A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Utak az iskolai sikerhez

(2022/C 498/10)

Előadó: Inga BĒRZIŅA (LV/Renew Europe), Kuldīga képviselő-testületének tagja Referenciaszöveg: Javaslat tanácsi ajánlásra az „Utak az iskolai sikerhez” kezdeményezésről COM(2022) 316

I. MÓDOSÍTÁSOKRA VONATKOZÓ AJÁNLÁSOK

Javaslat TANÁCSI AJÁNLÁSRA az „Utak az iskolai sikerhez” kezdeményezésről

COM (2022) 316

1. módosítás

(2) preambulumbekezdés

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása (2) 2020. szeptember 30-án az Európai Bizottság közleményt fogadott el az európai oktatási térség 2025-ig történő megvalósításáról (1), amelynek hat dimenziója közül az egyik az inkluzivitás. 2021. február 18-án a Tanács állásfoglalást fogadott el az oktatás és képzés terén az európai oktatási térség létrehozása érdekében és azon túlmutatóan folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszeréről (2021–2030) (2). (2) 2020. szeptember 30-án az Európai Bizottság közleményt fogadott el az európai oktatási térség 2025-ig történő megvalósításáról (1), amelynek hat dimenziója közül az egyik az inkluzivitás. 2021. február 18-án a Tanács állásfoglalást fogadott el az oktatás és képzés terén az európai oktatási térség létrehozása érdekében és azon túlmutatóan folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszeréről (2021–2030) (2). 2021. március 19-én a Régiók Európai Bizottsága véleményt fogadott el „Az európai oktatási térség 2025-ig történő megvalósítása” tárgyában (3) .

Indokolás

Javasoljuk, hogy illesszünk a szövegbe egy hivatkozást az európai oktatási térség 2025-ig történő megvalósításáról szóló európai bizottsági közleményről elfogadott RB-véleményre.

2. módosítás

(5) preambulumbekezdés

(Új preambulumbekezdés)

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása Az Európa jövőjéről szóló konferencia zárójelentése arra is felszólítja az EU-t, hogy biztosítsa, hogy minden uniós polgár élvezhesse a digitalizáció előnyeit, gondoskodva arról, hogy rendelkezzenek a szükséges digitális készségekkel és lehetőségekkel (1) . Az Európai Bizottság javaslatot kíván előterjeszteni egy, a digitális készségek oktatásban és képzésben való elsajátításának javításáról szóló ajánlásra, illetve a digitális készségek európai tanúsítványára (2) .

Indokolás

Hangsúlyozni kell, mennyire fontos a digitalizáció előnyeinek kiaknázása annak biztosítása révén, hogy minden polgár rendelkezzen a szükséges digitális készségekkel és lehetőségekkel.

3. módosítás

(25) preambulumbekezdés

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása (25) Az oktatásnak és képzésnek EU-szerte szisztematikusan foglalkoznia kell az alulteljesítés és a korai iskolaelhagyás csökkentésére, valamint az iskolai siker előmozdítására irányuló célkitűzéssel. Rendszerszinten a gyermekek, a fiatalok és családjaik összehangolt támogatása érdekében szükség van a szakpolitikai intézkedések következetességére, az egyéb releváns szakpolitikai területekkel (mint például az egészségügy, a szociális szolgáltatások, a foglalkoztatás, a lakhatás, az igazságszolgáltatás, a migráció és az integráció) való koordinációra, valamint a különböző szereplők közötti hatékony együttműködésre minden szinten (nemzeti, regionális, helyi, iskolai) . Ezzel párhuzamosan iskolai szinten támogatni kell az egész iskolára kiterjedő, közösségi megközelítéseket, valamennyi tevékenységi területre kiterjedően (oktatás és tanulás, tervezés és irányítás stb.), és valamennyi kulcsfontosságú szereplőt bevonva: a tanulókat, az iskolavezetőket, az oktató és nem oktató személyzetet, a szülőket és a családokat, valamint a helyi és a szélesebb közösségeket (1). (25) Az oktatásnak és képzésnek EU-szerte szisztematikusan foglalkoznia kell az alulteljesítés és a korai iskolaelhagyás csökkentésére, valamint az iskolai siker előmozdítására irányuló célkitűzéssel. Rendszerszinten a gyermekek, a fiatalok és családjaik összehangolt támogatása érdekében szükség van a szakpolitikai intézkedések következetességére, az egyéb releváns szakpolitikai területekkel (mint például az egészségügy, a szociális szolgáltatások, a foglalkoztatás, a lakhatás, az igazságszolgáltatás, a migráció és az integráció) való koordinációra, valamint a különböző szereplők közötti hatékony együttműködésre minden szinten (európai, nemzeti, regionális és helyi, valamint iskolai szinten), a többszintű kormányzás elveivel összhangban . Ezzel párhuzamosan iskolai szinten támogatni kell az egész iskolára kiterjedő, közösségi megközelítéseket, valamennyi tevékenységi területre kiterjedően (oktatás és tanulás, tervezés és irányítás stb.), és valamennyi kulcsfontosságú szereplőt bevonva: a tanulókat, az iskolavezetőket, az oktató és nem oktató személyzetet, a szülőket és a családokat, valamint a helyi és a szélesebb közösségeket (1).

