[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 13.2.2008

COM(2008) 72 végleges

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK

Éves politikai stratégia – 2009

TARTALOMJEGYZÉK

1. Európa előremozdítása 3

2. I. rész – Elsőbbséget élvező intézkedések 2009-ben: Kiemelt helyen az uniós polgár 4

2.1. Növekedés és foglalkoztatás 4

2.2. Éghajlatváltozás és fenntartható Európa 5

2.3. A közös bevándorlási politika valóra váltása 5

2.4. Kiemelt helyen az uniós polgár 6

2.5. Európa mint globális partner 7

2.6. Jobb szabályozás – Ígéretek teljesítése és a szabályozási kultúra megváltoztatása 8

2.7. Kommunikáció Európáról 8

3. II. rész – A humán- és pénzügyi erőforrások általános kerete 2009-re 9

3.1. Humán erőforrások 9

3.1.2. A munkaerő allokációja politikai prioritások alapján 9

3.1.3. Az intézményközi együttműködés ösztönzése 10

3.2. Változások a pénzügyi források elosztásában 10

3.2.1. Versenyképesség a növekedésért és a foglalkoztatásért (1a. fejezet) 10

3.2.2. Kohézió a növekedésért és a foglalkoztatásért (1b. fejezet) 11

3.2.3. A természeti erőforrások megőrzése és kezelése (2. fejezet) 11

3.2.4. A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség (3a. fejezet) 11

3.2.5. Uniós polgárság (3b. fejezet) 12

3.2.6. Az EU mint globális partner (4. fejezet) 12

3.2.7. A pénzügyi keret fejezeteiben történő változások összefoglalása 14

Melléklet – 2009-re tervezett kulcsfontosságú fellépések 15

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE

ÉVES POLITIKAI STRATÉGIA – 2009

1. Európa előremozdítása

2009 az Európai Unió számára fontos év lesz, amely új Európai Parlament és új Európai Bizottság megalakítását hozza majd magával. A nemzeti megerősítési folyamatok függvényében 2009 akár a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének éve is lehet. Mivel hatályos intézményi kerete biztos alapokon nyugszik, az Unió az előtte álló konkrét kihívásokra összpontosíthat majd – ilyen például a fenntartható növekedés és foglalkoztatás előmozdítása a globalizáció korában, valamint Európa alacsony károsanyag-kibocsátással és a források hatékony kezelésével jellemezhető gazdasággá történő átalakításának felélénkítése.

Ez az éves politikai stratégia a jelenlegi Bizottság utolsó évének prioritásait mutatja be. A Bizottság által a megbízatásának kezdetén meghatározott stratégiai célkitűzések – a fellendülés, a szolidaritás, a szabadság és biztonság, valamint a világban erősebb szerepű Európa előmozdítása – maradnak a Bizottság munkájának alapvető irányvonalai. Amióta csak hivatalba lépett, a Bizottság jelentős kezdeményezéseket tett e célkitűzések elérésére, azaz hogy előremozdítsa az európai tervek megvalósítását, és globalizálódó világunkban megerősítse az EU szerepét.

A 2009-ben esedékes intézményi változások miatt a Bizottság a legfőbb, még hátralévő jogalkotási kezdeményezéseit 2008-ban terjeszti majd elő[1]. 2009-ben a Bizottság szorosan együttműködik majd a Tanáccsal és a Parlamenttel, hogy a legfontosabb, még függőben lévő javaslatok tekintetében megállapodásra jussanak. Arra összpontosít majd, hogy a közösségi vívmányokat a 2007 szeptemberében közösen megállapított új megközelítésben[2] hajtassa végre. Gondoskodik majd továbbá arról, hogy a 2007–2013 közötti időszakra megállapított pénzügyi programok irányítása hatékonyan és eredményes legyen, valamint hogy a 2000–2006 közötti időszakra vonatkozó pénzügyi programok sikeresen záruljanak le, a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elveinek való teljes megfelelés mellett.

A Bizottság várakozva néz az általa megalapozandó, következő évek elé. A Lisszaboni Szerződés hatálybalépése megköveteli, hogy a Bizottság számos olyan különleges javaslatot nyújtson be, amelyek a Szerződés előírásainak teljes megvalósítását biztosítják, valamint új lehetőségeket és előnyöket teremtenek az Unió polgárai számára. A költségvetés felülvizsgálatán folyó munka és a folyamatban lévő nyilvános konzultáció már a következő Bizottság által javasolandó, következő pénzügyi keret feltételeinek megteremtését szolgálja. A Bizottság elkészíti azt az ütemtervet, amely meghatározza a legfőbb prioritásokat a fenntartható fejlődés stratégiájának következő szakasza számára.

A Bizottság már elkötelezte magát amellett, hogy amint a bővítéssel kapcsolatos, Bulgáriát és Romániát érintő[3] állások utolsó körét is betöltötte, fenntartja a személyzet létszámát, és nem kéri új állások kialakítását a 2009–2013 közötti időszakra. A személyzettel kapcsolatos további igényeket belső átcsoportosításokkal fogja kielégíteni.

2. I. rész – Elsőbbséget élvező intézkedések 2009-ben: Kiemelt helyen az uniós polgár

2.1. Növekedés és foglalkoztatás

A növekedést és a foglalkoztatást célzó, megújult lisszaboni stratégia égisze alatt folyó, fenntartható európai gazdasági és szociális reform továbbra is a Bizottság politikai ütemtervének fő pontja marad. A világszerte tapasztalható pénzügyi nyugtalanság reálgazdaságra gyakorolt hatása, valamint a nyersanyagárak emelkedése miatt az EU arra kényszerül, hogy uniós és nemzeti szinten egyaránt mélyítse a strukturális reformokat. A vállalkozásokra nehezedő, szükségtelen adminisztrációs terhek megszüntetésére erőteljes hangsúlyt fektet majd. Az EU új kohéziós programjainak végrehajtása jelentős forrást jelent majd a lisszaboni stratégiát végrehajtó regionális szintű beruházások számára. Fokozni kell továbbá az európai szociális partnerek lisszaboni ütemtervhez nyújtott hozzájárulását is.

A Bizottság tovább folytatja széles alapokon nyugvó innovációs stratégiáját, amelyhez az Európai Kutatási Térség (a továbbiakban: EKT) mélyítésére van szükség. A kkv-k számára nyújtott támogatás területén kifejtett tevékenységek a leendő európai kisvállalkozói törvényre épülnek majd, és az alkotó jellegű iparágakban rejlő lehetőségek felszabadítására összpontosítanak. A tudás Európájának kiépítése gyakorlati lépésekből áll; ilyen például az Európai Innovációs és Technológiai Intézet (a továbbiakban: ETI) támogatása az intézet teljes körű működésének első éveiben, valamint az egyetemek és az üzleti szféra közötti párbeszéd fokozása.

A Bizottság 2008 májusában benyújtandó jelentése a gazdasági és monetáris unió (a továbbiakban: EMU) eredményeiről és az előtte álló jövőbeli kihívásokról kijelöli majd az utat az EMU elkövetkező 10 évére előkészítendő intézkedések számára.

Az egységes piac 2007. évi felülvizsgálatának nyomon követését szolgáló egyik kulcsfontosságú intézkedés a Bizottság és a tagállamok közötti megosztott partnerségekről szóló kezdeményezés lesz, amelynek célja alkalmazni és végrehajtani a közös piacról szóló törvényt, tisztázva a Bizottság és a tagállamok szerepét és megosztott felelősségét a közös piac működésének biztosításában. Számos új megközelítésű irányelv módosul majd annak érdekében, hogy korszerűsödjön az áruk közös piaca, és a módosítás révén beilleszkednek majd az új jogszabályi keretbe. Fellépésre kerül sor a pénzügyi szolgáltatások területén is, külön hangsúlyt fektetve a lakossági pénzügyi szolgáltatásokra. A Bizottság cselekvő módon kíván reagálni a világszerte tapasztalható pénzügyi nyugtalanságra, ami hosszú távú kiigazításokat tesz majd szükségessé a pénzügyi szolgáltatások szabályozási és ellenőrzési környezetében.

Az üzleti lehetőségek felszabadítása érdekében fokozni kell a közösségi fellépést a verseny terén, különösen az ágazati vizsgálatok, valamint a trösztellenes és az állami támogatások ellenőrzését szolgáló nyomatékos fellépések révén azokban az ágazatokban, amelyek a lisszaboni stratégia sikeréért a leginkább felelősek (mint például a hálózatos iparágak, a pénzügyi szolgáltatások és az IKT).

A Bizottság továbbfejleszti az európai energiapolitikát az energiaügy frissített stratégiai felülvizsgálata révén, amelyre a 2007. márciusi Európai Tanácstól kapott megbízatást – ennek eredményeként új energiaügyi cselekvési terv készül majd a 2010–2014 közötti időszakra. Egyéb fellépések keretében végrehajtják a belső energiapiacról szóló új szabályozást, továbbfejlesztik az Energiapiaci Megfigyelőközpontot, és fokozzák az ellátás biztonságát.

A közlekedés terén kulcsfontosságú prioritást kap majd a Galileo sikere, amelyet addigra a Bizottság irányítása alá helyeznek. Tovább folytatódik a munka a közlekedési ágazat környezetbaráttá tételén, valamint a forgalomirányító rendszerek sikeres fejlesztésén. Fokozott ellenőrzésekre kerül majd sor a közlekedési és energiaágazat biztonságosabbá tétele érdekében. A Bizottság az eredmények és a hosszú távú kilátások mélyreható értékelésének bemutatásával lefekteti a jövőbeli közlekedéspolitika alapjait.

2.2. Éghajlatváltozás és fenntartható Európa

A 2007-ben Baliban tartott éghajlatváltozási konferencia ütemtervet állított össze a 2012 utáni időszakra vonatkozó, átfogó megállapodásról szóló tárgyalások és a megállapodás megkötése tekintetében, amelynek még 2009 vége előtt meg kell történnie. Az ENSZ tárgyalási folyamat jelentősen felgyorsul majd, és kulcsfontosságú nemzetközi partnerekkel folytatott viták egészítik ki. Az EU továbbra is fenntartja vezető szerepét ezeken a nemzetközi tárgyalásokon, és konkrét intézkedéseket párosít hozzájuk Európában. Az energiaügyi és éghajlatváltozási csomag végrehajtási szakaszba léptetése tehát prioritást élvez majd. Ez magában foglalja a felülvizsgált kibocsátáskereskedelmi rendszer végrehajtását, a megújuló energiaforrásokra vonatkozó új szabályozás életbe léptetését, az energiahatékonysági cselekvési terv hatályba léptetését és a szénszegény technológiák fejlesztését. Tovább zajlik a munka az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodás elősegítését szolgáló módszerek kidolgozásán, hogy Európa felkészülhessen a politikai területek széles körén várható változásokra, valamint hogy a nemzetközi partnerek – különösen a fejlődő országok – támogatást kapjanak a nemzetközileg megállapított célkitűzések teljesítéséhez.

A Bizottság nyomon követi majd a 2008-ra vállalt munkát, hogy elősegítse a fenntartható fogyasztás és a fenntartható iparpolitika ügyét Európában. A biológiai sokszínűség fogyatkozásának megállításáért folytatott munka intenzívebbé válik majd az EU biodiverzitási cselekvési tervéről szóló 2008. évi jelentést és az ENSZ biológiai sokféleségről szóló egyezményével foglalkozó bonni ülést követően. Az EK környezetvédelmi jogszabályainak végrehajtása és megvalósítása 2009-ben is erőteljes szerepet játszik majd.

2009-ben a Bizottság tovább folytatja az új integrált tengerpolitika kidolgozását, valamint javaslatot terjeszt be a halászati és akvakultúra-termékek közös piacszervezésének megreformálására. Számításai szerint végrehajtja majd a közös agrárpolitika állapotfelméréséről szóló megállapodás eredményeit is. A mezőgazdasági termékek minőségét érintő munka is tovább folytatódik, a 2008. évi zöld könyv eredményeire alapozva. Az Európai Tanács kérésére a Bizottság uniós stratégiát terjeszt elő a balti-tengeri régióra vonatkozóan.

2.3. A közös bevándorlási politika valóra váltása

A közös bevándorlási politika kialakítása továbbra is alapvető prioritás marad annak érdekében, hogy megfeleljünk a kihívásoknak, és élni tudjunk a lehetőségekkel, amelyeket a migráció teremt a globalizáció korában. A bevándorlásról szóló, 2008-ra tervezett közlemény nyomon követése érdekében a Bizottság elkötelezi magát amellett, hogy a bevándorlás kérdését beilleszti a gazdasági növekedés, a versenyképesség és a társadalmi befogadás szélesebb körű politikái közé. 2009 lesz a nemzeti kapcsolattartó pontok közötti Európai Migrációs Hálózat működésének első teljes éve.

A Bizottság továbbfejleszti az integrált határrendészetet és a közös vízumpolitikát, valamint folytatja a munkát a közös európai menekültügyi rendszer 2010-ig esedékes teljes kiépítése érdekében. Ezzel párhuzamosan a Bizottság továbbfolytatja azt a folyamatot, amely összekapcsolja az EU migrációs politikáját a külkapcsolati programmal, ideértve a fejlesztést és a kereskedelmet is.

2.4. Kiemelt helyen az uniós polgár

A Bizottság meg van győződve arról, hogy az Uniónak továbbra is a polgárok közvetlen érdekét szolgáló politikák kidolgozására kell összpontosítania. Kezdeményezéseket dolgoz majd ki, hogy egyszerűsítse a polgárok dolgát, amikor az Unión belüli szabad mozgás jogával kívánnak élni, vagy ha Unión kívüli országokba akarnak utazni. A jog érvényesülésén alapuló közös térség kialakításán folyó munka is tovább folytatódik, különösen az EU-ban születő ítéletek kölcsönös elismerésének és az uniós polgárok igazságszolgáltatáshoz való jogának javuló biztosítása terén.

Az EU-nak továbbra is erőfeszítéseket kell tennie az uniós polgárok biztonsága érdekében. 2009-ben kiemelt figyelem irányul majd a terrortámadások elleni küzdelemre, például a vegyi, biológiai, nukleáris vagy radiológiai fenyegetések terén. A Bizottság javaslatokat terjeszt majd elő a polgári védelem hatékonyságának fokozására, különösen a megelőzésről szóló közlemény 2008-ra tervezett nyomon követésének részeként.

A közegészség területén számos kezdeményezést terjeszt majd elő az EU 2007-ben elfogadott egészségügyi stratégiája végrehajtásának részeként. Ezenfelül a betegek biztonságával egy az orvostechnikai eszközökről szóló javaslat révén kíván foglalkozni. Az élelmiszerbiztonság, az állategészségügy és az állatjólét új javaslatok tárgyát képezi majd, és az e területen meglévő szabályoknak való megfelelés biztosítása érdekében fokozni fogják a megfigyelést. A fogyasztói cikkek termékbiztonságára vonatkozó szabályokat szintén szigorúbban fogják végrehajtani. A vegyi anyagokra vonatkozó jogszabályok tekintetében a REACH-rendelet (a vegyi anyagok regisztrálása, értékelése, engedélyezése és korlátozása) végrehajtásának első néhány éve kritikus jelentőségű lesz e szakpolitika sikere tekintetében.

A felülvizsgált szociális ütemterv célja jobb kilátásokat és új lehetőségeket nyújtani az európai polgárok számára. Ez olyan aktív munkaerőpiaci politikák kialakítását jelenti, amelyek megteremtik a rugalmas biztonságot – támogatják az embereket olyan szaktudás és képességek kialakításában, amellyel új állást találhatnak annak tudatában, hogy a szociális háló védi őket. 2009 külön figyelmet fordít majd a fiatalokra és a fiatalok határokon átívelő mobilitására. Az európai ifjúsági és oktatási programok segítenek felkészíteni az embereket arra, hogy ki tudják aknázni lehetőségeiket – mégpedig egész életük során.

Az olyan területeken, mint például a munkahelyi egészség és biztonság, a nők és férfiak közötti egyenlőség, az emberek szabad mozgása és a megkülönböztetésmentesség, a meglévő szabályokat hatékonyan végre kell hajtani, el kell végezni értékelésüket, és amennyiben szükséges, meg kell őket újítani. A Bizottság elkötelezte magát amellett, hogy új megközelítéseket dolgoz ki a változások, valamint az olyan kérdések kezelésére, mint például a társadalmi befogadás.

2.5. Európa mint globális partner

A Lisszaboni Szerződés hatálybalépése jelentősen kiszélesíti majd az Unió külpolitikai profilját. A Bizottság megfelelő mértékben hozzájárul majd ezen új keret gyakorlatba való átültetéséhez, ideértve az európai külügyi szolgálat létrehozásának előkészületeit is. Az energiabiztonság, az éghajlatváltozás és a migráció továbbra is meghatározó téma marad a külpolitikában, és az EU hatékony multilaterális kapcsolatrendszer melletti elkötelezettségének megerősítését szolgálja. A jelenlegi pénzügyi zűrzavar összehangolt uniós választ kíván, ideértve a Bizottság erőteljesebb jelenlétét is a nemzetközi pénzügyi intézményekben.

A Bizottság tovább halad a bővítésről szóló, megújult konszenzus végrehajtásával. A Horvátországgal folytatott csatlakozási tárgyalások végső szakaszba lépnek majd, és folytatódik Törökország csatlakozási tárgyalásainak folyamata is – mindkettő a reformok ütemén és a szükséges követelmények teljesítésében való előrehaladáson múlik. Amennyiben a megállapított feltételek teljesülnek, és az érintett országok végrehajtják szükséges reformokat, nyomatékot kap a nyugat-balkáni államoknak a jövőbeli tagság felé vezető útja a stabilizációs és társulási folyamat keretén belül. A Bizottság vezető szerepet játszik majd Koszovó jövőbeli státusza végrehajtásának támogatásában, különösen azáltal, hogy közösségi eszközöket vesz igénybe a leendő nemzetközi polgári hivatal és az európai biztonság- és védelempolitika jogállamiság megteremtését célzó missziójának támogatására, valamint hogy átfogóan koordinálja a koszovói reformfolyamatot segítő tevékenységeket.

Az európai szomszédságpolitika arra összpontosít majd, hogy 12 cselekvési tervét teljes mértékben végrehajtsa. 2009-re lehetővé kell tenni az Ukrajnával az új megerősített megállapodásról folytatott tárgyalások lezárását. Elvárások szerint új szerződéses rendelkezésekről lehet majd tárgyalni Líbiával és a Moldovai Köztársasággal. Az Oroszországhoz fűződő további kapcsolatokra és a megerősített megállapodásra irányuló igény továbbra is kulcsfontosságú prioritás marad. Végezetül az Annapolis-i konferencia által teremtett lendület remélhetőleg pozitív fejleményeket hoz majd a Közel-Keleten. A Bizottság továbbra is betölti a Kvartettben játszott szerepét, valamint jelentős forrásokat irányít a régióba.

