Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Uniós ifjúsági teszt

(saját kezdeményezésű vélemény)

(2022/C 486/07)

Előadó: Katrīna LEITĀNE

Közgyűlési határozat: 2022.2.24. Jogalap: az eljárási szabályzat 32. cikkének (2) bekezdése saját kezdeményezésű vélemény Illetékes szekció: Foglalkoztatás- és szociálpolitika, uniós polgárság Elfogadás a szekcióülésen: 2022.9.6. Elfogadás a plenáris ülésen: 2022.9.21. Plenáris ülésszak száma: 572. A szavazás eredménye: (mellette/ellene/tartózkodott) 158/0/5

1. Következtetések és ajánlások

1.1 Minden működő demokrácia alapja a politikai részvétel. A fiatal európaiak számára az Unió legfőbb értéke a demokrácia, az emberi jogok és a jogállamiság tiszteletben tartása ( 1 ) . Kulcsfontosságú annak biztosítása, hogy a fiatalok beleszólhassanak a jövőjüket érintő döntésekbe, mivel még a közvetett hatások is erősen befolyásolhatják a fiatalok és a következő generációk életét. A nem közvetlenül a fiatalokat célzó vagy a nem a hagyományos ifjúságpolitikai terület részének tekintett szakpolitikák is jelentős hatást gyakorolhatnak a fiatalok életére. Fontos, hogy olyan hatékony mechanizmusokat kínáljunk, amelyek kiegészítik a meglévő részvételi mechanizmusokat, összhangban vannak a demokratikus elvekkel, és a fiatalok igényeihez igazodnak. Ez hozzájárulhat a jobb és hatékonyabb politikai döntéshozatalhoz.

1.2 Az EGSZB úgy véli, hogy az oktatás az egyik leghatékonyabb módja a fiatalok megszólításának, és annak, hogy tájékoztassuk őket a politikai részvétel valamennyi lehetséges formájáról és az európai projekt által képviselt értékekről. A formális és nem formális oktatást támogató meglévő programok, mint például az Erasmus+ és az Európai Szolidaritási Testület, sikeresen javították a fiatalok demokratikus részvétellel, valamint az uniós értékekkel és elvekkel kapcsolatos nézeteit.

1.3 Az EGSZB kiemeli, hogy egyértelműen szükség van arra, hogy a fiatalokat a nekik leginkább megfelelő módon érdemben bevonják a politikai döntéshozatalba, ezt pedig nyomon követés, értékelés és hatásvizsgálat kövesse annak biztosítása érdekében, hogy a politikai döntések meghozatalakor figyelembe vegyék az ifjúság véleményét. A politikai döntéshozatali folyamatban való részvétel bizalmat teremt a fiatal generációk körében és azon túl is, lehetővé téve, hogy fontos szereplőknek tekintsék őket a folyamat során. Ezeknek a folyamatoknak magukban kell foglalniuk a bevonásuk eredményeiről nyújtott látható és átlátható tájékoztatást. Ez a tényező alapvető fontosságú a fiatalok és a politikai döntéshozók közötti bizalom kiépítéséhez ( 2 ) . Továbbá nagyon fontos a társadalmi inkluzivitás és a különböző igényű csoportok megszólítása.

1.4 Az EGSZB egyetért azzal, hogy a civil társadalmi szervezetek döntő szerepet játszhatnak a fiatalok társadalmi kihívásokba való bevonásában, és ezáltal a politikai döntéshozatalban és a demokratikus folyamatban való részvételük biztosításában. Ezek a szervezetek hidakként és támogató hálózatokként szolgálhatnak, amelyek segítik a fiatalokat a hivatalos állami szervekkel való kapcsolatfelvételben, és lehetővé teszik a fiatalok számára, hogy aktív polgárokká váljanak. Az EGSZB támogatja ezeket a szervezeteket és a fiatal polgárokat az aktív szerepvállalásban, és olyan intézkedéseket szorgalmaz, amelyek ezt lehetővé teszik számukra.

1.5 Az EGSZB az uniós intézményeket és a tagállamokat olyan intézkedések és mechanizmusok bevezetésére ösztönzi, amelyek biztosítják, hogy az ifjúsági szempontokat minden szakpolitikai területen figyelembe vegyék, ugyanakkor teret biztosítanak a fiatalok számára, hogy következetesen és szakértelemmel járuljanak hozzá az őket érintő kihívások kezeléséhez. Ezeknek a struktúráknak világos és jól átlátható nyomonkövetési és ellenőrzési mechanizmusokat is magukban kell foglalniuk, és ki kell egészíteniük a meglévő ifjúsági részvételi eszközöket, ugyanakkor nem eredményezhetik a támogatások csökkenését. Megfelelő forrásokat kell rendelkezésre bocsátani a fiatalok politikai döntéshozatalban történő érdemi részvételének biztosításához.

