A Kreatív Európa nyitott az EU tagállamok kulturális és kreatív szervezetei, valamint bizonyos feltételek mellett egyes nem EU-tagállamok számára is. Jelenleg a Kreatív Európa 33 résztvevő országból áll, és Norvégiától Tunéziáig, valamint Ukrajnától a Balkánig terjed. A MEDIA-ban való részvétel különösen a 2010/13/EU irányelvnek (audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv) való megfeleléshez kötött.

A minden kulturális és kreatív ágazatra kiterjedő és egy garanciaeszközt is magában foglaló kulturális–kreatív ág támogatja a transznacionális politikai együttműködést. Ez az ág támogatja a Kreatív Európa irodákat minden részt vevő országban, hogy elérjék az érdekelt feleket.

A program figyelembe veszi a kulturális és audiovizuális tevékenységek kettős jellegét: egyrészt azt, hogy a sokféleség és a polgárok szerepvállalásának mozgatórugója, másrészt azt, hogy a növekedés és a foglalkoztatás ösztönzője, felismerve a kreativitáshoz, a tehetséggondozáshoz, a vállalkozói szellemhez és az innovációhoz való szélesebb körű hozzájárulását is.

Európa azonban nem csak egy egységes piac, hanem egy nagy kulturális projekt is. A kreatív és kulturális ágazatok elengedhetetlen részei kulturális és nyelvi sokszínűségünk megőrzésének, az európai identitás megerősítésének és a társadalmi kohézió fenntartásának. Azt az európai tudást és értékeket közvetítik, amelyek az egészséges demokráciák és a befogadó társadalmak feltételei. A kultúra így segített Európát közelebb hozni a polgárokhoz, különösen a jelenlegi politikai helyzetben.

A MEDIA hozzájárult a digitális egységes piac stratégiához. Az EU-művek nemzetközi terjesztésének ösztönzésével a MEDIA támogatja a határokon átnyúló tartalomhoz való hozzáférést, és kulcsszerepet játszik a szerzői jogi reformot kísérő támogató intézkedések végrehajtásában. Ez kiegészíti az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv felülvizsgálatára irányuló javaslat által meghatározott, az uniós alkotásokra vonatkozó népszerűsítési és kiemeltségi követelményeket is.

A kulturális–kreatív ág keretében a garanciaeszköz közvetlenül reagál a kulturális és kreatív kkv-k igényeire, amelyek vagyonuk immateriális jellege miatt nehezen jutnak kölcsönhöz. A 2016-ban indított programra adott erős piaci reakció (2017 januárjában három garanciaszerződést is aláírtak) arra mutat rá, hogy az eszköz jó válasz a piac igényeire. Az a 60 millió EUR (az Európai Stratégiai Befektetési Alapból), amely a teljes költségvetés 50 %-át teszi ki, már 2017-ben elérhető volt, lehetővé téve a garanciaeszköz gyorsabb bevetését, és azt, hogy több országot és ágazatot érjen el és fokozza a földrajzi és ágazati egyensúlyt is.

A Kultúra alprogram a kultúra területén különböző városokban és régiókban fektet be a társadalmi kohézió, a munkahelyteremtés és a gazdasági növekedés ösztönzésére. A Kreatív Európa programjai továbbra is relevánsak a kulturális örökség és Európa sokszínűségének megőrzése, valamint a művészi kreativitás és az európai értékek előmozdítása tekintetében.

A beavatkozás és célok szempontjából a program összességében továbbra is releváns az EU politikai prioritásai, és a kulturális és kreatív ágazatok legfontosabb kihívásai, nevezetesen a széttagolt piacok, a globális verseny és a digitális zavarok, valamint a finanszírozáshoz való hozzáférés tekintetében.

A minőségi jogalkotásról szóló iránymutatással összhangban ez az értékelés foglalkozik a program relevanciájával, koherenciájával, eredményességével, hatékonyságával, fenntarthatóságával és uniós hozzáadott értékével is.

Az eredmények fenntarthatósága elsősorban a Kreatív Európa és az elődprogramok keretében indított partnerségek folytatásában rejlik. Mind a MEDIA, mind a kulturális ág esetében gyakori, hogy az együttműködés a projektek életciklusán túl is folytatódik. A MEDIA keretében a fenntarthatóság a résztvevő szervezetek kiemelt célja pl.: az európai dimenzióval rendelkező munkák előállítása és terjesztése esetében.

A Bizottság és az Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség (EACEA) figyelemmel kíséri a támogatási rendszerek végrehajtását és a kiadások teljesítését. Mindazonáltal a programszintű eredmények és hatások szisztematikus elemzése és jelentése még nem történt meg. Ez részben annak köszönhető, hogy a program első szakaszában a végrehajtásra fókuszál, részben pedig annak, hogy nincsenek elég szilárd és a programtevékenységekhez kapcsolódó teljesítménymutatók. Ez a program eredményeinek gyengébb dokumentációjához vezet, és akadályozza az eredmények kiértékelését is.

