Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA a Kormányzati Beszerzési Megállapodás módosításáról szóló jegyzőkönyv megkötéséről /* COM/2013/0143 final - 2013/0086 (NLE) */





INDOKOLÁS 1. HÁTTÉR A Kormányzati Beszerzési Megállapodás[1] (Agreement on Government Procurement – GPA) jelenleg az egyetlen olyan jogilag kötelező erejű megállapodás a WTO keretén belül, amely a kormányzati beszerzésekre vonatkozik. Jelenlegi változatát 1994-ben, az uruguayi fordulóval párhuzamosan tárgyalták meg, és 1996. január 1-jén lépett hatályba (a továbbiakban: az 1994. évi GPA). Az 1994. évi GPA részes felei: az Egyesült Államok, az Európai Unió a 27 tagállam tekintetében, Hollandia Aruba tekintetében, Hongkong (Kína), Izland, Izrael, Japán, Kanada, Korea, Liechtenstein, Norvégia, Örményország, Svájc, Szingapúr, Tajvan. A megállapodást a Kormányzati Beszerzési Bizottság (a továbbiakban: a bizottság) igazgatja. Az 1994. évi GPA 1994. évi elfogadása óta tárgyalásokra vonatkozó kötelezettségvállalást tartalmaz a megállapodás szövege és hatálya tekintetében (a XXIV. cikk (7) bekezdésének b) pontja). E célból 1999-ben tárgyalások kezdődtek. A tárgyalásoknak három célja volt: i. az 1994. évi GPA továbbfejlesztése és frissítése az informatika és a beszerzési módszerek fejlődése fényében; ii. az 1994. évi GPA hatályának kiterjesztése; és iii. a fennálló megkülönböztető intézkedések megszüntetése. A tárgyalásokat a Bizottság folytatta le. A Tanács a Kereskedelempolitikai Bizottságon keresztül szóban és írásban rendszeresen tájékoztatást kapott a tárgyalások állásáról. Emellett a Genfben tartott egyes tárgyalási ülésszakok előtt koordinációs megbeszélésekre került sor a tagállamokkal. Az INTA Bizottság rendszeresen, írásban tájékoztatta az Európai Parlamentet. A GPS részes felei 2006 decemberében az 1994. évi GPA szövegének felülvizsgálatáról állapodtak meg. A tárgyaló felek megegyezése azonban ideiglenes volt, mivel a hatály (vagyis a piacra jutás; a megállapodás hatályának meghatározása valamennyi félre vonatkozóan az 1994. évi GPA I. függelékében megtörtént) kiterjesztésére vonatkozó tárgyalások kölcsönösen kielégítő eredményéhez kapcsolódott. 2007 februárjában a Tanács következtetéseiben[2] hangsúlyozta a GPA folyamatban lévő felülvizsgálata sikeres és gyors lezárásának fontosságát. Megállapította, hogy a felülvizsgálat eredményeként általánosságban javulnia kell a beszerzési piacokhoz való hozzáférésnek a GPA felei körében, a jelenleg fennálló egyensúlytalanságok megszüntetésével. A GPA részes felei 2012. március 30-án politikai megállapodást értek el és határozatot fogadtak el, amellyel elfogadták a tárgyalási eredmények elemeit (a továbbiakban: a tárgyalások eredményeiről szóló határozat), amelyek a következők: i. a Kormányzati Beszerzési Megállapodás módosításáról szóló jegyzőkönyv (a továbbiakban: a jegyzőkönyv) és ii. a bizottság hét határozata. A tárgyalások eredményeiről szóló határozattal a GPA részes felei elfogadták a jegyzőkönyv szövegét és előterjesztették azt elfogadásra az 1994. évi GPA részes felei számára. A jegyzőkönyv az 1994. évi GPA azon részes felei vonatkozásában, amelyek letétbe helyezték annak elfogadó okiratát, az azt követő 30. napon lép hatályba, hogy az 1994. évi GPA részes feleinek kétharmada letétbe helyezte az elfogadó okiratot. Ezt követően a jegyzőkönyv az 1994. évi GPA azon részes felei vonatkozásában, amelyek letétbe helyezték annak elfogadó okiratát, az azt követő 30. napon lép hatályba, hogy a fél letétbe helyezte az elfogadó okiratot. Azon WTO-tagok számára, amelyek csatlakozni kívánnak az 1994. évi GPA-hoz, előírják, hogy magukra nézve kötelező erejűnek kell tekinteniük a Kormányzati Beszerzési Megállapodás módosításáról szóló jegyzőkönyvet annak hatálybalépésekor. Emellett a tárgyalások eredményeiről szóló határozat a 2. függelékben felsorolja a Kormányzati Beszerzési Bizottság hét határozatát a Kormányzati Beszerzési Bizottság jövőbeli munkaprogramjainak létrehozásáról, valamint a megállapodás XIX. és XXII. cikke szerinti értesítési előírások részletezéséről. Ezek a határozatok a tárgyalási csomag részét képezik, és tükrözik a GPA feleinek azon kötelezettségvállalását, hogy a jegyzőkönyv hatálybalépésekor megkezdik a módosított GPA egyes rendelkezéseinek végrehajtását. Megegyezés jött létre arról, hogy a bizottság a jegyzőkönyv hatálybalépését követő első ülésén határozatot fogad el, amelyben megerősíti az arra vonatkozó politikai kötelezettségvállalást, hogy elfogadja az említett határozatokat, és azok a jegyzőkönyv hatálybalépésének időpontjában hatályba lépnek. A jegyzőkönyv és a határozatok egyaránt a 2012 márciusában elfogadott politikai megállapodás tárgyát képezik, így a GPA-módosítás Unió általi ratifikálásának céljából ugyanahhoz a csomaghoz tartoznak. A bizottság határozatai azonban a jegyzőkönyvre vonatkozótól eltérő belső döntéshozatali eljárás hatálya alá tartoznak, azokra vonatkozóan külön bizottsági javaslatra van szükség. 2. A TÁRGYALÁSOK EREDMÉNYE A jegyzőkönyv módosítja az 1994. évi GPA-nak, valamint függelékeinek a szövegét. A preambulumból, a GPA módosított szövegéből és 4 függelékből áll. Emlékeztetni kell arra, hogy a megállapodás nem alkalmazandó automatikusan a felek valamennyi kormányzati beszerzésére. A megállapodás hatályát az egyes felekre vonatkozóan az I. függelék határozza meg, mely függelékben a szervezeteket és/vagy meghatározott érintett ágazatokat felsoroló mellékletek részletezik az egyes felek ajánlatát. A megállapodás II. függeléke felsorolja azokat a médiumokat, amelyekben a felek közzéteszik alkalmazandó közbeszerzési szabályaikat és eljárásaikat. A III. függelék felsorolja azokat a médiumokat, amelyekben a felek közzéteszik a szándékolt beszerzésről szóló hirdetményeket. A IV. függelék felsorolja azokat a médiumokat, amelyekben a felek közzéteszik az odaítélt szerződésekről és statisztikákról szóló hirdetményeket. 2.1. A felülvizsgált GPA A GPA módosított szövege nagyobb fokú egyértelműséget és átláthatóságot biztosít és garantálja az azonos bánásmódot a beszerzési eljárásokban a GPA részes feleinek ajánlattevői, illetve a részes felek országaiból származó áruk és szolgáltatások számára. E célból az EU-nak sikerült elérnie a felülvizsgált GPA szövegének átszerkesztését, hogy az szerkezetében kövesse a beszerzési eljárás sorrendjét, szövegében pedig igazodjon az uniós közbeszerzési irányelvekhez. Következésképpen a módosított új szöveg lényeges előrelépést jelent az érthetőség és a rendelkezések egyértelműsége szempontjából, és így felhasználóbarátabbá vált. Emellett annak érdekében, hogy lehetővé váljon más GPA-felek beszerzési piacainak eredményes megnyitása, a módosított szöveg teljesen új rendelkezéseket is tartalmaz, amelyek lényegesen javítják az uniós ajánlattevők külföldi részvételi feltételeit. Az új elemek többek között a következők: A GPA részes felei számára előírják, hogy hozzanak létre ingyenes és centralizált elektronikus adatbázist, amely tartalmazza a minisztériumok és egyéb, beszerzést végző központi szervek által közzétett hirdetményeket. Az új kötelezettség nagyrészt az uniós modellen alapul, mivel az Unió ingyenes közös adatbázist (elektronikus közbeszerzési értesítő – Tender Electronic Daily [(TED]) tart fenn, amelyben valamennyi közbeszerzési hirdetmény rendelkezésre áll. Ennek eredményeként a GPA összes részes felének beszerzési piacai elérhetőbbé válnak. A módosított GPA az ajánlattevők kiválasztására vonatkozóan egyértelműbb szabályokat tartalmaz, és így nagyobb versenyt tesz lehetővé: az uniós rendszerhez hasonlóan a kiválasztási eljárás biztosítja, hogy a közbeszerzési eljárásokban csak olyan vállalatok vehessenek részt, amelyek nem követtek el megvesztegetéssel vagy korrupcióval kapcsolatos jogsértést. Emellett lehetővé kell tenni, hogy a beszerzést végző szervek által fenntartott, ajánlattevőket tartalmazó állandó listákra azokon korábban nem nyilvántartott ajánlattevők is felkerülhessenek, és így erősödjön a piacokon a verseny. A GPA módosításával bevezetésre kerül az elektronikus beszerzés: az Unió kezdeményezésére az elektronikus beszerzés alkalmazására vonatkozó különböző rendelkezések kerültek bevezetésre, többek között az elektronikus árverés alkalmazásának lehetősége. Az elektronikus eszközök alkalmazása továbbá növeli az eljárások rugalmasságát, többek között lehetővé teszi az eljárások határidejének lerövidítését. A módosított GPA új előírásokat tartalmaz a megállapodáshoz csatlakozni kívánó fejlődő országok számára. Ez különösen fontos, mivel az 1994. évi GPA részes feleinek száma korlátozott, és többségük fejlett gazdaság. A fejlődő országok csatlakozásának ösztönzése érdekében a módosított szöveg értelmében ezen országok számára egy sor átmeneti intézkedés biztosít előnyöket, többek között magasabb értékhatárokat, valamint a szervezetek és ágazatok fokozatos bekapcsolását, aminek célja a nyitott – a külföldi versenyben részt vevő – gazdaság kialakításának megkönnyítése. A megállapodás másik fontos eleme ahhoz a feltételhez kapcsolódik, amely szerint valamely, a részes fél kötelezettségvállalásába belefoglalt, beszerzést végző szerv kivonható a GPA hatálya alól. A hatály módosítására vonatkozó korábbi nehézkes rendszer egyértelműbb szabályokkal való felváltása az egyik legnehezebb kérdés volt a tárgyalások során, és az új szövegben az egyik legjelentősebb változást jelenti, ami kifejezetten előnyös lesz az EU számára. Az EU elérte, hogy a statisztikai jelentéstételre vonatkozó jelenlegi előírások egyszerűbbek és rugalmasabbak legyenek. Ez magában foglalja többek között a benyújtandó adatok számának csökkenését, becsült adatok benyújtásának lehetőségét, és annak bevezetését, hogy a centralizált adatbázist fenntartó felek (például az EU) mentesülnek a kötelezettség alól. Végül, az EU elérte, hogy a megállapodás kifejezetten előírja egyszerűsített eljárás alkalmazását (XIX. cikk) valamely fél I. függelékhez (hatály) tartozó mellékleteinek helyesbítésére vagy módosítására vonatkozó értesítései esetében. Ez azt jelenti, hogy bármely helyesbítés, valamely beszerzést végző szerv egyik mellékletből a másikba való áthelyezése, a beszerzést végző szerv visszavonása, vagy egyéb módosítás esetén már nincs szükség (a megállapodás XXII. cikkének (11) bekezdése szerinti) formális módosítási eljárásra. A javaslat szerint a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az I. függelék Unióra vonatkozó mellékleteinek helyesbítésére vagy módosítására vonatkozó javaslatot tegyen a Kormányzati Beszerzési Bizottságnak. A tagállamok szervezetei esetében az említett bizottságot a Bizottság értesíti, miután megkapta a megfelelő információt a tagállamtól és a releváns bizottság (Kereskedelempolitikai Bizottság) keretén belül tájékoztatta a tagállamokat. Ez összhangban van a hatályos 1994. évi GPA szerinti jelenlegi gyakorlattal. 2.2. A megállapodás hatálya A tárgyalások eredményeként a GPA hatálya jelentősen kibővült. A WTO becslései szerint így a megállapodás további 80 milliárd eurós piacra terjed ki. Az Unió körülbelül 30 milliárd euró értékben biztosított további piacrajutási lehetőséget az európai vállalkozásoknak. A piacra jutás lehetősége a következők révén bővült: i. Több mint 200 – központi és központi szint alatti – ajánlatkérő szerv hozzáadása. Az 1994. évi GPA-val összehasonlítva, valamennyi olyan fél, amely központi szint alatti kormányzattal rendelkezik, ma már különböző fokú hatályt kínál. ii. A hatályos eltérések megszüntetése vagy alkalmazási körének szűkítése, valamint a nem érzékeny védelmi célú beszerzések listájának további árukkal való bővítése révén a hatály több árura terjed ki. iii. Szinte valamennyi fél különböző mértékben kiterjesztette a hatályt a szolgáltatások esetében. Valamennyi fél ajánlatában szerepel az építési szolgáltatások (beruházások) összes kategóriája. iv. Azon értékhatárok lefelé történő módosítása, amelyek elérése esetén a GPA-elvek alkalmazandók (egyes felek esetében). v. A hatály kiterjed a szerződéses megállapodásokra, például az építési koncessziókra / építési-üzemeltetési-átadási szerződésekre / magánfinanszírozási kezdeményezésekre. vi. Egyes – néhány részes fél által az 1994. évi GPA keretében fenntartott – megkülönböztető rendelkezéseknek, például az ellentételezéseknek és a nemzeti ajánlattevő előnyben részesítésének a megszüntetése. 3. AZ ELJÁRÁS A Bizottság azt javasolja a Tanácsnak, hogy az Európai Unió nevében kösse meg a Kormányzati Beszerzési Megállapodás módosításáról szóló jegyzőkönyvet. Az Európai Parlament felkérést kap arra, hogy adja egyetértését a jegyzőkönyv megkötéséhez. A javaslat nincs hatással az uniós költségvetésre. 2013/0086 (NLE) Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA a Kormányzati Beszerzési Megállapodás módosításáról szóló jegyzőkönyv megkötéséről AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére, összefüggésben 218. cikke (6) bekezdése a) pontjának v. alpontjával és 218. cikkének (7) bekezdésével, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, tekintettel az Európai Parlament egyetértésére, mivel: (1) A Kormányzati Beszerzési Megállapodás XXIV. cikke (7) bekezdésének b) pontjába foglalt kötelezettségvállalás alapján 1999 januárjában megkezdődtek a tárgyalások a WTO Kormányzati Beszerzési Megállapodásának módosításáról. (2) A tárgyalásokat a Bizottság folytatta le az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikke értelmében létrehozott bizottsággal konzultálva. (3) 2011. december 15-én a GPA részes felei miniszteri szinten politikai megállapodást értek el a tárgyalások eredményeire vonatkozóan. A politikai megállapodást a GPA-bizottság 2012. március 30-án a tárgyalások eredményeiről szóló határozat elfogadásával megerősítette. A tárgyalások eredményeiről szóló határozattal, amely tartalmazza a Kormányzati Beszerzési Megállapodás módosításáról szóló jegyzőkönyvet (a továbbiakban: a jegyzőkönyv), a GPA részes felei hitelesítették a jegyzőkönyv szövegét és előterjesztették azt elfogadásra az 1994. évi GPA részes felei számára. (4) A jegyzőkönyv a preambulumból, a Kormányzati Beszerzési Megállapodásból és annak négy függelékéből áll. (5) A GPA XIX. cikke egyszerűsített eljárást ír elő a megállapodás hatálya alá tartozó szervezetek jegyzékének módosítása vagy helyesbítése esetén, mely jegyzékek az egyes felek által a megállapodás I. függelékéhez csatolt mellékletekben találhatók. A Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy a GPA XIX. cikkének megfelelően javaslatot tegyen az I. függelék Unióra vonatkozó mellékleteiben felsorolt, a tagállamok által meghatározott szervezetek jegyzékére vonatkozó helyesbítésre vagy módosításra, miután a tagállamoktól megkapta a megfelelő információt. (6) A jegyzőkönyvet az Unió nevében meg kell kötni, ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT: 1. cikk A Kormányzati Beszerzési Megállapodás módosításáról szóló jegyzőkönyv az Unió nevében megkötésre kerül. A jegyzőkönyv szövegét csatolták ehhez a határozathoz. 2. cikk A Tanács elnöke kijelöli azon személy(eke)t, aki(k) jogosult(ak) az elfogadásra vonatkozó okiratot az Európai Unió nevében, a jegyzőkönyv 3. pontjának megfelelően letétbe helyezni, és ezáltal kifejezésre juttatni, hogy az Unió a jegyzőkönyvet magára nézve jogilag kötelező erejűnek ismeri el. 3. cikk Ez a jegyzőkönyv nem értelmezhető úgy, hogy olyan jogokat biztosítana vagy kötelességeket írna elő, amelyeknek az Unió vagy a tagállamok bíróságai előtt közvetlenül érvényt lehetne szerezni. 4. cikk A hatályra vonatkozó, a megállapodás XIX. cikke szerinti helyesbítésről vagy módosításról szóló értesítés céljából az Európai Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a tagállamoktól kapott megfelelő információ alapján értesítse a Kormányzati Beszerzési Bizottságot az I. függelék Unióra vonatkozó mellékleteinek hatálya alá tartozó szervezetek jegyzékének helyesbítéséről vagy módosításáról. 5. cikk Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba. A határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni. A jegyzőkönyv hatálybalépésének időpontját ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában. Kelt Brüsszelben, -án/-én. a Tanács részéről az elnök [1] Hivatalos Lap C 256., 1996.9.3., 1.o. [2] A Külkapcsolatok Tanácsának 2780. ülése, Brüsszel, 2007. február 12., 6039/07. (18. sz. sajtóközlemény) MELLÉKLET A KORMÁNYZATI BESZERZÉSI MEGÁLLAPODÁS MÓDOSÍTÁSÁRÓL SZÓLÓ JEGYZŐKÖNYV.. 2 A Kormányzati Beszerzési Megállapodás módosításáról szóló jegyzőkönyv melléklete. 3 I. FÜGGELÉK A KORMÁNYZATI BESZERZÉSI MEGÁLLAPODÁS FELEI ÁLTAL A KORMÁNYZATI BESZERZÉSI MEGÁLLAPODÁS TÁRGYALÁSAI SORÁN TETT AJÁNLATOKRÓL SZÓLÓ VÉGLEGES I. FÜGGELÉK.. 35 VÉGLEGES I. FÜGGELÉK AZ ÖRMÉNY KÖZTÁRSASÁG AJÁNLATA. 36 VÉGLEGES I. FÜGGELÉK KANADA AJÁNLATA. 46 AZ EURÓPAI UNIÓ JÖVŐBELI I. FÜGGELÉK SZERINTI KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSAI (VÉGLEGES) 65 VÉGLEGES I. FÜGGELÉK Hongkong, kína AJÁNLATA. 185 VÉGLEGES I. FÜGGELÉK IZLAND AJÁNLATA. 185 VÉGLEGES I. FÜGGELÉK IZRAEL AJÁNLATA. 185 VÉGLEGES I. FÜGGELÉK JAPÁN AJÁNLATA. 185 VÉGLEGES I. FÜGGELÉK A KOREAI köztársaság AJÁNLATA. 185 VÉGLEGES I. FÜGGELÉK A Liechtensteini Hercegség AJÁNLATA. 185 VÉGLEGES I. FÜGGELÉK Aruba tekintetében a Holland KIRÁLYSÁG AJÁNLATA. 185 VÉGLEGES I. FÜGGELÉK NORVÉGIA AJÁNLATA. 185 VÉGLEGES I. FÜGGELÉK SZINGAPÚR AJÁNLATA. 185 VÉGLEGES I. FÜGGELÉK A Tajvan, Penghu, Kinmen és Matsu külön vámterület AJÁNLATA 185 VÉGLEGES I. FÜGGELÉK AZ EGYESÜLT ÁLLAMOK AJÁNLATA. 185 II. függelék.. 185 III. függelék.. 185 IV. függelék.. 185 A KORMÁNYZATI BESZERZÉSI MEGÁLLAPODÁS MÓDOSÍTÁSÁRÓL SZÓLÓ JEGYZŐKÖNYV A Marrakeshben 1994. április 15-én kötött Kormányzati Beszerzési Megállapodás (a továbbiakban: az 1994. évi megállapodás) Felei, Miután az 1994. évi megállapodás XXIV. cikke (7) bekezdésének b) és c) pontja alapján további tárgyalásokat folytattak; a következőkben állapodnak meg: 1. Az 1994. évi megállapodás preambuluma, I‑XXIV. cikke és függelékei hatályukat vesztik, és helyükbe a jelen Jegyzőkönyv mellékletében szereplő rendelkezések lépnek. 2. E Jegyzőkönyv rendelkezései az 1994. évi megállapodás Felei előtt elfogadásra nyitva állnak. 3. A jelen Jegyzőkönyv az 1994. évi megállapodás azon Felei vonatkozásában, amelyek letétbe helyezték annak elfogadó okiratát, az azt követő 30. napon lép hatályba, hogy az 1994. évi megállapodás Feleinek kétharmada letétbe helyezte az elfogadó okiratot. Ezt követően a Jegyzőkönyv az 1994. évi megállapodás azon Felei vonatkozásában, amelyek letétbe helyezték a Jegyzőkönyv elfogadó okiratát, az azt követő 30. napon lép hatályba, hogy a Fél letétbe helyezte az elfogadó okiratot. 4. A Jegyzőkönyvet a WTO főigazgatójánál kell letétbe helyezni, aki haladéktalanul eljuttatja az 1994. évi megállapodás valamennyi részes fele számára a Jegyzőkönyv hiteles másolatát, és értesítést küld az azokra vonatkozó minden elfogadásról. 5. E Jegyzőkönyvet az Egyesült Nemzetek Alapokmányának 102. cikke rendelkezéseivel összhangban iktatásba kell venni. Kelt Genfben a kétezertizenkettedik év március havának harmincadik napján, egyetlen eredeti példányban angol, francia és spanyol nyelven, amely szövegek mindegyike egyaránt hiteles, a függelékekre vonatkozó eltérő rendelkezés hiányában. A Kormányzati Beszerzési Megállapodás módosításáról szóló jegyzőkönyv melléklete Preambulum A jelen Megállapodásban részes felek (a továbbiakban: Felek), Felismerve, hogy a nemzetközi kereskedelem fokozottabb liberalizálása, kiterjesztése, valamint kereteinek javítása érdekében a kormányzati beszerzések hatékony többoldalú keretére van szükség; Felismerve, hogy a kormányzati beszerzésre irányuló intézkedések előkészítése, elfogadása vagy alkalmazása nem irányulhat arra, hogy védelmet biztosítson a belföldi ajánlattevők, áruk vagy szolgáltatások számára, vagy a külföldi ajánlattevők, áruk és szolgáltatások közötti hátrányos megkülönböztetésre; Felismerve, hogy a kormányzati beszerzési rendszerek sérthetetlensége és előrejelezhetősége szerves része a közforrások hatékony és eredményes kezelésének, a Felek gazdaságai teljesítményének, valamint a többoldalú kereskedelmi rendszer működésének; Felismerve, hogy a jelen Megállapodás szerinti eljárási kötelezettségvállalásoknak kellően rugalmasaknak kell lenniük ahhoz, hogy illeszkedjenek az egyes Felek sajátos körülményeihez; Felismerve, hogy figyelembe kell venni a fejlődő országok – különösen a legkevésbé fejlett országok – fejlődési, pénzügyi és kereskedelmi szükségleteit; Felismerve a kormányzati beszerzésre vonatkozó átlátható intézkedések jelentőségét, valamint annak fontosságát, hogy a beszerzések lebonyolítása átlátható módon és pártatlanul, valamint az összeférhetetlenség és a korrupt gyakorlatok elkerülése mellett történjen, összhangban az olyan alkalmazandó nemzetközi okmányokkal, mint az Egyesült Nemzetek Korrupció elleni Egyezménye; Felismerve annak fontosságát, hogy a jelen Megállapodás hatálya alá tartozó beszerzéseknél elektronikus eszközöket használjanak, illetve ösztönözzék azok használatát; Azzal az óhajjal, hogy a Megállapodásban részt nem vevő WTO-tagokat ösztönözzék a Megállapodás elfogadására és az ahhoz történő csatlakozásra; a következőkben állapodnak meg: I. cikk Fogalommeghatározások E Megállapodás alkalmazásában: a) „kereskedelmi áruk vagy szolgáltatások”: olyan áruk vagy szolgáltatások, amelyeket általában kereskedelmi piactereken adnak el vagy kínálnak eladásra nem állami beszerzőknek, és amelyeket nem állami célokra szoktak beszerezni; b) „bizottság”: a XXI. cikk (1) bekezdése által létrehozott Kormányzati Beszerzési Bizottság; c) „építési szolgáltatás”: olyan szolgáltatás, amelynek célja magas- vagy mélyépítési munkák bármely eszközzel történő megvalósítása, az Egyesült Nemzetek Szervezetének ideiglenes központi termékosztályozása (a továbbiakban: CPC) 51. ágazata alapján; d) „ország”: minden olyan külön vámterület is, amely részese a jelen Megállapodásnak. Az olyan külön vámterület esetében, amely részese a jelen Megállapodásnak, amennyiben a jelen Megállapodásban szereplő valamely kifejezésre a „nemzeti” jelző vonatkozik, akkor az ilyen kifejezést eltérő rendelkezés hiányában úgy kell értelmezni, hogy az erre a vámterületre is vonatkozik; e) „nap”: naptári nap; f) „elektronikus árverés”: olyan iteratív folyamat, amelyben az ajánlattevők az új árakra, illetőleg az ajánlatnak a bírálati részszempontokhoz kapcsolódó egyes számszerűsíthető, az ártól különböző elemeire, vagy mindkettőre vonatkozóan kedvezőbb ajánlatot tesznek elektronikus úton, ami az ajánlatok rangsorolását vagy újbóli rangsorolását eredményezi; g) „írásbeli, írásban”: bármely, szavakból vagy számjegyekből álló kifejezési forma, amely olvasható, reprodukálható és később közölhető. Tartalmazhat elektronikus úton továbbított és tárolt adatokat is; h) „korlátozott körű tendereljárás”: olyan beszerzési módszer, amelynek keretében a beszerzést végző szerv a választása szerinti ajánlattevővel vagy ajánlattevőkkel lép kapcsolatba; i) „intézkedés”: az e Megállapodás hatálya alá tartozó beszerzéshez kapcsolódó bármilyen törvény, rendelet, eljárás, igazgatási iránymutatás vagy gyakorlat, vagy a beszerzést végző szerv bármilyen cselekménye; j) „többszöri felhasználásra szánt jegyzék”: azon ajánlattevőket tartalmazó jegyzék, amelyekről a beszerzést végző szerv megállapította, hogy megfelelnek a jegyzékbe való felvétel feltételeinek, és amely jegyzéket a beszerzést végző szerv többször kívánja felhasználni; k) „szándékolt beszerzésről szóló hirdetmény”: a beszerzést végző szerv által közzétett hirdetmény, amelyben felhívják az érdekelt ajánlattevőket részvételi jelentkezés, ajánlat vagy mindkettő benyújtására; l) „ellentételezés”: azok a feltételek vagy kötelezettségvállalások, amelyek ösztönzik a helyi fejlesztéseket vagy javítják valamelyik Fél fizetésimérleg-elszámolásait, mint például a belföldi tartalom alkalmazása, a technológia engedélyezése, beruházások, csereüzletek vagy hasonló intézkedések vagy követelmények; m) „nyílt eljárás”: olyan beszerzési módszer, amelynek keretében valamennyi érdekelt ajánlattevő benyújthatja az ajánlatát; n) „személy”: természetes vagy jogi személy; o) „beszerzést végző szerv”: valamelyik Félnek az e Megállapodás I. függelékének 1., 2. vagy 3. mellékletében szereplő szerve; p) „minősített ajánlattevő”: olyan ajánlattevő, amelyet a beszerzést végző szerv a részvétel feltételeit teljesítő ajánlattevőként ismer el; q) „meghívásos eljárás”: olyan beszerzési módszer, amelynek keretében a beszerzést végző szerv csak minősített ajánlattevőket kér fel ajánlat benyújtására; r) „szolgáltatások”: eltérő rendelkezés hiányában a szolgáltatások magukban foglalják az építési szolgáltatásokat is; s) „szabvány”: olyan okmány, amelyet egy elismert testület fogadott el és hagyott jóvá általános és ismételt használatra; és amely árukra, szolgáltatásokra vagy kapcsolódó folyamatokra és gyártási módszerekre vonatkozó szabályokat, iránymutatásokat vagy jellemző ismertetőjegyeket határoz meg, amelyek teljesítése nem kötelező. Az okmány tartalmazhat valamely