P6_TC1-COD(2004)0159

Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2005. szeptember 28-án került elfogadásra a befektetési vállalkozások és hitelintézetek tőkemegfeleléséről szóló 2006/…/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (átdolgozás)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 47. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [1],

tekintettel az Európai Központi Bank véleményére [2],

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően [3],

mivel:

(1) A befektetési vállalkozások és hitelintézetek tőkemegfeleléséről szóló, 1993. március 15-i 93/6/EGK tanácsi irányelvet [4] több alkalommal és jelentős mértékben módosították. Mivel most az irányelv további módosítása vált szükségessé, annak szövegét az áttekinthetőség érdekében át kell dolgozni.

(2) A pénzügyi eszközök piacairól szóló, 2004. április 21-i 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv [5] egyik célkitűzése, hogy a saját tagállamuk illetékes hatóságai által engedélyezett és e hatóságok által felügyelt befektetési vállalkozások számára lehetővé tegye fióktelepek létrehozását és a szabad szolgáltatásnyújtást más tagállamokban. Az említett irányelv ennek megfelelően rendelkezik a befektetési vállalkozások működésének engedélyezésére és üzleti tevékenységének folytatására vonatkozó szabályok összehangolásáról.

(3) A 2004/39/EK irányelv azonban nem határoz meg közös előírásokat a befektetési vállalkozások szavatoló tőkéjével kapcsolatban, nem határozza meg ezen vállalkozások indulótőkéjének összegét, továbbá nem határoz meg közös kereteket az ezen vállalkozások által viselt kockázatok figyelemmel kísérésére.

(4) Helyénvaló az olyan, elengedhetetlen mértékű harmonizáció megvalósítása, amely szükséges és elégséges ahhoz, hogy biztosítsa az engedélyezés és a prudenciális felügyeleti rendszerek kölcsönös elismerését; a belső pénzügyi piac keretében a kölcsönös elismerés megvalósításához intézkedéseket kell megállapítani a befektetési vállalkozások szavatoló tőkéje meghatározásának összehangolására, indulótőkéjük összegének meghatározására, valamint közös keretek létrehozására a befektetési vállalkozások által viselt kockázatok figyelemmel kísérésére.

(5) Mivel ezen irányelv célját, nevezetesen a befektetési vállalkozásokra és a hitelintézetekre vonatkozó tőkemegfelelési követelmények, valamint az ezek kiszámítására és prudenciális felügyeletére vonatkozó szabályok megállapítását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért az irányelv terjedelme és hatása miatt az közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében meghatározottak szerinti szubszidiaritás elvének megfelelően. Az e cikkben meghatározott arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e célkitűzés eléréséhez szükséges mértéket.

(6) Indokolt különböző összegű indulótőkét megállapítani azoktól a tevékenységektől függően, amelyeket a befektetési vállalkozások engedélyük alapján végezhetnek.

(7) Bizonyos feltételek mellett a már létező befektetési vállalkozásoknak meg kell engedni üzleti tevékenységük folytatását akkor is, ha az új befektetési vállalkozások számára előírt minimális indulótőke összegével nem rendelkeznek.

(8) A tagállamoknak az ezen irányelvben foglalt szabályoknál szigorúbbakat is megállapíthatnak.

(9) A belső piac zavartalan működése nemcsak jogi szabályozást tesz szükségessé, hanem a tagállamok illetékes hatóságai közötti szoros és rendszeres együttműködést, valamint a szabályozási és felügyeleti gyakorlat jelentősen megerősített konvergenciáját is.

(10) A Bizottság "A pénzpiac keretrendszerének megvalósítása: cselekvési terv" című, 1999. május 11-i közleménye felsorol számos olyan célkitűzést, amelyeket a pénzügyi szolgáltatások belső piacának kiteljesítése érdekében meg kell valósítani. Az Európai Tanács 2000. március 23– 24-i lisszaboni ülésén a cselekvési terv 2005-ig történő megvalósítását tűzte ki célul. A szavatoló tőkére vonatkozó rendelkezések átdolgozása a cselekvési terv lényeges elemét képezi.

(11) Mivel a befektetési vállalkozásoknak a kereskedési könyv szerinti üzleti tevékenységük vonatkozásában ugyanazok a kockázatai, mint a hitelintézeteknek, helyénvaló a hitelintézetek tevékenységének megkezdéséről és folytatásáról szóló, …-i 2006/…/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv [6] vonatkozó rendelkezéseit a befektetési vállalkozásokra is alkalmazni.

(12) A befektetési vállalkozások vagy hitelintézetek (a továbbiakban együttesen: "intézmények") szavatoló tőkéje az intézmények folyamatos működésének és a befektetők védelmének biztosítása érdekében szolgálhat az olyan veszteségek fedezésére, amelyeket nem ellensúlyoz megfelelő mértékű nyereség. A szavatolótőke fontos mércéül szolgál az illetékes hatóságok számára is, különösen az intézmények fizetőképességének felmérése során és egyéb prudenciális célok érvényesítésénél. Ezen túlmenően a belső piacon az intézmények, közvetlen versenyre lépnek egymással. Ezért a Közösség pénzügyi rendszerének erősítésére és a verseny torzulásának megakadályozására helyénvaló a szavatolótőkére vonatkozóan közös, alapvető előírásokat megállapítani.

(13) A (12) preambulumbekezdés céljára helyénvaló a szavatoló tőkének a 2006/…/EK irányelvben megállapított meghatározását alapul venni, és olyan kiegészítő külön szabályokról rendelkezni, amelyek figyelembe veszik a tőkekövetelményekkel kapcsolatos piaci kockázatok eltérő körét.

(14) A hitelintézetek tekintetében a különféle kockázatok felügyeletére és figyelemmel kísérésére a 2000/12/EK irányelv már megállapított közös előírásokat.

(15) E tekintetben a minimum tőkekövetelményekre vonatkozó rendelkezéseket más, olyan sajátos jogi eszközökkel együtt kell figyelembe venni, amelyek szintén az intézményekre vonatkozó alapvető felügyeleti technikák harmonizációját célozzák.

(16) Közös előírásokat kell meghatározni a hitelintézetek által viselt piaci kockázatokra, és kiegészítő kereteket kell biztosítani az intézmények által viselt kockázatok, különös tekintettel a piaci kockázatok, és még inkább a pozíciókockázatok, a partnerkockázat/elszámolási kockázatok és a devizaárfolyam-kockázatok felügyeletére.

(17) Rendelkezni kell a kereskedési könyv fogalmáról, amely tartalmazza a kereskedési céllal tartott értékpapír- és más pénzügyieszköz-pozíciókat, amelyek főként a piaci kockázatnak és a fogyasztóknak nyújtott bizonyos pénzügyi szolgáltatásokkal kapcsolatos kockázatnak vannak kitéve.

(18) Azon intézmények igazgatási terhének csökkentése céljából, amelyek kereskedési könyvvel kapcsolatos tevékenysége mind abszolút, mind relatív értelemben elhanyagolható, lehetőséget kell biztosítani ezen intézményeknek az ezen irányelvhez csatolt I. és II. mellékletben előírt követelmények helyett a 2006/…/EK irányelv alkalmazására.

(19) Az elszámolási/szállítási kockázat figyelemmel kísérésekor fontos figyelembe venni, hogy léteznek olyan rendszerek, amelyek hatékony védelmet nyújtanak az ilyen kockázatok csökkentésére.

(20) Az intézményeknek minden esetben meg kell felelniük ennek az irányelvnek a devizaárfolyam-kockázat fedezetét illetően, a teljes üzleti tevékenységükre vonatkozóan. Alacsonyabb tőkekövetelményt kell előírni az – akár statisztikailag alátámasztottan, akár kötelező érvényű kormányközi megállapodásoknak tulajdoníthatóan – egymáshoz szorosan kapcsolódó valutákhoz fűződő pozíciókra.

(21) Az árukereskedőkre vonatkozó tőkekövetelményeket, beleértve azokat az árukereskedőket is, akik jelenleg mentesülnek a 2004/39/EK irányelv követelményei alól, a fent említett mentesség felülvizsgálatával egyidejűleg adott esetben azon irányelv 65. cikkének (3) bekezdése szerint felül fogják vizsgálni.

(22) A gáz- és villamosenergia-piac liberalizációja mind gazdasági, mind politikai szempontból jelentős cél a Közösség számára. Ezért az ezeken a piacokon működő vállalatokra alkalmazandó tőkekövetelményeknek és egyéb felügyeleti szabályoknak arányosnak kell lenniük; ezenkívül nem akadályozhatják aránytalan mértékben a liberalizáció megvalósítását. E célkitűzéseket különösen a (21) preambulumbekezdésben említett felülvizsgálatok során kell figyelembe venni.

(23) Az intézmények üzleti tevékenységének egészére vonatkozó kamatlábkockázatot figyelemmel kísérő és ellenőrző belső rendszerek léte rendkívül fontos módját képezik az ilyen kockázatok csökkentésének. Következésképpen ezeket a rendszereket a illetékes hatóságoknak kell felügyelni.

(24) Mivel a 2006/…/EK irányelv nem hoz létre közös szabályokat az olyan tevékenységek nagykockázatainak felügyeletére és ellenőrzésére vonatkozóan, amelyek főként piaci kockázatoknak vannak kitéve, ezért helyénvaló ilyen szabályokat megállapítani.

(25) A működési kockázat az olyan intézményeket érintő jelentős kockázat, amelyeknek a szavatoló tőkéből kell biztosítani a fedezetet. Alapvetően fontos, hogy alternatív módszerek biztosításával figyelembe vételre kerüljön az EU-szintű intézmények sokfélesége.

(26) A 2006/…/EK irányelv kimondja a konszolidáció elvét. Nem állapít meg azonban közös szabályokat az elsősorban piaci kockázatoknak kitett tevékenységet folytató pénzügyi szervezetek konszolidációjára.

(27) Az egy csoporton belüli intézmények megfelelő szolvenciájának biztosítása érdekében alapvetően fontos az, hogy a minimum tőkekövetelményeket a csoport összevont alapú pénzügyi helyzete alapján alkalmazzák. Annak biztosítására, hogy a szavatolótőke megfelelő elosztásra kerüljön a csoporton belül és szükség szerint rendelkezésre álljon a befektetések védelmére, a minimum tőkekövetelményeket a csoporton belüli egyes intézményekre kell alkalmazni, amennyiben ezt a célkitűzést nem lehet eredményesen másként elérni.

(28) A 2006/…/EK irányelv nem alkalmazható a befektetési vállalkozásból vagy vállalkozásokból álló, de hitelintézetet magában nem foglaló csoportokra. Ezért közös keretről kell rendelkezni a befektetési vállalkozások konszolidált alapon történő felügyeletének bevezetéséhez.

(29) Az intézményeknek biztosítaniuk kell, hogy az olyan kockázatokra tekintettel, amelyek őket érintik, illetve érinthetik, megfelelő mennyiségű, minőségű és elosztású belső tőkével rendelkezzenek. Ennek megfelelően az intézményeknek stratégiával és eljárásokkal kell rendelkezniük belső tőkéjük megfelelőségének értékelésére és fenntartására.

(30) Az illetékes hatóságoknak értékelniük kell az intézmények szavatoló tőkéjének megfelelőségét tekintettel azokra a kockázatokra, amelyeknek az intézmények ki vannak téve.

(31) A banki szolgáltatások belső piacának zökkenőmentes működése érdekében az európai bankfelügyelők bizottságának hozzá kell járulnia ezen irányelv következetes alkalmazásához és a felügyeleti eljárások konvergenciájához az egész Közösség területén, és évente jelentést kell tennie a közösségi intézmények számára az elért előrehaladásról.

(32) Ahhoz, hogy a belső piac növekvő hatékonysággal működjön, alapvetően fontos, hogy jelentősen javuljon a konvergencia az összehangolt közösségi jogszabályok rendelkezéseinek végrehajtása és alkalmazása között.

(33) Ugyanezen oknál fogva és annak biztosítása érdekében, hogy a több tagállamban tevékenységet folytató közösségi intézményekre az egyes tagállamok illetékes engedélyezési és felügyeleti hatóságai folyamatos feladatainak eredményeként ne háruljanak aránytalan terhek, alapvetően fontos az illetékes hatóságok közötti együttműködés jelentős javítása. Ebben az összefüggésben meg kell erősíteni az összevont felügyeletet ellátó hatóság szerepét.

(34) Annak érdekében, hogy a belső piac egyre hatékonyabban működjön és az uniós polgárok számára biztosítva legyen a megfelelő szintű átláthatóság, szükséges, hogy az illetékes hatóságok oly módon hozzák nyilvánosságra ezen irányelv követelményei végrehajtásának módozatát, ami lehetővé teszi az érdemi összehasonlítást.

(35) A piaci fegyelem erősítése, valamint az intézmények arra való ösztönzése érdekében, hogy javítsák piaci stratégiájukat, kockázatellenőrzésüket és belső irányítási szervezetüket, rendelkezni kell az intézmények megfelelő nyilvánosságra hozatali folyamatairól.

(36) Az irányelv végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskör gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal [7] összhangban kell elfogadni.

(37) A pénzügyi szolgáltatásokról szóló jogszabályok végrehajtásáról szóló, 2002. február 5-i állásfoglalásában [8] az Európai Parlament kérte, hogy a Parlament és a Tanács egyenlő szerepet játsszon a Bizottság végrehajtási hatásköre gyakorlásának felügyeletében, annak érdekében, hogy ez tükrözze az EK-Szerződés 251. cikke értelmében a Parlamentre ruházott jogalkotási jogkört. Ugyanazon a napon a Parlament előtt tett ünnepélyes nyilatkozatában a Bizottság elnöke támogatta ezt a kérést. 2002. december 11-én a Bizottság beterjesztett egy az 1999/468/EK határozat módosításáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatot, amelyet a a 2004. április 22-i javaslat módosított. Az Európai Parlament úgy véli, hogy ez a javaslat nem őrzi meg jogalkotási előjogait. Az Európai Parlament véleménye szerint lehetőséget kell adni az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak arra, hogy egy meghatározott időn belül értékelhesse a végrehajtási jogkörök Bizottságra való átruházását. Ezért helyénvaló azon időtartam korlátozása, amelyen belül a Bizottság végrehajtási intézkedéseket fogadhat el.

(38) Az Európai Parlamentnek a módosítások és végrehajtási intézkedések tervezetének első átadásától kezdve három hónapot kell biztosítani azok megvizsgálására és véleményalkotásra. Sürgős és megfelelően indokolt esetben ugyanakkor lehetővé kell tenni ezen időszak lerövidítését. Amennyiben ezen időtartam alatt az Európai Parlament állásfoglalást fogad el, a Bizottságnak újra meg kell vizsgálnia a módosítások vagy intézkedések tervezetét.

(39) A piaci zavarok elkerülése és a szavatolótőke általános szintjének folyamatos biztosítása érdekében, helyénvaló különleges átmeneti szabályokról rendelkezni.

(40) Ez a rendelet összhangban áll az alapvető jogokkal, valamint figyelembe veszi különösen az Európai Unió alapjogi chartája által elismert elveket, mint a közösségi jog általános elveit.

(41) Az ezen irányelv nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozó kötelezettségnek azokra a rendelkezésekre kell szorítkoznia, amelyek a korábbi irányelvekhez képest lényegi módosítást képviselnek. A változatlan rendelkezések átültetésére vonatkozó kötelezettség a korábbi irányelvek értelmében merül fel.

(42) Ez az irányelv nem sértheti a VIII. melléklet B. részében felsorolt irányelvek nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozó határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségeket,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

I. FEJEZET

TÁRGY, HATÁLY ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

1. szakasz

Tárgy és hatály

1. cikk

(1) Ez az irányelv megállapítja a befektetési vállalkozásokra és a hitelintézetekre vonatkozó tőkemegfelelési követelményeket, valamint az ezek kiszámítására és prudenciális felügyeletére vonatkozó szabályokat. A tagállamok ezen irányelv követelményeit a 3. cikkben meghatározott befektetési vállalkozásokra és hitelintézetekre alkalmazzák.

(2) A tagállamok további, illetve szigorúbb követelményeket támaszthatnak az általuk engedélyezett befektetési vállalkozásokkal és hitelintézetekkel szemben.

2. cikk

(1) Ezen irányelv 18., 20., 22–32., 34. és 39. cikkére figyelemmel a 2006/…/EK irányelv 68–73. cikke értelemszerűen alkalmazandó a befektetési vállalkozásokra.. A 2006/…/EK irányelv 70–72. cikkének a befektetési vállalkozásokra való alkalmazásakor az egy tagállamban működő hitelintézeti anyavállalatra való hivatkozásokat egy tagállamban működő befektetési anyavállalatra való hivatkozásként, az EU-szintű hitelintézeti anyavállalatra való hivatkozásokat pedig az EU-szintű befektetési anyavállalatokra való hivatkozásként kell értelmezni.

Amennyiben egy hitelintézetnek az anyavállalata egy befektetési anyavállalat valamelyik tagállamban, akkor kizárólag erre a befektetési anyavállalatra vonatkoznak a 2006/…/EK irányelv 71–73. cikke szerinti konszolidált felügyeleti követelmények.

Amennyiben egy befektetési vállalkozásnak az anyavállalata egy hitelintézeti anyavállalat valamelyik tagállamban, akkor kizárólag erre a hitelintézeti anyavállalatra vonatkoznak a 2006/…/EK irányelv 71–73. cikke szerinti konszolidált felügyeleti követelmények.

Amennyiben egy pénzügyi holdingtársaságnak hitelintézet és befektetési vállalkozás is leányvállalata, a hitelintézetre a követelmények a pénzügyi holdingtársaság összevont pénzügyi helyzete alapján alkalmazandók.

(2) Amikor valamely, az (1) bekezdés hatálya alá tartozó csoport tagjai között nincs hitelintézet, a 2006/…/EK irányelvet kell alkalmazni, a következőkre is figyelemmel:

a) ahol az irányelv "hitelintézeteket" említ, ott "befektetési vállalkozásokat" kell érteni;

b) ahol a 2006/…/EK irányelv 125. cikke és 104. cikkének (2) bekezdése azon irányelv egyéb cikkeit említi, ott a 2004/39/EK irányelvet kell érteni;

c) a 2006/…/EK irányelv 39. cikkének (3) bekezdése szempontjából az európai bankbizottságra történő hivatkozáson a Tanácsra és a Bizottságra történő hivatkozást kell érteni; és

d) a 2006/…/EK irányelv 140. cikkének (1) bekezdésétől eltérve, amennyiben egy csoport tagjai között nincs hitelintézet, azon cikk első mondata helyébe a következő rendelkezés lép: "Ha valamely befektetési vállalkozás, pénzügyi holdingtársaság vagy vegyes tevékenységű holdingtársaság egy vagy több olyan leányvállalatot ellenőriz, amely biztosítótársaság, az illetékes hatóságok és a biztosítási vállalkozások felügyeletének közfeladatával megbízott hatóságok szorosan együttműködnek egymással".

2. szakasz

Fogalommeghatározások

3. cikk

(1) Ezen irányelv alkalmazásában:

a) "hitelintézet": a 2006/…/EK irányelv 4. cikkének (1) bekezdésében meghatározott hitelintézet;

b) b) "befektetési vállalkozás": a 2004/39/EK irányelv 4. cikkének (1) bekezdése első albekezdésében meghatározott minden olyan intézet, amely az azon irányelv által előírt követelmények hatálya alá tartozik, kivéve:

i. a hitelintézeteket;

ii. a p) pontban meghatározott helyi vállalkozásokat; és

iii. azokat a vállalkozásokat, amelyek tevékenységi engedélye csak befektetési tanácsadási szolgáltatás nyújtására és/vagy ügyfélmegbízások fogadására és továbbítására terjed ki, anélkül, hogy birtokába jutnának az ügyfeleik tulajdonát képező készpénznek vagy értékpapírnak, és amelyek ebből kifolyólag nem kerülhetnek adós pozícióba az ügyfeleikkel szemben;

c) "intézmények": a hitelintézetek és a befektetési vállalkozások;

d) "elismert harmadik országbeli befektetési vállalkozások": az olyan vállalkozások, amelyek teljesítik a következő feltételeket:

i. olyan vállalkozások, amelyekre, ha azokat a Közösségen belül alapították volna, kiterjedne a befektetési vállalkozás meghatározása;

ii. olyan vállalkozások, amelyek harmadik országban működési engedéllyel rendelkeznek; és

iii. olyan vállalkozások, amelyek olyan prudenciális szabályoknak a hatálya alá tartoznak és felelnek meg, amelyeket az illetékes hatóságok legalább olyan szigorúnak tartanak, mint az ezen irányelvben megállapítottak;

e) "pénzügyi eszközök": az olyan szerződések, amelyek egy fél vonatkozásában pénzeszközt, egy másik fél vonatkozásában pedig pénzügyi kötelezettséget vagy tulajdonjogot megtestesítő értékpapírt eredményeznek;

f) "tagállami befektetési vállalkozás anyavállalat": az olyan befektetési vállalkozás, amelynek leányvállalata intézmény vagy pénzügyi intézmény, vagy amelynek ilyen szervezetben részesedése van, és amely nem leányvállalata egy ugyanabban a tagállamban engedélyezett másik intézménynek vagy ugyanabban a tagállamban létrehozott pénzügyi holdingtársaságnak;

g) "EU-szintű befektetési vállalkozás anyavállalat": az olyan tagállami anyavállalat, amely nem leányvállalata bármely tagállamban engedélyezett másik intézménynek vagy bármely tagállamban létrehozott pénzügyi holdingtársaságnak;

h) "tőzsdén kívüli (OTC) származtatott ügyletek": a 2006/…/EK irányelv IV. mellékletében szereplő jegyzékbe tartozó tételek, kivéve, amelyekhez az azon irányelv III. melléklete 2. részének 6. pontja értelmében nulla kitettségi értéket rendelnek;

i) "szabályozott piac": a 2004/39/EK irányelv 4. cikkének (1) bekezdése 14. pontjában meghatározott piac;

j) "átváltható értékpapír": az olyan értékpapír, amely birtokosának választása szerint átváltható más értékpapírra;

k) "opciós utalvány": az olyan értékpapír, amely jogot biztosít a birtokosának, hogy meghatározott áron, alapul szolgáló eszközt vásároljon a lejárati napig vagy napon, és amelynek a teljesítése történhet magának az alapul szolgáló eszköznek az átadásával vagy készpénzfizetéssel;

l) "készletfinanszírozás": az olyan pozíciók, amelyeknél a tényleges árukészletet határidőre értékesítették, és a finanszírozás költségét a határidős értékesítés időpontjáig zárolták;

m) "repó-" és "fordított repó-ügylet": minden olyan megállapodás, amely az intézmény vagy a másik fél értékpapírjainak vagy áruinak, vagy az értékpapírok vagy az áruk tulajdonjogához fűződő garantált jogainak átruházásáról rendelkezik, – amennyiben e garanciát olyan elfogadott tőzsde bocsátja ki, amely az értékpapírokhoz vagy az árukhoz fűződő jogokkal rendelkezik, és a megállapodás nem teszi lehetővé az intézmény számára, hogy az adott értékpapírt vagy árut adott időpontban egyszerre több félnek ruházza át vagy adja biztosítékul – az átruházó meghatározott áron, meghatározott vagy meghatározandó jövőbeli időpontban történő visszavásárlási kötelezettsége mellett; a megállapodás az értékpapírokat, illetve árukat eladó intézmény szempontjából visszavásárlási megállapodásnak, az értékpapírokat megvásárló intézmény szempontjából fordított visszavásárlási megállapodásnak tekintendő;

n) "értékpapír- vagy árukölcsönzés", valamint "értékpapír- vagy áru-kölcsönvétel": minden olyan tranzakció, amelynek során az intézmény vagy a másik fél értékpapírokat vagy árukat ruház át megfelelő ügyleti biztosíték ellenében, azzal a kötelezettségvállalással, hogy a kölcsönbe vevő azonos értékpapírokat, illetve árukat fog visszaadni valamely jövőbeli vagy a kölcsönbe adó által meghatározott időpontban; a tranzakció az értékpapírokat vagy árukat átruházó intézmény szempontjából értékpapír- vagy árukölcsönzésnek, annak az intézménynek a szempontjából pedig, amelyre az értékpapírokat vagy árukat átruházzák, értékpapír- vagy árukölcsönvételnek tekintendő;

o) "klíringtag": a tőzsdének vagy az elszámolóháznak az a tagja, amelynek közvetlen szerződéses kapcsolata van a központi szerződő féllel (aki garantálja a műveletek elvégzését);

p) "helyi vállalkozás": az olyan vállalkozás, amely saját számlájára köt ügyleteket pénzügyi határidős vagy opciós vagy egyéb származtatott eszköz-piacokon, valamint készpénzpiacokon a származtatott pozíciók fedezésének kizárólagos céljával, vagy amely azon piacok más tagjainak megbízásából köt ügyleteket, és ugyanezen piacok klíringtagjai garantálják, ahol az ilyen vállalkozások által kötött szerződések teljesítésének biztosítására a felelősséget ugyanazoknak a piacoknak a klíringtagjai vállalják ;

q) "delta-tényező": az opció árában az annak alapjául szolgáló eszköz árfolyamában bekövetkezett kismértékű változás hatására várható változás;

r) "szavatoló tőke": a 2006/…/EK irányelvben [9] meghatározott szavatoló tőke; és

s) "tőke": a szavatoló tőke.

Az összevont alapú felügyeletre történő alkalmazása szempontjából a "befektetési vállalkozás" fogalma kiterjed a harmadik országbeli befektetési vállalkozásokra.

Az e) pont alkalmazásában a pénzügyi eszközök tartalmazzák mind az elsődleges pénzügyi eszközöket vagy készpénzt, mind a származtatott pénzügyi eszközöket, amelyek értéke az alapul szolgáló pénzügyi eszköz árából vagy egyéb, indexből vagy árfolyamból vagy egyéb eszköz árából származik, és magában foglalja legalább a 2004/39/EK irányelv I. mellékletének C. szakaszában meghatározott eszközöket.

(2) Az "anyavállalat", "leányvállalat", "vagyonkezelő társaság" és "pénzügyi intézmény" fogalma kiterjed a 2006/…/EK irányelv 4. cikkében ekként meghatározott vállalkozásokra .

A "pénzügyi holdingtársaság", a "tagállami pénzügyi holding társaság anyavállalat", az "EU-szintű pénzügyi holding társaság anyavállalat" és a "kiegészítő szolgáltatásokat nyújtó vállalkozás" fogalma kiterjed a 2006/…/EK irányelv 4. cikkében meghatározottak szerinti vállalkozásokra, kivéve ahol az irányelv hitelintézeteket említ, ott intézményeket kell érteni.

(3) A 2006/…/EK irányelvnek a 2. cikk (1) bekezdésének hatálya alá tartozó, hitelintézeteket nem tartalmazó csoportokra történő alkalmazása céljából az alábbi meghatározásokat kell alkalmazni:

a) "pénzügyi holdingtársaság": olyan pénzügyi intézmény, amelynek leányvállalatai kivétel nélkül vagy alapvetően befektetési vállalkozások vagy olyan egyéb pénzügyi intézmények, amelyek közül legalább egy befektetési vállalkozásnak minősül, és amely a pénzügyi konglomerátumhoz tartozó hitelintézetek, biztosítóintézetek és befektetési vállalkozások kiegészítő felügyeletéről szóló, 2002. december 16-i 2002/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv értelmében nem minősül vegyes pénzügyi holdingtársaságnak;

b) "vegyes tevékenységű holdingtársaság": olyan anyavállalat, amely a 2002/87/EK irányelv értelmében nem minősül pénzügyi holdingtársaságnak, befektetési vállalkozásnak vagy vegyes pénzügyi holdingtársaságnak, és amelynek leányvállalatai közül legalább egy befektetési vállalkozásnak minősül; és

c) "illetékes hatóságok": azok a nemzeti hatóságok, amelyeket törvényi vagy rendeleti rendelkezések hatalmaznak fel a befektetési vállalkozások felügyeletére.

