Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a Belső Biztonsági Alap részét képező, a külső határok és a vízumügy pénzügyi támogatására szolgáló eszköz létrehozásáról /* COM/2011/0750 végleges - 2011/0365 (COD) */





INDOKOLÁS 1. A JAVASLAT OKAI ÉS CÉLJAI A szabadságon, biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségre vonatkozó szakpolitikák jelentősége fokozódott az elmúlt években. E szakpolitikák képezik a központi részét annak az európai projektnek, amelynek célja olyan belső határok nélküli térség megteremtése, amelyben/ahová az uniós polgárok és harmadik országok állampolgárai úgy léphetnek be, mozoghatnak, élhetnek és dolgozhatnak, hozhatnak be új elképzeléseket, tőkét, tudást, illetve úgy tölthetik be a nemzeti munkaerőpiacok réseit, hogy közben biztosak lehetnek abban, hogy jogaikat teljes mértékben tiszteletben tartják és biztonságban vannak. A belügyi szakpolitika növekvő jelentőségét megerősítette a 2009. évi Stockholmi Program[1] is, és az emellett azon területek egyike, amelyeket a Lisszaboni Szerződés alapján jelentős változások értek. A belső biztonság területén az olyan kulcsfontosságú dokumentumok, mint a belső biztonsági stratégiáról szóló bizottsági közlemény[2], egyértelmű iránymutatást nyújtottak a tevékenységek irányításáról a következő évek során. A határigazgatás és a vízumpolitika esetében a migrációról szóló közlemény[3] részletesen kiemelte a határbiztonsággal és a belső határok nélküli térség kialakításával kapcsolatban fennálló kihívásokat. A schengeni igazgatásról szóló közlemény[4] javaslatokat tartalmazott a schengeni vívmányok megerősítésére egy olyan igazgatási rendszer révén, amely képes hatékonyan, időben és Unió-szerte összehangolt módon reagálni azokra a kivételes körülményekre és kihívásokra, amelyek a schengeni térség általános működését veszélyeztethetik. Az „Intelligens határellenőrzés – választási lehetőségek és a követendő út” című közlemény[5] részletesen kiemeli, hogy az olyan új IT-rendszerek, mint a határregisztrációs rendszer és regisztráltutas-program hogyan járulhatnak hozzá a migrációs áramlások jobb kezeléséhez az Unióban. A közös integrált határigazgatási rendszer egyik kulcseleme az olyan uniós szolidaritási mechanizmusok fejlesztése, amelyek támogatják a határigazgatásról és a közös vízumpolitikáról szóló uniós előírások egységes és magas minőségű alkalmazását. A Frontex ügynökségen keresztül zajló tagállami műveleti együttműködés koordinációjának javítása jelentős lépés a rendszer fejlesztése felé. Emellett a Külső Határok Alap révén az Unió pénzügyi támogatással szolidaritását fejezi ki azon tagállamok felé, amelyek a külső határokról és a vízumpolitikáról szóló schengeni rendelkezéseket alkalmazzák. A Stockholmi Program kifejezetten felhívott a belső biztonsági stratégia végrehajtását szolgáló alap létrehozására, valamint a bűnüldözési együttműködésre vonatkozó koherens és átfogó megközelítés kidolgozására, kiterjedve az Unió külső határainak kezelésére is. Ennek fényében a 2014–2020 közötti időszakra szóló többéves pénzügyi keretre irányuló 2011. június 29-i javaslatában[6] a Bizottság javaslatot tett egy Belső Biztonsági Alap létrehozására, a belügyek terén a jövőbeli kiadásokat szolgáló egyszerűsített kétalapos rendszer részeként, amely magában foglalja a Menekültügyi és Migrációs Alap létrehozását is. A Belső Biztonsági Alap összesített költségvetése 4 648 millió EUR lesz (jelenlegi árakon), a belső biztonsági stratégia által megállapított öt stratégiai célkitűzés végrehajtásának támogatása céljából: a nemzetközi bűnözői hálózatok felgöngyölítése; a terrorizmus megelőzése, a radikalizálódás és a tagtoborzás kezelése; a virtuális tér biztonságának növelése a polgárok és a vállalkozások számára; a biztonság megerősítése a határigazgatás útján és Európa válságokkal és katasztrófákkal szembeni ellenálló képességének javítása. A szerteágazó stratégiai célkitűzések eltérő szerződésekre vonatkozó eltérő szerződéses alapok miatt jogilag nem lehetséges a Belső Biztonsági Alapot egységes pénzügyi eszközként létrehozni. Ezért javaslatunk szerint az Alapot olyan átfogó pénzügyi keretként indokolt létrehozni, amely két ágazatspecifikus javaslatból áll – ezek közül ez az egyik –, amelyeket kiegészít egy horizontális, közös rendelkezéseket tartalmazó jogi aktus. A jogi szerkezet részletes ismertetését a 3. szakasz tartalmazza. 2. AZ ÉRDEKELTEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓ EREDMÉNYEI, HATÁSVIZSGÁLAT Az értékelésre, mint a szakpolitikák formálásához információkat nyújtó eszközre fektetett fokozott hangsúllyal összhangban e javaslat alapját az értékelések eredményei, az érintettekkel folytatott konzultáció, valamint a hatásvizsgálat képezi. A jövőbeli belügyi pénzügyi eszközök előkészítésére irányuló munka 2010-ben kezdődött meg, és 2011-ben folytatódott. Az előkészítő munka részeként 2010 decemberében külső megbízott részvételével megkezdődött egy értékelési/hatásvizsgálati tanulmány elkészítése. A tanulmány 2011 júliusában készült el, és összesítette a létező pénzügyi eszközökkel kapcsolatos elérhető értékelési eredményeket, valamint tartalmazta a hatásvizsgálat keretében megvizsgált problémákat, célkitűzéseket és szakpolitikai lehetőségeket, beleértve azok valószínű hatását is. E tanulmány alapján a Bizottság hatásvizsgálati jelentést készített, amelyről a hatásvizsgálati testület 2011. szeptember 9-én nyilvánított véleményt. Az értékelésre, mint a szakpolitikák formálásához információkat nyújtó eszközre fektetett fokozott hangsúllyal összhangban e jogalkotási javaslat teljes mértékben figyelembe vette a Külső Határok Alap félidős értékelését. [2011. november …-i] jelentésében a Bizottság értékelte az Alap 2007–2009-es időszakban történt végrehajtásának mennyiségi és minőségi szempontjait. A jelentés áttekinti a tagállamok által az Unió külső határigazgatásának és a vízumok nemzeti szintű kezelésének javítása érdekében az Alap keretében végzett konkrét tevékenységeket. Kiemeli különösen a tagállamok által a dokumentumbiztonság terén tett intézkedéseket, a határfelügyeleti képességek megerősítése érdekében a Földközi-tengeren és a kapcsolódó atlanti-óceáni területeken végrehajtott jelentős beruházásokat, valamint az automatikus határellenőrzéssel és a regisztráltutas-programokkal kapcsolatos kísérleti projekteket. A javaslat előkészítése során a belügyi finanszírozás jövőjével kapcsolatban kiírt, 2011. január 5-től március 20-ig zajló online nyilvános konzultáció[7] eredményeit is figyelembe vették. Összesen 115 válasz érkezett magánszemélyektől és szervezetektől, köztük 8 tárgyalási állásfoglalás. A konzultációhoz minden tagállamból, illetve egyes harmadik országokból is érkeztek észrevételek. 2011 áprilisában a „Belügyek uniós finanszírozásának jövője: Friss kitekintés” című konferencia lehetőséget biztosított a kulcsfontosságú érdekeltek (tagállamok, nemzetközi szervezetek, civil társadalmi szervezetek, stb.) találkozására, és arra, hogy eszmét cseréljenek a belügyek uniós finanszírozásának jövőjéről. A konferencia emellett alkalmat teremtett a felmérés és a nyilvános konzultáció eredményeinek megerősítésére. A belügyek uniós finanszírozásának jövőjét több alkalommal felvetették és megvitatták az intézményi érdekeltekkel, beleértve egy informális ebéd során folytatott vitát a Bel- és Igazságügyi Tanács 2011. január 21-én tartott ülése során, 2011. január 26-án egy informális reggelit az Európai Parlament politikai koordinátoraival, Malmström biztosnak az Európai Parlament SURE bizottsága előtt 2011. március 10-én tartott meghallgatása során, valamint a Belügyi Főigazgatóság főigazgatója és a Parlament állampolgári jogi, bel- és igazságügyi bizottsága között 2011. március 17-én tartott eszmecserén. A belső biztonság területén a jövőbeli pénzügyi eszközökkel kapcsolatos konkrét szakértői tanácsadást azon megbeszélések során biztosították, amelyekre az EOS 2011. február 9-én tartott, Ipar és biztonság konferenciáján, illetve a Bevándorlási és Menekültügyi Bizottság 2011. február 22-i ülésén került sor. Emellett a belső biztonság területén a jövőbeli pénzügyi eszköz végrehajtásához kapcsolódó technikai szempontokat megvitatták a tagállamok szakértőivel egy 2011 áprilisában tartott írásbeli konzultáció alapján a Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása közös bizottság (SOLID bizottság) keretében. E konzultációk, konferenciák és szakértői megbeszélések megerősítették, hogy általános a konszenzus a kulcsfontosságú érintettek között abban a tekintetben, hogy szélesíteni kell az uniós finanszírozás alkalmazási körét a belső biztonság területén, beleértve annak külső vetületeit is, valamint tovább kell dolgozni a megvalósítási mechanizmusok fokozottabb egyszerűsítése és a nagyobb fokú rugalmasság érdekében, többek között azért, hogy kezelni lehessen a sürgős helyzeteket. A hozzáadott érték biztosítása érdekében az uniós kiadásoknak jobban kell tükrözniük az uniós szintű prioritásokat és stratégiai kötelezettségvállalásokat, valamint támogatniuk kell az uniós belügyi vívmányok végrehajtását. A belső biztonság területén az érdekeltek úgy vélték, hogy a széles értelemben vett tematikus prioritásokat már rögzítették a 2009. évi Stockholmi Programban, és a 2010. évi belső biztonsági stratégiában. A jövőbeli finanszírozási mechanizmust tehát átfogó jelleggel kell kialakítani, és annak ki kell terjednie a bűnüldözésre, a határőrségekre és a vámhatóságokra. Szintén fontosnak tekintették annak szükségességét, hogy nagyobb mértékben használják ki a megfelelő uniós ügynökségeket, így az Europolt és a Frontexet. Széles körben támogatták a pénzügyi eszközök számának csökkentését egy két alapból álló struktúra kialakítása érdekében, amennyiben ez egyszerűsítést eredményez: Az érdekeltek egyetértettek továbbá azzal, hogy szükség van egy rugalmas mechanizmusra a sürgős helyzetek kezelésére. A megosztott igazgatást a többéves tervezés felé tett lépéssé általában megfelelő igazgatási módnak tekintették a belügyi kiadások igazgatására. A nem kormányzati szervezetek ugyanakkor úgy vélték, hogy a közvetlen igazgatást is folytatni kell. 3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI Az fellépéshez való jog az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkének (2) bekezdéséből fakad, amely kimondja, hogy „az Unió egy belső határok nélküli, a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló olyan térséget kínál polgárai számára, ahol a személyek szabad mozgásának biztosítása a külső határok ellenőrzésére, a menekültügyre, a bevándorlásra, valamint a bűnmegelőzésre és bűnüldözésre vonatkozó megfelelő intézkedésekkel párosul”. Az EU fellépése indokolt az Európai Unió működéséről szóló Szerződés (EUMSZ, a továbbiakban: Szerződés) 67. cikkében meghatározott célkitűzések alapján, amely meghatározza a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség létrehozásának módjait. Kiemelendő emellett, hogy a Szerződés 80. cikke hangsúlyozza, hogy az Unió politikáira és azok végrehajtására a szolidaritás és a felelősség tagállamok közötti igazságos elosztásának elve az irányadó, ideértve annak pénzügyi vonatkozásait is. A Belső Biztonsági Alap létrehozása két jogalkotási aktus elfogadását igényli, amelyek együttesen alkotják az Alapot. Ezt az általános szerkezetet a szerződéses kötelezettségekre figyelemmel választották. A 19. (a schengeni vívmányokról szóló), a 21. (az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló) és a 22. (Dánia helyzetéről szóló, többek között a Szerződés harmadik részének V. címe kapcsán) jegyzőkönyvek szerinti eltérő szavazási szabályok miatt jogilag nem lehetséges egy átfogó jogalkotási javaslatot összeállítani a Belső Biztonsági Alap tekintetében, annak ellenére, hogy a kezelendő szakpolitikai célkitűzések összefüggenek. Ezért a Belső Biztonsági Alapot átfogó pénzügyi keretként hozzák létre, amely két különálló jogi aktusból áll, amelyek meghatározzák az Alap különböző összetevőit, és megállapítják az egyes összetevők célkitűzéseit, támogatható intézkedéseit és kereteit. – egy az Alap részeként a rendőrségi együttműködéssel és a bűnözés elleni küzdelemmel és a válságkezeléssel kapcsolatos összetevőt létrehozó rendelet; – egy az Alap részeként a határigazgatással és a közös vízumpolitikával kapcsolatos összetevőt létrehozó rendelet. A Belső Biztonsági Alap átfogó pénzügyi keretének részeként ennek megfelelően e rendelet határozza meg a határigazgatás és a vízumpolitika pénzügyi támogatását. E rendelet jogi alapja a Szerződés 77. cikke. Mindent összevéve, olyan területről van szó, ahol az uniós fellépés hozzáadott értéke egyértelmű ahhoz képest, amikor a tagállamok önállóan lépnek fel. Az Unió jobb helyzetben van, mint a tagállamok, ahhoz, hogy keretet biztosítson az uniós szolidaritás kifejezéséhez a határellenőrzések, a vízumpolitika és a migrációs áramlások kezelése területén, valamint ahhoz, hogy platformot nyújtson az e politikákat alátámasztó közös IT-rendszerek fejlesztéséhez. Az e rendelet alapján nyújtott pénzügyi támogatást tehát különösen az e területekre vonatkozó európai és nemzeti kapacitásokhoz járul hozzá. E célból a rendelet célja többek között az, hogy rendszerszerűbben támogassa az egyes tagállamok által a határmentes övezet biztosítása érdekében nyújtott szolgáltatásokat (működési támogatási mechanizmus), annak érdekében, hogy fokozza a határrendészeti és egyéb bűnüldözési hatóságok közötti együttműködést, és növelje a tagállamok által elérhető olyan specializált berendezések számát, amelyeket a Frontex ügynökség rendelkezésére bocsáthatnak a határmentes övezet biztosítását célzó közös műveletek érdekében. Ugyanakkor teljes mértékben elismerést nyert, hogy a beavatkozásoknak megfelelő szinten kell történniük, és az Unió nem mehet túl azon, ami szükséges. Amint arra a költségvetés felülvizsgálata rámutatott, „az uniós költségvetésből azokat az uniós közjavakat, fellépéseket kell finanszírozni, amelyeket a tagállamok és a régiók önmagukban nem tudnának fedezni, és csak abban az esetben, ha az uniós finanszírozás jobb eredményeket tud biztosítani.”