A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE

Az egységes európai égbolt technikai pillérét képező SESAR-program üzemeltetésének irányítási és ösztönző mechanizmusai

BEVEZETÉS

Az „Egységes európai égbolt” légiforgalmi szolgáltatási[1] kutatási program (SESAR) az egységes európai égbolt (SES) technológiai pillére. Az egységes európai égbolt az Európai Bizottság 2004-ben indított ambiciózus kezdeményezése, amelynek célja az európai légiforgalmi szolgáltatás reformja az európai légiközlekedési rendszer valamennyi elemét tartalmazó megközelítés alkalmazásával. Ez a légiforgalmi szolgáltatási reform hozzájárul a közlekedéspolitikai fehér könyvben[2] és a Flightpath 2050 jelentésben[3] megfogalmazott légiközlekedési célkitűzések eléréséhez. A SESAR azzal segíti elő az egységes európai égbolt megteremtését, hogy technológiákat fejleszt és eljárásokat dolgoz ki egy olyan új generációs légiforgalmi szolgáltatási rendszerhez, amely a jelenlegi kapacitás megháromszorozása mellett a biztonság megtízszerezésével, a légitársaságok költségeinek 50 %-kal való csökkentésével és a légi közlekedés környezetre gyakorolt hatásának járatonként 10 %-kal történő mérséklésével (az egységes európai égbolt teljesítménycéljai) képes javítani a teljesítményt.

A SESAR középpontjában az európai légiforgalmi szolgáltatási főterv[4] (a továbbiakban: főterv) áll, amely az összes érdekelt felet tömörítő, együttműködésen alapuló keretrendszert képez. Ez az első alkalom, amikor a légiközlekedési ágazat valamennyi szereplője részt vehet a légiforgalmi szolgáltatás modernizálására irányuló páneurópai projekt meghatározásában, kiépítésében és üzemeltetésében. A SESAR-program jelenleg a kiépítési szakaszban tart, amelynek irányítását a SESAR közös vállalkozás[5], vagyis a 17 tagból, valamint több mint 80 egyéb, harmadik országbeli résztvevőből álló köz-magán társulás végzi.

A főterv szerint több mint 30 milliárd EUR összegű beruházásra lesz szükség a SESAR üzemeltetéséhez, amely azonban jelentős gazdasági értékeket fog teremteni, továbbá javítani fogja a biztonságot, a szolgáltatás minőségét és a környezet állapotát is Európában. Ezek az előnyök viszont rendkívül nagy mértékben függenek attól, hogy képesek-e az érdekelt felek kellő időben és összehangoltan üzemeltetni a rendszert (lásd 1. táblázat).

1. táblázat[6]

A SESAR főterv szerinti üzemeltetése esetén | Hatás az üzemeltetés 10 éves késése esetén | Hatás az üzemeltetés összehangolásának hiánya esetén |

Az EU GDP-jére gyakorolt kumulatív hatás | 419 milliárd EUR | –30 % | –28 % |

Létrehozott munkahelyek | 328 000 | –58 % | –22 % |

Megtakarított CO2 | 50 millió tonna | –110 % | –70 % |

Az egységes európai égbolt technológiáinak és eljárásainak üzemeltetése a SESAR közös vállalkozás által végrehajtott kiépítésük és jóváhagyásuk egyenes következménye. A Tanács 2009 márciusában felkérte a Bizottságot, hogy az irányítási és a megfelelő finanszírozási mechanizmusokra összpontosítva tegyen javaslatokat a SESAR üzemeltetési szakaszára való felkészülésre és áttérésre. A bizottsági szolgálatok által a SESAR üzemeltetési célkitűzéseivel és kihívásaival kapcsolatban végzett előzetes értékelés eredményeit a 2010 decemberében közzétett szolgálati munkadokumentum[7] ismerteti. Ennek alapján részletesebb értékelési és konzultációs eljárásokat hajtott végre az a magas szintű munkacsoport, amelynek elnöki tisztét a Bizottság töltötte be, tagjai pedig az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség (EASA), az Európai Szervezet a Légi Közlekedés Biztonságáért (Eurocontrol) és a SESAR közös vállalkozás vezető tisztségviselői voltak, akiknek munkáját az érdekelt felek széles körét képviselő szakértői csoport segítette. A munkacsoport és a szakértői csoport következtetései[8], a további konzultációk eredményei, a munkaértekezletek és az érdekeltek önkéntesen közölt észrevételei alapján a Bizottság a következő alapvető megközelítést alakította ki:

1. A SESAR üzemeltetésének teljesítményorientáltnak kell lennie;

2. Az egységes európai égbolt teljesítménycéljai és a légiforgalmi szolgáltatás modernizációjától remélt gazdasági előnyök csak akkor érhetők el, ha az üzemeltetési tevékenység összehangolásával és koordinálásával megvalósul a SESAR megfelelő időben történő bevezetése.

