-Az olyan intézkedések által generált források, mint az egyes villamosenergia-termelők piaci bevételeinek felső korlátja és uniós jogszabályokban meghatározott szolidaritási adók – a vonatkozó feltételek mellett – a nemzeti támogatási programok céljaira is felhasználhatók.

-Az állami támogatásokra vonatkozó módosított ideiglenes válságkeret különleges támogatás nyújtását teszi lehetővé a mezőgazdasági termelők és a műtrágyagyártók számára. A keret második, 2022. október 28-i módosításával a Bizottság – biztosítékok mellett – megemelte a mezőgazdasági termelőknek nyújtott korlátozott összegű támogatások felső határait, és növelte a rugalmasságot és a támogatási lehetőségeket a növekvő energiaköltségek által sújtott vállalkozások, például a műtrágyagyártók számára. Lehetőség van arra, hogy az ilyen célzott támogatást kibővítsék az ágazat számára jóváhagyott támogatások jelenlegi alacsony részesedésén felül is. A hatóságok például megvásárolhatnák a műtrágyát, és alacsonyabb áron kínálhatnák azt a mezőgazdasági termelőknek.

Az EU átfogó stratégiai célkitűzését továbbra is „a termelőtől a fogyasztóig” stratégiában lefektetett célkitűzések határozzák meg. A bizonyítékok azt mutatják, hogy a műtrágyákat nem mindig alkalmazzák megfelelően. A tápanyagveszteség egyes régiókban a termőföldeken alkalmazott mennyiség 50–60 %-át teszi ki, és az egy hektár szántóföldre eső, az EU számos részére jellemző túlzott műtrágya-felhasználásra utal, ami kevés nyilvánvaló hozamnövekedéssel jár. Ezért elérhető „a termelőtől a fogyasztóig” stratégia azon célkitűzése, hogy a talaj termőképességének megőrzése mellett 2030-ig 50 %-kal csökkentse a tápanyagveszteséget.

Bár műtrágyák továbbra is rendelkezésre állnak az EU-ban, megfizethetőségük kihívást jelent a mezőgazdasági termelők számára (2022 szeptemberében 149 %-os áremelkedés a nitrogénműtrágyák esetében), különösen, mivel egyéb inputárak (energia) szintén jelentősen emelkedtek. A magas műtrágyaárak hatással vannak a mezőgazdasági termelők vásárlással és ültetéssel kapcsolatos döntéseire, ami viszont hatással lehet a következő szezon betakarítására, valamint az EU hozzájárulására az élelmiszerek globális elérhetőségéhez és megfizethetőségéhez.

A globális műtrágyahiányt elsősorban a nitrogénműtrágyák előállításához szükséges földgáz magas ára okozza. Európa jelentős műtrágyaiparral rendelkezik, de függ a földgázimporttól, valamint a foszfátok és a hamuzsír behozatalától. 2022 nyarán a gáz az ammóniatermelés változó termelési költségének 90 %-át tette ki az EU-ban (az ammónia a nitrogénműtrágyák közbenső terméke). 2022 augusztusában, amikor a gázárak tetőztek, az iparág felfüggesztette ammóniatermelési kapacitásának 70 %-át, mivel a termelés veszteségessé vált. A jelek szerint a jelenlegi kapacitáskihasználtság 50 %. Amennyiben a gázárak tovább csökkennek, a felhasználás várhatóan tovább fog emelkedni. Az uniós termelés visszaesése azt is jelenti, hogy csökken a nem uniós országokba irányuló uniós export is. A nitrogén intermedierek és műtrágyák kivitele 9 %-kal csökkent, míg az import 19 %-kal nőtt az év első nyolc hónapjában.

A szűk műtrágyapiacok okozta helyzet különösen az alacsony és közepes jövedelmű országokat sújtja. 2022-ben rekord szintre, 53 országban 222 millió főre nőtt az élelmiszer-ellátás bizonytalansága által súlyosan érintett és sürgős segítségnyújtásra szorulók száma. A leginkább érintett országok közé Szomália, Afganisztán, Etiópia, Nigéria, Dél-Szudán és Jemen tartozik, de ide sorolható a dél-amerikai térség is.

