1.

a következő ajánlásokat fogalmazza meg a Tanács, illetve a Bizottság alelnöke / az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője felé: a) emlékeztessenek arra, hogy a hatékony multilateralizmus és a szabályokon alapuló nemzetközi rend a nukleáris fegyverek elterjedése elleni küzdelem és a nukleáris leszerelés előmozdításának előfeltétele; ismételten erősítsék meg, hogy az atomsorompó-szerződés a nukleáris nonproliferációs és leszerelési rendszer sarokköve, a nukleáris proliferáció kockázatával szembeni létfontosságú biztosíték, valamint a béke és a biztonság világszerte történő fenntartásának és megerősítésének pótolhatatlan kerete; b) ismételten jelentse ki, hogy az EU és tagállamai teljes mértékben támogatják az atomsorompó-szerződést és annak mindhárom, egymást kölcsönösen erősítő pillérét (a nonproliferációt, a leszerelést és az atomenergia békés felhasználását), valamint erősítse meg a korábbi felülvizsgálati eljárások során, különösen 1995-ben, 2000-ben és 2010-ben tett kötelezettségvállalásokon alapuló fokozatos megközelítés érvényességét; hangsúlyozza, hogy a három pillér egyensúlyára összpontosító megközelítés elengedhetetlen ahhoz, hogy a 10. felülvizsgálati konferencia sikereket hozzon, és hogy olyan konkrét, hatékony és konszenzuson alapuló intézkedések kerüljenek elfogadásra, amelyek lehetővé tehetik a korábbi kötelezettségvállalásokra építést; hangsúlyozza az EU fontos szerepét a békeorientált politikák elősegítésében és a nemzetközi stabilitás előmozdításában; c) haladéktalanul biztosítsa az atomsorompó-szerződés felülvizsgálati konferenciájára vonatkozó uniós közös álláspontot hivatalossá tevő tanácsi határozat elfogadását; d) hangsúlyozza, hogy az atomsorompó-szerződés immár öt évtizede a világ békéjének és biztonságának elengedhetetlen támasza; e) továbbra is támogassa, hogy az atomsorompó-szerződés 10. felülvizsgálati konferenciáját előkészítő tevékenységek 1,3 millió EUR összegű pénzügyi hozzájárulást kapjanak tájékoztatási tevékenységekhez, amelyek a leszereléssel, a nonproliferációval és az atomenergia békés felhasználásával foglalkozó három pillérrel foglalkozó három tematikus szemináriumból, négy regionális találkozóból és két kísérő rendezvényből állnak; továbbra is támogassa az uniós tevékenységek fő céljait, különösen a bizalomépítés, az akadályokra és a konvergencia lehetséges területeire való figyelemfelhívás, valamint a 10. felülvizsgálati folyamat sikeres kimenetelére vonatkozó ütemterv kidolgozása tekintetében; f) ismételten hangsúlyozza, hogy az államok közötti különbségek bármely további fokozása az atomsorompó-szerződés (mint megbízható globális jogi eszköz) fokozatos hitelvesztéséhez és a globális leszerelési rendszer sorvadásához vezetne, ami növeli a globális nukleáris fegyverek további terjedésének kockázatát; figyelmezteti a részes államokat, hogy sem a 2015. évi felülvizsgálati konferencián, sem az előkészítő bizottságokban nem alakult ki konszenzus, ezért az atomsorompó-szerződés jövőjét a részes államok egyértelmű kötelezettségvállalása nélkül már nem lehet magától értetődőnek tekinteni; g) emlékeztesse a részes államokat arra, hogy az atomsorompó-szerződés 50. évfordulója (amely egybeesik a 10. felülvizsgálati konferenciával), jó alkalmat kínál ahhoz, hogy őszinte és eredményorientált párbeszéd kezdődjön a kölcsönös bizalom helyreállítása érdekében, gyarapodjanak a megegyezés közösen elfogadható vonatkozásai, és a felek közös nevezőre jussanak a további tárgyalások lefolytatása tekintetében, amelyek végső célja olyan dokumentum elfogadása, amely az atomsorompó-szerződés VI. cikkével összhangban közös célként ismeri el a nukleáris leszerelést és a nukleáris fegyverek teljes felszámolását; h) kérje, hogy erélyes politikai vezetés támogassa az atomsorompó-szerződés felülvizsgálati konferenciáját; üzenje azt az atomsorompó-szerződés részes feleinek, hogy az állam- és kormányfők részvétele az atomsorompó-szerződés konferenciáján azt mutatná, hogy az államok valóban nagy jelentőséget tulajdonítanak az atomsorompó-szerződésnek és a felülvizsgálati folyamatnak; szólítsa fel a részes államok képviselőit, hogy a felülvizsgálati konferencia kínálta lehetőséget használják fel annak kinyilvánítására, hogy „atomháborút nem lehet megnyerni, és sohasem szabad vívni”; i) hangsúlyozza, hogy ha egyes részes államok szelektív módon alkalmazzák az atomsorompó-szerződést, illetve ha nem felelnek meg az arról szóló megállapodásoknak, akkor ez az atomsorompó-szerződés egész rendszerébe vetett bizalmat veszélyezteti; szólítsa fel az atomsorompó-szerződés valamennyi aláíróját, hogy biztosítsák az általuk vállalt kötelezettségek betartását; j) adjon hangot elégedettségének amiatt, hogy immár 72 éve nem került sor atomfegyverek bevetésére; figyelmeztesse az atomsorompó-szerződés részes államait, hogy az olyan helyzetek gyarapodása, amelyekben nukleáris fegyverek használata számításba jön, súlyosan veszélyezteti a globális stratégiai stabilitást és az atomfegyverek használatától való tartózkodás gyakorlatát; k) szólítson fel minden államot, hogy a nukleáris fegyverek és az azokhoz kapcsolódó hordozóeszköz-technológia tekintetében a nukleáris fegyverek ellenőrzésére, leszerelésére és elterjedésének megakadályozására hivatott rendszereket ismerjék el a nemzetközi biztonsági környezet romlásának megfékezésére szolgáló, és ezáltal a nagy államközi háborúk megelőzéséhez, valamint a békét és a biztonság megőrzéséhez jelentősen hozzájáruló kulcsfontosságú eszközöknek; l) hangsúlyozza, hogy a nukleáris leszerelés hathatós ellenőrzése a nukleáris fegyverektől mentes világ megteremtésének elengedhetetlen feltétele; hangsúlyozza továbbá a biztonsági, a védelmi és a nonproliferációs követelmények betartásának ellenőrzésével kapcsolatos kihívások kezelésére irányuló erőfeszítések folytatásának és fokozásának fontosságát, többek között nemzetközi és regionális szervezetekkel és a civil társadalommal együttműködésben; ismételten hangsúlyozza ki, hogy csak egy realista fegyverkorlátozási és bizalomerősítő folyamat járulhat hozzá a stratégiai egyensúlyhoz és a kölcsönös biztonsághoz; m) nyomatékosan szólítja fel a részes államokat, hogy tegyenek meg minden tőlük telhetőt annak érdekében, hogy további előrelépést érjenek el a fegyverzet-ellenőrzési és a nukleáris leszerelési folyamatok terén (különösen a nukleáris fegyverek globális készletének általános csökkentése révén), és biztosítsák, hogy a nukleáris arzenál 1986-os csúcsértéke óta tapasztalható folyamatos csökkenési tendencia ne fordulhasson vissza; közvetítsen olyan üzenetet, amely szerint az atomsorompó-szerződést az e tekintetben tett diplomáciai erőfeszítések platformjaként kell felhasználni; n) sürgesse az Egyesült Államokat és Oroszországot a kölcsönös bizalom megerősítésére annak érdekében, hogy újrainduljon a párbeszéd az új fegyverzet-ellenőrzési kapcsolat kiépítésének lehetséges módjairól; hangsúlyozza, hogy ha az atomsorompó-szerződés 10. felülvizsgálati konferenciáját megelőzően Oroszország és az Egyesült Államok egyértelműen elkötelezné magát az új START-szerződés 2021. február előtti meghosszabbítása mellett, ez fontos hozzájárulást jelentene a felülvizsgálati konferenciához; határozottan bátorítsa mindkét felet egy olyan új eszköz megtárgyalására, amely egyaránt kiterjedne a telepített és nem telepített, valamint a stratégiai és nem stratégiai fegyverekre, Kína bevonásával (tekintettel erőteljes rakétaépítési programjára); adjon hangot aggodalmának amiatt, hogy Oroszország a közelmúltban az orenburgi régióban Avangard típusú hiperszonikus sebességű, manőverező harci részt vetett be; emlékeztesse Oroszországot, hogy minden telepített Avangard hiperszonikus harci rész az új START-szerződés hatálya alá kerül, amely összesen 1 550 robbanófej-határértéket és a kapcsolódó ellenőrzési rendelkezéseket tartalmazza majd; o) juttassa ismételten kifejezésre az EU mély sajnálatát az INF-szerződés közelmúltbeli összeomlása miatt – ami a nukleáris képességekkel rendelkező, mobil és nehezen észlelhető SSC-8 rakétarendszer Oroszország általi telepítése miatt következett be, és csökkenti a nukleáris fegyverek fegyveres konfliktusokban való alkalmazására vonatkozó küszöbértéket –, és emellett hangsúlyozza, hogy ez súlyos hatást gyakorol majd az európai biztonságra és a nukleáris fegyverek stratégiai ellenőrzési struktúrájára; szólítsa fel az INF-szerződés mindkét aláíróját, hogy folytassák a párbeszédet a rövid és közepes hatótávolságú rakétákra vonatkozó új, jogilag kötelező erejű eszköz megteremtésének lehetséges módjairól; támogassa ezen eszköz multilaterálissá tételét az ilyen fegyverekkel rendelkező más országok, többek között Kína számára is; p) hívja fel a figyelmet az INF-szerződés megszűnésével kapcsolatos veszélyekre, többek között arra, hogy a közepes hatótávolságú rakéták különösen alkalmasak eszkalálódás kockázatának fokozására az európai kontinensen; q) bátorítsa annak a lehetőségnek a megvitatását, hogy az USA és Oroszország közötti INF-szerződésen túllépő, többoldalú ballisztikusrakéta-szerződés jöjjön létre, más felek bevonásával; r) hívja fel az Egyesült Államokat és Oroszországot, hogy bocsássanak az atomsorompó-szerződés többi részes felének és az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának rendelkezésére nyilatkozatot, amelyben meghatározzák, hogy milyen lépéseket tesznek az INF-szerződésből való kilépésüket követően annak érdekében, hogy biztosítsák az atomsorompó-szerződés VI. cikke szerinti kötelezettségeik teljesítését; kéri, hogy e célból az Unió nevében kerüljön sor a szükséges intézkedésekre; s) szólítsa fel Oroszországot, hogy tartsa be a budapesti megállapodásban foglalt kötelezettségvállalását, és tartsa tiszteletben az Ukrajnának nyújtott biztonsági garanciákat; t) juttassa kifejezésre, hogy a nukleárisfegyver-ellenőrzési rendszerekből való kilépés, illetve az ilyen rendszerek felbomlása az atomsorompó-szerződés szempontjából is veszélyes precedens; hívja fel a figyelmet arra, hogy az atomsorompó-szerződés részes felei az ilyen eseményeket nemzetbiztonsági fenyegetésnek tekinthetik, ami az atomsorompó-szerződés egészét destabilizálhatja; u) kérje, hogy ezeket az aggályokat vessék fel az atomsorompó-szerződés 10. felülvizsgálati konferenciáján; kéri a közepes hatótávolságú nukleáris fegyverek által az Európai Unióra és tagállamaira jelentett közvetlen veszély elhárításához szükséges diplomáciai és politikai lépések megtételét; v) hangsúlyozza a NATO-államok fontos hozzájárulását az atomsorompó-szerződés keretében vállalt kötelezettségeik teljesítéséhez, miszerint a hidegháború végén fennálló állapotokhoz képest 95 %-kal csökkentik a nukleáris fegyverek állományát, eltekintenek azok konkrét célpontokra irányításától, valamint csökkentik azok készenléti státuszát és leépítik a védelemben nekik szánt szerepet; kérje a NATO-t és az atomsorompó-szerződést aláíró többi államot, hogy az atomsorompó-szerződéssel teljes összhangban folytassák erőfeszítéseiket a nukleáris fegyverek további csökkentése érdekében, a nemzetközi stabilitást és biztonságot előmozdító fokozatos megközelítés alapján; w) megjegyzi, hogy az atomfegyver-tilalmi egyezmény 122 ország általi elfogadása – amelyet jelenleg 84 állam írt alá és 47-ig ratifikált – a nukleáris fegyverektől mentes világ célkitűzésének elérésére irányuló szándék bizonyítéka; hangsúlyozza, hogy a nukleáris leszerelést nem lehet elválasztani a kollektív biztonságtól és csak stratégiai összefüggések figyelembevételével lehet elérni, ezért lépcsőzetes folyamat részét kell képeznie, amely mindenki számára garantálja a zavartalan biztonságot és megakadályozza az új fegyverkezési versenyt; emlékeztessen arra, hogy a hasadóanyag-tilalmi szerződés a nukleáris fegyverállományok számszerű gyarapításának megelőzésének egyik eszköze, így létfontosságú és pótolhatatlan lépés a nukleáris fegyverektől mentes világ felé; x) erősítse meg az atomsorompó-szerződés részes feleinek elidegeníthetetlen jogát az atomenergia békés célú felhasználására, hogy az atomsorompó-szerződés rendelkezéseivel összhangban kielégítsék hosszú távú energiaszükségleteiket; működjön együtt azokkal az országokkal, amelyek kapacitásokat kívánnak fejleszteni a nukleáris energia felelősségteljes, kizárólag békés célú felhasználása terén, feltéve, hogy minden biztonsági, védelmi és nonproliferációs feltétel teljesül; mérlegelje megfelelő intézkedések meghozatalát azokban az esetekben, ha ilyen országok nem működnek együtt, és nem tartják be az összes biztonsági, védelmi és nonproliferációs feltételt; nyújtson segítséget az atomenergia békés célú felhasználása terén kapacitásokat kiépíteni kívánó országok számára, ugyanakkor kötelezze azokat erős nukleáris biztonsági kultúra kialakítására, és ismerje el a NAÜ és biztosítékrendszere szerepét és értékét az atomsorompó-szerződés végrehajtásában és a nukleáris biztonsági keret megerősítésében; y) korlátozza az atomfegyverek elterjedéséhez kapcsolódó nukleáris technológia átadását az atomsorompó-szerződés azon részes feleinek, amelyek a NAÜ teljes hatókörű biztosítékait megkötötték és végrehajtják, ezáltal támogatva az atomsorompó-szerződés 1995. évi felülvizsgálati konferenciáján hozott határozatot, amely szerint az érzékeny nukleáris technológia átadására vonatkozó új ellátási szabályoknak szükséges előfeltételként meg kell követelniük a NAÜ teljes hatókörű biztosítékainak elfogadását, valamint a nukleáris fegyverek és más nukleáris robbanóeszközök beszerzésének megtagadására vonatkozó, nemzetközi jogilag kötelező erejű kötelezettségvállalásokat; z) folytassa erőfeszítéseit annak érdekében, hogy a Közel-Keleten az 1995. évi határozattal összhangban a nukleáris fegyverektől és minden más tömegpusztító fegyvertől mentes övezet jöjjön létre; folytassa a kezdeményezéseket annak érdekében, hogy az inkluzív párbeszéd megerősítésének köszönhetően bizalom épüljön ki a szakértők és a politikai döntéshozók között, a projektek végrehajtására szánt 2,86 millió eurós pénzügyi keret igénybe vételével; aa) támogassa a regionális megközelítést, mint a leszerelés és a nonproliferáció előmozdításának egyik fontos módját; hívja fel a figyelmet a közel-keleti atomfegyvermentes övezet létrehozásáról szóló konferencia első ülésének eredményeire; bátorítsa a részt vevő államokat, hogy a konferencia második ülésszakán tegyenek meg minden tőlük telhetőt e törekvés előmozdítása érdekében; ab) támogassa a „fokozatos megközelítésre” vonatkozóan Svédország által előterjesztett javaslatot, amelynek célja a globális leszerelési rendszerrel kapcsolatos pragmatikus, rövid távú és megvalósítható kötelezettségvállalások politikai támogatásának kiépítése, ennek általános rendeltetése pedig a bizalom helyreállítása, valamint támogassa azokat az intézkedéseket, amelyek középpontjában a nukleáris fegyverek gyarapodásának megfékezése, az államok közötti együttműködés javítása, a nukleáris kockázatok csökkentése és az átláthatóság növelése áll, ezek ugyanis a részes államok kötelezettségeinek teljesítéséhez hozzájáruló közvetítő lépések; ac) szólítsa fel a részes államokat, hogy dolgozzanak ki és léptessenek életbe olyan intézkedéseket, amelyek csökkentik annak kockázatát, hogy akár szándékosan, akár véletlenül nukleáris fegyverek kerüljenek bevetésre; kérje, hogy az intézkedések foglalják magukba a kommunikációs csatornák és protokollok, valamint a kiberbiztoság javítását, a hagyományos és a nukleáris eszközök egyértelmű megkülönböztetését, valamint a hibrid fenyegetésekkel és a kibertámadásokkal szembeni ellenálló képesség fokozását és a válságos helyzetekben rendelkezésre álló döntéshozatali idő meghosszabbítását; ad) támogassa az atomfegyverrel rendelkező államok azon kötelezettségvállalását, hogy az atomsorompó-szerződés 2000. évi felülvizsgálati konferenciáján a leszereléssel kapcsolatban elfogadott 13 lépéssel összhangban fokozzák az átláthatóságot; emlékeztessen arra, hogy a jelentéstételi mechanizmusnak a nukleáris fegyverekkel rendelkező államok jelentéstételi kereteinek rendszerezése révén történő további javítása hozzájárulna ezen államok azonos szintű átláthatóságához; hívja fel ezzel összefüggésben az EU-t, hogy fordítson különös figyelmet az atomsorompó- és leszerelési kezdeményezés azon javaslataira, amelyek célja az átláthatóság növelése az atomsorompó-szerződés felülvizsgálati folyamatának megerősítése érdekében; ae) fejezze ki, hogy tudomásul veszi az USA által a 10. felülvizsgálati konferencia előkészítő bizottságához benyújtott, „A működöképesség biztosítása és a nukleáris leszereléshez szükséges környezet kialakítása” című javaslatot, amelynek célja a nemzetközi biztonsági környezet azon tényezőinek azonosítása és kezelése, amelyek akadályozzák a leszerelés további előrehaladását, valamint a leszerelés pragmatikusabb megközelítésének kialakítása és a 2020. évi felülvizsgálati konferencia sikeres kimeneteléhez való pozitív hozzájárulás; szorgalmazza, hogy a javaslat a 10. felülvizsgálati konferencia keretében és azt követően is képezze további viták tárgyát; af) szólítsa fel az összes államot, hogy további késedelem nélkül kezdjenek megbeszéléseket az egyik lezáratlan prioritás, a nukleáris fegyverekhez szükséges hasadóanyag gyártásának tilalmáról szóló szerződés tető alá hozásának lehetséges módozatairól, e szerződés ugyanis a nukleáris fegyverkezés terén vívott verseny elszabadulásával kapcsolatos kockázatok elhárításának elengedhetetlen eszköze, és létfontosságú lépés a nukleáris fegyverek végleges felszámolása felé; ag) kérje annak biztosítását, hogy az EU továbbra is határozottan támogassa az Átfogó Atomcsend-szerződést (CTBT) és az Átfogó Atomcsend-szerződés Szervezetét (CTBTO); emlékeztessen továbbá, hogy új fegyverek kifejlesztésének megelőzése érdekében mihamarabb gondoskodni kell a CTBT hatályba lépéséről; ah) ismételten erősítse meg, hogy az EU továbbra is elkötelezett az átfogó közös cselekvési terv mellett, mert ez egyrészt a lehető legjobb eszköz annak szavatolására, hogy Irán kizárólag békésen használja fel az atomenergiát, másrészt létfontosságú a közel-keleti stabilitás és biztonság fokozásához; hangsúlyozza továbbra is, hogy az EU fontos szerepet játszik abban, hogy sikerüljön tető alá hozni a nukleáris megállapodást; ismételten juttassa kifejezésre az EU sajnálatát amiatt, hogy az Egyesült Államok kilépett az átfogó közös cselekvési tervből, valamint a szankciók visszaállítása miatt; üdvözölje, hogy Franciaország, Németország és az Egyesült Királyság (E3) ellenezte az Egyesült Nemzetek Szervezetében az Egyesült Államoknak az ENSZ BT 2231. sz. határozata szerinti, Iránnal szembeni szankciók újbóli bevezetésére irányuló indítványát, mivel az Egyesült Államok már nem részes fele az átfogó közös cselekvési tervnek; üdvözölje az AEOI és a NAÜ 2020. augusztus 26-i együttes nyilatkozatát a NAÜ által meghatározott biztosíték-végrehajtási kérdések jóhiszemű rendezéséről, amelynek értelmében Irán hozzáférést biztosít a NAÜ számára az ügynökség által meghatározott két helyszínhez, és elősegíti a NAÜ ellenőrzési tevékenységeit; emlékeztessen a NAÜ mint a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásával kapcsolatos kötelezettségvállalások nyomon követéséért és ellenőrzéséért felelős egyetlen független nemzetközi szervezet kulcsfontosságú szerepére; szólítsa fel Iránt, hogy biztosítsa az átfogó közös cselekvési terv és az atomsorompó-szerződés szerinti nukleáris vonatkozású kötelezettségvállalásainak maradéktalan teljesítését; ai) adjon hangot sajnálatának amiatt, hogy Irán erőszakos nem állami szereplőket támogat, valamint segíti az egész Közel-Keletet destabilizáló ballisztikusrakéta-képességek fejlesztését és használatát; aj) ismételten jelentse ki, hogy az EU az ENSZ Biztonsági Tanácsának vonatkozó határozataival összhangban maradéktalanul támogatja a KNDK teljes, ellenőrizhető és visszafordíthatatlan nukleáris leszerelésére irányuló célkitűzést; nyomatékosan kérje a KNDK-t, hogy hagyjon fel nukleárisfegyver-programjával, és a NAÜ biztosítékait elismerve térjen vissza az atomsorompó-szerződés rendelkezéseinek tiszteletben tartásához; továbbra is támogassa a folyamatban lévő párbeszéd folyamatát, és az EU diplomáciai szakértelmére építve törekedjen aktívabb részvételre a tárgyalásokon; emlékeztet arra, hogy a KNDK továbbra is regionális és nemzetközi nukleáris és ballisztikus fenyegetést jelent; ak) továbbra is szálljon síkra amellett, hogy fenn kell tartani és érvényre kell juttatni az atomsorompó-szerződést, és a nemzetközi béke és biztonság szavatolása érdekében e kulcsfontosságú többoldalú eszköz egyetemessé tételét elő kell mozdítani, megerősítve annak három – egyformán fontos és egymást kölcsönösen erősítő – pillérét; bátorítsa az atomsorompó-szerződésben részes valamennyi államot, hogy újítsák meg az egymással folytatott együttműködésre irányuló erőfeszítéseiket, és hangsúlyozza az atomsorompó-szerződés átfogó, teljes körű és kiegyensúlyozott végrehajtása iránti kötelezettségvállalás megújításának fontosságát; al) szólítsa fel azokat az államokat, amelyek még nem tették meg, hogy nukleáris fegyverrel nem rendelkező államokként írják alá és ratifikálják az atomsorompó-szerződést, és a csatlakozásig tartsák be annak feltételeit és kötelezzék el magukat annak atomsorompó és leszerelési célkitűzései mellett, többek között bizonyítékot szolgáltatva arról, hogy nem vesznek részt nukleáris technológia átadásában, valamint megerősítik a nukleáris anyagok fizikai védelméről szóló egyezményt; am) emlékeztessen rá, hogy a nukleáris leszerelést realista és fokozatos módon kell lefolytatni mindenki biztonsági érdekeinek tiszteletben tartásával, hogy a nukleáris fegyverzethez kapcsolódó stratégiai kockázatok csökkentésének a nukleáris doktrínák, a felelős politikusok és katonák párbeszéde, a válságkommunikációs eszközök és megnyugtató intézkedések transzparenciáján kell alapulnia;