HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 434/11

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Az Európai Bizottság által az európai jogalkotás minőségének javítása érdekében indított hatásvizsgálatok és értékelések átláthatóságának, módszertanának és forrásainak elemzése

(saját kezdeményezésű vélemény)

(2017/C 434/02)

Előadó: Denis MEYNENT

Közgyűlési határozat: 2017.1.26. Jogalap: az eljárási szabályzat 29. cikkének (2) bekezdése (saját kezdeményezésű vélemény) Illetékes szekció: „Egységes piac, termelés és fogyasztás” szekció Elfogadás a szekcióülésen: 2017.9.5. Elfogadás a plenáris ülésen: 2017.9.20. Plenáris ülés száma: 528. A szavazás eredménye: (mellette/ellene/tartózkodott) 142/0/5

1. Következtetések és ajánlások

1.1 Az EGSZB emlékeztet arra, hogy a REFIT (1) program elsődleges célja az uniós jogszabályok minőségének és hatékonyságának javítása, valamint egyszerű, érthető és koherens szabályozások kidolgozása, mégpedig az uniós szakpolitikák már kitűzött stratégiai céljainak megkérdőjelezése, valamint a polgárok, a fogyasztók, a munkavállalók és a társadalmi párbeszéd vagy akár a környezet védelmének kárára történő eljárás nélkül (2). Az uniós szabályozás lényeges integrációs tényező. Amennyiben arányos, valamennyi uniós szereplő és polgár számára fontos záloga a védelemnek, az európai jogalkotás támogatásának és a jogbiztonságnak (3).

1.2 Az eddig – különösen a Szabályozói Ellenőrzési Testület munkájának hatására – elért eredmények ellenére az EGSZB azt szeretné, ha tovább fejlődne az európai hatásvizsgálati ökoszisztéma. Ezáltal megszilárdulna a színvonal, és jobban figyelembe vennék a szervezett civil társadalmat a jogszabályok kialakítása és végrehajtása során.

1.3 Emiatt tehát létfontosságú, hogy: — az előzetes vagy kiegészítő vizsgálatok elkészítésére vonatkozó specifikációk átláthatóak, elérhetőek, sokszínűek legyenek, és alternatív forgatókönyvek megfogalmazására ösztönözzenek, amelyek egyértelműen kimutatják a különböző elképzelhető lehetőségek valódi következményeit, — az EU többi nyelvén is könnyen olvasható és elérhető legyen egyrészt egy európai nyilvántartás a hatásvizsgálatokról, másrészt a rendelkezésre álló összes fontos (tudományos, statisztikai stb.) adat, ideértve az érintettek véleményét és különösen a hatásvizsgálatok összefoglalóját is, — biztosítva legyen az összes jogalkotási javaslat hatásvizsgálatának kiegyensúlyozott jellege, fontosságuknak megfelelően kezelve a gazdasági, szociális és környezeti, valamint a kkv-kat és a vállalkozásokat érintő vetületeket.

1.4 Az EGSZB olyan minőségi megközelítést támogat, amely a kvantitatív elemzéssel egyenjogúan működik és figyelembe veszi a jogszabálytól elvárt, elérni kívánt hasznosságot.

1.5 Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy továbbra is ügyeljen arra, hogy a szabályozási és adminisztratív terhek csökkentése ne sodorja veszélybe az uniós szakpolitikák hatékonyságát és globális minőségét, különösen a szociális és környezetvédelmi területeken, illetve a fogyasztóvédelem, valamint a kkv-k és a mikrovállalkozások kapcsán.

1.6 Végezetül, a hatásvizsgálat keretében az EGSZB azt szeretné, hogy: — az Európai Parlament, a Tanács és az Európai Bizottság hasonló módszertani megközelítést alkalmazzon a hatásvizsgálatok terén, és hogy ezt osszák meg a konzultatív szervekkel is, hogy megkönnyítsék az egyes intézmények munkáját és lehetővé tegyék módosítási javaslatok és vélemények megfogalmazását, — erősítsék meg az EGSZB részvételét a minőségellenőrzésben azáltal, hogy lehetővé teszik számára bizonyos hatásvizsgálatok értékelését a módszertan, illetve a szociális, környezeti és területi szempontok figyelembevétele szempontjából. Ebben az összefüggésben az EGSZB hangsúlyozza, hogy az EUMSZ 9. cikkét szisztematikusan és konkrét módon figyelembe kell venni, — kerüljön sor rendszeres párbeszédre a Szabályozói Ellenőrzési Testülettel a hatásvizsgálattal és a bevált gyakorlatokkal kapcsolatos módszerekről, különösen a foglalkoztatás és a területi kohézió témájában, illetve olyan kérdésekben, amelyek következményekkel járhatnak a kkv-k és a mikrovállalkozások tekintetében.