Egyre szorosabbá kell tenni a szerte a világban található partnerekhez fűződő politikai és gazdasági szálakat. 2009 jelentős lehetőségeket hoz majd magával az Egyesült Államokkal és más kulcsfontosságú, iparosodott partnerekkel való kapcsolatok további erősítése terén. Az ASEAN-országokkal, Kínával és Indiával folytatott együttműködés is mélyülni fog. A Latin-Amerikával fennálló stratégiai partnerség részeként az EU arra törekszik majd, hogy tovább folytassa, és amennyiben lehetséges, lezárja az Andok Közösséggel, Közép-Amerikával és a Mercosurral a társulási megállapodásról folytatott tárgyalásokat.

Jelentősen fokozódni fog az EU hozzájárulása a nemzetközi biztonsághoz és stabilitáshoz. A Koszovó jogállamiságának megteremtését célzó misszió alapvető jelentőségű lesz Koszovó stabilitásának és hosszú távú fejlődésének biztosításában. Az európai biztonság- és védelempolitika afganisztáni rendfenntartó misszióját teljes mértékben operatívvá és az ország biztonsága tekintetében valóban hatékonnyá kell tenni. Az együttműködést fokozni kell a fenntartható fejlődéshez szükséges feltételek megteremtése érdekében. Még általánosabban, a Bizottság tovább fokozza felkészültségét és növeli kapacitásait a harmadik országokban előforduló krízishelyzetek kezelése vonatkozásában.

A Bizottság végrehajtja az EU–Afrika közös stratégia 8 operatív tematikus partnerségét, valamint azon munkálkodik, hogy segítse az afrikai, karibi és csendes-óceáni (AKCS) országok világgazdaságba való jobb betagolódását. Végrehajt majd egy, a humanitárius segítségnyújtással kapcsolatos európai konszenzuson alapuló cselekvési tervet, hogy megerősített kapacitással nézhessen szembe a jövőben a humanitárius krízisekkel és kihívásokkal.

A dohai fejlesztési forduló eztán is kiemelt prioritás lesz, és ha sikerül 2008-ban megállapodásra jutni, úgy 2009-re a végrehajtás fő célkitűzéssé válna. Ezzel egyidejűleg a kétoldalú szabadkereskedelmi megállapodások új generációjáról tartott tárgyalások is tovább folynak. A Bizottság továbbviszi a Globális Európa ütemtervének többi szálát is, és erőfeszítéseket tesz annak érdekében, hogy a Kínához hasonló kulcsfontosságú partnerekkel kapcsolatban jobb piaci hozzáférést, a szellemi tulajdonjog hatékonyabb védelmét és kiegyensúlyozott kereskedelmi kapcsolatokat építsen ki.

2.6. Jobb szabályozás – Ígéretek teljesítése és a szabályozási kultúra megváltoztatása

2009 végére a Bizottság elkészül a közösségi vívmányok átvilágításával, a jogszabályok egyszerűsítését célzó gördülő programmal, valamint kifuttatja a jogszabályok egységes szerkezetbe foglalásának projektjét, amely érzékelhető hatással lesz a versenyképességre és a növekedésre.

A Bizottság jelentős számú olyan javaslatot szándékozik beterjeszteni 2009-ben, amelyek célja csökkenteni az adminisztratív terheket. Ezek a javaslatok nem módosítják sem a politikai célkitűzéseket, sem pedig a meglévő szövegekben előirányzott célok szintjét. Ennélfogva elfogadásuk várhatóan gyorsan megy majd. A Bizottság ezzel egyidejűleg felülvizsgálja az adminisztratív terhek csökkentésére irányuló cselekvési program végrehajtását, és értékeli a 2012-re kitűzött, 25%-os csökkentés megvalósítása terén tett előrehaladást.

A jobb szabályozás úgyszintén kulcsfontosságú része az EU globalizációra adott válaszának. Mivel vezető szerepet vállal annak révén, hogy erőfeszítéseket tesz a szabályozási környezet javítására, valamint szigorú követelményeket támaszt az egészségügy, a biztonság és a környezetvédelem terén, az EU segítő módon alakíthatja a világszintű szabályozási folyamatokat. Az EU tovább folytatja a kulcsfontosságú partnerekkel folytatott vitákat a szabályozási együttműködés, a szabványok közelítése és a szabályok egyenértékűsítése terén.

A jobb szabályozásra irányuló program csak akkor válhat teljes mértékben gyümölcsözővé, ha sikeres az együttműködés a többi intézménnyel és a tagállamokkal. 2009-ben kerül sor az azon megközelítés elfogadásának terén elért előrehaladás értékelésére, amely hatékonyabbá teszi majd az EU-jog átültetését és alkalmazását. Ami az egyszerűsítési kezdeményezéseket illeti, hatásuk csak akkor válik érzékelhetővé, amikor ezeket a javaslatokat az európai intézmények elfogadják és a tagállamok végrehajtják. Ehhez pedig partnerségre van szükség – együtt kell dolgoznunk a javaslatok gyors elfogadásán, és együtt kell működnünk a tagállamokkal a közös politikai célkitűzések megvalósításán.

2.7. Kommunikáció Európáról

2009 különösen fontos év lesz az Európáról szóló kommunikációs tevékenység tekintetében. Az év elejét várhatóan a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése fémjelzi, amely jelentős intézményi változásokat hoz majd magával, és segít megfelelő környezetet teremteni az európai parlamenti választások számára. A kommunikációs prioritások az éves politikai stratégiában meghatározott politikai prioritásokat fogják tükrözni, és az uniós polgárok közvetlen érdekeit érintő területekre összpontosítanak. Friss felmérések szerint széles körben közelít egymáshoz az uniós polgárok véleménye a téren, mire is kellene az EU prioritásainak irányulniuk: a jobb életminőséget eredményező gazdasági és szociális fejlődésre, a környezetvédelemre (gyakran összekapcsolva az energiapolitikával), a biztonságra, a migrációra, az oktatásra és a terrorizmus elleni küzdelemre. Az e prioritások terén végzett munkája révén a Bizottság igyekszik majd a többi európai intézménnyel és a tagállamokkal partnerségben zajló tevékenységeket a lehető leginkább felfokozni, és élénk vitát kirobbantani az európai szakpolitikák tekintetében az európai választások finisében és azon túl is.

