A digitális egységes piacra irányuló 30 bizottsági jogalkotási kezdeményezésből 18-at fogadtak el eddig jogszabályként. Döntő jelentőségű, hogy a fennmaradó – többek között a szerzői jogról, az elektronikus hírközlési adatvédelemről és a szerződési jogról szóló – javaslatok tekintetében is lezáruljon az eljárás. Fontos, hogy gyorsan létrejöjjön az Európai Kiberbiztonsági Ipari, Technológiai és Kutatási Kompetenciaközpont és a nemzeti koordinációs központok hálózata, annak elősegítése érdekében, hogy az EU fenntartsa és továbbfejlessze a digitális egységes piac biztonságának garantálásához szükséges kiberbiztonsági technológiai és ipari kapacitásokat.

A digitális egységes piac már most is számos előnyt biztosít az európaiaknak: megszűntek a roamingdíjak, a polgárok az EU-n belüli tartózkodási helyüktől függetlenül bárhol hozzáférnek az előfizetéseik alapján szolgáltatott filmekhez, sportprogramokhoz, zenéhez, videojátékokhoz és e-könyvekhez, továbbá ez év decemberétől internetes vásárlásaik során nem fognak indokolatlan megkülönböztetéssel szembesülni pusztán lakóhelyük miatt.

Ez azt jelenti, hogy továbbra is be kell fektetnünk az Unió stabil és fenntartható növekedési pályájának fenntartásához szükséges reformokba. A 27 tagú Unió következő többéves pénzügyi keretére irányuló korszerű, méltányos és kiegyensúlyozott bizottsági javaslatok megalapozzák az Unió következő évtizedre szóló közös célkitűzéseinek megvalósítását. Azokra a területekre összpontosítanak, amelyek tekintetében az uniós vezetők a pozsonyi és római találkozón egyetértettek abban, hogy az uniós szint a legalkalmasabb az eredmények elérésére. Lehetővé teszik olyan komoly kihívások kezelését, mint az ifjúsági munkanélküliség, a migráció, a biztonság, a technológiai és digitális átalakulás, valamint a fenntarthatóbb, karbonszegény gazdaságra való átállás. A nagyszebeni csúcstalálkozó várhatóan megerősíti a jövőbeli költségvetésre vonatkozó politikai megállapodást. Ez kifejezné, hogy a 27 tagú Unió egységes, tisztában van azzal, milyen irányt kíván követni, valamint képes és készen áll saját kezébe venni a sorsát és eredményeket érni el polgárai számára.

Az európai gazdaság jól teljesít. A növekedés 2017-ben 10 éves csúcsot ért el. A foglalkoztatás és a beruházások újra a válság előtti szinten vannak, és az államháztartások állapota jelentősen javult. A gazdasági, társadalmi és költségvetési helyzet tekintetében azonban továbbra is eltérések vannak a tagállamok között. A globális gazdasági klíma változásával párhuzamosan ki kell használnunk a jelenlegi lendületet arra, hogy továbbra is olyan szakpolitikákat alkalmazzunk, amelyek lehetővé teszik számunkra az új gazdasági lehetőségek megragadását, valamint felkészítik a gazdaságot arra, hogy ellenállóképesebb legyen a jövőben adódó kihívásokkal szemben.

Végül e munkaprogram hozzájárul az Európai Parlament komoly támogatását élvező, és a vezetői ütemtervben is érvényre juttatott nagyszebeni ütemterv megvalósításához. A nagyszebeni csúcstalálkozóra 2019. május 9-én, az Európa-napon kerül sor, hat héttel a brexit időpontja után és két héttel az európai parlamenti választások előtt. Sorsdöntő pillanat lesz ez, amelyben a 27 tagú EU 2025-ig előretekintve körvonalazza a jövőjét. Ezt szem előtt tartva fontos még a nagyszebeni csúcstalálkozót megelőzően politikai megállapodásra jutni az egyszerűbb és rugalmas jövőbeli költségvetési keretre irányuló bizottsági javaslatról. Ezen túlmenően a Bizottság az előttünk álló hat hónap során számos előremutató intézkedéssel járul hozzá a csúcstalálkozó előkészítéséhez, hogy az uniós vezetők megújítsák a 27 tagú Unió jövője iránti bizalmat.

