HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 21.9.2005 
COM(2004)173 végleges/4 
2004/0055(COD) 
ADDENDUM 2 
Concerne les versions linguistiques des 
nouveaux Etats membres  
Javaslat 
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE 
az európai fizetési meghagyásos eljárás létrehozásáról 
(előterjesztő: a Bizottság) 
 
HU 2   HU INDOKLÁS  
1. BEVEZETÉS  ÉS HÁTTÉR 
1.1. Bevezetés 
Az Amszterdami Szerz ődés hatálybalépésével az Európai Unió célul t űzte ki a szabadságon, a 
biztonságon és a jog érvényesü lésén alapuló térség fokozatos  kialakítását, többek között a 
polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttm űködés területén való intézkedések 
elfogadásával. Az Európai Közösséget létrehozó szerz ődés 65. cikkének c) pontja szerint ezen 
intézkedések magukban foglalják a polgári eljárások megfelel ő lefolytatását akadályozó 
tényezők kiküszöbölését, szükség esetén a tagá llamokban alkalmazandó polgári eljárási 
szabályok összeegyeztethet őségének el őmozdításával.  
A Tanács és a Bizottság bécsi cselekvési terve1, melyet a Tanács 1998-ban fogadott el, 
felszólított azon polgári eljárási szabál yok meghatározására, amelyek közelítése sürget ő az 
európai polgárok igazságszolgá ltatáshoz való hozzáférésének megkönnyítése érdekében, 
valamint annak megvizsgálására, hogy a polgári eljárások összeegyeztethet ősége javításához 
szükség van-e kiegészít ő intézkedések kidolgozására.  
Az 1999-es tamperei Európai Tanács2 következtetéseiben a Tan ácsot és a Bizottságot 
felkérték a polgári eljárás ol yan elemeire vonatkoz ó új szabályozás kidolgozására, amelyek 
nélkülözhetetlenek a zavar talan igazságügyi együttm űködéshez és az igazságszolgáltatáshoz 
való hozzáférés meger ősítéséhez. A fizetési meghagyáso k kifejezetten szerepeltek azon 
kérdések listáján, melyek szükségessé tesznek ilyen jogalkotási kezdeményezéseket. 
A Tanács által 2000. november 30-án elfogadott,  a polgári és kereskedelmi ügyekben hozott 
határozatok kölcsönös elismerése elvének végrehajtására irányuló intézkedésekr ől szóló 
bizottsági és tanácsi közös program3 a Közösség egyik prioritásaként jelölte meg a 
végrehajthatóvá nyilvánítási eljá rás eltörlését a nem vitatott  követelések esetén. A program, 
amely egyértelm űen összpontosít az ítéletek elis merésének és végrehajtásának 
megkönnyítésére, szintén említést te sz az eljárási jog közelítésér ől mint kísér ő intézkedésr ől, 
amely bizonyos területeken el őfeltétele lehet a kívánt folyam atnak, vagyis a végrehajthatóvá 
nyilvánítási eljárások fokozatos mell őzésének. Ebben az összefüggésben a dokumentum 
hangsúlyozza, hogy néhány területen, különösen a nem vitatott követel ések behajtására 
tekintettel, a végrehajthatóvá nyilvánítási eljárás eltörlése egy igazi európai végrehajtható 
okirat létrehozásában nyilvánulhat meg, melyet a Közösségben bevezetett sajátos, egységes 
vagy harmonizált eljárásban állítanának ki4. Ki kell ugyanakkor hangsúlyozni, hogy a 
végrehajthatóvá nyilvánítási eljárás eltörlés e és az eljárási jog harmonizációja két különböz ő 
kérdés, noha a fent említett programon kere sztül kapcsolódnak egymáshoz. Míg az el őbbi egy 
határozat meghozatalát feltételezi, és egy másik tagállamban történ ő végrehajtáshoz való 
                                                 
1 HL C 19., 1999.1.23., 1.o., 41.d) pont. 
2 Elnökségi következtetések, 38. pont. 
3 HL C 12., 2001.1.15, 1.o. 
4 A program II. A. szakasza 2. b) pontja. Ebbe n a szakaszban jóllehet nincs említés a fizetési 
meghagyásos eljárásról (sem más különleges eljárásról), a nem vitatott követelésekre vonatkozó európai végrehajtható okiratról szóló javaslatra történ ő későbbi hivatkozás a végrehajtás els ő szakaszában (III. 
A szakasz) azt bizonyítja, hogy az ezen irányvona lak szerinti harmonizáció különösen a nem vitatott 
követelések behajtására irányul. 
 
HU 3   HU hozzáférésre vonatkozik, addig ez utóbbi az igazságszolgáltatáshoz annak érdekében való 
hozzáféréshez kapcsolódik, hogy egy határozatot meghozzanak tekintet nélkül arra, hogy azt 
külföldön kell-e végrehajtani. E kérdések természetüknél fogva  különböznek egymástól, és 
egymástól függetlenül kezelhet ők, melyet a tamperei következtetések is bizonyítanak, 
amelyek mindkét témával egymástól függetlenül foglalkoznak.  
A Bizottság úgy határozott, hogy a két célkit űzést – egyrészr ől a nem vitatott követelésekr ől 
hozott határozatok kölcsönös elismerését, másrészr ől a nem vitatott követelésekre vonatkozó 
határozatok meghozatala érdekében egy különleg es eljárás megalkotását – két különböz ő jogi 
eszköz keretében valósítja meg. E kétszint ű stratégia nem jár annak veszélyével, hogy a két 
projekt átfedné egymást, vagy összeütközne egymással, tekintettel arra, hogy egyértelm űen 
meghatározták a végrehajtható határozat meghozatala el őtti (fizetési meghagyásos eljárás 
megalkotása) és az azt követ ő (elismerés és végrehajtás) s zakaszok szigorú határvonalait. 
Éppen ellenkez őleg ez a megközelítés számos jelent ős előnyt kínál egy, a mindkét 
szempontot egyesít ő jogalkotási kezdeményezéssel szemben. Például szélesebb alkalmazási 
kört tesz lehet ővé a végrehajthatóvá nyilvánítás eltörlés e tekintetében, kite rjesztve azt minden 
olyan ügyben hozott ítéletre, amelyben a követel és természete és mértéke megállapíthatóan 
nem vitás, ahelyett, hogy azt csak egy különleges  eljárásban hozott határozatok esetén tenné 
lehetővé. 
2002 áprilisában a Bizottság a ne m vitatott követelésekre vona tkozó európai végrehajtható 
okirat létrehozásáról szóló tan ácsi rendeletre vonatkozó javaslatot5 nyújtott be, amely el őírja a 
közbenső intézkedések eltörlését nem vitatott követelésre vonatkozó, a végrehajtás alapjául 
szolgáló minden okirat tekintetében, felté ve, hogy az iratok kézbesítésére vonatkozóan 
bizonyos eljárási minimumszabályokat betartanak. E javaslat a fent kifejtett stratégia második 
lépcsőjét jelenti. 
1.2. Az európai fizetési meghagyásos  eljárásról, valamint a kis érték ű követelések 
elbírálására irányuló eljárások egyszer űsítését és gyor sítását célzó 
intézkedésekr ől szóló zöld könyv 
E javaslatnak az elfogadását a tagállamok és a civil társadalom valamennyi érdekelt fele 
közötti széleskör ű konzultáció el őzte meg. Az európai fizetési meghagyásos eljárásról, 
valamint a kis érték ű követelések elbírálására irányuló eljárások egyszer űsítését és gyorsítását 
célzó intézkedésekr ől szóló, a Bizottság által 2002. december 20-án el őterjesztett zöld könyv6 
áttekintést nyújtott a fizetési meghagyásos eljárások jelenlegi modelljeir ől a tagállamok 
jogában. A vonatkozó eljárási kérd ések tagállamok általi kezelésér ől szóló összehasonlító 
tanulmány alapján számos kérdés vet ődött fel egy európai jogi eszköz kívánatos alkalmazási 
köre és jellemz ői tekintetében. A zöld könyv által felvetett legalapvet őbb kérdések a 
következőképpen foglalhatók össze: 
– Csak határokon átnyúló ügyekben legyen alkalmazható a fizetési meghagyásos 
eljárás európai eszköze, vagy tisztán bels ő jogvita esetén is?  
– Milyen típusú követelések esetén legye n alkalmazható az európai fizetési 
meghagyás? Korlátozzák-e alkalmazási körét a pénzbeli követelésekre, és ha igen, 
kizárják-e a pénzbeli követelé sek bizonyos alkategóriáit?  
                                                 
5 COM (2002) 159 végleges, HL C 203 E, 2002.8.27., 86.o. 
6 COM (2002) 746 végleges. 
 
HU 4   HU – Szükség van-e egyedi szabályokra a ne mzetközi joghatóság vagy a tagállamokon 
belüli hatáskör tekintetében?  
– Az európai fizetési meghagyásos eljárás megkövetelje-e az adott követelés okirati 
bizonyítékkal történ ő alátámasztását, és magában f oglalja-e a követelés lényegének a 
bíróság általi gyors vizs gálatát, vagy elegend ő legyen-e a követelés egyszer ű leírása 
és az ellentmondás hiánya a végreh ajtható határozat meghozatalához? 
– Legyen-e lehet ősége a kötelezettnek egyszer vagy kétszer vitatni a követelést, és az 
ügyet rendes eljárás elé vinni?  
A Bizottság közel 60 választ kapott a tagállamoktól , valamint üzleti, fogyasztóvédelmi és jogi 
szakmai érdekeket képvisel ő más érdekelt felekt ől. A zöld könyvre adott válaszok, amelyeket 
később a Bizottság által szervezett 2003. június 26-i nyilvános meghallgatáson vitattak meg, 
rámutattak, hogy az európai fizetési meghagyásos eljárás létrehozását majdnem egyhangúlag 
a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülé sén alapuló térség megteremtése felé vezet ő 
lépésnek tekintik.  
Az Európai Parlament a zöld könyvre adott állásfoglalásában7 melegen üdvözölte a Bizottság 
kezdeményezését. Felszólított a tamperei Európai Tanács által meghatározott politikai célkitűzésre, vagyis a nem vitatott követelések g yors és hatékony behajtásá ra irányuló közös 
európai szabályok megállapítására, és ha ngsúlyozta e projekt rendkívüli jelent őségét minden 
olyan gazdasági szerepl ő tekintetében, akiknek érdeke f űződik a közös piac megfelel ő 
működéséhez. A Parlament véleménye nagymér tékben egybeesett e javaslat jellemz őivel, 
például a rendelet mint megfelel ő eszköz választását, és azt a tényt illet ően, hogy az európai 
fizetési meghagyásos eljárásnak alternatívát kell jelentenie a tagállami nemzeti joga szerinti 
jelenlegi eljárások mellett. 
Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság a zöld könyvre adott véleményében
8 
határozottan üdvözölte a Bizo ttságnak e kérdésben történ ő konzultáció indítására irányuló 
kezdeményezését. Úgy találta, hogy egy gyors, hatékony és tisztességes  fizetési meghagyásos 
eljárás bevezetése az igazságszolgálta táshoz való hozzáférés mint alapvet ő jog lényegi eleme, 
valamint bátorította és sürgette a Bizottságot  egy egységes európai eljárás létrehozására 
vonatkozó jogalkotási javaslat benyújtására.  
A zöld könyv részletes kérdéseire adott válaszok és ezeknek a javaslat készítése során történ ő 
figyelembevétele az indoklás következ ő részeiben – els ősorban az egyes cikkekhez f őzött 
magyarázatokban – kerülnek ismertetésre. 
2. CÉLKIT ŰZÉSEK  ÉS HATÁLY 
2.1. Legf őbb célkitűzés 
2.1.1. A nem vitatott követelések hatékony behajtási mechanizmusának jelent ősége 
Elfogadott tény, hogy a tagállami bírósá gi eljárások nagy százalékának f ő célja nem az, hogy 
jogi vagy ténybeli vitás kérdésekben végl eges, pártatlan hatá rozat szülessen. S őt, egyre 
                                                 
7 Még nem közzétett. 
8 EGSZB 742/2003, elfogadva 2003. június 18-án. 
 
HU 5   HU inkább szabályszer űség és nem kivétel az, hogy bármilyen  vita megállapítható hiányában a 
hitelezőnek bírósághoz kell fordulnia azért, hogy a végrehajtás al apjául szolgáló okiratot 
szerezzen, amely lehet ővé teszi számára az olyan követelés kényszer útján történ ő behajtását, 
amelyet az adós egyszer űen nem akar vagy nem képes te ljesíteni. 2000-ben a Bizottság 
tanulmány készítését kezdemény ezte a tagállamokban kis érték ű követelések esetén 
alkalmazható különleges eljárásokról. Az ebben a kérdésben a tagállamoknak megküldött 
kérdőív szintén tartalmazott kérdéseket a ne m vitatott követelésekkel kapcsolatban. A 
tagállamok válaszai rámuta ttak arra, hogy, ahol átfogó st atisztikai adatok állnak 
rendelkezésre, ott a nem vitatott követelések a rendes els őfokú polgári bíróság el őtti összes 
eset 50–80%-át teszik ki9. 
A nem vitatott kintlév őségek gyors behajtása kiemelt jelent ősséggel bír az Európai Unió 
gazdasági szerepl ői számára és a bels ő piac megfelel ő működése szempontjából. A jogi keret, 
amely nem garantálja, hogy a hitelez ő gyorsan behajthassa a nem vitatott követeléseket, 
előidézheti a rosszhiszem ű adósok bizonyos fokú büntetlenségét, valamint ösztönz őleg hathat 
arra, hogy a fizetést szándékosan saját el őnyükre visszatartsák10. A késedelmes fizetések 
képezik a fizetésképtelenség le ggyakoribb okát, amely a vállal kozások – különösen a kis- és 
középvállalkozások – túlélését fenyegeti, és  amely nagyszámú munk ahely elvesztéséhez 
vezet. Még a nem vitatott követelések behajtása eset én is hosszadalmas, nehézkes és költséges 
bírósági eljárások megindításá nak szükségessége elkerülhetet lenül súlyosbítja e hátrányos 
gazdasági hatásokat. 
Ez a helyzet többféle kihívást jelent a tagállamok igazságszol gáltatási rendszerei számára. 
Fontossá vált az eljárás lehet ő legkorábbi szakaszában az igazán vitás ügyek 
megkülönböztetése azoktól az ügyekt ől, amelyekben valójában nincsen jogi vita. Az ilyen 
megkülönböztetés szükséges, jóllehet nem kielégít ő feltétel a bíróságok számára 
rendelkezésre álló korlátozott források hatékony felhasználásához. Lehet ővé teszi a bíróságok 
számára, hogy a vitás peres ügyre összpontosítsanak, és arról ésszer ű időn belül döntsenek. Ez 
a kívánt eredmény azonban csak akkor érhet ő el, ha a nem vitatott követelések esetében 
lehetséges a gyors és hatékony eljárás, és ez ment esíti a bírói testületet , ami elengedhetetlen a 
jelentős ügyhátralék megel őzése tekintetében. Így, a fent említett nem vitás ügyek valódi 
száma fényében, az ügyek hatékony elbírálá sát biztosító eljárási szabályok megléte 
meghatározó tényez ő az igazságszolgáltatási rendszer egés zének teljesítménye tekintetében.  
2.1.2. A fizetési meghagyásos eljárás fogalommeghatározása 
Valamennyi tagállam a nemzeti perspektíváj ából, az eljárási rendszere és hagyományai 
keretén belül próbálja meg bíróságain keresztü l megoldani a nem vitatott követelések tömeges 
behajtásával kapcsolatos kérdést. Nem meglep ő, hogy a kidolgozott megoldások 
nagymértékben különböznek, mind technikai te rmészetükben, mind sikerük mértékében. 
Néhány tagállamban a mulasztási ítéletek, a rendes polgári eljárá s keretén belüli különleges 
gyorsított eljárások vagy akár az ideiglenes intézkedések – me ly utóbbiak kvázi véglegesek, 
                                                 
9 Evelyne Serverin (Directeur de rech erche au CNRS IDHE-ENS CACHAN), Des Procedures de 
traitement judiciares des demandes de faible importance ou non contestées dans les droits des Etats-
Membres de l’Union Européenne, Cachan 2001, 30. o. 
10 A Bizottság kérésére 1994-ben készített tanulmány („European Late Payment Survey” – Intrum Justitia) 
eredménye alapján a Bizottság a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek tett közleményében – „A 
bírósági ítéletek hatékonyabb meghoz atalához és végrehajtásához vezet ő úton az Európai Unióban” 
(HL C 33, 1998.1.31., 3. o., 38. pont) – 35%-ban határozta meg a szándékos fizetési késedelmek 
arányát az Európai Unióban. 
 
HU 6   HU ugyanis a gyakorlatban alig kerü l sor az alapeljárásra, – a nem vitatott követelések 
behajtásának els ődleges eljárási es zközeit jelentik. 
A legtöbb tagállamban azonban egy különleges fizetési meghagyásos e ljárás bizonyította, 
hogy különösen értékes eszköz azon követelé sek gyors és költséghatékony behajtásának 
biztosítására, melyek nem jogi v ita tárgyai. Jelenleg tizenegy tagállam (Ausztria, Belgium, 
Finnország, Franciaország, Németország, Görögország, Olaszország, Luxembourg, 
Portugália, Spanyolország, Své dország) rendelkezik a polgári eljárásjogának szerves részét 
képező ilyen eljárással, a leghír esebb példa erre a francia injonction de payer és a német  
Mahnverfahren . Valójában az elmúlt években két olyan tagállamban (Spanyolország, 
Portugália) került sor a fizetési meghagyás bevezetésére, amelyek korábban a hitelez ők 
számára nem biztosítottak ilyen jelleg ű, a végrehajtás alapjául sz olgáló okiratot. Ez a fejl ődés 
tanúsítja, hogy az Európai Unión belül egyre inkább értékelik az ilyen típusú eljárást. 
A tagállamokban rendelkezésre álló fizetési meghagyásos eljárások az olyan fontos 
szempontok tekintetében mint az alkalmazási kör, a meghagyás kiállítására való illetékesség 
vagy a kedvez ő határozathoz szükséges formai és tartalmi követelmények, jelent ősen 
különböznek. A fennálló szabályozási modellek közötti különbségek ellenére mindegyik 
rendelkezik a következ ő egyedi tulajdonságokkal, amel yek a fizetési meghagyásos eljárás 
elemeinek meghatározásához segítséget nyújthatnak.  
A jogosult kérelmére a bíróság vagy más illetékes hatóság ex parte  dönt a követelésr ől, azaz 
anélkül, hogy a kötelezettnek bármilyen korábbi lehet ősége lenne az eljárásban való 
részvételre. A határozatot kézb esítik a kötelezettnek, és abban felhívják a figyelmét arra, hogy 
bizonyos határid őn belül a meghagyásnak eleget tehet,  vagy a követelést vitathatja. Ha a 
kötelezett mindkét lehet őséget elmulasztja, a fizetési meghagyás végrehajthatóvá válik. Az 
ügy csak abban az esetben alakul át rendes el járássá, ha a kötelezett ellentmond. Ennélfogva a 
rendes eljárási szabályokkal ellentétben a pere s eljárás kezdeményezése a fizetési meghagyás 
címzettjét terheli. A felel ősség ezen átszállása, franciául „ inversion du contentieux”, a 
védekezési jog védelmével együtt – mely az okirat végrehajtása megakadályozásának 
lehetőségében nyilvánul meg – alkotja a fizetési meghagyásos eljárás f ő jellemzőit.  
2.2. Hatály 
2.2.1. A közösségi szint ű fellépés szükségessége 
Magától értet ődőnek tűnik, hogy a határokon átnyúló esete kben még aránytalanabb módon 
növekszik a rendes pol gári eljárások id őtartama és költsége, amely egyébként sem arányos 
olyan követelések esetében, ahol nem áll fe nn jogi vita. Más tagállamok jogrendszere 
ismeretének hiánya és ebb ől következ ően a jogászokkal való konzultáció szükségessége, a 
bírósági iratok feleknek történ ő időigényes kézbesítése az eljárás helye szerinti tagállamtól 
eltérő tagállamba, valamint a fordítással ka pcsolatos költségek csak a legszembet űnőbb 
tényezők, amely a hitelez ők életét megnehezítik a határokon átnyúló követelések esetén. Ezek 
a problémák határokon átnyúló valamennyi jogvita  esetén fennállnak, tekintet nélkül arra, 
hogy a követelés vitatott-e vagy sem. Mindazonáltal egyrészr ől a kizárólag egy tagállamra 
kiterjedő ügyek esetén rendelkezésre álló  gyors behajtási eljárás, másrészr ől a késedelem és 
azon költségek közötti kontraszt, melyek abból származnak, hogy a felek lakóhelye más tagállamban van, elviselhetetlen mértéket ölt akko r is, ha a kötelezett még csak nem is vitatja 
az adott követelés fennállását. Ez a helyzet a rosszhiszem ű adósoknak kedvez a határokon 
átnyúló viszonyokban, és visszatarth atja a gazdas ági szerepl őket attól, hogy származási 
tagállamukon kívülre is kiterjesszék tevéke nységüket, így korlátozza a tagállamok közötti 
 
HU 7   HU kereskedelmi ügyleteket. A minden tagállamban elérhet ő, nem vitatott követelések behajtását 
célzó, hatékony nemzeti eljárás elérhet ősége – ami a jelenlegi helyzett ől igencsak messze van, 
mivel még azokban a tagállamokban is, amelyek ismerik a fizetési meghagyásos eljárást, 
gyakori, hogy vagy nem megengedett, vagy nem célszer ű ez az eljárás abban az esetben, ha a 
kötelezett külföldön lakik – ne m hozna szükségképpen jelent ős javulást, mivel az ilyen 
eljárások közötti nagy különbségek és az ez ekkel kapcsolatos ismeretek hiánya jelent ős 
akadályt jelent a határokon átnyúló ügyek rend ezésében. Az egységes európai fizetési 
meghagyás jelent ősen hozzá fog járulni a hatékony igazs ágszolgáltatáshoz való hozzáférés 
megkönnyítéséhez.  
2.2.2. A javaslat hatálya 
A fenti okokból, a nem vitatott követelések be hajtására alkalmazható egységes európai 
eljárásra a legszembet űnőbben a határokon átnyúló jogviták es etén van szükség. A Bizottság 
azonban nemcsak helytelennek, hanem egyúttal nemkívánatos eredményre vezet őnek tartaná 
ezen eljárás alkalmazási körének a határokon átnyúló ügyekre történ ő korlátozását. 
Az Európai Közösséget létrehozó szerz ődés 65. cikke a határ okon átnyúló vonatkozású 
polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttm űködés területén és a bels ő piac megfelel ő 
működéséhez szükséges mértékben jogalkotás i hatáskört ad a Közösségnek. Amíg a 
határokon átnyúló vonatkozások megléte el őfeltétele a közösségi hatáskörnek, ez nem jelenti 
azt, hogy az ezen az alapon elfogadott szab ályok csak a határokon átnyúló jogvitákra 
alkalmazhatók, azaz csak a konkrét hatá rokon átnyúló jelleggel rendelkez ő ügyekre. Ez 
nagyon is sz űk értelmezését adná ennek a rendelkezé snek, amelyet annak szövegezése nem 
tesz szükségessé. A határokon átnyúló vonatkoz ású ügyek nyitottabb terminológiájának a 65. 
cikk egyedi összefüggésében történ ő tudatos használata némi rugalmasságot enged egy 
nemcsak a határokon átnyúló jogvitákra irányadó  jogszabály elfogadásakor, különösen akkor, 
ha mind a határokon átnyúló, mind a hazai ügyeket felölel ő közös eszköz hozzájárul a bels ő 
piac működéséhez. Ez utóbbi követelmény teljesül a nem vitatott követelések hatékony 
behajtására irányul ó eljárás alapvet ő gazdasági jelent ősségének, valamint a nemzeti 
rendszerek közötti ór iási különbségek bels ő piacra való káros ha tásai fényében, ahogyan az 
fentebb ( 2.1.1. ) és ebben a szakaszban kifejtésre került. E körülmények között a tervezett 
jogszabályt elégségesen jellem zi a határokon átnyúló alkotó elem, és a 65. cikk megengedi, 
hogy az ilyen jogszabály ne korlátozódjon ko nkrétan a határokon átnyúló peres ügyekre, 
hanem nyitva álljon a tisztán bels ő jogvitákra történ ő alkalmazásra is; ebben az 
összefüggésben figyelembe kell venni azt is , hogy a jogi eszköz alkalmazása nem lesz 
kötelező. Az európai fizetési meghagyásos eljárás vá laszthatósága és a tagállamokra gyakorolt 
hatásai a következ őkben kerülnek kifejtésre ( 2.2.3. ). 
Ezenkívül a „határokon átnyúló” és a „bel földi” ügyek közötti különbségtétel sokkal 
nehezebb annál, mint amilyennek els ő látásra tűnhet, és elkerülhetetlenül tartalmaz bizonyos 
mértékű önkényességet. Például, ha két, Fran ciaországban állandó lakóhellyel rendelkez ő 
személynek autóbalesete volt Németországban, és  a károkra vonatkozó jogvita francia bíróság 
előtt zajlik, ez tisztán belföldi helyzet-e, pu sztán azért, mert mind két fél és a bíróság 
ugyanabban a tagállamban van, vagy túllépi-e a be lföldi keretet, mert az ügyhöz kapcsoló 
másik tagállam bíróságai rende lkeznének joghatóságga l az ügy elbírálására, ha a felperes 
inkább ott nyújtott volna be keresetet? Az els ő megoldást elfogadva, az ügy a felperes 
szubjektív választása alap ján kapná a határokon átnyúl ó jelleget; attól a döntését ől függően, 
hogy melyik bírósághoz fordul, ugyanazt a hely zetet – vagyis, hogy nemzetközi vagy tisztán 
belső vonatkozású-e – ez alapján kellene megítéln i a két tagállamhoz kapcsoló szempontok 
megléte ellenére. Elképzelhet ő, hogy minden, egynél több tagá llamhoz kapcsolódó tényez ővel 
 
