INDOKOLÁS

1.A JAVASLAT HÁTTERE

•A javaslat indokai és céljai

E javasolt tanácsi ajánlás célja annak biztosítása, hogy a külföldi tanulmányi tapasztalattal rendelkező bármely hallgató, gyakornok vagy diák tapasztalatát – legyen szó akár képesítés megszerzése érdekében tett vagy tanulási célú mobilitásról – további tanulmányok céljából automatikusan elismerjék. Ez nem sértheti egy oktatási vagy képzési intézmény arra vonatkozó jogát, hogy a felvétellel kapcsolatosan döntéseket hozzon.

Ez a cél az európai oktatási térség 2025-ig való létrehozására irányuló munkával kapcsolatos törekvés központi eleme, mely az alábbiak elérésére szólít fel: „olyan Európa, ahol semmilyen határ nem szab gátat a tanulásnak és a kutatásnak. Olyan kontinens, ahol általánosan elterjedt gyakorlat, hogy tanulás vagy munkavállalás céljából bárki másik tagállamba költözik, és az anyanyelven túl mindenki két másik nyelvet ismer; olyan földrész, ahol az emberek erős európai identitástudattal rendelkeznek, és tisztában vannak Európa kulturális örökségével és sokféleségével”. Arra törekszünk, hogy a tagállamok e különféle területeken folytatott együttműködésüket erősíteni és gyorsítani tudják és ezáltal más nem uniós országok számára is követendő példaként szolgáljanak. Az európai oktatási térség az egész életen át tartó tanulás megközelítésén alapul, magában foglalva minden korcsoportot, minden tanulási formát, minden oktatási és képzési ágazatot.

A tanácsi ajánlás elfogadásával a tagállamokat először felkérik az automatikus elismeréssel kapcsolatos politikai kötelezettségvállalás megtételére. Azután felkérést kapnak egy fokozatos technikai megközelítés alkalmazására az egymás oktatási és képzési rendszerei iránti bizalom építése érdekében. Ez a megközelítés figyelembe veszi a különböző oktatási és képzési ágazatok helyzetét, mivel a felsőoktatásban az elismerés terén fejlettebb eljárások és eszközök állnak rendelkezésre, mint a középfokú oktatásban. A javaslat megállapítja azokat a feltételeket, melyeknek teljesülniük kell, hogy az automatikus elismerés valósággá váljon, illetve meghatározza azokat az uniós eszközöket, amelyek e cél megvalósításában a tagállamok, illetve oktatási és képzési intézményeik segítségére lehetnek.

A tanulási célú mobilitás előmozdítja azokat a kompetenciákat és tapasztalatokat, amelyek elengedhetetlenek a társadalomban és a munkaerőpiacon való aktív részvételhez. Továbbá előmozdíthatja a munkavállalói mobilitást és ezáltal hozzájárulhat az életszínvonal javulásához, valamint az egyéni és gazdasági ellenálló képességhez. Az Erasmus+ program közelmúltbeli félidős értékelése beszámolt a mobilitásnak a hallgatók magabiztosságára, függetlenségére, társadalmi tőkéjére és munkába állására gyakorolt kedvező hatásáról. A globalizált oktatási és foglalkoztatási környezetben okvetlenül szükséges, hogy a tanulók a lehető legjobban ki tudják használni az EU-szerte kínált tanulási lehetőségeket. Azonban a képesítések és a külföldi tanulmányi időszakokból származó eredmények automatikus elismerésének hiánya hátráltatja e mobilitást.

Mindezidáig az Európa Tanács és az UNESCO által kidolgozott és 1997-ben elfogadott, a felsőoktatási képesítéseknek az európai régióban történő elismeréséről szóló egyezmény (a lisszaboni elismerési egyezmény) az egyetlen jogi szöveg e területen. Az egyezményt 1997 óta 53 ország ratifikálta. Magában foglalja a középfokú iskolai végzettséget tanúsító és a felsőfokú képesítéseket is. A felsőfokú képesítések európai felsőoktatási térségen belüli kölcsönös elismerése az 1998-ban elindított és 48 országból – ideértve valamennyi tagállamot – álló bolognai folyamat alapvető céljai közé tartozik. A 2012-es bukaresti kommünikében a miniszterek kötelezettséget vállaltak az automatikus elismerés hosszú távú célja iránt. Ugyanakkor e kötelezettségvállalásnak a 2015-ös jereváni kommünikében történő újbóli megerősítése ellenére – melynek során a miniszterek kötelezettséget vállaltak annak biztosítására, hogy „a képesítéseket […] automatikusan a vonatkozó hazai képesítésekkel megegyező szinten ismerik el” – kézzelfogható előrelépésre a továbbiakban is lassan vagy egyáltalán nem került sor.

Még mindig túl sok olyan eset van a felsőoktatás területén, amikor a bonyolult, drága és időigényes elismerési eljárás hátráltatja a tanulók szabad mozgását. Egyes esetekben ezek az eljárások több hónapot vesznek igénybe és nagyon költségesek, és a tanulók előtt álló nehézségekhez a következetlenség és az átláthatóság hiánya is hozzájárul. Ennek egyik oka, hogy az elismerésre vonatkozó döntések gyakran azon felsőoktatási intézmények belátására vannak bízva, ahova a tanuló jelentkezik, ezért eltérő intézményi gyakorlatok és nem egységes kritériumok érvényesülnek.