Annak érdekében, hogy a már előterjesztett javaslatokra lehessen összpontosítani, idei munkaprogramjában a Bizottság csak korlátozott számban mutat be új kezdeményezéseket – olyanokat, amelyek az Unió helyzetéről szóló beszéddel egyidejűleg benyújtottakkal együtt elengedhetetlenek a 10 prioritás teljes körű megvalósításához. Az új kezdeményezések olyan rendkívüli kihívásokra irányulnak, amelyek együttes és határozott fellépést igényelnek: a migráció területén végzett munka befejezésére; a gazdasági és monetáris unió megerősítésére; a globális kereskedelmi rendszerben jelentkező fokozódó feszültségekkel való szembenézésre; az egyes tagállamokban a jogállamiság terén fennálló kihívások kezelésére; valamint az Egyesült Királysággal az Unióból való kilépéséről kialakítandó megállapodásra. A Bizottság emellett figyelmet fordít majd a már elfogadott jogszabályok végrehajtására és a hatályos jogszabályoknak a jövőre való felkészülést célzó értékelésére, továbbá javasoljuk számos elavult javaslat és jogszabály visszavonását, illetve hatályon kívül helyezését.

Ez a Bizottság a megbízatásának kezdete óta a legnagyobb kihívásokat helyezte munkaprogramjainak középpontjába – azokat, amelyek terén meggyőződésünk szerint az uniós fellépés érdemi változást hozhat. Az Unió helyzetéről szóló beszéddel egyidejűleg benyújtott kezdeményezésekkel együtt mostanra előterjesztettük az összes ahhoz szükséges jogalkotási javaslatot, hogy kedvező változásokat valósítsunk meg az Európai Bizottság 2014–2019-re vonatkozó tíz prioritása tekintetében. Az Európai Parlamenttel és a Tanáccsal eddig a javaslatok közel feléről sikerült megállapodásra jutni, további 20 % tekintetében pedig jelentős előrelépés történt a jogalkotási folyamat során. Most az az elődleges cél, hogy a többi javaslatból – ezen belül az együttes nyilatkozatokban prioritásként meghatározott összes javaslatból – is jogszabály váljon, majd ezeket hatékonyan végrehajtsuk. A Bizottság által az Európai Parlamenttel és a Tanáccsal e munkaprogram kialakítása kapcsán folytatott párbeszéd megerősítette, hogy mindegyik fél elkötelezett a lendület fenntartása és fokozása mellett. Itt az ideje annak, hogy bizonyítsuk, együttes erőfeszítéssel meg tudjuk valósítani ígéreteinket.

Ilyen kihívás például annak biztosítása, hogy az Európában újra élénkülő gazdasági növekedés valóban mindenki számára előnyös legyen – ehhez a jövő munkahelyeire irányuló beruházásokra, valamint a digitális átalakulásban és az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való átállásban rejlő lehetőségek kiaknázására van szükség. Annak ellenére, hogy mértéke a 2015–2016-os válság éveihez képest lényegesen csökkent, még jó ideig foglalkoznunk kell a migrációval kapcsolatos kihívásokkal is, amelyek fenntartható európai megoldásokat igényelnek. Ide tartoznak a demokratikus társadalmainkat, értékeinket és biztonságunkat fenyegető kihívások, amelyek a terrortámadásokból és a kibertámadásokból, illetve egyre nagyobb mértékben a félretájékoztatási kampányokból erednek. És ilyenek azok a kihívások, amelyek az egyre kiszámíthatatlanabb globális helyzetből erednek, amelyben a demográfia, az erőforrásokért folytatott verseny és az éghajlatváltozás kezelése a fenntarthatóság érdekében közös fellépést igényel, miközben egyesek megkérdőjelezik az elmúlt ötven évben a világrendet kedvező módon alakító intézmények és szabályok melletti elkötelezettségük szükségességét.

Folytatjuk a mesterséges intelligencia új keletű kihívásával kapcsolatos munkát, az egész Európai Unióra kiterjedő összehangolt fellépéssel, valamint az év első felében meghatározott különböző intézkedések megvalósításával. A Bizottság és a főképviselő emellett új közös cselekvési tervet terjeszt elő az európaiak demokratikus eljárásokba és intézményekbe vetett bizalmát aláásó, a független és szabad médiát gyengítő online félretájékoztatás fokozódó európai terjedésének kezelése érdekében. Különösen fontos, hogy e kérdésre még a jövő évi európai parlamenti választások előtt megoldást találjunk.

A Bizottság továbbá ajánlást készül kiadni az elektronikus egészségügyi nyilvántartások európai adatcsere-formátumáról. Ez megkönnyíti majd a betegek adatainak határokon átnyúló cseréjét, ami előnyökkel jár mind a betegek, mind az egészségügyi szolgáltatók számára, továbbá az egészségügyi szolgáltatások digitalizálásán keresztül elősegíti az egészségügy fejlődését. A közegészségügy terén emellett előterjesztünk egy átfogó keretet az endokrin károsító anyagokra vonatkozóan.

Ellenállóképes energiaunió és jövőbe mutató éghajlat-politika

Az elmúlt négy év során az EU befektetett saját energiauniónk kiépítésébe annak elősegítése érdekében, hogy fenntartható, független és biztonságos ellátás álljon a polgárok rendelkezésére. Vezető szerepet töltöttünk be az éghajlatváltozás elleni globális küzdelemben, és a nagy gazdaságok közül egyedüliként jogszabályban rögzítettük, hogy a Párizsi Megállapodással összhangban 2030-ig legalább 40 %-kal csökkentjük az üvegházhatásúgáz-kibocsátást.

Folytatnunk kell erőfeszítéseinket annak érdekében, hogy megállapodásra jussunk a társjogalkotókkal a Tiszta energia minden európainak elnevezésű csomag fennmaradó javaslatairól. Az uniós belső energiapiac működésének javítása és a tagállamok közötti szolidaritás fokozása érdekében arra is szükség van, hogy a társjogalkotók megállapodjanak az európai gázpiacra belépő földgázvezetékekre alkalmazandó közös szabályokról, és elfogadják a villamosenergia-piacra vonatkozó új jogszabályokat. A biztonságos, tiszta és összekapcsolt mobilitásra vonatkozó programunk késedelem nélküli végrehajtása érdekében szintén megállapodásra kell jutni az „Európa mozgásban” mobilitási csomagok részét képező bizottsági javaslatokról, akárcsak a fenntartható finanszírozásról szóló bizottsági javaslatokról, amelyek célja az EU éghajlatügyi és fenntartható fejlesztési menetrendje megvalósításának elősegítéséhez szükséges magántőke mobilizálása.

Ezeknek az intézkedéseknek az időben történő elfogadása biztosítja majd, hogy létrejöjjenek a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó uniós éghajlat-politikát támogató eszközök és jogi keret. A fenti éghajlat- és energiapolitikai intézkedések együttesen 2030-ig összesen mintegy 45 %-kal csökkentik a teljes üvegházhatásúgáz-kibocsátást, meghaladva a Párizsi Megállapodás keretében tett uniós kötelezettségvállalást, amely arra irányul, hogy 2030-ig az 1990-es szinthez képest legalább 40 %-kal csökkentsük a kibocsátás mennyiségét. Egyben elindítják az Uniót azon a pályán, amelynek célja, hogy 2050-ig körülbelül 60 %-os kibocsátáscsökkentés megvalósítása. Mindez azonban nem elégséges ahhoz, hogy az EU megfelelően hozzájáruljon a Párizsi Megállapodásban meghatározott hőmérsékleti célok eléréséhez. Az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület legutóbbi különjelentése egyhangúan megerősíti az éghajlatváltozás negatív hatásait, és ezzel összefüggésben a 2018 decemberében Katowicében tartandó éghajlatváltozási konferenciára készülve a Bizottság hosszú távú uniós stratégiát javasol az üvegházhatást okozó gázok uniós kibocsátásának csökkentésére. Jelentést készítünk továbbá az energiaunió helyzetéről, valamint az akkumulátorok ágazatában betöltött vezető szerephez szükséges európai kapacitás előmozdítása terén megvalósított lépésekről.

Megerősített iparon alapuló, mélyebb és méltányosabb belső piac

2018-ban van az egységes piac fennállásának 25. évfordulója. A világ gazdaságának egyötödét jelentő egységes piac egyedülálló a maga nemében, és Európa legjobb eszköze a gazdasági növekedés fokozására, valamint az európai vállalkozások bővülésének, innovációs és munkahelyteremtő képességének támogatására. Együttes súlyunk lehetővé teszi számunkra, hogy eredményes normateremtőként lépjünk fel és globális referenciapontot jelentsünk olyan kérdésekben, mint az adatvédelem, a nagy adathalmazok, a mesterséges intelligencia és az automatizálás, ezáltal pedig az EU-n kívül is érvényesítsük értékeinket és alakítsuk a világgazdaságot.

Most teljesítenünk kell azon ígéretünket, hogy a lehető legjobban kiaknázzuk az egységes piacban rejlő lehetőségeket, annak valamennyi dimenziójára kiterjedően. Mindenképpen megállapodásra kell jutnunk az árukról és szolgáltatásokról szóló csomagok függőben lévő javaslatairól, hogy garantáljuk a termékek biztonságosságát, valamint megerősítsük az egységes piacba vetett bizalmat. Intenzívebb erőfeszítéseket kell tennünk, hogy megállapodjunk a közös összevont társaságiadó-alapról és a digitális gazdaságra irányuló méltányos és hatékony adórendszerre irányuló javaslatokról annak érdekében, hogy minden vállalkozás – méretétől függetlenül – ott teljesítse az adókötelezettségek méltányosan rá eső részét, ahol a nyeresége keletkezik. Ideje megállapodni a méltányos és hatékony héarendszerre irányuló javaslatokról is, hogy a rendszer egyszerűsödjön, különösen a kisebb vállalkozások számára, ellenállóbb legyen a csalásokkal szemben, valamint a kedvezményes hozzáadottértékadó-kulcsok meghatározásával korszerűbbé váljon. Szintén megállapodásra kell jutni a társasági jogra vonatkozó javaslatokról annak érdekében, hogy egyes vállalkozások ne élhessenek vissza a nemzeti határokon átnyúló tevékenységhez és növekedéshez való joggal adókijátszás vagy a munkavállalói jogok gyengítése céljából. Sürgősen meg kell állapodni az „Új megállapodás a fogyasztói érdekekért” elnevezésű csomag jogalkotási javaslatairól is. Ez az új megállapodás korszerűsíti és egyszerűsíti a fogyasztóvédelmi jogszabályokat, és a képviseleti eljárások bevezetésével megerősíti az egyéni jogorvoslat lehetőségeit.

A teljes mértékben működőképes tőkepiaci unió a mély és likvid piacokkal együtt elengedhetetlen a pénzügyi stabilitáshoz, az egységes piac alátámasztásához, valamint az európai vállalkozások, ezen belül a kisebb vállalkozások finanszírozási forrásainak diverzifikálásához. Mielőbb megállapodásra kell jutni a páneurópai magánnyugdíjtermékekre, az európai piaci infrastruktúra reformjára és az EU pénzügyi felügyeleti struktúrájának reformjára irányuló javaslatokról, valamint az üzleti vállalkozások fizetésképtelenségéről, a szerkezetátalakításról és a második esélyről szóló javaslatról. Szintén megállapodást kell elérni a tőkepiaci unióval kapcsolatos további javaslatokról, amelyek a közösségi finanszírozásról, a fedezett kötvényekről, a befektetési alapok határokon átnyúló forgalmazásának megkönnyítéséről, a kkv-k tőzsdei bevezetésének elősegítéséről, valamint a befektetési vállalkozásokra vonatkozó arányosabb és hatékonyabb szabályokról szólnak. A pénzügyi ágazatban folytatott pénzmosás közelmúltban feltárt súlyos eseteit figyelembe véve szintén kiemelten fontos gyorsan megállapodni azokról a javaslatokról, amelyek a szabályok Unión belüli megfelelőbb felügyelete és érvényesítése érdekében szigorítani kívánják a pénzmosás elleni küzdelemmel kapcsolatos felügyeletet.

