[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 25.7.2007

COM(2007) 448 végleges

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK ÉS AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK

A tagállamok 2005-re vonatkozó jelentései a közös halászati politika szabályait súlyosan sértő magatartásokról

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK ÉS AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK

A tagállamok 2005-re vonatkozó jelentései a közös halászati politika szabályait súlyosan sértő magatartásokról

1. BEVEZETÉS

A közösségi szabályok végrehajtására vonatkozó tagállami kötelezettségek teljesítésének átláthatóbbá tétele érdekében, az 1447/1999/EK tanácsi rendelet[1] bevezette a tagállamok éves jelentéstételi kötelezettségét a Bizottság felé arról, hogy hány „súlyos” jogsértést tártak fel, és milyen szankciókat léptettek életbe. E célból, az említett rendelet a közösségi szabályok megsértésének 19, különösen súlyosnak tartott típusáról jegyzéket állított össze. A tagállamok kötelesek biztosítani, hogy megfelelő intézkedésekre kerüljön sor azok ellen a természetes vagy jogi személyek ellen, akik a közös halászati politika szabályait nem tartják tiszteletben[2].A felsorolt magatartások az állomány védelmére, valamint a halászati termékek nyomon követésére és forgalomba hozatalára vonatkozó közösségi szabályokban megállapított legfontosabb kötelezettségekhez kapcsolódnak.

Az előírt információk Bizottságnak való bejelentésére irányuló eljárást a 2740/1999/EK bizottsági rendelet[3] állapítja meg. Az elektronikus úton továbbított adatoknak lehetővé kell tenniük a tagállamok egymással történő összehasonlítását a közös halászati politika szabályai végrehajtásának hatékonysága tekintetében. Az átláthatóság növelésének célkitűzésén túl a jogalkotó végső célja fokozatosan azonos feltételek kialakítása a halászok számára, akik – miután megbizonyosodnak arról, hogy a szabályokat az Európai Közösség egészében azonos módon alkalmazzák – nagyobb bizalmat helyeznének az ellenőrző hatóságokba, és amely egyben a halászati erőforrások védelmével kapcsolatos közösségi szabályok tiszteletben tartására ösztönözné őket.

Ez a közlemény a közös halászati politika (KHP) szabályait súlyosan sértő magatartásokkal kapcsolatos olyan esetekre vonatkozik, amelyek tekintetében a nemzeti hatóságok 2005-ben indítottak eljárást. E tárgyban ez a hatodik közlemény. A Bizottság 2001. november 12-i közleményében[4] mutatta be a 2000-re vonatkozó, 2002. december 5-i közleményében[5] a 2001-re vonatkozó, 2003. december 15-i közleményében[6] a 2002-re vonatkozó, 2005. május 30-i közleményében[7] a 2003-ra vonatkozó és 2006. július 14-i közleményében[8] a 2004-re vonatkozó leglényegesebb adatokat.

2. A TAGÁLLAMOK 2005-RE VONATKOZÓ JELENTÉSEI

A 2740/1999 tanácsi rendelet megállapítja a közös halászati politika szabályait súlyosan sértő magatartásokra vonatkozó adatok továbbításával kapcsolatos részletes szabályokat. Az adatokat elektronikus úton kell benyújtani. Ezen adatok alapján a Bizottság szolgálatai elkészítik a közleményhez csatolt táblázatokat. E táblázatok célja a tagállamok jelentéseiből származó legfontosabb jellemzők bemutatása.

Megjegyezendő, hogy a feltüntetett adatok a tagállamoktól származnak. Mielőtt a Bizottság véglegesítette a közleményt, a tagállamoknak lehetőségük volt ezen számadatok ellenőrzésére.

