ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1.4

Az EGSZB megjegyzi, hogy a javaslatok csak olyan új gépkocsifajtákra vonatkoznak majd, amelyeket 2015. október 1-jén vagy azután regisztráltak. A már létező modelleket ezt követően is lehet majd gyártani és értékesíteni e-segélyhívó rendszer nélkül is. Bár tudja, hogy ez milyen lehetséges költségekkel jár a gépjárműgyártók számára, az EGSZB azt kéri tőlük, hogy minél előbb telepítsék az e-segélyhívó technológiát a már most is létező, de csak 2015. október után gyártandó modellekbe is.
4.6

E vélemény hangvétele mindeddig realisztikusan pesszimista volt. Úgy véljük, ez megfelelően tükrözi a civil társadalom jelenlegi aggályait. A politikai döntéshozatal terén megfigyelhető irreálisan optimista gondolkodás eredménye jelenleg nagyon is nyilvánvaló, és néhányak elkeseredéséhez, illetve sokak kiábrándulásához hozzájárult. Van azonban ok arra is, hogy úgy véljük, az aktuális helyzet és perspektívák az energia- és éghajlat-politikában (és az ezzel kapcsolatos CLT-kérdésekben) fokozatosan megváltoztathatók.
4.4.2

Az EGSZB üdvözli, hogy alapelveket és keretfeltételeket is tartalmazó technikai útmutatót dolgoznak ki arra, hogy miként kell a zöld infrastruktúrával kapcsolatos szempontokat beépíteni a regionális és kohéziós politikába, az éghajlatváltozással és a környezetvédelemmel kapcsolatos szakpolitikákba, az egészségügyi és fogyasztóvédelmi politikákba, valamint a közös agrárpolitikába, beleértve a kapcsolódó finanszírozási mechanizmusokat is. Ezt gyorsan meg kellene jelentetni, hogy azok a tagállamok, amelyek már most dolgoznak az operatív terveken, használhassák a 2014–2020-as programtervezési időszakra vonatkozó útmutatót.
4.4

Hasonlóképpen teljes mértékben támogatja az atommaghasadás használatára vonatkozó kutatási és fejlesztési munkákat, ám e véleményében nem kíván kitérni erre, ugyanis már aktívan részt vett egy e témában tartott konferencián (szimpózium: Benefits and limitations of nuclear fission for a low-carbon economy (Az atommaghasadásból nyert energia előnyei és korlátai a karbonszegény gazdaságra nézve), 2013. február).
1.6

A határidők kapcsán az EGSZB aggodalmának ad hangot amiatt is, hogy az irányelvre vonatkozó javaslat 48 hónapos átültetési határidőt határoz meg. Ez a – túlságosan hosszú – határidő amellett, hogy ellentétes azzal a céllal, hogy az elektronikus közbeszerzésre történő átállás 2016-ra valósuljon meg, nem veszi figyelembe a valóságot és a jelenlegi technológiai fejlődést, de még a gazdasági szereplők kívánságait sem. Ez az egyes tagállamok között ezen a téren meglévő szakadék elmélyülését okozza, és kétsebességű EU-hoz vezet. Ráadásul további akadályokat is állíthat a piacra lépés elé mindaddig, amíg az irányelvet minden tagállam teljes mértékben át nem ülteti. Jelentős előrelépések történtek az e-számlázás terén még olyan országokban is, amelyek súlyos gazdasági-pénzügyi válságot élnek meg (például Olaszországban és Portugáliában). Ez is mutatja, hogy ezt a fontos projektet végre lehet hajtani rövidebb határidőn belül. A határidők lerövidítése tehát lehetséges és kívánatos.
3.1.3

