[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 20.1.2006

COM(2006) 11 végleges

2006/0004(COD)

Javaslat

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE

az integrált szociális védelmi statisztikák európai rendszeréről (ESSPROS)

(előterjesztő: a Bizottság)

INDOKOLÁS

A JAVASLAT HÁTTERE |

110 | A javaslat alapja és céljai A 2000. március 23–24-i lisszaboni Európai Tanács új lendületet adott az EU tagállamai közötti, a szociális védelmi rendszerek korszerűsítésével kapcsolatos politikáról folyó eszmecsere folyamatának. A 2003. májusi (2003) 261, „A lisszaboni stratégia szociális vetületének erősítése: a nyílt koordináció ésszerűsítése a szociális védelem területén” című bizottsági közlemény nyilatkozatot tartalmaz a mutatók iránti igényről. Az ESSPROS-t alapvető fontosságú eszközként említik. Az ESSPROS (az integrált szociális védelmi statisztikák európai rendszere) jogi keretéről szóló javaslat fokozni fogja a jelenlegi adatgyűjtés hasznosságát a naprakészség, a lefedettség és az összehasonlíthatóság tekintetében. |

120 | Általános háttér Ahogyan a 2003. októberi Európai Tanács a nyílt koordinációs módszer ésszerűsítése tekintetében megállapodott, a társadalmi integrációról és a szociális védelemről szóló éves közös jelentés válik központi jelentési eszközzé. A nyílt koordinációs módszer a társadalmi integráció és a nyugdíjak terén egyaránt adatokat igényel az ESSPROS-tól, így tükrözve az összehasonlítható, időszerű és megbízható statisztikákra irányuló igényt a szociálpolitika terén. Az ESSPROS-tól érkező jelenlegi adatokra úgy tekintenek, mint a legkisebb statisztikai közös nevezőre, amelyre a nemzeti jóléti rendszerek terén fennálló számos variáció redukálható. A szociális védelem terén a jelenlegi éves adatgyűjtés önkéntes alapon (hallgatólagos megállapodás) zajlik, és jelenleg a közös átfogó módszertanra (ESSPROS kézikönyv, 1996) épül. A gyűjtés alapjául korábban az 1981. évi módszertan szolgált, amely a hat tagállamra kialakított, 1963-ban indított társadalmi elszámolást váltotta fel. Az adatgyűjtemények időszerűségének fokozására kialakult az igény, amelyet csak az adatokat a források széles köréből gyűjtő nemzeti adatszolgáltatók közötti hálózati együttműködés elégíthet ki. A lefedettség minőségi adatok begyűjtése érdekében megvalósuló szélesítése, amely a rendszerenkénti kiadásokra és bevételekre vonatkozó mennyiségi adatok kiegészítésére és fejlesztésére irányul, átfogó tudást fog biztosítani a különféle rendszerek tekintetében, és ezáltal összehasonító elemzést tesz majd lehetővé. A lefedettségnek a bruttó juttatások nettó juttatásokkal való kiegészítésével és az adórendszer szociális védelemre gyakorolt hatásának azonosításával történő szélesítése a tagállamok közötti jobb összehasonlítást biztosító adatokat tesz majd hozzáférhetővé, különösen a juttatásokban részesülők által valóban megkapott szociális juttatások összege tekintetében. A nyugdíjak terén megvalósuló nyílt koordinációs módszernek szüksége van az ezen ellátottakra vonatkozó információra. Egyedülálló adatforrásként a nyugdíjban részesülők moduljának kimeneti adatai teszik majd lehetővé a nyugdíjrendszerek fejlődésének értékelését. |

130 | A javaslat által lefedett tárgykörben meglévő rendelkezések A Tanács 1992. július 27-i ajánlása a szociális védelmi célkitűzések és politikák konvergenciájáról (92/442/EGK). |

141 | Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel Nem alkalmazható. |

AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓ ÉS HATÁSVIZSGÁLAT |

Az érdekelt felekkel folytatott konzultáció |

219 | Tárgytalan. |

A szakvélemények bekérése és felhasználása |

221 | Az érintett tudomány- vagy szakterületek Konzultációt folytattak a nemzeti statisztikai rendszerek szakértőivel, akik nemzeti statisztikai hivatalokat, szociális ügyekért felelős minisztériumokat és egyéb, az ESSPROS-adatok előállításában érintett szerveket képviselnek. |

222 | Alkalmazott módszer Írásos konzultáció és munkacsoport-értekezleteken folytatott eszmecserék. |

223 | A konzultációba bevont legfontosabb szervezetek/szakértők A javaslat szövegének első tervezetét a szociális védelmi statisztikák munkacsoportjának 2005. április 12–13-án tartott ülésén ismertették. A tagállamokat felkérték, hogy a javaslattervezettel kapcsolatos részletes észrevételeiket küldjék meg az Eurostathoz. Ezt követően elkészült a második tervezet, amelyet 2005. június 20-án juttattak el a feleknek annak érdekében, hogy második alkalommal is megtegyék írásbeli észrevételeiket. A felülvizsgált javaslatot véleményalkotás céljából beterjesztették a szociális statisztikák igazgatóinak 2005. szeptember 28–29-én tartott ülésére. |

2249 | A beérkezett és felhasznált vélemények összefoglalása Nem merült fel visszafordíthatatlan következményekkel járó, potenciálisan komoly kockázat eshetősége. |

225 | Az eljárás során beérkezett észrevételek többségét figyelembe vették, ezek hozzájárultak a javasolt szöveg egyértelműbb, pontosabb és egyszerűbb kialakításához. |

226 | A szakértői vélemények nyilvános hozzáférhetőségének biztosításához felhasznált eszközök A szakértők első vitáinak eredményeit belefoglalták a szociális védelmi statisztikák munkacsoportjának és a szociális statisztikák igazgatóinak ülése jegyzőkönyvébe. |

230 | Hatásvizsgálat Másik lehetőség az lenne, ha a munka továbbra is hallgatólagos egyezség alapján folyna a szociális védelmi statisztikák előállítása vonatkozásában. Mindazonáltal ez nem biztosítaná az EU-szintű politikai döntéshozatalhoz szükséges valamennyi statisztika és mutató elérhetőségét. További megoldás lehetne, ha a javaslat nem tartalmazna modulokat. Ez azt jelentené, hogy a modulokat egy vagy több önálló tanácsi és európai parlamenti rendeletként kellene beterjeszteni. |

A JAVASLAT JOGI ELEMEI |

305 | A javasolt intézkedés összefoglalása E rendelet célkitűzése a szociális védelmi statisztikák területén létrehozni a jelenlegi és előrelátható fellépések keretét. A szociális védelem terén a jelenlegi éves (hallgatólagos megállapodás alapján zajló) adatgyűjtés a szociális védelmi rendszer (az ún. ESSPROS-magrendszer) kiadási és bevételi adatait, valamint 2004 óta a nyugdíjban részesülőkre vonatkozó adatait fedi le. A nettó szociális juttatásokról folytatott kísérleti adatgyűjtést elő fogják készíteni. A javasolt rendeletet a Bizottság végrehajtási rendeletei egészítik ki: először is, a magrendszer egyaránt tartalmaz minőségi és mennyiségi információt; a második a nyugdíjban részesülők modulja lesz. A nettó szociális védelmi juttatások modulja egy bizottsági rendelet hatálya alá tartozik majd, amennyiben a megvalósíthatósági tanulmányok eredményei és a kísérleti adatgyűjtés sikeresnek bizonyulnak. |

310 | Jogalap A közösségi statisztikák számára a jogalapot a 285. cikk határozza meg. A Tanácsnak az együttdöntési eljárással összhangban intézkedéseket kell elfogadnia a statisztikák előállítására vonatkozóan, amennyiben ez a Közösség tevékenységeinek megvalósításához szükséges. E cikk a közösségi statisztikák előállítására vonatkozó követelményeket fogalmazza meg, és előírja a pártatlanság, a megbízhatóság, az objektivitás, a tudományos függetlenség, a költséghatékonyság és a statisztikai adatok bizalmas kezelése normáinak való megfelelést. |

320 | A szubszidiaritás elve A szubszidiaritás elve érvényesül, mivel a javaslat nem tartozik a Közösség kizárólagos hatáskörébe. |

A javaslat célkitűzéseit a tagállamok egymagukban nem tudják kielégítő mértékben megvalósítani a következő ok(ok) miatt. |

321 | A szubszidiaritásnak az EK-Szerződés 5. cikkében szereplő elvével összhangban a javasolt cselekvés célja – konkrétan a szociális védelemre vonatkozó közösségi statisztikák harmonizált adatainak rendszeres benyújtása – nem valósítható meg kielégítő mértékben a tagállamok önálló tevékenysége által, ezért jobb, ha e tevékenységet a Közösség valósítja meg. |

323 | A tapasztalat azt mutatja, hogy a tagállamok gyűjtenek adatokat a szociális védelemről, de különféle koncepciókat és meghatározásokat alkalmaznak, ami ahhoz vezet, hogy az adatok EU-szinten nem hasonlíthatók össze, és ezáltal jelentősen csökken a hasznosságuk az EU szociális védelmi rendszereinek elemzése tekintetében. |

A javaslat célkitűzéseit közösségi fellépéssel jobban meg lehet valósítani a következő okok miatt. |

324 | A rendelet biztosítja a szociális védelemre vonatkozó adatok EU-szintű koordinálását és harmonizálását. Bár a Bizottság képes a leginkább megszervezni a közösségi statisztikák összegyűjtését, a tagállamok felelősek a nemzeti statisztikai rendszerek megszervezéséért és működtetéséért. Az ide tartozó statisztikák nagyjából a szociális védelemre vonatkozó, meglévő éves Eurostat adatgyűjtésen, valamint a nyugdíjban részesülők adatainak nemrégiben elvégzett gyűjtésén alapulnak. A rendelet szükség szerint biztosítja azonban az egyéb források alkalmazásának és a további statisztikai eszközök kifejlesztésének lehetőségét a felmerülő, egyértelműen meghatározott információs szükségletek kielégítése érdekében. |

325 | Lényeges, hogy hozzáférhető legyen az egész EU-ra vonatkozó információ a társadalmi integráció és a nyugdíjak területén megvalósuló nyílt koordinációs módszer támogatása érdekében. |

327 | A szociális védelemre vonatkozó közösségi statisztikák elemzését EU-szinten kell elvégezni harmonizált és összehasonlítható adatok felhasználásával. |

A javaslat ezért megfelel a szubszidiaritás elvének. |

Az arányosság elve A javaslat a következő okokból tesz eleget az arányosság elvének. |

331 | Elfogadott tény, hogy a tagállamok szociális védelmi rendszereinek szerkezete között számos változat létezik, és következésképpen a nemzeti hatóságok feladatai eltérnek a szociális védelemre vonatkozó adatok gyűjtésében és összeállításában. Ennek megfelelően a nemzeti hatóságok olyan adatgyűjtési technikákat alkalmazhatnak, amelyek megfelelnek a rendszerek szervezési módjának. Az arányosság elvével összhangban e rendelet a célja eléréséhez szükséges minimumra korlátozódik, és nem lép túl az e cél eléréséhez szükséges kereteken. |

332 | A rendelet pontosan körvonalazott keretet hoz létre a szociális védelemmel kapcsolatos közösségi statisztikák előállítása céljából, ekképpen elősegítve a források hozzáférhetőségét, tervezését és hatékonyabb alkalmazását mind a közösségi, mind az egyéb érintett (nemzeti, regionális, helyi) szintek vonatkozásában. |

Eszközök kiválasztása |

341 | Javasolt eszköz: rendelet. |

342 | Más eszköz nem lenne megfelelő a következő ok miatt. Az EP/Tanács jogi aktusának megfelelő kategória kiválasztása a jogalkotási céltól függ. Mivel adott az európai szintű információszükséglet, a közösségi statisztikák abba az irányba mutatnak, hogy alapjogszabály céljából irányelvek helyett inkább rendeleteket alkalmaznak. A rendelet előnyt élvez, mivel a Közösség egészének vonatkozásában állapítja meg ugyanazt a szabályt, és következésképpen nem hagy teret a tagállamok számára, hogy azt csupán részleteiben vagy szelektíven alkalmazzák; továbbá közvetlenül alkalmazandó, ami azt jelenti, hogy nincs szükség a nemzeti jogba történő átültetésre. Ezzel ellentétben az irányelvek, amelyek célja a nemzeti jogok összehangolása, célkitűzéseiket tekintve kötelezők a tagállamokra nézve, ugyanakkor a nemzeti hatóságoknak lehetőségük nyílik a közösségi szinten megállapított célkitűzés megvalósításához alkalmazott forma és módszerek kiválasztására; továbbá át kell őket ültetni a nemzeti jogba. |

KÖLTSÉGVETÉSI VONATKOZÁSOK |

409 | A javaslatnak nincsenek kihatásai a közösségi költségvetés tekintetében. |

KIEGÉSZÍTő INFORMÁCIÓ |

560 | Európai Gazdasági Térség A javasolt jogi aktus EGT-vonatkozással bír, ezért ki kell terjednie az Európai Gazdasági Térségre. |

1. 2006/0004(COD)

Javaslat

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE

az integrált szociális védelmi statisztikák európai rendszeréről (ESSPROS)

(EGT vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 285. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára[1],

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[2],

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárással összhangban[3],

mivel:

(1) Az Európai Közösséget létrehozó szerződés 2. cikke az Európai Közösség egyik feladataként említi felsorolásában a szociális védelem magas szintjének előmozdítását.

(2) A 2000. márciusi lisszaboni Európai Tanács új lendületet adott a tagállamok közötti, a szociális védelmi rendszerek korszerűsítésével kapcsolatos politikáról folyó eszmecsere folyamatának.

(3) A Tanács 2000. június 29-i (2000/436/EK) határozata létrehozta a szociális védelemmel foglalkozó bizottságot annak érdekében, hogy az Európai Bizottság és az EU tagállamai közötti együttműködés motorjaként szolgáljon a szociális védelmi rendszerek korszerűsítése és fejlesztése terén.

(4) A 2003. májusi (2003)261 bizottsági közlemény felvázolta a szociálpolitika terén megvalósuló nyílt koordináció folyamatainak ésszerűsítését szolgáló stratégiát, a szociális védelem és a társadalmi integráció lisszaboni stratégia keretein belül elfoglalt helyzetének megerősítése céljából. Ahogyan a Tanács 2003 októberében megállapodott, az ésszerűsítés 2006-tól lép majd hatályba. E tekintetben az éves közös jelentés válik alapvető jelentéstételi eszközzé, amely egy helyen foglalja össze az elemzések kulcsfontosságú megállapításait és a politikai üzeneteket, amelyek egyaránt hozzátartoznak a nyílt koordinációs módszerhez a módszer különféle alkalmazási területein, valamint a szociális védelem több ágazatra kiterjedő kérdéseihez is.

(5) A nyílt koordinációs módszer újult figyelmet irányított az összehasonlítható, naprakész és megbízható statisztikákra irányuló igényre a szociálpolitika terén. Különösen az éves közös jelentésekben használják majd fel a szociális védelemre vonatkozó összehasonlítható statisztikákat.

(6) A Bizottság (Eurostat) már gyűjti a szociális védelemmel kapcsolatos éves adatokat az önkéntes alapon együttműködő tagállamoktól. Ez az eljárás egységesített gyakorlatként rögzült a tagállamokban, és az adatok összehasonlíthatóságának biztosítását szolgáló, közös módszertani elvekre épül.

(7) Az egyedi közösségi statisztikák előállítására a közösségi statisztikákról szóló, 1997. február 17-i 322/97/EK tanácsi rendeletben meghatározott szabályok vonatkoznak.

(8) Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal összhangban kell elfogadni.

(9) A statisztikai programbizottsággal folytatott konzultációt követően,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Tárgy

E rendelet célkitűzése az integrált szociális védelmi statisztikák európai rendszerének (a továbbiakban: az ESSPROS) létrehozása a következők biztosítása révén:

2. módszertani keret (közös szabályok, fogalommeghatározások, osztályozások és számítási szabályok) a statisztikáknak a Közösség javát szolgáló, összehasonlítható alapon történő összeállítására;

3. határidők az ESSPROS-szal összhangban összeállított statisztikák továbbítására.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában a következő meghatározásokat kell alkalmazni:

4. A „közösségi statisztikák” alatt a 322/97/EK rendelet 2. cikkében meghatározottak értendők.

5. A „szociális védelem” felöleli az állami és magántestületek minden olyan beavatkozását, amelynek célja a háztartások és egyének tehermentesítése a kockázatok és szükségletek meghatározott területén, amennyiben egyidejűleg semmiféle ellenszolgáltatásra vagy egyéni fellépésre nem kerül sor. A szociális védelem alkalmazását kiváltó kockázatok vagy szükségletek felsorolása megállapodás szerint a következő: beteg-/egészségügyi ellátás; rokkantság; öregség; túlélő hozzátartozók; család/gyermekgondozás; munkanélküliség; lakhatás; máshová nem sorolt társadalmi kirekesztés.

6. A „szociális védelmi rendszer”: szabályok különálló gyűjteménye, amelyet egy vagy több intézményi egység tart fenn, és amely a szociális védelmi juttatások és finanszírozásuk ellátását szabályozza.

7. „Szociális védelmi juttatások”: a szociális védelmi rendszerek által háztartásoknak és egyéneknek készpénzben vagy természetben nyújtott juttatások, amelyek célja a háztartások és egyének tehermentesítése a kockázatok és szükségletek meghatározott területén.

3. cikk

A rendszer alkalmazási köre

1. Az ESSPROS-magrendszerre vonatkozó statisztikák lefedik a szociális védelemmel kapcsolatos kiadások és bevételek pénzmozgásait.

Ezeket az adatokat a szociális védelmi rendszerek szintjén továbbítani kell; minden egyes rendszer esetében meg kell adni a kiadások és bevételek részletes adatait az ESSPROS osztályozása alapján.

Az aggregált osztályozásra utaló, továbbításra kerülő adatok a mennyiségi információ tekintetében az adatszolgáltatás és az adatok közzététele, valamint az érintett téma, a minőségi információ frissítése és közzététele rendszerenként és részletes juttatásonként az I. mellékletben található.

2. A magrendszert kiegészítik a szociális védelem meghatározott területeire vonatkozó, kiegészítő statisztikai információt lefedő modulok.

4. cikk

Nyugdíjban részesülők modulja

Kiegészítésként évente bekerül a nyugdíjban részesülők modulja is az e rendelet alapján történő adatgyűjtés első évétől kezdődően.

Az érintett tárgyak, az adatszolgáltatás és -közzététel a II. mellékletben szerepel.

5. cikk

Kiegészítő modulok

1. A nettó szociális védelmi juttatások modulja tekintetében a 2005. évi adatok kísérleti gyűjtését valamennyi tagállamban el kell végezni 2008 végéig. Az érintett tárgyak, az adatszolgáltatás és -közzététel a III. mellékletben szerepel.

2. E kísérleti nemzeti adatgyűjtések szintézisére alapozva, az e modult bevezető és a teljes körű adatgyűjtést 2010 előtt el nem indító határozat összhangban van a 8. cikkben meghatározott eljárással.

6. cikk

Adatforrások

A statisztikáknak a tagállamokban való hozzáféréssel, valamint a nemzeti jogszabályokkal és a gyakorlattal összhangban a következő adatforrásokon kell alapulniuk:

8. nyilvántartások és egyéb adminisztratív források;

9. felmérések;

10. becslések.

7. cikk

Végrehajtási rendelkezések

E rendelet végrehajtási rendelkezései, tekintve a lefedett adatok részletes osztályozását, az alkalmazandó fogalommeghatározásokat, az adattovábbítás formátumát, a továbbításra kerülő eredményeket, a minőségmérés feltételeit, a közzététel szabályainak frissítését, a 8. cikkben meghatározott szabályozási eljárás keretein belül kerülnek kialakításra, különösen:

11. az ESSPROS-magrendszer;

12. a nyugdíjban részesülők modulja;

13. a nettó szociális védelmi juttatások modulja esetében.

8. cikk

Eljárás

1. A Bizottságot a 89/382/EGK, Euratom határozat által létrehozott Statisztikai Programbizottság (SPB) segíti.

2. Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkét kell alkalmazni, tekintettel annak 8. cikke rendelkezéseire.

3. Az 1999/468/EK határozat 5. cikkének (6) bekezdésében megállapított időtartam három hónap.

9. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő 20. napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, -án/-én.

az Európai Parlament részéről a Tanács részéről

az elnök az elnök

I. MELLÉKLET

ESSPROS-magrendszer

1. Mennyiségi adatok

1.1. Továbbított adatok

Utalással az aggregált osztályozásra, az átvitt adatok a következőket fedik le:

1.1.1. Kiadások

1.1.1.1. A szociális védelmi juttatások a következők szerint osztályozva:

14. funkció (az egyes kockázatoknak vagy szükségleteknek megfelelően), és

15. az egyes funkcióknál kettős lebontásban: a rászorultság ellenőrzése alapján nyújtott támogatások szemben a rászorultság ellenőrzése nélkül nyújtott támogatásokkal, a készpénzben fizetett támogatások (időszakos és átalánytámogatások) szemben a természetben fizetett támogatásokkal.

1.1.1.2. Adminisztrációs költségek

1.1.1.3. Átcsoportosítás más rendszerekbe

1.1.1.4. Egyéb kiadások

1.1.2. Bevételek

1.1.2.1. Társadalombiztosítási hozzájárulások

1.1.2.2. Általános állami hozzájárulások

1.1.2.3. Átcsoportosítás más rendszerekből

1.1.2.4. Egyéb bevételek

A lefedett adatokat (a részletes osztályozással kapcsolatban) a 8. cikkben meghatározott eljárással összhangban kell szolgáltatni.

1.2. Adatszolgáltatás

A statisztikákat évente kell szolgáltatni. Az adatok a nemzeti gyakorlatnak megfelelően a naptári évre vonatkoznak. Az adattovábbítás határideje n+18 hónap, azaz az n. naptári évre vonatkozó adatokat a korábbi évek esetleges felülvizsgált adataival együtt legkésőbb az n+2. év júniusában kell továbbítani.

1.3. Közzététel

A szociális védelemmel kapcsolatos kiadások adatait a Bizottság (Eurostat) a teljes rendszer szintjén teszi közzé az n+22. hónap végén (az n+2. év októbere végén), amely adatok az n. pénzügyi év adatain alapulnak. A Bizottság (Eurostat) egyidejűleg meghatározott felhasználók (az ESSPROS-adatokat összeállító nemzeti intézmények, a Bizottság szervezeti egységei és nemzetközi intézmények) számára közzéteszi a rendszerenként részletezett adatokat. E meghatározott felhasználók csak rendszercsoportokat tehetnek közzé.

2. Minőségi információ rendszerenként és részletezett juttatásonként

2.1. Érintett tárgyak

Az egyes rendszerek esetében a minőségi információ magában foglalja a rendszer általános leírását, a juttatások részletes leírását és a közelmúlt változásairól és reformjairól szóló tájékoztatót.

2.2. Adatszolgáltatás és a minőségi információ frissítése

A már szolgáltatott minőségi információ teljes körének éves frissítését a szociális védelmi rendszer változásaira kell korlátozni, és a mennyiségi adatokkal együttesen kell továbbítani.

2.3. Közzététel

A minőségi információt a Bizottság (Eurostat) rendszerszinten teszi közzé az n+22. hónap végén (az n+2. év októbere végén).

II. MELLÉKLET

Nyugdíjban részesülők modulja

1. Érintett tárgyak

E modul a nyugdíjban részesülők adatait fedi le, akiket úgy határoznak meg, mint a következő, szociális védelmi rendszer által időszakosan, készpénzben fizetett egy vagy több juttatásának kedvezményezettjét:

16. rokkantsági nyugdíj;

17. csökkent munkaképesség miatti korengedményes nyugdíj;

18. öregségi nyugdíj;

19. előnyugdíj;

20. részleges nyugdíj;

21. túlélő hozzátartozói nyugdíj;

22. munkaerőpiaci okok miatti korengedményes nyugdíj.

2. Adatszolgáltatás

A statisztikákat évente kell szolgáltatni. Az adatokat állományadatok formájában kell megadni, mely utalást tartalmaz az év végére (12.31./1.1.). Az adattovábbítás határideje az n. év tekintetében az n+2. év májusának vége, a következő lebontásban:

23. szociális védelmi rendszer;

24. nemenként a rendszerek összeségére vonatkozóan;

25. a rendszer igazgatási típusa (megvalósíthatósági tanulmányok pozitív eredményeinek függvénye).

3. Közzététel

Az összes rendszerre vonatkozóan a Bizottság (Eurostat) az n+22. hónap végén (az n+2. év októbere végén) teszi közzé az adatokat, amelyek az n. pénzügyi év adatain alapulnak. A Bizottság (Eurostat) egyidejűleg meghatározott felhasználók (az ESSPROS-adatokat összeállító nemzeti intézmények, a Bizottság szervezeti egységei és nemzetközi intézmények) számára közzéteszi a rendszerenként részletezett adatokat. E meghatározott felhasználók csak rendszercsoportokat tehetnek közzé.

III. MELLÉKLET

A nettó szociális védelmi juttatásokról szóló kísérleti adatgyűjtés

1. Érintett tárgyak

Ez az adatgyűjtemény a „nettó szociális védelmi juttatások” számításait tartalmazza. A nettó szociális védelmi juttatásokat szociális védelmi juttatások értékeként határozzák meg, kivéve a juttatás kedvezményezettje által fizetett adókat és társadalombiztosítási hozzájárulásokat, kiegészítve a „adóelőnyök” értékével.

Az „adóelőnyöket” adókedvezmények formájában megjelenő szociális védelemként határozzák meg, amelyet pedig szociális védelmi juttatásként lehetne meghatározni, ha készpénzben kerülne kifizetésre. A szociális védelem biztosítását elősegítő és a magánbiztosító-rendszereket támogató adókedvezmények kivételével.

2. Adatszolgáltatás

A személyi jövedelemadó megfelelő részét és a szociális védelmi juttatásokra kivetett társadalombiztosítási hozzájárulásokat a 2005. évre vonatkozóan jelölni kell, a különféle típusú, készpénzben fizetett szociális védelmi juttatásoknak megfelelően, lehetőleg tovább bontva az egyformán adóztatott rendszerek egyes csoportjai esetében. Bonyolult esetekben az eredményeket a juttatások megfelelő csoportjai alapján is lehet jelenteni, pl. a II. mellékletben felsorolt hét nyugdíjkategóriát összesen, vagy egy meghatározott funkció készpénzben fizetett juttatásait összesen. Az adóelőnyöket minden egyes bejegyzésnél külön fel kell tüntetni a bevételkiesés módszerének alkalmazásával.

[1] HL C […]., [ …]., […]. o.

[2] HL C […]., [ …]., […]. o.

[3] HL C […]., [ …]., […]. o.