Különjelentés A mezőgazdasági termelők 
jövedelmének támogatása: 
Megfelelő a bizottsági 
teljesítménymérési 
rendszer kialakítása és 
a rendszer megbízható 
adatokon alapul?HU 2016  01 SZ.
EURÓPAI
SZÁMVEVŐSZÉK

EURÓPAI SZÁMVEVŐSZÉK  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBURG
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Bővebb tájékoztatást az Európai Unióról az interneten talál (http://europa.eu).
Luxembourg: Az Európai Unió Kiadóhivatala, 2016
Print ISBN 978-92-872-4021-7 ISSN 1831-0893 doi:10.2865/300664 QJ-AB-16-001-HU-C
PDF ISBN 978-92-872-4003-3 ISSN 1977-5733 doi:10.2865/487821 QJ-AB-16-001-HU-N
EPUB ISBN 978-92-872-4035-4 ISSN 1977-5733 doi:10.2865/8261 QJ-AB-16-001-HU-E
© Európai Unió, 2016
A sokszorosítás a forrás megjelölésével megengedett.
A 12. oldalon lévő diagramot az OECD engedélyével használtuk fel.  
©OECD (2003), Farm Household Income: Issues and Policy Responses  (Mezőgazdasági háztartások jövedelme: problémák 
és szakpolitikai válaszok), OECD Publishing, Paris. DOI: http://dx.doi.org/10.1787/9789264099678-en
A mezőgazdasági termelők 
jövedelmének támogatása:  
Megfelelő a bizottsági 
teljesítménymérési 
rendszer kialakítása és 
a rendszer megbízható 
adatokon alapul?
(az EUMSZ 287. cikke (4) bekezdésének második 
albekezdése alapján)KülönjelentésHU 2016  01 SZ.
02
 Az ellenőrző csoport
A számvevőszéki különjelentések egy adott költségvetési vagy irányítási területre vonatkozó teljesítmény- és szabály -
szerűségi ellenőrzés eredményeit mutatják be. Annak érdekében, hogy ellenőrzései maximális hatást érjenek el, ezek 
megválasztásakor és megtervezésekor a Számvevőszék tekintetbe veszi a teljesítmény-, illetve szabályszerűségi koc -
kázatokat, az érintett bevétel vagy kiadás nagyságát, a várható fejleményeket, valamint a politika és a nagyközönség 
érdeklődését.
Ezt a teljesítmény-ellenőrzést „a természeti erőforrások megőrzése és természetierőforrás-gazdálkodás” kiadási terü -
leteire szakosodott, Augustyn Kubik számvevőszéki tag elnökölte I. Kamara végezte. Az ellenőrzést Rasa Budbergytė 
számvevőszéki tag vezette, Tomas Mackevičius, kabinetfőnök; Maura McElhinney, a kabinet attaséja; Hèlder Faria Viegas, 
ügyintéző; Sven Kölling és Blanka Happach, belső csoport; Ramona Bortnowschi, Els Brems, Antonio Caruda Ruiz, Vincent 
Ly-Sunnaram, Ioannis Papadakis, Maciej Szymura és Bertrand Tanguy számvevők támogatásával.
Balról jobbra:  B. Happach, T. Mackevičius, S. Kölling, R. Budbergytė, H. Faria Viegas
03
 Tartalomjegyzék
Bekezdés
 Rövidítések
 Glosszárium
I–X Összefoglaló
1–17 Bevezetés
1–2 A KAP és 2013-as reformjának a mezőgazdasági termelők jövedelmével kapcsolatos általános 
célkitűzései
3–5 A mezőgazdasági termelők jövedelmével kapcsolatosan az EMGA által finanszírozott 
intézkedések célkitűzései
6 A mezőgazdasági termelők jövedelme, a mezőgazdasági háztartások jövedelme és az 
életszínvonal
7–11 A Bizottság mezőgazdasági jövedelmekre vonatkozó adatainak forrásai
12–15 A mezőgazdasági jövedelmekkel kapcsolatos KAP-intézkedések teljesítményének mérése
16–17 Korábbi számvevőszéki ellenőrzések
18–24 Az ellenőrzés hatóköre és módszere
25–87 Észrevételek
25–51 A Bizottság még nem határozta meg a mezőgazdasági termelők jövedelmével kapcsolatos KAP-
intézkedések teljesítményének értékeléséhez sz ükséges átfogó adatokat
26–32 A Bizottság még mindig nem rendelkezik a mezőgazdasági termelők jövedelmére vonatkozó, megfelelő 
uniós szintű információkkal
33–39 Az MSZR-ek a mezőgazdaság gazdasági helyzetének nyomon követésére szolgáló fontos eszközök, a KAP-
intézkedések értékelésére azonban eredendően csak korlátozottan alkalmasak
40–51 A mezőgazdasági számviteli információs hálózat a kereskedelmi célú mezőgazdasági ü zemek jövedelmével 
kapcsolatos adatok és ü zleti információk megfelelő forrása, de vannak korlátai
04 Tartalomjegyzék
52–76 A Bizottság és a tagállamok nem mindig biztosították a mezőgazdasági termelők jövedelmére 
vonatkozó, rendelkezésre álló adatok megfelelő minőségét
54–58 A mezőgazdasági számlarendszerek Bizottság általi irányítását hiányosságok jellemezték…
59–76 …és egyes tagállamokban hiányosságok tapasztalhatók a mezőgazdasági számviteli információs hálózat 
működésében
77–87 A rendelkezésre álló adatok korlátozottsága, egyes KAP-intézkedések célkitűzéseinek túl 
általános megfogalmazása és a teljesítménymutatók hiányosságai miatt előfordulhat, hogy 
a Bizottság kevésbé képes bizonyítani az elért eredményeket
79–82 A közvetlen kifizetések több olyan célkitűzést szolgálnak, amelyek elérése  
nehezen mérhető…
83–87 …és a mezőgazdasági termelők jövedelmével kapcsolatos KAP-teljesítménymutatók nem hozhatók 
egyértelműen összef üggésbe bizonyos intézkedésekkel és a célkitűzések tényleges elérésével
88–100 Következtetések és ajánlások
 I. melléklet     –  A közvetlen uniós kifizetések végrehajtása terén alkalmazott tagállami 
megoldások
 II. melléklet    –  Az MSZR-ek keretében meghatározott mezőgazdasági jövedelem kiszámítása
 III. melléklet   – Jövedelemszámítás az FADN keretében
 IV. melléklet   –  A KAP értékelésére szolgáló bizottsági teljesítménymutatók
 V. melléklet    – Az európai statisztikákra vonatkozó minőségi kritériumok
 A Bizottság válasza
05
 Rövidítések
EMGA : Európai Mezőgazdasági Garanciaalap
EMVA : Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap
EUMSZ : Az Európai Unió működéséről szóló szerződés
EU-SILC : Az Európai Unió jövedelmekre és életkörülményekre vonatkozó statisztikái
FADN : Mezőgazdasági számviteli információs hálózat
KAP : Közös agrárpolitika
MSZR : mezőgazdasági számlarendszer
OECD : Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet
06
 Glosszárium
(Állami/uniós) beavatkozás : egy közigazgatási szerv által végrehajtott vagy finanszírozott „művelet”, „intézkedés”, 
program vagy projekt.
A támogatás termeléstől való f üggetlenítése : a közvetlen kifizetések elválasztása a mezőgazdasági termeléstől.
A gazdaság nettó hozzáadott értéke : az FADN mutatószáma, amely egy adott mezőgazdasági üzem teljes 
termelésének a közvetlen kifizetésekkel növelt, valamint a folyó termelőfelhasználással és az értékcsökkenéssel 
csökkentett értéke. Ez a mezőgazdasági üzem valamennyi állandó termelési tényezőjének (föld, munka és tőke) 
kifizetésére rendelkezésre álló összegnek felel meg.
A gazdaság nettó jövedelme : az FADN mutatószáma, amely a mezőgazdasági üzem saját termelési tényezőinek 
díjázására rendelkezésre álló összegnek felel meg. Kiszámítása a gazdaság nettó hozzáadott értékéből a tulajdonos 
által kifizetett bérek, bérleti díj és kamatok levonásával történik.
A mezőgazdasági háztartás rendelkezésre álló jövedelme : az összes forrásból származó, az adókkal és 
a kötelező társadalombiztosítási járulékokkal csökkentett jövedelem.
Családi gazdaság jövedelme : az FADN mutatószáma, amely a család fizetésben nem részesülő dolgozóinak, azaz 
a mezőgazdasági termelő és családtagjai mezőgazdaságból származó jövedelmének felel meg.
Értékcsökkenés : az eszközök életkorukból vagy használatukból eredő értékcsökkenése.
Értékelés : bizonyítékok rendszeres gyűjtése és elemzése a „beavatkozások” eredményességére és hatékonyságára 
vonatkozó következtetések kialakításához. A beavatkozásokat a szakpolitika címzettjeinek szintjén elért 
eredmények és hatások alapján ítélik meg.
FADN : mezőgazdasági számviteli információs hálózat, a kereskedelmi célú mezőgazdasági üzemek jövedelmének 
és üzleti tevékenységének és a közös agrárpolitika hatásainak értékelésére szolgáló eszköz. Az uniós tagállamokban 
működő, több mint 80 000 mezőgazdasági üzemből álló minta számviteli adatain alapul.
Folyó termelőfelhasználás : a termelési folyamat során felhasznált áruk és szolgáltatások értéke (az 
értékcsökkenést nem tartalmazza).
Mezőgazdasági háztartás jövedelme : a háztartások önálló mezőgazdasági tevékenységből és mezőgazdaságon 
kívüli tevékenységekből származó jövedelme.  A mezőgazdaság nem feltétlenül a legfőbb jövedelemforrás.
Mezőgazdasági tényezőjövedelem : a mezőgazdasági termelésben alkalmazott tényezőkből (föld, munka és tőke) 
eredő jövedelem. Ennek kiszámításához a mezőgazdasági kibocsátás alapáron számított értékéből ki kell vonni 
a folyó termelőfelhasználás értékét, az állóeszközök értékcsökkenését és a termelési adókat, majd hozzá kell adni 
az (egyéb) termelési támogatások értékét. Általában nem tartalmazza az egyéb forrásokból (nem mezőgazdasági 
tevékenységekből, bérekből, szociális juttatásokból, tulajdonosi jövedelmekből) származó jövedelmeket.
Mezőgazdasági termelő : olyan önálló mezőgazdasági tevékenységet végző egyén, akinek az üzeme az EU 
területén belül helyezkedik el.
Mezőgazdasági ü zem : az EU területén belül elsődleges vagy másodlagos tevékenységként mezőgazdasági 
tevékenységet folytató, egységes irányítással rendelkező egység. Egy mezőgazdasági termelő több mezőgazdasági 
üzemmel rendelkezhet.
07 Glosszárium
Mezőgazdasági vállalkozói jövedelem : a mezőgazdasági tevékenység által termelt jövedelemnek az 
alkalmazottak költségeivel, a tőkekölcsönzés kamataival és a földbérleti díjakkal csökkentett összege. Az üzem saját 
termelési tényezőinek (saját munka, saját tőke és saját föld) ellentételezésére használható.
Monitoring : a „beavatkozások” forrásainak, outputjának és eredményeinek rendszeres vizsgálata.
MSZR : mezőgazdasági számlarendszer, egy adott országban a mezőgazdaság gazdasági helyzetének elemzésére 
szolgáló alapvető eszköz. A mezőgazdasági számlák a nemzeti számlák szatellitszámlái.
Mutató : egy mérhető változó, amely hasznos információkat ad arról, hogy az adott célkitűzést milyen mértékben 
érték el.
Nemzeti számlák : a nemzeti számlák az egyes tagállamok gazdaságának szerkezetéről és gazdasági helyzetük 
alakulásáról szolgálnak információkkal.
Standard termelési érték : a mezőgazdasági üzemek bruttó termelésének termelői áron számított pénzben 
kifejezett értéke. A standard értéket az adott régió átlagos helyzetének megfelelően határozzák meg.
Szatellitszámlák : a nemzeti számlák alapján készített számlák, amelyek egy gazdasági ágazat, például 
a mezőgazdaság egyedi jellegéhez igazított kiegészítő információkkal és fogalmakkal szolgálnak.
2003-as reform : az a KAP-reform, amely bevezette a közvetlen támogatás mezőgazdasági termeléstől való 
függetlenítését és a kifizetések feltételéül a föld fenntartására, a környezetvédelemre, az élelmiszer-biztonságra, 
az állat- és növényegészségügyre, valamint az állatjólétre vonatkozó alapvető előírásoknak való megfelelést (más 
néven kölcsönös megfeleltetés) szabta.
2013-as reform : a KAP 2014–2020-as időszakra vonatkozó reformja. Célja a rendelkezésre álló támogatás 
kiegyensúlyozottabb elosztása és a fenntartható gazdálkodási gyakorlatokat folytató mezőgazdasági termelők 
jutalmazása meghatározott, „a környezetbarátabbá válást ösztönző támogatás” révén. Törekszik továbbá az uniós 
mezőgazdaság piacorientáltságának javítására, miközben a mezőgazdasági termelők külső bizonytalanságokkal 
szembeni védelme érdekében biztonságot nyújt, és célja a tagállamokban a vidékfejlesztés további támogatása.
08
 Összefoglaló
I
A Szerződés és a közös agrárpolitika (KAP) 2013-as reformja kiemelt figyelmet fordít a mezőgazdasági termelők 
jövedelmére és életszínvonalára. Az uniós költségvetés közel egyharmada közvetlenül vagy közvetve még mindig 
a mezőgazdasági termelők jövedelmének támogatását szolgálja, és ezáltal hozzájárul a mezőgazdasági termelők 
tisztességes életszínvonalának biztosításához.
II
A KAP új monitoring- és értékelési kerete előírja a Bizottságnak, hogy a kitűzött célokhoz képest értékelje 
a KAP-intézkedések együttes hatását. Ehhez nemcsak egyértelműen meghatározott célkitűzésekre, célértékekre 
és mutatókra, hanem a mezőgazdaság gazdasági helyzetére és a mezőgazdasági termelők jövedelmére vonatkozó 
elegendő és megfelelő minőségű statisztikai adatra is szükség van.
III
Ez a jelentés azt vizsgálja, hogy megfelelő-e a mezőgazdasági termelők jövedelmével kapcsolatos bizottsági tel -
jesítménymérés kialakítása, és az megbízható adatokon alapul-e. A Számvevőszék a következőket vizsgálta meg: 
a Bizottság egyértelműen megadta-e, hogy mely statisztikai adatok szükségesek, ezek az adatok megfelelő minő -
ségűek-e, és a Bizottság meghatározta-e a vonatkozó mutatókat.
IV
A Számvevőszék megállapítja, hogy a KAP – mezőgazdasági termelők jövedelmével kapcsolatos – teljesítményének 
mérésére alkalmazott bizottsági rendszer kialakítása nem megfelelő, és a mezőgazdasági termelők jövedelmének 
elemzésére használt statisztikai adatok mennyiségüket és minőségüket tekintve jelentős korlátokkal bírnak.
V
A Bizottság nem határozta meg egyértelműen, hogy mely statisztikai adatokra van szükség a mezőgazdasági 
termelők jövedelmét támogató KAP-intézkedések teljesítményének eredményes értékeléséhez. A mezőgazdasági 
háztartások rendelkezésére álló jövedelemre vonatkozóan nincsenek olyan reprezentatív adatok, amelyek meg -
könnyítenék a mezőgazdasági termelők megfelelő életszínvonalának biztosítására irányuló, Szerződésben kitűzött 
cél elérésének értékelését. Ezenkívül nincs olyan, a mezőgazdasági jövedelmek és a gazdaság más ágazatainak 
jövedelme közötti összehasonlítást lehetővé tevő megbízható rendszer sem, amely igazolhatná a mezőgazdasági 
termelők jövedelmének uniós támogatását.
VI
Uniós szinten a mezőgazdasági termelők jövedelmének mérésére jelenleg rendelkezésre álló legfőbb eszkö -
zök a mezőgazdasági számlarendszerek (MSZR-ek) és a mezőgazdasági számviteli információs hálózat (FADN). 
Az MSZR-ek képezik a mezőgazdasági termelők jövedelmére irányuló, makrogazdasági szinten a Bizottság által 
végzett átfogó monitoring legfőbb statisztikai forrását. A bennük rejlő lehetőségek kiaknázása azonban még nem 
teljes körű, és a mezőgazdasági termelők jövedelmével és a mezőgazdaság egészének gazdasági értékével kap -
csolatos fontos tényezőkről nem nyújtanak elegendő információt. Az FADN a KAP értékelésének fontos eszköze, de 
korlátai vannak, mert csak a kereskedelmi célú gazdaságokra terjed ki, és a jövedelemmel kapcsolatos információk 
nem teljes körűek.
Összefoglaló 09
VII
A Bizottság és a tagállamok nem mindig biztosították a mezőgazdasági termelők jövedelmének mérésére használt 
adatok megfelelő minőségét. A Számvevőszék megállapította, hogy a Bizottság és a tagállamok sem az MSZR-eket, 
sem pedig az FADN-t nem kezelték megfelelően. Ezenkívül az MSZR-ek minőségbiztosítási eljárásai még nem teljes 
mértékben eredményesek, és a Számvevőszék hiányosságokat állapított meg az FADN minőségbiztosítási rendszere 
tekintetében.
VIII
Bizonyos KAP-intézkedések túl általános célkitűzései és a viszonyítási alap hiánya miatt nehezebb annak értékelése, 
hogy a mezőgazdasági termelők jövedelmének támogatására irányuló egyes KAP-intézkedések elérték-e céljukat. 
A Bizottság továbbá nem határozta meg az eredményes teljesítményméréshez szükséges releváns mutatókat. 
A Bizottság értékelésének alapját képező mutatók nem eléggé megbízhatóak vagy nem eléggé egyértelműen 
kapcsolódnak a KAP-intézkedésekhez, és így nem használhatók annak kimutatására, hogy azok eredményesen és 
hatékonyan hozzájárultak-e a kívánt hatásokhoz és a jövedelemkülönbségek csökkentéséhez.
IX
A mezőgazdasági termelők jövedelmére vonatkozó statisztikai adatok tekintetében a Számvevőszék azt ajánlja, 
hogy a Bizottság:
a) dolgozzon ki átfogóbb keretrendszert a rendelkezésre álló jövedelemre vonatkozó információk biztosítása és 
a mezőgazdasági termelők jövedelmének a más gazdasági ágazatokban elért jövedelmekkel való összehasonlí -
tása céljából;
b) az MSZR-ekben rejlő lehetőségek jobb kihasználása érdekében fejlessze tovább azokat;
c) biztosítsa, hogy a mezőgazdasági termelők jövedelmének elemzése a mezőgazdaság aktuális helyzetét figye -
lembe vevő mutatókon, valamint a KAP-intézkedések valamennyi kedvezményezettjére vonatkozó, elegendő és 
következetes adatokon alapuljon. Erre a meglévő igazgatási adatok közötti szinergiák kialakítása, illetve az FADN 
vagy más megfelelő statisztikai eszközök továbbfejlesztése révén kerülhet sor;
d) javítsa az MSZR-ek és az FADN tagállamok által létrehozott statisztikai adatainak jelenlegi minőségbiztosítási 
rendszerét.
X
A mezőgazdasági termelők jövedelmének támogatására irányuló KAP-intézkedések teljesítményének mérése 
tekintetében a Számvevőszék azt ajánlja, hogy a következő programozási időszakra a Bizottság a kezdetektől fogva 
megfelelő operatív célkitűzéseket és viszonyítási alapokat határozzon meg, amelyekkel összevethető a KAP-intéz -
kedések teljesítménye, értékelései keretében a teljesítménymutatók jelenlegi keretét az elért eredmények mérése 
érdekében egészítse ki más releváns és jó minőségű adatokkal, valamint értékelje a mezőgazdasági termelők jöve -
delmének támogatására kidolgozott intézkedések eredményességét és hatékonyságát.
10
 Bevezetés
A KAP és 2013-as reformjának a mezőgazdasági 
termelők jövedelmével kapcsolatos általános 
célkitűzései
01 
A Szerződés szerint1 a KAP egyik célja a mezőgazdasági termelékenység növelése 
és „ily módon a mezőgazdasági népesség megfelelő életszínvonalának biztosítá -
sa, különösen a mezőgazdaságban dolgozók egy főre jutó jövedelmének növe -
lésével”. A KAP 2013-as reformja2 a fenntartható élelmiszer-termeléssel össze -
függésben szintén a mezőgazdasági jövedelemre összpontosított, hozzájárulva 
ezáltal a mezőgazdasági termelők megfelelő életszínvonalának biztosításához3.
02 
A KAP-intézkedéseket az Európai Mezőgazdasági Garanciaalapon (EMGA vagy 
„1. pillér”) és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapon (EMVA vagy 
„2. pillér”) keresztül az uniós költségvetésből finanszírozzák. Az EMGA-ból 
a jelenlegi többéves pénzügyi keret alapján 2014 és 2020 között legfeljebb 
277 milliárd eurót (a teljes uniós költségvetés 29%-a) fordítanak a mezőgazdasági 
termelők közvetlen kifizetéseire és meghatározott mezőgazdasági ágazatokban 
történő piactámogatásra4.
A mezőgazdasági termelők jövedelmével 
kapcsolatosan az EMGA által finanszírozott 
intézkedések célkitűzései
03 
A 2003-as KAP-reform a termelés támogatásáról áthelyezte a hangsúlyt („a 
támogatás termeléstől való függetlenítése”), és jövedelemtámogatási rendszert 
vezetett be, amely nagyrészt az adott referencia-időszakban az egyes mezőgaz -
dasági termelők által kapott támogatások mértékén alapult. A 2013-as reform ke -
retében a kifizetéseket még inkább elválasztották korábbi hátterüktől, miközben 
valamennyi tagállamban fokozatosan az egységesebb, hektáronkénti kifizetések 
felé mozdultak el. A közvetlen kifizetések szerkezete is átalakult, és 2015-től azok 
minden mezőgazdasági termelő esetében hektáralapú alapkifizetésből, a mező -
gazdasági termelők által alkalmazott meghatározott, az éghajlatra és a környe -
zetre kedvező hatást gyakorlónak minősülő mezőgazdasági gyakorlatért járó, „a 
környezetbarátabbá válást ösztönző támogatásból” és a fiatal mezőgazdasági 
termelőknek járó kifizetésből állnak. A tagállamok – bizonyos korlátok között – 
jelentős mozgástérrel rendelkeznek, és meghatározott szakpolitikai problémák 
kezelésére irányíthatják a kifizetéseket5.1 Az Európai Unió működéséről 
szóló szerződés (EUMSZ) 
(HL L 326., 2012.10.26., 47. o.) 
39. cikke (1) bekezdésének 
a) és b) pontja. A 39. cikkben 
szereplő egyéb célok: c) 
a piacok stabilizálása, d) az 
ellátás hozzáférhetőségének 
biztosítása és e) a fogyasztók 
elfogadható ár ellenében 
történő ellátásának 
biztosítása.
2 A közös agrárpolitika 
finanszírozásáról, irányításáról 
és monitoringjáról és 
a 352/78/EGK, a 165/94/EK, 
a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, 
az 1290/2005/EK és 
a 485/2008/EK tanácsi 
rendelet hatályon kívül 
helyezéséről szóló, 
2013. december 17-i 
1306/2013/EU európai 
parlamenti és tanácsi rendelet 
(HL L 347., 2013.12.20., 549. o.) 
110. cikkének (2) bekezdése.
3 Lásd még: a mezőgazdasági 
termékpiacok közös 
szervezésének létrehozásáról, és 
a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, 
az 1037/2001/EK és az 
1234/2007/EK tanácsi rendelet 
hatályon kívül helyezéséről 
szóló, 2013. december 17-i 
1308/2013/EU európai 
parlamenti és tanácsi rendelet 
(HL L 347., 2013.12.20., 671. o.) 
preambuluma.
4 A Tanács 2013. december 2-i 
1311/2013/EU, Euratom 
rendelete a 2014–2020-as 
időszakra vonatkozó többéves 
pénzügyi keretről (HL L 347., 
2013.12.20., 884. o.).
5 A tagállamok által alkalmazott 
megoldások áttekintéséhez 
lásd: I. melléklet .
11 Bevezetés
04 
A Bizottság úgy ítéli meg, hogy bizonyos szakpolitikai elemek, különösen a köz -
vetlen kifizetések, kifejezetten a mezőgazdasági termelők jövedelmének támoga -
tásához kapcsolódnak, bár a rendelet6 azokat nem határozza meg egyértelműen. 
E kifizetések célja, hogy a mezőgazdasági termelők jövedelmének támogatásával 
és stabilizálásával az EU egész területén segítse a gazdálkodás fenntartását, ez -
által biztosítva a mezőgazdasági üzemek hosszabb távú gazdasági életképessé -
gét és csökkentve az áringadozásokkal szembeni érzékenységüket. Ezenkívül az 
alapvető előírások betartásának a teljes összegű kifizetések feltételéül szabásával 
(ún. „kölcsönös megfeleltetés”) és a meghatározott, „a környezetbarátabbá válást 
ösztönző” támogatási elem alkalmazásával a kifizetések elvben azt is elősegítik, 
hogy a mezőgazdaság a társadalmat közjavakkal lássa el.
05 
Jóllehet pénzügyi szempontból a közvetlen kifizetések a legjelentősebbek, 
nem ez az egyetlen olyan eszköz, amely befolyásolja a mezőgazdasági termelők 
jövedelmét. Uniós szinten ezekhez több vidékfejlesztési intézkedés7, valamint 
számos, meghatározott mezőgazdasági ágazatokra irányuló piaci és promóciós 
intézkedés társul. A Bizottság válsághelyzetben az intervenciós köz- vagy magán -
raktározáshoz való korlátozott hozzáférés megnyitásával is be tud avatkozni 
meghatározott piacokon, ami hatással van a piaci árakra, és így a mezőgazdasági 
termelők jövedelmére.
A mezőgazdasági termelők jövedelme, 
a mezőgazdasági háztartások jövedelme és az 
életszínvonal
06 
Az EU-ban a legelterjedtebb gazdálkodási modell a családi gazdálkodás, és 
a mezőgazdasági üzemek nagy többsége még mindig egyéni gazdaságként 
működik8. Ezeket a gazdaságokat általában a családi munkaerő fokozott igény -
bevétele jellemzi. Az ilyen típusú mezőgazdasági háztartás jövedelmi helyzetét 
az ábra  ismerteti. Az uniós jogszabályok nem határozták meg a Szerződésben 
említett „mezőgazdasági népesség”, „megfelelő életszínvonal” vagy „jövedelem” 
fogalmát, de a mezőgazdasági háztartás rendelkezésére álló jövedelem alapvető 
fontosságú tényező a háztartás életszínvonalának értékeléséhez9.6 Az Európai Parlament és 
a Tanács 2013. december 17-i 
1307/2013/EU rendelete 
a közös agrárpolitika keretébe 
tartozó támogatási rendszerek 
alapján a mezőgazdasági 
termelők részére nyújtott 
közvetlen kifizetésekre 
vonatkozó szabályok 
megállapításáról, valamint 
a 637/2008/EK és a 73/2009/EK   
tanácsi rendelet hatályon kívül 
helyezéséről (HL L 347., 
2013.12.20., 608. o.).
7 Például: beruházási 
intézkedések vagy a hátrányos 
természeti adottságú vagy 
egyéb sajátos hátrányokkal 
rendelkező területeken 
gazdálkodó mezőgazdasági 
termelők részére folyósított 
kifizetések.
8 A „családi gazdaság” fogalma 
alá azon családi irányítás alatt 
álló gazdaságok tartoznak, 
amelyek esetében 
a rendszeres mezőgazdasági 
munkaerőt legalább 50%-ban 
a családtagként dolgozók 
jelentik. Az Eurostat szerint 
2010-ben az uniós 
mezőgazdasági üzemek 
97%-a egyéni gazdálkodók 
kezében volt.
9 Lásd: A gazdaságok 
jövedelmének bizottsági 
méréséről (az EK-Szerződés 
33. cikke (1) bekezdésének 
b) pontja) szóló 
14/2003 sz. különjelentés 
(HL C 45., 2004.2.20., 1. o.) 
64. és 65. bekezdése.
12 Bevezetés
A Bizottság mezőgazdasági jövedelmekre vonatkozó 
adatainak forrásai
07 
A Bizottságnak meg kell határoznia a mezőgazdasági termelők jövedelmének 
méréséhez szükséges statisztikai keretet, a tagállamoknak pedig a Bizottság 
rendelkezésére kell bocsátaniuk az érintett intézkedések monitoringjához és 
értékeléséhez szükséges valamennyi információt. A szükséges információknak – 
amennyire lehetséges – megbízható adatforrásokra kell épülniük10.
08 
A Bizottság számára a mezőgazdasági népességre vonatkozó általános adatok el -
sődleges forrásaként a  gazdaságszerkezeti felmérés11 szolgál, amelynek kereté -
ben az európai mezőgazdasági üzemek szerkezetét érintő tendenciák és változá -
sok nyomon követése érdekében az Unió egészének mezőgazdasági helyzetéről 
gyűjtenek adatokat. Nem célja a gazdálkodók mezőgazdasági jövedelmére vagy 
az EMGA által finanszírozott uniós támogatásokra vonatkozó adatok gyűjtése. ÁbraA mezőgazdasági háztartások jövedelmének elemei
=  Bruttó bev. 
–
Készpénzjellegű
ráfordítások= Működésből szárm.
nettó jövedelem
–
 Értékcsökkenés=  A gazd. jövedelme
= A gazd. jövedelme
=
–= A gazd.-on kívüli
jövedelem+
Forrás:  OECD (2003). A mg.-i háztartás 
rendelkezésére
álló jöv.Adók és kötelező 
járulékok  A mg.-i háztartás 
összjövedelme+ Bruttó bérek és /f_izetések
+ Tulajdonosi jöv.+ Szociális juttatások+ Egyéb jöv.+ Piaci bevételek
+ Támogatások+ Egyéb bevételek
10 Az 1306/2013/EU   
rendelet 110. cikkének 
(4) bekezdése.
11 Az Európai Parlament és 
a Tanács 2008. novem -
ber 19-i 1166/2008/EK rendele -
te a gazdaságszerkezeti 
felmérésekről és a mezőgaz -
dasági termelési módszereket 
vizsgáló felmérésről, valamint 
az 571/88/EGK tanácsi 
rendelet hatályon kívül 
helyezéséről (HL L 321., 
2008.12.1., 14. o.). Az EU 
egészére kiterjedő legutóbbi 
gazdaságszerkezeti felmérésre 
mezőgazdasági összeírás 
formájában, 2010-ben került 
sor. A következő mintavételen 
alapuló felmérést 2016-ra 
tervezik.
13 Bevezetés
09 
A Bizottság a gazdasági tevékenységek, valamint a mezőgazdasági és egyes 
mező  gazdasági vonatkozású üzleti tevékenységekből származó jövedelem moni -
toringjához a következő két fő statisztikai eszközt használja:
 ο a mezőgazdasági számlarendszerek (MSZR-ek),  amelyek egy adott or -
szágban az agrárágazat makrogazdasági helyzetének és a mezőgazdasági 
jövedelem változásainak elemzésére szolgáló alapvető eszközök;
 ο a mezőgazdasági számviteli információs hálózat (FADN) , amely a kereske -
delmi célú mezőgazdasági üzemek jövedelmének és üzleti tevékenységének 
elemzésére szolgáló mikrogazdasági eszköz.
10 
Az MSZR-ek az európai számlarendszer (ESA 95) szatellitszámlái, amelyek kiegé -
szítő információkat nyújtanak és az agrárágazat számára megfelelő fogalmakat 
alkalmaznak12. Meghatározott módszertant követnek, és azokat külön szabályok 
és módszerek alkalmazásával állítják össze13. A nagyobb tagállamok esetében az 
MSZR-eket regionális számlákra osztják. A nemzeti szintű adatgyűjtést és ös z-
szesítést teljes egészében a tagállamok finanszírozzák, és a tagállami statisztikai 
hivatalok vagy a mezőgazdasági minisztériumok felelnek az adatgyűjtésért és 
a tagállami MSZR-ekkel kapcsolatos számításokért. A módszertan kidolgozásáért 
és az adatok uniós szinten történő összesítéséért a Bizottság (Eurostat) felel.
11 
Az FADN célja azon kereskedelmi célú mezőgazdasági üzemek mint vállalkozási 
egységek jövedelmének a becslése, amelyek standard termelési értékben mért 
termelési értéke meghaladja a piacorientált üzemek mezőgazdasági kibocsátása, 
mezőgazdasági területe és mezőgazdasági munkája lehető legnagyobb részének 
megfelelő küszöbértéket14. Uniós szinten a mezőgazdasági üzemekre vonatkozó -
an ez az egyetlen harmonizált gazdaságiadat-forrás15, amelyet a Bizottság Mező -
gazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatósága kezel. Mivel a nemzeti számviteli 
információs hálózatokon alapul, az adatgyűjtést a tagállamok finanszírozzák, a Bi -
zottság azonban a tagállamoktól kapott adatokért gazdaságonkénti átalánydíjat 
fizet16. Jelenleg az összes tagállamban több mint 80 000 mezőgazdasági üzemtől 
tagállami kapcsolattartó irodák (közintézmények vagy magánszervezetek) gyűjtik 
be az adatokat. A felmérésben való részvétel önkéntes. Az adatokat a Bizottság és 
számos más érdekelt fél, többek között a tagállamok használják.12 Az Európai Parlament és 
a Tanács 2003. december 5-i 
138/2004/EK rendelete 
a közösségi mezőgazdasági 
számlarendszerről (HL L 33., 
2004.2.5., 1. o.).
13 A mezőgazdasági jövedelem 
MSZR-ek keretében történő 
kiszámítását a  II. melléklet  
ismerteti.
14 Az FADN szerinti 
jövedelemszámítást 
a III. melléklet  ismerteti. 
A mezőgazdasági üzem nem 
azonos a mezőgazdasági 
háztartással, és elképzelhető, 
hogy egy mezőgazdasági 
termelő több mezőgazdasági 
üzemet irányít.
15 A Tanács 2009. november 30-i 
1217/2009/EK rendelete az 
Európai Közösségben működő 
mezőgazdasági üzemek 
jövedelmére és üzleti 
tevékenységére vonatkozó 
számviteli adatok gyűjtésére 
szolgáló hálózat 
létrehozásáról (HL L 328., 
2009.12.15., 27. o.).
16 A 2010 és 2014 közötti időszak 
számviteli éveire a Bizottság 
eddig 51,4 millió euró összegű 
átalánydíjat fizetett ki.
14 Bevezetés
A mezőgazdasági jövedelmekkel kapcsolatos KAP-
intézkedések teljesítményének mérése
12 
Minőségének javítása és eredményeinek kimutatása érdekében el kell végezni 
minden KAP-intézkedés monitoringját és értékelését17. A mezőgazdasági jövede -
lemmel kapcsolatban a KAP-intézkedések teljesítménymérése nagyrészt az MSZR 
és az FADN adatain alapul, amelyeknek ezért elegendőnek és jó minőségűnek 
kell lenniük.
13 
A Bizottságnak 2018. december 31-ig elő kell terjesztenie a KAP 2014 és 2020 kö -
zötti időszakra vonatkozó teljesítményének kezdeti eredményeit is tartalmazó, 
a monitoring és értékelés végrehajtásáról szóló első jelentést. A második, a KAP 
teljesítményét is értékelő jelentés határideje 2021. december 31.
14 
A 2013-as KAP-reformmal az EMVA-ra már alkalmazott közös monitoring- és 
értékelési keretet az EMGA által finanszírozott intézkedésekre is alkalmazták18. 
Az EMGA által finanszírozott intézkedésekre irányuló monitoringgal és értéke -
léssel kapcsolatos feladatainak elvégzéséhez a Bizottságnak meg kell határoznia, 
hogy milyen adatokra van szükség és ki kell dolgoznia egy többéves értékelési 
tervet. A tagállamoknak biztosítaniuk kell az adatok jó minőségét és időben tör -
ténő rendelkezésre állását.
15 
Az intézkedések célkitűzésekhez mért előrehaladásának, eredményességének 
és hatékonyságának átfogó és rendszeres értékelése érdekében a közös mo -
nitoring- és értékelési keret standard mutatókon alapul. A Bizottság számos 
mutatót határozott meg19, hogy leírják a KAP eszközeinek alkalmazását ( output -
mutatók ), mérjék az elért eredményeket ( eredménymutatók ), és megmutas -
sák, hogy milyen hatást gyakorolnak a KAP általános célkitűzéseinek elérésére  
(hatásmutatók )20.17 Lásd még: az 1306/2013/EU   
rendelet 
(68) preambulumbekezdése.
18 Az 1306/2013/EU rendelet 
110. cikke.
19 A Bizottság 2014. július 22-i 
834/2014/EU végrehajtási 
rendelete a közös agrárpolitika 
közös monitoring- és 
értékelési keretének 
alkalmazására vonatkozó 
szabályok megállapításáról 
(HL L 230., 2014.8.1., 1. o.).
20 A részletes leírást lásd: 
IV. melléklet .
15 Bevezetés
Korábbi számvevőszéki ellenőrzések
16 
A Számvevőszék a mezőgazdasági termelők jövedelmének bizottsági mérését 
2002-ben ellenőrizte21. Az ellenőrzés során megállapítottuk, hogy az uniós sta -
tisztikai eszközök nem nyújtanak kellően átfogó információkat a mezőgazdasági 
háztartások rendelkezésére álló jövedelemről, és nem teszik lehetővé a mező -
gazdasági népesség életszínvonalának értékelését.
17 
A Számvevőszék a 2007-es pénzügyi évre vonatkozó éves jelentésében a mező -
gazdasági termelők jövedelmének mérése tekintetében megállapította, hogy 
a Bizottság az MSZR-ek és az FADN tekintetében számos kezdeményezést tett22. 
A Számvevőszék ugyanakkor úgy vélte, hogy a költségvetési forrásainak több 
mint kétharmadát jövedelemtámogatásra fordító KAP teljesítményének szoro -
sabb nyomon követése érdekében átfogóbb statisztikai adatokra és mutatókra 
van szükség.21 14/2003. sz. különjelentés.
22 A 2007-es pénzügyi évre 
vonatkozó éves jelentés 
5.66. bekezdése (HL C 286., 
2008.11.10., 1. o.).
16
 Az ellenőrzés hatóköre 
és módszere
18 
A KAP monitoringjához és értékeléséhez a mezőgazdaság gazdasági helyzetére 
és a mezőgazdasági termelők jövedelmére vonatkozó jó minőségű adatokra van 
szükség. A legjelentősebb kockázat abban rejlik, ha európai szinten nem állnak 
rendelkezésre megbízható statisztikai adatok és releváns mutatók. Konkrétabban: 
fennáll a kockázata, hogy a mezőgazdasági termelők jövedelmének mérésére 
szolgáló mutatók és kritériumok meghatározása nem megfelelő vagy nem állnak 
rendelkezésre megfelelő adatok, vagy azok minősége kívánnivalót hagy maga 
után.
19 
Ellenőrzésünk célja a mezőgazdasági termelők jövedelmének mérésére szolgáló 
bizottsági eszközök, valamint annak vizsgálata, hogy a Bizottság hogyan használ -
ja a jövedelemmel kapcsolatos adatokat a fenntartható élelmiszer-termelést és 
a mezőgazdasági termelők jövedelmének támogatását célzó KAP-intézkedések 
teljesítményének értékelésére. Ezzel összefüggésben a Számvevőszék áttekintet -
te a Bizottság által – a közvetlen kifizetések és bizonyos KAP-célkitűzésekkel kap -
csolatban az EMGA által finanszírozott más intézkedések tekintetében – a közel -
múltban meghatározott közös teljesítménymutatókat23 is. Ellenőrzésünknek 
nem volt célja magának a közös monitoring- és értékelési keretnek az értékelése 
vagy általános vélemény megfogalmazása a tagállami statisztikai rendszerek 
működéséről.
20 
Az általános ellenőrzési kérdés a következő volt:
Megfelelő-e a mezőgazdasági termelők jövedelmével kapcsolatosan a KAP 
teljesítményét mérő bizottsági rendszer kialakítása és az megbízható adato -
kon alapul-e?
Az ellenőrzés konkrétabban a következő kérdésekre kereste a választ:
 ο A Bizottság egyértelműen meghatározta-e, hogy milyen statisztikai adatok 
szükségesek a mezőgazdasági termelők jövedelmének támogatásával kap -
csolatos KAP-intézkedések teljesítményének eredményes értékeléséhez?
 ο A Bizottság és a tagállamok biztosították-e a mezőgazdasági termelők jöve -
delmének mérésére használt adatok megfelelő minőségét?
 ο A Bizottság meghatározott-e a mezőgazdasági termelők jövedelmének 
támogatásával kapcsolatos KAP-intézkedések teljesítményének eredményes 
értékelését lehetővé tévő releváns mutatókat?23 Az EMVA által finanszírozott 
intézkedések 
teljesítménymérésére 
vonatkozóan lásd: „A Bizottság 
és a tagállamok tudják 
bizonyítani, hogy 
a vidékfejlesztési politikára 
előirányzott uniós 
költségvetést megfelelően 
költik el?” című 
12/2013. sz. különjelentés 
(http://eca.europa.eu ).
17 Az ellenőrzés hatóköre és módszere
21 
A Számvevőszék az ellenőrzési kritériumokat a Szerződés rendelkezései24 és a ha -
tályos jogszabályok25 alapján állapította meg.
22 
A Számvevőszék a Bizottságnál és hat tagállamban végzett helyszíni ellenőrzést26. 
Ezek a tagállamok összességében az európai mezőgazdaság bruttó hozzáadott 
értékének több mint 50%-át képviselik, és e tagállamok mezőgazdasági terme -
lőihez kerül az uniós mezőgazdasági költségvetés több mint 50%-a, elsősorban 
közvetlen kifizetések formájában.
23 
A Bizottság szintjén a Számvevőszék ellenőrizte, hogy az eljárások biztosítják-e, 
hogy az MSZR-ek összeállítása és az FADN kezelése összhangban álljon az Eurostat 
gyakorlati kódexében meghatározott, az európai statisztikák fejlesztésének, 
előállításának és terjesztésének keretére vonatkozó minőségi követelményekkel27. 
A felkeresett tagállamokban a Számvevőszék mind az MSZR-ek, mind pedig az 
FADN tekintetében felülvizsgálta az adatgyűjtési és a minőségbiztosítási eljáráso -
kat. A tagállami helyszíni ellenőrzések célja volt még a mezőgazdasági termelők 
jövedelmének mérése terén alkalmazott bevált gyakorlatok azonosítása. A Szám -
vevőszék ellenőrzési bizonyítékokat gyűjtött, majd azokat interjúk, valamint 
dokumentum- és adatelemzés segítségével összevetette az ellenőrzési kritériu -
mokkal. A Számvevőszék ezenkívül mind a 28 tagállamban felmérést végzett az 
MSZR-ek és az FADN alkalmazása terén.
24 
A Számvevőszék a mezőgazdasági termelők jövedelmével kapcsolatos célkitűzé -
sek és teljesítménymutatók vonatkozásában dokumentumalapú ellenőrzéseket 
is végzett, és elemezte a Bizottság által alkalmazott teljesítményirányítási keret -
rendszert. Ebben az elemzésben és az FADN-rendszer ellenőrzésében a Szám -
vevőszéket két külső szakértő segítette.24 Az EUMSZ 39. cikke.
25 Az Európai Parlament és 
a Tanács 2003. december 5-i 
138/2004/EK rendelete 
a közösségi mezőgazdasági 
számlarendszerről (HL L 33., 
2004.2.5., 1. o.) és a Tanács 
2009. november 30-i 
1217/2009/EK rendelete az 
Európai Közösségben működő 
mezőgazdasági üzemek 
jövedelmére és üzleti 
tevékenységére vonatkozó 
számviteli adatok gyűjtésére 
szolgáló hálózat 
létrehozásáról (HL L 328., 
2009.12.15., 27. o.), az Európai 
Parlament és a Tanács 
2009. március 11-i 223/2009/EK 
rendelete az európai 
statisztikákról és a titoktartási 
kötelezettség hatálya alá 
tartozó statisztikai adatoknak 
az Európai Közösségek 
Statisztikai Hivatala részére 
történő továbbításáról szóló 
1101/2008/EK, Euratom 
európai parlamenti és tanácsi 
rendelet, a közösségi 
statisztikákról szóló 322/97/EK   
tanácsi rendelet és az Európai 
Közösségek statisztikai 
programbizottságának 
létrehozásáról szóló 
89/382/EGK, Euratom tanácsi 
határozat hatályon kívül 
helyezéséről (HL L 87., 
2009.3.31., 164. o.), valamint az 
1306/2013/EU rendelet.
26 Németország, Spanyolország, 
Franciaország, Hollandia, 
Lengyelország és Románia.
27 Lásd: V. melléklet .
18
 Észrevételek
A Bizottság még nem határozta meg a mezőgazdasági 
termelők jövedelmével kapcsolatos KAP-intézkedések 
teljesítményének értékeléséhez sz ükséges átfogó 
adatokat
25 
Annak a kérdésnek a megválaszolásához, hogy a Bizottság egyértelműen meg -
határozta-e a szükséges statisztikai adatokat, a Számvevőszék megvizsgálta, 
hogy a mezőgazdasági termelők jövedelmének valamennyi érintett aspektusára 
vonatkozó adat rendelkezésre áll-e, hogy az MSZR-ek elegendő makrogazdasági 
adatot tartalmaznak-e a mezőgazdasági termelők jövedelmére vonatkozóan, és 
hogy az FADN az egyes mezőgazdasági termelők szintjén elegendő jövedelmi 
adatot tartalmaz-e.
A Bizottság még mindig nem rendelkezik a mezőgazdasági 
termelők jövedelmére vonatkozó uniós szintű információkkal
A mezőgazdasági háztartások rendelkezésére álló jövedelemről 
nincsenek reprezentatív adatok
26 
A mezőgazdasági háztartások rendelkezésére álló jövedelembe tartozik a mező -
gazdasági termékek eladásából származó bevétel, a támogatások, az egyéb be -
vételek (a gazdasággal összefüggő jövedelem)28 és az egyéb jövedelem29. A Szer -
ződés egyik fő célkitűzésének, a mezőgazdasági termelők életszínvonalának az 
értékeléséhez a rendelkezésre álló jövedelem alapvető fontosságú tényező.
27 
A mezőgazdasági termelők és háztartásuk rendelkezésére álló jövedelemre 
vonatkozó adatok statisztikai keretét uniós szinten nem dolgozták ki, annak 
ellenére, hogy a rendelkezésre álló információk arra utalnak, hogy egyre nagyobb 
a mezőgazdasági tevékenységtől független jövedelmek jelentősége. A Bizottság 
az ilyen adatok gyűjtéséről két megvalósíthatósági tanulmányt készített30, ame -
lyek értékelése a Bizottság 2008 és 2012 közötti időszakra vonatkozó statisztikai 
programjának részét képezte31. A Bizottság azonban mindeddig nem végzett 
ilyen értékelést, és a mezőgazdasági háztartások rendelkezésére álló jövedelemre 
vonatkozó ismereteinek javítása érdekében semmilyen más intézkedést sem tett.
28 
Általánosságban a háztartások, többek között a mezőgazdasági háztartások 
rendelkezésére álló jövedelemre és életkörülményeire vonatkozó adatok a jö -
vedelmekre és életkörülményekre vonatkozó közösségi statisztikán (EU-SILC)32 
keresztül érhetők el. Az e felmérésbe bevont mezőgazdasági háztartások száma 
azonban általában túl kicsi ahhoz, hogy érvényes következtetéseket lehessen le -
vonni a mezőgazdasági termelők jövedelmére és életkörülményeire vonatkozóan.28 A gazdaság erőforrásait 
használó más 
jövedelemszerző 
tevékenységekből eredő 
jövedelem.
29 Külső forrásokból, például 
a mezőgazdasági termelő 
vagy családtagjainak más 
tevékenységéből eredő 
bérekből és fizetésekből 
származó jövedelem.
30 Svéd Statisztikai Hivatal, 
Megvalósíthatósági tanulmány 
a mezőgazdasági háztartások 
jövedelmére vonatkozó ágazati 
statisztikák alkalmazásáról  
(Megvalósíthatósági 
tanulmány a gazdaságon 
kívüli jövedelemre vonatkozó 
adatok és az egyéb 
jövedelemre vonatkozó 
adatok gyűjtéséről), 2006; 
AgraCeas, Feasibility study on 
the implementation of income 
of agricultural households 
sector (IAHS) statistics  
(Megvalósíthatósági 
tanulmány a mezőgazdasági 
háztartások jövedelmére 
vonatkozó ágazati statisztikák 
alkalmazásáról), 2007 .
31 Az Európai Parlament és 
a Tanács 2007. december 11-i 
1578/2007/EK határozata 
a közösségi statisztikai 
programról (2008–2012) 
(HL L 344., 2007.12.28., 15. o.).
32 Az Európai Parlament és 
a Tanács 2003. június 16-i 
1177/2003/EK rendelete 
a jövedelmekre és az 
életkörülményekre vonatkozó 
közösségi statisztikáról 
(EU-SILC) (HL L 165., 2003.7.3., 
1. o.).
19 Észrevételek
29 
Továbbá, a mezőgazdasági háztartások jövedelmére vonatkozó adatokat csak 
10 tagállamban gyűjtik külön. Az említett adatok gyűjtésére vonatkozó módsze -
rek és a kapott adatok részletezettségi szintje ráadásul tagállamonként jelen -
tősen eltérő (lásd: 1. háttérmagyarázat ). A módszerek közötti eltérések korlátoz -
zák a mezőgazdasági termelők jövedelmével és életszínvonalával kapcsolatosan 
levonható következtetéseket.
A mezőgazdasági termelők jövedelmének a gazdaság más 
ágazataiban elért jövedelmekkel való összehasonlításához nem áll 
rendelkezésre megfelelő referencia-rendszer
30 
A mezőgazdasági termelők esetleges hátrányos helyzetének és annak meg -
határozása érdekében, hogy miért van szükség uniós jövedelemtámogatásra 
vagy annak miért van jelentősége a gazdaságok életképessége szempontjából, 
fontos a mezőgazdasági termelők jövedelmének a gazdaság többi ágazatának 
jövedelmével vagy meghatározott – a mezőgazdasági termelőkkel összevethe -
tő – társadalmi-gazdasági csoportok jövedelmével való összehasonlítása.
31 
A Bizottság szerint a rendelkezésre álló statisztikákból az derül ki, hogy a mező -
gazdasági termelők jövedelme még mindig jelentősen elmarad a gazdaság 
egészének átlagjövedelmétől33. Ez a következtetés azonban eltérő alapon meg -
határozott, és így nehezen összevethető jövedelmek összehasonlításán alapul34. 
Az ilyen összehasonlítást óvatosan kell értelmezni, elkerülendő a pontatlan 
következtetéseket azzal kapcsolatban, hogy a mezőgazdasági termelők jövedel -
me alacsonyabb-e a gazdaság más ágazataiban elért jövedelmeknél, és ha igen, 
milyen mértékben. 1. háttérmagyarázatA mezőgazdasági háztartás jövedelmére vonatkozó, egyes tagállamok által 
előállított statisztikák
A mezőgazdasági háztartások jövedelméről jelenleg Bulgáriában, Dániában, Spanyolországban, Francia -
országban, Hollandiában, Ausztriában, Lengyelországban, Finnországban, Svédországban és az Egyesült 
Királyságban (Anglia) gyűjtenek adatokat. Hiányzik azonban a „mezőgazdasági háztartások” egységes 
fogalom meghatározása, és az alkalmazott módszerek különbözőek. Hollandiában az FADN-mintában szerep -
lő gazdaságok több mint fele tekintetében rendelkezésre állnak a háztartás jövedelmére vonatkozó adatok 
(2013). Franciaországban a hatóságok az FADN-adatokat az adónyilvántartások adataival együttesen hasz -
nálják a mezőgazdasági háztartások jövedelmének kiszámítására. Lengyelországban az EU-SILC felmérést 
használják, és az FADN-válaszadókat kérik meg, hogy önkéntes alapon nyújtsanak további információkat ház -
tartásuk jövedelméről. Bulgária, Spanyolország és Finnország kizárólag az EU-SILC felmérést használja, amely 
viszonylag kis számú mezőgazdasági háztartást foglal magában.
33 SEC(2011) 1153 végleges/2, 
2011. október 20., Commission 
Impact Assessment, the 
Common Agricultural Policy 
towards 2020 (A Bizottság 
hatásvizsgálata: A közös 
agrárpolitika jövője 2020-ig), 
18. o. A Bizottság szerint 
a mezőgazdasági ágazat 
jövedelemszintje továbbra 
sem éri el a gazdaság 
egészében elért 
átlagjövedelem 50%-át.
34 A Bizottság éves tevékenységi 
jelentéseiben összehasonlítja 
az egy mezőgazdasági 
munkaerőegységre eső 
mezőgazdasági 
tényezőjövedelmet az EU egy 
főre eső bruttó hazai 
termékével. A Bizottság által 
használt másik összehasonlítás 
az egy nem fizetett 
munkaerőre eső 
mezőgazdasági vállalkozói 
jövedelem és a gazdaság 
többi részében elért, teljes 
munkaidős egyenértékre 
vetített bruttó bérek és 
fizetések közötti 
összehasonlítás.
20 Észrevételek
32 
Amint maguk a gazdaságok is sokfélék lehetnek, a gazdaság méretében és 
a mező  gazdasági népesség jövedelemszintjében is jelentős eltérések tapasz -
talhatók. A Bizottság által a jövedelmeknek a gazdaságok mérete, típusa és az 
FADN-ben szereplő régiók szerinti összehasonlításához használt átlagok nem 
mindig mutatják ki, hogy a mezőgazdasági termelők bizonyos csoportjai más 
csoportokkal összevetve milyen mértékben vannak hátrányos helyzetben. Követ -
kezésképpen ezek az átlagok nem használhatók annak meghatározásához, hogy 
a mezőgazdasági termelők jövedelmének támogatására irányuló KAP-intézkedé -
sek segítenek-e a jövedelemkülönbségek csökkentésében.
Az MSZR-ek a mezőgazdaság gazdasági helyzetének nyomon 
követésére szolgáló fontos eszközök, a KAP-intézkedések 
értékelésére azonban eredendően csak korlátozottan 
alkalmasak
A Bizottság az MSZR-ekben rejlő lehetőségek jobb kihasználása 
céljából nem fejlesztette azokat tovább
33 
A Bizottság az MSZR-eket eddig nem igazította hozzá a nemzeti számlákra 
vonatkozó új előírásokhoz35, és nem használta ki teljes mértékben az MSZR-  
ekben rejlő lehetőségeket az annak érdekében történő továbbfejlesztésük révén, 
hogy az import szerepére, a (belföldi és külföldi) mezőgazdasági termékek iránti 
kereslet alakulására, az élelmiszeripar ellátására, a háztartások végső fogyasz -
tására, a mezőgazdaság adórendszerekben történő különleges kezelésére vagy 
a nem élelmezési célú felhasználásra, például a bioenergia-előállításra vonatkozó 
információkkal szolgáljanak. Márpedig ezek az elemek a mezőgazdasági termelők 
jövedelmét jelentősen befolyásoló tényezők.
34 
AZ MSZR-eknek nem céljuk, hogy elősegítsék az egyes ágazatok támogatások -
tól való függésének, valamint a régiókban való fenntartható gazdálkodással, 
meghatározott típusú termeléssel vagy mezőgazdasági termelők bizonyos 
társadalmi-gazdasági csoportjaival kapcsolatos jelentőségüknek az elemzé -
sét. A támogatások szerepe csak összesítésben jelenik meg, amely tartalmazza 
a mező  gazdasági termelőnek nyújtott uniós és tagállami támogatást is. Az MSZR-
ek emiatt csak korlátozottan használhatók fel a mezőgazdasági termelők jöve -
delmével kapcsolatos KAP-intézkedések eredményességére és hatékonyságára 
irányuló elemzés alapjaként.35 Az Európai Parlament és 
a Tanács 2013. május 21-i 
549/2013/EU rendelete az 
Európai Unió-beli nemzeti és 
regionális számlák európai 
rendszeréről (ESA 2010) 
(HL L 174., 2013.6.26., 1. o.).
21 Észrevételek
35 
A föld árára és a földbérleti díjra vonatkozó információk nemcsak a mezőgazdasá -
gi termelők jövedelmének kiszámításához, hanem a KAP-intézkedések hatásának 
értékeléséhez is fontosak, mivel a mezőgazdaság legfőbb termelési tényezője 
a föld. Ezenkívül a közvetlen kifizetések főként a mezőgazdasági földterületekhez 
kapcsolódnak, ami befolyásolhatja a földterületek árát, és ezáltal a támogatás 
hatékonyságát és eredményességét36. Az uniós jogszabályokból jelenleg hiány -
zik a föld árára és a földbérleti díjra vonatkozó tagállami adatok rendszeres és 
összehasonlítható minőségben való gyűjtését biztosító jogalap. A rendelkezésre 
álló adatok az Eurostat által a szükséges adatok összegyűjtése érdekében kifejtett 
erőfeszítések ellenére hiányosak, és nem követnek egységes módszertant. Ez az 
MSZR-ekben szereplő adatok pontosságát is érintette37.
36 
Az MSZR-ek a jövedelmekre vonatkozó adatokat regionális szinten nem, hanem 
csak a tagállamok egészére vonatkozóan tartalmazzák. A tagállamok további 
regionális jövedelmi adatokat csak önkéntes alapon közölnek, ezek azonban nem 
minden érintett tagállami régióra vonatkozóan, és adott esetben csak jelentős, 
két éves késedelemmel állnak rendelkezésre. Emiatt az eredmények kevésbé 
felhasználhatók a mezőgazdaságban tapasztalható regionális jövedelmi helyzet 
értékelésére.
37 
Az MSZR-ek meghatározásuk szerint makrogazdasági szinten mérik a piaci te -
vékenységek eredményeként jelentkező gazdasági teljesítményt és növekedést, 
valamint annak időbeni alakulását. A mezőgazdasági termelők által a társadalom 
számára biztosított közjavakat nem veszik figyelembe. Az ilyen közjavak bizto -
sítása fontos konkrét célja az olyan intézkedéseknek, mint például „a környezet -
barátabbá válást ösztönző támogatás”, amely a közvetlen uniós kifizetések 
30%-át teszi ki. Hangsúlyozza a mezőgazdaság többfunkciós szerepét, miközben 
a mezőgazdasági termelők jövedelméhez is hozzájárul. A mezőgazdaság által 
előállított közjavak mértéke és annak a társadalom általi értékelése azonban 
régiónként és tagállamonként jelentősen eltérhet. A Bizottság a mezőgazdasági 
ágazat egésze által előállított közjavak gazdasági értékének a mérése céljából 
eddig nem foglalkozott az MSZR-ek továbbfejlesztésével, illetve nem hozott létre 
egyéb eszközöket.36 Lásd: „Az egységes támogatási 
rendszer (SPS): a hatékony és 
eredményes pénzgazdálkodás 
tökéletesítése érdekében 
kezelendő problémák” című 
5/2011. sz. különjelentés 
97. bekezdése és „Az egységes 
területalapú támogatási 
rendszer – mint az új 
tagállamok mezőgazdasági 
termelőinek támogatására 
szolgáló átmeneti rendszer – 
eredményessége” című 
16/2012. sz. különjelentés 
74. bekezdése ( http://eca.
europa.eu ).
37 Lásd: 56. bekezdés.
22 Észrevételek
A Bizottság javíthatná az MSZR bizonyos adatainak használatát
38 
Az MSZR-ek célja, hogy a mezőgazdasági ágazat egészében végbemenő 
jövedelem  változásokról, nem pedig az abszolút jövedelemszintekről, az egyes 
mezőgazdasági üzemek vagy a mezőgazdaságban foglalkoztatott háztartások 
jövedelméről nyújtsanak információkat. Ilyen formában nem céljuk, hogy mikro -
gazdasági szinten részletes következtetéseket vonjanak le például az egyéni 
gazdaságok gazdasági életképességéről és a mezőgazdasági háztartások élet -
színvonaláról. A Bizottság azonban éves tevékenységi jelentéseiben, valamint 
éves statisztikai és gazdasági tájékoztató jelentéseiben az MSZR adatait az 
abszolút értékben megadott, egy munkaerőre eső mezőgazdasági tényezőjöve -
delem38 mint fő teljesítménymutató összehasonlításainak alkalmazásával mikro -
gazdasági szinten használja. Az MSZR-ek azonban nem kimondottan alkalmasak 
arra, hogy az abszolút jövedelemszintekre, illetve egyes mezőgazdasági termelők 
jövedelem  szintjére vonatkozó adatokat szolgáltassanak.
39 
A Bizottság a „mezőgazdasági vállalkozói jövedelem”39 mutatóját a „családi 
gazdaság jövedelmének”40 helyettesítésére használja, és azt a mezőgazdasági 
termelők életszínvonalát leginkább jelző mutatónak tekinti. Ez a feltevés azonban 
már nem tükrözi az EU mezőgazdaságában a valóságot, mert a mezőgazdasági 
népesség a tagállamokban jelentős eltéréseket mutat, és már nemcsak kizárólag 
a munkájukért díjazásban nem részesülő tulajdonosok által irányított egyéni 
(„családi”) gazdaságokat, hanem nagyrészt szinte kizárólag fizetett munkaerőt 
alkalmazó jogi személyeket, illetve gazdálkodói csoportokat foglal magában41. 
Ez utóbbiak gyakran hagyományos vállalkozások (például intenzív gazdálkodás -
hoz nagy földterületeket vásárló befektetők), éppen úgy, mint a gazdaság más 
ágazataiban. Az MSZR jövedelmekre vonatkozó adatai ezért nem egyértelműen 
kapcsolhatók a „családi gazdaságokhoz”, és nem tekinthetők az egyes mező -
gazdasági termelők jövedelmét vagy életszínvonalát kifejező mutatóknak. Mivel 
az egyéni gazdaságok aránya tagállamonként is jelentős eltéréseket mutat, az 
MSZR-ek szerinti jövedelmek a tagállamok között nem összehasonlíthatóak42.38 A mezőgazdasági 
tényezőjövedelem 
a gazdálkodás során keletkező 
jövedelem, amely 
a kölcsönzött vagy bérelt 
termelési tényezők (tőke, 
bérek és földbérleti díjak) és 
a saját termelési tényezők 
(saját munka, tőke és föld) 
javadalmazására szolgál.
39 A gazdálkodó által végzett 
munkának a fizetett munkaerő 
költségeinek levonása után 
maradó jövedelemmel növelt 
díjazása, amely az önálló 
mezőgazdasági vállalkozások 
mezőgazdasági jövedelmének 
alakulásában megfigyelhető 
tendenciákról nyújt 
információt.
40 Lásd: III. melléklet .
41 A 2010-es gazdaságszerkezeti 
felmérés szerint az uniós 
mezőgazdasági terület 
27%-án jogi személyek 
gazdálkodtak. Az EU 2004-es 
és 2007-es bővítésével az 
arány jelentősen emelkedett.
42 Lásd még: a 138/2004/EK   
rendelet I. mellékletének 
5.12. pontja.
23 Észrevételek
A mezőgazdasági számviteli információs hálózat 
a kereskedelmi célú mezőgazdasági ü zemek jövedelmével 
kapcsolatos adatok és ü zleti információk megfelelő forrása, 
de vannak korlátai
40 
Az FADN célja kereskedelmi célú mezőgazdasági üzemekre vonatkozó reprezen -
tatív számviteli adatok gyűjtése43. Az FADN jelentős és hasznos információkkal 
szolgálhat a mezőgazdasági üzemek mezőgazdasági ágazatonkénti és méret -
osztályonkénti gazdasági teljesítményéről. Ezáltal elsődleges információforrás -
ként szolgál a KAP-intézkedések teljesítményének értékeléséhez44.
41 
A Bizottság a Számvevőszék 14/2003 sz. különjelentését követően a mezőgazda -
sági ágazat fejlődésének figyelembevétele érdekében a tagállami kapcsolattartó 
irodákkal együttműködésben kidolgozta az FADN módszertanát. Lépéseket 
tett továbbá annak érdekében, hogy az FADN-ben szereplő adatokat közelítse 
a nemzet  közi számviteli és pénzügyi beszámolási standardokhoz.
A jövedelemmutatók nem veszik teljes körűen figyelembe 
a mezőgazdasági ágazatban működő ü zemek fejlődését
42 
Az FADN fő jövedelemmutatója „ a gazdaság nettó hozzáadott értéke ”. Ez 
a mutató alkalmas a gazdaságok jövedelemteljesítményének összehasonlítására, 
a gazdaság szervezeti formájától függetlenül. Mivel nem veszi figyelembe a külső 
termelési tényezők költségeit (pl. földbérleti díj vagy banki kamat), amelyeket 
számos mezőgazdasági termelőnek viselnie kell, nem nyújthat elegendő infor -
mációt a gazdálkodók tényleges mezőgazdasági jövedelméről vagy az üzemek 
jövedelmezőségéről.
43 
Korábban az FADN célja az volt, hogy „családi gazdaságokról” nyújtson informá -
ciókat, és fontos mutatóként használta „ a gazdaság családi munkaerő-egysé -
genkénti nettó jövedelmét ” azon gazdaságok esetében, amelyek a gazdálko -
dók és családjuk munkaerejét és tőkéjét használják. Kizárólag azon gazdaságokra 
vonatkozóan határozták meg, amelyek esetében nem fizetett családi munkaerőt 
tartottak nyilván. Az egyéni gazdálkodók vagy adózási célból létrejött gazdálko -
dói csoportok tulajdonában álló, jogi formájukat kivéve a családi gazdaságokhoz 
hasonló társaságokra azonban nem terjed ki, mivel nem rendelkeznek nem fize -
tett munkaerővel. Az ilyen struktúrák azonban számos tagállamban, nevezetesen 
Németországban, Spanyolországban és Franciaországban gyakoriak, és kizárásuk 
torzíthatja az eredményeket45.43 Azok a mezőgazdasági 
üzemek, amelyek mérete 
meghalad egy minimális 
gazdasági méretet.
44 A közvetlen támogatás 
jövedelmi hatásának 
bizottsági értékelése, valamint 
„A KAP jövője 2020-ig” című 
hatásvizsgálat, amelyek 
mindegyikét a Bizottság 
2011-ben folytatta le, 
alapvetően az FADN adatain 
alapul.
45 Spanyolországban 
a mezőgazdasági terület több 
mint 30%-án jogi személyek 
gazdálkodnak, és közülük sok 
adózási célokból jött létre. 
Franciaországban 
a mezőgazdasági terület 
58%-án, Németországban 
pedig több mint 
egyharmadán jogi személyek 
és gazdálkodói csoportok 
tevékenykednek.
24 Észrevételek
44 
A hagyományos vállalkozásként felépülő gazdaságoknak nincs külön jövedelem -
mutatójuk, jóllehet az ilyen jogi személyek jelentős szerepet játszanak számos 
tagállam mezőgazdasági ágazatában.
Hiányosak a gazdálkodók gazdasággal összef üggő egyéb 
jövedelmére vonatkozó információk
45 
A pénzügyi befektetésekből, a tőkeátruházásokból és a mezőgazdasági jövede -
lemre vonatkozó adók kedvező hatásaiból eredő jövedelem jelentősen befolyá -
solhatja egy gazdaság jövedelmét és pénzügyi helyzetét, valamint a piaci erőkre 
való reagálási képességét. E hatásokat azonban az FADN jelenlegi módszertana 
nem veszi figyelembe.
46 
Jövedelmének növelése érdekében sok gazdálkodó az elsődleges mezőgazdasági 
termelésen kívüli jövedelemszerző tevékenységekben is használja gazdaságá -
nak erőforrásait, vagy más módon diverzifikálja vállalkozói tevékenységeit. Ilyen 
gazdasággal összefüggő tevékenység például a gazdaságban történő élelmiszer-  
feldolgozás, a közvetlen termékértékesítés, a mezőgazdasági berendezések 
használatával történő szolgáltatásnyújtás, a megújuló energia előállítása vagy az 
agroturizmus. Ezek a tevékenységek pótlólagos jövedelmet biztosítanak, csök -
kentik a bevételek ingadozását és a gazdálkodók támogatásoktól való függését.
A megújuló energia pótlólagos jövedelemforrást  
jelenthet a gazdálkodóknak
©Európai Unió, Forrás:  Európai Bizottság – Audiovizuális szolgáltatások.  
Fotó: L. Chamussy.
25 Észrevételek
47 
A gazdálkodással összefüggő egyéb bevételekre vonatkozó részletes adatok gyűj -
tése csak 2014 óta folyik46. Ezek az adatok azonban csak abban az esetben szere -
pelnek a kimutatásokban, ha a gazdaság számláiban a jövedelem és a költségek 
nem választhatók el a mezőgazdasági tevékenységektől. Az adatok továbbra is 
hiányosak, mert más esetekben nem szerepelnek a kimutatásokban, ha például az 
ilyen tevékenységet a gazdálkodó tulajdonában álló, különálló vállalkozói egység 
keretében folytatják. Az összegyűjtött adatok azért sem reprezentatívak, mivel az 
említett gazdaságok az FADN-mintában jelenleg alulreprezentáltak, és az elszámo -
lási módszerek különbségei miatt az adatok nem összehasonlíthatók a tagállamok 
között (lásd: 2. háttérmagyarázat ). Következésképpen a gazdálkodók gazdálkodás -
sal kapcsolatos tényleges vállalkozási tevékenységéről és a pótlólagos jövedelem -
források által a teljes jövedelmük stabilizálásában játszott szerepről alkotott kép 
nem teljes. 2. háttérmagyarázatA gazdálkodók gazdálkodással kapcsolatos egyéb jövedelmének következetlen 
kezelése
A 2010-es gazdaságszerkezeti felmérés szerint a németországi gazdaságok több mint 30%-a nyilatkozott úgy, 
hogy mezőgazdaságon kívüli vállalkozási tevékenységet folytat. Az FADN-ben a jövedelem osztályozásának 
fő elemét azonban a tagállami adójogszabályok képezik, amelyek alapján a nem elsődleges mezőgazdasági 
termelésből eredő operatív jövedelmek csak szűk korlátokon belül tekinthetők mezőgazdasági jövedelemnek. 
E korlátok túllépése esetén a jövedelmet az FADN-ben nem veszik figyelembe. Számos gazdaság működtet 
biogázüzemet, valamint állít elő és értékesít villamos áramot a hazai hálózatnak. Mivel ezt a jövedelmet „nem 
mezőgazdasági” jövedelemként osztályozzák, nem tekinthető a gazdasággal közvetlen összefüggésben álló -
nak, és nem jelenik meg az FADN adatai között.
Franciaországban a gazdasággal összefüggő egyéb jövedelemszerző tevékenységekből, például a mező -
gazdasági termékek feldolgozásából, a mezőgazdasági szolgáltatásokból, a föld vagy az épületek bérbe -
adásából származó jövedelmet (ideértve a szélerőművek vagy napelemek telepítéséért járó bérleti díjból és 
villamosáram-eladásból eredő jövedelmet) csak abban az esetben számítják be, ha ezeket a tevékenységeket 
ugyanaz a gazdaság végzi, és ha az ezekből a tevékenységekből származó jövedelem nem halad meg egy bi -
zonyos összeget47. Ellenkező esetben a jövedelmet az FADN nem tartalmazza. Az FADN mindkét esetben csak 
részben tükrözi a diverzifikáció tényleges szintjét.
A Számvevőszék által Hollandiában tapasztalt, bevált gyakorlat szerint az egyéb jövedelemszerző tevé -
kenységekre vonatkozó adatgyűjtés alapján jobban értékelhető a mezőgazdasági termelők jövedelmi 
helyzete. A 2012. évi holland FADN eredményei szerint az elsődleges mezőgazdasági termelés melletti 
egyéb jövedelem  szerző tevékenységekkel rendelkező gazdaságok ezekből a tevékenységekből átlagosan 
51 000 euró összegű jövedelemre tettek szert.
47 Általában a gazdaság éves forgalmának 30%-a vagy 50 000 euró, amelyik kevesebb.46 A Bizottság 2012. április 30-i 
385/2012/EU végrehajtási 
rendelete a mezőgazdasági 
üzemek jövedelmének 
megállapítására és üzleti 
tevékenységük elemzésére 
használandó mezőgazdasági 
adatszolgáltatási űrlapról 
(HL L 127., 2012.5.15., 1. o.).
26 Észrevételek
Az FADN nem úgy lett kialakítva, hogy reprezentatívan 
szerepeljenek benne a KAP kedvezményezettjei
48 
Az FADN-t alátámasztó felmérés célja e gazdaságok mezőgazdasági termelési 
értékének, mezőgazdasági területének és mezőgazdasági munkaerejének lehető 
legnagyobb arányú megjelenítése. E célból standard termelési érték alapján min -
den gazdaságot osztályba soroltak, ami általánosságban tükrözi mezőgazdasági 
termelésük értékét. A standard termelési érték minimális küszöbértéke azonban 
tagállamonként változó, éppen úgy, mint a teljes mezőgazdasági népesség és az 
uniós támogatásban részesülő kedvezményezettek lefedettsége (lásd: táblázat ).
49 
Miközben a tagállamok szempontjából indokolt az alkalmazott megközelítés, 
mert a gazdaságok gazdasági mérete az EU-ban jelentős különbözőségeket 
mutat, ez korlátozza a tagállamok közötti, FADN-alapú jövedelem-összehasonlí -
tásokat. Például egy spanyolországi, évi 10 000 eurós standard termelési értékkel 
rendelkező gazdaságra vonatkozóan Németországban, Franciaországban vagy 
Hollandiában nincs összehasonlítható adat, mert itt ezekre a gazdaságokra nem 
terjed ki a felmérés. Következésképpen az EU egészére kiterjedő harmonizált 
adatok csak az évi 25 000 eurós küszöbértéket meghaladó standard termelési 
értéket előállító gazdaságok esetében állnak rendelkezésre48. Az FADN-ben sze -
replő valamennyi gazdaságra vonatkozó, egy munkavállalóra eső átlagjövedelem 
összehasonlítása ezért a mezőgazdasági termelők tagállamokban tapasztalható 
jövedelmi helyzetével kapcsolatban félrevezető lehet.
50 
Az FADN-t a mezőgazdasági üzemek jövedelmének és üzleti tevékenységének 
megfigyelésére hozták létre. A mezőgazdasági üzemek kiválasztásakor azonban 
nem veszik figyelembe, hogy azok részesülnek-e uniós támogatásban. Ez azt 
eredményezheti, hogy bizonyos uniós támogatási intézkedések hatásairól és 
konkrét csoportok, például a fiatal mezőgazdasági termelők jövedelméről nem 
áll rendelkezésre kellően reprezentatív adat49. Ezenkívül közvetlen kifizetésben 
nemcsak kereskedelmi célú mezőgazdasági termelők, hanem az FADN hatókörén 
kívül eső, jelentős számú részmunkaidős, illetve önellátó mezőgazdasági termelő 
is részesül. A Bizottság keveset tud ezeknek a kisebb mezőgazdasági üzemeknek 
a jövedelméről és termelőtevékenységéről, amelyek a közvetlen uniós kifizeté -
sekből a Bulgária esetében tapasztalt 12%-tól a Szlovákia esetében tapasztalt 
79%-ig terjedő mértékben részesülnek50. Ez korlátozza a támogatási intézke -
déseknek a különböző kategóriájú gazdaságokra gyakorolt általános hatásával 
kapcsolatosan az FADN adataiból levonható következtetéseket51.48 Jelenleg ezt a küszöbértéket 
használja Németország, 
Franciaország (kontinentális), 
Luxemburg, Hollandia, 
Szlovákia és az Egyesült 
Királyság (Anglia, Skócia és 
Wales).
49 Ez az EMVA által finanszírozott 
intézkedésekre is vonatkozik. 
A Számvevőszék felmérése 
szerint Dánia, Németország, 
Litvánia és Hollandia az 
ökológiai gazdaságokat már 
külön kezeli. Németország, 
Magyarország és Litvánia 
külön figyelmet szentel 
továbbá a mezőgazdasági 
termelési érték jelentős részét 
előállító jogi személyeknek. 
Ausztria külön kiemeli 
a hegyvidéki gazdaságokat. 
Olaszország a vidékfejlesztési 
intézkedések hatására 
vonatkozó pontosabb adatok 
begyűjtése érdekében az 
FADN-mintát jelentősen 
kibővíti.
50 Lásd: táblázat .
51 A Cseh Köztársaságban, 
Dániában, Németországban 
és Görögországban 
a közvetlen kifizetések 
kedvezményezettjeinek 
száma még meg is haladta 
a gazdaságszerkezeti 
felmérésben szereplő 
gazdaságok számát, mert 
a gazdaságszerkezeti 
felmérésben való részvételi 
küszöb többnyire kizárja 
a termelési értékkel nem, vagy 
csak alacsony termelési 
értékkel rendelkező kisebb 
gazdaságokat. 
Következésképpen az uniós 
költségvetésből kifizetésben 
részesülő, jelentős számú 
kedvezményezett esetében 
nemcsak hogy jövedelmükre 
vonatkozó adat, hanem még 
strukturális adat sem áll 
rendelkezésre.
27 Észrevételek TáblázatA mezőgazdasági népesség és a KAP kedvezményezettjeinek az FADN általi 
lefedettsége
TagállamA 2010-es gazdaságszerk. 
felmérésben részt vevő 
gazdaságokTagállami FADN-küszöb -
érték (standard term. ért., 
euró)A gazdaságszerk. felmérés -
ben részt vevő gazdaságok 
FADN-ben való leképezésé -
nek %-os arányaA KAP FADN-ben nem 
szereplő kedvezményezett -
jeinek %-os aránya
Belgium 42 850 25 000 72% 30%
Bulgária 370 500 2 000 31% 12%
Cseh Köztársaság 22 870 8 000 65% 39%
Dánia 42 120 15 000 68% 51%
Németország 299 150 25 000 65% 47%
Írország 139 900 8 000 74% 36%
Görögország 723 010 4 000 44% nincs információ
Spanyolország 989 810 4 000 53% 61%
Észtország 19 620 4 000 41% 55%
Franciaország 516 110 25 0001 15 0002 57% 28%
Olaszország 1 620 900 8 000 49% 38%
Ciprus 38 860 4 000 26% nincs információ
Lettország 83 400 4 000 26% 67%
Litvánia 199 930 4 000 27% 69%
Luxemburg 2 210 25 000 73% 20%
Magyarország 576 840 4 000 18% 45%
Málta 12 540 4 000 24% 37%
Hollandia 72 320 25 000 71% 25%
Ausztria 150 160 8 000 62% 26%
Lengyelország 1 506 620 4 000 48% 50%
Portugália 305 260 4 000 36% 53%
Románia 3 859 030 2 000 27% nincs információ
Szlovénia 74 640 4 000 54% 33%
Szlovákia 24 460 25 000 18% 79%
Finnország 63 880 8 000 61% 38%
Svédország 71 100 15 000 39% 57%
Egyesült Királyság 186 650 25 0003 15 000450% 50%
EU-27 12 014 740
1 Franciaország kontinentális területe.
2 Guadeloupe, Martinique és Réunion.
3 kivéve Észak-Írország.
4 Észak-Írország.
Forrás:  Európai Számvevőszék, a Bizottság adatai és a felmérésből kinyert adatok alapján.
28 Észrevételek
51 
Ezenkívül az EMGA-ból eredő uniós támogatásra vonatkozó adatok kimaradtak 
a gazdaságszerkezeti felmérésből, és csak néhány tagállam rendelkezik egysé -
ges gazdaságazonosító számmal, amely lehetővé tenné a gazdaságszerkezeti 
fel mérés és az FADN adatainak az igazgatási adatokkal, pl. a támogatási kifizeté -
sekre és a művelt területekre vonatkozó integrált igazgatási és ellenőrző rend -
szerben szereplő adatokkal való összekapcsolását. Ez az összekapcsolás lehetővé 
tenné az uniós jövedelemtámogatásokra vonatkozó információknak a mező -
gazdasági struktúrákra és a földhasználatra vonatkozó adatokkal való kombiná -
lását. Ez segítene a mezőgazdasági termelők jövedelmét meghatározó tényezők 
jobb meg  értésében és az adatszolgáltatókra háruló adminisztratív terhek csök -
kentésében is.
A Bizottság és a tagállamok nem mindig biztosították 
a mezőgazdasági termelők jövedelmére vonatkozó, 
rendelkezésre álló adatok megfelelő minőségét
52 
A Szerződés meghatározza az uniós statisztikák alapelveit, amelyek szerint azok -
nak pártatlannak, megbízhatónak, tárgyilagosnak, tudományos szempontból 
függetlennek és költséghatékonynak kell lenniük, és ügyelni kell az adatok bizal -
mas kezelésére52. Az elveket részletesebben a tagállamok és a Bizottság által is 
elfogadott európai statisztikák gyakorlati kódexe dolgozta ki. Ennek végrehajtá -
sát minőségbiztosítási keretrendszer segíti, azonban sem a gyakorlati kódex, sem 
pedig a minőségbiztosítási keretrendszer nem kötelező.  Az előállított statisztikai 
adatok minőségére vonatkozó konkrét kritériumokat az V. melléklet  tartalmazza.
53 
A mezőgazdasági termelők jövedelmére vonatkozó adatok megbízhatóságának 
értékelése érdekében a Számvevőszék ellenőrizte a többek között az MSZR-ekből 
és az FADN-ból származó statisztikai adatok minőségének biztosítására szolgáló, 
az európai statisztikák gyakorlati kódexe által előírt rendszereket.52 Az EUMSZ 338. cikkének 
(2) bekezdése.
29 Észrevételek
A mezőgazdasági számlarendszerek Bizottság általi 
irányítását hiányosságok jellemezték …
A Bizottság nem rendelkezett elegendő naprakész információval 
a tagállamok által az MSZR-ek összeállításához alkalmazott 
módszertanról és adatforrásokról
54 
Az MSZR módszertanára és adatforrásaira (az úgynevezett „számbavételi ren -
dekre”) vonatkozóan a tagállamok által a Bizottsághoz benyújtott információk 
a részletezettség és a minőség tekintetében jelentős eltéréseket mutatnak, és 
azokat 2006 óta nem aktualizálták, miközben három tagállam esetében ilyen 
számbavételi rendek nem álltak rendelkezésre. A lényeges tételekre vonatkozó 
eljárások és adatforrások mind a hat felkeresett tagállamban jelentősen eltértek 
egymástól, és már nem feleltek meg a számbavételi rendekben foglalt leírásnak. 
Emiatt a Bizottság nem tudja ellenőrizni, hogy a tagállamok által benyújtott sta -
tisztikai információk kellően harmonizáltak és összehasonlíthatók-e, és a statiszti -
kai adatok általános minőségének javítását célzó ajánlások megfogalmazására és 
irányelvek kidolgozására való képessége is korlátozott.
55 
A főbb MSZR-mutatók a mezőgazdasági jövedelmet a mezőgazdaságban fog -
lalkoztatott személyek (mezőgazdasági munkaerőegységben kifejezett) munka -
erő-ráfordításának53 szintjén hasonlítják össze. A munkaerő-ráfordítás számí -
tásának módosulása vagy pontatlansága hatással van az egy foglalkoztatottra 
jutó jövedelemre, és ezáltal jelentősen befolyásolja a jövedelemre vonatkozó 
adatokat és azok értelmezését. Az Eurostat nem rendelkezett elegendő napra -
kész információval a tagállamok által használt módszerekről, és emiatt kevésbé 
képes a kapott információk pontosságának és összehasonlíthatóságának értéke -
lésére. Ezenkívül a tagállamok által jelentett munkaórák száma a franciaországi 
1600 órától a lengyelországi 2120 óráig terjedt, ami szintén befolyásolta az ada -
tok összehasonlíthatóságát.53 Kiszámítása az 
összjövedelemnek 
a mezőgazdaságban fizetett 
munkavállalóként vagy önálló 
gazdálkodóként dolgozó 
személyek összlétszámával 
való elosztásával történik.
30 Észrevételek
A mezőgazdasági jövedelem Eurostatnak történő jelentését 
hiányosságok jellemzik…
56 
A Számvevőszék több esetben is megállapította, hogy az MSZR-ekben szerep -
lő adatok nem kellően pontosak vagy nem kellően összehasonlíthatóak, és ez 
jelentős hatást gyakorolt az MSZR-ekben megjelenő jövedelem számítására. 
Következetlenségeket állapítottunk meg például bizonyos termékek (pl. a bor és 
az olívaolaj), illetve a mezőgazdasági földterület bérleti díjának elszámolásában, 
bizonyos nem mezőgazdasági tevékenységek bejelentésében, a támogatások 
elszámolásában és a mezőgazdasági vállalkozói jövedelem számításában (lásd: 
3. háttérmagyarázat ).3. háttérmagyarázatPéldák a mezőgazdasági jövedelem számításának hiányosságaira
Lengyelországban a statisztikai hivatal az MSZR-ekben csak a mezőgazdasági termelők által az állami tulaj -
donban álló földekért fizetett bérleti díjak becsült értékét szerepeltette, ami nem tartalmazta a magán-föld -
tulajdonosoktól bérelt földek értékét, mivel ezt a hatóságok nem ismerik. A Számvevőszék FADN adatain 
alapuló becslése szerint azonban ezek a földek a Lengyelországban bérelt mezőgazdasági területek mintegy 
61%-át teszik ki. Hasonlóképpen Romániában a statisztikai hivatal adataiban csak a mezőgazdasági vállalatok 
által bérelt földek értékére vonatkozó adatok szerepeltek, az egyéni gazdálkodók által bérelt földekre vonat -
kozók pedig nem.
Számos mezőgazdasági üzem foglalkozik mezőgazdasági termékek feldolgozásával, például sajtgyártással, er -
dészeti termékek előállításával, fakitermeléssel vagy agroturizmussal. Ezeknek a tevékenységeknek az értékét 
akkor kell szerepeltetni az MSZR-ekben, ha azok a mezőgazdasági tevékenységtől elválaszthatatlanok. Az ilyen 
tevékenységek értékére vonatkozó adatok azonban számos tagállam esetében nem állnak rendelkezésre.
Romániában a statisztikai hivatal a területalapú támogatásokat abban az évben számolta el, amelyben azokat 
a mezőgazdasági termelők számára kifizették (pénzforgalmi szemlélet). Az alkalmazandó előírások szerint 
a támogatásokat arra az évre kellett volna elszámolni, amelyben a mezőgazdasági termelő a támogatási kérel -
met benyújtotta (eredményszemlélet).
Franciaországban a bérlői gazdálkodás („fermage”) bizonyos formái esetében a föld- és egyben üzemtulaj -
donosoknak fizetett díjakra vonatkozó adatok idejétmúltak voltak, és azokat nem megfelelően vették figye -
lembe a mezőgazdasági vállalkozói jövedelem számításánál. A gazdálkodás e formáját a Franciaországban 
használt mezőgazdasági területek több mint felénél alkalmazták.
31 Észrevételek
57 
A tagállamoknak a végleges jövedelmi adatokat a referenciaévet követő év szep -
temberének végéig kell megadniuk54. A későbbi években azonban a tagállamok 
gyakran módosították az adataikat, ami lényeges hatást gyakorolt az MSZR-ekben 
szereplő jövedelmekre55. A módosításokat többnyire azzal magyarázták, hogy 
a korábban megadott adatokban szereplő hibákat ki kell javítani, hogy a forrás -
adatok későn álltak rendelkezésre, vagy hogy a jobb adatforrások azóta pon -
tosabb információkkal szolgáltak. Bár a statisztikák előállításában a statisztikai 
adatok felülvizsgálata szokványos eljárás, a frissítések rávilágítanak az MSZR-ek 
tagállamokban történő összeállítási eljárásainak hiányosságaira, és csökkentik 
a jövedelemre vonatkozó fő bizottsági teljesítménymutatók megbízhatóságát.
A minőségbiztosítás nem teljesen eredményes
58 
Jóllehet az Eurostat erőfeszítéseket tett az MSZR-ek minőségének javítására, nem 
végeztek átfogó és független értékelést annak megállapítására, hogy a tag -
államok az MSZR adatainak gyűjtése és összeállítása tekintetében eredményes 
minőség  biztosítási keretet hoztak-e létre. 2010-ben az Eurostat közös munka -
csoport létrehozását kezdeményezte, hogy azonosítsa az MSZR-ek minőségi 
mutatóit és a minőségi jelentésekre vonatkozó előírásokat határozzon meg. 2012-ben 
e munkacsoport koordinálta a jelentések összeállításával megbízott tagállami 
szervezetek önértékelését. Ezzel kapcsolatosan a tagállamokat arra kérték, hogy 
általánosságban értékeljék az MSZR adatainak minőségét, és jelezzék, ha javí -
tásokra van szükség. A Számvevőszék megállapította, hogy e feladat keretében 
négy tagállam56 nem nyújtott be jelentést, ami azt jelentette, hogy az MSZR 
benyújtott adatainak minőségével kapcsolatosan az Eurostat nem rendelkezett 
naprakész és teljes körű információkkal.
… és egyes tagállamokban hiányosságok tapasztalhatók 
a mezőgazdasági számviteli információs hálózat 
működésében
Az FADN-felmérés technikai végrehajtása befolyásolhatja az 
eredmények minőségét
59 
Általánosságban három FADN felmérési rendszer különböztethető meg. A tag -
államok egyik csoportjában a tagállami FADN-kapcsolattartó irodák az adatokat 
az egyes mezőgazdasági üzemek könyvelését vezető és az adatokat a mező -
gazdasági termelők jövedelemadó-bevallásához is felhasználó magán-számviteli -
cégektől szerzik be57. Egy második csoportban a kapcsolattartó iroda közvetlenül 
részt vesz az FADN céljából történő könyvelés vezetésében, és közvetlen kap -
csolatban áll a mezőgazdasági termelőkkel58. A harmadik csoportban a tagállami 
kapcsolattartó irodák magánadatgyűjtőkkel szerződnek, amelyek az adatokat 
közvetlenül a mezőgazdasági üzemektől gyűjtik be59.54 A 138/2004/EK rendelet 
II. melléklete.
55 Így a mezőgazdasági 
vállalkozói jövedelemre 
vonatkozó 2012-es adatok 
2014-es korrekciója Románia 
esetében 129%-os, Dánia 
esetében 104%-os, 
Luxemburg esetében 48%-os, 
Olaszország esetében 27%-os, 
Belgium esetében pedig 
23%-os növekedést jelentett. 
Németország esetében 
ellenben a jövedelem 23%-kal, 
Franciaország esetében pedig 
12%-kal csökkent. 
A tényezőjövedelem 
jelentősen változott 
Belgiumban (+12%), 
Németországban (–13%), 
Olaszországban (+10%), 
Luxemburgban (+28%), 
Lettországban (+43%) és 
Hollandiában (+13%).
56 Belgium, Németország, Ciprus 
és az Egyesült Királyság.
57 Például Németországban és 
Franciaországban.
58 Például Hollandiában.
59 Például Spanyolországban, 
Lengyelországban és 
Romániában.
32 Észrevételek
60 
A rendszer közvetlen irányítása hozzájárul az adatok jó minőségéhez. A Szám -
vevőszék például követendő gyakorlatot talált Hollandiában, ahol az adatgyűjtést 
egy kutatóintézetre bízták, amely átvállalja a számviteli munkát, és közvetlenül 
hozzáfér a mezőgazdasági üzem üzleti tevékenységével kapcsolatos valamennyi 
vonatkozó információhoz. Hasonlóképpen, azokban az esetekben, amelyekben 
az FADN-adatokat az adózáshoz használt adatokból vezetik le, nagyobb pon -
tosságra törekszenek, mivel a pontatlan számvitel a tagállami adójogszabályok 
alapján szankcionálható.
61 
A Spanyolországban és Romániában tapasztalt rendszerek keretében a szerződé -
ses partnerek a kapcsolattartó irodának benyújtott mezőgazdasági adatszolgál -
tatási űrlaponként meghatározott összegben részesültek. Fennáll annak a veszé -
lye, hogy a mezőgazdasági üzemenkénti munkaterhelés csökkentése érdekében 
egyszerű struktúrákkal rendelkező mezőgazdasági üzemeket válasszanak ki, és 
így nagyobb a kapott adatok minőségével kapcsolatos kockázat.
A minta reprezentativitása tagállamonként jelentős eltéréseket 
mutat…
62 
A Bizottság hagyja jóvá a minta tagállamok által javasolt méretét, de nem ren -
delkezik elegendő dokumentációval arra vonatkozóan, hogy azt hogyan hatá -
rozták meg, milyen feltevéseket alkalmaztak, és hogy a számítások összhangban 
álltak-e a statisztikai elvekkel. Nem teszik közzé, illetve nem vizsgálják felül 
független szakértők a kiválasztási tervek minőségének értékeléséhez szükséges 
olyan kritikus információkat, mint a paraméterek pontossága és az alkalmazott 
konfidenciaintervallum.
63 
A minta mérete tagállamonként és régiónként jelentős eltéréseket mutat, éppen 
úgy, mint a mintában szereplő egy-egy mezőgazdasági üzem által reprezentált 
mezőgazdasági üzemek száma60. Jelentős mezőgazdasági ágazatok ugyanak -
kor az FADN-ben alulreprezentáltak lehetnek. Példaként szolgálnak a spanyol 
bor- és szőlő-, gyümölcs- és déligyümölcs-, olívabogyó-termelők és különböző 
állandó növénykultúrák termelői, amelyek együttesen az érintett ágazatok mező -
gazdasági üzemeinek mindössze 0,8%-át képviselik. Ezek az ágazatok ugyanak -
kor a spanyol mezőgazdaság teljes termelési értékének mintegy 24%-át adják.60 Az FADN-mintában az egy 
mezőgazdasági üzem által 
reprezentált mezőgazdasági 
üzemek száma 3-tól 
(Luxemburg) 185-ig (Románia) 
terjed. A különböző 
ágazatokban és 
méretosztályokban ennél 
jóval nagyobb ingadozások is 
lehetnek.
33 Észrevételek
64 
A Bizottság a sokaságot érintő kimutatások tekintetében a legjobb statisztikai 
reprezentativitás biztosítása érdekében az új mezőgazdasági üzemek véletlen -
szerű kiválasztását ajánlja. Az új mezőgazdasági üzemeket mindössze tizenegy 
tagállam61 választotta ki véletlenszerűen. Más tagállamokban azonban a ki -
választás nem mindig volt átlátható, és azt az adatgyűjtés megszervezésének 
módja korlátozta. Így Németországban, Spanyolországban, Franciaországban, 
Lengyelországban és Romániában a kiválasztási folyamat jelentős mértékben 
a könyvelőirodák vagy az adatgyűjtők kezdeményezésétől függött, amelyeknek 
meg kellett határozniuk a kiválasztási kritériumokat teljesítő „megfelelő mező -
gazdasági üzemeket”. E tekintetben egy adott gazdaság kiválasztását szubjektív 
tényezők befolyásolhatják, ami hatással lehet a jövedelemre vonatkozóan kapott 
adatok reprezentativitására. Spanyolországban ez az FADN-mintában a szubrégi -
ók lefedettsége terén jelentős hiányosságokat is eredményezett, ami azt jelentet -
te, hogy az ország egy jelentős része és a területi struktúra nem volt megfelelően 
reprezentált. Ez a közvetlen kifizetések jövőbeni értékelését is befolyásolja, mert 
Spanyolország egy 51 szubrégiót magában foglaló rendszert vezetett be, amelye -
ket az FADN jelenleg nem kellően fed le.
65 
Az FADN-felmérésben való részvétel önkéntes. A felkeresett tagállamokban szin -
te minden érintett méretosztályban nehézségekbe ütközött a megfelelő számú 
mezőgazdasági üzem megtalálása. Egyes tagállamok ösztönzőket vezettek be 
a mezőgazdasági üzemek toborzására, és a pótlólagos terhekért ellentételezés -
ben részesítették őket, a Számvevőszék azonban megállapította, hogy ezek az 
intézkedések nem mindig voltak eredményesek a mezőgazdasági üzemek vala -
mennyi típusának és méretosztályának lefedéséhez62.
66 
A bevezetett ösztönzők ellenére Németországban a kis és az igen nagy mezőgaz -
dasági üzemek meglehetősen alulreprezentáltak a mintában. A Számvevőszék 
nehézségeket tapasztalt Hollandiában is, ahol a kiválasztott új mezőgazdasági 
üzemek 78%-a visszautasította a részvételt. Romániában a konkrét ösztönzők hi -
ánya miatt minden méretosztályban a vártnál kevesebb mezőgazdasági üzemet 
tudtak toborozni, és a toborzás különösen az igen kicsi és a nagyon nagy gaz -
daságok esetében volt nehéz. Fontos azonban, hogy minden méretosztályban 
megfelelő minőségű adatok álljanak rendelkezésre, mivel a nagyobb és a kisebb 
gazdaságokban a helyzet jelentősen eltérhet az átlagos méretű gazdaságok 
helyzetétől.61 Dánia, Írország, Észtország, 
Olaszország, Lettország, 
Málta, Hollandia, Szlovákia, 
Svédország, Finnország és az 
Egyesült Királyság. Szlovénia 
részben alkalmazott 
véletlenszerű mintavételt.
62 A Számvevőszék felmérése 
szerint 14 tagállam fizetett 
díjat a részt vevő 
mezőgazdasági üzemeknek 
(Belgium [Flandria], 
Németország, Görögország, 
Észtország, Lettország, 
Litvánia, Magyarország, Málta, 
Ausztria, Lengyelország, 
Szlovákia, Szlovénia, 
Finnország és Svédország). 
Belgiumban (Flandriában), 
Horvátországban, 
Olaszországban, Litvániában, 
Lettországban, 
Magyarországon, 
Hollandiában, Finnországban 
és az Egyesült Királyságban 
a hatóságok elsőbbségi 
hozzáférést biztosítanak 
a gazdasági teljesítménnyel 
kapcsolatos információkhoz, 
illetve a tanácsadói 
szolgáltatásokhoz, ami 
lehetővé teszi, hogy 
a gazdaságok 
teljesítményüket más 
gazdaságok teljesítményével 
össze tudják hasonlítani.
34 Észrevételek
…és egyéb hiányosságok is voltak az FADN-adatok gyűjtésében
67 
Az FADN-adatok a számviteli év folyamán a könyvelésben szisztematikusan 
és szabályszerűen rögzített tételekből származnak. A felmérésben részt vevő 
gazdaságoknak hajlandónak és képesnek kell lenniük a gazdaság könyvelésének 
vezetésére63.
68 
Romániában, ahol az FADN-minta mintegy 70%-át egyéni gazdaságok adják, 
az eredmények nagyrészt interjúkon alapultak, mivel a számviteli nyilvántartá -
sokat – különösen a kisebb gazdaságok – nem megfelelően vezették. Hasonló -
képpen Spanyolországban az adatgyűjtés számos gazdaság esetében a szisz -
tematikusan lekönyvelt tételek helyett nagyrészt a gazdálkodókkal készített 
interjúkon alapult. Ez jelentősen csökkenti a jelentésben szereplő adatok minősé -
gét, és nem teszi lehetővé, hogy a nyújtott információkat visszakövessék a mö -
göttes alátámasztó adatokig.
69 
A Számvevőszék következetlenségeket állapított meg a családtagok nem fizetett 
munkájának kiszámításában is, amelynek kapcsán a Bizottság elismerte, hogy 
a családtagként dolgozók által teljesített munkaórák számát jellemzően túlbecsü -
lik. Ez az egy dolgozóra eső jövedelem alulbecslését eredményezheti, és hatással 
lehet a mutatók megbízhatóságára.
70 
A tagállamok az FADN-adatokat általában a számviteli év lezárását követő 12 hó -
napos előírt határidőn belül benyújtották64. Az adatok minősége azonban nem 
mindig felelt meg a Bizottság elvárásainak, és bizonyos tagállamok esetében je -
lentős utómunkákat tett szükségessé. Így a 2012-es számviteli évre vonatkozóan 
a Bizottság az eredményeket csak 2014 novemberében, azaz a referenciaév vége 
után mintegy két évvel tudta közzétenni. A Bizottság a tagállamoknak fizetett 
díjak emelésével65 megpróbálta meggyorsítani a folyamatot, de az adatminőség 
javítása nélkül ez nem valószínű, hogy jelentősen lerövidíti a folyamatot. Ha ez 
a helyzet továbbra is fennáll, a KAP 2013-as reformjában elfogadott intézkedések 
monitoringja és értékelése szempontjából fontos adatok várhatóan nem állnak 
majd időben rendelkezésre a 2018-as időközi jelentéshez.63 Az 1217/2009/EK rendelet 
2. cikkének e) pontja.
64 A Bizottság 1983. július 13-i 
1915/83/EGK rendelete 
a mezőgazdasági üzemek 
jövedelmének 
megállapítására használt, 
a könyvelésre vonatkozó 
egyes részletes végrehajtási 
szabályokról (HL L 190., 
1983.7.14., 25. o.).
65 A 2012-es számviteli évtől 
érvényes, adatszolgáltatási 
űrlaponkénti átalánydíjnak 
a mezőgazdasági számviteli 
információs hálózat keretében 
való megállapításáról szóló, 
2012. március 29-i 
283/2012/EU bizottsági 
végrehajtási rendelet (HL L 92., 
2012.3.30., 15. o.) értelmében 
a díj összege érvényes 
adatszolgáltatási űrlaponként 
160 euró. 2015-től 
a tagállamok adatszolgáltatási 
űrlaponként 5  eurós pótlékot 
kapnak, ha a számviteli 
adatokat már a számviteli év 
lezárásától számított 
11 hónapon belül benyújtják.
35 Észrevételek
Az elégtelen tagállami finanszírozás befolyásolhatja az 
eredmények minőségét
71 
A Bizottság által a tagállamoknak fizetett díjak függetlenek az adatgyűjtési rend -
szertől és a tagállamoknál ténylegesen felmerült költségektől. Az FADN általában 
jobban működik, ha a tagállamnak is jelentős érdeke fűződik a mezőgazdasági 
üzemek jövedelmére és gazdasági teljesítményére vonatkozó, jó minőségű ada -
tok megszerzéséhez, és így elegendő finanszírozási forrást biztosít. Hollandiában 
az FADN a mezőgazdasági üzemek üzleti tevékenységére, valamint a környezeti 
és társadalmi szempontokra vonatkozó nagyszámú adatra épül, amelyek az uniós 
szinten jelenleg elvárt adatokat jóval meghaladják. A tagállami hatóságoknak 
Németországban, Franciaországban és Lengyelországban is jelentős érdekük 
fűződik az FADN-rendszer működéséhez, mivel az eredményeket széles körben 
felhasználják saját szakpolitikai és teljesítményelemzésükhöz is.
72 
A felkeresett tagállamok közül a Számvevőszék a legtöbb hiányosságot Spanyol -
országban és Romániában tapasztalta. Jelenleg mindkét tagállam nehézségekkel 
küzd a szükséges tagállami források biztosítása terén. Ezekben a tagállamokban 
az FADN működése jórészt uniós finanszírozásra épül. Az adatok tagállami célra 
történő felhasználása mindkét tagállamban igen korlátozott. Romániában az 
adatokat kizárólag a Bizottságnak történő jelentéstételhez gyűjtik, és az ada -
tok további elemzéséhez a hatóságok nem rendelkeznek a szükséges technikai 
eszközökkel és kellően képzett munkatársakkal. Tekintettel az uniós támogatások 
elosztása terén a tagállamok rendelkezésére álló jelentős mozgástérre, elenged -
hetetlen azonban, hogy az FADN – a KAP-intézkedések teljesítményének érté -
kelésére szolgáló legfontosabb eszközként – minden tagállamra vonatkozóan 
megfelelő minőségű eredményekkel szolgáljon.
Az FADN-re vonatkozó formális minőségbiztosítási rendszert 
hiányosságok jellemzik
73 
Az FADN a Bizottság Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóságának 
irányítása alá tartozik, amely, a tagállami kapcsolattartó irodákkal együtt felel 
a minőségi adatok biztosításáért is. A Bizottság statisztikákkal kapcsolatos tevé -
kenységeinek koordinálása az Eurostat feladata66. Az FADN-nel kapcsolatban az 
Eurostat koordinálási hatókörét kölcsönös megállapodás rögzíti67. A megállapo -
dás felügyeleti szereppel ugyanakkor nem ruházza fel az Eurostatot.66 A Bizottság 2012. 
szeptember 17-i 2012/504/EU 
határozata az Eurostatról (HL 
L 251., 2012.9.18., 49. o.).
67 Egyetértési megállapodás az 
Eurostat és a Mezőgazdasági 
és Vidékfejlesztési 
Főigazgatóság között 
a statisztika területén, 2015.5.7.
36 Észrevételek
74 
A felkeresett tagállamokban formális minőségbiztosítási eljárást csak Hollandia 
alkalmazott, és a hatóságok csak itt hagyták jóvá az alapul szolgáló sokaság 
tekintetében a mintát, és vetették azt össze rendszeresen a feltevésekkel. A többi 
tagállamban a kapcsolattartó irodák ellenőrizték a kapott adatok elfogadhatósá -
gát. Lengyelország kivételével azonban ezt nem egészítették ki olyan helyszíni 
ellenőrzések, amelyek célja az adatgyűjtők által végzett munka minőségének 
értékelése és az alapul szolgáló nyilvántartásokhoz nyújtott információk nyomon 
követése volt.
75 
A Bizottság tud az egyes tagállamokban az FADN teljesítményével kapcsolatosan 
felmerült problémákról68. A helyzet javítására azonban egyelőre nem készült 
menetrend, és továbbra is fennállnak jelentős hiányosságok, amelyeket orvosolni 
kell, így például semelyik tagállamban nem megfelelő az ágazatok és a méret -
osztályok lefedettsége, számos tagállamban hiányoznak a gazdaságok toborzá -
sára irányuló ösztönzők és hiányzik a finanszírozás.
76 
A Bizottság törekszik az FADN hiányosságainak orvoslására, és a tagállamokkal 
együttműködésben költséghatékonyabb adatgyűjtési rendszer lehetősége után 
kutat. Az FADN-t arra is fel kívánja használni, hogy a mezőgazdasági üzemek 
szintjén meghatározott fenntarthatósági mutatókra vonatkozó naprakész adato -
kat biztosítson. Valószínű azonban, hogy konkrét előrelépésekre nem kerül sor 
2017 előtt, és adatok 2019 vége előtt nem fognak rendelkezésre állni. Ez hatással 
lehet a 2013-as KAP-reform értékelésére.
A rendelkezésre álló adatok korlátozottsága, egyes 
KAP-intézkedések célkitűzéseinek túl általános 
megfogalmazása és a teljesítménymutatók 
hiányosságai miatt előfordulhat, hogy a Bizottság 
kevésbé képes bizonyítani az elért eredményeket
77 
A mezőgazdasági termelők jövedelmére irányuló KAP-intézkedések által elért 
teljesítmény bizottsági értékelésének alapját az MSZR-ek és az FADN adatai képe -
zik. Az eredményes teljesítményértékeléshez azonban nemcsak a mezőgazdasági 
termelők jövedelmére vonatkozó jó minőségű adatokra, hanem az intézkedések 
tekintetében már a kezdetektől fogva egyértelműen meghatározott célkitűzések -
re és az ezekhez igazított mutatókra is szükség van. Ezenkívül a jövedelem nem 
a KAP egyetlen célja, és a legtöbb KAP-intézkedésnek nem a kizárólagos célja.68 A Bizottság Görögországban 
is jelentős hiányosságokat 
állapított meg.
37 Észrevételek
78 
A Számvevőszék elemezte, hogy azoknak a KAP-intézkedésekhez rendelt cél -
kitűzéseknek a meghatározása, amelyek a mezőgazdasági termelők jövedelmével 
kapcsolatosak, már a kezdetektől fogva egyértelmű-e. Ennek alapján a Szám -
vevőszék megvizsgálta, hogy a Bizottság a mezőgazdasági termelők jövedel -
mének támogatására irányuló KAP-intézkedések eredményes teljesítmény -
értékelését lehetővé tévő mutatókat határozott-e meg. Emellett értékelte, hogy 
a jelenlegi programozási időszakra vonatkozó teljesítménymutatók lehetővé 
teszik-e majd annak mérését, hogy az említett célkitűzéseket milyen mértékben 
érték el. A Számvevőszék elemzését a szakértők is alátámasztották.
A közvetlen kifizetések több olyan célkitűzést szolgálnak, 
amelyek elérése nehezen mérhető …
79 
A KAP mezőgazdasági termelők jövedelmével kapcsolatos célkitűzéseinek elem -
zése érdekében a Számvevőszék a költségvetési rendeletben69 meghatározott 
SMART kritériumokat használta, amely szerint konkrét, mérhető, megvalósítható, 
releváns és határidős célokat kell megszabni.
80 
Általában a kereskedelmi célú mezőgazdasági üzemek jövedelme főként termé -
keik értékesítéséből származik. A mezőgazdasági termelők számára biztosított 
közvetlen kifizetések önmagukban kiegészítő jövedelmet jelentenek. Ezek ráadá -
sul várhatóan további hatással vannak a mezőgazdasági termelők jövedelmére 
azáltal, hogy befolyásolják üzleti döntéseiket70.
81 
A KAP fenntartható élelmiszer-termelésre irányuló általános célkitűzését és annak 
a mezőgazdasági jövedelemre gyakorolt hatását még nem fordították le mér -
hető célokra. Nem határozták meg továbbá azt sem, hogy a közvetlen kifizetési 
rendszereken belüli egyes intézkedések pontosan hogyan járulnak hozzá en -
nek az általános célkitűzésnek az eléréséhez, mert sem a rendelet71, sem annak 
preambuluma nem határozza meg eléggé egyértelműen az intézkedések konkrét 
célkitűzéseit, és nem áll rendelkezésre viszonyítási alap vagy cél, amelyhez képest 
teljesítményük mérhető lenne. Ezenkívül a KAP többi célkitűzésével – pl. a termé -
szeti erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodással – való kapcsolat összetett, 
és a mezőgazdasági termelők jövedelmét is befolyásolhatja.69 Az Unió általános 
költségvetésére alkalmazandó 
pénzügyi szabályokról és az 
1605/2002/EK, Euratom 
tanácsi rendelet hatályon kívül 
helyezéséről szóló, 
2012. október 25-i 
966/2012/EU, Euratom európai 
parlamenti és tanácsi rendelet 
(HL L 298., 2012.10.26., 1. o.) 
30. cikkének (3) bekezdése.
70 A Bizottság szerint 2012-ben 
az EU kereskedelmi célú 
gazdaságainak teljes 
bevételéhez képest 
a közvetlen kifizetések aránya 
elérte a 11,2%-ot. Ez az arány 
azonban gazdaságonként és 
tagállamonként jelentős 
eltéréseket mutat. ( EU Farm 
Economics Overview , a 2012-es 
FADN adatok alapján, 1. o.).
71 Az 1307/2013/EU rendelet. 
A rendelkezésre álló 
költségvetés nagyrészt 
a mezőgazdasági termelőknek 
a földművelésért vagy 
állattenyésztésért korábban 
fizetett uniós támogatás 
(termeléstől függő támogatás) 
összegének felel meg.
38 Észrevételek
82 
A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a közvetlen kifizetéseknek, más intézkedésekkel 
együtt is, párhuzamosan számos célkitűzés eléréséhez kell hozzájárulniuk, me -
lyek pl. a gazdaságok gazdasági életképességének támogatása, a mezőgazdaság 
termelékenységének és versenyképességének javítása, valamint a természeti erő -
forrásokkal való fenntartható gazdálkodás és az éghajlatváltozás elleni fellépés 
előmozdítása. Tekintettel azonban arra, hogy általánosságban nem egyértelmű, 
hogy a KAP általános és konkrét célkitűzéseinek mit kell elérniük, teljesítmény -
mutatók alapján eredendően nehéz annak értékelése, hogy egy adott intézkedés 
elérte-e a célját. Mindezt tovább bonyolítják a közvetlen kifizetések végrehajtásá -
ra a tagállamok rendelkezésére álló különböző lehetőségek, mert a mezőgazda -
sági piacokra gyakorolt hatások és a gazdálkodók jövedelmében fennálló különb -
ségek tagállamonként igen eltérőek lehetnek.
… és a mezőgazdasági termelők jövedelmével kapcsolatos 
KAP-teljesítménymutatók nem hozhatók egyértelműen 
összef üggésbe bizonyos intézkedésekkel és a célkitűzések 
tényleges elérésével
83 
A mutatóknak lehetővé kell tenniük az elért haladásnak, a szakpolitikai intézke -
dések eredményességének és hatékonyságának a célok viszonylatában történő 
felmérését72. A mutatóknak relevánsnak, elfogadottnak, hitelesnek, mérhetőnek 
és megbízhatónak kell lenniük, valamint megbízható statisztikai adatokon kell 
alapulniuk73.
84 
A hatásmutatók  célja a KAP-intézkedések összhatásának kimutatása. A mező -
gazdasági termelők jövedelme tekintetében, a fenntartható élelmiszer-termelés 
általános célkitűzésének részeként, a mezőgazdasági vállalkozói és a mező -
gazdasági tényezőjövedelem a leginkább releváns hatásmutató. E mutatók 
azonban csak a tendenciákat jelzik, az abszolút jövedelmi értékeket nem, továb -
bá nem került sor viszonyítási alapok meghatározására sem. Ezenkívül e mutatók 
változásai főként az árváltozásoknak, nem pedig a KAP-intézkedések hatásainak 
tudhatók be. Nem képesek továbbá információkkal szolgálni arról, hogy a KAP 
milyen mértékben érte el a Szerződésben meghatározott, a mezőgazdasági né -
pesség megfelelő életszínvonalára irányuló célkitűzést, mivel erről uniós szinten 
nem állnak rendelkezésre megfelelő adatok.72 A közös agrárpolitika közös 
monitoring- és értékelési 
keretének alkalmazására 
vonatkozó szabályok 
megállapításáról szóló, 
2014. július 22-i 834/2014/
EU bizottsági végrehajtási 
rendelet (HL L 230., 2014.8.1., 
1. o.) 1. cikke.
73 A mutatóknak lehetőleg meg 
kell felelniük az ún. „RACER” 
kritériumoknak: releváns, 
elfogadott, hiteles, könnyen 
megvalósítható és 
megbízható: „III. rész: 
A hatásvizsgálati 
iránymutatások mellékletei” 
(Európai Bizottság, 
2009. január 15. – http://
ec.europa.eu/
smartregulation/impact/
commission_guidelines/docs/
iag_2009_annex_en.pdf ).
39 Észrevételek
85 
A Számvevőszék megállapította továbbá, hogy a Bizottság eredménymuta -
tói, amennyiben közvetlenül kapcsolódnak a jövedelemhez, a fenntartható 
élelmiszer-  termelés általános célkitűzése, és ezáltal a mezőgazdasági termelők 
mezőgazdaságból származó jövedelme tekintetében relevánsak. A mutatók által 
nyújtott információk azonban ebben az esetben sem eléggé pontosak ahhoz, 
hogy kellő egyértelműséggel összefüggésbe hozhatók legyenek uniós intézkedé -
sekkel, és ezáltal bizonyítani lehessen, hogy azok hozzájárultak a kívánt hatások -
hoz (lásd: 4. háttérmagyarázat ). Mivel célértékeket vagy viszonyítási alapokat 
nem határoztak meg, a mutatók nem nyújthatnak információkat a célkitűzések 
kívánt és tényleges elérése közötti esetleges hiátusokról, sem arról, hogy az intéz -
kedések hozzájárultak-e ennek a hiátusnak a csökkentéséhez. 4. háttérmagyarázatA mezőgazdasági termelők jövedelmével kapcsolatos bizottsági 
eredménymutatók hiányosságai
„Az éves közvetlen kifizetéseknek a mezőgazdasági jövedelmen bel üli aránya ” elnevezésű mutató, 
amelyet az MSZR-ek alapján számítanak ki, kiemeli a közvetlen kifizetések mezőgazdasági ágazatban betöl -
tött fontos szerepét. Az e mutató alapjául szolgáló adatok azonban nem eléggé megbízhatóak74. Ezenkívül 
a mutatót a következő körülmények torzítják: vannak olyan gazdaságok, amelyek közvetlen kifizetésekben 
részesülnek, de nem termelnek, és így nincs mezőgazdasági jövedelmük. Ezzel szemben egyes tagállamokban 
a mezőgazdasági jövedelem jelentős hányadát olyan gazdálkodók állítják elő, amelyek semmilyen vagy csak 
csekély összegű közvetlen kifizetésben részesülnek75. Végül a mutatók nem veszik figyelembe a közvetlen 
kifizetések földárakban való tőkésítésének eredményeként kialakuló magasabb bérleti díjak miatt a mező -
gazdasági termelők jövedelmében bekövetkező csökkenést. Ezenkívül nem egyértelmű az sem, hogy a muta -
tó változását kizárólag vagy főként konkrét KAP-intézkedések, piaci változások vagy más tényezők okozták-e.
„A mezőgazdasági jövedelem ingadozása ” elnevezésű mutató főként a világpiaci árak volatilitásától függ. 
Ez az FADN-adatok alapján számított mutató releváns információkat nyújthat arról, hogy a közvetlen kifizeté -
sek összességében mennyire eredményesen tompítják a piaci stabilitás hiányának hatásait. A mutató azonban 
nem eléggé megbízható, mivel nem veszi figyelembe a támogatásokat, az adókat és a nem mezőgazdasági 
jövedelmet, amely jelentős szerepet játszhat abban, hogy a gazdálkodók kezelni tudják az áringadozást.
„Az élelmiszerlánc elsődleges termelőinél jelentkező hozzáadott érték ” elnevezésű mutató az elsődle -
ges mezőgazdasági termelés hozzáadott értékét az élelmiszerlánc más lépcsőihez, például az élelmiszer-fel -
dolgozóiparhoz, a kereskedőkhöz vagy az áruházakhoz viszonyítva vizsgálja. A mutató nem eléggé megbízha -
tó, mivel előfordulhatnak olyan helyzetek, amikor a mutató csökken, miközben a mezőgazdasági jövedelem 
nő. Ilyen eset például, ha az új élelmiszertermékek iránti nagy kereslet magasabb termékárakat eredményez. 
Ebben az esetben a mezőgazdasági termelők részesedése az élelmiszerláncban vélhetően csökken, miközben 
a jövedelmük nőhet.
74 Lásd: 38. bekezdés.
75 Hollandiában a mezőgazdasági termelési érték 39%-át közvetlen kifizetésekben nem részesülő gazdaságok állították elő.
40 Észrevételek
86 
A bizottsági mutatók nem vesznek figyelembe más, a jövedelemmel kapcsolat -
ban a közvetlen kifizetések teljesítménye szempontjából fontos eredményeket. 
Nincs például olyan teljesítménymutató, amely információt nyújtana arról, hogy 
a mezőgazdasági népesség milyen mértékben használja a közvetlen kifizetések 
eszközét, a kifizetések ténylegesen milyen mértékben jutnak mezőgazdasági 
termelőkhöz, és hogy az új közvetlen kifizetési rendszerek jobban támogatják-e 
az alacsony jövedelemmel rendelkező gazdálkodókat, mint a reform előtt.
87 
A mutatók nem nyújtanak információt továbbá arról, hogy az uniós kifizetések 
hatékonyan járultak-e hozzá a jövedelmi célkitűzések eléréséhez, mert a muta -
tókból nem derül ki, hogy a KAP-támogatás más szintjei vagy formái ugyanolyan 
mértékben hatnának-e a mezőgazdasági jövedelemre, és a költségvetés szem -
pontjából ugyanolyan költséggel járnának-e, vagy hogy egy adott intézkedés 
kellően célzott volt-e ahhoz, hogy a leghatékonyabban tudja kezelni a piac nem 
megfelelő működését.
41
 Következtetések 
és ajánlások
88 
A Szerződés kiemelt figyelmet fordít az élelmiszer-termelésre, a mezőgazdasá -
gi termelők jövedelmére és életszínvonalára. A KAP 2013-as reformjával az uniós 
költségvetés egyharmada közvetlenül vagy közvetve még mindig a piacok 
stabilizálását, a mezőgazdasági termelők jövedelmének támogatását, és ezáltal 
a fenntartható élelmiszer-termeléshez és a mezőgazdasági termelők megfelelő 
életszínvonalához való hozzájárulást szolgálja.
89 
A Számvevőszék a korábbiakban megállapította, hogy a költségvetési forrásainak 
több mint kétharmadát jövedelemtámogatásra fordító KAP teljesítményének 
szorosabb nyomon követése érdekében megbízhatóbb és átfogóbb statisztikai 
adatokra és mutatókra van szükség.
90 
A KAP új monitoring- és értékelési kerete előírja a Bizottságnak, hogy a kitűzött 
célokkal összevetve értékelje a KAP-intézkedések együttes hatását. Ehhez ele -
gendő és jó minőségű információra van szükség.
91 
A Számvevőszék megállapítja, hogy a mezőgazdasági termelők jövedelmével 
kapcsolatosan a KAP teljesítményének mérésére alkalmazott bizottsági rendszer 
kialakítása nem megfelelő, és a mezőgazdasági termelők jövedelmének elemzé -
sére használt statisztikai adatok minőségüket és mennyiségüket tekintve jelentős 
korlátokkal bírnak.
A Bizottság nem határozta meg egyértelműen, hogy 
mely statisztikai adatok szü kségesek a mezőgazdasági 
termelők jövedelmét támogató KAP-intézkedések 
teljesítményének eredményes értékeléséhez
92 
A mezőgazdasági háztartások rendelkezésére álló jövedelemre vonatkozóan nin -
csenek olyan reprezentatív adatok, amelyek megkönnyítenék a mezőgazdasági 
termelők megfelelő életszínvonalának biztosítására irányuló, Szerződésben kitű -
zött cél elérésének értékelését. Ezenkívül nem áll rendelkezésre a mezőgazdasági 
jövedelmek és a gazdaság más ágazatainak jövedelmei közötti összehasonlítást 
lehetővé tevő megbízható rendszer, amely igazolhatná a mezőgazdasági terme -
lők jövedelmének uniós támogatását (26–32. bekezdés).
42 Következtetések és ajánlások
1. ajánlás. A mezőgazdasági termelők jövedelmére vonatkozó 
releváns információk gyűjtésére és összehasonlítására szolgáló 
keretrendszerek kidolgozása
A Bizottság a mezőgazdasági háztartások rendelkezésére álló jövedelemre vonatko -
zó információk biztosítása, és ennek révén a mezőgazdasági termelők életszínvona -
lának jobb megértése érdekében dolgozzon ki átfogóbb statisztikai keretrendszert. 
E célból a Bizottság a tagállamokkal együttműködésben és közös módszertan 
alapján mérlegelje, hogy mi a legjobb módja a meglévő uniós statisztikai eszközök 
fejlesztésének és kombinálásának.
A Bizottság fejlessze tovább a mezőgazdasági termelők jövedelmének a gazdaság 
többi ágazatában elért jövedelmekkel való összehasonlítására szolgáló keretrend -
szert is.
93 
A mezőgazdasági termelők jövedelmének mérésére uniós szinten jelenleg rendel -
kezésre álló eszközök az MSZR-ek és az FADN. Mindkettő a fenntartható élelmiszer -
termelés előmozdítására és a mezőgazdasági termelők jövedelmének támogatására 
irányuló KAP-intézkedések teljesítményméréséhez szolgáltat alapvető adatokat. 
Ezek az eszközök azonban jelentős korlátokkal rendelkeznek, és előfordulhat, hogy 
fontos adatok nem állnak rendelkezésre a mezőgazdasági termelők jövedelmének 
támogatására irányuló KAP-intézkedések eredményes értékeléséhez.
94 
Az MSZR-ekben rejlő lehetőségek kiaknázása még nem teljes körű, és egyes, 
a mező  gazdasági termelők jövedelmével kapcsolatos fontos tényezőkről nem 
nyújtanak elegendő információt. Ezenkívül az MSZR adatait a Bizottság nem mindig 
használja helyesen (33–39. bekezdés).
2. ajánlás. Az MSZR-ek fejlesztése
A Bizottság fejlessze tovább az MSZR-eket, hogy jobban kiaknázza a bennük rejlő 
lehetőségeket, a következők érdekében:
 ο részletesebb információk nyújtása a mezőgazdasági jövedelmet befolyásoló 
tényezőkről;
 ο a regionális szintű adatok tagállamokkal kötött hivatalos megállapodások alap -
ján történő továbbításának biztosítása.
A Bizottság ezenkívül:
 ο vizsgálja meg, hogy továbbfejleszthetők-e az MSZR-ek annak érdekében, hogy 
ésszerű becslést adjanak a mezőgazdasági termelők által előállított közjavak 
gazdasági értékére vonatkozóan;
 ο biztosítsa, hogy a jövedelemmutatókban megfelelően használják az MSZR-ek 
adatait.
43 Következtetések és ajánlások
95 
Az FADN a KAP értékelésének fontos eszköze, de vannak korlátai. A jövedelem -
mutatók nem veszik teljes körűen figyelembe a mezőgazdasági ágazat gazda -
ságainak fejlődését, miközben a gazdálkodók gazdasággal összefüggő egyéb 
jövedelmére vonatkozó információk hiányosak. Ezenkívül nagyszámú, uniós 
támogatásban részesülő kedvezményezett jövedelmére vonatkozóan nem áll 
rendelkezésre uniós szinten adat (40–51. bekezdés).
3. ajánlás. Az FADN és más statisztikai eszközök közötti 
szinergiák fejlesztése
A mezőgazdasági termelők jövedelmére vonatkozó bizottsági elemzésnek 
a mező  gazdaság aktuális helyzetét számba vevő mutatókon, valamint a KAP-  
intézkedések valamennyi kedvezményezettjére vonatkozó, elegendő és követke -
zetes adatokon kell alapulnia. Erre a meglévő igazgatási adatok közötti szinergiák 
kialakítása, illetve az FADN vagy más megfelelő statisztikai eszközök tovább -
fejlesztése révén kerülhet sor.
A Bizottság és a tagállamok nem mindig biztosították 
a mezőgazdasági termelők jövedelmének mérésére 
használt adatok megfelelő minőségét
96 
A Bizottság nem rendelkezett elegendő, a tagállamok által az MSZR összeállí -
tásához használt módszertanra és adatforrásokra vonatkozó naprakész infor -
mációkkal; az Eurostatnak történő jelentéstételt hiányosságok gyengítették; és 
a minőség  biztosítási rendszerek sem voltak teljesen eredményesek. Ez befolyá -
solhatja a jelentésben szereplő adatok pontosságát, és hátráltathatja azok össze -
hasonlíthatóságát. Megkérdőjelezi továbbá a KAP teljesítményének monitoring -
jára szolgáló főbb bizottsági mutatók megbízhatóságát is (53–58. bekezdés).
4. ajánlás. Az MSZR-ek minőségének javítása
Tekintettel az MSZR-ek által a KAP monitoringjában játszott jelentős szerepre, 
a Bizottság vezessen be rendszeres jelentéstételi kötelezettséget az MSZR-ek mi -
nőségéről, és szerezzen ésszerű bizonyosságot arra vonatkozóan, hogy a tagálla -
mok az általuk nyújtott adatok összehasonlíthatósága és az európai statisztikákra 
vonatkozó minőségi kritériumoknak megfelelő összeállítása érdekében minőség -
biztosítási keretrendszert alakítanak ki.
44 Következtetések és ajánlások
97 
Az FADN esetében egyes tagállamokban a felmérés technikai végrehajtása be -
folyásolta az eredmények minőségét, és a minta reprezentativitása tagállamon -
ként eltérő volt. Következésképpen az FADN-ben nem minden ágazat, méret -
osztály és régió megjelenítése volt megfelelő, ami csökkenti az elemzési célra 
való használhatóságát. Ezenkívül az FADN adatainak összegyűjtéséhez a tag -
államok által biztosított finanszírozási források elégtelensége befolyásolhatja 
a kapott eredmények minőségét (59–72. bekezdés).
98 
A Számvevőszék hiányosságokat állapított meg az FADN-re vonatkozós minőség -
biztosítási rendszer tekintetében (73–76. bekezdés).
5. ajánlás. Az FADN minőségének javítása
A Bizottság orvosolja az FADN alkalmazása terén azonosított hiányosságokat oly 
módon, hogy egyértelmű menetrendben állapodik meg az érintett tagállamok -
kal, és ösztönzi a rendszer lehetőségeinek jobb kihasználását.
A Bizottság az FADN statisztikai adatainak tagállamok általi létrehozására vonat -
kozó jelenlegi minőségi rendszert fejlessze tovább annak biztosítása érdekében, 
hogy a KAP által érintett minden tagállam, ágazat és gazdasági méretosztály 
megfelelően reprezentált legyen, tükrözve a KAP által kínált lehetőségek közül 
a tagállamok által választott lehetőségeket is.
A Bizottság nem határozott meg a mezőgazdasági 
termelők jövedelmét támogató KAP-intézkedések 
teljesítményének eredményes értékelését lehetővé 
tévő releváns mutatókat
99 
A túl általános célkitűzések és a viszonyítási alap hiánya megnehezíti annak 
teljesítménymutatókon alapuló értékelését, hogy a mezőgazdasági termelők 
jövedelmének támogatására irányuló egyes KAP-intézkedések elérték-e céljukat. 
A tagállamok által a közvetlen kifizetések végrehajtására választott lehetőségek 
tovább nehezítik a Bizottság arra irányuló elemzését, hogy e kifizetések eredmé -
nyesebben és hatékonyabban járultak-e hozzá a KAP-célkitűzések eléréséhez és 
ezáltal létrejött-e uniós hozzáadott érték (79–82. bekezdés).
45 Következtetések és ajánlások
100  
A fenntartható élelmiszer-termeléssel és a mezőgazdasági termelők jövedelmével 
kapcsolatos bizottsági mutatók nem eléggé megbízhatóak, illetve nem kapcso -
lódnak kellően egyértelműen a KAP-intézkedésekhez ahhoz, hogy kiderülhessen 
belőlük, hogy a KAP-intézkedések eredményesen és hatékonyan járultak-e hozzá 
a kívánt hatásokhoz. Az adatok elérhetőségének korlátozottsága tovább gyen -
gíti a mutatók relevanciáját. Arra vonatkozóan sem nyújtanak továbbá infor -
mációt, hogy a célkitűzéseket hatékonyan érték-e el, amihez a mezőgazdasági 
termelők jövedelmét befolyásoló tényezők mélyreható elemzésére van szükség 
(83–87. bekezdés).
6. ajánlás. A mezőgazdasági termelők jövedelmének 
támogatására irányuló KAP-intézkedések 
teljesítménymérésének javítása
A Bizottság a Számvevőszék által megállapított hiányosságok figyelembevételé -
vel a következők révén javítsa a mezőgazdasági termelők jövedelmével kapcso -
latos KAP-intézkedések teljesítményére vonatkozó adatok megbízhatóságát és 
teljességét:
 ο megfelelő operatív célkitűzések és viszonyítási alapok meghatározása már 
a kezdetektől fogva, amelyek viszonylatában a következő programozási idő -
szakra vonatkozóan összehasonlítható a KAP-intézkedések teljesítménye;
 ο értékelései keretében a teljesítménymutatók jelenlegi keretének egyéb rele -
váns és jó minőségű adatokkal való kiegészítése az elért eredmények mérése 
céljából;
 ο szintén az értékelései keretében a mezőgazdasági termelők jövedelmének 
támogatására irányuló intézkedések eredményességének és hatékonyságá -
nak az értékelése.
A jelentést 2016. január 13-i luxembourgi ülésén fogadta el az Augustyn KUBIK 
számvevőszéki tag elnökölte I. Kamara.
 a Számvevőszék nevében
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 elnök

46
 Mellékletek
A közvetlen uniós kifizetések végrehajtása terén alkalmazott tagállami megoldások
TagállamAlaptá -
mogatásEgységes te -
rületalapú 
támogatásÁtcsopor -
tosítással 
nyújtható 
támogatásFiatal 
mezőgaz -
dasági 
termelők 
részére 
nyújtott 
támogatásHátrányos 
természeti 
adottságú 
területekre 
vonatkozó 
támogatásAz éghajlat és a 
környezet szem -
pontjából előnyös 
mezőgazdasági gya -
korlatokra nyújtott 
támogatás1Termelés -
től függő 
önkéntes 
támogatásMezőgaz -
dasági 
kistermelői 
támogatási 
rendszer
Belgium X - X X - X X -
Bulgária - X X X - X X X
Cseh 
Köztársaság- X - X - X X -
Dánia X - - X X X X X
Németország X - X X - X - X
Észtország - X - X - X X -
Írország X - - X - X X -
Görögország X - - X - X X X
Spanyolország X - - X - X X X
Franciaország X - X X - X X -
Horvátország X - X X - X X X
Olaszország X - - X - X X X
Ciprus - X - X - X X -
Lettország - X - X - X X -
Litvánia - X X X - X X X
Luxemburg X - - X - X X -
Magyarország - X - X - X X X
Málta X - - X - X X X
Hollandia X - - X - X X -
Ausztria X - - X - X X X
Lengyelország - X X X - X X X
Portugália X - - X - X X X
Románia - X X X - X X X
Szlovénia X - - X - X X X
Szlovákia - X - X - X X -
Finnország X - - X - X X -
Svédország X - - X - X X -
Egyesült 
KirályságX - - X - X X -
1 Az úgynevezett „környezetbarátabbá válást ösztönző támogatás”.I. melléklet
47 Mellékletek
Az MSZR-ek keretében meghatározott mezőgazdasági jövedelem kiszámításaII. melléklet
A mezőgazdasági ágazat végső kibocsátása
= Alapáron számított bruttó hozzáadott érték
= Alapáron számított nettó hozzáadott érték
= Mezőgazdasági tényezőjövedelem „A” mutató
„B” mutató
„C” mutatóOsztva a nem /f_izetett 
munkaerő-ráfordítással Osztva az összes 
munkaerő-ráfordítással
– Fizetett 
kamatok– 
Fizetett 
bérleti 
díj– A foglalkoz-
tatottak 
díjazása+
Kapott 
kamatok+ Egyéb 
termelési 
támogatások- Egyéb 
termelési 
adók- Állóeszköz-
felhasználás - Folyó 
termelőfelh.
= Nettó vállalkozói 
jövedelem 
48 Mellékletek
Jövedelemszámítás az FADN keretébenIII. mellékletMezőgazdasági termékek zárókészlete
+ Értékesítés
+ Állatállomány készletértékének korrekciója
+ Saját fogyasztás
+ Gazdaságon belüli felhasználás
= Termelési érték (a növénytermesztés termelési értéke és az állattenyésztés termelési értéke)– Mezőgazdasági termékek nyitókészlete
– Állatállomány-beszerzés
– Folyó termelőfelhasználás 
+ Gazdaság által kapott támogatások – Héa- és adóegyenleg
= A gazdaság bruttó hozzáadott értéke (A gazdaság bruttó jövedelme)
– Értékcsökkenés
= A gazdaság nettó hozzáadott értéke
– Fizetett bérek, bérleti díjak és kamatok + Beruházási támogatások
= A családi gazdaság jövedelme
49 Mellékletek
A KAP értékelésére szolgáló bizottsági teljesítménymutatók
Outputmutatók (kit és mit támogatnak)
Közvetlen kifizetések
A következők hatálya alá tartozó terület és mezőgazdasági termelők száma:
 ο alaptámogatási rendszer
 ο egységes területalapú támogatási rendszer
 ο átmeneti nemzeti támogatás
 ο átcsoportosítással nyújtható támogatás
 ο ösztönzés a környezetbarátabbá válásra (a növénytermesztés diverzifikálása, állandó gyepterület, ökológiai jelentőségű terület, ökológiai gazdálko -
dást folytató termelők stb.)
 ο fiatal mezőgazdasági termelők részére nyújtott támogatás
 ο mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszer
 ο termeléstől függő önkéntes támogatás
 ο a hátrányos természeti adottságú területekre vonatkozó támogatás
 ο a gyapotágazatra vonatkozó nemzeti programok
Piaci intézkedések
 ο állami/uniós beavatkozás (mennyiség és időtartam)
 ο magántárolás (mennyiség és időtartam)
 ο export-visszatérítés (export-visszatérítéssel exportált termékek mennyisége)
 ο rendkívüli intézkedések (adott esetben)
 ο termelői szervezetek (a termelői szervezetek, illetve termelői szervezetek társulásai által forgalmazott termelés %-os aránya)
 ο iskolai programok (az iskolatej- és az iskolagyümölcs-programok végső kedvezményezettjeinek száma)
 ο az újonnan telepített szőlőültetvények hektárszáma
 ο a szerkezetátalakításon átesett szőlőültetvények hektárszáma
 ο promóciós projektek, beruházási projektek és innovációs intézkedések száma a borágazatban
Horizontális szempontok
 ο a kölcsönös megfeleltetés alkalmazási körébe tartozó hektárok száma és KAP-kifizetések aránya
 ο minőségpolitikával kapcsolatos földrajzi jelzések (borágazat), újonnan bejegyzett oltalom alatt álló eredetmegjelölések, oltalom alatt álló földrajzi 
jelzések és hagyományos különleges termékek száma ágazatonként
 ο ökológiai gazdálkodás alá tartozó hektárok száma (összesen és átállási szakaszban) és a tanúsítvánnyal rendelkező, nyilvántartásba vett ökológiai 
gazdálkodók száma
 ο promóciós politikával kapcsolatos programok száma (EU-n belül és kívül) és új javaslattevő szervezetek száma
 ο a mezőgazdasági tanácsadó rendszer tanácsadási szolgáltatását igénybe vevő mezőgazdasági termelők számaIV. melléklet
50 Mellékletek
Hatásmutatók (amelyek esetében a KAP várhatóan befolyást fog gyakorolni)
Általános célkitűzés: Fenntartható élelmiszer-termelés
Mezőgazdasági vállalkozói jövedelem – Mezőgazdasági tényezőjövedelem – Teljes mezőgazdasági tényezőtermelékenység – Európai uniós nyersanyagár- 
ingadozás – Az élelmiszertermékek fogyasztói árának alakulása – Mezőgazdasági áruforgalmi egyenleg
Általános célkitűzés: A természeti erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodás és az éghajlatváltozás elleni fellépés
A mezőgazdaságból származó kibocsátások – A mezőgazdasági területek madárpopulációira vonatkozó mutató – Jelentős természeti értéket képviselő 
gazdálkodás – Mezőgazdasági célú vízkivétel – Vízminőség – A szántóföldek talajának szervesanyag-tartalma – Víz által előidézett talajerózió
Általános célkitűzés: Kiegyensúlyozott területfejlesztés
Foglalkoztatási ráta a vidéki térségekben – Szegénységi arány a vidéki térségekben – Egy főre jutó GDP a vidéki térségekben
Eredménymutatók (amit a KAP-intézkedések elértek)
Konkrét célkitűzések: Hozzájárulás a mezőgazdasági üzemek jövedelméhez, a mezőgazdasági üzemek jövedelemingadozásainak 
korlátozása, az európai uniós mezőgazdaság versenyképességének javítása, valamint az élelmiszerláncban való részesedés elő -
mozdítása és a  piaci stabilitás fenntartása
A közvetlen támogatás aránya a mezőgazdasági jövedelmen belül – A mezőgazdasági jövedelem ingadozása (mezőgazdasági üzemek típusa szerint; gaz -
dasági méret szerint) – Az élelmiszerláncban az elsődleges termelőknél jelentkező hozzáadott érték – Európai uniós mezőgazdasági kivitel – Az európai 
uniós mezőgazdasági kivitel részesedése a globális exportból – A végtermékek aránya az európai uniós mezőgazdasági kivitelen belül – A beavatkozás 
keretében felvásárolt vagy magántárolás keretében tárolt termékmennyiség %-os aránya az európai uniós össztermelésen belül – Az export-visszatérítés 
igénybevételével kivitt termékmennyiség %-os aránya az európai uniós össztermelésen belül – Európai uniós nyersanyagárak a világpiaci árakhoz viszo -
nyítva – Az európai uniós minőségrendszerek keretében folytatott termelés értéke a mezőgazdasági és élelmiszer-termelés összértékéhez viszonyítva –Az 
ökológiai gazdálkodás jelentősége – Az ökológiai termelésbe bevont földterület aránya a teljes mezőgazdasági hasznosítású területen (MHT) belül – Az 
ökológiai módszerekkel tartott állatállomány aránya a teljes állatállományon belül
Konkrét célkitűzések: Közjavak biztosítása, az éghajlatváltozás hatásainak mérséklése és az azokhoz való alkalmazkodás, az 
erőforrás-  hatékonyság innovációval történő előmozdítása
A növénykultúrák változatossága (a mezőgazdasági üzemekben és a régiókban) – A gyepterület aránya a teljes MHT-n belül – Az ökológiai jelentőségű 
területek aránya a mezőgazdasági földterületen belül – Azon területek aránya, amelyeken környezetbarátabbá válásra ösztönző gyakorlatokat alkalmaz -
nak – Mezőgazdasági művelés alatt álló talajokból származó nettó üvegházhatásúgáz-kibocsátás
Konkrét célkitűzés: A mezőgazdasági termelés sokrétűségének fenntartása
Szerkezeti diverzitás (abszolút és relatív értékben) – A  808/2014/EU végrehajtási rendeletben a vidékfejlesztéssel kapcsolatosan meghatározott további 
eredménymutatókIV. melléklet
51 Mellékletek
Az európai statisztikákra vonatkozó minőségi kritériumok1
Az Eurostat gyakorlati kódexének elvei
Relevancia a statisztika jelenlegi és lehetséges felhasználói igényeknek való megfelelésének mértéke;
Pontosság a becsült és a nem ismert valós értékek közelségének mértéke;
Időszerűség az információ elérhetősége és a  leírt esemény vagy jelenség között eltelt idő;
Időbeli pontosság az adatok közzétételének tervezett időpontja és az adatok megjelenésének időpontja között eltelt idő;
Hozzáférhetőség és 
egyértelműségazok a feltételek és eljárások, amelyek mellett a felhasználó hozzáférhet az adatokhoz, használhatja és értelmezheti őket;
Összehasonlíthatóságaz alkalmazott statisztikai fogalmak, mérési módszerek és eljárások közötti különbségek hatásának mértéke a statisztikai 
adatok földrajzi, ágazati vagy időbeli összehasonlítása során;
Koherenciaaz adatok azon jellemzője, hogy mennyire alkalmasak különböző típusú, különböző okokból alkalmazott, megbízható 
összekapcsolásra.
1 A 223/2009/EK rendelet 12. cikke.V. melléklet
52 A Bizottság  
válaszai
Összefoglalás
I
Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) meghatározza a közös agrárpolitika öt célkitűzését, melyek 
közül csak egy kapcsolódik a mezőgazdaságban dolgozók jövedelméhez (anélkül, hogy valóban említené a „jövede -
lem” szót).
A KAP 2013-as reformja három szakpolitikai célkitűzést (a fenntartható élelmiszer-termelés; a természeti erő -
forrásokkal való fenntartható gazdálkodás és éghajlat-politika; kiegyensúlyozott területi fejlődés) határoz meg, ezek 
közül az első említi kifejezetten a mezőgazdasági jövedelmet.
Azonban a jövedelem nem az egyetlen KAP-célkitűzés és a közvetlen kifizetések nem az egyetlen olyan KAP-  
eszközök, amelyeknek hatása van a jövedelemre; hatásaik nem kizárólag a jövedelemre korlátozódnak, mivel 
támogatják a magán- és közjavak közös megteremtését. Területalapú kifizetésekként más KAP-eszközökkel együtt 
nemcsak a mezőgazdasági termelők jövedelemtámogatásához járulnak hozzá, hanem a földhasználathoz kapcso -
lódó egyéb olyan célkitűzésekhez is, mint a talajvédelem, a biodiverzitás javítása és az éghajlatváltozás mérséklése. 
Ezért különösen nehéz bizonyos kifizetéseket egyértelműen hozzárendelni az egyes hatásokhoz.
II
A jogalkotó a KAP számára egyértelmű, új monitoring- és értékelési keretet alakított ki. A keretet a különböző cél -
kitűzések tekintetében hozott különböző intézkedések összhatásainak rögzítésére hozták létre. A Bizottság e cél -
kitűzések mindegyikét nyomon fogja követni és közös mutatók egész sorával fogja értékelni, melyek közül néhány 
mutató intézkedésekre vonatkozik, míg mások az összhatások figyelembevétele érdekében általánosabbak.
Az egyedi mutatók, bár hasznos kiindulási pontot jelentenek, nem használhatók valamely szakpolitika vagy az intéz -
kedés hatásának közvetlen értékelésére; ezt a szakpolitikát és annak hatásait befolyásoló más elemek figyelembe -
vételével történő értékelés keretében kell elvégezni. Ezért az egyedi mutatók előnyei vagy hátrányai attól függenek, 
hogy ezeket a mutatókat hogyan alkalmazzák az értékelésben.
IV
Az egyedi mutatóknak és eszközöknek erősebb és gyengébb pontjaik vannak, ugyanakkor az egész rendszer 
a lehető legjobb egyensúlyt biztosítja az információigények, valamint a kapcsolódó költségek és az adminisztratív 
teher között.
Amit a Számvevőszék a statisztikai adatok korlátaiként nevez meg, az valójában az adatforrások főbb jellemzőinek 
bemutatása.
V
A Bizottságnak reprezentatív adatai vannak a mezőgazdasági tevékenységekből származó jövedelemről. Ezek 
az adatok felhasználhatók a mezőgazdasági termelők jövedelmét támogató KAP-intézkedések teljesítményének 
méréséhez.
A Szerződésben a mezőgazdasági termelékenység növelése és a mezőgazdasági népesség megfelelő életszínvo -
nalának biztosítása összekapcsolódik, különösen a mezőgazdaságban dolgozók egy főre jutó jövedelmének növe -
lésével. Ezért helyénvaló a mezőgazdasági tevékenységekből származó jövedelemre összpontosítani, mivel a KAP 
szempontjából ennek a jövedelemnek van elsődleges jelentősége.
A Bizottság válaszai 53
VI a) A mezőgazdasági számviteli információs hálózatnak (FADN) nem célja 
a mezőgazdasági háztartások jövedelmére vonatkozó adatok gyűjtése
Az FADN a KAP monitoring- és értékelési keret legfőbb adatforrása. Az FADN célkitűzéseit egyértelműen meghatá -
rozza a 2009. november 30-i 1217/2009/EK tanácsi rendelet, melyek a következők: számviteli adatok összegyűjtése, 
amelyek célja az adatfelvételi területhez tartozó mezőgazdasági üzemek jövedelmének évente történő meghatáro -
zása és a mezőgazdasági üzemek üzleti tevékenységeinek elemzése. A mezőgazdasági dolgozók életszínvonalának 
vagy a mezőgazdasági háztartások jövedelmének értékelése nem tartozik az FADN alkalmazási körébe.
VI b) A mezőgazdasági háztartások jövedelmére vonatkozó adatok gyűjtésének 
költségei nagyobbak lehetnek a hasznoknál
A Bizottság tisztában van a különböző ágazatokbeli háztartások jövedelmére vonatkozó adatok általános elemzési 
értékével, és az utóbbi években számos kísérlet történt az ilyen adatgyűjtés bevezetésére. Azonban a megbeszé -
lések nem hoztak pozitív eredményeket, részben amiatt, mert a tagállamok ellenezték az adózással kapcsolatos 
információk statisztikákba való belefoglalását. Tekintettel arra, hogy a KAP a mezőgazdasági és a vidékfejlesztési 
tevékenységekből származó jövedelem támogatására összpontosít, a mezőgazdasági háztartások jövedelmének 
átfogó monitoringja nem volt prioritás, továbbá nem volt megvalósítható, hogy ezt az új adatgyűjtést belefoglalják 
a statisztikai munkaprogramba. Ehelyett külön uniós felmérést (EU-SILC) hoztak létre, melynek célja az uniós háztar -
tások életszínvonalára vonatkozó információk összegyűjtése.
VI c) Az FADN-ból származó, mezőgazdasági jövedelemre vonatkozó információ teljes
Valóban, az FADN-minta csak a számviteli nyilvántartást és könyvelést vezető gazdaságokat fedi le, mivel a nem 
kereskedelmi célú gazdaságok belefoglalása a mintába kevésbé megbízható, inkább becsléseken és nem kézzel -
fogható bizonyítékokon alapuló adatokat eredményezne. Azonban az FADN-minta azáltal, hogy uniós tagállamon -
ként különböző küszöbértékeket alkalmaz és különböző gazdasági méretű gazdaságokat fed le, figyelembe veszi 
a gazdaságok különböző kereskedelmi típusait a különböző mezőgazdasági ágazatokban Európa-szerte.
VII
A Bizottság által az FADN tekintetében bevezetett átfogó adatellenőrzési és jóváhagyási rendszer biztosítja az 
összegyűjtött adatok jó minőségének ellenőrzését és garantálását. A helyszíni ellenőrzések ezen túlmenően lehe -
tővé teszik az azonosított problémák nyomon követését. A Számvevőszék nem azonosított semmilyen konkrét 
hiányosságot a Bizottság szolgálatai által bevezetett adatjóváhagyási eljárásokban.
Az FADN-adatok bizottsági szolgálatok és a kutatói közösség általi fokozott használata biztosítja, hogy az elsődleges 
felhasználók hatékonyan ellenőrizhetik az adatok minőségét.
VIII
Az 1306/2013/EU rendelet egyértelműen meghatározza azokat a célkitűzéseket, amelyekkel összevetve a moni -
toring- és értékelési keretnek a KAP teljesítményét mérnie kell. Míg minden egyes mutatónak előnyei és hátrányai 
vannak, úgy az ebben a kontextusban meghatározott mutatók köre biztosítja a lehető legjobb egyensúlyt az infor -
mációigények, valamint a kapcsolódó költségek és adminisztratív teher között.
A Bizottság válaszai 54
IX a)
A Bizottság részben elfogadja az ajánlás ezen részét és mérlegelni fogja annak gyakorlatba való átültetését.
A Bizottság úgy véli, hogy meg lehetne erősíteni a mezőgazdasági tevékenységekből származó jövedelemre vonat -
kozó információt nyújtó meglévő keretet, azonban a mezőgazdasági háztartások rendelkezésére álló jövedelemre 
vonatkozó információt nyújtó keret kidolgozásával járó adminisztratív teher nagyobb lehet a potenciális hasznok -
nál. Az ilyen adatgyűjtéshez szükséges jogalap meghatározása kényes kérdés lenne.
A mezőgazdasági háztartások rendelkezésére álló jövedelem fogalma jóval tágabb a mezőgazdasági jövedelem 
fogalmánál. A KAP keretében a mezőgazdasági termelők jövedelemtámogatása a mezőgazdasági tevékenységeik 
támogatásán keresztül történik. Ezért fontos elemezni a mezőgazdasági tevékenységekből származó jövedelem 
alakulását, hogy értékelni lehessen, vajon teljesült-e a célkitűzés.
IX b) 
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást. A Bizottság szándékában áll, hogy:
– a mezőgazdasági számlarendszereket (a továbbiakban: MSZR) úgy fejlessze, hogy azok részletesebb információt 
nyújtsanak a mezőgazdasági jövedelemre ható tényezőkről;
– tanulmányban megvizsgálja azt a kérdést, hogy vajon továbbfejleszthetők-e az MSZR-ek olyan irányba, hogy 
azok ésszerű becslést szolgáltassanak a mezőgazdasági termelők által előállított közjavak gazdasági értékéről;
– megvitatja a tagállamokkal a regionális MSZR-eket lefedő operatív megoldások formalizálásának lehetőségét;
– felülvizsgálja, vajon az MSZR-információkat megfelelően használják-e a jövedelem-mutatókban.
IX c) 
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást. 
Az FADN-adatok már majdnem lefedik az uniós támogatások egészét.
IX d)
Az MSZR-eket illetően a Bizottság elfogadja az ajánlást. A Bizottság az MSZR-ekről rendszeres minőségjelentéseket 
és megfelelőségértékelést szándékozik bevezetni azzal a céllal, hogy megalapozott bizonyosságot szerezzen arról, 
hogy a tagállamok létrehozzák a minőségbiztosítási keretet.
Ami az FADN-t illeti, a Bizottság az FADN végrehajtásában azonosított hiányosságokat úgy kívánja kezelni, hogy az 
érintett tagállamokkal megegyezik egy világos ü temtervben , és ösztönzi a rendszerben rejlő lehetőségek jobb 
kihasználását. A Bizottság előtt ismert, hogy egyes tagállamokban problémák vannak az FADN teljesítményével, 
és már folyamatban vannak intézkedések a meglévő hiányosságok felszámolására. Megvalósult a helyszíni ellen -
őrzések éves terve, a cselekvési tervekkel és a közösen meghatározott pontok tekintetében elért haladás nyomon 
követését szolgáló találkozókkal együtt. Az utóbbi években ez a megközelítés figyelemreméltó javulásokat eredmé -
nyezett néhány tagállamban.
A Bizottság válaszai 55
X
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást. 
A meghatározott mutatók csupán az értékelések kiindulási pontjául szolgálnak. E tekintetben az értékelőknél bevált 
gyakorlat, hogy az elért eredmények értékeléséhez kiegészítő információkat használnak. Az értékelésekben – töb -
bek között – a KAP-intézkedések hatékonyságát és eredményességét vizsgálják a célkitűzésekkel összevetve.
Bevezetés
03
A közvetlen kifizetéseket illetően a 2003-as KAP-reform a termelés típusához kötött támogatásról áthelyezte a hang -
súlyt a támogatás termeléstől való függetlenítésére . Ez a WTO-vállalásainkkal összhangban a mezőgazdaság piaci 
orientációjának megerősítése érdekében történt (nincsenek korlátok a mezőgazdasági termelők termelési döntéseit 
illetően). Azonban mindkét támogatástípus – a 2003 előtti és utáni – a mezőgazdasági termelők részére nyújtott 
jövedelemtámogatás valamilyen formája volt.
A mezőgazdasági termelők jövedelmének támogatásában más KAP-eszközök is szerepet játszanak, pl. beruházási 
támogatások vagy a hátrányos természeti adottságú területekre vonatkozó támogatások (vidékfejlesztés) és piaci 
intézkedések (egységes közös piacszervezés).
Továbbá, az elmúlt 10 év egyik fő trendje, hogy egyre nagyobb hangsúly helyeződik a környezetvédelmi és éghajlat -
politikai kérdésekre, nemcsak a környezetbarátabbá válást ösztönző támogatások 2013-as bevezetésével, hanem 
a kölcsönös megfeleltetés és számos más környezetvédelmi intézkedés révén is. A KAP-támogatás a mezőgazdasági 
termelők jövedelmének támogatását szolgálja, ugyanakkor  hozzájárul a környezetvédelem (és az éghajlatvédelem) 
javításához.
04
A Bizottság a reform előkészítése során alaposan megvitatta az érdekeltekkel és más intézményekkel a KAP cél -
kitűzéseit, valamint a közvetlen kifizetések és egyéb eszközök indokoltságát. Sor került nyilvános vitára és közle -
ményt adtak ki, továbbá a Bizottság közvetlen kifizetésekkel kapcsolatos jogalkotási javaslatai indokolást tartalmaz -
tak, melyben ismertette a reform okait (COM(2011) 625 végleges/2).
Ezenkívül a KAP három általános célkitűzését az 1306/2013/EU rendelet (110. cikk), a konkrét célkitűzéseket pedig 
a 834/2014/EU végrehajtási rendelet ((2) preambulumbekezdés) határozza meg.
06
A KAP keretében a mezőgazdasági termelők jövedelemtámogatása a mezőgazdasági tevékenységeik támogatásán 
keresztül történik (területalapú támogatás, néhány ágazati támogatás, beruházások, piaci intézkedések, környezet -
védelmi tevékenységek mezőgazdasági területeken). Következésképpen helyénvaló nyomon követni az ezen mező -
gazdasági tevékenységekből származó jövedelmet. A mezőgazdasági háztartások teljes jövedelmének uniós szinten 
való nyomon követése érdekes, de nem szolgálhat alapul annak meghatározásához, hogy mekkora támogatásra van 
szükség a mezőgazdasági tevékenységekhez.
A Bizottság úgy véli, hogy a mezőgazdasági háztartások teljes rendelkezésre álló jövedelme (teljes jövedelem 
mínusz adók és társadalombiztosítási járulékok) nem a legrelevánsabb a KAP szempontjából. A mezőgazdasági 
népesség megfelelő életszínvonalát különösen a mezőgazdaságban dolgozók egy főre jutó jövedelmének növelé -
sével kell biztosítani.
A Bizottság válaszai 56
12
Az 1306/2013/EU rendelet (68) preambulumbekezdése meghatározza azokat a célkitűzéseket is, amelyekkel össze -
vetve ezt el kell végezni. Ennek érdekében a 808/2014/EU és a 834/2014/EU végrehajtási rendeletekben meghatáro -
zott mutatókat használják.
15
A mutatók alapul szolgálnak a KAP célkitűzései szerinti, vagyis az eredményesség, a hatékonyság, a relevancia, 
a koherencia és az uniós hozzáadott érték alapján történő értékeléséhez. Azonban a mutatókkal, önmagukban véve, 
nem értékelhető a szakpolitika, az intézkedés vagy tevékenység teljesítménye, mivel a mutató értékének alakulását 
hosszabb időtávon és előfordulásuk környezetében kell értékelni és értelmezni.
16
A Számvevőszék ezen ellenőrzése után a Bizottság felülvizsgálta az FADN jogi keretét, és többek között belefoglalta 
az egyéb jövedelemszerző tevékenységekből származó jövedelmet is.
Észrevételek
25 – A KAP közös monitoring- és értékelési kerete (CMEF)
A CMEF-et egyértelműen meghatározták a jogszabályban, a mezőgazdasági termelők jövedelme tekintetében is. 
A jogszabály meghatározza a mutatók hierarchiáját, melyek a KAP hatásainak, eredményeinek, outputjainak külön -
böző szintjeihez és környezetéhez kapcsolódnak. Minden egyes mutató esetében egyértelműen meghatározták 
a megfelelő adatforrást, melynek során a hangsúly a bevált adatgyűjtési eszközökön van. Javításokra ugyan mindig 
lehetőség van, mégis vannak rendelkezésre álló adatsorok.
26
Az EUMSZ 39. cikke (1) bekezdésének b) pontja összekapcsolja a mezőgazdasági népesség megfelelő életszínvo -
nalának biztosítását a mezőgazdasági termelékenységgel. Ezt a kapcsolatot már maga a rendelkezés tartalmazza, 
mely utal a „mezőgazdaságban dolgozókra”. Ez az utalás nem vonatkozik a nem mezőgazdaságban dolgozókra 
(mint pl. a háztartás más foglalkozást végző tagjaira), sem pedig a mezőgazdasági termelő azon tevékenységeire, 
amelyek láthatóan egyáltalán nem kapcsolódnak a mezőgazdasághoz. Ennek megfelelően az EUMSZ 39. cikke (1) 
bekezdésének b) pontja egyértelműen kapcsolódik az EUMSZ 39. cikke (1) bekezdésének a) pontjához („a mező -
gazdasági termelékenység növelése”), amit az EUMSZ 39. cikke (1) bekezdése b) pontjának elején szereplő „ily 
módon” is hangsúlyoz. A Bizottság ezért úgy véli, hogy helyénvaló a mezőgazdasági tevékenységekből (ideértve 
a kiegészítő tevékenységeket is) származó jövedelemre összpontosítani, mivel a KAP szempontjából ennek a jöve -
delemnek van elsődleges jelentősége (nem pedig a mezőgazdaságon és a vidékfejlesztésen kívüli háztartások teljes 
jövedelmének).
27
A mezőgazdasági tevékenységekből származó jövedelemmel kapcsolatos információnyújtás statisztikai kerete az 
FADN és az MSZR. A mezőgazdasági háztartások jövedelmével kapcsolatos információt az EU-SILC keretében gyűj -
tik, és a minta nagyságát úgy határozták meg, hogy az lefedje a teljes sokaságot. Ez a legtöbb tagállamban általá -
ban véve nem nyújt a mezőgazdasági ágazatra vonatkozóan részekre bontott adatokat.
Mivel a rendelkezésre álló információ azt jelzi, hogy egyre fontosabbak azok a jövedelmek, amelyek nem kapcso -
lódnak a szigorú értelemben vett mezőgazdasági tevékenységhez, hanem a mezőgazdasági tevékenység diver -
zifikálására vonatkoznak, az FADN-felmérést alaposan felülvizsgálták, melynek eredményeként a felmérés teljesen 
új adatsort tartalmaz a gazdaságban végzett egyéb jövedelemszerző tevékenységekből származó jövedelemre 
vonatkozóan a mezőgazdasági jövedelem számításában.
A Bizottság válaszai 57
A Bizottság megvizsgálta a mezőgazdasági háztartások jövedelmére vonatkozó mikroszintű adatgyűjtés megvaló -
síthatóságát. Azonban az Agrárstatisztikai Állandó Bizottság (CPSA) nem folytatta tovább a mezőgazdasági ház -
tartások jövedelmével (IAHS) foglalkozó projektet.
28
Az EU-SILC-minta méretét úgy határozták meg, hogy lefedje a teljes sokaságot, és általában véve a legtöbb tag -
államban nem nyújt a mezőgazdasági ágazatra vonatkozóan részekre bontott, elfogadható pontosságú adatokat.
30 – A jövedelmek összehasonlítása a gazdasági ágazatok között
A Bizottság fontosnak tartja a  mezőgazdasági tevékenységekből származó jövedelem  összehasonlítását a más 
gazdasági ágazatok átlagbéreivel, aminek elvégzéséhez létezik referencia-rendszer1.
A KAP keretében a mezőgazdasági termelők jövedelemtámogatása a mezőgazdasági tevékenységeik támogatásán 
keresztül történik (területalapú támogatás, néhány ágazati támogatás, beruházások, piaci intézkedések, környezet -
védelmi tevékenységek mezőgazdasági területeken). Következésképpen helyénvaló az ezen mezőgazdasági tevé -
kenységekből származó jövedelmet nyomon követni és összehasonlítani az alternatív költségekkel, nevezetesen 
azokkal a bérekkel, amelyekre más ágazatokban lehetne szert tenni. A mezőgazdasági háztartások teljes jövedelmé -
nek uniós szinten való nyomon követése érdekes, de nem szolgálhat alapul annak meghatározásához, hogy mek -
kora támogatásra van szükség a mezőgazdasági tevékenységekhez.
32
A gazdaságok különböző csoportjai jövedelmi szintjeinek rendszeres összehasonlítása az FADN-adatok alapján 
történik. Ilyen különbségtétel nem lehetséges a nemzeti számlákban, sem a mezőgazdaság, sem más gazdasági 
ágazatok tekintetében. A kapott értékekkel összehasonlítható a mezőgazdaság teljesítménye a gazdaság többi ága -
zatához képest, melyek ugyancsak nagy mértékben eltérőek.
33
Az MSZR-ek az ESA 952 alapfogalmainak és szabályainak megfelelően készülnek. Azonban az 549/2013/EU rendelet 
nem alkalmazandó az MSZR-ekre, és az ESA 2010 (az ESA 95 felülvizsgált változata) csak az MSZR-jogszabály jelenleg 
folyamatban levő módosítása révén alkalmazható.
Az ESA 95 és az ESA 2010 közötti legfontosabb változások nem kifejezetten a mezőgazdasághoz kapcsolódtak. 
Néhány tagállam megvizsgálta a változások következményeit: néhányan arra a következtetésre jutottak, hogy 
a hatás kismértékű volt, mások szerint egyáltalán nem volt hatás.
34
Valóban, az MSZR-eket nem azért hozták létre, hogy segítségükkel elemezzék az adott ágazatok támogatásoktól 
való függőségét és e támogatásoknak az életképes gazdálkodás, bizonyos termelési típusok és a mezőgazdasági 
termelők meghatározott társadalmi-gazdasági csoportjai tekintetében betöltött jelentőségét.
Ezért a Bizottság az FADN-t használja arra, hogy a gazdaságok szintjén értékelje a támogatások hatását.
1 A z adatokat óvatossággal kell értelmezni, tekintettel arra, hogy fogalmi eltérések vannak a mezőgazdasági tevékenységekből származó jövedelem 
és a gazdasági ágazatok átlagbéreinek mérésében, továbbá néhány tagállam esetében nincsenek megbízható statisztikai adatok a gazdaság 
egészére vonatkozó teljes munkaidős egyenértéket illetően.
2 A z ESA a nemzeti és regionális számlák európai rendszere, melyet az Európai Unió tagállamai és más országok használnak.
A Bizottság válaszai 58
35
A Bizottság egyetért azzal, hogy a földárakra és a bérleti díjakra vonatkozó adatok fontosak a KAP hatásának értéke -
léséhez. A Bizottság 2014 novemberében és 2015 júliusában benyújtotta a CPSA és a DGSA számára a földárakról és 
a bérleti díjakról szóló bizottsági rendelet tervezetét, mely köztes lépés lenne egy esetleges parlamenti és tanácsi 
rendelethez. A CPSA és a DGAS nem támogatta a bizottsági rendeletet. Megállapították, hogy a földárakra vonat -
kozó statisztikák érzékenyek, és néhány kevés tranzakció nem megbízható statisztikákat eredményezne. Az „Agrár -
statisztikai stratégia a 2020-ig tartó és az azt követő időszakra” című dokumentum előirányozza a mezőgazdasági 
árstatisztikák lehetséges belefoglalását a mezőgazdasági input-/outputmutatókról szóló keretrendeletbe.
36
A 223/2009/EK rendelet 14. cikke (1) bekezdésének c) pontja elismeri az európai statisztikai program végrehajtását 
szolgáló, a nemzeti statisztikai hatóságok és a Bizottság között megkötött, írásba foglalt megállapodásokat.
Jelen esetben a megállapodások a 223/2009/EK rendelet előttiek, melyeket kölcsönös bizalmon alapuló megállapo -
dások alapján kötöttek.
A Bizottság lépéseket fog hozni e megállapodásoknak a regionális MSZR-adatok nyújtása tekintetében való 
formalizálására.
38
Az MSZR-ek abszolút értékeket és indexeket tartalmaznak. Míg az indexek egyértelműen az egy bizonyos idő alatt 
bekövetkező változások nyomon követését szolgálják, addig az abszolút értékekkel az átlagjövedelem-szintek 
hasonlíthatók össze az országok között egy adott kontextusban. Az éves munkaerőegység nem jelzi az egyének 
vagy a háztartások jövedelemszintjeit (a mezőgazdasági háztartások életszínvonalát még kevésbé). Ehelyett inkább 
a strukturális változásoknak (pl. a mezőgazdasági munkahelyek számának csökkenése) a mezőgazdasági átlag -
jövedelemre az idő során gyakorolt hatását hivatott szemléltetni. Továbbá, a Bizottság tudatában van annak, hogy 
a mutatók használatához – elkerülhetetlenül – korlátok is kapcsolódnak. Ezért valamely egyedi mutató használatá -
nak – a teljesítmény értékeléséhez vagy a mutató előnyeinek vagy hátrányainak megítéléséhez – önmagában véve 
csak nagyon korlátozott értéke van.
39
Az Eurostat 2010-es gazdaságszerkezeti felmérése (FSS 2010) szerint az EU mezőgazdasági üzemeinek 97%-a egyéni 
gazdaság (lásd a Számvevőszék 6. bekezdését), ugyanakkor az EU mezőgazdasági területének 27%-át jogalanyok 
művelik.
A Bizottság a KAP monitoring- és értékelési rendszeréhez kidolgozott „mezőgazdasági vállalkozói jövedelem” 
elnevezésű mutató leírásában egyértelművé tette, hogy ez a mutató nem jelzi sem a teljes jövedelmet, sem a mező -
gazdasági háztartások rendelkezésre álló jövedelmét, mivel utóbbiak, a tisztán mezőgazdasági jövedelmeiken 
kívül más forrásokból is szert tehetnek jövedelemre (pl. nem mezőgazdasági tevékenységekből, bérekből, szociális 
juttatásokból, tulajdonosi jövedelmekből). Más szavakkal: a mezőgazdasági vállalkozói jövedelem nem tekintendő 
mezőgazdasági termelők jövedelmének3.
Fontos, hogy a rendelkezésre álló adatokat átfogóan elemezzék. Az FADN-ból származó információ kiegészítheti az 
MSZR-ből származó információt.
3 L ásd: http://ec.europa.eu/agriculture/cap-indicators/context/2015/2015-10-01-context-indicators_en.pdf
A Bizottság válaszai 59
41
Az FADN alakulását a későbbi KAP-reformok is jelentősen befolyásolták. Az FADN-kérdőív kiegészült néhány 
agrár-környezetvédelmi változóval és támogatással kapcsolatos új változókkal, mint pl. a környezetbarátabbá válás 
(385/2012/EU rendelet és az (EU) 2015/220 rendelet), a 2013 utáni KAP-nak való megfelelés érdekében. Hasonló -
képpen a 2008-as KAP-reform a 868/2008/EK rendeletben, a 2003-as KAP-reform a 2253/2004/EK rendeletben ered -
ményezett FADN-változtatásokat stb.
42
A külső termelési tényezőket más mutatók veszik figyelembe, mint pl. a gazdaság nettó jövedelme és a gazdaság 
nettó jövedelme éves munkaerőegységenként. Az FADN-eredményekből mutatók széles köre származtatható, 
melyek a speciális elemzési igényeknek megfelelően felhasználhatók, illetve azokhoz igazíthatók.
43
Az FNVA/AWU (a gazdaság nettó hozzáadott értéke/éves munkaerőegység) jövedelemmutató ezekre a gazdasá -
gokra is alkalmazandó. Fontos hangsúlyozni, hogy az FADN egyedi számviteli változók egész sora révén gyűjt infor -
mációt, ami lehetővé teszi azok meghatározott elemzési igények szerinti újbóli aggregálását.
44
Létrehozhatók a hagyományos vállalkozásként felépülő gazdaságok jövedelemmutatói, amennyiben erre elemzési 
célokból szükség van.
45
Az FADN adatai között nem szerepel kifejezetten a nem pénzbeli jövedelem, de azt figyelembe veszik az FADN-  
adatokra épülő elemzésekben (pl. a fizetett családi munkaerőt és a gazdaság profitját jelző mutatók). A jövedelem -
adóztatás hatásának tagállami szintű elemzése kívül esik az FADN alkalmazási körén.
46
A legutóbbi FADN adatszolgáltatási űrlapon már szerepelnek a gazdasággal összefüggő egyéb jövedelemszerző 
tevékenységek.
47
Amennyiben egy tevékenységet az FADN-mintába tartozó gazdaságon kívüli külön gazdasági egységekben végez -
nek, úgy ez a tevékenység nem járul hozzá a gazdaság jövedelméhez.
Bár lehetnek szürke területek a mezőgazdasági és a nem mezőgazdasági tevékenységek között, a Bizottság úgy véli, 
hogy az egyértelműen nem mezőgazdasági tevékenységekből származó további jövedelemforrások a KAP szem -
pontjából kevésbé jelentősek.
2. háttérmagyarázat
Mivel a gazdasággal összefüggő egyéb jövedelemszerző tevékenységeket az FADN-ben csupán a 2014-es számviteli 
évtől gyűjtik és ezeket az adatokat a Bizottságnak 2015.12.31-ig (az Egyesült Királyság és Németország esetében 
néhány hónappal később) kell benyújtani, a következetlen kezelés értékelése nagyrészt az új adatszolgáltatási űrlap 
bevezetése előtti regisztrációs gyakorlatokra épül.
Az adatokat valamennyi uniós tagállamnak harmonizált szabályok szerint kell benyújtaniuk, melyek létrehozásá -
ban ők maguk részt vettek és amelyeket az FADN-bizottságban megszavaztak. A gazdasággal összefüggő egyéb 
jövedelem  szerző tevékenységek kezelésének értékelése csak akkor lesz lehetséges, ha rendelkezésre áll az összes 
2014-es jóváhagyott adat.
A Bizottság válaszai 60
48
Amint az az FADN-jogszabályban és módszertanban szerepel, a tagállamok közötti eltérő küszöbértékek és lefedett -
ség a felmérés alkalmazási körére és célkitűzéseire tekintettel az egyik előfeltétele az FADN-minta létrehozásának és 
az érdemi eredmények megszerzésének. Az eltérő küszöbértékek ténylegesen tükrözik és ennél fogva figyelembe 
veszik a gazdaságok eltérő struktúráit a különböző tagállamokban. Az uniós támogatások lefedettségét illetően az 
uniós kedvezményezetteknek nyújtott közvetlen kifizetések teljes összege és az FADN-adatgyűjtésből kapott aggregált 
eredmények összehasonlításából látható, hogy a lefedettség uniószerte jó, pl. a függetlenített közvetlen kifizetések 
lefedettsége több mint 90%. Ezt alátámasztja, hogy nagymértékben alkalmaznak FADN-adatokat azokban a hatás -
vizsgálatokban és gazdasági elemzésekben, amelyek tárgya a KAP-támogatásoknak a gazdaságok jövedelmére gyako -
rolt hatásai.
49
Mivel az FADN-gazdaságok a piaci orientációjú gazdaságok mezőgazdasági termelési értékének, mezőgazdasági 
területének és mezőgazdasági munkaerejének lehető legnagyobb mértékét jeleníti meg, az FADN célja az ilyen típusú 
gazdaságok jövedelmének összehasonlítása. A tagállami gazdaságok jövedelmének FADN-nel való összehasonlítása 
pontosan azért hasznos, mert a minta országos szinten tükrözi a gazdaságok különböző struktúráit. Amennyiben egy 
10 000 euró/év standard termelési értékkel rendelkező gazdaság az adott tagállamban nem reprezentatív az FADN által 
lefedett gazdaságok szempontjából, úgy nincs ok arra, hogy az ilyen gazdaságok szerepeljenek az összehasonlításban. 
Ezért az egy munkavállalóra eső átlagjövedelem összehasonlítása a mezőgazdasági termelők tagállamokban tapasztal -
ható jövedelmi helyzetével kapcsolatban csak akkor lehet félrevezető, ha az adatokat nem kísérik részletes magyaráza -
tok arra vonatkozóan, hogy az adatok a gazdaságok sokaságának melyik részére vonatkoznak.
50
Az FADN-t különösen a következőkhöz szükséges számviteli adatok összegyűjtésére hozták létre:
a) az adatfelvételi területhez tartozó mezőgazdasági üzemek jövedelmének évente történő meghatározása; és
b) a mezőgazdasági üzemek üzleti tevékenységeinek elemzése.
Az FADN-t nem arra dolgozták ki, hogy az uniós támogatások kedvezményezettjeit reprezentálja, sem pedig arra, hogy 
a vidékfejlesztési intézkedések monitoringeszköze legyen. Ez szükségessé tenné a minta kiigazítását minden egyes 
szakpolitikai reform esetében, ami veszélyezteti az adatok folytonosságát és megbízhatóságát.
Ennek ellenére az FADN a közvetlen kifizetések több mint 90%-át fedi le. A nem lefedett kedvezményezettek túl -
nyomórészt részmunkaidős, illetve önellátó mezőgazdasági termelők, akik a felmérés küszöbértékei alá esnek és a teljes 
költségvetés csupán kis részét kapják. Ezek a kedvezményezettek valószínűleg nem vezetnek az FADN-hez felhasznál -
ható könyvelést.
Az EU mezőgazdasági üzemeinek strukturális átalakítását követően csökkent a gazdaságok száma: ennek eredménye -
ként csökkent a közvetlen kifizetések kedvezményezettjeinek száma is (–12% az EU-15-ben, –7% az EU-10-ben 2005 
óta és –4% Bulgáriában és Romániában 2008 óta). A kedvezményezettek kisebb aránya részesül kis összegű közvetlen 
kifizetésekben, így átlagosan nagyobb összegeket nyújtanak kedvezményezettenként, különösen azokban a tagálla -
mokban, amelyek 2004-ben és 2007-ben csatlakoztak az EU-hoz.
51
A Bizottság és a tagállamok már közösen azon dolgoznak, hogy az uniós jövedelemtámogatásra vonatkozó információt 
kombinálni lehessen a mezőgazdasági struktúrákra és a földhasználatra vonatkozó adatokkal. 2012-ben elindították az 
adminisztratív adatok, statisztikák és az FADN közötti kapcsolatokat vizsgáló munkacsoportot. Ebben számos EU-tag -
állam részt vett, megosztva egymással az adatforrásaik különböző szintű integrációjával kapcsolatos tapasztalataikat. Ez 
a munka folytatódni fog a 2020-ig tartó és az azt követő időszakra szóló agrárstatisztikai stratégia Eurostat általi kidolgo -
zásában, melynek során nagy hangsúly helyeződik a különböző adatforrások integrációjára. Míg különböző technikai és 
jogi problémákat kell megoldani, világos célkitűzés az adminisztratív adatok jobb felhasználása a statisztikákban.
A Bizottság válaszai 61
52
Az európai statisztikák előállítására vonatkozó statisztikai elveket az európai statisztikákról szóló 223/2009/EK rendelet 
tartalmazza. Ezek a statisztikai elvek alkotják a minőségbiztosítási keret gerincét és jogilag kötelezők. A gyakorlati kódex 
az ESR-bizottság által elfogadott autonóm eszköz; az európai statisztikai rendszerben való végrehajtásának nyomon 
követése szakértői értékelések és javítást célzó intézkedések alapján történik. A módosított 223/2009/EK rendeletnek meg -
felelően a tagállamok és a Bizottság meghozzák az összes szükséges intézkedést az európai statisztikákba vetett bizalom 
meg  tartása érdekében a „Kötelezettségvállalások a statisztikába vetett bizalomért” című dokumentum révén.
54
A Bizottság újból elindította az MSZR-számbavételt.
Az új számbavételt 2014 decemberében indították el. A számbavételre meghatározott határidő: 2016.9.30.
55
Az 54. bekezdésben említett új számbavétel a módszertanokra vonatkozó aktualizált információt fog szolgáltatni, 
mely később felhasználható az ebben a megállapításban ismertetett kérdések értékeléséhez.
56
A Bizottság 2014 decemberében foglalkozott a bort és az olívaolajat illetően feltárt következetlenségekkel a mező -
gazdasági számlákkal és árakkal foglalkozó munkacsoport keretében, mely munka még mindig folyamatban van.
3. háttérmagyarázat – Második francia bekezdés
Az, hogy ugyanaz a másodlagos nem mezőgazdasági tevékenység mekkora mértékben választható el vagy sem, az 
adminisztratív szabályoktól függ, melyek tagállamonként eltérőek. A 138/2004/EK rendelet valóban kimondja, hogy 
minden országnak a saját mezőgazdasága jellemzői alapján magának kell összeállítania a saját jegyzékét az el nem 
választható, nem mezőgazdasági másodlagos tevékenységekről (1. melléklet, 1.30. pont).
3. háttérmagyarázat – Harmadik francia bekezdés
A román hatóságok szerint a támogatások kezelése a 138/2004/EK rendelet rendelkezéseinek megfelelően történik. A szó -
ban forgó támogatások az egységes területalapú támogatási rendszerből származnak, mely az egységes támogatási rend -
szer egyszerűsített változata, és az Európai Unióhoz 2004-ben vagy azután csatlakozott tagállamokban alkalmazandó4.
Románia állítása szerint az egységes területalapú támogatási rendszer keretében eszközölt kifizetések olyan támo -
gatások, amelyek nem kapcsolódnak közvetlenül a 3.065 bekezdés értelmében a termeléshez vagy a termelési 
tényezőkhöz, és e kifizetések a 3.066 bekezdés értelmében vett közvetlen jövedelemtámogatások. A Bizottság 
nyomon fogja követni ezt a kérdést.
3. háttérmagyarázat – Negyedik francia bekezdés
Franciaország esetében a Bizottság nyomon fogja követni ezt a kérdést.
4 A 138/2004/EK rendelet, I. melléklet, 2. szakasz, 3.065. Egyéb termelési támogatások
 sz erint:   Az eredményszemléletű elszámolás elvének alkalmazása az egyéb termelési támogatásokra kényes kérdés lehet. Olyan támogatások esetében, 
amelyek nem kapcsolódnak közvetlenül a termeléshez vagy a termelési tényezőkhöz, nehéz meghatározni az azokat indokolttá tevő gazdasági 
művelet idejét és azt megkülönböztetni a támogatás kifizetésének idejétől. Ebben az adott esetben a támogatások elszámolása azok 
beérkezésekor történik.
 3. 066.  Az alábbi különleges kezelési módok javasoltak:
  …
   eg yéb, nem közvetlenül a termékekre vagy termelési tényezőkre vonatkozó támogatások (közvetlen jövedelemtámogatás, kedvezőtlen 
helyzetű területek támogatásai stb.): ajánlott a kifizetés időpontjától függő kritérium alkalmazásának folytatása, mivel nehéz meghatározni, 
hogy mikor nyújtották be a kompenzációra vonatkozó kérelmet, és hogy a szóban forgó összegek pontosak-e.
A Bizottság válaszai 62
57
A statisztikai adatok felülvizsgálata világszerte bevett és alkalmazott megközelítés a statisztika valamennyi terüle -
tén. Felülvizsgálatokra akkor kerül sor, amikor olyan új információ áll rendelkezésre, amelynek eredményekbe való 
beépítése a minőség javítását eredményezi. A felülvizsgálatok javítják az eredmények minőségét. A jóváhagyási eljá -
rások keretében a Bizottság jelzi az adatok küldőjének, amikor a frissítések meghaladnak bizonyos küszöbértékeket.
58
A Bizottság emlékeztette a négy tagállamot, hogy nyújtsák be az önértékelést.
A Bizottság közös válasza a 60. és a 61. bekezdésre
A kiválasztott rendszer végrehajtásának módja jó vagy rossz minőségű adatokhoz járul hozzá.
62
Az uniós jogszabály (az 1217/2009/EK tanácsi rendelet 7. cikke) egyértelműen meghatározza, hogy a kiválasztási terveket 
a nemzeti bizottság hagyja jóvá, mielőtt benyújtanák a Bizottságnak. A nemzeti statisztikai hivatalok képviselve vannak 
a nemzeti bizottságokban, ahol szaktanácsokat adnak a pontossági paraméterekkel és a konfidencia  intervallumokkal 
kapcsolatban.
Régebben a Bizottságnak nem volt birtokában a Számvevőszék által említett teljes információ. Az elmúlt években 
azonban a helyzet megváltozott.
63
A minta mérete nem függhet kizárólag a gazdaságok teljes számától, de biztosítania kell a mezőgazdasági tevé -
kenységeknek a mezőgazdasági ágazat sokfélesége szerinti lefedését, minden egyes régióban a gazdaságok típusa 
és méretei tekintetében. Ezért a gazdaságok bizonyos aránya attól függően tekinthető reprezentatívnak vagy sem, 
hogy hány hasonló gazdaság van ugyanabban a csoportban.
Ami a spanyol mintát illeti, a Számvevőszék elemzése az előző szerződés keretében gyűjtött adatokon alapul, mely 
nem mindig biztosította a kívánt reprezentativitást. Ezt a szerződést felülvizsgálták, a javulások a következő évekre 
vonatkozó adatokból láthatók.
64
A Bizottság tudatában van a vizsgált gazdaságok kiválasztásához használt módszereknek, mivel ezt az információt 
tartalmazza a tagállamok által minden évben benyújtandó kiválasztási terv (az (EU) 2015/220 bizottsági végrehajtási 
rendelet 3. cikke). A módszerek ezen ismerete lehetővé teszi annak a hatásnak a részletes elemzését, amelyet a szub -
jektív tényezők a megszerzett, jövedelemre vonatkozó információ reprezentativitására gyakorolhatnak.
Ami a spanyol mintát illeti, a lefedettség dimenziói között nem szerepelnek a szubrégiók. Az FADN-adatoknak 
az FADN-felosztást (régió) kell tükrözniük, a minta nagysága úgy kerül meghatározásra, hogy az biztosítsa ezt 
a szintű lefedettséget. Ez azonban nem azt jelenti, hogy lehetetlen volna értékelni a közvetlen kifizetéseket csupán 
azért, mert a szakpolitikai régiók nem felelnek meg teljes mértékben a statisztikai régióknak. Végezetül, a területi 
struktúrák reprezentációját a magasabb szintű földrajzi aggregálás biztosítja (ez gyakran fordul elő mintavételes 
felméréseknél).
A Bizottság válaszai 63
A Bizottság közös válasza a 65. és a 66. bekezdésre
A Bizottság tudatában van ezeknek a nehézségeknek és megfelelő intézkedéseket hoz a kevesebb vizsgált gazdasá -
got tartalmazó csoportokra vonatkozó adatok elemzése során. Érdemes hangsúlyozni, hogy az FADN-elemzéseket 
túlnyomórészt gazdasági elemzők készítik, akik a Bizottságnál dolgoznak szoros együttműködésben az adatellen -
őrökkel és a kapcsolattartó irodákkal. Kutatóktól beérkező külső adatkérések esetében az adatelemzők nyújtják az 
összes szükséges segítséget és információt, biztosítandó az adatok megfelelő értelmezését.
68
A Bizottság tudatában van annak, hogy a kisebb gazdaságok körében a könyvelés vezetése nem elterjedt gyakorlat. 
Ez az oka annak, hogy az olyan országok, mint pl. Románia és Spanyolország esetében nagyobb hangsúly helyező -
dött azoknak a lehetséges megoldásoknak az elemzésére, amelyek a rossz minőségű adatok gyűjtésének kockázatát 
hivatottak csökkenteni.
A mezőgazdasági ágazat strukturális fejlődésének elemzése után a spanyol kapcsolattartó iroda a 2015-ös szám -
viteli évtől kezdődően a küszöb emelését javasolta, a vizsgált gazdaságok változatlan száma mellett, aminek ered -
ményeként reprezentatívabb, adatszolgáltató gazdaságokkal helyettesíthetők azok a kisebb gazdaságok, amelyek 
nem vezetnek számviteli nyilvántartásokat.
Romániában a mezőgazdaság komplex szerkezetű, az EU összes kisebb gazdaságának körülbelül egyharmada talál -
ható itt. Az ország uniós csatlakozása utáni első évektől kezdve szigorú megfigyelés alatt áll az FADN-minta és az 
adatminőség.
69
Az FADN-eredményeket az éves munkaerőegység (vagyis az FNVA/AWU jövedelemmutató) fejezi ki, ami által az 
eredmények összehasonlíthatóvá válnak, függetlenül az egyes gazdaságokban mért munkaórák számától.
70
Meg kell találni az egyensúlyt a gyors közzététel és az adatok kielégítő minősége között. Mivel a gazdaságok jöve -
delmére vonatkozó információk döntő fontosságúak a KAP szempontjából és azok nem használhatók jóváhagyás 
nélkül, ezért az adatok minősége kiemelt fontosságú, ugyanakkor folyamatosak az adatok gyorsabb rendelke -
zésre állását elősegítő törekvések (évente 28 tagállamban 2 000 változót tartalmazó kérdőív kiküldése kb. 85 000 
gazdaságnak).
Továbbá, a jóváhagyott FADN-adatok rendelkezésre állása nem vesz igénybe több időt az olyan más adatforrások -
ból származó adatok rendelkezésre állásánál, ahol szükséges a részletes adatellenőrzés és az egyes gazdaságokra 
vonatkozó adatok jóváhagyása. 
A Bizottság által közzétett, FADN-alapú elemzések olyan becsléseket tartalmaznak, amelyek a rendelkezésre álló 
éves adatsorokkal ellentétben lehetővé teszik az adatok hosszabb távú elemzését.
Továbbá, a Bizottság és a tagállamok közös erőfeszítéseinek köszönhetően már javult azon adatok minősége, ame -
lyek a 2013-as KAP-reform értékeléséhez állnak majd rendelkezésre.
A Bizottság válaszai 64
72
Romániában a potenciális uniós finanszírozás 160 euró × 6000 vizsgált gazdaság, vagyis évente 960 000 euró. 
A Bizottság tudatában van az említett tagállamban a rendelkezésre álló források felhasználása terén felmerült 
nehézségeknek (bár a legutóbbi információ szerint a pénzt jelenleg az adatgyűjtést szolgáló IT-rendszer javítására 
használják). A Bizottság becslései szerint az összeg elegendő az FADN-rendszer javításához Romániában.
A spanyolországi FADN-rendszerben az utóbbi években elvégzett javításokat követően a mezőgazdasági minisz -
térium ismét elindította az FADN-alapú adatok közzétételét a honlapján és az „Anuario de Estadísticas Agrarias” 
évkönyvben. Ez egy pozitívan fogadott első lépés az adatok nemzeti célokra való felhasználása felé.
Lásd még a Bizottság 68. bekezdésre adott válaszát.
73
Az FADN tekintetében létezik egy minőségi keret, mely jogi, szervezési és eljárási részekből áll:
– az FADN-re és az FADN-adatokra vonatkozó előírásokat annak alaprendelete határozza meg;
– a tagállamoktól kapott adatok minőségének ellenőrzése és az adatminőség javítására előirányzott intézkedések, 
melyek leírását az FADN-ért felelős egység hivatalos eljárásai tartalmazzák;
Az FADN-re irányadó szabályok egyértelműen tartalmazzák a „megfelelően kitöltött mezőgazdasági adatszolgálta -
tási űrlapok” fogalmát és a Bizottság általi ellenőrzést (a Bizottság (EU) 2015/220 végrehajtási rendeletének 11. és 13. 
cikke).
74
A Bizottsághoz benyújtott adatok pontossága minden egyes tagállam esetében ugyanazon eljárás szerint kerül 
ellenőrzésre (vagyis az adatok minőségének éves ellenőrzése, melynek leírása a következő weboldalon található: 
http://ec.europa.eu/agriculture/rica/collect_en.cfm#tnfqc , továbbá az országok 3/4-ében évente elvégzett helyszíni 
ellenőrzések révén).
75
A Bizottság előtt ismert, hogy egyes tagállamokban problémák vannak az FADN teljesítményével, és intézkedése -
ket hoz az azonosított hiányosságok felszámolására. Megvalósult a helyszíni ellenőrzések éves terve, a cselekvési 
tervekkel és a közösen meghatározott pontok tekintetében elért haladás nyomon követését szolgáló találkozókkal 
együtt. Ez a megközelítés figyelemreméltó javulásokat eredményezett néhány tagállamban; például:
– a 2014-es spanyolországi látogatást követően és annak nyomon követése keretében a spanyol hatóságok 
megnövelték az FADN-nel foglalkozók létszámát, módosították az adatgyűjtőkkel kötött szerződés feltételeit és 
megvizsgálták az adatok gyenge pontjait; ezen intézkedéseknek köszönhetően ismét elindult az FADN-adatok 
használata és közzététele;
– a 2013-as dániai és 2015-ös finnországi látogatásokat követően és azok nyomon követése keretében elemezték 
az érintett minták végrehajtása során felmerült néhány kérdést és megoldásokat javasoltak, melyek jelenleg 
megvalósítás alatt állnak.
A görög FADN egy cselekvési terv, továbbá a mezőgazdasági statisztikákban érintett különböző nemzeti hatóságok 
közötti együttműködési jegyzőkönyv része, melynek célja a mezőgazdasági statisztikák és az adminisztratív ada -
tok integrálása a primer szektor egységes adminisztratív és statisztikai adatrendszerébe. Ez a cselekvési terv része 
a Görögországgal kötött egyetértési megállapodás 2014-es felülvizsgálatának, mely a Bizottság szolgálataival meg -
állapított intézkedések és referenciaértékek listáját tartalmazza az olyan problémás kérdések kezelésére, amelyeket 
illetően a görög hatóságok vállalták a meghatározott célok teljesítését.
A Bizottság válaszai 65
76
Lásd a Bizottság 70. bekezdésre adott válaszát.
81
A közvetlen kifizetések rendszerének összes célkitűzését az 1782/2003/EK tanácsi rendelet (24) preambulum   
bekezdése határozza meg. A közvetlen kifizetések olyan elemeire, mint a „környezetbarátabbá válásra”, hátrányos 
természeti adottságú területekre, fiatal mezőgazdasági termelőkre, termeléstől függő önkéntes támogatásra és 
a mezőgazdasági kisüzemekre vonatkozó célkitűzéseket az 1307/2013/EU rendelet (37), (46), (47), (49) és (54) pream -
bulumbekezdése határozza meg.
Lásd még a Bizottság 82. bekezdésre adott válaszát.
82
A Bizottság szerint annak értékelése, hogy teljesülnek-e a KAP jövedelemmel kapcsolatos célkitűzései, mindig 
együtt fog járni az információk széles körére épülő, szakszerű értékeléssel. Ez részben annak tudható be, hogy az EU 
mezőgazdasági ágazata diverzifikált. Részben betudható az esetleges folyamatban levő, a mezőgazdasági ágaza -
ton belüli vagy azon kívüli kiigazításoknak is, amelyek a gazdaságok hosszú távú jövedelemkilátásaira pozitív (vagy 
negatív) hatással lehetnek, azonban nem szemléltethetők világosan néhány egyszerű mutatóval. A Szerződésben 
meghatározott célkitűzések összes értelmezésének, továbbá az elérésük értékelését szolgáló összes megközelítés -
nek elég tágnak kell lennie ennek az összetettségnek a megfelelő figyelembevételéhez.
Az a tény, hogy a közvetlen kifizetések elősegítik több célkitűzés egyidejű elérését, továbbá a közvetlen kifizetések 
végrehajtására a tagállamok számára rendelkezésre álló sokféle lehetőség valószínűleg nem könnyíti meg az értéke -
lést. Ennek a helyzetnek az előnyei meghaladják a hátrányokat. A gazdasági és a környezetvédelmi célok közvetlen 
kifizetéseken keresztüli megvalósítása néhány tekintetben a szakpolitikát szolgáló hatékony megközelítés, mely 
hangsúlyozza, hogy a „fenntarthatóságnak” nem csak egy dimenziója van.
83
A mutatóknak csak lehetőség szerint  kell követniük a Számvevőszék által említett „RACER”-kritériumokat. Amen y-
nyiben szükséges, előfordulhat, hogy közvetlen mutató hiányában közelítő mutatókat kell alkalmazni a jelenség 
szemléltetésére5.
84
A mezőgazdasági jövedelemre (tényezőjövedelem és vállalkozói jövedelem) vonatkozó adatok rendelkezésre állnak 
és azokat a Bizottság online közzéteszi. A mutatók értékeinek változásait azok kontextusában kell értelmezni, 
hogy feltárható legyen a szakpolitikai intézkedésekkel való ok-okozati összefüggés. A szakpolitika értékelésében 
ez az értékelő feladata, mivel egyetlen mutató sem nyújt információt arra vonatkozóan, hogy mi okozta az érték 
változását.
85
Még ha nincs is meghatározott cél, a mutatókból megfigyelhető, hogy a jövedelem növekedik-e vagy sem. Csak 
az értékelési szakaszban, a kontextus és az érintett tényezők stb. figyelembevételével lehet értékelni az intézke -
dések nettó hatását, és azok lehetséges hozzájárulását egy adott folyamathoz, ami mutatókból sohasem látható 
közvetlenül.
5 Lásd: http://ec.europa.eu/smart-regulation/guidelines/docs/br_toolbox_en.pdf , 250–251. o.
A Bizottság válaszai 66
4. háttérmagyarázat – Első francia bekezdés
A Bizottság a tagállamokkal közösen mutatók egész sorát dolgozta ki, melyek egymással kombinálva  nyújtják 
a szükséges információt az értékelőknek.
A mutató célja, hogy a mezőgazdasági termelők közvetlen kifizetésektől való függőségét jelezze, nem pedig 
a jövedelmüket.
Lásd még a Bizottság 38. bekezdésre adott válaszát.
4. háttérmagyarázat – Második francia bekezdés
A mezőgazdasági jövedelem ingadozása elnevezésű mutató, mely az FADN-adatokra épül, nem nyújt információt 
a közvetlen kifizetések eredményességéről, mivel a mutató számításában nem veszik figyelembe a közvetlen kifize -
téseket. A mutató a mezőgazdasági jövedelem változékonyságát méri a közvetlen kifizetések hiányában (vagy a köz -
szektor bármilyen más vonatkozásában, pl. adók).
4. háttérmagyarázat – Harmadik francia bekezdés
Az elsődleges termelők által hozzáadott értéket jelző mutatónak nem célja, hogy információt nyújtson a jövedelem -
ről, hanem sokkal inkább az élelmiszer-termelési láncban részt vevő mezőgazdasági termelők versenyhelyzetéről.
86
A vonatkozó adatok rendelkezésre állnak (pl. outputmutatók).
87
Az elkülönített mutatók nem nyújtanak információt a hatékonyságról vagy az alternatív forgatókönyvekről. Ez az 
értékelés és a hatásvizsgálat feladata.
Következtetések és ajánlások
88
Az ellenőrzés gyakran összekapcsolja a rendelkezésre álló jövedelemmutatókat a közvetlen kifizetések hatékony -
ságának elemzésével. Azonban a jövedelem nem az egyetlen KAP-célkitűzés és a közvetlen kifizetések nem az 
egyetlen olyan KAP-eszközök, amelyeknek hatása van a jövedelemre; hatásaik nem kizárólag a jövedelemre korlá -
tozódnak, mivel támogatják a magán- és közjavak közös megteremtését. Az 1306/2013/EU rendelet 110. cikkének (3) 
bekezdése egyértelműen előírja, hogy valamennyi KAP-eszköz együttes hatásának értékelését a KAP közös céljai -
val összevetve kell elvégezni. Pontosabban, a területalapú kifizetések formáját öltő közvetlen kifizetések nemcsak 
a mezőgazdasági termelők jövedelemtámogatásához járulnak hozzá, hanem a földhasználattal kapcsolatos egyéb 
olyan célkitűzésekhez is, mint a talajvédelem, a biodiverzitás javítása és az éghajlatváltozás mérséklése. A közös 
kifizetések más olyan KAP-eszközökkel együtt, mint pl. a vidékfejlesztés terén hozott agrár-környezetvédelmi-  
éghajlatvédelmi intézkedések, hozzájárulnak ezekhez a célkitűzésekhez.
89
Míg a KAP-költségvetés több mint 2/3-át valóban a közvetlen kifizetések teszik ki, ennek az összegnek a 30%-a az 
európai mezőgazdasági termelők fenntartható mezőgazdasági gyakorlatoknak való megfeleléséhez kapcsolódik, 
melyek általában véve javítják a talajminőséget, a biodiverzitást és a környezetet.
A Bizottság válaszai 67
90
A Bizottság bevált információforrásokat is használ és a szükségtelen adminisztratív teher elkerülésére törekszik. Az 
információ hozzáadott értékét a szóban forgó információ létrehozásával járó terhekkel és az ahhoz szükséges forrá -
sokkal összevetve kell értékelni.
91
Az egyedi mutatóknak és eszközöknek erősebb és gyengébb pontjaik vannak, ugyanakkor az egész rendszer 
a lehető legjobb egyensúlyt biztosítja az információigények, valamint a kapcsolódó költségek és az adminisztratív 
teher között.
Továbbá, amit a Számvevőszék a statisztikai adatok korlátaiként nevez meg, az valójában az adatforrások főbb jel -
lemzőinek bemutatása.
92 – A KAP közös monitoring- és értékelési kerete (CMEF)
A CMEF mutatók széles körét nyújtja a KAP hatásainak, eredményeinek és outputjainak értékeléséhez. Minden egyes 
mutató esetében egyértelműen meghatározták a megfelelő adatforrást.
A Szerződésben a mezőgazdasági termelékenység növelése és a mezőgazdasági népesség megfelelő életszínvo -
nalának biztosítása összekapcsolódik, különösen a mezőgazdaságban dolgozók egy főre jutó jövedelmének növe -
lésével. A Bizottság ezért úgy véli, hogy helyénvaló a mezőgazdasági tevékenységekből származó jövedelemre 
összpontosítani, mivel a KAP szempontjából ennek a jövedelemnek van elsődleges jelentősége. Ezért elsődleges 
jelentőséggel bír az, hogy reprezentatív adatok álljanak rendelkezésre a mezőgazdasági tevékenységekből szár -
mazó jövedelemről (szemben a mezőgazdasági háztartások rendelkezésére álló jövedelemmel). Ezek az adatok 
összehasonlíthatók a más gazdasági ágazatok átlagbéreivel a mezőgazdasági termelők jövedelmének uniós támo -
gatásának alátámasztására.
1. ajánlás – A mezőgazdasági termelők jövedelmére vonatkozó releváns információk 
gyűjtésére és összehasonlítására szolgáló keretrendszerek kidolgozása
A Bizottság részben elfogadja az ajánlás ezen részét és mérlegelni fogja annak gyakorlatba való átültetését.
A Bizottság úgy véli, hogy meg lehetne erősíteni a mezőgazdasági tevékenységekből származó jövedelemre vonat -
kozó információt nyújtó meglévő keretet, azonban a mezőgazdasági háztartások rendelkezésére álló jövedelemre 
vonatkozó információt nyújtó keret kidolgozásával járó adminisztratív teher nagyobb lehet a potenciális előnyöknél. 
Az ilyen adatgyűjtéshez szükséges jogalap meghatározása kényes kérdés lenne.
A mezőgazdasági háztartások rendelkezésére álló jövedelem fogalma jóval tágabb a mezőgazdasági jövedelem 
fogalmánál. A KAP keretében a mezőgazdasági termelők jövedelemtámogatása a mezőgazdasági tevékenységeik 
támogatásán keresztül történik. Ezért fontos elemezni a mezőgazdasági tevékenységekből származó jövedelem 
alakulását, hogy értékelni lehessen, vajon teljesült-e a célkitűzés.
A Bizottság elfogadja az ajánlás ezen részét.
93
Amit a Számvevőszék a statisztikai adatok korlátaiként nevez meg, az valójában az adatforrások főbb jellemzőinek 
bemutatása.
94
A Bizottság tudomásul veszi az észrevételt és az MSZR továbbfejlesztésének lehetőségeit.
A Bizottság válaszai 68
2. ajánlás – Az MSZR-ek fejlesztése
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást.
A Bizottság szándékában áll, hogy:
– az MSZR-eket úgy fejlessze, hogy azok részletesebb információt nyújtsanak a mezőgazdasági jövedelemre ható 
tényezőkről;
– tanulmányban megvizsgálja azt a kérdést, hogy vajon továbbfejleszthetők-e az MSZR-ek olyan irányba, hogy 
azok ésszerű becslést szolgáltassanak a mezőgazdasági termelők által előállított közjavak gazdasági értékéről;
– megvitatja a tagállamokkal a regionális MSZR-eket lefedő operatív megoldások formalizálásának lehetőségét;
– felülvizsgálja, vajon az MSZR-információkat megfelelően használják-e a jövedelem-mutatókban.
95
Az FADN-t különösen a következőkhöz szükséges számviteli adatok összegyűjtésére hozták létre:
a) az adatfelvételi területhez tartozó mezőgazdasági üzemek jövedelmének évente történő meghatározása; és
b) a mezőgazdasági üzemek üzleti tevékenységeinek elemzése.
Az FADN a közvetlen kifizetések több mint 90%-át fedi le. A nem lefedett kedvezményezettek túlnyomórészt rész -
munkaidős, illetve önellátó mezőgazdasági termelők, akik a felmérés küszöbértékei alá esnek és a teljes költség -
vetés csupán kis részét kapják. Ezek a kedvezményezettek valószínűleg nem vezetnek az FADN-hez felhasználható 
könyvelést.
A Bizottság úgy véli, hogy a mezőgazdasági tevékenységekből származó jövedelemre vonatkozó meglévő mutatók 
a lehető legjobban tükrözik a mezőgazdaság jelenlegi helyzetét, továbbá elegendő és koherens adatokat nyújtanak 
a KAP-intézkedések kedvezményezettjeinek lehető legnagyobb arányára vonatkozóan.
Az FADN 2010 óta részben tartalmazza a gazdasággal kapcsolatos egyéb jövedelmekre (a gazdasággal összefüggő 
egyéb jövedelemszerző tevékenységek) vonatkozó információkat. Ez a szempont fokozottan érvényesül a 2014-es 
számviteli évtől kezdődően gyűjtendő új adatokban.
3. ajánlás – Az FADN vagy más statisztikai eszközök fejlesztése
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást.
A Bizottság úgy véli, hogy a mezőgazdasági tevékenységekből származó jövedelemre vonatkozó meglévő mutatók 
a lehető legjobban tükrözik a mezőgazdaság jelenlegi helyzetét, továbbá elegendő és koherens adatokat nyújtanak 
a KAP-intézkedések kedvezményezettjeinek lehető legnagyobb arányára vonatkozóan.
Az FADN-adatok már majdnem lefedik az összes uniós támogatást. Ami a mezőgazdasági kisüzemek/kedvezménye -
zettek lefedettségét illeti, mivel ezek a gazdaságok nem rendelkeznek megfelelő minőségű adatokkal, melyek bizto -
sítanák, hogy az FADN-ben való részvételük a számviteli nyilvántartás és könyvelés vezetésén alapul, a Bizottság az 
adminisztratív információforrások jobb használatára fog támaszkodni.
96
A Bizottság újraindította az MSZR-számbavételt, hogy frissített információt kapjon az MSZR-módszertanról és a tag -
államok által használt adatforrásokról.
A Bizottság válaszai 69
4. ajánlás – Az MSZR-ek minőségének javítása
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást.
A Bizottság az MSZR-ekről rendszeres minőségjelentéseket és megfelelőségértékelést szándékozik bevezetni azzal 
a céllal, hogy megalapozott bizonyosságot szerezzen arról, hogy a tagállamok létrehozzák a minőségbiztosítási 
keretet.
97
A minta mérete nem függhet kizárólag a gazdaságok teljes számától, de biztosítania kell a mezőgazdasági tevé -
kenységeknek a mezőgazdasági ágazat sokfélesége szerinti lefedését, minden egyes régióban a gazdaságok típusa 
és méretei tekintetében. Ezért a gazdaságok bizonyos aránya attól függően tekinthető reprezentatívnak vagy sem, 
hogy hány hasonló gazdaság van ugyanabban a csoportban.
A finanszírozási források elégtelenségét illetően a Számvevőszék által felkeresett néhány országban, mint pl. Romá -
niában, a potenciális uniós finanszírozás a becslések szerint elegendő lesz az FADN-rendszer javítására.
98
A Bizottság előtt ismert, hogy egyes tagállamokban problémák vannak az FADN teljesítményével, és intézkedése -
ket hoz az azonosított hiányosságok felszámolására. Megvalósult a helyszíni ellenőrzések éves terve, a cselekvési 
tervekkel és a közösen meghatározott pontok tekintetében elért haladás nyomon követését szolgáló találkozókkal 
együtt. Ez a megközelítés figyelemreméltó javulásokat eredményezett néhány tagállamban.
5. ajánlás – Az FADN minőségének javítása
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást, és annak részeinek végrehajtása már folyamatban van.
A Bizottság előtt ismert, hogy egyes tagállamokban problémák vannak az FADN teljesítményével, és már folyamat -
ban vannak intézkedések a meglévő hiányosságok felszámolására. Megvalósult a helyszíni ellenőrzések éves terve, 
a cselekvési tervekkel és a közösen meghatározott pontok tekintetében elért haladás nyomon követését szolgáló 
találkozókkal együtt. Az utóbbi években ez a megközelítés figyelemreméltó javulásokat eredményezett néhány tag -
államban. Továbbá, a Számvevőszék előző ellenőrzése keretében feltárt hiányosságok közül néhányat már kezeltek 
és felszámoltak.
99
A közvetlen kifizetések rendszerének összes célkitűzését az 1782/2003/EK tanácsi rendelet (24) preambulum -
bekezdése határozza meg. A közvetlen kifizetések olyan elemeire, mint a „környezetbarátabbá válásra”, hátrányos 
természeti adottságú területekre, fiatal mezőgazdasági termelőkre, termeléstől függő önkéntes támogatásra és 
a mezőgazdasági kisüzemekre vonatkozó célkitűzéseket az 1307/2013/EU rendelet (37), (46), (47), (49) és (54) pream -
bulumbekezdése határozza meg. A Bizottság szerint annak értékelése, hogy teljesülnek-e a KAP jövedelemmel 
kapcsolatos célkitűzései, mindig együtt fog járni az információk széles körére épülő, szakszerű értékeléssel. A Szer -
ződésben meghatározott célkitűzések összes értelmezésének, továbbá az elérésük értékelését szolgáló összes 
megközelítésnek elég tágnak kell lennie ennek az összetettségnek a megfelelő figyelembevételéhez.
A közvetlen kifizetések végrehajtására a tagállamok számára rendelkezésre álló sokféle lehetőség valószínűleg nem 
könnyíti meg az értékelést. Ennek a helyzetnek az előnyei meghaladják a hátrányokat, mivel a közvetlen kifizetések 
végrehajtására rendelkezésre álló számos lehetőség segítségével a tagállamok hatékonyabban kezelhetik a mező -
gazdasági ágazataikban a sajátos helyzeteket.
A Bizottság válaszai 70
100
A Bizottság szerint a jelenlegi monitoring- és értékelési keret kontextusában meghatározott mutatók a legjobb 
egyensúlyt biztosítják a KAP teljesítményének értékeléséhez szükséges információ, valamint a kapcsolódó költsé -
gek és az adminisztratív teher között.
Elkerülhetetlen, hogy az egyes mutatóknak korlátaik is vannak. A Bizottság emiatt mutatók és adatok egész sorát 
használja. A mutatók önmagukban véve nem tudnak információt nyújtani arról, hogy a célkitűzések hatékonyan 
valósulnak-e meg, mert ehhez részletes elemzésre van szükség. Csak az értékelési szakaszban, a kontextus és az 
érintett tényezők stb. figyelembevételével lehet értékelni az intézkedések nettó hatását, és azok lehetséges hozzá -
járulását egy adott folyamathoz, ami mutatókból sohasem látható közvetlenül.
6. ajánlás – A mezőgazdasági termelők jövedelmének támogatására irányuló KAP-
intézkedések teljesítménymérésének javítása
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást.
A Bizottság tovább fogja ösztönözni azt az értékelőknél bevált gyakorlatot, hogy az elért eredmények értékelésé -
hez kiegészítő információkat használnak, melyek – eseti alapon – kiegészítik a monitoring- és értékelési keret révén 
összegyűjtött adatokat az elért eredmények megítélése céljából, azonban a keret további adatokkal való kibővítése 
indokolatlan adminisztratív terhet eredményez majd.
HOGYAN JUTHAT HOZZÁ AZ EURÓPAI UNIÓ KIADVÁNYAIHOZ?
Ingyenes kiadványok:
  egy példány:  
az EU Bookshopból (http://bookshop.europa.eu),
  több példány, valamint plakátok, térképek rendelése:  
az Európai Unió képviseletein keresztül (http://ec.europa.eu/represent_hu.htm),  
nem uniós országokban a küldöttségektől (http://eeas.europa.eu/delegations/index_hu.htm),  
a Europe Direct szolgáltatáson keresztül (http://europa.eu/europedirect/index_hu.htm)  
vagy a 00 800 6 7 8 9 10 11 telefonszám tárcsázásával (ingyenesen hívható az EU egész  
területéről) (*).
(*)  A legtöbb hívás és a megadott információk ingyenesek (noha egyes mobiltelefon-szolgáltatókon keresztül,  
telefonfülkékből és hotelekből a számot csak díj/f_izetés ellenében lehet hívni).
Megvásárolható kiadványok: az EU Bookshopból (http://bookshop.europa.eu).
EURÓPAI
SZÁMVEVŐSZÉK
Az Unió közös agrárpolitikája kiemelt figyelmet fordít 
a mezőgazdasági termelők jövedelmére és 
életszínvonalára. Az uniós költségvetés közel egyharmada 
közvetlenül vagy közvetve még mindig a mezőgazdasági 
termelők jövedelmének támogatását szolgálja.
A Számvevőszék megvizsgálta a mezőgazdasági termelők 
jövedelmének mérésére létrehozott bizottsági rendszert 
és a jövedelmük támogatását célzó uniós intézkedések 
teljesítményét.
A Számvevőszék megállapította, hogy a rendszer 
kialakítása nem megfelelő, és hogy a mezőgazdasági 
termelők jövedelmének elemzésére használt statisztikai 
adatok mennyiségüket és minőségüket tekintve jelentős 
korlátokkal bírnak.
A Számvevőszék javasolja, hogy a Bizottság dolgozzon ki 
átfogóbb keretrendszert a  mezőgazdasági termelők 
jövedelemére vonatkozó információk biztosítása céljából 
és javítsa a  jövedelemre vonatkozó adatok jelenlegi 
minőségbiztosítási rendszerét. A  Bizottság már 
a kezdetektől fogva határozzon meg megfelelő operatív 
célkitűzéseket és viszonyítási alapokat, amelyek 
viszonylatában összehasonlítható a  mezőgazdasági 
termelők jövedelmének támogatását szolgáló uniós 
intézkedések teljesítménye.