A Bizottság ennélfogva a következő kommunikációs prioritásokat javasolja:

Cím | Rövid leírás |

A Lisszaboni Szerződés: eredmények elérése | Jobb kormányzás és politikák, különös tekintettel az EU által a világban és a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében játszott szerepre. Figyelemfelkeltő kampány a lakosság körében az Alapjogi Charta szociális dimenziójáról. |

A költségvetés reformja, változó Európa | Az EU költségvetésének felülvizsgálata, lefedve az EU kiadásainak és forrásainak valamennyi vonatkozását. |

Növekedés és foglalkoztatás | A polgárokat érintő nézőpontból bemutatva, belefoglalva a kreativitás és az innováció európai évét is. |

Energia és éghajlatváltozás | A 2007. és 2008. évi első eredmények alapján. |

3. II. rész – A humán- és pénzügyi erőforrások általános kerete 2009-re

3.1. Humán erőforrások

A 2007 elején elvégzett átvilágítás[4] megerősítette, hogy teljes körben el kell indítani a Bulgária és Románia (EU2) csatlakozásával kapcsolatos új állások kialakítását, amelynek utolsó köre 250 új állás betöltését jelenti majd 2009-ben. Amint ez megtörténik, a Bizottság vállalja, hogy valamennyi további munkaerőigényét 2013-ig belső átcsoportosításokkal elégíti ki.

3.1.2. A munkaerő allokációja politikai prioritások alapján

A Bizottság várakozások szerint 250 új, a bővítéssel kapcsolatos álláshelyet kap majd 2009-ben. Ennek következtében további 600 állást kell majd átcsoportosítással feltölteni, ami összesen 850 olyan állást jelent, amelyet a kiemelt területek igényeire kíván fordítani. Ezen állásokat azért kell átcsoportosítani, hogy a Bizottság támogatni tudja az éves politikai stratégiában meghatározott prioritások, mint például a növekedést és a foglalkoztatást célzó lisszaboni stratégia, a közösségi vívmányok végrehajtása, valamint az éghajlatváltozással, energiaüggyel és migrációval kapcsolatos célkitűzések megvalósítását. Gondoskodni fog továbbá arról is, hogy meg tudjon felelni a Lisszaboni Szerződés hatálybalépését követően fellépő új követelményeknek. A támogató és koordináló tevékenységekért felelős központi szolgálatoknál nem teremt új állásokat, kivéve a nyelvi és fordítószolgálatok korlátozott számú kiegészítését. Ezenfelül 2008 végéig valamennyi igazgatóságnál és szolgálatnál ésszerűsíteni fogja a belső támogatást és koordinációt biztosító tevékenységeket.

3.1.3. Az intézményközi együttműködés ösztönzése

A Bizottság előrehaladt azon kérdéskör szélesebb átgondolásában, hogy miként lehetne a fokozottabb intézményközi együttműködés lehetőségeit kiaknázni. Az Európai Parlament által kért jelentés[5] alapján a Bizottság megerősíti, hogy a három igazgatási szerv felépítése megfelel azon feladatnak, hogy intézményközi szervekké alakítsák át őket, valamint meg fogja vizsgálni annak különféle lehetőségeit, hogy ahol lehetséges, megfelelő javaslatokat tegyen intézményközi szervek kialakítására vagy az együttműködés egyéb formáira, például szolgálatszintű megállapodásokra.

3.2. Változások a pénzügyi források elosztásában

3.2.1. Versenyképesség a növekedésért és a foglalkoztatásért (1a. fejezet)

Ezen alfejezet tekintetében 619 millió eurós (5,8%) növekedés van tervben, összpontosítva a lisszaboni stratégia versenyképességre, fenntartható fejlődésre és foglalkoztatásra irányuló célkitűzéseihez hozzájáruló kulcsfontosságú fellépésekre, különösen a 7. kutatási és technológiai fejlesztési keretprogramra (631 millió EUR), az egész életen át tartó tanulás programjára (63 millió EUR) és a versenyképességi és innovációs keretprogramra (75 millió EUR).

A költségvetési hatóságnak a Galileo és az Európai Technológiai Intézet finanszírozásáról szóló határozatának végrehajtására az 1a. alfejezeten belüli 200 millió eurós (2009–2013) átcsoportosítás révén kerül sor, amely tartalmazza a decentralizált ügynökségeknek nyújtott közösségi hozzájárulás lineáris csökkentéséből származó 50 millió eurót is. A Bizottság továbbá alapos értékelést végez majd a decentralizált ügynökségek számára elkülönített hozzáférhető források felhasználása terén, és ennek megfelelően kiigazítja a közösségi hozzájárulás szintjét.

A két új ügynökség – az Európai Elektronikus Hírközlési Piacfelügyeleti Hatóság és az Energiaszabályozói Együttműködési Ügynökség – javasolt létrehozása kevéssé befolyásolja majd az 1a. alfejezet felső határán belül rendelkezésre álló mozgásteret. Ez utóbbi ügynökség finanszírozása a közlekedés és energiaügy politikai területének egyéb (főleg intézményi előjogok alapján megvalósuló) fellépései terén alkalmazott csökkentések révén valósul majd meg. Az elsőként említett ügynökség 2010-ben jön létre, és finanszírozását az információs társadalom politikai területén való részleges átcsoportosításból, részben pedig a 2009–2013 közötti időszakra tervezett 37,5 milliós eurós növekedésből oldják majd meg.

A Bizottság javasolja, hogy folytatódjon a globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelés (GMES) operatív szolgálatainak előkészítésén zajló munka. Az ezen előkészítő munkákra előirányzott 5 millió EUR finanszírozása részben a mozgástérből (2 millió EUR) és részben a vállalkozáspolitikai területen megvalósuló belső átcsoportosításból (3 millió EUR) valósul majd meg.

A 2009. évi kiadási felső korlát alatt keletkező, fennmaradó mozgástér így 65 millió eurót tesz majd ki.

3.2.2. Kohézió a növekedésért és a foglalkoztatásért (1b. fejezet)

A meglévő programozásnak megfelelően a „Kohézió a növekedésért és a foglalkoztatásért” megnevezésű fejezetbe utalt pénzügyi források 2008-hoz képest 1538 millió euróval, illetőleg 3,3%-kal emelkednek majd. Az operatív programok elfogadását, valamint a hatékony irányításukra és ellenőrzésükre vonatkozó feltételek kialakítását követően a Bizottság arra összpontosít majd, hogy hatásuk a kohézió és a növekedés tekintetében a lehető legnagyobb legyen.

3.2.3. A természeti erőforrások megőrzése és kezelése (2. fejezet)

A mezőgazdaság számára nyújtott közvetlen támogatás bevezető szakasza tovább folytatódik az Unióba 2004-ben belépett tagállamok esetében, és a végső szint 50%-áról 60%-ra emelkedik majd. A 2007-ben csatlakozott tagállamoknál ez 30%-ról 35%-ra történő növekedést jelent majd.

A legtöbb vidékfejlesztési program 2008 elején történő elfogadását követően 2009-re a sikeres végrehajtáshoz szükséges valamennyi struktúra rendelkezésre áll majd. Forrásokat fordítanak majd a mezőgazdaság versenyképességének fokozására, a vidéki térségekben a jobb környezet kialakítására, valamint a magasabb életszínvonal és a gazdaság sokszínűségének növelésére.

A LIFE+ számára elkülönített források 2009-ben 5,6%-kal növekednek majd.

A tengerpolitika tekintetében a Bizottság javasolja az előkészítő fellépés (6 millió EUR) folytatását a halászati politika elérhető forrásainak átcsoportosítása révén.

3.2.4. A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség (3a. fejezet)

A kiadások terén körülbelül 100 millió eurós (16%) általános növekedés van 2009-re előirányozva. A külső határok, a vízumpolitika és a személyek szabad mozgása (+18%) valamint a közös bevándorlási és menekültügyi politika (+18%) további forrásokhoz jut.

Amennyiben a költségvetési hatóság 2008-ban hozzájárul, a FRONTEX Ügynökségnek nyújtott támogatás növekedése, valamint a 2008-ban benyújtandó új kezdeményezések miatt (az európai határőrizeti rendszer – EUROSUR – kialakítása, és a külső határokon való átutazást megkönnyítő beléptető-kiléptető rendszer létrehozása, valamint intézkedések tétele) a Bizottság 2009-re 30 millió eurós növelést javasol. Ez a tartós szint (évi 70 millió EUR) fennmaradna az egész 2010–2013 közötti időszakban.

Ezen emeléssel és a nagyléptékű informatikai rendszerekre (SIS II, VIS és EURODAC) 2009-re előirányzott 20 millió eurós megtakarítással együtt a 3a. fejezet felső korlátja alatt fennmaradó mozgástér 29 millió euróra rúg majd.

3.2.5. Uniós polgárság (3b. fejezet)

A pénzügyi programozásnak megfelelően körülbelül 630 millió eurót különítenek el a 3b. fejezet számára, ami ezen 5,3%-os emeléssel az európai polgárokat érintő kulcsfontosságú fellépések, mint például a közegészség, a fogyasztóvédelem, a polgári védelem, a kulturális programok vagy a kommunikáció bőkezűbb finanszírozását teszi majd lehetővé. A 3b. fejezet felső korlátja körülbelül a 2007-es szinten marad.

3.2.6. Az EU mint globális partner (4. fejezet)

A belső politikák külső kivetülései, a közel-keleti békefolyamat és Koszovó jövőbeli státusza meghatározásának végrehajtása 2009-ben is kiemelt politikai prioritás marad az EU számára.

A közelmúlt politikai fejleményei (az Annapolis-i és a párizsi konferencia) lehetővé tették, hogy a közel-keleti békemegállapodás irányában előrelépésre kerülhessen sor. 2009-ben a Bizottság tovább folytatja az „Államépítés a közel-keleti béke érdekében” megnevezésű uniós cselekvési stratégia végrehajtását, valamint elvégzi a Palesztin Nemzeti Hatóság három éves költségvetési és fejlesztési terve végrehajtásának nyomon követését. Az EU jelentősen hozzájárul majd a PEGASE, vagyis az ideiglenes nemzetközi mechanizmus felváltására kidolgozott pénzügyi mechanizmus működéséhez is, amely i. támogatja a palesztin reform és fejlesztési terv végrehajtását, továbbá ii. különféle csatornákon keresztül átlátható módon juttat segítséget közvetlenül a Palesztin Hatóságnak, vagy pedig más kedvezményezetteknek a kormányzás, a szociális fejlesztés, a gazdasági és magánszféra fejlesztése és a közcélú infrastruktúra támogatására.

A 2007. december 14-i Európai Tanács hangsúlyozta, hogy „az EU készen áll arra, hogy vezető szerepet vállaljon a térség stabilitásának megszilárdításában, valamint a Koszovó jövőbeli jogállását meghatározó rendezés végrehajtásában.” A Bizottság kiemelt szerepet játszik majd a közösségi eszközöknek a jövőbeli nemzetközi polgári hivatal és az európai biztonság- és védelempolitika jogállamiság megteremtését célzó missziója érdekében történő átcsoportosításában, valamint az európai értékek és szabályok átvételéhez szükséges reformok ösztönzésében. A Koszovó jövőbeli jogállását meghatározó rendezés támogatása, valamint a leendő stabilizációs és társulási megállapodásban meghatározott kötelezettségek teljesítése érdekében Koszovónak nyújtott segítség további pénzügyi források felhasználását igényli.

A Palesztina és Koszovó számára jelenleg tervezett összegeket növelni kell majd. Mindazonáltal, mivel a közel-keleti békefolyamatot és Koszovót illető pontos igények az elkövetkező hónapok fejleményeitől függenek, a Bizottság ezen igényeket még finomítani fogja az előzetes költségvetés-tervezetben, vagy pedig később, a költségvetési eljárás során. Ami a két prioritást illeti, jelenleg 1537 millió EUR van elkülönítve a 2007–2013 közötti időszakra Palesztina, és 535 millió EUR a 2007–2011 közötti időszakra Koszovó számára.

A Koszovóba küldött KKBP-misszióktól eltekintve, amelyek pontos költségeit 2009 vonatkozásában még fel kell mérni, a KKBP-költségvetés az eredeti pénzügyi programozásban megállapítottak szerint 2009-ben 243 millió eurót tesz majd ki, ami a 2008. évi előzetes költségvetés-tervezethez képest 43 millió eurós növekedést jelent.