árura, szolgáltatásra, folyamatra vagy gyártási módszerre vonatkozó terminológiát, jeleket, csomagolási, jelölési vagy címkézési követelményeket, illetve vonatkozhat kizárólag ezekre; t) „ajánlattevő”: árukat vagy szolgáltatásokat nyújtó vagy nyújtani képes személy vagy személyek csoportja; és u) „műszaki leírás”: olyan ajánlattételi követelmény, mely i. meghatározza a beszerzés tárgyát képező áruk vagy szolgáltatások tekintetében megkövetelt jellemzőket, ideértve a minőségre, a teljesítményre, a biztonságra és a méretekre vonatkozó jellemzőket, vagy az ilyen áruk előállításához vagy az ilyen szolgáltatások nyújtásához szükséges gyártási folyamatokra és módszerekre vonatkozó követelményeket; vagy ii. meghatározza az árura vagy szolgáltatásra alkalmazandó, a terminológiára, a jelekre, a csomagolásra, a jelölésre vagy a címkézésre vonatkozó követelményeket. II. cikk Hatály és alkalmazási kör A Megállapodás alkalmazása 1. E Megállapodás az e Megállapodás hatálya alá tartozó beszerzéseket érintő bármilyen intézkedésre vonatkozik, függetlenül attól, hogy azt kizárólag vagy részben elektronikus úton bonyolítják le. 2. E Megállapodás alkalmazásában az e Megállapodás hatálya alá tartozó beszerzés kormányzati célú beszerzést jelent: a) amelynek tárgya olyan áruk, szolgáltatások vagy ezek bármilyen kombinációjának beszerzése: i. amelyek szerepelnek a Feleknek az e Megállapodás I. függelékéhez csatolt mellékleteiben; ii. amelyek beszerzése nem kereskedelemi értékesítés vagy viszonteladás, vagy kereskedelmi értékesítésre vagy viszonteladásra szánt termékek gyártása vagy szállítása vagy szolgáltatások nyújtása céljából történik; b) bármilyen szerződéses módon, ideértve az adásvételt, lízinget, bérbeadást vagy részletvételt, vételi opció kikötésével vagy anélkül; c) amelynek a (6)–(8) bekezdés szerint becsült értéke a VII. cikk szerinti hirdetmény közzétételének időpontjában egyenlő vagy meghaladja a Félnek az e Megállapodás I. függelékéhez csatolt mellékleteiben meghatározott vonatkozó értékhatárt; d) amelyet a beszerzést végző szerv végez; és e) amelyet a (3) bekezdés vagy valamelyik Félnek az e Megállapodás I. függelékéhez csatolt melléklete más módon nem zár ki az alkalmazási körből. 3. Ha valamelyik Félnek az e Megállapodás I. függelékéhez csatolt mellékletei eltérően nem rendelkeznek, e Megállapodás nem alkalmazandó a következőkre: a) földterület, meglévő épületek vagy egyéb ingatlanok, illetve az ezekhez fűződő jogok megvásárlása vagy bérlete; b) nem szerződéses megállapodások vagy bármilyen formájú támogatás, amelyet valamelyik Fél nyújt, beleértve az együttműködési megállapodásokat, támogatásokat, hiteleket, tőkeinjekciókat, garanciákat és pénzügyi ösztönzőket is; c) pénzintézeti vagy letéti szolgáltatások, szabályozott pénzügyi intézményekre irányuló felszámolási vagy vállalatvezetői szolgáltatások, illetve államadósság értékesítéséhez, visszaváltásához és elosztásához kapcsolódó szolgáltatások beszerzése vagy vásárlása, beleértve a hiteleket és államkötvényeket, kincstárjegyeket és más értékpapírokat is; d) állami hatóságokkal kötött munkaszerződések; e) a következő beszerzések: i. közvetlenül nemzetközi segítségnyújtás céljából lefolytatott beszerzések, beleértve a fejlesztési segélyt is; ii. olyan nemzetközi megállapodás meghatározott eljárása vagy feltétele szerinti beszerzés, amely csapatok állomásoztatására, illetve amely egy projektnek az aláíró Felek általi közös megvalósítására irányul; vagy iii. egy nemzetközi szervezet meghatározott eljárása vagy feltétele, illetve nemzetközi támogatásokból, hitelekből vagy más segítségnyújtásból finanszírozott eljárás vagy feltétel szerinti beszerzések, amennyiben az alkalmazandó eljárás vagy feltétel nem lenne összeegyeztethető e Megállapodással. 4. Minden Fél köteles feltüntetni a következő információkat az e Megállapodás I. függelékéhez csatolt mellékleteiben: a) az 1. mellékletben azon központi kormányzati szervek megnevezése, amelyek beszerzései e Megállapodás hatálya alá esnek; b) a 2. mellékletben azon központi szint alatti kormányzati szervek megnevezése, amelyek beszerzései e Megállapodás hatálya alá esnek; c) a 3. mellékletben az összes egyéb szerv megnevezése, amelyek beszerzései e Megállapodás hatálya alá esnek; d) a 4. mellékletben az e Megállapodás hatálya alá eső áruk; e) az 5. mellékletben az építési szolgáltatások kivételével azok a szolgáltatások, amelyek e Megállapodás hatálya alá esnek; f) a 6. mellékletben az e Megállapodás hatálya alá eső építési szolgáltatások; és g) a 7. mellékletben bármely általános megjegyzés. 5. Amennyiben a beszerzést végző szerv az e Megállapodás hatálya alá tartozó beszerzés meghatározott követelményeknek megfelelő lefolytatása során olyan személyeket vesz igénybe, akik nem szerepelnek a Feleknek az e Megállapodás I. függelékéhez csatolt mellékleteiben, az ilyen követelményekre a IV. cikk mutatis mutandis alkalmazandó. Értékelés 6. A beszerzés becsült értékének annak megállapítása céljából történő meghatározása során, hogy a beszerzés az e Megállapodás hatálya alá tartozó beszerzésnek minősül-e, a beszerzést végző szerv: a) a beszerzést nem oszthatja fel részbeszerzésekre, és nem választhat ki vagy használhat a beszerzés becsült értékének meghatározására egy adott értékelési módszert avégett, hogy a beszerzést teljes mértékben vagy részlegesen kivonja e Megállapodás alkalmazása alól; és b) a beszerzés becsült maximális összesített értékét veszi figyelembe annak teljes tartama alatt, függetlenül attól, hogy azt egy vagy több ajánlattevőnek ítélték oda, figyelemmel a díjazás minden formájára, beleértve: i. a felárakat, díjakat, jutalékokat és kamatokat; ii. amennyiben a beszerzés biztosítja opciók lehetőségét, az ilyen opciók teljes értékét. 7. Amennyiben egy beszerzés egyedi előírásai egynél több szerződés odaítélését, vagy a szerződések több részben történő odaítélését eredményezik (a továbbiakban: megújítható szerződések), a becsült maximális összesített érték számításának a következőkön kell alapulnia: a) az előző 12 hónap vagy a beszerzést végző szerv előző költségvetési éve során odaítélt, azonos típusú árura vagy szolgáltatásra vonatkozó megújítható szerződések értéke, lehetőség szerint az áru vagy szolgáltatás ezt követő 12 hónap folyamán várhatóan bekövetkező mennyiségi vagy értékbeli változásainak figyelembevételével kiigazítva; vagy b) az azonos típusú árura vagy szolgáltatásra vonatkozó, az első szerződés odaítélését követő 12 hónap, vagy a beszerzést végző szerv költségvetési éve folyamán odítélendő megújítható szerződések becsült értéke. 8. Olyan, áruk vagy szolgáltatások bérletére, haszonbérletére, lízingjére vagy részletvételére irányuló beszerzés esetén, amelynél összértéket nem jelölnek meg, az értékelés alapja a következő: a) határozott időre szóló szerződés esetén: i. amennyiben a szerződés tartama legfeljebb 12 hónap, a tartama alatti becsült összesített maximális érték; vagy ii. amennyiben a szerződés tartama meghaladja a 12 hónapot, a becsült összesített maximális érték, beleértve bármilyen becsült maradványértéket; b) határozatlan időre kötött szerződés esetén a becsült havi részlet 48-szorosa; és c) amennyiben nem biztos, hogy a szerződés határozott tartamú, a b) pontot kell alkalmazni. III. cikk Biztonság és általános kivételek 1. E Megállapodás egyetlen rendelkezése sem értelmezendő úgy, hogy az akadályozná a Feleket abban, hogy a fegyver, lőszer vagy hadianyag beszerzésével vagy a nemzetbiztonság, illetve a honvédelem szempontjából nélkülözhetetlen beszerzésekkel kapcsolatos alapvető biztonsági érdekeik védelmében intézkedéseket tegyenek, vagy bizonyos információkat ne hozzanak nyilvánosságra. 2. Figyelemmel arra a követelményre, hogy ilyen intézkedést nem szabad olyan módon alkalmazni, amely azonos körülmények fennállása esetén a Felek közötti önkényes vagy indokolatlan megkülönböztetést vagy a nemzetközi kereskedelem rejtett korlátozását jelentené, e Megállapodás egyetlen rendelkezése sem értelmezendő úgy, hogy az akadályozná a Feleket olyan intézkedés meghozatalában vagy végrehajtásában, amely: a) a közerkölcs, közrend vagy közbiztonság védelméhez szükséges; b) az emberek, állatok vagy növények életének vagy egészségének védelméhez szükséges; c) a szellemi tulajdon oltalmához szükséges; vagy d) fogyatékossággal élők, jótékonysági intézmények vagy börtönmunka termékeire vagy szolgáltatásaira vonatkozik. IV. cikk Általános elvek Megkülönböztetésmentesség 1. Bármely, az e Megállapodás hatálya alá tartozó bármely beszerzésre vonatkozó intézkedés tekintetében mindegyik Fél, beleértve a beszerzést végző szerveit is, bármely másik Fél áruit és szolgáltatásait, valamint bármely másik Fél bármely Fél áruit és szolgáltatásait kínáló ajánlattevőit azonnal és feltétel nélkül köteles legalább olyan kedvezményes elbánásban részesíteni, mint amilyenben a Fél, beleértve a beszerzést végző szerveit is, a következőket részesíti: a) a hazai árukat, szolgáltatásokat és ajánlattevőket; és b) bármely más Fél áruit, szolgáltatásait és ajánlattevőit. 2. Az e Megállapodás hatálya alá tartozó beszerzéssel kapcsolatos valamennyi intézkedés tekintetében valamely Fél, beleértve a beszerzést végző szerveit: a) külföldi érdekeltség vagy tulajdonjog mértéke alapján nem részesíthet kedvezőtlenebb elbánásban egy helyben letelepedett ajánlattevőt egy másik, helyben letelepedett ajánlattevőnél; és b) nem alkalmazhat hátrányos megkülönböztetést helyben letelepedett ajánlattevővel szemben azon az alapon, hogy egy bizonyos beszerzésben az általa ajánlott termékek vagy szolgáltatások bármelyik másik Fél termékei vagy szolgáltatásai. Elektronikus eszközök alkalmazása 3. Amennyiben az e Megállapodás hatálya alá tartozó beszerzés lefolytatása elektronikus úton történik, a beszerzést végző szerv: a) biztosítja, hogy a beszerzést olyan információtechnológiai rendszerekkel és szoftverekkel bonyolítsák le, beleértve az információk hitelesítésével és titkosításával kapcsolatosakat is, amelyek általánosan elérhetők és interoperábilisak más általánosan elérhető információtechnológiai rendszerekkel és szoftverekkel; és b) fenntartja azokat a rendszereket, amelyek biztosítják a részvételi jelentkezések és az ajánlatok sértetlenségét, ideértve a beérkezés idejének meghatározását és a jogosulatlan hozzáférés megakadályozását. A beszerzés lefolytatása 4. A beszerzést végző szerv az e Megállapodás hatálya alá tartozó beszerzést átlátható módon és pártatlanul köteles lefolytatni: a) e Megállapodással összhangban, olyan módszerek alkalmazásával, mint a nyílt eljárás, a meghívásos eljárás és a korlátozott körű tendereljárás; b) elkerülve az összeférhetetlenséget; és c) megakadályozva a korrupt gyakorlatokat. Származási szabályok 5. Az e Megállapodás hatálya alá tartozó beszerzések céljából egyik Fél sem alkalmazhat a másik Féltől behozott árukra vagy nyújtott szolgáltatásokra olyan származási szabályokat, amelyek eltérnek azoktól a származási szabályoktól, amelyeket a Fél ezzel egyidejűleg a rendes kereskedelmi forgalom során alkalmaz az ugyanezen Féltől származó ugyanezen áruk vagy szolgáltatások behozatalára vagy nyújtására. Ellentételezés 6. Az e Megállapodás hatálya alá tartozó beszerzéssel kapcsolatban a Fél, beleértve a beszerzést végző szerveit, nem kérhet, vehet figyelembe, alkalmazhat vagy kényszeríthet ki ellentételezést. Nem a beszerzésre vonatkozó intézkedések 7. Az (1) és a (2) bekezdést nem kell alkalmazni az alábbiakra: a behozatalra vagy azzal összefüggésben kivetett vám vagy bármilyen más díj; az ilyen vámok és díjak kivetésének módozatai; egyéb behozatali szabályok, formai előírások vagy intézkedések, amelyek érintik a szolgáltatások kereskedelmét, az e Megállapodás hatálya alá tartozó beszerzéseket szabályozó intézkedések kivételével. V. cikk Fejlődő országok 1. Az e Megállapodáshoz való csatlakozásról szóló tárgyalások, illetve a Megállapodás végrehajtása és kezelése során a Felek különösen figyelembe veszik a fejlődő országok és a legkevésbé fejlett országok (a továbbiakban kifejezett eltérő rendelkezés hiányában együttesen: fejlődő országok) fejlődési, pénzügyi és kereskedelmi igényeit, illetve körülményeit, felismerve, hogy ezek országról országra jelentősen eltérhetnek. A jelen cikk rendelkezéseinek megfelelően, kérelemre a Felek különleges és eltérő bánásmódot biztosítanak: a) a legkevésbé fejlett országok részére; és b) bármely más fejlődő ország részére, amennyiben és amilyen mértékben e különleges és eltérő bánásmód megfelel az ország fejlődési igényeinek. 