Az általános felső középfokú oktatásban a felső középfokú képesítések és a külföldi tanulási időszakokból származó eredmények kölcsönös elismerési eljárásai is fejletlenek. Az egyik tagállam felsőoktatásához való hozzáférésre feljogosító képesítések birtokosai számára nem egyértelmű, hogy egy másik tagállamban is hozzáférhetnek-e a felsőoktatáshoz. Továbbá, míg a rövidebb külföldi tanulmányi időszakok nem okoznak az elismeréssel kapcsolatban problémákat, a bizonytalanság fontos kihívást jelent a három hónap és egy év közötti időszakok esetében. Ez kedvezőtlen hatással van a felsőoktatásba belépő személyek tanulási célú mobilitására, már a középfokú oktatás szintjén is. Továbbá, tekintettel arra, hogy az Erasmus+ program következő generációjában kibővítik a középfokú oktatásban részt vevő diákok mobilitását, az elismeréssel kapcsolatos kérdések ezen a szinten még fontosabbá válnak majd.

A felső középfokú szakképzésben tanulók egyéni mobilitásának elismerése fejlettebb. Az ilyen tanulóknak vannak eszközeik tanulási eredményeik anyaintézetük általi elismertetésére. Másfelől a saját országuk felsőoktatásához hozzáférő, felső középfokú szakképzésben végzett tanulók nem lehetnek biztosak abban, hogy más tagállamokban is hasonló hozzáféréssel rendelkeznek, mivel a nemzeti gyakorlatok eltérnek egymástól. Ez a hozzáféréssel kapcsolatos bizonytalanság kedvezőtlen hatást gyakorol a tanulási célú mobilitásra.

Mindazonáltal jelentős előrelépésre került sor az automatikus elismerésre vonatkozó megállapodások megkötése érdekében összefogó tagállami csoportok körében. Az egyik példa a Benelux államok által 2018. január 25-én aláírt, automatikus elismerésről szóló határozat, amely – a rövid ciklusú programoktól a doktori programokig – valamennyi felsőfokú képesítést magában foglalja. Hasonló megállapodások vannak érvényben az északi országok között és 2018-ban várhatóan a balti államok is további megállapodásokat kötnek majd. Mindkét példa magában foglalja a felsőoktatáshoz való hozzáférést biztosító felső középfokú képesítéseket is. Továbbá, egyes tagállamok, például Ausztria és Olaszország automatikusan elismerik a középfokú oktatás és képzés során bármely országban eltöltött tanulmányi időszak eredményeit is.

A felsőoktatáshoz való hozzáférést biztosító felső középfokú képesítések elismerésével kapcsolatos tagállami együttműködés pozitív példája az európai érettségi, az Európai Iskolák által odaítélt bizonyítvány. Az európai érettségi bizonyítványok birtokosai ugyanazokkal a jogokkal és előnyökkel rendelkeznek, mint a saját országukban megszerzett érettségi bizonyítványok birtokosai, ideértve – egyenértékű képesítéssel rendelkező állampolgárként – a bármely tagállam bármely felsőoktatási intézményébe való felvételi jelentkezés jogát.

E tanácsi ajánlásra irányuló javaslat hozzáadott értéke abban rejlik, hogy az említett példákra építve kívánja kiterjeszteni az automatikus elismerést az összes tagállamra. Támogatja a tagállamokat, illetve oktatási és képzési szervezeteiket a végrehajtásban, miközben tiszteletben tartja, hogy a tagállamok felelnek oktatási és képzési rendszereikért. Ez az európai oktatási térség megteremtése irányába tett fontos lépés azután ösztönzőleg hathat a más fórumokon elérendő előrehaladásra, például a földrajzi értelemben tágabb európai felsőoktatási térségen belül.

E tanácsi ajánlás alkalmazásában a képesítés automatikus elismerése alatt a következőket értjük: az egyik tagállam által kiadott képesítés birtokosának joga van ahhoz, hogy bármely más tagállam oktatási vagy képzési programjához külön elismerési eljárás nélkül hozzáférhessen. A külföldi tanulmányi időszak során elért tanulási eredmények automatikus elismerése alatt az arra való jog értendő, hogy az egyik tagállamban töltött tanulási időszak eredményeit bármely más tagállamban elismerjék, amennyiben a tanulási eredményeket megfelelő módon dokumentálták. A dokumentumban használt kifejezések jegyzéke a mellékletben található.

•Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

A 2017. november 17-i göteborgi vezetői találkozóhoz való bizottsági hozzájárulás egyik kulcsfontosságú eleme volt a felsőfokú és a felső középfokú oklevelek, valamint a külföldi tanulmányi időszakok eredményeinek automatikus kölcsönös elismerésének ösztönzéséről szóló tanácsi ajánlásról szóló javaslat: „az európai identitás megerősítése az oktatás és a kultúra révén” című közlemény. Ez szorosan kapcsolódik az európai oktatási térség 2025-ig való létrehozására irányuló törekvéshez, és jóváhagyásra került az Európai Tanács 2017. december 14-i következtetéseiben, amelyek felszólítottak a munka folytatására „a felsőoktatási diplomák és a középfokú iskolai végzettséget tanúsító oklevelek kölcsönös elismerésével kapcsolatos tagállami együttműködés megfelelő keretek között való ösztönzése” tekintetében.

Az automatikus kölcsönös elismeréssel kapcsolatos munka „a készségek és a képesítések átláthatósága és elismerése a tanulási célú és a foglalkozási mobilitás elősegítése érdekében” elnevezésű kiemelt terület keretében folytatott tevékenységet is előre viszi, amint azt az oktatás és a képzés terén folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszerének végrehajtásáról szóló, 2015. évi tanácsi és bizottsági közös jelentés megállapította.

Az Európai Unió oktatási és képzési politikájának keretében a képesítések és a külföldi tanulmányi időszakok eredményeinek automatikus kölcsönös elismerésére vonatkozó munka több építőelemre támaszkodhat, ideértve: