[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |

Brüsszel, 2010.12.7.

COM(2010) 723 végleges

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK

a higanyra vonatkozó közösségi stratégia felülvizsgálatáról

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK

a higanyra vonatkozó közösségi stratégia felülvizsgálatáról

1. BEVEZETÉS

2005. január 28-án a Bizottság a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek címzett közleményt fogadott el a higanyra vonatkozó közösségi stratégiáról[1]. A stratégia kiterjed a higany életciklusának legtöbb vonatkozására. Elsődleges célja csökkenteni a környezetben található higanyszinteknek az emberekre és a környezetre kifejtett hatását. A közlemény húsz kulcsfontosságú tevékenységet jelöl meg, amelyet az EU-n belül és nemzetközi szinten egyaránt szükséges végrehajtani.

A stratégiát a Tanács 2005. június 24-i következtetései és az Európai Parlament 2006. március 14-i állásfoglalása is üdvözölte.

A közlemény 11. pontjában foglaltak szerint a Bizottság kifejezte, hogy szándékában áll „a higanystratégia egészének felülvizsgálata 2010 végéig”. A felülvizsgálat érdekében a Bizottság külső szakértőt kért fel a stratégia végrehajtásáról szóló átfogó tanulmány elkészítésére[2]. Ezenfelül a konzultációs folyamat keretében az érdekeltek, azaz a tagállamok, az ipar és a környezetvédelmi nem kormányzati szervezetek részvételével megbeszélést szerveztek 2010. június 18-án Brüsszelben. A zárójelentés választ ad a megbeszélés során érkezett hozzászólásokra, illetve a 2010 júliusában és augusztusában benyújtott írásos megjegyzésekre.

E felülvizsgálat e tanulmány eredményeire és a Bizottság rendelkezésére álló egyéb információkra támaszkodik, továbbá eleget tesz a Bizottságnak a fémhigany és egyes higanyvegyületek és -keverékek kiviteli tilalmáról, valamint a fémhigany biztonságos tárolásáról szóló 1102/2008/EK rendelet[3] 8. cikkének (5) bekezdésében meghatározott, a higannyal kapcsolatos többoldalú tevékenységekről szóló jelentéstételi kötelességének. A Bizottság megfelel a rendelet 8. cikkének (2) bekezdésében a biztonságos ártalmatlanítási lehetőségekre vonatkozóan folyamatban levő kutatási tevékenységek tárgyában meghatározott jelentéstételi kötelezettségnek a honlapján elérhető, „A berendezésekre vonatkozó követelmények és a fémhigany ártalmatlanításának elfogadási kritériumai” című vizsgálati jelentésével (lásd a lenti 9. intézkedést is).

2. NEMZETKÖZI FEJLEMÉNYEK

Mivel a higany jellemzően nagy távolságra jutóan terjed, az Unióban élő emberekre és az EU környezetére kifejtett hatása kizárólag nemzeti szakpolitikák segítségével nem csökkenthető megfelelő szintűre. Ezért koordinált nemzetközi fellépésre van szükség a higannyal kapcsolatos problémák globálisan is hatékony módon történő kezelése érdekében. Ebből a célból a higanyra vonatkozó közösségi stratégia tevékenységeiből hetet (14–20. intézkedések) a nemzetközi tevékenységek támogatására és ösztönzésére összpontosít. Az EU ismételten felkérte az UNEP kormányzótanácsát, hogy hozzon határozatot a higannyal kapcsolatos, globális, jogilag kötelező erejű eszközről szóló tárgyalások megnyitásáról. 2009 februárjában a kormányzótanács végül úgy határozott, hogy kormányközi tárgyalóbizottságot hoz létre egy, a higany életciklusának legtöbb szempontjára kiterjedő, globális, jogilag kötelező erejű eszköz kialakításának céljából. A kormányközi tárgyalóbizottság első ülését 2010. június 7–11. között Stockholmban rendezték meg, és a folyamatot 2013 elején kívánják befejezni. A higanyra vonatkozó európai stratégia és annak végrehajtása e folyamathoz jelentős mértékben kíván hozzájárulni.

Amint elfogadják a globális, jogilag kötelező erejű eszközt, a Bizottság értékelni fogja, hogy szükséges-e a higanyra vonatkozó stratégia további felülvizsgálata annak érdekében, hogy teljes mértékben tükrözze az új nemzetközi kötelezettségeket.

3. A STRATÉGIA VÉGREHAJTÁSA

Összességében jelentős előrelépés történt a 2005-ben elhatározott tevékenységek végrehajtásában. Az alábbiakban az eredmények rövid áttekintése következik mind a húsz tevékenység tekintetében. A hivatkozás megkönnyítése érdekében e tevékenységek teljes szövege a mellékletben megtalálható.

3.1. A kibocsátások csökkentése

1. intézkedés: az IPPC bevezetése

A környezetszennyezés integrált megelőzéséről és csökkentéséről szóló 2008/1/EK irányelv[4] (a korábbi, 1996-ban elfogadott IPPC-irányelv) a higanykibocsátások csökkentésére irányuló kulcsfontosságú jogi eszköz. Mindazonáltal ahogyan az eszközt a tagállamok engedélyező hatóságai alkalmazták, valamint az elérhető legjobb technikáknak (BAT) az engedélyekben történő alkalmazása sem volt sikeres, így nem lehetett teljes mértékben kihasználni a higanykibocsátás-csökkentés lehetőségét. A Bizottság ezért különös figyelmet fordított e helyzet orvoslására az IPPC-irányelv részletes felülvizsgálatában, amely befejeződött és az új, az ipari kibocsátásokról szóló irányelv (IED) létrejöttéhez vezetett.

A 2010. november 8-án elfogadott és az IPPC-irányelv helyébe lépő új, az ipari kibocsátásokról szóló irányelvben (IED) előtérbe került a BAT szerepe és a BAT-tal összefüggő kibocsátási szintek (AEL). Ezeket már csak BAT-következtetésekként a Bizottságnak kell elfogadnia, ezt követően jogi hatással bírnak majd. Korlátozódni fog az engedélyező hatóságoknak az AEL-szintektől való eltérési lehetősége, amely eltérést az irányelvben meghatározott szigorú kritériumok alapján indokolással kell ellátni. Várhatóan be fog következni a higanyalapú technológiák gyors helyettesítése és a higanykibocsátás csökkentése számos iparágban, különösen a cementgyártás területén, a színesfémiparban, a nagy tüzelőberendezésekben, a hulladékégetés során és a klóralkáli-gyártásban.

2. intézkedés: a BAT-referenciadokumentumok (BREF-ek) kidolgozása

Ez egy folyamatos feladat. A klóralkáli-gyártás, a nagy tüzelőberendezések és a színesfémipar BREF-dokumentumainak felülvizsgálata épp most van folyamatban az érdekelt felekkel való szoros együttműködésben. Ebben az összefüggésben a higanykibocsátások problémáját külön kezelik ebben a folyamatban, különös tekintettel a klóralkáli-iparból származó higanycellák leállítására.

3. intézkedés: a kisipari széntüzelésből származó higanykibocsátások

2005 decemberében véglegesítették „A kisipari széntüzelésből származó higanykibocsátások mérséklésének lehetőségeivel együtt járó költségekről és annak környezeti hatékonyságáról” szóló tanulmányt[5]. A tanulmány eredményei alapján e forrás – a becslések szerint – a teljes uniós higanykibocsátások 16%-ához járul hozzá. Ezen eredmények alapján az Európai Bizottság az IED-re vonatkozó javaslatában a nagy tüzelőberendezésekre vonatkozó szabályok alkalmazásának küszöbértékének a teljes becsült bevitel 50 MW-os értékéről 20 MW-ra történő csökkentését emelte ki. Az uniós jogalkotó azonban fenntartotta az 50 MW-os küszöbértéket, és bevezetett az irányelvbe egy záradékot, amely szerint a Bizottságnak 2012 végére felül kell vizsgálnia annak szükségességét, hogy e küszöbérték alatti kibocsátásokat is ellenőrizni kell-e, és amennyiben igen, jogalkotási javaslatot kell előterjeszteni. A Bizottság erre kellő időben választ fog adni.

4. intézkedés: a fogászati amalgámhulladék kezelése

A higany második legfontosabb felhasználási területe az EU-ban a fogászati amalgám. A 2000/532/EK bizottsági határozat[6] a fogászati kezelésből származó amalgám hulladékot veszélyes hulladékként határozza meg, ezért arra a közelmúltban létrehozott hulladék-keretirányelv[7] rendelkezései irányadóak. A Bizottság egy 2005-ben végzett kérdőíves felmérés segítségével áttekintette a tagállamok fogászati klinikáiban kialakult gyakorlatokat. A felmérésből kitűnik, hogy míg számos tagállamban kötelező az amalgám-elkülönítők beszerelése, és megfelelő gyűjtőrendszereket vezettek be, ez nem mondható általánosnak a Közösség valamennyi országában.

A fogorvosi praxisokból származó higanykibocsátásokra is vonatkoznak a vízzel kapcsolatos uniós jogszabályok. A víz-keretirányelv (WFD)[8] X. melléklete szerint a higany rendkívül veszélyes anyag, ezért a tagállamok kötelesek hosszú távon intézkedéseket hozni a higanykibocsátások és -vesztés megszüntetésére vagy fokozatos kiküszöbölésére. A WFD mellett és annak kombinált megközelítését tükrözve a 2008/105/EK irányelv[9] környezetminőségi szabványokat hoz létre a vízpolitika terén bizonyos elsőbbségi anyagokra vonatkozóan, beleértve a higanyt és vegyületeit. Amennyiben e szabványoknak nem tesznek eleget, a megfelelés érdekében a tagállamoknak intézkedéseket kell hozniuk a WFD 11. cikkének megfelelően.

3.2. A kínálat csökkentése

5. intézkedés: a higany kivitelének tilalma

2008. október 22-én a fémhigany és egyes higanyvegyületek és -keverékek kiviteli tilalmáról, valamint a fémhigany biztonságos tárolásáról szóló 1102/2008/EK rendelet[10] formájában megtörtént a jogalkotási javaslat elfogadása. A kiviteli tilalom 2011. március 15-én lép hatályba. A rendelettel létrehozott jelentéstételi kötelezettség és az információk megosztása lehetővé fogja tenni a tilalom hatékonyságának és a globális higanypiacra kifejtett hatásának értékelését.

3.3. A kereslet visszaszorítása

A fogamalgám és a mérőberendezések különösen fontosak, mivel a termékekben még jelen lévő higany jelentős mennyisége ezekben található.

6. intézkedés: a fogászati amalgám használata

A Bizottság szolgálatai két tudományos bizottsággal konzultáltak a fogászati amalgám használatáról, ezek az Egészségügyi és Környezeti Kockázatok Tudományos Bizottsága (SCHER) és az Új és Újonnan Azonosított Egészségügyi Kockázatok Tudományos Bizottsága (SCENIHR). A két bizottság által adott vélemények[11], [12]nem voltak meggyőzőek azzal kapcsolatban, hogy a fogászati amalgám használatának korlátozására irányuló további szabályozó intézkedések megfelelőek-e.

Mivel azonban néhány tagállam nemzeti egészségügyi rendszerében már jelentős mértékben korlátozta a fogászati amalgám használatát, továbbá a higany EU-szerte második legnagyobb felhasználási területe az amalgámos fogtömés, a Bizottság úgy határozott, hogy el fogja végezni a higany e célra történő felhasználásának teljes életciklus-értékelését. Ezen értékelés eredményei 2011 végére várhatóak.

