(44)A terv a következő határokon átnyúló és több országot érintő projektekhez járul hozzá: a Genome Europe, valamint a Via Baltica és a Rail Baltica 5G folyosók. Ezek közül egyesek más programokból, például az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközből, valamint a strukturális alapokból is részesülnek finanszírozásban.

(42)A terv olyan intézkedéseket is tartalmaz, amelyek várhatóan támogatják a nemek közötti egyenlőséggel és a mindenki számára biztosítandó esélyegyenlőséggel kapcsolatos kihívások kezelését Litvániában. Ezek közé tartoznak a közvetlen vagy közvetett módon a fogyatékossággal élő személyek szükségleteinek kielégítésére irányuló intézkedések, mint például az épületek akadálymentesítésének, az online közszolgáltatások önálló használatának megkönnyítése és a fogyatékossággal élő egyedülállókra vonatkozó egyetemes ellátások növelése. A litván helyreállítási és rezilienciaépítési terv tartalmazza a digitális készségek fejlesztését is, különösen a kiszolgáltatott helyzetben lévő csoportok, köztük a fogyatékossággal élők, az idősek, a migránsok és a menekültek számára. A tartós ápolás-gondozás reformja révén várhatóan javulni fog a munkaképes korú gondozók számára – akiknek többsége középkorú nő – a munkaerőpiacra való visszatérés lehetősége. A tervben szereplő reformok és beruházások várhatóan csökkenteni fogják a meglévő társadalmi, gazdasági és területi egyenlőtlenségeket. A terv olyan jogalkotási és szakpolitikai kezdeményezésekre utal, amelyek várhatóan kiegészítik a tervben foglalt reformokat és beruházásokat.

(41)A litván helyreállítási és rezilienciaépítési terv koherens, következetes, egymást kölcsönösen erősítő reformokat és beruházásokat tartalmaz, és biztosítja a különböző komponensek közötti szinergiát. A terv stratégiai és következetes jövőképpel rendelkezik, amely koherenciát mutat az egyes komponenseken belül, a különböző komponensek célkitűzései között, valamint a különböző komponensekre irányuló egyedi reformok és beruházások egymással is koherensek. A hét komponens koherens célokat szolgál, valamint következetesen megfelelő szerkezetbe foglalja a beruházásokat és a reformokat, és jól érzékelteti azok tematikus kapcsolatát és összekapcsolódását. A komponensek kölcsönösen erősítik egymást, különösen a zöld átállás és a digitális átalakulás. A terv összhangban van a nemzeti fejlesztési tervvel és a kormány programjával is.

(39)Többek között az uniós strukturális alapok irányítási és kontrollrendszerében bekövetkezett jelentős változások miatt egyes ellenőrzési és kontrollelemek még nem álltak rendelkezésre a terv benyújtásakor, ezért azok kidolgozását kellő időben be kell fejezni. Ezek az irányító, az igazgatási és az ellenőrző hatóságok jogi megbízatásának meghatározásáról szóló határozatok elfogadását, az ellenőrzési stratégia elfogadását, valamint az (EU) 2021/241 rendelet vonatkozó követelményeinek teljesítéséhez szükséges külön informatikai eszköz (IS2021) működőképessé tételét és üzembe helyezését érintik. Ami az utóbbit illeti, a terv tartalmaz a vonatkozó követelmények teljesítésének nyomon követésével kapcsolatos mérföldkövet, amely az első kifizetési kérelem benyújtásának időpontjában várhatóan már teljesül.

(36)Litvánia egyéni költségbecsléseket nyújtott be a helyreállítási és rezilienciaépítési tervben szereplő valamennyi beruházásra vonatkozóan. A költségek bontása általában részletes és megfelelően alátámasztott. A becslések hasonló jellegű korábbi beruházásokkal való összehasonlításon alapulnak. Bár Litvánia nem végezte el a javasolt költségbecslések független validálását, a költségbecslések és a hozzájuk tartozó igazoló dokumentumok értékelése azt mutatja, hogy a költségek többsége kellően indokolt és észszerű. A javasolt finanszírozási összegeket megfelelőnek ítélték, és megállapítható, hogy a költségbecslések közepes mértékben valószerűek. Noha a legtöbb költség a hasonló reformok vagy beruházások költségeihez viszonyítva az alacsonytól közepesig terjed, egyes intézkedések esetében a költségszámítás valószerűségének mértéke alacsonynak tekinthető. Végül, a helyreállítási és rezilienciaépítési terv becsült összköltsége összhangban van a költséghatékonyság elvével és arányos a gazdaságra és a társadalomra gyakorolt várható hatással.

(33)A pénzügyminisztérium a terv végrehajtását és nyomon követését koordináló irányító hatóság és a Bizottság felé a fő kapcsolattartó. A központi projektirányítási ügynökség a terv igazgatási hatósága, amely értékeli és kiválasztja a projekteket, és biztosítja, hogy azok megfeleljenek a projektszerződéseknek, valamint a nemzeti és az uniós jogszabályoknak. Az ágazati minisztériumok és az ellenőrzésük alá tartozó hatóságok elsősorban a végrehajtásért és a mérföldkövekről és célokról szóló jelentésekért felelnek. A monitoringmutatók relevánsak, elfogadhatók és megalapozottak. Megfelelően tükrözik a terv általános ambíciószintjét, és reálisak. A mérföldkövek és célok időbeli eloszlása némileg egyenetlen, 2026-ra történő későbbi ütemezéssel. A mérföldkövek és célok az (EU) 2021/241 rendelet 17. cikkének (2) bekezdése szerint támogatásra jogosult, már befejezett intézkedésekre is vonatkoznak. E mérföldkövek és célok tartósan kielégítő teljesítése szükséges a folyósítási kérelem indoklásához.

(32)Az (EU) 2021/241 rendelet 19. cikke (3) bekezdésének h) pontjával és V. mellékletének 2.8. pontjával összhangban a helyreállítási és rezilienciaépítési tervben javasolt intézkedések várhatóan megfelelő módon („A” minősítés) biztosítják a terv eredményes nyomon követését és végrehajtását, a tervezett ütemtervre, mérföldkövekre és célokra, valamint a kapcsolódó mutatókra is kiterjedően.

(31)A tervezett beruházások végrehajtása várhatóan tartós strukturális változásokat eredményez. A zöld beruházások várhatóan támogatják Litvánia körforgásos gazdaságra való átállását, ösztönzik az innovatív és intelligens mobilitást, és csökkentik Litvánia függőségét a nem megújuló energiától és erőforrásoktól. A közszféra, a vállalkozások és az egyetemek digitalizációját előmozdító beruházások várhatóan növelik a hatékonyságot az érintett ágazatokban. Emellett az aktív munkaerőpiaci intézkedések finanszírozásának és hatókörének növelése várhatóan tartós hatást gyakorol a munkaerőpiac működésére, valamint a szegénység és a jövedelmi egyenlőtlenségek csökkentésére. A terv tartós hatása a többek között a kohéziós politikai alapokból finanszírozott egyéb programok és a terv közötti szinergiák révén is fokozható, nevezetesen a mélyen gyökerező területi kihívások érdemi kezelése és a kiegyensúlyozott fejlődés előmozdítása révén.

(30)A tervezett reform végrehajtása várhatóan tartós strukturális változásokat eredményez. Különösen a zöld és digitális átállás ösztönzését célzó tervezett reformok, valamint az oktatási, szakképzési rendszerek reformjai várhatóan tartós hatást gyakorolnak Litvánia gazdaságára a munkaerőpiaci igényeknek megfelelő munkavállalói készségfejlesztés erősítése, valamint az exportkapacitás, a termelékenység és általában a fenntartható hosszú távú növekedés előmozdítása révén. Emellett a tervezett felsőoktatási reformok várhatóan javítani fogják a felsőoktatási programok minőségét és hatékonyságát. Az állami innovációs politika egyszerűsítése várhatóan jelentős tartós hatást gyakorol az innovációra. Az egészségügyi ágazat tervezett reformjai, mint például a kórházi hálózat megszilárdítása, a mentőszolgálatok átszervezése, az egészségügyi szakemberek kompetenciaplatformjának létrehozása és a digitális egészségügyi rendszer fejlesztése várhatóan szintén növelni fogják az egészségügyi rendszer hatékonyságát, hozzáférhetőségét és rezilienciáját. Emellett a közszféra korszerűsítésére irányuló reformok – mind a közszolgálat igazgatása, mind a költségvetési tervezés tekintetében, ideértve a kiadások felülvizsgálatát is – várhatóan tartósan javítani fogják a közszféra hatékonyságát. Az adózási fegyelem erősítésére, valamint az adórendszer hatékonyságának és az adórendszer és a szociális ellátórendszer újraelosztási képességének javítására irányuló reformok várhatóan hozzájárulnak a szegénység és a társadalmi kirekesztettség enyhítéséhez, továbbá a költségvetési fenntarthatóság és a gazdasági hatékonyság javításához.

(27)A terv foglalkozik Litvánia digitális átalakulásának valamennyi vetületével: a konnektivitással, a köz- és magánszektor digitalizációjával és a digitális készségekkel. A terv intézkedéseket tartalmaz a nagyon nagy kapacitású hálózatok további kiépítésére, többek között a vidéki és távoli térségekben. Ezenkívül a közszféra digitalizálására irányuló jelentős reformokat és beruházásokat irányoz elő. Mindez kulcsszerepet játszik a gazdaság digitalizációjában, az üzleti környezet javításában és az igazgatási költségek csökkentésében. A terv részét képezik a gyermekek, a munkavállalók, a köztisztviselők és az idősek digitális készségfejlesztését ösztönző intézkedések, ahogy az informatika területén megmutatkozó munkaerőhiány kezelésére irányuló tervezett intézkedések is. A terv ezenkívül beruházásokat javasol a fejlett digitális technológiák magánszektorbeli alkalmazásának ösztönzésére, különösen a tudományos körök és a vállalkozások közötti, az innovatív technológiákkal kapcsolatos együttműködés és a kulturális ágazat digitalizációja terén.

(22)Az (EU) 2021/241 rendelet 19. cikke (3) bekezdésének e) pontjával és V. mellékletének 2.5. pontjával összhangban a helyreállítási és rezilienciaépítési terv olyan intézkedéseket tartalmaz, amelyek nagymértékben („A” minősítés) hozzájárulnak a biológiai sokféleségre is kiterjedő zöld átálláshoz vagy az abból fakadó kihívások kezeléséhez. Az éghajlatvédelmi célkitűzéseket támogató intézkedések az (EU) 2021/241 rendelet VI. mellékletében foglalt módszertannak megfelelő számítás szerint a terv teljes allokációjának 37,8 %-át jelentik. Az (EU) 2021/241 rendelet 17. cikkének megfelelően a helyreállítási és rezilienciaépítési terv összhangban van a 2021–2030 közötti időszakra vonatkozó nemzeti energia- és klímatervben foglalt információkkal.

(20)A helyreállítási és rezilienciaépítési terv várhatóan minden egyes reform és beruházás esetében biztosítja, hogy azok nem okoznak jelentős kárt az (EU) 2020/852 rendelet 17. cikke szerinti hat környezetvédelmi célkitűzés – nevezetesen az éghajlatváltozás mérséklése, az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás, a vízi és tengeri erőforrások fenntartható használata és védelme, a körforgásos gazdaság, a környezetszennyezés megelőzése és csökkentése, valamint a biológiai sokféleség és az ökoszisztémák védelme és helyreállítása – egyike kapcsán sem. Az Európai Bizottság által elfogadott, a jelentős károkozás elkerülését célzó elvről szóló technikai iránymutatással (2021/C58/01) összhangban Litvánia bizonyítékokat nyújtott be. Szükséges esetben a jelentős károkozás elkerülését célzó elv értékelésére vonatkozó követelményeket az intézkedés kialakításánál fogva tartalmazza és azok mérföldkő vagy az intézkedés céljának formájában meghatározásra kerülnek. Ezáltal biztosított, hogy az adott intézkedésekkel kapcsolatos kifizetésre csak a jelentős károkozás elkerülését célzó elvnek való megfelelés esetén kerülhet sor.

(16)Az (EU) 2021/241 rendelet 19. cikke (3) bekezdésének c) pontjával és V. mellékletének 2.3. pontjával összhangban a helyreállítási és rezilienciaépítési terv várhatóan jelentős hatást gyakorol („A” minősítés) a növekedési potenciál megerősítésére, a munkahelyteremtésre, valamint az érintett tagállam gazdasági, társadalmi és intézményi rezilienciájára, hozzájárulva a szociális jogok európai pillérének végrehajtásához, többek között a gyermekekre és fiatalokra vonatkozó szakpolitikák előmozdítása révén, valamint a Covid19-válság gazdasági és társadalmi hatásának enyhítéséhez, ezáltal fokozva az Unión belüli gazdasági, társadalmi és területi kohéziót és konvergenciát.

(15)A konvergencia fenntartása továbbra is elsőrangú Litvánia számára; ehhez csökkentenie kell a regionális különbségeket, kezelnie kell a képzett munkaerő hiányát és a beruházás alacsony szintjét, többek között a kutatás és fejlesztés területén. Litvánia üzleti környezetét az adó beszedésének és az adórendszer hatékonyságának javítását, valamint a közszféra digitalizációját célzó reformokkal és beruházásokkal javítani kell. A terv javítani kívánja az oktatás és képzés minőségét minden szinten, valamint növelni a felnőttoktatásban részt vevők arányát a jobb készségmenedzsment érdekében. A felsőoktatási és szakképzési reformok és beruházások várhatóan segíteni fogják ezeket a rendszereket abban, hogy jobban megfeleljenek a zöld és digitális átállásnak a munkaerőpiac és a szociálpolitika szintjén. Az innováció ösztönzésével foglalkozó ügynökségek konszolidációja várhatóan elősegítik a kutatási és innovációs szakpolitikák hatékonyságának növelését. A reform a minimumjövedelem-támogatás megfelelőségének, az adórendszer és szociális ellátórendszer újraelosztási képességének, a tartós ápolás-gondozás és az egészségügyi ellátórendszer minőségének és hozzáférhetőségének javítására irányuló intézkedésekkel kezeli a regionális különbségeket, a szegénység nagy kockázatát és a társadalmi kirekesztést. Az ország digitális átalakulását és zöld átállását támogató szakpolitikák – például a nagyon nagy kapacitású hálózatok kiépítésének továbbfejlesztése, a megújuló energia előállításának és tárolásának támogatása, valamint a szennyező járművek kibocsátásmentes járművekkel való felváltása – bizonyos mértékben szintén hozzájárulnak a jelentős regionális különbségek kezeléséhez. Ezek alapján a terv várhatóan jelentősen és tartósan ösztönözni fogja a litván gazdaságban rejlő növekedési potenciált.

(11)Az (EU) 2021/241 rendelet 19. cikke (3) bekezdésének b) pontjával és V. mellékletének 2.2. pontjával összhangban a helyreállítási és rezilienciaépítési terv várhatóan hozzájárul az érintett tagállamnak címzett, releváns országspecifikus ajánlásokban és a Bizottság által az európai szemeszter keretében hivatalosan elfogadott más releváns dokumentumokban azonosított kihívások összességének vagy jelentős részének eredményes kezeléséhez („A” minősítés), beleértve azok költségvetési vonatkozásait is.

(10)A világjárvány okozta válság nyomán a litván tervben szerepelnek az egészségügy, valamint a gazdasági, társadalmi és intézményi reziliencia – az (EU) 2021/241 rendelet 3. cikkében említett ötödik pillér – erősítését célzó intézkedések. A terv közvetlenül az egészségügyi rendszer rezilienciájának, minőségének, hozzáférhetőségének és hatékonyságának javítására helyezi a hangsúlyt, de tartalmaz Litvánia szociális infrastruktúrájának megreformálását célzó intézkedéseket is. A terv a közszolgálat reformja és a digitalizáció, az adórendszernek az adózási fegyelem és a méltányosság erősítését, a több méltányosságot, jobb újraelosztási képességet és a növekedés ösztönzését célzó reformja, valamint a költségvetési keret, többek között a kiadások felülvizsgálatának továbbfejlesztése révén fokozni kívánja a közszféra hatékonyságát. A tervben szereplő intézkedések célja továbbá a szegénység enyhítése és a társadalmi kohézió erősítése érdekében a foglalkoztatási támogatás és a garantált minimumjövedelem általi védelem javítása. Az említett intézkedések a tervek szerint javítják a területi kohéziót.

(9)A terv várhatóan segíti a makrogazdasági teljesítmény javítását is a Covid19-válság gazdasági és társadalmi hatásának enyhítése és a gazdasági, társadalmi és területi kohézió fokozása révén, és ezáltal támogatja az (EU) 2021/241 rendelet 3. cikkében említett harmadik, az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedéssel foglalkozó pillért. Ennek részét képezi a beruházások fokozása és a hosszú távú innováció támogatása, az oktatási teljesítmény javítása és az aktív munkaerőpiaci intézkedések kibővítése. A terv középpontjában az oktatás és az innováció, különösen az oktatási és képzési keretrendszer javítása áll, hozzájárulva az említett rendelet 3. cikke szerinti negyedik és hatodik pillér megvalósításához. Az oktatás javítása Litvániában a tanulók társadalmi-gazdasági hátterével összefüggő oktatási szakadék csökkentésével várhatóan közvetlenül hozzá fog járulni a gazdasági és társadalmi rezilienciához. A terv célja annak biztosítása, hogy jobb szakképzési rendszerek, kibővített pályaorientációs rendszer és átalakított felnőttoktatási rendszer révén felvértezze az embereket a jövőbeli munkahelyeken szükséges készségekkel. A felsőoktatást és innovációt ösztönző intézkedések várhatóan növelik Litvánia termelékenységét és versenyképességét.

(3)Az euróövezethez tartozó tagállamok gazdaságpolitikájára vonatkozó ajánlásában a Tanács egyebek mellett azt ajánlotta az euróövezeti tagállamoknak, hogy – többek között helyreállítási és rezilienciaépítési terveik révén – biztosítsanak a gazdaság helyreállítását támogató szakpolitikai irányvonalat, és javítsák tovább a konvergenciát, a rezilienciát, valamint a fenntartható és inkluzív növekedést. A tanácsi ajánlás azt is tartalmazta, hogy erősítsék meg a nemzeti intézményi kereteket, biztosítsák a makroszintű pénzügyi stabilitást, valamint teljesítsék ki a gazdasági és monetáris uniót és erősítsék meg az euró nemzetközi szerepét.

(2)A Tanács 2019. július 9-én és 2020. július 20-án az európai szemeszter keretében ajánlásokat intézett Litvániához. A Tanács mindenekelőtt azt ajánlotta, hogy Litvánia javítsa az adózási fegyelmet és terjessze ki az adóalapot a növekedést kevésbé visszafogó forrásokra, kezelje a jövedelmi egyenlőtlenségeket, a szegénységet és a társadalmi kirekesztettséget, többek között az adó- és ellátási rendszer kialakításának fejlesztése révén. Emellett azt ajánlotta, hogy javítsa a minőséget és a hatékonyságot minden oktatási és képzési szinten, beleértve a felnőttoktatást is, valamint javítsa az egészségügyi rendszer minőségét, megfizethetőségét és hatékonyságát. A Tanács továbbá azt ajánlotta Litvániának, hogy állítsa a beruházásokkal kapcsolatos gazdaságpolitika középpontjába az innovációt, az energia- és erőforrás-hatékonyságot, a fenntartható közlekedést és az energiahálózatok összekapcsolását, figyelembe véve ennek során a regionális különbségeket, valamint ösztönözze a termelékenység növekedését az állami beruházások hatékonyságának javításával. Ezenkívül a Tanács azt is ajánlotta, hogy Litvánia dolgozzon ki koherens szakpolitikai keretet a tudomány és a vállalkozások közötti együttműködés támogatására, valamint a kutatási és innovációs végrehajtó ügynökségek konszolidálására. A Covid19-válság kezelése érdekében Litvánia azt az ajánlást kapta, hogy hozzon meg minden szükséges intézkedést a világjárvány hatékony kezelése, a gazdaság működőképességének fenntartása és az elkövetkező helyreállítás támogatása érdekében. Emellett a Tanács azt ajánlotta Litvániának, hogy erősítse meg az egészségügyi rendszer rezilienciáját, többek között a megfelelő finanszírozás mozgósítása, valamint az egészségügyi munkaerő és a kritikus fontosságú orvosi eszközök hiányának kezelése révén, valamint javítsa az egészségügyi szolgáltatások hozzáférhetőségét és minőségét. A Tanács azt is ajánlotta, hogy Litvánia enyhítse a Covid19-válság foglalkoztatásra gyakorolt hatását, növelje az aktív munkapiaci intézkedések finanszírozását és hatókörét, mozdítsa elő a készségfejlesztést, biztosítsa a szociális védőháló hatókörét és megfelelőségét és fejlessze az adórendszer és a szociális ellátórendszer hatékonyságát a szegénység elleni védelem érdekében. A Tanács ajánlotta továbbá, hogy Litvánia támogassa a vállalkozások likviditását, különösen a kis- és középvállalkozások és az exportorientált ágazatok esetében, valamint a gazdaság helyreállításának elősegítése érdekében ütemezze előre a kiforrott közberuházási projekteket, és ösztönözze a magánberuházásokat. Végezetül a Tanács azt ajánlotta Litvániának, hogy helyezze a beruházások középpontjába a zöld és digitális átállást – mindenekelőtt a nagyon nagy kapacitású széles sávú hálózatok lefedettségét és elterjedését –, a tiszta és hatékony energiatermelést és -felhasználást, valamint a fenntartható közlekedést, továbbá mozdítsa elő a technológiai innovációt a kis- és középvállalkozásokban. Az említett országspecifikus ajánlások végrehajtása terén a helyreállítási és rezilienciaépítési terv benyújtásakor elért eredmények vizsgálata alapján a Bizottság megállapítja, hogy maradéktalanul végrehajtásra került az az ajánlás, miszerint az ország tegyen meg minden szükséges intézkedést a világjárvány hatékony kezelése, a gazdaság működőképességének fenntartása és az elkövetkező helyreállítás támogatása érdekében. Jelentős előrelépés történt azon ajánlást illetően, hogy Litvánia állítsa a beruházások középpontjába az energiahálózatok összekapcsolását.

EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2021.7.2. COM(2021) 386 final MELLÉKLET

a következőhöz: Javaslat



A TANÁCS VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA Litvánia helyreállítási és rezilienciaépítési terve értékelésének jóváhagyásáról {SWD(2021) 187 final}



MELLÉKLET 1. SZAKASZ: A HELYREÁLLÍTÁSI ÉS REZILIENCIAÉPÍTÉSI TERVBEN FOGLALT REFORMOK ÉS BERUHÁZÁSOK 1.A reformok és beruházások ismertetése A. 1. KOMPONENS: Ellenállóképes és időtálló egészségügyi rendszer A litván helyreállítási és rezilienciaépítési terv komponense hozzájárul az egészségügyi rendszer rezilienciájához, minőségéhez, hozzáférhetőségéhez és hatékonyságához kapcsolódó kihívások kezeléséhez. Ezeket a kihívásokat különösen a Covid19-világjárvány okozta válság súlyosbította. A komponens az alábbiakhoz kapcsolódó reformokat és beruházásokat foglalja magában: (1) az egészségügyi szolgáltatások minőségének és hozzáférhetőségének javítása és az innováció előmozdítása, (2) a tartós ápolási-gondozási szolgáltatások javítása és (3) az egészségügyi rendszer vészhelyzetek kezelésére való ellenálló képességének erősítése. A reformok középpontjában a következők állnak: a járóbeteg-ellátásra való átállás, a kórházi hálózat átszervezése, az egészségügyi ellátás digitalizálása, az egészségügyi szakemberek munkakörülményeinek javítása, az egészségügyi személyzet hiánya és készségei, az egészségügyi ellátás minőségének javítását célzó intézkedések bevezetése, a megelőző intézkedések fokozása és a tartós ápolás-gondozáshoz való hozzáférés javítása, az egészségügyi ellátás finanszírozásának módjainak reformja a foglalkoztatással kapcsolatos hozzájárulásoktól való függőség csökkentése érdekében. Ami a beruházásokat illeti, a terv célzott intézkedéseket tartalmaz a fejlett terápiák központjának létrehozására, az egészségügyi szakemberek kompetenciaplatformjának létrehozására, az egészségügyi rendszer digitalizálására, integrált egészségügyi minőségértékelési modell kidolgozására, tartós ápolás-gondozási napközi központok és mobil csoportok létrehozására. Az egészségügyi vészhelyzetekben nyújtott egészségügyi szolgáltatások hatékonyságának növelése és az egészségügyi rendszer rezilienciájának megerősítése érdekében beruházásokat terveznek az egészségügyi létesítmények infrastruktúrájának modernizálására, hogy a munka vészhelyzetekben és válsághelyzetekben is igazodjanak. A komponensben foglalt intézkedések várhatóan kezelni fognak néhány, az egészségügyi rendszer rezilienciájának megerősítésére, az egészségügyi szolgáltatások hozzáférhetőségének és minőségének javítására irányuló országspecifikus ajánlásban (2020. évi országspecifikus ajánlás), valamint az egészségügyi rendszer minőségének, megfizethetőségének és hatékonyságának javítására irányuló országspecifikus ajánlásban (2019. évi országspecifikus ajánlás) kiemelt kihívásokat. A DNSH technikai iránymutatásának (2021/C58/01) megfelelően a helyreállítási és rezilienciaépítési tervben meghatározott intézkedések leírását és a helyreállítási és rezilienciaépítési tervben meghatározott enyhítő lépéseket figyelembe véve ebben a komponensben várhatóan egyetlen intézkedés sem sérti jelentős mértékben az (EU) 2020/852 rendelet 17. cikke szerinti környezeti célkitűzéseket. A.1. Vissza nem térítendő pénzügyi támogatás – a reformok és beruházások ismertetése A.1.1. 1. reform: „Az egészségügyi szolgáltatások hozzáférhetőségének és minőségének javítása és az innováció ösztönzése” A reform célja az egészségügyi ellátás minőségének és hozzáférhetőségének javítása, különös tekintettel az alapellátás, a szakosodott járóbeteg-ellátás, az egészségügyi ágazat digitalizálása és az innováció megerősítésére. A tervezett intézkedések különösen az egészségügyi alapellátás szerepének megerősítésére, az innovatív és tudományos alapokon nyugvó közegészségügyi szolgáltatások fejlesztésére, a kiválósági központok hálózatának és a személyi egészségügyi létesítmények hálózatának létrehozására összpontosítanak, amely a regionális együttműködés modelljén alapul, amely az egészségügyi rendszert a fekvőbeteg-ellátásról a járóbeteg-ellátásra irányítja át, javítja az egészségügyi erőforrás-tervezést és készségfejlesztési folyamatokat, az egészségügyi rendszer digitalizálását, az egészségügyi rendszer teljesítményének nyomon követését és az egészségügyi rendszer finanszírozási modelljének javítását. A reformot 11 alintézkedés kíséri: 1. A mentőszolgálatok szervezését, irányítását és nyújtását szabályozó jogszabályi keret (1. alintézkedés); 2. Az egészségügyi adatok másodlagos felhasználását megkönnyítő digitális egészségügyi rendszer fejlesztése (2. alintézkedés); 3. A 2016–2025 közötti időszakra szóló cselekvési terv a családorvosi ellátás fejlesztésről (3. alintézkedés); 4. Alapvető közegészségügyi szolgáltatási modell létrehozása (4. alintézkedés); 5. Az egészségügyi szakemberek munkakörülményeinek és szakmai képesítésének javítása. (5. alintézkedés); 6. A higiéniai intézmények hálózatának létrehozása a regionális együttműködés modellje alapján (6. alintézkedés); 7. Fejlett terápiákkal foglalkozó központ létrehozása (7. alintézkedés); 8. Referenciagenomadatok reprezentatív gyűjteményének létrehozása a „Genome Europe” egészségügyi projekt keretében (8. alintézkedés); 9. az egészségügyi szakemberek kompetenciaplatformjának létrehozása (9. alintézkedés); 10. Az egészségügyi ellátás minőségértékelési modelljének kidolgozása (10. alintézkedés); 11. az egészségügyi ágazat digitalizálása (11. alintézkedés). A.1.1.1. 1. alintézkedés: A mentőszolgálatok szervezését, irányítását és nyújtását szabályozó jogszabályi keret Ennek az alintézkedésnek az a célja, hogy jogszabályt fogadjon el a sürgősségi orvosi szolgáltatásokról és a kapcsolódó jogszabályokról, amelyek központosított modellt hoznak létre a sürgősségi ellátás megszervezésére azáltal, hogy a mentőszolgálatokat a Veszélyhelyzet-reagálási Központ egyetlen rendszerébe integrálják. Az alintézkedést 2022. december 31-ig be kell fejezni. A.1.1.2. 2. alintézkedés: Az egészségügyi adatok másodlagos felhasználását megkönnyítő digitális egészségügyi rendszer fejlesztése Ezen alintézkedés célja az egészségügyi adatok másodlagos felhasználására vonatkozó jogszabályok elfogadása. Ezzel összefüggésben fel kell térképezni az egészségügyi rendszerek információs erőforrásait, és el kell végezni az információs rendszerek érettségi elemzését, értékelve annak más információs rendszerekkel való integritását. Ennek alapján optimalizálni kell az erőforrásokat, hozzájárulva a koordinált, magas színvonalú és interoperábilis informatikai egészségügyi rendszerhez. Végre kell hajtani a digitális egészségügyi rendszer fejlesztésére vonatkozó cselekvési tervet. Az alintézkedést 2022. szeptember 30-ig be kell fejezni. A.1.1.3. 3. alintézkedés: Cselekvési terv a családorvosi fejlesztésről (2016–2025)

Ezen alintézkedés célja a 2016-2025 közötti időszakra szóló, a családorvosi fejlesztésre vonatkozó aktualizált cselekvési terv elfogadása. Az Egészségügyi Minisztérium által elfogadandó cselekvési tervnek lehetővé kell tennie az általános orvosok számára, hogy hatékonyabban összpontosítsanak a betegekre és a betegekre, hogy az egészségügyi ellátás szélesebb köréhez férjenek hozzá. Konzultálni kell a szociális partnerekkel. Az alintézkedést 2022. december 31-ig be kell fejezni. A.1.1.4. 4. alintézkedés: A közegészségügyi szolgáltatásnyújtás alapvető modelljének kialakítása Ennek az alintézkedésnek az a célja, hogy jogszabályokat fogadjon el a közegészségügyi szolgáltatások nyújtásának alapvető modelljéről, egyenlő feltételeket teremtve a szükséges és magas színvonalú szolgáltatások fogadásához a társadalom valamennyi csoportja számára, különösen a kiszolgáltatott helyzetben lévők és a társadalmilag kirekesztettek számára. Elemezni kell a lakosság egészségi és egészségügyi ellátásában mutatkozó egyenlőtlenségeket, és konkrét csoportokat kell megcélozni. Minden csoport esetében értékelni kell a közegészségügyi szolgáltatások iránti keresletet és kínálatot. A közegészségügyi szolgáltatások alaplistáját, a minőségi kritériumokat, a felelősségi köröket és az ellenőrzési mechanizmust az egészségügyi miniszter rendelete állapítja meg és hagyja jóvá. Az alintézkedést 2023. március 31-ig be kell fejezni. A.1.1.5. 5. alintézkedés: Az egészségügyi szakemberek munkakörülményeinek és szakmai képesítésének javítása Ennek az alintézkedésnek az a célja, hogy jogszabályt fogadjon el az egészségügyi szakemberek munkakörülményeinek és szakmai képesítésének javításáról. A megállapodástervezet rendelkezéseinek teljesítéséhez szükséges állami pénzügyi kapacitásra vonatkozó határozatokat értékelni kell és el kell fogadni. Ezenkívül az egészségügyi miniszter rendeletével cselekvési tervet kell készíteni és jóváhagyni az orvosok pszicho-érzelmi állapotának javítására. Az egészségügyi szakemberek továbbképzésére szolgáló mechanizmus kidolgozása céljából munkacsoportot kell létrehozni. Az alintézkedést 2023. június 30-ig be kell fejezni. A.1.1.6. 6. alintézkedés: A higiéniai intézmények hálózatának létrehozása a regionális együttműködés modellje alapján Ennek az alintézkedésnek az a célja, hogy a kiválósági központok és a regionális együttműködés modellje alapján jogszabályt fogadjon el a higiéniai egészségügyi intézmények hálózatának létrehozásáról és szabályozásáról. Ki kell dolgozni a személyi egészségügyi intézmények hálózatának létrehozására vonatkozó elveket és kritériumokat, és létre kell hozni egy mechanizmust a testápolási intézmények és a kiválósági központok közötti együttműködéshez. Az egészségügyi intézmények fenntartható hálózatának kialakításához szükséges szabályozási, beruházási és kommunikációs intézkedésekről szóló kormányhatározatot kell elfogadni. Az alintézkedést 2023. szeptember 30-ig be kell fejezni. A.1.1.7. 7. alintézkedés: Fejlett terápiákkal foglalkozó központ létrehozása Ezen alintézkedés célja egy fejlett terápiákkal foglalkozó központ létrehozása az innovatív fejlett terápiák elérhetőségének biztosítása és az egészségügyi szolgáltatások minőségének javítása érdekében. A projekt a vilniusi egyetemi kórház kibővítését irányozza elő a fejlett terápiás gyógyszerkészítmények kifejlesztésére és gyártására. A beruházások magukban foglalják az infrastruktúra bővítését, az orvosi eszközök beszerzését és a szakmai fejlődést. A fejlett terápiákkal foglalkozó központot teljes mértékben integrálni kell a vilniusi egyetemi kórház tevékenységeibe. Az alintézkedést 2024. december 31-ig be kell fejezni. A.1.1.8. 8. alintézkedés: Referenciagenomadatok reprezentatív gyűjteményének létrehozása a „Genome Europe” egészségügyi projekt keretében Ennek az alintézkedésnek az a célja, hogy a szekvenáló tesztek lezáruljanak és lehetővé tegye Litvánia számára a „Genome Europe” elnevezésű, határokon átnyúló uniós egészségügyi projektben való részvételt. Különösen a „Litvánia teljes populációjának reprezentatív mintájában az emberi genom szekvenálására irányuló vizsgálatok” elnevezésű projektbe történő beruházásoknak kell létrehozniuk a litván állampolgárok referenciagenomadatainak reprezentatív gyűjteményét. Célja, hogy megerősítse Litvánia genetikai kutatását annak érdekében, hogy a projekt keretében elősegítse ezen adatok biztonságos megfeleltetését és elemzését. Az alintézkedést 2026. március 31-ig be kell fejezni. A.1.1.9. 9. alintézkedés: Az egészségügyi szakemberek kompetenciaplatformjának létrehozása Ennek az alintézkedésnek az a célja, hogy létrehozza az egészségügyi szakemberek kompetenciaplatformját, amelyet az egészségügyi szakemberek készségfejlesztésének azonosítására, nyomon követésére és irányítására használnak. A vonatkozó szabályozási kerettel összhangban nyilvántartást vezet az egészségügyi szakemberek szakszolgálati engedélyeiről, és kapcsolódik az egészségügyi és gyógyszeripari szakmai gyakorlatok engedélyezési nyilvántartásához. Az alintézkedést 2026. március 31-ig be kell fejezni.

A.1.1.10. 10. alintézkedés: Az egészségügyi ellátás minőségértékelési modelljének kidolgozása Ennek az alintézkedésnek az a célja, hogy integrált egészségügyi minőségértékelési modellt és egy, a betegek visszajelzésére szolgáló eszközt dolgozzon ki. A modell célja a közegészségügyi hivatalok, az alapellátási központok és a kórházak által nyújtott egészségügyi szolgáltatások hatékonyságának és minőségének értékelése, valamint az egészségügyi intézmények teljesítményének összehasonlítására szolgáló keret létrehozása. Az alintézkedést 2024. június 30-ig be kell fejezni. A.1.1.11. 11. alintézkedés: Az egészségügyi ágazat digitalizálása Ennek az alintézkedésnek az a célja, hogy a különböző egészségügyi információs erőforrásokat egységes elveken alapuló rendszerbe integrálja, és korszerűsítse az elektronikus egészségügyi elemeket. Ez magában foglalja a betegek e-egészségügyi nyilvántartásainak fejlesztését és a személyes egészségügyi szolgáltatások digitalizálását, a távorvoslás és a fertőző betegségek felügyeletét szolgáló digitális megoldások kifejlesztését, az analitikai adatfeldolgozást, a nagy adathalmazokat és a mesterséges intelligenciát, valamint az egészségügyi adatok cseréjét. A beruházás hozzájárul az egészségügyi adatok, az e-recept és a betegadat-összefoglaló határokon átnyúló cseréjéhez, az európai referenciahálózatokhoz (ERH-k) és más nemzetközi hálózatépítési struktúrákhoz, valamint az X-e-egészségügy elektronikus egészségügyi dokumentációinak cseréjére szolgáló hatékony, interoperábilis és biztonságos határokon átnyúló platform létrehozására irányuló projektekhez, a közös adatmegosztási rendszerre való áttérés és egy közös európai egészségügyi adattér létrehozása érdekében. A beruházás célja az egészségügyi szolgáltatások hozzáférhetőségének, minőségének és erőforrás-hatékonyságának javítása, valamint a digitálisan integrált egészségügyi rendszer előmozdítása. Az alintézkedést 2025. december 31-ig be kell fejezni. A.1.2. 2. reform: „Tartós ápolási-gondozási szolgáltatások nyújtása” A reform célja az integrált szociális és egészségügyi szolgáltatások hozzáférhetőségének javítása egy fenntartható tartós ápolási-gondozási modell kidolgozása és végrehajtása révén. Cselekvési tervet kell kidolgozni a tartós ápolást-gondozást végző szakemberek képzésére, átképzésére és továbbképzésére vonatkozóan, és az egyes települések és régiók szintjén a tartós ápolási-gondozási szolgáltatások nyújtásához szükséges infrastruktúra biztosítására irányuló tervet kell kidolgozni, amely biztosítja a meglévő egészségügyi és szociális védelmi infrastruktúra, valamint a települési és nem kormányzati szervezetek erőforrásainak optimális kihasználását. Minden régió esetében el kell végezni az intézményi, közösségi alapú és otthoni tartós ápolás-gondozás forrásainak elemzését, és a tartós ápolás-gondozás új modelljét kell alkalmazni. A reformot 2 alintézkedés kíséri: 1. Tartós ápolás-gondozási modell elfogadása (1. alintézkedés); 2. Az emberi erőforrások és az infrastruktúra kapacitásának növelése a tartós ápolási-gondozási szolgáltatások nyújtásához (2. alintézkedés). A.1.2.1. 1. alintézkedés: Tartós ápolás-gondozási modell elfogadása Ezen alintézkedés célja a tartós ápolási-gondozási modell végrehajtását szabályozó jogszabály elfogadása. Ki kell dolgozni a szociális és személyes egészségügyi ellátás nyújtásának és finanszírozásának modelljét, létrehozva ezáltal a tartós ápolás-gondozás egyablakos rendszerét. Részletes elemzést kell végezni a tartós ápolási-gondozási szolgáltatások nyújtására vonatkozó modell meghatározása érdekében. Az alintézkedést 2024. március 31-ig be kell fejezni. A.1.2.2. 2. alintézkedés: Az emberi erőforrások és az infrastruktúra kapacitásának növelése a tartós ápolási-gondozási szolgáltatások nyújtásához Ennek az alintézkedésnek az a célja, hogy 10 speciális, tartós ápolást biztosító nappali gondozóközpontot hozzon létre, ahol a betegek integrált egészségügyi és szociális szolgáltatásokhoz, valamint közösségi alapú tevékenységekhez férhetnek hozzá. Biztosítani kell a járóbetegek tartós ápolási-gondozási szolgáltatásainak fejlesztéséhez szükséges felszereléseket és járműveket, valamint a 90 mobil csapat számára szükséges emberi erőforrásokat. Legalább 1000 szakembert kell kiképezni otthoni gondozóként, beleértve a mobil csapatszemélyzetet és a létrehozott nappali gondozóközpontok személyzetét. Míg a szakosodott nappali gondozóközpontok városokban helyezkednek el, a mobil csoportokat az ország egész területén létre kell hozni, különös figyelmet fordítva a vidéki településekre. Az alintézkedést 2026. március 31-ig be kell fejezni. A.1.3. 3. reform: „Az egészségügyi rendszer ellenálló képességének javítása a vészhelyzetek kezelése érdekében” A reform célja az egészségügyi szolgáltatások kiegyensúlyozott, biztonságos és hatékony biztosítása vészhelyzetekben, az egészségügyi intézmények közötti együttműködés javítása és az infrastruktúra vészhelyzetekhez való igazítása. A reformot három alintézkedés kíséri: 1. Cselekvési terv az egészségügyi intézmények közötti együttműködés javításáról és az infrastruktúra vészhelyzetekben történő modernizálásáról. (1. alintézkedés); 2. A fertőző betegségek klaszterével foglalkozó szakértői központok korszerűsítése (2. alintézkedés); 3. A regionális kórházak sürgősségi osztályainak és újraélesztési egységeinek korszerűsítése (3. alintézkedés). A.1.3.1. 1. alintézkedés: Cselekvési terv az egészségügyi intézmények közötti együttműködés javításáról és a vészhelyzetek kezelésére szolgáló infrastruktúra modernizálásáról Ennek az alintézkedésnek az a célja, hogy cselekvési tervet fogadjon el az egészségügyi intézmények közötti együttműködés javításáról és a vészhelyzetekre szolgáló infrastruktúra korszerűsítéséről. Tartalmaznia kell az egészségügyi intézmények arra vonatkozó kötelezettségeit, hogy biztosítsák felkészültségüket és a rendszer vészhelyzetekre való reagálásának hatékonyságát. Meg kell teremteni a rendelkezésre álló emberi erőforrások hatékonyabb együttműködésének előfeltételeit. El kell végezni az egészségügyi intézmények veszélyhelyzeti felkészültségének értékelését.

Az alintézkedést 2023. március 31-ig be kell fejezni. A.1.3.2. 2. alintézkedés: A fertőző betegségek klaszterével foglalkozó szakértői központok modernizálása Ezen alintézkedés célja, hogy korszerűsítse és kiterjessze a fertőző betegségek klaszterének kiválósági központjait öt nagyvárosban található kórházban, köztük Vilniusban, Kaunasban, Klaipedában, Siauliaiban és Panevezys-ben, alkalmazkodva a vészhelyzetekhez és válsághelyzetekhez. A beruházások magukban foglalják az épületek felújítását, átalakítását, a helyiségek újjáépítését és felújítását, valamint az orvosi és laboratóriumi felszerelések beszerzését a fertőző betegségekre vonatkozó megfizethető, magas színvonalú és biztonságos diagnosztikai és kezelési szolgáltatások biztosítása érdekében. Összességében a kórházi infrastruktúrába történő beruházásoknak elő kell segíteniük a mentőszolgálatok átszervezését annak biztosítása érdekében, hogy a lakosság megfelelő időben megkapja a szükséges orvosi ellátást. Biztosítja továbbá a fertőző betegségek kezelésére való képességet anélkül, hogy nemzeti szinten növelné a gyógyító és tartós ápolást biztosító ágyak számát. Az alintézkedést 2024. december 31-ig be kell fejezni. A.1.3.3. 3. alintézkedés: A regionális kórházak sürgősségi osztályainak és újraélesztési egységeinek korszerűsítése Ezen alintézkedés célja hét kórház/traumaambulancia (Vilnius, Kaunas, Alytus, Marijampole, Utena, Telsiai és Taurage) sürgősségi, újraélesztési és intenzív ellátást nyújtó egészségügyi egységének korszerűsítése. A beruházások magukban foglalják a sürgősségi orvosi egységek újjáépítését és korszerűsítését, valamint a szükséges orvosi eszközök biztosítását. Az alintézkedést 2024. december 31-ig be kell fejezni. A.2. Vissza nem térítendő pénzügyi támogatás – a végrehajtáshoz és a nyomon követéshez kapcsolódó mérföldkövek, célok, mutatók és ütemterv Szám Kapcsolódó intézkedés (reform vagy beruházás) Mérföldkő / cél Cím Monőségi mutatók

(a mérföldkövekhez) Mennyiségi mutatók

(a célokhoz) A végrehajtás indikatív ütemterve Az egyes mérföldkövek és célok leírása és egyértelmű meghatározása Egység Alapérték Cél Negyedév Év 1. A.1.1. A szolgáltatások minőségének és hozzáférhetőségének javítása, valamint az innováció előmozdítása A.1.1.1. A mentőszolgálatok szervezését, irányítását és nyújtását szabályozó jogszabályi keret Mérföldkő A sürgősségi orvosi szolgáltatásokról szóló jogszabályok és a kapcsolódó jogszabályok hatálybalépése Hatályba lépett jogszabályok N/a N/a N/a 4. negyedév 2022 A sürgősségi orvosi szolgáltatásokról szóló törvény és a kapcsolódó jogszabályok, mint például az egészségügyi intézményekről szóló törvény, a veszélyhelyzet-reagálási központról szóló törvény, a mentőszolgálatok nyújtására vonatkozó követelményeket és a fizatési eljárásokat meghatározó másodlagos jog szabályozzák a mentőszolgálatok szervezését, irányítását és nyújtását. 2 A.1.1. A szolgáltatások minőségének és hozzáférhetőségének javítása, valamint az innováció előmozdítása A.1.1.2. Az egészségügyi adatok másodlagos felhasználását megkönnyítő digitális egészségügyi rendszer fejlesztése Mérföldkő Az egészségügyi adatok másodlagos felhasználására vonatkozó jogszabályok hatálybalépése Hatályba lépett jogszabályok N/a N/a N/a 3. negyedév 2022 Az egészségügyi adatok másodlagos felhasználására vonatkozó jogszabályok és az adatok másodlagos felhasználására vonatkozó engedélyek kiadására, az egészségügyi adatok másodlagos felhasználás céljából történő előkészítésére, az egészségügyi adatoknak az egészségügyi adatkezelők által a kormány által felhatalmazott intézmény részére történő szolgáltatásával kapcsolatos költségek visszatérítésére vonatkozó végrehajtási rendelkezések (kutatás, kísérleti fejlesztés és innováció, oktatás és képzés, oktatás és képzés, oktatás és képzés, tudásmenedzsment az egészségügyben, egészségügyi politikaalkotás, statisztika) ii. a digitális egészségügy fenntartható fejlesztésének biztosítása és a személyes adatok összehangolt szabályozása, valamint iii. az egészségügyi adatok közérdekű célokra történő hatékony és biztonságos másodlagos felhasználásához szükséges feltételek megteremtése és szabályozás. 3 A.1.1. A szolgáltatások minőségének és hozzáférhetőségének javítása, valamint az innováció előmozdítása A.1.1.3. Cselekvési terv a családorvosi fejlesztésről (2016-2025) Mérföldkő A 2016-2025 közötti időszakra szóló, a családorvosi fejlesztésre vonatkozó aktualizált cselekvési terv elfogadása A családorvosi fejlesztésről szóló cselekvési terv Egészségügyi Minisztérium általi elfogadása N/a N/a N/a 4. negyedév 2022 Az Egészségügyi Minisztériumnak ki kell dolgoznia és jóvá kell hagynia a 2016-2025 közötti időszakra szóló, a családorvosi fejlesztésre vonatkozó cselekvési tervet. A cselekvési terv meghatározza a családi orvosok feladatait, amelyek nem kapcsolódnak közvetlenül az egészségügyi szolgáltatások nyújtásához; valamint a háziorvosok és az orvosi csoport más tagjai (ápolók, szülésznők, ápolói asszisztensek, életmódbeli szakemberek, szociális munkások vagy gyógytornászok) közötti feladatmegosztás. 4 A.1.1. A szolgáltatások minőségének és hozzáférhetőségének javítása, valamint az innováció előmozdítása A.1.1.4. A közegészségügyi szolgáltatásnyújtás alapvető modelljének kialakítása Mérföldkő A közegészségügyi szolgáltatások alapvető modelljének hatálybalépése, amely egyenlő feltételeket teremt a szükséges és magas színvonalú szolgáltatások fogadásához a társadalom valamennyi csoportja, különösen a kiszolgáltatott helyzetben lévők és a társadalmilag kirekesztettek számára Hatályba lépett jogszabályok N/a N/a N/a 1. negyedév 2023 Aközegészségügyi szolgáltatások alapvető szolgáltatási modellje létrehozza a közegészségügyi szolgáltatások alaplistáját, amely magában foglalja az egészségfejlesztést és a betegségmegelőzést, a minőségi kritériumokat, a szolgáltatások nyomon követését szolgáló mechanizmust, valamint a célcsoportoknak, különösen a kiszolgáltatott helyzetben lévőknek és a társadalmilag kirekesztetteknek nyújtott egészségügyi szolgáltatásokat. A szükséges és magas színvonalú szolgáltatásokat minden településen egyenlő módon kell biztosítani. 5 A.1.1. A szolgáltatások minőségének és hozzáférhetőségének javítása, valamint az innováció előmozdítása A.1.1.5. Az egészségügyi szakemberek munkakörülményeinek és szakmai képesítésének javítása Mérföldkő Az egészségügyi szakemberek munkakörülményeinek és szakmai képesítésének javítására vonatkozó jogszabályok hatálybalépése Hatályba lépett jogszabályok N/a N/a N/a 2. negyedév 2023 Az egészségügyi szakemberek munkakörülményeinek és szakmai képesítésének javítását célzó jogszabályoknak rendelkezéseket kell tartalmazniuk a bérszabályozásról, a munkaterhelésről, az orvosok pszichoérzelmi állapotának javítását célzó intézkedésekről, valamint az egészségügyi szakemberek munkahelyi képzésének mechanizmusáról. 6 A.1.1. A szolgáltatások minőségének és hozzáférhetőségének javítása, valamint az innováció előmozdítása A.1.1.6. A higiéniai intézmények hálózatának létrehozása a regionális együttműködés modellje alapján Mérföldkő Az egyéni egészségügyi ellátást nyújtó intézmények hálózatának létrehozására és szabályozására vonatkozó jogszabályok hatálybalépése a kiválósági központok és a regionális együttműködés modellje alapján Hatályba lépett jogszabályok N/a N/a N/a 3. negyedév 2023 Az egyéni egészségügyi ellátást nyújtó intézmények hálózata a kiválósági központok és a regionális együttműködés modellje alapján szabályozó jogszabályoknak meg kell határozniuk az egyéni egészségügyi ellátást nyújtó intézmények hálózatának létrehozására vonatkozó elveket és kritériumokat, valamint az egyéni egészségügyi ellátást nyújtó intézmények és a kiválósági központok közötti együttműködési mechanizmust. 7 A.1.1. A szolgáltatások minőségének és hozzáférhetőségének javítása, valamint az innováció előmozdítása A.1.1.7. Fejlett terápiákkal foglalkozó központ létrehozása Mérföldkő Fejlett terápiás központ létrehozása Fejlett terápiás központ létrehozása N/a N/a N/a 4. negyedév 2024 A fejlett terápiás központ létrehozása lehetővé teszi a fejlett terápiás gyógyszerkészítmények elkészítését, és biztosítja az innovatív sejtterápiás szolgáltatások nyújtását az ország lakossága számára. Be kell fejezni a fejlett terápiás központ infrastruktúrájának tervezését és kivitelezését, orvosi/laboratóriumi berendezéseket, informatikai berendezéseket és bútorokat kell beszerezni és telepíteni, módszertani iránymutatásokat kell végrehajtani, szakmai továbbképzést kell végezni, és be kell szerezni a szükséges működési engedélyeket. 8 A.1.1. A szolgáltatások minőségének és hozzáférhetőségének javítása, valamint az innováció előmozdítása A.1.1.8. Referenciagenomadatok reprezentatív gyűjteményének létrehozása a „Genome Europe” egészségügyi projekt keretében Cél A teljes emberi genomra elvégzett szekvenálási vizsgálatok száma N/a Szám 0 750 2. negyedév 2025 A „Genom Europe” elnevezésű, határokon átnyúló uniós projekt végrehajtásában való részvételt lehetővé tevő, elvégzett szekvenációs tesztek száma legalább 750. A projektben részt vevő litván intézményeknek rendelkezniük kell a nemzeti genomikus referenciaadatok fejlesztéséhez szükséges laboratóriumi és számítógépes felszereléssel. Fenntartható, egységes nemzeti genomikus gyógyászati infrastruktúrát kell létrehozni. A cél a genomkutatás jogi keretének elfogadásához és ezen információknak az uniós országokkal való cseréjéhez kapcsolódik. 9 A.1.1. A szolgáltatások minőségének és hozzáférhetőségének javítása, valamint az innováció előmozdítása A.1.1.8. Referenciagenomadatok reprezentatív gyűjteményének létrehozása a „Genome Europe” egészségügyi projekt keretében Cél A teljes emberi genomra elvégzett szekvenálási vizsgálatok száma N/a Szám 750 1570 1. negyedév 2026 A „Genom Europe” elnevezésű, határokon átnyúló uniós projekt végrehajtásában való részvételt lehetővé tevő, elvégzett szekvenációs tesztek száma legalább 1570. A projektben részt vevő litván intézményeknek rendelkezniük kell a nemzeti genomikus referenciaadatok fejlesztéséhez szükséges laboratóriumi és számítógépes felszereléssel. Fenntartható, egységes nemzeti genomikus gyógyászati infrastruktúrát kell létrehozni. A cél a genomkutatás jogi keretének elfogadásához és ezen információknak az uniós országokkal való cseréjéhez kapcsolódik. 10 A.1.1. A szolgáltatások minőségének és hozzáférhetőségének javítása, valamint az innováció előmozdítása A.1.1.9. Az egészségügyi szakemberek kompetenciaplatformjának létrehozása Mérföldkő Az egészségügyi szakemberek kompetenciaplatformjának létrehozása Azegészségügyi szakemberek kompetenciaplatformjának létrehozása N/a N/a N/a 4. negyedév 2023 Létre kell hozni az egészségügyiszakemberekkel foglalkozó kompetenciaplatformot, amely magában foglalja az egészségügyi szakemberek, például orvosok, ápolók, közegészségügy, gyógyszerszakemberek készségfejlesztésének (átképzés és továbbképzés) azonosításának,nyomon követésének, tervezésének ésirányításának módozatait . A platform tárolja az egészségügyi szakemberek engedélyeinek nyilvántartását, és kapcsolódik az egészségügyi és gyógyszeripari szakmai gyakorlatok engedélyezési nyilvántartásához. Az egészségügyi intézmények figyelemmel kísérik és megtervezik a szakemberek szakmai fejlődését, figyelemmel kísérik a nemzeti egészségügyi szolgáltatók és a közegészségügyi intézmények szakértőinek továbbképzését és átképzését. 11 A.1.1. A szolgáltatások minőségének és hozzáférhetőségének javítása, valamint az innováció előmozdítása A.1.1.10. Az egészségügyi ellátás minőségértékelési modelljének kidolgozása Cél A litván nemzeti egészségügyi rendszer kijelzőpanelében részt vevő egészségügyi intézmények aránya a teljesítménymutatók alapján % (százalékban) 0 100 2. negyedév 2024 A teljesítménymutatókon alapuló egészségügyi rendszer kijelzőpanelben részt vevő egészségügyi intézmények arányát az Egészségügyi Minisztérium és az Egészségügyi Minisztérium alá tartozó Állami Egészségbiztosítási Akkreditációs Ügynökség ellenőrzi. A nemzeti, önkormányzati és egészségügyi szinten nyújtott egészségügyi szolgáltatások minőségének ellenőrzésére szolgáló informatikai eszközt kell létrehozni. Az informatikai nyomonkövetési eszköznek lehetővé kell tennie a teljes nemzeti egészségügyi rendszer, valamint az egyes települések és egészségügyi intézmények minőségének értékelését, a mutatók értékeit össze kell hasonlítania a nemzeti, települési és egészségügyi intézmények szintjén meghatározott célértékekkel, és össze kell hasonlítania valamennyi egészségügyi intézmény tevékenységét a kiválasztott mutatók szerint. Az ellenőrzött információk alapján döntést kell hozni az egészségügyi rendszer minőségének javítását célzó beruházások tervezéséről. 12 A.1.1. A szolgáltatások minőségének és hozzáférhetőségének javítása, valamint az innováció előmozdítása A.1.1.11. Az egészségügyi ágazat digitalizálása Cél Az egészségügyi ellátással kapcsolatos elektronikus szolgáltatásokkal rendelkező lakosság aránya az országban N/a % (százalékban) 30 60 4. negyedév 2025 Az érintett egészségügyi szolgáltatásokat elektronikusan igénybe vevő litván lakosság aránya. A szolgáltatások magukban foglalják a járóbeteg-látogatásokat, az elektronikus rendelvényeket, a gyermek születési anyakönyvi kivonatának kiállítását, a halotti orvosi igazolás kiállítását, a járművezetők orvosi vizsgálatát, a konzultációs célú beterjesztéseket, a kutatást, a kezelést, a diagnosztikai vizsgálatokat és a vakcinázási nyilvántartásokat. A cél elérése közvetlenül kapcsolódik az Állami Vállalkozói Nyilvántartások Központja által létrehozott elektronikus egészségügyi szolgáltatási és együttműködési infrastrukturális információs rendszerbe (ESPBI IS) integrált információs rendszer létrehozásához. A meglévő LNKC információs rendszert integrálni kell az ESPBI IS-be, és lehetővé kell tenni, hogy az LNKC IS webszolgáltatási dokumentumokat cserélhessen más uniós országok nemzeti kapcsolattartó pontjaival. 13 A.1.1. A szolgáltatások minőségének és hozzáférhetőségének javítása, valamint az innováció előmozdítása A.1.1.11. Az egészségügyi ágazat digitalizálása Cél E-egészségügyi termékeket használó, járó- és fekvőbetegeknek egyéni egészségügyi ellátást nyújtó intézmények aránya N/a % (százalékban) 50 70 4. negyedév 2025 Az e-egészségügyi termékeket használó fekvőbeteg- és járóbeteg-egészségügyi intézmények arányaz 50 %-ról 70 %-ra nő. Az intézmények belső folyamataikat és információs rendszereiket az egészségügyi miniszter „Az elektronikus egészségügyi szolgáltatások és az együttműködési infrastruktúra információs rendszere használatára vonatkozó eljárás leírásának jóváhagyásáról” szóló V-657. sz. rendeletével összhangban igazítják ki és az adatokat az elektronikus egészségügyi szolgáltatások és a közösségi infrastruktúrára vonatkozó információs rendszerben (ESBPI IS) kezelik. 14 A.1.1. A szolgáltatások minőségének és hozzáférhetőségének javítása, valamint az innováció előmozdítása A.1.1.11. Az egészségügyi ágazat digitalizálása Cél Azon egészségügyi szakemberek aránya, akiknek az engedélyét rögzítették és digitálisan ellenőrzik % (százalékban) 0 50 1. negyedév 2026 Az ország egészségügyi szakembereinek aránya, akiknek az engedélyét informatikai rendszerben rögzítik és digitálisan ellenőrzik. Az Állami Egészségügyi Akkreditációs Ügynökség ellenőrzi az egészségügyi szakemberek és intézmények engedélyezési feltételeinek betartását. 15 A.1.2. A tartós ápolási-gondozási szolgáltatások reformja A.1.2.1. A tartós ápolás-gondozás modelljének elfogadása Mérföldkő A tartós ápolási-gondozási modell végrehajtását szabályozó jogszabályok hatálybalépése Hatályba lépett jogszabályok N/a N/a N/a 1. negyedév 2024 A tartós ápolás-gondozási modell végrehajtását szabályozó jogszabályoknak magukban kell foglalniuk a tartós ápolási-gondozási szolgáltatások fogalmát, a szolgáltatásnyújtási követelményeket, a tartós ápolási-gondozási szolgáltatások igazgatását, a szolgáltatáskezelési feladatok konkrét intézményekhez való egyértelmű hozzárendelését, az érintett szervezetek számára a tartós ápolási-gondozási szolgáltatások nyújtására vonatkozó alapvető követelményeket, valamint a tartós ápolási-gondozási szolgáltatások finanszírozására vonatkozó elveket és mechanizmusokat. 16 A.1.2. A tartós ápolási-gondozási szolgáltatások reformja A.1.2.2. Az emberi erőforrások és az infrastruktúra kapacitásának növelése a tartós ápolási-gondozási szolgáltatások nyújtásához Cél Tartós ápolást biztosító járóbeteg-ellátásban részesülő betegek aránya (%) N/a % (százalékban) 5 30 2. negyedév 2025 A megfelelő otthoni és/vagy nappali gondozási szolgáltatásokat igénybe vevő litván tartós ápolást-gondozásban részesülő betegek aránya 30 %-ra emelkedik. A cél elérése közvetlenül kapcsolódik a lakóotthonokban járóbeteg-ellátást nyújtó kilencven szakértői csoport létrehozásához, tíz szakosított nappali gondozóközpont létrehozásához a városokban az integráltabb tartós ápolási-gondozási szolgáltatások és legalább 1000 tartós ápolási-gondozási szakember képzéséhez. A mutatót az Egészségügyi Minisztérium ellenőrzi. 17 A.1.2. A tartós ápolási-gondozási szolgáltatások reformja A.1.2.2. Az emberi erőforrások és az infrastruktúra kapacitásának növelése a tartós ápolási-gondozási szolgáltatások nyújtásához Cél Tartós ápolást biztosító járóbeteg-ellátásban részesülő betegek aránya (%) N/a % (százalékban) 30 60 1. negyedév 2026 60 %-ra emelkedik azon litván tartós ápolást-gondozásban részesülő betegek aránya, akik otthon és/vagy nappali gondozóközpontokban megfelelő szolgáltatásokban részesülnek. A cél elérése közvetlenül kapcsolódik a lakóotthonokban járóbeteg-ellátást nyújtó kilencven szakértői csoport létrehozásához, tíz szakosított nappali gondozóközpont létrehozásához a városokban az integráltabb tartós ápolási-gondozási szolgáltatások és legalább 1000 tartós ápolási-gondozási szakember képzéséhez. A mutatót az Egészségügyi Minisztérium ellenőrzi. 18 A.1.3. Az egészségügyi rendszer vészhelyzetekben való munkavégzéssel szembeni ellenálló képességének szisztematikus javítása A.1.3.1. Cselekvési terv az egészségügyi intézmények közötti együttműködés javításáról és a vészhelyzetek kezelésére szolgáló infrastruktúra modernizálásáról Mérföldkő Az egészségügyi intézmények közötti együttműködés javításáról és a szükséghelyzeti infrastruktúra korszerűsítéséről szóló cselekvési terv hatálybalépése Az egészségügyi intézmények közötti együttműködésről és a szükséghelyzeti infrastruktúra korszerűsítéséről szóló cselekvési terv Egészségügyi Minisztérium általi elfogadása N/a N/a N/a 1. negyedév 2023 Az egészségügyi intézmények közötti együttműködés javítására és az infrastruktúra vészhelyzetekhez való hozzáigazítására irányuló cselekvési tervnek tartalmaznia kell az egészségügyi intézmények vészhelyzetekre való felkészültségére vonatkozó követelményeket, és biztosítania kell az emberi erőforrások hatékony telepítését. 19 A.1.3. Az egészségügyi rendszer vészhelyzetekben való munkavégzéssel szembeni ellenálló képességének szisztematikus javítása A.1.3.2. A fertőző betegségek klaszterével foglalkozó szakértői központok modernizálása Cél A fertőző betegségek klaszterében működő szakértői központokat is magukban foglaló korszerűsített egészségügyi létesítmények száma Szám 0 5 4. negyedév 2024 A beruházásokat a fertőző betegségekkel foglalkozó öt központ infrastruktúra korszerűsítésére kell felhasználni, ami a veszélyes fertőzések diagnosztizálásának és kezelésének hatékonysága, minősége és biztonságossága biztosításához szükséges. Biztosítani kell, hogy nemzeti szinten ne növekedjen a gyógyító és tartós ápolást biztosító ágyak száma. A célértéket a következő intézkedéseket követően kell teljesítettnek tekinteni: i. a fertőző betegségekre és a befogadással foglalkozó osztályokra vonatkozóan aktualizált követelményeket állapítottak meg; ii. korszerűsített egészségügyi létesítményekre irányuló beruházási projektek, beleértve a fertőző betegségek klaszterében működő szakértői központokat is. 20 A.1.3. Az egészségügyi rendszer vészhelyzetekben való munkavégzéssel szembeni ellenálló képességének szisztematikus javítása A.1.3.3. A regionális kórházak sürgősségi osztályainak és újraélesztési egységeinek korszerűsítése Cél Korszerűsített egészségügyi létesítmények száma a kórházi sürgősségi, újraélesztési és intenzív osztályokban Szám 0 7 4. negyedév 2024 A beruházást hét regionális szintű kórház sürgősségi osztályainak és újraélesztési (intenzív ellátási) egységeinek korszerűsítésére kell felhasználni annak biztosítása érdekében, hogy az intézmények készen álljanak arra, hogy vészhelyzetekben minőségi és biztonságos szolgáltatásokat nyújtsanak. A célértéket a következő intézkedéseket követően kell teljesítettnek tekinteni: i. a vészhelyzeti szolgálatok működésére vonatkozó naprakész követelmények; ii. az újraélesztésre és az intenzív osztályokra vonatkozó aktualizált követelmények; iii. korszerűsített egészségügyi létesítményekre irányuló beruházási projektek végrehajtása a kórházi sürgősségi, újraélesztési és intenzív osztályokban. B. 2. KOMPONENS: Litvánia zöld átalakulása A litván helyreállítási és rezilienciaépítési terv komponense hozzájárul a zöld átálláshoz kapcsolódó kihívások kezeléséhez, különösen ahhoz, hogy csökkenteni kell a többek között a közlekedési ágazatból származó ÜHG-kibocsátásokat, növelni kell az épületek és a közlekedés energiahatékonyságát, fokozni kell az erőforrás-hatékonyságot, és természetalapú megoldások révén hozzá kell járulni az üvegházhatású gázok elnyeléséhez. A komponens a tengeri szélerőmű és a kapcsolódó infrastruktúra fejlesztését, a szárazföldi megújulóenergia-erőművek (a szárazföldön található napenergia- és szélerőművek) építésének támogatását, az egyéni tárolólétesítmények létrehozását és a megújulóenergia-közösségek létrehozását, valamint az első időszakban közhasználatra szánt egyéb villamosenergia-tároló infrastruktúra telepítését irányozza elő. Ami a mobilitást illeti, a kulcsfontosságú intézkedések magukban foglalják a közszféra és az üzleti szféra által használt szennyező közúti járművek tiszta járművekkel való felváltásának támogatását, a tömegközlekedési szolgáltatások minőségének és vonzerejének a nulla vagy alacsony kibocsátású járművek korszerűsítésével történő javítását, az alternatív üzemanyagokat használó tiszta járművek valamennyi típusára vonatkozó töltő-/újratöltő infrastruktúra létrehozását, valamint az alternatív üzemanyagok ágazatainak fejlesztését (biometán, második generációs folyékony bioüzemanyagok, hidrogén). Ami az energiahatékonyságot illeti, ezt az épületfelújítási csomagok és szabványok, a településfejlesztési tervek, a fenntartható városfejlesztési módszerek és a körzeti felújítási projektek révén tervezik elérni, előmozdítva az épületek felújítását felgyorsító építési termékek és szolgáltatások kínálatát és a felújítás finanszírozását. Annak érdekében, hogy helyreállítsák a degradálódott vizes élőhelyek ÜHG-elnyelési és -tárolási kapacitását, reformot terveznek e vizes élőhelyek helyreállítására vonatkozóan, amelynek eredményeként 8000 hektárnyi ilyen földterületet kell helyreállítani a terv végrehajtásakor. Végezetül, az erőforrás-hatékonyságot a körforgásos gazdaságra vonatkozó cselekvési terv elfogadásával kell előmozdítani, amely 2035-re meghatározza Litvánia erőforrás-hatékonyabbá válásának irányát. A komponensben foglalt intézkedések az energia- és erőforrás-hatékonysággal, a fenntartható közlekedéssel és az energiahálózatok összekapcsolásával kapcsolatos beruházásokra összpontosító országspecifikus ajánláshoz (CDR3 2019) nyújtott támogatás. A DNSH technikai iránymutatásának (2021/C58/01) megfelelően a helyreállítási és rezilienciaépítési tervben meghatározott intézkedések leírását és a helyreállítási és rezilienciaépítési tervben meghatározott enyhítő lépéseket figyelembe véve ebben a komponensben várhatóan egyetlen intézkedés sem sérti jelentős mértékben az (EU) 2020/852 rendelet 17. cikke szerinti környezeti célkitűzéseket. Az is várható, hogy ha a támogatást az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer (ETS) hatálya alá tartozó bármely létesítménynek nyújtják, az ETS tevékenységeinek a vonatkozó ETS-referenciaértékeknél alacsonyabb üvegházhatásúgáz-kibocsátást kell elérniük .



B1. Vissza nem térítendő pénzügyi támogatás – a reformok és beruházások ismertetése B.1.1. 1. reform: „Az országban termelt fenntarthatóbb villamos energia” A reform célja a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia előállításának, átvitelének és fogyasztásának előmozdítása, az intézményi és jogi mechanizmusok javítása, valamint beruházási ösztönzők biztosítása a vállalkozások és a polgárok számára. E reform különösen a következőkre irányul: i. 2030-ig legalább 7 TWh-ra növelje a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energiát, ami biztosítja, hogy a megújuló energiaforrások a teljes nemzeti villamosenergia-fogyasztás 50 %-át termeljék; ii. a helyi villamosenergia-termelési kapacitások növelése; iii. a gazdaságilag leghatékonyabb technológiák támogatásával segítse elő a megújuló energiaforrásokból történő villamosenergia-termeléshez szükséges kapacitások fejlesztését; iv. a megújuló energiaforrásokat felhasználó villamosenergia-termelők fokozatos piaci integrációja; v. minimális pénzügyi teher biztosítása a villamosenergia-fogyasztók számára; vi. az importált villamos energia termelőivel szembeni megkülönböztetésmentesség biztosítása, valamint annak lehetővé tétele, hogy más tagállamok is részesülhessenek a megújuló energiaforrásokból előállított energiáról szóló törvénytervezet által bevezetett támogatási mechanizmus előnyeiből; vii. azon erőművek leszerelésének biztosítása, amelyek beszüntették működésüket; viii. biztosítja, hogy a villamos energiát ne negatív áron termeljék; ix. megfelelő feltételek megteremtése a termelő-fogyasztók és a megújulóenergia-közösségek számára. A reformot három alintézkedés kíséri: 1. A tengeri szélerőműpark és a kapcsolódó infrastruktúra fejlesztésének előkészítő munkálatai (1. alintézkedés); 2. Szárazföldi megújulóenergia-erőművek (napenergia és szélerőművek) és egyedi tárolólétesítmények építésének támogatása (2. alintézkedés); 3. Egyéb villamosenergia-tároló infrastruktúra telepítése (3. alintézkedés).

B.1.1.1. 1. alintézkedés: A tengeri szélerőmű és a kapcsolódó infrastruktúra fejlesztésének előkészítő munkálatai Ennek az alintézkedésnek az a célja, hogy előkészítse a tengeri szélerőművek fejlesztését. Az alintézkedés a következőket tartalmazza: i. a tengeri szélerőművek környezeti hatásának értékelése; ii. szélsebességek és egyéb paraméterek mérése; iii. tanulmányok a tengeri szélerőművek fejlesztésére és a szárazföldi hálózatokhoz való csatlakozásra kijelölt terület tengerfenékéről; iv. a szárazföldi hálózatokhoz való tengeri szélcsatorna-csatlakozással kapcsolatos tanácsadási szolgáltatások; v. tanulmányok az infrastruktúra megvalósításáról, valamint a tengeri szélerőműnek a szárazföldi hálózati útvonalhoz és a tengeri alállomás helyéhez való kapcsolódásának azonosítása; vi. a part menti szélerőmű-hálózathoz való csatlakozásra vonatkozó területrendezési dokumentumok előkészítése, elfogadása és végrehajtása; és vii. a szárazföldi hálózathoz való csatlakozásra vonatkozó szerződéskötésre vonatkozó műszaki előírások kidolgozása. Az alintézkedést 2023. december 31-ig be kell fejezni. B.1.1.2. 2. alintézkedés: Szárazföldi megújulóenergia-erőművek (napenergia és szélerőművek) és egyedi tárolólétesítmények építésének támogatása Ezen alintézkedés célja a megújulóenergia-termelő és -tároló létesítmények támogatása, valamint a megújulóenergia-közösségek összekapcsolása. Az alintézkedés magában foglalja a jogi személyeknek, a mezőgazdasági termelőknek és a megújulóenergia-közösségeknek a szárazföldi nap- és szélerőművek beszerzéséhez és telepítéséhez és tárolásához nyújtott támogatást, előnyben részesítve a saját fogyasztást, a mezőgazdasági üzem vagy a gazdasági szükségleteket. A támogatás kedvezményezettjei számára lehetővé kell tenni, hogy a villamos energiát visszaadják a villamosenergia-hálózatnak. A támogatást versenyeztetéses ajánlattételi eljárás keretében kell nyújtani, elsőbbséget biztosítva a megújulóenergia-közösségeknek. A beruházás eredményeként legalább 302 MW megújuló energiaforrásból származó villamosenergia-termelési kapacitás jön létre, amelyből legalább 271,8 MW naperőművekből (beleértve Utena régióban 4 MW napenergiával működő erőművet) és legalább 30,1 MW szárazföldi szélerőműből, valamint legalább 15,2MWh egyedi villamosenergia-tároló létesítményből áll. Az alintézkedést 2026. június 30-ig kell befejezni. B.1.1.3. 3. alintézkedés: Egyéb villamosenergia-tároló infrastruktúra telepítése Ennek az alintézkedésnek az a célja, hogy biztosítsa a litván villamosenergia-rendszer biztonságát, stabilitását és felkészültségét a kontinentális Európa villamosenergia-hálózataival való összekapcsolást megelőző, elszigetelt munkára. Az alintézkedés négy, egyenként 50 MW-os energiatároló létesítmény telepítéséhez nyújtott támogatásból áll, amelyek biztosítják a szintetikus tehetetlenséget a frekvenciaváltozások és a hálózatok szűk keresztmetszeteinek kezelése esetén, ami a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia 100 %-ának integrálásához szükséges. Az alintézkedést 2022. december 31-ig be kell fejezni. B.1.2. 2. reform: „Környezetszennyezés nélküli mobilitás” E reform célja az ÜHG-kibocsátás jelentős csökkentése a leginkább szennyező közúti járművek (magán-, köz-, kereskedelmi, tömegközlekedési és árufuvarozási flotta) városokban és régiókban történő fokozatos kivonása, valamint a megújuló energiaforrások arányának növelése révén a közlekedési ágazatban. A reform végrehajtása 2021-ben kezdődik az alternatív üzemanyagokról szóló törvény Seimas-ban történő elfogadásával. Ezt tovább kell folytatni egy olyan jogalkotási keret elfogadásával és hatálybalépésével, amely eljárást hoz létre a közúti járművek vásárlására vonatkozó energiahatékonysági és környezetvédelmi követelmények meghatározására, valamint azokra az esetekre, amikor ezek kötelezőek. Ez a keret 2021. december 31-ig lép hatályba. Létre kell hozni a Fenntartható Mobilitási Alapot, amely bizonyos meghatározott esetekben támogatást nyújt tiszta üzemű járművek vásárlásához és használatához, valamint e járművek alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának telepítéséhez, korszerűsítéséhez és fejlesztéséhez. Az alapot a kibocsátásmentes és alacsony kibocsátású járművek kivételével a belső égésű motorral meghajtott járművek használatára vonatkozó korlátozások támogatására is fel kell használni. A támogatást célzott és folyamatos módon, legalább 2030-ig kell nyújtani. Az alap 2022. március 31-ig kezdi meg működését. A szennyező járművek lecserélése mellett a reformnak a járműtulajdonosok által a használat időtartamára fizetett úthasználati díjat elektronikus útdíjjal kell felváltania. A távolságalapú díjrendszer várhatóan arra ösztönzi a járműtulajdonosokat/üzemeltetőket, hogy környezetbarátabb járműveket használjanak, valamint hogy ésszerűsítsék útvonalaik tervezését és optimalizálását, mivel az út hossza határozza meg az autópályadíj összegét. Az elektronikus útdíjszedési díjat bevezető jogszabály 2023. március 31-ig lép hatályba. Ami a tömegközlekedést illeti, a szennyező tömegközlekedési járművek lecserélése mellett a városok közötti közlekedési rendszer reformja keretében felül kell vizsgálni és optimalizálni kell a meglévő távolsági hálózatot, összhangba kell hozni a buszjáratokat a vasúti útvonalakkal és a helyi közlekedési rendszerrel, biztosítva a regionális csomópontok közötti összeköttetést. A reformot végrehajtó jogszabály-módosításokat 2024. december 31-ig kell elfogadni. A reformot négy alintézkedés kíséri: 1. A tiszta járművek állami szektor és vállalkozások általi beszerzésének támogatása (1. alintézkedés); 2. Tiszta tömegközlekedési járművek beszerzésének támogatása (2. alintézkedés); 3. Járműtöltő infrastruktúra telepítése (3. alintézkedés); valamint 4. a megújuló energiaforrásokból előállított üzemanyagok (biometán, második generációs folyékony bioüzemanyagok a közlekedésben és a zöld hidrogén) fejlesztésének támogatása (4. alintézkedés). B.1.2.1. 1. alintézkedés: Tiszta üzemű járművek állami szektor és vállalkozások általi beszerzésének támogatása Ezen alintézkedés célja a szennyező járművek számának csökkentése a fenntartható mobilitás előmozdítása és következésképpen a városi környezet légszennyezésének csökkentése érdekében. Ezen alintézkedés keretében a következő kategóriákba és mennyiségekbe tartozó személygépkocsik, minibuszok, buszok, teherautók és nehéz tehergépjárművek vásárlásához nyújtható támogatás: - Könnyű járművek (M1 vagy N1 osztály) — kibocsátásmentesség (például elektromos vagy hidrogén), a városi személyszállítási és logisztikai szolgáltatások számára biztosított elsőbbség, összesen 22 500 egység; - Nehézgépjárművek (N2 vagy N3 osztály) – az (EU) 2019/1242 rendeletben meghatározott kibocsátásmentes és alacsony kibocsátású járművek (elektromos, hidrogén, a RED II irányelvnek megfelelő nyersanyagokból előállított biogáz), összesen 500 egység, ebből 200 elektromos vagy hidrogén és 300 biometán;

- Alacsony padlós és magas padlós minibuszok és buszok (M2 vagy M3 osztály) – kibocsátásmentes (például elektromos, hidrogén), összesen 450 egység; - Magas padlós buszok (M3 osztály) – a RED II-nek megfelelő nyersanyagokból előállított biometánnal működő buszok összesen 50. Ami a biometánt használó járműveket illeti, ez az intézkedés várhatóan nem sérti jelentősen az (EU) 2020/852 rendelet 17. cikke szerinti környezetvédelmi célkitűzéseket, figyelembe véve az intézkedés leírását és a helyreállítási és rezilienciaépítési tervben meghatározott enyhítő lépéseket a DNSH technikai iránymutatásának (2021/C58/01) megfelelően. Különösen a nehézgépjárműveknek és a magas padlójú buszoknak kibocsátásmentesnek vagy alacsony kibocsátásúnak kell lenniük, vagy kizárólag biometánt kell használniuk, amelyeknek meg kell felelniük az (EU) 2018/2001 irányelvben (RED II. irányelv) meghatározott kritériumoknak. A bioüzemanyag- és biometán- és bioüzemanyag-gyártóknak az (EU) 2018/2001 irányelvben előírtak szerint független értékelők által kiállított tanúsítványokat kell benyújtaniuk (a fenntarthatóság igazolása). Biztosítani kell továbbá, hogy a litván terv keretében támogatott járművek csak a RED II irányelvnek megfelelő bioüzemanyagokat, folyékony bio-energiahordozókat és biomasszából előállított üzemanyagokat használjanak. Végezetül, az alternatív üzemanyagokról szóló, 2021. június 30-án hatályba lépő törvény értelmében a megújuló energiaforrásokból előállított üzemanyagok nemzeti összetételében is fokozatosan növekedni fog a tüzelőanyag-forgalmazóknak a bioüzemanyagok keverésére vonatkozó kötelezettsége, amely 2030-ra eléri az 16,8 %-ot. Létre kell hozni a megújuló üzemanyagok elszámolási egységeinek rendszerét, amely rögzíti a közlekedési ágazat számára szolgáltatott biometán és egyéb megújuló üzemanyagok mennyiségét, valamint a termelőknek a megújuló energiaforrásokkal való ellátásra vonatkozó kötelezettségeik teljesítése céljából kiadott tanúsítványokat, ezáltal biztosítva a biometán és az előállított egyéb megújuló üzemanyagok fogyasztását. A rendszer 2021. december 31-én kezdi meg működését. Mindezek az elemek együttesen biztosítják, hogy a előállított bioüzemanyagokat és biogázt a közlekedési ágazatban használják fel, és a fosszilis tüzelőanyagok egyenértékű részarányát váltják fel. Ezen alintézkedés keretében támogatást kell nyújtani az elektromos buszok litvániai gyártásának (összeszerelésének) támogatására is. E támogatás eredményeként legalább 25 egységnyi elektromos autóbuszt kell gyártani. Annak biztosítása érdekében, hogy az intézkedés megfeleljen a jelentős károkozás elkerülését célzó elvről szóló technikai iránymutatásnak (2021/C58/01), a Litvánia és a pénzügyi eszközért felelős megbízott szervezet vagy pénzügyi közvetítő közötti jogi megállapodás és a pénzügyi eszközre vonatkozó későbbi befektetési politika: I.az InvestEU Alap fenntarthatósági vizsgálatával kapcsolatos bizottsági technikai iránymutatás alkalmazásának előírása; valamint II.a tevékenységek és eszközök alábbi listájának kizárása a támogathatóságból: i. fosszilis tüzelőanyagokhoz kapcsolódó tevékenységek és eszközök, ideértve a downstream felhasználást5 is; ii. az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer (ETS) keretében végzett tevékenységek és eszközök, amelyek a vonatkozó referenciaértékeknél6 nem alacsonyabb várható üvegházhatásúgáz-kibocsátást érnek el; iii. Hulladéklerakókkal, hulladékégetőkkel7 és mechanikus-biológiai hulladékkezelő létesítményekkel8 kapcsolatos tevékenységekés eszközök; És iv. olyan tevékenységek és eszközök, amelyek esetében a hulladék hosszú távú ártalmatlanítása károsíthatja a környezetet; valamint III.annak előírása, hogy a megbízott szervezet vagy a pénzügyi közvetítő minden ügylet tekintetében ellenőrizze, hogy a projektek megfelelnek-e a vonatkozó uniós és nemzeti környezetvédelmi jogszabályoknak, ideértve a fenntarthatósági vizsgálat alól mentesített ügyleteket is. Az alintézkedést 2026. június 30-ig kell befejezni. B.1.2.2. 2. alintézkedés: A kibocsátásmentes tömegközlekedési járművek beszerzésének támogatása A beruházás célja a tömegközlekedés környezetbarátabbá tétele azáltal, hogy a szennyező járműveket tisztább járművekkel helyettesítik, következésképpen csökkentik a kibocsátásokat és növelik a tömegközlekedés vonzerejét. Ezen alintézkedés keretében a következőket kell végrehajtani: 1. A meglévő távolsági hálózat felülvizsgálata és optimalizálása annak érdekében, hogy az autóbusz-útvonalakat össze lehessen hangolnia vasúti útvonalakkal és a regionális csomópontok közötti összeköttetést biztosító helyi közlekedési rendszerrel (amely 2024. december 31-ig fejeződik be); és 2. a tömegközlekedési szolgáltatásokat nyújtó települési önkormányzatoknak, valamint természetes és jogi személyeknek nyújtott támogatás (mindkettőt illetően, amelyek a 2014-2020-as pénzügyi időszakban nem dolgoztak ki és nem hajtottak végre fenntartható városi mobilitási terveket) 230 új, kibocsátásmentes autóbusz vásárlásához (M2 és M3 osztály). Az alintézkedést 2026. június 30-ig kell befejezni. B.1.2.3. 3. alintézkedés: A jármű töltésére/alternatív üzemanyag töltésére szolgáló infrastruktúra beszerelése Ennek az alintézkedésnek az a célja, hogy optimális hálózatot hozzon létre a köz-, részben állami és magán töltő- és alternatív üzemanyag töltésére szolgáló infrastruktúrákból annak érdekében, hogy kedvező feltételeket teremtsen a vállalkozások és a polgárok számára a tiszta járművek üzemeltetéséhez. Ezen alintézkedés keretében a következőket kell végrehajtani: 1. Az üzembe helyezett elektromos járművek nyilvános és félig nyilvános töltő-/újratöltő pontjainak információs rendszere (2022. március 31-ig); valamint 2. a vállalkozásoknak és természetes személyeknek, valamint azoknak az önkormányzatoknak nyújtott támogatás, amelyek a 2014-2020-as pénzügyi időszakban nem dolgoztak ki és hajtottak végre fenntartható városi mobilitási terveket annak érdekében, hogy üzembe helyezzék és működőképessé tegyék a következőket: - Köz- és félállami elektromos járművek töltőállomásai természetes/jogi személyek számára (városokban és az országút közelében) – összesen 4840 nyilvános és 400 félállami egység; - Elektromos nehézgépjárművek és buszok nagyon nagy teljesítményű nyilvános töltőinfrastruktúrája – összesen 10 egység; - Nyilvános sűrített biogáz-állomások (biometánra adaptálva) – összesen 30 egység; - Nyilvános hidrogéntöltő állomások – összesen 4 egység; - Magán töltőállomások háztartásokban, lakástelepeken, munkahelyeken összesen 53 200 egység. Az alintézkedést 2026. június 30-ig kell befejezni.

B.1.2.4. 4. alintézkedés: Támogatás a megújuló energiaforrásokból előállított üzemanyagok ágazatának fejlesztéséhez (biometán, második generációs folyékony bioüzemanyagok a közlekedésben és zöld hidrogén) E beruházás célja a megújuló üzemanyagok kínálatának megteremtése és használatuk előmozdítása a közlekedési ágazatban. Ezen alintézkedés keretében a következőket kell végrehajtani: 1. 27,1 MW összkapacitású biometán-termelő létesítmény létrehozásához és üzembe helyezéséhez nyújtott támogatás (2026. június 30-ig); 2. A második generációs bioüzemanyag-ágazat kapacitásainak fejlesztéséhez nyújtott támogatás, amely kilátásszerint 12,4 KTOE-t kitevő, második generációsfolyékony bioüzemanyag-kapacitást érhet el (2024. december 31-ig); és 3. a megújuló energiaforrásokból előállított zöld hidrogén létrehozásához és működtetéséhez nyújtott támogatás, amelynek eredményeként 2026. június 30-ig összesen 1 680 000 m³ zöld hidrogént (évi 560 000 m³) kell előállítani. Ami a biometán és a második generációs bioüzemanyagok fejlesztését illeti, ez az alintézkedés várhatóan nem sérti jelentősen az (EU) 2020/852 rendelet 17. cikke szerinti környezetvédelmi célkitűzéseket, figyelembe véve az intézkedés leírását és a helyreállítási és rezilienciaépítési tervben meghatározott enyhítő lépéseket a DNSH technikai iránymutatásával (2021/C58/01) összhangban. Ez a beruházás összhangban van az (EU) 2018/2001 európai parlamenti és tanácsi irányelv (RED II) rendelkezéseivel, és a töltőállomások számára biztosított bioüzemanyagokat és biometánokat kizárólag hulladéknak vagy maradékanyagnak minősített takarmánykészletekből (az (EU) 2018/2001 irányelv IX. mellékletében szereplő nyersanyagokból) lehet előállítani, és nem állíthatók elő élelmiszer- és takarmánynövényekből. Az alintézkedést 2026. június 30-ig kell befejezni. B.1.3. 3. reform: „Az épületek felújításának felgyorsítása és a fenntartható városi környezet” A reform célja az épületfelújítási folyamat ütemének növelése az épületek digitalizált sorozatfelújításából származó előnyök kiaknázása, az élő környezetre vonatkozó integrált megközelítés kiszélesítése, többek között az épületeknek a fogyatékossággal élő személyek igényeihez való kiigazítása, valamint az építőipari ágazat és termékek éghajlat- és környezetbarát átalakításának előmozdítása révén. A reformot négy alintézkedés kíséri: 1. Az épületfelújítási csomagok és szabványok frissítése és gyakorlati tesztelése, valamint a fenntartható városok fejlesztésére vonatkozó módszertan kidolgozása (1. alintézkedés); 2. Az épületfelújítások összehangolását és a technikai segítségnyújtást megkönnyítő eszközök létrehozása (2. alintézkedés); 3. Az épületek felújítását felgyorsító építési termékek és szolgáltatások nyújtásának előmozdítása (3. alintézkedés); és 4. a korszerű épületfelújítási szabványoknak megfelelő gyorsabb épületfelújítás támogatása (4. alintézkedés). B.1.3.1. 1. alintézkedés: Épületfelújítási csomagok és szabványok frissítése és gyakorlati tesztelése, valamint a fenntartható városok fejlesztésére vonatkozó módszertan kidolgozása Ennek az alintézkedésnek az a célja, hogy végrehajtsa a szükséges szabályozási változtatásokat az épületek felújításának felgyorsítása és a régiók környezetbarátabbá tételéhez való hozzájárulás érdekében. Ezen alintézkedés keretében számos szabályozási változtatást és kísérleti projektet kell végrehajtani az épületek energiahatékonyságának javítása érdekében. A szabályozási változások tekintetében a következőket kell elfogadni és hatályba léptetni: a) a Litván Köztársaság állásfoglalása a hosszú távú épületfelújítási stratégia végrehajtási tervének jóváhagyásáról, amely a Bauhaus-kezdeményezés figyelembevételével jogalkotási tervet ír elő a telephelyek átalakításának és a meglévő épületek átalakításának felgyorsítására, valamint az épületinformációs modellezési technikák, a körzeti felújítási kezdeményezések és a beruházási projektek tervének hivatalossá tételére; b) „épületek energiateljesítményének tervezése és tanúsítása” építéstechnikai előírás módosítása, amely a felújított épület energiahatékonysági osztályát legalább B. osztályúnak minősíti; c) a „faszerkezetek tervezése” építési műszaki előírás módosítása; d) iránymutatások a fenntartható városfejlesztéshez. Ezek a jogalkotási aktusok 2023. március 31-ig lépnek hatályba. Több kísérleti zöld felújítási projekt eredményeként legalább 22 000 m² kísérleti épületet kell felújítani annak érdekében, hogy az épületek felújításáról szóló (EU) 2019/786 bizottsági ajánlásban meghatározottak szerint átlagosan legalább 30–60 %-kal csökkenjen a primerenergia-fogyasztás. Az alintézkedést 2025. szeptember 30-ig be kell fejezni. B.1.3.2. 2. alintézkedés: Az épületfelújítások összehangolását és a technikai segítségnyújtást megkönnyítő eszközök Ezen alintézkedés célja olyan eszközök létrehozása, amelyek megkönnyítik az épületfelújítások összehangolását és a technikai segítségnyújtást. Az alintézkedés az épületfelújításra vonatkozó kompetenciaközpont (2022. december 31-ig történő) létrehozását és három digitális eszköz létrehozását foglalja magában, az alábbiak szerint: 1. A felújított épületek környezetbarát és innovatív energiahatékonysági intézkedéseinek tervezésére szolgáló digitális módszertani eszközök (a beruházási projektek előkészítéséhez, a tervezésre és a szerződéses munkákra vonatkozó szabványos műszaki előírások); 2. Két információs rendszer működőképessé tétele és szolgáltatásnyújtása az épületekkel kapcsolatos adatok és az épületfelújítási projektek igazgatása céljából.

Az alintézkedést 2025. szeptember 30-ig be kell fejezni. B.1.3.3. 3. alintézkedés: Az épületek felújítását felgyorsító építési termékek és szolgáltatások nyújtásának előmozdítása Ezen alintézkedés célja, hogy helyi piacot hozzon létre a szabványosított moduláris szerkezetek ökológiai anyagokból történő előállításához, és támogatást nyújtson a vállalkozásoknak az épületek zöld felújítására használt faipari anyagok és épületelemek termelési kapacitásának kiépítéséhez. Ezen alintézkedés keretében támogatást kell nyújtani az építőiparban, a faiparban és a feldolgozóiparban működő kis- és középvállalkozásoknak. E támogatás eredményeként üzemképessé válnak az ökológiai termelésből származó, 750 000 m²/év kapacitású, moduláris szerkezetű gyártósorok. Az alintézkedést 2024. december 31-ig be kell fejezni. B.1.3.4. 4. alintézkedés: Az épületek modern épületfelújítási szabványoknak megfelelő, gyorsabb felújításának támogatása Ezen alintézkedés célja, hogy a felújítási munkálatok 30 %-ának megfelelő kompenzáció formájában támogatást nyújtson azoknak az épülettulajdonosoknak, akik az új felújítási elveknek megfelelően felújították az épületeket (elérve az A vagy B energiahatékonysági osztályt). E támogatás eredményeként legalább 1 290 000 m² 860 többlakásos épület felújítására kerül sor azzal a céllal, hogy az épületek felújításáról szóló (EU) 2019/786 bizottsági ajánlásban meghatározottak szerint átlagosan legalább 30-60 %-kal csökkenjen a primerenergia-fogyasztás, az A-B energiahatékonysági osztály elérése érdekében zöld (fenntartható, innovatív, gyorsabb, A-B) felújítási elvek vagy a moduláris szerkezetektől eltérő intézkedések alkalmazásával. Az alintézkedést 2026. június 30-ig kell befejezni. B.1.4. 4. Beruházás: „Az üvegházhatást okozó gázok felvevőképességének növelése” E beruházás célja a korábban lecsapolt és leromlott tőzeglápokból származó ÜHG-kibocsátás csökkentése az érintett területek újbóli elárasztásával, és ezáltal kedvező feltételek teremtése ezen élőhelyek biológiai sokfélesége és az ÜHG-eltávolítás növelése érdekében, miközben bizonyos korlátozott gazdasági tevékenységeket is folytat. E beruházás keretében szükség esetén a vízszint helyreállítását, a jó mezőgazdasági és környezeti állapot helyreállítását, valamint egy ellenőrző rendszer bevezetését célzó intézkedéseket kell kidolgozni és végrehajtani. A helyreállított élőhelyre gyakorolt legkisebb negatív hatás érdekében szükség van a vízrendszer szabályozására, ezért olyan különleges hidrotechnikai struktúrákat – például kiigazítható küszöbértékeket – kell kialakítani és telepíteni, amelyek lehetővé teszik a mezőgazdasági termelők számára, hogy maguk szabályozzák a kezelt terület vízszintjét, fenntartva a tőzegtalaj felszíne szerinti átlagos éves vízszintet, azaz legfeljebb 10–20 cm mélységet. Amint a beruházás befejeződött, a kérelmezőknek a 2023–2027-es litván mezőgazdasági és vidékfejlesztési stratégiai tervben előirányzott intézkedés keretében az új programozási időszakban kompenzációs kifizetések révén kell teljesíteniük az újra nedves tőzegláp fenntartására vonatkozó kötelezettségvállalásaikat. Az érintett területeken engedélyezhetők azok a gazdasági tevékenységek, amelyek nem befolyásolják hátrányosan a helyreállított vizes élőhelyek megőrzését. A gazdasági tevékenység kiválasztása eseti alapon történik, figyelembe véve a terület sajátos jellemzőit és a kapcsolódó környezeti korlátokat. E beruházás keretében a következőket kell végrehajtani: 1. Szabályozási változások a károsodott tőzeglápok azonosítására és később a helyreállított tőzeglápok kezelésére szolgáló nemzeti keret működőképessé tétele érdekében (2022. szeptember 30-ig); és 2. 8000 hektár tőzegláp helyreállítására nyújtott támogatás. A beruházást 2026. június 30-ig be kell fejezni. B.1.5. 5. reform: Úton a körforgásos gazdaság felé A reform célja egy teljes körű körforgásos gazdasági modell kidolgozása valamennyi érdekelt fél bevonásával, biztosítva a körforgásosságra vonatkozó elveket és a hulladékképződés megelőzését az ipari ágazatban, kiterjesztve a másodlagos nyersanyagok előállítását és felhasználását, növelve az anyag- és erőforrás-hatékonyságot, előmozdítva a fenntartható tervezést és a környezetbarát innovációt, biztosítva a termékek fenntarthatóságát, tartósságát, javítását és megújítását. A reform eredményeként Litvánia körforgásos gazdaságra való 2035-ig történő átállására vonatkozó cselekvési tervet kell elfogadni és hatályba léptetni. A cselekvési tervnek a hulladékkeletkezés megelőzésére, az újrafeldolgozásra, a másodlagos nyersanyagok terméktervezésére és felhasználására, a digitalizációra, a zöld innováció előmozdítására, valamint a rövid távú megoldások és eredmények helyett a hosszú távú előnyöket előmozdító, jobb jogi keretre és adóintézkedésekre kell összpontosítania az erőforrások körforgásos jelleghez való visszatérése érdekében. A cél a körforgásos gazdaság rendszerszintű intézményi megközelítésének és az érintett intézmények közötti szoros együttműködésnek a biztosítása. A reformot 2023. március 31-ig be kell fejezni. B.2. Vissza nem térítendő pénzügyi támogatás – a végrehajtáshoz és a nyomon követéshez kapcsolódó mérföldkövek, célok, mutatók és ütemterv Szám Kapcsolódó intézkedés (reform vagy beruházás) Mérföldkő/ Cél Cím Minőségi mutatók (a mérföldkövekhez) Mennyiségi mutatók

(a célokhoz) A végrehajtás indikatív ütemterve Az egyes mérföldkövek és célok leírása és egyértelmű meghatározása Egység Alapérték Cél Negyedév Év 21 B.1.1. Az országban termelt fenntarthatóbb villamos energia Mérföldkő A megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia előállítását, átvitelét és fogyasztását előmozdító intézményi és jogi mechanizmusok javítását célzó jogszabályok hatálybalépése A törvény azon rendelkezése, amely a hatálybalépést jelöli 4. negyedév 2021 A megújuló energiaforrásokból előállított energiáról szóló törvény,avillamos energiáról szóló törvény és az energiáról szóló törvény (offshore és onshore) módosításainak hatálybalépése . E jogi aktusokban rendelkezni kell arról, hogy a közintézmény, a Litván Energia Ügynökség konzultáljon és módszertani segítséget nyújtson a villamosenergia-ágazati tevékenységekkel kapcsolatos kérdésekben, ami megkönnyítené a kérelmezők számára a folyamatokat, és biztosítaná az információk időben történő rendelkezésre bocsátását. Ezek a jogi aktusok továbbá: szabályozza azokat a feltételeket, amelyek mellett az árverésen győztesek kétoldalú megállapodások alapján értékesíthetnek villamos energiát, mivel ez egyértelműbbé tenné a befektetők számára, hogy hogyan működjenek a piacon; hosszú távú megújulóenergia-célkitűzések meghatározása valamennyi ágazat számára, azaz jogalkotási szinten hosszú távú nemzeti célok meghatározása és a beruházók számára a megújuló energiaforrások fejlesztésével kapcsolatos biztonság megteremtése; új típusú engedélyek létrehozása – egy erőmű vagy villamosenergia-termelő létesítmény korszerűsítésére (újjáépítésére) vonatkozó engedély, a megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról szóló (EU) 2018/2001 európai parlamenti és tanácsi irányelvben előírtak szerint. 22 Az országban termelt fenntarthatóbb villamos energia – B.1.1.1. Előkészítő lépések a tengeri szélenergia-infrastruktúra fejlesztésére Mérföldkő A tengeri szélerőművek fejlesztésével és az infrastruktúra telepítésével kapcsolatos előkészítő munka elvégzése és befejezése Az előkészítő munkálatoknak az illetékes hatóságok általi befejezése 4. negyedév 2023 A következő tanulmányokat és tanácsadási szolgáltatásokat kell elvégezni: 1. Tanulmány az infrastruktúra megvalósításáról: műszaki megoldások, technológiák, az infrastruktúra telepítésének értéke, költség-haszon elemzés. 2. Tengeri szélerőműparkok szárazföldi útvonalhoz és alállomáshoz való kapcsolódása. 3. A tengeri szélerőműpark környezeti hatásvizsgálata. 4. Szélsebesség és egyéb paraméterek mérése. 5. Az offshore szélpark fejlesztésére kijelölt terület tengerfenéki felmérése. 6. Tengerfenéki felmérések az offshore szélpark és a földterület közötti kapcsolat tekintetében. 7. Tengeri szélerőműparkok szárazföldi hálózathoz való csatlakozásával kapcsolatos tanácsadási szolgáltatások. 8. A part menti szélerőműparkok szárazföldi hálózattal való összekapcsolására vonatkozó területi tervezési dokumentumok elkészítése. 9. A part menti szélerőműparkok szárazföldi hálózattal való összekapcsolására vonatkozó területi tervezési dokumentumok végrehajtása. 10. az offshore szélparknak a szárazföldi hálózattal való kapcsolatára vonatkozó műszaki előírások. Az összes tanulmány, mérés és felmérés eredményeit fel kell használni a tengeri szélerőműpark tervezéséhez és a szárazföldi hálózathoz való csatlakozásához. 23 B.1.1. Az országban termelt fenntarthatóbb villamos energia – B.1.1.2 A szárazföldi megújulóenergia-erőművek (napenergia és szélenergia) és egyedi tároló létesítmények építésének támogatása Cél Új megújulóenergia-termelési kapacitás létrehozása (MW) MW 0 220 1. negyedév 2025 220 MW nap- és szélenergia-termelő kapacitás üzemelt. 24 B.1.1. Az országban termelt fenntarthatóbb villamos energia – B.1.1.2 A szárazföldi megújulóenergia-erőművek (napenergia és szélenergia) és egyedi tároló létesítmények építésének támogatása Cél Új villamosenergia-termelő kapacitás létrehozása megújuló energiaforrásokból (MW) MW 220 302 2. negyedév 2026 302 MW nap- és szélenergia-termelő kapacitás üzemelt. 25 B.1.1. Az országban termelt fenntarthatóbb villamos energia – B.1.1.2 Aszárazföldi megújulóenergia-erőművek (napenergia és szélenergia) és egyedi tároló létesítmények építésének támogatása Cél Új (egyedi) tárolókapacitás létrehozása a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia számára (MWh) MWh 0 7,6 1. negyedév 2025 7,6 MWh (egyedi) energiatároló létesítményt csatlakoztattak az erőműhöz és üzembe helyezték. 26 B.1.1 Az országban termelt fenntarthatóbb villamos energia – B.1.1.2 Aszárazföldi megújulóenergia-erőművek (napenergia és szélenergia) és egyedi tároló létesítmények építésének támogatása Cél Új (egyedi) tárolókapacitás létrehozása a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia számára (MWh) MWh 7,6 15 2. negyedév 2026 15 MWh (egyedi) energiatároló létesítményt csatlakoztattak az erőműhöz és üzembe helyezték. 27 Az országban termelt fenntarthatóbb villamos energia Egyéb villamosenergia-tároló infrastruktúra létesítése Cél Új villamosenergia-tároló létesítmények beépített kapacitása (MW) MW 0 200 4. negyedév 2022 Négy, egyenként50 MW—os energiatároló létesítmény üzembe helyezése. 28 B.1.2. Környezetszennyezés nélküli mobilitás Mérföldkő A közúti járművek vásárlására és kötelező jellegére vonatkozó energiahatékonysági és környezetvédelmi követelmények meghatározására szolgáló eljárást létrehozó jogalkotási keret hatálybalépése Hatályba lépett jogszabályok 4. negyedév 2021 Azonjogszabályok hatálybalépése, amelyek meghatározzák az energiahatékonyságra és a környezetvédelemre vonatkozó követelményeket, valamint azokat az eseteket, amikor ezek kötelezőekaz M1, N1, N2 , N3, M2 és M3 kategóriájú közúti járművek esetében,és amelyekete járművekteljes élettartamára vonatkozó energia— és környezeti hatásokkiszámításához kell felhasználni. 29 B.1.2. Környezetszennyezés nélküli mobilitás Mérföldkő Létrehozták és működtetik az alternatív üzemanyagok és jármű-infrastruktúra fejlesztését finanszírozó fenntartható mobilitási alapot A megállapodás/megbízás hatálybalépésére vonatkozó rendelkezés 1. negyedév 2022 Létrehozták és működtetik a fenntartható mobilitási alapot. Az alapot a tiszta üzemű járművek beszerzésének és használatának, valamint az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának célzott és folyamatos, legalább 2030-ig történő kiépítésére, korszerűsítésére és/vagy fejlesztésére kell létrehozni. Az alapot a kibocsátásmentes és alacsony kibocsátású járművek kivételével a belső égésű motorral meghajtott járművek használatára vonatkozó korlátozások bevezetésének támogatására is fel kell használni. 30 B. 1.2. Környezetszennyezés nélküli mobilitás Mérföldkő A „felhasználó fizet” és a „szennyező fizet” elveken alapuló elektronikus útdíjrendszert bevezető jogszabály hatálybalépése Hatályba lépett jogszabályok 1. negyedév 2023 A „felhasználó fizet” és a „szennyező fizet” elven alapuló elektronikus útdíjrendszert bevezető jogszabály hatálybalépése. A közúti infrastruktúra használatának időtartamára a járművek üzemben tartói által fizetett úthasználati díjat át kell számítani a megtett útért (e-tolling) fizetett díjra. 31 B. 1.2. Környezetszennyezés nélküli mobilitás – B.1.2.1. Tiszta üzemű járművek állami szektor és vállalkozások általi beszerzésének támogatása Cél A Litvániában vásárolt és nyilvántartásba vett tiszta üzemű járművek száma Szám 11750 2. negyedév 2025 A Litvániában vásárolt és nyilvántartásba vett, a pályázati felhívásokat követően nyújtott állami támogatásban részesülő további tiszta üzemű járművek száma: a) legalább 11 250 kibocsátásmentes (elektromos) könnyűgépjármű (M1 vagy N1 osztály); b) legalább 100 kibocsátásmentes (elektromos, hidrogén) nehéz tehergépjármű (N2 osztály); c) legalább 150 alacsony kibocsátás az (EU) 2019/1242 rendeletben meghatározottak szerint (a RED II irányelvnek megfelelő nyersanyagokból előállított biometán), nehéz tehergépjárművek (N2 vagy N3 osztály) d) legalább 225 kibocsátásmentes (elektromos, hidrogén) alacsony padlós és magas padlós minibuszok és buszok (M2 és M3 osztály); e) legalább 25 magas padlós busz, amely a RED II-nek megfelelő nyersanyagokból előállított biometánt használ. A jelentős károkozás elkerülését célzó elvről szóló technikai iránymutatásnak (2021/C58/01) való megfelelés érdekében a biometánt használó járművek kizárólag biometánt használhatnak, amelyek megfelelnek az (EU) 2018/2001 irányelvben (RED II. irányelv) meghatározott kritériumoknak. 32 B. 1.2. Környezetszennyezés nélküli mobilitás – B.1.2.1. Tiszta üzemű járművek állami szektor és vállalkozások általi beszerzésének támogatása Cél A Litvániában vásárolt és nyilvántartásba vett tiszta üzemű járművek száma Szám 11750 23500 2. negyedév 2026 A Litvániában vásárolt és nyilvántartásba vett, a pályázati felhívásokat követően nyújtott állami támogatásban részesülő tiszta üzemű járművek száma: a) legalább 22 500 kibocsátásmentes (elektromos) könnyűgépjármű (M1 vagy N1 osztály); b) legalább 200 kibocsátásmentes (elektromos, hidrogén) nehéz tehergépjármű (N2 osztály); c) legalább 300 alacsony kibocsátás az (EU) 2019/1242 rendeletben meghatározottak szerint (a RED II irányelvnek megfelelő nyersanyagokból előállított biometán), nehéz tehergépjárművek (N2 vagy N3 osztály) d) legalább 450 kibocsátásmentes (elektromos, hidrogén) alacsony padlós és magas padlós minibusz és autóbusz (M2 és M3 osztály); e) legalább 50 magas padlós busz, amely a RED II-nek megfelelő nyersanyagokból előállított biometánt használ. A jelentős károkozás elkerülését célzó elvről szóló technikai iránymutatásnak (2021/C58/01) való megfelelés érdekében a biometánt használó járművek kizárólag biometánt használhatnak, amelyek megfelelnek az (EU) 2018/2001 irányelvben (RED II. irányelv) meghatározott kritériumoknak. Létre kell hozni a megújuló üzemanyagok elszámolási egységeinek rendszerét, amely rögzíti a közlekedési ágazat számára szolgáltatott biometán és egyéb megújuló üzemanyagok mennyiségét, és amelynek értelmében az üzemeltetőknek a megújuló üzemanyagok várható felhasználásával arányos tanúsítványokat kell beszerezniük. 33 B. 1.2. Környezetszennyezés nélküli mobilitás – B.1.2.1. Tiszta üzemű járművek állami szektor és vállalkozások általi beszerzésének támogatása Cél A Litvániában gyártott (összeszerelt) elektromos buszok száma Szám 0 25 2. negyedév 2026 Litvániában gyártott (összeszerelt) legalább 25 elektromos autóbusz. A kiválasztási kritériumoknak biztosítaniuk kell, hogy az ezen intézkedés keretében támogatott ügyletek megfeleljenek a jelentős károkozás elkerülését célzó elvről szóló technikai iránymutatásnak (2021/C58/01) a fenntarthatósági vizsgálat, a kizárási lista, valamint a vonatkozó uniós és nemzeti környezetvédelmi jogszabályoknak való megfelelés követelménye révén. 34 B.1.2