EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2022.11.18. COM(2022) 700 final A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK az európai oktatási térség megvalósítása terén elért eredményekről



{SWD(2022) 750 final} - {SWD(2022) 751 final}



Tartalomjegyzék 1.Bevezetés 2.Az európai oktatási térség (EOT) megvalósítása terén eddig elért haladás 2.1.Jól haladnak az európai oktatási térség alakítására irányuló uniós kezdeményezések 2.2.Az európai oktatási térség megvalósítását vezérlő erősebb irányítási keret 2.3.Előrelépés az uniós szintű célértékek elérése felé, valamint az oktatás helyzete az EU-ban 3.Építsük, újra, de erősebben 3.1.A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz és más uniós alapok mozgósítása a fenntartható és inkluzív helyreállítást előmozdító nemzeti EOT-intézkedések és reformok céljára 3.2.Az európai oktatási térség eszközeinek és az uniós forrásoknak az Ukrajnával az oktatás területén mutatott szolidaritást szolgáló mozgósítása 4.Az európai oktatási térség 2025-ig történő megvalósításához szükséges további intézkedések 4.1.Hat uniós szintű stratégiai EOT-kezdeményezés áll előkészítés alatt 4.2.Egy új méltányossági mutató és az ismeretanyag bővítésére irányuló egyéb erőfeszítések 4.3.Az oktatásba és képzésbe történő beruházások minőségének biztosítása egy új oktatási laboratórium révén 4.4.Az európai oktatási térség irányításának megerősítése 4.5.Az európai oktatási térség geopolitikai dimenziójának megerősítése 5.Következtetések és a következő lépések 5.1.Főbb megállapítások 5.2.Félidős értékelés





1.Bevezetés Az elmúlt években uniós szinten egyre nagyobb szakpolitikai figyelem irányult az oktatás minőségének és inkluzivitásának előmozdítására. 2017-ben a Római Nyilatkozatban az Unió vezető politikusai megfogadták, „hogy egy olyan Unió kialakításán fognak dolgozni, ahol a fiatalok a lehető legjobb oktatásban és képzésben részesülnek, és a kontinensen bárhol tanulhatnak és vállalhatnak munkát”. Ugyanebben az évben a Bizottság felvázolta a mindenki számára elérhető, határokon átnyúló minőségi oktatás és az egész életen át tartó tanulás valódi közös térségeként megvalósítandó európai oktatási térség (EOT) jövőképét. Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság a göteborgi szociális csúcstalálkozón ünnepélyesen kihirdette a szociális jogok európai pillérét , amely első alapelvként rögzíti, hogy „mindenkinek joga van a minőségi és inkluzív oktatáshoz, képzéshez és az egész életen át tartó tanuláshoz […]”. 2019-ben Ursula von der Leyen, az Európai Bizottság elnöke kötelezettséget vállalt arra, hogy 2025-re megvalósul az európai oktatási térség: „Le kell számolnunk a tanulás előtt álló akadályokkal, és javítanunk kell a minőségi oktatáshoz való hozzáférést. Szeretnénk elősegíteni, hogy a tanulók könnyebben mozoghassanak a különböző országok oktatási rendszerei között. Továbbá el kell mozdítanunk az oktatás kultúráját az egész életen át tartó tanulás felé, amely mindannyiunkat gazdagít”. Az európai oktatási térség 2025-ig történő megvalósításáról szóló 2020. évi közleményben (az európai oktatási térségről szóló közlemény) és két 2021. évi tanácsi állásfoglalásban foglaltak szerint az európai oktatási térség megvalósítására vonatkozó átfogó megközelítés a következőkön alapul: ·a reformra és az európai együttműködésre vonatkozó szakpolitikai célkitűzések; ·az előrehaladás mérésére szolgáló uniós szintű célértékek; ·a tagállamokat a végrehajtásban támogató uniós szintű intézkedések; és ·az együttműködés és a közös alkotás megreformált irányítási kerete. Egy ilyen ambiciózus menetrend megvalósításához a tagállamok, az uniós intézmények és az érdekelt felek, különösen a tanárok, az oktatók, a tanulók, valamint az oktatási és képzési intézmények aktív részvételére van szükség. Az európai oktatási térség központi szerepet játszik az EU szakpolitikai menetrendjében, nevezetesen „az európai életmód előmozdítása” és az „emberközpontú gazdaság” terén. Az EOT a digitális korra felkészült Európa és az európai zöld megállapodás mozgatórugói közé tartozik. Hozzájárul az „egyenlőségközpontú Unióhoz”, „Európa globális szerepének erősítéséhez” és „az európai demokrácia megerősítéséhez”. A váratlan kihívások, a Covid19-világjárvány és Oroszország Ukrajna elleni agresszív háborúja próbára tette az oktatási és képzési rendszereket, és Unió-szerte jelentős (bár eltérő) mértékben érintik a tanárokat, oktatókat és tanulókat. Az olyan új eszközök és folyamatok, mint a Next Generation EU és az Európa jövőjéről szóló konferencia, szintén hozzájárultak az európai oktatási térség fejlődéséhez. Az európai oktatási térség kiépítését uniós finanszírozás támogatja. Az Erasmus+ program, amelynek költségvetése a 2014–2020-as időszakhoz képest kétszeresére (több mint 26 milliárd EUR-ra) nő, valamint inkluzívabb, digitálisabb és zöldebb megközelítése hozzájárul az európai oktatási térség megvalósítása érdekében folytatott európai együttműködés és nemzeti reformok ösztönzéséhez. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz, amely a Next Generation EU program kulcsfontosságú eszköze, gyökeres változást hozhat az európai oktatási térség célkitűzéseinek megvalósításában. Az eszközt a kohéziós politikai alapok egészítik ki. Ennek eredményeként a becslések szerint 2021 és 2027 között az oktatásra és a készségekre fordított összes uniós kiadás megháromszorozódik a 2014–2020-as időszakhoz képest. Ez a közlemény, amelyet a kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentum (SWD(2022) 750) bizonyítékokkal támaszt alá, számba veszi az európai oktatási térség megvalósítása felé tett előrelépéseket, különös tekintettel a kulcsfontosságú intézkedésekre, az irányításra, a beruházásokra és az uniós források mozgósítására, valamint az uniós szintű mutatók kidolgozását célzó munkára. A közlemény kiemeli továbbá azokat a kérdéseket, amelyek 2025-ig további figyelmet és intézkedéseket igényelnek. A 2022. évi Oktatási és Képzési Figyelő (SWD(2022) 751) az európai oktatási térségre vonatkozó eredményjelentés-csomag részét képezi. Az európai oktatási térségre vonatkozó eredményjelentés és a Figyelő kiegészíti egymást; míg a jelentés a végrehajtás előrehaladását, a Figyelő az uniós szintű célértékek elérése felé tett előrelépést követi nyomon. A Figyelő emellett bemutatja a Bizottságnak az oktatásban érvényesülő méltányosságra vonatkozó új és kiegészítő uniós szintű mutatójával kapcsolatos fő megállapításokat. A Bizottság ezt az eredményjelentést azzal a céllal teszi közzé, hogy hozzájáruljon a 2023-ban esedékes félidős felülvizsgálati folyamathoz, többek között egy, az Európai Parlamenttel tartandó rendezvényen keresztül, hogy más uniós intézményekkel, tagállamokkal, regionális és helyi hatóságokkal, szociális partnerekkel, a civil társadalommal és egyéb érdekelt felekkel együtt számba vegye és megvitassa az európai oktatási térség megvalósítása terén elért előrehaladást, és új lendületet adjon annak. 2025-ig a tagállamoknak – a Bizottság támogatásával – a végrehajtásra kell összpontosítaniuk, különösen a reformokra és beruházásokra szánt uniós és nemzeti források hatékony felhasználásának biztosítása, valamint az előrehaladás nyomon követése révén. A Bizottság 2025-ben teljes körű jelentést fog benyújtani az európai oktatási térségről.