7. intézkedés: a higanytartalmú berendezések mérése és ellenőrzése

Az uniós jogalkotó 2007. szeptember 25-én elfogadta a 76/769/EGK tanácsi irányelvnek a bizonyos higanytartalmú mérőeszközök forgalomba hozatalát érintő korlátozások tekintetében történő módosításáról szóló 2007/51/EK irányelvet[13]. A lakosság számára értékesítésre szánt lázmérőket és egyéb higanytartalmú mérőeszközöket (pl. nyomásmérőket, barométereket, vérnyomásmérőket és nem testhőmérséklet mérésére szolgáló hőmérőket) többé nem kívánnak forgalomba hozni. Az irányelv egy felülvizsgálati záradékot tartalmaz a meglévő korlátozások lehetséges egyéb, higanytartalmú mérőeszközökre történő kiterjesztésére.

E forgalombahozatali korlátozás további egészségügyi eszközökre, valamint szakmai és ipari felhasználásra szánt mérőeszközökre történő kiterjesztése jelenleg mérlegelés alatt áll. A jogi keret azonban megváltozott a 76/769/EGK irányelv hatályon kívül helyezésével és további forgalombahozatali korlátozásokkal, amelyeknek követniük kell az 1907/2006/EK rendeletben[14] (REACH) meghatározott eljárásokat. A fent említett 2007/51/EK irányelv bekerült az 552/2009/EK bizottsági rendelettel[15] módosított 1907/2006/EK REACH-rendelet az „Egyes veszélyes anyagok, keverékek és árucikkek gyártására, forgalomba hozatalára és felhasználására vonatkozó korlátozások” című XVII. mellékletének 18a. bejegyzésébe. A Vegyi Anyagokkal Foglalkozó Európai Ügynökség (ECHA) – az Európai Bizottságnak a higanytartalmú mérőeszközök korlátozásáról szóló felülvizsgálati záradékban szereplő kötelezettségén alapuló kérésére – értékelte az új tudományos eredményeket és jelentést készített, amelyben javasolja a higany mérőeszközökben történő további korlátozását az egészségügyben, valamint egyéb szakmai és ipari felhasználás terén. Az ECHA által készített korlátozásról szóló jelentés véleményformáló folyamata 2010. szeptember 24-én kezdődött egy nyilvános konzultációval. A REACH vonatkozó bizottságai véleményüket várhatóan 2011 szeptemberében nyújtják be a Bizottságnak. A Bizottság ezt követően határozni fog arról, hogy a korlátozások az EU-ban hatályba lépnek-e és ha igen, mikor. Egy kapcsolódó fejlesztésben a SCENIHR a közelmúltban véleményt[16] adott ki azt megerősítve, hogy rendelkezésre állnak az egészségügyben a higanytartalmú vérnyomásmérők megbízható alternatívái.

8. intézkedés: egyéb termékek és alkalmazások

„A termékekben és alkalmazásokban történő higanyfelhasználás csökkentésének lehetőségei és a társadalomban már forgalomban lévő termékekben található higany sorsa” [17]című tanulmányról készült jelentés a higany legtöbb jelenlegi alkalmazásával foglalkozik, továbbá helyet kap benne a társadalomba történő higanybevitel mennyiségének csökkentésére vonatkozó lehetőségek értékelése is. E tanulmány a 10. intézkedésre is kiterjed.

Az izzólámpáknak a 2009-ben módosított, a környezetbarát tervezésről szóló 2005. évi irányelvvel[18] az EU piacáról történő fokozatos kitiltását követően a Bizottság megvizsgálta az egyre elterjedtebb energiahatékony izzók higanytartalmát. 2010. szeptember 24-én a Bizottság elfogadta a 2002/95/EK irányelv (az ún. RoHS-irányelv) mellékletét módosító határozatot, amely jelentősen csökkentette a higanytartalmú izzók határértékeit[19]. Ezen izzókra az elektromos és elektronikus berendezések hulladékairól szóló 2002/96/EK irányelvnek[20] a külön gyűjtésről és kezelésről szóló rendelkezései is vonatkoznak. Ezenfelül a Bizottság felkérte az Egészségügyi és Környezeti Kockázatok Tudományos Bizottságát (SCHER), hogy nyilvánítson véleményt bizonyos energiatakarékos izzókban lévő higanyról. A SCHER arra a következtetésre jutott[21], hogy a kompakt fénycsövek – a figyelembe vett egyéb izzókhoz képest – a lámpákból és a világításhoz áramot termelő széntüzelésű erőművekből származó teljes higanykibocsátások bár korlátozott, de nettó csökkenését biztosítják. A SCHER továbbá úgy véli, hogy a felnőttek egészségére valószínűleg nem jelent kockázatot, ha e lámpák eltörnek. A gyerekekre nézve a SCHER nem tudott következtetéseket levonni a kockázattal kapcsolatosan, mivel nem állnak rendelkezésre az expozícióról szóló adatok.

2008 decemberében a Bizottság javaslatot tett a WEEE- és a RoHS-irányelvek átdolgozására, amelynek célja többek között a hulladékok veszélyesanyag-tartalmának (beleértve a higanyt is) további csökkentése, a hatékonyabb újragyűjtés és újrafeldolgozás. 2010 novemberében első olvasatban megállapodás született az RoHS-sel kapcsolatos együttdöntési eljárás folyamán, a WEEE-javaslatot pedig az Európai Parlament és a Tanács még mindig vizsgálja. Az (utoljára 2010-ben módosított) elhasználódott járművekről szóló 2000/53/EK irányelv[22] a higany általános tilalmát rögzíti a járművek anyagaiban és alkatrészeiben. Továbbra is mentességet kapnak a fényszórók és a műszerfal kijelzőiben használt fénycsövek, de a mentesség időtartama 2010. július 1-ig (a jármű típusjóváhagyásának időpontja) korlátozódik.