Oroszország jogellenes és indokolatlan ukrajnai inváziója jelentős negatív hatást gyakorolt a már amúgy is rendkívül szűk globális műtrágyapiacokra. A háború rámutatott, milyen veszélyekkel jár az, ha a világ néhány globális beszállítótól függ. Oroszország, amely 2020-ban a globális műtrágyaexport mintegy 15 %-áért felelt, korlátozásokat vezetett be saját élelmiszer- és műtrágyaexportjára, csökkentve a globális kínálatot és felfelé hajtva az árakat. A műtrágyák szűkössége és magas ára súlyosbítja a világ élelmezésbiztonsági válságát, és összehangolt erőfeszítéseket tesz szükségessé a globális trágyaválság kezeléséhez. Az EU – az „Európa együtt” megközelítés keretében a globális élelmiszer-ellátás bizonytalanságára adandó gyors és átfogó válasz révén – fokozta erőfeszítéseit a globális élelmiszer-ellátás bizonytalanságának kezelése és az élelmiszerválság sérülékeny helyzetű országokban érezhető hatásainak enyhítése érdekében.

-A KAP-stratégiai tervek támogatják a felhasználás hatékonyságát növelő tápanyag-gazdálkodási tervek szélesebb körű – a nitrátirányelv értelmében már most is kötelező területeken túli – alkalmazását.

Az új zöldítési struktúra ötvözi a talaj egészségének és termőképességének védelmét és javítását célzó megerősített feltételekhez kötést (GAEC-előírások és JFGK-k) a tagállamok által kidolgozott önkéntes intézkedésekkel, amelyek célja, hogy a mezőgazdasági termelőket a minimumkövetelményeken túl is támogassák, többek között a tápanyag-gazdálkodás területén. A mezőgazdasági termelőkre vonatkozó önkéntes intézkedések közé tartoznak az olyan beavatkozások, mint az éghajlat- és környezetvédelmi célokat szolgáló rendszerek, valamint az agrár-környezetvédelmi és éghajlatváltozáshoz kapcsolódó kötelezettségvállalások. Valamennyi KAP stratégiai terv különböző intézkedések révén foglalkozik a tápanyag-felhasználás hatékonyságával:

-fokozza a közös kommunikációval és a diplomáciai tájékoztatással kapcsolatos munkáját az „Európa együtt” megközelítés keretében az élelmiszer-ellátás bizonytalanságára adott válaszok hangsúlyozása és megszilárdítása, valamint az orosz dezinformáció elleni küzdelem érdekében. Az EU folytatni fogja Oroszország információmanipulációjának nyomon követését és az ellene való küzdelmet, többek között az Unió nyilvános csatornáin, például az EUvsDisinfo-n keresztül, miközben továbbra is együttműködik a hasonlóan gondolkodó partnerekkel, különösen a G7-ek és a NATO keretében.

-továbbra is együttműködik az ENSZ ügynökségeivel és a nemzetközi pénzügyi intézményekkel annak érdekében, hogy két- és többoldalú fórumokon kezeljék a műtrágyák rendelkezésre állásával és megfizethetőségével kapcsolatos problémákat, és hozzájáruljanak a fenntartható többoldalú megoldásokhoz,

-továbbra is együttműködik a tagállamokkal, Ukrajnával, Moldovával és az érintett érdekelt felekkel az EU-Ukrajna szolidaritási folyosók kapacitásának növelése érdekében,

-az „Európa együtt” megközelítés keretében továbbra is együttműködik a tagállamokkal és az európai pénzügyi intézményekkel a globális élelmezésbiztonsági válaszintézkedés négy ágához (szolidaritás, termelés, kereskedelem és multilateralizmus) való hozzájárulás érdekében,

2022 márciusa és szeptembere között a Bizottság 18 mezőgazdaság-specifikus támogatási programot hagyott jóvá, amelyek teljes költségvetése a kereten belül körülbelül 3,5 milliárd EUR. A programok közül három a mezőgazdasági termelők műtrágyavásárlására irányul (855 millió EUR teljes költségvetés). A legtöbb tagállam a gazdaság valamennyi ágazata számára nyitott átfogó programok mellett döntött (2022 szeptemberében 455 milliárd EUR). Egyes tagállamok célzott állami támogatási programok mellett döntöttek az energiaigényes vállalkozások támogatására.

2022. október 28-án a keretet hozzáigazították a tagállamok szükségleteihez a válság által leginkább érintett energiaigényes vállalkozások, köztük a műtrágyagyártók támogatása érdekében. Mint különösen érintett ágazat, a műtrágyagyártók – amennyiben megfelelnek a támogathatósági kritériumoknak – magasabb támogatási intenzitásban és legfeljebb 150 millió EUR összegű támogatásban részesülhetnek. A nagyobb támogatási összegekben részesülő vállalkozások számára az ideiglenes válságkeret kötelezettségvállalásokat irányoz elő, amelyek az energiafogyasztás szénlábnyomának csökkentése és az energiahatékonysági intézkedések végrehajtása irányába mutatnak. Az elsődleges mezőgazdaság (a mezőgazdasági termelők) maximális támogatásának felső határát szintén megemelték, ami lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy szükség esetén támogassák a mezőgazdasági termelők műtrágyavásárlását.

Az állami segítségnyújtás az állami támogatási intézkedéseken túl egyéb formákat is ölthet. A hatóságoknak például lehetőségük van arra, hogy a műtrágyát versenyképesebb piaci áron vásárolják meg (tekintettel alkupozíciójukra), és alacsonyabb áron kínálják fel azokat a mezőgazdasági termelőknek (ez állami támogatásnak minősülő elem lenne), a keretszabály alkalmazandó korlátaira is figyelemmel. A tagállamok azt is biztosíthatják, hogy a műtrágyákat észszerű és megkülönböztetésmentes módon osszák el a mezőgazdasági termelők között, különösen gázkorlátozás esetén.

2.5.Egyéb uniós finanszírozás

Az egyes villamosenergia-termelők piaci bevételeire vonatkozó plafon és a szolidaritási hozzájárulás révén a tagállamok számára esetlegesen rendelkezésére fognak állni olyan pénzeszközök, amelyeket többek között a kereten keresztül átirányíthatnak az intenzív energiafelhasználókhoz, például a mezőgazdasági termelőkhöz vagy a műtrágyagyártókhoz (legfeljebb 140 milliárd EUR), hogy támogassák az energiaigényes iparágakban működő vállalatokat, feltéve, hogy e forrásokat a megújuló energiaforrásokba, az energiahatékonyságba vagy más dekarbonizációs technológiákba történő beruházásokra használják. A 2014–2020-as kohéziós politika szabályai keretében a közelmúltban javasolt célzott és rendkívüli intézkedések (SAFE – a megfizethető energia támogatása) lehetővé tennék a nemzeti hatóságok számára, hogy akár 40 milliárd EUR-t is átcsoportosítsanak a kkv-k, a munkavállalók és a kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartások támogatására, hogy azok megbirkózhassanak a növekvő energiaárakkal. A Bizottság emellett arra ösztönzi a tagállamokat, hogy kezeljék prioritásként azokat az intézkedéseket, amelyek a műtrágya megfizethetőségét célozzák, és ezáltal fokozzák az élelmezésbiztonságot.

A jelenlegi energiaválság fényében a Bizottság a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet célzott módosítását javasolta a REPowerEU célzott fejezeteinek integrálása érdekében, amelyeket a tagállamok hozzáadhatnak meglévő helyreállítási és rezilienciaépítési terveikhez. A Bizottság iránymutatást adott ki a tagállamok számára arról, hogy miként módosíthatják és egészíthetik ki helyreállítási és rezilienciaépítési terveiket célzott REPowerEU-fejezetekkel, amelyeknek az energiamegtakarításra, az energiaellátás diverzifikálására, valamint a fosszilis tüzelőanyagok a megújuló energia elterjedésének felgyorsítása érdekében a háztartásokban, az iparban és a villamosenergia-termelésben történő helyettesítésére kell irányulniuk. A tagállamok terveik felülvizsgálata során e diverzifikáció részeként és a jelentős károkozás elkerülését célzó elvet teljes mértékben tiszteletben tartva beépíthetnék terveikbe a műtrágyák hatékonyabb fenntartható előállításának támogatását.

A Horizont Európa keretében mintegy 9 milliárd EUR volumenű célzott beruházásokat mozgósítanak a többéves pénzügyi keret jelenlegi, 2021–2027-es időszakára, amelyeket az élelmiszerekkel, a biomassza alapú gazdasággal, a természeti erőforrásokkal, a mezőgazdasággal és a környezettel kapcsolatos 6. klaszter munkaprogramjaira, partnerségeire és küldetéseire fordítanak. A Horizont Európa program első két évében a becslések szerint több mint 35, mintegy 180 millió EUR költségvetéssel rendelkező projekt kapcsolódik a műtrágyák mezőgazdasági alkalmazásához, beleértve a tápanyagmérleg optimalizálására, az alternatív termésnövelő anyagokra és a természetalapú és agroökológiai tápanyag-gazdálkodási megoldásokra irányuló projekteket is. Finanszírozás a „Talajvédelmi megállapodás Európa számára” elnevezésű küldetés keretében is rendelkezésre áll. Ennek egyik konkrét célkitűzése a talajszennyezés csökkentése, amely a műtrágyahasználatot és a tápanyagveszteséget csökkentő fellépésre irányul.

2023-ban a Bizottság elindítja az Európai Innovációs Tanács új, reziliens mezőgazdasággal kapcsolatos kihívását, amelynek költségvetése 65 millió EUR, hogy támogassa az induló innovatív AgTech-vállalkozásokat a deep tech innovációk gyors fejlesztése érdekében, hogy környezetbarát technológiákkal tartsák fenn és javítsák a terméshozamot, különösen a trágyázás területén.

A kibocsátáskereskedelmi rendszer (ETS) Innovációs Alapja emellett olyan innovatív demonstrációs projekteket finanszíroz, amelyek hozzájárulnak a körforgásos gazdaságnak az anyagok – többek között tápanyagok – hulladékból és szennyvízből történő visszanyeréséhez kapcsolódó célkitűzéseihez.

2.6.Szerves trágyák

Az ásványi trágyák szerves trágyákkal való helyettesítése az EU gázfüggőségének csökkentésére irányuló megoldás része, és azt az ökológiai termelésre vonatkozó uniós célkitűzés is támogatja (2030-ra a mezőgazdasági földterületek 25 %-a). Ez hozzá fog járulni a műtrágyák szénlábnyomának csökkentéséhez.

2022 júliusa óta a termésnövelő anyagok forgalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról szóló rendelet megnyitotta az egységes piacot, különösen az EU-ban rendelkezésre álló újrahasznosított hulladékból és melléktermékekből előállított trágyák előtt. A rendelet támogatja a földgáz és a bányászott nyersanyagok zöld és körforgásos alternatíváit a műtrágyagyártásban. Az olyan különleges uniós termésnövelő anyagok, mint a tiltott műtrágyák, a szabályozott tápanyag-feltáródású műtrágyák és a növényi biostimulánsok növelni fogják a felhasználás hatékonyságát, és ezáltal csökkentik az optimalizált terméshozamhoz szükséges műtrágya mennyiségét. Az állati melléktermékekről szóló rendelet szerinti, az előállítási lánc végpontjainak készülő meghatározása – amely a termésnövelő anyagokról szóló rendelet által biztosított piacra jutás előfeltétele – fontos további előrelépést jelent majd.

A szerves hulladék (pl. istállótrágya, anaerob bomlás, iszap és egyéb szerves hulladékáramok) hatékony tápanyag-újrahasznosításának megújuló bioalapú termésnövelő anyagokra való kiterjesztésére szolgáló módszerek kidolgozása hozzájárul „a termelőtől a fogyasztóig” stratégia célkitűzéseihez. Ennek fontos eleme a biohulladék elkülönítése és gyűjtése. A szerves hulladék helyben történő jobb felhasználása nemcsak környezeti előnyökkel jár, hanem gazdasági előnyökkel is az állattenyésztők és a szántóföldi növényeket termesztő mezőgazdasági termelők számára, és csökkenteni fogja az európai mezőgazdaság Unión kívülről származó ásványi műtrágyáktól való függőségét. A Bizottság 2022. október 26-án elfogadta a települési szennyvíz kezeléséről szóló irányelv felülvizsgálatát, amely szigorúbb kötelezettségeket tartalmaz a tápanyagok szennyvízből való visszanyerésére vonatkozóan, amelyeket azután újra fel lehet használni a mezőgazdaságban.