A közvetlen vagy közvetett külső hatással járó, az EU vagy tagállamai által már alkalmazott eszközök (például támogatások, pályázatok és programok stb.) felhasználóbarát áttekinthetősége érdekében platformot kell létrehozni, melyet esetleg az „Európa Önökért” portállal párhuzamban/együttműködésben lehetne működtetni. Tenni kell azért, hogy kisebb (köztük szubregionális) szervezetek számára is rendelkezésre álljon információ. Célcsoportnak kell tekinteni emellett az uniós tagállamokban és az átalakulóban lévő társadalmakban működő intézményeket is. A platformot érdemes lenne például egy hírlevéllel vagy Twitter-bejegyzések segítségével is támogatni.
4.4

Az EGSZB kétségeinek ad hangot azzal kapcsolatban, hogy az ellenőrzést és a jelentéstételi kötelezettségeket kiterjesztenék a kereskedelmi és a működési aspektusokra is. Az EGSZB hozzáteszi, hogy az ezekkel a további információkkal kapcsolatos kötelezettség arányossága megkérdőjelezhető, mivel az túlmegy a javaslat elsődleges célján, ami a szén-dioxid-kibocsátásokra vonatkozó adatgyűjtés lenne. Ezenkívül a hajózási ágazat megkérdőjelezi ennek hasznát is, és a kérdéses információ kereskedelmi szempontból bizalmas lehet. A fentiek alapján ezek a további adminisztratív kötelezettségek alighanem az egyszerűsítés elve ellen hatnak, pedig ez a tengeri szállítás megkönnyítését célzó, „Kék övezet” elnevezésű európai bizottsági kezdeményezés egyik központi eleme. Ezzel összefüggésben az EGSZB azt is megjegyzi, hogy az ilyen típusú információk megadására irányuló kötelezettség különösen a rövid távú tengeri szállítás számára lenne terhes, amely rövid útvonalakkal és sok úti céllal dolgozik.
4.8.1

A természeti katasztrófákra szóló, az Unióban alkalmazott biztosításokra vonatkozó jelentés (Az Európai Bizottság Közös Kutatóközpontja, 2012, „Natural Catastrophes: Risk Relevance and Insurance Coverage in the EU”) kiemeli, hogy jobb statisztikai tájékoztatásra van szükség. A rendelkezésre álló adatok alapján azonban megállapítható, hogy a penetrációs ráta (a magánbiztosítók által nyújtott biztosítások és a kormányok katasztrófák előtti és utáni, a GDP arányában kifejezett hozzájárulása) általában alacsony. Például az árvizek tekintetében a tagállamok többségében nem túl magas a penetrációs ráta, kivéve azokat az eseteket, amelyekben az egyéb biztosítások árvízbiztosítást is magukban foglalnak. E ráta a vihar- és aszálykárok esetén is alacsony, jóllehet ez utóbbi mérsékelt hatással van a tagállamokra.
4.1

Az EGSZB határozottan támogatja az egységes piac zavartalan működése előtt álló akadályok felszámolását, természetesen a tengeri szállítás tekintetében is, amely ágazat – ahogyan ezt a Bizottság is jelzi közleményében – alapvető fontossággal bír az Unió számára. Az EGSZB – ahogyan ezt már korábban is hangsúlyozta (1) – szívesen látta volna a javaslatok egy korábbi szakaszban való előterjesztését.
4.7

Az Európai Bizottság bejelenti, hogy tanulmány készül az e-közbeszerzés és az e-számlázás terén Európában legnagyobb sikert elérő stratégiák feltárása értekében azzal a céllal, hogy támogassa a tagállamokat saját politikáik értékelésében. A bevált gyakorlatok elterjesztése fontos és kívánatos is. Eddig már több tanulmány is készült, amelyek eredményei ismertek. Közzétett például ajánlásokat az e-TEG szakértői csoport Golden Book of e-procurement címmel (amely a csoport függetlensége ellenére hasonló eredményeket mutatott fel), illetve a PEPPOL projektről is készült végső jelentés. Minden ország egyedi sajátosságokkal rendelkezik és támogatást igényel a stratégiák kialakításában, ám ennek nem szükségképpen további tanulmányok közzétételével kell megvalósulnia. Ez nem tűnne sem hatékonynak, sem pedig szükségesnek.
2.9

Az EGSZB hangsúlyozni kívánja, hogy a humanitárius segítség fogalma sokat változott az elmúlt évtizedekben, és ma már a kockázatmegelőzés és -csökkentés, valamint a katasztrófák és háborúk utáni támogatás, védelem és rehabilitáció elemeit is magában foglalja. A humanitárius segítségnyújtással kapcsolatos európai konszenzus révén maga az Európai Unió is vezető szerepet játszik ezen a területen. A humanitárius segítség azonban nemcsak a szükségletek kielégítésére irányul, hanem az úgynevezett „jogokon alapuló megközelítés”, továbbá az egyének méltóságának helyreállítására irányuló törekvés elemeire is kiterjed. Az emberi jogokon alapuló megközelítés e koncepciójához az EGSZB fontos információkkal járulhat hozzá.
1.3

Az árnyékbanki tevékenységek szükséges szabályozásának két fő oka van: először is az a lehetőség, hogy az árnyékbanki tevékenységeket a szabályozás, elsősorban a tőkekövetelmények megkerülésére is fel lehet használni, illetve olyan tevékenységek gyakorlására, amelyek a hagyományos, szabályozott rendszer keretein belül is kezelhetők lennének, így növelve egy rendszerszintű esemény bekövetkeztének valószínűségét; másodszor pedig az a körülmény, hogy az árnyékbankok pénzügyi tevékenységeire a hagyományos bankokhoz hasonlóan jelentős tőkeáttétel jellemző, és így a pénzügyi szektort pánik és rendszerkockázat veszélyének tehetik ki.
3.3

Az európai év sikerének és magának a fejlődésnek a kulcsa az uniós polgárok, valamint a civil szervezetek és globális partnereik elkötelezése a fejlesztés mellett, valamint bevonásuk a globális fejlesztésről és igazságosságról szóló politikai párbeszédbe. A civil szervezetek nemcsak a finanszírozási források előteremtésében és a fejlesztési tevékenységek végrehajtásában játszanak kulcsszerepet, hanem a politikai folyamatokban is. Ez különösen igaz az ifjabb generációra, amely a közösségi hálózatok és egyéb média révén általában erősebben kötődik a nagyvilághoz, és jobban tudatában van azoknak az égetően sürgős kérdéseknek, amelyeket jövőbeli vezetőinkként nekik kell majd megoldaniuk. Ezért kulcsfontosságú a gyermekek és fiatalok, különösen a lányok, érdemi és közvetlen bevonása az európai év kapcsán folyó vitákba. Emellett a különféle érdekeltségű és társadalmi hátterű stb. polgárokat is érdemben és közvetlenül be kell vonni. A fent említett szempontoknak az európai év előkészítésében és megvalósításában, tartalmában és finanszírozásában is megfelelően tükröződniük kell.
2.4

Az elektronikus fizetés alkalmazása – mind interneten, mind mobiltelefonon keresztül – rohamosan terjed. Rendkívül fontos, hogy az európai jogszabályi környezet is kezelni tudja ezeket a változásokat. Az EGSZB észleli azt az Európai Bizottság által is jelzett veszélyt, hogy a bankközi rendszer hátrányai és más típusú költségek esetleg átkerülhetnek ezekbe az új, mobil technológiákba is, amit el kellene kerülni.
4.1.3

Az EGSZB úgy véli, hogy e bűncselekmények határozott és pontos jogi meghatározása szükséges egy olyan cikk beépítésével, amely világosan meghatározná az Európai Ügyészség által vizsgálandó bűncselekményeket. Emellett a kisebb súlyú bűncselekményeket (bizonyos kárérték, például 10 000 euró alatt) ki kell zárni az Európai Ügyészség illetékességi köréből. Véleménye szerint az irányelvbe foglalt valamennyi meghatározást pontosítani, és azokat a rendeletben is szerepeltetni kell, ideértve a „tisztviselő” (11) fogalmát is (amely a közszférában létező fogalmat a magánszféra felé is kiterjeszti). A rendeletre vonatkozó javaslatban és az irányelvjavaslatban szereplő összes fogalommeghatározást egyértelmű módon kell pontosítani, részletezni, harmonizálni és egységesíteni.
7.5