3. A TAGÁLLAMOK ÁLTAL SZOLGÁLTATOTT KIEGÉSZÍTő INFORMÁCIÓK

Mivel az összegyűjtött információk értelmezése nem könnyű – hiszen az kizárólag számsorokból áll – és néhány adat bizonyos mértékben félrevezető lehet, a Bizottság felkérte a tagállamokat, hogy minden olyan kiegészítő információt küldjenek el, amelyet a számadatok elemzésekor az egyértelműség szempontjából hasznosak ítélnek.Néhány tagállam küldött kiegészítő információkat. A főbb tényezők a következőkben foglalhatók össze:

- A KHP szabályai megsértésének szankcionálására használt (akár közigazgatási, akár büntető-) eljárások általánosságban hosszadalmasak. Úgy tűnik, általánosságban 8–12 hónapra van szükség a teljes eljárás befejezéséhez. Általában a büntetőeljárások a leghosszabbak (Belgium, Írország, Hollandia és Finnország csak büntetőeljárásokat alkalmaz).

- A Bizottság kevés információt kapott a súlyos jogsértésekkel leginkább érintett fajokról: ezek általában azok, amelyek vonatkozásában helyreállítási tervek vagy korlátozó nemzeti intézkedések vannak hatályban, valamint a magas kereskedelmi értékkel rendelkező fajok (tőkehal, hering, ördöghalfélék, rombuszhal, sima lepényhal, tengeri sügér, fésűkagyló stb.); illetve kevés információ áll rendelkezésre azokról a területekről, ahol súlyos jogsértéseket követtek el.

- Úgy tűnik, hogy a legtöbb jogsértést a tagállamok a kizárólagos gazdasági övezeteiken belül tárják fel – ami természetes is –, ám a Bizottság jelenleg nem tudja pontosan azonosítani azon ICES-övezeteket, ahol a jogsértéseket elkövették, mivel a legtöbb nemzeti jelentésben nem szerepelnek erre vonatkozó adatok.

A közlemény alkalmazási körének kiszélesítése érdekében a közlemény első ízben tartalmaz a nemzeti jogszabályokra és a bevált gyakorlatokra vonatkozó utalást. A közelmúltban elfogadott és említésre méltó, halászattal kapcsolatos új végrehajtási jogi eszközök a következők:

- Írország 2006. április 4-én életbe léptette a tengeri halászatra és a tengeri területekre vonatkozó joghatóságról szóló, 2006-os törvényt (Sea Fisheries and Maritime Jurisdiction Act) az írországi nemzeti tengeri halászatra vonatkozó ellenőrző rendelkezések naprakésszé tétele és a közös halászati politika ellenőrzési kötelezettségeinek való megfelelés érdekében. E törvény megnövelte a halászati kihágásokra kiszabott szankciókat.

- Franciaország bejelentette, hogy a szankciók hatékonyabbá tételének érdekében a közeljövőben módosítani kívánja a KHP-re alkalmazandó ellenőrzési rendszerét. 2005-ben számos közigazgatási intézkedést hoztak a szankciók hatékonyságának javítására

- Az Egyesült Királyság 2005 szeptemberében az első halvásárlók nyilvántartásba vételére vonatkozó új rendszer bevezetésével kiegészítette ellenőrző intézkedéseit. A Scottish Fisheries Protection Agency (Skót Halászati Területeket Védő Ügynökség) megegyezett az ügyészségi ellenőrzőhivatallal (Crown Office Prosecution Service) arról, hogy mely eseteket lehet pénzügyi büntetés kiszabása céljából a főügyész elé tárni; ezek az esetek nem kerülnek bíróság elé és közigazgatási eljárás keretében kezelik őket.

- Spanyolország 2005-ben közigazgatási aktust fogadott el, amely részletes kritériumokat állapít meg azon közigazgatási szankciókkal kapcsolatban, amelyek a halászati ágazat jogsértései esetén alkalmazandók.

- Portugália iránymutatásokat fogadott el az ellenőrzések javítása és a jogsértések nyomon követése céljából.

