[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 22.12.2005

COM(2005) 690 végleges

2005/0267 (CNS)

Javaslat

A TANÁCS KERETHATÁROZATA

a bűnügyi nyilvántartásból származó információk tagállamok közötti cseréjének megszervezéséről és azok tartalmáról

(előterjesztő: a Bizottság)

INDOKOLÁS

A JAVASLAT HÁTTERE |

110 | A javaslat okai és célkitűzései A 2004. március 25-26-i Európai Tanács – a terrorizmus elleni küzdelemről szóló nyilatkozatában – prioritásként tűzte ki a büntetőítéletekkel kapcsolatos információcsere fejlesztését, és ezt a 2004. november 4-5-i Európai Tanács által elfogadott hágai program megerősítette. E célkitűzéseket a hágai program végrehajtása céljából, a Bizottság és a Tanács által 2005. június 2-án és 3-án közösen elfogadott cselekvési terv is tükrözi. E javaslat eleget tesz a büntetőítéletekre vonatkozó információcseréről és ezeknek az Európai Unión belüli hatályáról szóló fehér könyv januári közzétételét, valamint az abból következő eszmecserét követően a Bel- és Igazságügyi Tanács által 2005. április 14-én kifejezett elvárásoknak. |

120 | Általános háttér A büntetőítéletekkel kapcsolatos információkat a tagállamok jelenleg a kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló, 1959. évi európai egyezmény (az Európa Tanács egyezménye, a továbbiakban: az 1959. évi egyezmény) által előírt mechanizmusok szerint osztják meg egymás között. E mechanizmusok működése azonban nem megfelelő; ezt elemzi a fehér könyv. Ebből következően a nemzeti bíróságok gyakran pusztán a nemzeti nyilvántartásban szereplő ítéletek alapján hoznak ítéleteket, ugyanakkor egyáltalán nem ismerik a többi tagállamban esetlegesen meghozott ítéleteket. |

130 | A javaslat által érintett területet szabályozó hatályos rendelkezések 2004. október 13-án a Bizottság elfogadta a bűnügyi nyilvántartásban szereplő információk cseréjéről szóló tanácsi határozat első tervezetét (a Tanács 2005. november 21-én fogadta el), amelynek célja az volt, hogy – főként a továbbítási határidők felgyorsítása által – rövidtávon fejlessze az 1959. évi egyezmény mechanizmusait. A határozat azonban lényegesen nem módosítja azokat, és csak az első lépés tette meg a működési zavarok orvoslása felé. Az említett határozat fejlesztéseit is magában foglaló e javaslat célja, hogy mélyrehatóan megreformálja e mechanizmusokat, azt biztosítandó, hogy az állampolgárság szerinti tagállam képes pontosan és teljesen megválaszolni a hozzá intézett kérelmeket. |

140 | Az Unió egyéb szakpolitikáinak és célkitűzéseinek való megfelelőség A javaslat tiszteletben tartja az alapvető jogokat. Egy sor olyan rendelkezést tartalmaz, melyek az ítélethozatal szerinti tagállam által az állampolgárság szerinti tagállamnak továbbított személyes adatok magas szintű védelmét igyekeznek biztosítani. A kerethatározat egybefoglalja és kiegészíti a 2005. november 21-i határozat azon rendelkezéseit, melyek előírják, hogy a megkereső tagállam milyen korlátok között használhatja fel a kérelmére hozzá továbbított információkat. (9. cikk). A kerethatározat – a büntetőeljárás keretében benyújtott kérelmek egyéb kérelmektől való megkülönböztetésével – külön szabályokat ír elő arra vonatkozólag is, hogy az állampolgárság szerinti tagállam hogyan adhatja tovább azon információkat, amelyeket előzőleg az ítélethozatal szerinti tagállam továbbított számára (7. cikk). Amennyiben a kérelmet büntetőeljárástól eltérő egyéb célokra nyújtják be, kizárólag az ítélethozatal szerinti tagállam határozhatja meg – a kérelem céljától függően – hogy a büntetőítéletekkel kapcsolatos információk összessége továbbítható-e. Az állampolgárság szerinti tagállamnak így tisztáznia kell az ítélethozatal szerinti tagállammal, hogy ezen információkat továbbíthatja-e – és ha igen, milyen mértékben – a megkereső tagállamnak Ugyanezen elvek alkalmazandók akkor is, ha a kérelmet az 1959. évi egyezmény 13. cikke értelmében egy harmadik ország nyújtja be, azt elkerülendő, hogy az állampolgárság szerinti tagállam több információt bocsát egy harmadik ország rendelkezésére, mint egy tagállam rendelkezésére. |

KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELT FELEKKEL ÉS HATÁSVIZSGÁLATOK |

Konzultáció az érdekelt felekkel |

219 | E kérdésekben felsőbb szakmai körökben széleskörű konzultációt folytattak és számos szakértői véleményt gyűjtöttek össze. 1) A bűnügyi nyilvántartással kapcsolatban 2001-ben és 2002-ben két tanulmányt végeztek (Institute of Advanced Legal Studies (ISLA) - Falcone Program (2000/FAL/168) és Institute for International Research on Criminal Policy (IRCP) - Grotius Program (2001/GRP/024). 2) 2004 áprilisában a tagállamoknak részletes kérdőíveket küldtek nemzeti bűnügyi nyilvántartásuk működésével kapcsolatban. E válaszokat a fehér könyvben foglalták össze és elemezték. 3) A tagállamok nemzeti bűnügyi nyilvántartásért felelős szakértőivel és illetékes minisztereivel széleskörű konzultációt folytattak. A fentiek kitöltötték a kérdőíveket és számos szakértői értekezleten vettek részt (többek között 2004. szeptember 27-28. és 2005. március 14-15. között). A Tanács 2005. április 14-én vizsgálta meg a Bizottság által javasolt lehetőségeket. |

Szakvélemények összegyűjtése és felhasználása |

229 | Külső szakértő bevonása nem volt szükséges. |

230 | Hatásvizsgálat Nem releváns |

A JAVASLAT JOGI ELEMEI |

305 | A javasolt intézkedés összefoglalása A Tanács 2005. áprilisi 14-i ülésén a tagállamok helyeselték azon jelenlegi elv fenntartását, hogy valamennyi tagállamnak központosítania kell a saját állampolgáraival kapcsolatban hozott büntetőítéletekre vonatkozó információkat. E megoldás viszont csak a tagállamok állampolgáraira vonatkozik, harmadik országoknak az Európai Unió területén elítélt állampolgáraira (vagy az ismeretlen állampolgárságú személyekre) nem. Ez utóbbiakra vonatkozólag a tagállamok támogatták az elítélt személyek olyan jegyzékének létrehozását, mely a személyazonosítást elősegítő adatokra korlátozódik, és amellyel könnyebben meghatározható, hogy melyik tagállamban ítélték el őket. Fehér könyvében a Bizottság egy olyan jegyzék létrehozását javasolta, mely a tagállamok és harmadik országok állampolgáraira egyaránt kiterjed. E javaslat főként a fentiek első részével foglalkozik, és célja különösen annak biztosítása, hogy az állampolgárság szerinti tagállam pontosan és teljesen meg tudja válaszolni az állampolgárai bűnügyi nyilvántartására vonatkozóan hozzá intézett kérelmeket. A javaslat emellett egy olyan keretet hoz létre, mely lehetővé teszi a büntetőítéletekkel kapcsolatos információcsere számítógépes rendszerének megalkotását és fejlesztését, melynek alapja egy olyan „egységes európai formátum” lenne, mely egyforma, számítógépes és gépesített rendszerek által könnyen lefordítható formában tenné lehetővé az információcserét. |

Jogalap E javaslat jogalapja a Nizzai Szerződés által módosított Európai Unióról szóló szerződés büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködésre vonatkozó közös fellépéssel foglalkozó 31. cikke, valamint a 34. cikk (2) bekezdésének b) pontja. |

320 | A szubszidiaritás elve A szubszidiaritás elvét abban az esetben kell alkalmazni, ha a javaslat nem a Közösség kizárólagos hatáskörébe tartozó területre vonatkozik. |

321 | A javaslat célja, hogy európai szinten fejlessze a jelenleg az 1959. évi egyezmény által szabályozott, a büntetőítéletekkel kapcsolatos információcsere minőségét, mely feltételezi, hogy valamennyi tagállam számos olyan kötelezettséget tart tiszteletben annak biztosítására, hogy az állampolgárság szerinti tagállam kimerítően meg tudja válaszolni a korábbi ítéletekkel kapcsolatban hozzá intézett kérelmeket; e célkitűzés eléréséhez összehangolt európai fellépésre van szükség. Viszont minden tagállam saját maga állapítja meg e kötelezettségek (például az eljárás azon stádiumának meghatározása, amelyben az elítélt személy állampolgárságát azonosítani kell, vagy az átadott információk megőrzésének részletes szabályainak megállapítása) teljesítésének legmegfelelőbb módját. A javaslat ezért megfelel a szubszidiaritás elvének. |

Az arányosság elve A javaslat összhangban van az arányosság elvével, mivel az információcsere megszervezésével és tartalmával kapcsolatban javasolt szabályok arra korlátozódnak, ami a fenti célkitűzések eléréséhez szükséges. Például: |

331 | - előírja, hogy amennyiben egy tagállam állampolgáráról van szó, a nemzeti bűnügyi nyilvántartásba továbbított büntetőítéletek mellett fel kell tüntetni az elítélt személy állampolgárságát. Ezen információ hiányában, a nemzeti bűnügyi nyilvántartás alapján nem lehet tájékoztatni az állampolgárság szerinti tagállamot az állampolgáraival szemben hozott ítéletekről. Mindazonáltal a tagállamoknak kell dönteni arról, hogy ezt az információt az eljárás melyik stádiumában és milyen formában kell összegyűjteni. - a javaslat magában foglalja az állampolgárság szerinti tagállamnak történő kötelező információtovábbítás 22. cikkben szereplő elvét, és eltörli az értesítés alól való arra az esetre előírt felmentést, ha az adott személy az ítélethozatal szerinti tagállamnak is állampolgára. E kivétel eltörlése egyrészt lehetővé teszi az adott személy állampolgársága szerinti bármelyik tagállam megkeresését, másrészt rendkívül fontos annak biztosításához, hogy a megkereső tagállam – amelyet a személy kettős állampolgárságáról nem mindig tájékoztatnak – az információ teljességéhez fér hozzá. - a javaslat előírja az állampolgárság szerinti tagállamnak továbbított információk megőrzésére vonatkozó kötelezettséget, de minden tagállam maga határozza meg ezen adatok megőrzésének részletes szabályait. A pénzügyi és igazgatási teher arányossága |

332 | A jogszabályok e javaslat által történő közelítése szigorúan arra korlátozódik, ami szükséges annak biztosításához, hogy az állampolgárság szerinti tagállam gyorsan, pontosan, kimerítően és érthetően meg tudja válaszolni a bűnügyi nyilvántartásokkal kapcsolatban hozzá intézett kérelmeket. Amennyiben a Bizottság fehér könyvében felvázolt, részben központosított rendszert nem hozzák létre, e célkitűzés megvalósításához először meg kell határozni a fenti két kötelezettségfajtát, valamint be kell vezetni az információcsere egységes európai formátumon alapuló számítógépes rendszerét. Ennek a nemzeti közigazgatásokat terhelő várható költsége így arányos lesz a kitűzött célokkal. |

Az eszközök megválasztása |

342 | A javasolt intézkedés maga után vonja egyes, a bűnügyi nyilvántartások megszervezésével és tartalmával kapcsolatos nemzeti szabályok közelítését, ami kerethatározat alkalmazását teszi szükségessé. A jelenlegi rendszerek működési zavarai és azok következményei szükségessé teszik e fellépést. |

KÖLTSÉGVETÉSI HATÁS |

409 | A javaslat egyetlen költségvetési vonzata az, ami az általa felállított komitológiai eljárás működéséből fakad. Az ezen eljárásnak megfelelően elfogadott és esetlegesen költségvetési hatással járó határozatokat az „Alapvető jogok és jogérvényesülés” elnevezésű keretprogram tartalmazza. |

TOVÁBBI INFORMÁCIÓK |

510 | Jogszabályok egyszerűsítése |

511 | A javaslat a jogalkotási keret egyszerűsítését vezeti be, mivel magában foglalja a már meglévő információcsere-rendszereken a 2005. novemberi 21-i határozattal – amelyet e javaslat hatályon kívül helyez – eszközölt fejlesztéseket. |

520 | A jelenlegi jogszabályok hatályon kívül helyezése A javaslat elfogadása maga után vonja egyes jogszabályok visszavonását. A javaslat a tagállamok közötti kapcsolatok tekintetében helyettesíti az 1959. évi egyezmény 22. cikkét és hatályon kívül helyezi a 2005. november 21-i határozatot, melynek lényeges rendelkezéseit magában foglalja. |

540 | Jogszabályok átdolgozása A javaslat maga után vonja a hatályos jogszabályok átdolgozását. |

5. ci70 | A javaslat részletes magyarázata fejezetenként vagy cikkenként E szakasz a javaslat főbb cikkeinek, valamint a 2005. november 21-i határozatból át nem vett és fent még nem tárgyalt cikkek rövid összefoglalását tartalmazza. 2. cikk – Fogalom-meghatározások A „bűnügyi nyilvántartás” és az „ítélet” fogalmak meghatározása megegyezik a Bizottság által 2005. március 17-én elfogadott, az Európai Unió más tagállamaiban hozott ítéleteknek egy új büntetőeljárásban való figyelembevételéről szóló kerethatározatra irányuló javaslatban (COM (2005)91) szereplő fogalom-meghatározásokkal. Az „ítéletek” meghatározás összhangban van a kölcsönös jogsegély szokásos alkalmazási körével, és az egyes tagállamokban meglévő vegyes jellegű, szabálysértési és büntetőjogi határozatokat tartalmaz, főként azért, hogy kiterjedjen a közúti közlekedés szabályainak olyan megsértéseire, amely jogsértések esetén az esetleges korábbi büntetések különös jelentőséggel bírnak. Egyébként a fogalom-meghatározás szándékosan megszorító annak érdekében, hogy csak a szűk értelemben vett ítéletekre vonatkozzon, vagyis a büntetőbíróságok olyan jogerős határozataira (vagy azon határozatokra, amelyeket szabálysértési/büntetőjogi jellegű jogsértések esetén bíróság hozhatott volna meg), amelyek valamennyi tagállamban ítéleteknek tekinthetők. Nem érinti a „non bis in idem” elvével kapcsolatos munka keretében elfogadott meghatározásokat. A „bűnügyi nyilvántartás” az ezen ítéleteket tartalmazó nemzeti nyilvántartás. Néhány tagállamnak több nyilvántartása is lehet. 4. cikk – Az ítélethozatal szerinti tagállam kötelezettségei Lásd 3. szakasz (különösen a „szubszidiaritás” és „arányosság” rész). Megjegyzendő, hogy az (5) bekezdés átveszi az 1959. évi egyezmény 1978. március 17-i kiegészítő jegyzőkönyve 4. cikkének rendelkezéseit. 5. cikk – Az állampolgárság szerinti tagállam kötelezettségei E cikk a továbbított információk megőrzésének és naprakésszé tételének kötelezettségét írja elő. Az ítélethozatal szerinti tagállam által végzett módosításokat vagy törléseket az állampolgárság szerinti tagállamban is fel kell tüntetni, és ez utóbbi csak a naprakésszé tett információkat használhatja fel. E szabályok ugyanakkor nem eredményezhetnek az adott személlyel szemben kedvezőtlenebb elbánást, mint ha a büntetőítéletet nemzeti bíróság hozta volna. Például, ha a nemzeti bűnügyi nyilvántartásba történő bejegyzéssel kapcsolatos nemzeti szabályok nemzeti ítélet esetében az ítélet megemlítésének törlését eredményeznék, az állampolgárság szerinti tagállam többé nem használhatná fel ezen információkat nemzeti eljárás keretében (viszont egy másik tagállam kérésére továbbra is továbbíthatná azokat ). Ezek az elvek részben már szerepelnek a Tanács 2005. április 14-i ülése előtt elfogadott, az ítéletek figyelembe vételéről szóló kerethatározatra irányuló javaslat 6. cikkében, így azt ki kell igazítani. 7. cikk – Az ítéletekkel kapcsolatos információkérelem megválaszolása E cikk az ítélethozatal szerinti tagállam által az állampolgárság szerinti tagállamnak továbbított személyes adatok magas szintű védelmének biztosítását szolgáló rendelkezéseket tartalmazza (lásd az 1. szakasz alapvető jogokkal foglalkozó részét). A 7. cikk (1) bekezdése különbséget tesz a kerethatározat hatályba lépését megelőzően vagy azt követően továbbított információk közt, hogy ezáltal egyértelművé tegye, hogy az 5. cikk (1) és (2) bekezdésében előírt, az információk egészének megőrzésére és naprakésszé tételére vonatkozó kötelezettségek csak a kerethatározat hatályba lépését követően továbbított információkra vonatkoznak. 9. cikk – A személyes adatok felhasználásának feltételei A javaslat átveszi a 2005. november 21-i határozat (1), (2) és (5) bekezdését. A (3) bekezdés rugalmasabbá teszi az (1) és (2) bekezdésben előírt elvet azáltal, hogy a közbiztonságot fenyegető azonnali és komoly veszély megelőzése céljából lehetővé teszi a továbbított információk korlátozott újbóli felhasználását. 11-13. cikkek – Formátum és komitológia A büntetőítéletekkel kapcsolatos információáramlás fejlesztése önmagában nem igazán hasznos, ha a tagállamok a kapott információkat nem képesek megérteni. A kölcsönös megértés fejlesztéséhez egy olyan „egységes európai formátumot” kell létrehozni, amely egyforma, számítógépes és gépesített rendszerek által könnyen lefordítható formában tenné lehetővé az információcserét. E kerethatározat előírja egy bizottság létrehozását azzal a feladattal, hogy segítse a Bizottságot ezen információcsere-rendszer meghatározásában és kifejlesztésében. 14. cikk – Más jogi aktusokhoz való viszony A javaslat kiegészíti az 1959. évi egyezmény 13. cikkét. A javaslat nem helyettesíti az igazságügyi hatóságok azon lehetőségét, hogy az Európai Unió tagállamai közötti kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló, 2000. május 29-i egyezmény 6. cikke (1) bekezdése értelmében a bűnügyi nyilvántartással kapcsolatos információkat közvetlenül egymásnak megküldjék. Helyettesíti viszont a tagállamok közötti kölcsönös jogsegélyről szóló, 1959. évi egyezmény 22. cikkét, és hatályon kívül helyezi a 2005. november 21-i határozatot, melynek főbb rendelkezéseit magában foglalja. |

1. 2005/0267 (CNS)

Javaslat

A TANÁCS KERETHATÁROZATA

a bűnügyi nyilvántartásból származó információk tagállamok közötti cseréjének megszervezéséről és azok tartalmáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 31. cikkére, valamint 34. cikke (2) bekezdésének b) pontjára,

tekintettel a Bizottság javaslatára[1],

tekintettel az Európai Parlament véleményére[2],

mivel:

2. Az Európai Unió célul tűzte ki, hogy polgárainak magas szintű biztonságot biztosít a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségben. E célkitűzés azt feltételezi, hogy a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai megosztják egymás közt a tagállamok területén tartózkodó személyek elleni büntetőítéletekkel kapcsolatos információkat.

3. Az 1999. október 15-16-i tamperei Európai Tanács következtetéseinek megfelelően, 2000. november 29-én a Tanács intézkedési programot[3] fogadott el a büntetőítéletek kölcsönös elismerése elvének végrehajtására. E kerethatározat hozzájárul a program 3. intézkedésében meghatározott célkitűzések eléréséhez, amely intézkedés javasolja egy, az Unió különböző nyelveire lefordított, az esetleges korábbi ítéletekkel kapcsolatos információk igénylésére vonatkozó egységes, a schengeni hatóságok számára kidolgozott mintához hasonló űrlap bevezetését.

4. A kölcsönös bűnügyi jogsegélyt[4] érintő első értékelés zárójelentése felszólította a tagállamokat, hogy a kölcsönös jogsegély megkönnyítése érdekében – szükség esetén egységes űrlapok használatával – könnyítsék a dokumentumok államok közötti továbbításának eljárásait.

5. A 2004. március 25-26-i Európai Tanács – a terrorizmus elleni küzdelemről szóló nyilatkozatában – prioritásként tűzte ki büntetőítéletekkel kapcsolatos információcsere fejlesztését, és ezt a 2004. november 4-5-i Európai Tanács által elfogadott, a nemzeti bűnügyi és eltiltási nyilvántartásokból származó információk cseréjének fokozására felszólító hágai program[5] megerősítette. E célkitűzéseket a hágai program végrehajtása céljából, a Bizottság és a Tanács által 2005. június 2-án és 3-án közösen elfogadott cselekvési terv is tükrözi.

6. E kerethatározatra irányuló javaslat eleget tesz a büntetőítéletekre vonatkozó információcseréről, és ezeknek az Európai Unión belüli hatályáról szóló fehér könyv[6], valamint az abból következő eszmecserét követően a Bel- és Igazságügyi Tanács által 2005. április 14-én kifejezett elvárásoknak. Különösen az a célja, hogy fejlessze az Európai Unió polgáraival szemben hozott büntetőítéletekkel kapcsolatos információcserét. Az Európai Unió területén harmadik ország állampolgáraival vagy ismeretlen állampolgárságú személyekkel szemben hozott ítéletekkel kapcsolatos információhoz történő hozzáférés sajátos kérdéseket vet fel, és későbbi javaslatokban fogják tárgyalni.

7. A más tagállamokban hozott ítéletekkel kapcsolatos információ továbbítását jelenleg a kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló, 1959. évi európai egyezmény[7] 13. és 22. cikke szabályozza, e mechanizmusok azonban túl lassúak ahhoz, hogy megfeleljenek az igazságügyi együttműködés igényeinek egy olyan térségben, mint az Európai Unió.

8. E kerethatározat célja, hogy helyettesítse az egyezmény 22. cikkében foglalt rendelkezéseket. Amellett, hogy e kerethatározat átveszi és pontosítja az ítélethozatal szerinti tagállam azon kötelezettségeit, hogy továbbítania kell az állampolgárság szerinti tagállamnak ez utóbbi állampolgáraival szemben hozott ítéleteivel kapcsolatos információkat, új kötelezettséget ír elő ezen információknak az állampolgárság szerinti tagállam által történő megőrzésére vonatkozóan, azt biztosítandó, hogy ez utóbbi képes legyen teljes mértékben megválaszolni a más tagállamok által hozzá intézett információkérelmeket.

9. E kerethatározatnak a bűnügyi nyilvántartásokban szereplő információkra irányuló kérelmekkel kapcsolatos rendelkezései nem érintik az igazságügyi hatóságok azon lehetőségét, hogy a Tanács 2000. május 29-i jogi aktusával létrehozott, az Európai Unió tagállamai közötti kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló egyezmény[8] 6. cikkének (1) bekezdése értelmében a bűnügyi nyilvántartással kapcsolatos információkat közvetlenül egymásnak megküldjék.

10. Az információáramlás hatékonyabbá tétele önmagában nem igazán hasznos, ha a tagállamok a kapott információkat nem tudják figyelembe venni. A Tanács XXX-án/-én elfogadta az Európai Unió más tagállamaiban hozott ítéleteknek egy új büntetőeljárásban való figyelembevételéről szóló kerethatározatot[9].

11. Az e kerethatározat végrehajtásához használt személyes adatokat a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében feldolgozott személyes adatok védelméről szóló XXX kerethatározat[10] rendelkezéseinek megfelelően védik. E kerethatározat magában foglalja továbbá a bűnügyi nyilvántartásban szereplő információk cseréjéről szóló, 2005. november 21-i határozat[11] rendelkezéseit is, amelyek előírják, hogy a megkereső tagállam milyen korlátozások mellett használhatja fel a kérésére hozzá továbbított információkat. E javaslat emellett a büntetőítéletekkel kapcsolatos információk állampolgárság szerinti tagállam által történő újbóli továbbítására vonatkozó szabályok előírásával egészíti ki a fentieket.

12. Az elítéltek rehabilitálásáról és a bűnügyi nyilvántartásról szóló R (84) 10. európai tanácsi ajánlás értelmében a bűnügyi nyilvántartás felállításának legfőbb célja a büntető igazságszolgáltatási rendszerért felelős hatóságoknak a bírósági eljárás alatt álló személyek előéletéről történő tájékoztatása az egyedi helyzetre szabott döntéshozatal megkönnyítése érdekében. Mivel a bűnügyi nyilvántartás minden egyéb célú, az elítéltnek a társadalomba való újbóli beilleszkedési esélyeit rontó felhasználását a lehető legnagyobb mértékben korlátozni kell, az e kerethatározat értelmében továbbított információnak a bűnügyi eljárástól eltérő célokra történő felhasználása a megkeresett állam és a megkereső állam nemzeti jogszabályainak megfelelően korlátozható.

13. A büntetőítéletekkel kapcsolatos információcsere hatékonyabbá tétele önmagában nem igazán hasznos, ha a tagállam a kapott információkat nem képes megérteni. A kölcsönös megértés fejlesztéséhez egy „egységes európai formátumot” kell létrehozni, amely egyforma, számítógépes és automata rendszerek által könnyen lefordítható módon teszi lehetővé az információcserét. Az e kerethatározat 13. cikkében említett szabályozási eljárással összhangban meg kell hozni az e kerethatározatban említett információk cseréjére szolgáló rendszer megvalósításához szükséges intézkedéseket.

14. E kerethatározat tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és figyelembe veszi különösen az Európai Unió alapjogi chartája által megerősített elveket.

15. E kerethatározat tiszteletben tartja az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkében és az Európai Közösséget létrehozó szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvét, mivel az ítéletekkel kapcsolatos információ tagállamok közötti továbbítására szolgáló rendszerek fejlesztését a tagállamok egyoldalú módon nem tudják megfelelően megvalósítani, és az összehangolt fellépést igényel. Az utóbbi cikkben meghatározott arányosság elvével összhangban a kerethatározat nem lépi túl e célkitűzés eléréséhez szükséges mértéket.

ELFOGADTA EZT A KERETHATÁROZATOT:

1. cikk Cél

E kerethatározat célja:

a) azon részletes szabályok meghatározása, hogy egy olyan tagállam, ahol egy másik állam állampolgárával szemben ítéletet hirdettek (a továbbiakban: az ítélethozatal szerinti tagállam) hogyan továbbítja az ítéletet az elítélt személy állampolgársága szerinti tagállamnak (a továbbiakban: az állampolgárság szerinti tagállam);

b) az állampolgárság szerinti tagállam ezen információk megőrzésével kapcsolatos kötelezettségének, valamint azon részletes szabályok meghatározása, amelyeket ez utóbbinak be kell tartani a bűnügyi nyilvántartásban szereplő információkra irányuló kérelem megválaszolásakor;

c) a büntetőítéletekkel kapcsolatos információk tagállamok közötti cseréjére szolgáló számítógépes rendszer megalkotását és fejlesztését lehetővé tevő keret létrehozása.

2. cikk Fogalom-meghatározások

E kerethatározat alkalmazásában:

a) „büntetőítélet”: büntetőbíróság vagy közigazgatási hatóság által hozott olyan jogerős határozat, mely ellen büntetőügyekben hatáskörrel rendelkező bírósághoz jogorvoslat nyújtható be, és amely határozat megállapítja egy személy bűncselekményben vagy olyan cselekményben való bűnösségét, amely a nemzeti jog szerint jogellenes, büntetendő cselekmény.

b) „bűnügyi nyilvántartás”: olyan nemzeti nyilvántartás vagy nemzeti nyilvántartások, amelyek a nemzeti jognak megfelelően tartalmazzák a büntetőítéleteket.

3. cikkKözponti hatóság

16. E kerethatározat végrehajtása céljából valamennyi tagállam kijelöl egy központi hatóságot. A 4. cikk értelmében történő információküldés és a 6. és 7. cikk értelmében történő kérelmekre való válaszadás céljából azonban a tagállamok egy vagy több központi hatóságot is kijelölhetnek.

17. Valamennyi tagállam tájékoztatja a Tanács Főtitkárságát és a Bizottságot a (1) bekezdés alapján kijelölt hatóságról vagy hatóságokról. A Tanács Főtitkársága továbbítja ezeket az információkat a tagállamoknak és az Eurojustnak.

4. cikk Az ítélet szerinti tagállam kötelezettségei

(1) Valamennyi tagállam meghozza a szükséges intézkedéseket ahhoz, hogy a területén hozott valamennyi büntetőítélethez, azok nemzeti bűnügyi nyilvántartásba történő továbbítása alkalmával, az elítélt személy állampolgárságát is bejegyezzék, amennyiben e személy az egyik tagállam állampolgára.

(2) Valamennyi központi hatóság a lehető leghamarabb tájékoztatja a többi tagállam központi hatóságát az említett tagállamok állampolgáraival szemben területén hozott büntetőítéletekről, a bűnügyi nyilvántartásban foglaltak szerint.

Amennyiben az érdekelt több tagállam állampolgára, az információkat e tagállamok mindegyikének továbbítják, beleértve azt is, ha az elítélt személy annak a tagállamnak az állampolgára, amelynek területén elítélték.

(3) A büntetőítéletekkel kapcsolatos információk továbbítása magában foglalja annak megemlítését is, hogy az ítélet bejegyzése meddig marad az ítélethozatal szerinti tagállam nyilvántartásában, összhangban az ítélethozatal szerinti tagállamnak az ítélet állampolgárság szerinti tagállamhoz történő továbbítása idején hatályos nemzeti jogszabályaival.

(4) Az ítélethozatal szerinti tagállam jogszabályai alkalmazásában a későbbiekben hozott olyan intézkedéseket, amelyek a bűnügyi nyilvántartásban szereplő információk módosítását vagy törlését vonják maguk után, beleértve az információk megőrzésének időtartamát érintő változásokat is, az ítélethozatal szerinti tagállam központi hatósága haladéktalanul továbbítja az állampolgárság szerinti tagállam központi hatóságának.

(5) A (2) és (4) bekezdés értelmében információkat szolgáltató tagállam a megkereső tagállam rendelkezésére bocsátja az ítéletek (és az azokhoz kapcsolódó intézkedések) másolatait, valamint minden olyan vonatkozó információt, mellyel a megkereső tagállam megvizsgálhatja, hogy szükség van-e belső intézkedésekre.

5. cikk Az állampolgárság szerinti tagállam kötelezettségei

(1) Az állampolgárság szerinti tagállam központi hatósága teljességében megőrzi a 4. cikk értelmében hozzá továbbított információkat, hogy azokat a 7. cikknek megfelelően továbbadhassa.

(2) Amennyiben az ítélethozatal szerinti tagállamban módosítanak vagy törölnek egy bejegyzést, az állampolgárság szerinti tagállam is ugyanúgy módosítja, illetve törli a 4. cikk értelmében megszerzett információkat.

(3) Az állampolgárság szerinti tagállam csak a (2) bekezdésnek megfelelően naprakésszé tett információkat használhatja fel. A (2) bekezdésben említett kötelezettség az adott személyt – egy nemzeti eljárás keretében – semmiképpen nem hozhatja kedvezőtlenebb helyzetbe, mintha a büntetőítéletet a nemzeti bíróság hozta volna meg.

6. cikkÍtéletekkel kapcsolatos információkérés

(1) Amikor egy tagállam nemzeti bűnügyi nyilvántartásában szereplő információkra irányuló kérelmet nyújtanak be, a központi hatóság – a nemzeti jognak megfelelően – kérelmezheti egy másik tagállam központi hatóságától a bűnügyi nyilvántartás kivonatát és az azzal kapcsolatos információkat.

(2) Amikor egy személy saját bűnügyi nyilvántartásával kapcsolatban nyújt be információkérelmet, a kérelem helye szerinti tagállam – a nemzeti jognak megfelelően – kérheti egy másik tagállam központi hatóságától a bűnügyi nyilvántartás kivonatát, valamint az ahhoz kapcsolódó információkat, amennyiben az érdekelt a megkereső vagy a megkeresett tagállam állampolgára vagy volt állampolgára.

(3) Egy tagállam központi hatóságától származó valamennyi információkérelmet a mellékletben szereplő űrlap felhasználásával kell benyújtani.

7. cikkAz ítéletekkel kapcsolatos információkérelem megválaszolása

(1) Amennyiben büntetőeljárás keretében, a 6. cikkben foglalt feltételek mellett, bűnügyi nyilvántartásban szereplő információkra irányuló kérelmet nyújtanak be az állampolgárság szerinti tagállam központi hatóságához, ez utóbbi az alábbiakkal kapcsolatos információkat adja át a megkereső tagállam központi hatóságának:

a) nemzeti ítéletek;

b) az egyéb tagállamok által hozott, e kerethatározat végrehajtását követően, a 4. cikk alkalmazásában továbbított ítéletek, ahogyan azokat az 5. cikk (1) és (2) bekezdése szerint megőrizték;

c) az egyéb tagállamok által hozott és e kerethatározat végrehajtását megelőzően továbbított ítéletek;

d) egy harmadik ország által hozott és számára továbbított ítéletek.

(2) Amennyiben az állampolgárság szerinti tagállam központi hatóságának, a 6. cikkben előírt feltételek szerint, büntetőeljárástól eltérő célokra nyújtanak be a bűnügyi nyilvántartásban szereplő információkra irányuló kérelmet, a központi hatóság azokat a nemzeti ítéletekre és a harmadik országok által hozott, hozzá továbbított ítéletekre vonatkozó nemzeti jogszabályoknak megfelelően válaszolja meg.