2. Amennyiben egy fejlődő ország csatlakozik a jelen Megállapodáshoz, minden Fél haladéktalanul a Fél I. függelékhez csatolt mellékleteiben a Megállapodás bármely másik Fele számára biztosított legkedvezőbb feltételeket biztosítja ezen ország árui, szolgáltatásai és ajánlattevői számára, a Fél és a fejlődő ország között annak érdekében megállapított feltételeknek megfelelően, hogy fenntartsák a jelen Megállapodás szerinti lehetőségek megfelelő egyensúlyát. 3. Fejlődési igényei alapján és a Felek hozzájárulásával a fejlődő ország egy vagy több átmeneti intézkedést fogadhat el vagy tarthat fenn az alábbiak közül, egy átmeneti időszak tartamáig, az I. függelékhez csatolt vonatkozó mellékletekben meghatározott ütemezésnek megfelelően, amelyet oly módon kell alkalmazni, amely nem eredményez hátrányos megkülönböztetést a többi Fél számára: a) árpreferencia-program, feltéve, hogy a program: i. az ajánlatnak csak azon részére vonatkozóan alkalmaz preferenciát, amely a preferenciát alkalmazó fejlődő országból származó árukat vagy szolgáltatásokat tartalmazza, vagy olyan más fejlődő országokból származó árukat vagy szolgáltatásokat tartalmaz, amelyek tekintetében a preferenciát alkalmazó fejlődő országot preferenciális megállapodás alapján nemzeti elbánás alkalmazására irányuló kötelezettség terheli, azzal, hogy amennyiben a másik fejlődő ország e Megállapodás Fele, akkor az ilyen elbánás a bizottság által meghatározott feltételek alá esne; és ii. átlátható, és a preferenciát, valamint a beszerzésben való alkalmazását a szándékolt beszerzésről szóló hirdetményben egyértelműen ismertették; b) ellentételezés, amennyiben ilyet előírnak, vagy figyelembe vesznek, az ellentételezés előírását a szándékolt beszerzésről szóló hirdetményben egyértelműen ismertetni kell; c) egyes szervezetek vagy ágazatok fokozatos hozzáadása; és d) az állandó értékhatárnál magasabb értékhatár. 4. Az e Megállapodáshoz való csatlakozásra irányuló tárgyalások során a Felek megállapodhatnak abban, hogy a IV. cikk (1) bekezdése b) pontjának kivételével a csatlakozó fejlődő ország az e Megállapodás szerinti bármely konkrét kötelezettség alkalmazását elhalasztja addig, amíg az ország végrehajtja e kötelezettséget. A végrehajtási időszak tartama a következő lehet: a) legkevésbé fejlett ország esetében az e Megállapodáshoz való csatlakozást követő öt év; és b) más fejlődő ország esetében csak a konkrét kötelezettség végrehajtásához szükséges időszak, amely nem haladhatja meg a három évet. 5. Az a fejlődő ország, amely a (4) bekezdés szerinti, kötelezettség végrehajtására irányuló időszakban állapodott meg, az I. függelékhez csatolt 7. mellékletében köteles feltüntetni a megállapodás szerinti végrehajtási időszakot, a végrehajtási időszak alá eső konkrét kötelezettséget, és minden olyan ideiglenes kötelezettséget, amelynek teljesítését a végrehajtási időszakban vállalta. 6. Miután e Megállapodás a fejlődő ország vonatkozásában hatályba lépett, a bizottság a fejlődő ország kérelmére: a) meghosszabbíthatja a (3) bekezdés alapján elfogadott vagy fenntartott intézkedésre vonatkozó átmeneti időszakot, vagy a (4) bekezdés alapján megállapított végrehajtási időszakot; vagy b) jóváhagyhatja a (3) bekezdés szerinti új átmeneti intézkedés elfogadását, olyan különleges körülmények esetén, amelyek a csatlakozási folyamat során nem voltak előreláthatók. 7. Az a fejlődő ország, amely a (3) vagy (6) bekezdés szerinti átmeneti intézkedésben, a (4) bekezdés szerinti végrehajtási időszakban vagy bármely (6) bekezdés szerinti meghosszabbításban állapodott meg, az átmeneti időszak vagy végrehajtási időszak során megtesz minden lépést, amely szükséges lehet annak biztosításához, hogy az ország az ilyen időszak végére megfeleljen a jelen Megállapodásnak. A fejlődő ország haladéktalanul értesíti a bizottságot minden lépésről. 8. A Felek megfelelően megvizsgálnak minden, valamely fejlődő ország által előterjesztett, az ország e Megállapodáshoz való csatlakozásával vagy a Megállapodás végrehajtásával összefüggő technikai együttműködésre és kapacitásépítésre irányuló kérelmet. 9. A bizottság e cikk végrehajtása céljából eljárásokat alakíthat ki. Az ilyen eljárások tartalmazhatják a (6) bekezdés szerinti kérelmekkel kapcsolatos döntésekre irányuló szavazásokra vonatkozó rendelkezéseket. 10. A bizottság ötévente felülvizsgálja e cikk alkalmazását és hatékonyságát. VI. cikk Tájékoztatás a beszerzési rendszerről 1. Valamennyi Fél köteles: a) haladéktalanul közzétenni az e Megállapodás hatálya alá tartozó beszerzésekre vonatkozó, a hirdetményekbe vagy az ajánlattételi dokumentációba hivatkozás útján belefoglalt jogszabályokat, rendeleteket, bírósági határozatokat, általánosan alkalmazandó igazgatási döntéseket, jogszabályban vagy rendeletben előírt általános szerződéses rendelkezéseket, valamint az e Megállapodás hatálya alá tartozó beszerzésekre vonatkozó eljárásokat, és ezek bármilyen módosítását, hivatalosan kijelölt, széles körben terjesztett és a nyilvánosság számára mindenkor hozzáférhető, elektronikus vagy nyomtatott médium útján; és b) bármelyik Fél kérésére azokról felvilágosítást nyújtani. 2. Valamennyi Fél köteles: a) a II. függelékben felsorolni az elektronikus vagy nyomtatott médiát, amelyben a Fél közzéteszi az (1) bekezdésben meghatározott információt; b) a III. függelékben felsorolni az elektronikus vagy nyomtatott médiát, amelyben a Fél közzéteszi a VII. cikkben, a IX. cikk (7) bekezdésében és a XVI. cikk (2) bekezdésében előírt hirdetményeket; és c) a IV. függelékben feltüntetni annak a weboldalnak a címét vagy címeit, amelyen a Fél közzéteszi: i. a XVI. cikk (5) bekezdése szerinti beszerzési statisztikáit; vagy ii. a XVI. cikk (6) bekezdése alapján odaítélt szerződésekre vonatkozó hirdetményeit. 3. Minden Fél haladéktalanul értesíti a bizottságot a Fél által a II., III. vagy IV. függelékben felsorolt információ bármilyen változásáról. VII. cikk Hirdetmények Szándékolt beszerzésről szóló hirdetmény 1. Minden egyes, az e Megállapodás hatálya alá tartozó beszerzés esetében, kivéve a XIII. cikkben leírt körülmények esetét, a beszerzést végző szerv hirdetményt tesz közzé a szándékolt beszerzésekről a III. függelékben meghatározott megfelelő nyomtatott vagy elektronikus médián keresztül. A médiának széles körben terjesztettnek kell lennie, a hirdetménynek pedig a nyilvánosság számára mindenkor hozzáférhetőnek kell lennie, legalább a hirdetményben feltüntetett időszak lejártáig. A hirdetményeket: a) az 1. melléklet hatálya alá tartozó beszerzést végző szervek esetében elektronikus úton, díjmentesen és egyetlen ponton át hozzáférhetővé kell tenni, legalább a III. függelékben meghatározott bármilyen minimális időtartamra; és b) a 2. vagy 3. melléklet hatálya alá tartozó beszerzést végző szervek esetében, amennyiben elektronikus úton elérhetők, legalább egy olyan elektronikus átjáró oldalon található hivatkozás formájában elérhetővé kell tenni, amely díjmentesen hozzáférhető. A Feleket, beleértve a 2. vagy 3. melléklet hatálya alá tartozó beszerzést végző szerveket, ösztönzik arra, hogy hirdetményeiket elektronikus úton, díjmentesen és egyetlen ponton át hozzáférhetővé tegyék. 2. E Megállapodás eltérő rendelkezése hiányában a szándékolt beszerzésekről szóló minden egyes hirdetménynek a következőket kell tartalmaznia: a) a beszerzést végző szerv nevét és címét, valamint minden más információt, amely szükséges az intézménnyel való kapcsolatfelvételhez a beszerzéshez kapcsolódó összes lényeges dokumentum megszerzéséhez, valamint a dokumentáció árát és a fizetés módjait, amennyiben a dokumentáció nem térítésmentes; b) a beszerzés leírását, ideértve a beszerzés tárgyát képező áruk vagy szolgáltatások jellegét és mennyiségét, illetve, ha a mennyiség nem ismert, a becsült mennyiséget; c) a megújítható szerződések esetében, amennyiben lehetséges, a szándékolt beszerzésekről szóló következő hirdetmények közzétételének várható ütemezését; d) valamennyi opció leírását; e) az áruk szállítására vagy a szolgáltatások nyújtására meghatározott határidőt vagy a szerződés időtartamát; f) az alkalmazásra kerülő beszerzési eljárást, és annak meghatározását, hogy tartalmaz-e tárgyalást vagy elektronikus árverést; g) adott esetben a részvételi jelentkezés benyújtására vonatkozó címet és határidőt; h) az ajánlatok benyújtására vonatkozó címet és határidőt; i) azon nyelv vagy nyelvek meghatározását, amelyen vagy amelyeken az ajánlatok vagy részvételi jelentkezések benyújthatók, amennyiben azok benyújthatók olyan nyelven, amely nem a hivatalos nyelve annak a Félnek, amelyikhez a beszerzést végző szerv tartozik; j) az ajánlattevőkre vonatkozó részvételi feltételek felsorolását és rövid leírását, ideértve az ajánlattevők által ezzel kapcsolatban benyújtandó meghatározott dokumentumokra és igazolásokra vonatkozó követelményeket, kivéve, ha ezeket a követelményeket az ajánlattételi dokumentáció tartalmazza, amelyet a szándékolt beszerzésről szóló hirdetménnyel egy időben az összes érdekelt ajánlattevő rendelkezésére bocsátanak; k) azokban az esetekben, ahol a beszerzést végző szerv a IX. cikk szerint korlátozott számú minősített ajánlattevőt szándékozik kiválasztani és felhívni ajánlat benyújtására, azoknak a kritériumoknak a meghatározását, amelyek alapján az ajánlattevők kiválasztása történik, és adott esetben azon ajánlattevők számának bármilyen korlátozását, akik ajánlatot nyújthatnak be; és l) annak feltüntetését, hogy a beszerzés e Megállapodás hatálya alá tartozik. Összefoglaló hirdetmény 3. A beszerzést végző szerv a szándékolt beszerzés minden egyes esetére vonatkozóan a WTO egyik hivatalos nyelvén összefoglaló hirdetményt tesz közzé a szándékolt beszerzésről szóló hirdetmény közzétételével egy időben. Az összefoglaló hirdetménynek legalább a következő információkat kell tartalmaznia: a) a beszerzés tárgya; b) az ajánlatok benyújtási határideje, vagy adott esetben a beszerzésben való részvételre irányuló jelentkezés, vagy a többszöri felhasználásra szánt jegyzékbe való felvétel iránti kérelem benyújtásának határideje; és c) az a cím, ahonnan beszerezhető a beszerzéshez kapcsolódó dokumentáció. A tervezett beszerzésről szóló hirdetmény 4. A beszerzést végző szerveket arra ösztönzik, hogy minden költségvetési évben a lehető legkorábban tegyék közzé a jövőbeli beszerzések terveiről szóló hirdetményt (a továbbiakban: tervezett beszerzésről szóló hirdetmény) a III. függelékben felsorolt megfelelő nyomtatott vagy elektronikus médiában. A tervezett beszerzésről szóló hirdetmény tartalmazza a beszerzés tárgyát és a szándékolt beszerzésről szóló hirdetmény közzétételének tervezett időpontját. 5. A 2. vagy 3. melléklet hatálya alá tartozó beszerzést végző szerv a tervezett beszerzésről szóló hirdetményt felhasználhatja szándékolt beszerzésről szóló hirdetményként, feltéve, hogy a tervezett beszerzésről szóló hirdetmény a (2) bekezdésben meghatározottak közül a már a beszerzést végző szerv rendelkezésére álló valamennyi információt tartalmazza, valamint egy nyilatkozatot, amely szerint az érdekelt ajánlattevőknek jelezniük kell a beszerzést végző szerv felé az ajánlattételi szándékukat. VIII. cikk A részvétel feltételei 1. A beszerzést végző szerv arra a szükséges mértékre korlátozza a valamely beszerzésben való részvétel feltételeit, amellyel biztosítható, hogy az ajánlattevő rendelkezik azokkal a jogi, pénzügyi, üzleti és műszaki képességekkel, amelyekkel az adott beszerzés megvalósítható. 2. A részvétel feltételeinek meghatározása során a beszerzést végző szerv: a) a beszerzésben való részvételt nem köti ahhoz a feltételhez, amely szerint az ajánlattevőnek olyan ajánlattevőnek kell lennie, akinek valamely adott Fél beszerzést végző szerve korábban már odaítélt egy vagy több szerződést; és b) követelhet megfelelő előzetes szakmai tapasztalatot, ha az szükséges a beszerzés követelményeinek teljesítéséhez. 3. Annak értékelése során, hogy az ajánlattevő megfelel-e a részvétel feltételeinek, a beszerzést végző szerv: a) értékeli az ajánlattevő pénzügyi kapacitását, valamint üzleti és műszaki alkalmasságát az ajánlattevő által a beszerzést végző szerv szerinti Fél területén és azon kívül végzett üzleti tevékenységei alapján; és b) értékelését azon feltételek alapján végzi, amelyeket előzetesen meghatározott a hirdetményekben vagy az ajánlattételi dokumentációban. 