2. Bevezetés

2.1 A hatásvizsgálat az EU tervezett jogszabályai által gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi szinten kifejtett pozitív és negatív hatások folyamatos és kritikai szemléletű elemzése. Tizenöt évvel bevezetése után a hatásvizsgálat immár a jogalkotás minőségének javítására vonatkozó uniós stratégia egyik sarokköve.

2.2 A hatásvizsgálati rendszer a politikai ciklus igen korai stádiumában jelenik meg. Minden olyan kezdeményezést megelőzően elvégzik, amelynek várhatóan gazdasági, környezeti és társadalmi hatásai lesznek. Rendszeresen sor kerül a hatályos jogszabályok vagy az uniós szakpolitikák célravezetőségi vizsgálatára („fitness check”) is. A bevezető hatásvizsgálat („inception impact assessment”) a különféle lehetőségtípusokat (a szabályozás nélküli forgatókönyvtől a teljes harmonizációig) végigzongorázva felvázolja a hatásvizsgálat vezérfonalait. Ekkor kerül sor magára a hatásvizsgálatra, amelynek tervezetét a Szabályozói Ellenőrzési Testület áttekinti. A jogszabály végrehajtásának szakaszát követően elemzik az adott jogszabály hatékonyságát, eredményességét, helyénvalóságát és európai szintű többletértékét. A Szabályozói Ellenőrzési Testület áttekinti az EU jogszabályainak főbb értékelését. A jogalkotás minőségének javítása tehát a folyamat minden szakaszában jelen van. A tendencia az, hogy minden szakaszban egyre nyitottabb az érdekelt felek iránt – erről számos konzultációs mechanizmus gondoskodik.

2.3 A jogalkotás minőségének javításáról szóló 2015. májusi intézményközi megállapodás (4) tükrözi a három intézmény hatásvizsgálatokkal kapcsolatos közös álláspontját. Az eredmények tekintetében az EGSZB két fő tanulságot von le: — a közös módszertan hiánya: minden intézmény maga határozza meg saját értékelési módszerét, bár a munkák során mindig az Európai Bizottság hatásvizsgálatát kell alapul venni, hogy az alkalmazott megközelítések hasonlóak legyenek, — a Tanács és a Parlament vállalja, hogy amennyiben szükséges, „érdemi” módosítások előterjesztése előtt előzetes hatásvizsgálatot végez.

2.4 Közel két évbe telt, hogy a 2015 májusában felállított Szabályozói Ellenőrzési Testület teljesen működőképessé váljon. Megerősített hatáskörrel és kiterjedt felelősségi körökkel rendelkezik, amelyek között szerepel a hatásvizsgálati tervezetek minőségének, valamint az EU hatályos jogszabályai célravezetőségi vizsgálatának és nagyszabású értékelésének vizsgálata (5). A Szabályozói Ellenőrzési Testület professzionalizálódásának köszönhetően egyre nagyobb mértékben veszik figyelembe a szociális és környezeti hatásokat. A Szabályozói Ellenőrzési Testület 2016-ban 60 hatásvizsgálatot tekintett át, amelyből 25 (42 %) előzetes negatív véleményt kapott, így szerzőik kénytelenek voltak új vizsgálatot beterjeszteni a Testület elé. Az EGSZB jelenleg csak a hatásvizsgálatokra korlátozza véleményei témáját. A jövőben eredményesen megítélhetné azt is, hogy a jogalkotási javaslat mennyiben tükrözi a hatásvizsgálatot, és mennyiben veszi azt figyelembe.

3. A hatásvizsgálati eljárás értékelése

3.1 Többdimenziós hatásvizsgálat

3.1.1 A hatásvizsgálat egy sor olyan kritériumon és vizsgálaton alapul, amelyek az alábbiakra vonatkoznak: — gazdasági, szociális és környezeti hatások, — a fogyasztókra kifejtett hatások, — a kis- és a mikrovállalkozásokra kifejtett hatások, — a nemzetközi kereskedelem és beruházások tekintetében kifejtett hatások, — az adminisztratív és a szabályozásból eredő terhekre kifejtett hatások, — a szubszidiaritás és az arányosság elve terén kifejtett hatások, — a regionális és területi kohézió szintjén kifejtett hatások.

3.1.2 Az Európai Bizottság hatásvizsgálatai elviekben integrált jellegűek, azaz minden esetben kiterjednek a legjelentősebb és leginkább releváns gazdasági, szociális és környezeti hatásokra.

3.1.3 Az évek során a Tanács, és esetenként az Európai Parlament is további kritériumok felvételét kérte: — a versenyképesség külső vetületére gyakorolt hatás vizsgálata („competitiveness proofing”), — az alapvető jogok tiszteletben tartásának vizsgálata, — a javaslatoknak a digitális gazdasággal való összeférhetőségére vonatkozó vizsgálat, — az innováció elvének tiszteletben tartására vonatkozó vizsgálat.

3.1.4 Ezek miatt a változatos kritériumok miatt az Európai Bizottság időnként kénytelen súlyozni a különböző célkitűzéseket és aggályokat: hierarchiát megállapítani a kritériumok között, eldönteni, hogy valamelyik kritérium döntő tényezőként esik latba a többihez képest; megítélni a politikai döntéseket például az alábbi, egymással versengő kritériumok tekintetében: — szubszidiaritás vagy harmonizáció — versenyképesség vagy szociális védelem és minőségi munkahelyek, — elővigyázatossági elv vagy az innováció elve stb.

3.1.5 Az Európai Bizottság hatásvizsgálati rendszeréről 2007-ben a The Evaluation Partnership (TEP) (6), egy brit külső tanácsadó cég által készített tanulmány egy sor hiányosságra rámutatott, különösen a szociális védelem és a környezetvédelem terén. A TEP szerint a hatásvizsgálatok gyenge minőségét az időzítésben, az értékelések minőségellenőrzési mechanizmusaiban, a hatásvizsgálatok hiányos nyomon követésében és támogatásában (képzés, koordináció, hiányos vagy hiányzó adatok stb.) rejlő hibák okozták. 2010-ben a Számvevőszék megállapította, hogy „a Bizottság hatásvizsgálati munkája a gyakorlatban aszimmetrikusan oszlott meg a három pillér, illetve a költségek és hasznok között” (7).

3.1.6 Ennek kapcsán az EGSZB megismétli azt a kérését (8), hogy az értékelési munkát rendszeresen alapozzák az Európai Unió működéséről szóló szerződés 9. cikkére (9).

3.2 A „jogalkotás minőségének javítása” eszköztára (10) a szociális védelem és a foglalkoztatás kapcsán

3.2.1 Az Európai Bizottság 2015. május 19-i, a jogalkotás minőségének javításáról szóló közleményében (11) kialakított egy eszköztárat („toolbox”). Ez részletes útmutatást nyújt a hatásvizsgálathoz 59 eszköz (konstrukciók, kritériumok, vizsgálatok stb.) segítségével, amelyek célja, hogy segítsék az Európai Bizottságot, illetve a tagállami illetékes hatóságokat.

3.2.2 A javasolt 59 eszköz közül az EGSZB-t kettő érdekli különösen. Ez a 7. (a szociális partnerek kezdeményezéseivel kapcsolatos követelmények [„requirements for social partner initiatives”]) és a 25. (foglalkoztatás, munkakörülmények, jövedelemelosztás és egyenlőtlenség [„employment, working conditions, income distribution and inequality”]) eszköz.

3.2.3 A valóságban ezek az eszközök inkább egy ellenőrzőlistát alkotnak olyan kérdésekkel, amelyeket fel kell tenni azon kezdeményezések kapcsán, amelyek esetleg szociális vagy foglalkoztatási hatással bírnak. A kérdések általánosak, semlegesek és kevéssé inspirálóak. A 25. eszköz például egyebek mellett az alábbi kérdéseket teszi fel: — ez a lehetőség közvetlenül munkahelyeket hoz-e létre vagy munkahelyek megszűnését eredményezi-e adott ágazatokban, szakmákban, készségszinteken, régiókban vagy országokban (illetve ezek kombinációjában), ami következményekkel jár egyes társadalmi és/vagy konkrét csoportok tekintetében? Melyek ezek a következmények? — ez a lehetőség közvetlenül vagy közvetve érinti-e a foglalkoztatás védelmét, különös tekintettel a munkaszerződések minőségére, a be nem jelentett munkavégzés vagy a színlelt önfoglalkoztatás kockázatára? — ez a lehetőség hatással jár-e a jövedelmek és a javak birtoklása terén tapasztalható egyenlőtlenségekre vagy a jövedelmek és javak elosztására az Unióban vagy annak valamely részén?

3.2.4 Ezek a kérdések gyakran abban merülnek ki, hogy leírnak egy sor lehetséges – negatív és pozitív – következményt. Kevéssé ösztönöznek elmélyültebb elemzésre például a foglalkoztatás minőségét vagy volumenét illetően.

3.2.5 Ezenkívül úgy tűnik, hogy egyes esetekben a szociális és környezeti kritériumokkal már évek óta (12) nem foglalkoznak szisztematikus és mélyreható módon az Európai Bizottság hatásvizsgálataiban – annak ellenére, hogy az Európai Bizottság a maga részéről azt állítja, hogy a hatásvizsgálatok 70 %-ában vizsgálja a szociális hatásokat, és 45 %-ukban a környezetieket.

3.3 Az Európai Bizottság módszertanának tisztázása

3.3.1 A Főigazgatóságok felelősek azokért az analitikai módszerekért és modellekért, amelyek alapján az Európai Bizottság szolgálatai kialakítják jogalkotási javaslataikat. A Főigazgatóságok a legtöbbször házon belül, a hatásvizsgálatokra vonatkozó iránymutatások (13) és az eszköztár alapján végzik el a hatáselemzést. Egyes esetekben az érintett Főigazgatóság nyílt és átlátható eljárás alapján kiválasztott külső konzulenshez fordul a hatásvizsgálat valamely konkrét pontjának mélyreható elemzése érdekében.

3.3.2 Az eszköztár 59 eszköze közül mindössze kettő vagy három tűnik megfelelőnek arra, hogy befolyásolja a döntést a foglalkoztatás minősége, a szociális védelem, a fizetések színvonala stb. szempontjából. Ez egyértelműen egy olyan terület, amelyen az eszköztár fejlesztésre szorul.

3.4 A hatásvizsgálatok eltolódása a költségcsökkentés irányába?

3.4.1 A szabályozásból eredő és adminisztratív terhek számszerűsítése

3.4.1.1 A REFIT program célja, hogy azonosítsa a felesleges terheket, a következetlenségeket vagy hatástalan intézkedéseket, és megtegye az azok korrigálásához szükséges lépéseket. 2013-ban a REFIT keretében a teljes uniós joganyagot feltérképezték.

3.4.1.2 Az EU Versenyképességi Tanácsa felkérte az Európai Bizottságot, hogy dolgozzon ki és határozzon meg csökkentési célokat azokon a területeken, amelyeken a terhek különösen jelentősek, különösen a kkv-k számára (14).

3.4.1.3 A Versenyképességi Tanács 2016. május 26-i ülésén üdvözölte továbbá, „hogy a Bizottság az intézményközi megállapodásban kötelezettséget vállalt arra, hogy tovább számszerűsíti az egyszerűsítés és az adminisztratív terhek csökkentése érdekében tett erőfeszítéseit, elkészíti a terhek éves felmérését, valamint lehetőség szerint számszerűsíti, hogy az egyes javaslatok vagy jogi aktusok milyen mértékben csökkenthetik a szabályozásból eredő terheket, illetve milyen költségmegtakarítási lehetőségekkel járnak” (15).

3.4.2 Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy továbbra is ügyeljen arra, hogy a szabályozásból eredő terhek csökkentése ne sodorja veszélybe az uniós szakpolitikák hatékonyságát és globális minőségét, különösen a szociális és környezetvédelmi területeken, illetve a fogyasztóvédelem, valamint a kkv-k és a mikrovállalkozások kapcsán.

4. Javaslatok és ajánlások

4.1 Az eddig elért eredmények ellenére az európai hatásvizsgálati ökoszisztémának még fejlődnie kell. Hét fejlesztési irányt javaslunk a hatásvizsgálatok minőségének javítása érdekében, valamint hogy a jogszabály megfogalmazása és végrehajtása során nagyobb figyelmet fordítsanak a szervezett civil társadalomra.

4.2 A hatásvizsgálatok elvégzésére vonatkozó specifikációknak átláthatóaknak, hozzáférhetőeknek és sokszínűeknek kell lenniük

4.2.1 Az EGSZB kéri, hogy az Európai Bizottság egyértelműbben jelölje meg a kezdeményezése hatásainak felbecslésére használt módszertant, a vizsgálat hatókörét és annak esetleges korlátait (területi korlátok, célcsoportok stb.).

4.2.2 Az EGSZB azt kéri, hogy amennyiben a hatásvizsgálat egyes jelentős fejezeteinek vagy alfejezeteinek elkészítését kiszervezik, tegyék közzé az azzal megbízott nevét.

4.2.3 Fontos, hogy a specifikáció egyértelműen írja le az egyes forgatókönyveket, és mutasson rá arra, hogy az egyes szóba jöhető lehetőségek milyen következményekkel járnak az alábbi területeken: — az EU és az uniós vállalkozások versenyképessége, — szociális védelem vagy környezetvédelem, — a mikro- és kisvállalkozások fejlődése, — nemek közötti egyenlőség, — területi kohézió stb.

4.2.4 Fontos, hogy végül azt a javaslatot részesítsék előnyben, amely az EUSZ 3. cikkének (3) bekezdése (16) és az EUMSZ 9. cikke (17) szempontjából a legjobban fogja össze a különféle dimenziókat.

4.2.5 Annak érdekében, hogy segítsék a társjogalkotókat módosító indítványaik megfogalmazásában, a hatásvizsgálatoknak különféle fellépési irányokat kell vizsgálniuk: például olyan forgatókönyvekkel kell előállniuk, amelyek a foglalkoztatás, a szociális védelem vagy a környezetvédelem, a területi kohézió vagy a fogyasztóvédelmi politika szempontjából kedvezőbbek.

4.3 A hatásvizsgálatok európai nyilvántartásának kibővítése

4.3.1 Az átláthatóság a jó kormányzás elengedhetetlen előfeltétele. Az Európai Bizottság dokumentumainak egy nyilvántartása (18) tartalmazza a hatásvizsgálatok és a Szabályozói Ellenőrzési Testület azok kapcsán kiadott véleményeinek listáját. Ezt a nyilvántartást azonban a nagyközönség nem igazán ismeri, ráadásul csak angolul elérhető.

4.3.2 Az EGSZB ezért azt kéri, hogy az Európai Bizottság vegye tervbe ennek az oldalnak a közvetítő szervezetekkel együttműködésben történő jobb megismertetését, tüntesse fel azon az érdekcsoportok véleményeit és a kapcsolódó tanulmányokat, különösen a hatásvizsgálatok összefoglalóit, valamint könnyítse meg azok más uniós nyelveken történő olvasását.

4.4 Egyfajta minőségi megközelítés szükségessége

4.4.1 Az EGSZB kéri, hogy a mennyiségi és/vagy monetáris alapú megközelítéssel párhuzamosan alkalmazzanak olyan minőségi megközelítést, amely egy, a polgárközeliségen, a nemek közötti egyenlőségen és a realitáson alapuló humán dimenzióból indul ki. A minőségi megközelítés mellett való elköteleződést többek között az alábbiak indokolják: — nehéz felmérni az EU általános érdekei szempontjából kifejtett közép- és hosszú távú hatásokat. A költségalapú megközelítés nehezen veszi figyelembe a szociális téren vagy a fenntartható fejlődés terén tapasztalható valós fejleményeket, — a rendelkezésre álló vagy megbízható adatok hiánya. Az ökonometriai és mennyiségi alapú módszerek nem képesek az összes hatást figyelembe venni. A leggyakrabban megelégszenek azzal, hogy általánosítják és összesítik az – igen sok esetben részleges és nem teljes – adatokat, kihagyva az információk nem mérhető elemeit, mint amilyen a szociális párbeszéd minősége, a szociális védelem alakulása, a regionális szintű integráció foka, a szegénység és a kirekesztettség valós szintje stb., — nem összehasonlítható adatok. A mennyiségi alapú módszerek jellegükből adódóan eltérőek. A minták, a referenciaévek, a tudományos adatok minden módszerben mások. Emiatt gyakran nehéz összehasonlítást végezni a módszertanok között és abból hasznos tanulságokat levonni, — a bizalmas jelleg. A bizalmas megközelítések részleges mintákon, felméréseken és közvélemény-kutatásokon alapulnak. Ezek a megközelítések természetszerűleg kihagynak bizonyos – egy adott vállalaton belüli légkörrel, egy tevékenységi körrel vagy szektorral kapcsolatos – bizalmas információkat.

4.4.2 A hatásvizsgálatoknak minden esetben lehetőleg egyfajta költség-haszon megközelítést kell követniük. A megbetegedések, a különféle ártalmak, a szennyezőanyag-kibocsátások és a balesetek számának csökkentéséről soha nem lehet kizárólag mennyiségi adatok alapján határozni. A tisztességesebb verseny, a méltányos kereskedelem és a jobb munkafeltételek sem mennyiségi elemzések alapján születő döntések nyomán jönnek létre. Létfontosságú, hogy az Európai Bizottság kiemelt jelentőséget tulajdonítson a minőségi megközelítésnek; ez az összes érintett csoportnak érdeke.

4.5 A kutatási mátrix szintjén konvergens módszertani megközelítésre van szükség

4.5.1 Bár az intézményközi megállapodás szerint minden intézmény maga dolgozhatja ki az általa alkalmazandó módszertant, az EGSZB elmélyült megbeszéléseket javasol a témában az Európai Parlament, a Tanács és az Európai Bizottság között, amelyekben maga is részt venne.

4.5.2 Nem igazán arról van szó, hogy egységes megközelítést kell javasolni, hanem arról, hogy előzetesen megállapodásra kell jutni egy konvergens módszertani mátrixról, vagyis az alapvető módszertani elemekről. Ilyen a vizsgálat hatókörének meghatározása, a kutatási stratégia, az eszközök kiválasztása, a preferált opciók stb.

4.5.3 Hosszú távon párbeszédre kellene törekedni az Európai Bizottság által támogatott módszertani lehetőségekről, megkönnyítendő az egyes intézmények számára a módosító indítványok kidolgozását.

4.5.4 Így az ennek keretében az EGSZB által megfogalmazott ajánlások is nagyobb visszhangra találhatnának a társjogalkotók körében.

4.6 Az EGSZB által végzett célzott vizsgálatok a hatásvizsgálatok minőségéről

4.6.1 Az EGSZB-n belül létezik egy osztály, amely kifejezetten bizonyos európai jogszabályok célzott, utólagos minőségi értékelésével foglalkozik. A jövőben ez az osztály segítheti az EGSZB tagjainak fellépését azzal, hogy bizonyos hatásvizsgálatokat is elemez, áttekinti a módszertani szempontokat és véleményt formál a gazdasági, szociális, környezeti és területi dimenzió esetleges figyelembevételéről. Ez megkönnyítené esetleges felkérésre készülő EGSZB-vélemények kidolgozását is olyan jogszabálytervezetek kapcsán, amelyeket az említett hatásvizsgálatok készítenek elő.

4.6.2 Az EGSZB és az Európai Bizottság között rendszeres párbeszédet kellene kialakítani a konzultációkról és a hatásvizsgálatokról.

4.7 Az EGSZB együttműködése a Szabályozói Ellenőrzési Testülettel

4.7.1 Végig kellene gondolni, hogy milyen informális, mégis rendszeres együttműködési módok jöhetnek szóba a Szabályozói Ellenőrzési Testület és az EGSZB között.

4.7.2 Az informális eszmecseréken és az eseti együttműködésen túl két irányban kellene elősegíteni az EGSZB-vel való dinamikus közös munkát: — rendszeres eszmecserék a hatásvizsgálati módszertanokról és a bevált gyakorlatokról, az Európai Bizottság javaslataihoz benyújtott érdemi módosítások kérdéséről, valamint az egyszerűsítésről és a szabályozásból eredő terhek csökkentéséről, — az EGSZB megfelelő előzetes tájékoztatása minden olyan európai bizottsági kezdeményezésről, amely lényeges szociális, foglalkoztatási, környezeti és a területi kohézióhoz kapcsolódó dimenzióval bír a hatásvizsgálat szintjén. Ennek érdekében az EGSZB-t fel kellene venni az Európai Bizottság bevezető értékeléseinek (Inception Evaluation) és hatásvizsgálatainak címzettjei közé.

4.7.3 Az EGSZB a maga részéről adott esetben összefoglaló dokumentumot készít, amelyben ismerteti fő ajánlásait a konkrét hatásvizsgálat hatóköre kapcsán, és megoszt minden egyéb adatot és információt, amely hasznos lehet az Európai Bizottság hatásvizsgálati munkájához és a Szabályozói Ellenőrzési Testület azzal kapcsolatos vizsgálatához.

4.7.4 Az EGSZB ezenkívül megosztja a jogszabályok végrehajtásával és alkalmazásával kapcsolatos utólagos értékelésének eredményeit is.

Kelt Brüsszelben, 2017. szeptember 20-án. az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke Georges DASSIS

(1) A rövidítés a célravezető és hatásos szabályozási programot takarja.

(2) HL C 303., 2016.8.19., 45. o.

(3) HL C 303., 2016.8.19., 45. o.

(4) „A jogalkotás minőségének javítása” c. intézményközi megállapodás (HL L 123., 2016.5.12., 1. o.).

(5) 2016. évi éves jelentésében https://ec.europa.eu/info/law/law-making-process/regulatory-scrutiny-board_en#annual-reports

(6) The Evaluation Partnership Limited (2007), http://ec.europa.eu/smart-regulation/impact/key_docs_hu.htm

(7) A Számvevőszék „Hatásvizsgálatok az uniós intézményekben: segítik-e a döntéshozatalt?” című, 3/2010. sz. különjelentése, 64. pont, 36. o.

(8) HL C 24., 2012.1.28., 29. o.

(9) Az EUMSZ 9. cikke leszögezi: „politikái és tevékenységei meghatározása és végrehajtása során az Unió figyelembe veszi a foglalkoztatás magas szintjének előmozdítására, a megfelelő szociális védelem biztosítására, a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemre, valamint az oktatás, a képzés és az emberi egészség védelmének magas szintjére vonatkozó követelményeket”.

(10) http://ec.europa.eu/smart-regulation/guidelines/toc_tool_hu.htm

(11) Better regulation Guidelines, SWD(2015) 111, 2015. május 19.

(12) Renda A., Schrefler L., Luchetta G. és Zavatta R. (2013) Assessing the costs and benefits of regulation. A CEPS – Economisti Associati tanulmánya az Európai Bizottság számára.

http://ec.europa.eu/smart-regulation/impact/commission_guidelines/docs/131210_cba_study_sg_final.pdf, amit Isabelle Schömann idéz itt: EU Refit machinery ‘cutting red tape’ at the cost of the acquis communautaire, az ETUI politikai összefoglalója, 2015/5. szám, 2015.

(13) Az Európai Bizottság hatásvizsgálati útmutatója és egyéb releváns anyagok az alábbi helyen érhetők el: http://ec.europa.eu/smart-regulation/impact/index_hu.htm

(14) A Tanács következtetései a versenyképesség növelése érdekében a szabályozás javításáról, 9. pont; 2016. május 18-i 8849/16 dokumentum.

(15) A Tanács 2016. május 26-i ülésének következtetései a versenyképesség növelése érdekében a szabályozás javításáról, 7. pont; 2016. május 18-i 8849/16 dokumentum.

(16) „Az Unió egy belső piacot hoz létre. Az Unió Európa fenntartható fejlődéséért munkálkodik, amely olyan kiegyensúlyozott gazdasági növekedésen, árstabilitáson és magas versenyképességű, teljes foglalkoztatottságot és társadalmi haladást célul kitűző szociális piacgazdaságon alapul, amely a környezet minőségének magas fokú védelmével és javításával párosul. Az Unió elősegíti a tudományos és műszaki haladást.”

(17) Lásd a 6. lábjegyzetet.

(18) A nyilvántartás az Európai Bizottság honlapján elérhető, az alábbi címen: http://ec.europa.eu/transparency/regdoc/?fuseaction=ia&language=hu.