91. felhívja a Bizottságot, hogy átlátható és világos módon mutassa be a nukleáris biztonságra és a
fegyverzetkorlátozásra szánt forrásokat;
92. felhívja a Bizottságot, hogy átlátható és világos módon mutassa be azokat a forrásokat, amelyek az
EU tömegpusztító fegyverek elleni stratégiája megvalósítására irányuló közösségi hozzájárulásokhoz szüksé-gesek 2006-ban és a 2007 –2013. közötti pénzügyi terv keretében, világosan különválasztva a nukleáris
biztonság és a fegyverzetkorlátozás kategóriáit;
93. ennek érdekében felhívja a Bizottságot, hogy állítsa össze a G8 globális partnersége keretében vállalt
kötelezettségei teljesítéséhez, valamint tevékenységének a világszerte megfogalmazódó igények kielégítése
érdekében a FÁK-on túlra való kiterjesztéséhez szükséges prioritások listáját és költségvonzatát;
94. felhívja a Tanácsot, a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák a többoldalú intézmények,
például az NAÜ és az OPCW által vezetett tudományos programokat, szükség esetén pénzügyi hozzájárulásrévén;
95. felhívja f őképp a tagállamokat, hogy biztosítsanak pénzügyi eszközöket a személyes képvisel őhiva-
tala által összeállított prioritáslista számára az exportellen őrzés és a m űszaki támogatás terén;
96. úgy véli, hogy a konfliktusmegel őzést és a válságkezelést nem a tömegpusztító fegyverek terjedésének
megel őzésére elkülönített költségvetésb ől kellene finanszírozni, és hogy a tömegpusztító fegyverek elleni
stratégiában kifejezett és valamennyi európai intézmény és tagállam által támogatott nagyratör őtörekvések
szükségessé teszik a finanszírozás megfelel őszintjét; emlékeztet e tekintetben arra, hogy a közelmúltban
indított kezdeményezéseknek a közös kül- és biztonságpolitika költségvetéséb ől vagy a közösségi eszközök-
ből történ őfinanszírozása egyre nagyobb nehézségekbe ütközik (különösen a Vegyifegyver-tilalmi Szervezet-
tel történ őegyüttes fellépés megújítása és a BTWC-t támogató új együttes fellépés esetében);
97. a 2007 –2013. közötti pénzügyi tervr ől folyó tárgyalások keretében ezért javasolja, hogy az 1999.
május 6-i intézményközi megállapodást vizsgálják felül, és az Unió költségvetésén belül hozzanak létrekülön költségvetési jogcímet minden, a tömegpusztító fegyverekkel kapcsolatos intézkedés finanszírozására,tekintet nélkül arra, hogy a közösségi vagy a közös kül- és biztonságpolitika keretébe illeszkednek-e, tiszte-letben tartva egyúttal a vonatkozó döntéshozatali eljárásokat, valamint a Tanács, a Bizottság és a személyesképvisel őhatáskörét;
*
**
98. utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezen állásfoglalását a Tanács soros elnökségének, a Tanácsnak, a
Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az ENSZ f őtitkárának, valamint az Egyesült
Államok, Oroszország, Kína, Izrael, India, Pakisztán, Irán, Észak-Korea kormányainak és parlamentjeinek,
valamint az atomsorompó-szerz ődés valamennyi részes állama és a NAÜ valamennyi tagállama kormányá-
nak és parlamentjének.
P6_TA(2005)0440
Zöld könyv a védelemmel kapcsolatos közbeszerzésekr ől
Az Európai Parlament állásfoglalása a védelem terén folytatott közbeszerzésekr ől szóló zöld könyv-
ről (2005/2030(INI))
Az Európai Parlament ,
– tekintettel az Európai Közösséget létrehozó Szerz ődésre különösen annak 95. és 296. cikkére,
– tekintettel az építési beruházásra, az árubeszerzésre és szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szer-
ződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31-i 2004/18/EK európai parla-
menti és tanácsi irányelvre (1)és különösen annak 10. cikkére,
(1) HL L 134., 2004.4.30., 114. o.2006.11.18. HU C 280 E/463 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2005. november 17., csütörtök
– tekintettel az Európai Bíróság ítélkezési gyakorlatára (1),
– tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére,
– tekintettel a Bels őPiaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére, valamint a Külügyi Bizottság és az
Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság véleményére (A6-0288/2005),
A. mivel a Szerz ődés 296. cikke eltérést biztosít a nemzetbiztonság alapvet őérdekei védelmében a fegy-
ver-, l őszer- és hadianyag-el őállításra és kereskedelemre vonatkozóan, és ugyanaz a cikk arról is rendel-
kezik, hogy ezen eltérés értelmében hozott intézkedések nem befolyásolhatják hátrányosan az egységes
piacon belüli versenyfeltételeket a nem kifejezetten katonai célokra szánt termékek tekintetében, ezzel
gyakran visszaélnek;
B. mivel a 2004/18/EK irányelv 10. cikke a 296. cikk értelmében meghatározza, hogy az irányelv a véde-
lem területén odaítélt szerz ődésekre vonatkozik;
C. mivel a Bíróság szerint a 296. cikk nem általános, automatikus eltérést jelent, alkalmazását eseti alapon
indokolni kell, az erre való hivatkozás csak akkor indokolt, ha az érintett biztonsági érdekek védelmé-nek céljából szükséges, és a bizonyítási teher az érintett tagállamra kell, hogy háruljon;
D. tekintettel a védelmi felszerelések beszerzésének gazdasági jelent őségére a bels őpiacon, valamint a
tagállamok feszült költségvetési helyzetére és a költségvetési kiadások tagállamok által végrehajtandókorlátozására, valamint az adófizet őkre a védelmi kiadások miatt nehezed őjelent ős teherre;
E. a védelmi piacok sajátosságainak tudatában, különös tekintettel az állam domináns szerepére, a fegyver-
zeti közbeszerzés biztonsági szempontból kritikus voltára és e piacok töredezett szerkezetének sajátos-ságára, amit jól mutat a beszállítók és beszerz ők rendkívül sz űk száma, ami szinte monopolhelyzethez
vezet;
F. mivel az európai fegyverzeti piac töredezettsége az egyik oka az európai katonai kapacitás gyengeségé-
nek;
G. megállapítván, hogy a fegyverzeti piacok hermetikus elszigeteltsége szintén okozója az egységesség és
ezáltal az európai rendszerek interoperabilitása hiányának, ezáltal nehezítve az együttm űködést a nem-
zetközi bevetések során;
H. mivel az érvényben lev ő25 különböz őbeszerzési szabályozás akadályozza az európai kapacitásfejlesz-
tési cselekvési terv (ECAP) végrehajtását;
I. tekintettel arra, hogy a fegyverzeti áruk beszerz őinek jelent ős részét kizárólag a 25 tagállam kormányai
teszik ki, az áruk 90 %-át pedig ezen belül hat állam vásárolja meg, amelyek részben maguk is részese-déssel bírnak a fegyverzetiparban;
1. üdvözli a Bizottság által 2004. szeptember 23-án el őterjesztett zöld könyvet (COM(2004)0608), és
támogatja a Bizottságot er őfeszítéseiben, amely révén „a honvédelmi felszerelések európai piacának fokoza-
tos kiépítéséhez kíván hozzájárulni, egy átláthatóbb és nyitottabb tagállamok közötti piac megteremtéséhez,ami az ágazat sajátosságainak tiszteletben tartásával a gazdasági hatékonyságot fokozná ”, valamint a verseny-
képességet és a közös biztonságot fokozná;
2. komolyan veszi a Szerz ődések részét képez ő, az alkotmányos szerz ődésbe foglalandó azon kötelezett-
ségeket, hogy a fegyverkezés területén folytatott együttm űködés révén is er ősödjön a tagállamok közötti
kohézió;
(1) Különösen a 222/84. sz. Johnston-ügyben hozott ítélet (EBHT 1986., 1651. o.), és a C-414/97. sz. Bizottság kontra
Spanyolország ügyben hozott ítélet (EBHT 1999., I-5585).C 280 E/464 HU 2006.11.18. Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2005. november 17., csütörtök
3. felszólítja a tagállamokat és az ipart, hogy adják fel az egységes európai fegyverzeti piaccal szembeni
évtizedes fenntartásaikat, és egy innovatív stratégia alapján kezdjék meg az együttm űködés új szakaszát;
4. egyetért a Bizottsággal abban, hogy a katonai közbeszerzésben a jelenlegi „arányos megtérülés ”(„juste-
retour-elv ”) és beszámítás a verseny nagymérték űtorzulásához és az ipari partnerek közötti mesterséges
munkamegosztáshoz vezet, és nagyban visszafogja a közbeszerzés hatékonyságát;
5. osztja a Bizottság nézetét, miszerint szükség van egy európai védelmi piacra a hadi kiadások költsé-
geinek csökkentése és annak érdekében, hogy a hadi felszerelések termelését az európai adófizet ők érdeké-
ben költséghatékonyabbá lehessen alakítani;
6. hangsúlyozza annak szükségességét, hogy éppen egy hatékonyabb európai hadiipar érdekében, ne kér-
dőjelez ődjön meg az Unió „polgári hatalmi ”jellege;
7. kiemeli, hogy az ipar megnövekedett teljesít őképességének a bevetett európai katonák védelmét és az
európai polgárok javát kell szolgálnia;
8. rámutat, hogy uniós szinten minden er őfeszítést meg kell tenni a honvédelmi közbeszerzési ügyek
harmonizációjának és egységesítésének fokozására, a NATO által elfogadott, interoperabilitással kapcsolatosnormákkal és az európai biztonsági és védelmi politika különleges szükségleteivel összhangban, és hogyebben a folyamatban az európai kapacitásfejlesztési cselekvési terv (ECAP) hiányosságainak kiküszöbölésevalamennyi tagállam számára prioritásnak tekintend ő;
9. egyetért a Bizottsággal abban, hogy nyomást kell gyakorolni a nemzeti közbeszerzési ügynökségekre
annak érdekében, hogy vessenek véget a 296. cikk alkalmazásától való általános eltérés gyakorlatának éshozzanak intézkedéseket annak biztosítására, hogy a védelmi közbeszerzés nagyobb arányban essen közös-ségi jogszabályok, mintsem nemzeti jogszabályok hatálya alá;
10. véleménye szerint a Bizottságnak egyrészt értelmez őközleményt kell elfogadnia a 296. cikkel való
visszaélés megszüntetése iránti eltökéltségér ől, másrészt ezzel párhuzamosan új, a 296. cikk hatálya alá es ő
fegyver-, l őszer- és hadianyag-beszerzésre vonatkozó, a honvédelem jellegzetességeihez igazodó irányelvet
kell kidolgoznia;
11. úgy ítéli meg, hogy az értelmez őmagyarázatnak a 296. cikket a Bíróság idevágó joggyakorlata alap-
ján egyértelm űvé kell tennie, és különösen az adott termékcsoportoknak, valamint a fegyverzetbeszerzésnél
kivételt képez őeljárási lépéseknek és a lényeges biztonsági érdekek terjedelmének tisztázására kellene kitér-
nie;
12. megfelel őnek tartja –a tagállamok kölcsönös függ őségéb ől adódóan olyan területeken, mint a valuta
vagy az energia –a nemzetbiztonsági érdekek sz űk értelmezését; felteszi a kérdést, hogy jelenleg milyen
mértékben lehet még egyáltalán a nemzetbiztonsági érdekeket a közös európai biztonsági érdekekt ől értel-
mesen elhatárolni;
13. tekintettel arra is, hogy a 296. cikk csak a Szerz ődés módosítása által reformálható meg, el tudna
képzelni a tagállamok által önkéntesen vállalt kötelezettséget arra, hogy csak korlátozott egyedi esetekbenhivatkozzanak kivételes szabályozásra; üdvözli ugyanakkor az ipar elkötelezettségét az iránt, hogy résztvegyen egy magatartási kódex kidolgozásában a védelmi beszerzésekre;
14. tisztában van azzal, hogy a közbeszerzésekr ől szóló klasszikus irányelvek csak korlátozottan alkalma-
sak a fegyverzeti beszerzések területén való érvényesülésre azok jellegzetességei miatt;
15. megfontolandónak tartja az új irányelv tekintetében a beszerzési eljárással kapcsolatos kötelez ő, illetve
opcionális eszközöket; a leglényegesebb elemnek a nagyobb átláthatóság és tisztességesség megteremtéséttartja a szerz ődések odaítélésénél; rámutat arra, hogy a felszerelések tényleges beszerzése mellett további
szempontokat kell figyelembe venni, mint például a kutatást és fejlesztést, a beszámítási megállapodásokat,a karbantartást, a javítást, az utánpótlást és a képzést;2006.11.18. HU C 280 E/465 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2005. november 17., csütörtök
16. alapvet őnek tartja a tárgyalások lehet őségét e közbeszerzési eljárásokban, mindenekel őtt akkor, ha
nem standard termékekr ől van szó;
17. szükségesnek tartja, hogy az irányelvtervezet kidolgozása során szorosan egyeztessenek az érintettek-
kel, és hangsúlyozza, hogy szükséges egy üzleti hatástanulmány, illetve egy külkapcsolati hatástanulmányelkészítése;
18. utal az ágazatban m űködősok kis- és középvállalkozás jelenlétére, amelyekre nagyfokú szakosodás és
teljesít őképesség jellemz ő; szeretné elérni, hogy a kett ős–katonai és civil –technológiával rendelkez őKKV-k
hasznot tudjanak húzni a piacnyitásból;
19. felszólítja a tagállamokat, hogy tevékenyen m űködjenek együtt a Bizottsággal az új irányelv kidolgo-
zásában, illetve adjanak utasítást az Európai Védelmi Ügynökségnek, hogy els őlépésként dolgozzon ki egy
magatartási kódexet a 296. cikk értelmében vett hadi felszerelések beszerzésére; úgy véli, hogy ezt a maga-tartási kódexet a 296. cikk hatálya alá tartozó szerz ődésekre annak érdekében kell alkalmazni, hogy az
ágazatban több verseny és nagyobb átláthatóság legyen biztosított; úgy ítéli meg, hogy a nemzeti parlamen-teknek részt kell venniük a folyamatban a vonatkozó nemzeti jogszabályokkal összhangban; véleményeszerint az Európai Parlamenttel konzultációt kell folytatni;
20. úgy ítéli meg, hogy a magatartási kódex feladata:
a) konzultációs mechanizmus biztosítása a tagállamok részére a K+F és a beszerzés terén,
b) a 296. cikk hatálya alá tartozó eltérések alkalmazására vonatkozó el őfeltételek meghatározása és a meg-
felelőátláthatóság biztosítása a mentesség és az információk közzétételének elmaradásához vezet őindo-
kokat illet ően,
c) a határokon átnyúló versenyre és a védelmi felszerelések szállítására vonatkozó politikákról való tájé-
koztatás,
d) a tisztességes versenyre és az állami támogatásra vonatkozó szabályokról való tájékoztatás a verseny
torzulásának elkerülése érdekében,
e) az ajánlattev ők jogosultsága és kiválasztása tekintetében irányadó kritériumok meghatározása,
f) a honvédelmi felszerelések európai piacának alapját lefektet őfeltételek meghatározása, amelyeket a piac
fejlődésében elért el őrehaladás függvényében középtávon a tagállamok központi biztonságát érint őfegy-
verekre, lövedékekre és háborús eszközökre kiterjed őirányelvvé lehet fejleszteni,
g) általános irányvonalak meghatározása a kompenzációk gyakorlatának kezelésére;
21. sürgeti a Bizottságot, hogy ezzel párhuzamosan szorosan m űködjön együtt az Európai Védelmi Ügy-
nökséggel egy átfogó cselekvési terv, valamint –a kapcsolódó területek, így az ellátás, a szállítás és az export
biztonsága vonatkozásában –olyan kísér őintézkedések kidolgozásában, amelyek szükségesek az EU-n belüli
tisztességes verseny egyenl őfeltételeinek megteremtéséhez, és a piacról szóló megbízható statisztikai infor-
mációk szolgáltatásához;
22. úgy ítéli meg, hogy a közös kül- és biztonságpolitika és a bels őpiac terén elért eredmények meg-
teremtették a bizalmat ahhoz, hogy ezen a fontos területen végre új lépésekre kerülhessen sor;
23. rámutat a szerz ődések versenyszer űodaítélésének akadályaira, amelyek nem magából a közbeszerzés
jellegéb ő
l következnek, úgymint
– korlátozások az EU-n belül a fegyverzeti termékekkel történ őhatárokon átnyúló kereskedelem terén,
– politikai nyomásgyakorlás az odaítélési döntéseknél,
– a fegyverzeti vállalatokra gyakorolt er ős állami befolyás,C 280 E/466 HU 2006.11.18. Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2005. november 17., csütörtök
– a támogatások ellen őrzésének hiányosságai,
– a hiányos kutatási együttm űködés (az EU-kutatáspolitikában is),
– a globális szint űpiaci szabályok hiánya,
és felszólítja a Bizottságot, hogy e kezdeményezéssel párhuzamosan hozza meg a megfelel őintézkedéseket e
problémák leküzdésére;
24. hangsúlyozza az el ővigyázatosság elve betartásának szükségességét a harmadik országokkal folytatott
kereskedelmi kapcsolatokban, tekintettel a fegyverek lehetséges célállomására, valamint a vásárló országok
gazdasági és társadalmi körülményeire és az emberi jogok tiszteletben tartásának ottani helyzetére;
25. elismeri, hogy az EU-ban a honvédelmi közbeszerzés problémái részben ahhoz köthet ők, hogy az
Egyesült Államok irányában nem áll fenn valódi „kétirányú forgalom ”; ezért felteszi a kérdést, hogy a hon-
védelmi közbeszerzésért felel ős ügynökségeknek több európai beszerzést kellene-e javasolni az európai
védelmi ipar egyes ágazatainak stratégiai meger ősítése érdekében; meggy őződése, hogy a honvédelmi beszer-
zésre vonatkozó új EU-jogszabályokat nem szabad olyan eszközként használni, amely lehet ővé teszi ameri-
kai társasági érdekek egyoldalú beszivárgását az európai honvédelmi beszerzési piacokra;
26. ugyanakkor elengedhetetlennek tartja, hogy valamennyi tagállam betartsa az Európai Unió közös
katonai listáját (az Európai Unió fegyverkivitelr ől szóló magatartási kódexe által szabályozott eszközök),
amelyet a Tanács 2005. április 25-én fogadott el (1); felszólítja a Bizottságot e lista betartásának ellen őrzésére
és értékelésére;
27. felhívja a Bizottságot, valamint az Európai Védelmi Ügynökséget, hogy terjesszenek el őhosszú távú
javaslatokat, amelyek jelzik, hogy az egyes ágazatokban hogyan vezethetnek nagyobb választékhoz és haté-konyabb szakosodáshoz az EU és az Egyesült Államok vagy olyan országok, mint Ukrajna –és egyes ága-
zatokban Oroszország –közbeszerzési piaca közötti szorosabb kapcsolatok;
28. felkéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, hogy bizonyos esetekben a tagállamok nem min ősítik-e a
kettős felhasználású berendezéseket és technológiákat katonai célúnak, elkerülve ezáltal a közbeszerzésr ől
szóló közösségi jogszabályok alkalmazását;
29. hangsúlyozza az Európai Védelmi Ügynökség és más jelenleg fegyverzeti áruk beszerzésével foglal-
kozó intézmények vezet őszerepét;
30. osztja azt a nézetet, hogy a honvédelmi felszerelések piacára jellemz őtöredezettség megszüntetése
révén az ipar versenyképessége n őa nagyobb termékszériák, a kutatás magasabb fokú megtérülése és a
világpiacon megvalósuló nagyobb versenyképesség révén; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy teljes mértékbenalkalmazni kell a harmadik országokba irányuló fegyverkiviteli önkéntes korlátozásokat, amelyeket az 1998-as, fegyverkivitelr ől szóló magatartási kódex tartalmaz;
31. elengedhetetlennek tartja a piacnyitást el őfeltételeként ahhoz, hogy meger ősödjön a gazdaságilag
teherbíró uniós fegyveripar, kialakuljon a költségtakarékos beszerzés önálló és er ős ipari alapja, biztosított
legyen a szükséges védelmi kapacitás; ugyanakkor úgy ítéli meg, hogy a fegyverzeti ipar elkerülhetetlenkoncentrációjának a Bizottság Versenyügyi F őigazgatóságának alaposabb ellen őrzése és felügyelete alá kell
tartoznia a közösségi versenyjog alkalmazása tekintetében, hogy a tömegtermelés el őnyeit ne veszélyeztessék
az ágazati monopóliumok és a vállalkozások ezzel összefügg őpiaci hatalma;
32. utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagál-
lamok kormányainak.
(1) HL C 127., 2005.5.25., 1. o.2006.11.18. HU C 280 E/467 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2005. november 17., csütörtök