(4)Az európai szemeszter a gyorsan változó gazdasági és geopolitikai helyzetet figyelembe véve 2022-ben újraindítja az átfogó gazdaság- és foglalkoztatáspolitikai koordinációt, ugyanakkor a 2022. évi éves fenntartható növekedési jelentésben foglaltaknak megfelelően a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz végrehajtási követelményeihez is igazodik. Az elfogadott helyreállítási és rezilienciaépítési tervek végrehajtása elengedhetetlen az európai szemeszter szerinti szakpolitikai prioritások teljesítéséhez, mivel a tervek a 2019. és 2020. évi szemeszter ciklusában kiadott releváns országspecifikus ajánlások összességét vagy egy jelentős részét érintik. A 2019. és 2020. évi országspecifikus ajánlások – a módosított terv benyújtásának időpontjáig kiadott országspecifikus ajánlások mellett – ugyanúgy relevánsak maradnak az (EU) 2021/241 rendelet 14., 18. és 21. cikkével összhangban felülvizsgált, aktualizált vagy módosított helyreállítási és rezilienciaépítési tervek tekintetében is.

(3)A világjárványból való kilábalás időszakában Ukrajna ellen indított orosz invázió jelentősen megváltoztatta a geopolitikai és gazdasági környezetet. Az inváziónak a tagállamok gazdaságára gyakorolt hatása például az energia- és élelmiszerárak emelkedésében, valamint a növekedési kilátások romlásában tükröződik. A már 2021-ben is megfigyelhető magasabb energiaárak különösen az energiaszegénységben élő vagy az energiaszegénység kockázatának kitett legkiszolgáltatottabb háztartásokat sújtják. Az Unió emellett az Ukrajnából menekülő emberek példátlan mértékű beáramlásával is szembesül. Erre való tekintettel 2022. március 4-én első ízben aktiválták az átmeneti védelemről szóló irányelvet, amely biztosítja a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyek számára az EU-ban való jogszerű tartózkodás jogát, valamint az oktatáshoz és képzéshez, a munkaerőpiachoz, az egészségügyi ellátáshoz, a lakhatáshoz és a szociális ellátásokhoz való hozzáférést. Az Ukrajnából menekülők fogadásával és integrációjával összefüggő szükségletek sürgős kezelése érdekében rendkívüli támogatás áll Lengyelország rendelkezésre az európai menekültekre irányuló kohéziós fellépés (CARE) kezdeményezés keretében, valamint a kohéziós célú és az európai területeknek nyújtott helyreállítási támogatás (REACT-EU) keretében nyújtott kiegészítő előfinanszírozás révén.

(2)A Bizottság 2021. november 24-én elfogadta az éves fenntartható növekedési jelentést, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2022. évi európai szemeszterét. A jelentés kellően figyelembe vette a szociális jogok európai pillérének további végrehajtására vonatkozó közös kötelezettségvállalást, amelyet az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság 2017. november 17-én hirdetett ki, majd a 2021. májusi portói szociális csúcstalálkozón újólag megerősített. Az Európai Tanács 2022. március 25-én jóváhagyta a 2022. évi éves fenntartható növekedési jelentés prioritásait. A Bizottság 2021. november 24-én az 1176/2011/EU rendelet alapján elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést is, amelyben Lengyelországot nem sorolta azon tagállamok közé, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra van szükség. Ugyanezen a napon a Bizottság elfogadta a foglalkoztatási iránymutatások és a szociális jogok európai pillérében foglalt elvek végrehajtását elemző 2022. évi együttes foglalkoztatási jelentésre vonatkozó javaslatot is, amelyet a Tanács 2022. március 14-én elfogadott.

(6)A 2021. évi konvergenciaprogramról szóló, 2021. június 18-i tanácsi véleményben alkalmazott megközelítés alapján a költségvetési irányvonal jelenleg a Covid19-válsággal kapcsolatos ideiglenes szükséghelyzeti intézkedéseket figyelmen kívül hagyva, de a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből és más uniós alapokból származó vissza nem térítendő támogatásokból finanszírozott kiadások figyelembevételével számított elsődleges kiadások (diszkrecionális bevételi intézkedések nélküli) változásának a középtávú potenciális növekedéshez viszonyított arányával mérhető a legjobban. Az összesített költségvetési irányvonalon túl – annak értékelése érdekében, hogy a nemzeti költségvetési politika prudens-e, és összetétele elősegíti-e a zöld és digitális átállással összhangban lévő fenntartható helyreállítást – figyelmet kell fordítani a (diszkrecionális bevételi intézkedések nélkül és a Covid19-válsággal kapcsolatos ideiglenes szükséghelyzeti intézkedések nélkül számított) nemzeti finanszírozású elsődleges folyó kiadások és a beruházások alakulására is.

(7)A Bizottság 2022. március 2-án közleményt fogadott el, amelyben átfogó költségvetés-politikai iránymutatást nyújt 2023-ra, ezáltal támogatva a tagállamok stabilitási és konvergenciaprogramjainak előkészítését, egyúttal erősítve a szakpolitikai koordinációt. A Bizottság megjegyezte, hogy a 2022. évi téli előrejelzésben felvázolt makrogazdasági kilátások alapján a 2020–2022-ben követett, támogató jellegű aggregált költségvetési irányvonalról 2023-ban célszerűnek tűnik áttérni egy lényegében semleges aggregált költségvetési irányvonalra, ugyanakkor készen kell állni a változó gazdasági helyzetre való reagálásra A Bizottság véleménye szerint a 2023-ra vonatkozó költségvetési ajánlásokban továbbra is differenciáltan kell kezelni a tagállamokat, és figyelembe kell venni az országok közötti esetleges átgyűrűző hatásokat. A Bizottság felkérte a tagállamokat, hogy stabilitási és konvergenciaprogramjukban is juttassák érvényre az iránymutatást A Bizottság kötelezettséget vállalt arra, hogy szorosan nyomon követi a gazdasági fejleményeket, és szükség szerint – de legkésőbb a szemeszter tavaszi fordulójában, 2022 májusának végén – kiigazítja gazdaságpolitikai iránymutatását.

(8)A 2022. március 2-án közzétett költségvetési iránymutatásnak megfelelően a 2023-ra vonatkozó költségvetési ajánlások figyelembe veszik a gazdasági kilátások romlását, a fokozott bizonytalanságot és más lefelé mutató kockázatokat, valamint a téli előrejelzéshez képest magasabb inflációt. E megfontolások fényében a költségvetési válaszintézkedések részeként bővíteni kell a zöld és digitális átállásra, valamint az energiabiztonságra irányuló közberuházásokat, továbbá meg kell őrizni a legkiszolgáltatottabb háztartások vásárlóerejét, ezáltal célzott és átmeneti intézkedésekkel enyhítve az energiaárak megugrásának hatását, és mérsékelve a másodlagos hatásokból eredő inflációs nyomást. Változatlanul rugalmas költségvetési politikát kell folytatni, hogy az lépést tudjon tartani a gyorsan változó körülményekkel, és az egyes országok költségvetési és gazdasági helyzetének függvényében differenciált megközelítést kell alkalmazni, többek között azzal összefüggésben, hogy mennyire érinti az adott országot a válság és a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyek beáramlása.

(9)Lengyelország 2022. április 29-én benyújtotta 2022. évi nemzeti reformprogramját, 2022. április 28-án pedig – az 1466/97/EK rendelet 4. cikkében meghatározott határidőn belül – 2022. évi konvergenciaprogramját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor. Az (EU) 2021/241 rendelet 27. cikkével összhangban a 2022. évi nemzeti reformprogram a Lengyelország által a helyreállítási és rezilienciaépítési terv végrehajtása terén elért eredményekről készített féléves jelentést is tükrözi.