[8] 4. KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK A Bizottság következő többéves keretre irányuló javaslata 4 648 millió EUR összeget tartalmaz (jelenlegi árakon) a Belső Biztonsági Alapra a 2014-2020 közötti időszakra. Ezen referenciaösszegen belül e konkrét rendelet végrehajtására rendelkezésre álló indikatív források 3 520 millió EUR összegig terjednek. Indikatív jelleggel, ezen összeg 61%-át (2 150 millió EUR) a tagállamok nemzeti programjaira kell felhasználni, valamint a Litvánia által végrehajtott különleges átutazási rendszerre, míg a másik 31%-ot (1 100 millió EUR) az intelligens határ csomagra kell fordítani, a maradékot pedig fenn kell tartani az uniós intézkedések, sürgősségi intézkedések, valamint a technikai segítségnyújtás finanszírozására, figyelembe véve ugyanakkor a schengeni társult országoktól várható hozzájárulásokat, amelyeket hozzá kell adni a referenciaösszeghez. millió EUR Belső Biztonsági Alap beleértve az új IT-rendszereket || 4 648 - Rendőrségi együttműködési eszköz || 1 128 - Határőrségi eszköz || 3 520 Emellett a 2011. júniusi közleménnyel összhangban a Belső Biztonsági Alap hatályán kívül egy 822 millió EUR összegű (jelenlegi árakon) külön keret különítenek el a jelenleg létező nagyméretű IT-rendszerek igazgatására (Schengeni Információs Rendszer II, Vízuminformációs Rendszer és EURODAC). E rendszerek igazgatását a Bizottságról fokozatosan átruházzák a jövőbeli a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző európai ügynökségre (IT-ügynökség), miután az 2012-ben megkezdi működését. 5. A JAVASLAT FŐ ELEMEI 5.1. A stratégiai prioritások előtérbe helyezése Azáltal, hogy a külső határigazgatás és a vízumpolitika pénzügyi támogatására a 2014 és 2020 közötti időszakban egy eszközt alakít ki, az Unió képes lesz a következőkre: · a határőrizet és a vízumpolitika terén a nemzeti kapacitások megerősítése, ezáltal kifejezve a pénzügyi szolidaritást azon feladatokkal, amelyeket a külső határokon egyes tagállamokra, valamint konzulátusokra bíztak a határmentes terület, mint az Unió által nyújtott közszolgáltatás érdekében (nemzeti programok, beleértve a „működési támogatást is);” · az intelligens határ csomag finanszírozása, vagyis az uniós be- és kiléptető rendszer (EES), valamint az uniós regisztráltutas-program (RTP) bevezetése; · az európai határőrizeti rendszer, EUROSUR bevezetésének és működtetésének finanszírozása, többek között felszerelés, infrastruktúra és rendszerek vásárlásával a tagállamokban; · a schengeni igazgatás, valamint az értékelési és figyelemmel kísérési mechanizmus megerősítése a schengeni vívmányok alkalmazásának ellenőrzése érdekében, a következők révén: a) a mechanizmus működtetésének finanszírozása közvetlen igazgatás mellett; b) a schengeni vívmányoknak való megfelelésen alapuló feltételek bevezetése a működési támogatása tagállamoknak való kifizetésére; c) annak előírása a tagállamok számára, hogy az ezen eszköz alapján a programokra kapott forrásokat (újra) helyezzék ki a gyenge pontok orvoslására irányuló prioritás alapján, amennyiben ilyeneket azonosítottak; · a Frontex ügynökség műveleti potenciáljának megerősítése a tagállamok arra a való felkérése révén, hogy irányozzanak elő további forrásokat programjaik alapján specializált felszerelésekre, amelyeket az ügynökség rendelkezésére bocsáthatnak közös műveletek céljából; · a vonatkozó uniós politikák fejlesztésének és végrehajtásának támogatása az EU-ban, harmadik országokban és harmadik országokkal együtt az „uniós intézkedések” keretében, ezzel javítva az Unióba irányuló migrációs áramlások általános kezelését (közvetlenül irányított projektek, például tanulmányok és kísérleti projektek a harmadik országokkal folytatott együttműködés megerősítése érdekében, vagy közvetetten irányított projektek, összhangban a költségvetési rendelettel[9]; · megfelelő források rendelkezésre állásának biztosítása annak érdekében, hogy gyorssegélyt biztosítsanak a sürgős vagy kivételes migrációs nyomással járó helyzetek esetén; · a litvániai különleges átutazási rendszer működtetésének további támogatása, az Unió kötelezettségeivel összhangban[10], támogatást biztosítva Litvánia számára az átutazóvízumok után be nem szedett díjak, valamint az egyszerűsített átutazási okmány (FTD) és az egyszerűsített vasúti átutazási okmány (FRTD) rendszer végrehajtása során felmerülő többletköltségek finanszírozásához, így a felszerelés, az IT-rendszerek fejlesztése, valamint a képzési és műveleti költségek kapcsán. Az eszköz lehetővé teszi a négyszintű belépés-ellenőrzési modell átfogó támogatását, hangsúlyozva az integrált határigazgatási fogalmát (harmadik országokban zajló intézkedések, együttműködés a szomszédos országokkal, határellenőrzés és intézkedések a szabad mozgás térségében). 5.2. Források az IT-rendszerek és az intelligens határ csomag számára A nemzeti programok keretében a tagállamok felhasználhatják a nekik juttatott forrásokat a létező nagyméretű IT-rendszerek nemzeti összetevőinek igazgatására, valamint szükség esetén fejlesztésére. Emellett a jelen eszköz hatály alá tartozik a jövőbeli, e területre vonatkozó IT-rendszerek (intelligens határ csomag) fejlesztése és fenntartása is. Ahogy az az intelligens határokról szóló közleményben szerepelt, a Bizottság 2012 első felében javaslatokat kíván előterjeszteni az uniós be- és kiléptető rendszer (EES), valamint az uniós regisztráltutas-program (RTP) bevezetésére. Ennek következtében a jelen eszköz alapján előirányozzák egy különös finanszírozási program kialakítását, kizárólag az EES és az RTP fejlesztésének céljára. A költség magában foglalja ezen IT-rendszereknek nem csak a központi (uniós szintű), hanem a nemzeti szintű (tagállami) összetevőit is, a rendelkezésre álló forrásokon belül. Az EES és az RTP központi és nemzeti rendszerei kifejlesztésének költségeit 1 és 1,3 milliárd EUR közötti összegre becsülik, a lehetőségektől függően. Jelentős költségmegtakarítás érhető el, ha az EES előnyben részesített lehetőségét együtt építik ki (vagyis azonos technikai platformon) az RTP előnyben részesített lehetőségével[11]. E feltevések alapján és figyelemmel arra, hogy a fejlesztés csak 2015-től kezdődik, a javaslat arra irányul, hogy különítsenek el 1,1 milliárd EUR-t e két, a jelen javaslat szerinti rendszerre, a Bizottság jövőbeli, az intelligens határ csomagra vonatkozó javaslatainak, illetve az Európai Parlament és a Tanács ezt követő döntésének sérelme nélkül. A Bizottság e program végrehajtási feladatait az 1077/2011/EU rendelettel létrehozott a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző európai ügynökségre kívánja bízni[12]. E rendeletet ebben az esetben megfelelő időben módosítani kell, hogy tartalmazza az kifejezetten az ügynökség feladatkörébe utalt feladatokat, az ügynökség támogatásának megfelelő összegét pedig a program műveleti előirányzataiból fedezik. 5.3. A nemzeti programok forrásai A „Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása” általános program alapjai keretében a jelenlegi gyakorlat, amely szerint az időszak kezdetén rögzítik a tagállamoknak az egész 7 éves időszak alatt juttatott összegek szempontjait, biztosítja a folyamatosságot, és egy bizonyos szintű előrejelezhetőséget. Ugyanakkor ez lényegileg egy statikus megközelítés, amely nem ösztönzi a tagállamokat arra, hogy olyan cselekvéseket hajtsanak végre, amelyek megfelelnek az Unió prioritásainak, és nem teszi lehetővé az EU számára, hogy a források jelentős és koncentrált újraelosztásával reagáljon a változó helyzetekre és prioritásokra. A jövőbeli Alapok keretében a források elosztására és végrehajtására kiválasztott mechanizmusnak tehát össze kell hangolnia egyrészt a folyamatosság és stabilitás szükségességét, mint a hatékony és eredményes többéves programozás előfeltételét, valamint másrészt a rugalmasság és a változáshoz való alkalmazkodás igényét. A fentiekre figyelemmel a megosztott igazgatás keretében a források elosztása a következők kombinációján alapul: – A tagállamoknak a következő többéves pénzügyi keret kezdetén juttatott alapösszeg; – Az alapösszeghez adandó rugalmas összeg, amelyet két szakaszban utalnak ki. Az alapösszeg következő többéves pénzügyi keret kezdetén utalják ki a tagállamoknak, és azt objektív szempontok és szükségletek alapján számítják ki. Ez a nemzeti programok teljes keretösszegének 60%-a, a juttatott összegek tagállamonkénti bontásban e rendelet I. mellékletében szerepelnek. Azok alapjai a Külső Határok Aszerinti 2010 és 2012 közötti számítások, tartalmaznak ugyanakkor egy minimumösszeget minden tagállam vonatkozásában. E valamilyen mértékű folyamatosságot biztosít a jelenlegi többéves pénzügyi kerettel, és pénzügyi stabilitást biztosít a tagállamok számára ahhoz, hogy megtervezzék nemzeti többéves programjaikat. · A rugalmas összeget attól függően adják hozzá az alapösszeghez, hogy az egyes tagállamok mennyire készek nemzeti programjaik keretében olyan intézkedéseket finanszírozni, amelyek megfelelnek konkrét uniós prioritásoknak. E konkrét intézkedések meghatározása a II. mellékletben szerepel, és módosítható. Főszabály szerint a kiutalásra két szakaszban kerül sor: a többéves pénzügyi keret kezdetén a vonatkozó tagállamok nemzeti programjairól szóló politikai párbeszéd és tárgyalások részeként, valamint a 2017-ben történő félidős felülvizsgálat során. E félidős felülvizsgálat alkalmat adhat a tagállami helyzet megvizsgálásra és új források kiutalására a többéves pénzügyi keret fennmaradó éveire (2018-2020). E rendelet szempontjából a félidős felülvizsgálat a jövőre tekintő kockázatértékelések és az Unió által újra meghatározott uniós prioritások kombinációján alapul. Mivel a tagállamoknak juttatott alapösszeget történeti adatok alapján állapítják meg a programozási időszak kezdetén, szükséges lesz egy frissítés. E kockázat/szükségletértékelések a Frontex ügynökség segítségével végezhetők el. Azok a tagállamok, amelyek az értékelések jelentősebb szükségletekkel bírnak vagy fokozott kockázatokkal szembesülnek, kiegészítő összeget kapnak, a szolidaritás és a felelősség megosztásának érzékelhető kifejeződéseként. 