4. Amennyiben fennállnak az azt alátámasztó bizonyítékok, a Fél, beleértve a beszerzést végző szerveit is, a következő indokok alapján zárhat ki egy ajánlattevőt: a) csőd; b) hamis adatok szolgáltatása; c) jelentős vagy fennmaradt hiányosságok korábbi szerződés vagy szerződések szerinti lényeges követelmény vagy kötelezettség teljesítésében; d) súlyos bűncselekményt vagy súlyos szabálysértést megállapító jogerős ítéletek; e) olyan szakmai kötelezettségszegés, cselekmény vagy mulasztás, amely hátrányos hatással van az ajánlattevő kereskedelmi integritására; vagy f) adófizetési kötelezettség nemteljesítése. IX. cikk Az ajánlattevők minősítése Nyilvántartási rendszerek és minősítési eljárások 1. A Fél, beleértve beszerzést végző szerveit is, fenntarthatja az ajánlattevők olyan nyilvántartási rendszerét, amelybe az érdekelt ajánlattevőknek be kell jegyeztetniük magukat, és rendelkezésre kell bocsátaniuk bizonyos információkat. 2. Mindegyik Fél gondoskodik arról, hogy: a) beszerzést végző szervei törekedjenek a minősítési eljárásaik közötti különbségek minimalizálására; és b) amennyiben beszerzést végző szervei nyilvántartási rendszereket tartanak fenn, a beszerzést végző szervek törekedjenek a nyilvántartási rendszereik közötti különbségek minimalizálására. 3. A Fél, beleértve beszerzést végző szerveit is, nem fogadhat el vagy nem alkalmazhat olyan nyilvántartási rendszert vagy minősítési eljárást, amelynek célja vagy hatása az, hogy szükségtelen akadályokat támaszt a másik Fél ajánlattevőinek a beszerzésében való részvétele előtt. Meghívásos eljárás 4. Amennyiben a beszerzést végző szerv meghívásos eljárást kíván lefolytatni, köteles: a) a szándékolt beszerzésekről szóló hirdetménybe belefoglalni legalább a VII. cikk (2) bekezdésének a), b), f), g), j), k) és l) pontjában meghatározott információkat, és felhívni az ajánlattevőket részvételi jelentkezés benyújtására; és b) az ajánlattételi időtartam kezdetéig biztosítani legalább a VII. cikk (2) bekezdésének c), d), e), h) és i) pontjában meghatározott információkat a minősített ajánlattevők számára, akiket a XI. cikk (3) bekezdésének b) pontja szerint értesít. 5. A beszerzést végző szerv lehetővé teszi minden minősített ajánlattevő számára, hogy részt vegyen egy adott beszerzésben, hacsak a beszerzést végző szerv a szándékolt beszerzésről szóló hirdetményben nem korlátozza azoknak az ajánlattevőknek a létszámát, akiknek engedélyezi ajánlat benyújtását és nem állapítja meg a korlátozott létszámú ajánlattevők kiválasztásának szempontjait. 6. Amennyiben az ajánlattételi dokumentáció nyilvánosan nem hozzáférhető a (4) bekezdésben említett hirdetmény közzétételének időpontjától, a beszerzést végző szerv ezeket a dokumentumokat valamennyi, az (5) bekezdéssel összhangban kiválasztott minősített ajánlattevőnek egyszerre bocsátja rendelkezésére. Többszöri felhasználásra szánt jegyzékek 7. A beszerzést végző szerv az ajánlattevők többszöri felhasználásra szánt jegyzékét tarthatja fenn, feltéve, hogy a hirdetményt, amelyben felhívják az érdekelt ajánlattevőket, hogy kérelmezzék a jegyzékbe való felvételüket: a) évente közzéteszik; és b) amennyiben elektronikus úton teszik közzé, azt folyamatosan elérhetővé teszik, a III. függelékben felsorolt megfelelő médiában. 8. A (7) bekezdésben szereplő hirdetmény tartalmazza a következőket: a) azon áruk vagy szolgáltatások, illetve azok kategóriáinak felsorolását, amelyre vonatkozóan a jegyzéket felhasználhatják; b) az ajánlattevők által a jegyzékbe való felvétel érdekében teljesítendő részvételi feltételeket és azokat a módszereket, amelyeket a beszerzést végző szerv annak ellenőrzésére használ fel, hogy az ajánlattevő megfelel-e a feltételeknek; c) a beszerzést végző szerv nevét és címét, valamint az intézménnyel való kapcsolatfelvételhez és a jegyzékkel kapcsolatos valamennyi vonatkozó dokumentum megszerzéséhez szükséges más információkat; d) a jegyzék érvényességi időszakát és megújításának vagy megszüntetésének módjait, illetve ahol az érvényességi időszakot nem írják elő, annak a módszernek a megadását, amellyel értesítést küldenek a jegyzék használatának megszüntetéséről; és e) annak feltüntetését, hogy a jegyzék felhasználható az e Megállapodás hatálya alá tartozó beszerzéseknél. 9. Nem érintve a (7) bekezdést, amennyiben a többszöri felhasználásra szánt jegyzék legfeljebb három évig érvényes, a beszerzést végző szerv elég, ha a (7) bekezdésben említett hirdetményt csak egy alkalommal, a jegyzék érvényességi időtartamának kezdetén teszi közzé, feltéve, hogy a hirdetményben: a) meghatározták az érvényesség időtartamát, valamint azt, hogy további hirdetmények nem kerülnek közzétételre; és b) azt elektronikus úton teszik közzé, és folyamatosan elérhetővé teszik érvényessége időtartama alatt. 10. A beszerzést végző szerv lehetővé teszi az ajánlattevőknek a többszöri felhasználásra szánt jegyzékbe való felvételük bármikori kérelmezését, és ésszerűen rövid időn belül feltünteti a jegyzékben az összes minősített ajánlattevőt. 11. Amennyiben a többszöri felhasználásra szánt jegyzékben nem szereplő ajánlattevő a XI. cikk (2) bekezdésében meghatározott határidőn belül arra irányuló kérelmet terjeszt elő, hogy részt kíván venni a többszöri felhasználásra szánt jegyzéken alapuló beszerzésben, és benyújt minden előírt dokumentumot, a beszerzést végző szerv megvizsgálja a kérelmet. A beszerzést végző szerv nem zárhatja ki az ajánlattevőt a mérlegelésből azon az alapon, hogy a beszerzést végző szerv nem rendelkezett elegendő idővel arra, hogy megvizsgálja a kérelmet, kivéve, ha kivételes esetekben, a beszerzés bonyolultságának eredményeként, a beszerzést végző szerv nem képes elvégezni a kérelem vizsgálatát az ajánlatok benyújtására nyitva álló határidőn belül. A 2. és 3. melléklet hatálya alá tartozó beszerzést végző szervek 12. A 2. és 3. melléklet hatálya alá tartozó beszerzést végző szerv felhasználhatja szándékolt beszerzésről szóló hirdetményként azt a hirdetményt, amely alapján az érdekelt ajánlattevők kérelmezhetik a jegyzékbe való felvételüket, feltéve, hogy: a) a hirdetményt a (7) bekezdéssel összhangban tették közzé és az tartalmazza a (8) bekezdésben előírt információkat, valamint a rendelkezésre álló információkat a VII. cikk (2) bekezdésében előírt információk közül, és egy arról szóló nyilatkozatot, hogy a hirdetmény a szándékolt beszerzésről szóló hirdetménynek minősül, vagy, hogy csak a többszöri felhasználásra szánt jegyzéken szereplő ajánlattevők kapnak további értesítést a többszöri felhasználásra szánt jegyzék hatálya alá tartozó beszerzésekről; és b) a beszerzést végző szerv haladéktalanul rendelkezésre bocsátja az adott beszerzésben való részvételi szándékukat kifejező ajánlattevők számára azokat az információkat, amelyek alapján az ajánlattevők dönthetnek arról, hogy részt kívánnak-e venni a beszerzésben, ideértve a VII. cikk (2) bekezdésében előírt összes információt, amennyiben ez az információ rendelkezésre áll. 13. A 2. vagy 3. melléklet hatálya alá tartozó beszerzést végző szerv lehetővé teheti egy ajánlattevőnek, aki a (10) bekezdéssel összhangban kérte a többszöri felhasználásra szánt jegyzékbe való felvételét, hogy részt vehessen egy adott beszerzésben, amennyiben a beszerzést végző szerv számára elegendő idő áll rendelkezésre annak megvizsgálására, hogy az ajánlattevő teljesíti-e a részvétel feltételeit. Tájékoztatás a beszerzést végző szerv döntéseiről 14. A beszerzést végző szerv haladéktalanul tájékoztatja a beszerzésben való részvételre irányuló jelentkezést vagy a többszöri felhasználásra szánt jegyzékbe való felvétel iránti kérelmet benyújtó ajánlattevőt a beszerzést végző szerv által a jelentkezéssel vagy a kérelemmel kapcsolatban meghozott döntésről. 15. Abban az esetben, ha a beszerzést végző szerv elutasítja az ajánlattevő beszerzésben való részvételre irányuló jelentkezését vagy a többszöri felhasználásra szánt jegyzékbe való felvétel iránti kérelmét, visszavonja az ajánlattevő minősítését, vagy leveszi az ajánlattevőt a többszöri felhasználásra szánt jegyzékből, a beszerzést végző szerv erről haladéktalanul értesíti az ajánlattevőt, és az ajánlattevő kérésére haladéktalanul írásos indoklást küld döntéséről. X. cikk Műszaki leírások és ajánlattételi dokumentáció Műszaki leírások 1. A beszerzést végző szerv nem készíthet, nem fogadhat el vagy nem alkalmazhat műszaki leírásokat, vagy nem írhat elő megfelelőségértékelési eljárásokat azzal a céllal vagy eredménnyel, hogy szükségtelen akadályt állítson a nemzetközi kereskedelem útjába. 2. A beszerzendő árukra és szolgáltatásokra vonatkozó műszaki leírások rögzítésekor a beszerzést végző szerv adott esetben: a) a tervezési és leíró jellemzők helyett a teljesítmény- és funkcionális követelmények tekintetében határozza meg a műszaki leírást; és b) nemzetközi szabványokra alapozza a műszaki leírást, amennyiben ilyenek léteznek, illetve ezek hiányában a nemzeti műszaki szabályzatokra, elismert nemzeti szabványokra vagy építési kódexekre. 3. Amennyiben a műszaki leírások tervezési vagy leíró jellemzőket tartalmaznak, a beszerzést végző szerv adott esetben a „vagy ezzel egyenértékű” szavaknak az ajánlattételi dokumentációban való szerepeltetésével köteles jelezni, hogy figyelembe veszi azokat az egyenértékű árukra vagy szolgáltatásokra irányuló ajánlatokat, amelyek bizonyíthatóan teljesítik a beszerzés követelményeit. 4. A beszerzést végző szerv nem írhat elő olyan műszaki leírásokat, amelyek bizonyos védjegyet vagy kereskedelmi nevet, szabadalmat, szerzői jogot, formatervet, típust, konkrét származást, gyártót vagy szállítót követelnek meg vagy ezekre hivatkoznak, kivéve, ha a beszerzési követelményeknek nincs más kellően pontos vagy érthető leírási módja, és feltéve, hogy ezekben az esetekben a beszerzést végző szerv az ajánlattételi dokumentációban a „vagy ezzel egyenértékű” szavakat szerepelteti. 5. A beszerzést végző szerv nem kér vagy fogad el egy adott beszerzésre vonatkozó műszaki leírások előkészítése vagy elfogadása során felhasználható tanácsot olyan személytől, aki üzletileg érdekelt lehet a beszerzésben, oly módon, amely a verseny akadályozását okozhatja. 6. Az egyértelműség érdekében, a Fél, ideértve beszerzést végző szerveit is, e cikkel összhangban elkészíthet, elfogadhat vagy alkalmazhat olyan műszaki leírásokat, amelyek a természeti erőforrások megőrzésére vagy a környezetvédelem előmozdítására irányulnak. Ajánlattételi dokumentáció 7. A beszerzést végző szervnek az ajánlattevők rendelkezésére kell bocsátania az ajánlattételi dokumentációt, amely tartalmazza az összes olyan információt, ami szükséges az ajánlattevők számára az ajánlatok elkészítéséhez és benyújtásához. Amennyiben a szándékolt beszerzésről szóló hirdetmény nem tartalmazza, az ajánlattételi dokumentációnak a következők teljes körű leírását kell tartalmaznia: a) a beszerzés leírását, ideértve a beszerzés tárgyát képező áruk vagy szolgáltatások jellegét és mennyiségét, illetve, ha a mennyiség nem ismert, a becsült mennyiséget és minden más teljesítendő követelményt, ideértve a műszaki leírást, a megfelelőség igazolását, a terveket, a rajzokat és útmutatókat; b) az ajánlattevőkre vonatkozó részvételi feltételeket, ideértve az ajánlattevők által a részvételi feltételekkel kapcsolatban megküldendő információk és dokumentumok listáját; c) a szerződés odaítélésekor a beszerzést végző szerv által alkalmazandó összes bírálati szempontot, és az ilyen szempontok relatív jelentőségét, kivéve azokat az eseteket, ahol az ár az egyetlen szempont; d) azokban az esetekben, ahol a beszerzést végző szerv elektronikus eszközökkel folytatja le a beszerzést, a hitelesítéssel és titkosítással kapcsolatos valamennyi követelményt vagy az információ elektronikus úton történő benyújtásához kapcsolódó más követelményeket; e) amennyiben a beszerzést végző szerv elektronikus árverést alkalmaz, azoknak a szabályoknak az ismertetését, ideértve az ajánlatnak a bírálati szempontok szerinti tartalmi elemeinek a meghatározását is, amelyek alapján az árverést lefolytatják; f) amennyiben az ajánlatokat nyilvánosan bontják fel, az ajánlatok felbontásának dátumát, időpontját és helyét, valamint adott esetben az ajánlatok felbontásánál jelenlétre jogosultakat; g) minden más feltételt, ideértve a fizetési feltételeket és az ajánlatok benyújtási módjainak bármilyen meghatározását, így a nyomtatott formában vagy elektronikus úton történő benyújtást; h) az áruk szállítására vagy a szolgáltatások nyújtására meghatározott határidőket. 8. A beszerzés tárgyát képező áruk szállítására vagy a szolgáltatások nyújtására meghatározott határidők meghatározása során a beszerzést végző szerv figyelembe vesz olyan tényezőket, mint a beszerzés bonyolultsága, az alvállalkozók bevonásának várható mértéke és az áruk előállításához, kiraktározásához, és az eladás helyéről való elszállításához, illetve a szolgáltatás nyújtásához szükséges valós időtartam. 