[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 10.4.2007

COM(2007) 171 végleges

A BIZOTTSÁG 24. ÉVES JELENTÉSEAZ EURÓPAI PARLAMENTNEK

a közösség dömpingellenes, szubvenció-ellenes és védintézkedéssel kapcsolatos tevékenységeiről (2005) {SEC(2007) 440)

Bevezetés

Ezt a 2005. évi jelentést az Európai Parlamentnek nyújtják be az 1981. december 16-i, a Közösség dömpingellenes tevékenységeivel kapcsolatos állásfoglalása, valamint ipari, külkereskedelmi, kutatási és energiaügyi bizottságának jelentése nyomán.

Ez a rövid jelentés csak áttekintést ad a 2005. év legfontosabb eseményeiről, de a korábbi évekhez hasonlóan csatoltak hozzá egy részletesebb munkadokumentumot, amelyet a Bizottság szolgálatai készítettek részletes mellékletekkel ellátva. A jelentés a munkadokumentum általános szerkezetét követi, és valamennyi pontja ott is megtalálható, hogy így könnyebben lehessen hozzáférni az átfogóbb információkhoz.

A nyilvánosság számára ez a jelentés és a teljes munkadokumentum a következő címen érhető el: http://ec.europa.eu/trade/issues/respectrules/anti_dumping/legis/index_en.htm

A jelentést az EU kereskedelmi politikájának általános hátterével kell szemlélni, amint azt nemrég a Bizottság „Globális Európáról” szóló közleménye[1] kifejtette. Ebben az összefüggésben a Bizottság 2006 decemberében elfogadott egy zöld könyvet, amely közös gondolkodásra hív fel azzal kapcsolatban, hogyan tudná az EU legjobban felhasználni kereskedelmi védelmi eszközeit a változó globális gazdasági környezetben. Ennek a folyamatnak az eredményei tükröződni fognak a jövőbeli jelentésekben.

1. A JOGSZABÁLYOK ÁTTEKINTÉSE

A dömpingellenes-, szubvenció-ellenes- és védintézkedésekre vonatkozó vizsgálatokat tanácsi alaprendeletek szerint végzik. A meglévő jogszabályok áttekintése megtalálható a munkadokumentumban. Az alapvető dömpingellenes és szubvenció-ellenes szövegekre az alábbiakban „alaprendelet(ek)ként” hivatkozunk.

1.1. A közösségi jogszabályok változásai 2005-ben

Az Ukrajna által a piacgazdasági körülmények létrehozása irányába tett jelentős előrehaladás láttán a Tanács elfogadta a Bizottságnak azt a javaslatát, hogy a dömpingellenes vizsgálatok tekintetében minősüljön az ország teljes piacgazdaságnak. Ez így lehetővé teszi, hogy rendes értékeket állapítsanak meg az ukrán exportőrök és gyártók esetében, áraik és költségeik alapján. A 2117/2005/EK rendelet 2005. december 30-én lépett hatályba.

2. BőVÍTÉS

A 2004. májusi bővítést követően a Bizottság 2005-ben folytatta erőfeszítéseit azzal a céllal, hogy a kereskedelmi védelem terén is biztosítsa az érintett tagállamok közigazgatásának zökkenőmentes beilleszkedését. A rendszeres információcsere mellett ezek az erőfeszítések az ezt szolgáló képzések és a haladást áttekintő szemináriumok tartását tartalmazták.

A Bizottság 2005-ben lezárta a különleges átmeneti intézkedések monitoringját és alkalmazását is, mégpedig olyan kötelezettségvállalások formájában, amelyeket négy esetben (ammónium-nitrát Oroszországból és Ukrajnából, irányított szemcsézetű elektrotechnikai lemezek Oroszországból és szilícium-karbid Ukrajnából) azért tettek, hogy az új tagállamokban elkerüljék a gazdaság és a fogyasztók megrázkódtatásait a 2004-es bővítés után.

A 2004-es bővítés pozitív tapasztalatai alapján a Kereskedelmi Főigazgatóság elkészített egy cselekvési tervet, hogy a kereskedelmi védelem terén előkészítse Románia és Bulgária csatlakozását.

3. ORSZÁGOS PIACGAZDASÁGI STÁTUSZ

Azok az országra jellemző ismérvek, amelyek meghatározzák, hogy egy ország a dömpingellenes vizsgálatok céljából teljes mértékben piacgazdaságnak tekinthető-e, fogalmi szempontból azokból a piacgazdasággá átalakuló gazdaságokban található egyes vállalatokra alkalmazható kritériumokból erednek, amelyeket az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése határoz meg.

Ebben a tekintetben jelentős munka folyt 2005-ben. Konkrétan az Ukrajnától 2002 márciusában érkezett kérelmet értékelték, a Bizottság pedig javasolta a piacgazdasági státusz megadását az országnak, mivel az valamennyi kritériumnak megfelel (lásd 1.1.).

A Kínai Népköztársaság kérelme 2003. szeptemberében érkezett meg, a Bizottság pedig 2004. júniusára végezte el az előzetes értékelést. Az értékelést követően felállt egy kétoldalú munkacsoport, hogy minden megtett haladást megvizsgáljon. 2005. szeptemberében az EU–Kína csúcstalálkozón magasabb szintre emelték a munkacsoportot, amikor „a két fél megállapodott, hogy magas szintű párbeszédet indít a még nem rendezett kérdések megoldására annak érdekében, hogy pozitív előrelépést érjen el a piacgazdasági státusz ügyében”.

Vietnam, Mongólia és Örményország további tájékoztatást adtak 2005-ben piacgazdasági státuszra vonatkozó kérelmük kiegészítéseként. A Bizottság elemezte az újonnan benyújtott információkat és néhány olyan kérdésre vonatkozó kérdést is feltett, amelyekre ezek a válaszok nem tértek ki kellőképpen. A Bizottság továbbá mindhárom ország esetében külső forrásokat is elemzett. Ezen kívül Kazahsztántól is további információkat kért.

Az országos piacgazdasági státus megadása valamennyi jelenleg vizsgálat alatt álló ország esetében a még nem teljesített kritérium teljesülésén múlik.

4. INFORMÁCIÓS ÉS KOMMUNIKÁCIÓS TEVÉKENYSÉGEK / KÉTOLDALÚ KAPCSOLATOK

A 2004 decemberében a kis- és középvállalkozások (kkv-k) számára felállított kereskedelmi védelmi segítőszolgálat (Trade Defence Helpdesk) folytatta tevékenységét, vagyis a kifejezetten kkv-kel kapcsolatos kérdések/problémák megválaszolását. A Bizottság ezen kívül gazdasági szereplők illetve harmadik országok közigazgatása részére is 10 információs szemináriumot szervezett, vagy részt vett ezeken.

A Bizottság továbbá 2005 decemberében megkapta egy a kereskedelmi védelmi eszközeiről szóló értékelő tanulmány eredményeit is.(http://ec.europa.eu/trade/issues/respectrules/anti_dumping/legis/index_en.htm)Az értékelés egy felmérésen alapul, amelyben az érdekelt felek – például tagállamok, közösségi gazdasági ágazatok, exportőrök, importőrök és továbbfeldolgozó (downstream) felhasználók – vettek részt. Az értékelők pozitívan értékelték a Közösségnek a kereskedelmi védelmi vizsgálatoknál alkalmazott általános megközelítését. Miközben az értékelés megerősíti az EK rendszerének kiegyensúlyozott jellegét és az alkalmazott normák magas színvonalát, egyúttal javasolja, hogy a rendszer néhány konkrét kérdésre is reflektáljon, illetve tartalmaz néhány érdekes javítási javaslatot is. Ezek a javaslatok hozzájárulhatnak jelenlegi rendszerünk bizonyos szempontjainak javulásához, különösen a felek jogai és az átláthatóság tekintetében.

5. A DÖMPINGELLENES, SZUBVENCIÓ-ELLENES ÉS VÉDINTÉZKEDÉSEKKEL KAPCSOLATOS VIZSGÁLATOK ÉS INTÉZKEDÉSEK ÁTTEKINTÉSE

5.1. Általános helyzet

2005 végén a Közösségnek 135 dömpingellenes intézkedése (lásd az O. mellékletet), és 12 szubvenció-ellenes intézkedése (lásd a P. mellékletet) volt hatályban.

2005-ben a Közösségbe irányuló teljes behozatalnak csak 0,45%-ára voltak hatással dömpingellenes- vagy szubvenció-ellenes intézkedések.

A további kérdésekkel kapcsolatos részletek az e jelentéshez csatolt munkadokumentumban találhatók. A munkadokumentum mellékleteire való hivatkozások a címek mellett találhatók.

5.2. Új vizsgálatok (A–E. és N. melléklet)

2005-ben 26 vizsgálatot kezdeményeztek[2]. Ideiglenes vámot 15 eljárás során vetettek ki, Végleges vámok kivetésével 19 ügy zárult, 10 eljárást pedig intézkedések nélkül zártak le.

További 27 intézkedést – közte 7 kiegyenlítő intézkedést – hagytak automatikusan lejárni az 5 éves időtartamukat követően.

5.3. Felülvizsgálatok

A kereskedelmi védelmi szolgálatok munkájának jelentős része továbbra is felülvizsgálatokból áll. Ezek tették ki a kezdeményezett vizsgálatok több mint 64%-át. A munkadokumentum 2. táblázata a 2001–2005-ig terjedő időszakra vonatkozóan tartalmaz statisztikai információt.

5.3.1. Lejáró intézkedések felülvizsgálata (F. melléklet)

Az alaprendeletek 11. cikkének (2) bekezdése és 18. cikke úgy rendelkezik, hogy 5 év elteltével az intézkedések lejárnak, hacsak az intézkedés megszűnésére irányuló felülvizsgálat nem bizonyítja, hogy eredeti formájukban kell megőrizni őket.

2005-ben 23 hatályvesztési felülvizsgálatot kezdeményeztek, amelyek közül 7 zárult azzal, hogy a vámoknak további öt évig fenn kell állniuk. Megjegyzendő, hogy a 2004. március 20. után kezdeményezett vizsgálatok jelenleg határidősek, azaz 12 hónapon belül, de legkésőbb a kezdeményezés dátumától számított 15 hónapon belül véget érnek.

5.3.2. Időközi felülvizsgálatok (G. melléklet)

Az alaprendeletek 11. cikkének (3) bekezdése és 19. cikke az intézkedések érvényessége ideje alatt azok felülvizsgálatát írják elő. A felülvizsgálatok korlátozódhatnak dömpingre/támogatásra, illetve károkozásra is.

Összesen 22 időközi felülvizsgálatot kezdeményeztek 2005-ben. 18 időközi felülvizsgálat zárult a vám megerősítésével vagy módosításával, 3 vizsgálat lezárása pedig egyúttal az adott intézkedéseknek is véget vetett.

5.3.3. „Egyéb” időközi felülvizsgálatok (H. melléklet)

2005-ben egy sor egyéb olyan felülvizsgálatot is lezártak, amely nem tartozott az alaprendeletek 11. cikke (3) bekezdésének, illetve 19. cikkének hatálya alá, vagy amelyekről a Hivatalos Lapban nem tettek közzé az eljárás megindításáról szóló értesítést.

Ezek többek között kötelezettségvállalások elfogadását, önkéntes visszavonását vagy megszegését, vagy a termékleírás pontosítását stb. érintik.

5.3.4. Új exportőrre vonatkozó felülvizsgálatok (I. melléklet)

Az alaprendeletek 11. cikkének (4) bekezdése és 20. cikke „újdonsült exportőröknek szóló” és „gyorsított” felülvizsgálatot ír elő annak érdekében, hogy egyéni dömpingkülönbözetet vagy egyéni kiegyenlítő vámot lehessen megállapítani az olyan szóban forgó exportáló országokban található új exportőrökre, amely a vizsgálati időszak során nem exportálta a terméket. Ezeknek az exportőröknek be kell mutatniuk, hogy valóban új exportőrök és valóban a vizsgálati időszak után kezdtek a Közösségbe exportálni. Ilyen esetben egyedi vámot lehet számukra kiszámítani, amely általában alacsonyabb az országos vámnál.

2005-ben 5 esetben indítottak el új exportőrre vonatkozó (közte 2 gyorsított) felülvizsgálatot, 4 vizsgálatot – köztük 1 gyorsítottat – pedig lezártak. Egy vizsgálatot a vám eredeti mértékének fenntartásával szüntettek meg.

5.3.5. Abszorpciós vizsgálatok (J. melléklet)

Amennyiben elegendő információ mutat arra, hogy az eredeti vizsgálati időszakot követően és az intézkedések bevezetése előtt vagy után a Közösségbe behozott terméknek csökkentek az exportárai vagy nem (eléggé) mozdultak a viszonteladói árai vagy az azt követő eladási árai, akkor abszorpciós felülvizsgálat indítható annak megvizsgálására, hogy az intézkedésnek volt-e hatása a fent említett árakra. Az ilyen alacsonyabb exportárak figyelembe vétele érdekében újraszámolható a dömpingkülönbözet, és növelhető a vám. Az abszorpciós felülvizsgálatok lehetőségét az alaprendeletek 12. cikke és 19. cikkének (3) bekezdése tartalmazza.

2005-ben egyetlen abszorpció-ellenes vizsgálatot kezdeményeztek, egy másikat pedig lezártak, a vám növelése nélkül.

5.3.6. Az intézkedések kijátszására irányuló vizsgálatok (K. melléklet)

Az alaprendeletek 13. és 23. cikke előírja a vizsgálatok újraindításának lehetőségét olyan esetben, amikor a dömpingellenes intézkedések kijátszásáról bizonyíték áll rendelkezésre.

A 2005. év során 3 vizsgálatot indítottak, egyet pedig lezártak a vám meghosszabbításával.

5.4. Védintézkedésekre vonatkozó vizsgálatok (L. melléklet)

Védintézkedésre vonatkozó vizsgálatból 2-t kezdeményeztek 2005-ben: az egyiket textiltermékekre, a másikat pedig fagyasztott szamócára vonatkozóan. A textiltermékek vizsgálata még ugyanabban az évben befejeződött. Végleges intézkedéseket vezettek be a tenyésztett lazacra is, de ezeket később visszavonták. 2005 végén már csak egyetlen védintézkedés volt hatályban, mégpedig bizonyos citrusgyümölcsök behozatalára vonatkozóan.

6. A DÖMPING- ÉS SZUBVENCIÓ-ELLENES INTÉZKEDÉSEK VÉGREHAJTÁSA

6.1. Az intézkedések nyomon követése

A hatályos intézkedések nyomon követésére irányuló tevékenységek négy fő területre összpontosulnak: 1) a csalás megelőzése; 2) a kereskedelmi forgalom és a piac fejlődésének figyelemmel kísérése; 3) a hatékonyság javítása a megfelelő eszközökkel és 4) válaszadás a szabálytalan gyakorlatokra. E tevékenységek lehetővé tették a kereskedelmi védelmi eszközökért felelős szolgálatoknak, hogy a végrehajtás területén kezdeményező, és ne csupán reagáló szerepet töltsenek be.

6.2. A kötelezettségvállalások figyelemmel kísérése (M. és Q. melléklet)

A kötelezettségvállalások figyelemmel kísérése a végrehajtási tevékenységek része, mivel a kötelezettségvállalás a dömping- és szubvenció-ellenes intézkedések egyik formája. Ezeket a Bizottság akkor fogadja el, ha biztosítottnak látja, hogy hatékonyan ki tudják küszöbölni a dömping vagy támogatás káros hatásait.