3. A Bizottságnak ezért a következőket kell tennie:

4. az üzemeltetés hatékony irányításának kialakítása a megfelelő ösztönző mechanizmusokkal, felhasználva az egységes európai égbolt meglévő keretrendszerét és a hatályos uniós finanszírozási mechanizmusokat

5. az üzemeltetési folyamat hitelességének megteremtéséhez szükséges intézkedések kezdeményezése, az érdekelt felek korai beruházásra ösztönözésével és figyelembe véve az érdekeltek igényeit olyan területeken, mint például a katonai, az üzleti és a nem kereskedelmi, közforgalmú légi közlekedés.

6. Az ágazat[9] és különösen a SESAR üzemeltetésébe beruházó érdekeltek központi szerepet játszanak majd az üzemeltetési tevékenységek koordinálásában és összehangolásában az Európai Unió politikai felügyelete alatt.

E közlemény a Bizottság által a SESAR üzemeltetésének irányítási és ösztönző mechanizmusai létrehozása céljából javasolt fő elemeket, valamint az ezek 2012-től történő megvalósítására szolgáló cselekvési tervet ismerteti.

A SESAR ÜZEMELTETÉSÉNEK ELőKÉSZÍTÉSE

Az egységes európai égbolt keretrendszere által biztosított alap

Az üzemeltetés irányítási és ösztönző mechanizmusainak az egységes európai égbolt meglévő eszközeire[10] kell épülniük:

7. az egységes égbolttal foglalkozó bizottság[11] és az ágazati konzultációs testület[12] az uniós tagállamok és az ágazati szereplők részvételével zajló, széles körű konzultációs eljárás lefolytatására nyújt lehetőséget;

8. a teljesítmény-[13] és díjszámítási[14] rendszerek szolgálnak azon legfontosabb mechanizmusokkal, amelyek révén az érdekelt felek a főtervhez igazíthatják saját beruházási terveiket;

9. az átjárhatósági végrehajtási szabályok képezik azon végrehajtási mechanizmusokat, amelyek biztosítják a kulcsfontosságú teljesítményfokozó tényezők üzemeltetését;

10. a funkcionális légtérblokkok az üzemeltetés regionális összehangolásának és a közös beszerzésnek az eszközei;

11. a főterv az elfogadott menetrend, amely a teljesítménycélok elérése érdekében összekapcsolja a kutatási és fejlesztési (K+F) tevékenységeket az üzemeltetési forgatókönyvekkel, tartalmazza a szabályozási és szabványosítási menetrendeket, és azonosítja a legfontosabb üzemeltetési tevékenységeket;

12. a Eurocontrol, amely elsősorban az egységes égbolt igazgatóságán keresztül segíti a Bizottságot uniós jogalkotói szerepkörében;

13. a hálózatkezelő feladata a hálózati teljesítménycélok elérésének biztosítása, felelős a hálózat teljesítményével kapcsolatos üzemeltetési tevékenységek koordinálásáért, továbbá gondoskodik a hálózatstratégiai terv gondozásáról[15];

14. a teljesítmény-felülvizsgálati szerv segítséget nyújt a Bizottságnak az üzemeltetési tevékenységeknek a teljesítményre gyakorolt hatás alapján történő rangsorolásában és ellenőrzésében, valamint a jövőbeli teljesítménycéloknak a tervezett műszaki fejlesztések alapján történő meghatározásában;

15. a SESAR közös vállalkozás felel a kutatási és fejlesztési, továbbá az üzemeltetési forgatókönyveket összekapcsoló főterv gondozásáért és végrehajtásáért, valamint összegyűjti a közérdek védelmére és az érdekeltek bevonására szolgáló, nagyszabású programok kezeléséhez szükséges műszaki szakértelmet és képességeket;

16. az EASA központi szerepet tölt be a szabályalkotásban, a biztonsági felügyeletben és a támogatásban, emellett az engedélyezéssel és az átjárhatósággal kapcsolatos kérdésekben segítséget nyújt a Bizottságnak;

17. a nemzeti felügyeleti hatóságok feladata a léginavigációs szolgáltatók biztonsági felügyelete és engedélyezése, továbbá az egységes európai égboltra vonatkozó léginavigációs-szolgálati rendeletnek[16] és a léginavigációs szolgálatok ellátására vonatkozó közös követelményeknek[17] való megfelelésének ellenőrzése, valamint az átjárhatósági rendelet szerinti védintézkedések alkalmazása.

18. az egységes európai égbolt szociális dimenziójával foglalkozó szakértői tanácsadó csoport[18] tanácsokat nyújt a jelentős szociális következményekkel járó intézkedésekre vonatkozóan;

19. a közös projektek[19] az irányítási mechanizmusok létrehozásának és az uniós támogatások elosztásának hatékony eszközei.

A főterv frissítése

A főterv jelenlegi formájában alapvető szerepet játszik a légiforgalmi szolgáltatással kapcsolatos kutatási és fejlesztési tevékenységek üzemeltetésorientáltságának megőrzésében. Nagyobb összhangot kell majd teremtenie az azonosított üzemeltetési forgatókönyvek és az elvárt teljesítménybeli előnyök között azáltal, hogy az egységes európai égbolt teljesítménycéljainak eléréséhez szükséges üzemeltetési tevékenységeket egyértelműen azonosítható, következetes üzemeltetési csomagokba szervezi. Emellett tartalmaznia kell a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) „építőelemekkel”[20] kapcsolatos koncepcióját is annak érdekében, hogy biztosítsa a SESAR és más regionális légiforgalmi szolgáltatási modernizációs projektek közötti átjárhatóságot.

Átmeneti irányítási intézkedések

A jövőbeli irányításra való áttérést most kell megszervezni annak érdekében, hogy az üzemeltetési irányítás bevezetését megelőző kulcsfontosságú időszakban elkerülhető legyen a késedelmes vagy eltérő üzemeltetés. A folyamatban lévő üzemeltetési tevékenységek összehangolásának elősegítése érdekében a Bizottság az egységes égbolttal foglalkozó bizottság keretein belül ideiglenes eseti irányítócsoportot hozott létre. E bizottság vállalta, hogy a SESAR üzemeltetésével kapcsolatos átmeneti irányítási intézkedéssé alakítva egységesíti ezt az eljárást, amely egyúttal a jövőbeli irányítási tevékenységek kipróbálására is szolgál.

Az iparosítás előmozdítása

A SESAR üzemeltetése két különálló alszakaszból, iparosításból és kivitelezésből áll. Az iparosítás a technológiáknak a SESAR közös vállalkozás általi jóváhagyását követő lépés, amely a szabványosítást, az engedélyezést és a nagyüzemi termelést foglalja magában, és amelyet a gyáripar (a földi és a fedélzeti berendezések gyártói) valósít meg. A légtérfelhasználók, léginavigációs szolgáltatók és repülőterek által megvalósított kivitelezés a berendezések beszerzését, felszerelését és üzembe helyezését, valamint az eljárások végrehajtását tartalmazza.

Az iparosítás főtervben történő körültekintő megtervezése alapvető fontossággal bír az üzemeltetés ésszerű megtervezése szempontjából. Az iparosítás alapját a SESAR tekintetében jóváhagyott technológiák forgalmazására vonatkozó gyártói döntések és a légiforgalmi szolgáltatási termékek életciklusa képezi. Az iparosításhoz továbbá együtt kell működni a szabályozási[21] és a szabványügyi[22] szervezetekkel. A Bizottság az európai uniós szabványügyi szervezeteknek nyújtott folyamatos pénzügyi támogatással, valamint a globális átjárhatóság elérése érdekében az Egyesült Államok Szövetségi Légügyi Hatóságával[23] és az ICAO-val[24] folytatott együttműködéssel segítheti elő az engedélyezési és szabványosítási eljárások végrehajtását.

A SESAR hatással lesz a légi közlekedés számos területére, a légi járművektől és repülőterektől az eljárásokig és a munkamódszerekig. Mivel a biztonság e területek mindegyikén fontos szempont, ezért az EASA kulcsszerepet játszik az időszerű szabályozás, valamint a biztonsági előírások és a SESAR fejlesztései közötti összhang megteremtésében.

Folyamatos technológiai innováció

A folyamatosan fejlődő teljesítménykövetelmények teljesítése érdekében a technológiai innováció iránti hosszú távú igénnyel is foglalkozni kell. A kiépítés és az üzemeltetés egymással összefonódó folyamatok: egyrészről a légiforgalmi szolgáltatásokkal kapcsolatos kutatás és fejlesztés nem szakad meg a SESAR közös vállalkozás megbízásának lejártával, másrészről a SESAR üzemeltetése több évet vesz majd igénybe, amely során a kutatási és fejlesztési tevékenységekkel kell támogatni a technológiáknak az átalakuló működési környezethez történő alakítását.

A SESAR közös vállalkozás tapasztalata igazolja, milyen értékesek a köz-magán társulások a légiforgalmi szolgáltatásokkal kapcsolatos kutatás és fejlesztés egységes irányítása terén[25]. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az uniós szerven keresztül megvalósított, köz-magán társulást magában foglaló megközelítés a kívánt eredményekkel jár, ezért ezt folytatni kell. Mivel a SESAR közös vállalkozás megbízása 2016. december 31-én lejár, a Bizottság el fogja végezni a szükséges értékeléseket és konzultációkat annak érdekében, hogy a vonatkozó javaslatot 2013 előtt a Tanács és az Európai Parlament elé terjessze.