2.Az európai oktatási térség (EOT) megvalósítása terén eddig elért haladás 2.1.Jól haladnak az európai oktatási térség alakítására irányuló uniós kezdeményezések Az uniós szintű fellépések végrehajtása jó úton halad. Az EOT összesen 40 uniós szintű fellépést határozott meg. Ezek közül 14 olyan, az európai oktatási térségre irányuló stratégiai kezdeményezés, amelyről a biztosi testületnek kell döntenie, továbbá a legtöbbet a Bizottság és a Tanács közösen valósítja meg. Ezek a kezdeményezések cselekvési keretet és szakpolitikai iránymutatást nyújtanak a reform és az európai együttműködés fő kiemelt területein elérendő eredményekhez. A Bizottság már nyolc kezdeményezésre tett javaslatot, amelyek többségét a Tanács elfogadta. (Az európai oktatási térségre vonatkozó, még előterjesztendő stratégiai kezdeményezéseket lásd a 4.1. szakaszban.) Már elfogadott stratégiai EOT-kezdeményezések

Fellépés Bizottság (javaslat/ határozat) Tanács (elfogadás) Végrehajtás (uniós és nemzeti szinten) Kiemelt terület Az Erasmus+ és az Európai Szolidaritási Testület által felölelt inklúziós intézkedések kerete (2021–2027) : Ez a bizottsági végrehajtási határozat a befogadás, a méltányosság és a sokszínűség mindkét programban történő előmozdítását célzó intézkedéseket emeli ki.  –  Minőség, méltányosság, befogadás és nemek közötti egyenlőség A magas színvonalú és inkluzív alap- és középfokú oktatást előmozdító vegyes tanulás : Ez a tanácsi ajánlás a tanulási környezetek és eszközök ötvözésével foglalkozik annak érdekében, hogy a Covid19-világjárvány fényében reziliensebb alap- és középfokú oktatási és képzési rendszerek épüljenek ki.    Digitális átállás A fiatal önkéntesek európai mobilitása : Ennek a tanácsi ajánlásnak az a célja, hogy lehetővé tegye a fiatalok számára, hogy önkéntes munkát vállaljanak más uniós országokban, növelve az inkluzivitást, a minőséget, az elismerést és a fenntarthatóságot.    Minőség, méltányosság, befogadás és nemek közötti egyenlőség Európai stratégia az egyetemekről : E közlemény célja, hogy támogassa a felsőoktatási ágazatot a változó körülményekhez való alkalmazkodásban, és megerősítse a határokon átnyúló együttműködést.  A Tanács következtetései  Felsőoktatás Hidak építése a hatékony európai felsőoktatási együttműködéshez : Ennek a tanácsi ajánlásnak az a célja, hogy lehetővé tegye a szorosabb együttműködést azáltal, hogy támogatja a felsőoktatási intézmények közötti szövetséget a közös programok és kezdeményezések kidolgozásában.    Felsőoktatás Az egész életen át tartó tanulást és a foglalkoztathatóságot célzó mikrotanúsítványokra vonatkozó európai megközelítés : Ennek a tanácsi ajánlásnak az a célja, hogy támogassa a mikrotanúsítvány-szolgáltatókat, és rajtuk keresztül a tanulókat azáltal, hogy európai megközelítést alkalmaz a mikrotanúsítványok tervezésére és használatára vonatkozóan, és ezáltal ösztönzi a befogadást és az esélyegyenlőséget.    Egész életen át tartó tanulás és mobilitás A zöld átállást és a fenntartható fejlődést szolgáló tanulás : Ez a tanácsi ajánlás menetrendet határoz meg a tagállamok számára a zöld átállás és a fenntartható fejlődés érdekében a tanulás és a tanítás támogatására vonatkozóan az oktatás és képzés valamennyi szakaszában.    Zöld átállás Utak az iskolai sikerhez : Ennek a tanácsi ajánlásra irányuló javaslatnak az a célja, hogy valamennyi tanuló számára jobb oktatási eredményeket mozdítson elő azáltal, hogy csökkenti az alapkészségek terén gyengén teljesítők és az oktatást és képzést korán elhagyók arányát, miközben előmozdítja az iskolai jóllétet.  Hamarosan Hamarosan Minőség, méltányosság, befogadás és nemek közötti egyenlőség A Bizottság és a Tanács által elfogadandó stratégiai kezdeményezések mellett 2021–2022-ben a Bizottság szolgálatainak szintjén további fontos intézkedések bevezetésére került sor a szakpolitikai reform és az oktatási és képzési intézmények közötti együttműködés támogatására, amelyek gyakran uniós pénzügyi támogatást is magukban foglalnak. Válogatott uniós finanszírozású EOT-fellépések Fellépés Végrehajtás Kiemelt terület Jean Monnet tevékenységek iskolák és szakképzés számára 2021-től kezdődően éves felhívások az aktív polgári szerepvállalás és az EU-val való ismerkedés előmozdítására az Erasmus+ programban részt vevő országokban. 15 millió EUR az Erasmus+ (2021–2022) keretében: ✓ tanárképzés; ✓ iskolai hálózatok; ✓ az EU megismerése az EU-val, annak szakpolitikáival és értékeivel kapcsolatos oktatás innovatív módjainak elsajátítása révén Minőség, méltányosság, befogadás és nemek közötti egyenlőség Szakképzési kiválósági központok 2021-ben és 2022-ben több mint 90 millió EUR 25 projektre az Erasmus+ keretében, reformok ösztönzése, valamint olyan magas színvonalú készségek és kompetenciák biztosítása céljából, amelyek az innovatív, inkluzív és fenntartható gazdaság igényeinek megfelelő minőségi foglalkoztatáshoz és az egész életpályán át tartó lehetőségekhez vezetnek Minőség, méltányosság, befogadás és nemek közötti egyenlőség Lányok és nők a természettudományok, a technológia, a műszaki tudományok és a matematika, valamint az IKT területén Digitális és vállalkozói készségek lányok és nők számára; ✓Az Európai Innovációs és Technológiai Intézet Girls Go Circular projektje, valamint tudományos és innovációs társulások: 11 205 diák fejezte be a programot, ebből 2021-ben 7 682 volt lány, 2022 végéig pedig 10 országban 10 000 lányt kell elérni; ✓Lányok és nők virtuális ESTEAM közösségeit hoztak létre, és 2022-ben 5 ESTEAM ünnepséget szerveztek a vállalkozói és a STEAM (természettudományos, technológiai, műszaki tudományos, művészeti és matematikai) kompetenciák fejlesztése érdekében Digitális átállás „Oktatás az éghajlatért” koalíció Alulról építkező, közösen létrehozott kezdeményezés az oktatási közösség bevonására uniós, nemzeti és helyi szinten, a zöld készségek fejlesztésének és a magatartásbeli változásoknak a támogatására irányuló kezdeményezések megosztásával. „Oktatás az éghajlatért” platform , éves „Oktatás az éghajlatért” nap, 10 aktív közösségi kihívás, több mint 4 400 regisztrált közösségi tag mozgósítása Zöld átállás Erasmus+ tanárképző akadémiák Éves felhívások a tanárképző szervezetek hálózatainak támogatására olyan hatékony, innovatív és átadható programok kidolgozása és tesztelése érdekében, amelyek fokozzák a tanárképzés európai dimenzióját és nemzetközivé válását az EOT prioritásai mentén. Az akadémiák innovatív tanári mobilitási modelleket dolgoznak ki és tesztelnek. 11 tanárképző akadémia indult el 2022-ben. 37,5 millió EUR az Erasmus+ (2021–2022) keretében Tanárok és oktatók Európai Innovatív Tanítási Díj Éves díj innovatív oktatási gyakorlatok bemutatására az EOT prioritásaival összhangban (2021: távoktatás és vegyes tanulás; 2022: a kreativitás és a fenntarthatóság előmozdítása). 2021-ben 31 Erasmus+ országban 104 projektet ítéltek oda; 2022-ben 29 Erasmus+ országban 98 projektet ítéltek oda Tanárok és oktatók Az európai egyetemek hálózatainak kialakítására irányuló kezdeményezés Az „Európai Egyetemek” kezdeményezés további megvalósítása a felsőoktatási intézmények transznacionális szövetségeinek támogatásával, hosszú távú strukturális, stratégiai és fenntartható együttműködést kialakítva, amelynek keretében egyetemközi kampuszokat hoznak létre. 44 Európai Egyetem. 1,1 milliárd EUR az Erasmus+ 2021 és 2027 közötti időszakra szóló finanszírozásából Felsőoktatás Fokozott együttműködés a Nyugat-Balkánnal Az innovációra, a kutatásra, az oktatásra, a kultúrára, az ifjúságra és a sportra vonatkozó nyugat-balkáni menetrend és megerősített partnerségi megközelítés. Észak-Macedónia és Szerbia társult az Erasmus+ programhoz, Észak-Macedónia továbbá az Európai Szolidaritási Testülethez is. A Nyugat-Balkánra vonatkozó gazdaságélénkítési és beruházási terv végrehajtása, különös tekintettel a humán tőke fejlesztésére Geopolitikai dimenzió 2.2.Az európai oktatási térség megvalósítását vezérlő erősebb irányítási keret Előrelépés történt az EOT stratégiai kerete irányításának megerősítése terén is. A közelmúltbeli reformok biztató jeleket mutattak arra nézve, hogy a tagállamok a közös kihívások kezelése terén gyorsabban reagálnak, miközben kiaknázzák a kölcsönös tanulási lehetőségek előnyeit. A két 2021. évi tanácsi állásfoglalásban meghatározott új stratégiai keret lefektette a bizalomra, az önkéntes együttműködésre, a közös alkotásra, a rugalmasságra és a tagállamok fokozott felelősségvállalására épülő, erősebb irányítási mechanizmus alapjait. Az irányítási állásfoglalás egyértelművé tette és megerősítette az oktatással és képzéssel foglalkozó magas szintű munkacsoport szerepét. Az ukrajnai háború oktatásra gyakorolt hatására tekintettel a magas szintű munkacsoport fórumot biztosított a pragmatikus ad hoc együttműködéshez. Munkáját egy új szerv, a magas szintű munkacsoport koordinációs testülete segítette. Az új stratégiai keret irányításának e fejlesztései értékesnek bizonyultak, mivel megerősítették a váratlan kihívásokkal szembeni reagálóképességet (lásd a 3.2. szakaszt). A 2021–2025-ös időszakra szóló EOT stratégiai keret munkacsoportjai alkotják a tagállamokkal, az Európai Gazdasági Térséggel/az Európai Szabadkereskedelmi Társulással és a tagjelölt országokkal, az érdekelt felekkel, a szakértőkkel és a nemzetközi szervezetekkel az EOT prioritásaival kapcsolatban folytatott intenzív strukturált együttműködés és kölcsönös tanulás keretét. A munkacsoportok az EOT célkitűzéseivel összhangban létrehozott új generációja képezte a tapasztalatcsere és a társaktól való tanulás gerincét olyan témákban, mint az egyenlőtlenség és a korai iskolaelhagyás, a környezeti fenntarthatóságot célzó oktatás, a zöld átálláshoz szükséges készségek, a digitális oktatást lehetővé tévő tényezők vagy a nemek közötti egyenlőség előmozdítása az oktatásban. A munkacsoportok emellett fontos csatornát jelentenek az érdekelt felekkel való kapcsolattartáshoz, lehetővé téve számukra, hogy hozzájáruljanak az európai oktatási térség megvalósításához. A Bizottság az érdekeltek szélesebb közösségével működött együtt az éves európai oktatási csúcstalálkozókon (olyan jelentős EOT-kezdeményezéseket indítva el, mint az „Oktatás az éghajlatért” koalíció vagy az Európai Innovatív Tanítási Díj bemutatása), az oktatási és innovációs csúcstalálkozókon, valamint számos célzott és nyílt nyilvános konzultáción keresztül. A különböző uniós online eszközök és gyakorlatközösségek lehetővé teszik az érdekelt felekkel való interakciót. Az Európa jövőjéről szóló konferencia javaslatával összhangban, amely az oktatással kapcsolatos információk összegyűjtésére és cseréjére szolgáló információs platformok továbbfejlesztésére szólít fel, az új EOT-portál segíti a tanulókat, valamint a tanárokat, az oktatókat és az érdekelt feleket az uniós finanszírozáshoz, a továbbképzési programokhoz, a minőségi oktatáshoz, a képzéshez és az egész életen át tartó tanuláshoz való hozzáférésben. A portál hozzáférést biztosít a munkacsoportok eredményeihez, és teret biztosít az oktatáspolitikai fejlesztéseknek, valamint a hatékony és innovatív gyakorlatoknak. A European School Education Platform nyilvános platformot biztosít, amely információkat gyűjt össze, és előmozdítja az iskolai oktatásban érdekelt valamennyi fél közötti uniós szintű tudáscserét, a szakmai alapképzést is tartalmazóan. Az EPALE szakoktatási és -képzési szakemberek közössége a szakoktatás és -képzés számára is lehetőséget kínál a tudásmegosztásra, a hálózatépítésre és a terjesztésre. Az új digitális oktatási központ teret biztosít az információ- és tapasztalatcsere, valamint az együttműködés számára, lehetővé téve az innovációt és összefogva a digitális oktatás érdekelt feleit. A Digitális Európa program támogatja az európai digitális oktatási ágazatban az európai oktatási technológiai (EdTech) induló innovatív vállalkozások/kkv-k és más érdekelt felek közötti szorosabb együttműködést. Az Erasmus+ 2. kulcsintézkedése („Együttműködési célú partnerségek”) lehetőségeket kínál a különböző érdekelt feleknek, köztük az EdTech-ben érdekelteknek, hogy egyesítsék erőiket az oktatásban és a képzésben érdekelt felekkel, és digitális átállási terveket dolgozzanak ki. A Bizottság és nemzetközi szervezetek által támogatott hálózatok ugyancsak hozzájárulnak az EOT fejlődéséhez. 2.3.Előrelépés az uniós szintű célértékek elérése felé, valamint az oktatás helyzete az EU-ban Az európai oktatási térség keretében hét uniós szintű célértéket határoztak meg. Az e közleményt kísérő 2022. évi Oktatási és Képzési Figyelő nyomon követi az e célértékek tekintetében elért legújabb eredményeket, valamint elemzi a főbb kihívásokat és a tagállamokban a közelmúltban bekövetkezett fejleményeket uniós szinten (SWD(2022) 751 – Összehasonlító jelentés) és országspecifikus perspektívából (SWD(2022) 751 – Országjelentések). Rengeteg adatot tartalmaz az oktatás uniós helyzetéről, és segít azonosítani azokat a közös kihívásokat, amelyeket az uniós szintű célértékek még nem fednek le kellőképpen. Az uniós szintű célértékek tekintetében megfigyelhető tendenciák vegyes képet mutatnak. Egyrészt egyértelmű és a felfelé irányuló konvergencia irányába mutató pozitív tendencia állapítható meg több régóta meglévő mutató esetében: A korai iskolaelhagyás továbbra is csökken; a felsőfokú iskolai végzettséggel rendelkező fiatalok aránya növekszik, noha a nemek közötti szakadék növekedésével párhuzamosan; és az elmúlt évtizedben folyamatosan nőtt a koragyermekkori nevelésben való részvétel, így az EU továbbra is jó úton halad a 2030-ra kitűzött célok elérése felé. Másrészt strukturális problémák továbbra is fennállnak: 3,1 millió korai iskolaelhagyó hiányzik az oktatási rendszerből, és aggasztó stagnálás figyelhető meg az alapkészségek terén mutatkozó alulteljesítés tekintetében. Továbbá az uniós szintű célértékekhez kapcsolódó pozitív tendenciák jelentős hiányosságokat fednek el a tagállamokon belül és a tagállamok között; és nem lehet magától értetődőnek tekinteni, hogy a pozitív tendenciák stabilak és folytatódni fognak. Az oktatás terén mutatkozó egyenlőtlenségek kezelése kulcsfontosságú prioritás volt a tagállamokban. Unió-szerte számos intézkedést hajtottak végre, ilyenek például a hátrányos helyzetű iskoláknak nyújtott kiegészítő pénzügyi támogatás, a tanárképzési programok vagy a támogató személyzet rendelkezésre állásának növelése. A világjárvány előtt a tagállamok mintegy fele hozott intézkedéseket a hátrányos helyzetű iskolák tanárainak támogatására. Több ország célzott programokat indított a világjárványból eredő tanulási veszteségek kompenzálására, amelyek leginkább a hátrányos helyzetű gyermekeket érintették. A társadalmi-gazdasági háttér azonban továbbra is az oktatási eredmények legfontosabb előrejelzője. A hátrányos helyzetű gyermekek és fiatalok alapvetően lemaradásban vannak valamennyi uniós szintű célérték tekintetében. A szegénység vagy a társadalmi kirekesztődés kockázatának kitett (3 éves vagy annál idősebb) gyermekek esetében 7,5 százalékponttal kisebb a valószínűsége annak, hogy intézményi gyermekgondozásban vesznek részt. Azok a fiatalok, akiknek szülei alacsony iskolai végzettséggel rendelkeznek, kilencszer nagyobb valószínűséggel hagyják el idő előtt az oktatást és képzést, és 48,6 százalékponttal kisebb valószínűséggel szereznek felsőfokú képesítést, mint azok a fiatalok, akiknek szülei magas iskolai végzettséggel rendelkeznek. Az egész életen át tartó tanuláshoz szükséges kulcskompetenciákat tekintve az alapprobléma, ami az alapkészségek terén történő előrelépés elmaradása mögött meghúzódik, az lehet, hogy az egyenlőtlenséget nem kezelik megfelelően. A világjárvány hatásai súlyosbíthatták az oktatási eredmények terén mutatkozó egyenlőtlenségeket. Ebben az összefüggésben nem valószínű, hogy az uniós szintű célértékeket anélkül érjük el, hogy nagyobb hangsúlyt fektetnénk az oktatás terén a méltányosságra. A hét uniós szintű célérték Uniós szintű célérték Legutóbbi uniós átlag Összesen Nők Férfiak 1. 2030-ra a 3 éves kor és a kötelező általános iskolai oktatásba lépési életkor közötti gyermekek legalább 96 %-ának részt kell vennie kisgyermekkori nevelésben és gondozásban 93,0 % [2020] 93,1 [2020] 93,0 [2020] 2. 2030-ra az oktatást és a képzést korán elhagyók arányát 9 % alá kell csökkenteni 9,7 % [2021] 7,9 % [2021] 11,4 % [2021] 3. A szakképzésben frissen végzett azon személyek arányának, akik szakképzésük során munkaalapú tanulásban vettek részt, 2025-re el kell érnie legalább a 60 %-ot 60,7 % [2021] 60,3 % [2021] 61,0 % [2021] 4. 2030-ra a felsőfokú végzettséggel rendelkező 25–34 év közöttiek aránya érje el legalább a 45 %-ot 41,2 % [2021] 46,8 % [2021] 35,7 % [2021] 5. 2025-re a 25–64 éves felnőttek körében legalább 47 % legyen azoknak az aránya, akik az előző 12 hónapban tanulmányokat folytattak [*] [*] [*] 6. 2030-ra az olvasás, a matematika és a természettudományok terén gyengén teljesítő 15 évesek arányát 15 % alá kell csökkenteni Olvasás: 22,5 % [2018] Matematika: 22,9 % [2018] Természettudományok: 22,3 % [2018] Olvasás: 17,5 % [2018] Matematika: 22,9 % [2018] Természettudományok: 21,2 % [2018] Olvasás: 27,4 % [2018] Matematika: 22,8 % [2018] Természettudományok: 23,2 % [2018] 7. 2030-ra a számítástechnikai és informatikai műveltség terén gyengén teljesítő nyolcadik osztályosok aránya nem értheti el a 15 %-ot [**] [*] [*] Forrás: az 1. célérték tekintetében: Eurostat (UNESCO OECD Eurostat [UOE] közös adatgyűjtés; a 2., 3., 4., 5. célérték tekintetében: az uniós munkaerő-felmérés [LFS]); a 6. célérték tekintetében: OECD (nemzetközi tanulói teljesítménymérés [PISA]); a 7. célérték tekintetében pedig a Nemzetközi Tanulói Teljesítménymérő Szövetség (IEA) (nemzetközi számítástechnikai és informatikai műveltségi vizsgálat [ICILS]). Megjegyzés: [*] Az alapul szolgáló munkaerő-felmérési adatok 2023-tól kétévente elérhetők lesznek; [**] Az ICILS 2023-as adatai 2024-ben lesznek elérhetők. Emellett a tanárhiány, amely nagyrészt az elöregedő tanári munkaerőnek és a szakma alacsony vonzerejének tudható be, Unió-szerte tovább súlyosbodik, ami még a legjobban teljesítő országok némelyikében is komoly kockázatot jelent az oktatás minőségére és méltányosságára nézve. Bár hiányoznak a tagállamokra vonatkozó összehasonlítható adatok, a tagállamok által jelentett és a vonatkozó országjelentésekben (SWD(2022) 751 – Országjelentések) említett becslések jelzik, hogy milyen nagy a probléma. A kihívások általában súlyosabbak az olyan területeken, mint a természettudományok, a technológia, a műszaki tudományok és a matematika (STEM), az IKT, valamint a távoli vagy hátrányos helyzetű területeken. A kompetenciaalapú oktatás és tanulás fokozása érdekében számos országban átfogó tantervi reformokat hajtanak végre, amelyekhez jól képzett és tapasztalt tanárokra van szükség. A szakma vonzerejének növelése érdekében az elmúlt években számos országban jelentősen emelték a fizetéseket. A tagállamok célja, hogy több jelöltet vonzzanak a tanárképzésbe, támogassák a kezdő tanárokat, javítsák a munkakörülményeket, és alternatív utakat kínáljanak a szakmához.





3.Építsük, újra, de erősebben Mind a Covid19-világjárvány, mind Oroszország Ukrajna elleni agresszív háborúja súlyosan érintette és mozgósította az európai oktatási térséget. Az uniós alapok, különösen az Erasmus+ program csaknem megduplázódott költségvetése, valamint az EOT stratégiai keretének irányítása keretében folytatott fokozott együttműködés támogatták a nemzeti oktatási rendszereket a válság idején, és céljuk az volt, hogy az EOT célkitűzéseivel összhangban lévő beruházások és reformok révén megerősítsék a helyreállításhoz szükséges kapacitásukat. A Covid19 elhúzódó hatásai és Ukrajna folytatódó orosz inváziója továbbra is lassíthatja a haladást, vagy elvonhatja a figyelmet a hosszú távú (a világjárvány és a háború által súlyosbított) strukturális kihívások kezelésétől. Ez a fejezet azt vizsgálja, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz és a 2021–2027-es időszakra vonatkozó egyéb uniós alapok hogyan járulnak hozzá a helyreállítás előmozdításához az európai oktatási térség célkitűzéseivel összhangban, és hogyan mozgósították az EOT keretében az uniós forrásokat és együttműködést az Oroszország Ukrajna elleni agresszív háborúja által az oktatásra gyakorolt hatás kezelése érdekében (összhangban a minőség, a méltányosság és a befogadás előmozdítására vonatkozó EOT-célkitűzésekkel). Míg az európai oktatási térség célkitűzéseinek elérése érdekében az uniós források programozása az elmúlt két év jelentős eredménye, a reformok és beruházások hatékony végrehajtása és a következő szakaszban történő megbízható nyomon követése kulcsfontosságú lesz az EOT megvalósításának biztosításához. 3.1.A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz és más uniós alapok mozgósítása a fenntartható és inkluzív helyreállítást előmozdító nemzeti EOT-intézkedések és reformok céljára Az oktatási és képzési szakpolitikák egyre nagyobb figyelmet kaptak a világjárvány kitörését és annak a tanulókra és tanárokra gyakorolt drámai hatását követően. A megerősített EOT stratégiai keret irányításának valamennyi szintjét mozgósították az együttműködés és az egymástól való tanulás fokozása, és ezáltal a világjárvány tanulási eredményekre és jóllétre gyakorolt negatív hatásának korlátozása érdekében. Az európai oktatási térség szorosan kapcsolódik az európai szemeszterhez, valamint az oktatási és képzési reformokra és beruházásokra szánt uniós alapok programozásához. A szemeszter meghatározza az uniós és nemzeti szintű átfogó iránymutatásokat, beleértve az oktatás és képzés által a tagállamok társadalmi-gazdasági összefüggésében betöltött szerep mélyreható elemzését. Alátámasztja a nemzeti szakpolitikai és beruházási prioritások meghatározását , az EOT pedig támogatást nyújt az azonosított kihívások kezeléséhez. A 2021–2027-es többéves pénzügyi keret és a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz tovább erősítette az uniós finanszírozás és a reformprioritások közötti kapcsolatot. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz az oktatás és képzés – reformok és beruházások révén többek között a digitális oktatás és készségek – uniós finanszírozásának fő forrásává vált, mintegy 71 milliárd EUR-t elkülönítésével, ami a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz teljes költségvetésének mintegy 14 %-át teszi ki. Az oktatási és képzési beruházások kohéziós politikai alapok keretében történő programozása még folyamatban van: az ESZA+-ból 21,13 milliárd EUR-t, az ERFA-ból pedig 2,3 milliárd EUR-t különítettek el eddig az oktatási, képzési és készségfejlesztési szakpolitikák támogatására. Ezen túlmenően a technikai támogatási eszközön keresztül a Bizottság a tagállamok kérésére kétoldalú vagy több országra kiterjedő alapon további támogatást nyújt az oktatás és képzés területén. Uniós források mozgósítására került sor az egyenlőtlenségek kezelése és az oktatási rendszereknek a világjárványt követően történő reziliensebbé tétele érdekében. A tagállamok számos azonnali válságreagálási intézkedést hoztak, amelyek általában a 2030-ig tartó évtizedre vonatkozó hosszabb távú stratégiák részét képezik. Ezeket a stratégiákat gyakran uniós alapok támogatják, és az EOT célkitűzései vezérlik őket. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz a kohéziós politikai alapokkal együtt jelentős pénzügyi támogatást nyújt a kompenzáló tanulásra irányuló programokhoz, valamint azokhoz az átfogóbb intézkedésekhez, amelyek célja a minőségi oktatáshoz való hozzáférés mindenki számára történő előmozdítása, beleértve a tantervi reformokat, valamint a strukturális munkaerőhiány átképzés és továbbképzés révén történő kezelését. Emellett az uniós alapok – többek között az ERFA – hozzájárulnak az infrastruktúra korszerűsítéséhez, hogy megerősítsék a minőségi és inkluzív oktatási szolgáltatásokhoz való egyenlő hozzáférést, innovatív tanulási környezetet biztosítsanak, valamint felszereléseken és platformokon keresztül biztosítsák az inkluzív digitális oktatás feltételeit. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz reformjai és beruházásai az EOT célkitűzéseivel összhangban fellendítik az oktatás és képzés digitális és zöld átalakulását. A 71 milliárd EUR-ból mintegy 28 milliárd EUR a digitális oktatás és készségek Unió-szerte történő támogatásához járul hozzá. Az országok a digitális infrastruktúra és a konnektivitás javítását tervezik, gyakran a hátrányos helyzetű iskolákra összpontosítva. Olyan intézkedésekbe fektetnek be, amelyek fejlesztik a diákok és tanárok digitális kompetenciáit, valamint a digitális erőforrásokat és tartalmakat, továbbá kiigazítják az iskolai tanterveket. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz forrásait a munkaerő – különösen az alacsony képzettségű munkavállalók – digitális készségeinek fejlesztésére, valamint a szakképzési tanfolyamoknak a digitális követelményekhez való igazítására is programozzák. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz emellett hozzájárul az oktatás és a képzés környezetbarátabbá tételéhez is, különösen az energiahatékony oktatási és képzési infrastruktúrába való beruházás, valamint a környezeti fenntarthatóságot célzó oktatási és képzési politikák javítása révén. Az uniós források nagyban hozzájárulnak ahhoz, hogy az egyetemek az európai oktatási térség célkitűzéseivel összhangban a változás motorjaivá váljanak. A világjárvány több innovációt váltott ki, különösen a digitális formátumok terén. Az uniós források várhatóan tovább gyorsítják és megszilárdítják a felsőoktatási ágazat digitalizálását és átalakulását az európai egyetemi stratégiával és az új európai innovációs menetrenddel összhangban, kihasználva az EOT és az Európai Kutatási Térség (EKT) közötti szinergiákat. A digitális infrastruktúra mellett a tagállamok azt is tervezik, hogy a digitális tartalom fejlesztésébe, a korszerű digitális készségek fejlesztésébe, a tanfolyamok kiigazításába, a tudományos személyzet képzésébe, az online/vegyes tanfolyamok kidolgozásába és az irányítás digitalizálásába is beruháznak. A beruházások és reformok célja a felsőoktatás munkaerőpiaci relevanciájának javítása a tanulmányi programok korszerűsítésével, új tanfolyamok – többek között mikrotanúsítványok – elindításával, a STEM/STEAM szakosodás ösztönzésével, az irányítás és a finanszírozás javításával, a hátrányos helyzetű diákok felsőoktatáshoz való hozzáférésének javításával és az inkluzivitás támogatásával, például célzott ösztöndíjak, a képesítések elismerése vagy megfizethető diákszálláshoz való hozzáférés biztosítása révén. 3.2.Az európai oktatási térség eszközeinek és az uniós forrásoknak az Ukrajnával az oktatás területén mutatott szolidaritást szolgáló mozgósítása Oroszország Ukrajna elleni agresszív háborúja következtében a lakóhelyüket elhagyni kényszerült emberek milliói, többségükben nők és gyermekek érkeztek az EU-ba. A nagyfokú bizonytalanság közepette komoly kihívást jelentett a (sokszor a háború által traumatizált és az uniós nyelveket nem ismerő) gyermekek és a fiatalok beillesztése a tagállamok oktatási és képzési rendszerébe. Az azonnali prioritás annak biztosítása, hogy a 2022–2023-as tanévben a gyermekek bekerüljenek a minőségi, inkluzív többségi oktatásba, az Ukrajnával való kapcsolatuk fenntartása mellett. Az EU Ukrajnával foglalkozó oktatási szolidaritási csoportja által adott válasz, amely az EOT stratégiai keretének valamennyi szintjét mozgósította, segítette az Ukrajnából érkező, lakóhelyüket elhagyni kényszerült tanulók és tanárok integrációját az uniós oktatási rendszerekbe. A magas szintű munkacsoport fontos szerepet játszott az ukrán menekült gyermekek támogatása és a gyors, összehangolt uniós reagálás biztosítása terén a tagállamok szükségleteinek azonosításában, amelynek során a magas szintű munkacsoport koordinációs testületével együtt megfelelő fórumként járt el a közös európai aggályok azonosítása és a tagállami erőfeszítések koordinálása kapcsán. Az EOT stratégiai keretével foglalkozó munkacsoportok eszmecserék és a társaktól való tanulást célzó tevékenységek révén összegyűjtötték az EU egész területéről származó szakértelmet. Az átmeneti védelemről szóló irányelv végrehajtása során a tagállamok olyan kulcsfontosságú kérdések tekintetében profitáltak ezekből az eszmecserékből, mint például: i. az ukrán munkaerő toborzása, ii. a fogadó országok oktatási rendszerébe még nem beiratkozott menekült gyermekek bevonása, iii. hozzáférés a koragyermekkori neveléshez és gondozáshoz, iv. a képesítések elismerése, v. diákok fogadása a felsőoktatásban, vi. a dezinformáció kezelése háború idején, vii. pszichoszociális támogatás és viii. az ukrán felsőoktatási felvételi vizsgák vagy nyelvtanulás megszervezése. A hírszerzési információk megosztása hozzájárult a bevált gyakorlatokra és a gyakorlati meglátásokra vonatkozó naprakész iránymutatásokhoz és információkhoz, támogatandó a tagállamokat a lakóhelyüket elhagyni kényszerült gyermekek oktatásban való részvételének elősegítésében . 