- Svédország bejelentette a szankció-rendszer módosítását, ami lehetővé tenné az igazgatás számára, hogy közigazgatási szankciókat (lefoglalás, engedélyek visszavonása) rendeljen el, miután a bíróság az elkövetőt a halászati szabályok súlyos jogsértése miatt bűnösnek nyilvánította.

4. SÚLYOS JOGSÉRTÉSEK AZ EGYES TAGÁLLAMOKBAN LÉVő HALÁSZHAJÓK SZÁMÁHOZ VISZONYÍTVA

A következő táblázat a tagállamok 2005. december 31-én a Halászhajó Nyilvántartásban szereplő halászhajóinak számát, illetve a tagállamok által (kizárólag) a lobogójuk alatt közlekedő hajók tekintetében feltárt és jelentett súlyos jogsértések számát jelzi. Noha nem lehet határozott következtetéseket levonni a tagállamoknak e számadatok alapján történő összehasonlításából (hiszen a jogsértéseket nem mindig halászok követik el, egyéb gazdasági szereplők is lehetnek okozói), úgy tűnik azonban, hogy a legtöbb tagállam vonatkozásában a feltárt szabálysértések száma – a flotta méretéhez viszonyítva – az ellenőrző tevékenységek gyenge teljesítményét, vagy egyes tagállamokban akár az ellenőrzések hiányát jelzi.

Tagállam | Hajók száma | Súlyos jogsértések |

Belgium | 121 | 22 |

Dánia | 3269 | 361 |

Németország | 2121 | 96 |

Görögország | 18279 | 377 |

Észtország | 1045 | 19 |

Spanyolország | 13684 | 2949 |

Franciaország | 7859 | 864 |

Írország | 1415 | 109 |

Olaszország | 14426 | 3280 |

Ciprus | 886 | 9 |

Lettország | 928 | 132 |

Litvánia | 271 | 3 |

Málta | 1420 | 3 |

Hollandia | 828 | 117 |

Lengyelország | 974 | 105 |

Portugália | 9186 | 761 |

Szlovénia | 173 | 13 |

Finnország | 3267 | 25 |

Svédország | 1639 | 53 |

Egyesült Királyság | 6766 | 234 |

5. A TAGÁLLAMOK ÁLTAL BENYÚJTOTT JELENTÉSEK

A tagállamok összesen 10 443 esetet jelentettek az 1447/1999/EK tanácsi rendelet jegyzékében felsorolt összes kategóriában. Ez a szám 8,11 %-kal meghaladja a 2004-as adatot: a jogsértések számának növekvő tendenciája tehát megerősítést nyert, noha figyelembe kell venni az Európai Unió bővítését is. A tagállamok szám szerint 783 jogsértéssel többet tártak fel, mint 2004-ban, ugyanakkor a flotta 5 697 egységgel növekedett a 2004-es csatlakozás óta.

Az összehasonlítás megkönnyítése érdekében meg kell jegyezni, hogy a feltárt komoly jogsértések száma az előző években a következőképpen alakult: 7 298 (2000-ben), 8 139 (2001-ben), 6 756 (2002-ben), 9 502 (2003-ban) és 9 660 (2004-ben).

Megjegyzendő az is, hogy néhány tagállam 2005-ben (a 2004-es adatokhoz képest) a feltárt ügyek számában jelentős és megmagyarázatlan csökkenést vagy visszaesést jelentett. Ez legalábbis részben annak tulajdonítható, hogy amint azt már a korábbi közleményekben is hangsúlyoztuk, a feltárt jogsértések száma a nemzeti iránymutatások szerint tartalmazhatja vagy elhagyhatja a KHP-szabályokon kívüli szabályok megsértését és/vagy a belvizeken vagy a kedvtelési céllal végzett halászati tevékenységekkel kapcsolatos jogsértéseket.