A SESAR ÜZEMELTETÉSÉNEK FINANSZÍROZÁSA

Az üzemeltetési folyamat során az egyik legnagyobb kihívást a megfelelő időben történő kivitelezés finanszírozása jelenti. A SESAR kivitelezéséhez szükséges összberuházás több mint 2/3-át a polgári és katonai légtérfelhasználók fedezik, és ezt az összeget (22 milliárd EUR) a légi járművek felszerelésére fogják fordítani[26]. A beruházás fennmaradó részét a polgári és katonai léginavigációs szolgáltatók és a repülőtér-üzemeltetők fedezik, akik földi berendezésekre fordítják ezt az összeget (8 milliárd EUR)[27]. A beruházások és az előnyök között szoros kapcsolatot kell teremteni. A teljesítményrendszer[28] által a kapacitás, a környezet, a biztonság és a költséghatékonyság kulcsfontosságú teljesítményterületein kijelölt céloknak jelentős ösztönző hatást kell gyakorolniuk a léginavigációs szolgáltatókra, hogy azok minél korábban befektessenek az új technológiába. A katonai és az állami légi járművek, valamint a nem kereskedelmi, közforgalmú és az üzleti légi közlekedés számára üzleti szempontból talán nem előnyös a SESAR üzemeltetése, ennek ellenére esetükben is szükség lesz a SESAR-berendezésekbe való beruházásra és azok felszerelésére. A SESAR kivitelezésére vonatkozó projektek esetében olyan magas pénzügyi kockázatokat kell vállalni, amelyeket a pénzpiacok vagy nagyon magasan áraznak be, vagy egyáltalán nem vállalnak. Emiatt a piaci szereplők hajlamosak proaktív helyett reaktív hozzáállást tanúsítani („az jár jól, aki utoljára cselekszik”): az új fedélzeti berendezéseket beszerző légitársaság addig nem élvezheti beruházása előnyeit, ameddig a léginavigációs szolgáltató hozzá hasonlóan végre nem hajtja a földi berendezésekkel kapcsolatos beruházásokat, a léginavigációs szolgáltatónak pedig ennek megfelelően abból származik üzleti előnye, ha jelentős számú légi jármű rendelkezik a megfelelő berendezésekkel.

A kivitelezési tevékenységekhez nyújtott pénzügyi támogatás optimalizálható a magán- és a közforrásoknak az egyes projektekhez igazított eszközök használatával végrehajtott, összehangolt kombinálása révén. Az üzleti szempontból hátrányos esetekkel járó kockázatok csökkentése és a magánforrások bevonása érdekében a becslések szerint a SESAR kivitelezéséhez a 2014 és 2024 közötti időszakban 3 milliárd EUR összegű uniós forrásra lenne szükség. Az uniós finanszírozásnak azzal kell támogatnia a SESAR kivitelezését, hogy elősegíti az érdekelt felek együttműködését és koordinálását a főtervben azonosított, kulcsfontosságú üzemeltetési tevékenységek terén, ideértve a harmadik országok részvételével zajló tevékenységeket a vonatkozó finanszírozási eszközök által megengedett mértékben.

A SESAR üzemeltetéséhez nyújtott uniós támogatás is az európai összekapcsolódási eszköz[29] részét képezi, amely az uniós infrastruktúra prioritásaival kapcsolatos beruházások megvalósítására szolgáló integrált eszköz a transzeurópai hálózatokkal kapcsolatos szakpolitika[30] keretein belül a közlekedési (TEN-T), az energetikai és a távközlési ágazatban. Fel kell mérni egyéb potenciális finanszírozási források, például az Európai Beruházási Bank által nyújtott hitelek, az egységes európai égboltra vonatkozó díjszámítási rendelet vagy a kibocsátáskereskedelmi rendszer nyújtotta lehetőségeket is.

AZ ÜZEMELTETÉS IRÁNYÍTÁSA

Hatály

A SESAR üzemeltetésével kapcsolatos irányítási és ösztönző mechanizmusainak azokra az üzemeltetési tevékenységekre kell összpontosítania, amelyek a főterv szerint az egységes európai égbolt teljesítménycéljainak elérése szempontjából kulcsfontosságúak. Az üzemeltetés területi hatálya az egységes európai égbolt területén belüli üzemeltetésre terjed ki. Ennek ellenére az irányítási mechanizmusoknak a páneurópai dimenzió figyelembevételével gondoskodniuk kell a harmadik országokkal történő koordinációról, összehangolásról és együttműködésről is.

Irányítási feladatkörök

Az üzemeltetési program gondozása

Az üzemeltetés irányítását végzőknek olyan üzemeltetési programot kell kidolgozni, elfogadni és frissíteni, amely kötelező hivatkozási alapként szolgál a kivitelezési projektek összehangolásához, felügyeletéhez és finanszírozásához. Az üzemeltetési programnak mindig teljes összhangban kell lennie a főtervvel és a hálózatstratégiai tervvel, és az üzemeltetés irányításához alapul szolgáló egységes munkaprogramban kell összeegyeztetnie a tervezési teljesítményt a költségvetési követelményekkel. E program a főtervnek a sarkalatos teljesítménycélok elérésére irányuló kulcsfontosságú üzemeltetési tevékenységeire összpontosít, és azonosítja az érdekeltektől elvárt intézkedéseket, az azokkal járó kockázatokat és e kockázatok csökkentésének módját.