Az EGSZB nyugtázza az Európai Bizottságnak azt a szándékát, hogy a funkcionális légtérblokkok kapcsán továbbra is jogsértési eljárásokat indít a tagállamok ellen, különösen azokban az esetekben, amelyekben az elkövetkező hónapokban nem látszik elég előrelépés a reformok felé. Bár az egységes európai égboltnak az Európai Bizottság vezetése alatt, valamennyi tagállam részéről történő összehangolt megvalósítása messze a legkívánatosabb lehetőség, azokkal szemben, akik nem követik a szabályokat, végső eszközként határozottan be kell vetni a jogsértési eljárások eszközét is. Az Európai Bizottságnak abban is igaza van, hogy továbbra is síkraszáll annak érdekében, hogy a funkcionális légtérblokkok vonatkozásában olyan szervezeti modelleket fogadjanak el, amelyek alkalmasak a légtérműködtetés integráltabb európai hálózatának megteremtéséhez.
3.6

Az EGSZB mindig is figyelmeztetett arra, hogy hatékony védelemre van szükség a visszaélésszerű gyakorlatok ellen. Ezért kimondottan üdvözli, hogy az Európai Bizottság elutasítja az amerikai mintára épülő „csoportos kereset” („class action”) formát. Az EGSZB mindig is hangsúlyozta, hogy egy európai jog szerinti kollektív kereset nem lehet amerikai típusú „class action”. (9) Ezért mindig is szorgalmazta, hogy lépjenek fel az olyan sikerdíjak és szabályozások ellen, amelyek gazdaságilag ösztönzőként hathatnak harmadik felekre. (10) Ezek a kérések megjelennek az ajánlásokban is.
3.1

Az Európai Bizottság az említett lemaradás felszámolására, valamint az USA-beli és ázsiai mikro- és nanoelektronikai alkatrészek és rendszerek gyártásával való összehasonlítás alátámasztására a következőket javasolja: — a kutatás-fejlesztési és innovációs (K+F+I) beruházások volumenének növelése és összehangolása, valamint a tagállami és uniós erőfeszítések határokon átnyúló szinergiájának kialakítása; — a meglévő európai kiválósági klaszterek megerősítése az élvonalban maradás érdekében; — az európai digitális adathordozók hatékonyabbá és olcsóbbá tétele (a 450 mm-es szeletekre való áttéréssel – More Moore), illetve intelligensebbé tétele (More than Moore); — hét év alatt 10 milliárd EUR mobilizálása, melynek egyik fele az érték- és az innovációs lánc lefedése érdekében regionális, nemzeti és uniós közforrásokból, másik fele pedig köz-magán társulásoktól származna, ideértve a Horizont 2020 keretprogram szerinti forrásokat is (2). Az Európai Bizottság ennélfogva arra törekszik, hogy: — a kulcsfontosságú európai iparágak több európai mikro- és nanoelektronikai alkatrészhez és rendszerhez jussanak; — a kkv-k számára biztosított lehetőségek gyarapítása révén erősödjön e technológiák ellátási lánca, és erősödjenek az ökoszisztémáik; — több beruházás irányuljon a fejlett gyártási rendszerekre; — Európa ipari versenyképességének fellendítése érdekében mindenütt ösztönözzék az innovációt, ideértve a tervezés szintjét is.
3.2

A gyógyszerek pozitív hatása mellett azonban nem kívánt mellékhatások is jelentkezhetnek, melyek hátterében az áll, hogy a gyógyszereket nem megfelelően veszik be vagy írják elő, de az is előfordulhat, hogy más célokra alkalmazzák és/vagy túladagolják őket.
3.1.2