Az állampolgárság szerinti tagállam azonnal tisztázza az ítélethozatal szerint tagállammal, hogy továbbíthatja-e – és ha igen, milyen mértékben – a megkereső tagállam központi hatóságának az utóbbi által hozott ítéletetekkel kapcsolatos, és az előbbinek továbbított információkat.

Az ítélethozatal szerinti tagállam központi hatósága olyan határidőn belül válaszol az állampolgárság szerinti tagállam központi hatóságának, amely lehetővé teszi, hogy ez utóbbi betartsa a 8. cikkben a válaszadási határidőre vonatkozóan előírtakat.

A nemzeti, harmadik országokban hozott, valamint egy másik tagállamban hozott büntetőítéletekkel kapcsolatos információkat az állampolgárság szerinti tagállam központi hatósága egyidejűleg továbbítja a megkereső tagállam központi hatóságának.

(3) Amennyiben egy harmadik ország a kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló, 1959. évi európai egyezmény 13. cikke értelmében a bűnügyi nyilvántartásban szereplő információkra irányuló kérelmet nyújt be az állampolgárság szerinti tagállamnak, az állampolgárság szerinti tagállam azt a nemzeti ítéletekre és a harmadik országok által hozott, hozzá továbbított ítéletekre vonatkozó nemzeti jogszabályoknak megfelelően válaszolja meg.

Mielőtt az állampolgárság szerinti tagállam a kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló, 1959. évi európai egyezmény 13. cikke értelmében a más tagállamok területén hozott, hozzá továbbított ítéleteket továbbítja egy harmadik országnak, tisztázza az ítélethozatal szerint tagállammal, hogy továbbíthatja-e – és ha igen, milyen mértékben – ezen információkat a megkereső harmadik országnak.

Az ítélethozatal szerinti tagállam központi hatósága ésszerű határidőn belül válaszol az állampolgárság szerinti tagállam központi hatóságának.

A nemzeti, harmadik országokban hozott, valamint egy másik tagállamban hozott büntetőítéletekkel kapcsolatos információkat az állampolgárság szerinti tagállam egyidejűleg adja át a megkereső harmadik országnak.

(4) Amennyiben bűnügyi nyilvántartásban szereplő információkra irányuló kérelmet intéznek egy, az állampolgárság szerinti tagállamtól eltérő tagállam központi hatóságának, ez utóbbi átadja a megkereső tagállam központi hatóságának a nemzeti ítéletekkel kapcsolatos információkat. Amennyiben a kérelmet büntetőeljárástól eltérő célokra nyújtják be, a központi hatóság azt a nemzeti jognak megfelelően válaszolja meg.

(5) A válaszhoz – a nemzeti jogban előírt feltételek szerint – csatolják az ítéleteket igazoló iratot.

8. cikk A válaszadás határideje

(1) A megkeresett tagállam központi hatósága a nemzeti jogszabályokban, rendeletekben vagy gyakorlatban rögzített feltételek értemében haladéktalanul, de minden esetben a kérelem kézhezvételétől számított 10 munkanapon belül, a mellékletben szereplő űrlap felhasználásával megküldi a választ a megkereső tagállam központi hatóságának.

Amennyiben a megkeresett tagállamnak további információra van szüksége a kérelem tárgyát képező személy személyazonosságának megállapításához, haladéktalanul konzultál a megkereső tagállammal annak érdekében, hogy a kért kiegészítő információ kézhezvételétől számított tíz munkanapon belül megválaszolhassa a kérelmet.

(2) A 6. cikk (2) bekezdésében említett kérelemre adott választ a kérelem kézhezvételétől számított legfeljebb húsz munkanapon belül meg kell küldeni.

9. cikkSzemélyes adatok felhasználásának feltételei

(1) A 7. cikk (1) és (4) bekezdése értelmében büntetőeljárás céljaira közölt személyes adatokat a megkereső tagállam kizárólag azon büntetőeljárás céljára használhatja fel, amelyikkel kapcsolatban azokat a mellékletben szereplő űrlapon kérelmezték.

(2) A 7. cikk (1) és (4) bekezdése szerint büntetőeljárástól eltérő célokra közölt személyes adatokat a megkereső tagállam – nemzeti jogának megfelelően – kizárólag a kért célokra használhatja fel, és csak a megkeresett tagállam által az űrlapon meghatározott korlátokon belül.

(3) Az (1) és (2) bekezdés ellenére, a 7. cikk (1), (2) és (4) bekezdése alapján továbbított személyes adatokat a megkereső tagállam felhasználhatja egy, a közbiztonságot fenyegető azonnali és komoly veszély megelőzésére.

(4) A tagállamok meghozzák a szükséges intézkedéseket ahhoz, hogy a 7. cikk (3) bekezdése értelmében egy harmadik országnak továbbított személyes adatokra ugyanolyan felhasználási korlátozások vonatkozzanak, mint amilyenek e cikk (1), (2) és (3) bekezdése alapján a tagállamokra vonatkoznak.

(5) E cikk nem alkalmazandó az e kerethatározat értelmében egy tagállam rendelkezésére bocsátott és ugyanebből a tagállamból származó személyes adatokra.

10. cikkNyelvek

A 6. cikk (1) bekezdésében említett kérelemnek a megkeresett tagállamtól a megkereső tagállamnak történő továbbítása céljából a mellékletben szereplő űrlapot a megkeresett tagállam hivatalos nyelvén vagy hivatalos nyelveinek egyikén kell kitölteni.

A megkeresett tagállam hivatalos nyelveinek egyikén, vagy egy másik, mindkét tagállam által elfogadott nyelven válaszol.

E határozat elfogadásakor vagy egy későbbi időpontban a Tanács Főtitkárságának tett nyilatkozatban valamennyi tagállam megjelölheti, hogy az Európai Közösségek intézményeinek hivatalos nyelvei közül melyiket vagy melyeket fogadja el. A Tanács Főtitkársága közli a tagállamokkal ezen információkat.

11. cikk Formátumok, valamint a cserék megszervezésének és megkönnyítésének egyéb szabályai

(1) Az e cikk (6) bekezdésében említett határidő lejártáig azon tagállamok központi hatóságai, amelyek nem végezték el az e cikk (5) bekezdésében említett értesítést, bármely olyan írásban dokumentálható módon továbbítják egymásnak a kérelmeket, válaszokat, valamint egyéb vonatkozó információkat, amely lehetővé teszi a kérelmet, választ, vagy egyéb vonatkozó információt megkapó tagállam számára azok hitelességének megállapítását.

(2) Az e cikk (6) bekezdésében említett határidő lejártakor a tagállamok központi hatóságai elektronikus úton, olyan egységes formátumban adják át egymásnak a bűnügyi nyilvántartásból származó információkat, amely lehetővé teszi az alábbi információk összefoglalását:

a) az ítélet tárgyát képező személyre vonatkozó információk (név, keresztnevek, születési idő, születési hely, adott esetben álnév vagy alias, nem, állampolgárság, jogi forma, jogi személyeknél a székhely...);

b) az ítélet formájára vonatkozó információk (idő és hely, az ítéletet hozó hatóság neve és jellege);

c) a büntetőítélet alapjául szolgáló tettekre vonatkozó információk (idő, hely, jelleg, jogi minősítés, alkalmazandó büntetőjog);

d) az ítélet tartalmára vonatkozó információk (meghozott intézkedés, büntetés, esetleges mellékbüntetések, a büntetés-végrehajtáshoz kapcsolódó utólagos elemek, esetleges jogvesztés).

(3) E formátumot, valamint a tagállamok nemzeti hatóságai közötti büntetőítéletekkel kapcsolatos információcsere megszervezésének és megkönnyítésének egyéb részletes szabályait – adott esetben – a 13. cikkben előírt eljárással összhangban igazítják ki.

Az egyéb részletes szabályok között szerepel:

a) Valamennyi olyan intézkedés meghatározása, amely megkönnyíti a továbbított információk megértését és azok automatikus lefordítását;

b) a számítógépes információcsere feltételeinek meghatározása, főként az alkalmazandó műszaki szabványok, és adott esetben az alkalmazandó csereeljárások tekintetében;

c) az e kerethatározat mellékletében szereplő űrlap esetleges kiigazításai.

(4) Amennyiben a (2) és (3) bekezdésben említett továbbítási út nem áll rendelkezésre, ennek időtartama alatt az (1) bekezdés alkalmazandó.