Az üzemeltetési program végrehajtása

E feladatkör a következőket foglalja magában:

- az időzítés összehangolása, az üzemeltetési tevékenységek koordinálása, valamint az érdekeltek beruházási terveinek az üzemeltetési programmal való összeegyeztetése, az érdekellentétek elkerülése és a tisztességes verseny támogatása mellett;

- az érdekelt felek beruházási terveinek megvalósításához nyújtott támogatás hatékony döntéshozatallal, a jogszerűség biztosításával, a bevált gyakorlatok megosztásával, a közös beszerzés elősegítésével, közös eszközök és iránymutatás nyújtásával, figyelemfelkeltéssel, átláthatóságra való ösztönzéssel, és az előnyök kihangsúlyozásával;

- az egységes európai égbolt eszközeivel és a megfelelő jogi eszközökkel a kulcsfontosságú teljesítménybeli mérföldkövek végrehajtásának érvényre juttatása és ösztönzése;

- az üzemeltetési tevékenységekkel járó kockázatok kezelése és kockázatcsökkentő intézkedések alkalmazása.

Ellenőrzés és jelentéstétel

Az üzemeltetés irányításának ki kell továbbá terjednie az üzemeltetési program keretében zajló üzemeltetés alakulásával kapcsolatos ellenőrzésre és jelentéstételre, különös tekintettel a következőkre:

- az érdekeltek egyéni beruházási tervei és az üzemeltetési program közötti összhang értékelése;

- a tervezés, a költségvetés és a teljesítmény terén felmerülő hiányosságok észlelése, jelentése és elemzése, valamint a kivitelezési feladatkör részeként megvalósítandó korrekciós intézkedések meghatározása.

Pénzügyi irányítás

Az üzemeltetés irányításának végül gondoskodnia kell az üzemeltetési program kivitelezésére rendelkezésre álló köz- és magánforrások megfelelő kombinálásáról és kezeléséről a következők szerint:

- az új technológiák és eljárások kivitelezésébe történő időszerű beruházások élénkítése érdekében a források bevonása és elosztása megkülönböztetésmentes módon;

- az érdekeltek támogatása a pénzügyi szervezetekkel folytatott tárgyalásaik során;

- az átlátható, hatékony és eredményes pénzügyi irányítás biztosítása.

Irányítási szerkezet

A SESAR üzemeltetésének irányítása keretében biztosítani kell a fokozott uniós politikai felügyeletet, az egységes európai égbolt eszközeivel és szerveivel létesített megfelelő kapcsolatot és azok megfelelő bevonását, az érdekelt felek, különösen az üzemeltetésbe beruházók központi szerepét. Ez az egymással összefonódó három (politikai, vezetési és kivitelezési) szintből álló egységes szerkezettel érhető el. Ez a háromszintű irányítás a felelős szervezeteket hatáskörüknek megfelelően vonja be, és tiszteletben tartja a szabályozási/felügyeleti feladatkörök és a szolgáltatásnyújtás elkülönítésének elvét.

A szerkezet meghatározható a közös projektekre vonatkozó iránymutatásban[31], amely az egyes szintek tekintetében megállapítja a legfontosabb szereplőket, a felelősségköröket, az elszámolási kötelezettséget, az irányítási feladatkörökhöz való hozzájárulásokat (2. táblázat), valamint az egyes szintek szereplői és a szükséges külső kapcsolódási pontok közötti interakciókat és kötelező erejű intézkedéseket. A hierarchia határozza meg, hogy a felügyelet és a hatáskörök hogyan oszlanak meg a három szint között, a főterv és a hálózatstratégiai terv pedig megállapítja a cselekvési ütemtervet. Az üzemeltetés irányításának kellően rugalmasnak és reaktívnak kell lennie ahhoz, hogy bármilyen váratlan eseménnyel megbirkózzon, ugyanakkor átláthatóságot és tisztességes versenyt biztosítson, valamint elkerülje az érdekellentéteket.

Politikai szint

Az irányítási szerkezet legfelső szintjének védenie kell a közérdeket és az egységes európai égboltnak a különösen kiemelt teljesítménycélokat és biztonsági követelményeket meghatározó keretrendszerével fennálló összhangot, valamint gondoskodnia kell az időszerű szabályozásról és az uniós források hatékony kezeléséről. Tekintettel intézményi szerepére, valamint az egységes európai égbolt megteremtése és az uniós források kezelése iránti felelősségére, e szinten a Bizottság tölti majd be a vezető szerepet a következők támogatásával:

- az egységes égbolttal foglalkozó bizottság és az ágazati konzultációs testület, és különösen a légtérfelhasználók, mint a SESAR üzemeltetésében leginkább érdekelt felek;

- a teljesítmény-felülvizsgálati szerv;

- a Eurocontrol, különösen az egységes égbolt igazgatósága;

- az EASA;

- az egységes európai égbolt szociális dimenziójával foglalkozó, szakértői tanácsadó csoport;

- az Európai Védelmi Ügynökség.