5.4. Intézkedések harmadik országokban és azokkal kapcsolatban A terület külső dimenziójával kapcsolatban célzott támogatások fokozzák a harmadik országokkal folytatott együttműködést, és erősítik meg azok határőrizetének és az Unió migrációs politikájának és belső biztonsági célkitűzéseinek érdekében álló területekre vonatkozó igazgatási kapacitásaiknak bizony kulcsfontosságú szempontjait. Például az EUROSUR keretében finanszírozást tesznek elérhetővé arra, hogy összekössék harmadik országok rendszereit és infrastruktúráit az Unió rendszereivel és infrastruktúráival, annak érdekében, hogy lehetővé tegyék a rendszeres adatcserét. Az ilyen fellépések nem lehetnek közvetlenül fejlesztésorientáltak és azoknak szükség esetén ki kell egészíteniük az Unió külső segélyezési eszközein keresztül nyújtott pénzügyi támogatást, amely továbbra is a harmadik országoknak a vonatkozó kapacitásaik fejlesztését elősegítő finanszírozás fő formája marad. Az ilyen támogatások végrehajtása során törekedni kell a teljes összhangra az Unió külső fellépéseinek alapelveivel és általános célkitűzéseivel, valamint a szóban forgó országgal vagy régióval kapcsolatos külpolitikával. Biztosítani kell a kiegészítő jelleget az Európai Külügyi Szolgálattal és a Bizottság megfelelő szolgálataival folytatott fokozott együttműködés révén. Az ilyen intézkedéseket közvetlenül a Bizottság a költségvetési rendelet előírásaival összhangban közvetve a tagállamoktól eltérő szerveztek vagy személyek irányítják. 5.5. Uniós ügynökségek A vonatkozó uniós ügynökségek hatáskörei és szakértelme hatékonyabb kihasználása érdekében a belügyek területén, a Bizottság azt tervezi, hogy kihasználja a költségvetési rendelet által biztosított lehetőséget arra, hogy a jelen rendelet alapján rendelkezésre álló forrásokkal egyes feladatok végrehajtását ilyen ügynökségekre bízza feladataik ellátása körében, munkaprogramjaikat kiegészítve. Az ezen eszköz hatálya alá tartozó feladatok tekintetében ez különösen a következőkre vonatkozik: – az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség (Frontex ügynökség) olyan Unión elüli és kívül tevékenységek tekintetében, amelyek a határőrizettel kapcsolatos műveleti szakértelmet igényelnek; – az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal (EASO), olyan tevékenységek tekintetében mint a határőrök menekültügyi képzése; – az Európai Rendőrségi Hivatal (Europol) és az Európai Rendőrakadémia (CEPOL), figyelemmel a bűnüldöző hatóságok és a határőrségek ügynökségközi együttműködésére; – A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző európai ügynökségre (IT-ügynökség), amennyiben az új IT-rendszerek fejlesztése érintett. 2011/0365 (COD) Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a Belső Biztonsági Alap részét képező, a külső határok és a vízumügy pénzügyi támogatására szolgáló eszköz létrehozásáról AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 77. cikke (2) bekezdésére, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamentek számára való megküldését követően, tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[13], tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére[14], rendes jogalkotási eljárás keretében, mivel: (1) Az Unió azon célját, hogy biztosítsa a magas szintű biztonságot egy olyan térségben, amely a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapul (az Európai Unió működéséről szóló szerződés 67. cikkének (3) bekezdése), többek között a belső határok személyek általi átlépését, valamint a külső határokon a határellenőrzést és a közös vízumpolitikát egy a jogszerű utazás megkönnyítését és az illegális bevándorlás kezelését célzó többrétegű rendszer részeként célzó közös intézkedések révén kell elérni. (2) A Tanács által 2010 februárjában elfogadott európai uniós belső biztonsági stratégia[15] közös menetrendet írt elő e közös biztonsági kihívások kezelésére. A stratégia alapelveit és iránymutatásait a Bizottság „Az EU belső biztonsági stratégiájának megvalósítása” című 2010. novemberi közleménye[16] konkrét intézkedésekre ülteti át azáltal, hogy megjelöl öt stratégiai célkitűzést: a nemzetközi bűnözői hálózatok felgöngyölítése; a terrorizmus megelőzése, a radikalizálódás és a tagtoborzás kezelése; a virtuális tér biztonságának növelése a polgárok és a vállalkozások számára; a biztonság megerősítése a határigazgatás útján és Európa válságokkal és katasztrófákkal szembeni ellenálló képességének javítása. (3) A tagállamok közötti szolidaritást, a feladatmegosztás egyértelműségét, az alapvető jogok és a jogállamiság tiszteletben tartását, valamint a globális megközelítésre és a külső biztonsággal való elválaszthatatlan kapcsolatra fektetett hangsúlyt a belső biztonsági stratégia végrehajtását irányító kulcsfontosságú elveknek kell tekinteni. (4) A belső biztonsági stratégia végrehajtásának előmozdítása és a stratégia gyakorlati megvalósulása érdekében a tagállamok számára a Belső Biztonsági Alap létrehozásával megfelelő uniós pénzügyi támogatást kell biztosítani. (5) A Szerződés V. címét érintő jogi sajátosságok miatt a Belső Biztonsági Alapot jogilag nem lehet egységes pénzügyi eszközként létrehozni. (6) Az Alapot tehát a belső biztonság területén megvalósuló uniós támogatás átfogó pénzügyi kereteként kell létrehozni, amely magában foglalja az e rendelet alapján létrehozott eszközt, valamint a Belső Biztonsági Alap részét képező, a rendőrségi együttműködés, a bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem, valamint a válságkezelés pénzügyi támogatására szolgáló eszköz létrehozásáról szóló …/2012/EU rendelet által létrehozott eszközt. Ez az átfogó pénzügyi keretet kiegészíti a Menekültügyi és Migrációs Alapra, valamint a rendőrségi együttműködés, a bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem, valamint a válságkezelés pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó általános rendelkezésekről szóló …/2012/EU rendelet[17], amelyre e rendelet a programozásról, a pénzügyi irányításról, az irányításról és az ellenőrzésről, a záróelszámolásról, a programok lezárásáról és a jelentéstételről, valamint az értékelésről szóló szabályok tekintetében utal. (7) A tagállamok és az Unió között a külső határok igazgatása terén megvalósuló szolidaritás és felelősségmegosztás az egyike a külső határok igazgatására vonatkozó közös politika öt tényezőjének. (8) A Belső Biztonsági Alapnak pénzügyi támogatással kell szolidaritást kifejeznie a külső határokra vonatkozó schengeni vívmányokat már teljes körűen alkalmazó, vagy erre készülő tagállamok felé. (9) A tagállamok részvétele nem eshet egybe olyan ideiglenes uniós eszközben történő részvétellel, amely többek között abban támogatja a kedvezményezett tagállamokat, hogy finanszírozni tudják a határokra, a vízumpolitikára és a külső határellenőrzésre vonatkozó schengeni vívmányok végrehajtása érdekében az Európai Unió új külső határain végzett intézkedéseket. (10) Az Alap külső határokra és vízumpolitikára vonatkozó részének (a továbbiakban: eszköz) az 574/2007 európai parlamenti és tanácsi határozat[18] által létrehozott Külső Határok Alap segítségével kialakított kapacitásépítési folyamatra kell épülnie, és azt az új fejlemények figyelembevételével ki kell bővítenie. (11) Amikor a határrendészetről és a vízumpolitikáról szóló schengeni vívmányokkal összhangban feladatokat hajtanak végre a külső határokon és a konzulátusokon, a tagállamok valamennyi másik, a schengeni térségbe tartozó tagállam érdekében és nevében végeznek tevékenységet, vagyis az Unió számára közszolgáltatást nyújtanak. A szolidaritás kifejezése érdekében az eszköznek hozzá kell járulnia a határellenőrzésekhez és a vízumpolitikához kapcsolódó működési költségek támogatásához, és lehetővé kell tennie a tagállamok számára, hogy rendszerszerűen fenntartsák e mindenki számára végzett szolgáltatáshoz létfontosságú kapacitásaikat. Az ilyen támogatás a jelen eszköz hatálya alá tartozó célkitűzésekhez kapcsolódó kiválasztott költségek teljes körű visszatérítéséből áll, és a nemzeti programok szerves részét képezi. (12) Az eszköznek ki kell egészítenie és meg kell erősítenie a 2007/2004/EK rendelettel[19] létrehozott, az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség (a továbbiakban: Frontex ügynökség) égisze alatt kidolgozott operatív együttműködés fejlesztését célzó tevékenységeket, beleértve a(z) […] rendelet[20] által bevezetett módosításokból eredő új tevékenységeket, ezáltal újra megerősítve az azon tagállamok közötti szolidaritást, amelyek a schengeni térség egésze érdekében és nevében külső határellenőrzést végeznek. (13) Ezt az eszközt az Európai Unió Alapjogi Chartájában szereplő jogok és alapvető elvek tiszteletben tartásával kell végrehajtani. (14) Az eszköz az egységes és magas színvonalú külső határellenőrzés, valamint a külső határokon keresztül zajló jogszerű utazásnak az EU belső biztonsági stratégiája keretében való biztosítása érdekében hozzájárul a közös integrált európai határigazgatási rendszer kialakításához, amely rendszer kiterjed a tagállamoknak a Frontex ügynökséggel, harmadik országokkal és szükség esetén többek között egyéb szereplőkkel együttműködve eljáró illetékes hatóságai által az Európai Unió négyszintű határbiztonsági modelljét és integrált kockázatelemzését felhasználva hozott valamennyi, a politikára, jogszabályokra, rendszeres együttműködésre, a terhek megosztására, személyi állományra, felszerelésre és technológiára vonatkozó intézkedésre. (15) A 2003-as csatlakozási okmány 5. jegyzőkönyvével[21] összhangban, amely a személyeknek a kalinyingrádi régió és az Orosz Föderáció egyéb részei közötti, szárazföldi úton történő átutazására vonatkozik, az eszköznek viselnie kell bármely olyan többletköltséget, amely a közösségi vívmányok ilyen átutazásra meghatározott különös rendelkezéseinek végrehajtásából ered. E vívmányok közé tartozik az egyszerűsített átutazási okmány (FTD) és egyszerűsített vasúti átutazási okmány (FRTD) létrehozásáról, valamint a Közös Konzuli Utasítás és a Közös Kézikönyv módosításáról szóló 2003. április 14-i 693/2003/EK tanácsi rendelet[22], és a 693/2003/EK rendeletben előírt egyszerűsített átutazási okmány (FTD) és egyszerűsített vasúti átutazási okmány (FRTD) egységes formátumairól szóló 2003. április 14-i 694/2003/EK tanácsi rendelet[23]. Az elmaradt díjakért nyújtott pénzügyi támogatás folytatását ugyanakkor az Unió és az Orosz Föderáció közötti vízumszabályozástól kell függővé tenni. (16) Az eszköznek támogatnia kell a vízumpolitika és az egyéb határátlépés előtti tevékenységek terén hozott nemzeti intézkedéseket és tagállami együttműködést, melyek a külső határellenőrzéseket megelőzően zajlanak. A tagállamok szolgálatai által harmadik országokban szervezett tevékenységek hatékony igazgatása a közös vízumpolitika érdekét szolgálja egy olyan sokrétegű rendszer részeként, amelynek célja az Európai Unió részéről a jogszerű utazás megkönnyítése és az illegális bevándorlás kezelése, és amely szerves része a közös integrált határigazgatási rendszernek. (17) Emellett az eszköznek a közös integrált határigazgatási rendszer fejlesztésének részeként támogatnia kell a schengeni országok területén minden olyan intézkedést, amely megerősíti a schengeni térség általános működését. (18) Az eszköznek emellett támogatnia kell olyan európai uniós IT-rendszerek fejlesztését, amelyek eszközöket nyújtanak a tagállamok számára ahhoz, hogy hatékonyabban kezeljék a harmadik országok állampolgárainak határokat keresztező mozgását, és hogy biztosítani tudják az utazók jobb azonosítását és ellenőrzését (intelligens határok). Ennek érdekében létre kell hozni egy programot, amelynek célja az ilyen rendszerek központi és nemzeti elemeivel kapcsolatos fejlesztési költségek fedezése, és a technikai egységesség, a költségtakarékosság, valamint a zökkenőmentes végrehajtás biztosítása a tagállamokban. (19) Az előre nem látható migrációs nyomás és a határbiztonságot érintő fenyegetések haladéktalan kezelése érdekében lehetőséget kell biztosítani arra, hogy gyorssegélyt nyújtsanak a Menekültügyi és Migrációs Alapra, valamint a rendőrségi együttműködés, a bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem, valamint a válságkezelés pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó általános rendelkezésekről szóló …/2012/EU rendelettel összhangban. (20) Emellett a schengeni térség egészére kiterjedő fokozott szolidaritás érdekében, amennyiben – különösen schengeni értékelést követően – gyengeségeket vagy lehetséges fenyegetéseket azonosítanak, az érintett tagállamnak az ügyet megfelelően figyelemmel kell kísérnie, prioritás szerint felhasználva a programjai szerinti forrásokat, amennyiben lehetséges, kiegészítve a gyorssegély intézkedéseit. (21) A