[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 2009.6.30.

COM(2009) 314 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE A TANÁCSNAK

a rizságazatban a GATT XXVIII. cikke szerinti eljárás keretén belül kötött megállapodások alkalmazásáról

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE A TANÁCSNAK

a rizságazatban a GATT XXVIII. cikke szerinti eljárás keretén belül kötött megállapodások alkalmazásáról

Bevezetés

A rizspiac közös szervezésének 2003-as reformját követően a Bizottság értesítette a WTO-t arról, hogy az Európai Közösség módosítani kívánja az Európai Közösségnek az 1994. évi GATT-hoz mellékelt CXL. listájában szereplő behozatali engedményeket az előmunkált rizsre (1006 20 HR-kód) és a félig vagy teljesen hántolt rizsre (1006 30 HR-kód) vonatkozóan.

Az intervenciós árnak a reform által bevezetett 50%-os csökkentése azt jelentette, hogy az abban az időben hatályos importrendszer fenntartása[1] rendkívül eltérő – akár a nullaszázalékos vámtételt is elérő – behozatali védintézkedéseket eredményezett volna. Mivel ez túl nagy bizonytalanságot jelentett a rizságazat számára, a Közösség úgy döntött, hogy dekonszolidálja a rendszert, és egy megfelelőbbre cseréli, amely az EU valamennyi kereskedelmi partnerére alkalmazható[2].

Ennek érdekében a GATT XXVIII. cikke értelmében tárgyalásokat folytattak azzal a négy országgal, ahonnan az EU rizsbehozatalának túlnyomó része származott:

- Indiával és Pakisztánnal, melyeknek jelentős szállítói érdeke fűződött az előmunkált Basmati rizshez;

- az Amerikai Egyesült Államokkal, melynek elsődleges szállítói érdeke fűződött az előmunkált rizshez és jelentős szállítói érdeke a hántolt rizshez; valamint

- Thaifölddel, melynek elsődleges szállítói érdeke fűződött a hántolt rizshez és jelentős szállítói érdeke az előmunkált rizshez.

Amikor a Thaifölddel kötött megállapodást aláírták, a Bizottság vállalta, hogy jelentést küld a Tanácsnak a megkötött megállapodások alkalmazásáról, amint az első piaci évre vonatkozó adatok rendelkezésre állnak. A jelentés szerepe értékelni a Közösség piacára kerülő különböző rizstípusok importforgalmának hatását, mind a közösségi termelés, mind pedig a feldolgozott mennyiségek alakulása tekintetében[3].

Ezen kívül a jelentés vizsgálja a kis kiszerelésben importált hántolt rizs forgalmát is. Néhány tagállam aggodalmát fejezte ki azzal kapcsolatban, hogy az ilyen típusú importoknak a megállapodások hatálybalépését követő valószínűsíthető intenzív növekedése milyen következményekkel járhat az EU rizságazatára nézve. A Bizottság vállalta, hogy bármely olyan exportáló országgal konzultációba bocsátkozik, amelynek az EU-ba érkező importja több mint 25%-kal emelkedik egy adott gazdasági évben.

A megállapodások

Áttekintés

Az Indiával és Pakisztánnal kötött megállapodásokat a Tanács 2004. augusztus 11-én hagyta jóvá[4]. Ezek szerint az előmunkált Basmati rizst 2004. szeptember 1-jétől nullaszázalékos vámtétellel lehet importálni az EU-ba.

Az USA-val kötött megállapodást a Tanács 2005. június 21-én hagyta jóvá[5], és 2005. március 1-jétől, azaz a gazdasági év közepétől visszamenőleges hatállyal alkalmazták. E megállapodás számítási módszert állapít meg az előmunkált rizsre alkalmazott legnagyobb kedvezményes (Most Favoured Nation, MFN) behozatali vámok vonatkozásában.

Végezetül a Thaifölddel kötött megállapodást a Tanács 2005. december 20-án hagyta jóvá[6], ez főként a hántolt és félig hántolt rizsre alkalmazandó MFN behozatali vámokra vonatkozó számítási mechanizmussal foglalkozik. E megállapodást szintén visszamenőleges hatállyal, 2005. szeptember 1-jétől alkalmazták.

Annak ellenére, hogy az USA-val kötött megállapodás nem zárta le a XXVIII. cikkre vonatkozó tárgyalásokat, e jelentés ezt is vizsgálja, mivel a többi megállapodással azonos kereten belül kötötték.

A következő táblázat a vonatkozó megállapodások hatálybalépése nyomán a rizsbehozatalokra jelenleg alkalmazott vámtételeket mutatja be.

1. táblázat: A rizsre vonatkozó rögzített és alkalmazott vámtételek

Rizstípus | Rögzített vám (euro/t) | Alkalmazott vám (euro/t) |

Hántolatlan (a megállapodások által nem érintett) | 211 | 211 |

Előmunkált, amelyből Basmati | 65 –– | 30 – 2,5 – 5 0 |

Teljesen hántolt és félig hántolt | 175 | 145 – 175 |

Törmelék | 128 | 65 |

Basmati előmunkált rizs – az Indiával és Pakisztánnal kötött megállapodások

Az Indiával és Pakisztánnal kötött megállapodások az alábbi feltételeket határozták meg a Basmati rizs vám- és kvótamentes behozatala tekintetében:

- 9 különleges fajta jogosult (4 pakisztáni és 8 indiai, amelyekből 3 mindkét országra jellemző fajta);

- az importált Basmati rizs mellé az illetékes indiai vagy pakisztáni hatóságok által kiadott eredetigazolást kell mellékelni.

Előmunkált rizs – az Amerikai Egyesült Államokkal kötött megállapodás

Az USA-val kötött megállapodás a Basmatitól eltérő előmunkált rizs importjának éves referenciaszintjét 431 678 tonnában állapította meg. Ez az érték az 1999–2002-es időszak átlagértékei alapján végzett következő számítás eredményeképpen született:

- a 25-tagú EK-ba bárhonnan behozott összes előmunkált rizs mennyisége,

- ebből levonva a 25 tagú EK-ba történő Basmati előmunkáltrizs-behozatalt,

- ezt 10%-kal megnövelve,

- plusz az aktív feldolgozás alatt álló hántoltrizs-kivitelek az EU-15-ből a 2004-ben az EU-hoz csatlakozott 10 tagállamba.

A behozatali referenciaszint éves növekedését a 2005/06-os, 2006/07-es és 2007/08-as gazdasági évekre 6 000 tonnában rögzítették. Az ezt követő évekre vonatkozóan a megállapodás úgy rendelkezik, hogy a feleknek 2008. augusztus 31-ig kell megállapodást kötniük. A Közösség és az Egyesült Államok közötti konzultációk azonban még nem zárultak le.

A megállapodás értelmében amennyiben az előmunkált rizs behozatalai több mint 15%-kal a referenciaszint alatt maradnak egy adott gazdasági évben, akkor az EK 30 euro/tonna vámtarifát alkalmaz a következő 6 hónapos időszakban. Amennyiben a behozatalok több mint 15%-kal a referenciaszint felett vannak, akkor az ezt követő időszakban 65 euro/tonna értéken rögzítik a vámtételt. Amennyiben a behozatalok értéke a –15% és +15% közötti tartományban mozog, akkor az azt követő időszak vámtétele 42,5 euro/tonna.

A Bizottság évente kétszer megvizsgálja, hogy szükséges-e megváltoztatni az előmunkált rizsre alkalmazandó behozatali vámtételeket, és amennyiben igen, szeptembertől, illetve márciustól új vámtételeket vezet be. A gazdasági év közepén végzett számítás a gazdasági év első hat hónapjában behozott mennyiségeken és az éves referenciaszint felén alapul.

A megállapodás azon az elven működik, hogy amikor a behozatal nő, akkor növelni kell a behozatali vámtételt, és fordítva, ami biztosítja az európai rizságazat megfelelő védelmét, de ugyanakkor megnyitja a piacot a harmadik országok előtt.

