A tehetségfejlesztési csapdával szembesülő régiókban a korai iskolaelhagyók aránya is nagyobb. A nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatalok (NEET-fiatalok) aránya ezekben a régiókban jelentősen magasabb (19 %, szemben a 13 %-os uniós átlaggal). Ezekben a régiókban túl sok fiatal nem fejezi be felső középfokú tanulmányait, és ezért a foglalkoztatási kilátásaik rosszak.

2.1.Több uniós régióban is felgyorsult a munkaképes korú népesség csökkenése, és lemaradás tapasztalható a szakképzett munkaerő fejlesztése, vonzása és/vagy megtartása terén

Ez a közlemény célzott intézkedéseket vázol fel a tehetségek fejlesztésére, megtartására és vonzására annak érdekében, hogy valamennyi régió dinamikus, tehetségközpontú hellyé váljon. Az ilyen intézkedésekhez mindenekelőtt a nemzeti és regionális szintek mozgósítására van szükség, olyan kulcsfontosságú regionális eszközökre építve, mint a nagyközségek, a közepes méretű városok, az egyetemek, a szakképzési intézmények, a felnőttoktatási szolgáltatók, a kutatási létesítmények, valamint a vállalatok és a kisvállalkozási klaszterek, amelyek képesek biztosítani a hosszú távú regionális fejlődést. Ezek a célkitűzések összhangban vannak a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrenddel is.

A tehetségfejlesztési csapdák növekedésének elkerülése érdekében elengedhetetlen mind a tehetségek iránti kereslet növelése, különösen a dinamikusabb és sokszínűbb gazdasági lehetőségek ösztönzése révén, mind pedig a tehetségkínálat növelése. Ehhez beruházásokra és reformokra van szükség, amelyeket többek között a kohéziós politikai programok új generációja és a helyreállítási és rezilienciaépítési tervek is támogatnak. A szakpolitikai válasznak helyi alapú megközelítések alapján kidolgozott és végrehajtott, a helyi körülményekhez igazodó, a kohéziós politika által irányított és ágazati stratégiákkal kiegészített, célzott intézkedések átfogó csomagját kell magában foglalnia. Az érintett régióknak javítaniuk kell az üzleti környezetet és az életminőséget is annak érdekében, hogy vonzóbbá váljanak a letelepedés és a munkavállalás szempontjából. Ez segíthet a tehetségek gondozásában, amelyekre a régióknak – a tudástól és az innovációtól, és ebből következően a magas szintű képzettséggel rendelkező emberektől egyre inkább függő – gazdasági fejlődésükhöz szükségük van. Ezzel párhuzamosan az európai szemeszter aktív szerepet fog játszani a tehetségfejlesztés ösztönzéséhez – különösen a munkaerőpiacon vagy az oktatási rendszerben – szükséges reformok előmozdításában.

A munkaerő csökkenése tehát egyszerre demográfiai, gazdasági és társadalmi jelenség. Egyes régiókban az ebből eredő kihívásokat súlyosbítja a felsőfokú végzettséggel rendelkezők alacsony és stagnáló aránya. Ezzel pedig gyengül a régió képessége a csökkenő munkaerő gazdasági következményeinek kezelésére. Mindez különösen a vidéki területeket sújtja, de a peremterületeket, a legkülső régiókat és az ipari átalakulás által érintett térségeket is érinti az elnéptelenedés, a gazdagabb régiókba való elvándorlás – különösen a fiatalabb és képzett munkavállalóké –, valamint a tehetségek kibontakoztatásának, megtartásának és vonzásának nehézségei.

Ha nem teszünk ellene, ez a folyamat új és egyre növekvő területi egyenlőtlenségekhez fog vezetni, mivel egyes régiók elöregednek és lemaradásba kerülnek a munkaerő létszáma és készségei tekintetében. Európa demográfiai helyzetének változása gyengíteni fogja az EU egészének rezilienciáját és versenyképességét, és veszélyeztetni fogja a kohéziót. Mindeközben globális szinten éles verseny folyik a tehetségekért, és más strukturális átalakulások is zajlanak, például a klímasemleges és reziliens gazdaságra való átállás, valamint technológiai változások, amelyek szintén súlyosbíthatják a régiók közötti egyenlőtlenségeket.

A térkép egy második, 36 régióból álló csoportot is megjelöl (sárga színnel), amelyek esetében fennáll a veszélye annak, hogy a jövőben tehetségfejlesztési csapdába esnek, mivel a 15–39 éves népesség elvándorlása jelentős mértékben érinti őket (az ezer főre jutó éves csökkenés több mint –2, míg az uniós átlag 5,3). Ez a régiócsoport az EU népességének 13 %-át teszi ki.

Márpedig a tehetségfejlesztési csapdával szembesülő régiókban a bérek, a jövedelem és a gazdasági fejlődés lényegesen alacsonyabb, mint az EU többi részén (az egy munkavállalóra jutó jövedelem az uniós átlag 82 %-át teszi ki). Az intézmények minősége is gyengébb, mivel e régiók európai kormányzati minőség mutatója jelenleg az uniós átlagnak csupán mintegy 60 %-át teszi ki.

Jelentős különbségek vannak a tagállamokon belül, különösen a fővárosi régiók és más régiók között, sőt, néha az egyes régiókon belül is vannak területi egyenlőtlenségek. A legtöbb tagállamban a fővárosi régió sok fiatalt vonz egyetemeinek, a magas képzettséget igénylő munkahelyeknek, a gazdasági lehetőségeknek, valamint az élénk kulturális és társadalmi életnek köszönhetően. A fiatalok ideköltöznek tanulni vagy tanulmányaik befejeztével itt keresnek munkát. Idősebb korukban lehet, hogy kiköltöznek a fővárosi régióból. A tehetségek ezen körforgása mindenki számára előnyös helyzet, de csak akkor valósulhat meg, ha minden régió egyformán alkalmas a tehetségek vonzására.

Ezekben a régiókban az oktatási infrastruktúra fizikai megközelíthetősége is problémásabb. Bár e régiók mindegyike otthont ad egy vagy több egyetemnek, más régiókhoz képest kevesebben élnek 45 perces autóútnyi távolságra a legközelebbi egyetemtől.

A felnőttoktatásban részt vevők aránya jelentősen alacsonyabb a tehetségfejlesztési csapdával szembesülő régiókban (5,6 %, szemben a 10 %-os uniós átlaggal): kevesebben frissítik készségeiket vagy sajátítanak el új készségeket, beleértve a kettős átálláshoz szükséges készségeket is, ami azzal a kockázattal jár, hogy a készségkínálat kevésbé lesz összhangban a gyorsan változó munkaerőpiaci igényekkel. A tagállamokon belül a felnőttoktatásban részt vevők arányában jelentősen eltérések mutatkoznak: a városi területeken sokkal magasabb az arány, mint a vidéki területeken.

A digitális közszolgáltatások interoperabilitásának biztosításával a határok meglétéből eredő jogi és adminisztratív akadályok leküzdése mellett a technikai akadályok is kezelhetők. Ez javítaná a szomszédos régiók érdekelt felei közötti interakciót, és ezáltal bővítené a határ másik oldalán a munkalehetőségeket, lehetővé téve a határokon átnyúló régiók számára, hogy több tehetséget tartsanak meg.

Mindezekre figyelemmel a szigorú költségvetési környezetben a tehetségfejlesztés csapdájával szembesülő – és közülük is különösen a kevésbé fejlett – régióknak nehéz döntéseket kell hozniuk. Költségvetési bevételeik a népesség és a gazdasági tevékenység visszaesésével arányosan csökkennek, míg az idősödő népességet támogató szolgáltatásokra fordított kiadások várhatóan növekedni fognak.

A Covid19-világjárvány hatással volt egyes emberek lakóhelyválasztására. Megváltoztatta az irodák és munkaterek méretét és elhelyezkedését is. Ez növelheti azoknak a régióknak a vonzerejét, amelyek alacsonyabb ingatlanköltségeket és jobb életminőséget kínálnak, lehetőségeket teremtve e régiók számára, viszont ezeknek a régióknak megfelelő infrastruktúrát és elérhető szolgáltatásokat is biztosítaniuk kell, mert ez kulcsszerepet játszik az emberek azon döntésében, hogy a régióban maradjanak-e vagy más régióba költözzenek.

A turizmus is fontos gazdasági ágazat sok régióban. A turizmus átállási pályája rávilágít arra, hogy jól megtervezett stratégiákra van szükség, amelyek figyelembe veszik a turizmus környezeti, gazdasági és társadalmi hatásait, és bevonják a helyi közösségeket. Ezek a stratégiák új lehetőségeket teremthetnek, és elősegíthetik a helyi közösségek jóllétét. Az európai turisztikai tevékenységek zöld és digitális átállását, valamint társadalmi-gazdasági ellenálló képességét nyomon követő uniós turisztikai platform illusztrálja, hogy ezek milyen jelentős eltéréseket mutathatnak az egyes régiókban.

Finnország: Lappföldön a helyi akciócsoportok 2017 és 2020 között finanszíroztak egy halászati munkaerő-toborzási és képzési projektet, amelynek célja az elöregedő halászati ágazat megújítása volt a Lokka és Porttipahta víztározók környékén. Ennek eredményeként számos fiatal kezdett halászattal foglalkozni, és a régióban kezdtek el működni. A projektnek köszönhetően új beruházásokra került sor a kikötői és feldolgozó infrastruktúrában (valamint más fejlesztési finanszírozásra is sor került), és még nagyobb mértékű fejlesztések várhatók ezen a területen. Az újdonsült halászok felpezsdítették a helyi halászati ágazatot, új ötleteikkel és energiájukkal fellendítve annak fejlődését.

Ezek a helyi alapú stratégiák, amelyek támogatják a tehetségfejlesztési csapdával szembesülő régiók gazdasági újjáélesztését, az éghajlatváltozás mérséklésére irányuló célkitűzések által vezérelt gyors ipari átalakulás kezelésében is segíthetnek. A gazdasági dinamizmus és a magas potenciállal rendelkező tevékenységek vonzásához szükséges megfelelő készségbázis nélkül a zöld és digitális átállás növekedési lehetőségeit és előnyeit nem fogják teljes mértékben kiaknázni e régiók fejlődéséhez. Tekintettel arra, hogy ezekhez az átalakulásokhoz innovációra és új technológiákra van szükség, valamint arra, hogy a munkavállalók a megváltozott igényekhez igazítják készségeiket, és munkahelyet vagy foglalkozást váltanak, különösen fontos lesz a jó készségbázis és a képzési lehetőségek fenntartásának képessége.

Több uniós szintű eszköz is aktiválható az innováció fellendítése érdekében a tehetségfejlesztési csapdával szembesülő régiókban.

Ezeknek a régióknak ennek megfelelően helyi alapú innovációs stratégiákat kell végrehajtaniuk, és optimalizálniuk kell a kohéziós politika és a tagállamuk Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköze keretében rendelkezésre álló források hatását. Az innovációt tágan kell értelmezni, beleértve a termelési folyamatokat, a marketinget – többek között a digitális marketinget – és a szolgáltatások digitalizálását is. Fellendítheti az üzleti és munkalehetőségeket az új és növekvő ágazatokban, de az olyan hagyományos ágazatokban is, mint a mezőgazdaság vagy a turizmus. Ezek a stratégiák közvetlenül hozzájárulnak a regionális gazdasági rendszerek korszerűsítéséhez, a vállalkozói szellem, valamint a magas képzettséget igénylő és vonzó munkahelyek létrehozásának ösztönzéséhez, a készségigények és a készségkínálat közötti összhang hiányának kezeléséhez, és végső soron előmozdítják e régiókban a tehetségek gyarapítását, új versenyképességi és vonzerőközpontok révén.

A szociális jogok európai pillérének és az ahhoz kapcsolódó cselekvési tervnek a végrehajtása nemcsak az EU foglalkoztatásra, készségekre és szegénységre vonatkozó 2030-as kiemelt céljainak elérése szempontjából kulcsfontosságú, hanem a régiók közötti és az azokon belüli társadalmi és gazdasági konvergencia szempontjából is. Az egyenlőségközpontú Unió stratégiái végrehajtásának folytatása továbbra is alapvető fontosságú a társadalmi és gazdasági reziliencia eléréséhez. A pillér sikeres végrehajtásához nélkülözhetetlen, hogy a helyi és regionális önkormányzatokat bevonják a pillér húsz alapelvének végrehajtásába azok specificitásainak megfelelően.

Bulgáriában Severoiztochen (Északkelet-Bulgária) régió regionális fejlesztési tervet dolgozott ki és hajtott végre, amely konkrét társadalmi és gazdasági javulást eredményez. A régió a vállalkozások letelepedése tekintetében meghaladta az uniós átlagot. Emellett folyamatosan javította kormányzásának minőségét is. Ennek eredményeként a foglalkoztatási ráta az elmúlt évtizedben 10,6 %-kal nőtt, szemben az uniós szintű 4,4 %-os növekedéssel.

A kormányzás gyenge minősége, különösen a korrupció, valamint a jogállamiság tiszteletben tartásának hiánya aláássa a növekedési potenciált, de a befektetők és a gazdasági szereplők bizalmát is, és közismert, hogy a régió elhagyására vonatkozó döntést befolyásoló tényezők egyike. Ezzel szemben a kormányzás minőségébe beruházó régiók esetében nagyobb a valószínűsége, hogy hatékonyan és eredményesen hajtanak végre fejlesztési stratégiákat.

·A vidéki területek digitális jövője elnevezésű kiemelt kezdeményezés, amely kiemelkedő humántőke-dimenzióval rendelkezik, a vidéki területek digitális átalakulásához szükséges készségek fejlesztését célozza, ideértve a digitális készségeket és a vállalkozói készséget is.

Továbbá a minőségi foglalkoztatási és tanulási lehetőségek fiatalok számára történő megteremtése is döntő szerepet játszik abban, hogy a tehetségeket meg tudják-e tartani azokban a régiókban, amelyek a tehetségfejlesztés csapdájába kerültek, vagy ennek veszélye fenyegeti őket. Uniós szinten a megerősített ifjúsági garancia biztosítja a szakpolitikai keretet, és olyan kezdeményezések támogatják, mint a Tanulószerződéses Gyakorlati Képzés Európai Szövetsége és az ALMA-kezdeményezés . Az ESZA+ és a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz a fiatalok foglalkoztatásába és a fiatal álláskeresők munkaerőpiaci integrációjába történő beruházásokkal járul hozzá ezekhez a célkitűzésekhez, a 2021–2027-es időszakban közel 22 milliárd EUR értékben.

·Emellett az EIT és a TIT-ek által a 2021 és 2027 közötti időszakra szóló digitális oktatási cselekvési terv keretében végrehajtott Girls Go Circular intézkedés fejleszti a lányok digitális és vállalkozói készségeit, hogy aktív szerepet vállaljanak és pozitívan viszonyuljanak az e területen való pályaválasztáshoz.

·Egy női vállalkozói és vezetői program továbbra is támogatja a korai szakaszban lévő, nők által vezetett technológiai induló vállalkozásokat, többek között a „WomenTech EU” felhívás révén. Más kapcsolódó uniós kezdeményezések, például a „Women4Cyber” és potenciálisan a nemzeti akcelerátorprogramok hozzá fognak járulni a nők által vezetett vállalatok növekedésének felgyorsításához azokban a régiókban, amelyek tehetségfejlesztési csapdával néznek szembe.

Az ESZA+ például támogatni fogja az embereket az élet minden szakaszában, és minden készségekkel kapcsolatos kérdésben beavatkozik, a jövőbeli – különösen a zöld és digitális átállás miatt felmerülő – igények előrejelzésétől a strukturális munkaerőhiány megszüntetéséig. Támogatni fogja továbbá ezen átmenetek kezelését is a foglalkoztatási szolgálatok modernizálása, valamint az oktatási és képzési rendszerek rezilienciájának javítása révén.

A Bizottság javasolta továbbá a célzott partnerországokkal folytatott együttműködés fokozását, többek között a 2020. évi migrációs és menekültügyi paktumban bejelentett tehetséggondozási partnerségek elindítása révén. Ezek a harmadik országokkal kialakított, testre szabott partnerségek bővítik az EU-ba irányuló legális beutazási lehetőségeket, miközben stratégiailag bevonják a partnerországokat a migrációkezelésbe. A tehetséggondozási partnerségek célja, hogy átfogó szakpolitikai keretet biztosítsanak, valamint finanszírozási támogatást nyújtsanak a kölcsönösen előnyös, a munkaerőpiaci igények és a készségek jobb összehangolásán alapuló nemzetközi mobilitás fellendítéséhez az EU és a partnerországok között, miközben szem előtt tartják az agyelszívás kockázatait. Egy uniós tehetségbázis kialakítására is sor kerül annak érdekében, hogy összehangolják az EU-n kívülről érkező szakképzett munkavállalókat az uniós tagállamokon belüli potenciális állásokkal.

A más tagállamokból származó tehetségek vonzását illetően néhány régió arra is törekszik, hogy kiaknázza a diaszpórát, és arra ösztönözze a kivándorolt szakképzett munkaerőt, hogy térjen vissza a hazájába, támogatva ezzel származási régióját. Bulgária, Portugália és Görögország például egyedi programokat hozott létre a nemzetközi tudományos diaszpórájuk kutatóival való kapcsolatok megerősítésére, részben az általános vonzerejük növelése, részben pedig saját állampolgáraik hazacsábítása érdekében.

Spanyolország: Andalúzia régióban az agrár-élelmiszeripari ágazat gazdasági lehetőségeinek fejlesztése érdekében – amely a regionális S3 egyik ígéretes fejlesztési területe – a Córdobai Egyetem létrehozta és elindította a mezőgazdasági és erdészeti ágazat digitális átalakulásával foglalkozó mesterképzést. Erre azért volt szükség, mert az agrár-élelmiszeripari értéklánc innovációjának és digitalizációjának ösztönzése terén szűk keresztmetszeteket azonosítottak, mivel az adatok azt mutatták, hogy hiányoznak a megfelelő szakmai agrártechnológiai profilok. Ezen mesterképzés számos szakembert adott, akik most képesek megkönnyíteni, támogatni és előmozdítani a vidéki területek digitális átalakulását, és ösztönözni az olyan technológiák használatát, mint az érzékelők, a dolgok internete, a big data technológia, a felhőalapú számítástechnika, az élelmiszeripar 4.0, a mesterséges intelligencia vagy a precíziós mezőgazdaság. A mesterképzés sikeres megvalósítását követően a Sevillai Egyetem lemásolta ezt a modellt.

Az Erasmus+ keretében kiválasztott európai egyetemek szövetségei és a szakképzési kiválósági központok a felnőttek – köztük az aktív szakemberek – magas szintű és előretekintő kompetenciák kialakítását célzó képzésének és átképzésének központjaiként is működnek, segítve a képzett munkaerő hiányával küzdő vállalkozásokat.

Az EU jelentős digitális készséghiánnyal néz szembe, amely – ha nem kezeljük a problémát – tovább fog nőni. A munkahelyek 90 %-a már most is igényel bizonyos szintű digitális készségeket, és vállalatok milliói küzdenek azzal, hogy nehezen találnak digitálisan képzett munkavállalókat, különösen IKT-szakembereket. E kihívások kezelése érdekében a digitális évtizedre vonatkozó szakpolitikai program két fontos célt határoz meg. Az első az, hogy 2030-ra a jelenlegi 54 %-ról 80 %-ra emeljék az alapvető digitális készségekkel rendelkező felnőttek számát. A második pedig a foglalkoztatott IKT-szakemberek számának 20 millióra való növelése 2030-ig, a nők e területre való bejutásának elősegítése és az IKT-diplomások számának növelése mellett. A tagállamok kiaknázták a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközt a felnőttoktatási rendszerük megreformálására, és jelentős erőforrásokat fordítottak a továbbképzés/átképzés minőségének és hozzáférhetőségének javítására.

Az EU-ba irányuló legális migráció terén tett erőfeszítéseket hatékony integrációs politikákkal kell kiegészíteni a tényleges és fenntartható eredmények elérése érdekében. Amint azt az integrációról és a befogadásról szóló cselekvési terv is hangsúlyozza, a helyi szint elengedhetetlen a migránsok integrációját célzó hatékony politikákhoz, többek között a helyi és regionális önkormányzatokkal és a civil társadalmi szervezetekkel való együttműködés révén.

Az összes érdekelt fél (a tagállamok, a helyi és regionális hatóságok, a szociális partnerek, a nem kormányzati szervezetek, a magánszektor és a befogadó társadalom) részéről átfogó erőfeszítésekre van szükség, hogy segítsenek a régióknak javítani az arra való képességüket, hogy új tehetségeket vonzzanak és a harmadik országbeli állampolgárokat integrálni tudják a területükön.

3.5.A régiók támogatása egy új, célzott uniós mechanizmus révén: a tehetségpotenciál-növelési mechanizmus

E meglévő vagy bejelentett uniós kezdeményezések és szakpolitikák mellett a Bizottság 2023-ban új, nyolc pilléren alapuló mechanizmust fog létrehozni a tehetségfejlesztés csapdájával szembesülő vagy az által fenyegetett régiókban élő tehetségek fejlesztése érdekében. A mechanizmus keretében létrehoznak egy kifejezetten e célra szolgáló portált, amely átfogó hozzáférést biztosít a régiók és az érdekelt felek számára valamennyi pillérhez.

1.Egy új kísérleti projekt, amelynek célja, hogy segítse a tehetségfejlesztési csapdával szembesülő régiókat a tehetségek képzésére, vonzására és megtartására irányuló, testre szabott és átfogó stratégiák kidolgozásában, megszilárdításában, továbbfejlesztésében és végrehajtásában. Ez a kiválasztott régióknak nyújtott célzott technikai támogatás formájában valósul meg, amelyet szélesebb körű tudatosságnövelő és kapacitásépítési intézkedések kísérnek.

2.„A demográfiai átmenethez intelligensen alkalmazkodó régiók” elnevezésű új kezdeményezés, amelynek célja, hogy segítse a tehetségfejlesztési csapda veszélye által fenyegetett régiókat abban, hogy új megközelítéseket dolgozzanak ki a demográfiai átmenetre és a tehetségfejlesztésre vonatkozóan, a szükséges beruházásokra és reformokra összpontosító, testre szabott, helyi alapú szakpolitikák révén.

3.A Technikai Támogatási Eszköz (a továbbiakban: TSI) továbbra is lehetőséget kínál a tagállamoknak arra, hogy nemzeti és regionális szinten reformokat dolgozzanak ki és hajtsanak végre. A 2023-as TSI-felhívás keretében a Bizottság továbbra is törekedni fog arra, hogy támogassa a regionális hatóságokat a regionális fejlesztés előtt álló akadályok leküzdésében.

4.Közvetlen pénzügyi támogatást nyújtanak a meglévő eszközök keretében.

Az innováció és a magas képzettséget igénylő munkahelyek létrehozási lehetőségeinek ösztönzése érdekében az interregionális innovációs beruházási eszköz (I3) pályázati felhívásaiban figyelembe veszik azokat a régiókat, amelyek nehézségekkel szembesülnek a tehetségek megtartása és vonzása terén. Ennek az ERFA által finanszírozott uniós eszköznek a célja, hogy ösztönözze a több uniós régiót magában foglaló innovációs ökoszisztémákat azáltal, hogy tanácsadási és pénzügyi támogatást nyújt a közös intelligens szakosodási területeken megvalósuló innovációs projektekhez. Az eszköz „kapacitásépítés” elnevezésű új ága hozzá fog járulni az új megközelítések teszteléséhez, és serkenteni fogja a tehetségfejlesztési csapdában lévő régiók arra való képességét, hogy magasan képzett munkavállalókat vonzzanak.

Emellett az uniós és nemzeti szakpolitikák és eszközök nagyobb figyelmet fognak fordítani a tehetségfejlesztési csapdával szembesülő régiókra. A 2021–2027-es kohéziós politikai programoknak a 2024-ben elfogadott országspecifikus ajánlások alapján történő, 2025 elejére tervezett félidős felülvizsgálata lehetőséget nyújt majd e régiók helyzetének értékelésére és adott esetben a kohéziós politikai alapok programozásának összehangolására.

5.Emellett az Európai Városfejlesztési Kezdeményezés – az ERFA által finanszírozott átfogó eszköz – részeként, amely mérettől függetlenül támogatja a városokat a kapacitás- és tudásépítésben, az innováció támogatásában, valamint az uniós jelentőségű városi kihívásokra alkalmazható, átadható és méretezhető innovatív megoldások kifejlesztésében, a Bizottság a városok által irányított, helyi alapú megoldások tesztelését célzó innovatív intézkedésekre irányuló 2023-as felhívásban foglalkozni fog a zsugorodó városok előtt álló kihívásokkal, ideértve a tehetségek fejlesztésének, megtartásának vagy vonzásának nehézségeit is.

6.A tehetségek fejlesztését támogató uniós kezdeményezések ismertetése. A mechanizmus tájékoztatást nyújt az érdekelt régióknak a kutatás és innováció, a képzés, az oktatás és a fiatalok mobilitása, a klaszterpolitikák és a digitális innováció területén folytatott azon uniós szakpolitikákról, amelyek hozzájárulhatnak a regionális vonzerő növeléséhez és a készségszintek növeléséhez.

7.Tapasztalatcsere és a bevált gyakorlatok terjesztése: az egyes régiókban már alkalmazott különféle gyakorlatok mások számára is inspirálóak lehetnek. A régiók tematikus és regionális munkacsoportokat hozhatnak majd létre, hogy testre szabottabb módon kezeljék a konkrét szakmai vagy területi kihívásokat. A bevált gyakorlatok terjesztése azon meglévő platformok – például a területi igazságos átmenet platform vagy a vidék újjáélesztésével foglalkozó platform – eredményeire is épít, amelyek a közös kihívásokkal szembesülő régiókkal és területekkel foglalkoznak.

8.Az elemzési tudásbázis bővítése a regionális fejlesztésre és a migrációra vonatkozó, tényeken alapuló szakpolitikák támogatása és a szakpolitikai döntéshozatal megkönnyítése érdekében. A Közös Kutatóközpont által a regionális szintű szociális eredménytáblával kapcsolatban végzett munka folytatódni fog. A Bizottság (Eurostat) arra is felkéri a tagállamokat, hogy nyújtsanak be átfogóbb statisztikai adatokat az EU-n belüli népességmozgásokról, különösen a regionális migrációs áramlásokról, életkor és nem szerinti bontásban. Emellett az EU-n belüli alapvető szolgáltatások – például az oktatás és az egészségügy – Unión belüli elhelyezkedésére vonatkozó adatok gyűjtésére is sor fog kerülni annak érdekében, hogy értékes kutatások és információk álljanak az érdekelt felek rendelkezésére arról, hogy miként lehet kezelni a társadalmi kohézió és az igazságos átmenet előtt álló legfontosabb kihívásokat.





4.KÖVETKEZTETÉS

Az Unió azon kötelezettségvállalása szempontjából, hogy senkit és egyetlen helyet se hagyjon hátra, alapvető fontosságú annak biztosítása, hogy a tehetségfejlesztési csapdába került vagy az által fenyegetett régiók reziliensebbé és vonzóbbá váljanak. A csapda nem elkerülhetetlen, és a kihívások eredményesen kezelhetők, amint azt a különböző régiók sikeres tapasztalatai is alátámasztják, és amelyeket e közlemény is kiemel.

Az átfogó, stratégiai és célzott megközelítés elengedhetetlen az összes tényező kezeléséhez, valamint az érintett szereplők és kormányzati szintek mozgósításához. Bár e különböző szinteken kulcsfontosságú a fellépés, egyre nyilvánvalóbb, hogy európai szinten fejleszteni kell az adatok és a szaktudás összegyűjtésére és értékelésére szolgáló kapacitást, hogy iránymutatást lehessen nyújtani a megfelelő megoldásokkal kapcsolatban.

Mivel a tehetségfejlesztési csapdában lévő régiók helyzete heterogén, a támogatandó megoldások is eltérőek. A gazdasági dinamizmus és az életminőség javítása érdekében testre szabott, helyi alapú stratégiákat és szakpolitikákat kell kidolgozni és végrehajtani, amelyek lehetővé teszik a differenciált megközelítést, kezelik a régiók sajátos gyengeségeit és előmozdítják azok komparatív előnyeit.

A Bizottság az új tehetségpotenciál-növelési mechanizmus révén – amely a Bizottság által javasolt „készségek európai évének” első kulcsfontosságú kezdeményezése – célzott segítséget és tudást fog nyújtani a tehetségfejlesztési csapdába került régióknak, támogatva őket a testre szabott stratégiák kidolgozásában és sikeres végrehajtásában. Az új mechanizmus egyedülálló lehetőséget biztosít e régióknak arra, hogy kibontakoztassák fejlődési potenciáljukat az ehhez szükséges tehetségek kiaknázásával, és ezáltal hozzájárul a régiók strukturális hátrányainak leküzdéséhez. Mivel a tudás és a készségek jelentik a jövőbeli gazdasági növekedés és fejlődés valódi motorját, ezek a régiók továbbra is játékban tudnak maradni, vonzóak lesznek a befektetők számára, és olyan prosperáló, innovatív helyekké válnak, ahol az emberek szívesen élnek és dolgoznak.