A digitális egységes piaci stratégia megjegyzi, hogy az információs és kommunikációs technológiákra épülő hálózatok adják a digitális termékek és szolgáltatások gerincét, márpedig ezen termékek és szolgáltatások életünk minden területét segíthetik, és egyben Európa gazdasági fejlődésének motorjai. A nagykereskedelmi barangolási piacoknak a barangolási többletdíjak eltörlése céljából történő szabályozása tehát hozzájárul az erős, versenyképes és dinamikus távközlési ágazat kialakulásához, és segít megteremteni a megfelelő körülményeket a fejlett digitális hálózatok és szolgáltatások kifejlesztéséhez, melyek a gazdaság minden ágazatát – köztük a kis- és középvállalkozásokat is – támogatják.

Az itt javasolt jogalkotási intézkedéseken kívül az RLAH bevezetéséhez 2016. december 15-ig végrehajtási jogi aktusokat is el kell fogadni, amelyek részletes szabályokat tartalmaznak majd a méltányos használatra vonatkozó feltételek alkalmazásáról, valamint meghatározzák a kiskereskedelmi barangolási többletdíjak eltörlésével kapcsolatos fenntarthatósági értékelés módszertanát.

A kiskereskedelmi barangolási többletdíjak eltörlése kulcsfontosságú lépés annak biztosítása felé, hogy a távközlési szabályok támogassák az Unió digitális egységes piacának kialakulását és működését. Ennek a célnak a fontosságát a Bizottság által 2015. május 6-án kiadott digitális egységes piaci stratégia is kiemelte. A nagykereskedelmi barangolási piacoknak az RLAH Unión belüli bevezetése érdekében történő szabályozása különösen hasznos lesz azon szakpolitikai cél elérése tekintetében, hogy a jól működő piacok az egész Unióban megfizethető áron biztosítsák a nagy teljesítményű vezeték nélküli szélessávú infrastruktúrához való hozzáférést.

Ugyanakkor a nagykereskedelmi piacra vonatkozó bármely szabálynak biztosítania kell, hogy a látogatott szolgáltatók fedezni tudják a nagykereskedelmi barangolási szolgáltatások nyújtásával kapcsolatban felmerülő költségeiket, ideértve az együttes és közös költségeket is. Ennek célja a látogatott hálózatokba irányuló beruházások ösztönzőinek fenntartása és a látogatott piacokon zajló belföldi verseny azon torzulásának elkerülése, amit a szolgáltatók általi szabályozási arbitrázs okozhat, ha a szolgáltatók a barangolási hozzáférés eszközével versenyeznek egy egyébként a verseny által dominált hazai látogatott piacon.

A nagykereskedelmi piacok ezen elemzése azt mutatja, hogy több piaci hiányosság továbbra is megfigyelhető a piacok működésében (pl. oligopolisztikus jelleg, valamint a barangolási megállapodások kétoldalúsága és a nagykereskedelmi helyettesítők hiánya). Az elemzés azt is kimutatta, hogy a döntően kimenő forgalmú barangolásszolgáltatók tárgyalási pozíciója – ideértve a nagykereskedelmi barangolási piacok gyengébb szereplőiét is – az RLAH-kötelezettség miatt kiegyensúlyozó intézkedések hiányában tovább romolhat. Ez pedig a hazai szolgáltatók belföldi piacainak működését is torzíthatja.

Az (EU) 2015/2120 rendelet előírja az Unión belüli kiskereskedelmi barangolási többletdíjak 2017. június 15-től való eltörlését a barangolási szolgáltatások méltányos használata esetén, ugyanakkor megadva az eltérés lehetőséget, azaz hogy a szolgáltató fenntarthatósági indokokra hivatkozva továbbra is barangolási többletdíjat alkalmazzon. Az Unión belüli kiskereskedelmi barangolási szolgáltatásokra vonatkozó ezen új szabályokra az indokolásban RLAH (roam-like-at-home, belföldi díjas barangolás) néven hivatkozunk.

A szolgáltatók eltérően látják a nagykereskedelmi barangolási piacok működését. Egyes régi inkumbens szolgáltatók és erős piaci jelenléttel rendelkező szolgáltatók, valamint általában a nagy bejövő barangolási forgalmat bonyolító szolgáltatók szerint a nagykereskedelmi barangolási piacokon van némi verseny, amit az is mutat, hogy a nagykereskedelmi piaci díjak gyakran az aktuális szabályozás szerinti maximum alatt maradnak. Más szolgáltatók, különösen a kisebbek, a virtuális mobilhálózat-üzemeltetők és a nagy kimenő barangolási forgalommal rendelkezők szerint viszont a számukra elérhető nagykereskedelmi piaci árak elérik vagy megközelítik az aktuális maximumot, és jelentősen meghaladják a költségeket. Az RLAH nagykereskedelmi barangolási piaci versenyre gyakorolt hatásaival kapcsolatos nézetek is eltérőek a két szolgáltatócsoportban: az első csoport szerint az RLAH erősíti majd a versenyt, a második szerint gyengíti.

Másrészről azonban, ahogyan arra a Bíróság is rámutatott, az arányosság elvének betartása nem zárja ki azt, hogy egyes szolgáltatók konkrét esetekben esetleg negatív gazdasági következményekkel szembesüljenek, például ha egy szolgáltató a nagykereskedelmi barangolási tevékenységek teljesen verseny által irányított piacán elérhető nyereségnél nagyobb nyereséget realizál, annak a nyeresége csökken, vagy egy szolgáltató a hálózati költségek nem hatékony kezelése miatt veszteséget könyvel el. Ennek az az oka, hogy ilyen esetekben a negatív következmények indokoltak, és a kitűzött cél eléréséhez szükségesek.

Ilyen esetekben a különböző lehetséges intézkedések terheinek elemzése során meg kell vizsgálni, hogy a kitűzött cél indokolja-e bizonyos szolgáltatók esetében az akár jelentős negatív gazdasági következményeket. Ennek megfelelően a javasolt szabályozási intézkedések két elemet vesznek figyelembe a barangolási rendelet 19. cikkének (1) bekezdésében rögzített kritériumok alapján; nevezetesen azt, hogy a látogatott szolgáltatók fedezni tudják a szabályozott nagykereskedelmi barangolási szolgáltatások nyújtásával kapcsolatban felmerülő költségeiket, ideértve az együttes és közös költségeket is, valamint azt, hogy megakadályozható legyen a tartós barangolás, illetve a nagykereskedelmi barangolási hozzáférés nem rendeltetésszerű vagy visszaélésszerű, a barangolásszolgáltatók ügyfeleinek az Unión belüli időszakos utazása során nyújtott szabályozott barangolási szolgáltatástól eltérő célokra való használata.

A jogalkotónak széles körű jogköre van annak biztosítására, hogy döntései arányosak legyenek. A Bíróság azonban azt is rögzítette, hogy – különösen a barangolással kapcsolatos szabályok tekintetében – a jogalkotónak objektív kritériumokra kell alapoznia döntéseit.

Az EU-szintű közös megközelítés ezzel szemben megteremtheti a szükséges szabályozási feltételeket és biztosíthatja, hogy a nemzeti nagykereskedelmi piacok támogassák a barangolási többletdíjaknak az egész Unióra kiterjedő, fenntartható eltörlésére vonatkozó célkitűzést. Végezetül a közös megközelítés figyelembe veszi azt is, hogy – ahogy azt a Bíróság kiemelte – a kiskereskedelmi és nagykereskedelmi piacok szabályai kölcsönösen függnek egymástól az Unió barangolási piacai zökkenőmentes működésének biztosításában.

Uniós szintű közös megközelítésre azért is szükség van, mert az egyes tagállamok nem mindig kapnak elég ösztönzést arra, hogy nemzeti nagykereskedelmi piacaik szabályozásakor azt is figyelembe vegyék, hogy az általuk bevezetett szabályok milyen hatással lesznek az RLAH-szolgáltatások más tagállamban történő nyújtásának lehetőségére. Egy uniós szintű kezdeményezés jobban figyelembe venné az összes tagállam általános érdekeit. A nagykereskedelmi barangolási piacok uniós szintű egységes szabályozásának hiánya megnehezíthetné az RLAH nyújtását, mivel nagyobb lenne a más tagállamokban jelentkező nagykereskedelmi költségek és a kiskereskedelmi bevételek közötti inkonzisztencia veszélye.

Egy, az egész Unióra kiterjedő, a nagykereskedelmi barangolási piacok szabályozására irányuló megközelítéssel elkerülhető lenne az is, hogy az egyes tagállamok eltérő megközelítést alkalmazzanak a magas nagykereskedelmi díjak problémájának kezelésére. Az eltérő megközelítések akadályt gördítenének a belső piac elé, mivel annak dacára, hogy a barangolási rendelet meghatározza a kiskereskedelmi barangolás szabályait, az uniós barangolásszolgáltatókra eltérő szabályok vonatkoznának attól függően, hogy egy adott helyzetben (látogatott szolgáltatóként) nagykereskedelmi barangolásszolgáltatónak vagy (hazai szolgáltatóként) nagykereskedelmi barangolási szolgáltatások vásárlójának minősülnek.

Elemzésre került a javaslat alapvető jogokra, például a vállalkozás szabadságára gyakorolt hatása. Ebben a tekintetben, figyelembe véve azt a tényt, hogy a javasolt díjplafonok célja egy piaci hiányosság kezelése és a költségek fedezhetőségének biztosítása, a javaslat nem tekinthető az elérni kívánt célhoz képest aránytalan intézkedésnek vagy a szóban forgó alapjogot lényegében sértő elfogadhatatlan beavatkozásnak. Az önkéntes eltérés lehetőségének is az a célja, hogy növelje a felek szabadságát a nagykereskedelmi megállapodások megkötése terén.

Végezetül az 1. lehetőség és kisebb mértékben a 2. lehetőség is alkalmatlan az RLAH Unió-szerte történő bevezetésének biztosítására. Ennek az az oka, hogy az 1. lehetőség nem biztosítaná a kiskereskedelmi barangolási többletdíjak eltörlését: ezen lehetőség megvalósítása esetén a fogyasztókat 1,4 milliárd EUR veszteség érné. A 2. lehetőség sem oldja meg az RLAH széles körű fenntarthatatlanságának problémáját, ami az elemzett mintában a szolgáltatók 20%-át, és a tagállamok több mint 20%-át érinti.

A 4. lehetőség viszont nem javítaná jelentősen a belföldi díjas barangolásnak a szolgáltatók szintjén való fenntarthatóságát a 3. lehetőséghez képest, miközben nagyobb kockázattal járna a nagykereskedelmi költségek fedezése terén, valamint végrehajtása is jelentős nehézségekbe ütközne.

Az elemzés azt is kimutatta, hogy ha a látogatott és a hazai szolgáltatóknak lehetősége lenne a nagykereskedelmi plafonszabályozástól eltérve szabályozás nélküli szerződést kötni, pl. kapacitásalapú árazással vagy bármilyen más szerződéses megoldással, az pozitív hatással lenne a nagykereskedelmi barangolási piacra. Ezért ezt kiegészítő intézkedésként szintén érdemes lehet engedélyezni.

A hatásvizsgálat keretében végzett elemzés alapján a 3. lehetőség a legalkalmasabb az uniós RLAH fenntartható bevezetésének lehetővé tételére, figyelembe véve a rosszabb alkupozícióban lévő szolgáltatók helyzetét is. Biztosítja, hogy a látogatott szolgáltatók fedezni tudják a nagykereskedelmi barangolási szolgáltatások nyújtásával kapcsolatban várhatóan felmerülő költségeket, és fenntartja a beruházásösztönzőket a látogatott piacokon. A 3. lehetőség díjplafonszintje lehetőséget hagy a plafon alatti versenyre is, különösen arra, hogy egyes szolgáltatók kiaknázzák a méretgazdaságosság gazdasági előnyeit, és így alacsonyabb tarifákat tudjanak kialkudni.

A 2., 3. és 4. lehetőség esetében a Bizottság megvizsgálta egy további, a díjplafont kiegészítő intézkedés lehetőségét is, amely a nagykereskedelmi barangolási megállapodások részes felei számára lehetővé tenné a szabályozáson kívüli árazási megoldások megállapodáson alapuló alkalmazását, eltérve a barangolási rendeletben szereplő, maximális egységárat megszabó nagykereskedelmi barangolási díjplafonoktól.

4. lehetőség – országspecifikus nagykereskedelmi barangolási díjkorlátozások. Ebben az esetben országonként változó, az egyes tagállamokban becsült költségszintnek megfelelő nagykereskedelmi barangolási díjplafonok lépnének életbe egy közös költségmodell alapján. Ez a lehetőség is biztosítaná az RLAH 2017. június 15-től való bevezetését.

A felülvizsgálati jelentéshez szükséges adatok összegyűjtése érdekében a nyilvános konzultáció mellett 2015 őszén a Bizottság és az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testülete (BEREC) átfogó adatgyűjtést végzett a szolgáltatók körében. A Bizottság egy külső tanulmányt is megrendelt a nagykereskedelmi barangolási szolgáltatások nyújtásának becsült költségeiről, és elemezte a nagykereskedelmi és kiskereskedelmi barangolási piacokkal kapcsolatban kapott minőségi és mennyiségi adatokat.

A 2–4. pont a hanghívásokra, SMS-ekre és adatforgalomra vonatkozó maximális átlagos nagykereskedelmi barangolási díjakra vonatkozó meglévő rendelkezéseket módosítja, megváltoztatva ezek összegét. A módosítások a három módosított cikk (7., 9. és 12. cikk) koherenciáját is biztosítják.

(9)A nagykereskedelmi barangolási piacok működésének lehetővé kellene tennie, hogy a szolgáltatók fedezni tudják a szabályozott nagykereskedelmi barangolási szolgáltatások nyújtásának teljes költségét, beleértve az együttes és közös költségeket is. Ennek célja a látogatott hálózatokba való beruházás ösztönzőinek fenntartása és a látogatott piacokon zajló belföldi verseny azon torzulásának elkerülése, amit a szolgáltatók általi szabályozási arbitrázs okozhat, amikor a szolgáltatók a nagykereskedelmi barangolási hozzáférés eszközével versenyeznek a hazai látogatott piacon.

(7)A felülvizsgálat eredményei alapján a Bizottság elfogadta a nagykereskedelmi barangolási piacok felülvizsgálatáról szóló jelentését. Ahhoz, hogy a kiskereskedelmi barangolási szolgáltatásokat belföldi kiskereskedelmi áron lehessen nyújtani, a nagykereskedelmi barangolási szolgáltatáselemeknek olyan árszinten kell elérhetőnek lenniük, amelyen a szolgáltatók képesek a belföldi díjas barangolás nyújtására. Nyilvánvaló, hogy ha a nemzeti nagykereskedelmi barangolási piacokon teljes mértékben érvényesülne a verseny, és az árak megfelelnének a látogatott hálózatnál jelentkező tényleges költségeknek, akkor az RLAH fenntarthatóbb lenne, de a felülvizsgálat kimutatta, hogy nem ez a helyzet. A felülvizsgálat arra is rámutatott, hogy a jövőbeli kiskereskedelmi RLAH-kötelezettség önmagában aligha vezet majd olyan jól működő nagykereskedelmi barangolási piacok kialakulásához, amelyek lehetővé tennék az RLAH 2017. június 15-i bevezetését.

(3)Az (EU) 2015/2120 rendelet új kiskereskedelmi árazási mechanizmust vezet be az egész Unió területén a szabályozott barangolási szolgáltatások tekintetében annak érdekében, hogy a hazai és a látogatott piacok torzulása nélkül eltörölje a barangolási többletdíjakat.

(1)Az 531/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet közös megközelítést vezet be az Unión belüli nyilvános hírközlő hálózatok közötti barangolás szabályozása terén.

(11)A barangolási szolgáltatások hatékonyabb, integrált és verseny által dominált piacának kifejlődésére oly módon kell lehetőséget adni, hogy a szolgáltatók a kiskereskedelmi barangolási szolgáltatások nyújtása céljából zajló nagykereskedelmi hozzáférési tárgyalások során olyan innovatív nagykereskedelmi árképzési struktúrákban is megállapodhassanak, amelyek nem kapcsolódnak közvetlenül a szolgáltatások volumenéhez; ilyen például az átalánydíj, az előzetes kötelezettségvállalás és a kapacitásalapú szerződéskötés, illetve az év során változó keresleti szintet tükröző árképzési rendszerek. Ezért a tárgyalási partnereknek lehetőséget kell adni arra, hogy közös megállapodással a nagykereskedelmi barangolási megállapodás idejére vagy bármely előzetes megállapodás alapján megszabott időtartamra eltérjenek a maximális szabályozott nagykereskedelmi barangolási díjaktól. Ez kizárná azt, hogy bármely fél később az 531/2012/EU rendeletben meghatározott mennyiségalapú maximális nagykereskedelmi barangolási díjak alkalmazását kérje a tényleges forgalom alapján. Ez az alternatíva nem sérti a szabályozott kiskereskedelmi barangolási szolgáltatások nyújtásával kapcsolatban az 531/2012/EU rendeletben rögzített kötelezettségeket.

(12)A nagykereskedelemi díjak tekintetében az uniós szintű szabályozási kötelezettségeket fenn kell tartani, hiszen bármely olyan intézkedés, amely az egész Unióban lehetővé teszi az RLAH-t, de nem kezeli az ezen szolgáltatások nyújtásával kapcsolatos nagykereskedelmi költségek szintjének kérdését, torzíthatja a barangolási szolgáltatások belső piacát, és nem erősíti a versenyt.

(13)A maximális nagykereskedelmi díjak biztonsági szintként szolgálnak, és biztosítják, hogy a szolgáltatók fedezni tudják költségeiket, beleértve az együttes és közös költségeket is. Ezenkívül lehetővé kell tenniük az RLAH széles körű és fenntartható nyújtását, ugyanakkor teret kell hagynia a szolgáltatók közötti üzleti megállapodásoknak is.

(14)A nagykereskedelmi barangolási szolgáltatások nyújtásának az együttes és közös költségeket is tartalmazó költségei több forrás alapján kerültek felbecsülésre. Az egyik forrás a nagykereskedelmi barangolási szolgáltatások nemzeti adatokkal feltöltött általános költségmodellje volt, amely ugyanarra a módszerre épül, amelyet a nemzeti szabályozó hatóságok az uniós jogszabályok értelmében a mobil végződtetési díjplafonok meghatározása során alkalmaznak. Második forrásként olyan alternatív költségbecslések is felhasználásra kerültek, amelyek a nemzeti mobil végződtetési díjak szabályozására vonatozóan az egész Unióra kiterjedően egységes megközelítést alkalmaztak. Az értékelés során a kiegyensúlyozatlan forgalomra vonatkozó jelenlegi uniós nagykereskedelmi barangolási díjakat és a belföldi piacokon jellemző aktuális nagykereskedelmi hozzáférési díjakra vonatkozó adatokat is figyelembe vettük.

(15)A költségbecslések elemzésekor figyelembe vettük a barangolási forgalom szezonális jellegének a nagykereskedelmi barangolási szolgáltatások nemzeti szintű összesített költségére gyakorolt lehetséges hatásait is. Ezen becslések figyelembe vették a költségek szezonális hatások miatti esetleges növekedését ellensúlyozó hatásokat is. Különösen az adatátviteli szolgáltatások esetében igaz az, hogy a belföldi kereslet növekedése miatt a forgalom esetleges szezonális csúcspontja egy adott évben nagy valószínűséggel alacsonyabb, mint a következő évben (években) jelentkező teljes hazai kereslet. Ennek megfelelően, mivel a szárazföldi mobilhírközlési hálózatokat a belföldi kereslet ezen általános növekvő trendjére méretezik, nem valószínű, hogy a teljes hálózati kereslet esetleges szezonális barangolási csúcsértéke jelentősen befolyásolja a mobilhálózatok méretezésének költségeit. A hanghívások esetében, ahol a kereslet stabilabb, egyes országokban a szezonális barangolási csúcsok kihathatnak a hálózatok összesített méretezési költségeire. Az forgalom ilyen helyi szezonális csúcsai azonban nagy valószínűséggel részben a belföldi felhasználók idegenforgalmi helyszínekre való utazásának köszönhetőek, és ezeket bizonyos mértékig ellensúlyozza a barangolók nagyvárosi kapacitáskihasználásra gyakorolt kompenzáló hatása a nyári szabadságolási időszakban.

(16)A szabályozott barangolásos adatátviteli szolgáltatások maximális nagykereskedelmi díjai a barangolási szolgáltatások nyújtásához szükséges összes hozzáférési összetevő figyelembevételével kerültek megszabásra, beleértve az adatforgalomnak a hazai hálózatüzemeltető által megszabott valamely átviteli pontra történő továbbításának költségét is.

(17)A nagykereskedelmi barangolásszolgáltatók által nyújtott szolgáltatásokat és azok várható forgalomvolumenét a nagykereskedelmi barangolási díjak védő szerepének vizsgálata során figyelembe kell venni, amely védő szerep célja egyrészről annak biztosítása, hogy a nagykereskedelmi szolgáltatók minden vonatkozó költsége fedezhető legyen, másrészről annak biztosítása, hogy az RLAH csak kivételes esetekben legyen fenntarthatatlan.

(18)Ezért a hanghívások, SMS-ek és adatátviteli szolgáltatások meglévő maximális nagykereskedelmi barangolási díjait csökkenteni kell.

(19)Az 531/2012/EU rendelet végrehajtásának és a nagykereskedelmi barangolási piacok fejleményeinek nyomon követése és felügyelete érdekében a nemzeti szabályozó hatóságoknak – az üzleti és kereskedelmi titkok tiszteletben tartása mellett – lehetőséget kell adni a maximális nagykereskedelmi barangolási díjak alkalmazásától eltérő nagykereskedelmi barangolási megállapodásokkal kapcsolatos adatszolgáltatás kérésére. Engedélyezni kell számukra a nagykereskedelmi megállapodásokban szereplő olyan feltételek elfogadásával és alkalmazásával kapcsolatos adatszolgáltatás kérését is, melyek célja a tartós barangolás és a nagykereskedelmi barangolási hozzáférés nem rendeltetésszerű vagy visszaélésszerű, a barangolási szolgáltatók ügyfeleinek az Unión belüli időszakos utazása során nyújtott szabályozott barangolási szolgáltatástól eltérő célokra való használatának megakadályozása.

(20)A barangolásra vonatkozó konkrét árszabályozás eredményeként egységes uniós plafonérték vonatkozik olyan összetett termékre, melyek más nagykereskedelmi hozzáférési és összekapcsolási szolgáltatáselemeket is tartalmazhatnak, köztük olyanokat is, amelyek nemzeti vagy esetleg határokon átnyúló szabályozás tárgyát képezik. Az ezen elemek szabályozása terén az Unión belül fennálló eltérések várhatóan csökkennek majd, különösen a 2002/21/EK irányelv (keretirányelv) értelmében várható, a szabályozói megközelítések nagyobb összhangját szolgáló további intézkedéseknek köszönhetően. Addig is a látogatott hálózatok üzemeltetői és más szolgáltatók közötti, a nagykereskedelmi barangolási szolgáltatások nyújtásához szükséges szabályozott szolgáltatáselemek díjával kapcsolatos esetleges vitákat a BEREC által kiadandó véleményt figyelembe véve, a barangolásra vonatkozó különös szabályozási kötelezettségekkel, valamint a 2002/21/EK irányelvvel (keretirányelv), a 2002/20/EK irányelvvel (engedélyezési irányelv), a 2002/19/EK irányelvvel (hozzáférési irányelv) és a 2002/22/EK irányelvvel (egyetemes szolgáltatási irányelv) összhangban kell rendezni.

(21)Nyomon kell követni és rendszeresen felül kell vizsgálni a nagykereskedelmi barangolási piacok működését és a kiskereskedelmi barangolási piaccal fennálló kapcsolatát, figyelembe véve a verseny és a technológia terén történt fejleményeket és a forgalom alakulását. Annak megfelelő értékeléséhez, hogy a barangolási piacok hogyan alkalmazkodnak az RLAH-szabályokhoz, a szabályok végrehajtása után elégséges információt kell gyűjteni ezen piacok működéséről.

(22)Az egész Unióra kiterjedő barangolási piacokon a versennyel alakulásának értékelése, valamint a barangolási partnerek közötti kiegyensúlyozatlan forgalom után fizetett tényleges nagykereskedelmi barangolási díjak változásaival kapcsolatos rendszeres jelentéstétel érdekében a BEREC-et meg kell bízni azzal, hogy gyűjtse össze a nemzeti szabályozó hatóságoktól a kiegyensúlyozott, illetve a kiegyensúlyozatlan forgalom tényleges díjaival kapcsolatos adatokat. A BEREC-nek ezenkívül meg kell bízni a felek által a maximális nagykereskedelmi barangolási díjaktól való eltéréssel megkötött nagykereskedelmi megállapodásokra, valamint az általuk a tartós barangolás, illetve a nagykereskedelmi barangolási hozzáférés nem rendeltetésszerű vagy visszaélésszerű, a barangolásszolgáltatók ügyfeleinek az Unión belüli időszakos utazása során nyújtott szabályozott barangolási szolgáltatástól eltérő célokra való használata ellen hozott nagykereskedelmi szintű intézkedésekre vonatkozó adatok gyűjtésével is.

(23)Az 531/2012/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

(24)E rendelet céljait a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, mivel a nemzeti intézkedések nem képesek biztosítani, hogy a nemzeti nagykereskedelmi piacokra vonatkozó szabályok összhangban legyenek az EU kiskereskedelmi barangolási szolgáltatásokra vonatkozó szabályaival. A nemzeti nagykereskedelmi barangolási piacoknak az Unión belüli kiskereskedelmi barangolási szolgáltatások nyújtására gyakorolt, határokon átnyúló hatásai miatt a célok uniós szinten jobban megvalósíthatók. Ezért az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritási elvnek megfelelően az Unió intézkedéseket hozhat. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl a céljai eléréséhez szükséges mértéket.

(25)E rendelet tiszteletben tartja az alapvető jogokat és tekintettel van különösen az Európai Unió Alapjogi Chartája által elismert elvekre.

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 531/2012/EU rendelet módosításai

Az 531/2012/EU rendelet a következőképpen módosul:

1.A 3. cikk (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép: