EURÓPAI BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 2011.11.30. 
SEC(2011) 1434 végleges 
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
Az előzetes értékelési követelmén yeket is magában foglaló 
HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA 
amely a következ ő dokumentumot kíséri 
Javaslat az Európai Innovációs és Technológiai Intézetr ől szóló 
 
európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról 
 
{COM(2011) 817 végleges} 
{SEC(2011) 1433 végleges}  
 
HU 2   HU 1. Háttér  
Az EIT azzal a céllal jö tt létre, hogy hiánypó tló szerepet töltsön be az európai innováció 
területén. Az intézet küldetése kifejezetten az, hogy el ősegítse az innováció teljes kör ű 
beépülését a (kutatás, innováci ó és oktatás alkotta) „tudásh áromszögbe”. Az uniós szint ű új 
kezdeményezés nyíltan arra irányu l, hogy az innovációs ciklus teljes ívét átfogja az oktatástól és 
a tudáslétrehozástól az új piaci lehet őségekig és a vállalatalapításig. Az EIT-t két f ő elvi 
szempont határozza meg. Az els ő a független EIT-szervezet (az EIT igazgatótanácsának sem a 
Bizottság, sem a tagállamok képvisel ői nem lehetnek tagjai), amely megszervezi a TIT-ek 
kiválasztásának folyamatát, végzi rugalmas kere tek szerinti koordinációj ukat, és terjeszti a t őlük 
származó információkat a legjobban bevált irányítási módszerekr ől és támogatásnyújtási 
modellekr ől. A második az önálló TIT-ek , amelyek maguk határozzák meg bels ő szervezetüket, 
összetételüket, ütemtervüket és munkamódszereiket.  
Ügynökségként – a programoktól eltér ően – az EIT tevékenységét nem fellépések formájában, 
hanem olyan integrált partnerségek – a TIT-ek  – közvetítésével valósítja meg, amelyek hosszú 
távra, 7–15 évre jönnek létre,  és több pénzügyi kereten is  átívelnek. A TIT-ek jogi 
személyiséggel rendelkeznek. Az els ő három TIT-et az éghajlatvál tozáshoz való alkalmazkodás 
és az éghajlatváltozás hatásainak mérséklése (Climate-KIC), a jöv ő információs és 
kommunikációs társadalma (ICT Labs) és a fenntartható energia (I nnoEnergy) területén 
választották ki. A TIT-eket részletes ismertetése a mellékletekben található.  
Az EIT 2008 és 2013 között 309 m illió euró uniós költségvetési  hozzájárulással gazdálkodhat. 
Az EIT teljes mértékben felhasznál ta a 2009-ben és a 2010-ben számára el őirányzott összegeket 
(2009-ben 5,6 millió, 2010-ben 26 millió eurót), és  várhatóan a 2011-re rendelkezésére bocsátott 
55 millió eurót is maradéktalanul leköti. Ez fontos el őrelépést jelent, tudván, hogy az uniós 
ügynökségek esetében – f őként fennállásuk els ő éveiben – kiemelked ően nagy az áthozott és 
törölt működési előirányzatok mennyisége (vö. a Számvev őszék jelentésével). 
Az EIT megjelenik az EU2020 stratégiában, va lamint az alábbi kiemelt projektekben és 
kezdeményezésekben: 
• az Innovatív Unióról szóló közlemény  
• a „Mozgásban az ifjúság” kezdeményezésr ől szóló közlemény  
• a felsőoktatás modernizálását célzó menetrend  
• a regionális politikának az intelligens növe kedéshez való hozzá járulásáról szóló 
bizottsági közlemény  
2. A probléma meghatározása 
Az Európai Unió nem hiába helyezte az innováció t szakpolitikai programjának prioritásai közé. 
Számos kihívás és akadály hat továbbra is gá tló módon az európai innováci ós kapacitásra, amely 
így képtelen összetett társadalmi nehézségek fenn tartható orvosolására. Ez  Európa-szerte kihat a 
vállalatok versenyképességének foly amatosságára, valamint a fels őoktatási és a kutatási 
intézményekre, és negatívan befolyásolja az  uniós polgárok foglalkoztatását, valamint 
társadalmi, környezeti és gazdasági szempontból érte lmezett jólétét. Az EIT létrehozásának célja 
az volt, hogy segítsen válaszokat találni ezek re a nehézségekre. A Horizont 2020 keretében 
 
