[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 16.7.2009

COM(2009) 371 végleges

Javaslat:

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről

INDOKOLÁS

A 2006. május 17-i intézményközi megállapodás[1] a pénzügyi keret vonatkozó fejezeteinek felső korlátain felül legfeljebb évi 500 millió EUR összegű rugalmassági mechanizmus révén lehetővé teszi az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap mobilizálását. Az Alapból érkező hozzájárulásokra vonatkozó támogathatósági szabályokat az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGF) létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[2] tartalmazza.

A Bizottság szolgálatai az 1927/2006/EK rendelettel és különösen annak 2., 3., 4., 5. és 6. cikkével összhangban mélyrehatóan megvizsgálták a Spanyolország és Portugália által benyújtott kérelmeket.

A vizsgálatok legfontosabb elemei a következőképpen foglalhatók össze:

Az EGF/2008/005 ES/Cataluña ügy

1. A Bizottság 2008. december 29-én kapta meg a spanyol hatóságok kérelmét, 2009. március 13-ig pedig a tagállam által benyújtott kiegészítő információkat. A kérelem az 1927/2006/EK rendelet 2. cikkének b) pontjában található egyedi beavatkozási kritériumon alapult, és a rendelet 5. cikkében említett 10 hetes határidőn belül nyújtották be.

2. Spanyolország e kérelmet az 1927/2006/EK rendelet 2. cikkének b) pontjában említett beavatkozási kritérium alapján nyújtotta be, amely szerint legalább 1 000 főt bocsátanak el kilenchónapos időszak alatt NACE 2 (gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozása) REV 2 szinten[3] egy régióban vagy két, egymással határos régióban NUTS II (statisztikai célú területi egységek nómenklatúrája) szinten. A kérelem szerint a kilenchónapos referencia-időszakban (2008. február 28-tól 2008. október 27-ig) összesen 1 269 személyt bocsátottak el 30, a NACE rev 2.13 ágazatba („textília gyártása”) sorolt vállalatban. A kérelemben továbbá megemlítették, hogy a referencia-időszakot követő két hónapban további 451 főt bocsátottak el.

3. Az elbocsátások és a világkereskedelem fő strukturális változásai közötti kapcsolat elemzése az alábbi információkon alapszik. A Kereskedelmi Világszervezet textilmegállapodásának 2004 végi lejáratát követően a textil világpiacának növekvő nyitottsága lehetővé tette, hogy a közösségi termelést az alacsonyabb költségszintű – elsősorban ázsiai és észak-afrikai – termelőktől származó behozatallal helyettesítsék. Az elbocsátások és a világkereskedelem fő strukturális változásai közötti kapcsolat megteremtése érdekében Spanyolország – az EUROSTAT kereskedelmi statisztikáit felhasználva – azzal érvel, hogy a közösségi textilkereskedelmi mérleg a 2004–2007. közötti időszakban jelentősen romlott. Noha a közösségi textilkivitel 10 %-kal emelkedett az időszak során, a Közösségbe irányuló textilbehozatal viszont 21 %-kal, 73 milliárd EUR-ról 88 milliárd EUR-ra nőtt, miközben a textilkivitel csak 4 milliárd EUR-val bővült, ami a közösségi textilpiaci részesedés helyzetének romlását eredményezte.

4. Az euro dollárral szembeni erőssége a közelmúltban ugyancsak erősítette a Közösségben gyártott textiltermékek kivitelére gyakorolt kedvezőtlen hatást, ezzel párhuzamosan pedig elősegítette a dollárövezetben található országokban előállított textiltermékek Közösségbe irányuló behozatalát.

A kérelem a textilágazat munkaintenzitására, és így az olyan, nem bérjellegű költségekkel szembeni érzékenységre hivatkozik, mint a szociális védelem költségei a Közösségben, amelyek biztosítják, hogy a közösségi szintű szociális védelemmel nem rendelkező, alacsony bérszínvonalú országokból származó behozatal előnyben részesüljön a Közösségen belül és a világpiacon is.

5. A kérelem az alábbiak szerint ismerteti a helyi és regionális szinten gyakorolt hatást:

Az elbocsátások által érintett területek mindegyike Katalónia autonóm közösségen belül, és elsősorban Barcelona és Girona következő tizenkét, egymással határos (nagyjából megyének megfelelő) comarques -jában található: Alt Penedès, Anoia, Bages, Baix Llobregat, Barcelonès, Conca de Barberà, Garrotxa, Gironès, La Selva, Maresme, Osona, Ripollès és Vallès Occidental. A tizenkét comarques- ból ötöt érintenek kiemelten az elbocsátások, mivel itt olyan területek találhatóak, ahol a textilágazat különösen koncentrált. A referencia-időszak alatt a következő helyeken került sor a legnagyobb elbocsátásokra: Maresme (három megszüntetett vállalkozás és 290 fős elbocsátás), Bages (három megszüntetett vállalkozás és 279 fős elbocsátás), Gironès-La Selva (három megszüntetett vállalkozás és 246 fős elbocsátás), valamint Vallès Occidental (181 fő elbocsátása kilenc vállalkozásban).

Katalóniában az elmúlt öt év alatt jelentősen emelkedett a munkanélküliek száma a textiliparban. 2004 és 2008 között ez a szám 42 %-kal emelkedett, a legutolsó évben pedig, amelyre vonatkozóan összehasonlító adatok állnak rendelkezésre, a munkanélküliek száma 14,5 %-kal nőtt ebben az ágazatban. Mivel az ágazat kevés területre koncentrálódik, a hatás helyi szinten jelentősebb a fenti adatok által jelzettnél. Néhány érintett comarques-ban a textilágazat teljes munkanélküli lakosságának aránya meghaladja az összes ipari ágazat munkanélküliségi mutatójának 50 %-át (például Maresmeben, ahol az összes ipari ágazatbeli munkanélküli 56 %-a a textiliparból származik, illetve Ripollèsben, ahol ez az arány 51 %). Az összes munkanélküli arányát illetően a textilipari munkavállalók aránya hat comarques-ban meghaladja a 10 %-ot, valamint Ripollèsben eléri a 20 %-ot.

Az e kérelem tárgyát képező elbocsátásokat ezek az adatok nagymértékben, de nem teljesen, tartalmazzák. A kérelemre vonatkozó referencia-időszak után történt elbocsátások nem szerepelnek benne, és így azt demonstrálják, hogy a textilipari elbocsátások hatása erősebb a munkanélküli adatok által mutatottnál, valamint nincs sok lehetőség arra, hogy az elbocsátott munkavállalókat az ágazaton belül újra alkalmazzák. Mivel több comarques is nagymértékben függ a textilipartól, a helyi gazdaságra gyakorolt hatás erős lesz. Maresmeben a textilipar részesedése a helyi ipari termelésből meghaladja a 25 %-ot, Anoiában pedig eléri a 28,4 %-ot.

Következtetésként elmondható, hogy ilyen körülmények között az elbocsátások jelentős negatív következményekkel járhattak a helyi gazdasági helyzetre nézve.

6. Az elbocsátott 1 720 munkavállaló egy része más munkát talált, illetve az EGF-finanszírozásra javasolt csomagon kívül eső képzésen vesz részt jelenleg. Spanyolország ezért úgy határozott, hogy összesen 1 100 munkavállaló támogatását célozza.

7. Az 1927/2006/EK rendelet 6. cikkében meghatározott kritériumok teljesítése szempontjából a kérelem az alábbi elemeket tartalmazza: A spanyol hatóságok megerősítették, hogy az EGF-ből nyújtott pénzügyi hozzájárulás nem helyettesíti a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések által a vállalatokra rótt kötelezettségeket, és demonstrálták, hogy az intézkedések az egyes munkavállalók támogatását célozzák, nem pedig a vállalati vagy ágazati szerkezetátalakítást. A spanyol hatóságok megerősítették, hogy a támogatható intézkedésekre más közösségi pénzügyi eszközből nem folyósítanak támogatást.

Következésképpen a fentiekben részletezett okokból javasoljuk az EGF/2008/005 ES/ Cataluña számú, a NACE rev 2 13. ágazatba („Textília gyártása”) sorolt, Katalónia (ES51) NUTS II régiójában található vállalkozásoknál megszűnő álláshelyekkel összefüggésben Spanyolország által benyújtott kérelem elfogadását, mivel a kérelem alátámasztására felhozott bizonyítékok igazolják, hogy ezek az elbocsátások a világkereskedelem fő strukturális változásaiból fakadnak, amelyek a foglalkoztatást és a helyi gazdaságot érintő komoly gazdasági zavarokhoz vezettek. A Bizottság támogatható, személyre szabott intézkedésekből álló összehangolt intézkedéscsomagra tett javaslatot, amelyen belül az EGF-ből igényelt hozzájárulás 3 306 750 EUR -t tesz ki.

EGF/2009/001 PT/Norte-Centro

8. A Bizottság 2009. január 23-án kapta meg a portugál hatóságok által benyújtott kérelmet. A kérelem az 1927/2006/EK rendelet 2. cikkének b) pontjában található egyedi beavatkozási kritériumon alapult, és a rendelet 5. cikkében említett 10 hetes határidőn belül nyújtották be.

9. Portugália e kérelmet az 1927/2006/EK rendelet 2. cikkének b) pontjában említett beavatkozási kritérium alapján nyújtotta be, amely szerint legalább 1 000 főt bocsátanak el kilenchónapos időszak alatt NACE 2 REV 2 szinten egy régióban vagy két, egymással határos régióban NUTS II szinten. A kérelem alapjául a kilenchónapos referencia-időszakban (2008. február 16-tól 2008. november 15-ig) 49, a NACE rev 2.13 ágazatba („textília gyártása”) sorolt vállalatnál történt 1 588 fős elbocsátás szolgál. A kérelemben szereplő 49 vállalkozás közül 39 található a Norte régióban (1 413 fős elbocsátás) és 10 a Centro régióban (175 fős elbocsátás). A referencia-időszakot követő tíz hétben e vállalkozások közül 17-nél további 138 főt bocsátottak el.

10. Az elbocsátások és a világkereskedelem fő strukturális változásai közötti kapcsolat elemzése az alábbi információkon alapszik. Portugália szerint az elbocsátások a ruházati cikkek és kiegészítők közösségi iparában mutatkozó azon tendenciába illeszkednek, amely a gyártás alacsony bérköltségű, Unión kívüli országokba, így Kínába, Indiába és Törökországba való kihelyezése felé halad.

Portugália hangsúlyozza továbbá, hogy az EUROSTAT szerint[4] Portugália északi régiójának textil- és ruházati ipara a Közösség 27 tagja közül foglalkoztatás tekintetében a leginkább szakosodott: a régióban a munkaerő több mint 14 %-át ebben az ágazatban foglalkoztatják.

11. Az EUROSTAT 27 közösségi tagállamra vonatkozó, az alábbi táblázatban látható külkereskedelmi statisztikája[5] további bizonyítékkal szolgál az emelkedő textilbehozatalra: 2004 és 2007 között a 18,4 %-os importnövekedés négyszerese volt az exportnövekedésnek.

Textíliák (millió EUR) | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | %-os növekedés 2004 / 2007 |

Import | 17,610 | 18,074 | 19,867 | 20,855 | 18,4 |

Export | 18,537 | 18,482 | 19,218 | 19,380 | 4,6 |

Egyenleg | 927 | 408 | -649 | -1,475 |

A legfőbb beszállító Kína (2004–2007 között 66,8 %-os növekedés), amelyet a többi feltörekvő gazdaság, így Törökország (+20,7 %), India (+21,2 %) és Pakisztán (+9,4 %) követ. Ez a növekedés elsősorban a Világkereskedelmi Szervezet textilmegállapodása 2004 végi lejáratának tulajdonítható. 2007-ben a Közösségbe irányuló összes textilbehozatal értékben kifejezve 26 %-a Kínából érkezett.

12. A kérelem az alábbiak szerint mutatja be a helyi és regionális szinten gyakorolt hatást:A kérelem ismerteti a megszűnő álláshelyek regionális munkaerőpiacra gyakorolt hatását. Helyi szinten azt állapítja meg, hogy 2008 novemberében a textiliparban a munkanélküliség által leginkább érintett települések (például Guimaraes 9,0 % és Santo Tirso 11,7 %) sokkal magasabb munkanélküliségi rátát hoztak nyilvánosságra, mint Portugália teljes szárazföldi területének átlaga (5,8 %) vagy akár a teljes Norte régió átlaga (7,0 %). A kérelem hozzáteszi, hogy a textilgyártástól különösen nagy mértékben függő területeken kevés más olyan munkalehetőség van, amely az elbocsátottak számára könnyen elérhető. Azt is megjegyzi, hogy figyelembe véve a portugál textiliparban tapasztalható munkanélküliséget, az összes adat 97,8 %-a együttesen a Norte és a Centro régióból származik.