Indokolás

Az oktatás és a szakképzés javulna, ha alkalmaznák a többszintű kormányzás elveit és gyakorlatait, amint azt az európai többszintű kormányzás chartájáról szóló RB-állásfoglalás is leírja (1).

4. módosítás

1. pont

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása 1. A mellékletben foglalt szakpolitikai keretben javasoltaknak megfelelően 2025-ig dolgozzanak ki az oktatási és képzési rendszerük struktúrájának megfelelő szinten egy az iskolai sikerre irányuló integrált és átfogó stratégiát vagy erősítsék tovább azt, a tanulmányi eredményeknek a társadalmi-gazdasági helyzettől való függetlenítése, a befogadásnak az oktatásban történő előmozdítása (többek között az oktatásban tapasztalható szegregáció kezelése révén), valamint az oktatásban és képzésben megjelenő korai iskolaelhagyás és az alapkészségek terén mutatkozó alulteljesítés további csökkentése érdekében. Különös figyelmet kell fordítani az iskolai jóllétre mint az iskolai siker kulcsfontosságú elemére. Ennek a stratégiának megelőzési, beavatkozási és kompenzációs intézkedéseket kell tartalmaznia (beleértve az ifjúsági garancia részeként kínált intézkedéseket is), tényeken kell alapulnia, és az egyetemes intézkedéseket célzott és/vagy egyénre szabott rendelkezésekkel kell ötvöznie azon tanulók számára, akik további figyelmet és támogatást igényelnek inkluzív környezetben (például társadalmi-gazdasági szempontból hátrányos helyzetű tanulók, a migráns – beleértve a menekült – vagy roma háttérrel rendelkező tanulók, a látható és láthatatlan fogyatékossággal élő tanulók, a sajátos nevelési igényű vagy mentális egészségi problémákkal küzdő tanulók). Egy ilyen stratégiának a különböző szakpolitikai területeket, irányítási szinteket és iskolázottsági szinteket képviselő szereplők közötti strukturált együttműködésen is kell alapulnia, megfelelő finanszírozásban kell részesülnie, és egyértelmű végrehajtási és értékelési tervnek kell kísérnie. 1. A mellékletben foglalt szakpolitikai keretben javasoltaknak megfelelően 2025-ig dolgozzanak ki az oktatási és képzési rendszerük struktúrájának megfelelő szinten , valamint a releváns decentralizált rendszerek figyelembevételével egy az iskolai sikerre irányuló integrált és átfogó stratégiát vagy erősítsék tovább azt, a tanulmányi eredményeknek a társadalmi-gazdasági helyzettől való függetlenítése, a befogadásnak az oktatásban történő előmozdítása (többek között az oktatásban tapasztalható szegregáció kezelése révén), valamint az oktatásban és képzésben megjelenő korai iskolaelhagyás és az alapkészségek terén mutatkozó alulteljesítés további csökkentése érdekében. Mind az iskolában, mind annak környékén különös figyelmet kell fordítani a jóllétre és a környezeti és egészségügyi feltételekre mint az iskolai siker kulcsfontosságú elemére. Ennek a stratégiának tervezési, megelőzési, beavatkozási és kompenzációs intézkedéseket kell tartalmaznia (beleértve az ifjúsági garancia részeként kínált intézkedéseket is), tényeken kell alapulnia, és az egyetemes intézkedéseket célzott és/vagy egyénre szabott rendelkezésekkel kell ötvöznie azon tanulók számára, akik további figyelmet és támogatást igényelnek inkluzív környezetben (például társadalmi-gazdasági szempontból hátrányos helyzetű tanulók, a migráns – beleértve a menekült – vagy roma háttérrel rendelkező tanulók, a látható és láthatatlan fogyatékossággal élő tanulók, a sajátos nevelési igényű vagy mentális egészségi problémákkal küzdő tanulók). Egy ilyen stratégiának a különböző szakpolitikai területeket, irányítási szinteket és iskolázottsági szinteket képviselő szereplők közötti strukturált együttműködésen is kell alapulnia, megfelelő finanszírozásban kell részesülnie, és egyértelmű végrehajtási, értékelési és felügyeleti tervnek kell kísérnie.

Indokolás

A helyi és regionális önkormányzatok alapvető szerepet játszanak az európai oktatási térség projektjének sikerében, mivel közvetlen és lényegi kapcsolatban állnak azokkal a közösségekkel, amelyekben az európai szinten meghatározott oktatási politikákat végre kell hajtani, és amelyekre ez utóbbiak ezt követően közvetlen hatást gyakorolnak (2).

5. módosítás

3. pont

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása 3. Egy integrált és átfogó stratégia keretében kombinálják a mellékletben foglalt szakpolitikai keretben meghatározott megelőzési, beavatkozási és kompenzációs intézkedéseket a következők támogatása érdekében: 3. Egy integrált , inkluzív és átfogó stratégia keretében kombinálják a mellékletben foglalt szakpolitikai keretben meghatározott megelőzési, beavatkozási és kompenzációs intézkedéseket a következők támogatása érdekében:

Indokolás

Magától értetődik.

6. módosítás

3.3. pont

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása 3.3. az iskolák, az iskolai siker „egész iskolára kiterjedő, közösségi megközelítésének” kialakításában, amelyben az iskolai közösség valamennyi tagja (iskolavezetők, tanárok, oktatók és egyéb oktatási személyzet, tanulók, szülők és családok, valamint a helyi közösség), valamint a külső érdekelt felek aktívan és együttműködésen alapuló módon vesznek részt annak érdekében, hogy valamennyi tanuló számára előmozdítsák az oktatás sikerét; 3.3. az iskolák, az iskolai siker „egész iskolára kiterjedő, közösségi megközelítésének” kialakításában, amelyben az iskolai közösség valamennyi tagja (iskolavezetők, tanárok, oktatók és egyéb oktatási személyzet, tanulók, szülők és családok, valamint a helyi közösség , beleértve a helyi és regionális önkormányzatokat is ), valamint a külső érdekelt felek aktívan és együttműködésen alapuló módon vesznek részt annak érdekében, hogy valamennyi tanuló számára előmozdítsák az oktatás sikerét;

Indokolás

A helyi és regionális önkormányzatok felelősek az iskolákért, és támogatják az „egész iskolára kiterjedő megközelítések” kidolgozását, többek között a négyes spirál megközelítés alkalmazásával, amely egy olyan együttműködésen alapuló modell, amelynek keretében a köz- és magánszféra érdekelt feleivel és a tudományos körökkel együttműködve nagy hangsúlyt fektetnek az emberekre és szükségleteikre.

7. módosítás

4. pont

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása 4. Optimalizálják a nemzeti és uniós források felhasználását az infrastruktúrába, a képzésbe, az eszközökbe és az oktatásba való beruházásokhoz az oktatás területén a befogadás, az egyenlőség és a jóllét növelése érdekében, ideértve az uniós források – különösen az Erasmus+, a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz, az Európai Szociális Alap+, az Európai Regionális Fejlesztési Alap, a Digitális Európa program, a Horizont Európa, a technikai támogatási eszköz, a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap stb. – és szakértelem kihasználását a reformokhoz és az infrastruktúrába, az eszközökbe, a pedagógiába és az egészséges tanulási környezetek létrehozásába történő beruházásokhoz, valamint gondoskodjanak arról, hogy az alapok felhasználása összhangban legyen az átfogó stratégiával. 4. Optimalizálják a helyi, regionális, nemzeti és uniós források felhasználását az infrastruktúrába, a képzésbe, az eszközökbe és az oktatásba való beruházásokhoz az oktatás területén a befogadás, az egyenlőség és a jóllét növelése érdekében, ideértve az uniós források – különösen az Erasmus+, a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz, az Európai Szociális Alap+, az Európai Regionális Fejlesztési Alap, a Digitális Európa program, a Horizont Európa, a technikai támogatási eszköz, a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap stb. – és szakértelem kihasználását a reformokhoz és az infrastruktúrába, az eszközökbe, a pedagógiába és az egészséges tanulási környezetek létrehozásába történő beruházásokhoz, valamint gondoskodjanak arról, hogy az alapok felhasználása összhangban legyen az átfogó stratégiával.

Indokolás

Javasoljuk a helyi és regionális szint bevonását is.

II. POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK EURÓPAI BIZOTTSÁGA,

A helyi és regionális önkormányzatok különleges szerepe

1. úgy véli, hogy a magas színvonalú, inkluzív és mindenki számára egyformán hozzáférhető oktatási és képzési rendszerek – a tanulók személyes jellemzőitől, családi, kulturális és társadalmi-gazdasági helyzetétől függetlenül – nemcsak az iskolai sikerhez teremtenek utat, hanem az Európai Unió társadalmi kohéziójához és fenntarthatóbb gazdaságához vezető közös utunkat is megteremtik;

2. nagyra értékeli az Európai Bizottság által ösztönzött, a helyi és regionális önkormányzatokat is bevonó „egész iskolára kiterjedő, közösségi megközelítést”, amely fontos előfeltétele az oktatási és képzési politika reformjának, valamint az oktatás és képzés terén folytatott európai együttműködés olyan kulcsfontosságú céljai elérésének, mint az alapkészségek terén gyengén teljesítők és az iskolát végzettség nélkül elhagyók arányának csökkentése;

3. rámutat arra, hogy a korai iskolaelhagyás ( 3 ) elleni intézkedéseket gyakran helyi és regionális szinten hajtják végre, ami lehetővé teszi a kontextuális problémák kezelését;

4. fontosnak tartja a tanulók és az iskolai személyzet jólétének előmozdítását az oktatás helyszínén a távoli, vidéki és városi területek közötti oktatási szakadék és az oktatási intézmények közötti különbségek csökkentése révén. Ez a célkitűzés csak a társadalmi és területi kohéziót előmozdító megfelelő finanszírozással és az adatokon alapuló döntéshozatal lehetőségével érhető el; mindenesetre a decentralizált oktatási rendszer minőségét csak átfogó, nem pusztán a költségvetésre összpontosító megközelítéssel lehet javítani;

5. hangsúlyozza a helyi, regionális és nemzeti szintű adatok gyűjtésének és elemzésének fontosságát. Az ilyen adatok vizsgálata feltárhatja a korai iskolaelhagyással kapcsolatos közös tendenciákat, és ennek megfelelően olyan megoldásokra lehet javaslatot tenni, amelyekkel helyi alapú megközelítés révén kezelni lehet a kihívásokat. Lettországban például kifejlesztettek egy nemzeti interaktív eszközt, mellyel a tanulókra vonatkozó információkat gyűjtik attól a pillanattól kezdve, amikor a tanár észleli a korai iskolaelhagyás kockázatát. Ily módon helyi és regionális szinten széles körű statisztikai adatalapot lehet létrehozni a korai iskolaelhagyás okairól és tendenciáiról;

6. szorgalmazza a helyi és regionális bevált gyakorlatok szélesebb körű alkalmazását egy erős digitális oktatási ökoszisztéma kiépítése és egy fenntartható digitális átalakulás előmozdítása érdekében. Ez elősegítené a magas színvonalú és inkluzív általános oktatást, miközben a területi egyenlőtlenségek csökkentése érdekében erősítené a digitális kohéziót. Például Île-de-France francia régió a Covid19 miatt kialakult körülményekhez alkalmazkodva kifejlesztette a QIOZ ingyenes nyelvtanulási platformot;

A válság hatása az oktatási rendszerekre

7. rámutat arra, hogy az elmúlt évtizedben folyamatosan csökkent az iskolát elhagyó fiatalok száma. Félő azonban, hogy a világjárvány vissza fogja fordítani ezt a pozitív tendenciát ( 4 ) , Ezt támasztják alá a 2021–2022-es tanévben elért előrehaladásra, valamint annak a Covid19-cel kapcsolatos korlátozásokkal való összefüggésére vonatkozó megállapítások. Például Belgiumban Vallónia és Brüsszel régiókban 28 %-kal nőtt a korai iskolaelhagyók száma, különösen a 7–12. osztályokban;

8. kéri, hogy tartsák szem előtt a Covid19 tanulók mentális és fizikai egészségére, valamint az általános jóllétére gyakorolt hatásait. Figyelmet kellene továbbá fordítani arra, hogy e válság következtében olyan tanulói csoportok körében is csökkent a tanulási motiváció, amelyek korábban nem voltak kitéve a korai iskolaelhagyás kockázatának, a sérülékeny és hátrányos helyzetű tanulók pedig aránytalanul nagy mértékben érintettek e téren. Ezért innovatív motiváló tevékenységeket szorgalmaz olyan gyermekek számára, akik sikereket érnek el a tanulásban;

9. kéri, hogy biztosítsanak társadalmilag inkluzív és pszichológiai szempontból a helyzetükhöz igazított oktatást minden olyan iskolaköteles ukrán gyermek számára, aki az ukrajnai háború miatt uniós tagállamokban tartózkodik; kéri továbbá, hogy biztosítsanak testre szabott és jól megtervezett nyelvtanulási programokat (mint például a belgiumi Flamand régióban ( 5 ) ) az érintett uniós tagállam nyelvét nem beszélő tanulók számára integrációjuk előmozdítása és teljesítményük javítása érdekében;

Következtetések

10. egyetért a korai iskolaelhagyás csökkentését célzó szakpolitikákról szóló, 2011. június 28-i tanácsi ajánlás ( 6 ) végrehajtásának független értékelésében ( 7 ) foglalt azon végkövetkeztetéssel, hogy a különböző (európai, nemzeti, regionális, helyi) kormányzati és közigazgatási szintek közötti együttműködés továbbra is korlátozott és széttagolt. Ez az egyik olyan terület, ahol további erőfeszítésekre van szükség a korai iskolaelhagyás problémájának kezeléséhez, különösen az innovációs ökoszisztémán belüli együttműködés révén;

11. rámutat arra, hogy a helyi és regionális önkormányzatoknak kulcsszerepük van az oktatási intézmények létrehozásában és korszerűsítésében, az esélyegyenlőség előmozdításában, valamint a biztonságos, inkluzív és hatékony tanulási környezet kialakításában, figyelmet fordítva az egyre terjedő zaklatásokra és internetes megfélemlítésekre is. Hangsúlyozza, hogy az Ukrajna elleni orosz háború, az energiaválság és az erősen növekvő infláció által a nemzeti és helyi költségvetésekre gyakorolt hatások miatt hosszú távú támogatásra van szükség az uniós strukturális alapokból a tanulási környezet korszerűsítésére és a meglévő oktatási infrastruktúra színvonalas karbantartására irányuló önkormányzati projektekhez;

12. kéri, hogy az előttünk álló kihívásokat a „teljes iskolára kiterjedő megközelítés” révén kezeljék. Itt többek között a tantestület generációváltásáról, valamint a tanárokra és az iskolai személyzetre irányuló széles körű motivációs program létrehozásáról van szó, amelyre egyes helyi és regionális önkormányzatoknál már léteznek példák, többek között a tanári képesítést szerző végzős hallgatóknak, különösen a TTMM-tárgyakat tanító leendő tanároknak és a segítő szakembereknek (pszichológusok, szociálpedagógusok stb.) szóló ösztöndíjakkal. Ugyanakkor továbbra is elő kell mozdítani a tanárok továbbképzésére irányuló programokat, valamint adott esetben az átképzési intézkedéseket.

Kelt Brüsszelben, 2022. október 12-én. a Régiók Európai Bizottsága elnöke Vasco ALVES CORDEIRO

(1) COM(2020) 625 final

(2) HL C 66., 2021.2.26., 1. o.

(1) COM(2020) 625 final

(2) HL C 66., 2021.2.26., 1. o.

(3) HL C 175., 2021.6.7., 6. o.

(1) Konferencia Európa jövőjéről – Jelentés a konferencia végeredményéről, 2022. május, 32. javaslat (81. o.).

(2) COM (2022) 404 final

(1) Lásd a csatolt bizottsági szolgálati munkadokumentum szerinti fogalommeghatározást.

(1) Lásd a csatolt bizottsági szolgálati munkadokumentum szerinti fogalommeghatározást.

(1) HL C 174., 2014.6.7., 1. o.

(2) A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Az európai oktatási térség 2025-ig történő megvalósítása (HL C 175., 2021.5.7., 6. o.).

(3) A korai iskolaelhagyásra vonatkozó uniós mutató (ELET) azoknak a legfeljebb alsó középfokú végzettséggel rendelkező 18–24 évesek arányát méri, akik már nem vesznek részt formális vagy nem formális oktatásban és képzésben.

(4) Európai Bizottság, Oktatásügyi, Ifjúságpolitikai, Sportügyi és Kulturális Főigazgatóság: Oktatási és képzési figyelő 2021, Összefoglaló. Az Európai Unió Kiadóhivatala, 2021, https://data.europa.eu/doi/10.2766/480191.

(5) Onthaalonderwijs voor anderstalige kinderen (OKAN).

(6) HL C 191., 2011.7.1., 1. o.

(7) Európai Bizottság, Oktatásügyi, Ifjúságpolitikai, Sportügyi és Kulturális Főigazgatóság (2019), Donlevy, V., Day, L., Andriescu, M., Downes P., Assessment of the implementation of the 2011 Council Recommendation on policies to reduce early school leave: final report (A korai iskolaelhagyás csökkentését célzó szakpolitikákról szóló 2011-es tanácsi ajánlás végrehajtásának értékelése: zárójelentés), Kiadóhivatal.