2005 elején 47 vállalat hatályban lévő kötelezettségvállalásait fogadták el. 2005 folyamán a kötelezettségvállalások portfóliójában a következő változások történtek: 16 vállalat kötelezettségvállalásai véget értek, 9 kötelezettségvállalási felajánlást pedig elfogadtak. Így 2005 végére a hatályos kötelezettségvállalások száma összesen 40 lett.

7. VISSZATÉRÍTÉSEK (T. MELLÉKLET)

Az alaprendeletek 11. cikkének (8) bekezdése és 21. cikkének (1) bekezdése lehetővé teszi az importőröknek, hogy megigényeljék az őket érintő beszedett vámok visszatérítését, amennyiben kimutatható, hogy a befizetett vámok alapját képező dömping/támogatási különbözetet ki lett küszöbölve, vagy a hatályos vám szintje alá csökkent.

2005-ben 12 új visszatérítési kérelmet nyújtottak be. Négy határozatot fogadtak el visszatérítési kérelmek elutasításáról, egy másik kérelmet pedig visszavontak. Először nyújtottak be olyan kérelmeket, amelyekben kiegyenlítő vámok visszatérítését igényelték.

8. JOGORVOSLAT: A BÍRÓSÁG / ELSőFOKÚ BÍRÓSÁG DÖNTÉSEI

2005-ben öt dömping- vagy szubvencióellenes ítéletet hozott az Elsőfokú Bíróság, egyet pedig a Bíróság. Az Elsőfokú Bíróság öt ítélete közül háromban megerősítette az Eurocoton-ítéletet (lásd az Európai Parlamentnek szóló 22. éves jelentést) és megsemmisítette a Tanács azon döntését, hogy érvelés hiányában nem fogadja el a Bizottság által javasolt végleges dömpingellenes intézkedéseket. Az a tény, hogy nem sikerült a tagállamok között pozitív egyszerű többséget elérni, nem minősül megfelelő indoknak; a javasolt intézkedések bármilyen elutasítását az alaprendeletek rendelkezései alapján kell megindokolni. A másik két esetet a kérelmezők vonták vissza. Az ítéletek részletes összefoglalása a munkadokumentumban olvasható.

2005-ben hat új ügyet adtak be, közülük ötöt az Elsőfokú Bírósághoz, egyet pedig a Bírósághoz.

A munkadokumentum S. mellékletében szerepel a 2005 végén még függőben lévő, az Elsőfokú Bírósághoz és a Bírósághoz benyújtott dömping- és szubvenció-ellenes intézkedésekkel kapcsolatos ügyek listája.

9. TEVÉKENYSÉGEK A KERESKEDELMI VILÁGSZERVEZET (WTO) KERETEIN BELÜL

9.1. Vitarendezés a dömpingellenes, szubvenció-ellenes és védintézkedések területén

A WTO szigorú eljárást ír elő a WTO-megállapodások alkalmazását érintő, WTO-tagállamok közötti viták rendezésére.

Egy vitarendezési eljárás lezárult 2005-ben, és ez nagyrészt igazolta a közösségi megközelítést. A szubvenció-ellenes ügy a Koreai Köztársaságból származó DRAM (dynamic random access memory, dinamikus véletlen hozzáférésű memória) memóriamodulokra vonatkozott.

A részleteket az e jelentéshez csatolt munkadokumentum tartalmazza.

9.2. Egyéb WTO-tevékenységek

2005-ben az esetleges változásokra vonatkozó konkrét jogi szövegek javaslatainak megvitatásával intenzívebbé váltak és elmélyültek a dohai fejlesztési menetrend keretében folytatott tárgyalások. A plenáris ülések mellett a Közösség aktívan részt vett két- és többoldalú tárgyalásokon is, amelyek a különböző felvetett javaslatok más WTO-tagokkal történő részletesebb megvitatására irányultak. Ebben az összefüggésben a Közösség továbbra is elkötelezte magát az erősebb átláthatósági és végrehajtási szabályok, a szigorúbb felülvizsgálati szabályok, a kötelező „alacsonyabb vám-szabály”[3] és közérdekűség-vizsgálat, valamint a vizsgálatokban együttműködő felek csökkentett költségei mellett, és számos javaslatot megvédett ilyen tekintetben. Ráadásul továbbra is a Közösség az egyik legaktívabb tagja kérdőívekkel és ellenőrző űrlapokkal foglalkozó munkacsoportnak, amely a mi kezdeményezésünkre jött létre.

A halászati támogatások esetében a Közösség által előterjesztett javaslatokban tükröződő középutas álláspont egyre több ország támogatását nyerte meg. A Közösség szintén védelmére kelt az erős végrehajtási és átláthatósági mechanizmusnak, amely biztosítaná, hogy valóban mindenki végrehajtsa az összes új büntetést. Az ipari támogatások esetében a megbeszélések fokozatosan korlátozott számú alapvető kérdésre összpontosultak. Az eljárás esetében a Bizottság a szubvenció-ellenes vizsgálatok javított szabályait támogatta.

Ezekkel a tevékenységekkel párhuzamosan zajlott a munka a dömpingellenes, a támogatási és kiegyenlítő, valamint a védintézkedés-bizottságokban.

2005 decemberében a miniszterek Hongkongban megállapodtak abban, hogy részletes szövegjavaslatok alapján intenzívebbé teszik és felgyorsítják a tárgyalási folyamatot, és a lehető leghamarabb befejezik a javaslatok elemzésének folyamatát. Ezen kívül a miniszterek megbízták a szabályokkal foglalkozó tárgyalócsoport vezetőjét, hogy készítsen egységes szerkezetbe foglalt szövegeket a tárgyalások végső szakaszának alapjául.

10. KÖVETKEZTETÉS

2005 volt az új, kibővült Bizottság első teljes éve. Az új ügyek megindításának és a bevezetett intézkedések szempontjából átlagos év volt a kereskedelmi védelmi tevékenységben. Az év során lejáró intézkedések száma ugyanakkor jelentősen megnőtt, és így a hatályos intézkedések száma a 2004-es 156-ról 147-re csökkent, ami jól tükrözi a világgazdasági konjunktúraciklus jelenlegi szakaszát, ami nagyban eltér a '90-es évek végétől. Az év „eseménydús” volt sok más szempontból is, mint például az EU 2007-es további bővítésére való felkészülés illetve a textiltermékekkel és a lazaccal kapcsolatos védintézkedési ügyek.

Ez a jelentés azt mutatja be, hogy az Európai Közösség mérsékelten használja a kereskedelmi védelmi eszközöket, miközben megerősíti azt a gyakorlatát is, amely biztosítja, hogy a vizsgálatokat szigorúan és professzionálisan végezzék el. Bizonyított esetben ugyanakkor a Közösség kész kemény álláspontot elfoglalni a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokkal szemben. Az átláthatóság és a kereskedelmi védelmi eszközök szigorú alkalmazása karöltve járnak, és ez híven tükrözi a jogi keret 2004-es és 2005-ös módosításait. A Bizottság elkötelezett abban, hogy a jövőben is ezt az irányt kövesse.

[1] http://ec.europa.eu/trade/issues/sectoral/competitiveness/global_europe_en.htm

[2] A munkadokumentumban az 1. táblázat statisztikai információkkal szolgál azokról a 2001–2005-ös új vizsgálatokról, amelyeket az alaprendeletek 5. és 10. cikke alapján folytattak le.

[3] Az „alacsonyabb vám-szabály” azt írja elő, hogy a Közösség által bevezetett intézkedéseknek alacsonyabbaknak kell lenniük a dömping- vagy támogatási különbözetnél, ha ez az alacsonyabb vámtétel is elegendő a közösségi ágazat által elszenvedett kár megszüntetéséhez.