A két régióban emelkedett a textiliparban regisztrált új munkanélküliek száma. Különösen nagy volt a növekedés 2008 júliusában és szeptemberében (vagyis a referencia-időszakban): az előző év ugyanezen hónapjához képest a munkanélküliek száma júliusban 67,7 %-kal, szeptemberben pedig 49,1 %-kal emelkedett.

Következtetésként elmondható, hogy ilyen körülmények között az elbocsátások jelentős negatív következményekkel járhattak a helyi és regionális gazdasági helyzetre nézve.

13. A portugál hatóságok a korábbi tapasztalatok alapján úgy becsülik, hogy az EGF-intézkedésben való részvételre alkalmas 1 504 munkavállaló mintegy 30 %-a vagy az EGF-intézkedésből nyújtott támogatás nélkül találhat új munkalehetőséget, vagy kilép a munkaerőpiacról. Az EGF-intézkedéscsomag tehát a végrehajtási időszak során átlagosan 1 000 munkavállalót céloz meg.

14. Az 1927/2006/EK rendelet 6. cikkében meghatározott kritériumok teljesítése szempontjából a kérelem az alábbi elemeket tartalmazza: A portugál hatóságok megerősítették, hogy az EGF pénzügyi hozzájárulása nem helyettesíti azokat az intézkedéseket, amelyek meghozatala a nemzeti jog vagy kollektív szerződés alapján a vállalkozások felelőssége. A portugál hatóságok biztosítékot nyújtottak arra, hogy a fellépések az egyes munkavállalóknak nyújtanak segítséget, és nem vállalkozások vagy ágazatok szerkezetátalakítására irányulnak. A portugál hatóságok megerősítették, hogy a támogatandó intézkedésekre más közösségi pénzügyi eszközből nem folyósítanak támogatást.

Következésképpen, a fentiekben részletezett okokból javasoljuk az EGF/2009/001 PT/Norte-Centro számú, a NACE rev 13. ágazatba (textíliák) sorolt, Portugália két, egymással szomszédos Norte és Centro régiójában (NUTS II régiók, PT11 és PT16) található 49 vállalatnál megszűnő álláshelyekkel összefüggésben Portugália által benyújtott kérelem elfogadását, mivel a kérelem alátámasztására felhozott bizonyítékok igazolják, hogy ezek az elbocsátások a világkereskedelem fő strukturális változásaiból fakadnak, amelyek a foglalkoztatást és a helyi gazdaságot érintő komoly gazdasági zavarokhoz vezettek. A Bizottság támogatható, személyre szabott intézkedésekből álló összehangolt intézkedéscsomagra tett javaslatot, amelyen belül az EGF-ből igényelt hozzájárulás 832 800 EUR -t tesz ki.

Finanszírozás

Az EGF számára rendelkezésre álló teljes éves összeg 500 millió EUR. 2009-ben korábbi kérelmekre már igénybe vettek 3 384 300 EUR-t, így a rendelkezésre álló összeg 496 615 700 EUR.

A Bizottság javaslata az Alapból történő allokáció tekintetében a kérelmező által szolgáltatott információn alapszik.

A Spanyolország és Portugália által az Alapból folyósítandó támogatásra benyújtott, a textilipari ágazatra vonatkozó kérelmek alapján a személyre szabott szolgáltatások finanszírozandó csomagjainak becsült összege a következő:

(EUR) |

Spanyolország/Katalónia | 3 306 750 |

Portugália/Centro-Norte | 832 800 |

Összesen | 4 139 550 |

E kérelmek vizsgálatát követően[6], valamint figyelembe véve az Alapból folyósítható támogatás 1927/2006/EK rendelet 10. cikkével összhangban meghatározott maximális összegét, továbbá az előirányzatok átcsoportosításához megállapított mozgásteret, a Bizottság javaslatot tesz összesen 4 139 550 EUR összegű kifizetés folyósítására az EGF-ből; az összeg a pénzügyi keret 1a. fejezetében különítendő el.