A mellékelt táblázatok főbb jellemzői a következőképpen foglalhatók össze:

A jogsértések 74 %-át Spanyolország, Olaszország és Portugália tárta fel. Ezek azok az országok, amelyekben a hajók száma is nagyobb. Az illegális halászat teszi ki az esetek 23 %-át, míg a halászati termékek hatályos forgalmazási előírásoknak nem megfelelő tárolása, feldolgozása, forgalomba hozatala és szállítása csak a második helyen áll (17 %). Az engedély nélküli halászat a harmadik helyet foglalja el (15 %). E százalékos értékek hasonlóak a 2004-as évre vonatkozó értékekhez, és valójában a 2000 óta feltárt legtöbb jogsértés e három magatartástípushoz kapcsolódik, miközben az eseteknek csak igen csekély száma (10 %-nál kevesebb) vonatkozik a KHP szabályait súlyosan sértő egyéb típusokra. A hajómegfigyelési rendszerbe történő beavatkozások száma 2005-ben az előző évekhez viszonyítva csaknem megkétszereződött, ugyanakkor a bizottsági ellenőrök megfigyeléseit figyelembe véve még mindig alacsony szinten van

2005-ben 8 665 eljárás végződött szankcióval. Még mindig szembetűnő és megmagyarázhatatlan különbségek vannak Unió-szerte a tagállamok között a jogsértés ugyanazon típusának esetében és 2005-ben a szankcióval végződő eljárások során kiszabott átlagos pénzbírság EU-szerte 1 548 EUR volt: ez az összeg kevesebb, mint a 2003-ban kiszabott átlagos bírság (4 644 EUR) fele és kevesebb, mint a 2004-ben kiszabott átlagos pénzbírság (2 272 EUR). A visszavont engedélyek száma is jelentős mértékben csökkent , ami szintén kiderül a mellékelt táblázatokból (csupán 335 eset, míg 2004-ben ez a szám 1 226 volt). Csak Dánia és Görögország alkalmazta a szankcionált jogsértések 10 %-ánál több esetben ezt a büntetést. Spanyolország és Franciaország 1, illetve 8 visszavonást jelentett.

Fel kell hívni végezetül a figyelmet arra, hogy a 2005-ben kivetett pénzbírságok következményeként a halászati ágazat által kifizetett összeg (10,8 millió EUR) továbbra is eléggé jelentéktelen, mivel a 2004-es kirakodások csupán 0,17 %-át teszi ki.

6. ÁLTALÁNOS ÉSZREVÉTELEK A TAGÁLLAMI JELENTÉSEKRőL

A Bizottság azt a következtetést vonja le – hangsúlyozván még egyszer, hogy a tagállamok megjegyzései nélkül a táblázatokban szereplő számadatok igencsak nehezen értelmezhetők –, hogy a helyzet az előző évhez képest nem igazán javult.Az a legaggasztóbb, hogy a leggyakrabban helytelen szinten megállapított szankciók, illetve annak kis valószínűsége, hogy az ellenőrző hatóságok tetten érik és megbüntetik a halászokat, arra a következtetésre juttatja ez utóbbiakat, hogy a szabályok megsértéséből eredő haszon nagyobb, mint a kockázat. A büntetések helytelen szintje miatt a halászati ágazat a KHP szabályainak megsértése miatt kiszabott szankciókat csak a vállalkozás rendes működési költségének tekintheti, ami nem ösztönöz a szabályok betartására.

A Bizottság ismételten felszólítja a tagállamokat, hogy biztosítsanak elrettentő hatású szankció-rendszert, és hogy adott esetben úgy módosítsák jogszabályaikat, hogy a szankcióknak visszatartó hatásuk legyen. E célból a Bizottság javasolja, hogy a büntetések kiszabásakor – általános szabályként – a hatóság a fedélzeten lévő fogások értékét vegye figyelembe. Ezen túlmenően – noha a tagállamok szabadon fogadhatják el az általuk legmegfelelőbbnek tartott eljárásokat – a Bizottság meg szeretné ismételni véleményét, amely szerint egy olyan közigazgatási szankció, mint például a halászatra irányuló vagy szakmai tevékenység végzésére irányuló jogosultság felfüggesztése, igen hatékony eszköz a KHP szabályai fokozottabb betartására, mivel az gyorsan és azonnal alkalmazható. A Bizottság megjegyezte, hogy néhány tagállam hozott ilyen intézkedést – ez azelőtt ismeretlen volt jogrendszerükben. Sajnálatos, hogy a tagállamok nagy többsége nem alkalmazza még ezt az eszközt, legalább akkor, amikor a szabályok megsértése nem olyan súlyos, hogy az büntetőjogi eljárást indokolna .