szolidaritás és a közös uniós szakpolitikákért, stratégiákért és programokért viselt felelősség megosztásának megerősítése érdekében a tagállamokat ösztönözni kell arra, hogy a nemzeti programok számára rendelkezésre álló források egy részét az Unió által meghatározott prioritásokra használják fel, például a Frontex ügynökség számára szükséges technikai berendezések beszerzésére, valamint az uniós konzuli együttműködés fejlesztésére. (22) A schengeni vívmányok schengeni térségben való alkalmazásának biztosítása érdekében a schengeni vívmányok alkalmazását ellenőrző értékelési és nyomon követési mechanizmus létrehozásáról szóló rendelet[24] végrehajtását e rendelet keretében is támogatni kell, mint a személyekkel szembeni ellenőrzések elmaradását biztosító szakpolitikákhoz kapcsolódó lényeges eszközt. (23) A Külső Határok Alap és a SIS és VIS fejlesztése kapcsán szerzett tapasztalatok fényében a források esetleges átcsoportosítása kapcsán helyesnek tűnik lehetővé tenni a rugalmasságot a jelen eszköz keretében követett célkitűzések különböző végrehajtási módjai között, azon elv sérelme nélkül, amely szerint a programok számára a kezdettől fogva biztosítani kell a kritikus tömeget és a pénzügyi stabilitást, a tagállamok számára pedig a működési támogatást. (24) Ehhez hasonlóan az Unió számára továbbra is rendelkezésre álló intézkedések (uniós intézkedések) alkalmazási körét és forrásplafonját ki kell terjeszteni annak érdekében, hogy fokozzák az Unió képességét arra, hogy egy adott költségvetési évben az Unió egésze érdekében több tevékenységet fejtsen ki a külső határok igazgatása és a közös vízumpolitika területén, amikor és amennyiben erre igény mutatkozik. Az ilyen uniós intézkedések kiterjednek a tanulmányokra és kísérleti projektekre, a szakpolitika és alkalmazása előremozdítása érdekében, továbbá a harmadik országokban alkalmazott intézkedésekre és megállapodásokra, az ilyen országokból származó migrációs nyomás kezelése céljából, annak érdekében, hogy az Unióban irányuló migrációs áramlásokat optimálisan kezeljék, valamint hatékonyan szervezzék meg a kapcsolódó feladatokat a külső határokon és a konzulátusokon. (25) A jelen eszköz révén támogatott harmadik országbeli vagy azzal összefüggő intézkedéseket az egyéb – földrajzi és tematikus – uniós külső segítségnyújtási eszközök által támogatott, Unión kívüli fellépésekkel szinergiában és összhangban kell meghozni. Az ilyen intézkedések végrehajtása során különösen törekedni kell a teljes összhangra az Unió külső fellépéseinek alapelveivel és általános célkitűzéseivel, valamint a szóban forgó országgal vagy régióval kapcsolatos külpolitikával. Az ilyen intézkedések nem lehetnek közvetlenül fejlesztésorientáltak és azoknak szükség esetén ki kell egészíteniük az Unió külső segélyezési eszközein keresztül nyújtott pénzügyi támogatást. Törekedni kell emellett az összhangra az Unió humanitárius politikájával, különösen a gyorssegélyt szolgáló intézkedések végrehajtása során. (26) Az Uniós költségvetésből származó finanszírozásnak olyan tevékenységekre kell koncentrálnia, amelyeknél az uniós fellépés hozzáadott értéket eredményez a tagállami fellépéshez képest. Mivel az Európai Unió a tagállamoknál alkalmasabb arra, hogy keretet biztosítson az uniós szolidaritás kifejezéséhez a határellenőrzések, a vízumpolitika és a migrációs áramlások kezelése területén, valamint ahhoz, hogy platformot nyújtson az e politikákat alátámasztó közös IT-rendszerek fejlesztéséhez, az e rendelet alapján nyújtott pénzügyi támogatás hozzájárul különösen a nemzeti és európai kapacitások megerősítéséhez ezeken a területeken. (27) A jelen jogi aktusban szereplő, a nemzeti programok keretében végzett egyedi intézkedések meghatározására vonatkozó rendelkezések kiegészítése és módosítása érdekében az Európai Unió működéséről szól szerződés 290. cikkével összhangban a Bizottságot fel kell hatalmazni az ilyen aktusok elfogadására. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során – többek között szakértői szinten – megfelelő konzultációkat folytasson. (28) A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és megszövegezése során a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz történő egyidejű, időben és megfelelő módon történő eljuttatásáról. (29) A rendelet működési támogatásra vonatkozó rendelkezéseinek egységes, hatékony és időben történő végrehajtásának biztosítása, valamint az új IT-rendszerekkel kapcsolatos program keretének kialakítása érdekében a Bizottságot végrehajtási hatáskörökkel kell felruházni. Ezeket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően kell gyakorolni[25]. (30) Mivel e rendelet célját – nevezetesen a külső határok igazgatása és a vízumpolitika terén a szolidaritás és a tagállamok, valamint az Unió közötti felelősségmegosztás biztosítását – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és azok uniós szinten jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés („EUSZ”) 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. (31) A 2007–2013-as időszakra a Külső Határok Alap létrehozásáról szóló 2007. május 23-i 2007/574/EK európai parlamenti és tanácsi határozatot[26] hatályon kívül kell helyezni. (32) Izland és Norvégia tekintetében ez a rendelet az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság között létrejött, e két államnak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás értelmében vett schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését jelenti, amelyek az említett megállapodás alkalmazását szolgáló egyes szabályokról szóló, 1999. május 17-i 1999/437/EK tanácsi határozat[27] 1. cikkének A és B. pontjában említett területekhez tartoznak. (33) Svájc tekintetében e rendelet az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, az utóbbinak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését jelenti, amelyek az 1999/437/EK tanácsi határozat 1. cikkének A. és B. pontjában említett területhez tartoznak, összefüggésben az e megállapodásnak az Európai Unió és az Európai Közösség nevében történő aláírásáról szóló 2008/146/EK tanácsi határozat[28] 3. cikkével. (34) Liechtenstein tekintetében ez a rendelet az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség között a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról aláírt jegyzőkönyv értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK tanácsi határozatnak a 2011/350/EU tanácsi határozat[29] 3. cikkével összefüggésben értelmezett 1. cikkének A. és B. pontjában említett terület alá tartoznak. (35) Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv értelmében Dánia nem vesz részt az Európai Unió működéséről szóló szerződés harmadik részének V. címe szerinti intézkedések Tanács által történő elfogadásában, az azon harmadik országokat meghatározó intézkedések kivételével, „amelyek állampolgárainak a tagállamok külső határainak átlépésekor vízummal kell rendelkezniük”, illetve azon intézkedések kivételével, „amelyek az egységes vízumformátumra vonatkoznak”. Ez a javaslat a schengeni vívmányokra épül, a Dánia helyzetéről szóló, az Európai Unióról szóló szerződéshez, és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt jegyzőkönyv 4. cikke értelmében pedig az Európai Unió működéséről szóló szerződés harmadik részének V. címében szabályozott, a schengeni vívmányok továbbfejlesztésére irányuló javaslaton vagy kezdeményezésen alapuló tanácsi intézkedés elfogadását követő hat hónapon belül Dánia dönt arról, hogy nemzeti jogában végrehajtja-e ezt az intézkedést. (36) Ez a rendelet a schengeni vívmányok rendelkezéseinek olyan továbbfejlesztését jelenti, amelyben az Egyesült Királyság nem vesz részt, összhangban a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának a schengeni vívmányok egyes rendelkezéseinek alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről szóló, 2000. május 29-i 2000/365/EK tanácsi határozattal, valamint az ezt követő, a schengeni vívmányok rendelkezései egyes részeinek Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága által való alkalmazásáról szóló, 2004. december 22-i 2004/926/EK tanácsi határozattal. Az Egyesült Királyság tehát nem vesz részt ennek elfogadásában, az nem kötelező és nem alkalmazandó rá. (37) E rendelet a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését jelenti, amelyekben Írország az Írországnak a schengeni vívmányok egyes rendelkezései alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről szóló, 2002. február 28-i 2002/192/EK tanácsi határozattal összhangban nem vesz részt. Írország tehát nem vesz részt annak elfogadásában, ezért az rá nem kötelező és nem alkalmazandó. ELFOGADTÁK EZT A RENDELETET: I. FEJEZET ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. cikk Tárgy és hatály (1) E rendelet a Belső Biztonsági Alap (a továbbiakban: Alap) részeként létrehozza a külső határigazgatás és a közös vízumpolitika pénzügyi támogatására szolgáló eszközt (a továbbiakban: eszköz). A Belső Biztonsági Alap részét képező, a rendőrségi együttműködés, a bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem, valamint a válságkezelés pénzügyi támogatására szolgáló eszköz létrehozásáról szóló …/2012/EU rendelettel együttesen e rendelet a 2014. január 1. és 2020. december 31. közötti időszakra létrehozza a Belső Biztonsági Alapot. (2) Ez a rendelet meghatározza a) a pénzügyi támogatás célkitűzéseit és a támogatható intézkedéseket; b) a támogatható intézkedések végrehajtásának általános keretét; c) az eszköz alapján 2014. január 1. és 2020. december 31. között rendelkezésre álló forrásokat és azok elosztását; d) a különböző módszerek alkalmazási körét és célját, amelyek révén a külső határok igazgatására és a közös vízumpolitikára fordított kiadásokat finanszírozzák. (3) E rendelet állapítja meg a(z) …/2012/EU rendelet [horizontális rendelet] szabályainak alkalmazhatóságát. 2. cikk Meghatározások E rendelet alkalmazásában: (a) „külső határok”: a tagállamok szárazföldi határai, beleértve a folyó- vagy állóvízi határokat, tengeri határokat és repülőtereket, folyami, tengeri és tavi kikötőket, amelyekre alkalmazni kell az uniós jognak a külső határok átlépésére vonatkozó rendelkezéseit, függetlenül attól, hogy e határok ideiglenesek-e vagy sem; (b) „ideiglenes külső határok”: – a schengeni vívmányokat teljes mértékben végrehajtó tagállam és – csatlakozási okmányával összhangban – a schengeni vívmányok teljes körű alkalmazására kötelezett olyan tagállam közös határa, amely esetében azonban a vívmányok teljes körű alkalmazására felhatalmazó, vonatkozó tanácsi határozat még nem lépett hatályba; – saját csatlakozási okmányaikkal összhangban a schengeni vívmányok teljes körű alkalmazására kötelezett két olyan tagállam közös határa, amelyek esetében azonban a vívmányok teljes körű alkalmazására felhatalmazó, vonatkozó tanácsi határozat még nem lépett hatályba; (c) „határátkelőhely”: az illetékes hatóságok által a külső határok átlépésének céljára engedélyezett átkelőhely, amelyről az 562/2006/EK rendelet 34. cikke (2) bekezdésének megfelelően értesítést küldtek; (d) „schengeni értékelési és nyomon követési mechanizmus” a schengeni vívmányok megfelelő alkalmazásának ellenőrzése, a(z) …/2012/EU rendeletnek[30][X] megfelelően; (e) „vészhelyzet” sürgős vagy kivételes nyomással járó helyzet, amikor nagyszámú vagy aránytalan számú harmadik országbeli állampolgár ténylegesen vagy várhatóan átlépi egy vagy több tagállam külső határát. 