Az elemekről és akkumulátorokról, valamint a hulladékelemekről és –akkumulátorokról szóló 2006/66/EK irányelv[23] értelmében az elemekben és akkumulátorokban maximálisan megengedett higanytartalom jelentősen visszaesett a korábbi (hatályon kívül helyezett), elemekről szóló 91/157/EGK irányelvvel összehasonlítva.

3.4. A feleslegek és tározók kérdése

9. intézkedés: a tárolás

A fémhigany és egyes higanyvegyületek és -keverékek kiviteli tilalmáról, valamint a fémhigany biztonságos tárolásáról szóló 1102/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet előírja, hogy az egyes nagy mennyiségű forrásokból, különösen a klóralkáli-gyártásból származó higany hulladékként tekintendő, amelyet ártalmatlanítani kell. A fémhigany biztonságos tárolására vonatkozó konkrét kritériumok kialakítása jelenleg folyamatban van, amelyeket a Bizottság 2011 elején fogad majd el. Ezen túlmenően az európai klóralkáli-ipar önkéntes megállapodást írt alá, amelyben elkötelezi magát a higanyfeleslegnek kizárólag a magas biztonsági színvonalat biztosító tárolóhelyekre történő küldése mellett. Az 1102/2008/EK rendelet szerinti jelentéstételi kötelezettség lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy szigorúan felügyelje ezen kötelezettségvállalás végrehajtását.

A Bizottság a biztonságos ártalmatlanítási lehetőségekre vonatkozóan folyamatban levő kutatási tevékenységek felügyeletével összefüggő kötelezettséggel összhangban, beleértve a fémhigany szilárddá tételét is (lásd a rendelet 8. cikkének (2) bekezdését), megbízást adott egy 2010 őszén véglegesített tanácsadói jelentésre[24]. A megszilárdítási technikák terén elért és hamarosan a piacra jutó eredmények valószínűleg hatást gyakorolnak majd a követelmények kialakítására és a 4. cikk (3) bekezdése szerinti fémhigany tárolásának kritériumaira. E munka még e közlemény elfogadásának időpontjában is tart.

10. intézkedés: a társadalomban már forgalomban lévő termékekben található higany

Az ezen intézkedéssel vállalt munkáról szóló beszámoló a 8. intézkedés alatt szerepel.

3.5. Az expozíció elleni védelem

11. intézkedés: higany a halakban és tengeri állatokban

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) kifinomult eszközöket fejlesztett ki az expozíció kiszámítására részletesen, az élelmiszerek szintjén és egyes konkrét népességi csoportokban. Az új átfogó élelmiszerfogyasztási adatbázis[25] a gyermekek és a felnőttek fogyasztásáról nyújt tájékoztatást az egyén szintjén, valamennyi résztvevő korának, nemének és súlyának megadásával. Ha új adatok állnak rendelkezésre a higanyról, kifinomult expozíciós értékelések végezhetők az új élelmiszerfogyasztási adatbázis felhasználásával.

A nemzeti hatóságok – a Bizottságtól kapott, alapdokumentumként szolgáló tájékoztató felhasználásával – részletesebb tanácsot adtak a fogyasztásról az élelmiszerekben fellelhető higany tekintetében (lásd lent a 12. intézkedés alatt).

A higannyal érintkezésbe lépő munkavállalók egészségvédelmének további javítása érdekében a Bizottság elfogadta az indikatív foglalkozási expozíciós határértékek (IOELV-ek) harmadik listájának létrehozásáról szóló 2009/161/EU irányelvet[26]. Ez magában foglal egy indikatív foglalkozási expozíciós határértéket a higanyra és a két vegyértékű szervetlen higanyvegyületekre vonatkozóan.

12. intézkedés: az élelmiszerekben lévő higanyra vonatkozó információk

A 11. intézkedéssel elsajátított ismeretek alapján a Bizottság 2008. április 21-én a halakban és a halászati termékekben lévő metilhigannyal kapcsolatos tájékoztatót[27] adott ki a tagállamok részére. E tájékoztató tanácsot ad az érintett csoportok (terhes és szoptató édesanyák, valamint kisgyermekek) által fogyasztandó bizonyos halfajták maximális mennyiségéről, amelyet a tagállamok iránymutatásként használnak a fogyasztóknak szóló ajánlások közzétételekor.

3.6. A jobb megértés elősegítése

13. intézkedés: a higanykutatás prioritásai

Az EU 2005 óta számos, a higanykutatás elsőbbségi területeivel foglalkozó kutatási projektet támogatott. A hetedik keretprogramon (FP7) keresztül finanszírozott projektek részletei és egyéb kutatásfinanszírozási mechanizmus elérhető a Közösségi Kutatási és Fejlesztési Információs Szolgálat (CORDIS)[28] révén. A közelmúltban a hetedik keretprogram keretében írták alá a 8,8 millió EUR teljes költségű globális higany-megfigyelési rendszerről (GMOS) szóló ötéves kutatási projektre vonatkozó támogatási megállapodást – 24 országból 24 partnerrel. A hivatalosan 2010. november 1-jén kezdődött projekt összköltségéhez a Bizottság 6,8 millió euróval járul hozzá. A GMOS célja, hogy az egész világ számára kulcsfontosságú információkat nyújtson a higany légköri terjedéséről, amely tájékoztatást a higanykibocsátások csökkentésére irányuló stratégiák hatékonyságát vizsgáló értékelés kiindulópontjaként lehetne használni. Ez európai és globális szinten egyaránt lényeges hozzájárulás lesz a vonatkozó szakpolitikák hosszú távú sikerének értékeléséhez.

Az EU környezetvédelmi célú pénzügyi eszközét (LIFE) használták egy a fémhigany biztonságos ártalmatlanításával foglalkozó kísérleti projekt finanszírozására[29]. Ezenfelül az Európai Bizottság 2009-ben egy tanulmányt indított útjára „Az EU higanyra vonatkozó szakpolitikájával összefüggő tudományos támogatás” tárgyában. A tanulmány célja, hogy a szakpolitikai vonatkozás meglévő kutatási eredményeinek elemzése és összefoglalása révén a Bizottságnak a tudományos ismeretek szilárd megalapozását nyújtsa a higannyal kapcsolatban. A tanulmány az elmúlt években végzett különböző kutatási projektek higannyal kapcsolatos eredményeinek összevont listáját is tartalmazni fogja. Eredményei 2011 nyarán várhatóak.

3.7. A nemzetközi intézkedések támogatása és előmozdítása

Az EU aktívan támogatta az UNEP Globális Higanyprogramjának keretében tett erőfeszítéseket, különösen azokat, amelyek az UNEP kormányzótanácsának 2009 februári 25/5. sz. határozatához[30] vezettek. A 25/5. sz. határozat volt a 3–4 évig tartó tárgyalási folyamat kiindulópontja, amelynek a higanyra vonatkozó globális, jogilag kötelező erejű eszköz létrehozásához kellene vezetnie (lásd a 2. fejezetet és a 17. és 18. intézkedéseket is). Globális szinten az Európai Bizottság támogatást nyújtott a Földmegfigyelési Csoport számára, amely a közelmúltban egy új, a higany globális megfigyelési rendszerének kiépítésére irányuló feladatot kezdeményezett (globális higanymegfigyelési terv).

14. intézkedés: a nemzetközi fórumokhoz és tevékenységekhez való hozzájárulás

A fentieken túlmenően az Európai Bizottság és számos tagállam egy sor nemzetközi tevékenységben vett részt, amelyek a tudatosság erősítésére és a higanyprobléma megoldásainak megtalálására irányulnak. E tárgyban az Európai Bizottság 2006 októberében Brüsszelben nemzetközi konferenciát szervezett. Az EU és tagállamai számos olyan nemzetközi fórum tagja és résztvevője, ahol a higany tárgyában folytatnak vitát[31]. Kezdeményezések születtek az egyes tagállamok szintjén is, mint az IKIMP[32] (az ismeretek integrálása a higanypolitika tájékoztatása érdekében), amely egy három évre szóló tudásmegosztás elvén működő, higannyal kapcsolatos kérdéseknek szentelt kezdeményezés az Egyesült Királyságban.

15. intézkedés: a harmadik országokban széntüzelésből származó kibocsátások csökkentésére irányuló finanszírozás

Az Európai Bizottság egymillió euróval finanszírozta az UNEP-et egy „A széntüzelésből származó higanykibocsátások csökkentése az energiaágazatban” elnevezésű projekt végrehajtásának céljából. A jelenleg folyamatban lévő projektet a Nemzetközi Energiaügynökség Tisztaszén Központja[33] vezeti, és a szilárd tüzelőanyagoktól nagy mértékben függő országokra összpontosít, különösen Kínára, Indiára, Oroszországra és Dél-Afrikára. Az Európai Bizottság továbbá 2010-ben egy, a tisztaszén-technológiákra vonatkozó nyílt pályázati felhívást tett közzé a széntől függő országok, a feltörekvő gazdaságok és a fejlődő országok számára nyújtott támogatásra[34]. E 3 millió EUR teljes költségvetésű támogatások főként a kapacitásfejlesztési tevékenységekre és tanulmányokra irányulnak. Mivel a projekt nem csupán a higanyra összpontosít, segítséget fog nyújtani abban is, hogy beazonosítsák a kibocsátások ellenőrzési technikáinak előnyeit a szénalapú energiaszektorban.

16. intézkedés: a higany kiviteléhez kapcsolódó előzetes tájékoztatáson alapuló jóváhagyás

Már 2003 óta a 304/2003/EK rendelettel (amelynek helyébe a 689/2008/EK rendelet[35] lépett) kötelező lett az előzetes tájékoztatáson alapuló jóváhagyás a higanyvegyületek kiviteléhez és behozatalához a veszélyes anyagok kivitelének és behozatalának tekintetében, amivel megtörténik az egyes veszélyes vegyi anyagok és peszticidek nemzetközi kereskedelmében alkalmazandó előzetes tájékoztatáson alapuló jóváhagyási eljárásról szóló Rotterdami Egyezmény végrehajtása. Az előzetes tájékoztatáson alapuló jóváhagyási eljárást a peszticidként használt higanyvegyületek behozatalára is alkalmazták.

17. intézkedés: a nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről szóló, az UNECE Egyezményhez csatolt Nehézfém-jegyzőkönyv

Az EU és 20 tagállama a nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről (LRTAP) szóló UNECE Egyezményhez csatolt Nehézfém-jegyzőkönyv felei. Az Európai Bizottság ösztönzi azokat a tagállamokat, amelyek még nem ratifikálták a jegyzőkönyvet, hogy minél előbb tegyék meg. 2008 szeptemberében az EU javaslatot tett számos higanytartalmú terméknek a jegyzőkönyv VI. mellékletébe történő felvételére. A nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről szóló egyezmény végrehajtó szerve 2010 decemberében fog határozni a tárgyalási folyamat lehetséges megindításáról és a tárgyalási megbízás hatályáról. Fontos lesz azonban annak biztosítása, hogy a Nehézfém-jegyzőkönyv kereteiben folytatott tárgyalások összhangban legyenek a higannyal kapcsolatos jövőbeli, jogilag kötelező erejű UNEP-eszközre vonatkozó fejleményekkel.

18. intézkedés: az UNEP Globális Higanyprogramjának támogatása

Az Európai Bizottság részt vesz a higanyra vonatkozó globális partnerség tanácsadó csoportjában és hivatalosan is tagja lett „A széntüzelésből származó higanykibocsátások” elnevezésű partnerségi területnek, míg Németország a „Higany-hulladékok kezelése” és Olaszország „A higany légköri áramlásának és sorsának kutatása” elnevezésű területek tagjai. Az UNEP kormányzótanácsának 25/5 sz. határozata értelmében a higannyal kapcsolatos azonnali fellépés fő mechanizmusainak egyike a higanyra vonatkozó globális partnerség a higanyra vonatkozó globális, jogilag kötelező erejű eszközről szóló tárgyalási folyamatban.

19. intézkedés: higany az aranykitermelésben

2010-ben az Európai Bizottság 1,5 millió EUR pénzügyi hozzájárulásban részesíti az UNDP-t a Guyana-pajzs létesítmény[36] létrehozásáért. A létesítmény egy többtámogatós pénzügyi mechanizmus, amely a Guyana-pajzs ökorégió ökológiai integritását biztosító tevékenységekre összpontosít[37]. Támogatásának tárgyát többek között a kisipari aranykitermelők ( garimpeiros ) által a Francia-Guyanában, Surinaméban, Guyanában, Venezuelában és Kolumbiában is folytatott illegális és szabályozatlan aranybányászat által okozott kockázatok kezelésére irányuló területalapú projektek fogják képezni.

20. intézkedés: a higanykínálat nemzetközi szintű csökkentése

Az UNEP kormányzótanácsa által a 25/5 sz. határozat formájában adott megbízás többek között a higanykínálat csökkentését, az anyag környezetvédelmileg biztonságos tárolására vonatkozó kapacitásfejlesztést és a higany nemzetközi kereskedelmének csökkentését tartalmazza. Az EU már hozzájárult az általános célkitűzéshez a higany kiviteli tilalmáról szóló rendelet elfogadásával (lásd az 5. intézkedést). A tárgyalási folyamat során az EU támogatni fogja szakpolitikai megközelítését és felméri annak lehetőségeit, hogy az miként jelenhetne meg megfelelően egy jövőbeni, jogilag kötelező érvényű eszközben.

4. KÖVETKEZTETÉSEK

A higanyra vonatkozó stratégia végrehajtása előrehaladott állapotban van, szinte valamennyi intézkedéssel kapcsolatban születtek eredmények.

A higanykibocsátások csökkentése érdekében egy új jogi keret áll rendelkezésre a nagy mennyiségű higanyforrások tekintetében. Az új ipari kibocsátásokról szóló irányelv végrehajtása lehetővé teszi majd az EU számára, hogy megvalósítsa azt a jelentős kibocsátáscsökkentési potenciált, amely az elérhető legjobb technikák alkalmazása révén teljesíthető. Ez azonban a tagállamoktól ambiciózus gyakorlatot vár el a jogszabályok átültetésére és végrehajtására vonatkozóan, amelyet a Bizottság szigorúan nyomon fog követni és támogatni fog.

A termékekben lévő higany iránti keresletre tekintettel folytatódni fog a jelenlegi munka a bizonyos higanytartalmú mérőeszközökre vonatkozó meglévő piaci korlátozásoknak az egészségügyi ágazatban használt további eszközökre történő kiterjesztésével, különösen a vérnyomásmérőkre és egyéb szakmai és ipari felhasználásra.

A Bizottság különösen azt tekinti fontosnak, hogy jobban meg kell vizsgálni az amalgámos fogtömés alkalmazásának kérdését. A Bizottság ezért 2011-ben egy tanulmányt kíván végezni a kérdés részletesebb körüljárása érdekében – kellő figyelemmel életciklusának valamennyi szempontjára.

A nemzetközi fellépés kulcsszerepet fog betölteni az elkövetkező években. A higany problémája az egész világot érinti, a belső uniós jogszabályok önmagukban nem biztosíthatják az európai polgárok hatékony védelmét. A Bizottság ezért egy, a higannyal kapcsolatos globális, jogilag kötelező erejű eszközről szóló tárgyalásra kívánja összpontosítani erőit az UNEP égisze alatt. Ebben az összefüggésben az EU sokat tud nyújtani, lévén, hogy uniós szinten már hatékony eszközökkel rendelkezik. Amint formát ölt ez a nemzetközi eszköz, az Európai Bizottság fel fogja mérni, hogy a higany életciklusának mely szempontjait kellene további EU-specifikus fellépés, illetve szükség esetén további jogalkotási javaslat alá vonni, figyelembe véve a kiviteli tilalomról szóló rendelet 2013-as felülvizsgálatát és a stratégia szerinti további előrehaladást. Ez különösen a tanácsadó felülvizsgálati tanulmányában javasolt többletbehozatali és –kiviteli korlátozásokra érvényes, amelyet a nemzetközi szinten megtárgyalt kötelezettségek hátterének figyelembevételével kell értékelni.

MELLÉKLET

a higanyra vonatkozó közösségi stratégia intézkedéseiről (teljes szöveg)

1. A KIBOCSÁTÁSOK CSÖKKENTÉSE

1. intézkedés. A Bizottság felméri az IPPC higanykibocsátásokra történő alkalmazásának hatásait, továbbá — az IPPC és az EPER[38] jelentési kötelezettségek szerinti szolgáltatott adatok és egy szélesebb stratégia-felülvizsgálatra figyelemmel — 2010 végére megvizsgálja, szükség van-e további intézkedésekre, mint pl. közösségi kibocsátási határértékekre. Ebbe beletartozik a nagy tüzelőberendezésekből származó kéndioxid-kibocsátások csökkentését szolgáló, a 2001/80/EK irányelv szerint 2008. január 1-jére végrehajtandó rendelkezések együttes hatásának felülvizsgálata.

2. intézkedés. A Bizottság ösztönözni fogja a tagállamokat és az ipart, hogy több adatot szolgáltassanak a higanykibocsátásokról, valamint a megelőzési és ellenőrzési technikákról, hogy ezekből a kibocsátások további elősegítését szolgáló következtetéseket lehessen levonni a BREF-ekben. A klóralkáli-BREF második kiadása információkat fog tartalmazni a higanycellák leállítása során keletkező kibocsátási veszélyek kezelését illetően.

3. intézkedés. A Bizottság 2005-ben egy vizsgálatot indít a kisipari széntüzelésből származó higanykibocsátások mérséklésének lehetőségeiről, amely a szélesebb körű CAFE-felméréssel párhuzamosan kerül kiértékelésre.

4. intézkedés. A Bizottság 2005-ben áttekinti az amalgámos fogtömés hulladék kezelésére vonatkozó közösségi követelmények tagállamok általi végrehajtását, és ezt követően megteszi a helyes alkalmazáshoz szükséges lépéseket.

2. A KÍNÁLAT CSÖKKENTÉSE

5. intézkedés. A 10. szakaszban leírt, az elsődleges higanytermelés fokozatos megszüntetésére, illetve a higanyfeleslegek újbóli piacra kerülésének megakadályozására irányuló, világszinten szervezett és javasolt erőfeszítéshez való tevékeny hozzájárulásként a Bizottság javaslatot kíván tenni a 304/2003/EK rendelet módosítására, miszerint a higany Közösségből történő kivitelét 2011-ig fokozatosan be kell szüntetni.

3. A KERESLET VISSZASZORÍTÁSA

6. intézkedés. Rövid távon a Bizottság fel fogja kérni az Orvostechnikai Eszközök Szakértőcsoportot, hogy fontolja meg a higany használatát a fogamalgámban, és az Egészségügyi és Környezeti Kockázatok Tudományos Bizottságától véleményt kér arról, hogy szükség van-e további szabályozási intézkedésekre.

7. intézkedés. A Bizottság 2005-ben javaslatot kíván tenni a 76/769/EGK irányelv[39] módosítására, amely korlátozná a higanyt tartalmazó nem elektromos vagy elektronikus mérő és szabályozó berendezések fogyasztási és egészségügyi célú értékesítését.

8. intézkedés. A Bizottság rövid távon tovább tanulmányozza azt a néhány EU-ban még fennmaradó terméket és alkalmazást, amelyek kis mennyiségű higanyt használnak. Közép- és hosszú távon pedig a megmaradó felhasználások engedélykötelesek és helyettesítendők lehetnek a javasolt REACH-rendelet[40] szerint, annak elfogadását követően.

4. A FELESLEGEK ÉS TÁROZÓK KÉRDÉSE

9. intézkedés. A Bizottság intézkedést kezdeményez a klóralkáli-iparból származó higany tárolásának megoldásaira, a higanyexport 2011-ig történő fokozatos megszüntetésére vonatkozó időütemezésnek megfelelően. Első lépésként a Bizottság felméri az iparral kötendő megállapodás lehetőségét.

10. intézkedés. A Bizottság tovább folytatja a társadalomban már forgalomban lévő termékekben található higany rövid és középtávú sorsának vizsgálatát.

5. AZ EXPOZÍCIÓ ELLENI VÉDELEM

11. intézkedés. Rövid távon az EFSA tovább vizsgálja az egyes halfajták és tengeri élelmiszerek veszélyeztetett népesség-alcsoportok általi étkezési fogyasztását (pl. terhes nők, gyermekek).

12. intézkedés. A Bizottság további adatokat fog szolgáltatni az élelmiszerekben lévő higanyt illetően, amint új adatok állnak rendelkezésre. A nemzeti hatóságokat arra ösztönzi, hogy a helyi sajátosságoknak megfelelően adjanak tájékoztatást.

6. A JOBB MEGÉRTÉS ELőSEGÍTÉSE

13. intézkedés. A higanykutatási prioritásokkal a 7. kutatási és technológiai fejlesztési keretprogram és más megfelelő finanszírozási mechanizmusok keretében kell foglalkozni.

7. A NEMZETKÖZI INTÉZKEDÉSEK TÁMOGATÁSA ÉS ELőMOZDÍTÁSA

14. intézkedés. A Közösségnek, a tagállamoknak és a többi érdekeltnek törekednie kell a higanyproblémával kapcsolatos kérdések nemzetközi fórumok és tevékenységek, harmadik országokkal közös kétoldalú kötelezettségvállalások és projektek — köztük technológia-átadások — keretében történő megoldására.

15. intézkedés. A Bizottság fontolóra veszi egy külön — a CARNOT programhoz hasonló — kutatás- és kísérletiprojekt-finanszírozási program létrehozását a széntüzelési higanykibocsátások csökkentésére olyan szilárdtüzelőanyag-függő országokban, mint pl. Kína, India, Oroszország stb., mely előmozdítja a szilárd tüzelőanyagok tiszta és hatékony felhasználását.

16. intézkedés. A Közösségnek támogatnia kell egy kezdeményezést, mely kiterjeszti a higanyra a Rotterdami Egyezmény szerinti előzetes tájékoztatáson alapuló jóváhagyási (PIC) eljárást.

17. intézkedés. A Közösségnek és tagállamainak továbbra is támogatniuk kell a Határokon Nagy Távolságra Átterjedő Légszennyezésekről szóló UNECE Egyezményhez csatolt Nehézfém-jegyzőkönyv alapján folyó munkát.