Említésre méltó az Európai Versenyhatóságok Hálózatának működése is, amely két szempontból is eredményes. Egyrészt és általánosságban zökkenőmentesen zajlik a különböző nemzeti hatóságok közti munka, az 1/2003. sz. rendeletben előirányzott együttműködési és koordinációs mechanizmusok pedig hatékonyan működnek. Másrészről pedig – az EVH politikai munkájának köszönhetően is – az 1/2003. sz. rendelet alkalmazása révén a szankcionálási eljárások és hatáskörök terén a tagállamok önkéntesen jelentős mértékben összehangolták jogszabályaikat.
2.6

Az Európai Bizottság szerint a cél egy olyan európai energiapiac fokozatos kiépítése, amelyen megfelelően alakul a kereslet és a kínálat, az árjelzések összhangban vannak a politikai célokkal, a szereplők egyenrangúak, az energiatermelés pedig hatékony módon történik. Ahogy a technológiák folyamatosan fejlődnek, fokozatosan a piaci árképzésnek kell vonatkoznia rájuk úgy, hogy végül meg is szüntetik a támogató intézkedéseket. A gyakorlatban ez az átvételi ár megszüntetését jelenti, áttérve a betáplálási tarifára és más támogató intézkedésre, arra ösztönözve a termelőket, hogy igazodjanak a piaci trendekhez. Az Európai Bizottság arra is bíztatja a tagállamokat, hogy jobban hangolják össze a megújuló energiával kapcsolatos stratégiáikat, hogy így az energiaárak ás -adók lefaragásával csökkenhessenek a fogyasztók költségei. Jobban közelíteni kellene egymáshoz az egyes támogatási rendszereket is.
1.7

Az EGSZB továbbá úgy ítéli meg, hogy az irányelvjavaslat az európai piacon az egyenlő versenyfeltételek kialakításának is kedvez azáltal, hogy kezelni kívánja azokat a helyzeteket, amikor egyes vállalkozások mentesülnek bizonyos – például tájékoztatási és konzultációs – kötelezettségek alól, amelyek más tagállamban székhellyel rendelkező konkurens vállalkozások számára viszont kötelezőek. Megjegyzi, hogy az Unión belül és nemzetközi szinten is biztosítani kell a versenyfeltételek egyenlőségét, mivel a tengeri tevékenységek és az ezek terén folyó verseny nemzetközi jellegűek, valamint hangsúlyozza, hogy mennyire fontos a szociális dömpingtől és a tisztességtelen versenytől való hatékony visszatartás. Ugyanakkor számos szárazföldi tevékenység terén nemzetközi verseny folyik, és az, hogy e verseny a tengerészeti ágazatban is létezik, még nem indokolja azt, hogy a tengerészektől megtagadjanak fontos munkaügyi és szociális jogokat.
4.10

Az Európai Bizottság hatásvizsgálata szerint az ilyen hordtasakok felhasználásának mérséklését célzó intézkedések sem a gazdaságra, sem a foglalkoztatásra nem járnának elfogadhatatlan hatással. Következtetései az alábbiak: — csökkenni fog az egyszer használatos műanyag hordtasakok gyártásában alkalmazottak száma; — azonban valószínűleg nőni fog a többször felhasználható műanyag hordtasakok, a papírtasakok és szemeteszsákok gyártásában alkalmazottak száma; — a hatásvizsgálati jelentésben hivatkozott 2011-es PRODCOM-jelentés szerint 2006-ban a könnyű műanyag hordtasakok harmadát importálták, főleg Ázsiából. A jelentés azt is megállapítja, hogy azóta a gyártás jelentős része Ázsiába települt át. Példaként azt hozza fel, hogy az Egyesült Királyságban felhasznált ilyen tasakok közel 98 %-át a Távol-Keletről hozzák be; — a jelentés rámutat, hogy az uniós országokban gyártott tasakok többsége „némileg vastagabb falú”; — a hatásvizsgálati jelentés megállapítja, hogy más hatással nem kell számolni a foglalkoztatás esetében (86. oldal). Arra is felhívja a figyelmet, hogy a legtöbb műanyagtasak-gyártó több méretet állít elő, és hogy a könnyű hordtasakok visszaszorítására irányuló fellépések növelhetik az újrafelhasználható tasakok iránti keresletet, és ezzel munkahelyeket teremthetnek.
1.2.5

Az európai társadalmi kohézió modelljének megóvása érdekében, amint azt a „Towards a genuine economic and monetary union” („Egy tényleges gazdasági és monetáris unió felé”) című jelentés is tartalmazza, illetve a Szerződés horizontális szociális záradékának értelmében, az EGSZB irányváltást kér az Európai Tanácstól a gazdasági és monetáris unió szociális dimenzióval való ellátása érdekében. Ez a gyakorlatban úgy történne, hogy a szociális mutatók eredménytábláját, (5) a makrogazdasági és költségvetési mutatókkal egyenrangú módon, proaktívan az európai szemeszterbe illesztenék. Ennek a szociális dimenziónak az lenne a feladata, hogy megelőzze a társadalmi egyensúlyzavarok kockázatát, és stabilizációs mechanizmusokat vezessen be, például a többek között a képzést és a szakmai átképzést célzó ifjúsági garancia és strukturális alapok mintájára. Az EGSZB ezenkívül kéri, hogy az összes eszközben vegyék figyelembe a nemek dimenziójának kérdését.
4.3

Az EGSZB támogatását fejezi ki az egységes héabevallás bevezetése iránt, amelyhez valamennyi tagállamban ugyanazt a formanyomtatványt alkalmaznák. Javasolja ezért, hogy az egységes héabevallás két részből álljon, és a tagállamok dönthessék el, hogy – az irányelvjavaslat 250. cikkével összhangban – csupán a kötelező részt használják, vagy pedig megkövetelik a 251. cikkben szereplő egyes adatok közlését is. Igen fontos ugyanakkor, hogy az adóhatóságoknak lehetőségük legyen arra, hogy további információkat is megköveteljenek, amennyiben azok hozzájárulnak az adócsalás elleni eredményesebb küzdelemhez. Az a lehetőség, hogy egy előre meghatározott, korlátozott időszakon belül további információkat kérjenek, az Európai Bizottság e célból létrehozott bizottságához benyújtott kérelmen alapulna. Az EGSZB úgy véli, hogy ezek az információk az egységes héabevallás egy további részét kell, hogy képezzék, hogy a kötelező résznek (250. cikk) és az opcionális résznek (251. cikk) egységes formája legyen, még ha az adóalanyoktól megkövetelt további információkat illetően mentesség is kerül alkalmazásra.
2.8

Ha a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszerét kiterjesztenék az oktatási programokhoz kapcsolódó szakmai gyakorlatokra, akkor az szisztematikusabb megközelítést tenne lehetővé a „nyílt piaci” szakmai gyakorlatok terén, főként mivel az oktatás területén már most is vannak olyan minőségbiztosítási módszerek, amelyek modellként szolgálhatnának egy hatékony és valamennyi szakmai gyakorlati rendszerre kiterjedő minőségellenőrzési mechanizmushoz. Ha létrehoznánk egy egységes minőségbiztosítási eszközt, amely a szakmai gyakorlatok valamennyi típusára érvényes lenne, akkor átláthatóbbá és érthetőbbé válnának a minőséggel kapcsolatos követelmények, illetve ezzel segítenénk a szakmai gyakorlatok oly módon történő kialakítását, hogy azok a tanulási folyamat során eredményekhez vezessenek. Ugyanakkor garantálni kell azt is, hogy egy ilyen eszköz ne legyen ellentétes az idevonatkozó tagállami jogszabályokkal.
4.2