3. cikk Célkitűzések (1) Az eszköz általános célja az, hogy hozzájáruljon a magas szintű biztonság biztosításához az Európai Unióban. (2) Az (1) bekezdésben megjelölt általános célkitűzéssel összhangban az eszköz – összhangban a vonatkozó uniós stratégiákban, programokban, illetve fenyegetettségértékelésekben és kockázatelemzésekben megjelölt prioritásokkal – a következő különös célkitűzésekhez járul hozzá: a) a közös vízumpolitika támogatása annak érdekében, hogy megkönnyítsék a jogszerű utazást, biztosítsák a harmadik országok állampolgáraival szemben alkalmazott egyenlő bánásmódot, és kezeljék az illegális migrációt; E célkitűzés elérését többek között olyan mutatók alapján kell értékelni, mint a felszerelt, biztosított és/vagy fejlesztett konzuli képviseletek száma, a vízumkérelmek hatékony feldolgozásának, valamint a vízumkérelmezők számára nyújtott színvonalas szolgáltatásoknak a biztosítása érdekében. b) a határigazgatás támogatása, egyrészt a külső határok magas szintű védelmének, másrészt a külső határokon a zökkenőmentes határátkelésnek a schengeni vívmányokkal összhangban történő biztosítása érdekében. E célkitűzés elérését többek között olyan mutatók alapján kell értékelni, mint a határellenőrzést célzó berendezések fejlesztése, a külső határon feltartóztatott harmadik országbeli illegális migránsok száma, megfeleltetve a külső határ adott szakaszárnak kockázatával. (3) E célkitűzések elérése érdekében a jelen eszköz az alábbi műveleti célkitűzésekhez járul hozzá: a) olyan politikák előmozdítása és végrehajtása, amelyek biztosítják, hogy a belső határok átlépésekor a személyek, állampolgárságuktól függetlenül, mentesüljenek mindenfajta ellenőrzés alól, a külső határokon pedig biztosítják a személyek ellenőrzésének és a határátlépéseknek az eredményes felügyeletét. b) a külső határok integrált határőrizeti rendszerének fokozatos létrehozása, beleértve a tagállamok migrációs és bűnüldöző szervei közötti együttműködés megerősítését a külső határokon, valamint a területen belüli intézkedéseket, illetve a dokumentumbiztonsággal és személyazonosság-kezeléssel kapcsolatos kísérő intézkedéseket; c) a közös vízumpolitika, valamint a rövid tartamú tartózkodási engedéllyel kapcsolatos politikai fejlesztésének és végrehajtásának előmozdítása, beleértve a konzuli együttműködést is; d) IT-rendszerek, kommunikációs infrastruktúráik, és az Unió külső határain a migrációs áramlások kezelését támogató felszerelések kialakítása és működtetése; e) a határigazgatással és vízumpolitikával kapcsolatos uniós vívmányok hatékony és egységes alkalmazásának biztosítása, beleértve a schengeni vívmányok alkalmazását ellenőrző értékelési és nyomon követési mechanizmus működtetését; f) a harmadik országokban fellépő tagállamok közötti együttműködés megerősítése harmadik országok állampolgárainak a tagállamok területére áramlása kapcsán, valamint e tekintetben a harmadik országokkal folytatott együttműködés megerősítése. (4) Az eszköz a tagállamok és a Bizottság kezdeményezésére hozzájárul a technikai támogatás finanszírozásához is. 4. cikk Támogatható tevékenységek (1) A 3. cikkben meghatározott célkitűzéseken belül, valamint figyelemmel a(z) …/2012/EU rendelet [horizontális rendelet] 13. cikkében előírt politikai párbeszéd megállapodás szerinti következtetéseire, a jelen eszköz tagállamokban vagy tagállamok által végrehajtott intézkedéseket támogat, különösen a következőket: a) a határátkelőhelyeknél, valamint a határőrizethez szükséges határátlépési infrastruktúra, épületek és rendszerek, valamint a külső határ tiltott átlépésének hatékony kezelése; b) a hatékony határellenőrzéshez és személyek felderítéséhez szükséges működési berendezések, közlekedési eszközök és kommunikációs rendszerek, mint például a SIS, a VIS, az európai képarchiváló rendszer (FADO) elérésére szolgáló rögzített terminálok, beleértve a legmodernebb technológiát is; c) IT-rendszerek a külső határokat átlépő migrációs áramlásokkal kapcsolatban; d) a vízumkérelmek feldolgozásához és a konzuli együttműködéshez szükséges infrastruktúra, épületek és működési berendezések; e) a tagállamok és uniós ügynökségek közötti, a határellenőrzés terén folyó operatív együttműködés eredményeként születő ajánlások, működési előírások és legjobb gyakorlatok végrehajtásához szükséges, a tagállamokon belüli és a tagállamok közötti ügynökségközi együttműködés megerősítését célzó tanulmányok, kísérleti projektek és intézkedések; (2) A 3. cikkben meghatározott célkitűzéseken belül az eszköz harmadik országokkal kapcsolatos és azokban zajló intézkedéseket is támogat, különösen az alábbiakat: a) a tagállamok és harmadik országok közötti információ-megosztást szolgáló információs rendszerek, eszközök és berendezések; b) a tagállamok és harmadik országok közötti műveleti együttműködés ösztönzését szolgáló intézkedések, beleértve a közös műveleteket is; c) tanulmányok, rendezvények, képzés, felszerelések és kísérleti projektek annak érdekében, hogy ad hoc technikai és műveleti szakértelmet biztosítsanak harmadik országok számára; d) a tagállamok és uniós ügynökségek közötti, a határellenőrzés terén harmadik országokban folyó operatív együttműködés eredményeként születő egyedi ajánlások, működési előírások és legjobb gyakorlatok végrehajtásához szükséges tanulmányok, rendezvények, képzés, felszerelések és kísérleti projektek; (3) Az (1) bekezdés a) pontjában említett intézkedések ideiglenes külső határokon nem támogathatók. (4) A Schengeni Határ-ellenőrzési Kódexben említett, a belső határokon történő határellenőrzés kivételes és ideiglenes visszaállításával kapcsolatos intézkedések nem támogathatók. II. FEJEZET PÉNZÜGYI ÉS VÉGREHAJTÁSI KERET 5. cikk Az összforrások és a végrehajtás (1) A rendelet végrehajtására rendelkezésre álló összes forrás 3 520 millió EUR. (2) Az éves előirányzatokat a pénzügyi keret mértékéig a költségvetési hatóság engedélyezi. (3) Az összforrásokat a következők révén kell felhasználni: a) nemzeti programok, a 9. és 12. cikkel összhangban; b) működési támogatás, a nemzeti programok keretében és a 10. cikkben meghatározott feltételek szerint; c) a különleges átutazási rendszer működése a 11. cikkel összhangban; d) uniós intézkedések, a 13. cikkel összhangban; e) gyorssegély, a 14. cikkel összhangban. f) az Unió külső határain a migrációs áramlások kezelését támogató IT-rendszer kialakítására irányuló program végrehajtása a 15. cikkben meghatározott feltételeknek megfelelően; g) technikai segítségnyújtás, a 16. cikkel összhangban; (4) Az eszköz keretében allokált költségvetést megosztott igazgatás révén kell végrehajtani, összhangban a(z) …/2012/EU rendelet [új költségvetési rendelet] 55. cikke (1) bekezdésének b) pontjával, kivéve a 13. cikkben említett uniós intézkedéseket, a 14. cikkben említett technikai segítségnyújtást, és a 16. cikk (1) bekezdésében említett gyorssegélyt. Az új IT-rendszerek fejlesztésére vonatkozó program költségvetésének végrehajtási módszerét (módszereit) a 15. cikk (2) bekezdésében említett végrehajtási aktus határozza meg. (5) Az összforrásokat indikatív jelleggel a következőképpen kell felhasználni: a) 2 000 millió EUR a tagállamok nemzeti programjaira; b) a 15. cikk (2) bekezdésében említett, az Unió külső határain a migrációs áramlások kezelését támogató IT- rendszer kialakítására 1 100 millió EUR; c) 150 millió EUR a különleges átutazási rendszerre; d) 270 millió EUR uniós intézkedésekre, gyorssegélyre és technikai segítségnyújtásra a Bizottság kezdeményezése alapján. (6) A Belső Biztonsági Alap részét képező, a rendőrségi együttműködés, a bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem, valamint a válságkezelés pénzügyi támogatására szolgáló eszköz létrehozásáról szóló …/2012/EU rendelet szerinti összforrások és az e rendelet számára rendelkezésre álló, az (1) bekezdés szerinti összforrások együttesen alkotják a Belső Biztonsági Alap pénzügyi keretösszegét, és szolgálnak elsődleges referenciaösszegként, amely az éves költségvetési eljárás során a költségvetési kérdésekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti intézményközi megállapodás[31] 17. pontja szerinti elsődleges hivatkozási alapot jelenti a költségvetési hatóság számára. (7) A schengeni vívmányok végrehajtásához, alkalmazásához és fejlesztéséhez társult országok e rendelettel összhangban részt vesznek az eszközben. (8) Ezen országoknak az eszközhöz nyújtott pénzügyi hozzájárulásairól megállapodásokat kell kötni, és meg kell határozni a részvételhez szükséges kiegészítő szabályokat, beleértve az Unió pénzügyi érdekeinek védelmét és a Számvevőszék ellenőrzési hatáskörét biztosító rendelkezéseket. Az ezen országoktól származó hozzájárulásokat hozzá kell adni az uniós költségvetésből rendelkezésre álló, az (1) bekezdésben említett összforrásokhoz. 6. cikk A támogatható tagállami intézkedések forrásai (1) 2 000 millió EUR-t a tagállamoknak kell kiosztani indikatív jelleggel a következők szerint: a) 1 200 millió EUR, az I. mellékletnek megfelelően; b) 450 millió EUR, a 7. cikkben leírt mechanizmus eredményei alapján; c) a félidős felülvizsgálat keretében, a 2018-as költségvetési évtől 350 millió EUR, plusz az e cikk szerinti előirányzatok maradéka vagy a (2) bekezdésben foglaltaknak megfelelő más összeg, a 8. cikkben szereplő kockázatelemzés és mechanizmus eredményei alapján. (2) Az e rendelet szerinti célkitűzések megfelelő kezelése érdekében, előre nem látható vagy új körülmények felmerülésekor és/vagy az e rendelet szerinti finanszírozás tényleges végrehajtása érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 17. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, annak érdekében, hogy az (1) bekezdés c) pontjában szereplő indikatív összeget kiigazítsa. (3) Az Unióhoz a 2012 és 2020 között időszakban csatlakozó tagállamok nemzeti programjai nem részesülhetnek ezen eszköz alapján támogatásban, amíg az Unió olyan ideiglenes eszközéből részesülnek támogatásban, amelynek célja a kedvezményezett tagállamoknak az Európai Unió új külső határain a határigazgatással és vízumpolitikával kapcsolatos schengeni vívmányok végrehajtása és a külső határellenőrzés érdekében végzett intézkedései finanszírozásának támogatása. 7. cikk Az egyedi intézkedések forrásai (1) A tagállamok a 6. cikk (1) bekezdésének a) pontjával összhangban kiszámított támogatásuk mellett kiegészítő összeget kaphatnak, feltéve, hogy a programban ezt előirányozzák és a II. mellékletben felsorolt egyedi intézkedésekre fordítják. (2) A Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a 17. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a II. mellékletekben felsorolt egyedi intézkedések felülvizsgálatára, ha szükséges. Az új egyedi intézkedések alapján a tagállamok az (1) bekezdésnek megfelelően további pénzügyi támogatásban részesülhetnek, a rendelkezésre álló források erejéig. (3) Az e cikk szerinti kiegészítő összegeket abban az egyedi finanszírozási határozatban kell megítélni az érintett tagállamok számára, amely jóváhagyja vagy felülvizsgálja nemzeti programjukat a(z) …/2012/EU rendelet [horizontális rendelet] 14. cikkében meghatározott eljárással összhangban. 8. cikk Források a félidős felülvizsgálat keretében (1) A 6. cikk (1) bekezdésének c) pontjában megjelölt összeg juttatása érdekében a Bizottság 2017. június 1-jéig a Frontex ügynökség hozzájárulása alapján, és az ügynökséggel konzultálva egy jelentést állít össze, amely – összhangban a Frontex kockázatelemzésével – fenyegetettségi szinteket állapít meg a külső határokon a 2017 és 2020 közötti időszakra. A fenyegetettségi szintek a határigazgatás terhein, valamint a 2014 és 2016 között a tagállamok külső határainak biztonságát érintő veszélyeken alapulnak, és figyelembe veszik többek között a migrációs áramlások és a jogellenes tevékenységek lehetséges jövőbeli trendjeit a külső határokon, figyelemmel a várható politikai, gazdasági és társadalmi fejleményekre az érintett harmadik országokban, és különösen a szomszédos országokban. A jelentés a külső határ egyes szakaszai tekintetében úgy határozza meg a fenyegetettség szintjét, hogy az érintett határszakasz hosszát megszorozza a következők szerint hozzárendelt súllyal: a) külső szárazföldi határ: i) normál fenyegetettség esetén az együttható értéke 1 ii) közepes fenyegetettség esetén az együttható értéke 3 iii) erős fenyegetettség esetén az együttható értéke 5 b) külső tengeri határ: i) normál fenyegetettség esetén az együttható értéke 1 ii) közepes fenyegetettség esetén az együttható értéke 3 iii) erős fenyegetettség esetén az együttható értéke 5. A jelentés alapján a Bizottság meghatározza, hogy mely tagállamok kapnak kiegészítő összeget. Azok a tagállamok, amelyek fenyegetettségi szintje a 2013. költségvetési évre vonatkozó, az 574/2007/EK határozat szerinti számítás során megállapított fenyegetettségi szinthez képest nőtt, arányosított kiegészítő forrásokban részesülnek. (2) A források (1) bekezdésben előírt elosztása szempontjából: a) mindaddig figyelembe kell venni a csatlakozási okmány 10. jegyzőkönyvének 2. cikke szerinti rendszerről szóló, 2004. április 29-i 866/2004/EK tanácsi rendelet 1. cikkében említett területek közötti határvonalat, az ettől a vonaltól északra eső tengeri határ kivételével,– még akkor is, ha az nem képez külső szárazföldi határt –, amíg a 2003-as csatlakozási okmány Ciprusról szóló 10. jegyzőkönyvének 1. cikke rendelkezései alkalmazandók; b) „külső tengeri határok”: a tagállamok parti tengereinek az Egyesült Nemzetek Tengerjogi Egyezménye 4–16. cikkének megfelelően meghatározott külső határai. Azokban az esetekben azonban, amikor az illegális migráció/belépés megakadályozása érdekében rendszeresen nagy hatótávolságú műveletekre van szükség, a külső tengeri határ az erős fenyegetettségi szintű területek külső határa. Ezt a szóban forgó tagállamok által a 2014 és 2016 közötti időszakról szolgáltatott műveleti adatok figyelembevételével kell meghatározni. (3) Emellett a Bizottság 2017. június 1-jéig kiadott felhívására a tagállamok kiegészítő juttatást kaphatnak, feltéve, hogy a programban ezt előirányozzák és azt az akkori uniós prioritások fényében meghatározandó egyedi intézkedések elvégzésére fordítják. Ennek érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a 17. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a II. mellékletben felsorolt egyedi intézkedések felülvizsgálatára. (4) Az e cikk szerinti kiegészítő összegeket abban az egyedi finanszírozási határozatban kell megítélni az érintett tagállamok számára, amely jóváhagyja vagy felülvizsgálja nemzeti programjukat a(z) …/2012/EU rendelet [horizontális rendelet] 14. cikkében meghatározott eljárással összhangban. 9. cikk Nemzeti programok (1) Az eszköz alapján készítendő nemzeti programot, illetve a Belső Biztonsági Alap részét képező, a rendőrségi együttműködés, a bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem, valamint a válságkezelés pénzügyi támogatására szolgáló eszköz létrehozásáról szóló …2012/EU rendelet alapján készítendő nemzeti programokat a tagállamok együttesen alakítják ki, és nyújtják be a Bizottságnak, mint az Alap egységes nemzeti programját, összhangban a(z) …/2012/EU rendelet [horizontális rendelet] 14. cikkével. (2) A Bizottság által a(z) …/2012/EU rendelet [horizontális rendelet] 14. cikke szerint megvizsgálandó és jóváhagyandó nemzeti programok alapján a tagállamok különösen a következő célok elérésére törekednek. a) az európai határőrizeti rendszer (EUROSUR) fejlesztése, összhangban az uniós jogszabályokkal és iránymutatásokkal; b) a külső határok igazgatása tekintetében nemzeti szinten létező kapacitás támogatása és kiterjesztése, figyelemmel többek között a migrációs áramlások kezeléséhez kapcsolódó új technológiára, fejleményekre és/vagy előírásokra; c) a migrációs áramlások tagállamok harmadik országokban lévő konzuli és egyéb szolgálatai általi kezelésének támogatása, figyelemmel az Unióba való jogszerű utazás megkönnyítésére és a jogszerűtlen migráció megelőzésére; d) az integrált határigazgatás megerősítése új eszközök, interoperábilis rendszerek és munkamódszerek tesztelése és bevezetése által, amelyek célja a tagállamon belüli információcsere fokozása vagy az ügynökségek közötti együttműködés javítása; e) a határigazgatással és vízumpolitikával kapcsolatos uniós vívmányok helyes és egységes alkalmazásának biztosítása, reagálva az európai szinten – a schengeni értékelési mechanizmus keretében megállapított eredményekből – azonosított gyengeségekre; f) a megjelenő kihívásokkal való szembenézésre irányuló kapacitások fokozása, beleértve a jelenlegi és jövőbeli fenyegetéseket és nyomásokat az Unió külső határain, figyelembe véve különösen a Frontex elemzését. 10. cikk Működési támogatás a tagállamok nemzeti programjainak keretében (1) Egy tagállam az eszköz alapján nemzeti programjára neki juttatott összeg 50%-át arra használhatja fel, hogy működési támogatást nyújtson az Unió számára végzett közszolgáltatást alkotó feladatok és szolgáltatások elvégzéséért felelős hatóságok számára. E feladatok és szolgáltatások 3. cikk (2) bekezdésének a), c) és d) pontjában meghatározott egy vagy több célkitűzésre vonatkoznak. (2) A működési támogatást csak akkor nyújtják, ha az érintett tagállam teljesíti az alábbi feltételeket: a) megfelelés a határigazgatással és vízumpolitikával kapcsolatos uniós vívmányoknak; b) megfelelés a jó kormányzásra vonatkozó uniós előírásoknak és iránymutatásoknak a határigazgatás és a vízumpolitika területén, különösen a külső határokon történő ellenőrzésről szóló schengeni jegyzéknek, a Határőrök gyakorlati kézikönyvének és a vízumokról szóló kézikönyvnek. (3) Ennek érdekében a nemzeti program jóváhagyása előtt a Bizottság értékeli a kiinduló helyzetet azokban a tagállamokban, amelyek jelezték, hogy működési támogatásra tartanak igényt. A Bizottság megállapításai alapján az érintett tagállammal eszmecserét folytatnak. Az eszmecserét követően a Bizottság a tagállam nemzeti programja keretében nyújtott költségvetési támogatás elfogadását attól teheti függővé, hogy programozták és teljesítették-e azt az intézkedéscsomagot, amelynek célja a (2) bekezdésben meghatározott feltételeknek való teljes körű megfelelés a költségvetési támogatás nyújtása időpontjára. (4) A működési támogatást konkrét feladatokra és/vagy szolgáltatásokra kell fordítani, és a III. mellékletben meghatározott célkitűzésekre kell összpontosítani. A működési támogatás a nemzeti programban meghatározott feladatok és/vagy szolgáltatások teljesítése során felmerült kiadások teljes körű visszatérítését jelenti, a program és az (1) bekezdésben előírt plafon által meghatározott pénzügyi korlátok között. (5) A működési támogatást a Bizottság és az érintett tagállam nyomon követi és azzal kapcsolatban információcserét folytat, a tagállami kiindulási helyzet, az elérendő célkitűzések és célok, továbbá az előrehaladást mérő mutatók vonatkozásában. (6) A Bizottság végrehajtási aktusok révén meghatározza az e rendelkezés alkalmazásáról és más gyakorlati megállapodásokról szóló jelentésre vonatkozó eljárásokat, amelyeket a tagállamoknak és a Bizottságnak követniük kell az e cikknek való megfelelés érdekében. E végrehajtási aktusok elfogadására a 18. cikk (2) bekezdésében meghatározott vizsgálati eljárásnak megfelelően kerül sor. 11. cikk A különleges átutazási rendszer működési támogatása (1) Az eszköz támogatást nyújt az átutazás céljából kiállított vízumok után be nem szedett díjak, valamint a 693/2003/EK tanácsi rendelet, illetve a 694/2003/EK tanácsi rendelet szerinti egyszerűsített átutazási okmány (FTD) és egyszerűsített vasúti átutazási okmány (FRTD) végrehajtása során felmerülő többletköltségek finanszírozásához. (2) A Litvániának juttatott források a 2014–2020-as időszakban nem haladhatják meg a 150 millió eurót, és azokat kiegészítő egyedi működési támogatásként kell Litvániának juttatni. (3) Az (1) bekezdés alkalmazásában a többletköltség az olyan költség, amely közvetlenül a különleges átutazási rendszer alkalmazásának konkrét követelményéből adódik, és nem az átutazó- vagy egyéb vízumok kiadásából származó költség. A következő többletköltségek finanszírozhatók: a) infrastrukturális beruházások; b) a különleges átutazási rendszert végrehajtó személyzet képzése; c) működési többletköltségek, beleértve a kifejezetten a különleges átutazó rendszer működését végrehajtó személyzet fizetését. (4) Az (1) bekezdésben említett be nem szedett díjakat az Európai Unió és az Orosz Föderáció között kötött vízumkönnyítési megállapodás alapján megállapított vízumdíjszint és vízumdíjmentességek alapján kell kiszámítani, a (2) bekezdésben meghatározott pénzügyi kereten belül. (5) A Bizottság és Litvánia felülvizsgálja a jelen cikk alkalmazását, amennyiben olyan változások következnek be, amelyek hatással vannak a különleges átutazási rendszer fennállására és/vagy működésére. (6) A Bizottság végrehajtási aktusok révén meghatározza az e rendelkezés alkalmazásáról és más pénzügyi és egyéb tárgyú gyakorlati megállapodásokról szóló jelentésre vonatkozó eljárásokat, amelyeket Litvániának és a Bizottságnak követniük kell az e cikknek való megfelelés érdekében. E végrehajtási aktusok elfogadására a 18. cikk (2) bekezdésében meghatározott vizsgálati eljárásnak megfelelően kerül sor. (7) A különleges átutazási rendszer zökkenőmentes működésének biztosítása érdekében a Bizottság egyedi időközi kifizetési intézkedéseket fogadhat el, amelyek eltérnek a(z) …/2012/EU rendelet [horizontális rendelet] rendelkezéseitől. 12. cikk A schengeni értékelési és nyomon követési mechanizmus kimeneteivel összhangban álló programozás A schengeni vívmányok alkalmazását ellenőrző értékelési és nyomon követési mechanizmus létrehozásáról szóló rendelettel összhangban elfogadott schengeni értékelési jelentés alapján az érintett tagállam – szükség esetén a Bizottsággal és a Frontex ügynökséggel közösen – megvizsgálja, hogy miként kezelje a megállapításokat és hajtsa végre az ajánlásokat nemzeti programja keretében. Szükség esetén a tagállam felülvizsgálja nemzeti programját a megállapítások és ajánlások figyelembe vétele érdekében. Szükség esetén a Bizottsággal és a Frontex ügynökséggel párbeszédet folytatva a tagállam újra elosztja a programja szerinti forrásokat, beleértve adott esetben a működési támogatásra programozottakat is, és/vagy bevezet vagy módosít olyan intézkedéseket, amelyek célja a gyengeségek orvoslása, összhangban a schengeni értékelési jelentés megállapításaival és ajánlásaival. 13. cikk Uniós intézkedések (1) A Bizottság kezdeményezésére az eszköz felhasználható transznacionális fellépések, vagy az Unió különleges érdekében álló fellépések (uniós fellépések) finanszírozására, a 3. cikkben szereplő általános, különös és műveleti célkitűzések kapcsán. (2) Különösen azok az uniós intézkedések jogosultak támogatásra, amelyek a következő célokat követik: a) az előkészítő, nyomonkövetési, adminisztratív és technikai támogatás támogatása, olyan értékelési mechanizmus fejlesztésének támogatása, amely szükséges a külső határigazgatási és vízumpolitika végrehajtásához, beleértve a schengeni értékelési és nyomon követési mechanizmus által meghatározott schengeni igazgatás végrehajtását is, a schengeni vívmányok alkalmazását ellenőrző értékelési és nyomon követési mechanizmus létrehozásáról szóló rendelettel és a Schengeni határ-ellenőrzési kódex-szel összhangban; b) a tagállamokban uralkodó helyzet megismerésének és megértésének a javítása az alkalmazott politikák elemzésén, kiértékelésén és szoros nyomon követésén keresztül; c) a statisztikai eszközök, módszerek és közös mutatók fejlesztésének támogatása; d) az Unió politikai célkitűzései és az uniós jogszabályok végrehajtásának támogatása és figyelemmel kísérése a tagállamokban, valamint azok hatékonyságának és hatásának felmérése; e) a hálózatba szervezésnek, a kölcsönös tanulásnak, a bevált gyakorlatok azonosításának és terjesztésének, valamint az innovatív megközelítéseknek az ösztönzése uniós szinten; f) az uniós politikákkal kapcsolatos tudatosságot előmozdító projektek az érdekeltek és a nyilvánosság körében, beleértve az Unió politikai prioritásainak szervezeti kommunikációját is; g) az EU-hálózatok képességének növelése az EU szakpolitikáinak és célkitűzéseinek előmozdítása, támogatása és továbbfejlesztése érdekében; h) az új módszerek és/vagy új technológia fejlesztését szolgáló különlegesen innovatív projektek támogatása, amelyek lehetőséget kínálnak a más tagállamok számára való átadásra, különösen kutatási projektek eredményeinek tesztelését és jóváhagyását célzó projektek; i) a 4. cikk (2) bekezdésében említett, harmadik országokkal kapcsolatos vagy azokban végrehajtott intézkedések. (3) Az uniós intézkedéseket az …/2012/EU rendelet [horizontális rendelet] 7. cikkével összhangban kell végrehajtani. 14. cikk Gyorssegély (1) Az eszköz pénzügyi támogatást nyújt sürgős és egyedi szükségletekhez a 2. cikk e) pontjában meghatározott vészhelyzet esetén. (2) A gyorssegélyt a(z) …/2012/EU rendelet [horizontális rendelet] 8. cikkében meghatározott mechanizmussal összhangban kell végrehajtani. 15. cikk Az új IT-rendszerek fejlesztésére vonatkozó program létrehozása (1) A harmadik országbeli állampolgárok határokon át történő mozgását kezelő új IT-rendszerek fejlesztésére vonatkozó programra juttatott indikatív összeg 1 100 millió EUR. A programot az új IT-rendszereket és kommunikációs infrastruktúrájukat meghatározó uniós jogszabállyal összhangban kell végrehajtani, különösen azzal a céllal, hogy javítsák a külső határokon az utazók áramlásainak kezelését és ellenőrzését, azáltal, hogy megerősítik az ellenőrzéseket, ugyanakkor felgyorsítják a rendszeres utazók határátlépéseit. (2) A Bizottság felel a program végrehajtásáért. Többéves stratégiai keretet fogad el, amely magában foglalja a következőket: a) a főbb végrehajtandó intézkedések; b) a költségvetés bontása költségvetési évenként; c) a végrehajtás ütemezése; d) főbb végrehajtandó intézkedésenként az igazgatási módszerek. Az intézkedéseket végrehajthatja - közvetlenül a Bizottság végrehajtó ügynökségek révén - közvetve a tagállamoktól eltérő szervezetek vagy személyek, a(z) …/2012/EU rendelet [új költségvetési rendelet][57.] cikkével összhangban. A főbb végrehajtandó intézkedések magukban foglalják különösen a rendszer központi összetevőjének, és nemzeti összetevői közös alkalmazásainak fejlesztését és tesztelését, a központi és nemzeti összetevők közötti kommunikációs infrastruktúrát, azok működésbe hozásának koordinálását, valamint a rendszerek biztonsági irányítását. A Bizottság végrehajtási aktus révén elfogadja a stratégiai keretet és annak felülvizsgálatát. E végrehajtási aktusok elfogadására a 18. cikk (2) bekezdésében meghatározott vizsgálati eljárásnak megfelelően kerül sor. 16. cikk Technikai segítségnyújtás (1) A Bizottság kezdeményezésére, vagy az annak nevében tett kezdeményezésre az eszköz évi 1,7 millió EUR összegig hozzájárulhat a Belső Biztonsági Alap technikai segítségnyújtásához, összhangban a(z) …/2012/EU rendelet [horizontális rendelet] 10. cikkével. (2) Valamely tagállam kezdeményezésére, az eszköz a tagállamnak juttatott összesített összeg 5%-ának erejéig hozzájárulhat a nemzeti program szerinti technikai segítségnyújtásához, összhangban a(z) …/2012/EU rendelet [horizontális rendelet] 20. cikkével. III. FEJEZET ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 17. cikk A felhatalmazás gyakorlása (1) A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek szerint felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására. (2) Az e rendeletben említett felhatalmazás e rendelet hatálybalépésének időpontjától kezdődő 7 évre szól. A felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra, kivéve ha az Európai Parlament vagy a Tanács legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt kifogást emel a meghosszabbítás ellen. (3) Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja az e rendeletben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. (4) A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot. (5) Az e rendelet alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az értesítést követő két hónapos időtartam leteltéig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, vagy ha az Európai Parlament és a Tanács az időtartam leteltét megelőzően egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem emel kifogást. Ezen időtartam az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére két hónappal meghosszabbodik. 18. cikk Bizottsági eljárás (1) A Bizottságot a(z) …/2012/EU rendelet [horizontális rendelet] 55. cikkének (1) bekezdésével létrehozott „Menekültügy, migráció és biztonság” közös bizottság segíti. (2) Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén a 182/2011/EU rendelet 5. cikke alkalmazandó. 19. cikk A(z) …/2012/EU rendelet [horizontális rendelet] alkalmazhatósága A(z) …/2012/EU rendelet [horizontális rendelet] rendelkezéseit alkalmazni kell erre az eszközre. 20. cikk Hatályon kívül helyezés A Külső Határok Alap létrehozásáról szóló 2007/574/EK európai parlamenti és tanácsi határozatot 2014. január 1-jei hatállyal hatályon kívül kell helyezni. 21. cikk Átmeneti rendelkezések (1) E rendelet befejeződésükig nem érinti a projektek és éves programok folytatását vagy módosítását, ideértve a részleges vagy teljes megszüntetést is, illetve a 2007/574/EK határozat alapján, vagy a 2013. december 31-én hatályos bármely, támogatásra vonatkozó jogszabály alapján a Bizottság által jóváhagyott támogatásokat. (2) Az eszköz szerinti társfinanszírozási határozatok elfogadásakor a Bizottság figyelembe veszi az [a Hivatalos Lapban történő közzététel időpontja]-t megelőzően a 2007/574/EK határozat alapján elfogadott és a társfinanszírozás időszakában pénzügyi utóhatással bíró rendelkezéseket. (3) Azokat a Bizottság által 2011. január 1. és 2013. december 31. között jóváhagyott társfinanszírozási összegeket, amelyek tekintetében a záróbeszámoló benyújtási határidejéig a Bizottságnak nem küldték el az intézkedés lezárásához szükséges dokumentumokat, a Bizottság 2017. december 31-ig automatikusan visszavonja, és a jogtalanul kifizetett összegeket vissza kell fizetni. (4) A halasztó hatályú bírósági eljárás vagy államigazgatási fellebbezési eljárás miatt felfüggesztett műveletekkel kapcsolatos összegeket az automatikus visszavonás összegének megállapításakor figyelmen kívül kell hagyni. 21. cikk Felülvizsgálat Az Európai Parlament és a Tanács a Bizottság javaslata alapján ezt a rendeletet legkésőbb 2020. június 30-ig felülvizsgálja. 22. cikk Hatályba lépés és alkalmazás Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba. Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó a tagállamokban a Szerződéseknek megfelelően. Kelt Brüsszelben, […] -án/-én. az Európai Parlament részéről Tanács részéről az elnök az elnök I. MELLÉKLET A tagállamok nemzeti programjainak alapját biztosító összegek Tagállam || Minimumösszeg || 2010-2012 közötti átlagos százalékos arány || Százalékos alapú eloszlás || Teljes összeg Ausztria || 5 000 000 || 0,82% || 8 699 674 || 13 699 674 Belgium || 5 000 000 || 1,13% || 11 886 638 || 16 886 638 Bulgária || 5 000 000 || 3,18% || 33 578 849 || 38 578 849 Ciprus || 5 000 000 || 1,76% || 18 521 213 || 23 521 213 Cseh Köztársaság || 5 000 000 || 0,84% || 8 907 377 || 13 907 377 Dánia || 5 000 000 || 0,48% || 5 053 171 || 10 053 171 Észtország || 5 000 000 || 1,51% || 15 933 661 || 20 933 661 Finnország || 5 000 000 || 2,87% || 30 320 668 || 35 320 668 Franciaország || 5 000 000 || 7,20% || 75 956 454 || 80 956 454 Németország || 5 000 000 || 4,21% || 44 390 681 || 49 390 681 Görögország || 5 000 000 || 14,56% || 153 636 854 || 158 636 854 Magyarország || 5 000 000 || 3,22% || 34 018 515 || 39 018 515 Izland || 5 000 000 || 0,03% || 310 455 || 5 310 455 Olaszország || 5 000 000 || 13,62% || 143 660 373 || 148 660 373 Lettország || 5 000 000 || 0,95% || 9 989 974 || 14 989 974 Litvánia* || 5 000 000 || 1,77% || 18 709 058 || 23 709 058 Luxemburg || 5 000 000 || 0,04% || 379 909 || 5 379 909 Málta || 5 000 000 || 3,43% || 36 173 227 || 41 173 227 Hollandia || 5 000 000 || 2,30% || 24 315 326 || 29 315 326 Norvégia || 5 000 000 || 0,84% || 8 846 929 || 13 846 929 Lengyelország || 5 000 000 || 3,97% || 41 883 809 || 46 883 809 Portugália || 5 000 000 || 1,25% || 13 197 565 || 18 197 565 Románia || 5 000 000 || 5,05% || 53 313 864 || 58 313 864 Szlovákia || 5 000 000 || 0,46% || 4 835 168 || 9 835 168 Szlovénia || 5 000 000 || 2,31% || 24 371 875 || 29 371 875 Spanyolország || 5 000 000 || 17,13% || 180 746 396 || 185 746 396 Svédország || 5 000 000 || 0,59% || 6 189 272 || 11 189 272 Svájc || 5 000 000 || 1,25% || 13 216 801 || 18 216 801 Horvátország || 5 000 000 || 3,22% || 33 956 244 || 38 956 244 Összesen || 145 000 000 || 100% || 1 055 000 000 || 1 200 000 000 II. melléklet Egyedi intézkedések 1. Konzuli együttműködési mechanizmusok kialakítása legalább két tagállam között, amely méretgazdaságosságot eredményez a konzulátusokon a kérelmek benyújtása és a vízumok kiadása kapcsán, összhangban a Vízumkódexben előírt együttműködéssel, beleértve a közös vízumkérelmi központokat is. 2. Olyan közlekedési eszközök és működési felszerelések beszerzése, amelyeket szükségesnek tartanak a Frontex ügynökség közös műveleteinek folytatásához, az ügynökség által kibocsátott iránymutatásoknak megfelelően. IIII. MELLÉKLET A nemzeti programok keretében a működési támogatás célkitűzései 1. célkitűzés: olyan politikák előmozdítása és végrehajtása, amelyek biztosítják, hogy a belső határok átlépésekor a személyek, állampolgárságuktól függetlenül, mentesüljenek mindenfajta ellenőrzés alól, a külső határokon pedig biztosítják a személyek ellenőrzésének és a határátlépéseknek az eredményes felügyeletét - műveletek, - személyi jellegű ráfordítások, - a szolgáltatások költségei, mint fenntartás és javítás, - a felszerelések fejlesztése és cseréje, - ingatlan (értékcsökkenés, felújítás), 2. célkitűzés: a közös vízumpolitika, valamint a rövid tartamú tartózkodási engedéllyel kapcsolatos politikai fejlesztésének és végrehajtásának előmozdítása, beleértve a konzuli együttműködést is - műveletek, - személyi jellegű ráfordítások, - a szolgáltatások költségei, fenntartás és javítás, - a felszerelések fejlesztése és cseréje, - ingatlan (értékcsökkenés, felújítás), 3. célkitűzés: IT-rendszerek, kommunikációs infrastruktúráik, és az Unió külső határain a migrációs áramlások kezelését támogató felszerelések kialakítása és működtetése - a SIS, a VIS és az időszak során létrehozott új rendszerek működtetése, - személyi jellegű ráfordítások, - a szolgáltatások költségei, mint fenntartás és javítás, - kommunikációs infrastruktúra és biztonsággal kapcsolatos kérdések, - a felszerelések fejlesztése és cseréje, - biztonságos helyszínek bérlése és/vagy felújítás PÉNZÜGYI KIMUTATÁS 1. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI 1.1. A javaslat/kezdeményezés címe 1.2. A tevékenységalapú irányítás / tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai terület(ek) 1.3. A javaslat/kezdeményezés típusa 1.4. Célkitűzés(ek) 1.5. A javaslat/kezdeményezés indokolása 1.6. Az intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama 1.7. Tervezett igazgatási rendszer(ek) 2. IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK 2.1. A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések 2.2. Irányítási és kontrollrendszer 2.3. A csalások és szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések 3. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA 3.1. A kiadások a többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik? 3.2. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás 3.2.1. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése 3.2.2. Az operatív előirányzatokra gyakorolt becsült hatás 3.2.3. Az igazgatási előirányzatokra gyakorolt becsült hatás 3.2.4. A jelenlegi többéves pénzügyi kerettel valló összeegyeztethetőség 3.2.5. Harmadik felek részvétele a finanszírozásban 3.3. A bevételre gyakorolt becsült hatás PÉNZÜGYI KIMUTATÁS 1. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI 1.1. A javaslat/kezdeményezés címe A „Nyitott és biztonságos Európa építése: a 2014–2020-as időszak belügyi költségvetése” című közlemény; A Menekültügyi és Migrációs Alapra, valamint a rendőrségi együttműködés, a bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem, valamint a válságkezelés pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó általános rendelkezésekről szóló rendelet tervezete; A rendőrségi együttműködés, a bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem, valamint a válságkezelés pénzügyi támogatására szolgáló eszköz létrehozásáról szóló rendelet tervezete; A Belső Biztonsági Alap részét képező, a külső határok és a vízumügy pénzügyi támogatására szolgáló eszköz létrehozásáról szóló rendelet tervezete. 1.2. A tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai terület(ek)[32] Jelenleg 3. fejezet, 18. cím - Belügyek Jövőbeli többéves pénzügyi keret: 3. cím (Biztonság és uniós polgárság) – „Belső biztonság” A javaslat/kezdeményezés típusa þ A javaslat/kezdeményezés új intézkedésre irányul (belügyi finanszírozás a 2014–2020 közötti időszakban) ¨ A javaslat/kezdeményezés kísérleti projektet/előkészítő intézkedést követő új intézkedésre irányul[33] ¨ A javaslat/kezdeményezés jelenlegi intézkedés meghosszabbítására irányul ¨ A javaslat/kezdeményezés új intézkedésnek megfelelően módosított intézkedésre irányul 1.3. Célkitűzések 1.3.1. A javaslat/kezdeményezés által érintett többéves bizottsági stratégiai célkitűzések E szakpolitikák végső célja olyan belső határok nélküli térség megteremtése, amelybe az uniós polgárok és harmadik országok állampolgári úgy léphetnek be, mozoghatnak, élhetnek és dolgozhatnak, hozhatnak be új elképzeléseket, tőkét, tudást, illetve úgy tölthetik be a nemzeti munkaerőpiacok réseit, hogy közben biztosak lehetnek abban, hogy jogaikat teljes mértékben tiszteletben tartják és biztonságban vannak. Az EU-n kívüli országokkal és nemzetközi szervezetekkel való együttműködés létfontosságú e cél elérése érdekében. A belügyi szakpolitikák növekvő jelentőségét megerősítette a Stockholmi Program, valamint annak cselekvési terve is, azok végrehajtása az Unió stratégiai prioritásai közé tartozik, és olyan területeket ölelnek fel, mint a migráció (jogszerű migráció és integráció; menekültügy;jogellenes migráció és kitoloncolás), a biztonság (a terrorizmus és a szervezett bűnözés megelőzése és az azok elleni küzdelem; rendőri együttműködés), valamint a külső határok igazgatása (beleértve a vízumpolitikát is), továbbá e szakpolitikák külső vetületei. A Lisszaboni Szerződés emellett lehetővé teszi az Unió számára, hogy nagyobb ambíciót tanúsíthasson a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség polgárinak mindennapi problémái kapcsán. A belügyi politika prioritásait, különösen a harmadik országbeli állampolgárok integrációját, meg kell vizsgálni az Európa 2020 stratégia hét kiemelt kezdeményezésével összefüggésben, amelyek célja, hogy segítsék az EU-t abban, hogy felülkerekedjen a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válságon, és intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést érjen el. A Belső Biztonsági Alap nyújtja az ahhoz szükséges pénzügyi támogatást, hogy az Unió belügyi célkitézései érzékelhető eredményekké váljanak. 1.3.2. Konkrét célkitűzés(ek) és a tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett tevékenység(ek) BELSŐ BIZTONSÁGI ALAP A rendőrségi együttműködés, a bűnözés megelőzése és az elleni küzdelem, valamint a válságkezelés pénzügyi támogatását biztosító eszköz A vonatkozó uniós stratégiákkal, programokkal, kockázat- és fenyegetéselemzésekkel összhangban az eszköz a következő különös célkitűzésekhez járul hozzá: a) a határokon átnyúló, súlyos és szervezett bűnözés megelőzése és a bűnözés elleni küzdelem, beleértve a terrorizmust, valamint a tagállamok és az érintett harmadik országok bűnüldöző hatóságai közötti koordináció és együttműködés megerősítése; b) a tagállamok és az Unió arra vonatkozó kapacitásainak fokozása, hogy hatékonyan kezeljék a biztonságot érintő kockázatokat és válságokat, valamint felkészüljenek azokra, és megvédjék az embereket és a létfontosságú infrastruktúrát a terrortámadásokkal és a biztonságot érintő eseményekkel szemben. A tevékenységalapú költségvetés-tervezés (ABB) keretébe tartozó érintett tevékenységek: 18.05 A külső határok igazgatása és a vízumpolitika pénzügyi támogatását biztosító eszköz A vonatkozó uniós stratégiákkal, programokkal, kockázat- és fenyegetéselemzésekkel összhangban az eszköz a következő különös célkitűzésekhez járul hozzá: a) a közös vízumpolitika támogatása annak érdekében, hogy megkönnyítsék a jogszerű utazást, biztosítsák a harmadik országok állampolgáraival szemben alkalmazott egyenlő bánásmódot, és kezeljék a jogszerűtlen migrációt; b) a határigazgatás támogatása, egyrészt a külső határok magas szintű védelmének, másrészt a külső határokon a zökkenőmentes határátkelésnek a schengeni vívmányokkal összhangban történő biztosítása érdekében. A tevékenységalapú költségvetés-tervezés (ABB) keretébe tartozó érintett tevékenységek: 18.02 (amennyiben a Külső Határok Alap érintett). 1.3.3. Várható eredmény(ek) és hatás(ok) Tüntesse fel, milyen hatásokat gyakorolhat a javaslat/kezdeményezés a kedvezményezettekre/az érintett célcsoportokra. A javaslat által a kedvezményezettekre/célcsoportokra gyakorolt hatások részletes leírása a hatásvizsgálat 4.1.2 pontjában szerepel. Általában a finanszírozási folyamat valamennyi szintjén és minden irányítási mód keretében elért egyszerűsítés egyértelműen előnyös hatást gyakorol azokra a folyamatokra, amelyek alapján a pénzügyi támogatást nyújtják. A rendőrségi együttműködés, a bűnözés megelőzése és az elleni küzdelem, valamint a válságkezelés pénzügyi támogatását biztosító eszköz A pénzügyi támogatás fő kedvezményezettjei a tagállamok, valamint bűnüldöző hatóságaik lesznek, továbbá minden, a kritikus infrastruktúra védelmére és válságkezelésre szakosodott egyéb hatóság, emellett pedig adott esetben a releváns nemzetközi és nem kormányzati szervezetek (pl. a bűnmegelőzés, a radikalizálódás, valamint az emberkereskedelem elleni küzdelmet szolgáló szakpolitikák területén). A változások folytán előnyt élvező célcsoport az egész lakosság. A fő eredmények: 1) a tagállamok fokozott adminisztratív és műveleti kapacitása a határokon átnyúló, komoly és szervezett bűnözés felderítésére és sikeres üldözésére, beleértve a terrorizmust is, annak érdekében, hogy csökkentsék az ilyen bűnözésből származó, biztonsággal kapcsolatos fenyegetéseket, valamint 2) erősebb európai ellenálló képesség a válságokkal és katasztrófákkal szemben, egyrészről a fenyegetés- és kockázatértékeléseket a döntéshozatallal összekapcsoló kockázatkezeléssel kapcsolatos koherens uniós politikának köszönhetően, másrészről pedig a válságokra adott hatékonyabb és koordináltabb uniós válaszok révén, amely összeköti a létező képességeket, illetve a szakértelmet. Fontos eredmény még a tagállamok képességeinek fokozása a terrortámadások és mással biztonsággal összefüggő fenyegetések megelőzése, az azokra való felkészülés, valamint az emberek és a létfontosságú infrastruktúra ilyen veszélyekkel szembeni védelme tekintetében. Külső határigazgatás és vízumpolitika A külső határigazgatás és vízumpolitika támogatásának fő kedvezményezettjei az uniós vívmányokat, a Schengeni határ-ellenőrzési kódexet és a vízumkódexet a tagállamokban végrehajtó szolgálatok: határőrség, rendőrség és konzuli szolgálatok. A változások folytán előnyt élvező célcsoport az utazók – valamennyi, a külső határt az EU felé átlépő személy. A kimenetek magukban foglalják e szolgálatok fokozott képességeit a következőkre: 1) a határőrizet elvégzése és kapcsolatfelvétel más bűnüldöző szolgálatokkal az európai határőrizeti rendszer (EUROSUR) keretében; 2) a migrációs áramlások kezelése a konzuli képviseleteken (vízumkérelmek);c) az utazók áramlásai kezelésének javítása a határátkelőhelyeken, biztosítva egyrészt a külső határok magas szintű és egységes védelmét, együttműködve más bűnüldözési szolgálatokkal, másrészt pedig a zökkenőmentes határátkelést, a schengeni vívmányokkal, valamint a tiszteletteljes bánásmód és a méltóság elvével összhangban. Egy jelentős konkrét kimenet a két új, a harmadik országbeli állampolgárok határokon át történő mozgását kezelő új uniós IT-rendszer felállítása lesz (határregisztrációs rendszer és regisztráltutas-program). 1.3.4. Az eredmények és hatások mutatói Tüntesse fel a javaslat/kezdeményezés megvalósításának figyelemmel kísérését lehetővé tevő mutatókat. Mivel a nemzeti programok meghatározása előtt politikai párbeszédet kell folytatni, ebben a szakaszban nem lehet meghatározni azon végleges mutatókat, amelyet a fenti sajátos célkitűzések elérésének értékelésére fognak használni. Mindazonáltal: - a rendőri együttműködés és a bűnmegelőzés, valamint a bűnözés elleni küzdelem tekintetében a mutatók között szerepelni fog a határokon átnyúló közös műveletek száma, illetve a legjobb gyakorlatokra vonatkozó dokumentumok és a szervezett rendezvények száma. a válságkezelés és a kritikus infrastruktúra tekintetében a mutatók között szerepelni fog a tagállamok részéről a gazdaság valamennyi ágazatában a létfontosságú infrastruktúra védelmének előmozdítása érdekében kialakított és/vagy továbbfejlesztett eszközök száma, és az uniós szinten elvégzett fenyegetés- és kockázatelemzések száma; - a határigazgatás és vízumpolitika területén a mutatók között szerepel a felszerelt, biztosított és/vagy fejlesztett konzuli képviseletek száma, a vízumkérelmek hatékony feldolgozásának biztosítása érdekében, valamint színvonalas szolgáltatás nyújtása céljából a vízumkérelmezők számára, valamint a határellenőrzést célzó berendezések fejlesztése, a jogszerűtlen harmadik országbeli állampolgárok feltartóztatása a külső határon, megfeleltetve a külső határ adott szakaszának kockázatával. . A hatásmutatók mérik a határbiztonság, a vízumkiadási képesség és a határokon átlépő utazok biztonságos és zökkenőmentes kezelésének fokozódását. 1.4. A javaslat/kezdeményezés indokolása 1.4.1. Rövid vagy hosszú távon kielégítendő szükséglet(ek) Az EU továbbra is fontos kihívásokkal találja magát szemben a belügyek területén a 2014-2020 közötti időszakban. A biztonságos környezet biztosítása szükséges és előnyös az EU gazdasági, kulturális és szociális növekedéséhez. Az EU-ra döntő szerep hárul mind a súlyos és szervezett bűnözés, a számítástechnikai bűnözés és a terrorizmus jelentette veszélyek elleni fellépésben, mind az EU külső határainak igazgatásában, valamint az ember okozta vagy természeti katasztrófákra való gyors reagálásban. A globalizáció korában, amikor a veszélyek egyre növekednek és transznacionális dimenziót nyernek, egyetlen tagállam sem képes egyedül hatékonyan reagálni. Koherens és átfogó európai válaszra van szükség annak biztosítása érdekében, hogy a bűnüldöző hatóságok eredményesen működhessenek az országok és a joghatóságok között. Az EU-n kívüli országokkal és nemzetközi szervezetekkel való együttműködés létfontosságú e cél elérése érdekében. A legújabb észak-afrikai események bizonyítják, hogy milyen fontos az EU szempontjából, hogy átfogó és koordinált megközelítéssel rendelkezzen a migráció, a határok és a biztonság tekintetében. Az uniós belügyi politikai egyre fontosabbá váló külső dimenzióit tehát meg kell erősíteni, teljes összhangban az Unió külpolitikájával. 1.4.2. Az uniós részvételből adódó többletérték A migrációs áramlások és biztonsági fenyegetések olyan kihívásokat jelentenek, amelyeket az egyedül fellépő tagállamok nem képesek kezelni. Ezek azok a területek, amelyeken az EU költségvetésének felhasználása hozzáadott értékkel jár. Bizonyos tagállamok súlyos terhet viselnek sajátos földrajzi helyzetükből, valamint az uniós külső határ hossza folytán, amelyet ők kezelnek. A belső határellenőrzések megszűntetését az Unió külső határainak hatékony ellenőrzésére és felügyeletére vonatkozó közös intézkedéseknek kell kísérniük. A szolidaritás és a felelősség tagállamok közötti igazságos elosztásának elve áll tehát a menekültüggyel, migrációval és külső határigazgatással kapcsolatos közös szakpolitikák középpontjában. Az uniós költségvetés biztosítja az eszközöket ezen elv pénzügyi vonatkozásainak kezeléséhez. A biztonság területén a súlyos és szervezett bűnözés, a terrorizmus és az egyéb biztonsággal kapcsolatos fenyegetések egyre inkább határokon átnyúló jellegűek A bűnüldöző hatóságok közötti transznacionális együttműködést és koordináció lényeges e bűncselekmények sikeres megelőzéséhez, és az ellenük vívott küzdelemhez, például információcsere, közös nyomozások, interoperábilis technológiák, továbbá közös fenyegetés- és kockázatértékelések révén. A migrációs áramlások kezelése, az EU külső határainak igazgatása, valamint az Unió biztonsága lényeges erőforrásokat és képességeket igényel a tagállamoktól. A fokozott műveleti együttműködés és koordináció, beleértve a források megosztását olyan területeken, mint a képzés és a berendezések, méretgazdaságosságot és szinergiákat kínál, ezzel biztosítva a közpénzek hatékonyabb felhasználását és a szolidaritás megerősítését, valamint a kölcsönös bizalom és a közös uniós politikákért való felelőssége megosztását a tagállamok között. Ez különösen fontos a belső biztonság területén, ahol a határokon átnyúló olyan közös műveletek valamennyi formájának pénzügyi támogatása lényeges a rendőrség, a vámhatóságok, a határellenőrök és az igazságügyi hatóságok közötti együttműködés fokozása érdekében. A belügyek külső vetületeivel kapcsolatban egyértelmű, hogy az intézkedések elfogadása és a források megosztása uniós szinten jelentősen növelni fogja az Unió bevonását, ami szükséges a harmadik országok meggyőzéséhez arról, hogy az EU-val közösen vállalják e migrációval és biztonsággal kapcsolatos kérdések kezelését, ami elsődlegesen az EU és a tagállamok érdekében áll. Az EU fellépési jog a belügyekben az Európai Unió működéséről