A vállalkozások számára nyújtott előnyökön túl az egységes piac a magas szintű szociális normákat és a munkavállalók védelmét is garantálja. Egy évvel ezelőtt a göteborgi szociális csúcstalálkozón az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság kihirdette a szociális jogok európai pillérét. Hatáskörén belül a Bizottság intézkedéseket tett, hogy ezt konkrét kezdeményezések révén érvényre juttassa. Most megállapodásra kell jutni az Európai Munkaügyi Hatóság létrehozásáról, valamint azokról a javaslatokról, amelyek a munka és a magánélet jobb egyensúlyát, valamint átláthatóbb és kiszámíthatóbb munkakörülményeket kívánnak teremteni minden munkavállaló számára, ideértve az atipikus szerződéssel foglalkoztatottakat is. Meg kell állapodnunk a szociális biztonsági rendszerek koordinálására, a munkavállalók rákkeltő vegyi anyagokkal szembeni védelmére, valamint a szociális védelemhez való hozzáférésre vonatkozó szabályok felülvizsgálatáról. Szintén itt az ideje véglegesíteni az európai akadálymentesítési intézkedéscsomagot, hogy a fogyatékossággal élő személyek hatékonyabban gyakorolhassák a társadalomban és a munkaerőpiacon való teljes körű részvételhez fűződő egyenlő jogukat.

Az egységes piac fenntartása, érvényesítése és elmélyítése folyamatos feladat. Foglalkoznunk kell a fennmaradó hiányosságaival, és javítanunk kell működését. Ezért kiemelten fontos a függőben lévő jogalkotási kezdeményezésekről való megállapodás és a szabályok megfelelő végrehajtása a tagállamokban. Az Európai Tanács decemberi ülésén folytatandó vezetői megbeszélésekre való tekintettel a Bizottság közleményt terjeszt elő a fennmaradó akadályok felszámolásáról és azokról a cselekvési lehetőségekről, amelyekkel biztosítható, hogy Európa megragadja a változó globális környezetből adódó új lehetőségeket.

Mélyebb és méltányosabb gazdasági és monetáris unió

2019. január 1-jén ünnepeljük közös valutánk bevezetésének 20. évfordulóját. 340 millió európai használja az eurót minden nap 19 tagállamban. Az euróövezet az EU-27 teljes bruttó hazai termékének közel 85 %-át képviseli. Kiállta az elmúlt évtizedek legsúlyosabb pénzügyi válságának megrázkódtatásait, és megerősödve került ki belőle. Itt az ideje annak, hogy egyértelműbben összpontosítsunk az euró által a globális színtéren betöltendő stratégiai szerepre, valamint alapjainak megerősítésére. E tekintetben különösen fontos a tőkepiaci unió kiteljesítése.

Szintén kulcsfontosságú megvalósítani a gazdasági és monetáris unió elmélyítésére irányuló ütemterv részét képező javaslatokat, ideértve a következő többéves pénzügyi keretben javasolt költségvetési eszközöket is. Ezek az eszközök – mindenekelőtt az európai beruházásstabilizáló eszköz és a strukturálisreform-támogató program – lehetővé teszik, hogy a gazdasági és monetáris unió biztosítsa a makrogazdaság ellenálló képességének növelését, a strukturális reformok végrehajtását és a konvergencia erősítését. 2018 júniusában a valamennyi tagállam részvételével megrendezett euróövezeti csúcstalálkozón a vezetők megállapodtak a bankunió kiteljesítéséről, többek között az Egységes Szanálási Alap közös védőhálójának létrehozásáról, valamint az európai betétbiztosítási rendszer érdekében tett lépésekről. Megállapodtak az Európai Stabilitási Mechanizmus válságkezelési eszközként betöltött szerepének megerősítéséről és továbbfejlesztéséről is. Az erre irányuló munkát prioritásként kell kezelni, és ezzel párhuzamosan mielőbb megállapodásra kell jutni mindenekelőtt a bankszektorban jelentkező kockázatok enyhítésére vonatkozó javaslatokról, valamint a nemteljesítő hitelek csökkentésére irányuló intézkedéscsomagról. Az ellenállóképes euróövezethez ellenállóképes tagállamokra és megújított gazdasági és társadalmi konvergenciára van szükség. E célkitűzést szem előtt tartva a Bizottság további erőfeszítéseket tesz az európai szemeszter megerősítése és célzottabbá tétele érdekében, hogy támogatást és iránymutatást nyújtson a tagállamoknak a fenntartható, inkluzív és hosszú távú növekedés eléréséhez.

Kereskedelem: Kiegyensúlyozott és progresszív kereskedelempolitika a globalizáció előnyünkre fordítása érdekében

Méretéből, közös értékeiből és céljaiból adódóan az Európai Unió egyedülálló módon világszerte 69 országgal tart fenn kereskedelmi megállapodást, és ezek értéke a globális bruttó hazai termék 40 %-át teszi ki. A globális kereskedelmi rendben jelentkező fokozódó feszültségek és egyre nagyobb kiszámíthatatlanság miatt újra meg újra meg kell erősítenünk a szabályokon alapuló nemzetközi rendszer megőrzése és megszilárdítása melletti elkötelezettségünket. Az EU–Japán gazdasági partnerségi megállapodás – az Európai Unió eddigi legjelentősebb kereskedelmi megállapodása – ezen elkötelezettségünkről tesz majd egyértelmű tanúságot. Erőfeszítéseket teszünk annak érdekében is, hogy a Szingapúrral, illetve a Vietnammal való megállapodás gyorsan hatályba lépjen, valamint lezárjuk azokat a tárgyalásokat, amelyek tekintetében elvi megállapodás már létrejött (Mexikó), vagy amelyek előrehaladott szakaszban járnak, például Chile vagy a MERCOSUR esetében. A jelenleg folytatott egyéb kereskedelmi tárgyalások terén szintén minél jelentősebb előrelépést kell elérnünk, így Ausztráliával és Új-Zélanddal is.

Az EU joggal lehet magabiztos és határozott kereskedelmi kapcsolatai terén, ám nem vagyunk naivak. Fontos, hogy a társjogalkotók gyorsan megállapodásra jussanak a közvetlen külföldi befektetések átvilágításáról, amelynek célja az EU érdekeit hátrányosan érintő külföldi felvásárlások nyomon követése és megakadályozása. Itt az ideje annak is, hogy a tagállamok túllépjenek a nemzetközi közbeszerzési eszközre vonatkozó javaslattal kapcsolatban kialakult holtponton, hogy megakadályozhassuk a harmadik országok közbeszerzési piacain az uniós vállalkozásokkal szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetést, valamint megállapodjunk a kettős felhasználású termékekre vonatkozó szabályok reformjáról, hogy ne lehessen ezeket a szabályokat kijátszva titokban az alapvető emberi jogok megsértéséhez felhasználható termékekkel kereskedni.

A jogérvényesülés és az alapvető jogok kölcsönös bizalmon alapuló térsége

Az elmúlt négy év során elsődleges prioritásként kezeltük az alapvető jogok és a biztonság megőrzését. A hatékony biztonsági unió megvalósítására irányuló munka lezárása érdekében elengedhetetlen megállapodni a bűnüldöző hatóságok elektronikus bizonyítékokhoz való határon átnyúló hozzáféréséről, a robbanóanyag-prekurzorok forgalmazásáról és felhasználásáról, a személyazonosító igazolványok biztonsági elemeinek javításáról, valamint a bűnüldöző hatóságok pénzügyi adatokhoz való határon átnyúló hozzáférésének és ezek általuk való felhasználásának megkönnyítéséről szóló javaslatokról. Emellett további lépéseket kell tennünk azért, hogy megfosszuk a terroristákat eszközeiktől, és ehhez meg kell állapodnunk az online terrorista tartalom terjesztésének megelőzésére szolgáló intézkedésekről, valamint az Európai Ügyészség feladatkörének a határokon átnyúló terrorizmus elleni küzdelemre való kiterjesztéséről.