Az EU külkapcsolatai terén számos egyéb kezdeményezés igényli új arculat kialakítását vagy további források felhasználását. Ezek közé tartozik:

- az EU Közép-Ázsiára vonatkozó új stratégiája, amelyet az Európai Tanács 2007 júniusában fogadott el; annak érdekében, hogy a stratégia által érintett öt ország számára „testreszabott” kezdeményezéseket lehessen kidolgozni, a Bizottság proaktív támogatást javasol a 2009–2013 közötti időszakra, 15 milliót eurót előirányozva 2009-re, és 25 millió eurót 2010-re; ezek az összegek ellensúlyozzák majd a 2012. és 2013. évi előirányzatokat, és így változatlanul hagyják a 2007–2013 közötti teljes, 690 millió eurós költségvetést;

- az éghajlatváltozás elleni globális szövetség megerősítését szolgáló fejlesztési együttműködési eszköz keretén belüli, a környezetvédelemre, illetve a természetes erőforrásokkal és energiaforrásokkal való fenntartható gazdálkodásra irányuló tematikus program, valamint az éghajlatváltozás területén szükséges technológiaátadást szolgáló állami/magán partnerségek társfinanszírozása; a bali ütemtervnek megfelelően, a 2009. évi további 10 millió EUR, amely 2013-ra 20 millió euróra emelkedik majd, hozzáadódik a „Környezetvédelem és a természeti erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodás, beleértve az energiát” megnevezésű 21 04. alcím jelenlegi előirányzataihoz, és így a 2007–2013 közötti időszakra összesen 934,5 millió eurót tesz majd ki.

A 4. fejezet felső korlátja alatt fennmaradó mozgástér körülbelül 120 millió EUR. Erre a Koszovó és Palesztina miatt az év során felmerülő igények kielégítéséhez lesz szükség.

3.2.7. A pénzügyi keret fejezeteiben történő változások összefoglalása

FEJEZETEK | 2009 | Előirányzat 2010–2013 |

Eredeti programozás | Az éves politikai stratégia szerinti változások | Felülvizsgált programozás | Eredeti programozás | Az éves politikai stratégia szerinti változások | Felülvizsgált programozás |

1a. Versenyképesség a növekedésért és a foglalkoztatásért |

A pénzügyi keretben előirányzott felső korlát – 1a. alfejezet | 11 272.0 | 11 272.0 | 55 011.0 | 55 011.0 |

1a. alfejezet összesen | 11 205.0 | -1.5 | 11 203.5 | 54 367.4 | 41.0 | 54 408.4 |

Mozgástér | 67.0 | 68.5 | 643.6 | 602.6 |

3a. A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség |

A pénzügyi keretben előirányzott felső korlát – 3a. fejezet | 872.0 | 872.0 | 5 298.0 | 5 298.0 |

3a. fejezet összesen | 829.8 | 12.8 | 842.6 | 5021.8 | 92.0 | 5113.8 |

Mozgástér | 42.2 | 29.4 | 276.2 | 184.2 |

4. Az EU mint globális partner |

A pénzügyi keretben előirányzott felső korlát – 4. fejezet | 7 440.0 | 7 440.0 | 34 915.0 | 34 915.0 |