2022 júniusában az Európai Bizottság közzétett egy szakpolitikai iránymutatást is a tagállamok számára az átmeneti védelemről szóló irányelv munkaerőpiachoz való hozzáféréssel, szakképzéssel és továbbképzéssel/átképzéssel kapcsolatos rendelkezéseinek végrehajtása kapcsán. Az Európai Képzési Alapítvány (ETF) vészhelyzeti csomagot dolgozott ki és nyújtott be annak érdekében, hogy online tanfolyamok révén támogassa az ukrán fiatalok tanulásának folytonosságát, valamint az ukrán menekültek hazájukon kívüli foglalkoztathatóságát. Az EOT-portál kulcsszerepet játszott az Oroszország Ukrajna elleni agresszív háborújára az EU által az oktatás terén adott gyors, összehangolt válaszokkal kapcsolatos információk terjesztésében. A School Education Gateway nyilvános platformként működött, amely támogatja a tanárokat és a tágabb oktatási közösséget, egyesíti az erőforrásokat és ingyenes online szakmai továbbképzési tanfolyamokat kínál a menekültek oktatásával kapcsolatban . A Bizottság uniós forrásokat mozgósított az Ukrajnából menekülők oktatásba való bevonásának támogatására. A 2022 áprilisában elfogadott, az európai menekültekre irányuló kohéziós fellépés (CARE) kezdeményezés maximális rugalmasságot biztosít a 2014–2020-as strukturális alapok fel nem használt forrásainak átcsoportosításához (körülbelül 7 milliárd EUR). A jogszabályi módosítások lehetővé teszik a 100 %-os uniós társfinanszírozást, és a tagállamok felcserélhetően használhatják fel az ERFA-t és az ESZA-t. A június 29-én elfogadott FAST-CARE új intézkedéscsomagot vezetett be, beleértve a 2014–2020-as és a 2021–2027-es időszakra vonatkozó közös rendelkezésekről szóló rendelethez kapcsolódó további rugalmassági mechanizmusokat is. Kiterjesztette a CARE-rendelet által biztosított rugalmassági mechanizmusokat, és további intézkedéseket vezetett be, különösen annak érdekében, hogy segítse a tagállamokat a felmerülő igények és a válság hosszú távú következményeinek jobb kezelésében. A REACT-EU 50 milliárd EUR értékű új kiegészítő forrást biztosított a folyamatban lévő kohéziós politikai programok (ESZA, ERFA és a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap [FEAD]) számára 2021-re és 2022-re, amelyet 2023 végéig kell elkölteni. A REACT-EU keretében az oktatásra elkülönített teljes összeg mintegy 4,9 milliárd EUR. Az Erasmus+ program keretében új lehetőségek nyílnak meg az Ukrajnából érkező résztvevők számára. A folyamatban lévő Erasmus+ projektekben részt vevő szervezetek ukrán tanárokat és diákokat fogadhatnak oktatási tevékenységek, tanulmányok vagy szakmai gyakorlatok folytatására. A megfelelő szakértelemmel rendelkező személyzetet lehet küldeni olyan régiókba, ahol menekülteket helyeztek el. Az Erasmus+ programban részt vevő szervezetek tanárokat, oktatókat és más szakértőket hívhatnak meg, hogy ideiglenesen támogassák munkájukat olyan területeken, mint a nyelvtanulás vagy az integráció. A tagállamok és a programhoz társult nem uniós országok felsőoktatási intézményei a küldő intézmény hivatalos bevonása nélkül is fogadhatják és finanszírozhatják ukrán felsőoktatási intézmények hallgatóit és munkatársait. A hallgatók tanfolyamokon vehetnek részt a fogadó intézményekben, és további támogatásban részesülhetnek, például segítséget kaphatnak az elhelyezéshez, a helyi tudományos közösségbe való beilleszkedéshez vagy a nyelvi felkészüléshez. A hallgatók és a frissen végzettek (akik az Ukrajnából való elmenekülés előtt legfeljebb 12 hónappal fejezték be tanulmányaikat egy ukrán felsőoktatási intézményben) emellett szakmai gyakorlatra is jogosultak. A munkatársak/szakemberek/oktatók oktatási célú mobilitásra és képzésre jogosultak. Az ifjúsági mobilitási tevékenységek nyitva állnak az ukrán fiatalok és ifjúságsegítők előtt. A Bizottság arra ösztönzi az Erasmus+ program leendő pályázóit, hogy a jelenlegi és a soron következő pályázati felhívások keretében a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek integrálásával kapcsolatos tevékenységeket is foglaljanak bele a projektjavaslatokba. Ezek a témák jól beágyazódnak az Erasmus+ programba, lévén a befogadás és a sokszínűség, valamint a részvétel és a polgári szerepvállalás kulcsfontosságú horizontális prioritásai a programnak.

4.Az európai oktatási térség 2025-ig történő megvalósításához szükséges további intézkedések 4.1.Hat uniós szintű stratégiai EOT-kezdeményezés áll előkészítés alatt A Bizottság jelenleg a fennmaradó hat, 2025-ig elfogadandó EOT-kezdeményezés előkészítésén dolgozik, és támogatja a tagállamokat az EOT valamennyi stratégiai kezdeményezésének végrehajtásában. Mind az új stratégiai EOT-kezdeményezések közös létrehozása, mind az összes EOT-kezdeményezés nemzeti nyomon követésével kapcsolatos tapasztalatok megvitathatók a 2023. évi félidős felülvizsgálat során (lásd az 5.2. szakaszt).

Az EOT 2025-ig elfogadandó stratégiai kezdeményezései Fellépés Kiemelt terület A digitális oktatást elősegítő tényezők: A cél a tagállamok támogatása az oktatási és képzési rendszereik digitális átállásában a hatékony és inkluzív digitális oktatást lehetővé tevő kulcsfontosságú tényezők felvázolása révén. Digitális átállás A digitális készségek oktatás és képzés keretében történő nyújtásának javítása: A cél a tagállamok támogatása abban, hogy szembenézzenek a lakosság különböző szegmenseinek digitális készségszintjével kapcsolatos közös kihívásokkal, és fokozzák oktatási és képzési rendszereik képességét az ilyen készségek megfelelő szintjének biztosítására. Digitális átállás Európai tanulási mobilitási keret: A cél a tanulási célú transznacionális mobilitás előmozdítása minden szinten, a fennmaradó akadályok azonosítása, valamint iránymutatás nyújtása azok leküzdésének módjáról. Egész életen át tartó tanulás és mobilitás Európai minőségbiztosítási és elismerési rendszer: A cél a jelenlegi minőségbiztosítási és elismerési megállapodások felülvizsgálata, valamint annak biztosítása, hogy azok a változó felsőoktatási környezetben megfeleljenek a célnak. Felsőoktatás Közös európai diplomára vonatkozó címke: A cél a szóban forgó diplomatípus önkéntes alapon történő kipróbálása a mélyreható transznacionális együttműködést magukban foglaló közös európai programok keretében elért tanulási eredmények és megszerzett készségek tanúsításának szándékával. Felsőoktatás A felsőoktatási intézmények szövetségeinek lehetséges jogállása: A cél egy olyan program kipróbálása, amely a felsőoktatási intézmények közötti szorosabb együttműködés megvalósítására irányul olyan intézményesített eszközök révén, amelyek adott esetben lehetővé teszik a humán-, műszaki, adat-, oktatási, valamint kutatási és innovációs kapacitások megosztását. Felsőoktatás Az „Utak az iskolai sikerhez” kezdeményezésről szóló tanácsi ajánlás Tanács általi elfogadása (a Bizottság javaslatára, lásd a 2.1. szakaszt) fontos lépés lesz egy olyan szakpolitikai keret létrehozása felé, amely társadalmi-gazdasági hátterüktől és személyes jellemzőiktől függetlenül valamennyi európai fiatal számára elősegíti a jobb iskolai eredményeket. Átfogó megközelítést javasol a következők révén: i. az iskolai eredményekre és az iskolai jóllétre való összpontosítás, ii. a megelőzés és a korai beavatkozás hangsúlyozása a kompenzáció mellett, iii. egyetemes, célzott és személyre szabott intézkedések együttes alkalmazása mindenki hatékony elérése érdekében. A végrehajtás támogatása érdekében a Bizottság 2023 elején létrehoz egy, az alulteljesítés kockázatának kitett csoportok jóllétével és támogató tanulási környezetével foglalkozó szakértői csoportot. A csoport uniós iránymutatásokat fog kidolgozni az iskolai jóllét – amely jól dokumentáltan összefügg a hátrányos helyzetű tanulók iskolai teljesítményével – előmozdítására. A digitális oktatási cselekvési terv végrehajtásának részeként a Bizottság 2023 elején két kiemelt javaslatot fog előterjeszteni a digitális oktatásról és készségekről folytatott strukturált párbeszéd eredményei alapján. A digitális oktatást lehetővé tevő tényezőkről szóló jövőbeni tanácsi ajánlásra irányuló javaslat a formális oktatással és képzéssel fog foglalkozni, és a beruházásokra, a kapacitásépítésre és a digitális technológiáknak a tanítás és a tanulás javítása érdekében történő sikeres használatára fog összpontosítani, azzal a céllal, hogy javítsa valamennyi tanuló tanulási eredményeit. A digitális készségek oktatás és képzés keretében történő biztosításának javításáról szóló tanácsi ajánlásra irányuló javaslat stratégiaibb perspektívát fog felvázolni a digitális készségek fejlesztésére vonatkozóan, és elő fogja mozdítani a digitális készségek biztosításának minőségi, inkluzív, koherens és összehangolt megközelítését az oktatás és képzés minden szintjén. Mindkét javaslat támogatni fogja a tanárok tanulási igényeit. A digitális oktatást lehetővé tevő tényezőkről szóló tanácsi ajánlás a tanárok digitális pedagógiai módszereire, valamint a digitális technológiák tanítási és tanulási folyamatban való használatára való képességükre fog összpontosítani. A digitális készségek oktatás és képzés keretében történő biztosításának javításáról szóló tanácsi ajánlás a tanárok digitális kompetenciáira, valamint az informatika és/vagy más digitális tantárgyak oktatására való képességére fog összpontosítani a tanulók digitális készségeinek fejlesztése érdekében. 2023 végéig a Bizottság javaslatot fog tenni egy európai tanulási mobilitási keretre, amely a külföldi tanulmányi időszakokat kivétel helyett mindenki számára normává teszi. Az új keret arra fogja ösztönözni a tagállamokat, hogy a mobilitási tapasztalatokat valamennyi oktatási és képzési útvonal értékes részévé tegyék, és a mobilitási lehetőséget beépítsék az oktatási és képzési programokba. Nagyobb hangsúlyt fog fektetni az inkluzív mobilitásra, és ki fogja terjeszteni a „Mozgásban az ifjúság” című 2011. évi ajánlás hatályát, hogy az kiterjedjen valamennyi tanulóra és dolgozóra (beleértve a tanárokat és az ifjúságsegítőket) valamennyi oktatási és képzési ágazatban, az ifjúság és a sport területén, legyen az formális, nem formális vagy informális. A keret foglalkozni fog a mobilitás tartós akadályaival, például az adminisztratív terhekkel, a nyelvi akadályokkal, a pénzügyi eszközök hiányával és az automatikus elismerési rendszerek hiányával. Emellett foglalkozni fog a tanulási minták új fejleményeivel is, amelyek célja, hogy környezetbarátabbá tegyék a tanulási mobilitást, és még inkább összekapcsolják azt a digitális tanulási lehetőségekkel. A felsőoktatás területén az EOT jövőbeli stratégiai kezdeményezései az európai egyetemi stratégia keretébe tartozó fellépéseket foglalnak magukban. Az automatikus elismerés végrehajtásáról szóló, a Tanácsnak címzett, 2022 végére tervezett jelentést követően a Bizottság 2023-ban konzultációkat fog folytatni az európai minőségbiztosítási és elismerési rendszer jövőjével kapcsolatban. 2022–2023-ban az Erasmus+ által finanszírozott projektek európai kritériumokon alapuló közös európai diplomát, valamint intézményesített együttműködési eszközöket fognak kipróbálni annak érdekében, hogy lehetővé tegyék a felsőoktatási intézmények közötti szorosabb együttműködést, tesztelve a felsőoktatási intézmények szövetségei lehetséges jogi státuszának elképzelését. E kísérleti projektek eredményei alapján a következő lépéseket a tagállamokkal és az érdekelt felekkel együtt határozzák meg. 4.2.Egy új méltányossági mutató és az ismeretanyag bővítésére irányuló egyéb erőfeszítések A méltányosság kezdettől fogva kulcsszerepet játszott az oktatással és képzéssel kapcsolatos uniós együttműködésében, és ez tükröződik is abban a régóta fennálló uniós szintű célkitűzésben, amely az alapkészségek terén mutatkozó, az OECD nemzetközi tanulói teljesítménymérési programjában (PISA) mért alulteljesítés arányának csökkentésére irányul. Az olvasás, a matematika vagy a természettudományok terén nagyon gyenge teljesítményt nyújtó fiatalok esetében nagyobb a kockázata annak, hogy életük során később problémákkal fognak szembesülni, például munkaerőpiaci kilátásaik vagy társadalmi befogadásuk tekintetében. E korai előrejelző mutató kiegészítése érdekében a Bizottság megtette a következő lépést, és a 2022. évi Oktatási és Képzési Figyelőben első alkalommal mutat be egy olyan mutatót, amely bizonyítékot szolgáltat a gyenge iskolai teljesítmény kiváltó okairól (lásd: SWD(2022) 750, II.2.2.1. szakasz és SWD(2022) 751). Az új mutató egyszerre vizsgálja az alulteljesítés arányát mindhárom PISA-területen , összehasonlítva az egyes országok társadalmi-gazdasági státuszának felső és alsó negyedeit. Az adatok megerősítik, hogy az alulteljesítés mögötti egyik legfőbb tényező az adott személy társadalmi-gazdasági háttere. Uniós átlagban a hátrányos társadalmi-gazdasági háttérrel rendelkező fiatalok alulteljesítésének kockázata majdnem hatszor nagyobb, mint az előnyös társadalmi-gazdasági háttérrel rendelkezők esetében, ami súlyos méltányossági problémára utal. Amint azt fent említettük, az oktatási rendszerek a legtöbb tagállamban nem választják szét egymástól az iskolai teljesítményt a társadalmi-gazdasági háttértől. A bizonyítékok ugyanis az egyik generációról a másikra való folyamatos átörökítést mutatják, amely a munkanélküliség és a kirekesztés ördögi körét hozza létre. Az oktatásban érvényesülő méltányosság új uniós szintű mutatója Az oktatásban érvényesülő méltányosságra vonatkozó új uniós szintű mutató az OECD nemzetközi tanulói teljesítménymérésén (PISA) alapul. Az olvasás, a matematika és a természettudományok terén (együttesen) alulteljesítők arányát mutatja a 15 évesek körében a társadalmi-gazdasági státusz legalacsonyabb negyedében [C]. A két összehasonlítási alap [A] az alulteljesítés országos átlagaránya és [B] az alulteljesítés aránya a gazdasági, társadalmi és kulturális státusz indexének (ESCS) legmagasabb negyedében. Forrás: Oktatási és Képzési Figyelő 2022 (az Európai Bizottság számításai az OECD 2018. évi PISA-adatai alapján) Az új PISA-adatok 2023 decemberében történő közzététele lehetővé teszi a helyzet újbóli áttekintését és a világjárvány első hatásainak feltérképezését. Segíteni fogja továbbá a 2030-ra vonatkozó célok meghatározását, amennyiben a tagállamok ezt az oktatás és képzés terén folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszerének 2026–2030-as ciklusa keretében kívánják megtenni. Ez az új mutató rengeteg adattal és új meglátással szolgál. Először is, bár az uniós átlagra vonatkozó megállapítás egyébként is riasztó, néhány tagállamban még ennél is sokkal – közel 40 százalékponttal – rosszabb a helyzet. Másodszor, az országok közötti eltérések olyan jelentősek, hogy egy tagállamban az előnyös társadalmi-gazdasági háttérrel rendelkező alulteljesítők aránya magasabb lehet, mint egy másik tagállam hátrányos társadalmi-gazdasági háttérrel rendelkező alulteljesítőinek aránya. Harmadszor, az adatokból jó hírek is kiolvashatók: néhány országnak sikerült határt szabnia az alulteljesítés terén a társadalmi-gazdasági helyzet mentén mutatkozó eltéréseknek, és ami még fontosabb, ezek azok az országok, amelyek általánosságban jó teljesítményt nyújtanak a PISA-felmérésekben. Ez arra utal, hogy a minőségi oktatást össze lehet kapcsolni a méltányos oktatással, ami azt mutatja, hogy az oktatáspolitikák képesek egyidejűleg elérni a minőséget és a befogadást, így a kiválóság és a társadalmi méltányosság között nem kell feltétlenül kompromisszumot kötni. Ezek a megállapítások szakpolitikai szempontból rendkívül relevánsak. A gyakorlatban való hasznosításuk legjobb módját a félidős gondolkodási folyamat során lehet megvitatni. Az egyik kulcskérdés az, hogy miként biztosítható, hogy az új mutató ne csak a tudásbeli hiányosságok pótlására, hanem a szakpolitikai tervezés javítására is felhasználható legyen. Az egyik lehetőség az, hogy az új mutató alapján új uniós szintű célt dolgozzanak ki a 2026–2030-as ciklusra annak érdekében, hogy az EOT keretében végzett munka állandó elemeként elősegítsék a szakpolitikai figyelem összpontosítását és a kihívások szisztematikus kezelését (lásd az 5.2. szakaszt). További erőfeszítések a tényeken alapuló szakpolitikai döntéshozatal támogatásának fokozására A méltányosság nem az egyetlen olyan terület, ahol bővítik az EOT stratégiai keretéhez rendelkezésre álló ismeretanyagot. Két további, fejlesztés alatt álló uniós szintű mutató a tanári szakmára, illetve a környezeti fenntarthatósággal kapcsolatos oktatásra vonatkozik. Egy harmadik kiemelendő példa az Európai Felsőoktatási Ágazat Megfigyelőközpontja. Először is, az ismeretanyag bővítése, a tanári szakma egyes aspektusainak rendszeres uniós szintű nyomon követése, az egymástól való tanulás lehetővé tétele, valamint az akadályok és a szakpolitikai eszközök jobb megértése érdekében a Bizottság az oktatási mutatókkal és referenciaértékekkel foglalkozó állandó csoport (SGIB) technikai támogatásával olyan eredménytáblát készít, amely több egyenértékű mutatót fog össze a különböző aldimenziókban. Az átfogó fókusz a tanári szakma vonzerején lesz, válaszul a tagállamokban tapasztalható széles körű tanárhiányra. Másodszor, a Bizottság olyan mutatókon dolgozik, amelyek elismerik az oktatás és képzés szerepét a sikeres zöld átállásban . A zöld átállást és a fenntartható fejlődést célzó tanulásról szóló 2022. évi tanácsi ajánlás iránymutatásként felhasználva, valamint az új európai fenntarthatósági kompetenciakeretből ihletet merítve jelenleg vizsgálják a rendelkezésre álló és a közeljövőben elérhetővé váló adatforrásokat. A munka előzetes szakaszban van, és az SGIB technikai támogatásával folytatódik. Végezetül a Bizottság törekedni fog az Európai Felsőoktatási Ágazat Megfigyelőközpontjának létrehozására, amely egy eredménytáblát is magában foglal, hogy adatokkal szolgáljon az európai egyetemi stratégia végrehajtása terén elért előrehaladásról. A jelenlegi uniós adateszközök és -kapacitások közül a legjobbakat fogja ötvözni annak érdekében, hogy bizonyítékokat és mutatókat szolgáltasson az olyan kulcsfontosságú prioritásokról, mint a befogadás, az értékek, a minőség és relevancia, a mobilitás, a zöld és digitális készségek, a foglalkoztathatóság, a transznacionális együttműködés, a technológiatranszfer és a tudás hasznosítása. 4.3.Az oktatásba és képzésbe történő beruházások minőségének biztosítása egy új oktatási laboratórium révén Az állami költségvetésekre nehezedő növekvő nyomás az oktatási reformok és beruházások iránti növekvő igény közepette (az infrastruktúra- és épületépítéstől kezdve az oktatási személyzet képzéséig, a digitális eszközök rendelkezésre bocsátásáig és a nyitott oktatási segédanyagok finanszírozásáig) egyre inkább ráirányítja a figyelmet a beruházások minőségi kérdéseire. A tagállamok felismerték, hogy az oktatási rendszerek teljesítményét befolyásolja, hogy mennyire képesek fenntartani a beruházások megfelelő szintjét, és biztosítani azok eredményességét, méltányosságát, minőségét és hatékonyságát. E célból készek olyan értékelési módszereket kidolgozni és megosztani, amelyek segítik a saját nemzeti követelményeiknek megfelelő, nagy egyéni és társadalmi hatással járó intézkedések azonosítását . 2021 májusában az Európai Bizottság létrehozta az oktatásba és képzésbe történő minőségi beruházásokkal foglalkozó szakértői csoportot, hogy azonosítsa azokat a szakpolitikákat, amelyek a legnagyobb potenciállal rendelkeznek az oktatási eredmények és az inkluzivitás javítására, ugyanakkor javítják a kiadások, valamint a nyomon követés és az értékelés hatékonyságát. Ennek a szellemében a csoport azt javasolta, hogy i. végezzenek több, szisztematikus oktatáspolitikai értékelést, ii. osszák meg a legjobb értékelési módszerekkel kapcsolatos ismereteket, és iii. szervezzék meg az értékelési módszerekre vonatkozó kölcsönös tanulást és kapacitásépítést, lehetővé téve a tagállamok számára, hogy megalapozott döntéseket hozzanak az oktatási beruházásokkal kapcsolatban. A minőségi beruházásokkal foglalkozó szakértői csoport zárójelentése – Fő szakpolitikai következtetések

A zárójelentés számos ígéretes oktatáspolitikai intézkedést határoz meg, amelyek azonban tagállami szinten további kísérleteket igényelnek. A kísérletezés és az értékelés az egyes helyi, regionális vagy nemzeti körülményekhez igazított szakpolitikai beavatkozások kialakításának és sikeres kidolgozásának kulcsfontosságú lépései. Módszertani szempontból a felülvizsgálat feltárta, hogy számos megbízható bizonyíték az Egyesült Államokból és az Egyesült Királyságból, és sokkal kevésbé az uniós tagállamoktól származik. Emellett a részletes költség-haszon elemzést tartalmazó értékelések száma még korlátozottabb. Ezért uniós szinten fejleszteni kell a megállapítások értékeléséhez és terjesztéséhez szükséges szakértelmet. A szakpolitikai értékeléssel kapcsolatos szakértelem és bizonyítékok uniós szintű összegyűjtése várhatóan előnyökkel jár. A szakértők arra a következtetésre jutottak, hogy az értékelési kultúra kialakítását az EU-ban a következő intézkedésekkel kell támogatni: üaz értékelési módszerekkel kapcsolatos szakértelem fejlesztésének előmozdítása az egyes tagállamokban; üa bevált gyakorlatok kidolgozására és megosztására irányuló, szigorúan értékelt szakpolitikákkal kapcsolatos ismeretek terjesztése; és üuniós finanszírozás rendelkezésre bocsátása az innovatív oktatási politikák kidolgozásának értékelésére irányuló szakpolitikai kísérletek számára. A szakértői csoport főbb következtetéseinek nyomon követése érdekében a Bizottság 2022 novemberében az oktatásba és képzésbe való minőségi befektetésekre irányuló oktatási laboratóriumot indít, hogy támogassa a tagállamokat abban, hogy eredményes, hatékony és tényeken alapuló döntéseket hozzanak az oktatás finanszírozására vonatkozóan. A laboratórium elő fogja mozdítani az egyedi helyi, regionális és nemzeti igényekhez igazított oktatáspolitikai értékeléseket, és ösztönözni fogja azok rendszeres alkalmazását a szakpolitikai döntéshozatalban. Biztosítja a tagállamok számára az oktatásra és képzésre fordított közkiadások értékeléséhez szükséges ismereteket, eszközöket, módszereket és erőforrásokat. Ösztönözni fogja továbbá az értékelők és szakértői központok közötti hálózatépítést és együttműködést szerte az EU-ban, beleértve a nemzetközi szervezeteket, például az OECD-t is. 4.4.Az európai oktatási térség irányításának megerősítése A Covid19-világjárvány és az Ukrajna elleni orosz invázió oktatási és képzési rendszerekre gyakorolt hatása miatt egyes strukturális kérdések megoldása sürgetőbbé vált. Az ilyen rendszerszintű kihívások hatékony kezeléséhez hosszú távú erőfeszítésekre van szükség, amelyeknek jót tesz a szoros együttműködés . Az együttműködés prioritásai közé tartozik az ebben az eredményjelentésben azonosított kihívások kezelése (például a méltányosság növelése az oktatásban és a képzésben, valamint a tanárhiány kezelése). Az Európa jövőjéről szóló konferencia az EU javítására irányuló elképzeléseket, többek között olyan jövőorientált intézkedésekre vonatkozó javaslatokat vázolt fel, amelyek teljes mértékben összhangban vannak az EOT célkitűzéseivel, és amelyeket leginkább szorosabb együttműködéssel lehet előmozdítani (pl. az európai állampolgári ismeretek oktatásának előmozdítása a polgári identitáshoz való hozzájárulásként, az információs platformok további javítása az oktatással kapcsolatos információk összegyűjtése és cseréje érdekében). Az érdekelt felek – többek között a civil társadalom – szerepvállalása alapvető fontosságú az EOT-fellépések megvalósításában. Annak érdekében, hogy 2023-tól még inkább bevonják a civil társadalmat az európai oktatási térség megvalósítására irányuló uniós szintű erőfeszítésekbe, a Bizottság meg fogja vizsgálni, hogy az Erasmus+ program keretében milyen lehetőségek vannak a pénzügyi támogatás növelésére az oktatási és ifjúsági szakpolitikákkal kapcsolatos civil társadalmi együttműködés fokozása érdekében. A Bizottság támogatni fogja az EOT stratégiai kerete irányítási struktúráinak mozgósítását, valamint a tagállamok és az oktatás egyéb érdekelt felei közötti szorosabb együttműködésre és koordinációra irányuló önkéntes megközelítésének megszilárdítását. Annak biztosítása érdekében, hogy – többek között a magas szintű munkacsoporton és annak nemrégiben létrehozott koordinációs testületén keresztül – jobban felmérjék az európai oktatási térség megvalósítása felé tett előrelépést, a Bizottság az 5.2. szakaszban vázolt félidős gondolkodási folyamatra tesz javaslatot. Ez az átgondolás megvizsgálhatja, hogy a megreformált uniós szintű kormányzás és együttműködés hogyan segítheti elő a felmerülő és visszatérő kihívások rendszerszintű reform révén történő kezelését, ezáltal hozzájárulva az EOT megvalósításához és a kiigazításra szoruló lehetséges területek azonosításához. Megvitatják továbbá az egymástól való tanulás hatékonyságát, valamint azt, hogy az hogyan tudja jobban támogatni az uniós tagállamokat a közös kihívások kezelésében és a jövőorientált intézkedések jobb szakpolitikai tervezés révén történő kidolgozásában, amelyet megerősített összehasonlító uniós ismeretanyag, valamint az eredmények uniós, nemzeti és helyi szintű jobb terjesztése támogat. 