A behozott mennyiségek kiszámításának céljából a Basmatitól eltérő előmunkált rizs EU-ba történő bármely eredetű, kedvezményes és nem kedvezményes behozatalát is számításba veszik. Az adatok a vizsgált időszakban kibocsátott behozatali engedélyeken alapulnak.

Félig hántolt és teljesen hántolt rizs – a Thaifölddel kötött megállapodás

A Thaifölddel a félig hántolt és hántolt rizsről kötött megállapodás egy hasonló, de egyszerűbb mechanizmust biztosít, mint az előmunkált rizs esetében. Az éves referencia importszintet 337 168 tonnában állapították meg, amely megfelel az EU-25-be érkező valamennyi eredetű hántolt és félig hántolt rizs 2001/2002 és 2003/2004 közötti átlagos importja 10%-kal növelt értékének. Ehhez a referenciaszinthez nem írtak elő éves növekedést.

A megállapodás értelmében általában a 145 euro/tonna vámtételt alkalmazzák. Mindazonáltal, amennyiben a hántolt és félig hántolt rizs behozatala egy adott gazdasági évben több mint 15%-kal meghaladja az éves referenciaszintet, akkor a következő 6 hónapos időszakra az EK 175 euro/tonna vámtarifát alkalmaz. Ellenkező esetben a következő időszakra érvényes vámtétel 145 euro/tonna marad.

Az előmunkált rizshez hasonlóan a gazdasági év közepén a vizsgálatot megismétlik, a gazdasági év első 6 hónapjában importált mennyiségek és az éves referenciaszint 47%-a (158 469 tonna) alapján. Az EU-ba történő valamennyi eredetű kedvezményes vagy nem kedvezményes behozatalt számításba veszik a behozott mennyiségek kiszámítása folyamán. Az ebből eredő vámtétel MFN (legnagyobb kedvezményes vám), melyet valamennyi eredetű hántolt és félig hántolt rizs behozatalára alkalmazni kell, kivéve azokat, amelyek preferenciális megállapodásokkal vagy importkvótákkal szabályozottak.

A Thaifölddel kötött megállapodás ezen kívül a hántolt és félig hántolt rizs vonatkozásában egy új, 13 500 tonnás vámkontingenst nyitott meg nullaszázalékos vámtétellel.

Törmelékrizs – a Thaifölddel kötött megállapodás

A Thaifölddel kötött megállapodás a törmelékrizs vonatkozásában is meghatározta az alkalmazandó behozatali vámtételt, amely 2005 szeptembere óta 65 euro/tonna (az előző évi 128 euro/tonnához képest). A korábbi 80 000 tonnás vámkontingenst 100 000 tonnára növelte.

Az eu piacára gyakorolt hatás

Adatok

E jelentés a megállapodások hatásának értékelése céljából megvizsgálja azok végrehajtását 2004/05 és 2007/08 (a legutóbbi teljes gazdasági év, amelyről az adatok rendelkezésre állnak) között.

A behozott mennyiségek tekintetében a jelentés két egymást kiegészítő forrásból merít:

- a behozatali engedélyek adatbázisa, amely lehetővé teszi a különbségtételt a kedvezményes és nem kedvezményes behozatalok között;

- a Comext adatbázis, amely a tagállamok által az Eurostatnak jelentett, ténylegesen behozott mennyiségeket tartalmazza. Bár a Comext különbséget tesz a behozatalok között az eredetük alapján, nem különíti el egymástól a kedvezményes és nem kedvezményes behozatalokat.

A mérleghez és a piaci trendek elemzéséhez a jelentés az Eurostat adatait és az egyéb tagállami jelentéseket használja.

A kis csomagokban kiszerelt hántolt rizs behozatalára vonatkozó adatok a Bizottság 2006 februárjában létrehozott TAXUD felügyeleti rendszeréből származnak. Ezért az adatok csak két teljes gazdasági év, 2006/07 és 2007/08 tekintetében állnak rendelkezésre, és a ténylegesen behozott mennyiségekre vonatkoznak.

