A BIZOTTSÁG JELENTÉSE A TANÁCSNAK ÉS AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK Albániának a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem, valamint az igazságügyi reform terén elért előrehaladásáról /* COM/2014/0331 final */





A BIZOTTSÁG JELENTÉSE A TANÁCSNAK ÉS AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK Albániának a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem, valamint az igazságügyi reform terén elért előrehaladásáról 1. Bevezetés Ez a jelentés az Európai Tanács 2013. december 17-i következtetéseire reagál, melynek értelmében: „A Tanács a Bizottság által benyújtandó jelentés alapján meg fogja vizsgálni a korrupció elleni stratégiák és az igazságügyi reformstratégiák, illetve a közelmúltban elfogadott vonatkozó jogszabályok végrehajtásának folytatását, valamint – többek között – a szervezett bűnözés területén folytatott proaktív nyomozásoknak és az ilyen ügyek büntetőeljárás alá vonásának folytatódó tendenciáját. Az említett jelentés fényében és feltéve, hogy Albánia továbbra is az eddig elért biztató eredményekre épít, a Tanács várakozással tekint az Albániának – az Európai Tanács általi jóváhagyás függvényében – 2014 júniusától tagjelölt státuszt adó határozatra.” A jelentés a Tanács felkérésének megfelelően elsősorban a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelemre, valamint az igazságügyi reformra összpontosít, és kiemel néhány további kulcsfontosságú, Albánia uniós integrációja szempontjából jelentős területeken elért eredményt. A jelentés a Bizottság által gyűjtött és elemzett adatok alapján a legutóbbi eredményjelentés[1] közzététele óta eltelt időszakot öleli fel, és magában foglalja az érintett ország, a szakértői értékelések, valamint a tagállamokkal és nemzetközi szervezetekkel fennálló kapcsolatok révén rendelkezésre álló információkat. A jelentéstételi időszakban az albán kormány a témák széles körére kiterjedően hozott konkrét intézkedéseket és tanúsított lankadatlan politikai akaratot az Unióval kapcsolatos reformok terén. A kormány és az ellenzék novemberben közös állásfoglalást fogadott el az uniós integrációról. Az uniós integráció továbbra is mindkét fél támogatását élvezi, noha a szélesebb konszenzus kialakítását a kormány és az ellenzék közötti fokozódó konfrontatív légkör befolyásolja, ami többek között abban nyilvánul meg, hogy egyes parlamenti bizottságokban az ellenzék kulcsfontosságú szavazások esetében is tartózkodik. Novemberben kezdetét vette az elsődleges prioritásokról folytatott magas szintű párbeszéd, melynek célja, hogy a reform kulcsfontosságú prioritásaira összpontosítva támogassa Albánia EU-integrációs folyamatát. Március elején került sor a magas szintű párbeszéd második értekezletére, melyen Albánia ütemtervet terjesztett elő, amelyben a csatlakozási tárgyalások megkezdése érdekében vázolja Albánia kulcsfontosságú prioritások megvalósítására irányuló középtávú feladatait. Az értekezleten mind a kormány, mind az ellenzék konstruktív támogatást mutatott az Unióval kapcsolatos reformok iránt. 2. Legújabb fejlemények Az új közszolgálati törvényt 2014. február 26-án fogadták el, a hozzá kapcsolódó másodlagos jogszabályok időben történő elfogadása lehetővé tette az április 1-jei hatályba lépést. Ez a közigazgatási szervek széles körére kiterjedően jelent óriási előrelépést a szakmaiság és a teljesítményelvű rendszer erősítése, valamint az átpolitizáltság, a hatékonyság hiánya és a korrupció elleni küzdelem szempontjából. Rendkívül lényeges, hogy figyelemmel kísérjék a végrehajtást. Októberrel kezdődően – elsősorban fegyelmi intézkedésekből és a közszolgálat átalakításából adódóan – elbocsátásokra és az alkalmazottak alacsonyabb munkakörbe sorolására került sor, ami politikai feszültséget eredményezett. Az adott körülmények között a kormány márciustól júliusig valamennyi új munkaerő-felvételt leállított; ez lehetővé teszi, hogy megvárják, amíg az új közszolgálati törvény maradéktalanul alkalmazandóvá válik, törekedve a hathatós és átlátható felvételi eljárás biztosítására. Kiemelkedő jelentőségű, hogy az alkalmazandó jogszabályokat és bírósági ítéleteket teljes mértékben tiszteletben tartsák. A parlament intézkedéseket tett a független intézmények felett gyakorolt felügyeleti szerepkörének megerősítésére. Mindezek ellenére a parlamentnek felelősséggel tartozó több független intézmény és hivatal kapcsán ellentmondások merülnek fel a létrehozás, a kinevezési eljárások és a teljesítmény tekintetében. Alapvető fontosságú, hogy az alkalmazandó jogszabályokat teljes körűen végrehajtsák, és az említett intézmények szakmaiságát megerősítsék. Továbbra is aggályokra ad okot, hogy a szóban forgó intézmények vezetőinek és igazgatótanácsainak kinevezése egyszerű parlamenti többséggel történik, ami kockázatot jelent függetlenségükre nézve. A vagyonnyilatkozatokat és összeférhetetlenséget ellenőrző főfelügyelőségről szóló jogszabálytól eltérően az új jogszabálytervezetek esetében hasznosnak bizonyulna nemzetközi szakértők közreműködése. Az albán kormány a független intézmények működésének és függetlenségének erősítése érdekében kérelmezte azok teljesítményének, felépítésének és kapacitásainak szakértői értékelését. A növekedés újbóli beindítása és a versenyképesség fokozása érdekében a kormány továbbra is gazdasági reformot és megerősített gazdasági kormányzást sürget. A miniszterelnök elnökletével működő, az üzleti szféra képviselőit is magában foglaló Nemzeti Gazdasági Tanácsot azzal a céllal hozták létre, hogy a koherencia biztosítása mellett iránymutatással szolgáljon a gazdasági reformokhoz. A szilárd monetáris politika folyamatosan erősíti a makrogazdasági stabilitást, és az infláció szintje is alacsony. Az igencsak szükséges költségvetési konszolidációt a Nemzetközi Valutalappal (IMF) kötött hitelmegállapodás segíti elő. Ez egyrészt lehetővé teszi a tetemes fizetési hátralékok három év alatt történő visszafizetését, másrészt elősegíti az államháztartás gazdálkodáshoz, adózáshoz, nyugdíjrendszerhez és energiához kapcsolódó jelentős reformjait. A reformok eredményeképpen növekvő mértékű adó- és vám bevételt szednek be, emellett kiterjesztették a hozzáadottérték-adó (héa) kijátszásával és az adócsalással kapcsolatos vizsgálatokat is. A 2014–2016-os időszakra szóló gazdasági és költségvetési program megállapítja a növekedést és a makrogazdasági stabilitást elősegítő keretet, továbbá egyes kulcsfontosságú területeken – ilyen a jogállamiság erősítése, a vállalkozási és beruházási környezet javítása, valamint a munkaerőpiaci problémák kezelése – azonosítja a végrehajtandó szükséges strukturális reformokat. Az ukrajnai válsággal és a közös kül- és biztonságpolitikával kapcsolatban Albánia igazodik valamennyi uniós nyilatkozathoz és állásponthoz. 3. Korrupcióellenes politika Az albán hatóságok október óta tovább erősítették a korrupcióellenes küzdelem jogi és intézményi keretrendszerét. Novemberben került sor a korrupcióellenes nemzeti koordinátor kinevezésére, aki központi és helyi szinten összehangolja az állami szervek és a független intézmények tevékenységeit. A folyamat megkönnyítése érdekében az összes szakminisztériumban és független intézményben korrupcióellenes egységet hoztak létre, melyek hálózatot alkotnak. Az egységek feladatai közé tartozik a korrupcióellenes nemzeti koordinátor felé való jelentéstétel, iránymutatás az érintett tisztviselőknek, és a korrupcióellenes stratégia végrehajtásának nyomon követése az említett intézményekben és minisztériumokban. A korrupcióellenes nemzeti koordinátor áprilisban véglegesítette a jövőben elfogadandó nemzeti korrupcióellenes stratégiát, mellyel kapcsolatban széles körű konzultációt folytattak a civil társadalommal és a magánszektorral. A stratégia végrehajtását átfogó cselekvési tervek révén kell nyomon követni. A büntetőeljárásról szóló törvény márciusban elfogadott módosításainak köszönhetően a magas rangú állami tisztviselők által elkövetett korrupciós bűncselekményeket – a hivatali visszaélésnek minősülő bűncselekmények kivételével – a Súlyos Bűncselekményekkel Foglalkozó Ügyészi Hivatal, illetve a Súlyos Bűncselekmények Bírósága hatáskörébe sorolták át. A bírók, ügyészek, igazságügyi tisztviselők, magas rangú állami tisztviselők és helyi választott képviselők által elkövetett aktív és passzív vesztegetés immár a Súlyos Bűncselekmények Bírósága hatáskörébe és illetékességébe tartozik, így a magas szinten elkövetett korrupciós ügyek fokozott figyelmet kapnak. A „magas rangú tisztviselők” és a „helyi választott képviselők” fogalommeghatározását a jövőben jogszabályba kell foglalni. Márciustól jogilag lehetővé vált a korrupciós bűncselekményekből származó, jogellenesen szerzett javak lefoglalása, illetve elkobzása. Az információkhoz való hozzáférésről új jogszabálytervezetet dolgoztak ki májusban, mely közigazgatási szankciók mellett bevezeti a tájékoztatáshoz való