9. A szándékolt beszerzésről szóló hirdetményben vagy az ajánlattételi dokumentációban megadott bírálati szempontok többek között tartalmazhatnak ár- és egyéb költségtényezőket, minőségi, műszaki értékkel, környezeti jellemzőkkel és teljesítési feltételekkel kapcsolatos szempontokat. 10. A beszerzést végző szerv haladéktalanul: a) rendelkezésre bocsátja az ajánlattételi dokumentációt, annak biztosítása érdekében, hogy az érdekelt ajánlattevők számára elegendő idő álljon rendelkezésre arra, hogy benyújthassák ajánlataikat; b) kérelemre átadja az ajánlattételi dokumentációt bármely érdekelt ajánlattevő részére; és c) válaszol minden releváns információra irányuló, érdekelt vagy részt vevő ajánlattevő által benyújtott ésszerű információkérésre, feltéve, hogy az ilyen információ nem jelent az érintett ajánlattevő számára előnyt más ajánlattevőkhöz képest. Módosítások 11. Amennyiben a beszerzést végző szerv a szerződés odaítélését megelőzően megváltoztatja a szándékolt beszerzésről szóló hirdetményben vagy a részt vevő ajánlattevők rendelkezésére bocsátott ajánlattételi dokumentációban meghatározott szempontokat vagy követelményeket, vagy módosítja, illetve újra kiadja a hirdetményt vagy az ajánlattételi dokumentációt, a beszerzést végző szerv köteles írásban megküldeni az összes ilyen módosítást vagy a módosított vagy újból közzétett hirdetményt vagy az ajánlattételi dokumentációt: a) az információ módosításának, megváltozásának vagy újbóli kiadásának időpontjában a beszerzésben részt vevő összes ajánlattevőnek, amennyiben ismertek az ajánlattevő számára, minden más esetben pedig az eredeti információ rendelkezésre bocsátásával megegyező módon; és b) megfelelő időben, biztosítva az ajánlattevők számára, hogy adott esetben módosíthassák és ismét benyújthassák ajánlataikat. XI. cikk Határidők Általános rendelkezések 1. A beszerzést végző szervnek saját ésszerű igényeivel összhangban elegendő időt kell biztosítania az ajánlattevők számára ahhoz, hogy előkészítsék és benyújtsák részvételi jelentkezéseiket és ajánlataikat, figyelemmel olyan tényezőkre, mint: a) a beszerzés természete és összetettsége; b) alvállalkozók bevonásának várható mértéke; és c) az ajánlatok külföldről, illetve belföldről nem elektronikus eszközök révén történő eljuttatásához szükséges idő az olyan esetekben, amikor nem kerül sor elektronikus eszközök használatára. Ezek a határidők, beleértve a határidők meghosszabbítását is, valamennyi érdekelt vagy részt vevő ajánlattevő esetében azonosak. Határidők 2. A meghívásos eljárást alkalmazó beszerzést végző szerv megállapítja, hogy a részvételi jelentkezések benyújtásának határideje elvileg nem lehet a szándékolt beszerzésről szóló hirdetmény közzétételének napjától számított 25 napnál rövidebb. Amennyiben a beszerzést végző szerv által megfelelően indokolt sürgősség miatt ez a határidő nem lenne betartható, a határidő 10 napnál nem rövidebb időtartamra rövidíthető. 3. A (4), (5), (7) és (8) bekezdésben foglaltak kivételével a beszerzést végző szerv az ajánlattételi határidőt 40 napnál nem rövidebb időtartamban határozza meg: a) nyílt eljárás esetében a szándékolt beszerzésről szóló hirdetmény közzétételének napjától számítva; vagy b) meghívásos eljárás esetében attól a naptól számítva, amikor a szerv értesíti az ajánlattevőket arról, hogy ajánlattételre fogja felhívni őket, attól függetlenül, hogy alkalmaz-e többszöri felhasználásra szánt jegyzéket vagy sem. 4. A beszerzést végző szerv lerövidítheti a (3) bekezdéssel összhangban meghatározott ajánlattételi határidőt 10 napnál nem rövidebb időtartamra, amennyiben: a) a beszerzést végző szerv a VII. cikk (4) bekezdése szerint tervezett beszerzésről szóló hirdetményt tett közzé a szándékolt beszerzésről szóló hirdetmény közzétételének napját legalább 40 nappal és legfeljebb 12 hónappal megelőzően, és a tervezett beszerzésről szóló hirdetmény tartalmazza a következőket: i. a beszerzés leírását; ii. az ajánlatok vagy a részvételi kérelmek benyújtásának várható határidejét; iii. annak jelzését, hogy az érdekelt ajánlattevőknek a beszerzést végző szerv felé jelezniük kell a beszerzésben való részvételi szándékukat; iv. azt a címet, ahonnan beszerezhetők a beszerzéshez kapcsolódó dokumentumok; és v. a rendelkezésre álló információkat a szándékolt beszerzésről szóló hirdetményre vonatkozóan a VII. cikk (2) bekezdésében előírt információk közül; b) a beszerzést végző szerv a megújítható szerződések esetében a szándékolt beszerzésről szóló hirdetményben jelzi, hogy a későbbi hirdetményekben szereplő ajánlattételi határidőket e bekezdés alapján határozza meg; vagy c) a beszerzést végző szerv által megfelelően indokolt sürgősség miatt a (3) bekezdéssel összhangban meghatározott ajánlattételi határidő nem tartható be. 5. A beszerzést végző szerv a következő feltételek fennállása esetén feltételenként öt nappal lerövidítheti a (3) bekezdéssel összhangban meghatározott ajánlattételi határidőt: a) a szándékolt beszerzésről szóló hirdetmény közzététele elektronikus úton történik; b) az összes dokumentációt elektronikus úton rendelkezésre bocsátják a szándékolt beszerzésről szóló hirdetmény közzétételének napjától; és c) a beszerzést végző szerv elektronikus úton fogadja az ajánlatokat. 6. Az (5) bekezdés (4) bekezdéssel összefüggésben történő alkalmazása semmiképpen sem eredményezheti a (3) bekezdéssel összhangban meghatározott ajánlattételi határidőnek a szándékolt beszerzésről szóló hirdetmény közzétételének napjától számított 10 napnál rövidebb időtartamra történő lerövidítését. 7. E cikk egyéb rendelkezéseitől eltérően abban az esetben, amikor a beszerzést végző szerv kereskedelmi árukat vagy szolgáltatásokat, illetve azok bármilyen kombinációját szerzi be, a (3) bekezdéssel összhangban az ajánlattételi határidőt lerövidítheti 13 napnál nem rövidebb időtartamra, feltéve, hogy a beszerzést végző szerv elektronikus úton egyidőben teszi közzé a szándékolt beszerzésről szóló hirdetményt és a teljes ajánlattételi dokumentációt. Ezen kívül, ha a beszerzést végző szerv a kereskedelmi árukra vagy szolgáltatásokra benyújtott ajánlatokat elektronikus úton fogadja, a (3) bekezdéssel összhangban meghatározott határidőt lerövidítheti 10 napnál nem rövidebb időtartamra. 8. Amennyiben a 2. vagy 3. melléklet szerinti beszerzést végző szerv kiválasztotta az összes minősített ajánlattevőt, vagy korlátozott számú ajánlattevőt választott ki, az ajánlattételi határidőt a beszerzést végző szerv és a kiválasztott ajánlattevők közös megegyezésével határozhatják meg. Megegyezés hiányában az időtartam nem lehet 10 napnál rövidebb. XII. cikk Tárgyalás 1. Valamelyik Fél a következő esetekben írhatja elő a beszerzést végző szervei számára, hogy tárgyalásokat folytassanak: a) amennyiben a beszerzést végző szerv a VII. cikk (2) bekezdésének előírásai szerint jelezte a tárgyalások folytatására irányuló szándékát a szándékolt beszerzésről szóló hirdetményben; vagy b) ha az értékelésből az állapítható meg, hogy egyetlen ajánlatot sem lehet nyilvánvalóan legkedvezőbbnek minősíteni a szándékolt beszerzésről szóló hirdetményben vagy az ajánlattételi dokumentációban meghatározott egyedi bírálati szempontok alapján. 2. A beszerzést végző szerv: a) biztosítja, hogy a tárgyalásban részt vevő ajánlattevők elutasítására a szándékolt beszerzésről szóló hirdetményben vagy az ajánlattételi dokumentációban megadott bírálati szempontoknak megfelelően kerüljön sor; és b) a tárgyalások lezárásakor minden versenyben maradó részt vevő ajánlattevőnek biztosít egy közös határidőt új vagy módosított ajánlat benyújtására. XIII. cikk Korlátozott körű tendereljárás 1. Amennyiben e rendelkezést nem az ajánlattevők közötti verseny elkerülésére, hazai ajánlattevőinek védelmére vagy oly módon használja, amely hátrányos megkülönböztetést jelent bármely másik Fél ajánlattevőivel szemben, a beszerzést végző szerv korlátozott körű tendereljárást alkalmazhat, és kizárólag az alábbi körülmények esetén úgy dönthet, hogy nem alkalmazza a VII–IX. cikket, a X. cikk (7)–(11) bekezdését, a XI., XII., XIV. és XV. cikket: a) ha: i. nem nyújtottak be ajánlatot, vagy egy ajánlattevő sem nyújtott be részvételi jelentkezést; ii. a benyújtott ajánlatok egyike sem felel meg az ajánlattételi dokumentációban meghatározott alapvető követelményeknek; iii. egyik ajánlattevő sem felelt meg a részvétel feltételeinek; vagy iv. a benyújtott ajánlatok összejátszáson alapultak, feltéve, hogy az ajánlattételi dokumentáció követelményeit nem változtatták meg lényegesen; b) ha az árukat vagy szolgáltatásokat csak egy bizonyos ajánlattevő szállíthatja vagy nyújthatja, és nem létezik ésszerű alternatíva vagy nem léteznek helyettesítő áruk vagy szolgáltatások, az alábbi okok miatt; i. a megrendelés műalkotásra szól; ii. szabadalmak, szerzői jogok vagy más kizárólagos jogok védelme; vagy iii. a verseny műszaki okokra visszavezethető hiánya; c) az árut szállító vagy a szolgáltatást nyújtó eredeti nyertes ajánlattevő általi olyan kiegészítő szállítások esetén, amelyek nem képezték az eredeti beszerzés részét, ahol az ilyen pótlólagos áruk vagy szolgáltatások szállítójának megváltoztatása: i. nem történhet meg gazdasági vagy olyan műszaki okokból, mint a meglévő berendezésekkel, szoftverekkel, szolgáltatásokkal vagy az eredeti beszerzés folyamán beszerzett felszerelésekkel való felcserélhetőség vagy kölcsönös átjárhatóság követelményei; és ii. jelentős kényelmetlenséget vagy jelentős mértékű párhuzamos költségeket okozna a beszerzést végző szerv számára; d) amennyiben feltétlenül szükséges, ha a beszerzést végző szerv által előre nem látható események által előidézett rendkívüli sürgősségi okokból az árukat vagy szolgáltatásokat nyílt vagy meghívásos eljárással nem lehet időben beszerezni; e) árupiacon vásárolt áruk esetében; f) ha egy beszerzést végző szerv olyan prototípusokat vagy első árut, illetve szolgáltatást vásárol, amelyet egyedi kutatási, kísérleti, tanulmányi vagy eredeti fejlesztési szerződés keretében és céljából, a szerv kérésére fejlesztettek ki. Az első áru, illetve szolgáltatás eredeti kifejlesztése magában foglalhat korlátozott mértékű gyártást vagy szolgáltatásnyújtást annak érdekében, hogy felölelje a helyszínen végzett vizsgálat eredményeit, és kimutatható legyen, hogy az áru vagy szolgáltatás alkalmas az elfogadható minőségben történő mennyiségi gyártásra vagy szolgáltatásnyújtásra, nem terjed ki azonban az olyan mennyiségben történő gyártásra vagy szolgáltatásnyújtásra, amely azok kereskedelmi életképességét vagy a kutatási és fejlesztési költségek megtérülését biztosítja; g) rendkívül előnyös feltételekkel lebonyolított vásárlások esetében, amely feltételek csak nagyon rövid ideig állnak fenn szokatlan értékesítések esetén, mint például a felszámolás, vagyonfelügyelő általi vagy csőd miatti értékesítések, tehát nem a rendszeres szállítóktól történő szokásos vásárlások esetében; és h) amennyiben a szerződést a tervpályázat nyertesének ítélik oda, feltéve, hogy: i. a pályázatot olyan módon szervezték meg, amely összhangban áll e Megállapodás alapelveivel, különösen a szándékolt beszerzésről szóló hirdetmény közzétételét illetően; és ii. a pályázatokat független bírálóbizottság bírálja el a nyertes részére tervezési szerződés odaítélése céljából. 2. A beszerzést végző szerv írásbeli jelentést készít minden, az (1) bekezdés alapján odaítélt szerződésről. A jelentés tartalmazza a beszerzést végző szerv nevét, a beszerzett áruk vagy szolgáltatások értékét és fajtáját, valamint egy, az (1) bekezdésben szereplő, a korlátozott körű tendereljárás alkalmazását indokoló körülményeket és feltételeket bemutató nyilatkozatot. XIV. cikk Elektronikus árverés Amennyiben a beszerzést végző szerv elektronikus árverés útján szándékozik az e Megállapodás hatálya alá tartozó beszerzést lefolytatni, a beszerzést végző szervnek az elektronikus árverés megkezdése előtt minden egyes résztvevő rendelkezésére kell bocsátania a következőket: a) az automatikus értékelési módszert, beleértve a matematikai képletet, mely az ajánlattételi dokumentációban meghatározott bírálati szempontokra épül és az árverés során az ajánlatok automatikus rangsorolására vagy újbóli rangsorolására használják fel; b) az ajánlat elemei bármilyen első értékelésének eredményeit, amennyiben a szerződést a legelőnyösebb ajánlat alapján ítélik oda; és c) az árverés lefolytatatásához kapcsolódó bármilyen más vonatkozó információt. XV. cikk Az ajánlatok kezelése és a szerződések odaítélése Az ajánlatok kezelése 1. A beszerzést végző szerv valamennyi ajánlatot olyan eljárások keretében fogadja, bontja fel és kezeli, amelyek biztosítják a beszerzési eljárás tisztességességét és pártatlanságát, valamint az ajánlatok bizalmasságát. 2. A beszerzést végző szerv nem büntetheti azokat az ajánlattevőket, akiknek ajánlatai a benyújtási határidő után érkeznek be, amennyiben a késedelem kizárólag a beszerzést végző szerv mulasztásából ered. 3. Ha a beszerzést végző szerv az ajánlatok felbontása és a szerződés odaítélése között valamely ajánlattevőnek lehetőséget nyújt nem szándékolt formai hibák javítására, a beszerzést végző szervnek ugyanezt a lehetőséget kell biztosítania az összes ajánlattevőnek. A szerződések odaítélése 4. Ahhoz, hogy az odaítélésről dönthessenek, az ajánlatot írásban kell benyújtani, és a felbontás időpontjában meg kell felelnie a hirdetményekben és az ajánlattételi dokumentációban meghatározott alapvető követelményeknek, és a részvételi feltételeknek eleget tevő ajánlattevőtől kell származnia. 5. Hacsak a beszerzést végző szerv meg nem állapítja, hogy a szerződés odaítélése nem szolgálja a közérdeket, a beszerzést végző szerv a szerződést annak az ajánlattevőnek ítéli oda, amelyről megállapította, hogy képes a szerződés feltételeinek teljesítésére, és amely kizárólag a hirdetményekben és az ajánlattételi dokumentációban meghatározott bírálati szempontok alapján: a) a legelőnyösebb ajánlatot nyújtotta be; illetve b) ahol az ár volt az egyetlen szempont, a legalacsonyabb árat tartalmazó ajánlatot nyújtotta be. 6. Ha a beszerzést végző szervhez a többi benyújtott ajánlathoz képest kirívóan alacsony árat tartalmazó ajánlat érkezik, kérheti az ajánlattevőtől annak bizonyítását, hogy az megfelel a részvétel feltételeinek és képes a szerződés feltételeinek teljesítésére. 7. A beszerzést végző szerv nem élhet opciókkal, nem állhat el a beszerzéstől vagy nem módosíthat odaítélt szerződéseket olyan módon, amely az e Megállapodás szerinti kötelezettségek megkerülését szolgálja. XVI. cikk A beszerzési információk átláthatósága Az ajánlattevőknek nyújtott információk 1. A beszerzést végző szerv haladéktalanul tájékoztatja a részt vevő ajánlattevőket a szerződés odaítéléséről szóló döntéséről, és ezt a tájékoztatást az ajánlattevő kérésére írásban is megadja. A XVII. cikk (2) és (3) bekezdésére figyelemmel a beszerzést végző szerv kérésre indokolást küld az elutasított ajánlattevőnek, amelyben ismerteti az ajánlat elutasításának okait és a nyertes ajánlattevő ajánlatának relatív előnyeit. Az odaítéléssel kapcsolatos információk közzététele 2. Az e Megállapodásban szabályozott egyes szerződések odaítélésétől számított legkésőbb 72 nappal a beszerzést végző szerv hirdetményt tesz közzé a III. függelékben felsorolt megfelelő nyomtatott vagy elektronikus médiában. Ha a beszerzést végző szerv a hirdetményt elektronikus médiában teszi közzé, az információknak ésszerű időn keresztül mindenkor hozzáférhetőknek kell lenniük. A hirdetménynek legalább a következő információkat kell tartalmaznia: a) a beszerzett áruk vagy szolgáltatások leírása; b) a beszerzést végző szerv neve és címe; c) a nyertes ajánlattevő neve és címe; d) a nyertes ajánlat értéke, illetve a szerződés odaítélésénél figyelembe vett legmagasabb és legalacsonyabb értékű ajánlat; e) az odaítélés dátuma; és f) az alkalmazott beszerzési módszer típusa, valamint amennyiben a XIII. cikkel összhangban korlátozott körű tendereljárást alkalmaztak, az ilyen eljárás alkalmazását indokoló körülmények leírása. A dokumentáció és a jelentések megőrzése, és az elektronikus nyomon követhetőség 3. Minden beszerzést végző szerv a szerződés odaítélését követően legalább három évig megőrzi a következőket: a) az e Megállapodás hatálya alá tartozó beszerzésekkel kapcsolatos beszerzési eljárásokra és szerződések odaítélésére vonatkozó dokumentációt és jelentéseket, beleértve a XIII. cikk szerinti jelentéseket; és b) azokat az adatokat, amelyek biztosítják e Megállapodás hatálya alá tartozó beszerzések lefolytatásának elektronikus módon történ nyomon követhetőségét. Statisztikai adatok gyűjtése és jelentése 4. Minden Fél gyűjti az e Megállapodás hatálya alá tartozó beszerzésekkel kapcsolatos statisztikai adatokat, és jelenti azokat a bizottságnak. Minden jelentésnek egy évet kell lefednie, azt a jelentési időszak végétől számított két éven belül kell benyújtani, és tartalmaznia kell a következőket: a) az 1. melléklet hatálya alá tartozó beszerzést végző szervek esetében: i. az e Megállapodás hatálya alá tartozó, odaítélt szerződések száma és összértéke, valamennyi beszerzést végző szerv esetében; ii. az egyes beszerzést végző szervek által odaítélt, e Megállapodás hatálya alá tartozó szerződések száma és összértéke, egy elismert egységes nemzetközi osztályozási rendszernek megfelelő áru- és szolgáltatáskategóriákra lebontva; és iii. az egyes beszerzést végző szervek által korlátozott körű tendereljárás keretében odaítélt, e Megállapodás hatálya alá tartozó szerződések száma és összértéke; b) a 2. és 3. melléklet hatálya alá tartozó beszerzést végző szervek esetében az ezen beszerzést végző szervek által odaítélt, e Megállapodás hatálya alá tartozó szerződések száma és összértéke, mellékletek szerinti bontásban; c) amennyiben az adatok szolgáltatása nem lehetséges, az a) és b) pontban előírt adatokra vonatkozó becslések, a becslés kialakítása során alkalmazott módszerek bemutatásával. 5. Amennyiben a Fél statisztikai adatait hivatalos weboldalon teszi közzé, oly módon, amely összhangban áll a (4) bekezdés előírásaival, a Fél a (4) bekezdés szerinti adatok benyújtása helyett értesítheti a bizottságot a weboldal címéről, a statisztikai adatok eléréséhez és felhasználásához szükséges felvilágosítások megadásával. 6. Amennyiben a Fél a (2) bekezdés alapján az odaítélt szerződésekről szóló hirdetmények elektronikus formában történő közzétételét írja elő, és a hirdetmények a nyilvánosság számára egységes adatbázison keresztül olyan formában érhetők el, amely lehetővé teszi az e Megállapodás hatálya alá tartozó szerződések elemzését, a Fél a (4) bekezdés szerinti adatok benyújtása helyett értesítheti a bizottságot a weboldal címéről, az ilyen adatok eléréséhez és felhasználásához szükséges felvilágosítások megadásával. XVII. cikk Információszolgáltatás Információszolgáltatás a Felek számára 1. Valamely másik Fél kérésére a Fél haladéktalanul rendelkezésre bocsátja az annak megállapításához szükséges összes információt, hogy a beszerzést tisztességesen, pártatlanul és e Megállapodással összhangban folytatták-e le, ideértve a nyertes ajánlat jellemzőiről és relatív előnyeiről szóló információkat is. Azokban az esetekben, ahol az ilyen információ rendelkezésre bocsátása sértené a jövőbeni ajánlatok közötti versenyt, az a Fél, akihez az információ beérkezik, nem adja azt tovább egyik ajánlattevőnek sem, kivéve, ha az információt nyújtó Féllel folytatott konzultációt követően az információt nyújtó Fél ehhez hozzájárul. Az információk felfedésének tilalma 2. E Megállapodás bármely más rendelkezése ellenére a Felek, ideértve a beszerzést végző szerveiket, nem bocsátanak az ajánlattevők rendelkezésére olyan egyedi információkat, amelyek sérthetik az ajánlattevők közötti tisztességes versenyt. 3. E Megállapodás egyetlen rendelkezése sem értelmezendő úgy, hogy az kötelezné a Feleket, ideértve azok beszerzést végző szerveit, hatóságait és felülvizsgálati testületeit, bizalmas információk nyilvánosságra hozatalára, amennyiben ez: a) akadályozná a bűnüldözést; b) sértheti az ajánlattevők közötti tisztességes versenyt; c) sértené egyes személyek jogos üzleti érdekeit, ideértve a szellemi tulajdon védelmét; vagy d) más módon ellentétes lenne a közérdekkel. XVIII. cikk Hazai jogorvoslati eljárások 1. Mindegyik Félnek biztosítania kell a gyors, hatékony, átlátható és megkülönböztetéstől mentes igazgatási vagy bírósági felülvizsgálati eljárásokat, amelyeken keresztül az ajánlattevő: a) az e Megállapodásban foglaltak megsértésével kapcsolatban; vagy b) ha az ajánlattevőnek nem áll jogában valamely Fél hazai joga alapján, hogy közvetlenül kifogást emeljen az e Megállapodásban foglaltak megsértésével kapcsolatban, az egyik Fél által az e Megállapodás végrehajtására hozott intézkedéseknek való megfelelés elmulasztásával kapcsolatban, kifogást emelhet olyan, az e Megállapodás hatálya alá tartozó beszerzéssel összefüggésben, amelyben az ajánlattevő érdekelt, vagy érdekelt volt. Az eljárási szabályokat valamennyi kifogásra vonatkozóan írásba kell foglalni és általánosan hozzáférhetővé kell tenni. 2. Abban az esetben, amikor egy ajánlattevő olyan, az e Megállapodás hatálya alá tartozó beszerzéssel összefüggésben, amelyben érdekelt, vagy érdekelt volt, tesz panaszt az (1) bekezdésben hivatkozott jogsértéssel vagy mulasztással kapcsolatban, annak a Félnek, amelyhez a beszerzést lefolytató beszerzést végző szerv tartozik, ösztönöznie kell a beszerzést végző szervét és az ajánlattevőt, hogy konzultáció keretében keressenek megoldást a panaszra. A beszerzést végző szervnek az ilyen panaszokat pártatlanul és időben kell megvizsgálnia olyan módon, hogy az ne érintse az ajánlattevő részvételét a jelenleg zajló vagy a jövőbeni beszerzésekben, vagy az ahhoz való jogát, hogy jogorvoslattal éljen igazgatási vagy bírósági felülvizsgálati eljárás keretében. 3. Minden ajánlattevő számára elegendő időt kell biztosítani a kifogás elkészítésére és benyújtására, amely semmiképp sem lehet 10 napnál rövidebb attól a naptól számítva, amelyen a kifogás alapja ismertté vált, vagy ésszerűen ismertté kellett volna válnia az ajánlattevő előtt. 4. Mindegyik Fél létrehoz vagy kijelöl legalább egy pártatlan közigazgatási vagy bírói hatóságot, amely független a beszerzést végző szerveitől, hogy átvegye és megvizsgálja az ajánlattevőnek az e Megállapodás hatálya alá tartozó beszerzés összefüggésében felmerült kifogásait. 5. Abban az esetben, ha először a (4) bekezdésben említett hatóságtól különböző testület vizsgálja meg a kifogást, a Félnek biztosítania kell, hogy az ajánlattevő fellebbezéssel fordulhasson az eredeti határozat ellen egy pártatlan közigazgatási vagy bírói hatósághoz, mely független attól a beszerzést végző szervtől, amelynek beszerzése a kifogás tárgyát képezi. 6. Mindegyik Fél biztosítja, hogy a nem bírósági felülvizsgálati testület határozata vagy bírósági felülvizsgálat alá tartozik, vagy a testület olyan eljárásokkal rendelkezik, melyek biztosítják a következőket: a) a beszerzést végző szerv írásban válaszol a kifogásra, és a felülvizsgálati testület rendelkezésére bocsátja az összes vonatkozó dokumentumot; b) az eljárás résztvevőit (a továbbiakban: a résztvevők) megilleti az a jog, hogy a felülvizsgálati testület kifogással kapcsolatos határozathozatala előtt meghallgassák őket; c) a résztvevőket megilleti a jog, hogy képviseltethessék magukat és segítséget vehessenek igénybe; d) a résztvevők számára biztosítani kell, hogy részt vehessenek az egész eljárásban; e) a résztvevőknek jogában áll kérni, hogy az eljárások nyilvánosak legyenek és tanúkat hallgathassanak meg; és f) a felülvizsgálati testület az ajánlattevők kifogásaival kapcsolatos határozatait vagy ajánlásait időben, írásban hozza meg, és minden egyes határozatot vagy ajánlást indokolással lát el. 7. Mindegyik Félnek a következőket biztosító eljárásokat kell elfogadnia vagy fenntartania: a) gyors ideiglenes intézkedések, amelyek biztosítják az ajánlattevő számára a beszerzésben való részvétel lehetőségét. Az ilyen ideiglenes intézkedések a beszerzési eljárás felfüggesztését eredményezhetik. Az eljárások lehetővé tehetik az érintett érdekek – többek között a közérdek – szempontjából túlnyomóan hátrányos következmények figyelembevételét annak eldöntésekor, hogy szükséges-e az említett intézkedések alkalmazása. Az intézkedés mellőzésének méltányos indokát írásban kell ismertetni; és b) ha a felülvizsgálati testület megállapítja az (1) bekezdésben hivatkozott jogsértést vagy mulasztást, kiigazító intézkedést vagy kártalanítást határoz meg, amely kiterjedhet vagy az ajánlat elkészítésének költségeire, vagy a kifogással kapcsolatos költségekre, vagy mindkettőre. XIX. cikk Az alkalmazási kör módosítása és helyesbítése Értesítés a javasolt módosításról 1. A Fél értesíti a bizottságot minden javasolt helyesbítésről, valamely beszerzést végző szerv egyik mellékletből a másikba való áthelyezéséről, a beszerzést végző szerv visszavonásáról, valamint az I. függelékhez