A javasolt módosítások szükségesek, megfelelőek, kellően meg vannak indokolva és időszerűek. Szükségesek, mert: a) Először is világosan, egyértelműen le kellett szögezni, hogy az Egységes Szabadalmi Bíróságot és a Benelux Bíróságot az 1215/2012. sz. rendelet szerinti bíróságnak kell tekinteni annak érdekében, hogy a rendelet által kijelölt bíróságtól eltérő tagállam bírósága előtt perelt alperesekkel szemben érvényesüljön a jogbiztonság és az előreláthatóság követelménye. b) Továbbá az Egységes Szabadalmi Bíróság és a Benelux Bíróság részére lehetővé kell tenni, hogy joghatóságukat érvényesítsék azon alperesekkel szemben, akik harmadik országban rendelkeznek lakóhellyel. Ezen túlmenően, a rendeletnek meg kell határoznia azon ügycsoportokat, amelyek esetén az Egységes Szabadalmi Bíróság és a Benelux Bíróság kiegészítő joghatósággal rendelkezik. A javaslat célja nyilvánvaló: az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés lehetővé tétele és annak elkerülése, hogy ugyanarról a tárgyról eltérő határozatokat hozzanak a bíróságok. c) Az 1215/2012. sz. rendelet máshol folyamatban levő eljárások (perfüggőségek) és összefüggő eljárások kezelésére vonatkozó rendelkezéseit nemcsak a fenti nemzetközi egyezmények szerződő tagállamainak bíróságai és a nemzetközi egyezményekben nem részes tagállamok bíróságai előtt megindított eljárások előtt kell alkalmazni, hanem az Egységes Szabadalmi Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 83. cikkének (1) bekezdésében hivatkozott átmeneti időszak során azon eljárások tekintetében is, amelyek tárgya az ott meghatározottak szerint kapcsolódik az európai szabadalomhoz, és amelyek egyrészről az Egységes Szabadalmi Bíróság előtt, másrészről az Egységes Szabadalmi Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás szerződő tagállamának bírósága előtt kerülnek megindításra. d) Az Egységes Szabadalmi Bíróság és a Benelux Bíróság ítéleteit az 1215/2012. sz. rendelettel összhangban azon tagállamokban is el kell ismerni, illetve végre kell hajtani, amelyek nem szerződő tagállamai az adott nemzetközi szerződésnek. e) Végül az adott nemzetközi szerződésben nem részes tagállam bírósága által hozott ítéleteket az 1215/2012. sz. rendelettel összhangban továbbra is el kell ismerni, illetve végre kell hajtani a többi tagállamban.
4.4.2

Nem lehet eléggé hangsúlyozni, hogy az egész közösséget be kell vonni a folyamatba. Szó volt már arról, hogy kiemelt figyelmet kell fordítani a tanárokra és központi szerepükre, azonban el kell ismerni azt is, hogy a családnak és a társadalmi környezetnek szintén kiemelt szerep jut. Az innovatív és inkluzív oktatási politikák végrehajtása során a családnak mindig is döntő jelentősége lesz abban, hogy segítse a diákokat az új digitális tanulási eszközökhöz való alkalmazkodásban. A családot mindenképpen aktívan be kell vonni ebbe a változási folyamatba. Az EGSZB elismeri a fiatalokkal és másokkal foglalkozó szociális munkások egyedülálló hozzájárulását is, akik munkájuk részeként lehetővé teszik és ösztönzést nyújtanak minden korosztály képviselői számára, hogy kihasználják különféle oktatási kezdeményezések előnyeit.
2.7

A pszichoaktív anyagokat sok váltakozó, rövidített, esetleg egzotikus néven értékesítik, gyakran összekeverve más, tiltott, új vagy a forgalomból kizárt termékekkel, például gyógynövénykészítményekkel, gyógyászatilag aktív alkotóelemekkel, élelmiszer-adalékanyagokkal, dohánnyal, koffeinnel és inaktív töltőanyagokkal. A szerek tartalmával kapcsolatban hiányzik a következetesség és az ellenőrzés, biztonsági figyelmeztetéseket hiába keresnénk, vagy ha vannak is, az értékesítést nem akadályozzák meg (ilyen pl. az „emberi fogyasztásra alkalmatlan” megjelölés). A címkézés szándékosan félrevezető lehet („fürdősók” vagy „füstölő” olyan termékek esetében, amelyeket valószínűleg be kell lélegezni, el kell szívni vagy be kell fecskendezni).