II. FEJEZET

INDULÓTŐKE

4. cikk

Ezen irányelv alkalmazásában az indulótőke magában foglalja a 2006/…/EK irányelv 57. cikkének a) és b) pontjában hivatkozott tételeket.

5. cikk

1) 125000 EUR indulótőkével kell rendelkezniük azoknak a befektetési vállalkozásoknak, amelyek saját számlájukra nem kötnek ügyleteket semmilyen pénzügyi eszközzel, és nem jogosultak pénzügyi eszközök jegyzési garancia-vállalására a kibocsátás átvételére irányuló kötelezettségvállalás alapján, de az ügyfelek pénzével és/vagy értékpapírjaival rendelkeznek, és a következő szolgáltatások valamelyikét (egyet vagy többet) nyújtják:

a) pénzügyi eszközökre vonatkozó ügyfél-megbízások fogadása és továbbítása;

b) befektetők pénzügyi eszközökre vonatkozó megbízásainak teljesítése; vagy

c) pénzügyi eszközökből álló egyedi befektetési portfóliók kezelése.

(2) Az illetékes hatóságok engedélyezhetik azoknak a befektetési vállalkozásoknak, amelyek a befektetők pénzügyi eszközeire vonatkozó megbízásait teljesítik, hogy saját számlájukon ilyen eszközöket tartsanak, amennyiben az alábbi feltételek teljesülnek:

a) az ilyen pozíciók csak abból származnak, hogy a vállalkozás a befektetők megrendeléseit nem tudta pontosan összepárosítani;

b) az összes ilyen pozíció teljes piaci értéke a vállalkozás indulótőkéjének maximum 15 %-a;

c) a vállalkozás megfelel a 18., 20. és 28. cikkben megállapított követelményeknek; és

d) ezek a pozíciók jellegüket tekintve esetlegesek, ideiglenesek, és szigorúan az adott tranzakció elvégzéséhez szükséges időszakra korlátozódnak.

A kereskedési könyvben nem szereplő pénzügyi eszköz-pozíciók birtoklása a szavatoló tőke befektetése céljából nem minősül ügyletkötésnek az (1), illetve a (3) bekezdés értelmében.

(3) A tagállamok az (1) bekezdésben említett összeget 50000 euróra csökkenthetik, ha a vállalkozás nem jogosult az ügyfelek pénzével vagy értékpapírjaival rendelkezni, saját számlára ügyleteket kötni vagy jegyzési garanciavállalást végezni a kibocsátás átvételére irányuló kötelezettségvállalás alapján.

6. cikk

A helyi vállalkozásoknak, amennyiben kihasználják a 2004/39/EK irányelv 31. vagy 32. cikkében megállapított letelepedés és a szolgáltatásnyújtás szabadságát, 50000 EUR indulótőkével kell rendelkezniük.

7. cikk

A 3. cikk b) pontjának iii. alpontjában említett vállalkozások az alábbi biztosítéki formák valamelyikével rendelkeznek:

a) 50000 EUR indulótőke;

b) a Közösség egész területére kiterjedő szakmai felelősségbiztosítás vagy egyéb hasonló, szakmai gondatlanságból származó felelősséggel szembeni szavatosság, amelynek értéke követelésenként legalább 1000000 EUR, a követelések összességére pedig évente 1500000 EUR; vagy

c) az indulótőke és szakmai felelősségbiztosítás olyan ötvözése, amely az a) vagy a b) pontban említett fedezetnek megfelelő szintet biztosít.

A Bizottság az Eurostat által közzétett európai fogyasztói árindexben bekövetkezett változások figyelembevétele céljából rendszeresen felülvizsgálja az első albekezdésben említett összegeket a biztosításközvetítésről szóló, 2002. december 9-i 2002/92/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 4. cikkének (7) bekezdése értelmében végzett kiigazításoknak megfelelően és azokkal egyidőben.

8. cikk

Amennyiben a 3. cikk b) pontjának iii. alpontjában említett vállalkozás a 2002/92/EK irányelv értelmében is bejegyzett, úgy azon irányelv 4. cikke (3) bekezdésének is meg kell felelnie, valamint rendelkeznie kell az alábbi biztosítéki formák egyikével:

a) 25000 EUR indulótőke;

b) a Közösség egész területére kiterjedő szakmai felelősségbiztosítás vagy egyéb hasonló, szakmai gondatlanságból származó felelősséggel szembeni szavatosság, amelynek értéke követelésenként legalább 500000 EUR, a követelések összességére vonatkozóan pedig évente 750000 EUR; és

c) az indulótőke és a szakmai felelősségbiztosítás olyan ötvözése, amely az a) vagy a b) pontban említett fedezetnek megfelelő szintet biztosít.

9. cikk

Az 5-8. cikkben említettektől eltérő egyéb befektetési vállalkozásoknak 730000 EUR indulótőkével kell rendelkezniük.

10. cikk

(1) Az 5. cikk (1) és (3) bekezdésétől, a 6. és a 9. cikktől eltérve a tagállamok továbbra is engedélyezhetik az 1995. december 31. előtt már létező olyan befektetési vállalkozásokat és a 6. cikk hatálya alá tartozó vállalkozásokat, amelyek szavatoló tőkéjének összege kevesebb, mint a indulótőkének az 5. cikk (1) és (3) bekezdésében, a 6. és a 9. cikkben meghatározott mértéke.

Az ilyen vállalkozások szavatoló tőkéjének összege nem csökkenhet az ezen irányelv szerinti értesítést követően kiszámított legmagasabb referenciaszint alá. E referenciaszint a kiszámítás időpontját megelőző hat hónapos időszak során számított szavatolótőke napi szintjének átlaga. A referenciaszintet mindig hathavonta, a megelőző időszakra vonatkozóan kell kiszámítani.

(2) Ha valamely, az (1) bekezdés hatálya alá tartozó vállalkozás irányítását a korábbitól eltérő természetes vagy jogi személy veszi át, e vállalkozás szavatoló tőkéjének el kell érnie legalább az 5. cikk (1) és (3) bekezdésében, a 6. és a 9. cikkben meghatározott szintet, kivéve: az 1995. december 31-e utáni első, öröklés útján történő átszállás esetében, az illetékes hatóságok jóváhagyásától függően, az átszállástól számított legfeljebb 10 évig.

(3) Bizonyos körülmények között, az illetékes hatóságok hozzájárulásával a befektetési vállalkozások és/vagy a 6. cikk hatálya alá tartozó vállalkozások egyesülése esetén az egyesüléssel létrejött vállalkozás szavatoló tőkéjének nem kell elérnie az 5. cikk (1) és (3) bekezdésében, a 6. és a 9. cikkben meghatározott szintet. Az új vállalkozás szavatoló tőkéjének értéke azonban akkor sem lehet kevesebb, mint az egyesült vállalkozásoknak az egyesülés időpontjában meglévő szavatoló tőkéjének összege, ha az 5. cikk (1) és (3) bekezdésében, a 6. és a 9. cikkben meghatározott szinteket nem éri el.

(4) A befektetési vállalkozások és a 6. cikk hatálya alá tartozó vállalkozások szavatoló tőkéje nem kerülhet az 5. cikk (1) és (3) bekezdésében, a 6. és a 9. cikkben, és az ezen cikk (1) és (3) bekezdésében meghatározott szint alá.

Abban az esetben, ha az ilyen vállalkozások és befektetési vállalkozások szavatoló tőkéje azon szint alá kerül, az illetékes hatóságok – amennyiben a körülmények ezt indokolják – határidőt adhatnak e vállalkozások számára helyzetük kiigazítására vagy tevékenységük beszüntetésére.

III. FEJEZET

KERESKEDÉSI KÖNYV

11. cikk

(1) Az intézmények kereskedési könyve tartalmazza a kereskedési szándékkal vagy a kereskedési könyv egyéb elemeinek fedezésére tartott, pénzügyi eszközökből és árukból álló összes pozíciót; az eszközöknek vagy mentesnek kell lennie a forgalmazhatóságukat korlátozó záradéktól, vagy fedezhetőnek kell lenniük.

(2) A kereskedési szándékkal tartott pozíciók a rövid távú újraértékesítés szándékával és/vagy a vételi és eladási árak közötti tényleges vagy várható különbözetből, valamint az egyéb ár- vagy kamatlábváltozásokból származó rövid távú haszon szándékával tartott pozíciók. A "pozíció" fogalmába tartoznak a saját számlás pozíciók, valamint az ügyfélmegbízás teljesítéséből és az árjegyzésből l származó pozíciók.

(3) A kereskedési szándékot az intézményeknek azon stratégiák, szabályzatok és eljárások alapján kell igazolnia, amelyeket annak érdekében hoznak létre, hogy a pozíció vagy a portfólió kezelése a VII. melléklet A. részének megfelelően történjen.

(4) Az intézményeknek kereskedési könyvük kezelésére olyan rendszereket és ellenőrzési mechanizmusokat kell kialakítania és fenntartania, amelyek megfelelnek a VII. melléklet B. és D. részének.

(5) A belső fedezeti ügyleteket fel lehet tüntetni a kereskedési könyvben, amely esetben a VII. melléklet C. részét kell alkalmazni.

IV. FEJEZET

SZAVATOLÓTŐKE

12. cikk

Az "eredeti szavatolótőke" a 2006/…/EK irányelv 57. cikke a)–c) pontjainak összege, csökkentve az i)–k) pontok összegével.

A Bizottság 2009. január 1-jéig megfelelő javaslatot terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé e fejezet módosítására.

13. cikk

(1) E cikk (2)–(5) bekezdésére, valamint a 14. és 17. cikkre figyelemmel a befektetési vállalkozások és hitelintézetek szavatoló tőkéjét a 2006/…/EK irányelvvel [10] összhangban határozzák meg.

Ezen kívül az első albekezdés alkalmazandó azokra a befektetési vállalkozásokra, amelyek nem a 1978. július 25-i 78/660/EGK negyedik tanácsi irányelv 1. cikkének (1) bekezdésében említett jogi formában működnek.

(2) Az (1) bekezdéstől eltérve, az illetékes hatóságok engedélyezhetik azoknak az intézményeknek, amelyek kötelesek a 21., 28-32. cikkel és az I., és III-VI. melléklettel összhangban kiszámított tőkekövetelmények betartására, hogy a szavatoló tőkére kizárólag ebben az alkalmazásban alternatív meghatározást alkalmazzanak. A szavatolótőke semmilyen részét nem lehet egyidejűleg arra használni, hogy más tőkekövetelményeknek megfeleljenek.

Ez az alternatív meghatározás ezen albekezdés a)–c) pontjában megadott elemek összege, kivonva ebből az alábbi d) pontban megadott elemet úgy, hogy ez utóbbi elemnek a levonása az illetékes hatóságok mérlegelésétől függ:

a) a 2006/…/EK irányelvben meghatározottak szerinti szavatoló tőke, eltekintve ugyanazon irányelv 57. cikkének az l)–p) pontjaitól azoknak a befektetési vállalkozásoknak az esetében, amelyeknek le kell vonniuk e bekezdés d) elemét e bekezdés a), b) és c) elemeinek összegéből;

b) az intézmény nettó kereskedési könyvbeli nyeresége csökkentve minden előre látható költséggel és osztalékkal, mínusz az egyéb üzleti tevékenységéből eredő nettó veszteségek, feltéve, hogy ezeknek az összegeknek egyike sem szerepel ennek a bekezdésnek az a) elemében a 2006/…/EK irányelv 57. cikkének b) vagy k) pontjában megadott elemek egyikének értelmében;

c) alárendelt kölcsöntőke és/vagy az ezen cikk 5. pontjában említett elemek, az ezen cikk 3. és 4. bekezdésében és a 14. cikkben meghatározott feltételek szerint; és

d) a 15. cikk meghatározása szerinti illikvid eszközök.

(3) A második albekezdés c) alpontjában említett alárendelt kölcsöntőkének az eredeti futamideje legalább két év. A kölcsöntőkét teljes egészében meg kell fizetni, és a kölcsönmegállapodás nem tartalmaz semmilyen záradékot, amely arról rendelkezne, hogy különleges körülmények között – az intézmény felszámolása kivételével – az adósságot a kikötött törlesztési időpont előtt vissza kellene fizetni, hacsak az illetékes hatóságok jóvá nem hagyják a törlesztést. Az ilyen alárendelt kölcsöntőkének sem a tőkerészét, sem a kamatösszegét nem lehet visszafizetni, ha ez a törlesztés azt jelentené, hogy az adott intézmény szavatoló tőkéje ezáltal azon intézmény teljes tőkekövetelményének 100 %-a alá csökkenne.

Ezen túlmenően az intézmények azonnal értesítik az illetékes hatóságokat az ilyen alárendelt kölcsöntőkével kapcsolatos minden törlesztésről, amint szavatoló tőkéjük a teljes tőkekövetelmény 120 %-a alá esik.

(4) A (2) bekezdés második albekezdése c) alpontjában említett alárendelt kölcsöntőke nem haladhatja meg a 21. és 28-32. cikknek és az I–VI. mellékletben kiszámított tőkekövetelményeknek való megfelelést szolgáló eredeti szavatolótőke legfeljebb 150 %-át, és csak az illetékes hatóságok számára elfogadható, különleges körülmények között közelítheti meg ezt az összeget.

(5) Az illetékes hatóságok megengedhetik az intézményeknek, hogy a (2) bekezdés második albekezdése c) alpontjában említett alárendelt kölcsöntőkét a 2006/…/EK irányelv 57. cikkének d)–h) pontjával helyettesítsék.

14. cikk

(1) Az illetékes hatóságok engedélyezhetik a befektetési vállalkozásoknak, hogy meghaladják az alárendelt-kölcsöntőkének a 13. cikk (4) bekezdésében megállapított felső határát, ha azt prudenciális szempontból megfelelőnek ítélik meg és feltéve, hogy az ilyen alárendelt-kölcsöntőke és a 13. cikk (5) bekezdésében említett elemek összessége nem haladja meg a 21., 28–32. cikkben, valamint az I. és a III–VI. mellékletben megállapított tőkekövetelményeknek való megfelelést szolgáló eredeti szavatolótőke maximum 200 %-át, vagy ugyanannak az összegnek a 250 %-át, ha a befektetési vállalkozások szavatoló tőkéjük kiszámításakor levonják a 13. cikk (2) bekezdésének d) pontjában említett elemet.

(2) Az illetékes hatóságok engedélyezhetik a hitelintézeteknek, hogy meghaladják az alárendelt-kölcsöntőkének a 13. cikk (4) bekezdésében megállapított felső határát, ha azt prudenciális szempontból megfelelőnek ítélik meg és feltéve, hogy az ilyen alárendelt-kölcsöntőke és a 2006/…/EK irányelv 57. cikkének d)–h) pontjai nem haladják meg a 28–32. cikkel, valamint az ezen irányelv I. és a III–VI. mellékletével összhangban kiszámított tőkekövetelményeknek való megfelelést szolgáló eredeti szavatolótőke 250 %-át.

15. cikk

A 13. cikk (2) bekezdése második albekezdése d) pontjában említett illikvid eszközök a következőket foglalják magukban:

a) tárgyi eszközök, kivéve azt a mértéket, amelynek erejéig az ingatlanokat szembe lehet állítani azokkal a követelésekkel, amelyekre biztosítékot nyújtanak;

b) hitelintézetekben vagy pénzügyi intézményekben lévő olyan részesedések, ideértve az ezekkel szembeni alárendelt követeléseket, amelyek azoknak az intézeteknek a szavatoló tőkéje részét képezhetik, hacsak azokat le nem vonták a 2006/…/EK irányelv 57. cikkének l)–p) pontja vagy ezen irányelv 16. cikkének d) pontja értelmében;

c) olyan hitelintézeteken és más pénzügyi intézményeken kívüli vállalkozásokban birtokolt részesedések és egyéb befektetések, amelyek nehezen értékesíthetők;

d) hiány a leányvállalatoknál;

e) a 90 napon belül visszafizetésre kerülő betéteken kívüli betétek, kizárva a letéttel fedezett határidős és opciós ügyleteket;

f) kölcsönök és egyéb esedékes összegek a 90 napon belül visszafizetendőeken kívül; és

g) készletek, hacsak már nem tartoznak olyan tőkekövetelmények hatálya alá, amelyek legalább annyira szigorúak, mint a 18. és 20. cikkben ismertetettek.

A b) pont alkalmazásában ha hitelintézetek vagy pénzügyi intézmények részvényeit átmenetileg birtokolják olyan pénzügyi támogatás céljából, amelynek a célja az adott intézet reorganizációja és megmentése, az illetékes hatóságok eltekinthetnek ettől a rendelkezéstől. Eltekinthetnek tőle azokat a részvényeket illetően is, amelyek szerepelnek a befektetési vállalkozás kereskedési könyvében.

16. cikk

Az olyan csoportba tartozó befektetési vállalkozások, amelyekre a 22. cikkben foglalt felmentést hagytak jóvá, a 13–15. cikknek megfelelően az alábbiak szerint számítják ki szavatoló tőkéjüket:

a) A 13. cikk (2) bekezdésének d) pontjában említett illikvid eszközöket le kell vonni;

b) a 13. cikk (2) bekezdés a) alpontjában említett kizárás nem érinti a 2006/…/EK irányelv 57. cikke l)–p) pontjainak azokat az összetevőit, amelyeket a befektetési vállalkozások ennek az irányelvnek a 2. cikk (1) bekezdésében meghatározott összevont felügyelet alá tartozó vállalkozások vonatkozásában birtokolnak;

c) a 2006/…/EK irányelv 66. cikk (2) bekezdésének a) és b) pontjára vonatkozó korlátokat úgy kell számítani, hogy az eredeti szavatolótőkéből le kell vonni azon irányelv 57. cikke l)–p) pontjainak az ezen cikk b) pontjában említett összetevőit, amelyek a kérdéses vállalkozások eredeti szavatolótőkéjének részei; és

d) a 2006/…/EK irányelv 57. cikk l)–p) pontjának a c) pontban említett összetevőit az eredeti szavatolótőkéből kell levonni, nem pedig azon irányelv 66. cikkének (2) bekezdésében megállapított elemek összességéből, különösen ezen irányelv 13. cikkének (4) bekezdése, 13. cikkének (5) bekezdése és 14. cikke tekintetében.

17. cikk

(1) Amennyiben egy intézmény az ezen irányelv II. melléklete alkalmazásában a kitettségek kockázattal súlyozott értékeit a 2006/…/EK irányelv 84–89. cikkének megfelelően számítja, abban az esetben a 2006/…/EK irányelv VII. melléklete, 1. részének 4. alrészében előírt számítás céljára az alábbiakat kell alkalmazni:

a) a partner hitelminőségének figyelembe vétele céljából végzett értékelési korrekciók részét képezhetik azon értékelési korrekcióknak és tartalékoknak, amelyeket az intézmények a II. mellékletben jelzett kitettségek vonatkozásában képeznek; és

b) az illetékes hatóságok jóváhagyásától függően, ha a partner hitelkockázatát megfelelően figyelembe veszik a kereskedési könyvben foglalt pozíciók értékelésénél, a partnerkockázati kitettség várható vesztesége nulla.

Az a) pont alkalmazásában az ilyen intézmények esetén az ilyen értékelési korrekciók nem kerülnek be a szavatoló tőkébe, kivéve ha az az ezen bekezdés rendelkezéseinek megfelelően történik.

(2) E cikk alkalmazásában a 2006/…/EK irányelv 153. és 154. cikke alkalmazandó.

V. FEJEZET

1. szakasz

A kockázatviselésre vonatkozó rendelkezések

18. cikk

(1) Az intézményeknek mindenkor rendelkeznie kell akkora összegű szavatoló tőkével, amely legalább egyenlő, vagy meghaladja a következő tételek összegét:

a) a kereskedési könyvre vonatkozóan a 28–32. cikkben megállapított módszereknek és opcióknak, valamint az I., II. és VI. mellékletnek megfelelően számított tőkekövetelmény, valamint adott esetben az V. melléklet alapján számított tőkekövetelmény; és

b) a teljes üzleti tevékenységük vonatkozásában a III. és IV mellékletben megállapított módszereknek és opcióknak megfelelően, valamint adott esetben az V. melléklet, alapján számított tőkekövetelmény.

(2) Az (1) bekezdés rendelkezéseitől eltérve az illetékes hatóságok engedélyezhetik az intézményeknek, hogy a kereskedési könyvi tevékenységükre vonatkozó tőkekövetelményt a 2006/…/EK irányelv 75. cikke a) pontjának és ezen irányelv II. melléklete 6., 7., 9. és 10. pontjának megfelelően számítsák ki, amennyiben a kereskedési könyvbe tartozó üzleti tevékenységük mértéke megfelel a következő követelményeknek:

a) ezen intézmények kereskedési könyvbe tartozó üzleti tevékenysége általában nem haladja meg összes üzleti tevékenységük 5 %-át;

b) a kereskedési könyvbe tartozó pozícióik általában nem haladják meg a 15 millió EUR-t; és

c) ezen intézmények kereskedési könyvbe tartozó tevékenysége soha nem haladja meg összes üzleti tevékenységük 6 %-át, valamint kereskedési könyvbe tartozó összes pozíciójuk soha nem haladja meg a 20 millió EUR-t.

(3) Annak kiszámításához, hogy a (2) bekezdés a) és c) pontjában szereplő kereskedési könyv szerinti üzleti tevékenység hogyan aránylik a teljes üzleti tevékenységhez, az illetékes hatóságok figyelembe vehetik a mérleg szerinti és a mérlegen kívüli üzleti tevékenység összevont nagyságát, az adott intézmények eredménykimutatását vagy szavatoló tőkéjét, illetve e mutatószámok kombinációját. A mérleg szerinti és a mérlegen kívüli üzleti tevékenység nagyságának mérlegelésekor a hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokat piaci árukon vagy névértékükön, a részvényeket piaci árukon, a származtatott eszközöket pedig az azok alapul szolgáló eszközök névértéke vagy piaci értéke szerint kell értékelni. A hosszú és rövid pozíciókat előjelüktől függetlenül összegezni kell.

(4) Ha az intézmény hosszabb időn keresztül túllépné a (2) bekezdés a) és b) pontjában előírt határértékek egyikét vagy mindegyikét vagy a (2) bekezdés c) pontjában előírt határértékek egyikét vagy mindegyikét, az intézmény köteles a kereskedési könyvbe tartozó tevékenysége tekintetében a 2006/…/EK irányelv 75. cikkének a) pontjában előírtak helyett az (1) bekezdés a) pontjában előírt követelményeknek eleget tenni és erről értesíteni az illetékes hatóságot.

19. cikk

(1) Az I. melléklet 14. pontja alkalmazásában a nemzeti hatóságok mérlegelési jogtól függően 0 % súlyozás rendelhető az I. melléklet 1. táblázatában felsorolt szervezetek által kibocsátott hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokhoz, ha ezeket a hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokat hazai devizában bocsátották ki és hazai devizában finanszírozzák.

(2) Az I. melléklet 13. és 14. pontjától eltérve a tagállamok olyan egyedi kockázati követelményt állapíthatnak meg minden, a 2006/…/EK irányelv VI. melléklete 1. részének 68–70. pontja alá tartozó kötvényre, amely megegyezik az azonos hátralévő futamidejű minőségi tétel egyedi kockázati követelményével, százalékosan csökkentve azon irányelv VI. melléklete, 1. részének 72. pontjában foglalt értékekkel.

(3) Amennyiben az I. melléklet 52. pontjának megfelelően egy illetékes hatóság elismertnek fogadja el valamely harmadik ország kollektív befektetési formáját, egy másik tagállam illetékes hatósága az elismerést saját értékelés végzése nélkül alkalmazhatja.

20. cikk

(1) Ezen cikk (2), (3) és (4) bekezdése és ezen irányelv 34. cikkének figyelembe vételével a befektetési vállalkozásokra a 2006/…/EK irányelv 75. cikkének követelményeit kell alkalmazni.

(2) Az illetékes hatóságok az (1) bekezdéstől eltérve engedélyezhetik az olyan befektetési vállalkozásoknak, amelyek nem rendelkeznek engedéllyel a 2004/39/EK irányelv I. melléklete A. szakaszának 3. és 6. pontjában felsorolt befektetési szolgáltatások nyújtására, hogy akkora összegű szavatoló tőkével rendelkezzenek, amely mindenkor megegyezik az alábbi tételek közül a magasabbal, vagy meghaladja azt:

a) a 2006/…/EK irányelv 75. cikkének a)–c) pontjaiban szereplő tőkekövetelmények összege; és

b) az ezen irányelv 21. cikkében megállapított összeg.

(3) Az illetékes hatóságok az (1) bekezdéstől eltérve engedélyezhetik az olyan befektetési vállalkozások számára, amelyek a 9. cikkben megállapított indulótőkével rendelkeznek, de amelyek az alábbi kategóriákba tartoznak, hogy akkora összegű szavatoló tőkével rendelkezzenek, amely mindenkor több vagy egyenlő a 2006/…/EK irányelv 75. cikkének a)–c) pontjaiban foglalt követelményeknek megfelelően kiszámított tőkekövetelményeknek és az ezen irányelv 21. cikkében megállapított tőkekövetelménynek az összegével:

a) kizárólag ügyfélmegbízás teljesítése vagy végrehajtása, illetve klíring- és elszámolási rendszerbe vagy elfogadott tőzsdére történő lépés céljából saját számlára ügyleteket kötő befektetési vállalkozások abban az esetben, ha ügynöki minőségben lépnek fel vagy ügyfélmegbízást hajtanak végre; és

b) befektetési vállalkozások:

i. amelyek nem rendelkeznek az ügyfelek pénzével vagy értékpapírjaival;

ii. amelyek csak saját számlára történő ügyletkötést vállalnak;

iii. amelyek nem rendelkeznek külső ügyfelekkel;

iv. amelyek ügyleteinek végrehajtása és teljesítése klíringintézmény felelőssége alatt történik, és amelyeket az a klíringintézmény garantál.

(4) A (2) és (3) bekezdésben említett befektetési vállalkozások továbbra is a 2006/…/EK irányelv V. mellékletében megállapított működési kockázatra vonatkozó valamennyi egyéb rendelkezés hatálya alá tartoznak.

(5) A 21. cikk kizárólag azon befektetési vállalkozásokra alkalmazandó, amelyekre a (2) vagy (3) bekezdés vagy a 46. cikk alkalmazandó, és azt az ott ismertetett módon kell alkalmazni.

21. cikk

A befektetési vállalkozásoknak legalább a megelőző év általános költségei egynegyedének megfelelő szavatoló tőkével kell rendelkeznie.

Az illetékes hatóságok módosíthatják ezt a követelményt abban az esetben, ha a megelőző évhez képest a vállalkozás üzleti tevékenységében lényeges változás következett be.

Ha a vállalkozás még nem végez egy teljes éve üzleti tevékenységet, ideértve az indulás napját, a követelmény az üzleti tervben szereplő általános költségek összegének negyede, feltéve, hogy az illetékes hatóságok nem kérik ennek a tervnek a módosítását.

2. szakasz

A követelmények alkalmazása összevont (konszolidált) alapon

22. cikk

(1) A 2. cikk hatálya alá tartozó csoportok felügyeletét összevont alapon ellátni köteles vagy megbízott, illetékes hatóságok eseti alapon eltekinthetnek a tőkekövetelmények összevont alapon történő alkalmazásától, amennyiben:

a) az ilyen csoport minden EU-szintű befektetési vállalkozása a szavatoló tőkéjét 16. cikkben megadott módon számítja;

b) az ilyen csoport valamennyi befektetési vállalkozása a 20. cikk (2) és (3) bekezdésében említett kategóriákba tartozik;

c) az ilyen csoport minden EU-szintű befektetési vállalkozása egyedi alapon megfelel a 18. és a 20. cikkben előírt követelményeknek, és ezzel egyidejűleg szavatoló tőkéjéből levonja azon befektetési vállalkozások, pénzügyi intézmények, vagyonkezelő társaságok és kiegészítő szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások felé fennálló függő kötelezettségeit, amelyek egyébként összevont felügyelet alá tartoznának és;

d) az olyan pénzügyi holding társaság, amely EU-szintű pénzügyi holding anyavállalata az ilyen csoportba tartozó befektetési vállalkozásnak, rendelkezik legalább annyi, a 2006/…/EK irányelv 57. cikkének a)–h) pontjainak összegeként meghatározott tőkével, amennyi egyrészről,az olyan befektetési vállalkozásokban, pénzügyi intézményekben, vagyonkezelő társaságokban és kiegészítő szolgáltatásokat nyújtó vállalkozásokban fennálló részesedések, alárendelt követelések és azon irányelv 57. cikkében említett eszközök teljes könyv szerinti értékének, amelyekkel összevont alapú felügyelet alá tartozna, másrészről az olyan befektetési vállalkozások, pénzügyi intézmények, vagyonkezelő társaságok és kiegészítő szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások felé fennálló függő kötelezettségek teljes összegének, amelyekkel egyébként összevont alapú felügyelet alá tartozna, az összege.

Abban az esetben, ha az első albekezdés feltételei teljesülnek, minden EU-szintű befektetési vállalkozásnak rendelkeznie kell a csoportba tartozó valamennyi pénzügyi holdingtársaság, befektetési vállalkozás, pénzügyi intézmény, vagyonkezelő társaság és kiegészítő szolgáltatásokat nyújtó vállalkozás tőke- és finanszírozási forrásainak felügyeletét és ellenőrzését szolgáló rendszerrel.

(2) Az illetékes hatóságok az (1) bekezdéstől eltérve engedélyezhetik olyan pénzügyi holdingtársaság számára, amely ilyen csoport egyik EU-szintű befektetési vállalkozásának anyavállalata, hogy olyan értéket alkalmazzon, amely alacsonyabb, mint az (1) bekezdés d) pontja szerint kiszámított érték, de nem kevesebb, mint egyrészről a 18. és 20. cikkben olyan befektetési vállalkozásokra, pénzügyi intézményekre, vagyonkezelő társaságokra és kiegészítő szolgáltatásokat nyújtó vállalkozásokra egyedi alapon előírt követelményeknek, amelyekkel egyébként összevont alapú felügyelet alá tartozna, másrészről az olyan befektetési vállalkozások, pénzügyi intézmények, vagyonkezelő társaságok és kiegészítő szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások javára fennálló esetleges függő kötelezettségek teljes összegének, amelyekkel egyébként összevont alapú felügyelet alá tartozna, az összege. E bekezdés alkalmazásában a harmadik országok befektetési vállalkozásaira, pénzügyi intézményeire, vagyonkezelő társaságaira és kiegészítő szolgáltatásokat nyújtó vállalkozásaira vonatkozó tőkekövetelmény elvi tőkekövetelmény.

23. cikk

Az illetékes hatóságoknak köteleznie kell a 22. cikk értelmében felmentést kapott csoportokba tartozó befektetési vállalkozásokat, hogy értesítsék őket azokról a kockázatokról, amelyek pénzügyi helyzetüket veszélyeztethetik, beleértve a tőkéjük és finanszírozásuk forrásaival és összetételével kapcsolatos kockázatokat is. Ha az illetékes hatóságok ennek alapján megállapítják, hogy e befektetési vállalkozások pénzügyi helyzete nem biztosított megfelelően, kötelezniük kell őket, hogy tegyenek intézkedéseket, ideértve – szükség esetén – az e vállalkozásoktól a csoport más tagjaihoz történő tőketranszferek korlátozását is.

Ha az illetékes hatóságok eltekintenek a 22. cikkben előírt összevont alapú felügyelet kötelezettségétől, más, megfelelő intézkedéseket kell tenniük az egész csoport – beleértve a tagállamok területén kívül elhelyezkedő vállalkozásokat is – kockázatainak, nevezetesen nagykockázat-vállalásainak felügyeletére.

Ha az illetékes hatóságok eltekintenek a 22. cikkben előírt összevont alapú tőkekövetelmények alkalmazásától, egyéni alapon a 2006/…/EK irányelv 123. cikke és V. címe 5. fejezetének követelményei, a befektetési vállalkozások felügyeletére pedig egyéni alapon továbbra is azon irányelv 124. cikkének követelményei alkalmazandók.

24. cikk

(1) Az illetékes hatóságok a 2. cikk (2) bekezdésétől eltérve mentesíthetik a befektetési vállalkozásokat az említett cikkben megállapított összevont alapú tőkekövetelmény alól, amennyiben a csoportba tartozó valamennyi befektetési vállalkozásra vonatkozik a 20. cikk (2) bekezdése, és a csoport nem tartalmaz hitelintézeteket.

(2) Ha az első albekezdés követelményei teljesülnek, egy tagállambeli befektetési vállalkozás anyavállalat köteles összevont alapon annyi szavatoló tőkét biztosítani, amely mindenkor egyenlő vagy több mint az alábbi két összeg közül a nagyobb, amelyeket a befektetési anyavállalat konszolidált pénzügyi helyzete alapján számítanak ki, és összhangban vannak e fejezet 3. szakaszával:

a) a 2006/…/EK irányelv 75. cikkének a)–c) pontjaiban szereplő tőkekövetelmények összege; és

b) az ezen irányelv 21. cikkében előírt összeg.

3. Amennyiben az (1) bekezdés követelményei teljesülnek, a valamely pénzügyi holdingtársaság által ellenőrzött befektetési vállalkozások kötelesek összevont alapon annyi szavatoló tőkét biztosítani, amely mindenkor egyenlő vagy több, mint az alábbi két összeg közül a nagyobb, amelyeket a pénzügyi holding társaság konszolidált pénzügyi helyzete alapján számítanak ki, és összhangban vannak e fejezet 3. szakaszával:

a) a 2006/…/EK irányelv 75. cikkének a)–c) pontjaiban szereplő tőkekövetelmények összege; és

b) az ezen irányelv 21. cikkében előírt összeg.

25. cikk

Az illetékes hatóságok a 2. cikk (2) bekezdésétől eltérve mentesíthetik a befektetési vállalkozásokat az említett cikkben megállapított összevont alapú tőkekövetelmény alól, amennyiben a csoportba tartozó valamennyi befektetési vállalkozás a 20. cikk (2) és (3) bekezdésében említett befektetési vállalkozások kategóriájába tartozik, és a csoport nem tartalmaz hitelintézeteket.

Ha az első albekezdés követelményei teljesülnek, egy tagállambeli befektetési vállalkozás anyavállalat köteles annyi szavatoló tőkét biztosítani összevont alapon, amely mindenkor egyenlő vagy több mint a 2006/…/EK irányelv 75. cikke a)–c) pontjaiban szereplő követelményeknek és az ezen irányelv 21. cikkében előírt összegnek az összege, miközben a számítás a befektetési vállalkozás anyavállalat konszolidált pénzügyi helyzete alapján e fejezet 3. szakaszával összhangban történik.

Amennyiben az (1) bekezdés követelményei teljesülnek, a pénzügyi holdingtársaság által ellenőrzött befektetési vállalkozás köteles összevont alapon legalább annyi szavatoló tőkét biztosítani, amely mindenkor egyenlő vagy több mint a 2006/…/EK irányelv 75. cikkének a)–c) pontjaiban szereplő tőkekövetelményeknek és az ezen irányelv 21. cikkében előírt összegnek az összege, miközben a számítás a pénzügyi holding társaság konszolidált pénzügyi helyzete alapján e fejezet 3. szakaszával összhangban történik.

3. szakasz

Az összevont alapú követelmények kiszámítása

26. cikk

(1) Ha a 22. cikkben foglalt felmentésre nem kerül sor, az illetékes hatóságok az I. és V. mellékletben meghatározott tőkekövetelmények, valamint 28–32. cikkben és a VI. mellékletben meghatározott ügyfélkockázatok konszolidált alapú kiszámítása céljából engedélyezhetik, hogy az egyik intézmény kereskedési könyvében szereplő nettó pozíciók a másik intézmény kereskedési könyvében szereplő pozícióknál beszámításra kerüljenek a 28–32. cikkben és az I., V., és VI. mellékletben meghatározott szabályoknak megfelelően.

Az illetékes hatóságok engedélyezhetik továbbá, hogy az egyik intézmény devizapozíciói beszámításra kerüljenek a másik intézmény devizapozícióinál, a III. és/vagy V. mellékletben meghatározott szabályoknak megfelelően. A hatóságok azt is engedélyezhetik, hogy az egyik intézmény árupozíciói beszámításra kerüljenek a másik intézmény árupozícióinál, a IV. és/vagy V. mellékletben meghatározott szabályoknak megfelelően.

(2) Az illetékes hatóságok engedélyezhetik a harmadik országokban található vállalkozások kereskedési könyvének és deviza-, illetve árupozícióinak beszámítását, ha egyidejűleg teljesülnek a következő feltételek:

a) e vállalkozások valamely harmadik országban kaptak engedélyt, és vagy megfelelnek a 2006/…/EK irányelv 4. cikkének első bekezdésében foglalt hitelintézet fogalma meghatározásának, vagy elismert harmadik országbeli befektetési vállalkozások;

b) az ilyen vállalkozások egyedi alapon megfelelnek az ebben az irányelvben megállapítottakkal egyenértékű tőkemegfelelési szabályoknak; és

c) az adott országokban nincs hatályban olyan szabályozás, amely jelentősen érintené a csoporton belüli tőketranszfert.

(3) Az illetékes hatóságok engedélyezhetik a (1) bekezdésben foglalt, olyan csoporton belüli intézmények közötti beszámítást, amelyek az adott tagállamban kaptak engedélyt, amennyiben:

a) a csoporton belül a tőke megoszlása megfelelő; és

b) azok a szabályozói, jogszabályi vagy szerződéses keretek, amelyek között az intézmények működnek, garantálják a csoporton belüli kölcsönös pénzügyi támogatást.

(4) Ezen túlmenően az illetékes hatóságok engedélyezhetik az (1) bekezdésben foglalt beszámítást a csoporton belüli, a (3) bekezdésben foglalt feltételeknek megfelelő intézmények és az ugyanazon csoportba tartozó, valamely másik tagállamban engedélyezett intézmény között, amennyiben ez az intézmény a 18., 20. és 28. cikkben foglalt tőkekövetelményeket egyedi alapon köteles teljesíteni.

27. cikk

(1) A szavatoló tőke összevont alapú kiszámításakor a 2006/…/EK irányelv 65. cikkét kell alkalmazni.

(2) Az összevont alapú felügyeletet gyakorló illetékes hatóságok elismerhetik a saját tőkének az IV. melléklet szerinti intézményekre alkalmazandó különleges szavatolótőke-fogalom meghatározásának érvényességét az összevont alapon számított szavatoló tőkéjük kiszámításánál.

4. szakasz

A nagykockázatok felügyelete és ellenőrzése

28. cikk

(1) Az intézmények nagykockázataikat a 2006/…/EK irányelv 106–118. cikkének megfelelően felügyelik és ellenőrzik.

(2) Az (1) bekezdéstől eltérően, azon intézményeknek, amelyek a kereskedési könyv szerinti üzleti tevékenységükre vonatkozó tőkekövetelményüket az I. és II., valamint adott esetben az ezen irányelv V. mellékletének megfelelően számítják, nagykockázataikat a 2006/…/EK irányelv 106–118. cikkének megfelelően, ezen irányelv 29–32. cikkében megállapított módosításokra figyelemmel kell felügyelnie és ellenőriznie.

(3) 2007. december 31-ig a Bizottság jelentést teszt az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak ezen szakasz működéséről és szükség esetén javaslatokat is tesz.

29. cikk

(1) Az egyedi ügyfelekkel szemben vállalt, a kereskedési könyvben felmerülő kitettséget az alábbi elemek összegzésével kell számítani:

a) az intézménynek a kérdéses ügyfél által kibocsátott összes pénzügyi eszközéből fennálló hosszú pozícióinak többlete a rövid pozícióival szemben, amennyiben a többlet pozitív, úgy, hogy az egyes pénzügyi eszközökben fennálló nettó pozíciót az I. mellékletben megállapított módszerek szerint számítják;

b) a nettó kockázat hitelviszonyt megtestesítő értékpapír- vagy részvény jegyzési garanciavállalásakor; és

c) a kérdéses ügyféllel a II. mellékletben hivatkozott tranzakciók, megállapodások és ügyletek megkötéséből származó kockázatvállalások, amelyeket a II. mellékletben a kitettségi értékek kiszámítására megállapított módon számítanak.

A b) pont alkalmazásában a nettó kockázatot úgy számítják ki, hogy levonják azokat a jegyzési garanciavállalásokat, amelyeket az alakszerű megállapodás alapján harmadik fél az intézménytől lejegyzett, vagy amelyre jegyzési garanciát vállalt, csökkentve az I. melléklet 41. pontjában meghatározott tényezőkkel.

A b) pont alkalmazásában további összehangolásig a illetékes hatóságoknak elő kell írnia az intézményeknek, hogy a jegyzési garanciavállalásaikat a kezdeti kötelezettségvállalás időpontja és az első munkanap között figyelemmel kísérő és ellenőrző rendszereket hozzanak létre a kérdéses piacokon felmerült veszélyek természetétől függően.

A c) pont alkalmazásában a 2006/…/EK irányelv 84–89. cikkei kizárásra kerülnek az ezen irányelv II. melléklete 6. pontjában szereplő hivatkozásból.

(2) Az ügyfélcsoportok részére történő, a kereskedési könyvben megjelenő kockázatvállalást az ügyfélcsoportba tartozó egyedi ügyfelek (1) bekezdés szerint kiszámított kockázatainak összegzésével számítják ki.

30. cikk

(1) Az egyedi ügyfelek vagy az ügyfélcsoportok felé fennálló összes kockázatvállalást a kereskedési könyvben és a nem kereskedési könyvben felmerülő kockázatok összeadásával számítják ki, figyelembe véve a 2006/…/EK irányelv 112–117. cikkét.

A nem kereskedési könyvben szereplő kockázatok kiszámításához az intézmények nullának veszik az 13. cikk (2) bekezdése második albekezdése d) pontjának értelmében a saját tőkéjükből levont eszközökből származó kockázatokat.

(2) Az intézményeknek a (4) bekezdésnek megfelelően kiszámított, egyedi ügyfelek és ügyfélcsoportok felé fennálló összes kockázatvállalásukról a 2006/…/EK irányelv 110. cikkének megfelelően kell jelentést készítenie.

Az egyedi ügyfelek vagy ügyfélcsoportok felé fennálló nagykockázatokról készülő jelentésekben repó-ügyleteken, értékpapír- és árukölcsönzési ügyleteken kívül hitelkockázat-mérséklés nem kerülhet elismerésre.

(3) Az egyedi ügyfelek vagy az ügyfélcsoportok felé fennálló kockázatvállalás első pontnak megfelelő összege a 2006/…/EK irányelv 111–117. cikkének megfelelő korlátozás alá esik.

(4) A (3) bekezdés rendelkezéseitől eltérve, illetékes hatóságok engedélyezhetik, hogy az elfogadott harmadik országbeli befektetési vállalkozásokkal és az elismert elszámolóházakkal és tőzsdékkel szembeni követeléseket megtestesítő eszközökre és egyéb kockázatokra, ugyanaz az eljárás vonatkozzon, mint amelyet a 2006/…/EK irányelv 113. cikke (3) bekezdésének i. pontjában, 115. cikke (3) bekezdésében és 116. cikkében meghatározottak szerint az intézményekkel szemben engedélyeztek.

31. cikk

Az illetékes hatóságok engedélyezhetik a 2006/…/EK irányelv 111–117. cikkében meghatározott határértékek túllépését, amennyiben teljesülnek a következő feltételek:

a) a kérdéses ügyfél vagy ügyfélcsoport felé fennálló, a nem kereskedési könyvben szereplő kitettségek nem haladják meg a 2006/…/EK irányelv 111–117. cikkében megállapított limiteket, amelyeket az említett irányelvben meghatározottak szerint az azon irányelvben definiált szavatoló tőkéből kiindulva számítanak ki, vagyis a többlet teljes mértékben a kereskedési könyvben jelenik meg;

b) az intézmény a 2006/…/EK irányelv 111. cikke (1) és (2) bekezdésében megállapított limitek túllépését illetően megfelel a VI. mellékletnek alapján számított pótlólagos tőkekövetelménynek;

c) ha a túllépés felmerülése óta 10 vagy annál kevesebb nap telt el, a kérdéses ügyféllel vagy ügyfélcsoporttal szemben vállalt, kereskedési könyvben szereplő kitettség nem haladhatja meg az intézmény szavatoló tőkéjének 500 %-át;

d) semmilyen 10 napnál hosszabb ideje fennálló túllépés nem haladhatja meg az intézmény szavatoló tőkéjének 600 %-át; és

e) az intézményeknek háromhavonta be kell számolniuk a illetékes hatóságoknak minden olyan esetről, amikor a 2006/…/EK irányelv 111. cikke (1) és (2) bekezdésében megállapított korlátokat a megelőző három hónap során túllépték.

Az e) ponttal kapcsolatban, minden olyan esetben, amikor a korlátokat túllépik, be kell számolni annak mértékéről és az érintett ügyfél nevéről.

32. cikk

(1) Az illetékes hatóságoknak ki kell dolgozniuk olyan eljárásokat, amelyek megakadályozzák az intézményeket a pótlólagos tőkekövetelmények – amelyek pedig a 2006/…/EK irányelv 111. cikke (1) és (2) bekezdésében megállapított limiteket túllépő kitettségek esetében terhelnék őket, ha ezek a kitettségek 10 napon túl fennállnak – tudatos elkerülésében oly módon, hogy ideiglenesen más, akár ugyanazon a csoporton belüli, akár egy másik csoportba tartozó vállalkozáshoz viszik át ezeket a kitettségeket és/vagy oly módon, hogy mesterséges tranzakciókat hoznak létre a meglévő kitettség 10 napon belüli lezárására és újranyitására.

Az illetékes hatóságok értesítik a Tanácsot és a Bizottságot ezekről a módszerekről.

Az intézményeknek olyan rendszereket kell üzemeltetniük, amelyek biztosítják, hogy minden, a fenti hatással járó tranzakcióról az illetékes hatóságok azonnal jelentést kapjanak.

(2) A illetékes hatóságok engedélyezhetik az intézményeknek, amelyek a szavatoló tőkének a 13. cikk (2) bekezdése szerinti meghatározását alkalmazhatják, hogy azt a 30. cikk (2) bekezdése, a 30. cikk (3) bekezdése és a 31. cikk szempontjából is alkalmazzák, feltéve, hogy az érintett intézményeknek a 2006/…/EK irányelv 110–117. cikkeiben meghatározott kötelezettségek mindegyikének is meg kell felelniük a kereskedési könyvükben nem szereplő kitettségekre vonatkozóan, azon irányelvben meghatározottak szerinti szavatoló tőke használata mellett.

5. szakasz

A pozíciók jelentési célból történő értékelése

33. cikk

(1) Valamennyi kereskedési könyvi pozícióra a VII. melléklet B. részében meghatározott prudens értékelési szabályok vonatkoznak. Ezek a szabályok annak biztosítására kötelezik az intézményeket, hogy az összes kereskedési könyvi pozíciójukhoz társított érték megfelelően tükrözze az aktuális piaci értéket. Az előbbi értéknek megfelelő mértékű stabilitást kell mutatnia tekintettel a kereskedési könyvi pozíciók dinamikus természetére, a prudenciális megbízhatóság követelményeire, valamint a kereskedési könyvi pozíciók tekintetében a tőkekövetelmények működési módjára és céljára.

(2) A kereskedési könyvi pozíciókat legalább naponta újra kell értékelni.

(3) Ténylegesen rendelkezésre álló piaci árak hiányában az illetékes hatóságok eltekinthetnek az (1) és (2) bekezdésben előírt követelménytől, és előírják az intézményeknek, hogy alkalmazzanak alternatív értékelési módszereket, feltéve, hogy azok elég megbízhatóak, és azokat az illetékes hatóságok jóváhagyták.

6. szakasz

Kockázatkezelés és tőkehelyzet felmérés

34. cikk

Az illetékes hatóságok minden befektetési vállalkozástól megkövetelik, hogy a 2004/39/EK irányelv 13. cikke követelményeinek teljesítése mellett a 2006/…/EK irányelv 68–73. cikkében az alkalmazási körökre előírt rendelkezésekre is figyelemmel, ez utóbbi irányelv 22. és 123. cikkében foglalt követelményeknek is megfeleljenek.

7. szakasz

Jelentési kötelezettségek

35. cikk

(1) A tagállamoknak elő kell írniuk a befektetési vállalkozások és hitelintézetek számára, hogy küldő tagállam illetékes hatóságai számára minden szükséges információt biztosítsanak annak érdekében, hogy értékelni lehessen az ezen irányelvnek megfelelően elfogadott szabályoknak való megfelelésüket. A tagállamoknak kell gondoskodniuk arról is, hogy az intézmények belső irányítási rendszere, illetve adminisztratív és számviteli eljárásai bármikor lehetővé tegyék az e szabályoknak való megfelelés ellenőrzését.

(2) A 9. cikk hatálya alá tartozó befektetési vállalkozások legalább havonta, az 5. cikk (1) bekezdésének hatálya alá tartozó vállalkozások legalább háromhavonta, az 5. cikk (3) bekezdésének hatálya alá tartozó vállalkozások pedig legalább hathavonta jelentést tesznek az illetékes hatóságoknak az utóbbiak által meghatározott módon.

(3) A (2) bekezdés rendelkezéseitől eltérően, a 5. cikk (1) és (9) bekezdésének hatálya alá tartozó befektetési vállalkozásoknak, összevont vagy szubkonszolidált alapon hathavonta kell információt szolgáltatniuk.

(4) A hitelintézetek a 2006/…/EK irányelvben [11] meghatározott gyakorisággal kötelesek jelentést tenni, az illetékes hatóságok által meghatározott módon.

(5) Az illetékes hatóságok kötelezővé teszik az intézmények számára, hogy azonnal jelentsék, ha a repo- vagy az értékpapír- és árukölcsönzési ügyletek során a partner nem tesz eleget kötelezettségeinek.

VI. FEJEZET

1. szakasz

Illetékes hatóságok

36. cikk

(1) A tagállamoknak meg kell nevezniük azokat a hatóságokat, amelyek illetékesek az irányelvben meghatározott feladatok elvégzésére. A tagállamok erről tájékoztatják a Bizottságot, feltüntetve a feladatok megosztását.

(2) Az illetékes hatóságoknak a nemzeti jogszabályok vagy hatóságok által az adott tagállamban működő felügyeleti rendszer részeként hivatalosan elismert hatóságoknak vagy szerveknek kell lenniük.

(3) Az érintett illetékes hatóságok részére biztosítani kell a feladataik ellátásához szükséges minden jogosultságot, különösen a kereskedési könyvek összetételének megvizsgálási jogát.

2. szakasz

Felügyelet

37. cikk

(1) A 2006/…/EK irányelv V. címének 4. fejezete a befektetési vállalkozások felügyeletére az alábbiak szerint értelemszerűen alkalmazandó:

a) a 2006/…/EK irányelv 6. cikkére történő hivatkozásokat úgy kell értelmezni, mint a 2004/39/EK irányelv 5. cikkére történő hivatkozást;

b) a 2006/…/EK irányelv 22. és 123. cikkére történő hivatkozásokat úgy kell értelmezni, mint az ezen irányelv 34. cikkére történő hivatkozást; és

c) a 2006/…/EK irányelv 44–52. cikkére történő hivatkozásokat úgy kell értelmezni, mint a 2004/39/EK irányelv 54. és 58. cikkére történő hivatkozást.

Ha egy EU-szintű pénzügyi holding társaság anyavállalatnak hitelintézet és befektetési vállalkozás leányvállalata is van, a 2006/…/EK irányelv V. címének 4. fejezete alkalmazandó az intézmények felügyelete vonatkozásában ugyanúgy, mintha a hitelintézetekre való utalás helyett intézmények szerepelnének.

(2) Az intézmények ezen irányelv V. mellékletében szereplő belső modelljeinek elismerésére ugyanúgy a 2006/…/EK irányelv 129. cikke (2) bekezdésében megállapított követelményeket kell alkalmazni, ha erre vonatkozóan egy EU-szintű hitelintézeti anyavállalat és leányvállalatai, illetve egy EU-szintű befektetési vállalkozás anyavállalat és leányvállalatai, vagy egy EU-szintű pénzügyi holdingtársaság leányvállalatai közös kérelmet nyújtanak be.

Az első albekezdésben említett elismerés beszerzésére hat hónap áll rendelkezésre.

38. cikk

(1) A tagállamok illetékes hatóságai szorosan együttműködnek az ezen irányelvben foglalt feladatok ellátása során, különösen az olyan befektetési szolgáltatások esetén, amelyeket szolgáltatásként vagy fióktelepek létrehozásával nyújtanak.

A hatóságok a másik kérelmére rendelkezésre bocsátanak minden olyan információt, amely elősegíti az intézmények tőkemegfelelésének felügyeletét, különösen az ezen irányelvben megállapított szabályoknak való megfelelés ellenőrzését.

(2) Az illetékes hatóságok közötti, az ezen irányelvben foglalt bármely információcsere az alábbi szakmai titoktartási kötelezettségek hatálya alá tartozik:

a) a befektetési vállalkozásokat illetően a 2004/39/EK irányelv 54. és 58. cikke szerinti szakmai titoktartási kötelezettségek; és

b) a hitelintézetek esetében a 2006/…/EK irányelv 44–52. cikkében foglalt kötelezettségek.

VII. FEJEZET

KÖZZÉTÉTEL

39. cikk

A befektetési vállalkozásokra a 2006/…/EK irányelv V. címének 5. fejezetében megállapított követelményeket kell alkalmazni.

VIII. FEJEZET

1. szakasz

40. cikk

A partnerkockázatra vonatkozó minimum tőkekövetelmények ezen irányelv szerinti, valamint a minimum tőkekövetelmények 2006/…/EK irányelv szerinti számítása céljából, azon irányelv III. melléklete 2–6. pontja rendelkezései sérelme nélkül az elismert harmadik országbeli befektetési vállalkozásokkal szembeni kitettségeket, valamint az elismert elszámolóházakkal és tőzsdékkel szembeni kitettségeket az intézményekkel szembeni kitettségként kezelik.

2. szakasz

Végrehajtási jogkörök

41. cikk

(1) A Bizottság a 42. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban határoz a technikai kiigazításokról az alábbi területeken:

a) a 3. cikk fogalommeghatározásainak tisztázása az irányelv egységes alkalmazásának biztosítása érdekében;

b) a 3. cikk fogalommeghatározásainak tisztázása a pénzügyi piacok fejlődésének figyelembevétele érdekében;

c) az 5–9. cikkben előírt indulótőke összegeinek és 18. cikk (2) bekezdésében említett összegnek a kiigazítása a gazdasági és monetáris téren történő fejlődés figyelembevétele érdekében;

d) a 20. cikk (2) és (3) bekezdésében szereplő befektetési vállalkozások kategóriáinak kiigazítása a pénzügyi piacok fejlődésének figyelembevétele érdekében;

e) a 21. cikkben megállapított követelmény tisztázása ezen irányelv egységes alkalmazásának biztosítása érdekében;

f) a terminológiának és a meghatározások szövegezésének kiigazítása az intézményekről és a kapcsolódó kérdésekről szóló későbbi jogszabályokkal összhangban;

g) az I–VII. melléklet technikai rendelkezéseinek kiigazítása a pénzügyi piacokon bekövetkezett változások, a kockázatértékelés és a számviteli standardok vagy követelmények változásainak fényében, amely figyelembe veszi a közösségi jogszabályokat, illetve a felügyeleti eljárások konvergenciáját; vagy

h) technikai kiigazítások a 2004/39/EK irányelv 65. cikkének (3) bekezdésében említett felülvizsgálat eredményeinek figyelembevétele céljából.

(2) Az elfogadott végrehajtási intézkedések nem változtathatják meg ezen irányelv érdemi rendelkezéseit.

42. cikk

(1) A Bizottságot a 2003. november 5-i 2004/10/EK bizottsági határozat [12] alapján létrehozott Európai Bankbizottság (a továbbiakban: a bizottság) segíti.

(2) Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén az 1999/468//EK határozat 5. cikkében megállapított eljárást kell alkalmazni, a határozat 7. cikke (3) bekezdésének és 8. cikkének megfelelően.

Az 1999/468/EK határozat 5. cikkének (6) bekezdésében megállapított határidő három hónap.

(3) A már elfogadott végrehajtási intézkedések sérelme nélkül, ezen irányelv elfogadását követő két éves időszak elteltével, de legkésőbb 2008. április 1-jén felfüggesztésre kerülnek azon rendelkezései, amelyek a (2) bekezdés értelmében technikai szabályok, módosítások és határozatok elfogadását teszik szükségessé. Az Európai Parlament és a Tanács, a Bizottság javaslata alapján, megújíthatja az érintett rendelkezéseket a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárással összhangban, és e célból felül kell vizsgálnia e rendelkezéseket az említett időtartam lejárta, illetve időpont bekövetkezése előtt.

(4) A bizottság elfogadja eljárási szabályzatát.

3. szakasz

Átmeneti rendelkezések

43. cikk

Ezen irányelv 2. cikkének és V. fejezete 2. és 3. szakaszával összhangban a 2006/…/EK irányelv 152. cikkének (1)–(7) bekezdését kell alkalmazni azokra a befektetési vállalkozásokra, amelyek ezen irányelv II. melléklete alkalmazásában a 2006/…/EK irányelv 84–89. cikkének megfelelően végzik a kockázattal súlyozott kitettségértékek kiszámítását, vagy azokra, amelyek a működési kockázatra vonatkozó tőkekövetelményeik kiszámításához azon irányelv 105. cikkében meghatározott fejlett mérési módszert alkalmazzák.

44. cikk

2012. december 31-ig a tagállamok 15 %-ot alkalmazhatnak a kereskedési és értékesítési ("trading and sales") üzletágra azon befektetési vállalkozások vonatkozásában, amelyeknél a kereskedési és értékesítési üzletágra vonatkozó megfelelő mutató legalább 50 %-a a valamennyi üzletágra vonatkozó – ezen irányelv 20. cikkével és a 2006/…/EK irányelv X. melléklete 2. részének 1-4. pontjával összhangban számított – megfelelő mutatók összegének.

45. cikk

(1) Az illetékes hatóságok engedélyezhetik a befektetési vállalkozások számára a nagykockázatokra vonatkozóan a 2006/…/EK irányelv 111. cikkében előírt határértékek túllépését. A túllépést a befektetési vállalkozásoknak nem kell azon irányelv 75. cikk b) pontjában meghatározott, e határértékeket túllépő tőkekövetelmények kiszámításakor figyelembe venniük. E lehetőséggel 2010. december 31-ig vagy a nagykockázatok kezelésére vonatkozó, a 2006/…/EK irányelv 119. cikke értelmében később bekövetkező módosítások hatálybalépésének időpontja közül a korábban bekövetkező időpontig élhetnek. E lehetőség alkalmazásához az alábbi a)-d) pontban foglalt feltételeknek teljesülnie kell:

a) a befektetési vállalkozás a 2004/39/EK irányelv I. melléklete C. szakaszának 5., 6., 7., 9. és 10. pontjában felsorolt pénzügyi eszközökhöz kapcsolódó befektetési szolgáltatásokat nyújt vagy befektetési tevékenységet végez;

b) a befektetési vállalkozás e befektetési szolgáltatásokat nem lakossági ügyfelek számára vagy nevében nyújtja és e tevékenységeket nem számukra vagy nevükben végzi;

c) a bevezető részben említett határérték-túllépés olyan szerződésekből eredő kockázatok kapcsán jön létre, amelyek az a) pontban felsorolt pénzügyi eszközök és a 2004/39/EK (MiFID) irányelv I. melléklete C. szakaszának 10. pontja szerinti árukkal vagy alapul szolgáló eszközökkel kapcsolatosak, továbbá amelyeket a 2006/…/EK irányelv III. és IV. melléklete alapján számítottak ki, illetve áru leszállításra vagy engedélyezett kibocsátáshoz vonatkozó szerződések kapcsán jönnek létre; és

d) a befektetési vállalkozás rendelkezik a kitettségek koncentrációjából adódó kockázatok kezelésére, és különösen azok ellenőrzésére és korlátozására vonatkozó, dokumentált stratégiával. A befektetési vállalkozás haladéktalanul tájékoztatja az illetékes hatóságokat e stratégiáról és a stratégia minden lényegi módosításáról. A befektetési vállalkozásnak megfelelő intézkedéseket kell hoznia a kölcsönfelvevők hitelképességének folyamatos nyomon követésére a koncentrált kockázatra gyakorolt hatásuknak megfelelően. Ezen intézkedéseknek lehetővé kell tenniük a befektetési vállalkozás számára, hogy megfelelő módon és kellő gyorsasággal reagálhasson a hitelképesség romlására.

(2) Amennyiben a befektetési vállalkozás túllépi az (1) bekezdés d) pontjában említett stratégia alapján meghatározott belső határértéket, haladéktalanul értesítenie kell az illetékes hatóságot a túllépés mértékéről és jellegéről, valamint a partner személyéről.

46. cikk

Az illetékes hatóságok a 20. cikk első bekezdésétől eltérve 2011. december 31-ig úgy dönthetnek, hogy eseti jelleggel nem alkalmazzák a 2006/…/EK irányelv 75. cikkének d) pontjából származó tőkekövetelményeket az olyan befektetési vállalkozások tekintetében, amelyekre nem alkalmazandó a 20. cikk (2) és (3) bekezdése, amelyek teljes kereskedési könyvi pozíciója soha nem haladja meg az 50 millió EUR-t, és amelyek érintett dolgozóinak átlaglétszáma nem haladja meg a 100 főt a pénzügyi év során.

Ehelyett a tőkekövetelménynek az alábbiak közül legalább a legalacsonyabbat el kell érnie:

a) a 2006/…/EK irányelv 75. cikke d) pontjából eredő tőkekövetelmények; és

b) az alábbiak közül a magasabb érték 12/88 része:

i. a 2006/…/EK irányelv 75. cikke a)-c) pontjában szereplő tőkekövetelmények összessége; és

ii. az ezen irányelv 21. cikkében előírt összeg, figyelemmel a 20. cikk (5) bekezdésére.

Amennyiben a második bekezdés b) pontja alkalmazandó, az összeget legalább évente fokozatosan meg kell növelni.

Ezen eltérés alkalmazása nem eredményezheti a befektetési vállalkozások tőkekövetelményeinek általános csökkenését a 2006. december 31-i követelményekhez képest, kivéve, ha az ilyen csökkentést a befektetési vállalkozás üzletméretének csökkenése indokolja.

47. cikk

Azon intézmények, amelyek egyedi kockázat számítási modelljét 2007. január 1-je előtt az V. melléklet 1. bekezdésével összhangban engedélyezték, 2009. december 31-ig, vagy az illetékes hatóságok által eseti jelleggel meghatározott bármely korábbi időpontig az V. melléklet 4. és 8. pontját azok 2007. január 1. előtti változatában alkalmazhatják.

48. cikk

(1) Az ezen irányelvben és a 2006/…/EK irányelv irányelvben megállapított tőkekövetelmények nem alkalmazandóak az olyan befektetési vállalkozásokra, amelyek fő üzleti tevékenysége kizárólag a 2004/39/EK irányelv I. melléklete C. szakaszának 5., 6., 7., 9. és 10. pontjában meghatározott pénzügyi eszközökhöz kapcsolódó befektetési szolgáltatásokból és tevékenységekből áll, és amelyekre 2006. december 31-én a 93/22/EGK irányelvet [13] nem kellett alkalmazni. E mentességet 2010. december 31-ig vagy a (2) és (3) bekezdés alapján történő bármely későbbi módosítás hatálybalépésének időpontja közül a korábbi időpontig kell alkalmazni.

(2) A 2004/39/EK irányelv 65. cikkének (3) bekezdésében előírt felülvizsgálat részeként a Bizottság nyilvános konzultációk és az illetékes hatóságokkal folytatott tárgyalások alapján jelentést készít az Európai Parlament és a Tanács számára az alábbiakról:

a) megfelelő rendszer azon befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletére, amelyek fő üzleti tevékenysége kizárólag a 2004/39/EK irányelv I. melléklete C. szakaszának 5., 6., 7., 9. és 10. pontjában meghatározott áruderivatívákhoz vagy derivatíva-szerződésekhez kapcsolódó befektetési szolgáltatásokból és tevékenységektől áll; és

b) a 2004/39/EK irányelv módosításának szükségessége azon befektetési vállalkozások további kategóriájának létrehozására, amelyek fő üzleti tevékenysége kizárólag a 2004/39/EK irányelv I. melléklete C. szakaszának 5., 6., 7., 9. és 10. pontjában meghatározott, energiaellátással – beleértve a villamos energiát, a szenet, a gázt és az olajt – összefüggő pénzügyi eszközökhöz kapcsolódó befektetési szolgáltatásokból és tevékenységektől áll.

(3) A (2) bekezdésben meghatározott jelentés alapján a Bizottság javaslatokat nyújthat be ezen irányelv és a 2006/…/EK irányelv kapcsolódó módosításaira.

4. szakasz

Záró rendelkezések

49. cikk

(1) A tagállamok 2006. december 31-ig hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy a 2., 3., 11., 13., 17., 18., 19., 20., 22., 23., 24., 25., 29., 30., 33., 34., 35., 37., 39., 40., 41., 43., 44. és 50. cikknek és az I., II., III., V. és VII. mellékletnek megfeleljenek. A tagállamok haladéktalanul ismertetik a Bizottsággal e rendelkezések szövegét, valamint a rendelkezések és az ezen irányelv közötti megfelelési táblázatot.

A tagállamok ezeket a rendelkezéseket 2007. január 1-jétől kezdődően alkalmazzák.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A rendelkezésekben egy olyan nyilatkozatot is fel kell tüntetniük, amely szerint a hatályban lévő törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseknek az ezen irányelvvel hatályon kívül helyezett irányelvekre való hivatkozásait az ezen irányelvre történő hivatkozásokként kell értelmezni.

(2) A tagállamok ismertetik a Bizottsággal nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

50. cikk

(1) A 2006/…/EK irányelv 152. cikkének (8)–(14) bekezdése értelemszerűen alkalmazandó ezen irányelv céljaira a következő rendelkezésekre is figyelemmel, amennyiben a 2006/…/EK irányelv 152. cikkének (8) bekezdésében említett jogot gyakorolják:

a) ezen irányelv II. mellékletének 7. pontjában szereplő, a 2006/…/EK irányelvre való hivatkozásokat a 2000/12/EK irányelvre történő hivatkozásként kell értelmezni, annak 2007. január 1-je előtt hatályos szövege formájában;

b) ezen irányelv II. melléklete 4. pontját a 2007. január 1-je előtt hatályos szövege formájában kell alkalmazni.

(2) A 2006/…/EK irányelv 157. cikkének (3) bekezdését értelemszerűen kell alkalmazni ezen irányelv 18. és 20. cikkének céljára.

51. cikk

A Bizottság 2011. január 1-jéig felülvizsgálja ezen irányelv végrehajtását, és jelentést készít arról, amelyet az Európai Parlament és a Tanács elé terjeszt a megfelelő módosítási javaslatokkal együtt.

52. cikk

A VIII. melléklet A. részében felsorolt irányelvekkel módosított 93/6/EGK irányelv hatályát veszti, a VIII. melléklet B. részében felsorolt irányelvek nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozó határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségek sérelme nélkül.

A hatályon kívül helyezett irányelvekre való hivatkozást erre az irányelvre történő hivatkozásként kell értelmezni, a IX. mellékletben szereplő megfelelési táblázattal összhangban.

53. cikk

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő 20. napon lép hatályba.

54. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt, …

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

[1] HL C 234., 2005.9.22., 8. o.

[2] HL C 52., 2005.3.2., 37. o.

[3] Az Európai Parlament 2005. szeptember 28-i álláspontja.

[4] HL L 141., 1993.6.11., 1. o. A legutóbb a 2005/1/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 79., 2005.3.24., 9. o.) módosított irányelv.

[5] HL L 145., 2004.4.30., 1. o.

[6] HL L …

[7] HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

[8] HL C 284. E, 2002.11.21., 115. o.

[9] HL L 35., 2003.2.11., 1. o. A legutóbb a 2005/1/EK irányelvvel módosított irányelv.

[10] HL L 9., 2003.1.15., 3. o.

[11] HL L 222., 1978.8.14., 11. o. A legutóbb a 2003/51/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 178., 2003.7.17., 16. o.) módosított irányelv.

[12] HL L 3., 2004.1.7., 36. o.

[13] Az értékpapírok területén végzett befektetési szolgáltatásokról szóló 1993. május 10-i 93/22/EGK tanácsi irányelv (HL L 141., 1993.6.11., 27. o.). A legutóbb a 2002/87/EK irányelvvel módosított irányelv.

--------------------------------------------------

I. MELLÉKLET

POZÍCIÓKOCKÁZATRA VONATKOZÓ TŐKEKÖVETELMÉNY KISZÁMÍTÁSA

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

Nettósítás

1. Az intézmény hosszú (rövid) pozícióinak a rövid (hosszú) pozícióihoz képest ugyanabból a részvényből, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírból, átváltható értékpapírból, azonos tőzsdei határidős ügyletből, opcióból, opciós utalványból és fedezett opciós utalványból fennálló többlete a különböző eszközönkénti nettó pozíció. A nettó pozíció kiszámításakor az illetékes hatóságok lehetővé teszik, hogy a származtatott eszköz-pozíciók – a 4–7. pontban megállapítottak értelmében – úgy legyenek tekinthetők, mint az alapul szolgáló (vagy elvi) értékpapírban vagy értékpapírokban lévő pozíciók. A 14. pont szerinti egyedi kockázat kiszámításánál figyelmen kívül kell hagyni az intézmények birtokában lévő saját, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokat.

2. Nem engedhető meg a nettósítás az átváltható értékpapír és az annak alapjául szolgáló eszköz kiegyenlítő pozíciója között, hacsak az illetékes hatóságok nem fogadnak el olyan módszert, amelynek értelmében egy adott átváltható értékpapír átváltásának valószínűsége figyelembe vehető, vagy nem írnak elő olyan tőkekövetelményt, amely fedezi az átváltással járó esetleges veszteségeket.

3. A nettó pozíciókat összesítésük előtt – előjelüktől függetlenül – naponta át kell váltani az aktuális spot árfolyamon az intézmény elszámolási pénznemére.

Különleges értékpapírok

4. A hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok vételére vagy eladására szóló határidős tőzsdei kamatlábügyleteket, határidős kamatláb-megállapodásokat (FRA) és határidős kötelezettségvállalásokat úgy kell tekinteni, mint a hosszú és rövid pozíciók kombinációját. Így a hosszú határidős kamatlábügyletet úgy kell tekinteni, mint egy határidős szerződés leszállítási határidejének napján lejáró értékpapír-kölcsönügylet és egy olyan eszközbeli részesedés kombinációját, amelynek lejárati napja megegyezik az adott határidős szerződés alapjául szolgáló pénzügyi eszköz vagy elvi pozíció lejárati napjával. Hasonlóképpen, az értékesített FRA-t úgy kell tekinteni, mint olyan hosszú pozíciót, amelynek lejárata megegyezik a teljesítés határidejének és a szerződés időtartamának összegével, illetve mint olyan rövid pozíciót, amelynek lejárata megegyezik a teljesítés határidejével. Mind a kölcsönügyletnek, mind az eszközbeli részesedésnek szerepelni kell a 14. pont 1. táblázatában feltüntetett első kategóriának annak érdekében, hogy a határidős tőzsdei kamatlábügyletek és az FRA-k egyedi kockázatához szükséges tőkekövetelmény kiszámítható legyen. A hitelviszonyt megtestesítő értékpapír vételére szóló határidős kötelezettségvállalást úgy kell tekinteni, mint a leszállítási határidőkor lejáró kölcsönügylet és magához a hitelviszonyt megtestesítő értékpapírhoz fűződő hosszú (azonnali) pozíció kombinációját. A kölcsönügyletnek szerepelni kell a 14. pont 1. táblázatában feltüntetett első kategóriában az egyedi kockázat céljára, és a hitelviszonyt megtestesítő értékpapírnak ugyanebben a táblázatban a számára megfelelő oszlopban.

Az illetékes hatóságok megengedhetik, hogy a tőzsdén forgalmazott határidős ügylet tőkekövetelménye megegyezzen a tőzsde által előírt fedezettel, ha teljes mértékben meg vannak győződve arról, hogy az lehetővé teszi a határidős ügylethez kapcsolódó kockázat pontos felmérését, és az legalább megegyezik a határidős ügylet azon tőkekövetelményével, amelyet az ezen mellékletben meghatározott módszert alkalmazó számítás, vagy az V. mellékletben leírt belső modell módszer alkalmazása eredményezne. Az illetékes hatóságok engedélyezhetik továbbá, hogy az általuk elismert elszámolóház által elszámolt, e bekezdésben említett típusú származtatott, tőzsdén kívüli (OTC) ügyletekre kötött szerződésre vonatkozó tőkekövetelmény egyenlő legyen az elszámolóház által előírt letéti követelménnyel, amennyiben teljes mértékben meggyőződtek arról, hogy az lehetővé teszi a származékos ügyletekre vonatkozó szerződéssel kapcsolatos kockázat pontos felmérését, és legalább egyenlő a szóban forgó szerződés tőkekövetelményével, amelyet az e mellékletben ismertetett módszer alkalmazásával végzett számítás, vagy az V. mellékletben ismertetett belső modell módszer alkalmazásával végzett számítás eredményezne.

E bekezdés alkalmazásában a hosszú pozíció olyan pozíció, amelyben az intézmény rögzítette azt a kamatlábat, amelyet a jövőben valamikor meg fog kapni, rövid pozíció pedig az olyan pozíció, amelyben azt a kamatlábat rögzítette, amelyet valamikor a jövőben meg fog fizetni.

5. A kamatlábakhoz, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokhoz, részvényekhez, részvényindexekhez, pénzügyi határidős ügyletekhez, swap-ügyletekhez és devizához kapcsolódó opciókat e melléklet alkalmazásában úgy kell tekinteni, mintha azok értéküket tekintve az opció alapjául szolgáló eszközök összegével azonos pozíciók lennének, megszorozva a hozzájuk tartozó delta tényezővel. Ez utóbbi pozíciókat nettósítani lehet a megegyező, alapul szolgáló értékpapírok vagy származtatott eszközök kiegyenlítő pozíciójával szemben. Az alkalmazott delta tényező vagy az adott tőzsde delta tényezője, vagy az illetékes hatóságok által számított delta tényező, vagy – ha az nem áll rendelkezésre, illetve az OTC opciók esetében – az intézmény által számított delta tényező, az illetékes hatóságok arról való meggyőződésétől függően, hogy az intézmény által alkalmazott modell elfogadható-e.

Az illetékes hatóságok ugyanakkor előírhatják, hogy az intézmények delta értékeiket az illetékes hatóságok által meghatározott módszer alkalmazásával számítsák ki.

Az opciókhoz kapcsolódó, delta kockázaton kívüli, egyéb kockázatokkal szemben is biztosítékot kell nyújtani. Az illetékes hatóságok megengedhetik, hogy a kibocsátott, tőzsdén forgalmazott opcióval szembeni követelmény megegyezzen a tőzsde által megkövetelt fedezettel, ha teljes mértékben meg vannak győződve arról, hogy az lehetővé teszi az opcióhoz kapcsolódó kockázat pontos felmérését, és az legalább egyenlő az opció azon tőkekövetelményével, amelyet az ezen melléklet további részében meghatározott módszert alkalmazó számítás, vagy az V. mellékletben leírt belső modell módszer alkalmazása eredményezne. Az illetékes hatóságok megengedhetik továbbá, hogy az általuk elismert elszámolóház által elszámolt tőzsdén kívüli (OTC) áruügylet-opcióra vonatkozó tőkekövetelmény egyenlő legyen az elszámolóház által előírt fedezettel, amennyiben teljes mértékben meggyőződtek arról, hogy az lehetővé teszi az opcióval kapcsolatos kockázat pontos felmérését, és legalább a tőzsdén kívüli (OTC) opció azon tőkekövetelményével egyenlő, amelyet az e melléklet további részében ismertetett módszer alkalmazásával végzett számítás, vagy az V. mellékletben ismertetett belső modell módszer alkalmazása eredményezne. Ezenkívül a hatóságok megengedhetik, hogy a megvásárolt, tőzsdén forgalmazott vagy OTC opció tőkekövetelménye ugyanaz legyen, mint az annak alapjául szolgáló értékpapír esetében, azzal a megszorítással, hogy az így adódó tőkekövetelmény nem haladja meg az opció piaci értékét. A kibocsátott OTC opcióval szembeni tőkekövetelményt az annak alapjául szolgáló értékpapírhoz kapcsolódóan kell meghatározni.

6. A hitelviszonyt megtestesítő és az osztalékra jogosító értékpapírokra vonatkozó opciós utalványokat ugyanúgy kell tekinteni, mint az 5. pont szerinti opciókat.

7. A swap-ügyleteket a kamatlábkockázat szempontjából ugyanúgy kell kezelni, mint a mérlegben szereplő eszközöket. Így a kamatláb-swap-ügyletet, amely alapján az intézmény változó kamatot kap, és rögzített kamatot fizet, ugyanúgy kell tekinteni, mint az olyan változó kamatozású értékpapírban fennálló hosszú pozíciót, amelynek lejárata megegyezik a következő kamatrögzítésig terjedő időtartammal, illetve mint az olyan rögzített kamatozású értékpapírban fennálló rövid pozíciót, amelynek lejárata megegyezik magának a swapnak a lejáratával.

A. A kockázatot átvevő kezelése

8. A hitelkockázatot vállaló fél (kockázatot átvevő) piaci kockázata tőkekövetelményének kiszámításához ellenkező rendelkezés hiányában a hitelderivatíva-szerződésben szereplő elvi főösszeget kell használni. A tőkecsereügyletek kivételével az egyedi kockázati költség kiszámításakor az ügylet lejárta helyett a hitelderivatíva-szerződés lejáratát kell alapul venni. A pozíciókat az alábbiak szerint kell meghatározni:

i. A tőkecsereügylet hosszú pozíciót képez a szóban forgó ügylet általános piaci kockázatában és rövid pozíciót a következő kamatrögzítésig tartó időszakkal megegyező napon lejáró államkötvény általános piaci kockázatában, amelyhez a 2006/…/EK irányelv VI. melléklete értelmében 0 % kockázati súlyt rendelnek. Emellett hosszú pozíciót képez a szóban forgó ügylet egyedi kockázatában is.

ii. Nemteljesítéskori csereügylet nem képez pozíciót az általános piaci kockázat tekintetében. Az egyedi kockázat céljából az intézménynek szintetikus hosszú pozíciót kell rögzítenie a referenciaintézmény ügyletében, kivéve, ha a származtatott termék minősített és megfelel egy minőségi kötvény feltételeinek, amely esetben a származtatott eszközben hosszú pozíciót kell rögzíteni Ha a termék alapján kamatfelár- vagy kamatkifizetés esedékes, ezeket a pénzáramlásokat az államkötvényeknél elvi pozícióként kell feltüntetni.

iii. Egyetlen névre hitelfedezettel kibocsátott hitelviszonyt megtestesítő értékpapír saját általános piaci kockázatában kamatláb kockázatú termékként képez hosszú pozíciót. Az egyedi kockázatot illetően szintetikus hosszú pozíció képződik a referenciaintézmény egyik ügyletében. További hosszú pozíció keletkezik az értékpapír kibocsátójánál. Ha egy hitelfedezettel kibocsátott hitelviszonyt megtestesítő értékpapír külső minősítésű és megfelel egy minőségi kötvény feltételeinek, csak az értékpapír egyedi kockázatának megfelelő pozíciót kell rögzíteni.

iv. Az értékpapír kibocsátójának egyedi kockázatában fennálló hosszú pozíción túlmenően egy több névre hitelfedezettel kibocsátott hitelviszonyt megtestesítő értékpapír, amely arányos védelmet nyújt, minden referenciaintézménynél pozíciót képez, és az ügylet teljes elvi összege a referenciaintézményekkel kapcsolatos egyes kockázatoknak a teljes elvi összeghez való arányában oszlik meg a pozíciók között. Abban az esetben, ha egy referenciaintézménynek egynél több ügylete választható, a legmagasabb kockázati súlyozású ügylet határozza meg az egyedi kockázatot.

Ha egy több névre hitelfedezettel kibocsátott értékpapír külső minősítésű és megfelel egy elfogadott adósságtétel feltételeinek, csak az értékpapír egyedi kockázatának megfelelő hosszú pozíciót kell rögzíteni; és

v. Az első nemteljesítéskor lehívható hitelderivatíva kosár ("first-asset-to-default basket") az elvi főösszeget illető pozíciót képez a kosárba tartozó mindegyik referenciaintézmény egy-egy ügyletében. Ha a hiteleseménnyel kapcsolatos maximális kifizetés mértéke alacsonyabb, mint az ezen pont első mondatában szereplő módszer szerinti tőkekövetelmény, a maximális kifizetés összege az egyedi kockázat tőkekövetelményének tekinthető.

A második nemteljesítéskor lehívható hitelderivatíva kosárba ("second-asset-to-default basket") tartozó termék az elvi főösszeget illető pozíciót képez egy kivételével a kosárba tartozó mindegyik referenciaintézmény ügyleténél (a kivétel a legalacsonyabb egyedi kockázati tőkekövetelménnyel bíró referenciaintézmény). Ha a hiteleseménnyel kapcsolatos maximális kifizetés mértéke alacsonyabb, mint az ezen pont első mondatában szereplő módszer szerinti tőkekövetelmény, ez az összeg az egyedi kockázat tőkekövetelményének tekinthető.

Ha az első vagy második nemteljesítéskor lehívható hitelderivatíva külsőleg minősített és megfelel egy minőségi kötvény feltételeinek, akkor a kockázat átvevőjének csak a származtatott eszköz minősítését tükröző egyetlen kockázati költséget kell kiszámítania.

B. A kockázatot átadó kezelése

A hitelkockázatot átadó fél (kockázatot átadó) szempontjából a pozíciókat a kockázatot átvevővel szimmetrikusan határozzák meg, kivéve a hitelfedezettel kibocsátott hitelviszonyt megtestesítő értékpapírt (amely nem eredményez rövid pozíciót a kibocsátónál). Ha egy adott időpontban olyan vételi opció merül fel, amelynél a kötési árfolyam előre meghatározott időpontban emelkedik, az az időpont tekintendő a védelem lejáratának. Az n-edik nemteljesítéskor lehívható hitelderivatívák esetén a kockázatot átadók ellensúlyozhatják az alapul szolgáló eszközök n–1 részére vonatkozó egyedi kockázatot (azaz azon n–1 eszközöknél, amelyeknek a legalacsonyabb az egyedi kockázatra vonatkozó tőkekövetelménye).

9. Azok az intézmények, amelyek pozícióikat piaci áron értékelik, és a 4-7. pontban foglalt származtatott eszközök kamatlábkockázatát diszkontált pénzáramlás alapján kezelik, a fent említett pozíciók kiszámításához érzékenységi modelleket alkalmazhatnak, illetve azokat az olyan rögzített kamatozású értékpapírok esetében is alkalmazhatják, amelyeket nem egyszeri, végső tőketörlesztéssel, hanem a hátralévő futamidőn keresztül törlesztenek. Mind a modellt, mind annak az intézmény általi alkalmazását az illetékes hatóságnak jóvá kell hagynia. Ezeknek a modelleknek olyan pozíciókat kell eredményezniük, amelyeknek ugyanakkora a kamatlábváltozásokkal szembeni érzékenységük, mint az alapul szolgáló pénzáramlásé. Az érzékenységet a mintául szolgáló kamatlábaknak a hozamgörbén való független mozgásai ré