A Bizottság a vonatkozó finanszírozási programok szabályainak megfelelően és a pénzügyi támogatások kedvezményezettjeivel szerződéses jogviszonyt létesítve teljes körű ellenőrzést gyakorolhat a közös projekteknek nyújtott uniós támogatások felett. E szinten kell létrehozni a megfelelő kapcsolódási pontokat harmadik országokkal, szabványügyi szervezetekkel és az érintett nem uniós szabályozó hatóságokkal.

Vezetési szint

Figyelembe véve, hogy az ágazat felelős a rendszer teljesítményéért, és szükségszerűen viseli az üzemeltetési tevékenységek költségeinek túlnyomó részét, ezért az e szintet irányító, reprezentatív ágazati társulásból álló üzemeltetési irányítói funkció létrehozása tűnik a legmegfelelőbb megközelítésnek annak elérése érdekében, hogy a SESAR üzemeltetésében az ágazat töltse be a vezető szerepet, amelyre jogszerűen tart igényt. Ez a szint magában foglalja továbbá a hálózatkezelőt és a SESAR közös vállalkozást, amelyek hatáskörüknek megfelelően visszajelzést adnak az üzemeltetési irányítónak az üzemeltetési program által a működésre gyakorolt (előzetes és utólagos) hatásról, valamint a programba belefoglalandó működési és műszaki fejlesztések rendelkezésre állásáról.

Az üzemeltetési irányítói funkció létrehozható az 550/2004/EK rendelet 15a. cikkének (3) bekezdése szerinti közös projektként, amelyre nézve a Bizottság köteles független költség-haszon elemzést végezni, és megfelelő konzultációt folytatni a tagállamokkal és az érdekelt felekkel. Az üzemeltetési irányítói funkcióra vonatkozó jellemzők és követelmények az e rendeletben meghatározott közös projektekkel kapcsolatos iránymutatásban állapíthatók meg, amely különösen a következőket tartalmazza:

- az ágazati társulás létrehozására vonatkozó eljárás meghatározása;

- az üzemeltetési irányító feladatainak és az azok végrehajtásához szükséges tulajdonságok meghatározása, ideértve az érdekellentétek kockázatának elkerülésére szolgáló mechanizmusokat és a hatóságokkal való kapcsolattartást;

- azon érdekelt felek feltüntetése, amelyeknek a társulásban való részvétele szükséges a vezetési és földrajzi legitimitás garantálásához, továbbá megfelelő különbségtétel az érdekelt felekkel való konzultáció és aközött, hogy beruházói és beszállítói [irányító]szerepük megerősödik;

- a résztvevők kötelező erejű kötelezettségvállalásának előírása az üzemeltetési programnak a politikai szint felügyeletével zajló kidolgozása/gondozása és végrehajtása érdekében, szükség esetén a kapcsolódó üzemeltetési kockázatok figyelembe vételével;

- a hálózatkezelő, a SESAR közös vállalkozás és a katonai végrehajtási projektek koordinálásáért felelős megbízott szerv szerepének és az azokkal kötendő munkamegállapodásoknak a meghatározása;

- külső kapcsolódási pontok meghatározása, különös tekintettel páneurópai szinten a harmadik országokra;

- a funkcionális légtérblokkokon keresztül végzett koordináció támogatása.

Az üzemeltetési irányító nyílt felhívás útján választható ki. Ha az ágazat az üzemeltetési irányítói funkció tekintetében nem hoz létre társulást, akkor e szerep betöltésére meglévő szervezet jelölhető ki.

Az üzemeltetési irányító felmérheti a végrehajtási projektek finanszírozási szükségleteit, és szükség szerint a köz- és magánfinanszírozási eszközökhöz igazíthatja azokat. Emellett támogatja a politikai szintet a közös projektekhez biztosított közforrások elosztásával kapcsolatos döntéshozatalban.

Kivitelezési szint

E szintet elsősorban a közös projektek vezetői alkotják. Ők hajtják majd végre az üzemeltetési irányító döntéseit annak érdekében, hogy összhang legyen e projektek és az üzemeltetési program között. Mivel azonban a SESAR üzemeltetési tevékenységei kiterjedtebbek annál, mint ami közös projektek keretében megvalósítható lenne, ezért e szintnek lehetőséget kell biztosítania kivitelezési projektek megvalósítására a következőkre vonatkozóan:

- a katonaság által végzett, SESAR-ral kapcsolatos üzemeltetési tevékenységek;

- az üzemeltetési programban szereplő, kulcsfontosságú üzemeltetési tevékenységekhez nem kapcsolódó, de a főtervvel összhangban lévő üzemeltetési tevékenységek;

- az egységes európai égbolt területén kívül eső üzemeltetési tevékenységek.

Az e projektek és az üzemeltetési irányító közötti kapcsolat eseti alapon határozható meg.

2. táblázat: az irányítási feladatkörökhöz való hozzájárulás

[pic]

KÖVETKEZTETÉSEK

A SESAR üzemeltetése alapvető fontosságú lépés az egységes európai égbolt teljes körű megteremtése felé vezető úton. Csak az időszerű, összehangolt, koordinált és az egységes európai égbolt keretrendszerébe teljesen integrált üzemeltetés járulhat hozzá hatékonyan az egységes európai égbolt teljesítménycéljainak eléréséhez. A Bizottság célja az egységes európai égbolt eszközeinek kiépítése és koordinálása mellett a SESAR üzemeltetésének elősegítése.

Számos intézkedést haladéktalanul végre kell hajtani, mivel az üzemeltetési irányítói funkció létrehozása és a legsürgősebb közös projektek elindítása becslések szerint akár 36 hónapot is igénybe vehet. A Bizottság különösen arról gondoskodik, hogy összhang legyen a fejlesztési és üzemeltetési folyamatok valamint az egységes európai égbolt keretrendszere között, és megoldás szülessen az emberi tényezővel, a katonasággal és a biztonsággal kapcsolatos kérdésekre. Szükség esetén mérlegeli az egységes európai égbolt eszközeinek, például a teljesítmény- és a díjszámítási rendszereknek az átalakítását annak érdekében, hogy azok jobban megfeleljenek az üzemeltetési célkitűzéseknek. Továbbá erősíti és elmélyíti az egységes európai égbolt keretrendszerében a Eurocontrollal folytatott együttműködést, kiemelt figyelmet szentelve a teljesítmény-felülvizsgálati szervre és a hálózatkezelőre, az Európai Unió és a Eurocontrol közötti magas szintű megállapodásról folytatott tárgyalásokkal összefüggésben[32].

A SESAR üzemeltetésére való áttérés előkészítése érdekében a Bizottság összehangolja a hálózatstratégiai tervet és a főtervnek az előreláthatólag 2012 júliusáig elfogadásra kerülő frissített változatát, amelyek az üzemeltetési program hivatkozási alapjául szolgálnak majd. Gondoskodik arról, hogy a főterv megfelelő válaszokat adjon az iparosítással kapcsolatos kérdésekre, hogy a szükséges kapcsolatok létrejöjjenek, és hogy a szabványügyi és hitelesítő szervek, valamint a gyártók a SESAR közös vállalkozás műszaki szakértelmének köszönhetően folyamatos támogatásban részesüljenek. Ezzel összefüggésben a Bizottság a globális átjárhatóság biztosítása érdekében továbbra is támogatja az ICAO szabványosítási erőfeszítéseit és az Egyesült Államokkal és Japánnal folytatott műszaki együttműködést.

A Bizottság elvégzi a szükséges értékeléseket és konzultációkat annak érdekében, hogy a jövőbeli pénzügyi tervvel összhangban 2013. előtt javaslatot tegyen a SESAR közös vállalkozás megbízásának a 2016. december 31. utáni időszakra történő meghosszabbítására. A javaslatnak foglalkoznia kell továbbá a légiforgalmi szolgáltatásokkal kapcsolatos jövőbeli kutatás és fejlesztés irányításával és finanszírozásával, a főterv gondozásával és a fejlesztési és üzemeltetési irányítás koordinálásával.

A Bizottság továbbá az egységes égbolttal foglalkozó bizottság által szorgalmazott intézkedések megvalósításával egységesíti a korai üzemeltetési intézkedésekre vonatkozó irányítási eljárást, amely a bevezetendő üzemeltetési irányítási mechanizmusok kipróbálására szolgál, és biztosítja annak folytonosságát a jövőbeli végrehajtási irányítás létrejöttéig (2012. január). Ide tartozik még az átmeneti üzemeltetési program indítása is (2012. március).

Közös projektek és hozzájuk kapcsolódó útmutatók segítik majd az üzemeltetési irányítói funkció létrehozását, valamint a megfelelő időben és összehangoltan történő üzemeltetés ösztönzőinek mederbe terelését. Az üzemeltetés irányítása három szinten valósul meg, ami biztosítja a fokozott uniós politikai felügyeletet, az üzemeltetés kötelező erejű ágazati társuláson keresztüli hatékony vezetését és az egyes kivitelezési projekteken belüli eredményes vezetést. Az ösztönző mechanizmusok közé tartozik továbbá a célzott uniós pénzügyi támogatás is, amely a meglévő eszközökön, különösen az európai összekapcsolódási eszközön keresztül biztosítható a TEN-T iránymutatásainak megfelelően. A Bizottság célja, hogy 2012 vége előtt, illetve a tagállamokkal és az érdekelt felekkel folytatott konzultációt követően kidolgozza és elfogadja a közös projektekre vonatkozó iránymutatást, amely meghatározza az irányítás három szintjét és a közös projektek jogosultsági feltételeit. A Bizottság ezután az iránymutatás alapján, valamint a SESAR közös vállalkozás és a Eurocontrol segítségével előkészíti és közzéteszi az üzemeltetési irányítói funkció betöltésére vonatkozó pályázati felhívást, és létrehozza a jövőbeli közös projekteket.