A nitrátirányelvvel összhangban a trágya és a feldolgozott trágya használata segítheti a mezőgazdasági termelőket az ásványi műtrágyák változékony árainak való kitettségük csökkentésében és a tápanyagciklusok lezárásában. A biohulladék műtrágyaként való körforgásos felhasználását a Bizottság 2023 elején elfogadandó integrált tápanyag-gazdálkodási cselekvési terve fogja tárgyalni. Ezzel összefüggésben a Bizottság további szabályozási és nem szabályozási lépéseket is értékelni fog annak érdekében, hogy lehetővé tegye az istállótrágyából visszanyert tápanyagok szélesebb körű felhasználását.

2.7.Alternatív beszerzési források a behozatalra és az importvámok felfüggesztése az ammónia és a karbamid esetében

Az importált műtrágyák és közbenső termékek beszerzési forrásainak a műtrágya rendelkezésre állásának biztosítása érdekében történő diverzifikálása az uniós termelés csökkenésére adott pragmatikus választ jelent, különösen azokban a régiókban, amelyek megfelelő kikötői kapcsolatokkal rendelkeznek. E tekintetben az EU szabadkereskedelmi megállapodásai elősegítik a kulcsfontosságú kereskedelmi partnerektől származó műtrágyákhoz való hozzáférést. Ez nem befolyásolja az EU ahhoz fűződő stratégiai érdekét, hogy életképes műtrágya-előállítási ágazat jöjjön létre az EU-ban.

A Bizottság kapcsolatba lépett alternatív műtrágyabeszállítókkal, hogy kompenzálja az Oroszországból és Belaruszból származó kiesést. Ománt, Türkmenisztánt és Katart határozták meg a nitrogénműtrágyák alternatív forrásaiként. A növekedés és a foglalkoztatás fokozásával ezen nem uniós országok gazdaságai is profitálni fognak az ilyen importból. Az Egyiptomból és Algériából származó behozatal jelentősen (csaknem 20 %-kal, illetve 40 %-kal) nőtt, és reális kilátás van arra, hogy 2022-ben Egyiptom lépjen Oroszország helyébe mint az EU fő importforrása.

A 6,5 %-os, legnagyobb kedvezményes vámtétel vonatkozik a nitrogénműtrágyák EU-ba történő behozatalára . A Bizottság azt javasolta, hogy 2024 végéig függesszék fel ezeket a vámokat a nitrogénműtrágyák előállításához használt két kulcsfontosságú közbenső termék, az ammónia és a karbamid esetében . Ez kezelné az ammónia- és karbamidellátással kapcsolatos, rendelkezésre állással és megfizethetőséggel összefüggő aggályokat, és előmozdítaná az import diverzifikálását. A Tanács jelenleg tárgyalja a javaslatot. Az uniós gazdasági ágazatnak kárt okozó dömpingre vonatkozó vizsgálatot követően a Bizottság 2019-ben dömpingellenes vámot vetett ki az Oroszországból, Trinidad és Tobagóból, valamint az Egyesült Államokból származó karbamid-ammónium-nitrát (UAN) behozatalára. A Bizottság 2022. október 26-án úgy határozott, hogy nem függeszti fel ezeket.

2.8.A gázellátás biztonságát és megfizethetőségét biztosító intézkedések

Az elmúlt évben a Bizottság határozott lépéseket tett a gázellátás biztonságának garantálása és a gázpiacok stabilizálása érdekében. A Bizottság 2021. október 13-án iránymutatást tett közzé a tagállamok számára („az energiaárakra vonatkozó eszköztár”) az áremelkedések azonnali hatásának kezelése és a jövőbeli sokkhatásokkal szembeni reziliencia további erősítése érdekében.