1.6 A fiatalok politikai és döntéshozatali folyamatokban való részvétele támogathatja a jobb szabályozást és szakpolitikákat, mivel segítségével feltérképezhetjük és megérthetjük azokat a jelenlegi és jövőbeli tendenciákat, amelyek hatással vannak a fiatalok és a jövő nemzedékeinek életére. Ez megkönnyítheti a javaslatok előterjesztőinek feladatát is, mivel minőségi információkat kaphatnak a másodlagos adatok kiegészítésére.

1.7 Az EGSZB hangsúlyozni szeretné, hogy az uniós ifjúsági teszt az uniós ifjúsági stratégia ( 3 ) és az ifjúság európai évének fő célkitűzéseire épül, és mindkettő hangsúlyozza annak fontosságát, hogy növelni kell az ifjúság szerepét a politikai döntéshozatalban, ami ágazatközi megközelítést igényel. A teszt létrehozása egyike az Európa jövőjéről szóló konferencia végeredményéről szóló jelentésben ( 4 ) meghatározott intézkedéseknek is, amelyet a konferencia plenáris ülésén minden szavazó és polgár támogatott. Ahhoz, hogy az ifjúság európai évét követően is tartós hatást és maradandó eredményeket érjünk el, a fiatalokat képessé kell tenni arra, hogy a változás élére álljanak, és egy jobb jövőt építsenek.

1.8 Az EGSZB nyugtázza, hogy az Európa jövőjéről szóló konferencia eredményeiről közzétett európai bizottsági közlemény hivatkozik az uniós ifjúsági tesztre ( 5 ) . Hangsúlyozza azonban, hogy az Európai Bizottság javaslata nincs összhangban az eredeti javaslat céljaival és eszközeivel, hiányzik belőle az ifjúsági szervezetekkel és szakértőkkel való érdemi együttműködés, az ifjúság szempontjának valamennyi szakpolitikában való általános érvényesítése, és nem veszi figyelembe a szakpolitikáknak a jövő nemzedékeire gyakorolt hosszú távú hatását. Az EGSZB úgy véli, hogy az uniós ifjúsági tesztnek – különálló eszközként – a minőségi jogalkotási eszköztár részét kell képeznie, mivel a jövő generációi és a fiatalok kiemelt figyelmet érdemelnek.

1.9 Az EGSZB szorosabb együttműködést szorgalmaz az intézmények között a meglévő sikeres kezdeményezések – például az uniós ifjúsági párbeszéd, a „Your Europe, Your Say!” és az Európai Ifjúsági Rendezvény – összehangolása érdekében, és kéri, hogy ezeket az EU ifjúsági stratégiájával összhangban kapcsolják össze az olyan jövőbeli kezdeményezésekkel, mint az uniós ifjúsági teszt. Az EGSZB emellett felvázol egy sor javaslatot a fiatalok EGSZB-ben való részvételére vonatkozóan, és arra törekszik, hogy az uniós ifjúsági teszt koncepcióját beépítse munkájába.

2. Általános megjegyzések

2.1 Az ifjúság szerepe az európai projekt felépítésében

2.1.1 „Európának minden egyes fiatalra szüksége van” – majd hozzátette: „ Olyan Unióra van szükség, amelynek lelke és jövőképe van, amellyel a fiatalok azonosulni tudnak .” Az ifjúság az európai projekt motorja, a fiatalok kreativitása, energiája és lelkesedése pedig a fenntarthatóság hajtóereje. Az idei, 2022-es évet az ifjúság európai évének nyilvánították, és az Európai Bizottság elnöke, Ursula von der Leyen úgy fogalmazott:– majd hozzátette: „.” ( 6 )

2.1.2 „Az ifjúság európai évétől paradigmaváltást remélek abban a tekintetben, ahogyan a fiatalokat bevonjuk a politikába, illetve a döntéshozatalba”. Ezen érvelés mentén hozzáférést kell biztosítani a fiataloknak, és lehetővé kell tenni számukra Az európai projekt hatékony és megfelelő megvalósításához a jelenlegi demokratikus környezetben el kell ismerni a fiatalok demokratikus hagyományokon és geopolitikai kontextusokon belüli politikai részvételéről szóló diskurzust ( 7 ) . Margarítisz Szhinász, az európai életmód előmozdításáért felelős alelnök így fogalmazott:Ezen érvelés mentén hozzáférést kell biztosítani a fiataloknak, és lehetővé kell tenni számukra ( 8 ) az érdemi ifjúsági szerepvállalást.