[1] Air Traffic Management, ATM

[2] COM(2011)144, 2011.3.28.

[3] http://ec.europa.eu/research/transport/pdf/flightpath2050_final.pdf

[4] http://ec.europa.eu/transport/air/sesar/european_atm_en.htm

[5] 219/2007/EK rendelet, HL L64., 2007.2.27., 10.o.

[6] A SESAR közös vállalkozás tanulmánya a SESAR makrogazdasági hatásairól, http://www.sesarju.eu/news-press/documents/assessing-macroeconomic-impact-sesar-874, 2011. június

[7] SEC(2010)1580 végleges

[8] http://ec.europa.eu/transport/air/sesar/deployment_en.htm

[9] Az ágazat a következő szereplőket foglalja magában: léginavigációs szolgáltatók, a légtérfelhasználók, repülőtér-üzemeltetők, gyártók és a szakszemélyzet.

[10] SEC(2010)1580 végleges

[11] Az 549/2004/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdése, HL L 96., 2004.3.31., 6.o.

[12] Az 549/2004/EK rendelet 6. cikke, HL L96., 2004.3.31., 6.o.

[13] 691/2010/EU rendelet, HL L 201., 2010.8.3., 1.o.

[14] 550/2004/EK rendelet, 2004.3.31., HL L 96., 10.o.

[15] A 677/2011/EU rendelet IV. melléklete, HL L 185., 2011.7.15., 22. o.

[16] 550/2004/EK rendelet, 2004.3.31., HL L 96., 10.o.

[17] 552/2004/EK rendelet, HL L 96., 2004.03.31., 26.o.

[18] C/2012/9016 bizottsági határozat, 2010.12.20.

[19] Az 1070/2009/EK rendelettel módosított 550/2004/EK rendelet 15a. cikke, HL L 300., 2009.11.14., 34. o.

[20] Az ICAO által a Globális Léginavigációs Ágazati Szimpóziumra készített, a légiközlekedési rendszer építőelemeinek frissítéséről szóló munkadokumentum, http://www2.icao.int/en/GANIS

[21] Például az EASA és az ICAO.

[22] Például az európai uniós szabványügyi szervezetek, többek között az Európai Elektrotechnikai Szabványügyi Bizottság és az Európai Távközlési Szabványügyi Intézet, a Polgári Repülési Berendezésekkel Foglalkozó Európai Szervezet és a Repülési Rádiótechnikai Bizottság.

[23] Az Európai Unió és az Amerikai Egyesült Államok közötti, a polgári repüléssel kapcsolatos kutatást és fejlesztést érintő, 2011.3.3-án aláírt együttműködési megállapodás, 1. melléklete a SESAR és a NextGen közötti átjárhatóságról

[24] Együttműködési megállapodás az Európai Unió és a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet közötti megerősített együttműködési keret biztosításáról, HL L 232., 2011.9.9., 2. o.

[25] Jelentés a SESAR közös vállalkozás időközi értékeléséről és az európai légiforgalmi szolgáltatási főterv végrehajtása terén tett előrehaladásról, COM(2011) 14 végeleges, 2011.1.24.

[26] Európai légiforgalmi szolgáltatási főterv: összesen 22 milliárd EUR, ebből a légitársaságoké 11,5 milliárd EUR, az üzleti légi közlekedésé 3,4 milliárd EUR, a nem kereskedelmi, közforgalmú légi közlekedésé 940 millió EUR és a katonaságé 6,4 milliárd EUR.

[27] Európai légiforgalmi szolgáltatási főterv: összesen 8 milliárd EUR, ebből a katonai léginavigációs szolgáltatóké 570 millió EUR, a polgári léginavigációs szolgáltatóké 6,2 milliárd EUR és a polgári repülőtereké 550 millió EUR.

[28] 691/2010/EU rendelet, HL L 201., 2010.8.3., 1.o.

[29] Javaslat – az Európai Parlament és a Tanács rendelete az európai összekapcsolódási eszköz létrehozásáról, COM(2011) 665, 2011.10.19.

[30] Javaslat – az Európai Parlament és a Tanács rendelete a transzeurópai közlekedési hálózat fejlesztésére vonatkozó uniós iránymutatásokról, COM(2011) 650, 2011.10.19.

[31] Az 1070/2009/EK rendelettel módosított 550/2004/EK rendelet 15a. cikkének (2) bekezdése, HL L 300., 2009.11.14., 34. o.

[32] A Tanács 2011.10.6-i megbízása.