5.2

A továbbiakban azokat a cselekvési irányvonalakat vázoljuk fel, amelyek mentén az EGSZB szerint az együttműködésre vagy részvételre épülő fogyasztás célirányos fejlesztésére szolgáló stratégia kidolgozandó annak érdekében, hogy támogatni, kiegészíteni és felügyelni lehessen a tagállami fogyasztóvédelmi politikákat: a) jogi és adóügyi keret kialakítása az együttműködésre vagy részvételre épülő fogyasztáshoz sorolható tevékenységekre, az alábbi szempontok szabályozására: felelősség, biztosítás, felhasználási jogok, a programozott elavulással (13) szembeni védelemmel kapcsolatos jogok, tulajdonláshoz fűződő adók, minőségi szabványok, jogok és kötelezettségek meghatározása, szükség esetén a közösségen belüli kereskedelmet érintő korlátozások és rejtett akadályok felszámolása, illetve lehetséges jogszabályi torzulások megszüntetése; b) tájékoztató, figyelemfelkeltő és tudatosító kampányok a lakosság körében az együttműködésre vagy részvételre épülő fogyasztással kapcsolatos kezdeményezésekről, illetve az idevonatkozó egyéni és kollektív előnyökről; a közösen használt termékekre vonatkozó jogi keret kötelező elemeinek közzététele (pl. újrahasznosítás, újbóli felhasználás, frissítés, tartósság); c) a fogyasztók és felhasználók tájékoztatása és orientálása a kezdeményezésekben való felelősségteljes részvétel vonatkozásában, az együttműködésre épülő fogyasztással kapcsolatos kísérleti projektek és kezdeményezések támogatásával; d) az együttműködésre vagy részvételre épülő fogyasztás ösztönzése a ShareableCities és a közös járműhasználat keretében, illetve más területeken, például az élelmiszer, a lakhatás vagy akár a közös munkavégzés terén szerzett tapasztalatok alapján; e) stabil struktúrák kialakítása az együttműködésre vagy részvételre épülő fogyasztáshoz létrehozott platformok kiépítésével, kiemelt figyelmet szentelve a technológiáknak és a hálózatoknak; f) az együttműködésre vagy részvételre épülő fogyasztás elterjedésének elősegítése a már létrehozott hálózatok élénkítésével és dinamikussá tételével; g) az uniós intézmények részvétele együttműködésre vagy részvételre épülő fogyasztáshoz kapcsolódó kezdeményezésekben mind felhasználóként, mind pedig saját forrásaikat rendelkezésre bocsátva; h) a civil társadalom aktív szerepet játszhat abban, hogy az emberek jobban hozzájussanak az köztulajdonú javakhoz, közösen használható infrastruktúrák kiépítésével biztosítva a maximális társadalmi hasznot. i) Azt javasoljuk továbbá, hogy a cselekvési stratégiát célirányosan hajtsák végre a következő területeken: — Oktatás: az iskolákban proaktív intézkedésekre van szükség, azaz a gyermekekben minél előbb olyan megfelelő hozzáállást, szokásokat és értékeket kell kialakítani, amelyek ösztönzik az együttműködésre vagy részvételre épülő fogyasztást. — Fogyasztási egyesületek: a hálózatba tömörülő fogyasztói és felhasználói szervezetek kettős szerepet tölthetnek be a stratégiában: proaktívan kezdeményezéseket indíthatnak, illetve reaktívan részt vehetnek azokban. — Szövetkezetek létrehozása: a szövetkezetekbe való tömörülés ideálisan kiegészítheti az együttműködésre vagy részvételre épülő fogyasztás modelljét, mivel közös elveken és értékeken nyugszanak. Ezért a szövetkezeti mozgalom proaktívan és reaktívan is erősítheti a kezdeményezéseket, és összehozhatja egymással a hasonló célú, együttműködésre vagy részvételre épülő fogyasztást szolgáló hálózatokat. (14) A fogyasztási szövetkezetek és az úgynevezett nulla kilométeres (azaz helyi szintű) szövetkezetek (15) jó példái annak, ami már működik is a gyakorlatban. — Polgárok: a felnőtt lakosság és általában a polgárok reaktív szerepet vállalhatnak azzal, hogy együttműködésre vagy részvételre épülő fogyasztást célzó, őket érdeklő kezdeményezéseket keresnek vagy ilyenekben vesznek részt. Ez az egyazon közösséghez való tartozás révén személyes kiteljesedésüket is szolgálja, illetve a közös javak együttes használata miatt a társadalmi kohéziót is erősíti.