P6_TA(2006)0521

"Együttműködés" egyedi program (hetedik kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs keretprogram, 2007-2013) *

Az Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007-2013) végrehajtására irányuló "Együttműködés" egyedi programról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2005)0440 - C6-0381/2005 - 2005/0185 (CNS))

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

- tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2005)0440) [1] és annak módosított változatára (COM(2005)0440/2) [1],

- tekintettel az EK-Szerződés 166. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0381/2005),

- tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

- tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére, valamint a Költségvetési Bizottság, a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság, a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság, és a Kulturális és Oktatási Bizottság véleményére (A6-0379/2006),

1. jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában;

2. úgy véli, hogy a jogalkotási javaslatban szereplő tájékoztató jellegű pénzügyi referenciaösszegnek összhangban kell lennie az új többéves pénzügyi keret (2007-2013) 1a. alfejezetében szereplő plafonnal, és hangsúlyozza, hogy az éves összegről az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló 2006. május 17-i intézményközi megállapodás [2] 38. pontja szerint az éves költségvetési eljárás keretében döntenek;

3. felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően változtassa meg javaslatát, az EK-Szerződés 250. cikkének (2) bekezdése alapján;

4. felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

5. felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való ismételt konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

6. utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG | A PARLAMENT MÓDOSÍTÁSAI |

1.módosítás

(4) preambulumbekezdés

(4) A keretprogram kiegészíti a tagállamokban végzett tevékenységeket és más, a lisszaboni célkitűzések megvalósítására irányuló átfogó stratégiai törekvéshez szükséges közösségi cselekvéseket, ezen belül különösen a strukturális alapok, a mezőgazdaság, az oktatás, a szakképzés, a versenyképesség és az innováció, az ipar, az egészségügy, a fogyasztóvédelem, a foglalkoztatás, az energiaügy, a közlekedés és a környezetvédelem területére vonatkozókat. | (4) Ez az egyedi program kiegészíti a tagállamokban végzett tevékenységeket és más, a lisszaboni célkitűzések megvalósítására irányuló átfogó stratégiai törekvéshez szükséges közösségi cselekvéseket. Ezért a program részét képező cselekvéseket a lehető leghatékonyabbá kell tenni azáltal, hogy fokozzák a kiegészítő jelleget és a szinergiát az egyéb közösségi programokkal és cselekvésekkel, különösen a strukturális alapok, a mezőgazdaság, az oktatás, a szakképzés, a kultúra, a versenyképesség és az innováció, az ipar, az egészségügy, a fogyasztóvédelem, a foglalkoztatás, az energiaügy, a közlekedés, a környezetvédelem és az információs társadalom területére vonatkozókkal. |

2. módosítás

(4a) preambulumbekezdés (új)

| (4a) Ezen egyedi program keretében különleges figyelmet kell fordítani a multidiszciplinaritásra és az interdiszciplinaritásra, összhangban az Európai Kutatási Tanácsadó Bizottság ajánlásaival (EURAB, 04 009, 2004. április) és a "Tudomány és technológia - Iránymutatások az Európai Unió kutatástámogató politikájához" című, 2005. március 10-i európai parlamenti állásfoglalással [3]. |

3. módosítás

(4b) preambulumbekezdés (új)

| (4b) Ennek az egyedi programnak különösen a tudás, az eredmények és a technológiák az állami kutatási ágazat részéről a vállalkozások - különösen a KKV-k - számára történő átadására kell koncentrálnia, valamint olyan mechanizmusokra, amelyek biztosítják, hogy a vállalkozások igényei hatékony és koordinált módon eljussanak a kutatócsoportokhoz. |

4. módosítás

(5) preambulumbekezdés

(5) Az e keretprogramban támogatott innovációs és KKVvonatkozású tevékenységeknek ki kell egészíteniük a versenyképességi és innovációs keretprogram alapján végzett tevékenységeket. | (5) Ennek az egyedi programnak a program valamennyi cselekvésében és projektjében különösen a KKV-k megfelelő részvételének biztosítására kell összpontosítania. A lehető legnagyobb mértékű szinergiára és kiegészítő jellegre kell törekedni az egyedi programban és a versenyképességi és innovációs keretprogram, illetve más közösségi programok és cselekvések alapján végzett tevékenységek keretében támogatott innovációs és KKV-vonatkozású tevékenységek között. |

5. módosítás

(5a) preambulumbekezdés (új)

| (5a) Ennek az egyedi programnak kellőképpen figyelembe kell venni az Európai Kutatási Térség megvalósításában a régiók által betöltött fontos szerepet, amelyet a Bizottság is elismer az Európai Kutatási Térség regionális dimenziójáról szóló közleményében (COM(2001)0549). |

6. módosítás

(7) preambulumbekezdés

(7) Az EBB kölcsöneihez való hozzájutás megkönnyítése érdekében az egyedi programnak hozzá kell járulnia az Európai Beruházási Banknak a "kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmus" létrehozása érdekében nyújtott támogatáshoz. | (7) Az EBB kölcsöneihez való hozzájutás megkönnyítése érdekében az egyedi programnak hozzá kell járulnia az Európai Beruházási Banknak a "kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmus" létrehozása érdekében nyújtott támogatáshoz. Hasonlóképpen az egyedi programnak azonos mértékű pénzügyi támogatást kell biztosítania a KKV-k projektekben való részvételéből eredő kockázatok fedezésére, ezzel megkímélve őket attól, hogy bankgaranciákat kelljen beszerezniük. |

7. módosítás

(8) preambulumbekezdés

(8) A Szerződés 170. cikkének megfelelően a Közösség nemzetközi megállapodásokat kötött a kutatás területén, és emellett a Közösségnek a nemzetközi kutatóközösségbe való további integrálása érdekében törekedni kell még a nemzetközi kutatási együttműködés megerősítésére. Az egyedi program következésképpen nyitott az ilyen megállapodásokkal rendelkező országok részvétele előtt, és a projektek szintjén, illetve a kölcsönös előnyök alapján nyitott harmadik országok szervezetei és a tudományos együttműködésben érdekelt nemzetközi szervezetek részvétele előtt is. | (8) A Szerződés 170. cikkének megfelelően a Közösség nemzetközi megállapodásokat kötött a kutatás területén, és emellett a Közösségnek a nemzetközi kutatóközösségbe való további integrálása érdekében törekedni kell még a nemzetközi kutatási együttműködés megerősítésére. Az egyedi program következésképpen nyitott az ilyen megállapodásokkal rendelkező országok részvétele előtt, hasonlóképpen megerősíti az együttműködést azokkal az országokkal, amelyek nem kötöttek ilyen hatályú megállapodásokat, és a projektek szintjén, illetve a közjó és a kölcsönös előnyök alapján nyitott harmadik országok szervezetei és a tudományos együttműködésben érdekelt nemzetközi szervezetek részvétele előtt is. |

8. módosítás

(9) preambulumbekezdés

(9) Helyénvaló, hogy az e program keretében végzett kutatási tevékenységek tiszteletben tartsák az etikai alapelveket, beleértve azokat is, amelyek az Európai Unió alapjogi chartájában jutnak kifejezésre, | (9) Helyénvaló, hogy az e program keretében végzett kutatási tevékenységek tiszteletben tartsák az etikai alapelveket, beleértve azokat is, amelyek az Európai Unió alapjogi chartájában jutnak kifejezésre és megerősítsék a kutatás polgári és humanista értékét, kellő tekintettel az etikai és kulturális sokszínűségre. |

9. módosítás

(9a) preambulumbekezdés (új)

| (9a) Az Európai Kutatási Térség létrehozásakor és a tudás alapú társadalom fejlődéséhez való hozzájárulásként ez az egyedi program megfelelően figyelembe veszi az egyetemek fontos szerepét a tudományos és technológiai kutatás valóban kiváló teljesítményének biztosítása érdekében, amint azt a Bizottság "Az egyetemek szerepéről a tudás Európájában" című közleményében (COM(2003)0058) kifejtette. |

10. módosítás

(10) preambulumbekezdés

(10) A keretprogram hozzájárul a fenntartható fejlődés előmozdításához. | (10) Ez az egyedi program és a keretprogram egésze hozzájárul a fenntartható fejlődés előmozdításához. |

11. módosítás

(10a) preambulumbekezdés (új)

| (10a) Ennek az egyedi programnak azzal a céllal kell hozzájárulnia a tudományos és technológiai adatok terjesztéséhez, hogy a tudomány és a technológia közelebb kerüljön a társadalomhoz. |

12. módosítás

(11) preambulumbekezdés

(11) Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelettel, a költségvetési rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelettel, valamint ennek esetleges jövőbeni módosításaival összhangban biztosítani kell a keretprogram vonatkozásában a hatékony és eredményes pénzgazdálkodást, a lehető leghatékonyabb és leginkább felhasználóbarát végrehajtást, valamint meg kell könnyíteni a résztvevők hozzáférését a keretprogramhoz. | (11) A Bizottság feladata az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelettel, a költségvetési rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelettel, valamint ennek esetleges jövőbeni módosításaival összhangban annak biztosítása, hogy a hetedik keretprogram és ezen egyedi program vonatkozásában a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás, a lehető legegyszerűbb és leghatékonyabb végrehajtás megvalósuljon, valamint meg kell könnyíteni a résztvevők hozzáférését a keretprogramhoz, ugyanakkor átláthatóságot és egyértelmű kereteket kell biztosítani mindkettő számára. |

13. módosítás

2. cikk

2. Az egyedi program a transznacionális együttműködésben végzett kutatási cselekvések teljes skálájának támogatásán keresztül a következő témákban támogatja az "Együttműködés" keretébe tartozó tevékenységeket: | 2. Az egyedi program a transznacionális együttműködésben végzett kutatási cselekvések teljes skálájának támogatásán keresztül a következő témákban támogatja az "Együttműködés" keretébe tartozó tevékenységeket: |

a) egészségügy; | a) egészségügy; |

b) élelmiszerek, mezőgazdaság és biotechnológia; | b) élelmiszerek, halászat és mezőgazdaság és biotechnológia; |

c) információs és kommunikációs technológiák; | c) információs és kommunikációs technológiák; |

d)nanotudományok, nanotechnológiák, anyagtudomány és új gyártástechnológiák; | d)nanotudományok, nanotechnológiák, anyagtudomány és új gyártástechnológiák; |

e) energia; | e) energia; |

f) környezetvédelem (beleértve az éghajlatváltozást is); | f) környezetvédelem (beleértve az éghajlatváltozást is); |

g) közlekedés (beleértve a repüléstechnikát is); | g) közlekedés (beleértve a repüléstechnikát is); |

h) társadalom-gazdaságtan és humán tudományok; | h) társadalom-gazdaságtan és humán tudományok; |

i) biztonság és világűr. | i) biztonság. |

| ia) világűr |

14. módosítás

3a. cikk, (1) bekezdése (új)

| 3a. cikk (1) A Bizottságnak meg kell tennie a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy meggyőződjön arról, hogy a finanszírozott tevékenységeket hatékonyan és a 1605/2002 EK/Euratom rendelet előírásaival összhangban hajtották-e végre. |

15. módosítás

3a. cikk, (2) bekezdése (új)

| (2) Az egyedi program teljes adminisztratív költségeinek - ide értve a létrehozni javasolt végrehajtó ügynökség belső és vezetési költségeit - arányosaknak kell lenniük az egyedi program keretében végzett tevékenységekkel és a költségvetési és jogalkotási hatóságok határozatainak tárgyát kell, hogy képezzék. |

16. módosítás

3a. cikk, (3) bekezdése (új)

| (3) A költségvetési előirányzatokat szigorú pénzügyi gazdálkodás szerint kell felhasználni, nevezetesen a gazdaságosság, a teljesítmény és a hatékonyság, valamint az arányosság elve szerint. |

17. módosítás

4. cikk, (1) bekezdés

(1) Az egyedi program keretében valamennyi kutatási tevékenységet az etikai alapelveknek megfelelően kell végrehajtani. | (1) Az egyedi program keretében valamennyi kutatási tevékenységet az etikai alapelveknek megfelelően kell végrehajtani, a tudásterülettel kapcsolatban előírt tudományos biztosítékokat és a szóban forgó kutatás típusát figyelembe véve. |

18. módosítás

5a. cikk (új)

| 5a. cikk A Bizottság előzetes tájékoztatást ad a költségvetési hatóságnak, amikor el kíván térni a kiadásoknak az éves költségvetés megjegyzéseiben és mellékletében meghatározott felosztásától. |

19. módosítás

6. cikk, (3) bekezdés

(3) A munkaprogramban elő kell írni az egyes finanszírozási rendszerek alapján benyújtott, közvetett cselekvésekre irányuló pályázatok elbírálási és a projektek kiválasztási kritériumait. A kritériumok a kiválóságra, a hatásra és a végrehajtásra vonatkoznak, és e keretek között a munkaprogram konkrétabb vagy további követelményeket, súlyozásokat és küszöbértékeket állapíthat meg. | (3) A munkaprogramban elő kell írni az egyes finanszírozási rendszerek alapján benyújtott, közvetett cselekvésekre irányuló pályázatok elbírálási és a projektek kiválasztási kritériumait, lehetővé téve a kutatóknak és csoportoknak a nemzeti és európai programokban való párhuzamos részvételének összeegyeztethetőségét. A kritériumok a kiválóságra, a hatásra és a végrehajtásra vonatkoznak, és e keretek között a munkaprogram konkrétabb vagy további követelményeket, súlyozásokat és küszöbértékeket állapíthat meg. |

20. módosítás

7. cikk, (2) bekezdés

(2) A 8. cikk (2) bekezdésében megállapított eljárást kell alkalmazni: | (2) A 8. cikk (3) bekezdésében megállapított szabályozási bizottsági eljárást és ellenőrzést kell alkalmazni: |

21. módosítás

8. cikk

1) A Bizottság munkáját egy bizottság segíti. | 1) A Bizottság munkáját egy bizottság segíti. |

2) Az erre a bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 4. cikkében előírt irányítóbizottsági eljárást kell alkalmazni, az említett határozat 7. cikkének (3) bekezdésében meghatározottak szerint. | 2) A Bizottság rendszeresen tájékoztatja a bizottságot az egyedi program végrehajtásának előrehaladásáról, és tájékoztatást ad a program keretében finanszírozott valamennyi KTF-cselekvésről. |

3) Az erre a bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkét kell alkalmazni. | 3) Az erre a bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5a. cikke (1)-(4) bekezdését és 7. cikkét kell alkalmazni, tekintettel 8. cikkének előírásaira. |

4) Az 1999/468/EK határozat 4. cikkének (3) bekezdésében és 5. cikkének (6) bekezdésében előírt időtartam két hónap. | |

5) A Bizottság rendszeresen tájékoztatja a bizottságot az egyedi program végrehajtásának előrehaladásáról, és tájékoztatást ad a program keretében finanszírozott valamennyi KTF-cselekvésről. | |

22. módosítás

I. melléklet, bevezetés, második albekezdés

Az egyedi programot teljes egészében áthatja az a célkitűzés, hogy a legmagasabb kiválósági szinten végrehajtott kutatás során gondoskodni kell a fenntartható fejlődés előmozdításáról. | A kutatás elsődleges céljának a tudás növelésének kell lennie. Az egyedi programot teljes egészében áthatja az a célkitűzés, hogy a legmagasabb kiválósági szinten végrehajtott kutatás során gondoskodni kell a tudás növeléséről, valamint a fenntartható fejlődés előmozdításáról. A kutatás a társadalmi integráció, az aktív állampolgárság és részvétel, a gazdasági növekedés, a versenyképesség, az egészség és az életminőség előmozdításának alapvető eszköze. |

23. módosítás

I. melléklet, bevezetés, második a) albekezdés (új)

| Az egyetemek és az ipar közötti partnerségek esetében a Bizottság vállalni fogja az alap-, valamint alkalmazott kutatás eredményeinek terjesztését, amennyiben azok közérdekűek és a közjóra irányulnak. |

24. módosítás

I. melléklet, bevezeté,s harmadik albekezdés, 9) pont

9) biztonság és világűr. | 9) biztonság; |

| 9a) világűr. |

25. módosítás

I. melléklet, bevezetés, ötödik albekezdés

Kellő figyelmet kap a fenntartható fejlődés és a nemek egyenlőségének elve. Az egyedi program szerinti tevékenységek részét képezi továbbá az adott esetnek megfelelően az elvégzendő kutatás és annak lehetséges alkalmazásai etikai, társadalmi, jogi és tágabb kulturális szempontjainak, valamint a tudományos és a technológiai fejlődés és kilátások társadalmi-gazdasági hatásainak figyelembevétele. | A tudományos és technológiai kiválóság elvének a teljes hetedik keretprogramban érvényesülnie kell. Az egyedi program szerinti tevékenységek részét képezi továbbá az adott esetnek megfelelően az elvégzendő kutatás és annak lehetséges alkalmazásai etikai, társadalmi, jogi és tágabb kulturális szempontjainak, valamint a tudományos és a technológiai fejlődés és kilátások társadalmi-gazdasági hatásainak figyelembevétele. |

26. módosítás

I. melléklet, ötödik a) albekezdés (új)

| Különös figyelmet kell fordítani az EU tagállamai és régiói közötti kohézió növelésére a tudomány és a technológia terén, különös tekintettel a különböző területek között meglévő technológiai különbségek csökkentését célzó intézkedésekre, amelyek szelektív módon fokozzák a vállalkozások technológiai kapacitását valamennyi szinten. Ebből a célból a keretprogram tevékenységeit össze kell hangolni más közösségi politikák cselekvési irányaival, különösen a regionális politikával és a versenyképességgel, valamint az innovációs politikával. |

27. módosítás

I. melléklet, "Több tudományágra és témára kiterjedő kutatás, közös pályázati kiírások" cím, első albekezdés

Különös figyelmet kell fordítani a több témára kiterjedő, kiemelt fontosságú kutatási területekre, mint például a tengertudományokra és technológiákra. A multidiszciplinaritást a több témát érintő kutatási és technológiai kérdések közös, multitematikus megközelítésével kell bátorítani. E multitematikus megközelítés érdekében: | Különös figyelmet kell fordítani a több témára kiterjedő, kiemelt fontosságú tudományos és technológiai területekre, mint például a tengertudományokra és az idegenforgalommal kapcsolatos technológiákra, a zöld műszaki tudományokra és kémiára, valamint a környezet-egészségügyre. A multidiszciplinaritást - beleértve a feladatközpontú kutatást - a több témát érintő kutatási és technológiai kérdések közös, multitematikus megközelítésével kell bátorítani. E multitematikus megközelítés érdekében egyebek mellett: |

-több témára kiterjedő pályázati kiírásokat kell kiadni, amennyiben a kutatás témája valamennyi érintett téma tevékenységei szempontjából egyértelmű érdeklődésre tart számot; | -több témára kiterjedő pályázati kiírásokat kell kiadni, amennyiben a kutatás témája valamennyi érintett téma tevékenységei szempontjából egyértelmű érdeklődésre tart számot; |

-különös hangsúlyt kell fektetni a multidiszciplináris kutatásra az "újonnan felmerülő igények" kielégítésére végzett tevékenységekben; | -különös hangsúlyt kell fektetni a multidiszciplináris kutatásra az "újonnan felmerülő igények" kielégítésére végzett tevékenységekben; |

-a munkaprogram elkészítéséhez a tudományterület és a szakmai háttér szempontjából minél szélesebb körben kell igénybe venni külső tanácsadást; | -a munkaprogram elkészítéséhez a tudományterület és a szakmai háttér szempontjából minél szélesebb körben kell igénybe venni az elismert kutatók által nyújtott tanácsadást; |

-politikai szempontból lényeges kutatás esetén biztosítani kell az összhangot az európai uniós politikákkal. | -politikai szempontból lényeges kutatás esetén biztosítani kell az összhangot az európai uniós politikákkal. |

28. módosítás

I. melléklet, "Több tudományágra és témára kiterjedő kutatás, közös pályázati kiírások" cím, második albekezdés

Az egyedi program témái és a hetedik keretprogram többi egyedi programja keretében végzett cselekvések - mint például a "Kapacitások" egyedi program keretében a kutatási infrastruktúrát érintők - közötti összhangról az Európai Bizottság gondoskodik. | Az egyedi program témái és a hetedik keretprogram többi egyedi programja keretében végzett cselekvések - mint például a "Kapacitások" egyedi program keretében a kutatási infrastruktúrát érintők - közötti összhangról az Európai Bizottság gondoskodik. A munkaprogramban meghatározzák azokat a tevékenységeket, amelyeket különösen össze kell hangolni más egyedi programok tevékenységeivel, továbbá megállapítják azokat a mechanizmusokat, amelyek az ilyen összhang hatékony működéséhez szükségesek. |

29. módosítás

I. melléklet, "Alkalmazkodás a változó igényekhez és lehetőségekhez" cím, első albekezdés

Az egyes témák ipari relevanciájának folyamatos biztosítása érdekében támaszkodni kell többek között a különböző "európai technológiai platformok" munkájára. Az egyedi program ezáltal hozzájárul az európai technológiai platformok által felállított és kidolgozott stratégiai kutatási menetrendek megvalósításához, amennyiben ezek tényleges hozzáadott értéket képviselnek Európa számára. A rendelkezésre álló stratégiai kutatási menetrendekben megjelölt általános kutatási igények máris jól tükröződnek a következőkben bemutatandó kilenc témában. A menetrendek szakmai tartalmának részletesebb figyelembevételére később, az egyes pályázati felhívások részletes munkaprogramjának kidolgozásakor kerül sor. | Az egyes témák ipari relevanciájának folyamatos biztosítása és az iparágak részvétele érdekében támaszkodni kell többek között a különböző "európai technológiai platformok" munkájára. Az egyedi program az iparág által nyújtott hozzájárulással együtt ezáltal hozzájárul az európai technológiai platformok által felállított és kidolgozott stratégiai kutatási menetrendek megvalósításához, amennyiben ezek tényleges hozzáadott értéket képviselnek Európa számára. A rendelkezésre álló stratégiai kutatási menetrendekben megjelölt általános kutatási igények máris jól tükröződnek a következőkben bemutatandó kilenc témában. A menetrendek szakmai tartalmának részletesebb figyelembevételére később, az egyes pályázati felhívások részletes munkaprogramjának kidolgozásakor kerül sor. |

30. módosítás

I. melléklet, "Alkalmazkodás a változó igényekhez és lehetőségekhez" cím, második albekezdés

Gondoskodni kell arról is, hogy az egyedi program témái időszerűek legyenek az európai uniós szakpolitikák és szabályozás kidolgozása, végrehajtása és értékelése szempontjából. Ilyen szakpolitikai terület például az egészségügy, a biztonság, a fogyasztóvédelem, az energia, a környezetvédelem, a fejlesztési segély, a halászat, a tengeri ügyek, a mezőgazdaság, az állategészségügy és az állatjólét, a közlekedés, az oktatás és a szakképzés, az információs társadalom és a média, a foglalkoztatás, a szociális ügyek, a kohézió, valamint a bel- és az igazságügy, továbbá a szabályozást megelőző és a szabályozással párhuzamos, a szabványok minőségének és alkalmazásának jobbítására irányuló kutatás. Ebben az összefüggésben szerephez juthatnak a szociálpolitika, a környezetvédelmi politika és más szakpolitikai területek szempontjából releváns stratégiai kutatási menetrendek kidolgozása érdekében az érdekeltek és a kutatóközösség együttműködését biztosító platformok. | Gondoskodni kell arról is, hogy az egyedi program témái időszerűek legyenek az európai uniós szakpolitikák és szabályozás kidolgozása, végrehajtása és értékelése szempontjából. Ilyen szakpolitikai terület például az egészségügy, a biztonság, a fogyasztóvédelem, az energia, a környezetvédelem, a fejlesztési segély, a halászat, a tengeri ügyek, a mezőgazdaság, az állategészségügy és az állatjólét, a közlekedés, az oktatás és a szakképzés, az információs társadalom és a média, a foglalkoztatás, a szociális ügyek, a kohézió, valamint a bel- és az igazságügy, továbbá a szabályozást megelőző és a szabályozással párhuzamos, az interoperabilitás és a verseny és a szabványok minőségének és alkalmazásának jobbítására irányuló kutatás. Ebben az összefüggésben szerephez juthatnak a szociálpolitika, a környezetvédelmi politika és más szakpolitikai területek szempontjából releváns stratégiai kutatási menetrendek kidolgozása érdekében az érdekeltek és a kutatóközösség együttműködését biztosító platformok. |

31. módosítás

I. melléklet, "Alkalmazkodás a változó igényekhez és lehetőségekhez" cím, 1. pont, bevezető rész

Újonnan felmerülő igények: egy adott területen és/vagy több tudományág találkozásánál felmerülő, különösen a jelentős áttörést ígérő új tudományos és technológiai lehetőségek meghatározására vagy további felderítésére vonatkozó kutatási javaslatok támogatása. Ez a célkitűzés a következőképpen valósul meg: | Újonnan felmerülő igények: egy adott területen és/vagy több tudományág találkozásánál felmerülő, különösen a jelentős áttörést vagy közvetlen alkalmazást ígérő új tudományos és technológiai lehetőségek meghatározására vagy további felderítésére vonatkozó kutatási javaslatok támogatása. Ez a célkitűzés a következőképpen valósul meg: |

32. módosítás

I. melléklet, "Alkalmazkodás a változó igényekhez és lehetőségekhez" cím, 1. pont, első francia bekezdés

-nyitott, "alulról kezdeményezett" kutatás révén a kutatók által megjelölt témákban, új tudományos és technológiai lehetőségek kialakítása kihasználása ("kalandozó" cselekvések), illetőleg új felfedezések vagy a társadalom szempontjából potenciális kockázatot vagy problémát jelentő, újonnan megfigyelt jelenségek értékelése ("elmélyedő" cselekvések) érdekében; | -nyitott, "alulról kezdeményezett" kutatás révén a kutatók által megjelölt témákban, új tudományos és technológiai lehetőségek kialakítása kihasználása ("kalandozó cselekvések"), jelentős alkalmazási lehetőségekkel bíró fejlesztések és trendek korai szakaszban való felismerése ("előretekintő cselekvések"), illetőleg új felfedezések vagy a társadalom szempontjából potenciális kockázatot vagy problémát jelentő, újonnan megfigyelt jelenségek értékelése ("elmélyedő" cselekvések) érdekében; |

33. módosítás

I. melléklet, "Terjesztés, tudásátadás és szélesebb körű elkötelezettség" cím, első albekezdés, bevezetés

Az Európai Unióban végzett kutatás eredményeinek szélesebb körű elterjedése és jobb felhasználása érdekében valamennyi tématerületen támogatásban részesül a tudás terjesztése és az eredmények átadása - a politikai döntéshozók számára is -, többek között a hálózatba szervezésre és a közvetítésre vonatkozó kezdeményezéseken, szemináriumokon és rendezvényeken, a külső szakértők közreműködésén és az elektronikus információs szolgáltatások finanszírozásán keresztül. Ennek biztosítása céljából valamennyi tématerületen törekedni kell: | Az Európai Unióban végzett kutatás eredményeinek szélesebb körű elterjedése, jobb felhasználása és hatása érdekében valamennyi tématerületen támogatásban részesül a tudás terjesztése és átadása, valamint az eredmények felhasználása - ideértve a politikai döntéshozók számára történő terjesztést is -, többek között a hálózatba szervezésre és a közvetítésre vonatkozó kezdeményezéseken, szemináriumokon és rendezvényeken, a külső szakértők közreműködésén és az információs és tanácsadói szolgáltatások finanszírozásán keresztül. Ennek biztosítása céljából valamennyi tématerületen törekedni kell: |

34. módosítás

I. melléklet, "Terjesztés, tudásátadás és szélesebb körű elkötelezettség" cím, első albekezdés, második francia bekezdés

-célzott segítségnyújtás felajánlására a projektek és a konzorciumok számára annak érdekében, hogy hozzáférjenek a szükséges szaktudáshoz és optimálisan használhassák fel az eredményeket; | -célzott segítségnyújtás felajánlására a projektek és a konzorciumok számára annak érdekében, hogy hozzáférjenek a szükséges szaktudáshoz és forrásokhoz -különösen a pénzügyi forrásokhoz -, és optimálisan használhassák fel az eredményeket; |

35. módosítás

I. melléklet, "Terjesztés, tudásátadás és szélesebb körű elkötelezettség" cím, első albekezdés, harmadik francia bekezdés

-olyan terjesztési cselekvések végrehajtására, amelyek proaktív módon terjesztik több projekt eredményeit, ideértve a korábbi keretprogramok és más kutatási programok során megvalósított projekteket is, és amelyek konkrét ágazatokat vagy érdekeltcsoportokat mint potenciális felhasználókat céloznak meg; | -olyan terjesztési cselekvések végrehajtására, amelyek proaktív módon terjesztik több projekt eredményeit, ideértve a korábbi keretprogramok és más kutatási programok során megvalósított projekteket is, és amelyek konkrét ágazatokat vagy érdekeltcsoportokat céloznak meg, különös hangsúlylyal a potenciális felhasználókon és az egyetemi oktatást megelőző oktatásban résztvevő tanárokon; |

36. módosítás

I. melléklet, "Terjesztés, tudásátadás és szélesebb körű elkötelezettség" cím, első albekezdés, ötödik francia bekezdés

-a CORDIS szolgáltatásainak igénybevételére a tudás terjesztésének és a kutatási eredmények kiaknázásának előmozdítása érdekében; | -a CORDIS szolgáltatásainak igénybevételére a tudás felhasználóbarát formában való terjesztésének és a kutatási eredmények kiaknázásának előmozdítása érdekében; |

37. módosítás

I. melléklet, "Terjesztés, tudásátadás és szélesebb körű elkötelezettség" cím, első albekezdés, hatodik francia bekezdés

-olyan kezdeményezések végrehajtására, amelyek elősegítik a tudományos kérdésekről és a kutatási eredményekről a kutatók körén kívül, a szélesebb közvélemény bevonásával folytatott párbeszédet és vitát. | -olyan kezdeményezések végrehajtására, amelyek elősegítik a tudományos kérdésekről és a kutatási eredményekről a kutatók körén kívül, a szélesebb közvélemény bevonásával folytatott párbeszédet és vitát, ideértve a civiltársadalmi szervezetek javára való kutatás felhasználásán keresztüli párbeszédet és vitát. |

38. módosítás

I. melléklet, "Közös technológiai kezdeményezések" cím, első albekezdés

Néhány, korlátozott számú esetben a KTF-célkitűzés hatóköre és a szükséges források mértéke indokolttá teszi hosszú távú partnerségek közös technológiai kezdeményezések formájában való létrehozását a köz- és a magánszféra között. Ezen, főként az európai technológiai platformok munkájából eredő és a területükön egy vagy néhány kiválasztott kutatási szempontot lefedő kezdeményezések összekapcsolják a magánszférabeli befektetéseket a nemzeti és európai közfinanszírozással, beleértve a kutatási keretprogram támogatásait és az Európai Beruházási Bank kölcsönfinanszírozását is. A közös technológiai kezdeményezésekről külön javaslatok alapján születik döntés (például a Szerződés 171. cikke alapján). | Néhány, korlátozott számú esetben a KTF-célkitűzés hatóköre és a szükséges források mértéke indokolttá teszi hosszú távú partnerségek közös technológiai kezdeményezések formájában való létrehozását a köz- és a magánszféra között. Ezen, főként az európai technológiai platformok munkájából eredő és a területükön egy vagy néhány kiválasztott kutatási szempontot lefedő kezdeményezések összekapcsolják a magánszférabeli befektetéseket a nemzeti és európai közfinanszírozással, beleértve a kutatási keretprogram támogatásait és az Európai Beruházási Bank kölcsönfinanszírozását is. A közös technológiai kezdeményezésekről külön javaslatok alapján születik egyedi döntés (például a Szerződés 171. cikke alapján). |

39. módosítás

I. melléklet, "Nem közösségi kutatási programok összehangolása" cím, első albekezdés

Az ezen a területen elvégzendő cselekvések két fő eszközt használnak fel: az ERA-NET rendszert és a közösen végrehajtott nemzeti kutatási programokban való közösségi részvételt (a Szerződés 169. cikke). Ez a cselekvés a keretprogram és a kormányközi struktúrák - mint például az EUREKA, az EIROforum és a COST - keretében végzett tevékenységek kiegészítő és egymást erősítő jellegének fokozására is alkalmas. Az egyedi program pénzügyi támogatást nyújt a COST igazgatási és összehangolási tevékenységéhez, így a COST továbbra is hozzájárulhat a nemzeti szinten finanszírozott kutatócsoportok cseréjéhez és tevékenységének összehangolásához. | Az ezen a területen elvégzendő cselekvések két fő eszközt használnak fel: az ERA-NET rendszert és a közösen végrehajtott nemzeti kutatási programokban való közösségi részvételt (a Szerződés 169. cikke). Ez a cselekvés a keretprogram és a kormányközi struktúrák - mint például az EUREKA, az EIROforum és a COST - keretében végzett tevékenységek kiegészítő és egymást erősítő jellegének fokozására is alkalmas. A KKV-k fejlesztésének az EU versenyképességével kapcsolatos jelentőségét tekintve különös figyelmet fognak szentelni a fejlett technológiájú KKV-k kutatáshoz való hozzáférése elősegítésének a Szerződés 169. cikkével (Euréka és "Eurostars" program) összhangban. Az egyedi program pénzügyi támogatást nyújt a COST igazgatási és összehangolási tevékenységéhez, így a COST továbbra is hozzájárulhat a nemzeti szinten finanszírozott kutatócsoportok cseréjéhez és tevékenységének összehangolásához. |

40. módosítás

I. melléklet, "Nemzetközi együttműködés" cím, első albekezdés, bevezető rész és -1. francia bekezdés (új)

A nemzetközi együttműködésre irányuló cselekvések egy nemzetközi tudományos és technológiai politikát szolgálnak, amely két, egymással összefüggő célkitűzés megvalósítására törekszik: | A nemzetközi együttműködésre irányuló cselekvések egy nemzetközi tudományos és technológiai politikát szolgálnak, amely három, egymással összefüggő célkitűzés megvalósítására törekszik: |

| -a kutatási tevékenységek és kapacitások alapjának a fejlődő országokban való megteremtése és a felelős hatóságok megszilárdítása és megerősítése érdekében: a kutatók képzésére szolgáló egyetemek illetve köz- és magánközpontok; |

41. módosítás

I. melléklet, "Nemzetközi együttműködés" cím, első albekezdés, első francia bekezdés

-Európa versenyképességének támogatása és előmozdítása harmadik országokkal (beleértve az iparilag fejlett és a tudomány és a technológia terén fellendülőben lévő gazdaságokat egyaránt) létrehozott stratégiai kutatási partnerségeken keresztül, a harmadik országok legjobb tudósainak arra való ösztönzése révén, hogy Európában és Európával együttműködve tevékenykedjenek. | -az egyetemes értékű kutatási projektek támogatása és előmozdítása harmadik országokkal (beleértve az iparilag fejlett és a tudomány és a technológia terén fellendülőben lévő gazdaságokat egyaránt) létrehozott stratégiai kutatási partnerségeken keresztül, a harmadik országok tudósai mobilitásának ösztönzése, annak biztosítása céljából, hogy a legjobb feltételek álljanak rendelkezésükre, amelyek lehetővé teszik, hogy Európában és Európával együttműködve tevékenykedjenek, valamint, hogy később hazatérjenek; |

42. módosítás

I. melléklet, "Nemzetközi együttműködés" cím, első albekezdés, második francia bekezdés

-harmadik országokban felmerülő vagy globális jellegű problémák megoldása, kölcsönös érdeklődés és kölcsönös előnyök alapján. | -harmadik országokban felmerülő vagy globális jellegű problémák megoldása, a világméretű együttműködés koncepciójának megerősítésével és a tudás és információ megosztásával. |

43. módosítás

I. melléklet, "Nemzetközi együttműködés" cím, második albekezdés

Az Európai Unió nemzetközi tudományos együttműködési politikája a tudás létrehozása, megosztása és felhasználása érdekében, egyenlő felek közötti kutatási partnerségeken keresztül az együttműködés fejlesztésére és súlyának növelésére összpontosít, és figyelembe veszi a partnerországok országspecifikus, regionális és társadalmi-gazdasági hátterét és tudásalapját. A stratégiai cél az Európai Unió és a harmadik országok közötti, kétoldalú, regionális és globális, a kölcsönös érdekek és előnyök alapján álló partnerségek révén az Európai Unió versenyképességének növelése és a világ fenntartható fejlődésének elősegítése. Ebből a megfontolásból a többoldalú nemzetközi kutatási programokon keresztül az Európai Unió mint globális szereplő jelentőségét is növelni kell. A támogatásban részesülő nemzetközi együttműködési cselekvések kapcsolatban állnak a központi politikai kérdésekkel annak érdekében, hogy az Európai Unió könnyebben megfelelhessen nemzetközi kötelezettségvállalásainak, és a globális fenntartható fejlődés keretei között megerősítést nyerjen az európai értékek megosztása, a versenyképesség, a társadalmi-gazdasági haladás, a környezetvédelem és a jólét. | Az Európai Unió nemzetközi tudományos együttműködési politikája a tudás létrehozása, megosztása és felhasználása érdekében, egyenlő felek közötti kutatási partnerségeken keresztül az együttműködés fejlesztésére és súlyának növelésére összpontosít, és figyelembe veszi a nemzetközi, országspecifikus, regionális és társadalmi-gazdasági hátteret, valamint a partnerországok tudásalapját és európai prioritásait. A stratégiai cél az Európai Unió és a harmadik országok közötti, kétoldalú, regionális és globális, a köz- és kollektív érdekek alapján álló partnerségek révén az Európai Unió versenyképességének növelése és a világ fenntartható fejlődésének elősegítése. Ebből a megfontolásból a többoldalú nemzetközi kutatási programokon keresztül az Európai Unió mint globális szereplő jelentőségét is növelni kell. A támogatásban részesülő nemzetközi együttműködési cselekvések kapcsolatban állnak a központi politikai kérdésekkel annak érdekében, hogy az Európai Unió könnyebben megfelelhessen nemzetközi kötelezettségvállalásainak, és a globális fenntartható fejlődés keretei között megerősítést nyerjen az eredmények megosztása, a versenyképesség, a társadalmi-gazdasági haladás, a környezetvédelem és a jólét elősegítése érdekében. |

44. módosítás

I. melléklet, "Nemzetközi együttműködés" cím, harmadik albekezdés, 2. pont

A harmadik országok számára létrehozott, együttműködésre irányuló egyedi cselekvések révén minden egyes tématerületen, konkrét témákban történő együttműködésre, kölcsönös érdeklődés esetén. A különös igényeket és prioritásokat az EU és az érintett országok vagy országcsoportok között fennálló vonatkozó kétoldalú együttműködési megállapodásokkal és a folyamatban lévő többoldalú és régióközi párbeszéddel szoros összhangban kell meghatározni. A prioritásokat az adott régió vagy ország különös igényei, lehetőségei és gazdasági fejlettségének szintje alapján kell megállapítani. Ennek érdekében konkrét, célirányos, egy-egy témán belüli vagy több témát átfogó cselekvéseket tartalmazó nemzetközi együttműködési stratégiát és végrehajtási tervet kell kidolgozni például az egészségügy, a mezőgazdaság, a csatornázás, a vízügy, az élelmiszerbiztonság, a társadalmi kohézió, az energiaügy, a környezetvédelem, a halászat, az akvakultúra és a természeti erőforrások, a fenntartható gazdaságpolitika és az információs és kommunikációs technológiák területén. Ezek a cselekvések kitüntetett szerepet kapnak az EU és az érintett országok közötti együttműködés megvalósításában. A szóban forgó cselekvések különösen a tagjelölt, a szomszédos, a fejlődő és a fellendülőben lévő országok kutatási kapacitásának és együttműködési képességének megerősítésére irányulhatnak. A cselekvéseket célzott pályázati felhívások útján kell megvalósítani, és megkülönböztetett figyelmet kell fordítani az érintett harmadik országok - ezen belül különösen a fejlődő országok - cselekvésekhez való hozzáférésének elősegítésére. | A harmadik országok számára létrehozott, együttműködésre irányuló egyedi cselekvések révén minden egyes tématerületen, konkrét témákban történő együttműködésre, kölcsönös érdeklődés esetén. A különös igényeket és prioritásokat az EU és az érintett országok vagy országcsoportok között fennálló vonatkozó kétoldalú együttműködési megállapodásokkal és a folyamatban lévő többoldalú és régióközi párbeszéddel szoros összhangban kell meghatározni. A prioritásokat kölcsönös érdekek és kölcsönös előnyök alapján és az adott régió vagy ország különös igényei, lehetőségei és gazdasági fejlettségének szintje alapján kell megállapítani. Ennek érdekében konkrét, célirányos, egy-egy témán belüli vagy több témát átfogó cselekvéseket tartalmazó nemzetközi együttműködési stratégiát és végrehajtási tervet kell kidolgozni például az egészségügy - különösen az elhanyagolt betegségek -, a mezőgazdaság, a csatornázás, a vízügy, az élelmiszerbiztonság, a társadalmi kohézió, az energiaügy, a környezetvédelem, a halászat, az akvakultúra és a természeti erőforrások, a fenntartható gazdaságpolitika és az információs és kommunikációs technológiák területén. Ezek a cselekvések kitüntetett szerepet kapnak az EU és az érintett országok közötti együttműködés megvalósításában. A kölcsönös érdekek szolgálata mellett a szóban forgó cselekvések tartalmazzák: a tagjelölt, a szomszédos, a fejlődő és a fellendülőben lévő országok kutatási kapacitásának és együttműködési képességének megerősítésére irányuló cselekvéseket. A cselekvéseket célzott pályázati felhívások útján kell megvalósítani, és megkülönböztetett figyelmet kell fordítani az érintett harmadik országok - ezen belül különösen a fejlődő országok - cselekvésekhez való hozzáférésének elősegítésére. |

45. módosítás

I. melléklet, "Témák" rész, 1. szakasz ("Egészségügy"), "Végrehajtás" alszakasz, első a) albekezdés (új)

| Ebből a célból törekedni kell a legmagasabb szintű kiegészítő jelleg és szinergia megvalósítására más közösségi programokkal és cselekvésekkel, illetve a különböző tagállamokban meglévő nemzeti és regionális kutatási programokkal. |

46. módosítás

I. melléklet, "Témák" rész, 1. szakasz ("Egészségügy"), "Végrehajtás" alszakasz, harmadik albekezdés

A kutatás során értelemszerűen figyelembe kell venni és a projektekbe be kell építeni a nemekkel kapcsolatos szempontokat. Az orvosbiológiai és a genetikai kutatás újabb fejleményei vonatkozásában különös figyelmet kell fordítani a kutatási eredményekkel kapcsolatos kommunikációra és a civil társadalommal, különösen a betegek csoportjaival folytatandó minél korábbi párbeszédre. Gondoskodni kell továbbá az eredmények széles körű terjesztéséről és felhasználásáról. | A kutatás során értelemszerűen figyelembe kell venni és a projektekbe be kell építeni a nemekkel kapcsolatos szempontokat. A kockázati tényezők, biológiai mechanizmusok, klinikai tünetek, valamint a betegségek következményei és kezelése gyakran eltér a nők és a férfiak esetében. Ezenkívül néhány betegség kizárólag - vagy legtöbb esetben - csak a nők vagy férfiak esetében fordul elő (ilyen a fibromyalgia és a krónikus fáradtság, amelyeknek előfordulási esélye sokkal magasabb a nők körében). Ennek megfelelően az e téma keretében finanszírozott tevékenységeknek magukban kell foglalniuk annak a lehetőségét, hogy az ilyen különbségeket meghatározzák a vonatkozó kutatási jegyzőkönyvekben, módszertanokban és az eredmények elemzéseiben. Az orvosbiológiai és a genetikai kutatás újabb fejleményei vonatkozásában különös figyelmet kell fordítani a kutatási eredményekkel kapcsolatos kommunikációra és a civil társadalommal, különösen a betegek csoportjaival folytatandó minél korábbi párbeszédre. Gondoskodni kell továbbá az eredmények széles körű terjesztéséről és felhasználásáról. |

47. módosítás

I. melléklet, "Témák" rész, 1. szakasz ("Egészségügy"), "Tevékenységek" alszakasz, 1. cím ("Biotechnológia, generikus eszközök és technológiák az emberi egészség szolgálatában"), első francia bekezdés

-Nagy áteresztőképességű (high-throughput) kutatás: a modern biológia számára az adatok előállítását jelentősen javító és az adatok és a minták (biobankok) szabványosítását, beszerzését és elemzését elősegítő új kutatási eszközök kifejlesztése. A tevékenység a szekvenálás, a génexpresszió, a genoés a fenotipizálás, a szerkezeti genomika, a bioinformatika és a rendszerbiológia, valamint más "-omika" tudományterületek számára kifejlesztendő új technológiákra összpontosít. | -Nagy áteresztőképességű (high-throughput) kutatás: a modern biológia számára az adatok előállítását jelentősen javító és az adatok és a minták (biobankok) szabványosítását, beszerzését és kísérleti és biokomputációs elemzését elősegítő új kutatási eszközök kifejlesztése. A tevékenység a szekvenálás szekvenálás (gyors, gazdaságos és széles körben hozzáférhető módszerek felhasználásával), a génexpresszió, a genoés a fenotipizálás, a szerkezeti genomika, a bioinformatika és a rendszerbiológia, beleértve a strukturális modellezést szolgáló szuperszámítógépeket, valamint más "-omika" tudományterületek számára kifejlesztendő új technológiákra összpontosít. |

172. módosítás

I. Melléklet, "Témák" rész, 1. szakasz ("Egészségügy"), "Tevékenységek" alszakasz, 1. cím ("Biotechnológia, generikus eszközök és technológiák az emberi egészség szolgálatában"), második francia bekezdés

-Felismerés, diagnózis és ellenőrzés: megjelenítő, képalkotó, felismerő és elemző eszközök és technológiák kifejlesztése az orvosbiológiai kutatás, a betegségek előrejelzése, diagnózisa, figyelemmel kísérése és prognózisa, valamint a gyógyászati beavatkozásokkal kapcsolatos támogatás és iránymutatás céljaira. A tevékenység a multidiszciplináris megközelítésre összpontosít olyan területek integrálása érdekében, mint például a molekuláris és a sejtbiológia, a fiziológia, a genetika, a fizika, a kémia, a nanotechnológiák, a mikrorendszerek, az eszközök és az információs technológiák. Hangsúlyt kell helyezni a nem vagy csak kis mértékben invazív és a kvantitatív módszerekre, valamint a minőségbiztosítási vonatkozásokra. | -Felismerés, diagnózis és ellenőrzés: megjelenítő, képalkotó, felismerő és elemző eszközök és technológiák kifejlesztése az orvosbiológiai kutatás, a betegségek előrejelzése, diagnózisa, figyelemmel kísérése és prognózisa, valamint a gyógyászati beavatkozásokkal kapcsolatos támogatás és iránymutatás céljaira. A tevékenység, prioritást adva a terápiához közvetlenül kapcsolódó diagnosztikai eszközöknek, a multidiszciplináris megközelítésre összpontosít olyan területek integrálása érdekében, mint például a molekuláris és a sejtbiológia, a fiziológia, a genetika, a fizika, a kémia, a nanotechnológiák, a mikrorendszerek, az eszközök és az információs technológiák. Hangsúlyt kell helyezni a nem vagy csak kis mértékben invazív és a kvantitatív módszerekre, valamint a minőségbiztosítási vonatkozásokra. |

48. módosítás

I. melléklet, "Témák" rész, 1. szakasz: "Egészségügy", "Tevékenységek" alszakasz, 2. cím "Biotechnológia, generikus eszközök és technológiák az emberi egészség szolgálatában", negyedik francia bekezdés

-A terápiák megfelelőségének, biztonságának és hatékonyságának előrejelzése: a betegek számára biztonságos és hatékony új biogyógyászati terápiák bevezetéséhez szükséges paraméterek, eszközök, módszerek és szabványok kidolgozása és validálása (a gyógyszerek tekintetében ezekkel a kérdésekkel az innovatív gyógyszerekkel foglalkozó javasolt közös technológiai kezdeményezés foglalkozik). A tevékenység többek között olyan megközelítéseket helyez előtérbe, mint a farmakogenomika, valamint az in silico, az in vitro (beleértve az állatkísérleteket helyettesítő eljárásokat is) és az in vivo módszerek és modellek. | -A terápiák megfelelőségének, biztonságának és hatékonyságának előrejelzése: a betegek számára biztonságos és hatékony új biogyógyászati terápiák bevezetéséhez szükséges paraméterek, eszközök, módszerek és szabványok kidolgozása és validálása (a gyógyszerek tekintetében ezekkel a kérdésekkel az innovatív gyógyszerekkel foglalkozó javasolt közös technológiai kezdeményezés foglalkozik). A tevékenység többek között olyan megközelítéseket helyez előtérbe, mint a farmakogenomika, valamint az in silico, az in vitro (beleértve az állatkísérleteket helyettesítő eljárásokat is) és az in vivo módszerek és modellek továbbá az immunellenőrzés. |

49. módosítás

I. melléklet, "Témák" rész, 1. szakasz "Egészségügy", "Tevékenységek" alszakasz, 2. cím "Kutatás az emberi egészség szolgálatában", első francia bekezdés, 1. pont

Széles körű adatgyűjtés: a nagy áteresztőképességű technológiák felhasználása a gének és a géntermékek, valamint ezek komplex hálózatokban megvalósuló kölcsönhatása funkciójának megvilágítását lehetővé tevő adatok előállítására. A tevékenység a genomikára, a proteomikára, a populációgenetikára, valamint az összehasonlító és funkcionális genomikára összpontosít. | Széles körű adatgyűjtés: a nagy áteresztőképességű technológiák felhasználása a gének és a géntermékek, valamint a sejtrendszerek, ezek komplex hálózatokban megvalósuló kölcsönhatása és a lényeges biológiai folyamatokban (azaz a szinaptikus és a celluláris reorganizáció) és mutációs folyamatokban játszott szerepük megvilágítását lehetővé tevő adatok előállítására. A tevékenység a genomikára, az RNS világra, a proteomikára, a populációgenetikára, valamint az összehasonlító és funkcionális genomikára összpontosít. |

50. módosítás

I. melléklet, "Témák" rész, 1. szakasz ("Egészségügy"), "Tevékenységek" alszakasz, 2. cím ("Kutatás az emberi egészség szolgálatában"), első francia bekezdés, 4. pont

Az agy és betegségei: az agy integrált szerkezetének és dinamikájának jobb megértése, az agy betegségeinek tanulmányozása és új gyógymódok keresése. A tevékenység a molekuláris szinttől a kognitív szintig az agy funkcióinak feltérképezésére, továbbá a neurológiai és a pszichiátriai betegségekre és rendellenességekre (beleértve a regeneratív és a restoratív gyógymódokat is) összpontosít. | Az agy és betegségei: az agy integrált szerkezetének és dinamikájának jobb megértése, az agy betegségeinek, többek között azok nemekkel kapcsolatos aspektusai és az öregedéshez kapcsolódó, vonatkozó betegségek (például a demencia, az Alzheimer- vagy a Parkinson-kór) tanulmányozása és új gyógymódok keresése. A tevékenység a molekuláris szinttől a kognitív szintig az agy funkcióinak feltérképezésére, és az agy diszfunkcióinak a szinaptikus tevékenységtől a neurodegenerációig, és különösen az agy működésének átfogó megértésére összpontosít. A kutatás során neurológiai és a pszichiátriai betegségeket és rendellenességeket (beleértve a regeneratív és a restoratív gyógymódokat is) és technológiákat is vizsgálnak. |

51. módosítás

I. melléklet, "Témák" rész, "Egészségügy" szakasz, "Tevékenységek" alszakasz, 2. cím "Kutatás az emberi egészség szolgálatában", 2. alcím, 2. pont

Az ember fejlődése és az öregedés: az egész életen át tartó fejlődés és az egészséges öregedés folyamatának jobb megértése. A tevékenység az emberi és a modellrendszerek tanulmányozására összpontosít, ideértve olyan tényezők szerepét is, mint a környezet, a viselkedés és a nemek. | Az ember fejlődése és az öregedés: az egész életen át tartó fejlődés és az egészséges öregedés folyamatának jobb megértése. A tevékenység az öregkorban jelentkező napi problémák megkönnyítése érdekében az emberi és a modell- és sejtrendszerek tanulmányozására összpontosít, ideértve olyan tényezők szerepét is, mint a környezet, a viselkedés, a kultúra és a nemek, a szinaptikus tevékenységtől a neurodegenerációig, többek között klinikális vagy preklinikális, funkcionális vagy molekuláris megközelítéseket is felhasználó képalkotó alkalmazások felhasználásával. |

52. módosítás

I. melléklet, "Témák"rész, 1. szakasz ("Egészségügy"), "Tevékenységek" alszakasz, 2. cím ("Kutatás az emberi egészség szolgálatában"), 4. alcím, 1. és 1a. pont

Rák: a tevékenység a betegség etiológiájára; a megelőzést, a korai diagnózist és a kezelést segítő célzott gyógyszerek és biológiai markerek felkutatására és validálására; valamint a prognosztikai, diagnosztikai és gyógyászati beavatkozások hatékonyságának értékelésére összpontosít. | Rák: a tevékenység a betegség etiológiájára, epidemiológiai kutatásokra, új gyógyszerekre/terápiákra és kockázati tényezőkre; környezeti befolyásoló tényezőkre, illetve a megelőzést, a korai diagnózist és a kezelést segítő célzott gyógyszerek és biológiai markerek felkutatására és validálására; valamint a prognosztikai, diagnosztikai és gyógyászati beavatkozások hatékonyságának értékelésére összpontosít. |

| Korral összefüggő, degeneratív rendellenességek. |

53. módosítás

I. melléklet, "Témák" rész, 1. szakasz ("Egészségügy"), "Tevékenységek" alszakasz, 2. cím "Kutatás az emberi egészség szolgálatában", 4. alcím, 3. pont

Diabétesz és elhízás: a tevékenység az előbbi vonatkozásában a diabétesz különböző formáinak etiológiájára és a kapcsolódó megelőzési és kezelési lehetőségekre, az utóbbi vonatkozásában pedig a multidiszciplináris megközelítésmódokra (beleértve a genetikát, az életmódot és a járványtant is) összpontosít. | Diabétesz és elhízás: a tevékenység az előbbi vonatkozásában a diabétesz különböző formáinak etiológiájára és a kapcsolódó megelőzési és kezelési lehetőségekre (beleértve a sejtpótlási terápiát), az utóbbi vonatkozásában pedig a multidiszciplináris megközelítésmódokra (beleértve a genetikát a biokémiát és fiziológiát - amelyet nem invazív megközelítések, mint a molekuláris és a funkcionális képalkotás felhasználásával fejlesztettek ki -, az életmódot és a járványtant is) összpontosít. A diabétesz és az elhízás szempontjából is a hangsúlyt a fiatalkori betegségekre és a gyerekkorban jelen levő tényezőkre kell helyezni. |

54. módosítás

I. melléklet, "Témák", 1. szakasz ("Egészségügy"), "Tevékenységek" alszakasz, második cím ("Kutatás az emberi egészség szolgálatában"), 4. alcím, 3a. pont (új)

| Reumás betegségek: a tevékenység a reumás betegségek etiológiájára, korai diagnózisára és a biológiai markerekre összpontosít, valamint a kezelésre, különös tekintettel a gyulladásos reumás betegségekre. |

55. módosítás

I. melléklet, "Témák" rész, "Egészségügy" alcím, "Tevékenységek" cím, pont "Kutatás az emberi egészség szolgálatában", harmadik francia bekezdés, 5. pont

Egyéb krónikus betegségek: a tevékenység az időskori életminőséget nagymértékben befolyásoló, nem halálos betegségekre, mint például a funkcionális leromlásra, az érzékszervek csökkent működésére és más krónikus betegségekre (például a reumatikus betegségekre) összpontosít. | Egyéb krónikus betegségek: a tevékenység az időskori életminőséget nagymértékben befolyásoló, nem halálos betegségekre, mint például a funkcionális leromlásra, az érzékszervek csökkent működésére és más krónikus betegségekre, illetve különösen a gyulladásos betegségekre (például a reumatikus betegségekre, mint az ízületi csúz, valamint a csontritkulásra, a dementiára és a neurodegeneratív betegségekre) összpontosít. |

56. módosítás

I. melléklet, "Témák" rész1. szakasz ("Egészségügy") "Tevékenységek" alszakasz, 2. cím "Kutatás az emberi egészség szolgálatában", negyedik francia bekezdés, 5a. pont (új)

| Más betegségek: légzési betegségekre, elhanyagolt betegségekre és a növekvõ kockázati tényezõket kutató lakosságalapú tanulmányokra összpontosít. |

57. módosítás

I. melléklet, "Témák" rész, 1. szakasz ("Egészségügy"), "Tevékenységek" alszakasz, 2. cím "Kutatás az emberi egészség szolgálatában", negyedik francia bekezdés, 5b. pont (új)

| Szövet-regenerációs kutatások: különös figyelemmel kell lenni a szövet-regenerációs kutatásokra (mint a bõr és szívszövet), amelynek célja a regenerációs folyamatok alapját képezõ mechanizmusok megértése valamint a gén- és sejtterápiákkal kapcsolatos innovatív megközelítések azonosítása. |

58. módosítás

I. melléklet, "Témák" rész, 1. szakasz ("Egészségügy"), "Tevékenységek" alszakasz, harmadik cím ("Az európai polgárok számára nyújtott egészségügyi szolgáltatások optimalizálása"), elsõ francia bekezdés

-Az egészséges életmód népszerûsítése és a betegségmegelõzés javítása: az életstílus és a különbözõ szintû és hátterû beavatkozások szempontjából legjobb közegészségügyi intézkedések felkutatása. A tevékenység az egészség szélesebb értelemben vett meghatározó tényezõire (például az étrendre, a stresszre, a dohánytermékekre és más anyagok fogyasztására, a testmozgásra, a kulturális környezetre, a társadalmi-gazdasági és a környezeti tényezõkre), valamint ezeknek az egyén és a társadalom szintjén megvalósuló kölcsönhatására összpontosít. Tartalmazza különösen a mentális egészség egész életre kiterjedõ nézõpontú kutatását. | -Az egészséges életmód népszerûsítése és a betegségmegelõzés javítása: az életstílus és a különbözõ szintû és hátterû beavatkozások szempontjából legjobb közegészségügyi intézkedések felkutatása. A tevékenység az egészség szélesebb értelemben vett meghatározó tényezõire (például az étrendre, a stresszre, a dohánytermékekre és más anyagok fogyasztására, a testmozgásra, az életminõségre, a kulturális környezetre, a társadalmi-gazdasági, a táplálkozási és a környezeti tényezõkre), valamint ezeknek az egyén és a társadalom szintjén megvalósuló kölcsönhatására összpontosít. Tartalmazza különösen a mentális egészség egész életre kiterjedõ nézõpontú kutatását. |

59. módosítás

I. melléklet, "Témák" rész, 1. szakasz ("Egészségügy"), "Tevékenységek" alszakasz, harmadiki cím ("Az európai polgárok számára nyújtott egészségügyi szolgáltatások optimalizálása"), második francia bekezdés

-A klinikai kutatás átültetése a klinikai gyakorlatba: beleértve a gyógyszerek jobb felhasználását, valamint a viselkedési és a szervezeti beavatkozások, illetõleg a gyógymódok és az egészségügyi technológiák megfelelõ alkalmazását is. A kutatás különös hangsúlyt helyez a betegek biztonságára: a helyes klinikai gyakorlat felkutatására; az egészségügyi alap- és szakellátásban a klinikai döntéshozatal megértésére; valamint a tényadatokon alapuló gyógyítás és a betegek felelõs helyzetbe hozásának elõsegítésére. A tevékenység a stratégiák összehasonlító értékelésére; valamint a farmakovigilanciai tényadatok és a beteg sajátosságai (például genetikai hajlama, kora, neme és együttmûködési készsége) és a költséghatékonyság figyelembevételével a különbözõ beavatkozások és gyógyszerek hatásainak kutatására összpontosít. | -A klinikai kutatás eredményeinek átültetése a klinikai gyakorlatba: beleértve a gyógyszerek jobb felhasználását (tekintettel például az antibiotikum rezisztencia kialakulásának elkerülésére), valamint a viselkedési és a szervezeti, valamint a közegészségügyi rendszerek általi beavatkozások, illetõleg a gyógymódok és az egészségügyi technológiák megfelelõ alkalmazását is. A kutatás különös hangsúlyt helyez a betegek biztonságára, ideértve a gyógyszerek mellékhatásait: a helyes klinikai gyakorlat felkutatására; az egészségügyi alap- és szakellátásban és a közegészségügyben a klinikai döntéshozatal megértésére; valamint a tényadatokon alapuló gyógyítás és a betegek felelõs helyzetbe hozásának elõsegítésére; valamint a betegek személyes és társadalmi önállóságának fokozását célzó fejlesztésére. A tevékenység a stratégiák összehasonlító értékelésére; valamint a farmakovigilanciai tényadatok és a beteg sajátosságai (például genetikai hajlama, kora, neme és együttmûködési készsége) és az egészséghez, az életminõséghez és a helyes gyakorlatokhoz kapcsolódó költséghatékonyság figyelembevételével a különbözõ beavatkozások és gyógyszerek, valamint új gyógyászati technológiák hatásainak kutatására összpontosít. |

60. módosítás

I. melléklet, "Témák" rész, 1. szakasz ("Egészségügy"), "Tevékenységek" alszakasz, harmadik cím "Az európai polgárok számára nyújtott egészségügyi szolgáltatások optimalizálása", harmadik francia bekezdés

-Az egészségügyi rendszerek minõsége, szolidaritása és fenntarthatósága: annak megalapozása, hogy az egyes országok egészségügyi rendszereiket mások tapasztalatainak fényében, a nemzeti sajátosságok és a népesség jellemzõinek (öregedés, mobilitás, migráció, iskolai végzettség, társadalmi-gazdasági helyzet és a munka változó világa stb.) fontosságát figyelembe véve alakíthassák. A tevékenység az egészségügyi rendszerek szervezeti, finanszírozási és szabályozási kérdéseire, gyakorlati megvalósítására és eredményeire (eredményességére, hatékonyságára és méltányosságára) összpontosít. Különös figyelmet kapnak a beruházási kérdések és a humán erõforrások. | -Az egészségügyi rendszerek minõsége, szolidaritása és fenntarthatósága: annak megalapozása, hogy az egyes országok egészségügyi rendszereiket mások tapasztalatainak fényében, a nemzeti sajátosságok és a népesség jellemzõinek (öregedés, mobilitás, migráció, iskolai végzettség, társadalmi-gazdasági helyzet és a munka változó világa stb.) fontosságát figyelembe véve alakíthassák. A tevékenység az egészségügyi rendszerek szervezeti, finanszírozási és szabályozási kérdéseire, gyakorlati megvalósítására és eredményeire (eredményességére, hatékonyságára és méltányosságára) összpontosít. Különös figyelmet kapnak a beruházási kérdések és a humán erõforrások. A hátrányos helyzetû lakosság egészségügyi ellátásához való hozzáférés, ideértve a fogyatékos személyeket is. |

61. módosítás

I. melléklet, "Témák" rész, 1. szakasz ("Egészségügy"), "Tevékenységek" alszakasz, 3. alcím "Az európai polgárok számára nyújtott egészségügyi szolgáltatások optimalizálása", harmadik a) francia bekezdés (új)

| -Az új technológiák és terápiák megfelelõ használata. Hosszú távú biztonság, és az új gyógyászati technológiák (ideértve a berendezéseket) széles körben elterjedt használatának figyelemmel kísérése, valamint fejlett terápiák, amelyek kifejezetten biztosítják a magas szintû közegészségügyi védelmet. |

62. módosítás

I. melléklet, "Témák" rész, 2. szakasz ("Élelmiszerek, mezõgazdaság és biotechnológia"), "Végrehajtás" alszakasz, második albekezdés

A 90%-ban KKV-kból álló mezõgazdasági alapú élelmiszeripar különösen nagy mértékben részesül számos kutatási tevékenység eredményeibõl, ideértve a célzott terjesztési és a technológiaátadási tevékenységeket is, különösen a fejlett, ökológiai szempontból hatékony technológiák, módszerek és folyamatok integrálása és alkalmazása, illetõleg a szabványok kidolgozása vonatkozásában. A bio-, nano- és információs és kommunikációs technológiákkal foglalkozó, csúcstechnológiát alkalmazó induló vállalkozások várhatóan jelentõs mértékben hozzájárulnak a növénynemesítés, a fejlett haszonnövények és a növényvédelem, az élelmiszer-biztonság és az élelmiszer-minõségügy fejlett kimutatási és ellenõrzési technológiái, valamint az új ipari biofolyamatok területén folyó kutatásokhoz. | Mindenekelõtt a kisméretû iparágakban megfigyelhetõen a 90%-ban KKV-kból álló mezõgazdasági alapú élelmiszeripar különösen nagy mértékben részesül számos kutatási tevékenység eredményeibõl, ideértve a célzott terjesztési és a technológiaátadási tevékenységeket is, különösen a fejlett, ökológiai szempontból hatékony technológiák, módszerek és folyamatok integrálása és alkalmazása, illetõleg a szabványok kidolgozása vonatkozásában. A bio-, nano- és információs és kommunikációs technológiákkal foglalkozó, csúcstechnológiát alkalmazó induló vállalkozások várhatóan jelentõs mértékben hozzájárulnak a növénynemesítés, a fejlett haszonnövények és a növényvédelem, az élelmiszer-biztonság és az élelmiszer-minõségügy fejlett kimutatási és ellenõrzési technológiái, valamint az új ipari biofolyamatok területén folyó kutatásokhoz. |

63. módosítás

I. melléklet, "Témák" rész, 2. szakasz ("Élelmiszerek, mezõgazdaság és biotechnológia"), "Tevékenységek" alszakasz, elsõ cím ("A szántóföldi, erdei és vízi környezet biológiai erõforrásainak fenntartható elõállítása és az azokkal való fenntartható gazdálkodás"), elsõ a) francia bekezdés (új)

| -A biológiai sokszínûség és molekuláris jellemzésének megvizsgálása a védelmét, nem csak a kiaknázás új módjainak azonosítását célozza. A környezetvédelem és -megõrzés a biológiai erõforrások fenntartható gazdálkodásának központi elemei. Törekedni kell a "Környezet" témáva való jobb integrációra. |

64. módosítás

I. melléklet, "Témák" rész, 2. szakasz ("Élelmiszerek, mezõgazdaság és biotechnológia"), "Tevékenységek" alszakasz, elsõ cím ("A szántóföldi, erdei és vízi környezet biológiai erõforrásainak fenntartható elõállítása és az azokkal való fenntartható gazdálkodás"), második francia bekezdés

-A fenntarthatóság és a versenyképesség fokozása a környezeti hatások csökkentésével párhuzamosan a mezõgazdaságban, az erdészetben, a halászatban és az akvakultúrában új technológiák, berendezések, figyelõrendszerek, növények és termelési rendszerek kifejlesztése, a halgazdálkodás tudományos és mûszaki bázisának továbbfejlesztése, valamint a teljes ökológiai rendszerre kiterjedõ megközelítés keretében a különbözõ rendszerek közötti kölcsönhatások (mezõgazdaság és erdészet, halászat és akvakultúra) jobb megértése révén. A szárazföldi biológiai erõforrások tekintetében különös hangsúlyt kapnak a kevés alapanyaggal mûködõ termelési rendszerek és a biogazdálkodás, az erõforrásokkal való jobb gazdálkodás és az új takarmányok, valamint a kedvezõbb összetételû, nagyobb mechanikai ellenállású, hatékonyabb tápanyag-felhasználású és jobb felépítésû új növények (haszonnövények és fák). Ennek érdekében a kutatás az új növényrendszerek és termékek biológiai értelemben vett biztonságosságára, együttélésére és nyomon követhetõségére irányul. A növényegészségügy elõmozdítására az ökológia, a kártevõk biológiája, a betegségek és más fenyegetések jobb megértése révén, valamint a járványkitörések elleni védekezés támogatásán és a kártevõk elleni védekezés fenntartható eszközeinek és technikáinak fejlesztésén keresztül kerül sor. A vízi környezet biológiai erõforrásai vonatkozásában hangsúlyosan kell foglalkozni az alapvetõ biológiai funkciókkal, a tenyésztett fajok biztonságos és környezetbarát tenyésztési rendszereivel és takarmányozásával és a halbiológiával, a vegyes halászat dinamikájával, a halászati tevékenység és a tengeri ökológiai rendszer kölcsönhatásaival, valamint a flottánkénti, regionális és többéves gazdálkodási rendszerekkel. | -A fenntarthatóság és a versenyképesség fokozása a fogyasztók egészségének megõrzésével és a környezeti hatások csökkentésével párhuzamosan a mezõgazdaságban, az erdészetben, a halászatban és az akvakultúrában új technológiák, berendezések, figyelõrendszerek, növények és termelési rendszerek kifejlesztése, a hal- és növénygazdálkodás tudományos és mûszaki bázisának továbbfejlesztése a növénygazdálkodás esetében a szelektív növénynemesítésen, növényegészségi és optimalizált termelési rendszereken keresztül, valamint a teljes ökológiai rendszerre kiterjedõ megközelítés keretében a különbözõ rendszerek közötti kölcsönhatások (mezõgazdaság és erdészet, halászat és akvakultúra) jobb megértése révén. Elõmozdítják az õshonos ökoszisztémák (például a mediterrán területek) megõrzését, a bio- kontrollanyagok kifejlesztését, valamint a biológiai sokféleséget és a metagenomika mikrobiológiai dimenzióit. A szárazföldi biológiai erõforrások tekintetében különös hangsúlyt kapnak a kevés alapanyaggal mûködõ termelési rendszerek és a biogazdálkodás, a genetikailag módosított szervezetek környezetre és az emberek egészségére gyakorolt hatásainak megfigyelése és értékelése, valamint a fenntartható, versenyképes és sokoldalú mezõgazdaság és erdõgazdálkodás. Az erõforrásokkal való jobb gazdálkodást és az új takarmányokat, valamint a kedvezõbb összetételû, nagyobb mechanikai ellenállású, hatékonyabb tápanyag-felhasználású és jobb felépítésû új növényeket (haszonnövények és fák) szintén elõmozdítják. Ennek érdekében a kutatás az új növényrendszerek és termékek biológiai értelemben vett biztonságosságára, együttélésére és nyomon követhetõségére irányul. A növényegészségügy és a növényi kultúrák védelmének elõmozdítására az ökológia, a kártevõk biológiája, a betegségek, gyomnövények és más fenyegetések jobb megértése révén, valamint a járványkitörések elleni védekezés támogatásán és a kártevõk és a gyomnövények elleni védekezés fenntartható eszközeinek és technikáinak fejlesztésén keresztül kerül sor. Fejlett módszereket kell kidolgozni a talaj-termõképesség ellenõrzésére, megõrzésére és fokozására. A vízi környezet biológiai erõforrásai vonatkozásában hangsúlyosan kell foglalkozni az alapvetõ biológiai funkciókkal, a tenyésztett fajok biztonságos és környezetbarát tenyésztési rendszereivel és takarmányozásával és a halbiológiával, a vegyes halászat dinamikájával, a halászati tevékenység és a tengeri ökológiai rendszer kölcsönhatásaival, valamint a flottánkénti, regionális és többéves gazdálkodási rendszerekkel. |

65. módosítás

I. melléklet, "Témák" rész, 2. szakasz ("Élelmiszerek, mezõgazdaság és biotechnológia"), "Tevékenységek" alszakasz, elsõ cím ("A szántóföldi, erdei és vízi környezet biológiai erõforrásainak fenntartható elõállítása és az azokkal való fenntartható gazdálkodás"), harmadik francia bekezdés

-Optimalizált állattenyésztés és jólét a mezõgazdaság, a halászat és az akvakultúra valamennyi területén, többek között a genetikai tudásban, az új tenyésztési eljárásokban, az állatok élettanának és viselkedésének jobb megértésében, illetõleg a fertõzõ állatbetegségekre - beleértve a zoonózisokat is - vonatkozó bõvebb ismereteinkben és a hatékonyabb védekezésben rejlõ lehetõségek kihasználásán keresztül. Ez utóbbi kérdés kezelésére a nyomon követésre, a megelõzésre és a védekezésre irányuló eszközök fejlesztése, a védõoltások és a diagnosztika terén folytatott alapozó és alkalmazott kutatás, az ismert és az új betegséghordozók és más fenyegetések - beleértve a rosszhiszemû cselekményeket is - ökológiájának tanulmányozása, valamint a különbözõ mûvelési rendszerek és az éghajlat hatásának kutatása révén is sor kerül. Új tudást kell kialakítani továbbá az állati hulladékok biztonságos ártalmatlanítására és a melléktermékek jobb kezelésére vonatkozóan is. | -Optimalizált állattenyésztés, egészség és jólét a mezõgazdaság, a halászat és az akvakultúra valamennyi területén, többek között a genetikai tudásban, az új tenyésztési eljárásokban, az állatok élettanának és viselkedésének jobb megértésében, illetõleg a fertõzõ állatbetegségekre - beleértve a zoonózisokat és patogenetikai mechanizmusaikat, illetve az állati takarmányokkal kapcsolatos betegségeket is - vonatkozó bõvebb ismereteinkben és a hatékonyabb védekezésben rejlõ lehetõségek kihasználásán keresztül. Ez utóbbi kérdés kezelésére a nyomon követésre, a megelõzésre és a védekezésre irányuló eszközök fejlesztése, a védõoltások és a diagnosztika terén folytatott alapozó és alkalmazott kutatás, az ismert és az új betegséghordozók és más fenyegetések - beleértve a rosszhiszemû cselekményeket is - ökológiájának tanulmányozása, valamint a különbözõ mûvelési rendszerek és az éghajlat hatásának kutatása révén is sor kerül. Ebben az összefüggésben a mezõgazdaságnak az éghajlati övezetekhez történõ igazítását kell megvizsgálni. Új tudást kell kialakítani továbbá az állati hulladékok biztonságos ártalmatlanítására és a melléktermékek jobb kezelésére vonatkozóan is. Figyelembe kell venni az élelmiszer-elõállítás fenntarthatóságát és biztonságosságát veszélyeztetõ tényezõket, például a klímaváltozásnak a termelési folyamatokra kifejtett esetleges hatásait. |

66. módosítás

I. melléklet, Témák rész, 2. szakasz ("Élelmiszerek, mezõgazdaság és biotechnológia"), Tevékenységek alszakasz, elsõ cím, ("A szántóföldi, erdei és vízi környezet biológiai erõforrásainak fenntartható elõállítása és az azokkal való fenntartható gazdálkodás"), negyedik francia bekezdés

-A politikai döntéshozók és más érintett szereplõk által a vonatkozó stratégiák, szakpolitikák és jogszabályok végrehajtásához, különösen pedig az európai tudásalapú biogazdaság felépítéséhez és a vidékfejlesztés és a tengerparti területek fejlesztése szükségleteinek kielégítéséhez igényelt eszközök kialakítása. A közös halászati politika a tengeri erõforrások kiaknázásának a teljes ökológiai rendszert figyelembe vevõ megközelítésmódját támogató, adaptív szemléletmód kialakításán keresztül nyer támogatást. Valamennyi szakpolitika tekintetében a kutatás keretében társadalmigazdasági tanulmányokra, a különbözõ mûvelési rendszerek összehasonlító vizsgálatára, költséghatékony halgazdálkodási rendszerek vizsgálatára, a nem élelmezési céllal tartott állatok tenyésztésére és az erdészettel való kölcsönhatásra irányuló vizsgálatokra, valamint a vidéki és a tengerparti megélhetés javítására irányuló kutatásra kerül sor. | -A politikai döntéshozók és más érintett szereplõk által a vonatkozó stratégiák, szakpolitikák és jogszabályok végrehajtásához, különösen pedig az európai tudásalapú biogazdaság felépítéséhez és a vidékfejlesztés és a tengerparti területek fejlesztése szükségleteinek kielégítéséhez igényelt, valamint az erdõgazdaságra vonatkozó innovatív módszerek, az erdõtüzek elhárítására és leküzdésére irányuló módszerek, továbbá a mezõgazdaságra visszavezethetõ erózió és a szárazság leküzdésére irányuló intézkedések kifejlesztéséhez szükséges eszközök kialakítása. Támogatandó a Közös Agrárpolitika, a Közösség állat-egészségügyi politikája, az Európai Unió erdészeti stratégiája és a Közösségi Halászati Politika. A Közös Halászati Politika a tengeri erõforrások kiaknázásának a teljes ökológiai rendszert figyelembe vevõ megközelítésmódját támogató, adaptív szemléletmód kialakításán keresztül nyer támogatást. Valamennyi szakpolitika tekintetében a kutatás keretében társadalmi-gazdasági tanulmányokra, a vidéki térségekre vonatkozó társadalomtudományi kutatásokra, a különbözõ mûvelési rendszerek összehasonlító vizsgálatára, költséghatékony halgazdálkodási rendszerek vizsgálatára, a nem élelmezési céllal tartott állatok tenyésztésére és az erdészettel való kölcsönhatásra irányuló vizsgálatokra, valamint a vidéki és a tengerparti megélhetés javítására irányuló kutatásra kerül sor. |

68. módosítás

I. melléklet, "Témák" rész, 2. szakasz ("Élelmiszerek, mezõgazdaság és biotechnológia"), "Tevékenységek" alszakasz, második cím ("A konyhaasztaltól a szántóföldig: élelmiszerek, egészség és jólét"), második francia bekezdés

-Az étrendi tényezõk és szokások mint a táplálkozással összefüggõ betegségek és rendellenességek kialakulásának és gyakoriságának csökkentését lehetõvé tévõ legfontosabb befolyásolható tényezõk megértése. Ennek érdekében törekedni kell a táplálkozásgenomika és a rendszerbiológia kutatására és alkalmazására, továbbá a táplálkozás, illetõleg az élettani és a pszichológiai funkciók közötti kölcsönhatások tanulmányozására. A tevékenység eredményeképpen átalakulhatnak a feldolgozott élelmiszerek, és új élelmiszerek, diétás élelmiszerek, táplálkozási vagy egészségügyi szempontból elõnyösnek tartott élelmiszerek kifejlesztésére kerülhet sor. Annak megértése szempontjából, hogy hogyan hatnak egyes élelmiszerek és étrendek az egészségre, valamint az integrált táplálkozási útmutatás kialakításához fontos a hagyományos, a helyi és az évszakonként eltérõ mértékben fogyasztott élelmiszerek és a kapcsolódó étrendek vizsgálata is. | -Az étrendi tényezõk és szokások mint a táplálkozással összefüggõ betegségek és rendellenességek kialakulásának és gyakoriságának csökkentését lehetõvé tévõ legfontosabb befolyásolható tényezõk megértése, ideértve a kóros elhízottságot (gyermekeknél és felnõtteknél egyaránt) és az allergiákat; a betegségmegelõzést célzó táplálkozást, ideértve az élelmiszerek egészségességével, tulajdonságaival és összetevõivel kapcsolatos ismereteket. Ennek érdekében törekedni kell a táplálkozásgenomika és a rendszerbiológia kutatására és alkalmazására; az integrált megközelítés értelmében különös hangsúlyt kell fektetni, továbbá a táplálkozás, illetõleg az élettani és a pszichológiai funkciók közötti kölcsönhatások tanulmányozására. A tevékenység eredményeképpen átalakulhatnak a feldolgozott élelmiszerek, és új élelmiszerek, diétás élelmiszerek, táplálkozási vagy egészségügyi szempontból elõnyösnek tartott élelmiszerek kifejlesztésére kerülhet sor. Annak megértése szempontjából, hogy hogyan hatnak egyes élelmiszerek és étrendek az egészségre, valamint az integrált táplálkozási útmutatás kialakításához fontos a hagyományos, a helyi és az évszakonként eltérõ mértékben fogyasztott élelmiszerek és a kapcsolódó étrendek vizsgálata is. |

69. módosítás

I. melléklet, "Témák" rész, 2. szakasz ("Élelmiszerek, mezõgazdaság és biotechnológia"), "Tevékenységek" alszakasz, második cím ("A konyhaasztaltól a szántóföldig: élelmiszerek, egészség és jólét"), harmadik francia bekezdés

-Az európai élelmiszer-ipari innováció optimalizálása a fejlett technológiák hagyományos élelmiszergyártásba való beépítésén, az élelmiszer funkcionalitása javítását megvalósító alapvetõ feldolgozási technológiákon, a csúcstechnológiákat hasznosító, ökológiai szempontból hatékony feldolgozási és csomagolási módozatok kidolgozásán és demonstrációján, intelligens ellenõrzõ alkalmazásokon és a melléktermékekkel, a hulladékkal és az energiával való hatékonyabb gazdálkodáson keresztül. Az új kutatás kiterjed továbbá az állatok takarmányozásának fenntartható és új technológiáira, beleértve a biztonságos takarmányfeldolgozási eljárásokat is, valamint a takarmányozás minõség-ellenõrzésének technológiáira. | -Az európai élelmiszer-ipari innováció optimalizálása a fejlett technológiák hagyományos élelmiszergyártásba való beépítésén, az élelmiszer funkcionalitása javítását, új összetevõknek és termékeknek, tartósítási módszereknek valamint technológiáknak és organoleptikus szempontoknak az élelmiszerek és új élelmiszeripari összetevõk létrehozása terén való létrehozását megvalósító alapvetõ feldolgozási technológiákon, a csúcstechnológiákat hasznosító, ökológiai szempontból hatékony feldolgozási és csomagolási módozatok kidolgozásán és demonstrációján, intelligens ellenõrzõ alkalmazásokon és a melléktermékekkel, a hulladékkal és az energiával való hatékonyabb gazdálkodáson keresztül. Az új kutatás kiterjed továbbá az állatok takarmányozásának fenntartható és új technológiáira, beleértve a biztonságos takarmányfeldolgozási eljárásokat is, valamint a takarmányozás minõség-ellenõrzésének technológiáira. |

70. módosítás

I. melléklet, "Témák" rész, 2. szakasz ("Élelmiszerek, mezõgazdaság és biotechnológia"), "Tevékenységek" alszakasz, második cím ("A konyhaasztaltól a szántóföldig: élelmiszerek, egészség és jólét"), ötödik francia bekezdés

-Az emberi egészség és a környezet védelme az élelmiszerés a takarmánylánc, illetõleg a környezet kölcsönhatásának jobb megértése révén. A tevékenység keretében tanulmányozni kell az élelmiszer-szennyezõket és ezek egészségre gyakorolt hatását, és hatékonyabb eszközöket és módszereket kell kifejleszteni az élelmiszer- és a takarmányláncoknak a környezetre gyakorolt hatásai értékelésére. Az élelmiszerlánc minőségének és integritásának biztosítása érdekében új áruláncanalízis-modelleket és totális élemiszerlánc-gazdálkodási koncepciókat kell kidolgozni, és figyelembe kell venni a fogyasztói vonatkozásokat is. | -Az emberi egészség és a környezet védelme az élelmiszerés a takarmánylánc, illetõleg a környezet kölcsönhatásának jobb megértése révén. A tevékenység keretében tanulmányozni kell az élelmiszer-szennyezõket és ezek egészségre gyakorolt hatását, és hatékonyabb eszközöket és módszereket kell kifejleszteni az élelmiszer- és a takarmányláncoknak a környezetre gyakorolt hatásai értékelésére. Az élelmiszerlánc minőségének és integritásának biztosítása érdekében új áruláncanalízis-modelleket és totális élemiszerlánc-gazdálkodási koncepciókat kell kidolgozni, és figyelembe kell venni a fogyasztói vonatkozásokat. Kutatni kell a nyomon követhetőséget biztosító új módszerek fejlesztését (a géntechnológiával módosított, illetve nem módosított szervezetekre is); az állati táp és az állatorvosi gyógyászati módszerek következményét az emberi egészségre nézve. |

71. módosítás

I. melléklet, "Témák" rész, 2. szakasz ("Élelmiszerek, mezőgazdaság és biotechnológia"), "Nemzetközi együttműködés" alszakasz, (1) bekezdés

Az élelmiszerekre, a mezőgazdaságra és a biotechnológiára irányuló kutatásokban kiemelt szerepet kap a nemzetközi együttműködés, amelyet a teljes tudományterületen bátorítani kell. A milleniumi fejlesztési célok és a folyamatban lévő tevékenységek figyelembevételével támogatni kell a fejlődő országok egyedi igényeit célzó kutatást. Egyedi cselekvéseket kell végrehajtani a kiemelt partnerrégiókkal és partnerországokkal folytatandó együttműködés előmozdítása érdekében, különösen azon területek tekintetében, amelyekkel régióközi párbeszéd folyik és amelyekkel kétoldalú tudományos és technológiai megállapodások állnak fenn, valamint a szomszédos országokra és a fellendülőben lévő gazdasággal rendelkező és a fejlődő országokra irányulóan. | Az élelmiszerekre, a mezőgazdaságra és a biotechnológiára irányuló kutatásokban kiemelt szerepet kap a nemzetközi együttműködés, amelyet a teljes tudományterületen bátorítani kell. A millenniumi fejlesztési célok és a folyamatban lévő tevékenységek figyelembevételével támogatni kell a fejlődő országok egyedi igényeit célzó kutatást (például a talaj- és vízgazdálkodás javítását szolgáló hálózatok). Egyedi cselekvéseket kell végrehajtani a kiemelt partnerrégiókkal és partnerországokkal folytatandó együttműködés előmozdítása érdekében, különösen azon területek tekintetében, amelyekkel régióközi párbeszéd folyik és amelyekkel kétoldalú tudományos és technológiai megállapodások állnak fenn, valamint a szomszédos országokra és a fellendülőben lévő gazdasággal rendelkező és a fejlődő országokra irányulóan. |

72. módosítás

I. melléklet, "Témák" rész, 2. szakasz ("Élelmiszerek, mezőgazdaság és biotechnológia"), "Nemzetközi együttműködés" alszakasz, (2) bekezdés

Többoldalú együttműködést kell folytatni továbbá a széles nemzetközi összefogást igénylő kérdésekben, mint például a növények és a mikroorganizmusok rendszerbiológiájának dimenziójára és összetettségére tekintettel, valamint a globális kihívások megválaszolása és az EU nemzetközi kötelezettségvállalásainak teljesítése érdekében (az élelmiszer és az ivóvíz védelme és biztonsága, az állatbetegségek világméretű terjedése, a biológiai sokféleség méltányos felhasználása, a világ halászatában a maximális fenntartható hozam 2015-ig történő helyreállítása, az éghajlatváltozás hatásai és az éghajlatváltozásra gyakorolt hatások). | Többoldalú együttműködést kell folytatni továbbá a széles nemzetközi összefogást igénylő kérdésekben, mint például a növények és a mikroorganizmusok rendszerbiológiájának dimenziójára és összetettségére tekintettel, valamint a globális kihívások megválaszolása és az EU nemzetközi kötelezettségvállalásainak teljesítése érdekében (az élelmiszer és az ivóvíz védelme és biztonsága, az állatbetegségek világméretű terjedése, a biológiai sokféleség méltányos felhasználása, a világ halászatában a maximális fenntartható hozam 2015-ig történő helyreállítása - mégpedig az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezetével együttműködésben -, az éghajlatváltozás hatásai és az éghajlatváltozásra gyakorolt hatások). |

73. módosítás

I. melléklet, "Témák" rész, 3. szakasz ("Információs és kommunikációs technológiák"), "Célkitűzés" alszakasz

Az európai ipar versenyképességének javítása és Európa élenjáró és meghatározó szerepének biztosítása az információs és kommunikációs technológiák (IKT) fejlődésében annak érdekében, hogy a társadalom és a gazdaság igényei kielégítést nyerjenek. A tevékenységek megerősítik Európa tudományos és technológiai bázisát és világviszonylatban betöltött vezető helyét az IKT területén, az IKT használata révén segítenek az innováció serkentésében és irányának meghatározásában, és gondoskodnak arról, hogy az IKT területén elért előrehaladás gyorsan az európai polgárok, vállalkozások, ipar és kormányok gyakorlati hasznára váljék. | Az információs és kommunikációs technológiák (IKT) Az európai ipar versenyképességének javítása és Európa élenjáró és meghatározó szerepének biztosítása fejlődésében annak érdekében, hogy a társadalom és a gazdaság igényei kielégítést nyerjenek. A tevékenységek megerősítik Európa tudományos és technológiai bázisát és világviszonylatban betöltött vezető helyét az IKT területén, az IKT használata révén segítenek az innováció serkentésében és irányának meghatározásában, és gondoskodnak arról, hogy az IKT területén elért előrehaladás gyorsan valamennyi európai polgár, és különösen az idősebb és a társadalmi kirekesztéssel fenyegetett emberek (mint például a fogyatékkal élők és azok, akik számára nehéz az IKT-hoz való hozzáférés), vállalkozások, ipar és kormányok gyakorlati hasznára váljék. A digitális megosztottság és az információból való kirekesztettség csökkentése e tevékenységek elsődleges célkitűzéseit jelentik. |

74. módosítás

I. melléklet, "Témák" rész, 3. szakasz ("Információs és kommunikációs technológiák"), "Bevezetés" alszakasz, (1) bekezdés

Az információs és kommunikációs technológiák (IKT) egyedülálló, bizonyított szerepet töltenek be valamennyi iparágban és szolgáltatási szektorban az innováció, a kreativitás és a versenyképesség előmozdításában. Az IKT elengedhetetlen a kulcsfontosságú társadalmi kihívások megválaszolásában és a közszolgáltatások korszerűsítésében, és a tudomány és a technológia valamennyi területén megalapozzák a fejlődést. Európának ezért vezető helyről kell alakítania az IKT jövőbeni fejlődését, és gondoskodnia kell arról, hogy az IKT-alapú szolgáltatások és termékek elterjedtségük és felhasználásuk révén a lehető legtöbb előnyt biztosítják a polgárok és a vállalkozások számára. | Az információs és kommunikációs technológiák (IKT) egyedülálló, bizonyított szerepet töltenek be valamennyi iparágban és szolgáltatási szektorban az innováció, a kreativitás és a versenyképesség előmozdításában. Az IKT továbbá fontos szerepet játszhat a "know-how", a tudás és a kutatási eredmények terjesztésében és az azokhoz való hozzáférés biztosításában. Az IKT elengedhetetlen a kulcsfontosságú társadalmi kihívások megválaszolásában és a közszolgáltatások korszerűsítésében, és a tudomány és a technológia valamennyi területén megalapozzák a fejlődést. Segítenek az információhoz való hozzáférés javításában és diverzifikációjában, valamint előmozdítják az aktív polgári részvételt. Európának ezért elő kell mozdítania az IKT jövőbeni fejlődését a nyitottság és a befogadás irányába, és gondoskodnia kell arról, hogy az IKT-alapú szolgáltatások és termékek elterjedtségük és felhasználásuk révén a lehető legtöbb előnyt biztosítják a polgárok és a vállalkozások számára. |

75. módosítás

I. melléklet, "Témák" rész, 3. szakasz ("Információs és kommunikációs technológiák"), "Bevezetés" alszakasz, (4) bekezdés

Az IKT-vel foglalkozó téma a stratégiai kutatás prioritásait a kulcsfontosságú technológiai pilléreknek megfelelően tűzi ki, gondoskodik a technológiák végponttól végpontig terjedő integrálásáról, és létrehozza az IKT-alapú innovatív alkalmazások széles skálájának kifejlesztéséhez szükséges tudást és eszközöket. Az elvégzendő tevékenység serkenti az IKT-ágazat ipari és technológiai fejlődését és javítja a fontos IKT-intenzív ágazatok versenyképességét - mindkét esetben nagy értékű, innovatív IKT-alapú termékeken és szolgáltatásokon, illetőleg a vállalkozásokban és a közigazgatásban a szervezeti folyamatok javításán keresztül. A téma ezenkívül az IKT-nek a közszféra és a társadalom igényei szolgálatában való mozgósítása révén más európai uniós politikákat is támogat. | Az IKT-vel foglalkozó téma a stratégiai kutatás prioritásait a kulcsfontosságú technológiai pilléreknek megfelelően tűzi ki, gondoskodik az IKT-k teljes integrációjáról, és létrehozza az IKT-alapú innovatív alkalmazások széles skálájának kifejlesztéséhez szükséges tudást és eszközöket. Az elvégzendő tevékenység serkenti az IKT-ágazat ipari és technológiai fejlődését és javítja a fontos IKT-intenzív ágazatok versenyképességét - mindkét esetben nagy értékű, innovatív IKT-alapú termékeken és szolgáltatásokon, illetőleg a vállalkozásokban és a közigazgatásban az új vagy javított szervezeti folyamatok javításán keresztül. A téma ezen kívül az IKT-nek a közszféra és a társadalom igényei, például az egészségügy és a környezetvédelem szolgálatában való mozgósítása révén más európai uniós politikákat is támogat. |

76. módosítás

I. melléklet, "Témák" rész, 3. szakasz ("Információs és kommunikációs technológiák"), "Bevezetés" alszakasz, (5) bekezdés

Az elvégzendő tevékenységek körében együttműködési és hálózatépítési cselekvésekre, közös technológiai kezdeményezések támogatására - beleértve a nanoelektronikai technológiák és a beágyazott számítástechnikai rendszerek területén végzett kutatások egyes aspektusait is - és nemzeti programkoordinációs kezdeményezésekre - beleértve a "saját lakókörnyezetben való életvitel segítésére" vonatkozó kezdeményezést is - kerül sor. A tevékenységek prioritásait többek között az európai technológiai platformok tevékenységére és más forrásokra támaszkodó tématerületek képezik. Tematikus szinergiákat kell továbbá kialakítani a többi egyedi program keretében végrehajtott kapcsolódó tevékenységekkel. | Az elvégzendő tevékenységek körében együttműködési és hálózatépítési cselekvésekre kerül sor, és közös technológiai kezdeményezések támogatására és nemzeti programkoordinációs kezdeményezésekre kerülhet sor (beleértve a nanotechnológiát, beágyazott rendszereket és a"saját lakókörnyezetben való életvitel segítését"). A tevékenységek prioritásait többek között az európai technológiai platformok tevékenységére és más forrásokra támaszkodó tématerületek képezik. Tematikus szinergiákat kell továbbá kialakítani a többi egyedi program keretében végrehajtott kapcsolódó tevékenységekkel. Maximális szinergiára és komplementaritásra kell ugyanakkor törekedni más közösségi programokkal és kezdeményezésekkel, különösen a strukturális alapokkal, a versenyképességi és innovációs keretprogrammal, az i-2010-kezdeményezéssel és a tagállamok IKT-vel kapcsolatos nemzeti és regionális programjaival. |

77. módosítás

I. melléklet, "Témák" rész, 3. szakasz "Információs és kommunikációs technológiák", "Tevékenységek" alszakasz, első cím ("Az IKT technológiai pillérei"), első francia bekezdés

-Nanoelektronika, fotonika és integrált mikro-nano rendszerek: az alkatrészek, az egy alkatrészes megoldások (systemson-a-chip), a csomagolt megoldások (systems-in-a-package) és az integrált rendszerek méretében, sűrűségében, teljesítményében, energiahatékonyságában, gyártásában és költséghatékonyságában előremutató folyamat-, eszköz- és tervezési technológiák; alapvető fotonikus alkatrészek az alkalmazások széles skálájához; nagy teljesítményű, nagy sűrűségű adattároló rendszerek; igen nagy felületű, nagymértékben integrált kijelző megoldások; érzékelő, működtető, megjelenítő és képalkotó eszközök; különösen alacsony teljesítményű rendszerek, alternatív energiaforrások és energiatárolás; heterogén technológiák és rendszerek integrálása; többfunkciós integrált mikro-nano-bio-info rendszerek; nagy felületű elektronika; integrálás különböző anyagokba, tárgyakba; élő szervezetekkel alkotott érintkezési felület; stabil struktúrákká (ön)felépülő molekulák és atomok. | -Nanoelektronika, fotonika és integrált mikro-nano rendszerek: az alkatrészek, az egy alkatrészes megoldások (systemson-a-chip), a csomagolt megoldások (systems-in-a-package) és az integrált rendszerek méretében, sűrűségében, teljesítményében, energiahatékonyságában, gyártásában és költséghatékonyságában előremutató folyamat-, eszköz-, tervezésiés tesztelési technológiák és módszerek; fejlett vezeték nélküli komponensek és alrendszerek; fényt termelő, befolyásoló és észlelő alapvető fotonikus alkatrészek az alkalmazások széles skálájához, beleértve az ultra gyors komponenseket; RF rendszerek; nagy teljesítményű, nagy sűrűségű adattároló rendszerek; igen nagy felületű, nagymértékben integrált kijelző megoldások; érzékelő, működtető, megjelenítő és képalkotó eszközök; különösen alacsony teljesítményű rendszerek, alternatív energiaforrások és energiatárolás; heterogén technológiák és rendszerek integrálása; intelligens rendszerek; többfunkciós integrált mikro-nano-bio-info rendszerek; nagy felületű elektronika; integrálás különböző anyagokba, tárgyakba; élő szervezetekkel alkotott érintkezési felület; stabil struktúrákká (ön)felépülő molekulák és atomok. |

78. módosítás

I. melléklet, "Témák" rész, 3. szakasz ("Információs és kommunikációs technológiák"), "Tevékenységek" alszakasz, első cím ("Az IKT technológiai pillérei"), második francia bekezdés

-Mindenütt elérhető és korlátlan kapacitású hírközlési hálózatok: költséghatékony mobil- és széles sávú hálózati technológiák és rendszerek, beleértve a földi és a műholdas hálózatokat is; a különböző személyes, regionális és globális hatókörű, helyhez kötött, mobil, vezeték nélküli és műsorszóró hálózatok konvergenciája; a vezetékes és a vezeték nélküli hírközlési szolgáltatások és alkalmazások interoperabilitása, a hálózatos erőforrások kezelése, a szolgáltatások átkonfigurálhatósága; az eseti intelligens multimédiás eszközök, érzékelők és mikrocsipek komplex hálózatokba szervezése. | -Mindenütt elérhető és nagy kapacitású hírközlési hálózatok: átállítható és rugalmas mobil- és széles sávú hálózati technológiák, rendszerek és szerkezetek, beleértve a földi és a műholdas hálózatokat is; a különböző személyes, regionális és globális hatókörű, helyhez kötött, mobil, vezeték nélküli és műsorszóró hálózatok és szolgáltatások konvergenciája; a szolgáltatáselosztó infrastruktúra és architektúrák, a vezetékes és a vezeték nélküli hírközlési szolgáltatások és alkalmazások interoperabilitása (beleértve a szolgáltatások hatékonyságát és minőségét [QoS]), a hálózatos erőforrások kezelése, a szolgáltatások átkonfigurálhatósága; az eseti intelligens multimédiás eszközök, érzékelők és mikrocsipek komplex hálózatokba szervezése. |

79. módosítás

I. melléklet, "Témák" rész, 3. szakasz "Információs és kommunikációs technológiák", "Tevékenységek" alszakasz, első alcím ("Az IKT technológiai pillérei"), harmadik francia bekezdés

-Beágyazott rendszerek, számítás- és vezérléstechnika: nagyobb teljesítményű, biztonságosabb, megosztottabb, megbízhatóbb és hatékonyabb hardver-szoftver rendszerek, amelyek érzékelik, vezérlik és alkalmazkodnak környezetükhöz, miközben optimalizálják erőforrás-felhasználásukat; a rendszermodellezés, tervezés és kivitelezés módszerei és eszközei a komplexitás kézben tartása érdekében; nyitott, alakítható architektúrák és skálafüggetlen platformok, middleware és megosztott operációs rendszerek a valóban problémamentesen együttműködő és környezetintelligens környezetek kialakításához az érzékelés, a működtetés, a számítások, a kommunikáció, a tárolás és a szolgáltatásnyújtás támogatására; heterogén, hálózatba szervezett és átkonfigurálható alkatrészeket magukban foglaló számítási architektúrák, ideértve a fordítási, programozási és futásidejű támogatást is; nagyméretű, megosztott, bizonytalan rendszerek vezérlése. | -Beágyazott rendszerek, számítás- és vezérléstechnika: nagyobb teljesítményű, biztonságosabb, megosztottabb, megbízhatóbb és hatékonyabb hardver-szoftver rendszerek, amelyek érzékelik, vezérlik és alkalmazkodnak környezetükhöz, miközben optimalizálják erőforrás-felhasználásukat; a rendszermodellezés, elemzés, tervezés, kivitelezés és validálás módszerei és eszközei a komplexitás kézben tartása érdekében; nyitott, alakítható architektúrák és skálafüggetlen platformok, middleware és megosztott operációs rendszerek a valóban problémamentesen együttműködő és környezetintelligens környezetek kialakításához az érzékelés, a működtetés, a számítások, a kommunikáció, a tárolás és a szolgáltatásnyújtás támogatására; heterogén, hálózatba szervezett és átkonfigurálható alkatrészeket magukban foglaló számítási architektúrák, ideértve a fordítási, programozási és futásidejű támogatást is; nagyméretű, megosztott, bizonytalan rendszerek, nagyteljesítményű számítástechnika (hardverek és szoftverek) vezérlése. |

80. módosítás

I. melléklet, "Témák" rész, 3. szakasz "Információs és kommunikációs technológiák", "Tevékenységek" alszakasz, első alcím ("Az IKT technológiai pillérei"), negyedik francia bekezdés

-Szoftver, számítóhálózatok (Gridek), biztonság és megbízhatóság: a tudásintenzív szolgáltatások alapját képező dinamikus és bizalmi szoftverek, architektúrák és middlewarerendszerek technológiái, eszközei és módszerei, ideértve e szolgáltatások közszolgáltatásként történő nyújtását is; szolgáltatásorientált, interoperábilis és skálafüggetlen infrastruktúrák, az erőforrások számítóhálózatszerű virtualizálása, hálózatközpontú operációs rendszerek; nyitott rendszerek és együttműködő megoldások a szoftver-, a szolgáltatás- és a rendszerfejlesztéshez; kompozíciós eszközök; komplex rendszerek váratlan viselkedésének kezelése; a nagyméretű, megosztott és szakaszosan összekapcsolt rendszerek és szolgáltatások megbízhatóságának és rugalmasságának fejlesztése; biztonságos és bizalmi rendszerek és szolgáltatások, ideértve a titoktartó hozzáférés-vezérlést és hitelesítést, a dinamikus biztonsági és bizalmi szabályrendszereket (policy), valamint a megbízhatósági és a bizalmi metamodelleket is. | -Szoftver, számítóhálózatok (Gridek), szolgáltatáselosztó architektúra, biztonság és megbízhatóság: tudásintenzív szolgáltatások alapját képező magas színvonalú fejlesztési és validációs dinamikus és bizalmi szoftverek, architektúrák és middleware-rendszerek technológiái, eszközei és módszerei, ideértve e szolgáltatások közszolgáltatásként történő nyújtását és a magas színvonalú elosztási szolgáltatásokat, fejlesztési és validációs technológiákat, eszközöket és módszereket is; szolgáltatásorientált, interoperábilis és skálafüggetlen infrastruktúrák, az erőforrások számítóhálózatszerű virtualizálása (beleértve a domain-specifikus platformokat), hálózatközpontú operációs rendszerek; nyílt forráskódú szoftverek; nyitott rendszerek és együttműködő megoldások a szoftver- (beleértve az ingyenes, a szabad, és a nyílt forráskódú szoftvereket), a szolgáltatás- és a rendszerfejlesztéshez és validáláshoz; kompozíciós eszközök beleértve a programozási nyelveket; komplex rendszerek váratlan viselkedésének kezelése; a nagyméretű, megosztott és szakaszosan összekapcsolt rendszerek és szolgáltatások megbízhatóságának és rugalmasságának fejlesztése; biztonságos és bizalmi rendszerek és szolgáltatások, ideértve a titoktartó hozzáférés-vezérlést és hitelesítést, a dinamikus biztonsági és bizalmi szabályrendszereket (policy), valamint a megbízhatósági és a bizalmi metamodelleket is; szoftvermodellek bevezetése az iparba. |

81. módosítás

I. melléklet, "Témák" rész, 3. szakasz "Információs és kommunikációs technológiák", "Tevékenységek" alszakasz, első alcím ("Az IKT technológiai pillérei"), ötödik francia bekezdés

-Tudásbázisok, értő és tanuló rendszerek: a tudás megszerzésének és értelmezésének, leírásának és személyre szabásának, a benne való navigálásnak és beolvasásának, megosztásának és eljuttatásának módszerei és technikái, a tartalomban rejlő szemantikai viszonyok emberi és gépi felhasználásra való felismerése révén; az információkat érzékelő, értelmező és kiértékelő, együttműködésre, önálló cselekvésre és tanulásra képes mesterséges rendszerek; a természetes kognitív folyamatok, különösen a tanulás és a memória tanulmányozásán alapuló, a lépésenkénti előrehaladáson túlmutató elméletek és kísérletek, az emberi tanulás rendszereinek fejlesztése céljából is. | -Tudásbázisok, értő és tanuló rendszerek: a tudás megszerzésének és értelmezésének, leírásának és személyre szabásának, a benne való navigálásnak és beolvasásának, megosztásának és eljuttatásának módszerei és technikái, a tartalomban rejlő szemantikai viszonyok emberi és gépi felhasználásra való felismerése és a megosztott tudásmenedzsment révén; az információkat érzékelő, értelmező és kiértékelő, együttműködésre, önálló cselekvésre és tanulásra képes mesterséges rendszerek; a természetes kognitív folyamatok, különösen a tanulás és a memória tanulmányozásán alapuló, a lépésenkénti előrehaladáson túlmutató elméletek és kísérletek, az emberi tanulás rendszereinek fejlesztése céljából is. |

82. módosítás

I. melléklet, "Témák" rész, 3. szakasz "Információs és kommunikációs technológiák", "Tevékenységek" alszakasz, első alcím ("Az IKT technol