HU 8   HU rendelkez ő ügyet határokon átnyúló vonatkozásúna k kellene tekinteni. Mindenekel őtt 
azonban elkerülhetetlenül bonyolult le nne meghatározni, hogy mi min ősül elégséges kapcsoló 
tényezőnek. Elegend ő-e a bíróság helye szerinti államtól eltér ő tagállam anyagi jogának 
alkalmazandósága az ilyen kapcsolat megt eremtéséhez? Továbbá az európai fizetési 
meghagyás – azon kifejezett célkit űzésével, hogy felgyorsítsa és egyszer űsítse a nem vitatott 
követelések behajtását – nem feltétlenül a legalk almasabb olyan összetett kérdések alapos 
vizsgálatára, mint egy kérelem megengedhet őségéhez kapcsolódó járulékos kérdések.  
E nyitott kérdések – annak lehet őségével együtt, hogy minden ítélet határokon átnyúló 
jelleget ölthet, ha azt másik tagá llamban kell végrehajtani – megkérd őjelezik a „bels ő” és a 
„határokon átnyúló” ügyek közöt ti különbségtétel értelmét. 
Továbbá, a nem vitatott követelések behajtására  irányuló eljárás egyedi összefüggésében, 
annak határokon átnyúló helyzetekre történ ő korlátozása nemkívánatos politikai és gazdasági 
eredményekkel járna. Els ősorban a gazdasági szerepl őknek a lényegesen eltér ő 
teljesítményszintek mechanizmusaihoz  való hozzáférése hozzájárul a bels ő piacon a verseny 
torzulásához, függetlenül attól, hogy a szerepl ők különböz ő vagy azonos tagállamban 
honosak-e. Azonos tagállamban verseng ő két olyan társaságnak, am elyek közül csak az egyik 
honos ebben a tagállamban, nem azonos a megíté lése, ha csak a külföldön honos folyamodhat 
a hatékony európai fizetési meghagyásos eljá ráshoz. Hasonlóképpen – az ilyen eljárás 
hozzáférhet őségének köszönhet ően – egy külföldi ügyfelek többségével rendelkez ő 
vállalkozás jelent ős előnyt évezhet az azonos tagállamban honos, üzleti tevékenységét 
azonban nagyobbrészt belföldön végz ő versenytárssal szemben.  Ezenkívül kifejezetten 
azokban a tagállamokban, amelyek jelenleg ne m nyújtanak hatékony eszközt a nem vitatott 
követelések behajtására, politikailag ne héz lesz elmagyarázni mind a hitelez őknek, mind az 
adósoknak, hogy miért férnek hozzá, vagy miért vonatkozik rájuk sokkal hatékonyabb eljárás 
a határokon átnyúló helyzetben, mint a belföldiekben. A gazdasági szerepl ők és az azokat 
képviselő szervezetek álta l a zöld könyvhöz f űzött megjegyzések nagy része, valamint a 
Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye meger ősíti a mind belföldi, mind határokon 
átnyúló ügyekben különbségtétel nélkül álta lánosan alkalmazandó európai fizetési 
meghagyásos eljárásra irányuló igényt. 
2.2.3. Szubszidiaritás és arányosság 
Magától értet ődik, hogy e javaslat célkit űzését, vagyis az olyan követelésre vonatkozó 
végrehajtható határozat gyors meghozatalára irá nyuló egységes európai eljárás létrehozását, 
amely követelés nem vitatott, maguk a tagállamok nem tudják megfelel ően megvalósítani, 
mivel nem tudják biztosítani az alkalmazandó szabályok egyenérték űségét a Közösségen 
belül. A célkit űzés ezért kizárólag közösségi szinten érhet ő el. 
E javaslat teljes mértékben összhangban van az  arányosság elvével, mivel szigorúan az e 
célkitűzés eléréséhez szükséges mé rtékre korlátozódik. Ebben az összefüggésben különösen 
lényeges hangsúlyozni a választott  jogi eszköz (rendelet) és az európai fizetési meghagyásos 
eljárás nem kötelez ő jellege kombinációjának hatásait a tagállamok nemzeti eljárási joga 
szerinti hasonló mechanizmusokkal kapcsolatba n. Az eljárás egységességének és a közvetlen 
alkalmazhatóságának biztosítása mellett a javasolt rendelet csak arra kötelezné a 
tagállamokat, hogy kiegészít ő eszközként tegyék hozzáférhet ővé az európai behajtási 
mechanizmust. Ez nem kényszerítené őket arra, hogy hagyjanak fe l a korábban fennálló, a 
nem vitatott követelések behajtására vonat kozó fizetési meghagyásos vagy más eljárási 
szabályaikkal, sem arra, hogy módosítsák j ogszabályaikat a közösségi jognak megfelel ően. 
Ezért ez a rendeletre irányuló javaslat – amely nem érinti a tagállamok jogát a hazai 
 
HU 9   HU szabályaik alkalmazásának folytatására az európai fizetési meghagyás mellett – kevésbé 
avatkozik be a tagállamok eljárási rendszerei be, mint egy irányel v, amely megkövetelné a 
nemzeti jogszabályoknak e jogi eszközben meghatározott rendelkezésekhez történ ő igazítását. 
Ez a jogalkotási technika va lójában biztosítja a nem vita tott követelések behajtása 
hatékonyságának minimumszintjét, de lehet ővé teszi egy jobban m űködő hazai rendszert már 
kidolgozott tagállamok számára, hogy az okat megtartsák. Végül a hitelez ő megítélésén múlik, 
hogy melyik eljárást tartja m űködőképesebbnek vagy – a hozzáférhet őség tekintetében – 
kényelmesebbnek; az utóbbi kritérium különösen fontos az olyan hitelez őknél, akik számos 
tagállamban m űködnek, és így az egységes európai fizet ési meghagyáshoz való hozzáférés 
miatt nem kell azon fáradozniuk, hogy minden egyes tagállam eljárási jogát közelebbr ől 
megismerjék. Végül pedig szem el őtt kell tartani, hogy a fizet ési meghagyásos eljárás – 
meghatározása szerint – különösen megfelel ő a szubszidiaritás és arányosság elvének 
betartására, mivel ez a fajta eljárás nem kapc solódik bonyolultan a polgár i eljárásra irányadó 
más szabályokhoz, hanem inkább annak egy külön részét képezi. Csak a fizetési meghagyásos 
eljárás kötelezett általi ellentmondásból faka dó lezárása vonja maga után a rendes polgári 
eljárást. Ennélfogva az eur ópai fizetési meghagyás bevezet ése nem teszi szükségessé a 
nemzeti eljárási jogszab ályok további közelítését, és így mini mumszinten tartja a hazai jogba 
való beavatkozást. 
3. AZ  EGYES  CIKKEKHEZ  FŰZÖTT  MAGYARÁZATOK 
1. cikk – Hatály 
Az 1. cikkben meghatározott, a po lgári és kereskedelmi ügyekre korlátozott alkalmazási kör, 
összhangban van a polgári és ke reskedelmi ügyekben a joghatóságr ól, valamint a határozatok 
elismerésér ől és végrehajtásáról szóló, 2000. decemb er 22-i 44/2001/EK tanácsi rendelettel. 
A hatály alól a 2. cikk kizár bizonyos polgári és  kereskedelmi ügyeket. Kizárja a házassági és 
a hasonló (pl. bejegyzett élettá rsi) kapcsolatokból származó tulajdonnal kapcsolatos jogokat, 
mivel nagyon gyakran e családjogi ügyekben a bíróság a tényeket hivatalból köteles 
megvizsgálni, és így nem elégséges, ha  a másik fél nem mond ellent a kérelmez ő állításának. 
Ahogyan a 44/2001/EK rendele tben, a fizetésképtelenségi és a társadalombiztosítási ügyek itt 
sem tartoznak az alkalmazási körbe. Ezekt ől eltekintve a Bizottság nem talált indokokat más 
követeléseknek az alkalmazási körb ől való kizárására. A sza kosodott bíróságok (pl. a 
munkaviszonyból ered ő követelésekkel foglalkozó munka ügyi bíróságok) rendes polgári 
bíróságok helyetti hatásköre nem ad meggy őző alapot a fizetési meghagyásos eljárás 
lehetőségének kizárására. Az eljárás alkalmazh atóságának a követelé s jellegéhez vagy 
jogalapjához kapcsolódó bármel y további korlátozása kényszerít ő okok miatt nem t űnik 
indokoltnak; ellenkez őleg, bármely más korlátozás  elkerülhetetlenül el őidézné a 
megengedhet ő és nem megengedhet ő követelések elhatárolásának összetett problémáját. 
Végül, a zöld könyvhöz f űzött megjegyzések többségével összhangban e javaslat nem vezet 
be felső határt a fizetési meghagyásos e ljárás keretén belül érvényesíthet ő követelés összege 
tekintetében, mivel a követelé s vitatott vagy nem vitatott jellege nincs olyan szoros 
kapcsolatban a kérdéses követelés értékével,  hogy szükséges lenne az eljáráshoz való 
hozzáférést bizonyos határ alatti összegekre korlátozni. Ha – amint azt egyesek állítják – a 
peres eljárások valószín űsége növekedne a követelés értékével együtt, úgy ez nem igazolná a 
felső összeghatárt, mivel a hitelez ő ítéli meg, hogy az ellentmondás hiányának valószín űsége 
megfelelően magas-e, és így érdemes-e alkalmazni a fizetési meghagyásos eljárást; ellenkez ő 
esetben a hitelez ő közvetlenül rendes eljárást indít. 
 
HU 10   HU Az e javaslat alkalmazási kö re alóli kivételek felsorol ása és a 44/2001/EK rendelet 
párhuzamos rendelkezése közötti ellentmondást az a tény magyarázza, hogy azok olyan különböző ügyeket szabályoznak, amelyek lényegesen eltér ő megközelítést és különböz ő 
perspektívát igényelnek. Ezen jogi eszközre irányuló tervezet  az eljárási szabályokra és a 
végrehajtható határozat meghozatalához szüks éges követelményekre összpontosít, és nem 
foglalkozik a 44/2001/EK rendeletben kifejte tt kérdésekkel. Nem érinti a nemzetközi 
joghatóság kérdését a fizetési meghagyásos el járás esetén, mivel a 44/2001/EK rendelet az 
alperesek és a felperesek ér dekei között olyan tisztességes egyensúlyt határoz meg, hogy nem 
volt indoka az e szabályoktól való  eltérésnek és az európai fi zetési meghagyás esetén különös 
joghatósági rendszer létrehozásának. A fizetés i meghagyást kibocsátó bíróság helye szerinti 
tagállamtól eltér ő tagállamban való elismeréssel és a végrehajtással kapcsolatos kérdésekkel 
kizárólag a 44/2001/EK rendelet,  valamint hatálybalépését ől a nem vitatott követelésekre 
vonatkozó európai végrehajtható ok irat létrehozásáról szóló jöv őbeni rendelet foglalkozik. 
Ezért magától értet ődik, hogy néhány követelésnek vagy eljárásnak – amelyek közül 
néhánynak esetleg nincs is köze pénzbeli köve teléshez – a 44/2001/EK rendelet alkalmazási 
köréből való kizárását eredményez ő megfontolások e javasla ttal összefüggésben nem 
jelentősek vagy nem is értelmezhet őek.  
2. cikk – Európai fizetési meghagyásos eljárás 
Az (1) bekezdés az európai fizetési meghagyá sos eljárás alkalmazhatóságát a meghatározott 
összegű és lejárt pénzbeli követelések behajtásár a korlátozza. Az eljárás nem alkalmazható 
konkrétan nem meghatározható összeg ű pénzbeli követelésekre (amilyen például a nem 
vagyoni kár), valamint az olya n kötelezettségekhez kapcsol ódó követelésekre, amelyek 
bizonyos tevékenységre vagy tartózkodásra kö teleznek, úgymint valamely vagyontárgy 
kiadása illetve helyreállítása, vagy a kilakoltatás. Elméletile g, a nem vitatott követelések 
azonosítása alapjául szol gáló elv kiterjeszthet ő lenne a pénzfizetéssel kapcsolatos 
követelésekt ől eltérő követelésekre is, és néhány tagáll am rendszere tényleg kiterjed egyes 
nem pénzbeli követelésekre. Mindazonáltal kö zösen elfogadott, és a zöld könyvre adott 
visszajelzésekben is meger ősítést nyert, hogy az ilyen eljárásban rendezett ügyek alacsony 
százalékát kitev ő ilyen követelések mindenesetre sokka l kevésbé alkalmasak az egységes 
kezelésre. Így például a kérelem olyan módon történ ő megszövegezése, hogy teljesítse a 
végrehajtás alapjául szolgá ló okirat meghozatalához szüks éges követelményt, gyakran 
leküzdhetetlen akadályt jelent legalábbis a ne m jogi szakember számára, valamint ebb ől 
kifolyólag a kérelmek nagy számának elutasítá sával, vagy a bíróságnak aránytanul nagy 
munkateher okozásával járna. 
A (2) bekezdés meghatározza az európai fizet ési meghagyásos eljárás optimális jellegét. 
Teljes mértékben a hitelez ő mérlegelését ől függ, hogy inkább az európai fizetési 
meghagyásos eljárásban érvényesíti az e javaslat hatálya alá tart ozó követelést, vagy az eljáró 
bíróság tagállamának joga alapján rendelkezésr e álló gyorsított vagy rendes eljáráshoz 
folyamodik.  
3. cikk – Európai fizetési me ghagyásra irányuló kérelem 
E rendelkezés felsorolja az európai fizet ési meghagyásra irányuló kérelem kötelez ő elemeit az 
eljárásban részt vev ő felek meghatározásával és a követelés leírásával, valamint annak 
indokolásával kapcsolatban. Az e cikkben szerepl ő rendelkezések többsége magától értet ődik. 
 
HU 11   HU Hangsúlyozni kell, hogy e javaslat tartózkod ik attól, hogy az európai fizetési meghagyás 
kibocsátása tekintetében az oki rati bizonyíték bemutatását el őfeltételként határozza meg. A 
fizetési meghagyásos eljárások két már meglév ő (a zöld könyvben „bizonyítékot el őíró” és 
„bizonyíték nélküli” iskolaként említett) modellje közötti alapvet ő megkülönböztetésre 
vonatkozóan a zöld könyvre ad ott válaszok elemzésének fé nyében a Bizottság arra a 
következtetésre jutott, hogy az ilyen követelmény lényegesen veszélyeztetné a rendelet 
egységes alkalmazását abban a tekintetben, hogy milyen okiratok min ősülnek a követelés 
kielégítő bizonyítékának. Mindemellett és még i nkább figyelembe kell venni, hogy a kérelmet 
kísérő írásbeli bizonyíték egyedüli célja, hogy a köve telés gyors érdemi vizsgálatának alapjául 
szolgáljon; ezt azon tagállamok joga írja el ő, amelyek a „bizonyítékot el őíró” modellt követik. 
E javaslat nem írja el ő a követelés megalapozottságának sz isztematikus és átfogó vagy gyors 
vizsgálatát. 
A Bizottság inkább egy olyan megoldást próbá lt kialakítani, amely egyesíti az eljárás 
egyszerűsége és hatékonysága tekintetében a „bizonyíték nélküli” fizetési meghagyás el őnyét 
a kötelezett jogainak megfelel ő védelmével. Ez utóbbi célkit űzés egyik eleme a jogosulttal 
szembeni, a (2) bekezdés e) pontja szer inti azon követelmény, amely szerint nem kell 
benyújtania bizonyítékot, de néhány olyan bizo nyítékot meg kell neveznie, amelyre rendes 
eljárásban támaszkodni tudna, ha a követelést vitatnák. Ez az el őfeltétel – amely megengedi a 
jogosultnak, hogy ne csak okiratokra hivatkoz hasson, hanem minden elfogadható bizonyítási 
eszközre, de nem kötelezi a bizonyítékok kimerít ő listájának benyújtására  – az európai fizetési 
meghagyás kibocsátásának könnyen ellen őrizhető alaki feltételét jelenti. 
A jogosultnak – a (2) bekezdés d) pontjával összhangban – be kell nyújtania a bírósághoz a 
kérelem indokának ismertetését. E le írásnak rövidnek és lényegre tör őnek kell lennie, azonban 
ismertetnie kell a felek közötti  jogviszonyt, az adott követelés indokolását és annak összegét, 
valamint a követelés és a felajánlo tt bizonyítékok közötti kapcsolatot. 
A (3) bekezdés a saját kez ű aláírás alternatívájaként lehet ővé teszi az elektronikus aláírást, 
feltéve, hogy – az elektronikus aláírásra vonatkozó közösségi keretfeltételekr ől szóló, 1999. 
december 13-i 1999/93/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 2. cikkének (2) 
bekezdésével összhangban – az kizárólag az al áíróhoz kötött, és alkalmas az azonosítására, 
továbbá olyan eszközzel hozták létre,  amely kizárólag az aláíró ellen őrzése alatt áll, és úgy 
kapcsolódik azokhoz az adatokhoz, amelye kre vonatkozik, hogy az adatok minden kés őbbi 
változása nyomon követhet ő. Ez – a javaslat más részeiben me gismételt – rendelkezés arra az 
általános szándékra reagál, am ely arra irányul, hogy az eljárásban lehe tséges legyen az 
automatizált adatfeldolgozás és az elektroni kus kommunikáció használata, feltéve, hogy a 
felek jogai megfelel ő védelemben részesülnek. 
4. cikk – Az európai fizetési meghagyás ki bocsátására vonatkozó követelmények  
E cikk az (1) bekezdésében magában foglalja az európai fizetési meghagyás kibocsátására 
vonatkozó azon követelmények teljes és kimerít ő felsorolását, amel yek teljesülését a 
bíróságnak meg kell vizsgálnia, ha kérelmet  kap. A vizsgálatnak az alábbiakra kell 
kiterjednie, de azokat nem haladhatja meg: 
– az eljárás 1. és 2. cikkben megha tározott alkalmazási köre; és 
– a kérelemnek a 3. cikkben meghatá rozott alaki követelményei.  
 
HU 12   HU Eltekintve a hivatalból  vizsgálandó kérdésekt ől, a kötelezett feladata eldönteni – a kérelemben 
nyújtott információk alapján, amelyek megengedik számára, hogy a vele szembeni követelést 
egyértelm űen azonosítsa, és megítélje, hogy az megalapozott-e –, hogy akarja-e vitatni a 
követelést, vagy teljesíti azt. Utóbbi esetben ni ncs további indok, amely alapján a jogosulttól a 
kedvező határozatot meg kellene tagadni.  
A (2) bekezdés bizonyos rugalmasságot enged a bíróság számára – anélkül, hogy bármilyen 
kötelezettséget írna el ő – annak eldöntésében, hogy a kérelmet a jogosult számára visszaküldi, 
lehetővé téve számára a kérelem hiányosságainak  orvoslását, amennyiben az nem felel meg 
minden, a 3. cikkben meghatározott alaki követe lménynek, és a hiba könnyen kijavíthatónak 
tűnik, pl. amennyiben a kérelem kötelez ő mezőjét nem töltötte ki. E rendelkezés semmi esetre 
sem irányul arra, hogy gátolja az eljárás gyors  és hatékony lefolytatását. Mindenesetre a 
kérelem elutasítása esetén a jogosultnak megmarad a joga az 5. cikknek megfelel ően rendes 
eljárás kezdeményezésére.  
5. cikk – A kérelem elutasítása 
Az (1) bekezdés alapvet ő célja – az eljárás egyszer űségének és egységességének meg őrzése, 
valamint az eljárás két külön részre történ ő esetleges felosztásának elkerülése érdekében – 
annak egyértelm űvé tétele, hogy a kérelem 4. cikk köv etelményeinek való megfelelése 
vonatkozásában a bíróság a fizetési meghagyás kibocsátására irányuló kérelmet csak teljes 
mértékben elfogadhatja, vagy teljes mértékben elutasíthatja. Így amennyiben a kérelem csak 
részben felel meg ezeknek a feltételeknek, a kérelm et teljes egészében el kell utasítani. Az 
ilyan elutasítás elkerülé sére, amennyiben az nem t űnik megfelel őnek, a bíróság a 4. cikk (2) 
bekezdésében meghatározott lehet őséget alkalmazhatja. 
A zöld könyvhöz f űzött megjegyzésekkel és a meglév ő nemzeti fizetési meghagyásos 
eljárásokkal összhangban a (3) be kezdés kifejti, hogy a kérelem elutasítása nem jelent ítélt 
dolgot ( res iudicata ). Ez az eljárás csak egy választási eszközt jelent a hitelez őnek, aki 
feltételezi, hogy a követelést nem vitatják majd. Ha e feltételezés hibásn ak mutatkozik, és a 
kötelezett vitatja a követelést, az eljárás auto matikusan peres eljárássá alakul át. Azonban 
lehetségesnek kell lennie a követelés rendes polgári eljárásban történ ő további 
érvényesítésének is, ha a kérelmet olyan okok mi att utasították el az (1) bekezdés alapján, 
amelyek általában egyáltalán nem kapcsol ódnak a követelés megalapozottságához, hanem 
olyan alaki vagy eljárási körülmények miatt, mint például az eljárás alkalmazási köre. A 
követelés további érvényesítése lehet őségének logikus következménye, hogy a kérelem 
elutasítása esetén nem szükséges jogorvoslat rendelkezésre állása, mert ez szükségtelenül 
nehézkessé tenné az eljárást. 
6. cikk – Európai fiz etési felszólítás 
E javaslat „kétlépcs ős” fizetési meghagyásos eljárást ve zet be, mivel a bíróság által a 
kérelemre vonatkozó kedvez ő döntés esetén kibocsátott okir at nem a fizetési meghagyás 
maga, és végrehajthatósága csak feltéte les a védekezési nyilatkozat benyújtására 
rendelkezésre álló határid ő lejártáig, hanem olyan fizetési felszólítás, amely tájékoztatja a 
kötelezettet a követelésr ől, valamint eljárási jogairól és kötelezettségeir ől, beleértve azt is, 
hogy a követelés vitatásának elmulasztása esetén  a bíróság végrehajtható fizetési meghagyást 
fog kibocsátani. Szem el őtt kell tartani azonban, hogy az okban a tagállamokban, ahol 
„egylépcs ős” modellt alkalmaznak, a bíróság másodszo ri bevonása általában elkerülhetetlen 
 
HU 13   HU annak ellen őrzése érdekében, hogy a követelésnek ne m mondtak ellent, valamint, hogy az 
irathoz végrehajtási záradékot ( formule exécutoire ) csatoljanak. Amennyiben – ahogyan e 
javaslatban is – a második lépcs ő nem foglalja magában a követe lés semmiféle vizsgálatát, 
hanem a fizetési meghagyást védekezési nyilat kozat hiányában automatikusan kiállítják, a 
különbségek az eljárás hatékonysága tekint etében legtöbbször csekély jelent őségűek. A 
legnagyobb el őny egy olyan különálló határozat meglét e, amellyel szemben jogorvoslattal 
lehet élni; ez azokban a tagállamokban általában nem áll rendelkezésre, amelyek az „egylépcs ős” eljárást választották, de a Bizott ság ezt az európai fizetési meghagyással 
összefüggésben szükségesne k tartja a 11. cikkhez f őzött magyarázatokban ki fejtettek szerint.  
Az európai fizetési felszólítás  tartalmában megegyezik a kérelem formanyomtatványával, de 
azt jól észrevehet ő helyen kiegészíti a (3) és (4) bekezdésben el őírt, az ezen okirat 
jelentősségére vonatkozó információ olyan megfogalmazásban, amely könnyen érthet ő olyan 
címzettek számára is, akik nem járatosak jogi  ügyekben. Meg kell hozni a kérelemben foglalt 
információknak a fizetési felszólításba és adott esetben fizetési meghagyásba történ ő 
automatikus átmásolásához szükséges gyako rlati szabályokat. A kötelezettnek szóló 
kiegészítő információknak a felszólítás szerves részét  kell képezniük, és azt nem csak hozzá 
kell csatolni, az eljárási nehézségekb ől származó bármely lehetséges hiba el őfordulásának 
elkerülése érdekében. 
A javaslat nem tartalmaz különös szabályokat a fizetési felszólításna k a kötelezett részére 
történő kézbesítésére, amelyre így a nemzeti j og és – adott esetben – a tagállamokban a 
polgári és kereskedelmi ügyekben a bírósági  és bíróságon kívüli iratok kézbesítésér ől szóló, 
2000. május 29-i 1348/2000/EK tanácsi rendelet  az irányadó. A (2) bekezdés azonban 
meghatározza azt a feltételt, hogy a kézbesítés olyan módszerei, amelyek a kötelezett általi 
személyes kézhezvételt nem bizonyítják, e javaslat alkalmazásában nem megengedhet ők, ha a 
kötelezett címe nem ismert.  
A követelés vitatására nyitva álló háromhetes határid ő figyelembe veszi azt, hogy mennyi id ő 
szükséges annak eldöntéséhez, hogy valaki a tagállamok joga alapján kíván-e az ügyben 
védekezni. A 7. cikk szerinti védekezés i nyilatkozat megtételének egyszer űsége miatt e 
határidőnek elegend őnek kell lennie mind határokon átnyúló,  mind tisztán belföldi ügyekben. 
Az (5) bekezdés azt kívánj a biztosítani, hogy a hitelez őt ne tartsa vissza a fizetési 
meghagyásos eljárás alkalmazásától – habár az alapvet ően célszer űnek tűnik – azon 
aggodalom, hogy az elévülés intézménye meggá tolja a követelés érvényesítését, ha az 
elévülési id őt nem szakítja meg rendes polgári eljárá s megindításával. E rendelkezés a fizetési 
felszólítást e különös tekintetben a rendes  polgári eljárásokban alkalmazott idézés 
joghatásával ruházza fel. 
7. cikk – Védekezési nyilatkozat 
A nem vitatott követelések azonosítására és a végrehajtható határozatok meghozatalára 
összpontosító európai fizetési meghagyásos e ljárás filozófiájával összhangban, míg a 
követelés megalapozottságának vizsgálatá tól tartózkodik, e cikk az elengedhetetlen 
minimumkövetelményekre szorítkozik az elfogadh ató védekezési nyilatko zat tekintetében. A 
kötelezettnek határid őn belül és írásban vagy – bizonyos  feltételek mellett – elektronikus 
formában bármilyen megfogalmazásban, de egyértelm űen közölnie kell a bírósággal, ha a 
követelést részben vagy egészben vitatja. Nem szükséges további magyarázatot adni; a 
ténybeli és jogi érvelés, valamint a bizonyítékok bemutatása az ezt követ ő rendes eljárás során 
 
HU 14   HU történik. A kötelezett használhat ja a fizetési felszólítással e gyütt a részére kézbesített válasz-
formanyomtatványt, de annak használatára nem köteles.  
8. cikk – A védekezési nyilatkozat hatásai 
E rendelkezés meghatározza, hogy az elfogadható védekezési nyilatkozat automatikusan 
lezárja a fizetési meghagyásos eljárást, és az eljá rás – az erre irányuló külön kérelem nélkül is 
– rendes polgári eljárássá alakul  át. Ez azon a feltételezésen al apul, hogy általában a fizetési 
meghagyás kibocsátását kérelmez ő hitelezők azért választják ezt az eljárást, mert arra 
számítanak, hogy követelésüket nem vitatjá k majd, de ha szükséges, a követelés 
érvényesítését rendes eljárásban folyta tják. Az (1) bekezdés azonban lehet ővé teszi a jogosult 
számára, hogy a kérelemben megj elölje, hogy akarja-e a jogvi tát folytatni, amennyiben a 
kötelezett védekezési nyilatkozat ot nyújt be. Ilyen kérelem bármilyen olyan esetben tehet ő, ha 
a jogosult szempontjából a követelés értéke túl alacsony ahhoz, hogy indoko lja a rendes peres 
eljárásokban szükséges er őfeszítéseket és felmerül ő költségeket. 
A (2) bekezdés egyértelm űvé kívánja tenni, hogy a rendes eljárássá alakul ás sajátosságaira az 
eljáró bíróság helye szerin ti tagállam joga az irányadó. 
9. cikk – Európai fizetési meghagyás 
Ha a kötelezett elismeri a követelést, vagy a határid őn belül egészben vagy részben nem 
vitatja azt, a bíróság hivatalból  kibocsátja a fizetési meghagyá st, azaz a jogosult külön erre 
irányuló kérelmének szükségessége nélkül. 
Ez a rendelkezés szerkezetében párhuzamos a 6. cikkben szabályozott fizetési felszólítással a 
kötelezettnek történ ő kézbesítésre és tájékoztatásá ra vonatkozó szabályokat illet ően, jóllehet 
ezúttal védekezési nyilatkozat he lyett ellentmondással lehet élni. 
10. cikk – Az európai fizetési meghagyás végrehajthatósága 
E cikk meghatározza, hogy a kibocsátott euró pai fizetési meghagyás biztosíték nyújtása 
nélkül végrehajtható annak ellenére, hogy a kötelezettnek megmarad a lehet ősége az 
ellentmondás benyújtására, és a követelés esetle ges elhárítására. Az a tény, hogy a kötelezett a 
következmények teljes tudatában úgy döntött, hogy a követelés ellen nem tiltakozik, elegend ő 
indokot nyújt els ő látásra az arra való következtetésre,  hogy a követelést nem vitatják és nem 
is fogják vitatni, és így az akadálytalan végrehajtásra is.  
A (2) bekezdés e javaslat azon szándékát tü krözi, hogy ne avatkozzon bele a tagállamok 
végrehajtásra vonatkozó jogszabályaiba, és ne  vezessen be különálló, teljesen kidolgozott 
szabályrendszert kifejezetten a fizetési megha gyásos eljárás számára. A végrehajthatóság 
alaki előfeltételeinek részletei, valamint a végreh ajtás felfüggesztéséne k vagy korlátozásának 
feltételeit a nemzeti jog szabályozza. Ez magába  foglalja például a végrehajtásra irányuló 
ellentmondás benyújtásának hatását. 
 
HU 15   HU 11. cikk – Ellentmondás az európai  fizetési meghagyással szemben 
A fizetési meghagyással szembeni ellentmondá s benyújtásának követelményei egybeesnek a 
védekezési nyilatkozatra vonat kozó követelményekkel. Ezért hivatkozni lehet a 7. cikkhez 
fűzött magyarázatokra. 
A Bizottság meg van gy őződve arról, hogy e javaslat egyedi  összefüggésében a kötelezettnek 
második lehet őséget kell adni a követelés vitatására és a rendes eljárássá alakításra még akkor 
is, ha – annak ellenére, hogy j ogairól és kötelezettségeir ől a bíróság a fizetési felszólításban 
tájékoztatta – nem nyilatkozott az ügyben va ló védekezésre irányul ó szándékáról. Egy 
megváltoztathatatlan végs ő határozat túl szigorú szankciónak t űnne, különösen a hasonló 
helyzetekben hozott mulasztási  ítéletekhez képest, melyet  azután hoz a bíróság, hogy a 
kötelezettet megidézte a tárgyalásr a, és tájékoztatta a bíróság el őtti megjelenés 
elmulasztásának következményeir ől, valamint amely ítéletekkel szemben általában 
fellebbezéssel vagy más jogorvoslattal még lehet élni. Ezt az érvelést tovább er ősíti az a tény, 
hogy – a legtöbb olyan tagállam rendszerével szemben, ahol az „egylépcs ős” fizetési 
meghagyásos eljárás ismert, és nem teszik lehet ővé a további jogorvoslatot – az európai 
fizetési meghagyás nem feltételezi a követe lés megalapozottságának általános gyors 
vizsgálatát. Az eljárás ezen egyszer űsítését – annak hatékonysága és így a jogosult érdekében 
– megfelel ően ellensúlyozza a jogorvoslathoz való jog biztosítása. 
A (4) bekezdés kiegészít ő biztosítékot nyújt a kötelezettn ek, amelyet a Bizottság az e 
javaslatban az iratok kézbesítésére vonatkozó külön szabályok hiánya miatt 
elengedhetetlennek tart. A nem vitatott követelé sekre vonatkozó európai végrehajtható okirat 
létrehozásáról szóló rendelet tárgyalásakor elengedhetetlenn ek tartották, hogy a kötelezett 
számára lehet őséget nyújtsanak a határozat megtámadására, függetlenül az általános 
jogorvoslati határid őktől, amennyiben 
– a kézbesítés a személyesen általa történt kézhezvétel bizonyítéka nélküli módszerrel 
történt, és a kérdéses irat nem jutott el hozzá oly módon, hogy védelmér ől 
gondoskodhasson; vagy  
– vis maior vagy rendkívüli körülmények akadályozták a védekezésben. 
A fent említett rendelet vonatkozó szabályát e javaslat szövegébe  átvették és ahhoz 
hozzáigazították.  
12. cikk – Az ellentmondás benyújtásának hatásai 
E cikk a rendes eljárássá alakulás tekintetében  átveszi a 8. cikkben foglalt, a védekezési 
nyilatkozat hatásaira vonatkoz ó rendelkezéseket. A rendes e ljárássá alakulás ra vonatkozóan 
nincs hatása, ha a kötelezett el őbb vagy utóbb az eljárás során úgy dönt, hogy vitatja a 
követelést. A jogi különbség a fi zetési felszólítás és a fize tési meghagyás között az utóbbi 
okirat végrehajthatóságában van. A végrehajth atóságra vonatkozó kérdéseket a 10. cikk 
szabályozza. 
A (3) bekezdés meghatározza, hogy ha a védekezési nyilatkozat a bírósághoz megkésve, a 
fizetési meghagyás kibocsátása ut án, de az ellentmondás benyú jtására nyitva álló határid ő 
lejárta előtt érkezik be, azt ellentmondásként kell kezelni, mivel tisztán mutatja az ügyben 
való védekezésre irányuló szándékot. 
 
HU 16   HU 13. cikk – Jogi képviselet 
E javaslat arra irányuló célkit űzése fényében, hogy a hitelez őknek egyszer ű és 
költséghatékony mechanizmust biztosítson a nem vitatott követelések behajtására, 
ellentmondásos lenne, ha az eljárás alka lmazását ügyvéd által e llátott képviselett ől tennék 
függővé. Először is, a fizetési meghagyás kibocsátásá ra irányuló kérelem és – még inkább – a 
követelés vitatásának követelményei elég egyszer űek ahhoz, hogy ne tegyék  szükségessé jogi 
szakember szakértelmét. Másodszor, a jogi képviselet az eljárás költségeit elkerülhetetlenül megnöveli. Amíg a szakszer ű jogi tanács kérése természetesen  továbbra is lehetséges azok 
számára, akik azt hasznosnak tartják, mégsem kellene azt kötelezettséggé tenni. Ahogyan az 
egyértelm űség céljából a (2) bekezdésben szerepel, ez a rendelkezés csak magára a fizetési 
meghagyásos eljárásra vonatkozik, a védekezés i nyilatkozat vagy az e llentmondás benyújtását 
követő rendes polgári eljárásra nem. 
14. cikk – Költségek 
A hitelez őket visszatarthatja ezen eljárás alkalmazás ától, ha – a kötelezett ellentmondása 
esetén – azzal a kockáza ttal kell szembesülniük, hogy az eljá rási költségek magasabbak, mint 
a rendes polgári eljárás közvetl en választása esetén felmerül ő költségek. Ugyanígy nem t űnne 
igazoltnak a kötelezettet magasabb eljárási költs égek viselésére kötelezni kizárólag azon ok 
miatt, hogy a kérelmez ő először megpróbálja – bár sikertel enül – a határozatot egyszer űsített 
eljárásban megszerezni. 
E cikk megállapítja a megel őző fizetési meghagyásos eljárás semlegességének elvét a rendes 
polgári eljárás költségei teljes összege vona tkozásában, de a tagállamokra bízza, hogy hogyan 
biztosítják ennek az elvnek a betartását. Egy elképzelhet ő megoldás lenne a fizetési 
meghagyásos eljárás költségeinek – ha  van ilyen költség – az azt követ ő rendes eljárás 
költségeibe történ ő beépítése. 
15. cikk – A nemzeti eljárási  jogokkal való kapcsolat 
E javaslat számos cikke hivatkozik az eljárás különös aspektusai tekintet ében a nemzeti jogra. 
Bármely lehetséges félreértés elkerülé se érdekében e rend elkezés egyértelm űen 
meghatározza, hogy minden olyan eljárási kérdésre , amellyel e javaslat  nem foglalkozik, és 
amelyben a nemzeti jog alkalmazandóságát sem írják el ő kifejezetten, a fizetési meghagyásos 
eljárás lefolytatásának helye szer inti tagállam hazai joga irányadó. 
16. cikk – A hatáskörrel rendelkez ő bíróságokra vonatkozó információk 
Ez a rendelkezés azon bíróságra vonatkozó információkhoz való hozzáférés megkönnyítését 
célozza, amelyhez az állampolgároknak az európai fizetési meghagyásra irányuló kérelmet be 
kell nyújtaniuk. A tagállamoknak a Bizottsághoz intézett közleményükben meg kell jelölniük, 
hogy erre az eljárásra mely bíróságok rende lkeznek hatáskörrel, pl. – azokban a 
tagállamokban, ahol ilyen megkülönböztetés lé tezik – az alacsonyabb vagy magasabb szint ű 
elsőfokú bíróság. Néhány tagállamban szükséges lehet egynél több bírósági kategóriát 
felsorolni többek között akkor, ha szakosított bí róságok járnak el bizonyos követelések esetén 
(pl. munkaügyi bíróságok a munkaszerz ődéssel kapcsolatban felmer ült követelések esetén). 
Ezzel lehet őség nyílik arra is, hogy jelezzék, ha a terü leti illetékességre vonatkozó általános 
szabályokat kell erre az eljárásra alkalmazni (e  szabályok részletes ki fejtésének szükségessége 
 
HU 17   HU nélkül), vagy ha különös szabályt hoztak, úgy mint a kötelezett lakóhelye szerinti bíróság 
kizárólagos illetékessége vagy az illetékesség egy bíróságra vagy meghatározott számú bíróságra történ ő központosítása. 
A Bizottság ezen információkat a legmegfelel őbb formában elérhet ővé teszi, beleértve az 
interneten történ ő közzétételt is, lehet őleg az Európai Unió összes hivatalos nyelvén 
felhasználóbarát hozzáférést biztosító adat bázis, a Polgári Ügyek Európai Igazságügyi 
Atlaszának létrehozására irányuló, folyamatban lév ő program keretében. 
17. és 18. cikk – Végrehajtási  szabályok és bizottság 
A 18. cikk a 44/2001/EK rendelettel  létrehozott tanácsadó bizo ttságra hivatkozik, amely a 
Bizottságot segíti szükség esetén a 17. cikk végrehajtásában, azaz a mellékletekben foglalt 
formanyomtatványok frissítésé ben vagy az azokkal kapcsolatos technikai módosítások 
elvégzésében. A bizottságot csak akkor hívják  össze, ha ilyen módosítások szükségessége 
felmerül. 
 
HU 18   HU 2004/0055(COD) 
Javaslat 
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE 
az európai fizetési meghagyásos eljárás létrehozásáról 
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, 
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerz ődésre, és különösen annak 61. cikke c) 
pontjára, 
tekintettel a Bizottság javaslatára11. 
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére12, 
a Szerződés 251. cikkében megállapíto tt eljárásnak megfelel ően13, 
mivel: (1) A Közösség célul t űzte ki, hogy fenntartja és továbbfejleszti a szabadságon, a 
biztonságon és a jog érvényesülésén al apuló térséget, amelyben biztosított a 
személyek szabad mozgása. E célból a Kö zösségnek többek között el kell fogadnia a 
belső piac megfelel ő működéséhez szükséges, a polgári ügyekben folytatott 
igazságügyi együttm űködéssel kapcsolatos intézkedéseket. 
(2) Az Európai Tanács 1999. október 15-16-i tamp erei ülésén felhívta a Tanácsot és a 
Bizottságot egy, a zavartalan igazságügyi együttm űködéshez és az 
igazságszolgáltatáshoz való könnyebb hozzáféréshez alapvet ő fontosságú kérdésekre 
vonatkozó új jogszabály kidolgozására, és  ezzel összefüggésben utalt különösen a 
fizetési meghagyásra. 
(3) 2000. november 30-án a Tanács elfogadta a polgári és kereskedelmi ügyekben hozott 
határozatok kölcsönös elismerése elvének végrehajtására irányuló intézkedésekr ől 
szóló bizottsági és tanácsi közös program
14. A program a bírósági határozatok 
meghozatalára irányuló sajátos, egység es vagy harmonizált, a Közösségen belül 
alkalmazható eljárás bevezetését tervezi a nem vitatott követeléseket is magában 
foglaló különleges területeken. 
(4) A Bizottság 2002. december 20-án elf ogadta az európai fizetési meghagyásos 
eljárásról, valamint a kis érték ű követelések elbírálására  irányuló eljárások 
egyszerűsítését és gyorsítását célzó intézkedésekr ől szóló zöld könyvet. A zöld könyv 
                                                 
11 HL C [...], [...], [...]. o. 
12 HL C [...], [...], [...]. o. 
13 HL C [...], [...], [...]. o. 
14 HL C 12., 2001.1.15., 1. o. 
 
HU 19   HU konzultációt indított egy, a nem vitatott követelések behajt ására irányuló, egységes 
vagy harmonizált európai eljárás lehetséges céljairól és jellemz őiről. 
(5) Az olyan követelések gyors és hatékony behajtása, amelye k tekintetében nincs jogvita, 
az Európai Unióban tevékenyked ő gazdasági szerepl ők számára kiemelked ően fontos, 
mivel a késedelmes fizetések jelentik a fizetésképtelenség leggyakoribb okát, amely a vállalkozások – különösen a kis- és középvá llalkozások – túlélését fenyegeti, és amely 
nagyszámú munkahely elvesztéséhez vezet. 
(6) Miközben valamennyi tagállam megpróbá lja kezelni a nem vitatott követelések 
tömeges behajtásának kérdés ét – a többségük egyszer űsített fizetési meghagyásos 
eljárást dolgoz ki –, mind a nemzeti j ogszabályok tartalma, mind a hazai eljárások 
teljesítménye nagymértékben eltér egym ástól. Továbbá, a jelenleg létez ő eljárások a 
határokon átnyúló ügyekben gyakran vagy nem megengedhet őek, vagy nem 
célszerűek. 
(7) A hatékony igazságszolgáltatá shoz való hozzáférés ebb ől eredő akadályai – különösen 
a határokon átnyúló ügyekben –, va lamint a versenynek a bels ő piacon való torzulása, 
melyet a különböz ő tagállamokban a hitelez őknek nyújtott eljárási eszközök 
működéséből fakadó egyensúlyhiány okoz, olya n közösségi jogszabályt tesz 
szükségessé, amely az Európai Unióban a hitelez ők és adósok számára egyenl ő 
feltételeket biztosít. 
(8) Az európai fizetési meghagyásos eljárá snak nem kell a nem vitatott követelések 
behajtására irányuló, a nemzeti jog alapján fennálló mechanizmusok helyébe lépnie vagy azokat harmonizálnia, hanem az a hitelez ő számára további választási 
lehetőséget jelent, akinek továbbra is lehet ősége van a hazai jog á ltal biztosított eljárás 
igénybevételére.  
(9) Az európai fizetési meghagyásos el járást minden polgári jogi, szerz ődéses vagy 
szerződésen kívüli pénzbeli követelés hozzáférhet ővé kell tenni, a házassági vagy 
hasonló jogviszonyból ered ő vagyoni követelések kivételével, amelyek esetén a 
bíróság a jogosult állításaira még ellent mondás hiányában sem támaszkodhat, hanem a 
tényeket hivatalból kell megvizsgálnia. Az eljárás nem korlátozhat ó bizonyos összeget 
meg nem haladó követelésekre. Az eljárá s azonban nem alkalmazható akkor, ha a 
követelés a kérelem benyújtásának id őpontjában még nem járt le, és különösen akkor, 
ha jövőbeni részletfizetésekre vonatkozik.  
(10) Az eljárásban a lehet ő legnagyobb mértékben a fe lek és a bíróság közötti 
kommunikációban formanyomtatványokat hasz nálnak az eljárás lefolytatásának 
megkönnyítése és az automatizált adatfeldolgozás lehet ővé tétele érdekében. 
(11) Az európai fizetési meghagyásra irányuló kérelemben a jogosulta t kötelezni kell olyan 
információk nyújtására, amelyek elegend őek a követelés és megalapozottsága 
egyértelm ű megállapításához annak érdeké ben, hogy a kötelezett a megfelel ő 
információk birtokában eldönthesse, hogy elle ntmond-e a követelésnek, vagy azt nem 
vitatja. Ebben az összefüggésben a jogosult köteles olyan bizonyítékokra hivatkozni, 
amelyekre állításai bizonyításakor támasz kodhatna, anélkül, hogy ténylegesen okirati 
bizonyítékot kellene benyújtania a bírósághoz. 
 
HU 20   HU (12) Az e rendeletben meghatározott formai követelmények betartásának vizsgálata után a 
bíróságnak ki kell bocsátania az európa i fizetési felszólítást. A bíróságnak 
tartózkodnia kell a kérdéses követelés érdemi vizsgálatától.  
(13) Az európai fizetési felszólításban tájékoztatni kell a kötelezettet választási 
lehetőségéről, mely szerint vagy három héten belü l megfizeti a jogosultnak a fennálló 
tartozását, vagy – ha a követe lést vitatni kívánja – védeke zési nyilatkozatot nyújt be. A 
követelésre vonatkozóan a jogos ult által nyújtott teljes kör ű információkon túlmen ően 
a kötelezettet tájékoztatni kell a felszólítás jogi jelent őségéről és különösen a kérelem 
nem vitatásának következményeir ől. 
(14) A határid őn belül benyújtott védekezési nyilatkozatnak az európai fizetési 
meghagyásos eljárást le kell zárnia, és a nnak automatikusan rende s polgári eljárássá 
kell alakulnia, kivéve, ha e tekintetben a j ogosult kifejezetten kért e erre az esetre az 
eljárás megszüntetését.  
(15) A védekezési nyilatkozat hiányában kibocsátandó európai fizetési meghagyásnak 
azonnal végrehajthatónak kell lennie a kötelezettel szemben. Az ezzel szemben 
benyújtható ellentmondásnak lényegében ugya nolyan következményekkel kell járnia, 
mint a védekezési nyilatkozatnak. Ellentmondás benyújtásának hiányában a fizetési meghagyásnak ugyanolyan jogi hatással kell  rendelkeznie, mint a rendes polgári 
eljárást lezáró végleges ítéletnek. 
(16) E rendelet nem érinti a polgári és kere skedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a 
határozatok elismerésér ől és végrehajtásáról szól ó, 2000. december 22-i 44/2001/EK 
tanácsi rendeletet
15 vagy a tagállamokban a polgári  és kereskedelmi ügyekben a 
bírósági és bíróságon kívüli iratok kézbesítésér ől szóló, 2000. május 29-i 
1348/2000/EK tanácsi rendeletet16. 
(17) Mivel e rendelet célkit űzéseit, vagyis az Európai Uni óban a nem vitatott pénzbeli 
követelések behajtására irányuló egys éges, gyors és hatékony mechanizmus 
létrehozását a tagállamok nem tudják kielégít ően megvalósítani, és így a rendelet 
terjedelme és hatása miatt azok közösségi  szinten jobban megvalósíthatók, az EK-
Szerződés 5. cikkében megállapított szubszidi aritás elvével összhangban a Közösség 
intézkedéseket fogadhat el. A szintén e cikkben megállapított arányosság elvével 
összhangban e rendelet nem lépi túl az e célkit űzések eléréséhez szükséges mértéket; 
így különösen, a legkisebb mértékben avatkozik  be a nemzeti eljárási jogba, mivel 
nem lép a hazai egyszer űsített eljárások helyébe, hane m további választási lehet őséget 
ad. 
(18) E rendelet tiszteletb en tartja az alapvet ő jogokat és elveket, melyeket különösen az 
Európai Unió Alapjogi Chartája mint a közösségi jog általános elveit elismeri. 
Különösen arra törekszik, hogy teljes mé rtékben biztosítsa a Charta 47. cikkében 
elismert, a tisztességes eljáráshoz  való jog tiszteletben tartását. 
                                                 
15 HL L 12., 2001.1.16., 1. o. 
16 HL L 160., 2000.6.30., 37. o. 
 
HU 21   HU (19) Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott 
végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárá sok megállapításáról szóló, 
1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal17 összhangban kell elfogadni. 
(20) Az Európai Unióról szóló szerz ődéshez, valamint az Európai Közösséget létrehozó 
szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyság és Írország helyzetér ől szóló jegyz őkönyv 
1. és 2. cikkével összhangban az Egyesült Ki rályság és Írország nem vesz részt e 
rendelet elfogadásában, így az nem kötelez ő, illetve nem alkalmazható rájuk.]/[Az 
Európai Unióról szóló szerz ődéshez, valamint az Európai Közösséget létrehozó 
szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyság és Írország helyzetér ől szóló jegyz őkönyv 
3. cikkével összhangban az Egyesü lt Királyság és Írország értesítést küldött arról, 
hogy részt kíván venni e rendelet el fogadásában és alkalmazásában.] 
(21) Az Európai Unióról szóló szerz ődéshez, valamint az Európai Közösséget létrehozó 
szerződéshez csatolt, Dánia helyzetér ől szóló jegyz őkönyv 1. és 2. cikkével 
összhangban Dánia nem vesz részt e re ndelet elfogadásában, így az nem kötelez ő, 
illetve nem alkalmazható rá. 
ELFOGADTA EZT A RENDELETET: 
1. cikk 
Hatály 
(1) E rendeletet polgári és kereskedelmi ügyekben kell alkalmazni a bíróság jellegére 
való tekintet nélkül. E rendelet nem te rjed ki különösen az adó-, vám- vagy 
közigazgatási ügyekre. 
(2) Az európai fizetési meghagyásos eljárás nem alkalmazható:  
a) házassági – vagy hasonló ka pcsolaton alapuló – vagyonjogra; 
b) csődeljárásra, kényszeregyezségre  és hasonló eljárásokra; 
c) szociális biztonságra. 
(3) E rendelet alkalmazásában a „bíróság” kifejezés a svéd végrehajtói hivatalt 
(kronofogdemyndighet ) is jelenti. 
(4) E rendelet alkalmazásában a „tagállam” kifejezés a tagállamokat jelenti, Dánia 
[Egyesült Királyság, Írország]  kivételével.  
                                                 
17 HL L 184., 1999.7.17., 23. o. 
 
HU 22   HU 2. cikk 
Európai fizetési meghagyásos eljárás 
(1) Az európai fizetési meghagyáso s eljárás azon meghatározott összeg ű, nem vitatott 
pénzbeli követelések behajtására irányul , amelyek az európai fizetési meghagyásra 
irányuló kérelem benyújtásának id őpontjában már lejártak. 
(2) A hitelez őt semmi nem akadályozza meg abban, hogy az (1) bekezdés szerinti 
követelését valamely tagállam joga értelméb en rendelkezésre álló más eljárásban 
érvényesítse, függetlenül attól, hogy az rendes vagy gyorsíto tt eljárás.  
3. cikk 
Európai fizetési meghagyásra irányuló kérelem 
(1) Az európai fizetési meghagyásra irányul ó kérelmet az 1. mellékletben foglalt 
formanyomtatvány alkalmazásával kell benyújtani.  
(2) A kérelem tartalmazza a következ őket: 
a) a felek, valamint azon bíróság neve és címe, amelyhez a kérelmet benyújtják; 
b) a követelés összege; c) ha a követelés kamattal te rhelt, a kamatláb és azon id őszak, amelyre a kamatot 
igénylik, kivéve, ha hozzászámítják a f őköveteléshez azon bíróság 
tagállamának joga szerint igényelhet ő törvényes kamatot, amelyhez a kérelmet 
benyújtották;  
d) a kérelem tárgya, beleértve azon körü lmények rövid leírását is, amelyeken a 
kérelem és adott esetbe n a követelt kamat alapul; 
e) legalább egy olyan bizonyíték rövid ismertetése, amelyre rendes polgári 
eljárásban a követelés alátámas ztásául hivatkozni lehetne. 
(3) A kérelmet a jogosultnak vagy annak képvisel őjének saját kez űleg kell aláírnia, vagy 
fokozott biztonságú elektronikus aláírással kell ellátnia az elek tronikus aláírásra 
vonatkozó közösségi keretfeltételekr ől szóló, 1999. december 13-i 1999/93/EK 
európai parlamenti és tanácsi irányelv 2. cikke (2) bekezdésének értelmében.  
4. cikk 
Az európai fizetési meghagyás kiboc sátására vonatkozó követelmények 
(1) A kérelemmel megkeresett bíróság a kérelm et az 1., 2., és 3. cikkben megállapított 
követelmények teljesülése esetén megvizsgálja. 
 
HU 23   HU (2) Amennyiben a 3. cikkben foglalt követelmények teljesülésének hiánya miatt a 
kérelmet el kellene utasítani, a bíróság lehet őséget adhat a jogos ultnak a kérelem 
kiegészítésére vagy kijavítására. 
5. cikk 
A kérelem elutasítása 
(1) A bíróság a kérelmet teljes egészében el utasítja, ha a kérelem vagy annak részei nem 
felelnek meg a 4. cikkben foglalt követelményeknek.  
(2) Az európai fizetési megha gyás kibocsátására irányuló  kérelem elutasításával 
szemben jogorvoslatnak nincs helye. 
(3) Az elutasítás nem akadályozza meg a jogosultat abban, hogy ugyanazon követelés 
vonatkozásában rendes bírósági eljárást indítson. 
6. cikk 
Európai fizetési felszólítás 
(1) A 4. cikkben foglalt követelmények teljesü lése esetén a bíró ság a 2. mellékletben 
foglalt formanyomtatvány alkalmazásával eu rópai fizetési felszólítást bocsát ki. 
(2) Az európai fizetési felszólítást kézb esítik a kötelezettnek. A kézbesítés olyan 
módszerei, amelyek a kötelezett általi szem élyes kézhezvételt nem bizonyítják, nem 
megengedhet ők, amennyiben a kötelezett címe nem ismert bizonyosan. 
(3) A felszólításban fel kell hívni a kötelezett figyelmét azon választási lehet őségére, 
hogy  
a) a jogosult számára a követelt összeg et a követelt kamatokkal és költségekkel 
együtt megfizeti, és benyújt egy, a fizetésr ől tájékoztató nyilatkozatot; vagy  
b) a követeléssel vagy valamely részével  szemben védekezési nyilatkozatot nyújt 
be. 
E nyilatkozatoknak az eu rópai fizetési felszólít ás kézbesítésének id őpontjától 
számított három héten belül kell a bí rósághoz megérkezniük; a határid őt azon 
tagállam jogával összhangban kell szám ítani, amelyben a kézbesítés történik. 
(4) A felszólításban a kötele zettet tájékoztatják, hogy  
a) a bíróság nem vizsgálta meg a követe lés megalapozottságát a felszólítás 
kibocsátása el őtt; 
b) a bíróság végrehajtható határozatot fog hozni, kivéve, ha  a (3) bekezdésben 
meghatározott határid őn belül a kötelezett ől védekezési nyilatkozatot, vagy a 
követelés megfizetésér ől tájékoztató nyilatkozatot kap. 
 
HU 24   HU (5) Az elévülési id ő megszakadása céljából az európai fizetési meghagyás a rendes 
polgári eljárásban alkalmazott idézéssel azonos joghatású. 
7. cikk 
Védekezési nyilatkozat 
(1) A kötelezett a 2. melléklethez csatolt válasz-formanyomtatvány felhasználásával, 
amelyet számára a felszólítással együtt k ézbesítenek, vagy más módon védekezési 
nyilatkozatot nyújthat be. 
(2) A kötelezettnek a nyilatkozatban egyértelm űen meg kell jelölni, hogy a kérdéses 
követelést egészben vagy részben vitatja.  A követelés vitatásá nak indokait nem kell 
meghatároznia. 
(3) A védekezési nyilatkozatot  a kötelezettnek vagy képvisel őjének saját kez űleg kell 
aláírnia, vagy az elektronikus aláírá sra vonatkozó közösségi keretfeltételekr ől szóló, 
1999. december 13-i 1999/93/EK európai parlamen ti és tanácsi irányelv 2. cikke (2) 
bekezdésének értelmében fokozott biztonsá gú elektronikus aláírással kell ellátnia. 
8. cikk 
A védekezési nyilatkozat hatásai 
(1) Ha a védekezési nyilatkozatot a 6. ci kk (3) bekezdésében meghatározott határid őn 
belül benyújtják, az eljárás a rendes pol gári eljárás szabályaival összhangban 
folytatódik, kivéve, ha a j ogosult a kérelemben kifejezette n kérte erre az esetre az 
eljárás megszüntetését.  
(2) Az (1) bekezdés szerinti rendes eljárássá  alakulásra azon tagálla m joga az irányadó, 
amelyben az európai fizetési felszólítást kibocsátották. 
9. cikk 
Európai fizetési meghagyás 
(1) A védekezési nyilatkozatnak vagy a fizetésr ől tájékoztató nyilat kozatnak a 6. cikk (3) 
bekezdésében meghatározott határid őn belül történ ő benyújtása hiányában a bíróság 
hivatalból kibocsátja az európai fizetés i meghagyást a 3. mellékletben foglalt 
formanyomtatvány alkalmazásával.  
(2) Az európai fizetési meghagyást kézbesítik a kötelezettnek. A kézbesítés olyan 
módszerei, amelyek a kötelezett általi szem élyes kézhezvételt nem bizonyítják, nem 
megengedhet ők, amennyiben a kötelezett címe nem ismert bizonyosan. 
(3) Az európai fizetési meghagyásban a kötelezettet tájékoz tatják arról, hogy 
ellentmondást nyújthat be az európai fi zetési meghagyással szemben, amelynek az 
 
HU 25   HU európai fizetési meghagyás kötelezett számára történ ő kézbesítésének id őpontjától 
számított három héten belül kell a meghagyá st kibocsátó bírósághoz megérkeznie; a 
határidőt azon tagállam jogával összhangban ke ll számítani, amelyben a kézbesítést 
történt.  
10. cikk 
Az európai fizetési meghagyás végrehajthatósága 
(1) Az európai fizetési meghagyás bizt osíték nyújtása nél kül végrehajtható. 
(2) Az (1) bekezdés sérelme nélkül a végr ehajthatóság feltételeire, valamint annak 
felfüggesztésére vagy korlátozására, különös en a 11. cikk szerinti ellentmondás 
esetén, azon tagállam joga az iránya dó, amelyben a meghagyást kibocsátották.. 
11. cikk 
Ellentmondás az európai fiz etési meghagyással szemben  
(1) A kötelezett az európai fizetési megha gyással szemben a 3. melléklethez csatolt 
válasz-formanyomtatvány felhasználásával, amelyet számára az európai fizetési 
meghagyással együtt kézbesítenek, vagy más módon ellentmondást nyújthat be. 
(2) A kötelezettnek az ellentmondásban egyértelm űen meg kell jelölnie, hogy a kérdéses 
követelést egészben vagy részben vita tja, utóbbi esetben azt is, hogy a követelés 
mely részét kifogásolja. A követelés v itatásának indokait nem kell meghatároznia. 
(3) Az ellentmondást a kötelezettnek vagy képvisel őjének saját kez űleg kell aláírnia, 
vagy az elektronikus aláírásra vonat kozó közösségi keretfeltételekr ől szóló, 1999. 
december 13-i 1999/93/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 2. cikke (2) bekezdésének értelmében fokozott biztonsá gú elektronikus aláírással kell ellátnia. 
(4) A 9. cikk (3) bekezdésében meghatározott határid ő lejárta után a kötelezett – a 
fizetési meghagyás kibocsátásának helye szerinti tagállam jogában megállapított, és a nem vitatott követelésekre vonatkozó európa i végrehajtható okirat létrehozásáról 
szóló, --------i, ----/ --/EK európai parlamenti és ta nácsi rendelet – (19A.) cikke 
szerint a Bizottsággal közölt feltételek mellett – jogosu lt kérni a fizetési meghagyás 
felülvizsgálatát, amennyiben 
a) i. a fizetési meghagyást a személ yesen általa történt kézhezvétel 
bizonyítéka nélküli módszer rel kézbesítették; és  
 ii. a kézbesítés – önhibáján kívül – olyan id őben vagy módon történt, 
hogy nem tette lehet ővé számára, hogy védelmér ől gondoskodhasson;  
vagy 
 
HU 26   HU b) a kötelezettet vis maior vagy rendkí vüli körülmények – önhibáján kívül – 
akadályozták a követeléssel szembeni védekezésben,  
 feltéve, hogy mindkét esetbe n azonnal cselekedett. 
12. cikk 
Az ellentmondás benyújtásának hatásai 
(1) Ha az ellentmondást a 9. cikk (3) bekezdésében meghatározott határid őn belül 
benyújtják, az eljárás a rendes polgári el járás szabálya inak megfelel ően folytatódik, 
kivéve, ha a jogosult a kérelemben kife jezetten kérte erre az esetre az eljárás 
megszüntetését. 
(2) Az (1) bekezdés szerinti rendes eljárássá  alakulásra azon tagálla m joga az irányadó, 
amelyben az európai fizetési meghagyást kibocsátották. 
(3) A 6. cikk (3) bekezdésében meghatározott határid ő lejárta után, de a 9. cikk (3) 
bekezdésében meghatározott határid őn belül benyújtott védekezési nyilatkozat az 
ellentmondással azonos hatásokkal bír.  
13. cikk 
Jogi képviselet 
(1) Ügyvéd vagy más jogi képvisel ő általi képviselet nem kötelez ő 
a) a jogosult esetén az európai fizetési  meghagyás kibocsátásá ra irányuló kérelem 
tekintetében;  
b) a kötelezett esetén a védekezési ny ilatkozat vagy az európai fizetési 
meghagyással szembeni ellentmondás tekintetében. 
(2) A védekezési nyilatkozatot vagy az európai fizetési meghagyással szembeni 
ellentmondást követ ő rendes polgári eljárásban a jo gi képviselettel kapcsolatos 
követelményre az eljárás helye szer inti tagállam joga az irányadó. 
14. cikk 
Költségek 
Az európai fizetési meghagyásos eljárás és a rendes polgári eljárás költségei, amelyek a 
védekezési nyilatkozat vagy az európai fizetési meghagyással szembeni ellentmondás esetén 
felmerülnek, együttesen nem haladhatják meg az európai fizetési meghagyásos eljárás nélküli 
rendes polgári eljárás költségeit.  
 
HU 27   HU 15. cikk 
A nemzeti eljárási jogokkal való kapcsolat 
Minden olyan eljárási kérdésre , amellyel e rendelet nem fogl alkozik, az eur ópai fizetési 
meghagyásos eljárás helye szerinti tagállam joga az irányadó. 
16. cikk 
A hatáskörrel rendelkez ő bíróságokra vonatkozó információk 
(1) 2005. július 1-jéig valamennyi tagállam közli a Bizottsággal, hogy mely bíróságok 
rendelkeznek hatáskörrel az európai fizetési meghagyás kibocsátására. A tagállamok az ezen információkban bekövetkezett bármely kés őbbi változásról értesítik a 
Bizottságot. 
(2) A Bizottság az (1) bekezdéssel ö sszhangban a tagállamok által nyújtott 
információkat közzéteszi és szükség esetén frissíti. 
17. cikk 
Végrehajtási szabályok 
A mellékletekben foglalt formanyomtatványokat a 18. cikkben említett tanácsadó bizottsági 
eljárással összhangban frissítik vagy módosítják. 
18. cikk 
Bizottság 
(1) A Bizottságot a 44/2001/EK tanácsi rende let 75. cikke szerinti  bizottság segíti. 
(2) Az e cikkre történ ő hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 3. és 7. cikkét kell 
alkalmazni, figyelemmel a határozat  8. cikkében foglalt rendelkezésekre. 
 