7. A REGIONÁLIS HALÁSZATI SZERVEZETEK (RFMO) KERETÉBEN FELTÁRT JOGSÉRTÉSEK

Számos regionális halászati szervezet léptetett életbe a jogsértések nyilvántartását előíró ellenőrzési rendszereket, vagy tervezi azok elfogadását. Ilyen rendszerek léteznek például az Északnyugat-atlanti Halászati Szervezeten (NAFO), az Északkelet-atlanti Halászati Szervezeten (NEAFC) és az Antarktisz Biológiai Erőforrásainak Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottságon (CCAMLR) belül.

A regionális halászati szervezetek felállították saját jegyzéküket a védelmi célokból elfogadott szabályok "súlyosnak" tekinthető megsértéseiről. E jogsértésekről ilyen módon nem számolnak be e közlemény keretében, ugyanakkor a Bizottság feltételezi, hogy a fent említett regionális halászati szervezetek keretén belül működő hajók által elkövetett KHP-szabályok bármely megsértését az e közlemény céljából a Bizottságnak bejelentett esetek között veszik nyilvántartásba.

Érdemes itt emlékeztetni arra, hogy az Európai Közösség éves jelentést nyújt be az említett szervezetek számára a feltárt, és a Bizottság szolgálatainak a nemzeti ellenőrző hatóságok által bejelentett jogsértésekre vonatkozóan. Nem lehet azonban összehasonlítani a regionális halászati szervezetekhez továbbított, valamint az e közlemény mellékleteiben szereplő adatokat, mivel a jogsértések típusai nem azonosak.

A regionális halászati szervezetekkel összefüggésben úgy tűnik, hogy 2005-ben a NEAFC-térségben a közösségi hajók tekintetében 11 látszólagos (azaz állítólagos) jogsértést tártak fel. A CCAMLR-térségben nem tártak fel közösségi hajók által elkövetett jogsértést. A NAFO-térséget illetően más szerződő felek 10 látszólagos jogsértést jelentettek, amelyeket a közösségi hajók követtek el. Ezt a számadatot a NAFO még nem hitelesítette.

Az átláthatóság érdekében a Bizottság szándékában állt, hogy összehasonlítsa a közösségi hajók által elkövetett és a regionális halászati szervezetek hatáskörébe tartozó térségekben feltárt súlyos jogsértések számát az egyéb szerződő felek által ugyanezen térségekben elkövetett súlyos jogsértések számával. Haladás azonban csak akkor érhető el, ha a regionális halászati szervezetek megváltoztatják a hatáskörükbe tartozó területeken feltárt súlyos jogsértésekre vonatkozó statisztikák közzétételére vonatkozó politikájukat.

8. TOVÁBBI TEENDőK

A Bizottság a fentiek ellenére úgy véli, hogy e közlemény potenciálisan hasznos eszköz a KHP szabályainak való megfelelés biztosítására vonatkozó tagállami teljesítmények összehasonlítására. A legtöbb tagállam osztja a Bizottság e véleményét.A Bizottság abban az összefüggésben fogja felmérni a „súlyos jogsértésekről” szóló közlemény éves közzétételének jelentőségét, hogy azonos versenyfeltételeket kell biztosítani az Unióban, amint ezt a 2002-es KHP-reform során kihangsúlyozták. Általános vélemény, hogy a tagállamok által a KHP szabályainak megsértése okán alkalmazott szankciók teljes mértékű átláthatóságának biztosítása elsődleges fontosságú feladat a végrehajtás javítása céljából. A „súlyos jogsértésekről” szóló 2000–2005-ös közlemények tanulságai egyértelműen azt mutatják, hogy az átláthatóság biztosítása nem lehetséges a közösségi jogi szövegek és a nemzeti eljárások nagy arányú kiigazítása nélkül.

A jogi szövegek vonatkozásában – a dokumentumok tartalmának javítása céljából az előző közleményekben vállalt kötelezettségeknek megfelelően – a Bizottság konzultációkat tartott a tagállamokkal, javaslataik összegyűjtése céljából. A tanácskozás rámutatott arra, hogy a KHP szabályait súlyosan sértő magatartásformák meghatározása alapvető fontosságú kérdés: a tagállamok úgy vélik, hogy a közösségi jogi aktusokban felsorolt típusok nem eléggé specifikusak, ami a különböző tagállamokban különböző értelmezésekhez vezet.

E probléma megoldása érdekében a Bizottság 2006. május 31-én javaslatot mutatott be a halászati ellenőrzési szakértői csoportnak a vizsgálandó jogsértések új tipológiájával és a közlemény vázlatának módosításával kapcsolatban.

A Bizottság javasolta:

- a közlemény hatáskörének leszűkítését azáltal, hogy kizárólag azon KHP-szabályok megsértéseit kövesse nyomon, amelyeket a „súlyosak” között is a legfontosabbként tartanak számon. A nemzeti szabályok megsértéseit, illetve a nem hivatásos halászok által elkövetett jogsértéseket ne vegyék többé nyilvántartásba;

- a jogsértések valamennyi típusának jobb leírását, valamint

- a tagállami jelentések tartalmának kibővítését, hogy azok különösen a törvényszegők társadalmi-gazdasági helyzetével és a kiszabott szankciók tényleges hatásával kapcsolatos információkat is tartalmazzák.

A jogi keret felülvizsgálatára irányuló hivatalos javaslat elkészítését megelőzően a Bizottság továbbra is tárgyalásokat fog folytatni a tagállamokkal e témáról, különösen a halászati térségek ellenőrzésével és az illegális halászat elleni küzdelemmel kapcsolatos közösségi jogszabályok átdolgozásának összefüggésében. Emellett a Bizottságnak hangsúlyoznia kell annak szükségességét, hogy a tagállamok a statisztikai adatokon kívül információkkal is ellássák a Bizottságot annak érdekében, hogy javuljon a következő közlemény minősége, és hogy a közlemény hasznosabb átláthatósági eszközzé váljon.

A tagállami felelősség tekintetében a Bizottság ismételten felkéri a tagállamokat, hogy az összes lehetséges eszközzel megfelelően törekedjenek a KHP szabályainak való megfelelés biztosítására vonatkozó kötelezettségük teljesítésére. A Bizottságnak azt kell megállapítania, hogy a tagállamok nem teljesítik a KHP szabályaiból fakadó kötelezettségüket. Egy példa elegendő: a tagállamok jelenleg nincsenek megfelelő eszközökkel felszerelkezve a KHP szabályainak „súlyos megsértésével” kapcsolatos adatok összegyűjtésére, feldolgozására és megvizsgálására, mint ahogyan ennek lennie kellene. A tagállamok nem hoztak létre adatbázisokat az egyes esetek megfelelő szempontjainak kódolására. A Bizottság hangsúlyozza ennek fontosságát. A jogsértőre, a hajóra vagy a vállalatra, a jogi rendelkezésekre, a fajokra és a halászati térségekre, a gazdasági összefüggésekre, az adminisztratív költségekre, valamint a kiszabott fő- és mellékbüntetésekre vonatkozó információkat tartalmazó elektronikus adatbázis nélkül nem lehet hatékonyan megvizsgálni a magatartásformákat, az igazgatási teljesítményt és a hatályban lévő jogszabályok hatékonyságát. Kizárólag ezen adatok és a közösségi jog által előírt adatbázisban (pl. flotta jegyzékszámának nyilvántartása, statisztikák, hajómegfigyelésirendszer-nyilvántartás) szereplő adatok feldolgozásával lehetne a tagállamok teljesítményét megvizsgálni, összehasonlítani és adott esetben a közigazgatási eljárásokat és a jogi aktusokat a KHP szabályainak hatékony végrehajtása érdekében kiigazítani.A Bizottság e célra már javasolt egy űrlapot[9], amelyet a nemzeti igazgatásnak kellene kitöltenie. A Bizottság készen áll – a meglévő költségvetési tételeken keresztül pénzügyileg is – a tagállamok támogatására az új eszközök létrehozásában.A Bizottság sürgeti a tagállamokat, hogy a fentieknek megfelelően igazítsák ki jogszabályaikat és közigazgatási szervezésüket.

A mellékletben szereplő táblázatok jegyzéke

I a feltárt esetek száma a jogsértés típusa szerint és tagállamonként;

II a feltárt esetek száma a jogsértő fél nemzetisége szerint és tagállamonként;

III a szankcionált esetek száma a jogsértés típusa szerint és tagállamonként;

IV átlagos bírság a jogsértés típusa szerint és tagállamonként;

V lefoglalások száma a jogsértés típusa szerint és tagállamonként;

VI a visszavont engedélyek száma a jogsértés típusa szerint és tagállamonként;

VII a halászati ágazat által a tagállamokban súlyos jogsértések következményeként fizetett összeg;

VIII a súlyos jogsértések következményeként kifizetett átlagos bírság tagállamonként és az egyes tagállamokban történő kirakodások értéke;

IX űrlap-tervezet a „súlyos jogsértéssel” kapcsolatos információkhoz

[pic]

[pic]

[pic]

[pic]

[pic]

[pic]

[pic]

[pic]

IX. MELLÉKLET

A TAGÁLLAMOK ÁLTAL KITÖLTENDŐ ŰRLAP

A dosszié száma |

A jogsértés adatai A jogsértés kódja: Jogi rendelkezések: A flotta nyilvántartási száma: * Hajótulajdonos: * A kapitány neve: * A hajó neve: * A vállalat neve: … A kapcsolódó dosszié száma: * Kódok (pl. héa-szám) alkalmazhatók |

Az eljárás adatai A nyilvántartásba vételt készítő hatóság: A nyilvántartásba vétel helye és ideje; A jogszabályra való hivatkozás: Az eljárásért felelős hatóság: Eljárástípus: közigazgatási büntető A végső határozat időpontja: A határozat végrehajtásának időpontja: |

A határozat adatai Kiszabott összeg … € Szakmai tevékenység végzésére való jogosultság felfüggesztése hónap A halzsákmány lefoglalása … € értékben A felszerelés lefoglalása … € értékben Az illegálisan kifogott/értékesített halászzsákmány értéke … € A határozat közzétételének időpontja Lap |

Az érintett főbb fajokra és a jogsértés helyére vonatkozó adatok FAO- és ICES- kódok A felelős regionális halászati szervezet Az érintett helyreállítási terv |

Gazdasági és szociális szempontokra vonatkozó adatok A hajó hossza: > 10 m; > 15 m > 24 m, > 40 m A vállalat éves bevétele Az alkalmazottak száma Közösségi finanszírozás Csődveszély |

[1] HL L 167., 1999.7.2., 5. o.

[2] A 2371/2002/EK rendelet 25. cikke

[3] HL L 328., 1999.12.22., 62.o.

[4] COM(2001) 650, 2001.11.12.

[5] COM(2002) 687, 2002.12.5.

[6] COM(2003) 782, 2003.12.15.

[7] COM(2005) 207, 2005.5.30.

[8] COM(2006) 387, 2006.7.14.

[9] Lásd a IX. mellékletet.