4.5.Az európai oktatási térség geopolitikai dimenziójának megerősítése Az EOT geopolitikai dimenziója egyre nagyobb jelentőséggel bír. Az európai oktatási térség más országokban a reformok motorjának bizonyult, és globális minőségi standardként szolgál számos EOT-fellépéssel (pl. Jean Monnet akciók, szakképzési kiválósági központok és Erasmus+ tanárképző akadémiák), amelyek az EU-n kívüli országokat és résztvevőket is megszólítják, növelik az európai oktatási és képzési rendszerek vonzerejét, motiválják az országokat az uniós tagság felé vezető útra, és támogatják őket oktatási, kutatási és innovációs rendszereik átalakításában. Ezt tovább erősítette a Global Gateway és az EU globális beruházása az „inkluzív, méltányos és minőségi oktatás biztosítása, valamint az élethosszig tartó tanulás lehetőségeinek elősegítése mindenki számára” elnevezésű 4. fenntartható fejlődési cél elérése érdekében, előmozdítva a tanulási mobilitást és a digitális átállást mind az oktatásban, mind pedig az oktatás révén, valamint a minőséget, a méltányosságot, a befogadást és a nemek közötti egyenlőséget az oktatásban. Szintén megerősítette a Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköz (NDICI) oktatásra szánt költségvetésének 7 %-ról 10 %-ra való növelése, valamint a már teljes mértékben működő Erasmus+ program (Erasmus Mundus) nemzetközi dimenziójának megerősítése, amelynek teljes költségvetése 2,2 milliárd EUR volt. Az Ukrajnának nyújtott uniós és tagállami oktatási támogatás együttesen bizonyítja, hogy az „Európa együtt” megközelítés gyorsan és hatékonyan tud reagálni a válságokra, bemutatva az ilyen informális és önkéntes együttműködés hozzáadott értékét. Az Erasmus+ programban példa nélküli rugalmasságot vezettek be, amely többek között a program nemzetközi dimenzióján keresztül támogatta a tanulók, a hallgatók és a személyzet uniós oktatási rendszerekbe való integrációját. A Bizottság támogatni fogja továbbá az ukrán oktatás helyreállítását, beleértve a megrongálódott ukrán iskolák újjáépítését is. A Global Gateway kezdeményezés oktatási dimenziójára építve a Bizottság továbbra is támogatni fogja az „Európa együtt” megközelítést a partnerországokban a minőségi oktatás előmozdítása érdekében, különös tekintettel Ukrajna oktatási rendszerének a háborút követő jövőbeli újjáépítésére. Miután Ukrajna 2022. június 23-án megkapta az uniós tagjelölt ország státuszt, a Bizottság felkérte az érintett oktatási hatóságokat, hogy csatlakozzanak az európai oktatási térség stratégiai keretével foglalkozó munkacsoportokhoz, amelyek hozzá fognak járulni az egymástól való tanulás javításához és az Ukrajna elleni invázió által az oktatásra gyakorolt negatív hatások kezeléséhez. A Bizottság a Nyugat-Balkánnal együtt kidolgozta az innovációra, a kutatásra, az oktatásra, a kultúrára, az ifjúságra és a sportra vonatkozó nyugat-balkáni menetrendet . Ez arra összpontosít, hogy közelebb hozza a Nyugat-Balkánt az EU-hoz, többek között az oktatás területén is. Konkrét intézkedésként az Erasmus+ keretében elő fogják mozdítani a Nyugat-Balkánnal való szorosabb partnerséget annak érdekében, hogy az oktatási szervezetek és intézmények részt vehessenek a program fontos stratégiai intézkedéseiben, kezdve az európai egyetemek szövetségeivel. Globális szinten is folytatódni fog a munka annak érdekében, hogy az uniós egyetemek nagyobb szerepet játszhassanak Európa globális befolyásának maximalizálásában, valamint a demokratikus értékek és a békéért folytatott együttműködés előmozdításában. Az Erasmus+ által támogatott európai egyetemek szövetségei vezető szerepet játszanak az európai értékek és identitás előmozdításában, valamint az európai felsőoktatási ágazat minőségének és versenyképességének forradalmasításában. A Study in Europe portál egyablakos ügyintézési pontként is szolgál az európai tanulmányok népszerűsítéséhez, az azokkal kapcsolatos tájékoztatáshoz és tanácsadáshoz. A portál nemzeti felsőoktatási oldalakhoz irányítja a forgalmat, nevezetesen az egyes országok profilja révén, és bemutatja az európai tanulmányok előnyeit. A portál az „Európa együtt” megközelítés és az annak keretében szervezett hálózatépítési tevékenységek konkrét megnyilvánulása, amely elősegíti az egymástól való tanulást és a bevált gyakorlatok cseréjét. Mindezek segítik Európa tanulmányi és kutatási célpontként való népszerűsítését a partnerországokban szerte a világon. A Study in Europe portál, különösen annak hálózatépítési aspektusai a jövőben tovább fognak fejlődni. Az oktatás továbbra is prioritás az európai szomszédságpolitikai és bővítési régióban folytatott uniós együttműködésben, és az Előcsatlakozási Támogatási Eszköz és a Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköz keretében kétoldalú és regionális finanszírozásban részesül. Közép- és hosszú távon a Bizottság támogatni fogja az uniós tagállamokkal a partnerországok oktatási beruházásaira vonatkozó összehangolt megközelítés további előmozdításáról folytatott eszmecserét annak érdekében, hogy az „Európa együtt” kezdeményezés vezető szerepet töltsön be az oktatási ágazatban országos és regionális szinten, valamint globális szinten egyaránt.

5.Következtetések és a következő lépések 5.1.Főbb megállapítások Ez a helyzetfelmérés megmutatta, hogy az európai oktatási térség jó úton halad: Az elmúlt két évben előrelépés történt az EOT-kezdeményezések kidolgozása, az együttműködés és a közös alkotás fokozása, valamint a nemzeti reformokhoz és beruházásokhoz szükséges finanszírozás mozgósítása terén. Az EOT-vel összefüggésben sor került egy, a reformokkal, beruházásokkal és együttműködéssel kapcsolatos menetrend kidolgozására annak érdekében, hogy mindenki számára méltányosabb, jobb és időtállóbb oktatást biztosítsunk Európában. Egyrészt még túlságosan az elején járunk a végrehajtási folyamatnak ahhoz, hogy mérhető bizonyítékokkal rendelkezzünk az EOT keretében megvalósuló fellépések, a kormányzási reformok és az uniós finanszírozás nemzeti, regionális és helyi szintű hatásáról. Másrészt az első jelek azt mutatják, hogy a közös EOT-kötelezettségvállalásnak és az európai együttműködésnek köszönhetően a tagállami és az uniós szintű kezdeményezések kölcsönösen erősítik egymást. Az erősebb irányítás kidomborította az EOT működése révén elérhető eredményeket, és bizonyította, hogy a tagállamok és az EU egyaránt vezető szerepet töltenek be a reformok és az uniós szintű célértékek elérését célzó intézkedések végrehajtásában folytatott együttműködés fokozása, valamint az új kihívásokra való reagálás terén. A megerősített stratégiai keret lehetővé tette az ismeretek és az erőforrások összegyűjtését, a bevált gyakorlatok szervezett megosztását és a konkrét megoldások megvalósítását. Az EOT közös törekvése fokozta az együttműködést és a közös prioritások iránti felelősségvállalást. Ez azt eredményezte, hogy az oktatás és a képzés közös érdekeken alapuló közös üggyé vált. Bár több uniós szintű célérték esetében a tendenciák pozitív felfelé irányuló konvergenciát mutatnak (a korai iskolaelhagyók száma csökken, míg a felsőfokú végzettséggel rendelkezők száma és a koragyermekkori nevelésben és gondozásban való részvétel növekszik), jelentős figyelmeztető jeleket is látunk, amelyek az oktatás és képzés minőségének és méltányosságának javítására irányuló, hosszabb távú rendszerszintű erőfeszítéseket tesznek szükségessé. A Bizottság tovább fogja javítani az uniós szintű teljesítmény-ellenőrzést, hogy támogassa a tényeken alapuló szakpolitikai döntéshozatalt, és megkönnyítse az egymástól való tanulást a feltárt mélyreható kihívásokkal kapcsolatban (ideértve a méltányosság előmozdítását az oktatásban és a súlyosbító körülményt jelentő tanárhiány kezelését Unió-szerte). A végrehajtásra, a minőségi beruházásokra, a felhasználásra és a megbízható nyomon követésre való összpontosítás kulcsfontosságú lesz az elkövetkező években. A szakpolitikák kialakításának 2021–2022-es szakaszát és az EOT uniós szintű fellépéseinek elindítását követően most a következők biztosítására kell összpontosítani: i. a stratégiai EOT-kezdeményezések nemzeti szintű nyomon követése, ii. az uniós és a nemzeti erőforrások hatékony felhasználása révén megvalósuló minőségi beruházások, valamint iii. az előrehaladás megbízható nyomon követése. Ez segíthet a tagállamok által végrehajtott rendszerszintű reformok megszilárdításában, és pozitív hatást gyakorolhat a tanulókra és a tanárokra. Az európai oktatási térség stratégiai keretével foglalkozó munkacsoportok és az EOT-vel kapcsolatos munkát támogató egyéb közös alkotási fórumok kulcsszerepet játszhatnak ebben, mivel valamennyi tag aktív részvétele és a nemzeti döntéshozatallal való kapcsolat biztosítása kulcsfontosságú a sikerhez. Az Erasmus+ program a mobilitás, az együttműködés, valamint a szakpolitikai intézkedések és prioritások révén továbbra is támogatni fogja az EOT célkitűzéseinek megvalósítását. 5.2.Félidős értékelés Ez az eredményjelentés a Bizottság hozzájárulása a 2023-as félidős felülvizsgálathoz, amelynek célja, hogy áttekintse az aktuális helyzetet és fenntartsa valamennyi szereplő lendületét, elkötelezettségét és részvételét az EOT megvalósítása kapcsán.