HU    HU  
 EURÓPAI  
BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 10.4.2014  
SWD(2014) 102  final/2 
  
CORRIGENDUM: Annule et remplace le document SWD(2014) 102 final du 27.3.2014. 
Concerne toutes les versions linguistiques; page 1, titre. 
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
 
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA 
 
amely a következ ő dokumentumot kíséri 
Javaslat 
Az Európai Parlament és a Tanács irányelve a foglalkoztatói nyug ellátást szolgáltató 
intézmények tevékenységér ől és felügyeletér ől szóló 2003/41/EK irányelv módosításáról
 
(recast) 
 
(EGT-vonatkozású szöveg) 
{COM(2014) 167 final} 
{SWD(2014) 103 final} 
{SWD(2014) 104 final}  
 
2 
  
1. BEVEZETÉS  
A nyugdíjrendszereket szerte az Európai Unióban (a továbbiakban: EU) át kell alakítani , hogy 
megfelelő, biztonságos és fenntartható nyugellátást biztosítsanak. E célkit űzés eléréséhez az 
egységes piac is dönt ő mértékben hozzá tud járulni. A nyugdíjakról szóló fehér könyvben a Bizottság 
bejelentette, hogy 2012-ben a foglalkoztatói nyuge llátást szolgáltató inté zmények tevékenységér ől 
és felügyeletér ől szóló 2003/41/EK irányelv felülvizsgálat át célzó jogalkotási javaslatot terjeszt el ő. A 
foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézménye k (Institutions for Occupational Retirement 
Provision – IORP) más pénzügyi intézményekhez hasonl óan az egységes piac szerves részét képezik.  
A 2003/41/EK irányelv az egységes piac megvalósításának els ő lépését jelentette. A tíz évvel ezel őtt 
elfogadott irányelvet öt ok miatt is módosítani kell. El őször, továbbra is fennállnak olyan prudenciális 
akadályok, amelyek következtében a munkáltató k számára túl drága egy másik tagállamban lev ő, 
foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató inté zményhez csatlakozni.  Másodszor, jelent ősen megn őtt 
azoknak az európaiaknak a száma, akik a befi zetésekkel meghatározott nyugdíjrendszerekre 
támaszkodnak, miáltal a kockázatok a foglal koztatói nyugellátást szolgáltató intézményekr ől és a 
munkáltatókról az egyénekre háru lnak át. Harmadszor, a legutóbbi  pénzügyi és gazdasági válságok 
rávilágítottak arra, hogy javítani kell a rendszer ta gjainak és az ellátottaknak jelenleg biztosított 
minimális védelem szintjét. Negyedszer, a magánszemélyek nem kapnak átfogó jelleg ű lényegi 
tájékoztatást, így nem tudnak megalapozott döntést hozni nyugdíjuk finanszírozásáról. Ötödször, a 
felügyeleti hatáskörök nem elegend őek annak biztosításához, hogy  a foglalkoztatói nyugellátást 
szolgáltató intézmények betartsák az irányí tási és átláthatósági követelményeket.  
Fontos, hogy a foglalkoztatói nyugellátást szol gáltató intézményekre vonatkozó uniós szint ű 
mikroprudenciális szabályozás meger ősítésére irányuló korrekciós intézkedésekre már most sor 
kerüljön, mivel a foglalkoztatóinyugdíj-ala pok teljesítményének javulásához hosszú id őre van 
szükség. Intézkedés hiányában kihasználatlanok  maradhatnak a költségmegtakarításban és a 
befektetési hozamokban rejl ő lehetőségek, és európaiak milliói nem tudják megfelel ően megtervezni 
pénzügyeiket. Mindemellett aránytalanul megnövekedhetnek a fiatal generációk terhei és veszélybe 
kerülhet a generációk közötti szolidaritás. 
E javaslat nem mérlegeli új szolvenciaszabályok be vezetését a foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató 
intézmények tekintetében. Ez a döntés azután szül etett, hogy a nyilvános konzultációk során az 
érdekeltek kimerít ően kifejezésre juttatták aggályaikat,  valamint alapul vette az EIOPA 2013 
júliusában végzett mennyiségi hatásvizsgálatát. Amint teljes kör ű adatok állnak rendelkezésre, a 
bizottsági szolgálatok az EIOPA támogatá sával újra megvizsgálják a kérdést.  
2. A PROBLÉMA MEGHATÁROZÁSA  
A Bizottság a következ ő négy fő problémakört határozta meg: 1) a határokon átnyúló tevékenység 
összetettsége; 2) irányítási és kockázatkeze lési követelmények; 3) a tagokkal folytatott 
kommunikáció és 4) felügyeleti hatáskörök. 
 
3 
 2.1. A határokon átnyúló, foglalkoztatói ny ugellátást szolgáltató intézmények 
fejlődését hátráltató pr udenciális akadályok 
A munkáltatók, a foglalkoztatói nyugellátást szolgált ató intézmények és a felügyeletet ellátók elmúlt 
évekbeli tapasztalatai egyértelm űen rámutatnak arra, hogy a fogl alkoztatói nyugellátást szolgáltató 
intézmények határokon átnyúló tevékenységének továbbra is jelent ős prudenciális akadályai vannak. 
Először, a határokon átnyúló tevékenységre további  prudenciális követelmények alkalmazandók, 
mindenekel őtt a következ ők: i. az irányelv diszkrecionális hatáskört biztosít a fogadó tagállam 
felügyeleti hatósága számára, hogy az a határoko n átnyúló tevékenységet folytató, foglalkoztatói 
nyugellátást szolgáltató intézménye k esetében további befektetési szabályokat állapíthasson meg; 
valamint ii. csak a határokon átnyúló nyugdíjrendszereknek kell mindenkor teljes t őkefedezettel 
rendelkezniük. 
Másodszor, a határokon átnyúló tevékenységre vo natkozó számos fogalommeghatározás és eljárás 
nem egyértelm ű, mindenekel őtt a következ ők: i. nincs egyértelm űen meghatározva a határokon 
átnyúló tevékenység fogalma; ii. a különböz ő tagállamokban található foglalkoztatói nyugellátást 
szolgáltató intézmények között nem biztosított a nyugdíjkonstrukciók zökken őmentes áthelyezése; 
valamint iii. bizonytalan a székhely szerinti ta gállamban alkalmazandó prudenciális szabályok 
alkalmazási köre.  
2.2. Az irányítási és kockázatke zelési követelmények nem kell ően átfogóak 
Egy foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézmény közvetlen fizetésképtelensége nem gyakori 
jelenség. Az azonban el őfordul, hogy egy foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézmény közvetve 
fizetésképtelenné válik és számos jel utal arra, hogy  ez az intézmény irányítási és kockázatkezelési 
gyakorlatában meglév ő hiányosságok következménye. Mindez három problémát vet fel: 
Először, a foglalkoztatói nyugellátást szolgáltat ó intézmény esetleg nem rendelkezik megfelel ő 
irányítási feladatkörökkel. Ez mindenekel őtt a belső ellenőrzési és kockázatkezelési feladatköröket, 
valamint az ellátással meghatározott nyugdíjrendszerek aktuáriusi feladatköreit érinti. E feladatkörök 
szerepe és tevékenysége sincs megfelel ően meghatározva, így ezek a feladatkörök vagy nem 
léteznek a foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézményeknél, vagy képzetlen személyzet kerül 
kulcspozíciókba az IORP irányítási  struktúrájában. Emellett összeeg yeztethetetlenség merülhet fel, 
mivel a feladatkörök megoszthatók a foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézmény és a támogató 
vállalkozás között.   
Másodszor, a foglalkoztatói nyugellátást szolgált ató intézmények nem alka lmaznak szisztematikus 
megközelítést kockázatkezelésükre, és nem in tegrálják teljes mértékben kockázatkezelési 
rendszerüket a döntéshozatali eljárásba. A legutó bbi pénzügyi válságok feltárták, hogy az uniós 
pénzügyi intézményeknél általánosságban nem alkalmaznak átfogó kockázatértékelési 
megközelítést.  
Harmadszor, a foglalkoztatói nyugellátást szolgá ltató intézmények nem használnak szükségszer űen 
letétkezel őt eszközeik biztonságának garantálására.  
 
4 
 2.3. A tagok nem kapnak könnyen érthet ő tájékoztatást a nyugellátásról  
Az egyéneknek megfelel ő háttérrel kell rendelkezniük ahhoz,  hogy megalapozott döntéseket 
tudjanak hozni nyugdíj-megtakarításaikról. Számos  határozott jel utal arra, hogy a tájékoztatással 
kapcsolatban tarthatatlan hián yosságok állnak fenn, következésképpen a tagok és az ellátottak 
nincsenek tisztában azokkal a fejleményekk el, amelyek hátrányosan befolyásolhatják 
nyugellátásukat. Példa erre a felhalmozott nyugdíjjo gosultságok csökkentése,  a magas költségek és 
díjak, az, hogy a polgárok általánosságban ni ncsenek tisztában pénzügyi helyzetükkel, és 
mindenekel őtt az, hogy általában nem elegend őek nyugdíjcélú megtakarításaik. 
2.4. A felügyeleti hatáskörök hiányosságai  
A hatékony prudenciális felügyelethez a nemzeti felügyeleti hatóságoknak megfelel ő hatáskörökre 
van szükségük, hogy elláthassák a foglalkoztatói nyugellátást szol gáltató intézmények stabilitásának 
monitoringjára irányuló feladataikat. A javaslathoz  kapcsolódó konzultációk során a felügyeleti 
hatáskörök tekintetében háro m kérdéskört tártunk fel. 
Először, a foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézményeknek lehet őségük van arra, hogy 
láncszerű kiszervezés révén (amikor harmadik fél szolgáltatók alvállalkozóknak adnak át 
tevékenységeket) megkerüljék a prudenciális el őírásokat. Másodszor, nem mindegyik felügyeleti 
hatóság rendelkezik hatáskörrel ahhoz, hogy a fo glalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézmények 
pénzügyi helyzetének stresszteszteléséhez szüksé ges eszközöket dolgozzon ki. Harmadszor, a 
felügyeletet ellátóknak további hatáskörökre le het szükségük ahhoz, hogy hatékonyan tudják 
felügyelni az e javaslattal bevezetett új ir ányítási és átláthatósági követelményeket. 
3. SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG  
Bár a foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézmén yek jelenleg csak néhány tagállamban jelentik a 
nyugellátás fontos pénzügyi modelljét, a jöv őben számos lehet őség adódhat más tagállamokra való 
további kiterjesztésükre. Egyes tagállamok már csökke ntették, némelyek még most is csökkentik az 
állami nyugdíjrendszerekb ől származó nyugellátást. Köve tkezésképpen ennek megfelel ő pótlására az 
európai polgároknak a foglalkozta tói és a magánnyugdíjrendszerb ől származó kiegészít ő 
nyugdíjjövedelemre lesz szükségük. Így a következ ő évtizedekben várhatóan sok tagállamban a 
magánnyugdíjak nagyobb részt jelentenek majd a nyugdíjjövedelemben. Emellett növekszik a 
befizetésekkel meghatározott rendszerek jelent ősége, amelyek egyre nagyobb mértékben lennének 
használhatók több tagállamra kiterjed ően, mivel az ellátással meghatározott rendszerekhez képest 
egyszerűbb termékjellemz őkkel rendelkeznek. 
Az EUMSZ 4. cikke szerint a bels ő piac megvalósítására irányuló uni ós intézkedéseket az EUSZ. 5. 
cikkének (3) bekezdésében meghatározott szubszidiar itási elvvel összefüggésben kell értékelni. Az 
uniós szint ű intézkedés azért jelenthet lényeges hozz áadott értéket, mivel a tagállamok fellépése 
önmagában: i. nem fogja felszámolni a határokon átnyúló tevékenységek el őtti akadályokat; ii. nem 
fog uniós szinten magasabb minimá lis fogyasztóvédelmet biztosítani; iii. nem veszi figyelembe a 
méretgazdaságosságból, a kockázat diverzifikác iójából és a határokon átnyúló tevékenységb ől 
fakadó innovációból ered ő pozitív externáliákat; iv. nem küszöböli ki a pénzügyi szolgáltatási 
ágazatok közötti szabályozási arbitrázst; v. ne m küszöböli ki a tagállamok közötti szabályozási 
arbitrázst; valamint vi. nem veszi figyelembe a ta gállamok között ingázó munkavállalók érdekeit. 
 
5 
 A javasolt intézkedés keretében a tagálla mok továbbra is teljes mértékben felel ősek 
nyugdíjrendszereik kialakításáért, valamint annak el döntéséért, hogy a három pillér milyen szerepet 
töltsön be a nyugdíjrendszerben. A felülvizsgálat nem kérd őjelezi meg ennek el őjogát, nem terjed ki 
a nemzeti szociális és munkajog, valamint a költségvetési és szerz ődési jog kérdéseire sem.  
A javaslat figyelembe veszi az arányosság  EUSZ. 5 cikkének (4) bekezdésében megállapított elvét , 
mivel megfelel ő a célkitűzések elérésére és nem megy túl az azok megvalósításához szükséges 
mértéken. A kiválasztott szakpolitikai lehet őségek célja megfelel ő egyensúly megteremtése a 
közérdek, a foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézmények tagjainak és ellátottjainak védelme, 
valamint a foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató in tézményeket, a támogató vállalkozásokat és a 
felügyeletet ellátókat terhel ő költségek között. Bár a foglalko ztatói nyugellátást szolgáltató 
intézmények nem kkv-k – létszám szempontjábó l számos IORP teljesíti a kkv-ra vonatkozó 
kritériumot, de meghaladja az éves forgalom ra és / vagy az éves mérlegre vonatkozó 
küszöbértékeket – fontos, hogy a szabályozás megfelel ően figyelembe vegye tevékenységük jellegét 
és azt, hogy tevékenységük nagyságrend és ö sszetettség tekintetében elmarad más pénzügyi 
intézményekét ől. Az előirányzott követelményeket alaposan megvizsgáltuk, minimumszabályként 
dolgoztuk ki, és hozzáigazítottuk a foglalko ztatói nyugellátást szolgáltató intézmények 
sajátosságaihoz.  
A javasolt intézkedés az egyes m űködési célkit űzések esetében a következ ő módon veszi figyelembe 
az arányosságot: i. az irányítási feladatkörök a foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézmények 
szempontjából lényegesekre korlátozódnak; ii. a saját kockázat értékelésének dokumentációja a 
foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézmények sajátosságainak megfelel ően leegyszer űsített; iii. 
a letétkezel ő kötelező kijelölése az összes IORP helyett a befizetésekkel meghatározott rendszerekre 
korlátozódik; iv. a számlaértesít ő és intézményi tájékoztató legfeljebb két oldal lehet, a 
leglényegesebb adatokra összpontosít, és emel lett a foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató 
intézmények a nemzeti el őírásoknak és saját kommuniká ciós módszereiknek megfelel ően a 
nyilvánosságra hozatal további típus ait is alkalmazhatják; v. új felügyeleti hatáskörök csak a 
foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézmén yek tevékenységének hatékony felügyeletéhez 
szükséges mértékben állnak majd rendelkezésre; vi. a különböz ő nemzeti felügyeleti módszerek 
figyelembevétele érdekében a felügyeleti jelentés tétel nem összehangolt; valamint vii. a határokon 
átnyúló, foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézmények esetében a prudenciális akadályok 
megszüntetése azokra korlátozódik, amel yek az érdekeltek számára a legjelent ősebb problémákat 
vetették fel.     
4. CÉLKITŰZÉSEK  
4.1. Általános célkit űzés 
A kezdeményezés általános célkit űzése a foglalkoztatóinyugdíj-m egtakarítások fejlesztésének 
megkönnyítése. Ez összhangban van „A megfelel ő, biztonságos és fenntartható európai nyugdíjak 
menetrendje ” című 2012. évi fehér könyvvel, amelyb en a Bizottság 20 kezdeményezésb ől álló 
csomagot jelentett be azzal a céllal, hogy segí tse a tagállamokat a munkával töltött évek és a 
nyugdíjas évek közötti jobb egyensúly megteremtése és a kiegészít ő magánnyugdíj-megtakarítások 
növelése terén. A fehér könyv rámutat arra, ho gy az irányelv módosítása hatékonyabbá és 
biztonságosabbá teszi a foglal koztatói nyugellátást, ami jelent ős mértékben hozzájárul a nyugdíjak 
 
6 
 megfelelőségéhez és fenntarthatóságához. Az Európa i Parlament 2013. május 21-i állásfoglalásában 
megállapítja, hogy e javaslatnak meg kell er ősítenie az irányításra és kockázatkezelésre vonatkozó 
prudenciális el őírásokat, valamint az információk át látható nyilvánosságra hozatalát. 
4.2. Konkrét célkit űzések 
A foglalkoztatóinyugdíj-megtakarítások  szerepének fokozása a kiegészít ő nyugdíjkonstrukciókhoz, 
többek között a határokon átnyúló konstrukciók hoz való jobb hozzáférést tesz szükségessé. Ezt 
megkönnyíti, ha a munkáltatók valóban tudnak kiegészít ő magánnyugdíjrendszereket biztosítani, és 
az emberek bíznak abban, hogy a nyugdíjrendszerek a vállaltaknak megfelel ően teljesítenek. Ennek 
megfelelően e javaslat – amelynek célja a határokon átnyúló tevékenység további el őmozdítása és a 
tagok védelmének meger ősítése révén a biztonság fokozása – négy konkrét célt határoz meg: i. a 
határokon átnyúló, foglalkoztató i nyugellátást szolgáltató intézmények fennálló prudenciális 
akadályainak megszüntetése; ii. hatékony irányí tás és kockázatkezelés biztosítása; iii. egyértelm ű és 
releváns tájékoztatás a tagok és az ellátottak sz ámára; valamint iv. annak biztosítása, hogy a 
felügyeletet ellátók rendelkezzenek a felada taik ellátásához szükséges eszközökkel.   
4.3. Operatív célkit űzések 
A konkrét célok eléréséhez nyolc operatív célkit űzést jelöltünk ki. A még fennálló prudenciális 
akadályok megszüntethet ők a határokon átnyúló, foglalko ztatói nyugellátást szolgáltató 
intézményekre vonatkozó többletkövetelménye k eltávolításával és a határokon átnyúló 
tevékenységre vonatkozó fogalmak és eljárások egyértelm űsítésével. Az alábbi három egymást 
kiegészítő és kölcsönösen er ősítő operatív cél megvalósítása révé n javítható az irányítás: i. a 
foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézmények szakszer ű irányításának biztosítása; ii. a 
kockázatkezelésre vonatkozó dokumentáció el őírása; valamint iii. az eszközök m űködési 
kockázatokkal szembeni védelme. A tagoknak nyújtott tájékoztatás egyértelm űbbé és hatékonyabbá 
tehető, ha a nyugellátásokra vonatkozóan évente egy egyszer ű értesítőt adnak ki a lényeges 
információkról. Azáltal, hogy a fe lügyeletet ellátók új, a láncszer ű kiszervezésekre és a 
stressztesztekre vonatkozó hatásköröket kapnak, és megfelel ő hatáskörrel rendelkeznek a 
prudenciális és átláthatósági kö vetelmények betartásának ellen őrzésére, a felügyeletet ellátók 
rendelkeznek a szükséges eszközökkel a foglalko ztatói nyugellátást szolgáltató intézmények 
hatékony felügyeletéhez.     
Szakpolitikai lehet őségek 
4.4. A határokon átnyúló tevékenységre vonatkozó kiegészít ő követelmények 
megszüntetése  
A rendelkezésre álló szakpolitikai lehet őségek mérlegelése során értékelni kell a tagállami 
jogrendszerek további közelítésének megfelel ő szintjét és kialakítását . A vizsgált szakpolitikai 
lehetőségek a következ ők: 
1. szakpolitikai lehet őség – A jelenlegi szabályozás fenntartása : a befektetésekre 
vonatkozó eltér ő mennyiségi korlátok; a ha tárokon átnyúló, foglalkoztatói 
nyugellátást szolgált ató intézmények t őkefedezeti kötelezettségeire vonatkozó 
szigorúbb szabályok. 
 
7 
 2. szakpolitikai lehet őség – A kiegészít ő követelmények eltávolítása az 
irányelvb ől:  a befektetésekre vonatkozó nemzeti mennyiségi korlátok 
megszüntetése; azonos feltételek megállap ítása a határokon átnyúló és a belföldi 
foglalkoztatói nyugellátást szol gáltató intézmények teljes t őkefedezetének 
visszaállítására. 
Az alábbi táblázat összefoglalj a az elemzett szakpolitikai lehet őségeket. Az el őnyben részesített 
szakpolitikai lehet őség a 2., mivel a probléma hatékony kezeléséhez a jogi keret módosítását teszi 
szükségessé.  
A szakpolitikai lehet őségek összehasonlítása hatékonyság, hatá sosság és koherencia szempontjából  
Hatásosság Koherencia  Hatékonyság 
A határokon átnyúló tevékenység 
megkönnyítése   
1. lehetőség: 0 0 0 
2. lehetőség:  ++ ++ ++ 
4.5. A határokon átnyúló tevékenységre vonatkozó fogalmak és eljárások 
egyértelm ű meghatározása 
Ezen operatív célkit űzés eléréséhez a következ ő lehetőségeket vizsgáltuk meg:  
1. lehetőség – A jelenlegi szabályozás fenntartása : Továbbra sem lesznek 
egyértelm űek a határokon átnyúló tevékenységre vonatkozó 
fogalommeghatározások és eljárások (a ha tárokon átnyúló tevékenység fogalmának 
eltérő értelmezése, nincsenek el őírások a nyugdíjkonstrukciók határokon átnyúló 
áthelyezésére, a prudenciális, valamint a szociális és munkajogi szabályok alkalmazási köre nem egyértelm ű).  
2. lehetőség – Az irányelv jobb érvényesí tését és végrehajtását célzó iránymutatás 
vagy ajánlások .    
3. lehetőség – A határokon átnyúló tevékenysé gre vonatkozó fogalmak és 
eljárások egyértelm ű meghatározása az irányelvben  
Az alábbi táblázat összefoglalja az elemzett szakpolitikai lehet őségeket. Az el őnyben 
részesített lehet őség a 3., mivel hatékony megoldást biztosít az érdekelt felek által 
megállapított problémákra, és hozzájárul azon munkáltatók gazdasági el őnyeihez, amelyek 
készek külföldi foglalkoztatói nyugellátá st szolgáltató intézményhez csatlakozni. 
 
Hatásosság Koherencia  Hatékonyság 
A határokon átnyúló 
tevékenység megkönnyítése   
1. lehetőség: 0 0 0 
2. lehetőség:  0 -- 0 
3. lehetőség:  ++ ++ ++ 
 
 
8 
 4.6. A foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézmények szakszer ű irányításának 
biztosítása 
Ezen operatív célkit űzés eléréséhez a következ ő lehetőségeket vizsgáltuk meg:  
1. lehetőség – A jelenlegi szabályozás fenntartása : Egy irányítási feladatkör (aktuáriusi) az ellátással 
meghatározott és a hibrid rendszerek esetében és nincs irányítási feladatkör a befizetésekkel 
meghatározott rendszerek esetében. 
2. lehetőség – Kockázatkezelési és bels ő ellenőrzési feladatkör hozzáadása: három irányítási 
feladatkör az ellátással meghatározott és a hibrid re ndszerek esetében, és két irányítási feladatkör a 
befizetésekkel meghatároz ott rendszerek esetében. 
Az alábbi táblázat összefoglalj a az elemzett szakpolitikai lehet őségeket. Az el őnyben részesített 
lehetőség a 2., mivel a foglalkoztatói nyugellá tást szolgáltató intézmények eltér ő méretének és 
jellegének figyelembevételével javítja a tagok és  az ellátottak védelmét, ugyanakkor nem növeli 
indokolatlanul a foglalkoztatói nyugellátást szolgá ltató intézmények és a támogató vállalkozások 
adminisztratív terheit.  
A szakpolitikai lehet őségek összehasonlítása hatékonyság, hatá sosság és koherencia szempontjából  
 Hatékonyság Hatásosság Koherencia 
 Nagyobb 
biztonság A határokon 
átnyúló 
tevékenység 
megkönnyítése   
1. lehetőség:  0 0 0 0 
2. lehetőség:  ++ + + ++ 
4.7. A kockázatkezelés dokumentációjár a vonatkozó követelmény    
Ezen operatív célkit űzés eléréséhez a következ ő lehetőségeket vizsgáltuk meg:  
1. lehetőség – A jelenlegi szabályozás fenntartása : A foglalkoztatói nyugellátást 
szolgáltató intézmények nem végzik el kockázati profiljuk szisztematikus 
önértékelését, és nem tájékoztatják a felügyeletüket ellátó hatóságot az 
értékelésr ől. 
2. lehetőség – A nyugdíjak kockázatértékelésére vo natkozó jelentés bevezetése az 
IORP saját kockázatértéke lésének dokumentálása célj ából és ennek keretében 
négy alapvet ő – a fedezeti pozíciót meghatározó – elem kvalitatív ismertetésének 
előírása : i. a legjobb becslést ől való hátrányos eltérés esetére meghatározandó – a 
biztosítástechnikai tartalékok kiszámítása során kockázati puffert jelent ő – 
hibahatár pontos értékelése; ii. a fedezethiá ny esetén a támogató vállalkozás által a 
foglalkoztatói nyugellátást szolgáltat ó intézmény rendelkezésére bocsátott 
támogatás kvalitatív értékelése; iii. a fede zethiány esetén az IORP rendelkezésére 
álló védelmi mechanizmusok – például a vegy es ellátások, önkéntes ellátások vagy 
utólagos ellátáscsökkentések – ismertetése; valamint iv. a rendszerek m űködési 
kockázatának kvalitatív értékelése. A kockázatértékelési jelentést a felügyeletet 
ellátó hatóságnak kell benyújtani. 
 
9 
 3. lehet őség – Megfelel a 2. lehet őségnek, kiegészítve a nemzeti 
szolvenciaszabályokra vonatkoz ó egységes jelentéstétellel:  az ellátással 
meghatározott és a hibrid rendszerek esetében a nemzeti követelményeknek 
megfelelően egységes formátum használatával adatot kell szolgáltatni a 
felügyeletet ellátó felé az eszk özök és kötelezettségek értékér ől. Emellett adott 
esetben el ő kell írni a biztonsághoz és az el látásokhoz kapcsolódó kiigazítási 
mechanizmusok számszer űsítését. 
Az alábbi táblázat összefoglalj a az elemzett szakpolitikai lehet őségeket. A 2. és a 3. lehet őség 
egyaránt javítaná a foglalkoztatói nyugellátást  szolgáltató intézmények irányítását. Az el őnyben 
részesített lehet őség azonban a 2., mert várhatóan haté konyabb a munkáltatók / foglalkoztatói 
nyugellátást szolgáltató intézmények szempontjából, mivel: i. elegend ő rugalmasságot biztosít a 
foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézménye k számára, hogy olyan módon ismertessék egyéni 
helyzetüket, amely tükrözi tevékenységük jellegét , nagyságrendjét és összetettségét; valamint ii. 
várhatóan jóval kevesebb költséggel jár, mint a 3. lehet őség.  
A szakpolitikai lehet őségek összehasonlítása hatékonyság, hatá sosság és koherencia szempontjából  
 Hatékonyság Hatásosság Koherencia 
 Nagyobb 
biztonság A határokon 
átnyúló 
tevékenység 
megkönnyítése   
1. lehetőség:  0 0 0 0 
2. lehetőség:  + + + + 
3. lehetőség:  ++ + - + 
4.8. Az eszközök m űködési kockázattal szembeni védelme  
Ezen operatív célkit űzés eléréséhez a következ ő lehetőségeket vizsgáltuk meg:  
1. lehetőség – A jelenlegi szabályozás fenntartása : A foglalkoztatói nyugellátást 
szolgáltató intézményeknek nem kell letétkezel őt kijelölniük; nincsenek el őírások a 
letéti őrzésre és az eszközfelügyeleti feladatkörökre vonatkozóan. 
2. lehetőség – A letéti őrzés és az eszközfelügyeleti feladatkörök meger ősítése ; 
vagyis: i. a pénzügyi instrumentumok  gondos kezelésének és védelmének 
biztosítása; ii. nyilvántartást kell veze tni, hogy az eszközöket bármikor és 
késlekedés nélkül azonosítani lehesse n; iii. meg kell tenni a szükséges 
intézkedéseket az összeférhetetlenség vagy összeegyeztethetetlenség elkerüléséhez; iv. a letétkezel őknek vagy vagyonkezel őknek végre kell hajtaniuk a 
foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézmény utasításait, amennyiben azok nem sértik az alkalmazandó tagállami és / vagy  uniós rendelkezéseket; v. biztosítani kell, 
hogy az IORP az eszközeit érint ő ügyletek során az ellenértéket a szokásos 
határidőn belül kézhez kapja; valamint vi. bi ztosítani kell, hogy az eszközök által 
generált jövedelmet a tagállami és / vagy uniós rendelkezéseknek megfelel ően 
használják fel. 
 
10 
 3. lehetőség – A letéti őrzés és az eszközfelügyeleti feladatkörök meger ősítése és 
letétkezel ő kijelölésének kötelez ővé tétele valamennyi fogl alkoztatói nyugellátást 
szolgáltató intézmény számára : megfelel a 2. lehet őségnek, de letétkezel ő 
kijelölése kötelez ő.  
4. lehetőség – A letéti őrzés és az eszközfelügyeleti feladatkörök meger ősítése és 
a kizárólag befizetésekkel meghatároz ott rendszerek esetében letétkezel ő 
kijelölésének kötelez ővé tétele : megfelel a 3. lehet őségnek, de a kizárólag 
befizetésekkel meghatározott rendszerek esetében kötelez ő letétkezel ő kijelölése. 
Az alábbi táblázat összefoglalj a az elemzett szakpolitikai lehet őségeket. Az el őnyben részesített 
lehetőség a 4., mivel – a hatékonyabb irányítás szempontjából – várhatóan arányos módon 
hozzájárul a munkavállalók számára biztosítandó el őnyökhöz, ugyanakkor elkerüli a m űködési 
kockázattal szembeni véde lem szükségtelen megkett őzését.  
A szakpolitikai lehet őségek összehasonlítása hatékonyság, hatá sosság és koherencia szempontjából  
 Hatékonyság Hatásosság Koherencia 
 Nagyobb 
biztonság A határokon 
átnyúló 
tevékenység 
megkönnyítése   
1. lehetőség: 0 0 0 0 
2. lehetőség:  + 0 - 0 
3. lehetőség: ++ 0 -- ++ 
4. lehetőség:  ++ 0 + ++ 
4.9. Éves számlaértesít ő és intézményi tájékoztató rendelkezésre bocsátása 
Ezen operatív célkit űzés eléréséhez a következ ő lehetőségeket vizsgáltuk meg:  
1. lehetőség – A jelenlegi szabályozás fenntartása : a legtöbb esetben kérésre 
általános tájékoztatás a konstrukcióról; a személyes információ korlátozott; nincs 
kötelező tájékoztatás a belépés el őtt és nincs egységes formanyomtatvány.     
2. lehetőség – Személyre szabott tájékoztatás valamennyi szakaszban : évente 
egyszer általános és személyes tájékozta tás nyújtása; tájékoztatás a belépést 
megelőzően, de nincs egységes formanyomtatvány.    
3. lehetőség – Egységesített éves számlaértesít ő és intézményi tájékoztató 
valamennyi szakaszban : megfelel a 2. lehet őségnek, de egységes 
formanyomtatvány használatát írja el ő. A rövid, egységesített éves számlaértesít ő 
és intézményi tájékoztató személyre szab ott és általános információkat egyaránt 
tartalmaz a nyugdíjrendszerr ől. A számlaértesít őt és intézményi tájékoztatót egy 
kétoldalas egységes formanyomtatványnak megfelel ően kell elkészíteni, amelyet az 
EIOPA felhatalmazáson alapuló jogi aktu s keretében dolgoz ki. A számlaértesít ő és 
intézményi tájékoztató az els ő szintje lenne egy modern, többszint ű 
kommunikációs módszernek, amely lehet ővé teszi a nemzeti sajátosságoknak az 
egymást követ ő szinteken történ ő részletes ismertetését.  
 
11 
 Az alábbi táblázat összefoglalja az elemzett szakpolitikai lehet őségeket. Az el őnyben 
részesített lehet őség a 3., mivel lehet ővé teszi a tagok és az ellátottak számára, hogy 
személyre szabott áttekintést kapjanak  jogaikról és jogosultságaikról.  
A szakpolitikai lehet őségek összehasonlítása hatékonyság, hatá sosság és koherencia szempontjából 
 Hatékonyság Hatásosság Koherencia 
 Egyértelm ű és 
releváns 
információ 
biztosítása  A határokon 
átnyúló 
tevékenység 
megkönnyítése   
1. lehetőség: 0 0 0 0 
2. lehetőség: + - + + 
3. lehetőség: ++ ++ + ++ 
4.10. A láncszer ű kiszervezés felügyeletének bi ztosítása és stresszteszt el őírásának 
lehetősége 
Ezen operatív célkit űzés eléréséhez a következ ő lehetőségeket vizsgáltuk meg:  
1. lehetőség – A jelenlegi szabályozás fenntartása .  
2. lehetőség - A felügyeletet ellátók ugya nolyan hatáskört kapnak az 
alvállalkozókkal szemben, mint a szol gáltatásnyújtókkal szemben és lehet őségük 
van stresszteszt el őírására ; nincs összehangolt felügyeleti jelentéstétel. 
Az alábbi táblázat összefoglalja az elemzett szakpolitikai lehet őségeket. Az el őnyben 
részesített lehet őség a 2., mivel a foglalkoztatói nyuge llátást szolgáltató intézmények jobb 
felügyelete révén növelhet ő a tagok és az ellátottak biztons ága, valamint a felügyeletet 
ellátók megfelel ő eszközökkel rendelkeznek feladataik elvégzéséhez. 
A szakpolitikai lehet őségek összehasonlítása hatékonyság, hatá sosság és koherencia szempontjából 
 Hatékonyság Hatásosság Koherencia 
 Nagyobb 
biztonság A határokon 
átnyúló 
tevékenység 
megkönnyítése   
1. lehetőség: 0 0 0 0 
2. lehetőség: ++ + ++ ++ 
4.11. Az irányításra és átláthatóságra vonatkozó követelmények felügyeletének 
biztosítása 
Ezen operatív célkit űzés eléréséhez a következ ő lehetőségeket vizsgáltuk meg:  
1. lehetőség – A jelenlegi szabályozás fenntartása .  
2. lehetőség – Hatáskör biztosítása a felügyeletet ellátók számára az irányításra és 
az átláthatóságra vonatkozóan java solt követelmények betartásának 
felügyeletéhez ; nincs összehangolt felügyeleti jelentéstétel. 
 
12 
 Az alábbi táblázat összefoglalja az elemzett szakpolitikai lehet őségeket. Az el őnyben 
részesített lehet őség a 2., mivel lehet ővé teszi a felügyeletet ellátók számára a foglalkoztatói 
nyugellátást szolgáltató intézmények hatékony  felügyeletét. Ez összhangban van a többi 
uniós pénzügyi ágazat gyakorlatával. 
A szakpolitikai lehet őségek összehasonlítása hatékonyság, hatá sosság és koherencia szempontjából 
 Hatékonyság Hatásosság Koherencia 
 Nagyobb 
biztonság A határokon 
átnyúló 
tevékenység 
megkönnyítése   
1. lehetőség: 0 0 0 0 
2. lehetőség: ++ + ++ ++ 
5. AZ ELŐNYBEN RÉSZESÍTETT SZAKPOLITIKAI LEHET ŐSÉGEK F Ő HATÁSAINAK 
ELEMZÉSE  
Bár a javasolt intézkedés rövid távon kiigazítási költségekkel jár, az el őnyben részesített lehet őségek 
teljes köréb ől származó el őnyök közép- és hosszú távon várhatóan meghaladják a költségeket.  
5.1. Gazdasági el őnyök 
A munkavállalók esetében:  
A javaslat várhatóan jelent ős gazdasági el őnyöket jelent a munkavállaló k számára. A jobb irányítás 
révén növekedhet a kockázattal kiig azított befektetési hozam, ami jo bb eredmények elérését segíti 
elő a nyugdíjjövedelem, illetve a járulékok tekintet ében. A jobb kommunikáció segíti az egyéneket 
abban, hogy megalapozottabb dö ntéseket hozzanak nyugdíjuk fi nanszírozásáról. A határokon 
átnyúló, foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató in tézmények a kisebb létszámú társaságok esetében 
további hatékonysági és méretgazdaságossági el őnyökkel járhatnak, és a mobil munkavállalók 
számára egyetlen ügyintézési pont jöhet létre a nyugdíjkezeléshez. 
A munkáltatók esetében:  
A javasolt intézkedés várhatóan el őnyös lesz a munkáltatók számára, ami a kkv-k és a multinacionális 
cégek esetében még hangsúlyosabb lehet: 
A helyi szinten m űködő, kisméret ű társaságok költséget takaríthatnak  meg azáltal, ha meglév ő 
foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézmén yhez csatlakoznak. A hatékony irányítással 
rendelkez ő és hatékonyabb foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézmények el őreláthatóan 
csökkentik a támogató vállalkozásra nehezed ő terheket. Emellett a kisméret ű és helyi szinten 
működő társaságok esetében, ahol a foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézmények piaca nem 
elég széles és hatékony, el őnyt jelenthet, ha egy meglév ő foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató 
intézményhez csatlakozhatnak, ahelyett, hogy helyben hoznának létre egyet. A nyugdíjrendszerekkel 
kapcsolatos megalapozott szakértelemmel rendelkez ő tagállamokban letelepedett foglalkoztatói 
nyugellátást szolgáltató intézmények kiterjeszt hetik szolgáltatásaikat más tagállamokban lev ő 
támogató vállalkozásokra. A bizotts ági szolgálatoknak van tudomásuk olyan, közelmúltbeli esetekr ől, 
 
13 
 amikor egy adott tagállamban m űködő kkv-k szociális partnerei egy másik tagállamban szándékoztak 
foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézményt lé trehozni, nagyrészt azért, mert a helyi piacon 
nem állt rendelkezésre megfelel ő termék.  
Számos multinacionális cég helyi nyugdíjalapok ne mzetközileg széttagolt körét veszi igénybe. Ez 
növeli az összetettséget, csökkenti az átláthatós ágot, rejtett kockázatok at, következetlenséget 
hordoz és hatékonysági problémákat vet fel. A társaságok mindezt elkerülhetik, ha a helyi 
nyugdíjalapokat egy foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézménybe egyesítik.  
 A kkv-k esetében:
 
A foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézm ények formálisan nem kkv-k, mivel általában a 
küszöbértéket meghaladó eszközállománnyal rendelkeznek. Sokan viszont kisméret ű pénzügyi 
intézmények. A határokon átnyúló tevékenységekkel összefügg ő fogalmak és eljárások 
egyszerűsítése valószín űleg még több el őnnyel jár a foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató kisméret ű 
intézmények szempontjából, mint a nagyokéból, mivel az el őbbiek kisebb pénzügyi kapacitással 
rendelkeznek a tranzakciós költségek viselésére. Az on támogató vállalkozások számára, amelyek kkv-
k, ideértve a kkv-k csoportjait is, el őnyt jelent az, hogy könnyebben hozzáférnek a külföldi piacokon 
már letelepedett, foglalkoztatói nyugellátást szolgá ltató intézményekhez, ezáltal megtakaríthatják a 
kezdeti piacra lépés költségeinek nagy részét , és kihasználhatják a nagy számok törvényéb ől eredő 
előnyöket. 
Felügyeletet ellátók esetében  
Az új rendszer valószín űleg jelent ősebb felügyeleti er őforrásokat igényel. Az azonban, hogy ez 
mennyire fog tükröz ődni a felügyeletet ellátók megváltozott költségeiben, nagyban függ a már 
meglévő nemzeti rendszerekt ől, amelyek esetleg már rendelkeznek er őforrásokkal ahhoz, hogy a 
foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézmények felügyeletének min őségére összpontosítsanak. 
A tagállami költségvet ések szempontjából:  
A javasolt intézkedés várhatóan két szempont ból gyakorol pozitív hatást a tagállami 
költségvetésekre. El őször, a hatékonyan irányított, foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató 
intézmények és a szélesebb IORP-piac meger ősíti a foglalkoztatói magánnyugdíj biztosítását. Ez 
viszont enyhíti a kötelez ő rendszerekre nehezed ő nyomást. Az el őnyöket azon tagállamok tudják 
legjobban kiaknázni, amelyek gazdaságukhoz viszon yítva kis IORP-piaccal rendelkeznek. Másodszor, 
a jól tájékozott egyének fiatal korukban várhatóan jobb döntéseket hoznak nyugdíj-
megtakarításaikról. E javaslat olya n helyzetet eredményez het, amelyben a tájé kozottabb polgárok 
kisebb nyomást gyakorolnak a kötelez ő nyugdíjrendszerekre, ami el őnyös a költségvetési 
fenntarthatóság szempontjából.  
5.2. Társadalmi el őnyök 
A javaslat várhatóan jelent ős pozitív társadalmi hatásokkal jár. El őször, a pénzügyi termékek iránti 
keresletet nagyrészt a bizalom és a teljesítmény ir ányítja. A javasolt intézkedés hatékonyabbá és 
biztonságosabbá teszi a foglalkoztatóinyugdíj-te rmékeket. Következésképpen hozzájárulhat a 
 
14 
 kiegészítő magánnyugdíj-megtakarítások fedezettségi  rátájának növeléséhez, és ezáltal er ősíti a 
rohamosan elöreged ő társadalom szociális véde lmét és jövedelmi egyenl őségét. Másodszor, az 
információk hatékonyabb nyilvánosságra hozatala ré vén biztosított nagyobb biztonság és tudatosság 
eredményeként a nyilvánosság tájékozottabb lesz ma jd a nyugdíjszakadékról. Ez arra ösztönzi az 
egyéneket, hogy megalapozott döntéseket hozzanak a megfelel ő nyugdíjhoz szükséges 
megtakarítások összegér ől, valamint a hatékony megtakarításhoz szükséges befektetések 
kiválasztásáról. Harmadszor, az eg ységes formátumú számlaértesít ő és intézményi tájékoztató 
valószínűleg segíti a munkaer őpiac működését azon munkavállalók esetében, akik különböz ő 
tagállamokban dolgoznak. Végül, a nagyobb átláthatós ág segíti a szociális partnereket abban, hogy a 
foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézmények vezetését nagyobb fegyelemre késztessék, és 
ezáltal potenciálisan el őmozdítja a kockázattal kiigazíto tt befektetési hozamokat.     
5.3. Környezeti el őnyök  
A javasolt intézkedés várhatóan nem jár jelent ős közvetlen környezeti hatással.  
5.4. Költségek 
A javasolt intézkedés várható költsége az adminis ztratív teher növekedése lesz, ami rövid távon f őleg 
egyszeri kiigazítási költségként, az új rendszerb en pedig valamivel magasabb rendszeres költségként 
fog jelentkezni. Az IORP-ágazat adminisztratív te rhekre vonatkozó becslése  három elemre mutatott 
rá, amelyek várhatóan a legnagyobb költséget jelent ik. A javasolt intézkedés a két legköltségesebb 
elemet kiküszöböli azáltal, hogy figyelembe ve szi az arányosságot abból a szempontból, hogy a 
foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézményeknek nem kell a nyugellátás kockázatértékelésére 
vonatkozó jelentésben adatot sz olgáltatniuk egységes számszer ű fedezeti elemekr ől, és irányítási 
feladatköreiket kett őre csökkenthetik. Egyes tagállamokban a befizetésekkel meghatározott 
rendszerek esetében várhatóan további költséget jelent a letétkezel ő kijelölése. 
5.5. Makrogazdasági hatás 
A javasolt intézkedés el őreláthatóan nem jár jelent ős közvetlen makrogazdasági hatással, bár három 
közvetett el őny várható. El őször, a foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézmények hatékony 
irányítása és kockázatkezelése várhatóan meger ősíti hosszú távú befektet ői szerepüket az európai 
gazdaságban, mivel megszünteti a kockázat-hozam profilra való rövid távú túlzott összpontosítást. 
Másodszor, a jobb teljesítmény ű és biztonságosabb nyugdíjtermékek várhatóan növelik a 
munkavállalók motivációját is, és pozitívan befolyás olják a munkatermelékenységet. Harmadszor, – a 
kockázattal kiigazított nagyobb hozam elérése szempontjából – ha tékonyabb foglalkoztatói nyugdíj 
hozzájárul a nyugdíjasok vásárlóerejének növeléséhez.  
5.6. Harmadik országokra gyakorolt hatás 
A javasolt intézkedés nem érint olyan szakpolitikai  területet, amelyen nemzetközi szabályozási 
módszerek érvényesülnek. A javasla t várhatóan nem gyakorol jelent ős közvetlen hatást harmadik 
országokra.  
5.7. A hasznok és költségek áttekintése 
Az előnyben részesített lehet őségek előnyei nagyrészt gazdasági, valamint társadalmi jelleg űek, 
tekintettel a megfelel ő és fenntartható nyugdíjrendszer jelent őségére az elöreged ő gazdaságban.  
 
15 
 Bár a javasolt intézkedés rövid távon k iigazítási költségeket eredményez, az el őnyben részesített 
lehetőségek teljes csomagjának haszna várhatóan  meghaladja a költségeket. A pénzügyi el őny a 
munkavállalók szempontjából a tervek szerint jelent ős mértékű lesz. A munkáltatók számolhatnak 
azzal, hogy további méretgazdaságossági el őnyöket érnek el és az adminisztratív terhek legalább egy 
részét átháríthatják a rendszerek tagjaira és az ellátottakra. Általánosságban a javasolt intézkedés 
valószínűleg értékteremt ő hatással lesz az elöreged ő gazdaságban, és anélkül járul hozzá nagyobb 
társadalmi eredményhez, hogy vesz élyeztetné a gazdasági növekedést.  
6. MONITORING ÉS ÉRTÉKELÉS  
A bizottsági szolgálatok végrehajtási terv et fognak készíteni, amelyben a következ ő lépéseket 
tervezik: találkozók a tagállamok képvisel őivel, a legjobb gyakorlatok cs eréje a tagállamok között, a 
nemzeti hatóságoknak szóló képzési programok.  Az EIOPA mérlegeli és kilátásba helyezi el őzetes 
vizsgálat elvégzését, amelyet a Bizottság értékelési jelentése követ.  
Annak felméréséhez, hogy a várt hatások milyen  mértékben valósultak meg, értékelni kell az 
előnyben részesített szakpolitikai lehet őségek hatásait. Ezért az irányelv elfogadását követ ő öt évvel 
el kell végezni a módosított irányelv alkalmazásának  utólagos értékelését. Az értékelésre bizottsági 
jelentés formájában kerül sor, amelyet a Bizottság  benyújt az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és 
az Európai Gazdasági és Szociális  Bizottságnak. A fejlemények ismeretében és szükség esetén a 
jelentést szakpolitikai ajánlások és az ezen iránye lv módosítására vonatkozó javaslatok kísérhetik. Az 
EIOPA összegy űjti a min őségi és mennyiségi adatokat. Konzultációra kerül majd sor az EIOPA 
foglalkoztatóinyugdíj-érdekképviselet i csoportjával, amelybe bevonható a Bizottság által létrehozott, 
pénzügyi szolgáltatások felhasználói csoportja is . Mérlegeljük továbbá egy Eurobarométer felmérés 
és egy, a foglalkoztatói nyugellátást szolgáltat ó intézményekkel, munkáltatókkal, tagokkal és 
ellátottakkal folytatott kötetlen felmérés elvégzés ét is. Ki lehet kérni a munkáltatók véleményét 
célzottan a külföldi nyugdíjrendszer létrehozásának esetleges nehézségeir ől. A foglalkoztatói 
nyugellátást szolgáltató intézménye k általi jobb tájékoztatás, az info rmáció mennyisége (vagyis több 
számlaértesít ő vagy jelentés) és min ősége tekintetében a jobb átláthatóság mutatója lehet. Az 
irányítás kapcsán értékelni kell a feladatokra vo natkozó konkrét követelmények növelését. Ami a 
határokon átnyúló szolgáltatásnyújtást illeti, figyelembe kell venni a határokon átnyúló, 
foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézmények számát.