E. mivel a 2004. évvel összehasonlítva jelentősen javult az előirányzatok felhasználása a strukturális támo-
gatások terén, ahol 2004-ben a teljes 34 451 millió eurós költségvetésből 232 millió eurót, azaz
0,7 %-ot tett ki az el nem költött összeg, valamint a belső politikák terén, ahol 50 millió eurót (0,7 %)
nem használtak fel az összesen 7 432 millió eurós keretből,
F. mivel még mindig vannak hiányosságok különösen a külső fellépések terén, ahol 2005-ben nem hasz-
nálták fel a teljes előirányzat 3,5 %-át, azaz 181 millió eurót, valamint az előcsatlakozási stratégia
esetében, ahol összehasonlítva a 2004. évvel a fel nem használt összeg valójában emelkedett és elérte a463 millió eurót, azaz az eredetileg tervezett előirányzat 13,5 %-át,
1. üdvözli a költségvetés végrehajtása terén az elmúlt évek során elért kedvező eredményeket;
2. felszólítja a Bizottságot, hogy továbbra is tegyen erőfeszítéseket a költségvetés maradéktalan végrehajtása
érdekében, amely a 2007-2013 közötti időszakra vonatkozó új pénzügyi terv alapján rendelkezésre állóforrások szűkösségére való tekintettel különösen fontos;
3. úgy dönt, hogy módosítások nélkül elfogadja a Tanács költségvetésmódosítás tervezetét;
4. utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.
P6_TA(2006)0216
A 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó közösségi stratégiai iránymutatások
Az Európai Parlament állásfoglalása a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó közösségi stratégiai
iránymutatásokkal kapcsolatos hozzájárulási eljárás előkészítéséről (Kohéziós politika a növekedés
és a foglalkoztatás támogatására) (2006/2086(INI))
Az Európai Parlament,
–tekintettel a Bizottság „Kohéziós politika a növekedés és a foglalkoztatás támogatására: közösségi stratégiai
iránymutatások a 2007–2013 közötti időszakra” című közleményére (COM(2005)0299),
–tekintettel a Regionális Fejlesztési Alappal, az Európai Szociális Alappal és a Kohéziós Alappal kapcsolatos
általános rendelkezésekről szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslat 23. és 24. cikkére, valamint az e javas-lattal kapcsolatos 2005. július 6-i állásfoglalására (
1),
–tekintettel a Regionális Fejlesztési Alapra vonatkozó európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló
javaslatra, valamint az első olvasat során 2005. július 6-án erre vonatkozóan kialakított álláspontjára (2),
–tekintettel a Kohéziós Alap létrehozásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatra, valamint az ezzel
kapcsolatos 2005. július 6-i állásfoglalására (3),2006.12.7. C 297 E/306 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2006. május 18., csütörtökHU
(1) Elfogadott szövegek, P6_TA(2005)0277.
(2) Elfogadott szövegek, P6_TA(2005)0279.
(3) Elfogadott szövegek, P6_TA(2005)0278.