Ez a támogatási összeg lehetővé teszi, hogy – az 1927/2006/EK rendelet 12. cikkének (6) bekezdésében szereplő előírással összhangban – 2009 utolsó négy hónapjában az EGF-re elkülönített éves maximális összeg több mint 25 %-a továbbra is rendelkezésre álljon támogatások kifizetésére.

Az Alapból történő forrásallokációra tett javaslat révén a Bizottság a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjával összhangban kezdeményezi az egyszerűsített háromoldalú eljárást, hogy biztosítsa a költségvetési hatóság két ágának egyetértését az Alap igénybevételének szükségességét és az igényelt összegeket illetően. A Bizottság felkéri a költségvetési hatóság két ága közül azt, amelyik a megfelelő politikai szinten előbb jut egyetértésre az igénybevételre irányuló javaslattervezet ügyében, hogy szándékáról értesítse a másik ágat és a Bizottságot.

A költségvetési hatóság bármelyik ágának ellenzése esetén hivatalos háromoldalú egyeztetésre kerül sor.

A Bizottság – a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjának megfelelően – átcsoportosítási kérelmet is benyújt annak érdekében, hogy a 2009. évi költségvetésbe külön kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatokat vezessenek be.

Javaslat:

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó Szerződésre,

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra[7] és különösen annak 28. pontjára,

tekintettel az európai globalizációs alkalmazkodási alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre[8] és különösen annak 12. cikkének (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára[9],

mivel:

(1) Az Európai Unió létrehozta az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapot (EGF), hogy kiegészítő támogatást nyújtson a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változások következményei által sújtott munkavállalóknak a munkaerőpiacba történő ismételt beilleszkedéshez.

(2) A 2006. május 17-i intézményközi megállapodás az Alap mobilizálását évi 500 millió EUR felső korlátig engedélyezi.

(3) Spanyolország a textilipari ágazatban történt elbocsátásokra tekintettel 2008. december 29-én az EGF mobilizálására irányuló kérelmet nyújtott be. A kérelem eleget tesz az 1927/2006/EK rendelet 10. cikkében lefektetett, a pénzügyi hozzájárulás meghatározásához kapcsolódó követelményeknek, ezért a Bizottság 3 306 750 EUR felhasználását javasolja.

(4) Portugália a textilipari ágazatban történt elbocsátásokra tekintettel 2009. január 23-án az EGF mobilizálására irányuló kérelmet nyújtott be. A kérelem eleget tesz az 1927/2006/EK rendelet 10. cikkében lefektetett, a pénzügyi hozzájárulás meghatározásához kapcsolódó követelményeknek, ezért a Bizottság 832 800 EUR felhasználását javasolja.

(5) Az EGF-et tehát a Spanyolország és Portugália által benyújtott kérelemre történő pénzügyi támogatás folyósítása érdekében mobilizálni kell,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

Az Európai Unió 2009. évi általános költségvetésének keretein belül mobilizálni kell az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapot, hogy a 4 139 550 EUR összeg kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatokban rendelkezésre álljon.

2. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzé kell tenni.

Kelt Brüsszelben,

az Európai Parlament részéről a Tanács részéről

az elnök az elnök

[1] HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

[2] HL L 406., 2006.12.30., 1. o.

[3] Az Európai Parlament és a Tanács 1893/2006/EK rendelete (2006. december 20.) a gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozása NACE Rev. 2. rendszerének létrehozásáról és a 3037/90/EGK tanácsi rendelet, valamint egyes meghatározott statisztikai területekre vonatkozó EK-rendeletek módosításáról, HL L 393., 2006.12.30., 1. o.

[4] EUROSTAT, Statistics in Focus, 37/2008, http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_OFFPUB/KS-SF-08-037/EN/KS-SF-08-037-EN.PDF, 4. o.

[5] A Bizottság elemzésének alapjául szolgáló, Olaszország által a Bizottság részére előterjesztett, az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételére irányuló kérelmekkel kapcsolatos bizottsági közleményben (SEC(2008) 2414) már említésre került.

[6] A Bizottság közleménye a Spanyolország (SEC(2009)826) és Portugália (SEC(2009)824) által előterjesztett, az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételére irányuló kérelmekről, amely tartalmazza a kérelmek Bizottság általi elemzését is.

[7] HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

[8] HL L 406., 2006.12.30., 1. o.

[9] HL C […], […], […]. o.