A program által támogatott „Video on Demand” (online videotéka) szolgáltatások is elsősorban nemzeti online videotéka szolgáltatások, amelyek bár sok európai filmet tartalmaznak, közönségük korlátozott.

A Kreatív Európa és az európai kulturális menetrend közötti erős koherencia segíti a kultúra kreativitásnövelő szerepét. Ezt mutatják a kulturális és kreatív ágazatok kapacitásépítését és készségfejlesztését támogató programok is. Különösen a kapacitásépítés és a készségek fejlesztése épült be a kulturális alprogramokba, különös tekintettel az együttműködési projektekre és hálózatokra.

Uniós hozzáadott érték

A Kreatív Európa jelentős uniós hozzáadott értéket hozott létre, különösen a transznacionális együttműködésre összpontosítva és ugyanakkor a nemzeti támogatási programokra építve. Csak néhány nemzetközi alap támogatja a transznacionális együttműködést, és amelyek így tesznek, csak jelentősen kisebb léptékűek. A legtöbb támogatott tevékenység jelentősen kisebb hatókörrel és mérettel, vagy egyáltalán nem valósult volna meg a Kreatív Európa és az elődprogramok által nyújtott támogatás nélkül.

A MEDIA különböző tagállamok különböző szereplőinek összehozását segítette, és ezzel az egész audiovizuális ágazat számára teremtett értéket. Az olyan szakosodott transznacionális hálózatok, mint például az Europa Distribution vagy az Europa International, sok forgalmazónak és ügynöknek segítettek megfelelően abban, hogy együtt népszerűsítsék és terjesszék az európai alkotásokat. A MEDIA támogatásnak köszönhetően jelentős számú európai alkotás jutott el a közönséghez az országhatárokon túlra, ezáltal hozzájárulva az európai kultúra sokszínűségének előmozdításához. A MEDIA szintén hozzájárult a digitális egységes piac azon célkitűzésének eléréséhez, hogy növelje az elektronikus tartalmak hozzáférhetőségét. Ezzel párhuzamosan az európai művek jobb kiválasztási, bemutatási és reklámozási folyamata révén még tovább lehet javítani az európai alkotások elérését.

Minden ország eltérő kihívásokkal találkozik audiovizuális iparágainak fejlesztése során. Ezért a MEDIA arra is törekedett, hogy foglalkozzon a különböző kapacitással rendelkező országok közötti egyenlő versenyfeltételek kérdésével azáltal, hogy számos előnyben részesítő intézkedést vezetett be az alacsonyabb audiovizuális kapacitású országok javára, és ez növelte a szakemberek részvételét az egész Unió területéről.

A kultúra esetében a finanszírozott tevékenységek kevésbé szorosan illeszkednek a meglévő folyamatokba, bár általában szorosan összeegyeztethetők a szervezet általános tevékenységeivel. A tevékenységek nagy részében valószínűtlen, hogy uniós finanszírozás nélkül is megvalósultak volna.

A kulturális-kreatív ág keretében megvalósuló garanciaeszköz várhatóan 6-os tőkeáttételi hatással jár, ami nagyon eredményesen javítja a pénzeszközökhöz való hozzáférést. A kezdeti 121 millió eurós költségvetésből várhatóan több mint 700 millió EUR értékű hitel jut el a kkv-khoz és a kulturális szereplőkhöz Európa-szerte.





A külső értékelés főbb ajánlásai és a javasolt bizottsági intézkedések

Relevancia

A Kreatív Európa sikere nagymértékben a kulturálisan sokszínű tartalom és a közönség összekapcsolására való képességen alapul. Ezért a külső tanulmány hangsúlyozta annak szükségességét, hogy egyre inkább a közönségeket állítsák a figyelem középpontjába.

Az európai kultúrának sokszínűségének megőrzése érdekében meg kell valósítani a digitális forradalmat, de közben globálisan is terjeszthető minőségi tartalmakat kell létrehoznia. Valójában az értékelés rávilágított arra, hogy alkalmazkodni kell a változó körülményekhez. A digitalizáció élénken ösztönözheti a kulturális és kreatív alkotásokhoz való hozzáférést, a vállalkozói kedvet, valamint új befektetési lehetőségekhez jelent.

Éves ellenőrzési tevékenységei keretében a Bizottság jelentést tesz arról, hogy a program milyen módon használja ki a digitális transzformáció által kínált lehetőségeket, a nagy értékű tartalmak létrehozatalától kezdve az új terjesztési csatornákig

Az értékelés rámutat arra, hogy szükség van a MEDIA-t követő utódprogramra annak érdekében, hogy a határokon átnyúló terjesztési potenciállal rendelkező tartalmakra irányítsa támogatásának fókuszát. A jövőben a MEDIA nagyobb hangsúlyt helyezhetne a határokon átnyúló sikerrel kecsegtető fejlesztésre és társprodukciókra is. Ahogy az audiovizuális ágazat tovább változik, európai szinten is támogatni kell az új típusú történetmeséléssel való kísérletezést.

A terjesztés és népszerűsítés stratégiai szerepet fog játszani a közönséghez való kapcsolódásban. A tartalmat elérhetővé kell tenni a közönség számára, például szélesebb online hozzáférési lehetőségekkel. Ezért a 2020 utáni időszakban a MEDIA olyan innovatív modelleket fontolhatna meg a tartalom népszerűsítésére és terjesztésére, amelyek összefogják a szerzőket, a producereket, az értékesítési ügynököket, a forgalmazókat és a platformszolgáltatókat. Az online terjesztés MEDIA általi támogatásának stratégiai jellege is fokozódhat. Például az összefogás iránt érdeklődő résztvevők számára ösztönözni lehetne az együttműködést és az olyan határokon átnyúló stratégiák és üzleti modellek kialakítását, amelyek versenyképesebbé teszik őket a globális platformokkal szemben.

A 2018-2020 közötti időszakban a Bizottság párbeszédet indít a tartalomról, különös tekintettel arra, hogy hogyan lehetne hatékonyabbá tenni a televíziózás támogatását az audiovizuális formátumokra (televíziós sorozatok, online, transzmédia) váltás fényében. A Bizottság párbeszédet fog kezdeményezni ezen túl a népszerűsítés és reklámozás legjobb támogatási módjáról is. Ezzel összefüggésben kis léptékű kísérletet indít nagy adathalmazok felhasználásával, amely összepárosítja a tartalmat a közönséggel.

Még ha a kulturális alprogram relevánsnak is bizonyult a kulturális szervezetek kapacitásnövelési igényeinek támogatása és az európai kulturális sokszínűséghez való hozzájárulása tekintetében, a jövőben jobban figyelembe kell venni a kis kulturális szereplők törekvéseit. Ebből a célból a Bizottság értékelni fogja, hogy a kis piaci szereplők hozzá tudnak-e jutni olyan pénzügyi támogatáshoz, amely illeszkedik a nemzeti piacaikon túlmutató növekedésre irányuló törekvéseikhez. Ugyanakkor azt is át fogja gondolni, hogy a kis és nagy együttműködési projektek közötti megkülönböztetés továbbra is releváns-e a kulturális szereplők fejlődése és növekedése szempontjából.

Bár az európai hálózatokon keresztül finanszírozott projektek potenciálisan pozitív hatást fejtenek ki, eredeti kialakításuk nem adta meg a kedvezményezetteknek az általuk kívánt rugalmasságot ahhoz, hogy tevékenységeiket szélesebb körű ágazati vagy piaci fejleményekhez tudják igazítani. Még akkor is, ha új szempontokat és más hasonló kiigazításokat lehet elhelyezni az általuk benyújtott munkaprogramok alapján évente. Ezért szükséges: – lehetővé tenni az európai hálózatok kedvezményezettjeinek, hogy új technológiai vagy piaci tendenciákra válaszul módosítsák projekttevékenységeik szempontjait; – biztosítani az együttműködési projektek folyamatos tematikus jelentőségét azáltal, hogy a kedvezményezettek könnyebben változtathassák vagy módosíthassák tevékenységeiket.

Annak ellenére, hogy az irodalmi fordító program nagy jelentőséggel bír, tovább kell támogatni a nyelvi sokféleséget a kisebb országok irodalmi műveinek angol, francia, német és spanyol nyelvre fordításával; és e a kisebb műfajok, például a gyermekkönyvek, játékok és a költészet jobb elismerésének megfontolásával.

A kulturális-kreatív ág tekintetében az utódprogram a kulturális szereplők és vállalatok finanszírozási igényeiről szerzett, a garanciaeszköznél megmutatkozó tapasztalatokra és értelmezésre fog építeni. A tapasztalatok azt mutatják, hogy a pénzügyi eszközök bevonzzák a magánbefektetéseket a projektekbe a kockázati terhek megosztásával és piaci potenciál növelésével. Számos eszközt lehetne fontolóra venni, összekapcsolva a köz- és a magánfinanszírozást, és tőkeinstrumentum beillesztését a nagyobb kockázatú, nagyobb projektekre.

A 2020-ig tartó időszakban a garanciaeszköz fő kezdeményezése az Európai Stratégiai Befektetési Alap (ESBA) által nyújtott felső korlátig terjedő további garancia-megállapodásokra támaszkodva erős piaci igényekre fog reagálni. Ez kiterjeszti a pénzügyi közvetítők földrajzi részvételét a kulturális és kreatív ágazati hitelezésben.