–tekintettel az Európai Szociális Alapra vonatkozó európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javas-
latra, valamint az első olvasat során 2005. július 6-án erre vonatkozóan kialakított álláspontjára (1),
–tekintettel az európai, határokon átnyúló együttműködési csoportosulással kapcsolatos európai parlamenti
és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra, valamint az első olvasat során 2005. július 6-án ezzel kapcso-
latban kialakított álláspontjára (2),
–tekintettel az EK-Szerződés 158. és 161. cikkére,
–tekintettel az Európai Tanács 2000. március 23-24-i lisszaboni, a 2001. június 15-16-i göteborgi, vala-
mint a 2005. március 22-23-i brüsszeli ülésének következtetéseire,
–tekintettel a Bizottságnak az Európai Tanács tavaszi ülésére készített, „Együttműködés a növekedésért és a
munkahelyekért –a lisszaboni stratégia új kezdete” című közleményére (COM(2005)0024),
–tekintettel a növekedésre és a foglalkoztatásra vonatkozó integrált iránymutatásokra (2005–2008)
(COM(2005)0141),
–tekintettel a Bizottság „Harmadik helyzetjelentés a kohézióról: A növekedés, a munkahelyteremtés és a
kohézió új partnersége felé” című közleményére (COM(2005)0192),
–tekintettel az Európai Tanács 2005. december 15-16-i brüsszeli ülésének a pénzügyi tervre vonatkozó
következtetéseire,
–tekintettel a Santa Maria da Feira-i Európai Tanács által 2000. június 19-én és 20-án jóváhagyott kisvállal-
kozások európai chartájára,
–tekintettel 2003. március 13-i állásfoglalására a nemek közötti esélyegyenlőségről az Európai
Parlamentben (3),
–tekintettel a nemek közötti egyenlőség előmozdításával kapcsolatos közösségi keretstratégiára
(2001–2005) (COM(2000)0335), a Bizottság 2001-es, 2002-es, 2003-as, 2004-es és 2005-ös munka-
programjára (COM(2001)0119), COM(2001)0773, COM(2003)0047), SEC(2004)0911, SEC(2005)1044),valamint a 2000-es, 2001-es, 2002-es, 2003-as, 2004-es és 2005-ös éves jelentésekre a nők és férfiakesélyegyenlőségéről az Európai Unióban (COM(2001)0179, COM(2002)0258, COM(2003)0098, COM(2004)0115 és COM(2005)0044),
–tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére,
–tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére, valamint a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság és
a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság véleményére (A6-0175/2006),
A. mivel a kohéziós politikára vonatkozó iránymutatások a globális kihívások leküzdésére irányuló európai
politika fontos részei,
B. mivel az európai kohéziós politika kihívásai az EU 10 (12) új tagállammal történt bővítésével teljesen új
minőséget nyertek,
C. mivel egy ilyen folyamat egyértelműen megnehezíti a társadalmi partnerek, a nem-kormányzati szerve-
zetek, önkormányzatok és régiók bevonását a program kialakításába, illetve arra, hogy ezt azonban aParlament erősíteni szándékozik,
D. mivel az egyes európai régiókat érintő elnéptelenedés okán új gazdasági és szociális fejlesztési stratégiákat
kell megfogalmazni a vidéki térségek lehetséges lakosságfogyása veszélyének elhárítása érdekében,
E. mivel a következő, 2007–2013-as programperiódusra vonatkozó strukturális politika reformja erős
stratégiai irányultságot céloz meg annak megakadályozására, hogy konkrét tevékenységek egymássalellentmondó helyzetbe kerüljenek,
F. mivel az európai strukturális politika városi dimenzióját erősebben kell hangsúlyozni, hogy egyrészt az
ipari központok még jobban megfelelhessenek az európai versenyképesség és a foglalkoztatás növelé-
sében játszott kulcsszerepüknek, másrészt pedig hogy a városokkal kapcsolatos specifikus problémákkal,valamint a szegénységgel és a társadalmi kirekesztéssel, beleértve a közepes és kisebb városokban zajlókirekesztést is, mélyrehatóbban lehessen foglalkozni,2006.12.7. C 297 E/307 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2006. május 18., csütörtökHU
(1) Elfogadott szövegek, P6_TA(2005)0281.
(2) Elfogadott szövegek, P6_TA(2005)0280.
(3) HL C 61. E, 2004.3.10., 384. o.