(10)A Bizottság 2022. május 23-án közzétette a Lengyelországra vonatkozó 2022. évi országjelentést. Az országjelentés értékelte a Tanács által 2019-ben, 2020-ban és 2021-ben elfogadott releváns országspecifikus ajánlások végrehajtása terén Lengyelország által elért eredményeket. A jelentés értékelte továbbá a Lengyelország által a szociális jogok európai pillérének végrehajtása, a foglalkoztatásra, a készségekre és a szegénység csökkentésére vonatkozó kiemelt uniós célok elérése, valamint az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak megvalósítása terén elért eredményeket.

(11)A Bizottság 2022. május 23-án az EUMSZ 126. cikkének (3) bekezdése szerinti jelentést adott ki. A jelentés megvizsgálta Lengyelország költségvetési helyzetét, mivel a tervezett költségvetési hiány 2022-ben meghaladja a Szerződésben a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaértéket. A jelentés megállapította, hogy a hiányra vonatkozó kritérium nem teljesült. A 2022. március 2-i közleménnyel összhangban a Bizottság nem javasolta új túlzotthiány-eljárás megindítását 2022 tavaszán, és 2022 őszén felül fogja vizsgálni, hogy helyénvaló-e túlzotthiány-eljárás megindítását kezdeményeznie.

(12)A Tanács 2020. július 20-i ajánlásában felkérte Lengyelországot, hogy az általános mentesítési rendelkezéssel összhangban 2020 és 2021 folyamán hozzon meg minden szükséges intézkedést a világjárvány hatékony kezelése, a gazdaság működőképességének fenntartása és a későbbi helyreállítás támogatása érdekében. Az ajánlásban szerepelt továbbá, hogy Lengyelország – amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik – folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció elérésére és az adósság fenntarthatóságának biztosítására irányuló költségvetési politikát, egyúttal fokozza a beruházásokat. Az Eurostat által hitelesített adatok alapján Lengyelország költségvetési hiánya a 2020. évi 6,9 %-ról 2021-ben 1,9 %-ra csökkent. Lengyelország költségvetés-politikai válasza 2021-ben támogatta a gazdasági helyreállítást, míg az ideiglenes szükséghelyzeti támogatási intézkedésekre fordított kiadások GDP-arányosan a 2020. évi 4,5 %-ról 2021-ben 2,7 %-ra csökkentek. A Lengyelország által 2021-ben hozott intézkedések összhangban vannak a 2020. július 20-i tanácsi ajánlással. A kormány által 2020-ban és 2021-ben elfogadott diszkrecionális költségvetési intézkedések átmeneti jellegűek voltak, illetve azokat más intézkedések ellensúlyozták. Az Eurostat által hitelesített adatok alapján az államadósság 2021-ben a GDP 53,8 %-ának felelt meg.

(13)A 2022. évi konvergenciaprogram költségvetési előrejelzéseit alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv realista. A kormány előrejelzése szerint a reál-GDP 2022-ben 3,8 %-kal, 2023-ban pedig 3,2 %-kal nő. Ehhez képest a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése alacsonyabb, 2022-re 3,7 %-os, 2023-ra pedig 3,0 %-os reál-GDP-növekedést vetít előre, főként elsősorban a magasabb előre jelzett infláció miatt, amely várhatóan visszaveti majd a magánfogyasztást és a beruházásokat, valamint a nettó export kisebb mértékű hozzájárulása miatt. A 2022. évi konvergenciaprogram szerint a kormány arra számít, hogy az államháztartási hiány 2022-ben a GDP 4,3 %-ára nő, 2023-ban pedig 3,7 %-ára csökken. A 2022. évi növekedés főként az Ukrajnából érkezett, lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyeknek nyújtott támogatás magas költségeit, a magas energiaárakhoz kapcsolódó intézkedéseket és a jelentős adóreformot (a lengyel megállapodás) tükrözi. A program szerint a GDP-arányos államadósság 2022-ben várhatóan 52,1 %-ra, majd 2023-ban 51,5 %-ra mérséklődik. Az előrejelzés zárónapján ismert gazdaságpolitikai intézkedések alapján a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése 2022-re a GDP 4,0 %-ának, és 2023-ra 4,4 %-ának megfelelő költségvetési hiánnyal számol. 2022-ben ez alacsonyabb, mint a 2022. évi konvergenciaprogramban előre jelzett hiány, főként a magasabb előre jelzett nominális GDP miatt. 2023-ban a becsült hiány magasabb a konvergenciaprogramban szereplőnél, főként az alacsonyabb bevételek és az Ukrajnából érkezett, lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyeknek nyújtott támogatás költségeinek feltételezett növekedése miatt. A Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése alacsonyabb GDP-arányos államadóssággal számol: 2022-ben 50,8 %-kal, 2023-ban pedig 49,8 %-kal. A különbség a magasabb előre jelzett inflációnak és a 2023. évi SFA-tételekre vonatkozó eltérő feltételezéseknek tudható be.

A Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése alapján a kibocsátás középtávú (tízéves átlagos) potenciális növekedése 3,4 %-ra tehető. Ez a becslés azonban nem tartalmazza a helyreállítási és rezilienciaépítési terv részét képező reformok hatását, amelyek élénkíthetik Lengyelország potenciális növekedését.

(14)2022-ben a kormány fokozatosan megszüntette a Covid19-válságra válaszul hozott intézkedéseket, így az ideiglenes szükséghelyzeti támogatási intézkedések kiadásai az előrejelzések szerint a 2021. évi 2,7 %-ról 2022-ben a GDP 0,0 %-ára csökkennek. A költségvetési hiányt befolyásolják az energiaár-növekedés gazdasági és társadalmi hatásainak ellensúlyozása érdekében hozott intézkedések, amelyek a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése szerint 2022-ben a GDP 1,0 %-át fogják kitenni, 2023-ban pedig várhatóan megszüntetésre kerülnek. Ezek az intézkedések elsősorban az energiafogyasztás után fizetendő közvetett adók mérséklését és a szegényebb háztartásoknak nyújtott szociális transzfereket foglalják magukban. Ezeket az intézkedéseket ideiglenes intézkedésként jelentették be, amennyiben azonban az energiaárak 2023-ban is magasak maradnak, ezen intézkedések némelyike továbbra is hatályban maradhat. Ezen intézkedések egy része – nevezetesen a héa és a jövedéki adók általános csökkentése – nem célzott. A költségvetési hiányt emellett a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyek ideiglenes védelmének költségei is befolyásolják, amelyek a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése szerint 2022-ben a GDP 0,6 %-át, 2023-ban pedig 0,8 %-át fogják kitenni.

(15)A Tanács 2021. június 18-án azt ajánlotta, hogy Lengyelország 2022-ben – többek között a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz által biztosított költségvetési impulzusra támaszkodva – kövessen támogató költségvetési irányvonalat, és tartsa fenn a nemzeti finanszírozású beruházások szintjét. Az ajánlásban szerepelt továbbá, hogy Lengyelország – amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik – folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció elérésére és az adósság fenntarthatóságának biztosítására irányuló költségvetési politikát, ugyanakkor a növekedési potenciál élénkítése céljából fokozza a beruházásokat.

(16)A Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése és a Lengyelország 2022. évi konvergenciaprogramjában foglalt információk alapján 2022-re a Tanács ajánlásával összhangban támogató jellegű, a GDP –3,4 %-ának megfelelő költségvetési irányvonal valószínűsíthető. A Tanács ajánlásának megfelelően Lengyelország támogatni kívánja a helyreállítást, amihez a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből addicionális beruházásokat tervez finanszírozni. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz vissza nem térítendő támogatásai és az egyéb uniós alapok által finanszírozott kiadásoknak a gazdasági aktivitáshoz való pozitív hozzájárulása az előrejelzések szerint GDP-arányosan 0,1 százalékponttal nő 2021-hez képest. A nemzeti finanszírozású beruházások 2022-ben előreláthatólag 0,3 százalékpontnak megfelelő expanzív hatást gyakorolnak majd a költségvetési irányvonalra. Lengyelország ezért a Tanács ajánlásával összhangban fenn kívánja tartani a nemzeti finanszírozású beruházásokat. Ugyanakkor a nemzeti finanszírozású (az új bevételi intézkedések nélkül számított) elsődleges folyó kiadások 2022-es növekedése az előrejelzések szerint 2,7 százalékpontos expanzív hatást gyakorol az összesített költségvetési irányvonalra. Ez a jelentős expanzív hozzájárulás magában foglalja egyrészt a magasabb energiaárak gazdasági és társadalmi hatásainak kezelésére irányuló intézkedések addicionális hatását (a GDP 1,0 %-a), másrészt a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyeknek nyújtott ideiglenes védelem költségeit (a GDP 0,6 %-a), ugyanakkor a kisgyermekek gondozásához nyújtott új támogatás (Family Care Capital) (a GDP 0,1 %-a) az előrejelzések szerint szintén hozzájárul a nettó folyó kiadások növekedéséhez. A bevételi oldalon a lengyel megállapodás keretében a személyi jövedelemadó kulcsának csökkentése (a GDP 0,7 %-a), valamint a társaságiadó-kulcsok csökkentése (a GDP 0,1 %-a) előreláthatólag szintén hozzájárul majd az expanzív költségvetési irányvonalhoz. Az előrejelzés szerint a GDP-deflátornál nagyobb mértékű fogyasztóiár-növekedés – a kormányzati áru- és szolgáltatásbeszerzésekre fordított kiadások növekedésének hatására – befolyásolja a tagállami finanszírozású elsődleges folyó kiadások 2022. évi expanzív hatását.

(17)A Bizottság 2022. tavaszi előrejelzésében – változatlan szakpolitikát feltételezve – 2023-ban a GDP +1,7 %-ának megfelelő költségvetési irányvonalra számít. Lengyelország az előrejelzés szerint a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből származó vissza nem térítendő támogatásokat 2023-ban továbbra is a helyreállítást támogató addicionális beruházások finanszírozására használja fel. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz vissza nem térítendő támogatásai és más uniós alapok által finanszírozott kiadásoknak a gazdasági aktivitáshoz való pozitív hozzájárulása az előrejelzések szerint 2022-ben GDP-arányosan 0,1 százalékponttal nő. A nemzeti finanszírozású beruházások az előrejelzések szerint 2023-ban 0,3 százalékpontnak megfelelő restriktív hatást gyakorolnak a költségvetési irányvonalra. Ugyanakkor a nemzeti finanszírozású (az új bevételi intézkedések nélkül számított) elsődleges folyó kiadások 2023-as növekedése az előrejelzések szerint 1,4 százalékpontos restriktív hatást gyakorol az általános költségvetési irányvonalra. Ez magában foglalja a megnövekedett energiaárak kezelését célzó intézkedések kivezetésének hatását (a GDP 0,9 %-a), valamint a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyeknek nyújtott ideiglenes védelem addicionális költségeit (a GDP 0,2 %-a).

(18)A 2022. évi konvergenciaprogram a költségvetési hiány fokozatos csökkenését valószínűsíti: 2024-ben a GDP 3,1 %-ára, 2025-ben pedig 2,5 %-ára. A költségvetési hiány tehát a tervek szerint 2025-ben a GDP 3 %-a alá csökken. A tervezett konszolidációs intézkedésekről azonban nem áll rendelkezésre információ. A program szerint a GDP-arányos államadósság 2025-ig várhatóan csökkenni fog: 2024-ben 51,0 %-ra, majd 2025-ben 49,7 %-ra mérséklődik. A Bizottság elemzése alapján az államadósság fenntarthatóságát övező kockázatok középtávon közepesnek tűnnek.

(19)A költségvetési rendszer folyamatban lévő reformja – teljes körű végrehajtása esetén – várhatóan növeli a kiadások hatékonyságát azáltal, hogy kezeli a költségvetési folyamat régóta fennálló hiányosságait. Ide tartoznak az összetett és elavult költségvetési besorolások; az információk optimálistól elmaradó rögzítése; a valódi középtávú tervezés hiánya, valamint a kiadási felülvizsgálatok költségvetési folyamatra gyakorolt közvetlen hatásának hiánya. Lengyelország államháztartása hosszú távon a magasabb kiadások miatt várhatóan nyomásnak lesz kitéve, különösen a népesség elöregedése miatt. Ezek a tényezők felerősítik a kiadások kezelésének megerősítését célzó új eszközök iránti igényt, beleértve a hatékonyság és az eredményesség rendszeres értékelését. A világjárvány idején azonban a Covid19-intézkedésekre fordított kiadások többségét egy fejlesztési bank által kezelt célzott alapon és egy költségvetésen kívüli pénzügyi eszközön keresztül folyósították. Bár ez nagyobb rugalmasságot biztosított a hatóságoknak a válsággal kapcsolatos kiadások kezelésében, és lehetővé tette a központi államadósság alkotmányos szintjei megsértésének elkerülését, korlátozta a kiadások parlamenti ellenőrzését és a közkiadásokra vonatkozó időszerű információkhoz való nyilvános hozzáférést is.

(20)Lengyelország az egyik leggyorsabban idősödő ország az EU-ban, és hosszú távon a demográfiai tendenciák hatással lesznek a nyugdíjrendszerre. A jelenlegi járulékalapú nyugdíjrendszer pénzügyileg kiegyensúlyozott rendszert biztosít, de nem biztosítja a jövőbeli ellátások megfelelőségét. Az alacsony tényleges nyugdíjbavonulási életkor, a várható élettartam növekedése és a rendszer néhány egyéb jellemzője miatt a jövőbeli nyugellátások jelentősen csökkenni fognak az utolsó fizetéshez képest. Ez azt jelentené, hogy a nyugdíjasok nagy részét a szegénység fenyegetné. A Bizottság elemzése azt mutatja, hogy Lengyelországnak már az ellátások jelenlegi szinten tartásához is 2070-ig GDP-jének további 6,7 %-át kellene a nyugdíjrendszerre költenie. A lengyel nyugdíjrendszer fő kihívásai az alacsony tényleges nyugdíjbavonulási életkorhoz és a különleges nyugdíjjogosultságokhoz (pl. mezőgazdasági termelők, egyenruhás testületek) kapcsolódnak, amelyek költségesek és az általános rendszerhez képest előnyben részesítik tagjaikat.

(21)Lengyelország 2021. december 15-én benyújtotta a kohéziós politika programozási dokumentumait. A 2021. június 24-i (EU) 2021/1060 európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban Lengyelországnak a 2021–2027-es kohéziós politikai alapok programozása során figyelembe kell vennie a vonatkozó országspecifikus ajánlásokat. Ez előfeltétele annak, hogy a kohéziós politikai alapokból nyújtandó pénzügyi támogatás eredményesebbé váljon és a lehető legnagyobb hozzáadott értéket biztosítsa, egyúttal előmozdítja az említett alapok és más uniós eszközök és alapok közötti koordinációt, kiegészítő jelleget és koherenciát. A kohéziós politikai programok sikeres végrehajtása a zöld és digitális átállást, valamint a kiegyensúlyozott területfejlesztést támogató beruházások szűk keresztmetszeteinek felszámolásától is függ.

