2021/0168 (NLE)

Javaslat

A TANÁCS VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

Olaszország helyreállítási és rezilienciaépítési terve értékelésének jóváhagyásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz létrehozásáról szóló, 2021. február 12-i (EU) 2021/241 európai parlamenti és tanácsi rendeletre és különösen annak 20. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

(1)A Covid19-járvány rendkívül káros hatást gyakorolt Olaszország gazdaságára. 2019-ben Olaszország egy főre jutó bruttó hazai terméke (GDP) folyó árakon az uniós átlag 95,0 %-ának felelt meg. A Bizottság 2021. tavaszi előrejelzése szerint Olaszország reál-GDP-je 8,9 %-kal csökkent 2020-ban, 2020-ban és 2021-ben kumulatívan pedig várhatóan 5,0 %-kal esik vissza. A középtávú gazdasági teljesítményre régebb óta hatást gyakorló szempontok közé tartozik különösen a magas ifjúsági munkanélküliség és a nők alacsony munkaerőpiaci részvétele, a lassú termelékenységnövekedés, valamint a közigazgatás hatékonyságával kapcsolatos problémák, és az államadósság igen magas szintje.

(2)A Tanács 2019. július 9-én és 2020. július 20-án az európai szemeszter keretében ajánlásokat intézett Olaszországhoz. A Tanács mindenekelőtt azt ajánlotta, hogy az adóterhet helyezzék át a munkáról, fokozzák az adókijátszás elleni küzdelmet és teljeskörűen hajtsák végre a korábbi nyugdíjreformokat. A Tanács azt is ajánlotta, hogy erősítsék meg az egészségügyi rendszer rezilienciáját és kapacitását, ugyanakkor fokozzák a nemzeti és regionális hatóságok közötti koordinációt. Ezenfelül a Tanács azt ajánlotta, hogy fokozzák a be nem jelentett munkavégzés felszámolására irányuló erőfeszítéseket, biztosítsák az aktív munkaerőpiaci és szociális intézkedések hatékony integrációját és különösen a fiatalokra és a veszélyeztetett csoportokra való kiterjesztését, valamint egy átfogó stratégián keresztül a nők munkaerőpiaci részvételének támogatását, többek között a minőségi gyermekgondozáshoz és a tartós ápolás-gondozáshoz való hozzáférés révén. A Covid19-válság kezelése érdekében Olaszországnak azt ajánlották, hogy biztosítson megfelelő jövedelempótlást és szociális védelemhez való hozzáférést, továbbá enyhítse a válság foglalkoztatásra gyakorolt hatását, többek között rugalmas munkafeltételek és a foglalkoztatás aktív támogatása révén. Ezenfelül Olaszország azt az ajánlást kapta, hogy javítsa az oktatási eredményeket, erősítse meg a távoktatást és mozdítsa elő a készségfejlesztést, beleértve a digitális készségeket is. Az ország számára azt ajánlották, hogy a beruházásokkal kapcsolatos gazdaságpolitika középpontjában – figyelembe véve a regionális különbségeket – a zöld és digitális átállás álljon, mindenekelőtt a tiszta és hatékony energiatermelés és -felhasználás, a kutatás és innováció, a fenntartható tömegközlekedés, a hulladék- és vízgazdálkodás, valamint az alapvető szolgáltatások nyújtását biztosító megerősített digitális infrastruktúra. A gazdaság Covid19-válság alatti támogatása érdekében Olaszországnak azt is ajánlották, hogy hatékonyan hajtsa végre a reálgazdaság számára likviditást biztosító intézkedéseket, ütemezze előre a kiforrott közberuházási projekteket, és mozdítsa elő a magánberuházásokat. A Tanács továbbá azt ajánlotta, hogy javítsák a közigazgatás hatékonyságát és az igazságszolgáltatási rendszer eredményességét, erősítsék meg a fizetésképtelenségi keretet és fokozzák a korrupció elleni küzdelmet. A Tanács sürgette továbbá a versenykorlátozások megszüntetését és az ágazati szabályozások javítását. Olaszországnak azt is ajánlotta, hogy mozdítsa elő a banki mérlegek átstrukturálását, folytassa a nemteljesítő hitelek csökkentését, és javítsa a kisebb és innovatív vállalkozások nem banki forrásokból történő finanszírozását. Az említett országspecifikus ajánlások végrehajtása terén a helyreállítási és rezilienciaépítési terv benyújtásakor elért eredmények vizsgálata alapján a Bizottság megállapítja, hogy jelentős előrelépés történt azon ajánlások kapcsán, miszerint az ország tegyen meg minden szükséges intézkedést világjárvány hatékony kezelése, a gazdaság fenntartása és az elkövetkező helyreállítás támogatása érdekében, biztosítsa a reálgazdaság – többek között a kis- és középvállalkozások, innovatív vállalkozások és az önfoglalkoztatók – számára likviditást biztosító és a késedelmes kifizetések elkerülésére irányuló intézkedések hatékony végrehajtását. Jelentős előrelépés történt a különösen a számlaadás elmulasztása formájában megjelenő adókijátszás visszaszorítása terén.

(3)A Bizottság 2021. június 2-án Olaszországra vonatkozóan közzétette az 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 5. cikke szerinti részletes vizsgálat eredményeit. Vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Olaszországban határokon átnyúló jelentőséggel bíró túlzott makrogazdasági egyensúlyhiányok állnak fenn, különösen a magas államadósság és a tartósan gyenge termelékenységi dinamika tekintetében, miközben a gazdasági környezet a munkaerőpiac és a bankszektor instabilitásával jellemezhető.

(4) [Az euróövezethez tartozó tagállamok gazdaságpolitikájára vonatkozó ajánlásában a Tanács egyebek mellett azt ajánlotta az euróövezeti tagállamoknak, hogy – többek között helyreállítási és rezilienciaépítési terveik révén – biztosítsanak a gazdaság helyreállítását támogató szakpolitikai irányvonalat, és javítsák tovább a konvergenciát, a rezilienciát, valamint a fenntartható és inkluzív növekedést. A tanácsi ajánlás azt is tartalmazta, hogy erősítsék meg a nemzeti intézményi kereteket, biztosítsák a makroszintű pénzügyi stabilitást, valamint teljesítsék ki a gazdasági és monetáris uniót és erősítsék meg az euró nemzetközi szerepét.] [If the Council recommendation is not adopted by the time of the CID adoption, please remove the recital]

(5)2021. április 30-án Olaszország az (EU) 2021/241 rendelet 18. cikke (1) bekezdésének megfelelően benyújtotta a Bizottságnak nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervét. A terv benyújtását a helyi és regionális önkormányzatok, a szociális partnerek, a civil társadalmi szervezetek, az ifjúsági szervezetek és más érdekelt felek bevonásával a nemzeti jogi kerettel összhangban lefolytatott konzultációs folyamat előzte meg. A helyreállítási és rezilienciaépítési tervekkel kapcsolatos nemzeti felelősségvállalás alátámasztja azok sikeres végrehajtását, tartós nemzeti szintű hatását és európai szintű hitelességét. Az említett rendelet 19. cikkének megfelelően a Bizottság az említett rendelet V. mellékletében foglalt értékelési iránymutatásokkal összhangban értékelte a helyreállítási és rezilienciaépítési terv relevanciáját, eredményességét, hatékonyságát és következetességét.

(6)A helyreállítási és rezilienciaépítési terveknek az (EU) 2021/241 rendelettel létrehozott Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz, valamint az (EU) 2020/2094 tanácsi rendelettel létrehozott Európai Uniós Helyreállítási Eszköz általános célkitűzéseit kell követniük a Covid19-válságot követő helyreállítás támogatása érdekében. Elő kell mozdítaniuk az Unió gazdasági, társadalmi és területi kohézióját azáltal, hogy hozzájárulnak az (EU) 2021/241 rendelet 3. cikkében említett hat pillérhez.

(7)A tagállami helyreállítási és rezilienciaépítési tervek végrehajtása Unió-szerte összehangolt beruházási és reformtörekvéseket jelent majd. E reformok és beruházások összehangolt és egyidejű végrehajtása, valamint a határokon átnyúló projektek végrehajtása révén a reformok és beruházások kölcsönösen erősítik majd egymást, és pozitív továbbgyűrűző hatásokat eredményeznek az egész Unióban. Ezért az eszköz által a tagállamok növekedésére és munkahelyteremtésére gyakorolt hatás körülbelül egyharmada más tagállamokból eredő továbbgyűrűző hatásokból fog származni.

A hat pillérhez hozzájáruló kiegyensúlyozott válasz