G. mivel a városi és azt körülvevő területeket a regionális összefüggés részeként egybefüggő gazdasági terü-
letnek kell számítani, és erősebben integrált és szimbiotikus fejlesztési stratégiára van szükségük a regio-
nális versenyképesség folyamatának felgyorsítása érdekében,
H. mivel a lisszaboni stratégia követésével az Unió szociális, gazdasági és területi együttműködése nem
gyengülhet meg,
I. mivel a bővítés által erősen megnövekedett jólétbeli különbségeket tekintve a strukturális politika
számára rendelkezésre állított eszközök csekélyek, és ezért felhasználásukat még inkább fenntarthatófejlesztési koncepciókra és a legszükségesebb és leghatékonyabb intézkedésekre kell koncentrálni,
J. üdvözli, hogy a kohéziós és regionális politikát egységesen kezelik,K. rámutat egyrészt a tagállamok, másrészt pedig az európai régiók közötti egyenlőtlenségek csökkentésének
jelentőségére,
L. mivel a területi együttműködés fontos része a kohéziós politikának, amelyet megfelelő pénzügyi eszkö-
zökkel kell ellátni és amelyet be kell vonni a stratégiai tervezésbe,
1. hangsúlyozza, hogy a Bizottság közösségi stratégiai iránymutatásaira irányuló javaslata kiegyensúlyozott,
harmonikus és fenntartható fejlődés támogatásának prioritásait rögzíti és ezáltal a lisszaboni és göteborgicélokat követi;
2. mindazonáltal fenntartja, hogy a jövőbeni kohéziós politikának az Európai Unió legújabb bővítése által
felvetett kihívásoknak való megfelelést kell szolgálnia, a regionális eltérések csökkentésének és a teljes foglal-koztatottságon, egyenlő bánásmódon, a befogadáson és szociális kohézión alapuló társadalom kiépítésének
elősegítése útján;
3. az a véleménye, hogy a stratégiai iránymutatásoknak nem szabad a rendeleteket az egyes alapokra leszű-
kíteniük, hanem csak az Unió stratégiai prioritásait kell világossá tenniük, és ebben az összefüggésben
rámutat annak szükségességére, hogy a régióknak kellő rugalmassággal kell rendelkezniük, hogy a régiók
követelményeire is specifikusan tudjanak reagálni, mivel a sikeres fenntartható fejlődés számos úton éseszköz által érhető el, különösen ahol a régiók és a helyi hatóságok saját fejlődési potenciáljukkal kapcsolatos
tapasztalatait belefoglalták a regionális stratégiákba;
4. rámutat az ipari régiók, vidéki régiók, városok és városi területek, gyéren lakott és legkülső régiók, vala-
mint a sziget-, hegyvidéki és határrégiók különböző igényeire;
5. egyúttal azon területek támogatására, valamint gazdasági és szociális fejlődésének fellendítésére hív fel,
amelyek olyan strukturális hátrányoktól szenvednek, mint az elnéptelenedés, elöregedés vagy nehézmegközelíthetőség;
6. hangsúlyozza mindazonáltal, hogy a lisszaboni stratégia megvalósítása elsősorban a tagállamok feladata,
és hogy a kohéziós politikának egységes egészet kell formálnia a lisszaboni és a göteborgi célokkal, valamint
a nemzeti és regionális fejlesztési programokon keresztül megvalósításuk kulcsfontosságú tényezőjévé kell
válnia;
7. üdvözli a foglalkoztatási és termelékenységi növekedés összekapcsolását, és megállapítja, hogy az alap-
jául szolgáló lényegi cél a magas színvonalú állandó munkahelyek megteremtése;
8. szükségesnek tartja, hogy a szűkös pénzügyi eszközök intelligensen és hatékonyan legyenek koncent-
rálva, a lehető legnagyobb európai többletérték elérése érdekében, az „öntözőkanna-elv” használata helyett;
9. ismételten hangsúlyozza az összes érintett közötti jó partnerség jelentőségét és annak a rendelkezé-
sekben és iránymutatásokban történő egyértelmű belefoglalására szólít fel, és ezzel támogatja a civil társa-
dalom megerősítését;
10. felhívja a Bizottságot, hogy aktívan támogassa a köz- és magánszféra partnerségeit (PPP) mint finanszí-
rozási eszközt, illetve hogy az egyes tagállamokat ne kezelje eltérő módon; e tekintetben kifejezetten támo-
gatja a JESSICA (Joint European Support for Sustainable Investment in City Areas), JEREMIE (Joint EuropeanResources for Micro- to Medium Enterprises) és JASPER által kínált lehetőségeket; helyesli a kohéziós politika
végrehajtásának finanszírozása tekintetében az Európai Beruházási Bankkal (EBB) történő együttműködésről
szóló bizottsági javaslatot;2006.12.7. C 297 E/308 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2006. május 18., csütörtökHU
11. rámutat a PPP-k létrehozását szabályozó rendelkezések megalkotásának, valamint a programmenedzs-
ment- és monitoring eljárások egyszerűsítésének fontosságára, amelyek által biztosítható a projektek gyors
átültetése;
12. hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a régiók a jövőbeni programozási időszakban való felhasználás
érdekében megosszák egymással a korábbi programok során szerzett információkat és legjobb gyakorla-tokat;
13. üdvözli, hogy az iránymutatások három prioritásra koncentrálnak, és mindhárom prioritás tekinte-
tében külön felhív arra, hogy a nemek közötti esélyegyenlőséget mindig gondosan vegyék figyelembe;
Európa és régiói vonzerejének erősítése a befektet ők és a munkaerő számára
14. támogatja a fenntartható közlekedési struktúra létrehozására vonatkozó döntést, amely a vasútstruk-
túra és a helyi személyszállítás támogatását és a tengeri közlekedést is magába foglalja, és amely biztosítja a
hozzáférést is e közlekedési módokhoz; valamint a közúti biztonságot figyelembe vevő forgalomirányítás
optimalizálását célzó támogató intézkedéseket szorgalmaz; úgy ítéli meg, hogy a belső piacból származó
előnyök teljes kihasználásának lehetővé tétele érdekében lényeges a transzeurópai közlekedési hálózatbefejezése;
15. felhív a fogyatékkal élő személyek számára biztosítandó hozzáférhetőség elvére és gyakorlatára vonat-
kozó kifejezett kötelezettség előírására és elismerésére a stratégiai iránymutatásokban, valamint a stratégiaiiránymutatások által előírt értékelési folyamatban;
16. úgy véli, hogy különösen az egykori EU külső határai –melyek jelenleg az új tagállamokkal összekötő
határok –mentén lévő közlekedési infrastruktúrát kell fejleszteni, valamint a tagállamok között kell fejlesz-
teni, ahol ez még nem történt meg megfelelően; ezzel kapcsolatban utal a sajátos regionális problémákra, és
kéri intelligens és fenntartható közlekedési koncepciók előterjesztését;
17. kéri, hogy a közösségi stratégiai iránymutatásokba foglaljanak bele a másodlagos úthálózatra vonat-
kozó külön hivatkozást, mivel a regionális utak építésének támogatása fontos lehet a munkaerő mobilitá-
sának fokozása, és ezáltal munkalehetőségekhez való hozzáférés biztosítása szempontjából;
18. hangsúlyozza, hogy a fenntartható fejlődés valamennyi tagállamban a vízre, a hulladékra, a levegőre, a
környezetvédelemre és a biológiai sokféleség védelmére vonatkozó környezetvédelmi jogszabályok betartásátjelenti, és felhív a természeti erőforrások, elsősorban a víz fenntartható felhasználására, továbbá olyankörnyezetvédelmi prioritások végrehajtásának külön támogatására, mint a Natura 2000 és a víz-keretirányelv,valamint a természeti katasztrófák fenntartható megelőzésére hív fel;
19. úgy véli továbbá, hogy a kisebb volumenű infrastrukturális projekteket minden területen figyelembe
kell venni, és nyomatékosan támogatja a fontos hálózatok másodlagos kapcsolataiba történő befektetéseket;
20. kifejezetten támogatja az alapok beavatkozásának lehetőségét a fenntartható energiapolitika területén,
és kimondottan üdvözli a megújuló energia használatát az villamos energia, a fűtés, a hűtés és a közlekedés
területén; felhív az energia megtakarítás és energiahatékonyság támogatására; hangsúlyozza –a különösen a
helyi és a regionális fejlesztési potenciál szempontjából különleges szerepet betöltő KKV-k számára –a
megújuló energiaforrások használatában és termelésében, valamint az energiahatékony technológiák kifejlesz-tésében rejlő lehetőségeket és ezek fontosságát;
21. ebben az összefüggésben rámutat arra, hogy az energia még hatékonyabb használata céljából integrált
városfejlesztésre és a városi területek fejlesztésére van szükség; ebben az összefüggésben a tagállamok nagy
kiterjedésű előre gyártott panellakótelepeinek energiahatékonyságát elősegítő befektetések különösen
fontosak;
22. megállapítja, hogy a lakásépítés nagyban hozzájárul az üvegházhatást okozó gázok termelődéséhez,
és hogy ennek következtében ebben a szektorban erőfeszítéséket kell tenni a kiotói célok megvalósításaérdekében, és támogatni kell a fenntartható városi fejlődés folyamatát; ezzel kapcsolatban emlékeztet azemlített, 2005. július 6-án a strukturális alapok reformjával összefüggésben elfogadott álláspontjaira és-állásfoglalásaira;
23. a fenntartható városi fejlődés, illetve a városok és nagyvárosok, valamint a környezetük közötti sajátos
kapcsolatoknak a létező partnerségek figyelembevételével történő megerősítésére szólít fel; támogatja továbbá
a kiegészítő fejlesztésre irányuló stratégiák végrehajtását minden szinten;
24. megállapítja, hogy a vidéki területek számára a megújuló bioerőforrások energia- és anyagi felhasználá-
sának fokozása során kiváló lehetőségek nyílnak különösen prosperitásuk fellendítésével kapcsolatban, vala-
mint hogy a fenntartható struktúrák elősegítésével a mezőgazdaság szintén jelentős előnyt szerezhet;2006.12.7. C 297 E/309 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2006. május 18., csütörtökHU
A tudás és az innováció támogatása a növekedés érdekében
25. üdvözli a kutatás-fejlesztés (K + F) témájának szentelt különleges figyelmet, különösen a csúcstechno-
lógia csoportoknak, innovatív ipari térségeknek és KKV-knak az információs és kommunikációs technológiaiágazat területén való létrehozásának támogatását; mindazonáltal rámutat a régiókon és a tagállamokonbelüli, illetve azok közötti technológiai különbségek technológiai együttműködési hálózatok erősítése révén
történő csökkentésének szükségességére;
26. intézkedéseket és beruházásokat sürget elsősorban az innováció technológiai innovációra történő
leszűkítésének elkerülése, valamint a minden típusú innovációra való kiterjesztése érdekében, hogy az üzletivállalkozások gazdasági és szociális modernizációt hajthassanak végre; másodsorban pedig specifikus erőfe-szítések megtételét sürgeti a kis és mikroüzletek innovációs potenciáljának fejlesztésével kapcsolatban, külö-nösen a hagyományos szektorokban;
27. sürgeti a Bizottságot, hogy tulajdonítson különleges fontosságot az IKT-t támogató programoknak,
tekintve, hogy ezek hosszú távú szociális, területi és kulturális hatással bírnak, valamint tegye őket a
polgárok számára teljesen hozzáférhetővé;
28. rámutat a K + F és az emberek képzése közti szoros kapcsolatra, és felszólítja a Bizottságot, hogy az
integrált projekteknél hozzon létre egyszerű és átlátható lehetőségeket az alapok általi közös finanszírozásra,
például azáltal, hogy a magánberuházások számára vonzóbbá teszi a közös finanszírozást az egyetemek és avállalatok közötti együttműködés ösztönzése révén, továbbá felhívja a tagállamokat, hogy e célra használ-janak olyan eszközöket, mint például a kockázati alapok és a mikrohitelek;
29. hangsúlyozza azt a döntő hozzájárulást, amely a támogatáshoz való fokozott hozzáférésre vonatkozó
javaslat révén valósul meg a kutatás, innováció és a vállalkozások elősegítése, valamint új gazdasági egységeklétrehozása és már létezők továbbterjeszkedése céljával;
30. megismétli azt a követelést, hogy a K + F, az innováció és az IKT területén minden régió egyforma
feltételekkel hajthasson végre PPP-projekteket; mivel ezáltal csökkenthető a technológiai különbség;
31. megállapítja, hogy a vidéki térségek nem zárhatók ki az információs társadalom fejlődéséből;32. támogatja az üzleti vállalkozásokat támogató szolgáltatások fejlesztésének elvét; úgy ítéli meg, hogy a
közvetítő szervezetek, különösen a kis és mikro üzleti vállalkozások által végzett tanácsadó és támogató
tevékenységek lényegesek, amennyiben ezek az üzleti vállalkozások a kohéziós politika céljait kívánják teljesí-
teni; ennek okán felhív e tevékenységek regionális szintű prioritásként való kezelésére;
33. felhívja a régiókat a 7. kutatási keretprogram, a versenyképességi és innovációs program, valamint a
strukturális és a kohéziós alapok közötti kiegészítő jelleg és szinergia biztosításán keresztül kutatási és inno-
vációs kapacitásaik kiépítésére;
Több és jobb munkahelyet
34. hangsúlyozza a humántőkébe való befektetések jelentőségét a társadalmunkban a következő években
beálló demográfiai változások fényében, valamint a bevándorlók teljes integrációjára fordítandó különlegesfigyelem fontosságát;
35. kéri, hogy az Európai Szociális Alap támogassa a tagállamok azon politikáit, amelyek egybevágnak az
európai foglalkoztatási stratégia keretében az integrált iránymutatásokkal és javaslatokkal, valamint a társa-
dalmi beilleszkedés, a diszkriminációellenesség, az egyenlőség és az általános szakképzés támogatásának
megfelelő közösségi céljaival;
36. felhív a hátrányos helyzetű csoportok társadalmi kirekesztését megelőző kísérő és támogató intéz-
kedéseknek a támogató intézkedések közé való beillesztésére, foglalkoztathatóságuk előmozdításánakszándékával;
37. üdvözli a foglalkoztatáspolitikai iránymutatások három cselekvési súlypontját, és hangsúlyozza, hogy
ez semmiképp sem járhat együtt a munkavállalók helyzetének romlásával;
38. felszólítja a Bizottságot, hogy fejtse ki, mit ért „a foglalkoztatáspolitika életciklus-orientált kiegészítése”
alatt; abból indul ki, hogy a fiatalokra, a nőkre és az idősebb munkavállalókra vonatkozó speciális
projektekre gondoltak;2006.12.7. C 297 E/310 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2006. május 18., csütörtökHU
39. üdvözli a Bizottságnak az aktív politikák iránti kötelezettségvállalását, különösen a vállalkozási kedv
támogatását az oktatás és a továbbképzés valamennyi területén; ebben az összefüggésben az „élethosszig
tartó tanulással” kapcsolatos projektek erőteljesebb támogatására szólít fel, ami mind a képzési infrastruk-
túrák javításának támogatását, a személyzet képzettségének javítását, mind pedig új utak támogatását érintiaz iskolai és iskolai előkészítő területen;
40. egyértelművé teszi, hogy a jól képzett munkavállalókat nem csak a szakképzés által képeznek, hanem
az alapkövet már a gyermek- illetve fiatalkorban leteszik és ezért elvárja, hogy az iskola előkészítő rendsze-
rekhez és az iskolai képzéshez javuljon a hozzáférés;
41. elvárja, hogy a továbbképzést és az élethosszig tartó tanulást az emberbe történő befektetésnek, és így
ne csak adott esetben bejelentendő segélynek tekintsék, illetve annak számítson; amint a múltban az Equal
(Equal Opportunities) program során is, támogatja a Bizottság megközelítését, amely minden bevándorlónak,így a menedékkérőknek is, nagyobb hozzáférést biztosít a munkaerőpiachoz, például a képzettség, illetve anyelvtudás elismerésén keresztül;
42. hangsúlyozza a képzési és oktatási intézkedések, valamint a munkaerő-piaci szükségletek közötti össz-
hang fejlesztésének szükségességét;
43. felszólítja a Bizottságot, különösen a humántőke fejlesztésének területén, hogy támogassa a tagállamok
együttműködését és a kohéziós politika résztvevőinek leginnovatívabb projektjeit megfelelő módon ismer-
tesse; rámutat a régi és új tagállamok közötti információcsere különleges jelentőségére;
44. üdvözli az egészségügyi infrastruktúra és az egészségügyi kockázatok elhárításának területén a befek-
tetés lehetőségét;
45. felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítsa, hogy a stratégiai iránymutatások csak olyan pontokat tartal-
mazzanak, amelyeket a strukturális alapokkal való intervencióval is alá lehet támasztani;
46. felszólítja a Bizottságot, hogy a következő feltételek:
–fenntartható fejlődés,
–nemek közötti egyenlőség,
–az EK-Szerződés 13. cikke szerinti jogok (a fogyatékkal élők diszkriminációjának, valamint a faji, nemi,
vallási, életkor vagy szexuális beállítottság alapján történő hátrányos megkülönböztetés tiltása),
–a környezetvédelmi jog;
általános be nem tartása esetén kérje a hiba kijavítását, vagy adott esetben követelje vissza a már kifizetett
pénzeket.
A kohéziós politika területi szempontja
47. alapvetően hangsúlyozza a területi összetartás céljának jelentőségét mint a gazdasági és társadalmi
összetartás céljának elengedhetetlen és elválaszthatatlan kiegészítését;
48. ismételten követeli a városi terület megerősítését és támogatását; ezzel összefüggésben hangsúlyozza a
projektek fejlesztése tekintetében a régiók rugalmasságának szükségességét, mivel a támogatási időszakkezdetén nem látható előre egyértelműen, hogy a támogatási időszak folyamán mely városi területekprojektjei igényelnek támogatást; hangsúlyozza a városok és az azokat körülvevő területek szerepének
fontosságát az európai uniós regionális politika céljainak megvalósításában, beleértve az európai gazdasági
fejlődés motorjaként betöltött szerepüket; felhívja a tagállamokat, hogy a többszintű kormányzás elősegítése
érdekében vonják be a városokat, a funkcionális városi térségeiket és a vidéki külterületeket a nemzeti straté-giai referenciakeretek, valamint a működési programok kifejlesztésébe és végrehajtásába;
49. rámutat az európai helyi szereplők sokszínűsége elismerésének szükségességére; megállapítja, hogy
Európát a nagy, közepes és kisvárosok egyedi többközpontú szerkezete jellemzi, amelynek többségét kis- ésközepes méretű városokban élő európaiak alkotják; lényegesnek tekinti, hogy az EU városi térségi intézke-
dései túlterjedjenek a hagyományos nagyváros-központokon, és figyelembe vegyék a vezető városi közpon-
tokhoz kapcsolódó városokat, kisebb városokat és vásárvárosokat;2006.12.7. C 297 E/311 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2006. május 18., csütörtökHU
50. megerősíti a határokon átnyúló együttműködés iránti támogatását az európai integráció alapvető
eszközeként, és kéri többek között a kultúra, a környezetvédelem, a K + F, az információs és kommunikációs
technológia, az önkormányzatok közötti csere, a katasztrófavédelem és az egészségügy megfelelő figyelembe-
vételét ezen eszköz keretében;
51. kéri, hogy a tagállamok mutassák ki cselekvési programjaikban az innovatív intézkedésekre és transz-
nacionális együttműködésre fektetett hangsúlyt;
52. világos és átlátható szabályokat követel az erőforrások elosztására és a kiadások ellenőrzésére vonatko-
zóan, valamint megköveteli a tagállamoktól, hogy vállaljanak teljes körű felelősséget a kohéziós politikai
támogatások elköltése során;
*
* *
53. utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.
P6_TA(2006)0217
Pénzügyi eszköz fejlesztési és gazdasági együttműködés céljára ***I
Az Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása a fejlesztési és a gazdasági együttműködés finan-
szírozási eszközének létrehozásáról szóló rendeletre irányuló javaslatról (COM(2004)0629 –
C6-0128/2004 –2004/0220(COD))
(Együttdöntési eljárás: első olvasat)
Az Európai Parlament,
–tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára
(COM(2004)0629) (1),
–tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére, 179. cikkének (1) bekezdésére és
181a. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez
(C6-0128/2004),
–tekintettel a Jogi Bizottságnak a javasolt jogalapra vonatkozó véleményére,
–tekintettel eljárási szabályzata 51., 168. és 35. cikkére,
–tekintettel a Fejlesztési Bizottság jelentésére és a Külügyi Bizottság, a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság
és a Költségvetési Bizottság véleményére (A6-0060/2006),
–tekintettel a Fejlesztési Bizottság második jelentésére és a Külügyi Bizottság és a Nemzetközi Kereskedelmi
Bizottság véleményére (A6-0109/2006);
1. jóváhagyja a Bizottság módosított javaslatát;2. felszólítja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet ismét a Parlamenthez, ha a javaslatot lényegesen módosí-
tani kívánja vagy azt más szöveggel kívánja felváltani;
3. utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.
(1) A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.2006.12.7. C 297 E/312 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2006. május 18., csütörtökHU