Brüsszel, 06.12.2004

COM(2004) 772 végleges

2004/0269 (CNS)

.

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE A TANÁCSNAK

a burgonyakeményítő-gyártásra vonatkozó kvótarendszerről

Javaslat

A TANÁCS RENDELETE

a burgonyakeményítő előállítására vonatkozó kvótarendszer létrehozásáról szóló 1868/94/EK rendelet módosításáról

.

(előterjesztő: a Bizottság)

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE A TANÁCSNAK

a burgonyakeményítő -gyártásra vonatkozó kvótarendszerről

1. Bevezetés: A jelentés szükségessége

A burgonyakeményítő-gyártásra vonatkozó kvótarendszer létrehozásáról szóló 1868/94/EK rendelet[1] 3. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy a Bizottság legkésőbb 2004. szeptember 30-ig jelentést terjeszt a Tanács elé a kvóta Közösségen belüli kiosztásáról, és ahhoz megfelelő javaslatokat csatol. A jelentésnek figyelembe kell vennie a burgonyatermelőknek teljesített kifizetésekben bekövetkező esetleges változásokat, valamint a burgonya- és gabonakeményítő piacok változásait.

Az 1868/94/EK rendelet 3. cikkének (2) bekezdése szerint a Tanács – a Szerződés 37. cikke alapján eljárva – legkésőbb 2004. december 31-ig, az előző bekezdésben említett jelentés alapján osztja szét a tagállamok között a hároméves kvótát.

A jelenlegi kvótákat az 1868/94/EK rendelet a 2004/2005-ös gazdasági év végéig (2005. június 30.) rögzíti.

2. A KAP reformja

A Tanács 2003. június 26-án jóváhagyta a közös agrárpolitika (KAP) átfogó reformját, amely jelentősen módosítja a közösségi mezőgazdasági ágazatra vonatkozó támogatási szabályokat. A támogatások legnagyobb része ezentúl a termelés mennyiségétől független lesz. Az új « gazdaságonkénti egységes kifizetés » különösen a környezetvédelmi normák tiszteletben tartásásától függ. A támogatás leválasztása a termelésről lehetővé teszi, hogy a közösségi termelők versenyképesebbé váljanak, és tevékenységüket piacorientáltabbá tegyék, miközben jövedelmük megfelelő stabilitását is biztosítják.

A hagyományos keményítő-előállító területeken a termelés fenntartása és a burgonyatermelésnek a vetésforgóban játszott szerepének elismerése érdekében erre az ágazatra részleges leválasztást fogadtak el. A jelenlegi támogatás[2] egy részét (40 %-át) a burgonyakeményítőt termelő vállalkozásokba egy adott időszakban történt szállítások alapján le kell választani és az egységes kifizetési rendszerbe (SPS) kell átvinni. A fennmaradó 60 százalékot a Tanács 1782/2003/EK rendeletének[3] 93. és 94. cikke szerint a keményítő előállítására szánt burgonyát termelő gazdálkodók támogatására kell felhasználni. Amennyiben egy tagállam úgy dönt, hogy átmeneti időszakot[4] alkalmaz, amely a leválasztás bevezetését késlelteti, a jelenlegi támogatás összege alkalmazandó.

Az 1868/94/EK rendelet rendelkezéseinek megfelelően a támogatást kizárólag a burgonyatermelők és a burgonyakeményítő-gyártó vállalkozások között létrejött termeltetési szerződésben meghatározott, a gyártó kvótahatárán belüli burgonyamennyiség után kifizetendő.

A burgonyakeményítőt gyártó új tagállamokban egységes területalalapú támogatási rendszert (Single area payment schemes vagy SAPS) kell alkalmazni, egyes esetekben közvetlen nemzeti támogatásokkal (top-ups) együtt.

3. A bővítés

A 2004/2005-ös gazdasági évtől a burgonyakeményítő-gyártásra vonatkozó kvótarendszerben hat új ország vesz részt, amelyeknek a 2004/2005-re megállapított összes kvótája 186 613 tonna, ebből 78 % jut Lengyelországra, 18 % a Cseh Köztársaságra és együttesen 4 % Észtországra, Lettországra, Litvániára és Szlovákiára.

Ennél fogva az EU kvótája 11 százalékkal emelkedik, 1,762 millió tonnáról (EU-15) 1,949 millió tonnára (EU-25).

4. A kvótarendszer

A burgonyakeményítő és a gabonakeményítő konkurens termékek. A gabonaágazatban különösen a területpihentetés révén alkalmazott termelési korlátozások, valamint a keményítő előállításának az 1990-es évek elején történt emelkedése arra késztették a Tanácsot, hogy az 1995/1996-os gazdasági évtől a keményítő előállítását kvótarendszer bevezetésével korlátozza (1868/94/EK rendelet) a következők szerint:

- A kvótát tagállamonként állapítja meg, majd alkvótákra osztja fel burgonyakeményítő-gyártók között;

- A burgonyatermelők az alkvóták határán belül a keményítőt termelő vállalkozásoknak szállított burgonyából származó keményítő-tonnánként a 2. pontban említett támogatást kapják;

- A keményítőgyártó vállalkozások részkvótájuk határán belül ártámogatást kapnak a gabonakeményítőt előállító vállalkozásokkal szembeni egyes strukturális hátrányok kompenzálására (kevesebb értékesíthető melléktermék, rövidebb gyártási időszak, a szennyezés elleni védekezés magas költsége); a kifizetés feltétele , hogy a vállalkozások a keményítő gyártásához szükséges burgonyáért a termelőknek megfizették a minimálárat ;

- A burgonyatermelők és a keményítőt termelő vállalkozások minden évben termeltetési szerződést kötnek az alkvóták túllépésének megelőzése érdekében; ez a szerződés előírja különösen a szállítandó keményítő előrelátható mennyiségét és a keményítőt termelő vállalkozások által fizetendő minimálárat; a keményítőt termelő vállalkozások termeltetési szerződésben nem foglalt burgonyát nem vehetnek át. Az 5 százalékos rugalmassági határon kívül a részkvótán felül termelt keményítőt az adott gazdasági év végét követő január 1. előtt export-visszatérítés nélkül exportálni kell a Közösségből; erre a mennyiségre a minimálárat előzetesen meg kell fizetni, a keményítőt gyártó vállakozásnak ártámogatás és a termelőknek támogatás nem jár.

A kvótarendszer alkalmazásának részletes szabályait a Bizottság 2235/2003/EK[5] és 2236/2003/EK[6] rendeletei állapítják meg, amelyek kifejtik többek között a termeltetési szerződések megkötésére, a burgonya minimális keményítőtartalmára, a burgonya tömegének és keményítőtartalmának leszállításkor való meghatározására, a visszatérítés nélküli exportálásra vonatkozó rendelkezéseket, az ellenőrzés és a szankciók szabályait, valamint a keményítőgyártó vállalkozások egyesülésére, tulajdonrész-átruházására, megnyitására vagy bezárására vonatkozó szabályokat.

A 2237/2003/EK rendelet[7] 6. fejezete megállapítja a keményítőgyártásra alkalmas burgonya termelési támogatása alkalmazásának részletes szabályait a 2004/2005-ös gazdasági évre. A 2004/2005-ös év után történő alkalmazásra vonatkozó újabb rendelet hamarosan megjelenik.

5. A keményítőgyártás és a kvóták fejlődése

A melléklet A és B táblázatai bemutatják a burgonyakeményítő előállításának alakulását a kvótarendszer keretében, valamint a tagállamonként megállapított különböző kvótákat.

A burgonyakeményítő előállítására vonatkozó kvótarendszer 1995. évi létrehozása óta a Bizottság két jelentést[8] terjesztett a Tanács és a Parlament elé, amelyek tartalmazták a kvóták megújítására vonatkozó javaslatokat is. Az Agenda 2000-rel összefüggésben a Tanács úgy határozott, hogy a kvótákat a 2000/2001-es és a 2001/2002-es gazdasági évekre csökkenti, viszont a kompenzáció arányát a keményítő előállítására használt burgonya esetében jobban megnöveli, mint a gabona tekintetében (az árcsökkentés 75 százaléka, a gabonára vonatkozó 48,4 százalékkal szemben), biztosítva ugyanakkor a költségvetési semlegességet.

Az alábbi 1. táblázat a burgonyakeményítő előállításának a kvótákhoz viszonyított fejlődését tünteti fel a 15 tagállamból álló Közösségben (EU-15). A Közösség termelése az 1998/1999-es és 2003/2004-es gazdasági évek kivételével (a kedvezőtlen időjárás miatt) megközelítette a rögzített kvótát.

A 2003/2004-es gazdasági év nehéz körülmények között zajlott (a nyári kánikula hatása egyes régiókban); egyes keményítő-gyártók azonban felhasználták a legfeljebb 5 százalékos rugalmassági keretet (az 1868/94/EK rendelet 6. cikkének (2) bekezdése szerint).

A 2004/2005-ös gazdasági évre vonatkozó első jelzések szerint a kedvezőbb időjárási viszonyok következtében a keményítő gyártására alkalmas burgonya betakarítása növekedést mutat.

1. táblázat A burgonyakeményítő gyártásának és az EU alapkvótájának alakulása

1 000 tonnában

1998/1999 | 1999/2000 | 2000/2001 | 2001/2002 | 2002/2003 | 2003/2004 |

GYÁRTÁS | 1 660,5 | 1 804,8 | 1 849,7 | 1 601,1 | 1 684,8 | 1 461,9 |

KVÓTA | 1 864,3 | 1 864,3 | 1 814,2 | 1 762,1 | 1 762,1 | 1 762,1 |

gyártás/kvóta aránya | 89 % | 97 % | 102 % | 91 % | 96 % | 83 % |

6. A KEMÉNYÍTőÁGAZAT FEJLőDÉSE

6.1. A keményítők exportja

A világpiac a keményítőágazat számára a származékokat is beleértve jelentős értékesítési lehetőséget jelent. Az előállított keményítő körülbelül 50 százalékát harmadik országokba exportálják. Az alábbi táblázat az ágazat fő termékei exportjának alakulását ábrázolja.

A 2. táblázat a tagállamok által egyfelől a Mezőgazdasági Főigazgatósághoz eljuttatott tájékoztatáson (exportengedélyek a szerződés I. mellékletében meghatározott termékekre, export-visszatérítéssel vagy visszatérítés nélkül), másrészt a Vállalkozáspolitikai Főigazgatósághoz eljuttatott tájékoztatáson (az I. mellékletben nem említett termékekre vonatkozó export-visszatérítések kifizetése) alapul.

2. táblázat A keményítők exportjának alakulása

1 000 tonna keményítő egyenértékben

Megnevezés | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 |

Búzakeményítő feldolgozatlan állapotban | 42 | 58 | 36 | 57 | 48 | 57 |

Kukoricakeményítő feldolgozatlan állapotban | 136 | 84 | 154 | 144 | 138 | 120 |

Burgonyakeményítő feldolgozatlan állapotban | 431 | 322 | 400 | 335 | 460 | 409 |

Keményítők összesen „feldolgozatlan állapotban” | 609 | 464 | 590 | 536 | 646 | 586 |

Glükóz | 212 | 222 | 279 | 265 | 269 | 252 |

Módosított gabonakeményítők | 360 | 359 | 535 | 453 | 491 | 410 |

ÖSSZESEN | 1 181 | 1 045 | 1 404 | 1 254 | 1 405 | 1 248 |

Források: | – keményítők feldolgozatlan állapotban és glükóz: Mezőgazdasági Főigazgatóság / tagállamok, exportengedély-kérések, – módosított keményítők: Vállalkozáspolitikai Főigazgatóság / tagállamok – kifizetésekre vonatkozó havi közlések. |

A 2. táblázat szerint a figyelembe vett összes export az 1998–2003 időszakban átlagosan 1,250 millió tonna volt, míg 2000-ben és 2002-ben 1,4 millió tonnát ért el. A két fő kategóriába tartozik a gabona és a burgonyakeményítő feldolgozatlan állapotban, amelynek mennyisége 0,5–0,6 millió tonna körül van, valamint a főként burgonyakeményítőből és kukoricakeményítőből gyártott módosított keményítők, 0,4–0,5 millió tonna mennyiségben, ugyanebben az időszakban; a főként kukorica- és búzakeményítőből előállított glükóz mennyisége 0,2–0,3 millió tonnára emelkedett.

Ezen kívül bizonyos gabona- és burgonyakeményítő-mennyiséget az I. Mellékletben nem foglalt, a módosított keményítőktől eltérő számos exportált termék is tartalmaz; az érintett termékek skálájának összetettsége miatt ezeket a 2. táblázat nem tünteti fel.

6.2. Keményítőgyártás

3. táblázat A keményítőgyártás alakulása (EU-15 becslés)

millió tonnában

Keményítő-gyártás | 1998/99 | 1999/2000 | 2000/01 | 2001/02 | 2002/03 | 2003/04 |

Kemé-nyítők: | kukorica | 3,7 | 3,7 | 3,9 | 4,0 | 4,0 | 4,0 |

% | 48 % | 46 % | 45 % | 46 % | 45 % | 46 % |

búza | 2,2 | 2,4 | 2,8 | 3,0 | 3,0 | 3,1 |

% | 29 % | 30 % | 32 % | 34 % | 34 % | 36 % |

burgonya (keményítő) | 1,8 | 1,9 | 2,0 | 1,8 | 1,9 | 1,6 |

% | 23 % | 24 % | 23 % | 20 % | 21 % | 18 % |

ÖSSZESEN | 7,7 | 8,0 | 8,7 | 8,8 | 8,9 | 8,7 |

% | 100 % | 100 % | 100 % | 100 % | 100 % | 100 % |

Éves változás aránya (TAV) | 1,3 % | 3,9 % | 8,7 % | 0,6 % | 1,1 % | –1,7 % |

Források: | – gabonakeményítő: AAC (az Európai Közösség Gabonakeményítő-gyártóinak Szövetsége); – burgonyakeményítő: a tagállamok közleményei a 97/95/EK rendelet 20. cikke szerint, a kvótákon kívüli termelést, különösen a 97/95/EK rendeletben megállapított gyártási veszteséget nem meghaladó egyes gyártási veszteségeket is beleértve. |

A gabona- és burgonyakeményítő-gyártás növekedése a Közösségen belül 1998/1999 óta évente átlagban 2 százalékot ért el, elsősorban a búzakeményítő javára; mivel a kvótarendszer a burgonyakeményítő előállítását korlátozza, az összes keményítőtartalmú termékekből a burgonyakeményítő aránya körülbelül 20 százalékra csökken.

7. Javaslat

A 2001-ben elkészített utolsó jelentés óta történt fontosabb fejleményeket és azok hatásait figyelembe kell venni, különösen:

- a közös agrárpolitika (KAP) reformját és a leválasztás hatását a különböző ágazatokra az alkalmazás szabályai szerint;

- az Európai Unió (EU) bővítését és annak a termelésre gyakorolt hatását a jelenlegi rendszerek keretében.

Az első hatásokat csak egy vagy két év múlva lehet majd felmérni.

Az első eredményekre várva és e jelentés fényében, különösen a burgonya- és a gabonakeményítő piacának egyensúlyára tekintettel a Bizottság a 2004/2005-ös gazdasági év kvótáinak két éves időszakra (2005/2006 és 2006/2007-es gazdasági év) történő meghosszabbítását javasolja.

* *

*

Főbb közösségi rendeletek

(az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában történt kihirdetés adataival)

Közvetlen kifizetés és leválasztás |

A Tanács 1782/2003/EK rendelete | (HL L 270., 2003.10.21., 1. o.) |

A Bizottság 2237/2003/EK rendelete | (HL L 339., 2003.12.24., 52. o.) |

2004. június 30-ig: |

A Tanács 1766/92/EGK rendelete | (HL L 181., 1992.7.1., 21. o.) |

Burgonyakeményítő |

A Tanács 1868/94/EGK rendelete | (HL L 197., 1994.7.30., 4. o.) |

A Bizottság 2235/2003/EK rendelete | (HL L 339., 2003.12.24., 36. o.) |

A Bizottság 2236/2003/EK rendelete | (HL L 339., 2003.12.24., 45. o.) |

2004. június 30-ig: |

A Bizottság 97/95/EGK rendelete | (HL L 16., 1995.1.24., 3. o.). |

MELLÉKLET

A. táblázat A burgonyakeményítő-gyártás alakulása a kvótarendszer keretében (1)

1 000 tonnában

GYÁRTÁS | 1998/1999 | 1999/2000 | 2000/2001 | 2001/2002 | 2002/2003 | 2003/2004 |

Dánia | 173,6 | 177,0 | 180,2 | 168,8 | 166,8 | 161,4 |

Németország | 627,6 | 663,2 | 698,2 | 619,9 | 630,2 | 515,6 |

Spanyolország | – | – | – | – | – | – |

Franciaország | 271,7 | 305,6 | 274,2 | 217,4 | 271,6 | 253,8 |

Hollandia | 431,8 | 505,2 | 528,4 | 443,7 | 458,6 | 401,3 |

Ausztria | 45,5 | 44,0 | 48,1 | 43,6 | 40,1 | 31,9 |

Finnország | 44,5 | 50,6 | 54,5 | 51,9 | 55,8 | 39,0 |

Svédország | 65,8 | 59,2 | 66,1 | 55,7 | 61,5 | 58,9 |

(1) az 1868/94/EK és a 97/95/EK rendeletek meghatározása szerint, a maximum 5 százalékos rugalmasságot beleértve, az exportvisszatérítés nélkül exportált mennyiségek kivételével. Forrás: a tagállamok közleményei a 97/95/EK rendelet 20. cikke szerint. |

B táblázat A burgonyakeményítő-gyártás rögzített kvótáinak alakulása

1 000 tonnában

Az 1868/94/EGK rendelet módosításai | 1284/98/EK rendelet | Agenda 2000 –1252/1999/EK rendelet | 962/2002/EK rendelet | csatlakozási okmány |

KVÓTÁK | 1998/99, 1999/2000, (és 2000/01) | 2000/01 | 2001/02 | 2002/03, 2003/04 és 2004/05 | 2004/05 |

Dánia | 178,5 | 173,4 | 168,2 | 168,2 |

Németország | 696,3 | 676,7 | 656,3 | 656,3 |

Spanyolország | 2,0 | 2,0 | 1,9 | 1,9 |

Franciaország | 281,5 | 273,6 | 265,4 | 265,4 |

Hollandia | 538,3 | 523,2 | 507,4 | 507,4 |

Ausztria | 49,1 | 48,4 | 47,7 | 47,7 |

Finnország | 54,8 | 54,0 | 53,2 | 53,2 |

Svédország | 63,9 | 63,0 | 62,1 | 62,1 |

ÖSSZESEN EU-15 | 1 864,304 | 1 814,237 | 1 762,148 | 1 762,148 |

Cseh Köztársaság | 33,7 |

Észtország | 0,3 |

Lettország | 5,8 |

Litvánia | 1,2 |

Lengyelország | 145,0 |

Szlovákia | 0,7 |

ÖSSZESEN EU-10 | 186,613 |

EU-25 összkvóta 2004/2005-ben: 1 948 761 tonna. Referencia: a csatlakozási okmány által módosított 1868/94/EK tanácsi rendelet |

2004/0269 (CNS)

Javaslat

A TANÁCS RENDELETE

a burgonyakeményítő előállítására vonatkozó kvótarendszer létrehozásáról szóló 1868/94/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 36. és 37. cikkére,

tekintettel a Bizottság[9] javaslatára,

tekintettel az Európai Parlament[10] véleményére,

tekintettel a Európai Gazdasági és Szociális Bizottság[11] véleményére,

mivel:

(1) A burgonyakeményítőt termelő tagállamok esetében a 2002/2003-as, 2003/2004-es és a 2004/2005-ös gazdasági évre az 1868/94/EK rendelet 2. cikke[12] rögzíti a burgonyakeményítőre vonatkozó kvótákat.

(2) Az 1868/94/EK rendelet 3. cikkének (2) bekezdése szerint, a Tanács részére készített bizottsági jelentés alapján, háromévenként kell felosztani a kvótákat a termelő tagállamok között. Ebben a vonatkozásban tekintetbe kell venni a közös agrárpolitika újkeletű fejlődését és a Közösséghez 2004. május 1-jével csatlakozott tagállamok termelését, és e tényezőknek az ágazatra gyakorolt első hatásaira várva a 2004/2005-ös gazdasági évben fennálló kvótákat legfeljebb két éves időszakra meg kell hosszabbítani.

(3) A termelő tagállamok saját kvótáikat kétéves időtartamra osztják fel a burgonyakeményítő-gyártók között, a 2004/2005-ös gazdasági évre elfogadott kvóták alapján.

(4) A 2004/2005-ös gazdasági évben rendelkezésre álló alkvótákon felül felhasznált mennyiségeket az 1868/94/EK rendelet 6. cikke (2) bekezdésével összhangban le kell vonni a 2005/2006-os gazdasági évre meghatározott kvótából.

(5) Az 1868/94/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1868/94/EGK rendelet 2. és 3. cikke helyébe a következő szöveg lép:

" 2. cikk

1. A burgonyakeményítő-gyártó tagállamok részére a 2005/2006-os és a 2006/2007-es gazdasági évre a melléklet szerinti kvóták kerülnek kiosztásra.

2. Minden, a mellékletben említett termelő tagállam az egyes gyártóknak a 2004/2005-ös gazdasági évre rendelkezésre álló alkvóták arányában, a (2) bekezdés alkalmazására is figyelemmel osztja szét az említett kvótát a burgonyakeményítő-gyártók között, a 2005/2006-os és a 2006/2007-es gazdasági évben történő felhasználásra.

Az egyes termelőknek a 2005/2006-os gazdasági évben rendelkezésére álló alkvótákat a 6. cikk (2) bekezdésével összhangban a 2004/2005-ös gazdasági év során a kvótán felül felhasznált minden mennyiség figyelembevételével kell kiigazítani.

3. cikk

1. A Bizottság legkésőbb 2006. szeptember 30-án jelentést nyújt be a Tanácsnak a kvóta Közösségen belüli kiosztásáról, és ahhoz megfelelő javaslatokat csatol. A jelentésnek figyelembe kell vennie a burgonyatermelőknek teljesített kifizetésekben bekövetkező esetleges változásokat, valamint a burgonya- és gabonakeményítő piacok fejleményeit.

2. A Tanács – a Szerződés 37. cikke alapján eljárva – legkésőbb 2006. december 31-én e cikk (1) bekezdésében említett jelentés alapján határoz a Bizottság megfelelő javaslatairól.

3. A tagállamok legkésőbb 2007. január 31-én értesítik az érintetteket az ágazatra vonatkozó szabályokról."

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Uni ó Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.

Rendelkezéseit 2005. július 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.

a Tanács részéről

az elnök

MELLÉKLET

Kvóták a 2005/2006-os és a 2006/2007-es gazdasági évre

(tonnában) |

Cseh Köztársaság | 33 660 |

Dánia | 168 215 |

Németország | 656 298 |

Észtország | 250 |

Spanyolország | 1 943 |

Franciaország | 265 354 |

Lettország | 5 778 |

Litvánia | 1 211 |

Hollandia | 507 403 |

Ausztria | 47 691 |

Lengyelország | 144 985 |

Szolovákia | 729 |

Finnország | 53 178 |

Svédország | 62 066 |

Összesen | 1 948 761 |

FICHE FINANCIÈRE |

1. | LIGNES BUDGÉTAIRES: 05 02 01 03 05 02 03 15 05 02 12 02 | CRÉDITS APB 2005: 47 Mio EUR 195 Mio EUR 1 394 Mio EUR |

2. | INTITULÉ DE LA MESURE: Règlement du Conseil modifiant le règlement (CE) n° 1868/94 instituant un régime de contingentement pour la production de fécule de pomme de terre. |

3. | BASE JURIDIQUE: Articles 36 et 37 du traité |

4. | OBJECTIFS DE LA MESURE: Répartir le contingent entre les Etats membres producteurs de fécule de pomme de terre pour les campagnes 2005/06 et 2006/07. |

5. | INCIDENCES FINANCIÈRES | PÉRIODE DE 12 MOIS (Mio EUR) | EXERCICE EN COURS 2004 (Mio EUR) | EXERCICE SUIVANT 2005 (Mio EUR) |

5.0 | DÉPENSES A LA CHARGE – DU BUDGET DES CE (RESTITUTIONS/INTERVENTIONS) – DES BUDGETS NATIONAUX – D'AUTRES SECTEURS | – | – |

5.1 | RECETTES – RESSOURCES PROPRES DES CE (PRÉLÈVEMENTS / DROITS DE DOUANE) – SUR LE PLAN NATIONAL |

2006 | 2007 | 2008 | 2009 |

5.0.1 | PRÉVISIONS DES DÉPENSES | 203,1 | 167,5 | – | – |

5.1.1 | PRÉVISIONS DES RECETTES |

5.2 | MODE DE CALCUL: |

en Mio € | 2006 | 2007 | explications |

Prime féculière | 43,4 | 43,4 |

UE 25 | 43,4 | 43,4 | =1 948 761 t x 22,25 €/t |

Aide aux pommes de terre | 159,7 | 124,1 |

UE 15 | 153,5 | 116,9 | voir observations |

UE 10 | 6,2 | 7,2 | = taux de phasing-in x 186 613 t x 110,54 €/t |

TOTAL | 203,1 | 167,5 |

6.0 | FINANCEMENT POSSIBLE PAR CRÉDITS INSCRITS AU CHAPITRE CONCERNÉ DU BUDGET EN COURS D'EXÉCUTION | OUI / NON |

6.1 | FINANCEMENT POSSIBLE PAR VIREMENT ENTRE CHAPITRES DU BUDGET EN COURS D'EXÉCUTION | OUI / NON |

6.2 | NÉCESSITÉ D'UN BUDGET SUPPLÉMENTAIRE | OUI / NON |

6.3 | CRÉDITS A INSCRIRE DANS LES BUDGETS FUTURS | OUI / NON |

OBSERVATIONS: Dès qu’un Etat membre appliquera le paiement unique (cf. déclaration des Etats), 40 % de l’aide aux pommes de terre féculières sera découplée, seuls les 60 % restants couplés ont un impact financier. Pour l’UE 10, il est fait l’hypothèse que le régime de paiement unique à la surface, calculé une fois par an, est maintenu jusqu’en 2008. |

[1] HL L 197., 1994.7.30., 4. o. A legutóbb az 1782/2003/EK rendelettel (HL L 270., 2003.10.21., 1. o.) módosított rendelet.

[2] Lásd a 43. cikket és az 1782/2003/EK rendelet VII. mellékletét.

[3] A Tanács 1782/2003/EK rendelete a közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról (HL L 270., 2003.10.21., 1. o.).

[4] Az 1782/2003/EK rendelet 71. cikke szerint.

[5] A Bizottság 2235/2003/EK rendelete a burgonyakeményítő-gyártás tekintetében a 1782/2003/EK és 1868/94/EK tanácsi rendeletek alkalmazása közös részletes szabályainak megállapításáról (HL L 339., 2003.12.24., 36. o.).

[6] A Bizottság 2236/2003/EK rendelete a burgonyakeményítő-gyártásra vonatkozó kvótarendszer létrehozásáról szóló 1868/94/EK tanácsi rendelet alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról (HL L 339., 2003.12.24., 45. o.).

[7] A Bizottság 2237/2003/EK rendelete a közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról szóló 1782/2003/EK tanácsi rendelet IV. címében meghatározott egyes támogatási rendszerek alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról (HL L 339., 2003.12.24., 52. o.).

[8] – COM(1997) 576 végleges, 1997.11.11. az 1998/1999, 1999/2000 és 2000/2001-es kvótákról,

– COM(2001) 677 végleges, 2001.11.16., a 2002/2003, 2003/2004 és 2004/2005-ös kvótákról.

[9] HL C […]., […], […]. o.

[10] HL C […]., […], […]. o.

[11] HL C […]., […], […]. o.

[12] HL L 197., 1994.7.30., 4. o. Utóljára a 2003 évi csatlakozási okmánnyal módosított rendelet.