Importforgalom a kiadott engedélyek alapján

Basmati előmunkált rizs

2004/05 és 2005/06 között a Basmati behozatalok stabilan 270 000 tonnán maradtak, majd 2006/07-ben 324 000 tonnára, és egy évvel később 368 000 tonnára növekedtek.

Így a Basmati rizsre vonatkozó megállapodás alkalmazásának a negyedik gazdasági évére a behozatalok mintegy 100 000 tonnával nőttek (+36%).

2. táblázat: Előmunkált Basmati rizs behozatala – kiadott engedélyek (tonnában)

Gazdasági év | India | Pakisztán | Összesen |

2004/05 | 203 896 | 66 933 | 270 829 |

2005/06 | 217 630 | 53 196 | 270 826 |

2006/07 | 285 037 | 38 567 | 323 604 |

2007/08 | 269 087 | 99 073 | 368 160 |

Előmunkált rizs

A megállapodás hatálybalépése óta a behozatali engedéllyel rendelkező, Basmatitól eltérő előmunkált rizs mennyisége a 2004/05. évi 398 121 tonnáról 2007/08-ra 550 741 tonnára nőtt. Ennek a 37%-os növekedésnek a jelentős része (148 778 tonna) a Bulgáriával és Romániával való bővülés eredménye, ugyanis e két ország az EU-csatlakozást megelőzően együtt összesen 78 985 tonna előmunkált rizst importált 2004/05-ben.

Így az EU-ba történő behozatal nettó növekedése 2004/05 és 2007/08 között nem volt több 70 000 tonnánál.

A behozatali vámtétel féléves kiigazításai (szeptemberben és márciusban) hatással voltak a kereskedők behozatali engedélyre vonatkozó kérelmeinek az év különböző időszakaiban jellemző arányára. Például ha márciustól vámtétel-emelkedés volt várható, akkor a kérelmek száma februárban megemelkedett, hogy kihasználhassák az alacsonyabb vámtételt, és fordítva.

Ennek eredményeképpen a 2005/06-os és 2006/07-es gazdasági évek első felében, amikor a vámtétel alacsony volt, átlagosan az éves mennyiség 67%-ának behozatalára adtak ki engedélyt. Bár az egyes gazdasági évek első félévében a behozatalok megközelítették vagy meghaladták a féléves referenciaszintet, a teljes gazdasági évre vonatkozó behozatal 2004/05-ben és 2005/06-ban a referenciaszint alatt maradt[7].

2007 vége óta a világ néhány jelentős rizsexportőre által bevezetett kiviteli korlátozások szintén befolyásolták a behozatalok időzítését, mivel az európai kereskedők igyekeztek elkerülni bármilyen ellátási zavart.

2004/05-ben és 2005/06-ban az EU előmunkáltrizs-behozatalának körülbelül egynegyede az USA-ból származott. A behozatal hirtelen lecsökkent, miután 2006 augusztusában az Egyesült Államokból származó rizsszállítmányokban az EU-ban nem engedélyezett géntechnológiával módosított „LL Rice 601”-et[8] fedeztek fel.

Az EU importőrei ezt követően váltottak más származási helyekre, mint például Thaiföld vagy Uruguay (2007/08-ban a teljes behozatal 22 illetve 13%-a).

3. táblázat: Előmunkált rizs behozatala – kiadott engedélyek (tonnában)

Gazdasági év | Első félév | Második félév | Összesen |

2004/05 | 212 335 | 185 787 | 398 121 |

2005/06 | 288 203 | 128 679 | 416 882 |

2006/07 | 352 615 | 171 533 | 524 149 |

2007/08 | 307 448 | 243 293 | 550 741 |

Félig hántolt és hántolt rizs

A félig hántolt és hántolt rizs behozatala fokozatosan emelkedett 2007/08-ig, amikor hirtelen 50%-os növekedés (+150.000 tonna) következett be az előző évhez képest. Ennek eredményeképpen 2008 márciusában a megállapodás 2005. szeptemberi hatálybalépése óta alkalmazott 145 euro/tonnás vámtételt 175 euro/tonnára emelték[9].

4. táblázat: Hántolt és félig hántolt rizs behozatala – kiadott engedélyek (tonnában)

Gazdasági év | Első félév | Második félév | Összesen |

2004/05 | 94 228 | 99 909 | 194 137 |

2005/06 | 123 923 | 122 081 | 246 005 |

2006/07 | 140 766 | 142 891 | 283 657 |

2007/08 | 203 597 | 227 842 | 431 438 |

Törmelékrizs

A törmelékrizs behozatala a 2005/06-os 185 000 tonnáról stabil 240 000 tonnára növekedett 2006/07-ben és 2007/08-ban[10]. Az EU-ban előállított rizs kiváló minőségének köszönhetően törmelékrizsből óriási hiány van az EU piacán. Továbbá a törmelékrizs behozatalának jelentős része (átlagosan több mint 55%-a) csökkentett vagy nullaszázalékos vámtétel alá esik a preferenciális megállapodások vagy vámkontingensek alapján.

5. táblázat: Törmelékrizs behozatala – kiadott engedélyek (tonnában)

Gazdasági év | Összesen |

2004/05 | 123 191 |

2005/06 | 185 701 |

2006/07 | 240 365 |

2007/08 | 236 320 |

Kis csomagokban kiszerelt rizs behozatala

A kis csomagokban kiszerelt hántolt és félig hántolt rizs behozatala 2006/07 és 2007/08 között 7%-kal csökkent, 35 812 tonnáról 33 275 tonnára.

Amennyiben figyelmen kívül hagyjuk az évi 500 tonnánál kevesebb behozatali mennyiségeket, akkor csak a Pakisztánból származó, kis csomagokban kiszerelt behozatal nőtt több mint 25%-kal. 2006/07-től 2007/08-ig 62%-os növekedés tapasztalható, 3 915 tonnáról 6 326 tonnára. Ez összhangban van az ugyanebben az időszakban Pakisztánból behozott hántolt és félig hántolt rizs mennyiségének 58%-os növekedésével: 26 235 tonnáról 2006/07-ban 41 378 tonnára nőtt az import 2007/08-ban.

Az EU rizspiaca

Termelés

2004/05-től 2007/08-ig az EU rizstermesztő területei viszonylag stabilan 413 000–428 000 ha között voltak. Szerkezeti és rövid távú megfontolások miatt előfordult néhány váltás Indica rizsről Japonica rizsre. Az Indica rizs vetésterületei ideiglenesen csökkentek, amikor némelyiküket súlyosan érintették a kedvezőtlen időjárási viszonyok[11].

2004/05-ben a hántoltrizs-egyenértékben megállapított EU-25 termelés 1,68 millió tonnás rekordot ért el, majd 2005/06-ban visszaesett 1,54 millió tonnára, és 2006/07-ben 1,59 millió tonnára. Az EU-27-ben a termelés 2007/08-ban ismét elérte az 1,68 millió tonnát.

A 2004/05-től 2007/08-ig terjedő időszakban az EU Indica rizs termelése 178 000 tonnával csökkent hántoltrizs-egyenértékben számítva. Ezt a hiányt az EU ellátásában Indicabehozatallal ellensúlyozták. Ugyanazon időszak során a Japonica termelés hasonló mértékben növekedett, részben a két új tagállam hozzájárulásának köszönhetően.

A hántolatlan rizs intervenciós készleteit, amelyek 2004/05 elején 600 000 tonnát tettek ki, 2007/08-ra teljes egészében értékesítették.

Fogyasztás

A legutóbbi bővítés előtt az EU-25 lakossága évente (hántoltrizs-egyenértékben számítva) 2,3–2,4 millió tonna rizst fogyasztott. Bulgária és Románia csatlakozása 100 000–120 000 tonnás növekedést hozott. Az EU-27 fogyasztása jelenleg évente átlagosan 2,5 millió tonna.

Feldolgozott mennyiségek

Az európai ipar által feldolgozott mennyiségeket az EU hántolatlanrizs-termelésének és a hántolatlan és előmunkált rizs nettó kereskedelmének a készletek alakulásával kiigazított összegeként lehet kiszámítani, ahol minden hántoltrizs-egyenértékben van kifejezve.

A feldolgozott mennyiségek a 2,22–2,34 millió tonnás tartományban maradnak, és többnyire az EU-ban termelt rizs mennyiségétől függnek.

Ez arra enged következtetni, hogy az ágazat helyzete stabil maradt, és nem befolyásolták kedvezőtlenül a különböző MFN és preferenciális kereskedelmi megállapodások. A hántolt és félig hántolt rizs behozatalának 2007/08-as jelentős növekedése sem volt negatív hatással az ágazatra.

Piaci árak

Világpiaci árak

Miközben a thai 100% B rizs ára, amelyet az Indica rizs viszonyító világpiaci árának tekintenek, 2004 óta 250–350 dollár/tonna között mozgott, 2007 novemberében emelkedő tendenciába kezdett, és 2008 májusában 1050 dollár/tonna értéken érte el a csúcsát.

Meg kell jegyezni, hogy a világ rizstermelésének csak mintegy 6–8%-a kerül nemzetközi kereskedelembe. Ezért a világpiaci árak túlzott mértékben reagálnak a piaci egyensúly és a szakpolitikai döntések akár kis változásaira is. Az egyéb árucikkek árainak emelkedésével párhuzamosan néhány ázsiai ország elhatározta, hogy nagyobb mennyiségű készleteket tart meg, valamint az élelmiszerárak inflációjának elkerülése érdekében néhány nagyobb exportőr (Vietnám, India stb.) korlátozta a kivitelt, és a megnövekedett kereslet elég volt ahhoz, hogy áremelkedést váltson ki. A 2008. májusi csúcs után a thai 100% B rizs árai fokozatosan csökkentek, de még mindig nem sokkal estek 500 dollár/tonna alá. Az egyéb származási helyek tekintetében, mint például Vietnám, az árak visszatértek az emelkedés előtti szintjükre.

A Japonica rizs hasonló áremelkedésen ment keresztül ugyanazon időszak folyamán. Ugyanakkor a közelmúltban néhány jelentős szereplőnek a piacról való távolmaradása (kiviteli tilalom Egyiptomban, szárazság Ausztráliában) miatt a kaliforniai Japonica rizs árfolyama nagyon magas, körülbelül 1 150 dollár/tonna szinten maradt.

EU-árak

A 2003-as reform óta az EU hántolatlan rizsre vonatkozó árai jóval az intervenciós ár (150 euro/tonna) felett voltak, és összességében felfelé ívelő tendenciát követtek. A 2004/05-ös gazdasági év folyamán az árak viszonylag stabilan a 160–240 euro/tonna tartományban voltak, a rizs származási helyétől és típusától függően. Ugyanakkor a következő években néhány drasztikus növekedés figyelhető meg.

2006-ban az olasz Japonica rizs átlagára 293 euro/tonnára ugrott, főként az alacsonyabb Japonicatermelés és a 2004. évi bővítést követő megnövekedett uniós kereslet következtében. Az olasz Indica rizs ára is emelkedett, 235 euro/tonnára, miközben a spanyol árak többé-kevésbé azonosak maradtak az előző évivel.

2007-ben, miközben az olasz árakban jelentős ingadozás figyelhető meg, a spanyol árak az egész év folyamán emelkedtek, különösen az Indica rizs esetében, amelynek az ára 240 euro/tonnára nőtt, elsősorban az Indica rizst nagy mennyiségben termelő Andalúziában bekövetkezett kedvezőtlen feltételek miatt.

Az EU hántolatlan rizsre vonatkozó áraiban a legnagyobb ugrás 2008-ban figyelhető meg, a hirtelen felszökő világpiaci ár összefüggésében. 2008 májusában az olasz Indica és Japonica rizsek ára elérte a 480 euro/tonnát, azaz az intervenciós ár több mint háromszorosát[12].

A többi termelő tagállamban (Görögország, Franciaország és Portugália) a hántolatlan rizs ára 2004/05 óta következetesen jóval magasabb az intervenciós árnál, de nem ér el rekordszinteket. Az intervenciós ügynökségek 2004 óta nem vásárolnak fel rizst.

Az EU rizsellátása

Miközben általánosságban véve az EU rizstermelése 2004/05 óta stabil maradt, addig relatív értelemben egyre fontosabb szerepet játszanak a behozatalok. A hántolt és félig hántolt rizs behozatalának növekedése nagyobb (a 2004/05-ös 177 000 tonnáról 2007/08-ban 394 000 tonnára), mint a feldolgozatlan rizsé (537 000 tonnáról 683 000 tonnára ugyanabban az időszakban).

Az összes rizsbehozatal hántoltrizs-egyenértéken számítva a 2004/05-ös 715 000 tonnáról 2007/08-ra 1 077 000 tonnára növekedett. Ez részben az EU Bulgáriával és Romániával történő bővítésének volt köszönhető.

6. táblázat: Az EU-27 rizsellátásának megoszlása (ezer tonna hántoltrizs-egyenértékben)

[pic]

(1) Hántolt és félig hántolt rizs behozatalai(2) Hántolatlan és előmunkált rizs behozatalai(3) EU-termelés

KÖVETKEZTETÉSEK

A létrejött megállapodások általánosságban elérték céljukat: a behozatalok növekedésével javult az EU piacának védelme, és fordítva.

2004 óta az EU rizstermelésében bekövetkezett változásokat nem az importforgalom, hanem az éghajlati feltételek és a termelői igények alakították. A behozatalok az EU megnövekedett fogyasztására válaszolva emelkedtek.

Az EU rizsipara által feldolgozott mennyiségek stabilak maradtak. A vizsgált időszak folyamán a megállapodások nem gyakoroltak kedvezőtlen hatást az EU rizshántoló iparára.

2008-ban azonban a világpiaci rizsárak – egyéb gabonaárakkal együtt – példátlan csúcsokat értek el, amelyeket az EU belső piacán megjelenő árak is tükröztek.

[1] Az EK listájának 7. bevezető megjegyzése.

[2] Kivéve a preferenciális megállapodások hatálya alá eső behozatalokat, mint például az EBA, vagy behozatali kvótákat, mint például Egyiptom esetében.

[3] Az EU rizságazatára vonatkozó részletesebb információk vonatkozásában lásd:http://ec.europa.eu/agriculture/markets/rice/index_en.htm

[4] A 2004/617/EK és 2004/618/EK tanácsi határozatok (HL L 279., 2004.8.28, 17. és 23. o.).

[5] 2005/476/EK tanácsi határozat (HL L 170., 2005.7.1., 67. o.).

[6] 2005/953/EK tanácsi határozat (HL L 346., 2005.12.29., 24. o.).

[7] 2008/09-ben eltérő a helyzet: az első félév (2008. szeptember – 2009. február) folyamán a behozatalok annyival alacsonyabbak voltak, mint a megelőző időszakban, hogy a vámtételt 2009 márciusától 42,5 euro/MT-ra csökkentették. A magasabb zárókészletek a 2007/08-as gazdasági évben lelassították az importforgalmat, amelyet még valószínűleg a pénzügyi válság is érintett.

[8] A 2006/578/EK és 2006/601/EK bizottsági határozatok utasították a tagállamokat, hogy tegyék meg a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy olyan termékek, amelyekről bebizonyosodik, hogy „LL RICE 601” genetikailag módosított rizst tartalmaznak, nem kerülnek az EU piacára.

[9] 2008/09-ben a rizsbehozatalok általánosan lelassultak, és 2009 márciusától a hántolt rizsre alkalmazott vámtételt ismét a 145 euro/tonnás alacsonyabb szinten rögzítették.

[10] 2008/09-ben a behozatal üteme eddig 33%-kal meghaladja a korábbi évek adatait.

[11] 2008/09-ben az Indica termőterülete 20%-kal nőtt.

[12] A 2008/09-es gazdasági év eleje óta Olaszországban és Spanyolországban a hántolatlan rizs ára folyamatosan 300 euro/t felett volt, illetve néhány esetben 500 euro/ tonna fölé emelkedett.