BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA amely a következő dokumentumot kíséri: Javaslat: az Európai Parlament és a Tanács határozata /* SWD/2013/0252 final */





BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA amely a következő dokumentumot kíséri: Javaslat: az Európai Parlament és a Tanács határozata az Uniónak a tevékeny és önálló életvitel segítését (AAL) szolgáló, több tagállam által indított közös kutatási-fejlesztési programban való részvételéről 1. PROBLÉMAMEGHATÁROZÁS A népesség elöregedése nyomán a társadalom és a gazdaság közeljövőben bekövetkező és jelentős változása várható, amelyre az EU még nincs megfelelően felkészülve. A népességelöregedéssel kapcsolatos rohamosan növekvő kormányzati költségeket a tevékeny és egészséges időskor szolgálatába állított ikt-alapú termékek és szolgáltatások növekvő piacán kihagyott vagy nem kellően kiaknázott lehetőségek tetézik. E piacok három fő problémával küzdenek. Elsőként azzal, hogy az uniós piac széttagoltsága miatt kevés innovatív ikt-alapú termék és szolgáltatás érhető el. Másodszor, európai szinten a K+F és innovációs tevékenység is széttagolt, és a kkv-k részvétele jelentősen akadályozott. A harmadik probléma forrása az innováció korlátozott alkalmazása, amely az adatgyűjtés és -megosztás hiányával áll összefüggésben. E problémák kezelése érdekében 2008-ban létrejött a saját lakókörnyezetben való életvitel segítését szolgáló jelenlegi közös program (AAL közös program). A programban 20 tagállam és a finanszírozást biztosító hetedik keretprogram három társult országa vesz részt. A program célja az volt, hogy megteremtse a tevékeny és egészséges időskor szolgálatába állított ikt-alapú termékekre, szolgáltatásokra és rendszerekre irányuló (2–3 éven belül piacképes eredményeket biztosító) alkalmazott kutatás, fejlesztés és innováció kritikus tömegét. Az AAL megoldásai segítséget nyújtanak az idős embereknek ahhoz, hogy koruk előrehaladtával személyes életstílusukat, egészségük védelmét és munkahelyüket saját igényeikhez igazítsák, és ezáltal tovább részt tudjanak venni a gazdasági és társadalmi életben, valamint hosszabb ideig élhessenek saját otthonukban. Az egyes AAL projektek legalább három országot, egy kkv-t, egy kutatási szervet és egy időseket képviselő szervezetet fognak össze. A pályázati eljárás szervezése nemzeti szinten történik, ami jelentősen megkönnyíti a helyi szervezetek és kkv-k részvételét. A jelenlegi AAL közös programot a részt vevő országok, az EU és a részt vevő szervezetek finanszírozzák (megközelítőleg 25 %, 25 % és 50 % arányban). A jelenlegi (2008 és 2013 közötti) program teljes minimális közköltségvetése 300 millió EUR, amelyből 150 millió EUR-t az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 185. cikke alapján a hetedik keretprogram biztosít. A 2010. évi időközi értékelés megállapította, hogy az AAL közös program sikeresen halad célkitűzései elérése felé. 2012 februárjában az AAL közös program közgyűlése megállapította, hogy a program folytatása stratégiai jelentőséggel bír, többek között a tevékeny és egészséges időskor témájára vonatkozó európai innovációs partnerséghez (EIP AHA) való komoly hozzájárulásként is. 2. A szubszidiaritás elemzése Az AAL közös program folytatásához az EUMSZ 185. cikke értelmében új közös európai parlamenti és tanácsi határozatot kell kidolgozni, amely biztosítja a hetedik keretprogramból/versenyképességi és innovációs keretprogramból, illetve a Horizont 2020 keretprogramból nyújtott finanszírozás folytonosságát. Az új program (2. AAL közös program) eleget tenne az arányosság elvének, mivel saját stratégiai munkaprogramjukért és valamennyi operatív szempontért maguk a tagállamok felelnének. A Bizottság mindössze ösztönzőket nyújt a jobb koordinációhoz és biztosítja az e területen folytatott egyéb finanszírozási tevékenységeivel kialakított szinergiákat. A költségvetési hatás és az e kezdeményezéshez történő uniós hozzájárulás a Horizont 2020 keretprogramra irányuló javaslat és a kapcsolódó költségvetés részét képezi. Ezek a Horizont 2020 keretprogramra vonatkozó határozat eredményének és a részt vevő országok pénzügyi kötelezettségvállalásainak függvényei. Az uniós hozzáadott érték a problémák – azaz a piac és a kutatási erőfeszítések széttagoltsága, az Unió-szerte történő bevezetésre irányuló központi figyelem hiánya, valamint a tevékeny és egészséges időskor szolgálatába állított ikt-k piacaira vonatkozó közös európai jövőkép hiánya – fényében nyilvánvaló. 3. Célkitűzések Az AAL közös program folytatásának általános célkitűzései a tevékeny és egészséges időskor szolgálatába állított ikt-alapú termékek és szolgáltatások területén az Unió versenyképességét biztosító feltételek javítása; a rendezett államháztartás és az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés elősegítése; hozzájárulás a K+F-re fordított kiadások GDP-n belüli részarányának 2020-ig 3 %-ra történő növeléséhez; valamint a jövőben létrehozandó uniós támogatási programok célzottabb felhasználása az Európa 2020 stratégia prioritásaira a társadalmi kihívások, különösen az egészség és az idősödő népesség problémájának kezelése révén. A konkrét célkitűzések között szerepel az idősek és gondozóik életminőségének javítása; a gondozási rendszerek fenntarthatóságának erősítése a tevékeny és egészséges időskor szolgálatába állított ikt-alapú termékek és szolgáltatások fokozott elérhetősége révén; az ikt-alapú termékekre és szolgáltatásokra irányuló európai szintű kutatás és innováció kritikus tömegének megteremtése, különösen a kkv-k és a felhasználók bevonásával; valamint a magánberuházások fenntartása és az ipar növekedési potenciáljának javítása az eltérő nemzeti és regionális szociális preferenciákhoz illeszkedő és a szabályozási szempontoknak megfelelő európai megközelítések és megoldások keretének biztosításával. 4. Szakpolitikai lehetőségek A következő lehetőségeket mérlegelték és vizsgálták részletesen: · 1. lehetőség — az 1. AAL közös programmal megegyező 2. AAL közös program; · 2. lehetőség — Nincs 2. AAL közös program; · 3. lehetőség — a 2. AAL közös program az 1. AAL közös program megerősített és tökéletesített változata. Ezáltal nagyobb figyelmet kapna a felhasználók bevonása, és az alkalmazott kutatás eredményei közelebb kerülnének a piachoz. A közös program alkalmazási köre összhangba kerülne a tevékeny és egészséges időskor témájára vonatkozó európai innovációs partnerség alkalmazási körével, és az AAL közös program elnevezése „a tevékeny és önálló életvitel segítését szolgáló közös program”-ra módosulna. A következő lehetőségeket is megvizsgálták, azonban mérlegelést követően elvetették: · semmilyen uniós pénzügyi kötelezettségvállalás ne történjen a népességelöregedés és ikt-k területén; · uniós pénzügyi kötelezettségvállalás nélküli laza koordináció; · a 2. AAL közös program ötvözése a „Hosszabb élet, jobb életminőség” elnevezésű közös programozási kezdeményezéssel; · a 2. AAL közös program ötvözése a 185. cikk szerinti folytatólagos EUROSTAR kezdeményezéssel. Az első két lehetőség súlyosan korlátozná a feltörekvő uniós AAL piac növekedését. Az utóbbi két lehetőség azok jellegéből és alkalmazási köréből fakadóan nem kínál alternatívát egy alkalmazott kutatási programra. 5. A hatások értékelése A hatásokat több szempontból vizsgálták. Az összehasonlító költség-haszon elemzés különböző forgatókönyveket értékelt. A 2. lehetőség azt jelentené, hogy a tevékeny és egészséges időskorhoz kapcsolódó ikt-alapú innováció területén nem lenne európai szintű koordináció és tagállami hozzájárulás. E lehetőség keretében a 23 millió EUR éves uniós beruházás összesen mintegy 33 millió EUR további ráfordítást eredményezne. Egyrészről az 1. és a 3. lehetőség ugyanekkora uniós beruházás mellett jóval nagyobb, 91 millió EUR-s tőkeáttételi hatást érne el. A projekt résztvevőinek összetétele a 3. lehetőség keretében lenne a legmegfelelőbb, mivel az a javaslat szerint több mint megháromszorozná a felhasználók és szervezeteik közreműködését, amire az időközi értékelés és a konzultációk szerint szükség van. Mindez az 1. lehetőség keretében két-három éven belül valósulna meg, míg a 2. lehetőség esetén nagy valószínűséggel jóval tovább tartana. A projekteredmények piacra juttatása a 3. lehetőség esetében tartana a legrövidebb ideig, többek között az EIP AHA-val történő összehangolásnak köszönhetően. A 2. AAL közös program fő gazdasági, társadalmi és környezeti hatásai a 3. lehetőség esetén érvényesülnének a leginkább. A kormányok élvezhetnék a költséghatékony ikt-megoldások előnyeit, amelyek hozzájárulnak az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságához. A program egy kutatókból és a megoldások szállítóiból álló elkötelezett közösséget épít. A végfelhasználók nagyobb arányban működnének közre, aminek nyomán megnőne a termékválaszték. A közegészségügy és a biztonság területén kialakított szinergiák az EIP AHA keretében valósíthatók meg a leghatékonyabban. Ennélfogva a tagállamok száma tovább bővülhetne és az így megnyert további forrásokat az 1. lehetőséggel összevetve szélesebb körben lehetne felhasználni. A betegeknek és gondozóiknak az 1. és 3. lehetőség keretében a távmegfigyelési megoldásoknak köszönhetően kevesebbet kellene utazniuk. 6. A lehetőségek összehasonlítása A költségeknek és a haszonnak, a projektekben részt vevők összetételének, a projekteredmények piactól való távolságának, az EIP AHA-t érintő hatásnak és a célkitűzésekre gyakorolt hatásoknak az összehasonlítása alapján a javasolt, előnyben részesített lehetőség a 3. lehetőség. Ez felhasználná a jelenlegi AAL közös program kiváló eredményeit és a 2010. évi időközi értékelés, illetve a konzultációk ajánlásait követve, valamint a program alkalmazási körét az EIP AHA alkalmazási körével összehangolva tökéletesítené azokat. 7. Nyomon követés és értékelés 2017-ben félidős értékelésre kerül sor a végrehajtási folyamat minőségének és hatékonyságának felmérése céljából. A 2. AAL közös programot az AAL szövetség (AALA) folyamatosan figyelemmel kíséri, az Európai Bizottság pedig évente ellenőrzi. A nyomon követés eredményeiről beszámolnak a Bizottságnak és az AAL közös program közgyűlésének. Többek között az alábbi mutatókat kell alkalmazni: · a 2. AAL közös program projektjeinek hozzájárulása az EIP AHA stratégiai végrehajtási tervének végrehajtásához; · az új piaci termékeket, rendszereket és szolgáltatásokat biztosító projektek aránya; · a részt vevő tagállamok száma, a 2. AAL közös programban és az AAL közös program éves fórumán részt vevők száma; · azon tagállamok száma, amelyek a résztvevők valamennyi típusát, többek között a végfelhasználókat és a szolgáltatókat képviselő szervezeteket is tudják támogatni; · a tevékeny és egészséges időskor szolgálatába állított ikt-k alkalmazásából eredő költségmegtakarítási intézkedéseket igazoló adatok mennyisége.