(5) Valamennyi tagállam elvégzi a formátum használatához és annak a többi tagállam számára történő elektronikus továbbításához szükséges műszaki kiigazításokat. Valamennyi tagállam értesíti a Bizottságot arról az időpontról, amelytől kezdve módjában áll végrehajtani e továbbításokat. A Bizottság erről haladéktalanul értesíti a 12. cikkben említett bizottságot.

(6) Az (5) bekezdésben említett műszaki kiigazításokat a büntetőítéletekkel kapcsolatos számítógépes információcsere formátumának és részletes szabályainak elfogadásától számított legfeljebb három éven belül alkalmazni kell.

(7) A (2) és (3) bekezdés végrehajtásához szükséges intézkedéseket a 13. cikkben említett szabályozási eljárás szerint kell elfogadni.

12. cikk Bizottsági eljárás

(1) A Bizottság munkáját egy, a tagállamokat képviselő és a Bizottság képviselője által irányított bizottság (a továbbiakban: a bizottság) segíti.

(2) A bizottság az elnök javaslatára, az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett eljárásiszabályzat-minta alapján elfogadja eljárási szabályzatát

(3) A bizottság ajánlásokat tehet tagjainak, különösen a nemzeti bűnügyi nyilvántartásokban szereplő információk összegyűjtésének és megőrzésének szabályaira vonatkozóan.

13. cikk Eljárás

(1) E cikkre történő hivatkozáskor a Bizottság képviselője a bizottság elé terjeszti a meghozandó intézkedések tervezetét. A bizottság, az elnöke által az ügy sürgősségére tekintettel megállapított határidőn belül, véleményt nyilvánít a tervezetről. A véleményt az Európai Közösséget létrehozó szerződés 205. cikkének (2) bekezdésében a Tanácsnak a Bizottság javaslata alapján elfogadandó határozataira előírt többséggel kell meghozni. A bizottságon belül a tagállamok képviselőinek szavazatait az előbbi cikk szerint kell súlyozni. Az elnök nem szavazhat.

(2) Amennyiben a tervezett intézkedések összhangban vannak a bizottság véleményével, a Bizottság elfogadja azokat.

(3) Ha a tervezett intézkedések nincsenek összhangban a bizottság véleményével, vagy a bizottság nem nyilvánított véleményt, a Bizottság a meghozandó intézkedésekről haladéktalanul javaslatot terjeszt a Tanács elé, és erről tájékoztatja az Európai Parlamentet.

(4) A javaslat Tanács elé terjesztésétől számított három hónapon belül a Tanács minősített többséggel határozhat a javaslatról.

Amennyiben e határidőn belül a Tanács minősített többséggel jelzi, hogy ellenzi a javaslatot, a Bizottságnak azt újra meg kell vizsgálni. A Bizottság a Tanácshoz módosított javaslatot nyújthat be, eredeti javaslatát ismételten előterjesztheti, vagy a szerződés alapján jogalkotási javaslatot terjeszthet elő.

Ha az említett határidőn belül a Tanács a javasolt végrehajtási jogi aktusokat nem fogadta el, vagy nem jelezte, hogy a végrehajtási intézkedésekre vonatkozó javaslatot ellenzi, a javasolt végrehajtási jogi aktust a Bizottság elfogadja.

14. cikk Más jogi aktusokhoz való viszony

(1) A tagállamok tekintetében e kerethatározat kiegészíti a kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló, 1959. április 20-i európai egyezmény 13. cikkének, valamint 1978. március 17-i kiegészítő jegyzőkönyve[12] és 2001. november 8-i kiegészítő jegyzőkönyve[13] rendelkezéseit, illetve az Európai Unió tagállamai közötti kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló, 2000. május 29-i egyezmény[14], valamint annak 2001. október 16-i jegyzőkönyve[15] rendelkezéseit.

(2) E kerethatározat alkalmazásában a tagállamok lemondanak a kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló, 1959. április 20-i európai egyezmény 13. cikkét érintő, közöttük fellépő esetleges fenntartásaikról.

(3) E kerethatározat XXXXX-től helyettesíti a kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló 1959. évi európai egyezmény 1978. március 17-i kiegészítő jegyzőkönyvének 4. cikke által kiegészített, a tagállamok közötti kapcsolatokra vonatkozó rendelkezéseit, e rendelkezéseknek a tagállamok harmadik országokkal folytatott kapcsolataiban történő alkalmazásának sérelme nélkül.

(4) E kerethatározat hatályon kívül helyezi a bűnügyi nyilvántartásban szereplő információk cseréjéről szóló, 2005. november 21-i határozatot.

(5) E kerethatározat nem befolyásolja a tagállamok közötti két- vagy többoldalú megállapodások kedvezőbb rendelkezéseinek alkalmazását.

15. cikk Végrehajtás

(1) A tagállamok legkésőbb XXXXXX-ig meghozzák azokat az intézkedéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy e kerethatározatnak megfeleljenek.

(2) A tagállamok tájékoztatják a Tanács főtitkárságát és a Bizottságot azon rendelkezések szövegéről, amelyek az e kerethatározatból eredő kötelezettségeket nemzeti jogukba átültetik.

(3) A Tanács Főtitkársága által továbbított információk alapján a Bizottság legkésőbb XXXXXX-ig - adott esetben jogalkotási javaslatokkal együtt - jelentést nyújt be az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz a kerethatározat alkalmazásáról.

16. cikk Hatálybalépés

Ez a kerethatározat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, […]

a Tanács részéről

az elnök

MELLÉKLET A bűnügyi nyilvántartásból származó információk tagállamok közötti cseréjének megszervezéséről és azok tartalmáról szóló kerethatározat 6., 8., 9. és 10. cikkében említett űrlap

A bűnügyi nyilvántartásban szereplő információk kivonatának kérelme

A nyomtatvány helyes kitöltéséhez a tagállamoknak figyelembe kell venniük az eljárási útmutatót. |

a) A kérelmező államra vonatkozó adatok: Tagállam: Központi hatóság: Ügyintéző: Telefon (körzetszámmal): Fax (körzetszámmal): E-mail cím: Levelezési cím: Ügyiratszám (amennyiben ismert): |

b) A kérelemben megjelölt személyre vonatkozó adatok: Családi név: Utónév (-nevek): Adott esetben leánykori név Esetleges álnevek: Nem:...F ⁪…N ⁪ Állampolgárság: Születési idő (számmal: nn/hh/éééé): Születési hely (város és ország) Apja neve: * Anyja neve: * Lakhely vagy ismert lakcím (nem kötelező): Ujjlenyomat, amennyiben rendelkezésre áll (nem kötelező): Egyéb személyazonosságra vonatkozó adat, amennyiben rendelkezésre áll (pl. nemzeti nyilvántartási szám, társadalombiztosítási szám, stb.) (nem kötelező) * Adott esetben az eljárási útmutató szerint kell kitölteni. Ellenkező esetben akkor kell megjelölni, amennyiben rendelkezésre áll. |

c) A kérelem célja: Kérjük, jelölje be a megfelelő négyzetet 1) büntetőeljárás |

2) büntetőeljáráson kívüli igazságügyi hatóságtól érkező kérelem hatáskörrel rendelkező közigazgatási hatóságtól érkező kérelem 3) az érintett személytől érkező kérelem A kérelem célját – adott esetben – az eljárási útmutató szerint kell kitölteni. Ellenkező esetben akkor kell megjelölni, ha ismert. Megkereső hatóság: ⁪ Az érintett személy beleegyezését adta az információ megszerzéséhez (amennyiben a megkeresett tagállam joga ilyen beleegyezést ír elő). Figyelem! A kérelmet a megkeresett tagállam jogszabályaiban, rendeleteiben vagy gyakorlatában rögzített feltételek mellett kell teljesíteni. ________________________________________________________________________________ Ügyintéző, amennyiben további információkra van szükség: Név: Telefon: E-mail cím: Egyéb információ (például a kérelem sürgőssége, stb.) |

Válasz a kérelemre

A fent említett személlyel kapcsolatos információk Kérjük, jelölje be a megfelelő négyzetet Alulírott hatóság megerősíti, hogy ⁪ a fent említett személy bűnügyi nyilvántartásában nem szerepel ítélet, ⁪ a fent említett személy bűnügyi nyilvántartásában ítélet szerepel. Az ítéletet igazoló irat e válasz mellékletét képezi. ⁪ a kérelem nem büntetőeljárási célú, és a megkeresett tagállam jogszabályai, rendeletei vagy gyakorlata alapján nem teljesíthető. Ügyintéző, amennyiben további információkra van szükség: Családi név: Telefon: E-mail cím: Egyéb információk (például a 9. cikk (2) bekezdése szerint meghatározott korlátozások) A továbbított adatok kizárólag kérelmezésük céljára használhatók fel. |

Kelt, … …-án/-én Aláírás és (adott esetben) hivatalos pecsét: Név és beosztás: |

Adott esetben csatolja az ítéleteket igazoló iratot, és küldje vissza a megkereső tagállamnak. Az űrlapot és az ítéleteket igazoló iratot nem kell lefordítani a megkereső tagállam nyelvére.

JOGALKOTÁSI PÉNZÜGYI KIMUTATÁS

1. A JAVASLAT CÍME:

A bűnügyi nyilvántartásból származó információk tagállamok közötti cseréjének megszervezéséről és azok tartalmáról szóló kerethatározatra irányuló javaslat

2. TEVÉKENYSÉGALAPÚ IRÁNYÍTÁSI ÉS KÖLTSÉGVETÉS-TERVEZÉSI KERET

Érintett szakpolitikai terület(ek) és a kapcsolódó tevékenység/tevékenységek:

1806. fejezet – egy valódi, a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség létrehozása büntető- és polgári ügyekben

3. KÖLTSÉGVETÉSI TÉTELEK

3.1. Költségvetési tételek (működési tételek és kapcsolódó technikai és igazgatási segítségnyújtási tételek (régi B..A tételek) beleértve a következő megnevezéseket:

3.2. A cselekvés és a pénzügyi hatás időtartama:

3.3. Költségvetési jellemzők :

Költségvetési tétel | Kiadás típusa | Új | EFTA-hozzájárulás | Felvételt kérő országok hozzájárulásai | A pénzügyi terv fejezete |

kötelező/ nem kötelező | diff.[16]/ nem diff.[17] | IGEN/NEM | IGEN/NEM | IGEN/NEM | számú |

kötelező/ nem kötelező | diff./ nem diff. | IGEN/NEM | IGEN/NEM | IGEN/NEM | számú |

4. FORRÁSOK ÖSSZEFOGLALÁSA

4.1. Pénzügyi források

4.1.1. A kötelezettségvállalási előirányzatok és a kifizetési előirányzatok összefoglalása)

millió EUR (3 tizedesjegyig)

Kiadás típusa | Szakasz száma | n év | n+1 | n+2 | n+3 | n+4 | n+5 és következő évek | Összesen |

Működési kiadások[18] |

Kötelezettségvállalási előirányzatok | 8.1. | a |

Kifizetési előirányzatok | b |

Referenciaösszegen belüli igazgatási kiadások[19] |

Technikai és igazgatási segítségnyújtás (NDE) | 8.2.4. | c |

TELJES REFERENCIAÖSSZEG |

Kötelezettségvállalási előirányzatok | a+c |

Kifizetési előirányzatok | b+c |

Referenciaösszegen kívüli igazgatási kiadások[20] |

Humán erőforrások és kapcsolódó kiadások (NDE) | 8.2.5. | d |

Referenciaösszegen kívüli, humán erőforrások és kapcsolódó költségektől eltérő igazgatási kiadások (NDE) | 8.2.6. | e | 0.2 | 0.2 | 0.2 | 0.2 | 0.2 | 0.2 | 1.2 |

A beavatkozás teljes indikatív pénzügyi költsége |

TELJES KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZAT beleértve a humán erőforrások költségét | a+c+d+e | 0.2 | 0.2 | 0.2 | 0.2 | 0.2 | 0.2 | 1.2 |

TELJES KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZAT beleértve a humán erőforrások költségét | b+c+d+e | 0.2 | 0.2 | 0.2 | 0.2 | 0.2 | 0.2 | 1.2 |

A társfinanszírozás részletei

Amennyiben a javaslat tartalmazza a tagállamok vagy más szervek (kérjük, nevezze meg) által biztosított társfinanszírozást, a társfinanszírozás becsült szintjét a lent szereplő táblázatban meg kell jelölni (további sorok hozzáadása lehetséges, ha a társfinanszírozás biztosítására különböző szerveket irányoztak elő):

millió EUR (3 tizedesjegyig)

Társfinanszírozó szerv | n év | n+1 | n+2 | n+3 | n+4 | n+5 és következő évek | Összesen |

…………………… | f |

TELJES KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZAT beleértve a társfinanszírozást | a+c+d+e+f |

4.1.2. A pénzügyi programozással való összeegyeztethetőség

( A javaslat összeegyeztethető a meglévő pénzügyi programozással.

( A javaslat megkívánja a pénzügyi terv vonatkozó fejezetének átprogramozását.

( A javaslat megkövetelheti az intézményközi megállapodás[21] rendelkezéseinek alkalmazását (azaz rugalmassági eszköz vagy a pénzügyi terv módosítása).

4.1.3. A bevételre gyakorolt pénzügyi hatás

( A javaslatnak nincs a bevételre gyakorolt pénzügyi hatása.

( A javaslatnak van pénzügyi hatása – a bevételre gyakorolt hatás a következő:

millió EUR (egy tizedesjegyig)

A cselekvést megelőzően [n-1 év] | A cselekvés utáni helyzet |

A humán erőforrás teljes létszáma |

5. JELLEMZŐK ÉS CÉLKITŰZÉSEK

5.1. Rövid vagy hosszú távon meg kell valósítani

A javaslat céljainak egyike egy olyan keret létrehozása, mely lehetővé teszi a büntetőítéletekkel kapcsolatos információcsere számítógépes rendszerének megalkotását és fejlesztését. E rendszer alapját egy „egységes európai formátum” képezné, mely egyforma, számítógépes és gépesített rendszerek által könnyen lefordítható formában tenné lehetővé az információcserét. A megvalósításához szükséges határozatok előkészítése rendszeres előkészítő üléseket tenne szükségessé a tagállamok szakértői között, a technikai és jogi tartalmat illetően egyaránt. A Bizottságnak nem áll módjában ezen intézkedéseket elfogadni egy bizottság segítsége nélkül. Ezért e javaslat komitológiai eljárást állít fel.

5.2. A Közösség részvétele által létrejövő hozzáadott érték és a javaslatnak az egyéb pénzügyi eszközökkel való összeegyeztethetősége és lehetséges szinergiája

A büntetőítéletekkel kapcsolatos információkat jelenleg a kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló, 1959. évi európai egyezmény (az Európa Tanács egyezménye, a továbbiakban: az 1959. évi egyezmény) által előírt mechanizmusok szerint osztják meg a tagállamok egymás között. E rendszerben számos működési zavar jelentkezik, ezért a nemzeti bíróságok gyakran pusztán a nemzeti nyilvántartásban szereplő ítéletek alapján hoznak ítéleteket, ugyanakkor egyáltalán nem ismerik a többi tagállamban esetlegesen meghozott ítéleteket.

A javaslat célja, hogy európai szinten fejlessze a jelenleg az 1959. évi egyezmény által szabályozott, a büntetőítéletekkel kapcsolatos információcsere minőségét. Ez azt feltételezi, hogy valamennyi tagállam számos kötelezettséget tart tiszteletben annak biztosítása, hogy az állampolgárság szerinti tagállam képes kimerítően megválaszolni a korábbi ítéletekkel kapcsolatban hozzá intézett információkérelmeket; e célkitűzés eléréséhez összehangolt európai fellépésre van szükség.

A javaslat egyetlen költségvetési hatása az, ami az általa felállított komitológiai eljárás működéséből fakad. Az ezen eljárásnak megfelelően elfogadott és esetlegesen költségvetési hatással járó határozatokat az „Alapvető jogok és jogérvényesülés” elnevezésű keretprogram fedezi.

5.3. Célkitűzések, a javaslat várt eredményei és kapcsolódó mutatói a tevékenységalapú irányítási keret összefüggésében

A 2004. március 25-26-i Európai Tanács – a terrorizmus elleni küzdelemről szóló nyilatkozatában – prioritásként tűzte ki a büntetőítéletekkel kapcsolatos információcsere fejlesztését, és ezt a 2004. november 4-5-i Európai Tanács által elfogadott hágai programban megerősítette. E célkitűzéseket a hágai program végrehajtása céljából, a Bizottság és a Tanács által 2005. június 2-án és 3-án közösen elfogadott cselekvési terv is tükrözi.

E javaslat eleget tesz a büntetőítéletekre vonatkozó információcseréről, és ezeknek az Európai Unión belüli hatályáról szóló fehér könyv januári közzétételét, valamint az abból következő eszmecserét követően a Bel- és Igazságügyi Tanács által 2005. április 14-én kifejezett elvárásoknak.

5.4. Végrehajtási módszer (indikatív)

[23]( Központosított irányítás

( közvetlenül a Bizottság által

( közvetetten a következőknek történő hatáskör-átruházással:

( Végrehajtó hivatalok

( A Közösségek által létrehozott szervek a költségvetési rendelet 185. cikkében említettek szerint

( Nemzeti közszektorba tartozó szervek/közszolgáltatási feladattal rendelkező szervek

( Megosztott vagy decentralizált irányítás

( a tagállamokkal

( harmadik országokkal

( Nemzetközi szervezetekkel való közös irányítás (nevezze meg)

Vonatkozó megjegyzések:

6. FELÜGYELET ÉS ÉRTÉKELÉS

6.1. Felügyeleti rendszer

6.2. Értékelés

6.2.1. Előzetes értékelés:

E kérdésekben felsőbb szakmai körökben széleskörű konzultációt folytattak és számos szakértői véleményt gyűjtöttek össze.

1) A bűnügyi nyilvántartással kapcsolatban 2001-ben és 2002-ben két tanulmányt végeztek (Institute of Advanced Legal Studies (ISLA) - Falcone Program (2000/FAL/168) és Institute for International Research on Criminal Policy (IRCP) - Grotius Program (2001/GRP/024).

2) 2004 áprilisában a tagállamoknak részletes kérdőíveket küldtek nemzeti bűnügyi nyilvántartásuk működésével kapcsolatban. E válaszokat a fehér könyvben foglalták össze és elemezték.

3) A tagállamok nemzeti bűnügyi nyilvántartásért felelős szakértőivel és illetékes minisztereivel széleskörű konzultációt folytattak. A fentiek kitöltötték a kérdőíveket és számos szakértői értekezleten vettek részt (többek között 2004. szeptember 27-28. és 2005. március 14-15. között).

E konzultációk lehetővé tették a jelenlegi rendszerek főbb működési zavarainak beazonosítását. 2005 áprilisában a Bizottság által a működési zavarok orvoslására javasolt lehetőségeket a Tanács megvizsgálta, és meghatározta a jövőbeni munka irányvonalát. E javaslat eleget tesz a Tanács által kifejezett elvárásoknak, és célja különösen annak biztosítása, hogy az állampolgárság szerinti tagállam pontosan és kimerítően megválaszolhassa az állampolgárai büntetett előéletére vonatkozóan hozzá intézett kérelmeket. Az Európai Unió területén harmadik országok állampolgáraival szemben hozott büntetőítéletekkel kapcsolatos információhoz történő hozzáférés fejlesztése külön javaslatok tárgyát fogja képezni.

6.2.2. A közbenső/utólagos értékelés után tett intézkedések (a hasonló múltbeli tapasztalatokból levont tanulságok):

6.2.3. A jövőbeli értékelés gyakorisága és feltételei:

7. CSALÁS ELLENI INTÉZKEDÉSEK

8. FORRÁSOK RÉSZLETEZÉSE

8.1. A javaslat célkitűzéseinek pénzügyi költségei

Kötelezettségvállalási előirányzatok millió euróban (3 tizedesjegyig)

n év | n+1 év | n+2 év | n+3 év | n+4 év | n+5 év |

Tisztviselők vagy ideiglenes alkalmazottak[25] XX 01 01) | A*/AD |

B*, C*/AST |

A(z) XX 01 02 jogcímcsoportból finanszírozott személyzet[26] |

A(z) XX 01 04/05 jogcímcsoportból finanszírozott egyéb személyzet[27] |

ÖSSZESEN |

8.2.2. A cselekvésből származó feladatok leírása

8.2.3. Humán erőforrás forrása (jogszabályban meghatározott)

( A program irányítására jelenleg kijelölt állások, amelyeket újra be kell tölteni vagy a szerződést meg kell hosszabbítani

( Az n évre a politikai stratégia/előzetes költségvetés-tervezet keretében már kiosztott állások

( A következő politikai stratégia/előzetes költségvetés-tervezet eljárás keretében kérelmezendő állások

( Az irányítási szolgálaton belül meglévő források felhasználásával áthelyezendő állások (belső áthelyezés)

( Az n évben szükséges állások, amelyeket ugyanakkor a politikai stratégiában/előzetes költségvetés-tervezetben nem irányoztak elő a szóban forgó évre

8.2.4. Egyéb, a referenciaösszegben szereplő igazgatási kiadások (XX 01 04/05 – Igazgatási kiadások)

millió EUR (3 tizedesjegyig)

Költségvetési tétel (szám és megnevezés) | n év | n+1 év | n+2 év | n+3 év | n+4 év | n+5 és következő évek | ÖSSZESEN |

Egyéb technikai és igazgatási segítségnyújtás |

- intra muros |

- extra muros |

Teljes technikai és igazgatási segítségnyújtás |

8.2.5. A humán erőforrások pénzügyi költsége és a kapcsolódó kiadások, amelyek nem szerepelnek a referenciaösszegben

millió EUR (3 tizedesjegyig)

Humán erőforrás típusa | n év | n+1 év | n+2 év | n+3 év | n+4 év | n+5 és következő évek |

Tisztviselők vagy ideiglenes alkalmazottak (XX 01 01) |

A(z) XX 01 02 jogcímcsoportból finanszírozott személyzet (kisegítő alkalmazottak, kihelyezett nemzeti szakértők, szerződéses alkalmazottak, stb.) (nevezze meg a költségvetési tételt) |

A humán erőforrások összköltsége és a kapcsolódó kiadások (a referenciaösszegben NEM szerepel)) |

Számítás - Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak

Számítás - A(z) XX 01 02 jogcímcsoportból finanszírozott személyzet

8.2.6. A referenciaösszegben nem szereplő egyéb igazgatási kiadások millió EUR (3 tizedesjegyig) |

n év | n+1 év | n+2 év | n+3 év | n+4 év | n+5 és következő évek | ÖSSZESEN |

XX 01 02 11 01 – Kiküldetések |

XX 01 02 11 02 – Ülések és konferenciák |

XX 01 02 11 03 – Bizottságok[29] |

XX 01 02 11 04 – Tanulmányok és konzultációk |

XX 01 02 11 05 - Információs rendszerek |

2 Összes egyéb irányítási kiadás (XX 01 02 11) |

3 Egyéb igazgatási jellegű kiadás (nevezze meg, beleértve a költségvetési tételt is) |

Összes igazgatási kiadás, az emberi erőforráson és kapcsolódó költségeken kívül (a referenciaösszegben NEM szerepel) |

Számítás - A referenciaösszegben nem szereplő egyéb igazgatási kiadások

[1] HL C […]., […]., […] o.

[2] HL C […]., […]., […] o.

[3] HL C 12., 2001.1.15., 10. o.

[4] HL C 216., 2001.8.1., 14. o.

[5] HL C 53., 2005.3.3., 1. o.

[6] COM (2005) 10.

[7] Európa Tanács, Európai szerződések sorozat 30.

[8] HL C 197., 2000.7.12., 3. o.

[9] HL C […]., […]., […] o.

[10] HL C […]., […]., […] o.

[11] HL C […]., […]., […] o.

[12] Európa Tanács, Európai szerződések sorozat, 99. szám.

[13] Európa Tanács, Európai szerződések sorozat, 182. szám.

[14] HL C 197., 2000.7.12., 1. o.

[15] HL C 326., 2000.7.12., 1. o.

[16] Differenciált előirányzatok

[17] Nem differenciált előirányzatok, a továbbiakban: NDE

[18] Olyan kiadás, amely nem tartozik az érintett xx cím xx 01 alcímébe.

[19] Kiadások a(z) xx cím xx 01 04 jogcímcsoportján belül.

[20] A(z) xx 01 alcímbe tartozó, a(z) xx 01 04 vagy xx 01 05 jogcímcsoportokon kívüli kiadások.

[21] Lásd az intézményközi megállapodás 19. és 24. pontját.

[22] Szükség esetén további oszlopok hozzáadásával, például, ha a cselekvés időtartama meghaladja a 6 évet.

[23] Egynél több módszer feltüntetése esetén kérjük, adja meg e pont „Vonatkozó megjegyzések” részében a további részleteket.

[24] Lásd 5. szakasz (3) bekezdés.

[25] Amelynek költségét nem fedezi a referenciaösszeg.

[26] Amelynek költségét nem fedezi a referenciaösszeg.

[27] Amelynek költsége szerepel a referenciaösszegben.

[28] Az érintett végrehajtó hivatal(ok) esetében hivatkozni kell az adott jogalkotási pénzügyi kimutatásra.

[29] Nevezze meg a bizottság típusát és a csoportot, amelyhez tartozik.