4. fejezet összesen | 7 292.1 | 25.0 | 7 317.1 | 33 894.4 | 45.0 | 33 939.4 |

Mozgástér | 147.9 | 122.9 | 1 020.6 | 975.6 |

Melléklet – 2009-re tervezett kulcsfontosságú fellépések

1. Növekedés és foglalkoztatás A növekedést és a foglalkoztatást célzó lisszaboni stratégia: éves helyzetfelmérés az elért haladás tekintetében és a jövőbeli fellépéseket igénylő területek azonosítása; az adminisztratív terhek csökkentését célzó jogalkotási javaslatok, a Bizottság cselekvési programjának részeként; közlemény az ágazati szociális párbeszédről és a lisszaboni stratégiához való hozzájárulásáról; közlemény az IKT terén végzett kutatásról és innovációról, előkészítő fellépések kíséretében; közlemény az egyetemek és az üzleti szféra közötti párbeszédről; zöld könyv az alkotó jellegű iparágakban rejlő lehetőségek felszabadításáról. Egységes piac és verseny: ajánlás a tagállamokkal való megosztott partnerségekről; a kulcsfontosságú áruk és szolgáltatások piacainak szisztematikusabb és integráltabb ellenőrzése, ideértve a versenyjogi vizsgálatokat is; az áruk belső piaca ágazati szabályozásának összhangba hozása az új jogszabályi kerettel (a társjogalkotók általi 2008-as elfogadásra vár); fokozott munka a lakossági pénzügyi szolgáltatások terén (jelzáloghitelek, a bankszámlatulajdonosok mobilitása a pénzintézetek között, az Egységes Európai Fizetési Térség végrehajtása, termékkapcsolás és egyéb tisztességtelen gyakorlatok, határokon átnyúló jogorvoslat a fogyasztók és pénzügyi szolgáltatók közötti vitákban). Adóügy: munkálatok a megújított HÉA-stratégián; a HÉA-csoportosításra és a hatóságok általi HÉA-eljárásokra vonatkozó kezdeményezések előkészítése. Energiaügy: második energiaügyi stratégiai felülvizsgálat energiaügyi cselekvési tervvel a 2010–2014 közötti időszakra; az energiapiaci megfigyelés kiterjesztése. Közlekedés: a Galileo projekt sikeres végrehajtásának biztosítása és jövőbeli alkalmazásainak előkészítése; a 2008. évi zöld közlekedési csomag nyomon követése; munkálatok az egységes európai égbolt légiközlekedés-irányító kutatási projekt (SESAR) és az Európai Vasúti Forgalomirányítási Rendszer (ERTMS) fejlesztésén; a belvízi hajózás korszerűsítése a NAIADES cselekvési program részeként. Kohéziós politika: hatodik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézió előrehaladásáról; jelentés a strukturális alapok 2000–2006 közötti programjainak hatásáról és eredményeiről. 2. Fenntartható Európa: A fenntartható fejlődés stratégiája: ütemterv és jelentés a fenntartható fejlődés stratégiájának előrehaladásáról (az Európai Tanács 2007. decemberi következtetései); EU-stratégia a balti-tengeri régióra vonatkozóan. Éghajlatváltozás: az EU álláspontjának meghatározása a 2009. novemberi koppenhágai éghajlatváltozási konferenciára; az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentését célzó javaslatok a teherszállítás terén, ideértve a hajók általi kibocsátást is; a felülvizsgált kibocsátáskereskedelmi rendszer végrehajtása és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásról szóló fehér könyv nyomon követése; az energiahatékonysági cselekvési terv végrehajtása, beleértve a járműabroncsok energiahatékonysági címkézéséről szóló új kezdeményezést, valamint a beltéri világítótestekről és izzókról szóló intézkedések végrehajtását; a megújuló energiaforrások népszerűsítéséről szóló új jogszabály, valamint a stratégiai energiatechnológiai terv végrehajtása. Biológiai sokféleség és források: a biodiverzitási cselekvési terv végrehajtása a 2010-re kitűzött biodiverzitási célok fényében; a piaci alapú eszközök használatára vonatkozó cselekvési terv a környezetvédelmi célkitűzések elérésére. Világűr: a globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelés (GMES) szolgáltatásainak további fokozatos átállítása a kutatásról a működésre. Integrált tengerpolitika: cselekvési terv európai tengeri megfigyelési és adathálózatot kialakítására; cselekvési terv az elektronikus tengerhajózási rendszerek kiaknázására; a tengeri felügyeletet szolgáló elektronikus rendszerek (nagy hatósugarú azonosítási és nyomon követési (LRIT) rendszerek) kifejlesztésének támogatása az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség által; a halászati és akvakultúra-termékek közös piacszervezésének reformja. Mezőgazdaság: közlemény a mezőgazdasági termékek minőségéről. 3. A közös bevándorlási politika valóra váltása Legális migráció: a legálisan érkező migránsok beléptetéséről és tartózkodásáról szóló javaslatok elfogadása, ideértve az egyes ágazatokra vonatkozó irányelveket is; a bevándorlásról szóló 2008. évi közlemény nyomon követése. A külső határok integrált irányítása: a FRONTEX fejlesztése; az európai határőrizeti rendszer (EUROSUR) létrehozásának előmozdítása; beléptető-kiléptető rendszer felállítása és egy az utazók regisztrálására vonatkozó program támogatása; a schengeni értékelési mechanizmus elindítása. Közös vízumpolitika: a Vízuminformációs Rendszer működésének elindítása; fellépések indítása egy utazásokra vonatkozó európai kezdeményezés előkészítésére; a vízumkönnyítési megállapodások maradéktalan végrehajtásának biztosítása és új megállapodások kötése további országokkal. Közös Európai Menekültügyi Rendszer: a közös menekültügyi rendszer második szakaszának elfogadása; javaslatok egy európai menekültügyi támogatási hivatalra vonatkozóan. 4. Kiemelt helyen a polgár Európai uniós polgárság és alapvető jogok a konzuli védelemről szóló közlemény nyomon követése; zöld könyv a dokumentumhitelesítésről az Európai Unióban. Közös igazságügyi térség: a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, az elismerésről és a végrehajtásról szóló rendelet (Brüsszel I.) korszerűsítése; közlemény a bankszámlák zárolásáról. A terrorizmus elleni küzdelem: közlemény a vegyi, biológiai, nukleáris vagy radiológiai terrorfenyegetésekről; cselekvési terv a biológiai veszélyekre való felkészültségről; cselekvési terv a radiológiai/nukleáris veszély csökkentéséről. Fogyasztói bizalom és fogyasztóvédelem: közlemény a fogyasztói jogorvoslatról; közlemény az állatvédelmi címkézésről. Egészség és biztonság: az orvostechnikai eszközök biztonságosságának és teljesítményének javítása a közös piacon; időközi jelentés a nanoanyagok által az emberi egészségre és a környezetre gyakorolt esetleges kockázatokra és előnyökre vonatkozó intézkedésekről; a REACH-rendelet további végrehajtása, különös tekintettel a veszélyes vegyi anyagok új engedélyezési és korlátozási rendszereire. Polgári védelem: kezdeményezés a polgári védelmi kapacitások növeléséről. Esélyegyenlőség és ifjúság: közlemény az fiatalokra vonatkozó nyitott koordinációs módszerről; zöld könyv a fiatalok határokon túlra irányuló mobilitásáról; a nemek közti fizetési aránytalanságokról szóló közlemény nyomon követése. 5. Európa mint globális partner Bővítés: előrehaladás a Horvátországgal és Törökországgal folytatott tárgyalások terén, az Európai Tanács következtetései alapján; a Nyugat-Balkán stabilizációs és társulási folyamatának felgyorsítása; a Koszovó jövőbeli jogállását meghatározó rendezésének végrehajtása; a feltételek teljesítése esetén a stabilizációs és társulási megállapodás tárgyalásainak előkészítése. Európai szomszédságpolitika és Oroszország: előrehaladás az Oroszországgal kötendő új keretmegállapodással kapcsolatban; az Ukrajnával kötendő megerősített megállapodásról folyó tárgyalások lezárása; az Örményországgal, Azerbajdzsánnal, Grúziával és Moldovával kötendő új megállapodásokról folyó tárgyalások elindítása; a Líbiával való kapcsolatok fejlesztése és további munka az európai szomszédságpolitika végrehajtása terén Algériával és Szíriával; a feltételek teljesítése esetén a munkálatok elindítása Fehéroroszország európai szomszédságpolitikába történő bevonására; további erőfeszítések tartós megoldások kialakítására a Közel-Keleten. A tágabb világ: amennyiben lehetséges, a dohai fejlesztési megállapodás végrehajtása; a transzatlanti gazdasági együttműködés elmélyítése a Transzatlanti Gazdasági Tanáccsal; tárgyalások lezárása a Kínával kötendő új partnerségi és együttműködési megállapodásról; a Koreával és a Perzsa-öböl menti országok együttműködési tanácsával kötött szabadkereskedelmi megállapodások véglegesítése vagy végrehajtása, valamint további tárgyalások Indiával és az ASEAN-országokkal; a társulási megállapodásokról az Andok Közösséggel, Közép-Amerikával és a Mercosurral folytatott tárgyalások továbbfolytatása és esetleges lezárása; az EU–Afrika közös stratégia és az első cselekvési terv végrehajtása; közlemény a fejlődést szolgáló innovációról, kutatásról, tudományról és technológiákról; a gazdasági partnerségi megállapodások végrehajtása és a valamennyi afrikai, karibi és csendes-óceáni (AKCS) országot magában foglaló tárgyalások lezárása; a támogatások hatékonyságát célzó ütemterv végrehajtása; második jelentés a fejlesztési politikáról. |

- [1] A Bizottság 2008-ra szóló jogalkotási és munkaprogramja, COM(2007)640 végleges, 2007.10.23.

[2] COM(2007)502 végleges, 2007.9.5.

[3] COM(2005) 573 végleges, 2005.11.15.

[4] „Az emberi erőforrások megtervezéséről és optimalizálásáról az EU prioritásainak szolgálatában”, SEC(2007)530, 2007.4.24.

[5] Az intézmények irányítási szervei által az intézményközi együttműködésről készített jelentés (9941. sz. feljegyzés, 2007.10.30.) válaszul Mr Itälä, a 2008. évi költségvetési eljárásban a többi intézményt képviselő előadó kérésére (A-0069/2007. sz. jelentés, 2007.3.29.).