HU 3   HU megfogalmazott kihívások, az els ő EIT-ről készült hatásvizsgálat és  az EIT innováció területén 
történő pozícionálása alapján a háttérben  az alábbi okok állapíthatók meg:  
• alacsony teljesítmény a tehetséges személyek fejlesztése, az Unióba való bevonzása és 
megtartása terén; 
• töredezett innovációs rendszer; 
• gazdasági vagy társadalmi értékképzés szempontjából kihasználatlan er ősségek a 
kutatás területén; 
• főként a nagy növekedési potenciállal rendelkez ő vállalatok létrehozása, valamint a 
kutatási és innovációs teljesítmények kiaknázása terén megmutatkozó alacsony 
vállalkozói aktivitás. 
A tehetségekre vonatkozó kihívás  azzal jellemezhet ő, hogy Európa komoly problémákkal küzd 
a képzett emberi er őforrás bevonzása, megtartása és fejles ztése terén. A helyzetet súlyosbítja, 
hogy – mivel a feltörekv ő gazdaságok jelent ősége eddig soha nem láto tt nagyságrendet ölt – a 
posztgraduális hallgatókért és kutatókért  folyó nemzetközi verseny egyre fokozódik. 
Az Európai Bizottság Innovatív Unióról szóló kezdeményezése a beruházások hatékonyságának 
növelésére és a töredezettség  megszüntetésére helyezi a hangsúlyt.  Fejleszteni kell  az uniós és a 
tagállami kutatási és innovációs rendszerek köz ötti kapcsolatokat, és javítani kell 
teljesítményüket.  
Az európai kutatási és innováci ós struktúra – számos kivá lósági központ létrejöttének 
köszönhet ően – nagyszer ű lehetőségeket rejt magában. Akad még azonban teend ő a kiválóság 
kiaknázásának javítása terén.  
Európában nem terjedt el  általánosan az USA-ra vagy a feltörekv ő ázsiai országokra jellemz ő 
vállalkozói kultúra . Ennek egyik legf őbb oka az lehet, hogy az európaiak másképp 
viszonyulnak a vállalkozás egyik me ghatározónak tekintetett tényez őjéhez, a 
kockázatvállaláshoz. A probléma másik gyökere, hogy Európában a vállalkozói 
gondolkodásmód koncepciója többnyire nem terjed túl a vállalkozási ismerete ket oktató iskolák 
és a gazdasági kurzusoknak helyt adó intézmények falain.  
Az EIT-ről készült független értékelés meger ősítéssel szolgált az EIT konc epciójával és általános 
célkitűzéseivel kapcsolatban, felhívta azonban  a figyelmet az EIT elindítását követ ően a 
végrehajtás során jelentkez ő néhány problémára. Arra a kérd ésre válaszul, hogy az EIT milyen 
mértékben valósította meg a tagállamok innovációs  kapacitásának növelésére irányuló általános 
célkitűzését, az értékelés rámutatott, hogy az európai innováció strukturálása terén az EIT által 
kifejtett hatás korlátozott, olyan gátló tényez ők miatt, mint a kritikus tömeg hiánya, 
adminisztratív jelleg ű hiányosságok és a tevékenységek kor látozott köre következtében szintén 
csak csekély mértékben jelentkez ő méretgazdaságosság. Font os hangsúlyozni, hogy a fent 
felsoroltak mindegyike az EIT végr ehajtásához kapcsolódó probléma. 
3. Szinergiák, kiegészít ő jelleg és uniós hozzáadott érték  
A kutatás és innováció közös st ratégiai keretében (Horizont 2020) a Bizottság három egymást 
kiegészítő és egymáshoz kapcsolódó pillért határo zott meg: kiváló tudomány, társadalmi 
 
HU 4   HU kihívások, valamint az ipari vezet ő szerep és versenyképes keretek megteremtése. Az innovatív 
oktatás és vállalkozói gondolkodás ügyének el őmozdításával az EIT különlegesen egyedülálló 
dimenziót képvisel, amely a Horizont 2020 háro m pillérjéhez való hozzájárulása szempontjából 
is a leglényegesebb. Az EIT a Horizont 2020 részét  képezi, azon belül pedig – az innovációra és 
a tudásháromszög integrációjára irányuló tevé kenységek miatt – a „társadalmi kihívások 
kezelése” pillérbe épül be. Ugyanakkor inte grált, több területet átfogó jellege miatt 
előfordulhatnak szinergiák más pillérekkel is, f őként a „versenyképesség” pillérrel. A TIT-ek 
szintjén folyik a kapcsolatok kialakítása más kezdeményezésekkel; e kapcsolatok TIT-enként és 
kihívásonként más és más formát öltenek.  
Mivel a Horizont 2020 az EIT-n kívül nem terjed ki oktatás i tevékenységekre, az EIT-nek 
kiemelt módon kell hozzájárulnia a Horizont 2020 célkit űzéseihez a vállalkozói szellemet 
középpontba állító, innovatív ok tatás révén, fontos összeköt őszerepet betöltve a kutatási és 
innovációs keret, valamint az oktatásügyi szakpolitikai intézkedések és programok között. Ennek folyományaként az EIT hozzájárul az európai fels őoktatási térség eredményességéhez. Az intézet 
– az új transz-, illetve interdiszciplináris EIT-okleveleknek köszönhet ően – az innováció-
központú oktatás terén együttm űködés formájában tett er őfeszítések éllovasának számít, a 
felsőoktatás modernizálását célzó, tágabb területet felölel ő európai menetrendre gyakorolt 
továbbgyűrűző hatásai pedig egyértelm űen kimutathatók. 
Ezenfelül az EIT az innováció lokális és globális  vonatkozásainak összekapcsolásával a kohéziós 
keret céljainak megvalósításához  is hozzájárulhat. A helymegosztási központok több országot 
érintő együttműködéseket biztosítanak a TIT-hálózat okon belül és kívül, és jó lehet őségük nyílik 
arra, hogy régióiktól a különböz ő támogatási rendszereken keresztül támogatási eszközökhöz 
jussanak. A helymegosztási központokon keresztül az EIT és a TIT-ek er őteljes területi hatást 
fejtenek ki, és – az intelligens szakosodáson és a klaszterek fejle sztésén kívül – jelent ős uniós 
hozzáadott értéket biztosítanak. 
Az EIT európai jellege er őteljes elemét képezi az uniós hozzáa dott értéknek. Jelenleg az EIT az 
egyetlen olyan uniós szint ű kezdeményezés, amely kifejezetten  arra irányul, hogy az innovációs 
ciklus teljes ívét átfogja az oktatástól és a tudáslétrehozástól az új piaci lehet őségekig és a 
vállalatalapításig. Az említett integrálás  következtében – ahogyan arra az EIT-r ől készült küls ő 
értékelés
1 is utal – számos ha tékonyságjavulási lehet őség kezd körvonalazódni. Más uniós 
kezdeményezések nem rendelkeznek hasonló intézményi dimenzióval.  
Az EIT az alábbi konkrét eszközökkel teremt uniós szint ű hozzáadott értéket:  
• Új innovációs modellek kidolgozása hosszú távú , nemzetközi, integrált partnerségeken 
keresztül;  
• A töredezettség megszüntetés e és a kiválóság képvisel őinek összekapcsolása Európa-
szerte;  
• A vállalkozói szellem támogatása a tudásháromszög integrálása révén;  
• Határokon átnyúló tehetségápolás;  
                                                 
1 http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm#educationHeader 
 
HU 5   HU • Eredményközpontú megkö zelítésen alapuló m űködés;  
• Kísérleti jelleg;  
• Magánbefektetések bevonzása.  
4. Célkitűzések 
Az EIT-ről készült küls ő értékelés jóváhagyta az intéze t koncepcióját és azon célkit űzését, hogy 
hozzájáruljon az uniós innovációs kapacitás fejl esztéséhez azáltal, hogy a legmagasabb szint ű 
integrált innovációs, kutatási és  oktatási tevékenységekbe part nerszervezeteket von be. Az EIT 
arra irányuló töre kvése, hogy az alapvet ő gazdasági és társadalmi jelent őségű területeken 
innovációt generáljon, s ezáltal az in tegrált európai innovációs, kuta tási és oktatá si területen 
modellérték űvé váljon, továbbra is aktuális. Az EIT létrehozása óta nagyban megn őtt a 
társadalmi kihívások kezelésére nyújtott uniós támogatás jelent ősége. A piac nem megfelel ő 
működése olyan szintet ért el, amely er ősen indokolttá teszi a közszfé rából induló beavatkozást, 
amelyre azért is szükség van, mert a vállalatok  nem kapnak ösztönzést arra, hogy társadalmi 
kihívásokra választ adó innováció mellett kötelez ődjenek el. 
Az EIT célkit űzései, amelyek teljes mértékben összhangban állnak más uniós 
kezdeményezésekkel, az alábbiak:  
• hozzájárulni a tagállamok és az Európai Unió innovációs kapacitásának 
megerősítéséhez olyan integrált helymegosztási pa rtnerségek kialakítása által, amelyek 
összekapcsolják az innovációs, kutatási és  oktatási tevékenységeket, és amelyek vezet ő 
szerepe az új innovációs modellek te kintetében világszerte elismert;  
• olyan tevékenységeket végezni, amel yek – a legmagasabb nemzetközi szint ű új 
termékek, folyamatok és szolgáltatások kidol gozása révén – kulcsf ontosságú társadalmi 
kihívások kezelését szolgálják. 
A fent vázolt általános célokat táma sztják alá az alábbi konkrétabb célkit űzések: 
• integrálni a tudásháromszög oldalait (azaz a kutatást, az innováci ót és az oktatást) 
gazdasági és társadalmi érték létreho zása érdekében, valamint azért, hogy az 
elmélyültebb együttm űködés nyomán jelent ősebb eredmények szülessenek. 
• fokozni a posztgraduális oktatás vonzerejét  és kereskedelmi relevanciáját; lehet őségeket 
biztosítani a megfelel ő képességekkel rendelkez ők Európába vonzásához, 
megtartásához és képességeik fejlesztéséhez; 
• kiaknázni az Unió kutatási potenciáljában rejl ő kihasználatlan lehet őségeket a termék- 
és munkaer őpiacok teljesítményének fokozása érdekében;  
• hatékony együttm űködési kapcsolatokat kialakítani a kiválósági központok között a 
magas szint ű innovációhoz és oktatáshoz szükség es kritikus tömeg létrehozása 
érdekében; 
• innovatív termékek és folyamatok kidolgozás át ösztönözni azokon a területeken, ahol a 
piac nem megfelel ő működése miatt az optimálisnál rosszabb az ellátás;  
 
HU 6   HU • EU-szerte meger ősíteni a vállalkozási kapacitást annak érdekében, hogy új vállalkozási 
tevékenységek jöjjenek létre,  és javuljon a kutatási, valamint az oktatási eredményekben 
rejlő potenciális értékek kihasználása; 
• megszilárdítani az EU-ban a már fennálló és a potenciális kuta tási, innovációs és 
oktatási kiválósági központokat, hogy azok a kiválóság tekintetében nemzetközi 
hírnévvel rendelkez ő, világszinten versenyképes központokká váljanak; 
• kiküszöbölni az innovációs kapacitás terén jelentkez ő, Unión belüli különbségeket az 
innovációs módszerek és az irányítá s új modelljeivel elért eredményekr ől szóló tudás 
fejlesztése és megosztása révén. 
A konkrét célkit űzések megvalósítása során az alábbi  szükségletek határozzák meg az EIT 
működési célkit űzéseit: a TIT-ek – konszolidációjuk és k iterjesztésük révén – kritikus tömeget 
érjenek el; a TIT-eket támogató funkciók, egyszer űsítő intézkedések, célzott szolgáltatások és a 
nemzetközi szintre is kiterjed ő tájékoztatási stratégia ki alakításával növekedjen az 
adminisztráció hatékonysága és kapacitása; az EI T-tevékenységek, köztük a tájékoztatás javítása 
és kiterjesztése révén méretgazdaságosság valósuljon meg. 
5. Szakpolitikai lehet őségek 
2009-es elindítása el őtt az EIT fejlesztésére  vonatkozóan több lehet őség is megfontolás és 
hatásvizsgálat2 tárgyát képezte. Mivel a kör ülmények nem változtak jelent ősen, nem volt szükség 
az elvetett lehet őségek újbóli megtárgyalására, így a jelenlegi hatásvizsgálat azokkal a 
továbbiakban nem foglalkozik3. Az ismertetett lehet őségek e helyett az EIT els ő két évében 
végzett tevékenységeinek kapcsán nyer t tapasztalatokra épülnek. A lehet őségek a fent ismertetett 
célkitűzéseket tükrözik.  
Három lehet őség elemzésére került sor: 
1. lehetőség: Megszüntetés  
Az egyik lehet őség az EIT-tevékenységek megszüntetése lenne. Ez a „leállási  opció” az EIT 
valamennyi tevékenységének megsz űnését jelentené. A TIT-ek attól függ ően folytathatnák 
tevékenységeiket, hogy képesek-e az EIT felszámol ása miatt megszakadt fi nanszírozást pótlandó 
másik finanszírozási forrás t találni. Nem tekinthet ő valószínűnek, hogy a három TIT képes lenne 
tevékenységeit folytatni,  mivel az EIT értékelése kimutatta, hogy a társulások pénzügyileg még 
                                                 
2 http://eit.europa.eu/ fileadmin/Content/Downloads/PDF /Official_documents/impact_en.pdf 
3 Öt lehet őség képezte vizsgálat tárgyát: 1) a központosított EIT központilag kormányzott intézmény, amely 
közvetlenül végez kutatási, oktatási és innovációs tevékenységeket, és közvetlenül felel ős a TIT-ek 
irányításáért; 2) az „elosztó EIT”, ahol az EIT finanszí rozó szerv, a TIT-ek azonban önálló szervezetek, 
amelyek közvetlenül végeznek oktatási, kutatási és innovációs tevékenységeket; 3) az integrált EIT, amely 
ötvözi az 1) és a 2) lehet őséget, és amely esetben az EIT igazgatótanácsa állapítja meg az általános 
stratégiát, és választja ki, értékeli és kíséri figyelemmel a TIT-eket, a TIT-ek azonban önállóan szervezik 
tevékenységeiket; 4) a finanszírozó-min ősítő EIT, ahol az EIT finanszírozó szervként m űködik, és a 
kiválóság elismerésére EIT-védjegyet ítélhet oda; 5) status quo  (azaz „EIT nélküli opció”). Ennek az els ő 
értékelési folyamatnak a keretében az alábbi két lehet őséget is kizárták: a) Egyetlen zöldmez ős intézmény 
és b) Szervezetek hálózata. A választás a 3. lehet őségre esett. A hatásvizsgálat szerint: „Ezen lehet őség 
célja, hogy egyensúlyt teremtsen az 1) és a 2) lehet őség között, meg őrizve a két lehet őség által kifejtett 
kedvező hatásokat, és kiküszöbölve azok hátrányos elemeit.” (32. o.). 
 
HU 7   HU nem önellátók. El őfordulhat, hogy a társulások t ovább folytathatnának bizonyos 
tevékenységeket; az értékelés ezt a lehet őséget is figyelembe veszi. Uniós szinten nincsen más 
olyan működő kezdeményezés, amely a konkrét társ adalmi kihívások kezelésére irányuló 
kutatási, oktatási és innovációs kiválóság hosszú távú integrációját támogathatná. Az EIT nélkül 
a bevált innovációs módszerekkel kapcso latos tájékoztatás sincsen biztosítva. 
2. lehetőség: Alapforgatókönyv  
Az EIT a jelenleg fennálló három TIT-tel foly tatná tovább munkáját, így megszilárdíthatná 
tevékenységeit, és korláto zott számú prioritási területre összpontosíthatna. Az 
„alapforgatókönyv” értelmében az EIT és a TIT-ek meg őriznék tevékenységeik eddigi jellegét és 
léptékét. A 2. lehet őség szerint az EIT finanszírozása  nem növekedne, azonban a jelenlegi 
költségvetés továbbra is rendelkezésére  állna. A TIT-ek csak akkor b ővítenék tevékenységi 
körüket, ha ehhez biztonságos kiegészít ő finanszírozást tudnának biztosítani maguknak.  
Az EIT tevékenységei a jelenlegi (tervezett) sz inten folytatódnának. Ennek részét képeznék a 
vállalkozói szellem fellendítésé hez kapcsolódó tevékenységek és a TIT-tagok eszmecseréjét 
szolgáló szakmai m űhelyek. E lehet őség értelmében új TIT-et csak akkor lehetne létesíteni, ha 
egy már m űködő TIT többé nem kapna fi nanszírozást az EIT-t ől. Ennek eredményeképpen a 
költségvetés szintje állandó maradna, és  egyszerre mindig csak három TIT m űködne uniós 
támogatással. A kritikus tömeg hiányában az EIT és a TIT-ek eur ópai innovációra gyakorolt 
hatása korlátozott maradna (bár nem született egyeté rtés arról, mit is jelent a kritikus tömeg, a 
válaszadók zöme úgy vélte, hogy a jöv őben ehhez 6–10 TIT-re lenne szükség).  
3. lehetőség: Fokozatos növekedés és kiterjesztett tevékenységek  
E lehetőség értelmében az EIT új TIT-eket hozna lé tre, ezzel megnövelve a lefedett prioritási 
területek számát. Minden új onnan indított TIT esetében a költségvetés megközelít őleg azonos 
lenne a m űködő TIT-ekre jelenleg alkalmazott költségveté ssel. Az ezen hatásvizsgálathoz alapul 
szolgáló, méretgazdaságosságról szóló tanulmány és az EI T-re vonatkozó jöv őbeli javaslatok 
szerint a TIT-ek száma 2020-ra összesen  akár 9 is lehet. Ennek köszönhet ően az EIT megfelel ő 
hatást gyakorolhat majd az innovációra, a kutatásr a és az oktatásra, és feltételezve, hogy minden 
TIT-et 5–6 kiválósági központ (helymegosztási központ) alkot, és ugyanazok a központok részt 
vehetnek több TIT munkájában is, az EU megközelít őleg eléri az 50 központból álló kritikus 
tömeget. A 9-nél nagyobb számú TIT esetében veszélybe kerülhet az EIT-modell lényegét 
jelentő világszínvonalú kiválóság elve.  
Az EIT jelenlegi és tervezett tevékenységei folytatódnának és kib ővülnének, így az intézet önálló 
oktatási szervezetként megszilárdulhatna. Az EIT tevékenységi körébe tartozna a tájékoztatás és a tájékoztatásra vonatkozó stratégi ák, valamint a nemzetközi jelleg  kialakítását célzó menetrend, 
amely az EIT harmadik országokkal fenntarto tt kapcsolataira ir ányulna. A 3. lehet őségen belül 
az EIT olyan további tevékenységeket is kezdem ényezne, melyek célja, hogy a TIT-ek munkája 
által elért el őnyöket ne csak a TIT-ekbe n közvetlenül részt vev ők körei, hanem szélesebb rétegek 
is élvezhessék. Az EIT olyan válla latok, kutatási intézetek, fels őoktatási intézmények és 
hatóságok összekapcsolása céljábó l is végezne tevékenységeket, amelyek alacsony innovációs 
kapacitással rendelkez ő területeken találhatók. Az EI T ösztönözné az említett területek 
innovációs kapacitásának fejlesztését. Ez nem járn a együtt a TIT-ek kivá lasztásánál alkalmazott 
kiválósági kritérium szigorús ágának enyhülésével, viszont az EIT szerepének elmélyülését 
jelentené. 
 
HU 8   HU 6. A hatások elemzése 
Az EIT küldetése az, hogy fokoz ódjon az EU és a tagállamok i nnovációs kapacitá sa, és ezáltal 
növekedjen az uniós gazdaság  versenyképessége, és fejl ődjön a társadalmi ki hívások kezelését 
szolgáló innováció. Az EIT er őteljes ismeretterjeszt ő és intézményi hatást képes kifejteni azáltal, 
hogy feltárja és terjeszti a TIT-ek irányítási és finanszírozási modelljeinek vonatkozásában 
megállapított legjobb gyakorlati megol dásokat, biztosítva a TIT-ekt ől származó tudás 
megőrzését, értékként való kezelését és kiakná zását az Unió határain innen és túl.  
6.1. A legrelevánsabb gazdasági, társadalmi és környezeti hatások  
Gazdasági hatások:  A legerőteljesebbeknek a kutatási és i nnovációs tevékenység terén 
mutatkozó, valamint a befektetések áramlásá ra gyakorolt hatások bizonyultak. Az EIT-re 
alkalmazott decentralizált modell ösztönzi a több tagállamot érint ő befektetésáramlást, és 
hozzájárul egy egységes európai oktatási, kuta tási és innovációs térség kialakításához.   
Társadalmi hatások:  A társadalmi el őnyök fokozódása a társadalmi kihívások kezelésére 
szolgáló innovációnak köszönhet ően. A három lehet őség a fels őoktatás modernizációját is 
támogatja, ezáltal további szociális el őnyöket képezve. 
Környezeti hatások:  A legrosszabb esetben semlegesek, a legjobb esetben pedig bizonyos 
tevékenységi területek ös ztönözhetik a pozitív hatá sokkal járó innováció fejl ődését.  
6.2. A jelentős hatások min őségi értékelése 
Innováció és kutatás.  Minden lehet őség erősödést eredményez a kutatás és az innováció 
területén, és javítja az innovációra irányuló er őfeszítések hatékonyságát.E célok megvalósítása 
az innovációs tevékenységbe történ ő befektetés formájában történik. A 3. lehet őség ezenfelül 
közvetett módon is eredményez el őnyöket azáltal, hogy támogatja az innovációösztönzés és -
irányítás terén legjobban m űködő gyakorlati módszerek kidolgozását és terjesztését. 
Oktatási rendszerek.  Mind a 2., mind a 3. lehet őség javítja az oktatási kínálat min őségét, 
különösen, ami a vállalkozások aktivitását és a vá llalkozói szellem terjesztését célzó oktatást 
illeti. A 3. lehet őség azáltal is pozitív hatást  fejt ki, hogy felhívja a figye lmet a bevált gyakorlati 
módszerekre az EU azon részein is, amelyek nem vesznek közvetlenül részt az EIT-ben. 
Belső piac és verseny.  Az EIT a TIT-eken keresztül pozitív hatást gyakorolhat a munkavállalók 
mozgására és a t őkeáramlásra, és javulás t eredményezhet a fogyasztói döntések terén. A 3. 
lehetőség esetében – a tevékenységek szélesebb köre miatt – a jelentkez ő hatások er ősebbek 
lesznek, mint a 2. lehet őségnél. Az 1. lehet őséggel járó pozitív hatás valószín űleg nem 
befolyásolná jelent ősen a piaci körülményeket. 
Versenyképesség, kereskedelem és t őkebefektetés.  A TIT-eken keresztül a termelékenységre 
gyakorolt EIT-hatás valószín űleg minden lehet őség esetében pozitív lesz. A hatókör a 3. 
lehetőség esetében a legnagyobb, az 1. lehet őség esetében pedig a legjelentéktelenebb. 
Valószínűleg mind a 2., mind a 3. lehet őség javítaná a részt vev ő vállalatok és intézmények 
nemzetközi versenyképességét. Az EIT a gazd asági tevékenységek he lyváltoztatása révén 
határokon átnyúló befektetésáramlást fog eredményezni.  
 
HU 9   HU Fogyasztók és háztartások.  A 2. és a 3. lehet őség az új termékek és sz olgáltatások biztosítása 
révén valószín űleg pozitív, ugyanakkor csekély hatást  gyakorolna a fogyasztókra és a 
háztartásokra.  
Speciális szektorok és régiók.  A TIT-ek által alkalmazott, több tudományágat felölel ő és átfogó 
megközelítésnek köszönhet ően az EIT potenciálisan számos  szektort érint majd. Az EIT 
regionális hatása valószín űleg jelentősebb lesz. A helymegosztási köz pontoknak helyt adó régiók 
és tagállamok profitálhatnak az agglomerációs gazdasági hatásokból és a pozitív externáliákból. Ez azonban csak a 2. és a 3. lehet őségre érvényes. A 3. lehet őség, melynek célja, hogy – új 
innovációirányítási modellek Unió-szerte történ ő létrehozásával – az EIT-t hatókörét kiterjessze, 
potenciálisan el őnyöket generálhat az EU minden régiója számára.  
Harmadik országok/nemzetközi kapcsolatok.
 A 2. és a 3. lehet őség elvileg befolyásolhatja az EU 
és a harmadik országok közötti befektetésáramlást, mivel az ilyen befektetések el ősegítéséhez 
alkalmas környezetet teremt. Mindkét lehet őség előidézheti harmadik országokból érkez ő 
hallgatók és kutatók beáramlását.  
Makrogazdasági környezet.  Minden lehet őség jó hatással lenne a gazdasági növekedésre. Ez 
mind a keresleti oldalon érzékelhet ő hatásokban, mind a kínálati oldal javulásában 
megnyilvánulna. A hatókör a 3. lehet őség esetében lenne a legnagyobb, és az 1. lehet őség 
esetében a legjelentéktelenebb.  
Foglalkoztatás és munkaer őpiacok . Minden lehet őség elősegítené új munkahelyek teremtését, és 
ösztönözné a vállalkozói sze llemet. A hatókör a 3. lehet őség esetében lenne a legnagyobb, és az 
1. lehetőség esetében a legjelentékt elenebb. A 2. és a 3. lehet őség a munkaer őpiacok működését 
is támogatja EU-szerte azál tal, hogy ösztönzi a munkaer ő tudásmegosztást szolgáló cserék 
céljából történ ő, időszakos mobilitását.  
Környezeti hatások.  A 2. és a 3. lehet őség pozitív hatást gyakorol az éghajlatra, a közlekedésre és 
az energiafelhasználásra, a leveg őminőségre, a megújuló és nem megúj uló forrásokra, valamint a 
vállalatok és a fogyasztók tevékenys égének környezeti következményeire.  
6.3. Költségvetési feltételezések és a költséghatékonyság értékelése 
A különböz ő lehetőségek hatásainak értékeléséhez feltételezések születtek az EIT és a TIT-ek 
lehetséges bevételeire és kiadás aira vonatkozóan. Az általános hatásszintek a rendelkezésre álló 
költségvetés és a kiadástípus függvényében változn ak majd. A költségvetési becslések a TIT-ek 
életciklusán4 alapulnak, valamint azon az elven, hogy egy TI T a teljes életciklus (15 év) összes 
kiadásának átlagosan 25 %-áig fina nszírozható. A felté telezések a következ ők:  
                                                 
4 A TIT életciklus-fázisai az alábbi szakaszokból állnak: 
a) „létrehozási fázis”, 2 év: ez alatt az id őszak alatt szervez ődik meg a TIT, felállítja a szükséges pénzügyi és jogi 
struktúráit, valamint felveszi a legfontosabb munkaer őt. A TIT tényleges tevékenységeinek végrehajtása 
igazából csak a végrehajtás második évében indul meg. 
b) „fejlődési fázis”, 3 év: a TIT-ek ebben a fázisban feltételezhet ően már meghatározták és elkezdték végrehajtani 
alapvető tevékenységeiket, miközben tevékenységi körük és partnereik száma folyamatosan b ővül. Ez a 
TIT-költségvetés jelent ős növekedéséhez vezethet. 
c) a „normál m űködési ütem” fázisa, 6 év: a TIT stabil struktúrával rendelkezik és világosan meghatározott 
tevékenységi körrel.  
 
HU 10   HU 1. lehetőség: Az Unió nem nyújt költségvetési támoga tást az EIT-központnak vagy a TIT-eknek. 
A TIT-ek 2014–2020 közötti saját bevételei és kiad ásai feltételezések s zerint a 2013-as teljes 
tevékenységük körülbelül egyharm adát teszik ki. A kiadások tehát a kezdeti években a 
legjelentősebbek, és 2020-ig csökken ő tendenciában haladnak a nul la felé. Az EIT-központnak 
se bevétele, se kiadása nincs. 
2. lehetőség: A három TIT uniós bevételei és kiad ásai 2014–2020 között összesen 1,8 milliárd 
eurót tesznek ki. E számadat alapját a fe nnálló TIT-ek megszilárdításához szükséges 
költségvetésre, a tájékoztatásra és terjesztésre szánt EIT-finanszírozásra, a TIT-eknek nyújtott, 
több szektort érint ő támogatásra és az EIT adminisztratív  kiadásaira vonatkozó feltételezések 
képezik. A 2014–2020 közötti id őszak során a három TIT-ne k nyújtott EIT-hozzájárulás a 
„fejlesztési fázis” utolsó három évét és a „fennt arthatóság elérésének fázisát” érinti. A TIT-ek 
saját forrásokból finanszírozott kiadásai 4 milliárd eurót tesznek ki. Ugyanebben az id őszakban 
az EIT-központ bevétele és kiadása 55 millió euró.  
3. lehetőség: Kilenc TIT uniós bevételei és kiadásai 2014–2020 között összesen 2,8 milliárd 
eurót tennének ki. E számadat alapját a fe nnálló TIT-ek megszilárdításához szükséges 
költségvetésre, az új TIT-ek kialakítását célzó fo kozatos fejlesztésre (2015-ig és 2018-ig három-
három új TIT kialakítása), az EIT tájékoztatásra és terjesztésre szánt finanszírozására, a TIT-
eknek nyújtott, több szektort érint ő támogatásra és az EIT admini sztratív kiadásaira vonatkozó 
feltételezések képezik. A költségvetés a kilenc TIT fejlesztésének különböz ő fázisait tükrözi. A 
kiadások jelent ősebbek lesznek az utolsó években, mi vel az egyes TIT-ek létrehozása 
időeltolódással történik. A TIT-ek saját forrásból  finanszírozott kiadásai összesen mintegy 6,1 
milliárd eurót tesznek ki.  Ugyanebben az id őszakban az EIT-központ bevétele és kiadása 100 millió 
euró. 
7. A szakpolitikai lehet őségek összehasonlítása 
A (főigazgatóság által végzett bels ő, illetve egy tanácsadó által készített küls ő) hatásvizsgálat 
alapján következtetések sz ülettek az egyes lehet őségek erős és gyenge pontjairól, és arról, hogy e 
lehetőségek alkalmasak-e a fent vázolt célkit űzések elérésére. A különböz ő lehetőségeket 
hatékonyság, eredményesség és koherencia szempontjá ból is összehasonlíto tták. Végül néhány, a 
különféle lehet őségekhez rendelt lehetséges kockázatot  is megvizsgáltak. Az eredmények a 
következők:  
Az 1. lehetőség az alapforgatókönyvhöz képest nem teljesíti az EIT célkit űzéseit. Legel őnyösebb 
vonása, hogy nem tartalmaz uniós forrásból finans zírozott kiadást, ugyanakkor a TIT-ek korábbi 
befektetéseib ől még profitál. Ezek az el őnyök a következ ő többéves pénzügyi keret id őszakában 
kimerülnek. Ahol az EIT tekintetében bizonyítottan jelent ős irányítási elégtelenségek állnak 
fenn, például hatásfokveszteség, a befektetések ki szorítása vagy rosszul célzott befektetések, ott 
az 1. lehet őség többletel őnnyel járna. Ugyana kkor az EIT küls ő értékelése során nem találtak 
ilyen elégtelenségre von atkozó bizonyítékot.  
Ezen lehet őség adminisztratív költségei jelent ősen csökkennének az EIT tevékenységeinek 
feltételezett leállása miatt. Az EIT tevéke nységének felszámolásáig a szükséges munkaer őre, 
infrastruktúrára és a m űködési költségekre kiterjed ő adminisztratív kiadások nem haladják majd 
meg az EIT költségvetésének 1 %-át. 
                                                                                                                                                             
d) a „fenntarthatóság elérésének fázisa”, 4 év: a TIT tevékenységei hasonlóak a normál m űködési ütem fázisához, 
míg az EIT hozzájárulása fokozatosan csökken, megkövetelve a TIT-ekt ől, hogy biztosítsanak más bevételi 
forrásokat is a maguk számára. 
 
HU 11   HU A 2. és a 3. lehet őség hatékonyabban megvalósítja az EIT-célkit űzéseket. Nagyobb léptékének 
köszönhet ően a 3. lehet őség jelent ősebb hatással jár, mint a 2. A 3. lehet őség léptéke további 
előnyt jelent abból a szempontból, hogy a létez ő hálózatok el őnyben részesítése – ami 
potenciálisan gyenge pontnak számít – kevésbé jellemz ő rá. Ez a gyenge pont a 2. lehet őség 
esetében viszonylag nagyobb mértékben jelentkezik. A 2. lehetőség költséghatékonysága jobb, 
mint az 1. lehet őségé, mivel az EIT m űveleteinek léptéke azonos marad. A végrehajtási 
költségek szintén arányosan csökke nnek, mivel eloszlanak a TIT-ek mindenkori száma között. A 
2. lehetőség esetében az adminisztratív költségek nem emelkednek jelent ősen. A szükséges 
munkaerőre, adminisztratív, infrastrukturális és m űködési költségekre kiterjed ő adminisztratív 
kiadások nem haladják meg az EIT költségvetésének 2 %-át. 
A 3. lehetőség előnyösnek számít abból a szempontból, hogy növeli az EIT nemzetközi 
ismertségét, és még inkább annak köszönhet ően, hogy az EIT-n belül generált tudást küls ő 
szereplőkkel is megosztja. A 3. lehet őség főként a 2. lehet őséghez kapcsoló dó területi 
eloszlásban mutatkozó különbs égek enyhítéséhez biztosít eszközöket. A 3. lehet őség 
költséghatékonysága jobb, mint az 2. lehet őségé, mivel az EIT hatékonyabb m űveleti 
nagyságrendet ért el. A végrehajtási költség ek szintén arányosan csökkennek majd, mivel 
nagyobb számú TIT között oszlanak el. A szükséges munkaer őre, adminisztratív, 
infrastrukturális és m űködési költségekre kiterjed ő adminisztratív kiadások költségei nem 
haladják majd meg az EIT költségvetésének 2,16 %-át. 
A 3. lehetőségnek  két gyenge pontja van. Az els ő, hogy léptéke miatt a piac torzulásaihoz 
vezethet. Az 1. lehet őség esetében ez a veszély nem áll fenn, és a 2. lehet őség esetében is 
csekélyebb a valószín űsége. A 3. lehet őség másik gyenge pontja, hogy – meger ősítve a fennálló 
kiválósági központokat – elmélyíth eti a relatív innovációs teljes ítmény terén az uniós régiók 
között meglév ő egyenlőtlenségeket. Az elgondolások szerint azonban az EIT a megfelel ő 
intézkedésekkel képes lesz e nyhíteni ezeket a hatásokat. 
A rendelkezésre álló  bizonyítékok szerint a 3. lehetőség bizonyul a legmegfelel őbb opciónak. 
8. Felügyelet és értékelés 
Az EIT értékelése5 határozott ajánlásokat tartalmaz az EIT felügyeletére és értékelésére 
vonatkozóan, a Bizottságnak pedig e felügye letet és értékelést  nyomon kell követnie 
értékelési cselekvési tervében. Az ajánlások nyomatékosítják annak jelent őségét, hogy a 
TIT-ekkel együttm űködésben masszív felügyeleti eljá rások jöjjenek létre, hogy az EIT-
nek a TIT-ekre nézve motiváló partnerként kell fellépnie, valamint hogy az EIT-nek a „nyitottság kultúráját” kell magáévá tennie. Az EIT-nek törekednie kell arra, hogy saját 
szervezetén belül átfogó módon kialakítsa a folyamatos értékelés kultúráját, a TIT-
ekben és azok között végrehajtott innovatív el járások értékelésének és a befektetésekb ől 
nyert eredmények azonosításának céljáva l. Az EIT-nek a TIT-ekkel együttm űködésben 
törekednie kell a teljesítmény folyamatos  javítására, és arra, hogy az összegy űjtött 
tapasztalatok hozzáférhet ővé váljanak, ami az EU más részein is el ősegítené a 
teljesítmény javulását.  
A Bizottság – felel ősségi körébe tartozó feladatként – elkötelezetten támogatja az EIT-t egy 
szilárd, eredményorientált felügyeleti rendszer létrehozásában, miközben teljes mértékben 
tiszteletben tartja az EIT és a TIT-ek közötti szerz ődéses viszonyokat. Eközben fontos, hogy a 
                                                
 
5 http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm#educationHeader 
 
HU 12   HU felügyeleti rendszernek az EIT-vel együtt történ ő kialakítása és végrehajtása legalább négy 
meghatározó kulcstényez ő figyelembe vételével történjen: 
• Az európai szakpolitikai szint: Az EIT és  az átfogó Horizont 2020 felügyeleti rendszere, 
illetve az Innovatív Unió felügyelete közötti felület.  
• Az EIT intézményi szintje: Az EIT saját folyamatainak és tevékenységeinek fejl ődését 
mérő (például a terjesztésre, a tájékoztatásra és a humáner őforrás-fejlesztésre 
vonatkozó) mutatók. A mutatóknak e gy hatékony és eredményes intézmény 
célkitűzéseit kell tükrözniük.  
• A TIT-ek átfogó szintje: Valamennyi TI T-re alkalmazandó közös SMART (konkrét, 
mérhető, teljesíthet ő, releváns és id őhöz kötött) mutatók, például az „EIT 
eredménytábla” (EIT Scoreboard) továbbfejlesz tett formája, amelyet az intézet kezelne 
és alkalmazna. A SMART mutatókna k tükrözniük kell az EIT célkit űzéseit. 
• Az egyes TIT-ek szintje: Az egyes TIT-ek különböz ő üzleti modelleket és piacokat 
érintenek, és így a f ő ipari teljesítménymu tatóik (KPI) is különböz őek. Az EIT-nek 
figyelembe kell vennie a TIT-ek saját f ő teljesítménymutatóit, amikor az éves üzleti terv 
célkitűzéseihez méri az elért haladást. A TIT f ő teljesítménymutatóinak tükrözniük kell 
az adott TIT célkit űzéseit.