2.1.3 Az Eurobarométer felmérései ( 9 ) szerint az európaiak kevesebb mint fele (47 %) bízik az EU-ban, és csak 44 %-uknak van róla pozitív véleménye. Az európai projekt jövője nagyban függ attól, hogy a fiatalok mennyire kötődnek az európai értékekhez, és mennyire hajlandóak felvállalni az európai identitást. A fiatalok aktív részvétele a politikai és döntéshozatali folyamatokban kulcsfontosságú, mivel jövőjüket a ma meghozott döntések határozzák meg. Ezért részvételt elősegítő eszközöket kell bevezetni a fiatalok véleményének figyelembevétele érdekében. A civil és demokratikus életben való részvételt minden szinten meg kell erősíteni Európa jövőbeli jólétének biztosítása érdekében, elismerve, hogy a demokratikus érettség befolyásolja ( 10 ) a fiatalok politikai részvételének mintáit az Unióban.

2.1.4 Az Európa jövőjéről szóló konferencia összehívására irányuló uniós kezdeményezés ösztönzőleg hatott a polgárokkal folytatott, részvételen alapuló párbeszéd előmozdítására az egész Unióban. A meglévő ifjúsági részvételi mechanizmusok hatékonyságának javítása és újak kialakítása lehet a következő lépés. Amint azt az Európa jövőjéről szóló konferencia végső eredményei is javasolják, ez magában foglalhatná a jogszabályok „ifjúsági tesztjét” ( 11 ) , amelyet hatásvizsgálat és a fiatalok képviselőit bevonó konzultációs mechanizmus kísér ( 12 )

2.1.5 Az ifjúsági teszt stratégiai előrejelzési módszerként szolgál a szakpolitikai döntéshozatalhoz. A stratégiai előrejelzés olyan értékes módszer, amelyet az Európai Bizottság a szakpolitikai döntéshozatali folyamat során kíván alkalmazni. Mivel olyan elvekre épül, mint a kilátások vizsgálata, a megatrendek elemzése, a forgatókönyv-készítés és a jövőképalkotás, elkerülhetetlen, hogy az ifjúság és a jövő nemzedékek szempontjait is figyelembe vegyék ebben a keretben. Bár az előrejelzési folyamat elismeri, hogy a jövő nincs előre meghatározva, információkat gyűjt a lehetséges forgatókönyvekről, és a felmerülő kihívásokra való felkészülést célozza. A nemzedékek közötti párbeszéd nyújthat olyan értékes eszközöket, amelyek biztosítják, hogy a kidolgozott szakpolitikák figyelembe vegyék ezeket a tendenciákat és jövőbeli forgatókönyveket. A fiatalok és a jövő nemzedékek szempontjait is számításba vevő elemzések elvégzése hozzájárulhat, és hozzá is kell, hogy járuljon a jobb és testre szabottabb szakpolitikákhoz, amelyek képesek kezelni a jövő nemzedékei előtt álló kihívásokat.

2.1.6 A jövőbeli kihívásoknak megfelelő, hatékonyabb szakpolitikák kialakítása érdekében ezeknek el kell ismerniük és meg kell védeniük a fiatalok és a jövő nemzedékek jogait, biztosítva, hogy ne gyakoroljanak negatív hatást egyetlen konkrét generációs és társadalmi csoportra sem. Ezeket a csoportokat jelenleg gyakran figyelmen kívül hagyják vagy más csoportok részének tekintik, ami nem tükrözi a valóságot. Ennek eredményeként a szakpolitikák nem kezelik megfelelően a kihívásokat, és hozzájárulnak a bizalom csökkenéséhez és a formális intézményektől való elforduláshoz.

2.2 A fiatalok érdemi részvételének szükségessége

2.2.1 Az érdemi részvétel olyan hatalommegosztásról szól, amely képes más érdekelt felek bevonásával, átlátható és az összes érintett szereplő számára ismert feltételek mellett döntéseket hozni. A jól megtervezett elszámoltathatósági folyamatok megalapozzák az érdekelt felek bizalmát a politikai részvételen alapuló folyamatok iránt, ahogy a különböző szereplők egyértelmű felelősségi körét is, amit valamennyi érdekelt féllel közölni kell.

2.2.2 A fiatalok közintézményekbe vetett bizalma a 2000-es évek végén bekövetkezett globális pénzügyi válság után megingott ( 13 ) , és politikai befolyásukról és a döntéshozatalban való képviseletükről alkotott megítélésük azóta is változatlan. A fiatalok demokratikus életben való részvétele sokféle formát ölthet. Bár a helyi, nemzeti vagy európai választásokon való szavazást tekintik a leghatékonyabb eszköznek ahhoz, hogy a döntéshozók meghallják a hangjukat (39 %) ( 14 ) , az ilyen típusú demokratikus részvételben bízó fiatalok aránya még mindig nagyon alacsony. Ugyanakkor azok, akik távol maradnak a politikától, az érdemi elkötelezettség és a bizalom hiányával indokolják azt, valamint úgy érzik, hogy nincs értelme részt venni, ha hozzájárulásukat nem veszik figyelembe. A fiatalok részvételének egyik fő akadálya az a meggyőződés, hogy a döntéshozók úgysem hallgatnak a hozzájuk hasonló emberekre ( 15 ) . A bizalom növelése, valamint a fiatalok és a közintézmények közötti párbeszéd erősítése ezért kulcsfontosságú a társadalmak felkészültségének és ellenálló képességének biztosításához, hogy azok képesek legyenek megbirkózni a jövőbeli sokkhatásokkal ( 16 )

2.2.3 A fiatalok többsége (70 %) ( 17 ) úgy érzi, hogy nem nagyon vagy egyáltalán nincs beleszólása az EU egészét érintő fontos döntésekbe, törvényekbe és politikákba. A fiatalok 24,8 %-a ( 18 ) úgy érzi, hogy egyáltalán nincs befolyása arra, hogy milyen témák kerülnek be a nyilvános vagy politikai vitákba, és további 40,8 % véli úgy, hogy kevés befolyása van erre. Továbbá a válaszadók 2/3-a úgy véli, hogy a politikusoknak a fiatalok problémáival kapcsolatos nagyobb fokú tájékozottsága segítené a fiatalokat abban, hogy jobban befolyásolhassák a közpolitikát, míg több mint 50 %-uk úgy gondolja, hogy ezt a célt szolgálná az ifjúsági szervezetek erősebb szerepe is a politikában.

2.2.4 A fiatalok változtattak részvételi módszereiken, és jelenleg a politikai szerepvállalás nem intézményesített, és különösen nem választásokon alapuló formáit részesítik előnyben ( 19 ) . A kutatások egyre inkább azt mutatják, hogy ez összefügg az állami szervekbe vetett bizalom csökkenésével és a képviseleti demokrácia működésével kapcsolatos elégedetlenséggel. A fiatalok nem hagyományos politikai részvétele egyre gördülékenyebbé, egyénre és személyre szabottabbá vált, előnyben részesítve az egyes témákban és problémakörökben való szerepvállalást, valamint az „egyéni életmódválasztás” keretében kifejtett közvetlen aktivizmust és tiltakozást ( 20 ) . Általánosságban elmondható, hogy a fiatalok politikailag erősen motiváltak. A politikai részvétellel foglalkozó szakértők – amikor a fiatalok részvételének kérdését mérlegelik – arról a kérdésről, hogy a fiatalok egyáltalán részt kívánnak-e venni, áthelyezték a hangsúlyt arra a kérdésre, hogy a fiatalok hol és hogyan kívánják kifejteni politikai nézeteiket ( 21 ) . Tekintettel arra, hogy a fiatalok jelenleg milyen sokféle módon próbálják befolyásolni a szakpolitikákat és a politikát, egyértelmű igény jelentkezik arra, hogy figyelembe vegyük a politikai részvétel nem hagyományos jellegét, a részvételen alapuló döntéshozatalt, valamint a megerősített kommunikációs és átláthatósági mechanizmusokat a demokratikus intézményi keretben. Az állami szerveken belüli szakpolitikai döntéshozatalt ennek megfelelően kell kiigazítani és úgy kialakítani, hogy a szakpolitikai döntések meghozatalakor biztosítsák a fiatalok valamennyi csoportjának megszólítását és bevonását. A részvételi mechanizmusoknak ténylegesen befogadó jellegűnek kell lenniük, és oly módon kell ezeket ismertetni és terjeszteni, hogy a legkülönfélébb és a legnehezebben elérhető közönséghez is eljussanak.

2.2.5 Az ifjúsági szervezetek a fiatalok problémáival kapcsolatos témák széles skálájára vonatkozó ismeretet és tudásanyagot halmoztak fel. Ezek felhasználása a politikai döntéshozatali folyamatokban következetesebb és rugalmasabb szabályokat és rendeleteket fog eredményezni. Ezt az is alátámasztja, hogy egyre több fiatal csatlakozik ezekhez a szervezetekhez ( 22 )

2.2.6 Az ifjúsággal való érdemi együttműködés döntő fontosságú. Az ifjúság részvételét javítani kell, különösen a következő problémák kezelésével: az ifjúsági demokratikus képviselet hiánya, valamint az ifjúsági nézőpont hiánya a hagyományos ifjúságpolitika területén kívül. A fiatalok részt kívánnak venni az életüket befolyásoló politikák alakításában. Az elöregedő társadalmakban a generációk közötti egyenlőtlenségeket a nemzedékek közötti igazságosság ( 23 ) révén lehet orvosolni.

2.2.7 Az ifjúsági hatásvizsgálat meglévő eszközei – mint például a minőségi jogalkotási eszköztár 31. eszköze – nem biztosítják az ifjúsági szempontok érvényesülését és az olyan ifjúsági szervezetek és megfelelő szakértelemmel rendelkező fiatalok bevonását, akik képesek lennének a kérdések szisztematikus felülvizsgálatára az ifjúság szemszögéből. Ráadásul a rendelkezésre álló publikációk alapján az ilyen eszközöket ritkábban alkalmazzák, mint azt a javaslatok fontossága és jelentősége megkívánná.

3. Részletes megjegyzések

3.1 Uniós ifjúsági teszt

3.1.1 A javaslat három pilléren alapul: konzultáció, hatásvizsgálat és enyhítő intézkedések ( 24 ) . Keretet biztosít a szakpolitika eredményességének és hatékonyságának javításához, amely a fiatalok fokozott részvételén és a fiatalok politikai döntéshozatalba való általános bevonásán alapul, ugyanakkor figyelembe veszi a fiatalok kiszolgáltatott csoportjait, például a fogyatékossággal élő fiatalokat, a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatalokat ( 25 ) , a távoli területeken élő fiatalokat stb. Az uniós ifjúsági teszt különböző elemeivel együtt koherens struktúrát biztosít a jövő nemzedékek számára esetlegesen felmerülő problémákat kezelő, magas színvonalú és jobb szakpolitikák kialakításához.

3.1.2 Az uniós ifjúsági teszt első lépése annak meghatározása, hogy a fiatalok és a jövő nemzedékek számára milyen jelentőséggel bírnak és milyen hatást fejtenek ki a jövőbeli szakpolitikai javaslattervezetek. Ez segíteni fog annak eldöntésében, hogy el kell-e végezni egy teljes körű ifjúsági tesztet az adott jövőbeli szakpolitikáról. Egy ellenőrzőlista-eszköz segítségével az értékelők meghatározzák, hogy a javaslattervezet valóban releváns-e a fiatalok számára, és hogy a javaslat milyen közvetlen és közvetett hatást gyakorol a fiatalokra és a jövő nemzedékekre. Amennyiben a relevancia megállapításra kerül, az ifjúsági teszt a teljes konzultáció, a hatásvizsgálat és a mérséklési intézkedések szakaszaiba lép át. Az ellenőrzőlista mutatói a fiatalok szükségletein és elképzelésein alapulnának, biztosítva, hogy az adott javaslatokat az ő szemszögükből értékeljék.

3.1.3 A következő lépésben az adott értékelők felé elvárás, hogy érdemi konzultációt folytassanak az ifjúsággal foglalkozó érdekelt felekkel annak érdekében, hogy az alapos elemzéshez szisztematikus szakértelem álljon rendelkezésre. Ez az egyeztetés alapul fog szolgálni ahhoz, hogy az értékelők azonosítsák a fiatalok aggályait a vizsgált szakpolitika-tervezet lehetséges hatásaival kapcsolatban. Ennek a részvételen alapuló komponensnek átláthatónak kell lennie, és teret kell biztosítania az ifjúsági képviselők, a fiatalok által vezetett szervezetek és a megfelelő szakértelemmel rendelkező fiatalok széles köre számára a hozzájáruláshoz. Így garantálható a szakpolitikai javaslattervezetek által érintett kérdések szisztematikus megközelítése. Az ifjúsági szervezetek, az ifjúsági képviselők és a megfelelő szakértelemmel rendelkező fiatalok bevonása igen változatos és egyedülálló hátteret biztosíthat a hatásvizsgálatnak. Az érdemi együttműködés révén az értékelők átfogó képet kaphatnak a témáról a fiatalok által összegyűjtött széles körű ismeretek és tapasztalatok alapján. Ennek felhasználásával a hatáselemzés elég részletes lehet ahhoz, hogy azonosítani lehessen azokat a kihívásokat és szempontokat, ahol a szakpolitikák zavart okozhatnak.

3.1.4 A folyamat során gyűjtött rendelkezésre álló adatok és a konzultációk eredményei alapján az értékelők az ellenőrzőlistában szereplő témák alapján elvégzik a hatáselemzést, és egy a jövő nemzedékeire vonatkozó előrejelzést is készítenek.

3.1.5 Ha káros hatásokat azonosítanak, az értékelőknek olyan enyhítő intézkedéseket kell javasolniuk, amelyek elsősorban a kiszolgáltatott helyzetben lévő csoportokra és a hátrányos helyzetű fiatalokra összpontosítanak. Tanácsos, hogy a konzultáció során az értékelők kérdéseket tegyenek fel az elemzésbe foglalható lehetséges mérséklési intézkedésekkel kapcsolatban. Az ezt követő években ajánlott elvégezni egy olyan értékelést, amely nyomon követi a szakpolitikák hatásait, és azt, hogy az enyhítő intézkedések hogyan orvosolták a negatív következményeket.

3.1.6 Az uniós ifjúsági teszt a meglévő részvételi mechanizmusok kiegészítésére szolgál, nem helyettesítheti a fiatalokkal folytatott érdemi együttműködést.

3.1.7 A javaslat az Európa legnagyobb ifjúsági hálózataival folytatott megbeszélések eredménye volt, és az uniós ifjúsági párbeszéd (és elődje, a strukturált párbeszéd) létrehozása óta annak több ajánlásában is külön említésre került. A fiatalok határozottan kifejezésre juttatták, hogy átlátható politikai döntéshozatali eljárást szeretnének, amely lehetővé tenné az ifjúság számára, hogy részt vegyenek a tervezetek kidolgozásában, és nyomon követhessék az eredményeket.

3.1.8 A javaslat a kkv-tesztből is merített, amely egy megfelelő uniós szintű hatásvizsgálati eszköz olyan példája, amely a konzultáció, a hatásvizsgálat és a mérséklési intézkedések három pillérén alapul ( 26 ) . Ezenkívül a kkv-teszthez hasonlóan az uniós ifjúsági tesztet is a minőségi jogalkotási eszköztár részének szánják, olyan különálló eszközként, amely az Európai Bizottság elnökének közleményével összhangban a fiatalok Európa jövőjében betöltött szerepének hangsúlyozására szolgál.

3.1.9 A javaslat a több tagállamban, például Ausztriában, Németországban, Franciaországban és a belga flamand régióban, valamint az EU-n kívül, például Új-Zélandon és Kanadában már létező ifjúsági hatásvizsgálati eszközök példáján alapul.

3.1.10 A javasolt hatásvizsgálat megoldást kínál annak biztosítására, hogy a politikai intézkedések során figyelembe vegyék a fiatalok szükségleteit és elvárásait, és a hagyományos ifjúságpolitika területén túlmutató alkalmazási lehetőségeket biztosít. Az Európai Bizottság javaslatainak csak kis részét vizsgálják meg az ifjúság szempontjából. E javaslatok jelentős része azonban közvetlenül és közvetve is érinti a fiatalok életminőségét.