csatolt mellékletei egyéb módosításáról (ezek bármelyike a továbbiakban: módosítás). A módosítást tervező Fél (a továbbiakban: módosító Fél) az értesítésben szerepelteti a következőket: a) a beszerzést végző szerv I. függelékhez csatolt mellékleteiből való tervezett visszavonása jogainak gyakorlásával összefüggésben azon az alapon, hogy a beszerzést végző szerv feletti kormányzati ellenőrzés vagy befolyás ténylegesen megszűnt, a megszűnés bizonyítéka; vagy b) minden más javasolt módosítás esetében az e Megállapodásban kölcsönös megállapodás tárgyát képező alkalmazási kör megváltozásának várható következményeivel kapcsolatos információk. Kifogás az értesítéssel szemben 2. Bármely Fél, amelynek e Megállapodás szerinti jogait az (1) bekezdés szerinti értesítés tárgyát képező javasolt módosítás érintheti, értesítheti a bizottságot a javasolt módosítással szemben támasztott bármely kifogásáról. Az ilyen kifogásokat az értesítés Felek közötti köröztetésétől számított 45 napon belül kell megtenni, és annak tartalmaznia kell a kifogás indokait. Konzultációk 3. A módosító Fél és minden kifogást támasztó Fél (a továbbiakban: kifogást tevő Fél) mindent megtesz annak érdekében, hogy a kifogást konzultációk útján rendezze. Az ilyen konzultációk során a módosító Fél és a kifogást tevő Fél a következők szerint mérlegeli a javasolt módosítást: a) az (1) bekezdés a) pontja szerinti értesítés esetében, a (8) bekezdés b) pontja alapján elfogadott bármilyen tájékoztató szemponttal összhangban, feltüntetve a beszerzést végző szervnek az e Megállapodás hatálya alá tartozó beszerzése felett fennálló kormányzati ellenőrzés vagy befolyás tényleges megszűnését; és b) az (1) bekezdés b) pontja szerinti értesítés esetében, a (8) bekezdés c) pontja alapján elfogadott, a módosításokért felajánlott kompenzációs kiigazítások szintjére vonatkozó bármilyen szemponttal összhangban, figyelemmel a jogok és kötelezettségek egyensúlyának fenntartására és az e Megállapodásban szereplő, kölcsönös megállapodás tárgyát képező alkalmazási körre. Felülvizsgált módosítás 4. Amennyiben a módosító Fél és bármelyik kifogást tevő Fél a kifogást konzultációk útján rendezi, és a módosító Fél e konzultációk eredményeként felülvizsgálja javasolt módosítását, a módosító Fél az (1) bekezdéssel összhangban értesíti a bizottságot, és minden ilyen felülvizsgált módosítás csak az e cikkben foglalt előírások teljesítését követően lép hatályba. A módosítások végrehajtása 5. A javasolt módosítás csak a következő feltételek mellett léphet hatályba: a) a javasolt módosításról szóló értesítés (1) bekezdés szerinti köröztetésének időpontjától számított 45 napon belül egyik Fél sem terjeszt a bizottság elé írásbeli kifogást a javasolt módosítással szemben; b) valamennyi kifogást tevő Fél arról értesítette a bizottságot, hogy visszavonta a javasolt módosítással szemben tett kifogásait; vagy c) a javasolt módosításról szóló értesítés (1) bekezdés szerinti köröztetésének időpontjától számítva 150 nap telt el, és a módosító Fél írásban arról tájékoztatta a bizottságot, hogy szándékában áll végrehajtani a módosítást. A lényegileg egyenértékű alkalmazási kör visszavonása 6. Amennyiben egy módosítás az (5) bekezdés c) pontja alapján hatályba lép, bármelyik kifogást tevő Fél visszavonhatja a lényegileg egyenértékű alkalmazási kört. Függetlenül a IV. cikk (1) bekezdésének b) pontjától, az e bekezdés szerinti visszavonás csak a módosító Fél tekintetében hajtható végre. Bármely kifogást tevő Fél írásban tájékoztatja a bizottságot az ilyen visszavonásról, legalább 30 nappal a visszavonás hatálybalépését megelőzően. Az e bekezdés szerinti visszavonásnak összhangban kell állnia a (8) bekezdés c) pontja alapján a bizottság által elfogadott kompenzációs kiigazítások szintjére vonatkozó bármilyen szemponttal. A kifogások rendezését megkönnyítő választottbírósági eljárások 7. Amennyiben a bizottság a (8) bekezdés alapján választottbírósági eljárásokat fogadott el annak érdekében, hogy megkönnyítse a kifogások rendezését, a módosító Fél, illetve bármelyik kifogást tevő Fél a javasolt módosításról szóló értesítés köröztetésének időpontjától számított 120 napon belül kérheti a választottbírósági eljárások alkalmazását. a) Amennyiben a határidőn belül egyik Fél sem kérte a választottbírósági eljárások alkalmazását: i. függetlenül az (5) bekezdés c) pontjától, a javasolt módosítás hatályba lép, ha a javasolt módosításról szóló értesítés (1) bekezdés szerinti köröztetésének időpontjától számítva 130 nap eltelt, és a módosító Fél írásban arról tájékoztatta a bizottságot, hogy szándékában áll végrehajtani a módosítást; és ii. a kifogást tevő Fél nem vonhatja vissza a (6) bekezdés alapján az alkalmazási kört. b) Amennyiben a módosító Fél vagy a kifogást tevő Fél a választottbírósági eljárások alkalmazását kérte: i. függetlenül az (5) bekezdés c) pontjától, a javasolt módosítás a választottbírósági eljárás lefolytatását megelőzően nem lép hatályba; ii. annak a kifogást tevő Félnek, amely kompenzációhoz való jogot kíván érvényesíteni, vagy a (6) bekezdés alapján vissza kívánja vonni a lényegileg egyenértékű alkalmazási kört, részt kell vennie a választottbírósági eljárásokban; iii. a módosító Félnek eleget kell tennie a választottbírósági eljárás eredményeinek, amikor az (5) bekezdés c) pontja alapján bármilyen módosítást hatályba léptet; és iv. amennyiben a módosító Fél nem tesz eleget a választottbírósági eljárás eredményeinek az (5) bekezdés c) pontja alapján a módosítás hatályba léptetése során, bármely kifogást tevő Fél visszavonhatja a (6) bekezdés alapján a lényegileg egyenértékű alkalmazási kört, feltéve, hogy a visszavonás összhangban van a választottbírósági eljárás eredményeivel. A bizottság feladatai 8. A bizottság elfogadja a következőket: a) a (2) bekezdésnek megfelelően a kifogások rendezését megkönnyítő választottbírósági eljárásokat; b) a beszerzést végző szervnek az e Megállapodás hatálya alá tartozó beszerzése felett fennálló kormányzati ellenőrzés vagy befolyás tényleges megszűnését bizonyító tájékoztató szempontokat; és c) az (1) bekezdés b) pontja szerinti módosításokért felajánlott kompenzációs kiigazítások szintjére vonatkozó szempontokat, és a (6) bekezdés szerinti lényegileg egyenértékű alkalmazási körre vonatkozó szempontokat. XX. cikk Konzultációk és vitarendezés 1. Minden Fél jóindulatú mérlegelés tárgyává teszi más Feleknek az e Megállapodás működését érintő ügyben készített bármilyen előterjesztését, és azzal kapcsolatban megfelelő konzultációs lehetőséget biztosít. 2. Amennyiben bármelyik Fél úgy véli, hogy a Megállapodás alapján közvetlenül vagy közvetve rá háruló bármely előny semmissé válik vagy csorbul, illetve, hogy a Megállapodás bármely célkitűzésének elérése akadályba ütközik a következők eredményeként: a) a másik Fél vagy Felek nem teljesítik az e Megállapodás szerinti kötelezettségeiket; vagy b) a másik Fél vagy Felek által alkalmazott intézkedés, függetlenül attól, hogy az ellentétes‑e a jelen Megállapodás rendelkezéseivel, vagy sem, a Fél, figyelemmel az ügy kölcsönösen kielégítő megoldásának elérésére, a vitarendezési szabályokról és eljárásokról szóló egyetértési megállapodásra hivatkozhat (a továbbiakban: vitarendezési egyetértési megállapodás). 3. A vitarendezési egyetértési megállapodást kell alkalmazni az e Megállapodás szerinti konzultációkra és vitarendezésre, azzal a kivétellel, hogy függetlenül a vitarendezési egyetértési megállapodás 22. cikkének (3) bekezdésétől, a vitarendezési egyetértési megállapodás 1. függelékében felsorolt, a jelen Megállapodástól eltérő bármely megállapodásból fakadó vita sem eredményezheti a jelen Megállapodás szerinti koncessziók vagy más kötelezettségek felfüggesztését, és a jelen Megállapodásból fakadó vita nem eredményezheti a vitarendezési egyetértési megállapodás 1. függelékében felsorolt más megállapodás szerinti koncessziók vagy más kötelezettségek felfüggesztését. XXI. cikk Intézmények Kormányzati Beszerzési Bizottság 1. Valamennyi Fél képviselőiből létrejön a Kormányzati Beszerzési Bizottság. A bizottság maga választja meg elnökét, és szükség szerint – de évente legalább egyszer – tartja üléseit azzal a céllal, hogy alkalmat nyújtson a Feleknek az e Megállapodás működésével vagy céljainak előmozdításával összefüggő bármely ügyben történő konzultálásra, és ellássa a Felek által rá ruházott egyéb feladatokat. 2. A bizottság munkacsoportokat vagy más segédszerveket hozhat létre, amelyek a bizottság által rájuk bízott feladatokat látják el. 3. A bizottság évente: a) ellenőrzi a Megállapodás végrehajtását és működését; és b) a Kereskedelmi Világszervezetet létrehozó marrakeshi egyezmény (a továbbiakban: WTO-egyezmény) IV. cikkének (8) bekezdésével összhangban tájékoztatja az Általános Tanácsot tevékenységéről, valamint a Megállapodás végrehajtásával és működésével kapcsolatos fejleményekről. Megfigyelők 4. A WTO bármely tagja, amely nem Fele a jelen Megállapodásnak, a bizottsághoz intézett írásbeli értesítés alapján jogosult megfigyelőként részt venni a bizottságban. A WTO bármely megfigyelője arra irányuló írásbeli kérelmet terjeszthet a bizottság elé, hogy megfigyelőként részt vehessen a bizottságban, és a bizottság számára megfigyelői jogállást biztosíthat. XXII. cikk Záró rendelkezések Elfogadás és hatálybalépés 1. E Megállapodás 1996. január 1-jén lép hatályba azon kormányok[1] vonatkozásában, amelyek tekintetében a Megállapodás tárgyát képező alkalmazási kör e Megállapodás I. függelékének mellékleteiben szerepel, és amelyek az aláírással 1994. április 15-én elfogadták a Megállapodást, vagy erre az időpontra megerősítés fenntartásával aláírták a Megállapodást, és ezt követően 1996. január 1. előtt megerősítették azt. Csatlakozás 2. A WTO bármely tagja csatlakozhat e Megállapodáshoz a tag és a Felek között megállapított feltételek szerint, amely feltételeket a bizottság határozatába kell foglalni. A csatlakozás a WTO főigazgatójánál letétbe helyezett, a csatlakozásról szóló okmánnyal történik, amely tartalmazza a megállapított feltételeket. A Megállapodás az ahhoz csatlakozó tag vonatkozásában a csatlakozási okmány letétbe helyezését követő 30. napon lép hatályba. Fenntartások 3. Egyik Fél sem élhet fenntartással e Megállapodás egyik rendelkezése vonatkozásában sem. Nemzeti jogszabályok 4. Minden Fél köteles gondoskodni arról, hogy legkésőbb e Megállapodás hatálybalépéséig törvényei, rendeletei és közigazgatási eljárásai, továbbá a hozzá tartozó beszerzést végző szervek által alkalmazott szabályok, eljárások és gyakorlatok megfeleljenek e Megállapodás rendelkezéseinek. 5. A Felek tájékoztatják a bizottságot az e Megállapodáshoz kapcsolódó törvényeik és rendeleteik, valamint az ilyen törvények és rendeletek alkalmazásának valamennyi módosításáról. Jövőbeli tárgyalások és jövőbeli munkaprogramok 6. Minden Fél törekszik arra, hogy elkerülje a nyílt beszerzést torzító, hátrányos megkülönböztetéssel járó intézkedések bevezetését vagy fenntartását. 7. Legfeljebb a Kormányzati Beszerzési Megállapodás módosításáról szóló, 2012. március 30-án elfogadott jegyzőkönyv hatálybalépésétől számított harmadik év végéig, és azt követően rendszeres időközönként a Felek további tárgyalásokat folytatnak annak érdekében, hogy javítsák a jelen Megállapodást, fokozatosan csökkentsék és kiküszöböljék a hátrányos megkülönböztetéssel járó intézkedéseket, és elérjék a Megállapodás alkalmazási körének lehető legnagyobb fokú kiterjesztését, a kölcsönös viszonosság alapján, figyelemmel a fejlődő országok igényeire. 8. a) A bizottság tovább munkálkodik a jelen Megállapodás végrehajtásának és a (7) bekezdés szerinti tárgyalásoknak a megkönnyítésén, az alábbi témaköröket érintő munkaprogramok elfogadása révén: i. a kis- és középvállalkozásokkal szemben alkalmazott bánásmód; ii. a statisztikai adatok gyűjtése és közzététele; iii. a fenntartható beszerzéssel kapcsolatban alkalmazott bánásmód; iv. a Felek mellékleteiben szereplő kizárások és korlátozások;és v. a nemzetközi beszerzések során alkalmazandó biztonsági szabványok. b) A bizottság: i. határozatot fogadhat el további témákat érintő munkaprogramok listájáról, amely időközönként felülvizsgálható és frissíthető; és ii. határozatot fogad el, amelyben meghatározza az egyes a) pont szerinti munkaprogramok keretében elvégzendő feladatokat, valamint a b) pont i. alpontja alapján elfogadott munkaprogramot. 9. A WTO-egyezmény 1A. mellékletében szereplő, a származási szabályokról szóló megállapodás keretében az áruk származási szabályainak harmonizációját célz