Bevezetés

Ez a szolgálati munkadokumentum összegzi az ökológiai termelés fejlesztésére irányuló cselekvési tervvel kapcsolatos, a kezdeményezés konzultációs stratégiájában meghatározott konzultációs tevékenységek, nevezetesen az ütemtervvel kapcsolatos konzultáció és a nyilvános konzultáció eredményeit és az érdekelt felek további észrevételeit. Ami az utóbbit illeti, az érdekelt feleket többször is felkérték, hogy nyújtsanak be további állásfoglalásokat és dokumentumokat, és ezt közvetlenül is megtették, nem csupán az ütemtervhez vagy a nyilvános konzultációhoz kapcsolódóan.

Az ütemtervvel kapcsolatos konzultációra 2020. szeptember 4. és október 23., a nyilvános konzultációra pedig 2020. szeptember 4. és november 27. között került sor az Európai Bizottság honlapján keresztül, az EU valamennyi hivatalos nyelvén. A konzultációk célja az volt, hogy információkat és visszajelzéseket gyűjtsenek az uniós polgároktól és az érdekelt felektől (közigazgatási szervektől, vállalkozásoktól és vállalkozói szövetségektől, nem kormányzati szervezetektől, kutatási és tudományos intézményektől) a cselekvési terv véglegesítéséhez.

Célzott konzultációs tevékenységekre került sor továbbá az uniós tagállamok ökológiai termelésért felelős illetékes hatóságaival (az ökológiai termeléssel foglalkozó bizottság különböző ülésein); az ökológiai ágazatban uniós szintű tevékenységet folytató üzleti és szakmai szervezetekkel (termelők, kiskereskedelem, feldolgozók); az uniós polgárokkal és fogyasztói szervezetekkel, valamint az ökológiai gazdálkodás terén uniós szinten tevékenykedő civil társadalmi szervezetekkel (pl. a civil párbeszéddel foglalkozó csoport ülésén); továbbá több nem uniós országgal is.

A válaszok áttekintése

Az ütemtervvel kapcsolatos konzultáció során összesen 124 válasz érkezett. A válaszadók között az uniós polgárok voltak a legtöbben, akik az összes válaszadó 33%-át tették ki (41 válasz), őket követték a vállalkozói szövetségek (23% – 28 válasz) és a vállalatok/üzleti szervezetek (19% – 23 válasz). A nem kormányzati szervezetek 16 választ (13%), a közigazgatási szervek 3 választ (2%), a tudományos intézmények/kutatóintézetek és a szakszervezetek 2-2 választ küldtek be (2%), 1 válasz pedig nem uniós polgártól érkezett. A válaszadók fennmaradó 6%-a (8 válasz) „egyéb”-ként azonosította magát.

A nyilvános konzultációra 841 válasz érkezett, amelyek közül az egyik két példányban érkezett be, így végül 840 választ vizsgáltunk meg a konzultáció keretében adott válaszok értékelése során.

1 ábra. A nyilvános konzultáció válaszadóinak száma származási ország szerint

A válaszadók között az uniós polgárok voltak a legtöbben, akik az összes válaszadó 52%-át tették ki (437 válasz), őket követték a vállalatok/ üzleti szervezetek (16% – 133 válasz) és a vállalkozói szövetségek (8% – 69 válasz). A nem kormányzati szervezetek 51 választ nyújtottak be. A tudományos intézmények/kutatóintézetek 36 válasszal az összes válaszadó 4%-át adták, a hatóságok pedig 33 válasszal körülbelül ugyanekkora hányadot tettek ki. A válaszok 1%-a (9 válasz) környezetvédelmi szervezetektől, nem uniós polgároktól (9 válasz) és szakszervezetektől (5 válasz) érkezett. Két fogyasztói szervezet nyújtott be választ. A válaszadók fennmaradó 7%-a (56 válasz) „egyéb”-ként azonosította magát.

Ezenkívül a nyilvános konzultációhoz csatolt 87 dokumentumot, az ütemtervhez csatolt 16 dokumentumot, valamint 7 további beadványt – összesen 110 dokumentumot – részletesebben megvizsgáltunk.

A nyilvános konzultáció zárt és nyitott kérdéseinek eredményei

A válaszadók több mint háromnegyede (78%) elismerte, hogy az EU-ban akadályokba ütközik az ökológiai élelmiszerek nagyobb mértékű termelése és fogyasztása (azon válaszadók összességéről van szó, akik az „Egyáltalán nem értek egyet” vagy az „Nem igazán értek egyet” választ jelölték be, szemben a „Nem látok problémát” lehetőséggel). A válaszadók az alábbi akadályokat tartották a legjelentősebbnek (a „Teljes mértékben egyetértek” és a „Valamennyire egyetértek” válaszok összege alapján): „Elégtelen pénzügyi ösztönzők a termelők számára az ökológiai termelésre való áttéréshez” (76%), „Versenyezni kell más termelési módokkal és/vagy más rendszerekkel” (74%) és „A fogyasztók kevéssé vannak tisztában azzal, miért előnyös az ökológiai termelés az éghajlat és a környezet szempontjából” (73%).

2. ábra. Az ökológiai élelmiszerek nagyobb mértékű termelésének és fogyasztásának akadályai az EU-ban napjainkban

A válaszadók többsége (63%) úgy vélte, hogy az ökológiai élelmiszerek túl drágák a fogyasztók számára, illetve hogy a fogyasztók nem ismerik az uniós címkét (63%), és túl sok olyan bio-élelmiszerrendszer van jelen, amely összetéveszthető az ökológiai termékekkel (59 %). Ami az ökológiai élelmiszerek nagyobb mértékű termelésének és fogyasztásának útjában álló egyéb akadályokat illeti, a válaszadók a hagyományos termékek árát nevezték meg első helyen (43 említés). 12 válaszadó az uniós ökológiai címke iránti bizalom hiányát, 11 válaszadó pedig az ökológiai gazdálkodás egészségügyi és környezeti előnyeire vonatkozó tájékoztatás hiányát is megnevezte akadályozó tényezőként.

A Covid19-válságnak az élelmiszerrendszerre és az ökológiai élelmiszerek termelésére és fogyasztására gyakorolt hatásait illetően válaszadók túlnyomó többsége (85%) úgy vélekedett, hogy „a válság rámutatott arra, hogy milyen nagy mértékben függünk a szezonális ökológiai gazdálkodástól”. A válaszadók többsége (59%) úgy vélte, hogy a válság „megerősítette az ökológiai gazdálkodást és annak szerepét az uniós élelmiszerellátásban”. A válaszadók 53%-a szerint a válság „felgyorsította az élelmiszerfogyasztásban az ökológiai gazdálkodás szerepét növelő strukturális változásokat”. A válaszadók 51%-a úgy véli, hogy az ökológiai termékek iránti nagyobb kereslet a Covid19-válság után is fennmarad.

3 ábra. Az ökológiai termékek előállításának ösztönző fontos intézkedések