3.1.11 Javasoljuk, hogy az uniós ifjúsági tesztet építsék be a minőségi jogalkotásra vonatkozó, nyilvánosan elérhető hatásvizsgálatokba, és tegyék közzé az Európai Ifjúsági Portálon. Ugyanakkor a leghatásosabb módszer megtalálásához további vizsgálatokra van szükség. Mindazonáltal arra ösztönözzük a Kommunikációs Főigazgatóságot, hogy a láthatóság biztosítása érdekében aktívan népszerűsítse az uniós ifjúsági tesztet, a Főtitkárságnak pedig támogatnia kell a teszt különböző főigazgatóságok közötti elfogadását. Az uniós ifjúsági tesztet azok az intézmények is közzétehetnék, amelyek úgy döntenek, hogy alkalmazzák; így többek között az EGSZB is közzétehetné a honlapján. Az értékelés és a javaslat végleges változatának közzétételével a konzultációban részt vevő ifjúsági érdekelt felek láthatják, hogy hozzájárulásukat milyen mértékben vették figyelembe.

3.1.12 Javasoljuk, hogy az uniós ifjúsági teszt olyan rendszer legyen, amelyet az Európai Unió intézményeivel együtt helyi, regionális és nemzeti szinten lehet működtetni.

3.1.13 Az uniós ifjúsági teszt potenciálisan javíthatja a szakpolitikákat, de érdemi részvételi mechanizmusokon is kell alapulnia, mivel a közösségi ismeretekre való támaszkodás a hatékonyság biztosításának és a jobbá tételnek az egyik módja.

3.2 A fiatalok részvétele az EGSZB keretében

3.2.1 Az EGSZB elismeri a fiatalok szerepvállalásának fontosságát Európa jövőjének alakításában ( 27 ) , ezért számos sikeres kezdeményezést indított el, mint például a „Your Europe, Your Say!” rendezvényt, az ifjúsági éghajlati és fenntarthatósági kerekasztal-sorozatot, valamint az EGSZB és az Európai Parlament által közösen szervezett uniós ifjúsági éghajlat-politikai csúcstalálkozót. A NAT/788. számú EGSZB-vélemény ( 28 ) folyományaként az EGSZB első ízben 2021-ben, a COP 26 alkalmával egy ifjúsági küldöttet is delegált az UNFCCC COP-ülésén részt vevő hivatalos küldöttségébe. Ezenkívül az ifjúság európai évével összefüggésben az EGSZB 2022-es civil társadalmi díja olyan hatékony, innovatív és kreatív kezdeményezéseket fog jutalmazni, amelyek célja, hogy jobb jövőt teremtsenek az európai fiatalok számára és velük együtt.

3.2.2 Az EGSZB törekedni fog arra, hogy strukturáltabb, hangsúlyosabb és célzottabb ifjúsági részvételi mechanizmusok révén felerősítse a fiatalok és az ifjúsági szervezetek hangját, annak érdekében, hogy fokozza a fiataloknak és az ifjúsági szervezeteknek az EGSZB munkájában való belső részvételét. Ennek megfelelően az EGSZB-nek a következő lépéseket kellene tennie: — átlátható és horizontális koordinációs mechanizmusokat kellene bevezetni annak érdekében, hogy az ifjúsági szempontok beépüljenek az EGSZB munkájába és a jogalkotásba, — a legfontosabb vélemények kidolgozásába be lehetne vonni megfelelő szakértelemmel rendelkező fiatal szakértőket, — az ifjúság európai évének keretében a saját kezdeményezésű vélemények őszi fordulójának közös témája lehetne az ifjúság, — tematikus viták folytatása az európai ifjúsági szervezetekkel és helyi szintű szervezetekkel a nemzeti és az európai szempontok hatékonyabb összekapcsolása érdekében, — ifjúsággal kapcsolatos témák kiválasztása évente az EGSZB tanulmányaihoz (29), — az EGSZB által kidolgozott véleményeknek mindig figyelembe kellene venniük az intergenerációs szempontokat is (ahogyan jelenleg a nemek közötti egyenlőség szempontjait), — dinamikus kapcsolatok kiépítése más uniós intézményekkel a fiatalok részvételi mechanizmusainak feltérképezése, valamint a fiatalokkal és az ifjúsági szervezetekkel nemzeti, regionális és helyi szinten folytatott tájékoztató tevékenységek megerősítése érdekében, — az ifjúság európai évével foglalkozó koordinációs csoport által kidolgozott, a fiataloknak az EGSZB munkájában való részvételéről szóló állásfoglalás elfogadása, — egy „ifjúsági szerepvállalás” lap létrehozása az EGSZB honlapján, amely kiemeli az ifjúsággal kapcsolatos múltbeli, jelenlegi és jövőbeli lévő tevékenységeket, beleértve a vélemények kidolgozását, nyilvános meghallgatásokat, eseményeket stb., — az EGSZB-n belül állandó szervezeti egységet lehetne létrehozni annak biztosítására, hogy az ifjúsági szerepvállalással kapcsolatos – mind az EGSZB-n belül, mind a más intézményekkel közösen folytatott – tevékenységek 2022 után is folytatódjanak.

3.2.3 Az EGSZB tovább fogja vizsgálni és mérlegelni fogja, hogy munkája során miként lehetne alkalmazni az uniós ifjúsági teszt koncepcióját annak érdekében, hogy következetes megközelítést dolgozzon ki a fiatalok EGSZB-be való bevonása kapcsán.

3.2.4 Az EGSZB felkéri az Európai Bizottságot, hogy válaszoljon erre a saját kezdeményezésű véleményre és az uniós ifjúsági tesztre vonatkozó javaslatra, és közösen gondolkodjanak a megvalósításról.

Kelt Brüsszelben, 2022. szeptember 21-én. az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke Christa SCHWENG

(1) European Youth in 2021, másodelemzés.

(2) Influencing and understanding political participation patterns of young people, Európai Parlament, 2021.

(3) Az Európai Tanács állásfoglalása a 2019 és 2027 közötti időszakra szóló uniós ifjúsági stratégiáról.

(4) Az Európa jövőjéről szóló konferencia: Jelentés a végeredményről, 2022. május.

(5) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HU/TXT/?uri=CELEX%3A52022DC0404&qid=1660827033223.

(6) https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/hu/speech_21_4701.

(7) Deželan T., Moxon D., Influencing and understanding political participation patterns of young people: The European perspective, tanulmány, 2021.

(8) Barta O., Boldt G., Lavizzari A., Meaningful youth political participation in Europe: concepts, patterns and policy implications, kutatási tanulmány 2021.

(9) 96. sz. Eurobarométer felmérés – 2021–2022. tél.

(10) Kitanova, M., Youth political participation in the EU: evidence from a cross-national analysis”, Journal of Youth Studies, 23. kötet, 7. szám, 2020 (a tanulmány beérkezésének időpontja: 2018).

(11) https://www.youthforum.org/files/YFJ_EU_Youth_Test.pdf.

(12) Jelentés az Európa jövőjéről szóló konferencia végeredményéről.

(13) Governance for Youth, Trust and Intergenerational Justice Fit for all generations? Highlights.

(14) Eurobarométer gyorsfelmérés az ifjúságról és a demokráciáról, 2022. február 22. és március 4. között.

(15) Az Európai Parlament ifjúsági felméréséről szóló jelentése (Európai Parlament, 2021. szeptember).

(16) Governance for Youth, Trust and Intergenerational Justice Fit for all generations? Highlights.

(17) Az Európai Parlament ifjúsági felméréséről szóló jelentése (Európai Parlament, 2021. szeptember).

(18) Ifjúsági felmérésről szóló jelentés (a német–portugál–szlovén hármas elnökség alatt, 2022. január).

(19) Ifjúsági felmérésről szóló jelentés (a német–portugál–szlovén hármas elnökség alatt, 2022. január).

(20) Ifjúsági felmérésről szóló jelentés (a német–portugál–szlovén hármas elnökség alatt, 2022. január).

(21) Deželan T., Moxon D., Influencing and understanding political participation patterns of young people: The European perspective, tanulmány, 2021.

(22) Eurobarométer-felmérés az ifjúság európai évéről: Az európai fiatalok egyre nagyobb szerepet vállalnak, Európai Bizottság, 2022.

(23) Governance for Youth, Trust and Intergenerational Justice Fit for all generations? Highlights.

(24) https://www.youthforum.org/files/Concept-Note_final.pdf és https://www.youthforum.org/files/YFJ_EU_Youth_Test.pdf.

(25) HL C 152., 2022.4.6., 27. o.

(26) A minőségi jogalkotási eszköztár – kkv-teszt.

(27) SOC/706 – Az ifjúság európai éve, HL C 152., 2022.4.6., 122. o. és SOC/589 – Az EU új ifjúsági stratégiája, HL C 62., 2019.2.15., 142. o.

(28) HL C 429., 2020.12.11., 44. o.

(29) Az EGSZB jelenleg is vizsgálja a fiatalok strukturált szerepvállalását, a helyi, nemzeti, uniós és nemzetközi bevált gyakorlatok feltérképezésével, a fiatalok véleményének meghallgatását biztosító szükséges és megfelelő mechanizmusok kidolgozása érdekében.