HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 21/33

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Társadalmilag felelős pénzügyi termékek (saját kezdeményezésű vélemény)

2011/C 21/06

Előadó: Carlos TRÍAS PINTO

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2009. október 1-jén úgy határozott, hogy eljárási szabályzata 29. cikkének (2) bekezdése alapján saját kezdeményezésű véleményt dolgoz ki az alábbi tárgyban:

Társadalmilag felelős pénzügyi termékek.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Gazdasági és monetáris unió, gazdasági és társadalmi kohézió” szekció 2010. május 4-én elfogadta véleményét.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság a 2010. május 26–27-én tartott, 463. plenáris ülésen (a 2010. május 26-i ülésnapon) 129 szavazattal 3 ellenében, 2 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1. Következtetések és ajánlások

1.1 A „társadalmilag felelős termékek” megnevezés úgy is értelmezhető, hogy a banki, biztosítási és irányítási szektorokhoz kapcsolódó valamennyi termékre és szolgáltatásra is vonatkozik. Ez a vélemény azonban leginkább az olyan, kollektív befektetési alapok által lehetővé tett társadalmilag felelős befektetésekkel foglalkozik, amelyek mind az intézményes befektetők, mind pedig a nagyközönség számára hozzáférhetők. Természetüknél fogva a kollektív befektetési alapok befektetéseket eszközölnek. Ezért ahhoz, hogy egy ilyen alap társadalmilag felelősnek számíthasson, megfelelő kritériumok alapján, gondosan kell megválasztania befektetéseit. A legtöbb alap vállalatok részvényeibe fektet be. A legtöbb alap számára az a központi kérdés, hogy a szükséges etikai, társadalmi és irányítási kritériumoknak megfelelő vállalatokat tudjon találni. A társadalmilag felelős befektetések terén fejlett piacokon számos olyan különféle szervezet található, amelyek meghatározzák, hogy az egyes vállalatok milyen mértékben tesznek eleget az etikai, társadalmi és irányítási kritériumoknak.

1.2 Számos olyan konzultatív szerv létezik, amely technikai segítséget nyújt a társadalmilag felelős befektetésekhez. A nemzetközi tőzsdeindexek, amilyen a Dow Jones fenntarthatósági indexe (DJSI) vagy a FTSE4Good, fontos információkat bocsátanak rendelkezésre a társadalmilag felelős befektetési alapok létrehozásához és általános vagy szelektív alapon történő működtetéséhez. Egyes alapok például az etikai és irányítási szempontból már kiválóan működő vállalkozásokra összpontosíthatnak. Mások zöld vagy ökológiai menetrendet választhatnak. E változatok mindegyike lehetséges.

1.3 A válság utáni környezetben a társadalmi és morális értékekkel rendelkező vállalatokhoz kell irányítani a befektetéseket, hogy ezáltal vissza lehessen nyerni a polgároknak a pénzügyi piacokba vetett bizalmát. Kimondhatjuk: a jelenlegi válságot követően már sosem beszélhetünk többet business as usualről.

1.4 Utólag megfigyelhető, hogy az elmúlt években sok pénzintézet teljesítménye messze elmaradt azoktól a társadalmi és irányításbeli normáktól, amelyeket ilyen jelentős cégektől elvárhatnánk. Az EGSZB szerint ezért a pénzintézetek társadalmi felelősségvállalásra irányuló programjainak meg kell felelniük a XXI. századi Európa társadalmi és a megfelelő irányítással kapcsolatos elvárásainak.

1.5 A társadalmilag felelős befektetések eredményei szerint kedvezően viszonyul egymáshoz az olyan intézmények társadalmi és pénzügyi értékelése, amelyek társadalmilag felelős befektetési alapokat kínálnak. Sőt, a társadalmilag felelős befektetések nem termelnek kisebb hozamot és nem járnak nagyobb kockázattal, mint a hagyományos befektetések.

1.6 A kollektív befektetési intézmények és a foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézmények fontos eszközt jelentenek abban, hogy a megtakarításokat a produktív befektetések irányába tereljék. Ugyanakkor jobban oda kell figyelni a befektetési tanácsadásra, a kezelési módszerek fejlesztésére, illetve a kommunikációban megjelenő emberi kapcsolatok és társadalmi felelősségvállalás elemére.

1.7 Miközben hozzájárulnak a társadalmilag felelős befektetésekhez, a pénzintézetek szakembereinek az alábbi szempontokra kell tekintettel lenniük: hosszú távú szemlélet, a közérdek szem előtt tartása, megbízhatóság és szigorú elemzés.

1.8 Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy az ilyen termékek jelenlegi kezelési rendszereivel kapcsolatos „szabványosítás” és konszolidáció megkönnyítése érdekében támogassák a társadalmilag felelős befektetések fejlesztését, és így ösztönözzék az információk átláthatóságát, a befektetői elemzések összehasonlíthatóságát, a műszaki képzést és a bevált gyakorlatok cseréjét. Van némi jele annak, hogy a pénzügyi piacok is kedvezően reagálnak a szabványosítási rendszerek alkalmazására és a testületek által kiadott tanúsítványok megszerzésére.

1.9 A társadalmilag felelős befektetések szűrésének – történjen ez akár szabályozás, akár hivatásos tanácsadók bevonása révén – egyik kedvező hatása, hogy bizonyos értékpapírokat kizárhat a befektetési portfolióból, ami környezeti, társadalmi és irányításbeli (ESG) magatartásuk javítására készteti majd a vállalatokat.

1.10 Az EGSZB speciális pénzügyi tájékoztató és oktató kezdeményezéseket szorgalmaz: kiadványok összeállítását, képzéseket vagy speciális webes felületek létrehozását, illetve pénzügyi ismeretek oktatását.

1.11 A pénzügyi képzés egyik célja az, hogy a családokat olyan felelősségteljes és óvatos befektetésekre ösztönözzék, amely illeszkedik kockázatvállalási profiljukhoz, vagyoni helyzetükhöz, illetve saját céljaikhoz.

1.12 A szocio-demográfiai változások arra késztetnek, hogy a hosszú távú befektetések érdekében elgondolkodjunk egyfajta kulturális és üzleti átalakuláson. Az EGSZB szerint a közintézményeknek megfelelő pénz- és adóügyi szabályozások létrehozásával, illetve magával a közbeszerzéssel ösztönözniük kell a társadalmilag felelős alapokba való befektetést.

1.13 A közhivatalokra fontos szerep hárul a felelős befektetések iránti kereslet (magán- vagy intézményi befektetők) és kínálat (forgalmazók és alapkezelők) serkentésében is. Maguk a közigazgatási szervek is serkenthetnék a piacot állami befektetési vagy tartalékalapok kezelése útján. Azon kívül, hogy példát mutatnak, már működésük is alapvető katalizátorként szolgál, lehetséges emelőhatást kifejtve.

1.14 A maguk részéről a kibocsátók és a vállalatok is mobilizálhatják a befektetőket úgy, hogy meggyőzik őket arról, hogy fenntarthatósági politikáik az irányítás minőségének mutatóit jelentik, azaz átláthatóságot és ezeknek a kritériumoknak a befektetési stratégiájukba való belefoglalását.

2. A pénzügyi intézmények társadalmi felelőssége

2.1 A vállalatirányítás kontextusában az ún. „társadalmilag felelős vállalat” cím lehetőségeket teremt azon pénzügyi intézmények számára, amelyek meg tudnak felelni a társadalmi elvárásoknak.

2.2 A vállalatok társadalmi felelőssége európai keretének előmozdítása c. 2001-es európai bizottsági zöld könyv, (1) majd később az OECD Corporate Social Responsibility c. dokumentumának (2) megjelenésével megerősödött az érintettekkel szemben felelős vállalat társadalmi-gazdasági modellje. (3)

2.3 A pénzügyi intézmények körében alapító elveik alapján (4) a takarékpénztárak, illetve a hitelszövetkezetek és az önsegélyező egyesületek a társadalmilag felelős vállalatok elődjeinek tekinthetők. Identitásukat meghatározó társadalmi vetületük (5) folytán olyan egyedi célkitűzéseik vannak, amelyek közel állnak a „szociális gazdaság” filozófiájához, amely gazdasági és társadalmi értelemben is egyre nagyobb teret nyer világszerte, (6) és amely a fogyatékkal élők integrációja iránti elkötelezettség megnyilvánulása is.

2.4 A jelenlegi pénzügyi válság a bankszektorból indult ki, ahol a bankárok részéről történő túlzott kockázatvállalást súlyosbította a bankfelügyelet hiánya. Ennek során jelentek meg a pénzügyi termékek (jelzáloghitelek, fogyasztási hitelek, derivatív és strukturált termékek) és a morális kockázatok a bankok kereskedési folyamatában. Ebből a szempontból az egyértelműen érdekkonfliktusokba keveredett hitelminősítő intézetek és az ismert szabályozási hiányosságok kulcsszerepet játszottak a válság elmélyülésében.

2.5 A pénzügyi intézmények elsőrendű felelőssége az, hogy körültekintően és szigorúan irányítsák saját üzletmenetüket, és egyúttal finanszírozási alapokat biztosítsanak a termelő gazdaság projektjeihez és a családok fogyasztásához.

2.6 A jelenlegi pénzügyi válságban a bankok nem hagyhatják figyelmen kívül a társadalommal szemben vállalt kötelezettségeiket. A válság rávilágított a vállalatok felelőtlenségére, és azt is megmutatta, hogy több és jobb vállalati társadalmi felelősségre van szükség. A vállalati társadalmi felelősség a vállalati identitás, elkötelezettség és stratégia kérdése.

2.7 Mindezek fényében az EGSZB úgy véli, hogy stratégiai cselekvési irányvonalakat kell lefektetni a pénzügyi szektorban, hogy serkentsük a társadalmilag felelős befektetések növekedését, hogy megfelelő adóügyi intézkedéseket segítsünk elő, hogy termékszabványosítási rendszereket hozzunk létre, hogy javítsunk a befektetők védelmén, hogy helyes banki gyakorlatokat honosítsunk meg, és hogy megerősítsük a felelősségteljes és releváns pénzügyi szolgáltatásokat nyújtó európai piacot.

3. Társadalmilag felelős pénzügyi termékek

3.1 Meghatározás és a vélemény alkalmazási területe

3.1.1 Az alábbiakról van szó: megtakarítási termékek (folyószámlák, magas hozamú számlák, megtakarítási betétek, strukturált betétek); befektetési termékek (kollektív befektetési intézmények: befektetési alapok és befektetési társaságok); nyugdíjak és biztosítások: nyugdíjprogramok és nyugdíjalapok, időskori előtakarékossági programok, tőkealapú vagy unit-linked életbiztosítás, tematikus alapok); hitelfinanszírozási eszközök és pénzügyi támogatási eszközök (mikrohitelek, rotációs alapok, kölcsöngarancia- és kockázatitőke-alapok). Ezek mindegyike figyelembe vesz környezeti, társadalmi és a helyes kormányzáshoz kapcsolódó kritériumokat, anélkül, hogy szem elől tévesztené a kockázat és pénzügyi jövedelmezőség szükséges célkitűzéseit.

3.1.2 A vélemény elsősorban a befektetési termékekkel foglalkozik, legyen szó akár a kiskereskedelmi, akár az intézményi piacról. Nagy vonalakban olyan szervezetekbe történő befektetésekről van szó, amelyek tisztességesebb magatartást tanúsítanak, és hangsúlyt fektetnek a fenntartható fejlődésre. Ennélfogva ezek a termékek a társadalom általános fejlődését szolgáló hatékony eszközök kívánnak lenni, arra ösztönözve a vállalatokat, hogy a befektetők érdekeinek megfelelő magatartást tanúsítsanak.

3.1.3 A társadalmilag felelős befektetési alapokat azonban nem szabad összekeverni a szolidaritási befektetési alapokkal. Ez utóbbiak hozamuk egy részét egyszerűen szociális szervezeteknek adják, a befektetési célpontok kiválasztásakor azonban semmiféle társadalmi felelősségi kritériumot nem kell figyelembe venniük. A szolidáris és a társadalmilag felelős befektetés azonban megjelenhet egyazon alapban is.

3.2 Eredet és fejlődés

3.2.1 A társadalmilag felelős befektetés eredete morális természetű okokhoz kötődik. A nyolcvanas évektől kezdődően a globalizáció, a fokozott környezeti és szociális tudatosság, valamint az új információs és kommunikációs technológiák fejlődése következtében ez a jelenség egyre erőteljesebbé vált.

3.2.2 A társadalmilag felelős befektetés az angolszász világból ered. (7) Európában (8) vannak jelentős növekedést mutató piacok, pl. az Egyesült Királyság, Hollandia, Norvégia, Franciaország, Svájc, Belgium, és bár kisebb mértékben, de ide sorolható Olaszország, Spanyolország és Németország is.

3.3 Fogalmi pontosítások

3.3.1 A társadalmilag felelős befektetési alapok vállalatokba fektetnek be. A hagyományos etikus befektetés hátterében alapvetően morális, ideológiai vagy szociális okok húzódtak meg, ezzel szemben jelenleg igyekszik egyszerre figyelembe venni a vállalati teljesítménnyel kapcsolatos gazdasági, környezeti, szociális és vállalatirányítási kritériumokat, hosszú távú kilátásokat szem előtt tartva.

3.3.2 A befektetési döntések társadalmi felelősségi kritériumok alapján születnek meg (szűrő), ami abban nyilvánul meg, hogy bizonyos befektetéseket kizárnak, és azokat választják, amelyek jobban megfelelnek az adott feltételeknek. Ebből a szempontból a társadalmilag felelős befektetések számára az jelenti a kihívást, hogy befolyásolhassák a jövőbeli vállalati stratégiákat, és hozzáigazíthassák a befektető értékeit a befektetéséhez.

3.3.3 A tanácsadók mintegy 60 kritériumot használnak. Az alábbi táblázatban felvázolunk néhányat a leggyakrabban alkalmazottak közül: (9)

Negatív kritériumok Pozitív kritériumok Fegyverkezés Esélyegyenlőség Állatkísérletek Újrahasznosítás A harmadik világ országainak kizsákmányolása Energiamegtakarítás és a természeti erőforrások megőrzése Környezetszennyezés Az információk átláthatósága Génmódosítás Társadalmi szolidaritás vállalása Pornográfia, dohány és alkohol A képzés és oktatás támogatása Környezetkárosítás Termékszabványosítás

3.3.3.1 A fenti felsorolás nem jelenti azt, hogy negatív kritériumok fennállása esetén az adott vállalatokat valóban felelőtlenül irányítják. Éppen ellenkezőleg, üzleti tevékenységük a legmagasabb etikai normákat is követheti, még ha bizonyos befektetők egyes ágazatokat – például a fegyverkezést – morálisan elítélendőnek tartanak is.

3.3.4 Dinamikusan kell értelmezni a társadalmilag felelős befektetések keretében felhasznált fenntarthatósági kritériumokat, azaz nem szabad kizárni új, fontos szempontok figyelembevételét a vállalatok társadalmi felelőssége terén. Az esélyegyenlőség keretén belül például a fogyatékkal élőkkel kapcsolatos értékeket is figyelembe kellene venni, például a szakmai beilleszkedésnek, illetve a munkahely és a kereskedelmi helyszínek, valamint a termékek és a szolgáltatások hozzáférhetőségének mutatóit.

3.3.5 Ahhoz, hogy világviszonylatban is összehasonlítható adatokat kapjunk a társadalmilag felelős befektetések alakulásáról, a piacszegmentációs stratégia megkülönbözteti az intézményi piacot (elsősorban a foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézményekre gondolunk) és a kiskereskedelmi piacot (a befektetési alapokra szűkítve azt).

3.4 Új intézmények

3.4.1 A pénzügyi piaci intézmények mechanizmusokat dolgoztak ki működésük fenntarthatóvá tételére. Az „érintett feleikkel” folytatott párbeszéd az ún. hagyományos bankokra és az etikus bankokra is jellemző, (10) és elektronikus platformon tartott gyűlések és eszmecserék révén valósítható meg.

3.4.2 A társadalmilag felelős befektetések fejlődése olyan új intézmények létrehozásához vagy hagyományos intézmények átalakításához vezetett, amelyek részt vesznek a nemzetközi tőzsdeindexek (például a Dow Jones Sustainability DJSI index vagy a FTSE4Good) kialakításában és terjesztésében, adatbázisok összeállításában és értékesítésében, fenntarthatóságelemző és társadalmilag felelős befektetésekkel kapcsolatos tanácsadást nyújtó irodák kialakításában stb.

3.4.3 Az ENSZ „felelősségteljes befektetési elveinek” kidolgozását számos tényező segítette, például az Európai Bizottság aktív szerepe; az Egyesült Államok Szociális Befektetési Fórumának (Social Investment Forum, SIF), illetve az Európai Szociális Befektetési Fórumnak (Eurosif) a létrehozása hozzájárul az érintett felekkel folytatott párbeszédhez. (11)

3.5 Portfoliókezelés

3.5.1 A szocioökonómiai modellezés a hagyományos pénzügyi modellek közé sorolja a szociális jövedelmezőségi intézkedéseket, túllépve a jövedelmezőség-kockázat kettősségen. Így a társadalmilag felelős befektetés alapvető célja olyan befektetések kiválasztása, amelyek a pusztán pénzügyi kritériumok mellett társadalmi, környezeti szempontokat és a jó kormányzás kritériumait is alkalmazzák.

3.5.2 Az elmúlt években felismerték, hogy a pénzügyi területen létre kell hozni a társadalmi felelősség piacát, teret engedve az úgynevezett fenntartható vagy társadalmilag felelős pénzügyeknek. Ez az áramlat összekapcsolódik a „Behavioral Finance” (viselkedésalapú pénzügy) elvének újabb felismeréseivel, és a piaci szereplők gazdasági és pszichológiai magatartásának elemzését kibővíti a szociális és környezeti magatartással is. (12)

3.5.3 Különböző értékelési módszerek alkalmazásával a „fenntarthatóság-elemző ügynökségek” (13) fejlesztették ki legjobban a vállalatok társadalmilag felelős magatartás szempontjából történő értékelésének és minősítésének technikáit. Az ezen a téren végzett tanulmányok eredményei utalnak arra, hogy „a társadalmilag felelős befektetések nem jelentik azt, hogy mindez a jövedelmezőség rovására megy” – a közép- és hosszú távú hozam szempontjából nézve.

3.6 Termékszabványosítás

3.6.1 A társadalmilag felelős pénzügyi termékek értékeléséhez és használatához (akár befektetési, megtakarítási vagy finanszírozási termékekről van szó) először teljesen egyértelműen definiálni kell azokat a követelményeket, amelyeknek a társadalmi felelősség elveinek alkalmazhatóságához, illetve a nyomon követés, a folyamatos értékelés és az átláthatóság garantálásához kell eleget tenni.

3.6.2 A Spanyol Szabványügyi és Tanúsítási Egyesület (AENOR) (14) éppen egy, a társadalmilag felelős pénzügyi termékekre vonatkozó szabvány vizsgálatán dolgozik (UNE 165001: 2002 EX, etikus pénzügyi termékek). Ennek célja, hogy lefektessék az általános követelményeket annak érdekében, hogy iránymutatást adjanak az ilyen termékeket kifejlesztő és értékesítő intézményeknek, illetve hogy elősegítsék a felhasználók számára ezeknek az etikai kritériumoknak a minél nagyobb átláthatóságát és megismerését.

3.6.3 Ezzel párhuzamosan az Európai Unió egyes országaiban az elmúlt években kritériumokat dolgoztak ki az ágazat önszabályozására. (15) Ez számos esetben állami felügyeleti szervek ösztönzésére történt, hogy regisztrálni lehessen a egyre nagyobb számú társadalmilag felelős új befektetési alapot. A további ellenőrzésről és harmonizációról auditorok és szakmai tanácsadók gondoskodnak majd.

3.6.4 Felhívjuk a figyelmet arra az Eurosif és a tagállamok különféle Szociális Befektetési Fórumai által támogatott kezdeményezésre is, amely az önszabályozási kritériumok alkalmazásakor biztosítandó átláthatóság előmozdítására irányul. Ez a fogyasztó számára tájékoztatást nyújt a felhasznált kritériumokról és azok alkalmazásáról, a termékek érdemeinek és társadalmi felelősségének sérelme nélkül.

3.6.5 A pénzintézetek által a társadalmilag felelős befektetésekkel kapcsolatban kidolgozott jelentések összehasonlíthatóságát célzó kezdeményezés célja egy olyan szabványdokumentum létrehozása, amely kielégíti az EU különböző országaiban élő befektetők tájékozódási igényét.

4. Fogyasztóvédelmi rendszerek

4.1 A pénzügyi szolgáltatásokat nyújtó vállalatokba vetett fogyasztói bizalom a pénzügyi válság hatására megingott. Megkérdőjelezik az ágazat morális alapjait, ezért a pénzintézeteknek célszerű ösztönözniük az olyan intézkedéseket, amelyek a társadalmilag felelős pénzügyi termékek meggyökeresedését és megszilárdulását szolgálják.

4.2 Az ügyfél-tájékoztatás javítása

4.2.1 A pénzügyi válság egyik hatása, hogy a szabályozó szervek egyre jobban aggódnak a megtakarításokkal rendelkezőkért és a befektetőkért. Ezt a hozzáállást erősítik döntőbírói testületekkel, tájékoztató füzetekkel és útmutatókkal, a pénzügyi termékek reklámjainak felügyeletével (16) (melyeknek egyértelműnek, pártatlannak és megtévesztéstől mentesnek kell lenniük), reklamációkkal foglalkozó szolgáltatások beindításával, illetve egyfajta fogyasztóvédelmi ombudsman kinevezésével.

4.2.2 A banki gyakorlatban viszont néha előfordul, hogy nem tájékoztatják igényeiknek megfelelően az ügyfeleket. Az Európai Bizottság közelmúltban végzett tanulmánya (17) például olyan szabálytalanságokat tár fel, amelyeket az európai bankok követnek el számos országban. Ilyenek például a félreérthetőség, a számlavezetés megnövekedett költségei, illetve a különböző pénzintézeti ajánlatok nehéz összehasonlíthatósága és a legelőnyösebb kiválasztása.

4.2.3 Az ügyfelek kapcsán az átláthatóság egyértelmű, pontos, érthető és összevethető tájékoztatást takar. A gyakorlatban ez azt jelenti, hogy a társadalmilag felelős pénzügyi termékeknek magukban kell foglalniuk legalább a társadalmilag felelős befektetés, az alkalmazott gyakorlati kritériumok (szűrő), a társadalmilag felelős befektetéssel foglalkozó bizottság (18) összetételének, a kezelés, a letét stb. költségeinek a meghatározását, valamint azt, hogy rendszeresen küldenek független jelentéseket arról, hogy az adott termék megfelel-e a társadalmi felelősségvállalás elveinek.

4.2.4 Az ügyfélszolgálatok által szerzett információk segítenek a folyamatos javulásban (ami a szolgáltatások színvonalának kulcsfontosságú eleme) és a felelősségteljes értékesítés utáni ügyfélszolgálatban a termék életciklusa alatt, illetve amíg az ügyfél használja azt.

4.3 A pénzügyi képzés ösztönzése

4.3.1 A pénzügyi képzés jelenti az egyik olyan feladatot, amelyhez a közszféra és a magánszektor közötti együttműködés keretében kell hozzálátni, hogy meg lehessen felelni annak a kihívásnak, melyet az egyre összetettebb pénzügyi környezet jelent. Ezt a képzést azonban el kell különíteni a konkrét pénzügyi termékek kereskedelmével kapcsolatos érdekeltségektől.

4.3.2 „Pénzügyi nevelési tervek” néven a felügyeleti szervek és a pénzintézetek különböző kezdeményezésekbe fogtak, hogy javítsák a lakosság pénzügyi kultúráját. Ez egyben eszköz is elsősorban a családok túlzott eladósodásának elkerülésére, és annak megkönnyítésére, hogy a családok olyan termékeket választhassanak, melyek megfelelnek kockázatvállalási profiljuknak és vagyoni helyzetüknek.

4.3.3 A megkezdett pénzügyi nevelési intézkedések elősegítik a pénzügyi rendszerbe vetett bizalom megszilárdulását, amit az Európai Unió is fontos szempontként ismert el a pénzügyi képzésről szóló európai bizottsági közleményben, (19) illetve a 2008. május 14-i ECOFIN-Tanács végleges következtetéseiben. (20)

4.3.4 A társadalmilag felelős befektetésekről szóló tanulmányok készítésének ösztönzése, illetve a piaci szereplők tájékoztatása lehetővé teszi, hogy a pénzintézetek „bevált gyakorlatokat” fogadjanak el fenntarthatósági politikáikban. A didaktikai célt szolgáló anyagok és a magatartási kódex nagy segítséget jelentenek a képzés fejlesztésében.

4.4 A pénzügyi szolgáltatók tanácsadása

4.4.1 A pénzügyi eszközök piacairól szóló irányelv (21) arra kéri a pénzintézeteket, hogy fokozzák a befektetők védelmét, és hogy ügyfeleiknek olyan termékeket kínáljanak, amelyek megfelelnek a befektetői profiloknak. Ezenfelül a tanácsadás és az értékesítés világos elhatárolását kérik, valamint azt, hogy a pénzügyi közvetítők részletesen ismerjék az általuk forgalmazott termékeket. Így a megfelelőségi vizsgálat részeként az ügyféltől meg kellene kérdezni, hogy egyetért-e a társadalmilag felelős befektetésekre irányuló politikákkal, amikor felkínáljuk vagy (a portfóliókezelés keretében) allokáljuk nekik a legmegfelelőbb társadalmilag felelős befektetéseket.

4.4.2 A társadalmilag felelős termékeknek olyan belső ellenőrzési mechanizmusokat is magukban kell foglalniuk, amelyek feltárják a befektetések kockázatait, és azt is felügyelik, hogy nem áll-e fenn érdekellentét, rendszeresen jelentést téve mindezekről a társadalmilag felelős befektetésekkel foglalkozó bizottságnak (amelynek nagyrészt külső szakértőkből kell állnia, ezzel is garantálva az objektivitást).

5. A társadalmilag felelős befektetések kilátásai

5.1 A társadalmilag felelős befektetés megerősödve kerülhet ki egy olyan helyzetből, mint amilyen a jelenlegi, amennyiben a befektetők képesek lesznek megkülönböztetni a vállalatok társadalmi felelősségére valóban hangsúlyt helyező vállalatokat azoktól, amelyek ezt csupán marketingfogásként alkalmazzák.

5.2 A foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézmények jelentős szerepet töltenek be a felelős befektetések növekedésében. Ramón Jáuregui Atondo (22) szerint pedig a társadalombiztosítási tartalékalap 10 %-ának fenntartható kritériumok szerinti esetleges piaci kihelyezése (23) elősegítené a társadalmi felelősség kultúrájának kialakulását.

5.3 Érdemes megemlíteni a Business Centre Club, az egyik legnagyobb lengyel vállalkozói szervezet által szervezett Medal of Social Solidarity programot, amely jó példája annak, hogy miként lehet mobilizálni az üzleti világot és a közhivatalokat. Speciális kitüntetésről van szó, amellyel olyan személyeket díjaznak – köztük vállalatvezetőket is –, akik segítenek például a vállalati társadalmi felelősség gondolatának meghonosításában. A díjakat (érmeket) több száz vállalatvezető, miniszter, diplomata, miniszterelnök, sőt a lengyel köztársasági elnök, az Európai Bizottság vagy az EGSZB elnökének jelenlétében adják át.

5.4 Ahhoz, hogy a társadalmilag felelős befektetések beérjenek, az EGSZB szerint impulzusra van szükség a közintézmények részéről a megfelelő legális piacok kiépítésének megkönnyítésére, a fenntarthatóság feltételeinek megfelelő befektetések ösztönzésére, a bevált módszerek megismertetésében való közreműködésre, illetve az ilyen jellegű pénzügyi termékekbe történő befektetések ösztönzésére – például megfelelő adóügyi intézkedések révén. (24) A piac ösztönzésének egyik nagyon hatásos módja, ha a közintézmények saját befektetéseik esetében fenntarthatósági szempontokat alkalmaznak, legyen szó fix vagy változó hozamról, az állami vagyonalapokon vagy a társadalombiztosítási alapokon keresztül, ahogyan ez Franciaországban jellemző. A szabályozás és az átláthatóság szempontjából ki kell emelni, hogy milyen hatással járna olyan jogszabályok kidolgozása, melyek brit példára arra kötelezik a befektetési alapkezelőket és a foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézmények kezelőit, hogy jelezzék, hogy befektetéseik kiválasztása során figyelembe vettek-e társadalmi és környezeti tényezőket.

5.5 Az EGSZB hangsúlyozza, hogy milyen fontos a vállalatok elkötelezettsége és a pénzügyi piacokon tevékenykedő közvetítők aktív szerepe. A foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézmények kezelőinek, a társadalmilag felelős befektetésekhez kapcsolódó termékekkel foglalkozó bizottságok, az ellenőrző bizottságok és a szakszervezetek mind olyan tényezők, melyek fellendítik a társadalmilag felelős alapok piacát.

Kelt Brüsszelben, 2010. május 26-án. az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke Mario SEPI

(1) COM(2001) 366 végleges. Lásd még: „A Bizottság közleménye – A növekedési és munkahely-teremtési partnerség megvalósítása: Európa mint kiválósági központ a vállalatok társadalmi felelőssége terén” COM(2006) 136 végleges.

(2) Corporate Social Responsibility: Partners for Progress, OECD, Párizs, 2001.

(3) Lásd az EGSZB Az európai pénzügyi intézetek etikai és szociális dimenziója című véleményét, HL C 100., 2009.4.30., 84. o.

(4) Lásd: Az Európai Takarékpénztárak Szövetsége 143/90. sz. dokumentumát.

(5) Castelló, E. (2005): El liderazgo social de las Cajas de Ahorros [A takarékpénztárak vezető szerepe szociális téren] FUNCAS.

(6) García, J. L.: Las cuentas de la economía social: magnitudes y financiación del tercer sector en España, 2005. [A szociális gazdaság számlái: a harmadik szektor mérete és finanszírozása Spanyolországban, 2005] Civitas Ediciones, 2009. Civitas Ediciones.

Lásd az Európai Parlament Szociális gazdaság c. jelentését. Előadó: Patricia Toia.

(7) Eurosif (2008). 2007-ben az USA-ban a befektetések volumene mintegy 1 917 milliárd euró volt.

(8) Eurosif (2008). Az ISR európai vagyona 2 665 milliárd eurót tett ki 2007-ben.

(9) Muñoz et al (2004): „The social responsibility performance of ethical and solidarity funds: An approach to the case of Spain”. Business Ethics. A European Review. 13. kötet, 2./3. szám, április, július.

(10) Az „etikus” jelző általánosan elfogadott, amely nem zárja ki a többi – pl. „civil”, „alternatív” vagy „szociális” – jelzőt. Lásd: INVERCO (etikai bizottság) (1999).

(11) Lásd az EGSZB alábbi véleményét: „A befektetési alapok hatása az ipari szerkezetváltásra”, HL C 128., 2010.5.18., 56. o.

(12) Ezen a téren említést érdemel de Amartya Sen úttörő munkássága: „Collective choice and social welfare” (1970), Holden-Day.

(13) A befektetőknek konzultációs lehetőséget kínálnak, illetve felügyeleti szervként is működnek.

(14) AENOR (2008): „Etika. A vállalati társadalmi felelősség kezelésének rendszere”.

(15) A foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézmények ellenőrző bizottságai felvilágosítással szolgálnak arról, hogy a befektetésekkel kapcsolatos döntések során figyelembe vették-e a társadalmi felelősségvállalás szempontjait.

(16) Lásd az EGSZB alábbi véleményét: Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre az értékpapírok nyilvános kibocsátásakor vagy piaci bevezetésekor közzéteendő tájékoztatóról szóló 2003/71/EK és a szabályozott piacra bevezetett értékpapírok kibocsátóival kapcsolatos információkra vonatkozó átláthatósági követelmények harmonizációjáról szóló 2004/109/EK irányelv módosításáról COM(2009) 491 végleges – CESE 257/2010.

(17) „Data collection for prices of current accounts provided to consumers”, Európai Bizottság, 2009, http://ec.europa.eu/consumers/strategy/docs/prices_current_accounts_report_en.pdf.

(18) Szakértőkből álló testületi szerv, amely segítséget nyújt a pénzintézeteknek, a kezelőknek és a terméket felügyelő szervnek az etikai szűrő megfelelő alkalmazásának ellenőrzésében és a továbbítandó információ átnézésében. Bár ez még nem minden esetben van így, valamennyi pénzügyi terméknek saját bizottsággal kellene rendelkeznie.

(19) COM(2007) 808 végleges.

(20) Tanácsi sajtóközlemény, 8850/08 (Presse 113), 14. o.

(21) Az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 21-i 2004/39/EK irányelve a pénzügyi eszközök piacairól (MiFID).

(22) Európai parlamenti képviselő és a Responsible Alternative mozgalom tagja.

(23) Több uniós ország is rendelkezik ilyen alappal.

(24) Közgazdászok határok nélkül (2007): „Hogyan ösztönözhetők a társadalmilag felelős befektetések Spanyolországban?”, UNED.