joggal és a személyes adatok védelmével foglalkozó bizottsághoz intézett panaszok kivizsgálására vonatkozó eljárásokat. A vagyonnyilatkozatról és az összeférhetetlenségről szóló, 2014 áprilisában módosított jogszabályok hivatalos elfogadási eljárása jelenleg zajlik. Az összeférhetetlenségről szóló felülvizsgált jogszabály az első fokú és fellebbviteli szintű bírókra és ügyészekre is kiterjeszti a közjogi szervezetekkel létesített szerződéses viszony tilalmát. Ezen felül a valótlan adatok közlése is bűncselekménynek minősül, ami jelzi az összeférhetetlenséggel szembeni elkötelezettséget. A vagyonnyilatkozatról szóló jogszabály értelmében a köztisztviselőknek banki letétbe kell helyezniük a 1,5 millió ALL-on (hozzávetőlegesen 10 700 EUR) felüli vagyonukat. A bűnüldöző hatóságok közötti együttműködést illetően decemberben a korrupció elleni küzdelemre és a szervezett bűnözésre vonatkozó egyetértési megállapodást írt alá a főügyészi hivatal, a belügyminisztérium és az állami hírszerző szolgálat; a megállapodás célja, hogy a proaktív nyomozások körének bővítése érdekében közös platformot hozzanak létre. Összességében szükség van a bűnüldöző hatóságok közötti együttműködés megerősítésére, többek között a nyomozások hatékonyságát fokozó biztonságos információcsere-rendszer bevezetése révén. A regionális ügyészi hivatalokban tevékenykedő korrupció elleni küzdelemmel foglalkozó ügyészek száma áprilisban 22-ről 33-ra emelkedett. Ami az eredményeket illeti, 2013 októbere és 2014 márciusa között az állami rendőrség 16%-kal több korrupciós ügyet terjesztett az ügyészség elé, mint az egy évvel korábbi ugyanezen időszakban. Az említett időszakban a büntetőjogi felelősséget megállapító ítéletek száma a kerületi bíróságok esetében 8%-kal csökkent, ugyanakkor a fellebbviteli bíróságokon 81%-os növekedést mutatott. Az igazságszolgáltatási rendszeren belül jelenleg öt korrupciós nyomozás van folyamatban, és egy büntetőjogi felelősséget megállapító, igazságszolgáltatást érintő ítélet született a fellebbviteli bíróság szintjén. A magas rangú tisztviselők és a helyi választott képviselők vonatkozásában jelenleg öt, összesen 25 vádlottat érintő bírósági eljárás folyik, továbbá hivatali visszaélés és azzal kapcsolatos feltételezések ügyében két nyomozás zajlik. Összességében továbbra is alacsony a nyomozások és a büntetőjogi felelősséget megállapító ítéletek száma, különösen a magas szintű korrupciós ügyek tekintetében. A korrupciós bűncselekményekkel kapcsolatban indított számos nyomozás nem vezet jogerős ítélethez, hangsúlyossá téve, hogy meg kell erősíteni a bírói kar függetlenségét, hatékonyságát és elszámoltathatóságát, valamint a rendőrség és az ügyészség kapacitását. A nyomozások hatékonyságában és a hivatalok közötti együttműködésben mutatkozó hiányosságok kezelése érdekében májustól kezdődően havonta kerül sor értekezletekre a főügyész és a rendőrfőkapitány elnökletével. Számos akadály továbbra is fennáll – köztük az adatszerzéssel és a megfigyeléssel kapcsolatos rendelkezések, a nyomozások lefolytatásának határideje, a bizonyítékok bírósági eljárásban való elfogadhatósága –, és általánosságban a nyomozások megőrzik reaktív jellegüket. A bűnüldöző hatóságok nyomozói kapacitása bővítésre szorul, ideértve a pénzügyi és gazdasági bűncselekmények felgöngyölítésével kapcsolatos tevékenységeket. A jelenlegi jogi keretnek olyan jogi rendelkezésekkel kell kiegészülnie, amelyek révén közintézmények és közszolgáltatásokat ellátó magánszervezetek nyomozati célból információkat bocsáthatnak az állami rendőrség rendelkezésére, és az előírások be nem tartása esetén visszatartó erejű szankciókra adnak lehetőséget. Albániát arra is ösztönzik, hogy pozitív jelzésként a jogellenes meggazdagodás bűncselekményét is emelje be jogi keretébe. További erőfeszítések szükségesek az intézményközi egyetértési megállapodások be nem tartása esetén alkalmazandó szankcionáló mechanizmusok tekintetében. A vagyonnyilatkozatokat és összeférhetetlenséget ellenőrző főfelügyelőség 2014 első negyedévében lépéseket tett teljesítményének javítása érdekében. A titkolt vagyonnal kapcsolatos ügyek tekintetében az ügyészségnek benyújtott jelentésében három bíró, egy ügyész, egy nagykövet és két nyomozó szerepel. Általánosságban elmondható, hogy mind a vagyonnyilatkozatokat és összeférhetetlenséget ellenőrző főfelügyelőségnek, mind a belső nyomozó hatóságoknak proaktívabb hozzáállást kellene tanúsítania feladata ellátásában; hatékonyabb kockázatértékelés, valamint a saját adataik rendelkezésre bocsátott vagyonnyilatkozatokkal, illetve összeférhetetlenségi nyilatkozatokkal történő összehasonlítása révén a megmagyarázhatatlan vagyonszerzésekre összpontosítva. E tekintetben alapvető jelentőségű, hogy a bűnüldöző és nyomozó hatóságok hozzáférjenek a vagyonnyilatkozatokhoz. A vagyonnyilatkozatok közzététele – összhangban a kulcsfontosságú prioritások ütemtervében előirányzottakkal – megkönnyítené az elszámoltathatóságot és lendületet adna a megmagyarázhatatlan vagyonszerzések feltárásának. Összességében lankadatlan politikai akarat támasztja alá a korrupció elleni küzdelemre és megelőzésre irányuló határozott fellépést. A bevezetett strukturális reformok számos intézményt érintő, átfogó megközelítésről tanúskodnak. A korrupcióellenes stratégia kialakítása kapcsán folytatott széles körű konzultációs eljárás jelzi, hogy a kormánynak szándékában áll bevonni az érdekeltek széles körét. Hivatalok közötti együttműködés vette kezdetét, melynek célja a proaktív nyomozás, a módszeres kockázatelemzés, valamint a meglévő akadályok leküzdése a nyomozások fokozott hatékonysága érdekében. Annak érdekében, hogy határozott előrelépést tegyen uniós integrációja irányába, Albániának a vagyonnyilatkozatokkal és az összeférhetetlenséggel kapcsolatos jogszabályok érvényesítésére kellene összpontosítania, szélesítenie kellene a proaktív nyomozások körét, és további, hatékonyabb nyomozásokat eredményező, a kezdeti erőfeszítésekre folyamatosan alapozó intézkedéseket kellene bevezetnie, hogy stabil eredményeket tudjon felmutatni a korrupciós ügyekben folytatott nyomozások, büntetőeljárások és a meghozott jogerős, büntetőjogi felelősséget megállapító ítéletek tekintetében. A tervezett nagyszabású igazságügyi reform ugyancsak jelentős szerepet fog játszani a korrupció elleni küzdelemben. 4. A szervezett bűnözés elleni küzdelem Október óta több szervezeti változást vezettek be az állami rendőrségnél és az ügyészi hivatalnál, továbbá a rendőrség felépítését és képzési struktúráját, valamint előkészítésüket követően jelenleg elfogadásra várnak a lőfegyverek ellenőrzését érintő alapvető fontosságú jogszabályok. Márciusban hirdették meg az állami rendőrség új alkalmazottainak felvételét célzó nyílt versenyvizsgát. A nehéz költségvetési helyzet ellenére a rendőrségi fizetésekre előirányzott forrásokat 2014-ben 10 %-kal növelték. Szeptember óta 39 rendőrtisztviselőt bocsátottak el fegyelmi okból. A szervezett bűnözés révén finanszírozott terrorizmus tekintetében új terrorizmusellenes egységet hoztak létre az állami rendőrségen belül. A rendőrség sikeres belföldi akciókat hajtott végre a kábítószerek, az emberkereskedelem és a pénzmosás elleni küzdelem, valamint robbanóanyagok lefoglalása területén, és hasonló külföldi műveletekben is részt vettek. A nemzetközi rendőrségi és igazságügyi együttműködés terén januárban került sor az Európai kiadatási egyezmény 4. Kiegészítő jegyzőkönyvének ratifikációjára. 2013 októbere és 2014 áprilisának vége között az uniós tagállamok összesen 25 vizsgálóbizottsága tett látogatást Albániában. Ugyanebben az időszakban az uniós tagállamok 34 személyt adtak ki Albániának, és az albán hatóságok 49 személyt adtak ki uniós tagállamoknak. Az állami rendőrség és az olasz belügyminisztérium közbiztonsági osztálya eljárási jegyzőkönyvet írt alá. Albánia Olaszországgal és Görögországgal közös rendőrségi együttműködési központ létrehozásán munkálkodik a Saranda határmenti körzetben zajló illegális tevékenységek ellenőrzésére. A partnerországok összekötő tisztviselői rendszeres értekezleteken cserélnek információkat bűncselekményből származó vagyonnal kapcsolatos nyomozásokról. Az Europollal tavaly decemberben aláírt operatív együttműködési megállapodást Albánia március 20-án ratifikálta. Az információcserét egy, az Europolnál szolgálatot teljesítő albán összekötő tisztviselő könnyíti meg. A jelentéstételi időszakban Albánia részt vett egy Europol által támogatott, lopott járművek kereskedelmének felderítését célzó nemzetközi rendőrségi műveletben. Ennek eredményeképpen 24 elkövető ellen indult büntetőeljárás. A hatóságoknak aktívabban kellene alkalmazniuk a nemzetközi együttműködés rendelkezésre álló eszközeit, és fokozottabban kellene közös nyomozócsoportokhoz folyamodniuk. A jogi és eljárási keretet illetően megerősítésre várnak a különleges nyomozási technikák alkalmazására irányuló kapacitások. Az emberkereskedelem elleni küzdelem tekintetében az Emberkereskedelem elleni Nemzeti Koordinátori Hivatal (ONATC) a megelőzés és az ismeretterjesztés területére összpontosító intenzívebb tevékenységekkel új lendületet adott a nemzeti áldozatkezelési mechanizmusnak, és jelenleg véglegesíti a 2014–2016-os új nemzeti stratégiát és cselekvési tervet. Az ONATC 2014-ben első alkalommal gazdálkodott saját költségvetéssel. Tirana, Vlora és Elbasan városokban mobil egységeket alakítottak ki, melyek elősegítik az áldozatok, illetve a potenciális áldozatok hatékonyabb azonosítását. A regionális rendőrség és a súlyos bűncselekményekkel foglalkozó ügyészi hivatal havonta ülésezik. A kényszermunkával és az országon belüli emberkereskedelemmel kapcsolatos problémák megoldása végett a munkaügyi felügyelőség a tiranai rendőrséggel együttműködve megkezdte az éjszakai klubok vizsgálatát. Az emberkereskedelem áldozatainak márciusban nyitottak különleges segélyvonalat, és az érintettek 2013 novembere óta az ügyvédi tiszteletdíj 30 %-os csökkentésének megfelelő költségmentességben részesülhetnek. A büntetőtörvénykönyv emberkereskedelemre vonatkozó legfrissebb módosításait különös figyelemmel kell alkalmazni, az új elemek végrehajtásáért felelős struktúrákat meg kell erősíteni, és intenzívebb nyomozást kell folytatni az országon belüli emberkereskedelemmel kapcsolatos ügyekben. Továbbra is kevés, büntetőjogi felelősséget megállapító ítélet születik emberkereskedelemmel kapcsolatos ügyekben. Az emberkereskedelem áldozatait azonosító fenyegetettség- és kockázatértékelési kapacitások megerősítésre szorulnak annak érdekében, hogy e jelenséget proaktívan lehessen kezelni. A pénzmosás elleni küzdelem tekintetében 2013 októbere és 2014 áprilisának közepe között az egy évvel korábbi ugyanezen időszakhoz hasonlítva enyhe növekedés mutatkozott a rendőrség által az ügyészségnek továbbított pénzmosással kapcsolatos ügyek számában, az elkövetők száma ugyanakkor alig változott. Mindezek ellenére továbbra is kevés, büntetőjogi felelősséget megállapító ítélet született pénzmosással kapcsolatos ügyekben. 2013 októbere és március közepe között az állami rendőrség 45 ügyet terjesztett a súlyos bűncselekményekkel foglalkozó ügyészi hivatal elé bűncselekményből származó vagyonnal kapcsolatos nyomozás megkezdésére, ami enyhe növekedést jelent az egy évvel korábbi ugyanezen időszakhoz hasonlítva. Szükség van a pénzügyi nyomozások módszeres alkalmazására, valamint a lefolytatásukhoz szükséges kapacitások hatékony megerősítésére, melyek eredményeképpen fokozott mértékben várható bűncselekményből származó vagyon elkobzása. A gazdasági bűncselekmények tekintetében jelentős rendőrségi műveletre került sor 2013. október és december között, melynek keretében illegális szerencsejátéknak helyt adó intézmények ellen léptek fel. Eredményképpen 720 gazdasági bűncselekményben indítottak nyomozást, és jelentős mennyiségű, összesen 8,5 millió EUR értékű szerencsejáték-berendezést foglaltak le. A vagyon lefoglalását és elkobzását szisztematikusan kell alkalmazni. Az Intézményközi Tengeri Műveleti Központ (IMOC) szervezett bűnözés elleni küzdelem operatív szempontjaira irányuló monitoringkapacitása a felségvizek teljes területét lefedő 7 parti radarállomás korszerűsítése révén bővült. Az összes információ kezelését végző rendszer (TIMS), amely a bűnüldöző hatóságok információcserére szolgáló online adatbázisa, teljes körűen működik. Sor került a szolgálatot ellátó személyzet gyakorlati ismereteit bővítő közös képzésre is. Különös figyelmet érdemel a motorcsónak moratórium lejártának kockázatelemzése. A kábítószer elleni küzdelem tekintetében végrehajtás alatt áll a kábítószer-termesztés elleni nemzeti terv. 2013. októbertől 2014. március végéig folytatódtak a kábítószer-lefoglalások, az előző év megegyező időszakával összevetve a marihuána (18,8 t a korábbi 13,6 t-val szemben) és a kokain (14,5 kg a korábbi 1,7 kg-mal szemben) lefoglalások mennyisége nőtt, a heroiné (25,6 kg a korábbi 44,8 kg-mal szemben) csökkent. A lefoglalt kábítószerek megsemmisítésére márciusban, áprilisban és májusban került sor. Összességében ugyanazon időszakban több műveletet folytattak, ami több kábítószer-kereskedelemmel kapcsolatos büntetőeljárást vont maga után. A kábítószerügyekkel kapcsolatos nyomozásokat szisztematikusan párhuzamos pénzügyi nyomozásokkal kell kísérni. A kábítószer-kereskedelmi útvonalak lezárása érdekében szükséges a kékhatárok fokozott szisztematikus ellenőrzése. Az Olaszországgal, Görögországgal, Németországgal, Belgiummal, az USA-val és Koszovóval[2] folytatott nemzetközi együttműködés eredményeként az említett időszakban 51 gyanúsítottat tartóztattak le nemzetközi kábítószer-kereskedelem miatt; az előző év hasonló időszakában 31 letartóztatásra került sor. További nemzetközi együttműködés és fenyegetettség-értékelés alapján kidolgozott speciális nyomozási technikák alkalmazása révén intenzívebb küzdelemre van szükség a kábítószer-kereskedelmi hálózatok ellen, melyet párhuzamos pénzügyi nyomozások is kísérnek. Fokozni kell a kábítószer-ültetvények felszámolására irányuló konkrét intézkedéseket is. A kábítószer-termesztés elleni nemzeti tervet mérhető teljesítménymutatókkal és várható eredménymutatókkal kell kiegészíteni. Összességében szervezeti változásokat vezettek be, és a rendőrség felépítését és képzési struktúráját, valamint a lőfegyverek ellenőrzését érintő alapvető fontosságú jogszabályok elfogadásra várnak. A nemzetközi rendőrségi és igazságügyi együttműködés kiadatási egyezmények végrehajtása révén szorosabbra fűződött. Az emberkereskedelem elleni nemzeti áldozatkezelési mechanizmus a bűnüldöző hatóságok szorosabb együttműködésének köszönhetően új lendületet kapott. A nyomozások kedvező eredményeket mutatnak fel a kábítószerek, az emberkereskedelem és a pénzmosás elleni küzdelem terén. Intenzívebb kábítószer-termesztés elleni küzdelemre van szükség. Annak érdekében, hogy határozott előrelépést tegyen uniós integrációja irányába, Albániának a szervezett bűnözés elleni küzdelem terén további eredményeket kellene felmutatnia a hatóságok közötti fokozott együttműködéssel, a hatékonyabb proaktív nyomozásokkal, a pénzügyi nyomozások szisztematikus alkalmazásával, a nemzetközi (ideértve az Europolt is) és regionális együttműködés megerősítésével, valamint a szervezett bűnözés valamennyi formájának leküzdésére irányuló intenzívebb erőfeszítésekkel. 5. Az igazságszolgáltatás reformja Az igazságszolgáltatás hatékonyságának megerősítése érdekében januárban igazságügyi reformintézkedéseket jelentettek be. Albánia a Velencei Bizottság együttműködését kérte, és kidolgozták az öt kulcsfontosságú prioritás – köztük az igazságszolgáltatási rendszer reformja – ütemtervét. Megkezdődött a 2014–2020-as időszakra vonatkozó stratégia kidolgozása. Februárban az igazságügyi minisztériumon belül létrehozták az igazságszolgáltatási rendszer reformjával foglalkozó tanácsadó munkacsoportot. Albánia márciusban felkérte a Velencei Bizottságot, hogy értékelje a polgári perrendtartásról szóló törvény és a büntetőeljárásról szóló törvény tervezett módosításait. A módosítások egyik csoportja felhatalmazza a bírókat arra, hogy a polgári vagy büntető tárgyalásokról rendszeresen távolmaradó ügyvédekre bírságot rójanak ki, míg a másik csoport Legfelsőbb Bírósághoz benyújtható fellebbezések körét korlátozza. A módosítások célja, hogy a bíróságok munkaterhének csökkentése mellett fokozza hatékonyságukat. Az elképzelések értelmében a Velencei Bizottság segítségnyújtása fokozatosan kiterjed számos egyéb témára is. A polgári perrendtartásról szóló törvény módosított rendelkezéseinek megfelelően a Legfelsőbb Bíróság elé kerülő legtöbb polgári ügyet három bíróból álló tanács vizsgálja felül. A Legfelsőbb Bíróság hatékonyabb működése érdekében további intézkedések szükségesek. Ezek közé tartozik az ítélkezési gyakorlat harmonizációja és közzététele, a büntetőeljárásról szóló törvény módosításai, melyek értelmében változik a Legfelsőbb Bíróságon a bűnügyeket felülvizsgáló tanácsok összetételének megállapítására alkalmazott módszer, a fellebbezések számának csökkentésére irányuló rendelkezések elfogadása, a Bíróság folyamatban lévő átszervezésének megvalósítása, valamint a 3 betöltetlen legfelsőbb bírósági álláshely betöltése. A bírók kinevezésére, előléptetésére és áthelyezésére szolgáló rendszer átláthatóságának fokozása felé tett lépésként nemrégiben első alkalommal tették közzé a bírók nevét és besorolását tartalmazó átfogó listát. A 2007–2009-es időszak és az azt követő évek tekintetében folytatni kell a bírók értékelését. További intézkedések szükségesek annak biztosítására, hogy az Igazságügyi Főtanácson belül a bírók kinevezését, előléptetését és áthelyezését szabályozó eljárások kizárólag a jelölt érdemeit és egyéb objektív kritériumokat vegyenek figyelembe. Még nem minden bíróság alkalmazza az egységesített elektronikus ügykezelő rendszert (ICMIS), mely véletlenszerűen és átláthatóan rendeli az ügyeket a bírókhoz, és emellett lényeges az ügyhátralék figyelemmel kísérése szempontjából is. Mindez különösen lényeges a tiranai kerületi bíróság, a Súlyos Bűncselekmények Bírósága, a Súlyos Bűncselekmények Fellebbviteli Bírósága és a nemrégiben létrehozott közigazgatási bíróságok tekintetében; esetükben a rendszer a gyakorlatban még nem működik. A bírósági határozatokat elérhetővé kell tenni valamennyi gyakorló jogász, továbbá a nyilvánosság számára is. A határozatokat indokolásukkal együtt ésszerű határidőn belül kereshető adatbázisban is nyilvánosságra kell hozni, az adatvédelmi biztos ajánlásait is figyelembe véve. A büntetőeljárásról szóló törvény magas rangú állami tisztviselők által elkövetett korrupciós bűncselekményekre (lásd a korrupcióellenes politikáról szóló 3. szakaszt) vonatkozó módosításai a mentelmi jog felfüggesztésére vezetnek be eljárásokat. A rendes bírák esetében az Igazságügyi Főtanács ügyészi kérésre kiadott engedélyére van szükség motozáshoz, házkutatáshoz, illetve bármilyen jellegű szabadságelvonáshoz. A Legfelsőbb Bíróság és az Alkotmánybíróság bírái esetében a főügyész mérlegeli, hogy kérelmezi-e a legfelsőbb bíróságtól a mentelmi jog felfüggesztését. A rendes bíráktól és ügyészektől eltérően a Legfelsőbb Bíróság és az Alkotmánybíróság tagjainak korrupciós bűncselekménnyel kapcsolatos ügyeiben a Legfelsőbb Bíróság illetékes. Az Igazságügyi Főtanács hat bírósággal kapcsolatos korrupciógyanús ügyben küldött információkat a főügyésznek. 2013 októbere óta az igazságügyi miniszter 19 bíró ellen indított fegyelmi eljárást, ezeket Igazságügyi Főtanácsnak továbbították kivizsgálásra. Az Igazságügyi Főtanács az említettek közül eddig öt üggyel foglalkozott; egy bírót elbocsátottak, egyet két évre alacsonyabb fokú bíróságra helyeztek át, és három bírót figyelmeztetésben részesítettek. Egy, a fentiektől független esetben 2013 decemberében az Igazságügyi Főtanács a jogerős ítélet meghozataláig felmentett egy bírót hivatali kötelezettségei alól. Az igazságügyi miniszter két ügyész ellen indított eljárást. A fegyelmi rendszer megerősítésre szorul, az igazságügyi miniszter fegyelmi eljárásban és Igazságügyi Főtanácsban betöltött szerepét felül kell vizsgálni, a bírók mentelmi jogának új szabályait hatékonyan végre kell hajtani, valamint létre kell hozni a fegyelmi eljárásokban kiszabott szankciók nyilvántartását. A hatékonyság tekintetében 2013 novemberében létrehozták mind a hat közigazgatási bíróságot, a Közigazgatási Fellebbviteli Bíróságot és a Legfelsőbb Bíróság Közigazgatási Kollégiumát. E bíróságok esetében – melyek többek között az egyéb bíróságokról továbbított ügyekkel is foglalkoznak – a bírók kinevezésére vizsgálatot követően került sor. A Tiranán kívüli öt közigazgatási bíróságon kilenc álláshely vár betöltésre, emellett a bírósági titkárok felvétele és a bírósági épületek kijelölése is a jövő feladatai közé tartozik. Az Alkotmánybíróság 2014. márciusi, az igazságszolgáltatás működéséről szóló 2013. évi törvényt alkotmányellenesnek kimondó határozatát követően szükség van az így keletkezett joghézag megszüntetése, és rendelkezéseket kell elfogadni a bíróságok és személyzetük munkájának szabályozására. Az ítélet szerint egyszerű többség helyett minősített többséggel lehetett volna elfogadni a szóban forgó 2013. évi törvényt. Az igazságszolgáltatáshoz való jog tekintetében érvényt kell szerezni az eljárási költségmentességről szóló 2008. évi törvény módosító rendelkezéseinek az állampolgárok egyes csoportjaira vonatkozó eljárási költség alóli mentesség, valamint helyi jogi segítségnyújtó irodák létrehozása tekintetében. Összességében Albánia tanúsította az igazságszolgáltatás reformja melletti elkötelezettségét, különösen a Velencei Bizottsággal a rendszer függetlenségének, elszámoltathatóságának és szakmaiságának erősítése érdekében folytatott párbeszéd révén. Erőfeszítéseket tettek a bírósági ügyhátralék és általánosságban a munkateher csökkentésére, csakúgy mint az igazságszolgáltatáson belüli átláthatóság megerősítésére. Mentelmi joguk felfüggesztését szabályozó eljárások elfogadásával intézkedéseket vezettek be a bírók és ügyészek elszámoltathatóságának előmozdítása érdekében. Fegyelmi eljárásokat követően több szankciót is elfogadtak. Annak érdekében, hogy határozott előrelépést tegyen uniós integrációja irányába, Albániának a Velencei Bizottsággal kialakított együttműködés folytatása, valamint jelentős, függetlenséget és elszámoltathatóságot erősítő további rendelkezések elfogadása révén – az igazságszolgáltatási rendszer reformjának ütemtervével összhangban – következetesen véghez kellene vinnie igazságszolgáltatási reformját, továbbá gondoskodnia kellene az elfogadott intézkedések megfelelő végrehajtásáról. 6. Következtetés Albánia folyamatosan végrehajtja és konszolidálja az Unióval kapcsolatos reformintézkedéseit, különösen a tagjelölt státuszhoz fűződőeket. Lankadatlan politikai akarat támasztja alá a korrupció elleni küzdelemre és megelőzésre irányuló határozott fellépést, a strukturális reformok pedig számos intézményt érintő, átfogó megközelítésről tanúskodnak. A szervezett bűnözés elleni küzdelem részeként jelentős jogalkotási reformokat vezettek be, és a nyomozások kedvező eredményeket mutatnak fel a kábítószer-kereskedelem, valamint a szervezett és súlyos bűnözés egyéb területei elleni küzdelemben. Albánia tanúsította az igazságszolgáltatás reformja melletti elkötelezettségét, különösen a rendszer fokozott függetlensége, elszámoltathatósága és szakmaisága érdekében a Velencei Bizottsággal folytatott együttműködés révén. E jelentés megállapításai alapján a Bizottság megerősíti ajánlását, hogy a Tanács adja meg Albániának a tagjelölt státuszt. Lényeges, hogy Albánia szisztematikus reformszemlélete továbbra is fennálljon, mivel a fenntartható eredmények kulcsfontosságúak további uniós integrációja szempontjából. A jelentés több olyan kulcsfontosságú kihívásra is rámutat, melyek leküzdése alapvetően fontos ahhoz, hogy Albánia határozott előrelépést tegyen uniós integrációja irányába. Annak érdekében, hogy a korrupció elleni küzdelemben határozott előrelépést tegyen uniós integrációja irányába, Albániának a vagyonnyilatkozatokkal és az összeférhetetlenséggel kapcsolatos jogszabályok végrehajtására kellene összpontosítania, szélesítenie kellene a korrupciós ügyekkel kapcsolatos proaktív nyomozások körét, és további, hatékonyabb nyomozásokat eredményező, a kezdeti erőfeszítésekre folyamatosan alapozó intézkedéseket kellene bevezetnie, hogy stabil eredményeket tudjon felmutatni a korrupciós ügyekben folytatott nyomozások, büntetőeljárások és a meghozott jogerős, büntetőjogi felelősséget megállapító ítéletek tekintetében. A tervezett nagyszabású igazságügyi reform ugyancsak döntő szerepet fog játszani a korrupció elleni küzdelemben. Annak érdekében, hogy a szervezett bűnözés elleni küzdelemben határozott előrelépést tegyen uniós integrációja irányába, Albániának további eredményeket kellene felmutatnia a hatóságok fokozott együttműködésével, a hatékonyabb proaktív nyomozásokkal, a pénzügyi nyomozások szisztematikus alkalmazásával, a nemzetközi – így az Europollal folytatott – és regionális együttműködés megerősítésével, valamint a szervezett bűnözés valamennyi formájának leküzdésére irányuló intenzívebb erőfeszítésekkel. Annak érdekében, hogy az igazságszolgáltatási rendszer reformja terén határozott előrelépést tegyen uniós integrációja irányába, Albániának a Velencei Bizottsággal folytatott együttműködés, valamint jelentős, függetlenséget és elszámoltathatóságot erősítő további rendelkezések elfogadása révén – az igazságszolgáltatási rendszer reformjának ütemtervével összhangban – következetesen véghez kellene vinnie az igazságszolgáltatás reformját, továbbá gondoskodnia kellene az elfogadott intézkedések megfelelő végrehajtásáról. Ezen felül alapvető fontossággal bír, hogy a reformfolyamatot a kormány és az ellenzék közötti megújult és konszolidált politikai párbeszéd kísérje. A kompromisszumalapú és konstruktív parlamenti munka elsődleges jelentőségű a fenntartható reformok szempontjából, továbbá a valamennyi érdekelt felet egyesítő, uniós integrációval foglalkozó Nemzeti Tanács létrehozása is kulcsfontosságú az albán társadalmon belüli konszenzus megteremtéséhez. A jelentésben vázolt kulcsfontosságú kihívásokat a Bizottság 2014. októberi eredményjelentése részletesebben tárgyalja majd. [1] A Bizottság legutóbbi bővítési csomagját, mely az Albániáról szóló eredményjelentést is tartalmazza, 2013. október 16-án tették közzé. [2] Ez a megnevezés nem érinti a jogállással kapcsolatos álláspontokat, továbbá összhangban van az 1244 (99) ENSZ BT-határozattal és a Nemzetközi Bíróságnak a koszovói függetlenségi nyilatkozatról szóló véleményével.