HU 28   HU 19. cikk 
Hatálybalépés 
Ez a rendelet 2006. január 1-jén lép hatályba. 
Ez a rendelet teljes egészében kötelez ő és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban 
az Európai Közösséget létrehozó szerz ődésnek megfelel ően. 
Kelt Brüsszelben,  
az Európai Parlament részér ől a Tanács részér ől 
az elnök az elnök 
 
HU 29   HU 1. MELLÉKLET  
EURÓPAI FIZETÉSI MEGHAGYÁS KI BOCSÁTÁSÁRA IR ÁNYULÓ KÉRELEM 
1. Bíróság 
1.1 Név: 
1.2 Cím: 
2. Jogosult 2.1 Név: 
2.2 Cím: 
3. Jogosult képvisel ője 
3.1 Név: 
3.2 Cím: 4. Kötelezett 
4.1 Név: 
4.2 Cím: 5. Követelés 
5.1 A főkövetelés összege (kamat és költségek nélkül): 
5.2 Pénznem: □ EUR 
□ svéd korona 
□ [angol font] 
6. Kamat 6.1 Kamatláb (a f őkövetelés megfizetéséig követelt) 
6.1.1 %      □ 
6.1.2 % az EKB alapkamatán felül  □ 
6.1.3 Törvényes kamatláb   □ 
6.2 Kamat számításának kezd őnapja: 
7. Költségek (az 5.2 pontban megjelöltte l azonos pénznemben kifejezett összegek) 
7.1 Az ezen eljárással kapcsolatos költségek 
7.1.1 A kérelem illetéke: 
7.1.2 A jogosult képvisel őjének díja: 
 
HU 30   HU 7.1.3 Egyéb költségek (részletezze): 
7.2 A bírósági eljárást megel őzően felmerült költségek (részletezze): 
7.3 Követelt teljes költség: 
8. A követelés alapja 8.1 Adásvételi szerz ődés  □   8.6 Szolgáltatási szerz ődés – egyéb □ 
8.2 Bérleti szerz ődés - ingatlan □   8.7 Kölcsön/garancia  □ 
8.3 Bérleti szerz ődés – ingó □   8.8 Károkozás – közlekedési baleset □ 
8.4 Biztosítási szerz ődés  □   8.9 Károkozás – egyéb  □ 
8.5 Közüzemi szerz ődés – villamos energia, 
 gáz, víz, telefon  □   8.10 Egyéb   □ 
9. A főkövetelés alapjának rövid leírása: 
  
 
10. A követelt kamatláb alapjának rövid indokolása: 1 0 . 1  T ö r v é n y e s  k a m a t l á b          □ 
10.2 A felek megállapodása szerinti kamatláb      □ 
10.3 A jogosult által felvett, legalább a f őkövetelés összegét elér ő kölcsön kamatlába  □ 
10.4 Egyéb (részletezze): 
11. A nemzetközi joghatóság indokainak rövid leírása, ha a jogosult nem rendelkezik lakóhellyel az eljáró 
bíróság helye szerinti tagállamban: 
 
 
12. Bizonyítékok Rövidítések: O: okirati bizonyíték  T: tanúvallomás  SZV: szakért ői vélemény 
  SZ: tárgyi vagy helyszíni szemle E: egyéb 
 Bizonyíték fajtája   A felajánlott bizonyíték leírása 12.1 
 
12.2 
 
HU 31   HU  
12.3 
 
13. Amennyiben a kötelezett védekezési nyilatkozatot vagy elle ntmondást nyújt be, kére m, hogy az eljárást 
s z ü n t e s s é k  m e g :           □ 
(FIGYELMEZTETÉS: AMENNYIBEN A FE NTI NÉGYZETET ÜRESEN HAGYJA, 
VÉDEKEZÉSI NYILATKOZAT VAGY E LLENTMONDÁS ESETÉN  AZ ELJÁRÁS 
AUTOMATIKUSAN RENDES POLGÁRI ELJÁRÁSSÁ ALAKUL) 
14. A jogosult/ vagy képvisel őjének aláírása 
 
 
HU 32   HU 2. MELLÉKLET  
EURÓPAI FIZETÉSI FELSZÓLÍTÁS 
Hivatkozás:  
1. Kibocsátó bíróság:  Cím:  Tel./fax/e-mail: 
2. FONTOS MEGJEGYZÉS A KÖTELEZETT SZÁMÁRA:  
E felszólításban a jogosult az alábbiakban me gjelölt összeg megfizetését követeli Önt ől. 
Ön választhat, hogy  
– vagy megfizeti a jogosultnak az alábbiakba n megjelölt teljes összeget, beleértve 
a kamatot és a költségeket is, és a bírósághoz benyújt egy, a fizetésr ől 
tájékoztató nyilatkozatot, 
– vagy – ha a követelést vitatni kívánja – a bírósághoz védekezési nyilatkozatot 
nyújt be 
e felszólítás kézhezvételét ől számított három héten belül. 
A határid ő betartása érdekében a védekezé si nyilatkozatnak vagy a fizetésr ől 
tájékoztató nyilatkozatnak a határid ő lejárta el őtt kell a bírósághoz megérkeznie.  
Használhatja az e felszólításhoz csatolt vá lasz-formanyomtatványt, de annak használata 
nem kötelez ő.  
E felszólítás kibocsátása el őtt a kibocsátó bíróság nem vizsgálta a követelés 
megalapozottságát.  
Ha azonban a határid ő lejártáig sem fizetésr ől tájékoztató nyilatkozatot, sem védekezési 
nyilatkozatot nem nyújt be, Önnel szemben – további vizsgálat vagy felszólítás nélkül – 
végrehajtható európai fizetési meghagyást f ognak kibocsátani. Csak a védekezési 
nyilatkozat vagy a fizetésr ől tájékoztató nyilatkozat akadályozza meg a fizetési 
meghagyás kibocsátását.  
3. Jogosult 
3.1 Név: 3.2 Cím: 
4. Jogosult képvisel ője 
4.1 Név: 4.2 Cím: 
 
HU 33   HU 5. Kötelezett 
5.1 Név: 
5.2 Cím: 
6. Követelés 6.1 A főkövetelés összege (kamat és költségek nélkül): 
6.2 Pénznem: □ EUR 
□ svéd korona 
□ [angol font] 
7. Kamat 
7.1 Kamatláb (a f őkövetelés megfizetéséig követelt) 
7.1.1  %     □ 
7.1.2  % az EKB alapkamatán felül  □ 
7.1.3  Törvényes kamatláb   □ 
7.2 Kamat számításának kezd őnapja: 
8. Költségek (a 6.2 pontban megjelöltte l azonos pénznemben kifejezett összegek) 
8.1 Az ezen eljárással kapcsolatos költségek 
8.1.1 A kérelem illetéke: 
8.1.2. A jogosult képvisel őjének díja: 
8.1.3 Egyéb költségek (részletezze): 
8.2 A bírósági eljárást megel őzően felmerült költségek (részletezze): 
8.3 Követelt teljes költség: 9. A követelés alapja 
9.1 Adásvételi szerz ődés  □   9.6 Szolgáltatási szerz ődés – egyéb □ 
9.2 Bérleti szerz ődés - ingatlan □   9.7 Kölcsön/garancia  □ 
9.3 Bérleti szerz ődés – ingó □   9.8 Károkozás – közlekedési baleset □ 
9.4 Biztosítási szerz ődés  □   9.9 Károkozás – egyéb  □ 
9. Közüzemi szerz ődés – villamos energia, 
 gáz, víz, telefon  □   9.10 Egyéb   □ 
 
10. A főkövetelés alapjának rövid leírása: 
 
HU 34   HU  
 
 
11. A követelt kamatláb alapjának rövid indokolása: 1 1 . 1  T ö r v é n y e s  k a m a t l á b          □ 
11.2 A felek megállapodása szerinti kamatláb      □ 
11.3 A jogosult által felvett, legalább a f őkövetelés összegét elér ő kölcsön kamatlába  □ 
11.4 Egyéb (részletezze): 
12. A nemzetközi joghatóság indokainak rövid leírása, ha a kötelezett nem rendelkezik lakóhellyel az eljáró 
bíróság helye szerinti tagállamban: 
 
 
 
13. Bizonyítékok 
Rövidítések: O: okirati bizonyíték  T: tanúvallomás  SZV: szakért ői vélemény 
  SZ: tárgyi vagy helyszíni szemle E: egyéb  Bizonyíték fajtája   A felajánlott bizonyíték leírása 
 
13.1  
13.2 
 13.3 
 
       K e l t     D á t u m  
      Aláírás és/vagy pecsét 
 
HU 35   HU VÁLASZ-FORMANYOMTATV ÁNY – EURÓPAI FIZETÉSI FELSZÓLÍTÁS 
Hivatkozás: 
1. Az európai fizetési felszólításban szerepl ő követelés megalapozott; a kifizetést 
időközben teljesítettem        □ 
2. A követelés teljes egésze vonatkozásáb an védekezési nyilatk ozatot nyújtok be □ 
3. Az alábbi részek vonatkozásában védekezési nyilatkoz atot nyújtok be: 
 3.1 a f őkövetelés:         □ 
 
 3.2 a kamat:         □ 
  3.3 a költségek:         □ 
  4. A kötelezett/képvisel őjének aláírása: 
 
HU 36   HU 3. MELLÉKLET  
EURÓPAI FIZETÉSI MEGHAGYÁS 
Hivatkozás:  
1. Kibocsátó bíróság:  Cím:  Tel./fax/e-mail: 
2. FONTOS MEGJEGYZÉS A KÖTELEZETT SZÁMÁRA:  
E határozatban a bíróság elrendeli az alábbi akban megjelölt teljes  összegnek a jogosult 
részére történ ő megfizetését, beleértve a kamatot és  a költségeket is. A jogosult további 
felszólítás nélkül jogosult e kötelezettség végrehajtására. 
Ön a meghagyás kézbesítését ől számított három héten belül
 a bírósághoz egy arra 
vonatkozó tájékoztató nyilatkozatot nyújthat be, hogy a fizetést id őközben teljesítette, 
vagy a fizetési meghagyást a bírósághoz címzett ellentmondással megtámadhatja. 
A határid ő betartása érdekében az ellentmondásnak vagy a fizetésr ől tájékoztató 
nyilatkozatnak a határid ő lejárta el őtt kell a bírósághoz megérkeznie.  
Használhatja az e fizetési meghagyáshoz csatolt válasz-formanyomtatványt, de annak 
használata nem kötelez ő.  
Ha a határid ő lejártáig sem fizetésr ől tájékoztató nyilatkozatot, sem ellentmondást nem 
nyújt be, az európai fizetési meghagyás joger őre emelkedik, és többé nem támadható 
meg.  
3. Jogosult 
3.1 Név: 
3.2 Cím: 4. A jogosult képvisel ője 
4.1 Név: 
4.2 Cím: 
5. Kötelezett 
5.1 Név: 5.2 Cím: 
6. Követelés 
6.1 A főkövetelés összege (kamat és költségek nélkül): 
 
HU 37   HU 6.2 Pénznem: □ EUR 
□ svéd korona 
□ [angol font] 
7. Kamat 7.1 Kamatláb (a f őkövetelés megfizetéséig követelt) 
7 . 1 . 1   %       □ 
7.1.2  % az EKB alapkamatán felül   □ 
7.1.3  Törvényes kamatláb    □ 
7.2 Kamat számításának kezd őnapja: 
8. Költségek (a 6.2 pontban megjelöltte l azonos pénznemben kifejezett összegek) 
8.1 Az ezen eljárással kapcsolatos költségek: 
8.1.1 A kérelem illetéke: 8.1.2. A jogosult képvisel őjének díja: 
8.1.3 Egyéb költségek (részletezze): 
8.2 A bírósági eljárást megel őzően felmerült költségek (részletezze): 
8.3 Követelt teljes költség: 
9. A követelés alapja 
9.1 Adásvételi szerz ődés  □   9.6 Szolgáltatási szerz ődés – egyéb □ 
9.2 Bérleti szerz ődés - ingatlan □   9.7 Kölcsön/garancia  □ 
9.3 Bérleti szerz ődés – ingó □   9.8 Károkozás – közlekedési baleset □ 
9.4 Biztosítási szerz ődés  □   9.9 Károkozás – egyéb  □ 
9.5 Közüzemi szerz ődés – villamos energia, 
 gáz, víz, telefon  □   9.10 Egyéb   □ 
10. A főkövetelés alapjának rövid leírása: 
 
 
 11. A követelt kamatláb alapjának rövid indokolása: 
1 1 . 1  T ö r v é n y e s  k a m a t l á b          □ 
11.2 A felek megállapodása szerinti kamatláb      □ 
 
HU 38   HU 11.3 A jogosult által felvett, legalább a f őkövetelés összegét elér ő kölcsön kamatlába  □ 
11.4 Egyéb (részletezze): 
12. A nemzetközi joghatóság indokainak rövid leírása, ha a kötelezett nem rendelkezik lakóhellyel az eljáró 
bíróság helye szerinti tagállamban: 
 
 
 
13. Bizonyítékok 
Rövidítések:  O: okirati bizonyíték  T: tanúvallomás  SZV: szakért ői vélemény 
  SZ: tárgyi vagy helyszíni szemle E: egyéb 
 Bizonyíték fajtája   A felajánlott bizonyíték leírása 
13.1 
 13.2 
 
13.3  
      K e l t     D á t u m  
      Aláírás és/vagy pecsét  
 
HU 39   HU VÁLASZ-FORMANYOMTATV ÁNY – EURÓPAI FIZETÉSI MEGHAGYÁS 
Hivatkozás: 
1. Az európai fizetési meghagyásban szerepl ő követelés megalapozott; a kifizetést 
időközben teljesítettem        □ 
2. A követelés teljes egésze vonat kozásában ellentmondással élek  □ 
3. Az alábbi részek vonatkozásában ellentmondással élek:  3.1 a f őkövetelés:        □ 
 
 3.2 a kamat:        □ 
  3.3 a költségek:        □ 
  4. A kötelezett/ képvisel őjének aláírása: