14/2009/EK KÖZÖS ÁLLÁSPONT

a Tanács által 2009. február 16-án elfogadva

az európai távközlési szabályozók csoportjának létrehozásáról szóló, …-i …/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2009/C 75 E/05)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 95. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárással összhangban (3),

mivel:

Az ERG pozitív szerepet tölt be azáltal, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok egymás közötti és a Bizottsággal való együttműködésén keresztül elősegíti a következetes szabályozási gyakorlat irányába történő előrelépést. Ez a megközelítés – amely a nemzeti szabályozó hatóságok közötti, az információk és a gyakorlati tapasztalatokra vonatkozó tudás cseréje révén megvalósuló jobb összehangolás megteremtésére irányul – a bevezetése óta eltelt rövid időszakban sikeresnek bizonyult. A nemzeti szabályozó hatóságok közötti folyamatos, megerősített együttműködésre és koordinációra továbbra is szükség lesz az elektronikus hírközlési hálózatok és szolgáltatások belső piacának fejlesztéséhez.

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. FEJEZET

Tárgy, hatály és feladatok

1. cikk

Tárgy, hatály és célok

(1) Létrejön az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások nemzeti szabályozó hatóságainak tanácsadó csoportja, a továbbiakban: az európai távközlési szabályozók csoportja (a továbbiakban: a GERT).

(2) A GERT a 2002/21/EK irányelv (keretirányelv) és a 2002/19/EK, a 2002/20/EK, a 2002/21/EK, a 2002/22/EK és a 2002/58/EK irányelv (különös irányelvek) hatálya alá tartozó területen fejti ki tevékenységét, nevezetesen az elektronikus hírközlési piacok gazdasági szabályozását érintő kérdésekkel foglalkozik.

(3) A GERT független, pártatlan és átlátható módon végzi feladatait. A GERT valamennyi tevékenysége folyamán ugyanazokat a célokat követi, amelyeket a 2002/21/EK irányelv (keretirányelv) 8. cikke a nemzeti szabályozó hatóságok számára ír elő. A GERT az elektronikus hírközlésre vonatkozó uniós szabályozási keret következetes alkalmazásának biztosítására törekedve hozzájárul különösen az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások belső piacának fejlődéséhez és jobb működéséhez.

(4) A GERT előmozdítja a nemzeti szabályozó hatóságok egymás közötti és a Bizottsággal való együttműködését, valamint tanácsot ad az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak.

2. cikk

A GERT szerepe az uniós szabályozási keret alkalmazásában

(1) A GERT:

(2) Az (1) bekezdés c) pontjában említett határozatok, ajánlások vagy iránymutatások tervezetei a következők:

(3) A nemzeti szabályozó hatóságok és a Bizottság a lehető legnagyobb mértékben figyelembe veszik a GERT véleményét, tanácsát vagy a csoport által meghatározott, a szabályozással kapcsolatos legjobb gyakorlatot.

II. FEJEZET

A gert szervezeti felépítése

3. cikk

Összetétel

(1) A GERT a tagállamok mindegyikében létrehozott – az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások piaca napi működésének felügyeletéért elsődleges felelősséget viselő – nemzeti szabályozó hatóságok vezetőiből vagy magas szintű képviselőiből áll.

(2) A GERT tagállamonként egy tagból áll.

(3) A Bizottság megfigyelői státusszal – és ennek megfelelő szintű képviselettel – rendelkezik.

(4) Az Európai Gazdasági Térség (EGT) államainak és az Európai Unió tagjelölt államainak nemzeti szabályozó hatóságai megfigyelői státusszal – és ennek megfelelő szintű képviselettel – rendelkeznek.

4. cikk

Működési szabályok

(1) A GERT elfogadja és a nyilvánosságra hozza eljárási szabályzatát.

(2) A GERT véleményeit, a szabályozással kapcsolatos legjobb gyakorlatait és jelentéseit a tagok kétharmados többségével kell elfogadni. Minden tag egy szavazattal rendelkezik.

Az eljárási szabályzat részletesebben meghatározza a szavazásra vonatkozó szabályokat, többek között azt, hogy egy tag milyen feltételek szerint járhat el egy másik tag nevében, milyen szabályok vonatkoznak a határozatképességre, valamint az ülésekről szóló értesítések határidejét. Az eljárási szabályzat sürgősségi szavazási eljárásokat is megállapíthat.

A GERT véleményeit, a szabályozással kapcsolatos legjobb gyakorlatait és jelentéseit nyilvánosságra kell hozni, és azokban – az adott nemzeti szabályozó hatóság kérésére – jelezni kell, ha valamelyik nemzeti szabályozó hatóság fenntartással élt.

(3) A GERT az eljárási szabályzatnak megfelelően tagjai közül elnököt és alelnököket választ. Az elnök és az alelnökök megbízatása egy évre szól. Az elnök és az alelnökök felelősek a GERT képviseletéért.

(4) A GERT plenáris üléseit az elnök hívja össze, és legalább évente négy alkalommal rendes ülésre kerül sor. Ezenkívül, az elnök kezdeményezésére, a Bizottság kérésére vagy a GERT tagjai legalább egyharmadának kérésére soron kívüli ülést kell összehívni. Az ülés napirendjét az elnök határozza meg, és azt nyilvánosságra kell hozni.

(5) A GERT munkáját adott esetben szakértői munkacsoportokban lehet megszervezni.

(6) A Bizottság meghívást kap a GERT valamennyi plenáris ülésére és meghívást kaphat a szakértői munkacsoportok üléseire is.

(7) Az EGT államainak és az Európai Unió tagjelölt államainak szakértői megfigyelőként részt vehetnek a GERT ülésein. A GERT az üléseire más szakértőket és megfigyelőket is meghívhat.

III. FEJEZET

Általános rendelkezések

5. cikk

Konzultáció

Adott esetben a GERT – véleményeinek, a szabályozással kapcsolatos legjobb gyakorlatainak és jelentéseinek meghozatalát megelőzően – konzultál az érdekelt felekkel és lehetőséget ad nekik észrevételeik ésszerű határidőn belüli közlésére. A GERT a 8. cikk sérelme nélkül nyilvánosságra hozza a konzultációs eljárás eredményeit.

6. cikk

Átláthatóság és elszámoltathatóság

(1) A GERT nagyfokú átláthatósággal végzi a tevékenységét. A GERT gondoskodik arról, hogy a nyilvánosság és bármely érdekelt fél tárgyilagos, megbízható és könnyen hozzáférhető tájékoztatást kapjon, különösen munkájának eredményeivel kapcsolatban.

(2) A GERT minden évben – az Európai Parlamenttel, a Tanáccsal és a Bizottsággal folytatott konzultációt követően – a következő évre vonatkozó munkaprogramot fogad el, amelyet továbbít az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nyilvánosság számára hozzáférhetővé tesz. A GERT éves jelentést is közzétesz a tevékenységeiről.

(3) Az Európai Parlament és a Tanács felkérheti a GERT-et, hogy a GERT tevékenységeivel kapcsolatos lényeges kérdésekről beszámoljon.

7. cikk

Információszolgáltatás a GERT számára

A Bizottság és a nemzeti szabályozó hatóságok a GERT rendelkezésére bocsátják a feladatai elvégzése érdekében a csoport által kért információkat. Ezeket az információkat a 2002/21/EK irányelv (keretirányelv) 5. cikkében megállapított szabályoknak megfelelően kell kezelni.

8. cikk

Titoktartás

A GERT nem hozza nyilvánosságra és nem adja tovább harmadik felek részére az általa feldolgozott vagy hozzá beérkezett olyan információkat, amelyeknek bizalmas kezelését kérték.

Amennyiben a kért tanács vagy a felvetett kérdés bizalmas természetű, a GERT tagjai, a megfigyelők és minden egyéb személy kötelesek a GERT vagy a szakértői munkacsoportok munkája során tudomásukra jutott információkat titokban tartani.

9. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet 2009. december 31-én lép hatályba.

(1) HL C 224., 2008.8.30., 50. o.

(2) HL C 257., 2008.10.9., 51. o.

(3) Az Európai Parlament 2008. szeptember 24-i véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé), a Tanács 2009. február 16-i közös álláspontja és az Európai Parlament …-i álláspontja.

(4) HL L 108., 2002.4.24., 33. o.

(5) HL L 108., 2002.4.24., 7. o.

(6) HL L 108., 2002.4.24., 21. o.

(7) HL L 108., 2002.4.24., 51. o.

(8) HL L 201., 2002.7.31., 37. o.

(9) HL L 200., 2002.7.31., 38. o.

(10) HL L 108., 2002.4.24., 1. o.

(11) HL L 198., 2002.7.27., 49. o.

(12) HL L 202., 1997.7.30., 60. o.

A TANÁCS INDOKOLÁSA

I. BEVEZETÉS

A Bizottság 2007. november 16-én elfogadta az Európai Elektronikus Hírközlési Piacfelügyeleti Hatóság létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre vonatkozó javaslatát (1). A Tanács 2007. november 19-én kapta meg a Bizottság javaslatát (2).

Az Európai Parlament 2008. szeptember 24-én fogadta el az első olvasat során kialakított véleményét.

A Régiók Bizottsága 2008. június 19-én fogadta el véleményét (3).

A Gazdasági és Szociális Bizottság 2008. május 29-én fogadta el véleményét (4).

A Bizottság 2008. november 5-án módosította javaslatát (5).

A Tanács 2009. február 16-án fogadta el közös álláspontját.

II. CÉLKITŰZÉS

A rendeletjavaslat, amely az elektronikus hírközlés – Bizottság által 2007. novemberben előterjesztett – uniós szabályozási keretének részét képezi, egy új közösségi testület létrehozására irányul. A testület a keretirányelv és a különös irányelvek hatályán belül hozzájárulna az elektronikus hírközlő hálózatok és az elektronikus hírközlési szolgáltatások belső piacának jobb működéséhez, ideértve különösen a belső közösségi határokon átnyúló elektronikus hírközlés fejlesztését. A testület a nemzeti szabályozó hatóságok tapasztalataira támaszkodva EU-szintű tudásközpontként működne az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások terén. Az elektronikus hírközlési szabályozási keret alkalmazása így következetes lenne, ami előmozdítaná a versenyt és hozzájárulna a versenyképesség javulásához.

III. A KÖZÖS ÁLLÁSPONT ELEMZÉSE

1. Általános megjegyzések

Ugyan a Tanács a jogalkotási aktus olyan formája mellett döntött, amely a Bizottság által javasolttól eltér, a közös álláspont – teljes egészében, részben vagy nagy vonalaiban – magában foglalja az Európai Parlament által első olvasatban elfogadott módosítások többségét.

Tartalmaz néhány olyan az új módosítást is, amelyek célja, hogy olyan rugalmas és független testület jöjjön létre, amelynek támogatási struktúrája a magánjog hatálya alá tartozna.

Az Európai Parlament által elfogadott módosítások egy része azonban nem található meg a közös álláspontban, mivel a Tanács megállapítása szerint azok szükségtelenek vagy elfogadhatatlanok voltak, vagy – több esetben – azért, mert az eredeti bizottsági javaslat rendelkezéseit elhagyták vagy teljesen újraszövegezték.

Konkrétabban, a Tanács a meglévő struktúrák, különösen az európai szabályozók csoportja (ERG) javításának és megerősítésének céljából fogadta el közös álláspontját. A javasolt új testületnek az ERG helyébe kell lépnie, és javítania kell működésmódját annak érdekében, hogy biztosítsa a döntéshozatal nagyobb mértékű átláthatóságát és hatékonyságát. A Tanács úgy döntött, hogy egy közösségi rendeletben – feladatainak, működésének és a közösségi intézményekkel való kapcsolatának pontosabb meghatározásával – hivatalos jogviszonyt ad az ERG-nek. Ez az új, GERT („Group of European Regulators in Telecoms”, európai távközlési szabályozók csoportja) elnevezésű testület nem lenne közösségi ügynökség, és nem lenne jogi személy. Támogatási struktúrája a magánjog hatálya alá tartozna. A GERT létrehozásával tehát olyan rugalmas és hatékony szervezet jönne létre, amely független módon, megbízatásának keretein belül – különösen a keretirányelv és a különös irányelvek hatályán belül – járna el.

A Tanács néhány rendelkezést módosított és néhánnyal ki is egészítette a szöveget annak biztosítása érdekében, hogy a GERT összetétele egyértelmű legyen, belső szerveződése arányban álljon megbízatásával, és a döntéshozatal módozatai egyszerűek és hatékonyak legyenek. A Tanács, hasonlóan az Európai Parlamenthez, fontosnak ítélte meg, hogy az új testület átlátható módon végezze tevékenységeit, és elszámoltatható legyen az uniós intézmények felé.

2. Konkrét megjegyzések

a) Tárgy, hatály és célok

A Tanács osztja a Bizottság és az Európai Parlament véleményét, mely szerint új testületet kell létrehozni az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások belső piacának keretében (7–13. módosítás). Az új testületnek, amely konzultatív testület lesz, segítséget kell nyújtania a nemzeti szabályozó hatóságoknak és segítenie kell a Bizottságot feladatai végrehajtásában (12. módosítás). A csoport emellett az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság mérlegelő, tanácskozó és tanácsadó szerveként is működik az elektronikus hírközlés területén, és az intézmények kérésére vagy saját kezdeményezésére – tanácsot ad nekik (17–18., 52. módosítás). A testület valójában – a jelenleg a Bizottságot a belső piac fejlesztésével kapcsolatban segítő és tanácsokkal ellátó – ERG-t („European Regulators' Group”, európai szabályozók csoportja) váltaná fel (13. módosítás). A csoport – az elektronikus hírközlő hálózatokra és elektronikus hírközlési szolgáltatásokra vonatkozó szabályozási keret valamennyi tagállamban való következetes alkalmazásának biztosítása, és ezáltal a belső piac fejlődéséhez való hozzájárulás érdekében – folytatja az ERG tevékenységét, és elősegíti a nemzeti szabályozó hatóságok egymás közötti és a Bizottsággal való együttműködését (11., 48–49. és 53. módosítás).

A Tanács osztja a Bizottság és az Európai Parlament véleményét, amely szerint az új testület tevékenységeinek a keretirányelv és a különös irányelvek hatálya alá kell tartozniuk, és egyértelmű módon kell őket meghatározni (47–50., 56–60., 64., 69. 75–78. 80., 85., 87., 91–92., 97., 98., 99. és 105. módosítás). Az Európai Parlamenthez hasonlóan a Tanács úgy véli, hogy a GERT feladata az is, hogy kidolgozza és a nemzeti szabályozó hatóságok körében terjessze a szabályozással kapcsolatos legjobb gyakorlatokat, például a szabályozási keret végrehajtására vonatkozó közös megközelítéseket, módszereket és iránymutatásokat (53. módosítás). Abban is osztja a két intézmény véleményét, hogy az ENISA („European Network and Information Security Agency”, Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség) ne váljon az új testület összetevőjévé, a testületnek ugyanis nem kellene európai szintű hatáskörrel bírnia a hálózat- és az információbiztonsági kérdések terén (9–10., 24., 27., 36., 50., 56., 65., 89. módosítás, 107. módosítás d) pont és 143. módosítás).

Az Európai Parlamenttel ellentétben a Tanács úgy ítéli meg, hogy a GERT név („Group of European Regulators in Telecoms”, európai távközlési szabályozók csoportja) az új testület megfelelőbb neve lenne, mint a BERT („Body of European Regulators in Telecom”, Európai Távközlési Szabályozók Testülete) (47. módosítás). Annak ellenére, hogy a Tanács egyetért az Európai Parlamenttel abban, hogy biztosabb alapra lenne szükség egy ilyen testület létrehozásához (8. módosítás), úgy véli, hogy a GERT-nek nem kellene ügynökségi jellemzőkkel bírnia, és nem kellene, hogy jogi személy legyen (14. és 51. módosítás). Az Európai Parlamenthez hasonlóan a Tanács úgy véli, hogy a GERT – függetlensége, az általa nyújtott tanácsok és az általa terjesztett információk színvonala, eljárásainak és működési módszereinek átláthatósága, valamint a feladatok ellátásában tanúsított gondossága révén – biztosítaná a szakértelmet és megteremtené a bizalmat (12. módosítás). A Tanács úgy ítéli meg, hogy közösségi rendelet révén kell létrehozni a GERT-et annak érdekében, hogy – a nemzeti szabályozó hatóságok egymás közötti, valamint a Bizottsággal való együttműködése és koordinációja révén – továbbfejlesztésre kerüljön a következetes szabályozási gyakorlat, és ezáltal megerősödjön az elektronikus hírközlési szolgáltatások belső piaca.

Az arányosság elve alapján az intézkedések nem léphetik túl a kitűzött cél eléréséhez szükséges mértéket. A Tanács úgy ítéli meg, hogy ez a cél elérhető a GERT-tel is, amely kevésbé hivatalos és bürokratikus, mint egy közösségi ügynökség.

Ami a GERT feladatait illeti, az Európai Parlamenttel ellentétben a Tanács úgy ítéli meg, hogy a GERT tevékenységeinek különösen az elektronikus hírközlési piacok gazdasági szabályozásával összefüggő kérdésekre kell összpontosulniuk, kizárva azokat a feladatköröket, amelyek nincsenek előzetesen egyértelműen meghatározva (16., 19., 20., 22., 26., 28., 68., 70., 71., 79., 81–84., 86., 93., 95., 102., 103–104. és 106. módosítás). A Tanács nem osztja az Európai Parlament azon véleményét, amely szerint a GERT-nek a piaci szereplőknek is tanácsot kellene adnia (15. és 54. módosítás), mivel úgy véli, hogy a GERT-nek független módon, mindenféle érdekellentét nélkül kell tudnia elvégezni feladatait. Ugyan a Tanács helyesnek véli, hogy a GERT a meglévő csoportokkal és bizottságokkal együttműködve végezze el feladatait, azt azonban nem tartja helyesnek, hogy a GERT tanácsot adjon e csoportoknak és bizottságoknak (81–84. és 88. módosítás)

b) Összetétel és működésmód

A Tanács osztja az Európai Parlament azon véleményét, hogy az új testületnek az egyes tagállamokban létrehozott nemzeti szabályozó hatóságok magas szintű felelőseiből kell állnia, elsődleges feladata az kell, hogy legyen, hogy felügyelje az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások napi működését, és tagállamonként egy tagból kell állnia. Azzal is egyetért, hogy a Bizottságnak megfigyelői státusszal kell bírnia (108. módosítás), és hogy az új testület elnökét és alelnökét tagjai közül kell megválasztani (109. módosítás). A Tanács osztja az Európai Parlament azon véleményét, hogy az új testületnek független, pártatlan és átlátható módon kell végeznie feladatait (112. módosítás), és tagjai kétharmados többségével kell határoznia (111. módosítás). Az Európai Parlamenthez hasonlóan a Tanács úgy ítéli meg, hogy a nemzeti szabályozó hatóságoknak és a Bizottságnak a lehető legnagyobb mértékben figyelembe kell vennie a GERT által kiadott véleményeket (72. módosítás).

A Tanács egyetért az új testület struktúrájának és feladatainak az Európai Parlament által javasolt egyszerűsítésével, különösen a Bizottság által javasolt struktúrához képest (107. módosítás d) és e) pont, 115–117., 119–120., 122., 125., 129–130., 138., és 143–147. módosítás), és osztja az Európai Parlament véleményét a működés bizonyos módozatairól, például az eljárási szabályzat új testület általi elfogadásáról (111. módosítás), vagy az ülések összehívásáról (110. módosítás).

A Tanács ugyanakkor olyan szervezeti és pénzügyi struktúrát támogat, amely egyszerűbb és kevésbé bürokratikus, mint az Európai Parlament által javasolt. A Tanács a feladatok GERT általi megfelelő elvégzéséhez nem tartja szükségesnek sem szabályozói tanács, sem ügyvezetői igazgatói poszt létrehozását (107., 108., 114., 126–127., 131., 133–139., 142. módosítás). A Tanács úgy véli, hogy a GERT függetlenségének biztosítása érdekében a csoportot nem kellene sem teljesen, sem részben a közösségi költségvetésből finanszírozni (37., 51., 168., 149–151. és 153–154. módosítás). A Tanács azon a véleményen van, hogy – a szubszidiaritás és az arányosság elve alkalmazásának biztosítása érdekében – a közösségi ügynökségi forma a GERT-re bízott feladatokhoz nem szükséges és azokkal nem arányos (14., 51., 163. és 168. módosítás). Ami az elnök és az alelnökök megbízásának két és fél éves időtartamát illeti, a Tanács úgy véli, hogy megfelelőbb lenne egy rövidebb, egyéves megbízási időszak (109. módosítás).

c) Átláthatóság és az információk bizalmas kezelése

A Tanács az Európai Parlamenthez hasonlóan azon a véleményen van, hogy adott esetben a GERT-nek – véleményeinek, a szabályozással kapcsolatos legjobb gyakorlatainak és jelentéseinek közzétételét megelőzően – konzultálnia kell az érdekelt felekkel és lehetőséget kell adnia nekik észrevételeik ésszerű határidőn belüli közlésére.

A konzultációs eljárás eredményeit elvben nyilvánosságra kell hozni, és azokban – az adott nemzeti szabályozó hatóság kérésére – jelezni kell, ha valamelyik nemzeti szabályozó hatóság fenntartással élt (156. módosítás). A Tanács egyetért az Európai Parlamenttel abban, hogy a GERT-nek nagy mértékű átláthatóság mellett kell végeznie tevékenységeit (31. módosítás).

Azzal az elvvel is egyetért, hogy a GERT-nek közzé kell tennie éves programját, továbbá a tevékenységeiről szóló éves jelentést, és tevékenységeiről be kell számolnia az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, bár az Európai Parlament által javasolt szervezeti módozatok koncepciójukban eltérnek a Tanácséitól (101.,118., 124., 136., 139–142. és 152). A Tanács az Európai Parlamenthez hasonlóan úgy véli, hogy a GERT-nek megfelelően tiszteletben kell tartania az információk bizalmas kezelésének elvét (39–40. és 96. módosítás). Konkrétabban a Tanács úgy véli, hogy a csoportnak nem szabad nyilvánosságra hoznia és nem szabad harmadik felek részére továbbadnia az általa feldolgozott vagy hozzá beérkezett olyan információkat, amelyeknek bizalmas kezelését kérték. Ezenfelül a GERT tagjai, a megfigyelők és minden egyéb személy kötelesek a GERT vagy a szakértői munkacsoportok munkája során tudomásukra jutott információkat titokban tartani.

(1) COM(2007) 699 végleges.

(2) 15408/07.

(3) HL C 257., 2008.10.9., 68. o.

(4) TEN/327-329 – CESE 984/2008 – 2007/0247 (COD) – 2007/0248 (COD) – 2007/0249 (COD).

(5) COM(2008) 720 végleges.