1.Bevezetés

Az Európai Unió – a világ számos más régiójához hasonlóan – jelenleg az energiaárak meredek emelkedésével néz szembe. Ez Unió-szerte komoly aggodalomra ad okot a polgárok, a vállalkozások, az európai intézmények és a kormányok számára egyaránt.

A jelenlegi csúcsot elsősorban általában az energia és különösen a földgáz iránti globális keresletnek a gazdaságélénküléshez kapcsolódó növekedése okozza. Bár az energiaárak ingadozásaira a múltban is volt példa, jelenleg az EU a Covid19-válságból való kilábalás időszakát éli. Az európai háztartások és vállalkozások így éppen egy olyan időszakban néznek szembe magasabb energiaszámlákkal, amikor a pandémia okozta jövedelemkiesés sokakat instabil helyzetbe hozott. Ez kihathat a helyreállításra, annak méltányosságára és inkluzivitására, továbbá alááshatja az energetikai átállás iránti bizalmat és annak támogatását, amelyre nemcsak a katasztrofális következményekkel járó éghajlatváltozás megelőzése, hanem az EU fosszilis tüzelőanyagok áringadozásával szembeni sebezhetőségének csökkentése érdekében is szükség van.

Az Európai Bizottság kiemelt feladatának tekinti, hogy segítse és támogassa az energiaár-emelkedés háztartásokra és vállalkozásokra gyakorolt negatív hatásának kezelését. A tagállamok és az Európai Parlament álláspontjának meghallgatását követően elkészítette ezt a közleményt, hogy megfelelő intézkedések elfogadásával és támogatásával járuljon hozzá az ideiglenes energiaár-emelkedések hatásának enyhítéséhez.

Az uniós szakpolitikai keret jelenleg is lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy haladéktalanul célzott intézkedéseket hozzanak a kiszolgáltatott fogyasztók védelme és az iparra gyakorolt hatások enyhítése érdekében. A legtöbb tagállam már be is jelentett intézkedéseket a jelenlegi helyzet kezelésére. Az aktuális eszköztár összehangolt megközelítést tesz lehetővé a leginkább veszélyeztetett személyek védelme érdekében. Az eszközrendszer gondosan kalibrált jellege biztosítja, hogy a hirtelen áremelkedések negatív hatásainak kezelése és a megfizethetőség biztosítása ne veszélyeztesse se az európai energiapiac egységét, se az energiaágazatba vagy a zöld átállásba irányuló beruházásokat.

Bár az energiaellátás nincs közvetlen veszélyben, és a piacok jelenleg arra számítanak, hogy a nagykereskedelmi gázárak 2022 áprilisára alacsonyabb szinten stabilizálódnak, az ellátás biztonsága, a gáztárolás szintje és a gázpiac megfelelő működése a téli szezon előtt külön nyomon követést igényel. A rövid távú intézkedések mellett ez a közlemény áttekintést ad azokról az összehangolt intézkedésekről, amelyeket a Bizottság középtávon fontolóra vesz a gázár-ingadozásokra való jobb felkészültség biztosítása érdekében, miközben csökkenti az EU fosszilis tüzelőanyagoktól való függőségét.

2.Energiaárak

Az olcsóbb üzemanyagok, a visszafogott kereslet és a gyorsan növekvő megújulóenergia-termelés miatt 2019-ben meredeken estek a nagykereskedelmi energiaárak, 2020-ban pedig gyakran negatív villamosenergia-árakat tapasztalhattunk. Ez a tendencia az idei év folyamán hirtelen megfordult. A villamos energia nagykereskedelmi ára éves alapon 200 %-kal nőtt. Ez megnövelte a kiskereskedelmi árakat, jóllehet sokkal kisebb mértékben (uniós átlagban 2021 augusztusáig +9 %-kal).

2.1.Mi okozza a jelenlegi árrobbanást?

A villamosenergia-árak jelenlegi emelkedése elsősorban a növekvő globális gázkeresletnek tudható be, ami viszont a gazdaság élénkülésének következménye. A növekvő keresletet nem ellensúlyozta a kínálat növekedése, ami nemcsak az EU-ban, hanem a világ más régióiban is éreztette hatását. Emellett a vártnál alacsonyabb volt az Oroszországból szállított gáz mennyisége, ami a fűtési szezon közeledtével tovább élezte a piaci helyzetet. Bár a Gazprom teljesítette hosszú távú szerződéseit európai partnereivel, kevés vagy semmilyen többletkapacitást nem ajánlott fel az uniós gázpiacra nehezedő nyomás enyhítésére. Az infrastruktúrát érintő, a világjárvány miatt késedelmes karbantartások szintén szűkítették a gázellátási kapacitásokat.

Mivel a földgázárak az EU legnagyobb részében a villamosenergia-árak alapvető meghatározói, ezek a dinamikák támasztják alá az utóbbiak terén tapasztalt jelenlegi áremelkedés legnagyobb részét. Emellett a szezonális időjárási viszonyok (alacsony nyári víz- és szélenergia-termelés) is hozzájárultak a villamosenergia-árak emelkedéséhez. Ennek következtében Európában csökkent a megújuló energiaforrások termelése.

Az európai szén-dioxid-ár is jelentősen emelkedett 2021-ben, bár sokkal kevésbé, mint a gáz ára. A gázár emelkedése kilencszer akkora hatást gyakorol a villamosenergia-árakra, mint a szén-dioxid-ár emelkedése. Idén a szén-dioxid tonnánkénti ára mintegy 30 EUR-val emelkedett, és jelenleg 60 EUR/tonna körül mozog. Az emelkedés mögött a kibocsátási egységek iránti megnövekedett kereslet áll, ami a Covid19-járványt követő megnövekedett gazdasági tevékenységnek és a 2030-as éghajlat-politikai törekvésekhez kapcsolódó várakozásoknak tudható be, de nem kizárólag ezeknek. Maguk a magas gázárak is hozzájárulnak a szén-dioxid árának emelkedéséhez, mivel előbbi a szén villamosenergia-termelésre való fokozott felhasználásához és ebből következően a kibocsátási egységek iránti nagyobb kereslethez vezet. A kibocsátáskereskedelmi rendszerben (ETS) vannak beépített fékek a szélsőséges áringadozások megakadályozására. Bár ezek aktiválásának feltételei jelenleg nem adottak, a Bizottság továbbra is figyelemmel kíséri a szén-dioxid-ár alakulását. Fontos megjegyezni, hogy az ETS szén-dioxid-ára alapvetően ösztönzi az olcsóbb megújuló energiára, a nagyobb energiahatékonyságra, az energiahatékony épületekre és az alacsony szén-dioxid-kibocsátású energiaforrásokra való átállást, ami hosszabb távon hozzájárul az alacsonyabb nagykereskedelmi árakhoz és a jelenlegihez hasonló globális sokkhatásokkal szembeni sebezhetőség csökkentéséhez.