A közelmúltban naprakésszé tett Christophersen-Bodewig-Secchi cselekvési terv – Making the best use of new financial schemes for European transport infrastructure projects (Az új finanszírozási rendszerek legjobb kihasználása az európai közlekedési infrastrukturális projektek érdekében) (2015) a TEN-T megvalósításának elősegítésére irányuló ajánlások egyikeként azonosította a hatósági engedélyek, az engedélyezési szabályok és egyéb szabályozási eljárások egyszerűsítését. E cselekvési tervet Bodewig és Secchi, a TEN-T európai koordinátorai, valamint a korábbi alelnök, H. Christophersen mutatták be.

A TEN-T politika jelentős mértékben megerősödött 2013-ban a törzshálózat 2030-ra és az átfogó hálózat 2050-re történő létrehozásán alapuló holisztikus stratégiát meghatározó új rendelet elfogadásával. A TEN-T politika mindazonáltal már 25 éve létezik, és a jelenlegi TEN-T keretrendszer előkészítésekor már rendelkezésre álltak bizonyítékok az engedélyezési és egyéb szabályozási eljárásokban bekövetkező késedelmek fennállására és hatásaira vonatkozóan. Eredetileg is tervbe voltak véve a TEN-T keretrendszerre vonatkozó egyszerűsítési intézkedések, de azokat végül több tényező miatt is korainak tekintették. Az átalakított TEN-T keretrendszer ugyanis már több ambiciózus újítást is tartalmazott, többek között egy új finanszírozási eszköz, az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz létrehozásával összefüggésben.

•Konzultáció, szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása

A konzultációs tevékenységek a következőket foglalták magukban:

(1)Egy 13 hetes nyilvános internetes konzultáció lefolytatására került sor 2017. augusztus 1. és 2017. november 9. között. Összesen 99 válasz érkezett, amelyek 94%-a 23 különböző tagállamból származott. A regionális, helyi vagy önkormányzati hatóságok (20%), a projektgazdák (19%) és az ipari, vállalkozói vagy ágazati szövetségek (20%) voltak a legnagyobb számban képviselt szervezeti kategóriák, szorosan utánuk a nemzeti kormányokkal (16%).

(2)A kezdeményezés egyes területeiért felelős bizottsági szolgálatok közösen műhelytalálkozó-sorozatot szerveztek a közbeszerzés (2017. június 15.), az állami támogatások és finanszírozás (2017. szeptember 21.), valamint a környezeti hatásvizsgálatok és engedélyezés (2017. október 17.) témakörében.

(3)A hatásvizsgálat keretében interjúk készültek az érdekelt felekkel 2017. december 6. és 2018. január 17. között.

(4)Konzultációs tevékenységekre került sor az előzetes feltáró tanulmány részeként egy 12 hetes nyilvános konzultációval és célzott műhelytalálkozókkal együtt.

(5)Egy visszajelzési mechanizmus beépítésére került sor a bevezető hatásvizsgálatba, amelyet 2017 júniusában tettek közzé a Bizottság honlapján.

A kezdeményezés megvitatására miniszteri szinten is sor került két alkalommal a TEN-T fejlesztésével és finanszírozásával kapcsolatos egyéb kérdések mellett: a 2017. március 23-i szófiai regionális közlekedési beruházási konferencián és a 2017. szeptember 21-i tallinni informális közlekedési miniszteri tanácskozáson.

A válaszok összegzése és az eredmények felhasználása

Az összes releváns tagállami érdekelti csoport véleményét kikérték, és többségük – lehetőség szerint némi mennyiségi információval együtt – megosztotta véleményét a fennálló problémákról és a megfontolás alatt álló szakpolitikai intézkedésekről. A konzultáció azt mutatta, hogy a TEN-T projektek engedélyezési eljárásaival összefüggésben azonosított fő problémák egy projekt előkészítésének stratégiai szintjén megteendő lépésekhez kapcsolódnak, ideértve többek között a területrendezési engedélyek és az építési engedélyek megszerzését, valamint a környezeti hatásvizsgálatokat. Különösen a projektgazdák, a magánszemélyek és ipari érdekcsoportok fejezték ki támogatásukat az eljárások egyetlen nemzeti szervezet keretében történő összevonása, az egyablakos ügyintézés mellett. A nemzeti és regionális kormányok tartózkodóbb véleményen voltak erről, ami kétoldalú interjúkon is megerősítést nyert. Jelentős számú nemzeti és regionális kormány adott hangot az egyablakos ügyintézéssel kapcsolatos aggályainak. Észrevételeik egyedi minőségi elemzése azonban azt mutatja, hogy ez a látszólagos véleménykülönbség az esetek némelyikében abból a körülményből származik, hogy egyes országok már elvégezték az eljárások egyetlen szervezet keretében történő összevonását (ideértve a gyorsított eljárásokat is). E már fennálló nemzeti szervezetek az egyablakos ügyintézés megvalósításával kapcsolatos bevált gyakorlatnak tekinthetők. A projektgazdák és a magánszemélyek szerint minden egyes egyablakos ügyintézési pontnak kibővített döntéshozatali kapacitással kellene rendelkeznie, amely az összes projektszintű hatásvizsgálatra, területrendezési engedélyre és építési engedélyre kiterjed. Másfelől a nemzeti és regionális kormányok véleményei eltértek egymástól az eljárások összevonásának mértékét és a hatósági szintet illetően. Jelentős számú nemzeti képviselő fejtette ki, hogy az egyablakos ügyintézési pontoknak csak koordinációs hatáskörökkel kellene rendelkezniük. Elsősorban projektgazdák, magánszemélyek és ipari érdekcsoportok közül kikerülő válaszadók egyetértettek abban, hogy az engedélyezési folyamatnak nem szabad két évnél tovább tartania, és hogy ilyen határidő meghatározása elősegíthetné a túlzott késedelmek csökkentését. A helyi és regionális hatóságok, valamint egyes nemzeti kormányok tartózkodóbbak voltak e kérdésben. Különösen a projektgazdák és az ipari csoportok a határokon átnyúló projektekre alkalmazandó közös uniós szintű szabálykészletet azonosították a közbeszerzési problémák orvoslásának leghatékonyabb eszközeként. A nemzeti hatóságok véleménye szerint egy ilyen szabálykészlet hatékonyabb lenne annak az uniós finanszírozású határokon átnyúló projektekre történő alkalmazása esetén. A TEN-T projektek előkészítésének és az engedélyek megadásának elősegítését szolgáló intézkedések elfogadására rendelkezésre álló eszközök közül a konzultáció alapján a válaszadók általánosságban az engedélyezési eljárásokra és a TEN-T projektek előkészítésének egyéb elemeire vonatkozó rendeletet részesítették előnyben, amely közvetlenül alkalmazandó lenne a tagállamokban.

•Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása

A kezdeményezést hosszú gondolkodási folyamat előzte meg, és az a cselekvésre irányuló politikai felhívásra ad választ. A problémák meghatározására többnyire a TEN-T megvalósításának irányításával kapcsolatban szerzett bizottsági tapasztalatok, konzultációs tevékenységek és az alábbi külső tanulmányok alapján került sor:

–Study on permitting and facilitating the preparation of TEN-T core network projects (a TEN-T törzshálózati projektek engedélyezésére és előkészítésének elősegítésére vonatkozó tanulmány), Milieu et al., 2016. december;

–Support study for an Impact Assessment on measures for the streamlining of TEN-T (a TEN-T egyszerűsítésére irányuló intézkedések hatásvizsgálatát támogató tanulmány), Panteia, PwC, M-FIVE, 2018. február.