzembe;

120. amennyiben úgy találják, hogy a másik fél fennhatósága alá tartozó bármely polgári repüléstechnikai termék légialkalmassága nem megfelelő, akkor azt jelentik a másik félnek és az ügyfélnek.

[1] 1/94. sz. WTO-vélemény, [1994] ECRI-5267, 33. bekezdés. E jogesettel összhangban, kölcsönös elismerésről szóló megállapodásokat általában az EK-Szerződés 133. cikke alapján kötnek. Lásd például az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok közötti kölcsönös elismerésről szóló megállapodás megkötéséről szóló, 1998. június 22-i 1999/78/EK tanácsi határozatot, HL L 31., 1999.2.4.

[2] Az Európai Parlament és a Tanács 216/2008/EK rendelete (2008. február 20.) a polgári repülés területén közös szabályokról és az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség létrehozásáról, valamint a 91/670/EGK tanácsi irányelv, 1592/2002/EK rendelet és a 2004/36/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről, HL L 79., 2008.3.19., 1. o.

[3] HL C , , o.

[4] SEC(2004) 213 végleges, 2004.2.25.

[5] HL C , , o.