(22)Lengyelországban a munkanélküliségi ráta történelmi mélyponton áll, de egyes csoportok munkaerőpiaci részvétele továbbra is korlátozott. A három év alatti, intézményes gyermekgondozásban részt vevő gyermekek aránya továbbra is az egyik legalacsonyabb az uniós országok közül, és a gyermekgondozáshoz való korlátozott hozzáférés miatt a nők nem tudnak belépni a munkaerőpiacra. Emellett a tartós ápolás-gondozás támogatásának hiánya és az alacsonyabb nyugdíjkorhatár azt eredményezi, hogy a munkaerő kiáramlik a piacról. A munkaerőpiac nem kiegyenlített a fogyatékossággal élők, az idősek és az alacsony képzettségűek tekintetében, mely csoportok foglalkoztatási rátája a vonatkozó uniós átlag alatti. Jóllehet az elmúlt években folyamatosan csökkent az atipikus munkaszerződések száma, a fiatalok és az alacsony képzettségű munkavállalók között továbbra is jellemző az alacsony társadalombiztosításijárulék-fizetés melletti határozott idejű munkaszerződéssel és az önálló vállalkozóként történő foglalkoztatás , ami növeli annak kockázatát, hogy e csoportok jövőbeli nyugellátása nem lesz megfelelő mértékű.

(23)Lengyelország oktatási és képzési rendszere továbbra is kihívásokkal néz szembe a minőség és az inkluzivitás tekintetében. Ezeket a kihívásokat tovább súlyosbították a világjárvány következtében elhúzódó távoktatásos időszakok. A tanárok, a tanulók és a lakosság körében hiányoznak a digitális készségek. Ugyanakkor nem áll rendelkezésre elegendő IKT-felszerelés és konnektivitás sem az iskolák és a gyermekes háztartások számára. A tanároknak nyújtott formális oktatás minősége nem kielégítő. Emellett a tanárok fizetése viszonylag alacsony az OECD országaihoz képest. Ez kihat a szakma pénzügyi vonzerejére, és a szakmai fejlődés lehetőségeinek hiányával együtt hozzájárul a jelentős munkaerőhiányhoz. Az Ukrajnából érkező, lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek tömeges beáramlása jelentős erőfeszítéseket tesz szükségessé a megfelelő reagálás érdekében az oktatás és képzés területén. A készségek és a munkaerőpiaci igények közötti jelentős eltérések munkaerőhiányhoz vezetnek, amit az is bizonyít, hogy a munkáltatók nehézségekkel szembesülnek az üres álláshelyek betöltésekor.

(24)Az egészségügyre fordított összes kiadás a GDP-hez viszonyítva továbbra is alacsony, mindössze 6,5 %, szemben a 2019. évi 9,9 %-os uniós átlaggal. A lengyel egészségügyi rendszer túlzott mértékben támaszkodik a kórházakra, amelyek pénzügyi helyzete romlik, hiányzik a minőségértékelés és hiányosságok tapasztalhatók az irányítás terén. Az alapellátás és az ambuláns ellátás kihasználtsága alacsony fokú. Az egészségügyi szakmák korlátozott vonzereje hozzájárul a munkaerőhiányhoz. Az orvosok és ápolók 1000 lakosra vetített száma (2,4, illetve 5,1) az uniós tagállamok között a legalacsonyabbak közé tartozik. Az egészségügyi alapellátási rendszer létszámhiánnyal küzd, szolgálatai túlterheltek. Ennek az ellátási szintnek a lehetőségei továbbra is kiaknázatlanok, ami túlterheli a magasabb szintű ellátást. Jóllehet az e-egészségügyi szolgáltatások segítenek kezelni az egészségügyi rendszer előtt álló bizonyos kihívásokat, fejlesztésük eddig korlátozott volt.