18. intézkedés. A Közösségnek, a tagállamoknak és a többi érdekeltnek ugyancsak támogatnia kell az UNEP Globális Higanyprogramját, pl. anyagok felülvizsgálatával, valamint műszaki szaktudás, továbbá emberi és pénzügyi erőforrások biztosításával.

19. intézkedés. A Közösségnek és a tagállamoknak támogatniuk kell a higany aranybányászatban történő csökkentett felhasználására irányuló globális erőfeszítéseket, pl. az UNDP/GEF/UNIDO Globális Higanyprojektet. A Közösség és a tagállamok megvizsgálják egyes fejlődő országok egyedi támogatásának lehetőségét is, a fejlesztési együttműködési segítségnyújtáshoz kapcsolódó különféle eszközök útján, figyelembe véve azok nemzeti fejlesztési stratégiáit.

20. intézkedés. A higanykínálat nemzetközi csökkentése érdekében a Közösségnek síkra kell szállnia az elsődleges termelés világszinten történő fokozatos leállítása mellett, és – az ózonréteget lebontó anyagokról szóló montreali jegyzőkönyvhöz hasonló kezdeményezés keretében – arra kell ösztönöznie a többi országot, hogy megakadályozzák a higanyfeleslegek újbóli piacra kerülését. E célkitűzés megvalósítása érdekében a 304/2003/EK rendelet tervezett módosítása 2011-ig fokozatosan megszüntetné a higany Közösségből történő kivitelét.

[1] COM(2005) 20 végleges.

[2] http://ec.europa.eu/environment/chemicals/mercury/pdf/review_mercury_strategy2010.pdf

[3] HL L 304., 2008.11.14., 75. o.

[4] HL L 24., 2008.1.29., 8. o.

[5] http://ec.europa.eu/environment/chemicals/mercury/

[6] HL L 226., 2000.9.6., 3. o.

[7] 2008/98/EK irányelv, HL L 312., 2008.11.22., 3. o.

[8] 2000/60/EK irányelv, HL L 327., 2000.12.22.

[9] HL L 348., 2008.12.24., 89. o.

[10] HL L 304., 2008.11.14., 75. o.

[11] http://ec.europa.eu/health/archive/ph_risk/committees/04_scher/docs/scher_o_089.pdf

[12] http://ec.europa.eu/health/archive/ph_risk/committees/04_scenihr/docs/scenihr_o_016.pdf

[13] HL L 257., 2007.10.3.

[14] HL L 396., 2006.12.30., 1. o.

[15] HL L 164., 2009.6.26., 7. o.

[16] http://ec.europa.eu/health/archive/ph_risk/committees/04_scenihr/docs/scenihr_o_025.pdf

[17] http://ec.europa.eu/environment/chemicals/mercury/pdf/study_report2008.pdf

[18] 2009/125/EK irányelv, HL L 285., 2009.10.31., 10. o.

[19] HL L 251., 2010.9.25., 28. o.

[20] HL L 37., 2003.2.13., 24. o.

[21] http://ec.europa.eu/health/scientific_committees/environmental_risks/docs/scher_o_124.pdf

[22] HL L 269., 2000.10.21., 34. o.

[23] HL L 266., 2006.9.26., 1. o.

[24] http://ec.europa.eu/environment/chemicals/mercury/

[25] http://www.efsa.europa.eu/en/datex/datexfooddb.htm

[26] HL L 338., 2009.12.19.

[27] Az EB által kiadott 2008. április 21-i tájékoztató a halakban és halászati termékekben lévő metilhiganyról: ec.europa.eu/food/food/chemicalsafety/contaminants/information_note_mercury-fish_21-04-2008.pdf

[28] http://cordis.europa.eu/search

[29] MERSADE-projekt (http://www.mayasa.es/ing/mersade.asp); MERSADE LIFE06 ENV/ES/PREP/03

[30] http://www.chem.unep.ch/mercury/GC25/GC25Report_English_25_5.pdf

[31] Beleértve az UNEP higanyprogramját, a nehézfémekről szóló jegyzőkönyvet az ENSZ EGB-nek a nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről szóló egyezménye keretében, az OSPAR-t és a bázeli egyezményeket stb.

[32] http://www.mercurynetwork.org.uk/

[33] http://www.iea-coal.org.uk

[34] https://webgate.ec.europa.eu/europeaid/online-services/index.cfm?ADSSChck=1281432803820&do=publi.detPUB&searchtype=AS&Pgm=7573841&debpub=&orderby=upd&orderbyad=Desc&nbPubliList=15&page=1&aoref=129199

[35] HL L 204., 2008.7.31., 14. o.

[36] http://ec.europa.eu/europeaid/documents/aap/2010/af_aap_2010_dci-env.pdf

[37] http://www.guianashield.org

[38] A környezetszennyezés integrált megelőzéséről és csökkentéséről szóló 96/61/EK tanácsi irányelv 15. cikke alapján egy európai szennyezőanyag-kibocsátási nyilvántartás (EPER) kialakításáról szóló, 2000. július 17-i 2000/479/EK bizottsági határozat, HL L 192., 2000.7.28.

[39] Az egyes veszélyes anyagok és készítmények forgalomba hozatalának és felhasználásának korlátozásaira vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló, 1976. július 27-i 76/769/EGK tanácsi irányelv, HL L 262., 1976.9.27.

[40] A vegyi anyagok bejegyzéséről, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH), az Európai Vegyi Anyagokkal Foglalkozó Ügynökség létrehozásáról, valamint az 1999/45/EK irányelv és {a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról szóló} .../EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre vonatkozó javaslat, COM(2003) 644 végleges, 2003.10.29.