[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 7.2.2007

SEC(2007) 140 végleges

Ajánlás

A TANÁCS VÉLEMÉNYE

az 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendelet 9. cikkének (3) bekezdésével összhangban Málta aktualizált, 2006–2009-re szóló konvergenciaprogramjáról

(előterjesztő: a Bizottság)

INDOKOLÁS

Előzmények

A Stabilitási és Növekedési Paktum, amely 1998. július 1-jén lépett hatályba, a rendezett államháztartás célkitűzésén alapszik, amely az árstabilitás, valamint a munkahelyteremtést elősegítő erőteljes fenntartható növekedés feltételei javításának eszköze. A 2005. évi reform elismerte a Paktum eredményességét a költségvetési fegyelem megszilárdításában, ugyanakkor célul tűzte ki a Paktum hatékonyságának és gazdasági megalapozottságának erősítését, valamint az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának biztosítását.

A költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló 1466/97/EK tanácsi rendelet[1], amely a Stabilitási és Növekedési Paktum része, előírja, hogy a tagállamoknak a Tanács és a Bizottság részére stabilitási vagy konvergenciaprogramokat kell benyújtaniuk (azon tagállamok esetében, amelyek már bevezették a közös valutát, (aktualizált) stabilitási programokat, a közös valutát még be nem vezetett tagállamok esetében pedig (aktualizált) konvergenciaprogramokat), és azokat évente aktualizálniuk kell. Málta első ízben 2004 májusában nyújtott be konvergenciaprogramot. A Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően 2004. július 5-én a Tanács az említett rendelettel összhangban véleményt fogalmazott meg a Bizottság ajánlása alapján. Ugyanezen eljárással összhangban a Bizottság értékeli, a fent említett Gazdasági és Pénzügyi Bizottság pedig megvizsgálja az aktualizált stabilitási és konvergenciaprogramokat, amelyeket a Tanács is megvizsgálhat.

Az aktualizált program értékelésének előzményei

A Bizottság, miután megvizsgálta Málta 2006. december 7-én benyújtott legfrissebb aktualizált konvergenciaprogramját, a programról szóló tanácsi véleményre irányuló ajánlást fogadott el (az értékelés fő szempontjai a keretben találhatók).

Az aktualizált konvergenciaprogramban szereplő költségvetési stratégia értékelésére szolgáló feltételek meghatározása céljából a következő bekezdések összefoglalják:

1. az utóbbi tíz év gazdasági és költségvetési teljesítményét

2. az országnak a Stabilitási és Növekedési Paktum korrekciós ága alapján megítélt helyzetét (a túlzott hiány esetén követendő eljárást)

3. az országnak a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ága alapján megítélt helyzetének legfrissebb értékelését (a konvergenciaprogram előző változatáról alkotott tanácsi vélemény összefoglalását)

4. a Bizottság értékelését a 2006. októberi nemzeti reformprogramról.

A közelmúlt gazdasági és költségvetési teljesítménye

A kilencvenes évek második felében tapasztalt erőteljes gazdasági növekedést követően a máltai gazdaság fejlődése 2001–2005 között jelentősen lelassult[2]. Bár ehhez a ciklusok kedvezőtlen alakulása is hozzájárult, a hazai strukturális hiányosságok – amelyeket a feldolgozóipar ágazati koncentrációja is felerősített – fokozatosan Málta külső versenyképességének csökkenéséhez vezettek. Mindez az export csökkenését, valamint a külső hiány növekedését eredményezte, amely 2005-ben a GDP körülbelül 11 %-át tette ki. Noha a termelési tényezők összes termelékenységének növekedésére vonatkozó becslések a tényezőráfordítások „minőségi” vonatkozásait emelik ki, úgy tűnik, hogy Málta gyenge gazdasági növekedése mögött az elmúlt évek alacsony teljes tényezőtermelékenysége is áll. Az elmúlt években Málta államháztartási hiánnyal szembesült. Bár a számos fellépés 1998 óta a hiány/GDP-arány csökkenéséhez vezetett, a kiigazítás nem járt mindig tartós eredménnyel. A kiigazítást legtöbbször a magasabb bevételek révén érték el, bár a nemrég zajlott kiigazítást a kiadásoknak a tartósabb konszolidációhoz hozzájáruló szigorúbb ellenőrzése eredményezte. Az elmúlt években az általános kiadások visszaszorítása ellenére egyes – például az egészségügyhöz és a szociális védelemhez kapcsolódó – kiadási tételek 1998 és 2004 között növekedést mutattak.

Túlzott hiány esetén követendő eljárás Málta esetében

2004. július 5-én a Tanács a 104. cikk (6) bekezdése szerinti határozatában megállapította, hogy Málta túlzott hiánnyal rendelkezik. Ezzel egy időben a Tanács a 104. cikk (7) bekezdése értelmében ajánlásokat tett Máltának, amelyben előírta, hogy a túlzott hiányt 2006-ig meg kell szüntetni. Máltának különösen a kiadások ésszerűsítését és csökkentését célzó – főként strukturális jellegű – intézkedések szigorú végrehajtását ajánlották. A Máltának szóló tanácsi ajánlás az adósságarány emelkedésének 2005-ig való megszüntetését, majd azt követően annak csökkentését is megfogalmazta.

Az előző programról alkotott tanácsi véleményben szereplő értékelés

2006. március 14-én a Tanács véleményt fogadott el a konvergenciaprogram előző, 2005–2008 közötti időszakra vonatkozó változatáról. A Tanács véleménye szerint „a program általában véve összhangban van a túlzott hiány 2006-ra történő megszüntetésével”. A Tanács felszólította Máltát, hogy „szigorúan hajtsa végre a 2006. évi költségvetési intézkedéseket, és biztosítsa a túlzott hiány kiigazítását ebben az évben az aktualizált konvergenciaprogramnak megfelelően, valamint gondoskodjon a program középtávú célkitűzéséhez vezető költségvetési konszolidáció fenntartásáról a túlzott hiány kiigazítását követően” és „biztosítsa, hogy az adóssághányad 2006-tól kezdődően kielégítő ütemben a Szerződésben a GDP 60 %-ában meghatározott referenciaérték felé csökkenjen”, valamint „javítsa az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát a nyugdíj- és egészségügyi reformok kidolgozásában és végrehajtásában tett további előrelépésekkel”.

A Bizottság értékelése a 2006. októberi nemzeti reformprogramról

Málta 2006. október 15-én nyújtotta be a növekedést és a foglalkoztatást szolgáló megújult lisszaboni stratégiával összefüggésben előírt végrehajtási jelentést a nemzeti reformprogramról. Málta nemzeti reformprogramja a következő kulcsfontosságú kihívásokat/prioritásokat azonosítja: az államháztartás hosszú távú fenntarthatósága, versenyképesség, környezetvédelem, foglalkoztatás, valamint oktatás és a képzés. A Bizottság a program értékelése alapján (amelyet a 2006. decemberi éves értékelő jelentés [3] részeként fogadott el) úgy ítéli meg, hogy Málta jó eredményeket ért el a nemzeti reformprogram végrehajtásában. Jól halad a végrehajtás az államháztartás fenntarthatósága terén, amely a hatóságok véleménye szerint alapvető fontosságú a gyorsabb növekedés és munkahelyteremtés eléréséhez, valamint az euro bevezetéséhez. Visszafogottabbak a végrehajtásra irányuló erőfeszítések a mikrogazdaság és a foglalkoztatás területén.

A megállapított erősségeket és gyengeségeket értékelve Máltának azt ajánlották, hogy hozzon intézkedéseket a következő területeken: a versenyképesség növelése, valamint az állami támogatások csökkentése és átszervezése, a munkaerőpiac vonzóbbá tétele, a be nem jelentett munkavégzés elleni küzdelem, valamint az adó- és a szociális juttatási rendszerben változtatások végrehajtása.

Keret: Az értékelés fő szempontjai Az 1466/97/EK tanácsi rendelet 5. cikkének (1) bekezdése (stabilitási programok esetében) és 9. cikkének (1) bekezdése (konvergenciaprogramok esetében) alapján az értékelés a következő szempontokra terjed ki: megalapozottak-e a program alapjául szolgáló gazdasági feltételezések; megfelelő-e a tagállam által benyújtott középtávú költségvetési célkitűzés és a felé vezető kiigazítási pálya; elégségesek-e a kiigazítási pályán maradás érdekében hozott és/vagy javasolt intézkedések ahhoz, hogy a középtávú költségvetési célkitűzés az adott ciklusban megvalósuljon; a középtávú költségvetési célkitűzés felé vezető kiigazítási pálya értékelésekor meg kell vizsgálni, hogy a kedvező gazdasági időszakokban nagyobb erőfeszítéseket tesznek-e a kiigazításra, miközben a kedvezőtlen időszakokban az erőfeszítések korlátozottabbak lehetnek, valamint – az euro-övezeti és az ERM II-höz csatlakozott tagállamok esetében – hogy a tagállam törekszik-e arra, hogy a középtávú költségvetési célkitűzés megvalósítása érdekében irányadó szinten évente a GDP 0,5 %-ának megfelelő mértékben javítsa a ciklikusan kiigazított, egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül számított egyenleget; a középtávú költségvetési célkitűzés felé vezető kiigazítási pálya meghatározásakor (az azt még el nem ért tagállamok esetében) vagy az attól való átmeneti eltérés engedélyezésekor (az azt elért tagállamok esetében) figyelembe kell venni a hosszú távon közvetlen költségtakarékossági hatásokkal (köztük a potenciális növekedési ráta emelésével) járó, és ezért az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát kimutathatóan befolyásoló főbb strukturális reformok végrehajtását (azzal a feltétellel, hogy a GDP 3 %-ának megfelelő referenciaérték tekintetében megfelelő biztonsági tartalék áll rendelkezésre, és hogy a költségvetés egyenlege a programidőszakon belül várhatóan visszatér a középtávú költségvetési célkitűzéshez), különösen a kötelező, teljes tőkefedezeti pillért tartalmazó többpilléres rendszert bevezető nyugdíjreformokat; a tagállam gazdaságpolitikája összhangban van-e az átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásokkal. A program makrogazdasági feltételezéseinek megalapozottságát a Bizottság szolgálatainak 2006. őszi előrejelzése alapján értékelik, felhasználva a potenciális kibocsátás és a ciklikusan kiigazított egyenlegek becslésére közösen megállapított módszertant is. Az átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásoknak való megfelelés értékelésénél az államháztartási terület átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásokat veszik figyelembe, amely a 2005–2008 közötti időszakra vonatkozó integrált iránymutatások része. Az értékelés kitér a következőkre is: az adósságráta alakulása és az államháztartás hosszú távú fenntarthatósága, amelyeknek a költségvetési egyenleg felügyelete során megfelelő figyelmet kell szentelni, a 2005. március 20-i, „A Stabilitási és Növekedési Paktum végrehajtásának javítása” című tanácsi jelentéssel összhangban. A hosszú távú fenntarthatóság értékelésének szempontjait egy 2006. október 12-i bizottsági közlemény határozza meg[4]; a tagállamok által a növekedést és a foglalkoztatást szolgáló megújult lisszaboni stratégiával összefüggésben benyújtott nemzeti reformprogrammal való összhang mértéke. A 2005–2008 közötti időszakra vonatkozó átfogó, 2005. június 7-i gazdaságpolitikai iránymutatások fedőlapján az ECOFIN Tanács megállapította, hogy a nemzeti reformprogramoknak összhangban kell lenniük a stabilitási és konvergenciaprogramokkal; a magatartási kódex[5] betartása, amely többek között előírja, hogy a stabilitási és a konvergenciaprogramok szerkezete és adattáblázatai egységesek legyenek. |

- Ajánlás

A TANÁCS VÉLEMÉNYE

az 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendelet 9. cikkének (3) bekezdésével összhangban Málta aktualizált, 2006–2009-re szóló konvergenciaprogramjáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre[6] és különösen annak 9. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság ajánlására,

a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT FOGALMAZTA MEG:

5. 2007. február 27 14-én a Tanács megvizsgálta Málta 2006–2009 közötti időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramját.

6. A program alapjául szolgáló makrogazdasági forgatókönyv szerint a reál-GDP növekedése a programidőszak alatt körülbelül 3 % feletti lesz. A jelenleg rendelkezésre álló információk fényében úgy tűnik, hogy a forgatókönyv 2007 esetében kedvező, az azt követő évek esetében pedig kifejezetten kedvező növekedési feltételezéseken alapul, különösen a külgazdaság optimista középtávú alakulása miatt. A programban előre jelzettnél kedvezőtlenebb középtávú nettó export súlyosbíthatja az elmúlt években tapasztalt külső egyensúlyzavarokat.

7. A Bizottság szolgálatainak 2006. őszi előrejelzése szerint az államháztartási hiány 2006-ban a GDP 2,9 %-a lesz, szemben a konvergenciaprogram előző változatában foglalt, a GDP 2,7 %-ának megfelelő céllal. Az új változatban a hiány 2006. évre becsült alakulása (a GDP 2,6 %-a) kedvezőbb a Bizottság szolgálatainak 2006. őszi előrejelzésénél, és a GDP-növekedésre, valamint az államháztartási készpénzforgalmi adatokra vonatkozó legfrissebb információk alapján megalapozottnak tűnik.

8. Az aktualizált változatban körvonalazott költségvetési stratégia a hiánynak 2006-ban a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaérték alá csökkentésére, majd ezt követően a költségvetés konszolidációjára törekszik. Az aktualizált változat az államháztartási hiány fokozatos csökkentését tervezi, amely 2009-re nagyjából egyensúlyi pozíciót eredményezne. A kamatteher tervezett csökkentése révén az elsődleges többlet 2009-re a várakozások szerint eléri a GDP 3,25 %-át. A kiigazítást az elsődleges kiadások GDP-hez viszonyított arányának csaknem 5,75 százalékponttal való visszafogásával kívánják elérni, amely 3,75 százalékponttal meghaladja a bevételek GDP-hez viszonyított arányának csökkenését. Az általános kiadások sikeres visszaszorítása ellenére az egészségügyi kiadások növekedést mutattak az elmúlt években. Az elmúlt időszakhoz képest kevésbé vesznek majd igénybe hiánycsökkentő egyszeri intézkedéseket. A program előző változatával összehasonlítva az új program sokkal kedvezőbb makrogazdasági forgatókönyv mellett nagyjából ugyanazt a nominális költségvetési kiigazítást tervezi.

9. A közös módszertannak megfelelő strukturális hiány (tehát a ciklikusan kiigazított, egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül számított hiány) a programidőszak végére a tervek szerint a GDP 3 %-áról (2006) a GDP 0,5 %-ára javul. A konvergenciaprogram előző változatával egyezően a program strukturális egyensúlyi pozíciót határoz meg középtávú költségvetési célkitűzésként, az új program azonban e középtávú célkitűzést nem kívánja elérni a programidőszakban. Mivel a középtávú célkitűzés szigorúbb az irányadó minimumértéknél (amely a becslések szerint a GDP mintegy 1,75 %-át kitevő hiány), megvalósítása valószínűleg biztonsági tartalékot nyújt a túlzott hiány felmerülésével szemben. A középtávú célkitűzés a Stabilitási és Növekedési Paktumban és a magatartási kódexben az euro-övezeti és az ERM II-höz csatlakozott tagállamok számára kijelölt sávon belül van, és megfelelően tükrözi a potenciális kibocsátás hosszú távú átlagos növekedését és az adósságrátát.

10. A programban szereplő költségvetési előrejelzések kockázatai 2007 tekintetében nagyjából kiegyensúlyozottnak tűnnek, azt követően azonban a programban előre jelzettnél rosszabbul alakulhat a költségvetés teljesítménye. Ennek oka az aktualizált program előrejelzéseinek alapjául szolgáló, 2007-re előre jelzett kedvező GDP-növekedés, valamint 2008–2009-re tervezett kifejezetten kedvező makrogazdasági forgatókönyv (bár az ezekre az évekre vonatkozó adó-előrejelzések óvatosnak tűnnek). Nincsenek adatok a 2007 utáni időszakra vonatkozó kiigazítási stratégiáról, ami szintén növeli a tervezett költségvetési konszolidáció kockázatait.

11. E kockázatértékelés alapján a programban szereplő költségvetési irányvonal alkalmasnak tűnik arra, hogy 2006-ig a Tanács ajánlásának megfelelően megszüntessék a túlzott hiányt. Ezenkívül a 2008-tól bekövetkező normál makrogazdasági ingadozások esetén elegendő biztonsági tartalékot nyújt a GDP 3 %-ában rögzített hiányküszöb átlépésével szemben. A túlzott hiány megszüntetését követő években a középtávú célkitűzés irányába ható kiigazítás program szerinti üteme összhangban lesz a Stabilitási és Növekedési Paktummal, amely az euro-övezeti és az ERM II-höz csatlakozott tagállamok esetében előírja, hogy a strukturális egyenleg éves javításának irányadó mértéke a GDP 0,5 %-a, kedvező gazdasági időszakokban viszont magasabbnak kell lennie, kedvezőtlen időszakokban pedig lehet alacsonyabb.

12. A bruttó államadósság a becslések szerint 2006-ban elérte a GDP 68,25 %-át, azaz meghaladta a Szerződésben rögzített, a GDP 60 %-át kitevő referenciaértéket. A program előrejelzése szerint az adósságráta a programidőszak alatt 8,75 százalékponttal csökken. A költségvetési célok elérésének fent említett kockázataira tekintettel az adósságráta 2006-ban valószínűleg a program előrejelzésénél kedvezőtlenebbül alakul. E kockázatértékelés alapján úgy tűnik, hogy az adósságráta a programidőszak alatt elegendően csökken a referenciaérték felé.

13. Málta nemrég a tényleges nyugdíjkorhatár, valamint a nyugdíjszintek emelésére irányuló nyugdíjreformot hajtott végre. A program előrejelzései szerint ennek eredményeképpen megnőnek a nyugdíjkiadások, amelyek az elöregedéssel kapcsolatos kiadásoknak az EU-átlaghoz közelítő erőteljesebb növekedéséhez vezetnek. Az előrejelzések szerint a jelenlegi tendencia mellett az egészségügyi kiadások bár az eddig tapasztaltnál lassabban, de a GDP körülbelül 1,75 százalékponttal megfelelő mértékben emelkednek. A költségvetés jelenlegi egyenlege nem biztosítaná, hogy az adósság biztosan a Szerződésben foglalt referenciaérték alá csökkenjen. Ezért a programban előre jelzetteknek megfelelően a költségvetési egyenleg javítása hozzájárulna az államháztartás fenntarthatóságára vonatkozó kockázat csökkentéséhez. Az államháztartás fenntarthatóságát tekintetve Málta összességében közepes kockázattal szembesül.

14. A konvergenciaprogram a középtávú költségvetési stratégia szempontjából nem értékeli minőségileg a nemzeti reformprogram 2006. októberi végrehajtási jelentésének általános hatását. A program azonban rendszerezett tájékoztatást ad a nemzeti reformprogramban tervezett fő reformokkal járó közvetlen költségvetési költségekről vagy megtakarításokról, költségvetési előrejelzései pedig kifejezetten figyelembe veszik a nemzeti reformprogramban körvonalazott intézkedések államháztartási hatásait. A konvergenciaprogramnak az államháztartás területére tervezett intézkedései láthatólag összhangban állnak a nemzeti reformprogramban előirányzottakkal. Mindkét program a nyugdíjreform végrehajtását tervezi, míg a konvergenciaprogram ismerteti a nemzeti reformprogramban bejelentett adóreform részleteit.

15. A programban szereplő költségvetési stratégia nagyjából megfelel a 2005–2008 közötti időszakra vonatkozó, az integrált iránymutatásokban foglalt átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásoknak.

16. Ami a stabilitási és konvergenciaprogramok magatartási kódexében meghatározott adatszolgáltatási követelményeket illeti, a program az előírt és a nem kötelező adatok tekintetében részben hiányos[7].

Általános következtetésként megállapítható, hogy a program biztosítja a túlzott hiány 2006-ig történő megszüntetését, és erős növekedési kilátások mellett megfelelő eredményeket hoz a középtávú célkitűzés megvalósításában. Úgy tűnik, hogy a programban előre jelzett adósságráta megfelelő ütemben csökken a GDP 60 %-ában meghatározott referenciaérték felé. Mindazonáltal kockázatos a 2007 utáni költségvetési célkitűzések elérése. Fontos a szilárd költségvetési egyenleg fenntartása az előre jelzett erős növekedési ütem esetleges ingadozása miatt, különösen a nemrég kialakult külső egyensúlyzavarok fényében. A fenti értékelés alapján Máltát felkérik arra, hogy:

(i) továbbra is megfelelően közeledjen a középtávú célkitűzés felé, és ennek megfelelően biztosítsa az adósság/GDP-arány csökkenését, míg költségvetési stratégiáját pedig részletezze hosszabb távú perspektívában, különösen a kiadási oldalon;

(ii) az adósságszint és az elöregedéssel kapcsolatos kiadások előre jelzett növekedése fényében javítson az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságán, a középtávú célkitűzés elérése révén, valamint további eredményeket elérve az egészségügyi reform kidolgozásában és megvalósításában.

A kulcsfontosságú makrogazdasági és költségvetési előrejelzések összehasonlítása

2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |

Reál-GDP (%-os változás) | KP 2006. dec. | 2.2 | 2.9 | 3.0 | 3.1 | 3.1 |

BIZ 2006. november | 2.2 | 2.3 | 2.1 | 2.2 | nincs adat |

KP 2006. jan. | 0.9 | 1.1 | 1.2 | 2.0 | nincs adat |

HICP-infláció (%) | KP 2006. dec. | 2.5 | 3.1 | 2.2 | 2.1 | 2.0 |

BIZ 2006. november | 2.5 | 3.0 | 2.6 | 2.4 | nincs adat |

KP 2006. jan6. | 2.8 | 3.1 | 2.5 | 1.9 | nincs adat |

Kibocsátási rés (a potenciális GDP %-ában) | KP 2006. december1 | -2.8 | -2.1 | -1.3 | -0.3 | 0.9 |

BIZ 2006. november5 | -2.1 | -1.4 | -1.1 | -0.5 | nincs adat |

KP 2006. január1 | -2.9 | -3.7 | -4.2 | -4.4 | nincs adat |

Államháztartási egyenleg (a GDP %-ában) | KP 2006. dec. | -3.2 | -2.6 | -2.3 | -0.9 | 0.1 |

BIZ 2006. november | -3.2 | -2.9 | -2.7 | -2.9 | nincs adat |

KP 2006. jan. | -3.9 | -2.7 | -2.3 | -1.2 | nincs adat |

Elsődleges egyenleg (a GDP %-ában) | KP 2006. dec. | 0.8 | 1.1 | 1.1 | 2.5 | 3.2 |

BIZ 2006. november | 0.8 | 0.9 | 0.7 | 0.6 | nincs adat |

KP 2006. jan. | 0.3 | 1.4 | 1.5 | 2.4 | nincs adat |

Ciklikusan kiigazított egyenleg (a GDP %-ában) | KP 2006. december1 | -2.2 | -1.8 | -1.8 | -0.8 | -0.2 |

BIZ 2006. november | -2.4 | -2.3 | -2.3 | -2.7 | nincs adat |

KP 2006. január1 | -2.8 | -1.3 | -0.7 | 0.4 | nincs adat |

Strukturális egyenleg2 (a GDP %-ában) | KP 2006. december3 | -3.8 | -2.9 | -2.0 | -1.0 | -0.4 |

BIZ 2006. november4 | -4.0 | -3.5 | -2.5 | -2.7 | nincs adat |

KP 2006. jan. | -3.8 | -2.3 | -1.4 | 0.3 | nincs adat |

Bruttó államadósság (a GDP %-ában) | KP 2006. dec. | 74.2 | 68.3 | 66.7 | 63.2 | 59.4 |

BIZ 2006. november | 74.2 | 69.6 | 69.0 | 68.6 | nincs adat |

KP 2006. jan. | 76.7 | 70.8 | 68.9 | 67.3 | nincs adat |

Megjegyzés: 1A Bizottság szolgálatainak számításai a programban megadott információk alapján. 2Ciklikusan kiigazított egyenleg, az egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül (hasonlóan az előző sorokhoz). 3Egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések a program szerint (a GDP 1,6 %-a 2005-ben;a GDP 1,1 %-a 2006-ban, a GDP 0,2 %-a 2007-ben, a GDP 0,2 %-a 2008-ban és a GDP 0,2 %-a 2009-ben; valamennyi hiánycsökkentő). 4Egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések a Bizottság szolgálatainak 2006. őszi előrejelzése szerint (a GDP 1,6 %-a 2005-ben, 1,1 %-a 2006-ban és 0,2 %-a 2007-ben és 0 %-a 2008-ban; valamennyi hiánycsökkentő). 5A 2005–2008 közötti időszakra vonatkozóan 2,2 %-os, 1,7 %-os, 1,7 %-os és 1,6 %-os becsült potenciális növekedés alapján. 6 A 2006. januári KP-adatok a kiskereskedelmi árindex szerint. Forrás: Konvergenciaprogram (KP); a Bizottság szolgálatainak 2006. őszi gazdasági előrejelzései (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai |

[1] HL L 209., 1997.8.2., 1. o. Az 1055/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 1. o.) módosított rendelet. Az e szövegben említett összes dokumentum megtalálható a következő weboldalon:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] 2006. december 7-én a máltai hatóságok az 1995 utáni évek vonatkozásában új GDP-adatokat szolgáltattak az Eurostatnak, amely adatok a 2006 szeptemberében közzétett adatokkal összehasonlítva a nominális GDP-szintek körülbelül 1 %-os lefelé irányuló korrekcióját mutatták 1993 és 2003 között. 2004 és 2005 tekintetében a nominális GDP-t 0,4, illetve 0,9 %-kal emelték a felülvizsgálat során, 2006 első felében pedig 1,1 %-os volt a kirrekció. E felülvizsgálatokat az Eurostat statisztikai gyakorlatának való megfelelést vizsgáló rendszeres értékelés keretében végezték. Az aktualizált program értékelésénél a Bizottság a legfrissebb adatokat használta.

[3] A Bizottság közleménye a tavaszi Európai Tanácsnak, „A növekedést és a foglalkoztatást szolgáló, megújult lisszaboni stratégia végrehajtása – A megvalósítás éve”, 2006.12.12., COM(2006) 816.

[4] „Az uniós államháztartások hosszú távú fenntarthatóságáról” szóló bizottsági közlemény a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek, COM (2006) 574, 2006.10.12., és „Az államháztartások hosszú távú fenntarthatósága az Európai Unióban”, Európai Bizottság, Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság (2006), European Economy, 2006/4. szám.

[5] „A Stabilitási és Növekedési Paktum végrehajtásának részletes leírása, valamint iránymutatások a stabilitási és konvergencia programok tartalmára és formájára vonatkozóan”, amelyet az ECOFIN-Tanács 2005. október 11-én jóváhagyott.

[6] HL L 209., 1997.8.2., 1. o. Az 1055/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 1. o.) módosított rendelet. Az ebben a szövegben említett dokumentumok az alábbi weboldalon érhetők el:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[7] Hiányoznak különösen az ágazati egyenlegekre vonatkozó adatok, főként a 2006–2009-ben a világ többi részével folytatott nettó kölcsönfelvétellel/hitelezéssel kapcsolatos, valamint a foglalkoztatásra és az órákban meghatározott munkatermelékenységre vonatkozó előrejelzések.