A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK a tagállamok által 2014-ben szolgáltatott költségvetési adatok minőségéről /* COM/2015/088 final */





A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK a tagállamok által 2014-ben szolgáltatott költségvetési adatok minőségéről TARTALOMJEGYZÉK 1. Háttér. 3 2. Főbb megállapítások a költségvetési hiány és az adósság szintjére vonatkozó 2014. évi adatszolgáltatásról. 3 2.1. Időszerűség, megbízhatóság és hiánytalanság. 3 2.1.1. Időszerűség. 3 2.1.2. Megbízhatóság. 4 2.1.3. A táblázatok és a kiegészítő információk hiánytalansága. 5 2.1.4. A pénzügyi válsággal kapcsolatos kiegészítő táblázatok. 7 2.1.5. Kérdőív a kormányközi hitelnyújtásról 7 2.2. Az elszámolási szabályoknak való megfelelés és a statisztikai adatok ellentmondás-mentessége 7 2.2.1. Információcsere és pontosítások. 7 2.2.2. Konzultációs és módszertani látogatások. 8 2.2.3. Az Eurostat konkrét javaslatai 8 2.2.4. A költségvetési felügyelet euróövezetbeli eredményes érvényesítéséről szóló 1173/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben említett vizsgálat elindítása. 9 2.2.5. Aktuális módszertani kérdések. 9 2.2.6. Az alapul szolgáló kormányzati számlákkal való összhang. 10 2.3. Közzététel 10 2.3.1. A címsoradatok és a részletes adatszolgáltatási táblázatok közzététele. 10 2.3.2. Fenntartások az adatok minőségével kapcsolatban. 11 2.3.3. A szolgáltatott adatok módosításai 11 2.3.4. Metaadatok közzététele (módszertani leírások) 11 3. Következtetések. 12 1. Háttér Az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv alkalmazásáról szóló 479/2009/EK módosított tanácsi rendelet[1] 8. cikkének (3) bekezdése szerint a Bizottság (Eurostat) rendszeresen jelentésben tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot a tagállamok által szolgáltatott tényadatok minőségéről. Ez az éves jelentés átfogóan értékeli az adatok időszerűségét, megbízhatóságát, hiánytalanságát és ellentmondás-mentességét, csakúgy mint az elszámolási szabályok betartását. Az előző (2013-as túlzotthiány-eljárásban teljesítendő adatszolgáltatásról szóló) jelentést[2] a Bizottság 2014. március 7-én fogadta el. Az Eurostat rendszeresen értékeli a tagállamok által szolgáltatott tényadatok minőségét és az ezek alapját képező államháztartási szektorszámlákat, amelyeket első alkalommal 2014 októberében állítottak össze az Európai Unió-beli nemzeti és regionális számlák európai rendszeréről (ESA 2010) szóló, 2013. május 21-i 549/2013/EU tanácsi rendeletnek[3] megfelelően. E munka az államháztartási hiány/többlet és az államadósság szintjének változását magyarázó tényezőkre összpontosít. A tagállamok ezeket az információkat évente kétszer küldik meg az Eurostatnak a „túlzotthiány-eljárásban benyújtandó adatszolgáltatási táblázatok” révén, valamint a „túlzotthiány-eljárásban benyújtandó adatszolgáltatási táblázatokhoz kapcsolódó kérdőívben”, a „pénzügyi válsághoz kapcsolódó kiegészítő táblázatban” és a pontosítások keretében közölt kiegészítő információk révén. Az Eurostat továbbá a túlzotthiány-eljárással (EDP) kapcsolatos rendszeres konzultációs látogatások révén folyamatos párbeszédet tart fenn a tagállamokkal. Ez a jelentés a 2014-es túlzotthiány-eljárásban teljesítendő adatszolgáltatás főbb megállapításain és eredményein alapul, és a legutóbbi, 2014. októberi adatszolgáltatásra összpontosít. Adott esetben a jelentés összehasonlítást végez a 2014. áprilisi adatszolgáltatással, valamint a 2013. évi adatszolgáltatással. 2. Főbb megállapítások a költségvetési hiány és az adósság szintjére vonatkozó 2014. évi adatszolgáltatásról 2.1. Időszerűség, megbízhatóság és hiánytalanság 2.1.1. Időszerűség A tagállamok évente kétszer – az adott év április 1-jét, majd az adott év október 1-jét megelőzően – teljesítenek adatszolgáltatást az Eurostat részére a túlzotthiány-eljárással kapcsolatos terv- és tényadataikról[4]. 2014 során a túlzotthiány-eljárásban teljesítendő adatszolgáltatás a 2010–2014 közötti éveket ölelte fel. A 2014-es adatok a nemzeti hatóságok tervadatai, míg a 2010–2013 közötti időszakra vonatkozó adatok tényadatok[5]. A 479/2009/EK rendelet 8. cikkének (1) bekezdése értelmében az Eurostat értékeli a tagállamok által szolgáltatott tényadatokat, a tervadatokat azonban nem. Az adatszolgáltatási határidőket a tagállamok rendszerint betartják. 2014-ben valamennyi tagállam a túlzotthiány-eljárásban teljesítendő mindkét adatszolgáltatás alkalmával határidőn belül megküldte a tényadatait. Ami a tervadatokat illeti, néhány ország a 2014-re vonatkozó tervadatokat a tényadatok után nyújtotta be. 2.1.2. Megbízhatóság A 2014. áprilisi és a 2014. októberi, túlzotthiány-eljárásban teljesítendő adatszolgáltatás felülvizsgálatára elsősorban az új ESA 2010 és más statisztikai változások bevezetése miatt került sor. A korábbi évekkel szemben a GDP-arányos hiányhoz képest az adósságrátát nagyobb mértékben korrigálták, nevezetesen a közösségi tulajdonú termelők kormányzati szektorba sorolásának változása és a jelentős GDP-növekedések miatt. Az új ESA 2010 három fő módszertani változást vezetett be: · Megváltoztak a kormányzati szektor elhatárolásának meghatározásához használt kritériumok, ami a termelők átsorolását eredményezheti a kormányzati szektorba vagy azon kívülre. · Megváltozott a nyugdíjtranszferhez kapcsolódóan az államnak fizetett átalányösszegek elszámolása. · Megszűnt a swapügyletekkel és a határidős kamatláb-megállapodásokkal kapcsolatos nettó kamatáramlások kiigazítása. Az októberi sajtóközleményt részletes táblázat kísérte, amely információt tartalmazott a főbb változásokról tagállami és év szerinti bontásban[6]. A 2013-as GDP-arányos hiány legnagyobb pozitív korrekciójára[7] Írországban (+1,5 százalékpont), Luxemburgban (+0,6 százalékpont), Cipruson (+0,5 százalékpont) és Görögországban (+0,5 százalékpont) került sor. A GDP-arányos hiány legnagyobb negatív korrekciójára[8] Litvániában (–0,5 százalékpont) került sor, öt tagállam esetében ez a korrekció –0,3 százalékpont volt. A GDP korrekciója általában nem gyakorol jelentős hatást a GDP-arányos költségvetési hiányra, azonban az ESA 2010 és más (néhány esetben referenciaértékeket érintő) változások eredményeként több tagállam jelentősen (általában felfelé) korrigálta a GDP-jét. A GDP felfelé korrigálása lényegesen javította a 2013-as GDP-arányos hiányt Cipruson (+0,5 százalékpont), Írországban (+0,4 százalékpont), Szlovéniában (+0,4 százalékpont) és az Egyesült Királyságban (+0,3 százalékpont). A 2013-as hiánynak az ESA 2010 bevezetésére visszavezethető korrekcióit illetően a legnagyobb pozitív korrekció Írországban (+0,9 százalékpont) és Görögországban (+0,3 százalékpont) történt, míg a legnagyobb negatív korrekcióra Litvániában (–0,5 százalékpont) és az Egyesült Királyságban (–0,4 százalékpont) került sor. A 2013-as hiány további jelentős korrekcióit (melyek nem az ESA 2010 kormányzati számlák elkészítésére vonatkozó bevezetéséhez vagy a GDP változásaihoz kapcsolódnak) Luxemburgban (+0,5 százalékpont), Szlovákiában (+0,3 százalékpont), Észtországban (–0,3 százalékpont) és Belgiumban (–0,4 százalékpont) figyelték meg. Néhány tagállam jelentősen korrigálta a 2013-as adósságrátáját. A GDP-korrekciók általában nagyobb mértékű nevezőhatást gyakorolnak az adósságrátára, mint a GDP-arányos hiányra. A GDP felfelé korrigálásának jelentős adósságráta-csökkentő hatása van (különösen magas adósságszint esetében). 2013-ban kilenc tagállam a GDP legalább 2 százalékpontjával korrigálta adósságrátáját: Ciprus (–9,5 százalékpont), Hollandia (–4,9 százalékpont), Olaszország (–4,8 százalékpont), az Egyesült Királyság (–3,3 százalékpont), Málta (–3,2 százalékpont), Svédország (–2,0 százalékpont), Belgium (+3,0 százalékpont), Ausztria (+6,7 százalékpont) és Horvátország (+8,6 százalékpont). A GDP változásainak az adósságrátára gyakorolt hatása Írországban és Cipruson volt figyelemre méltó, bár Írországban ezt a hatást nagymértékben ellensúlyozta az ESA 2010 hatása (mint ahogy Portugáliában is). Az adósság (számláló) ESA 2010 bevezetése miatti korrekciója Dánia kivételével az összes uniós tagállamban jóval feltűnőbb volt, mint az egyéb okokra visszavezethető korrekciók. Ennek ellenére ezek az egyéb korrekciók viszonylag nagy hatást gyakoroltak Belgiumban (+1,7 százalékpont), Dániában (+1,1 százalékpont) és Franciaországban (+0,9 százalékpont). 2.1.3. A táblázatok és a kiegészítő információk hiánytalansága Az adatszolgáltatási táblázatok kitöltése jogi kötelezettség, és az Eurostat számára nélkülözhetetlen az adatminőség megfelelő értékeléséhez. A módosított 479/2009/EK rendelet 8. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy a tagállamok biztosítják az Eurostat részére a lényeges statisztikai információkat, melyek „(…) különösen az alábbiak: a) a nemzeti számlákból származó adatok; b) módszertani leírások; c) a túlzott hiány esetén követendő eljárásban jelentett táblázatok; d) a jelentésre vonatkozó kiegészítő kérdőívek és a jelentések pontosításai”. A túlzotthiány-eljárásban benyújtandó adatszolgáltatási táblázatoknak négy fő típusa létezik. Az 1. táblázat a kormányzati hiányt/többletet és az adósságszinteket mutatja, a 2A.–2D. táblázat a nemzeti definíció szerinti hivatalos költségvetési egyenleg és a kormányzati hiány/többlet közötti átmenetet magyarázza alszektoronként, a 3A.–3D. táblázat a kormányzati hiány/többlet és egyéb tényezők adósság-változásra gyakorolt hatását és az alszektorok adósságának konszolidációját ismerteti. A 4. táblázat elsősorban a kereskedelmi hitelekre és előlegekre vonatkozó adatokat tartalmazza[9]. A túlzotthiány-eljárásban benyújtandó 1.–3. adatszolgáltatási táblázat kitöltése kötelező. Az 1. és a 2A. táblázat (központi kormányzat) a 2010 és 2014 közötti éveket fedi le, a többi táblázat pedig a 2010 és 2013 közötti éveket[10]. A legtöbb tagállam a túlzotthiány-eljárásban benyújtandó összes adatszolgáltatási táblázatot kitöltötte[11]. A 2014. októberi adatszolgáltatás során a túlzotthiány-eljárásban benyújtandó 2. adatszolgáltatási táblázat tekintetében valamennyi tagállam részletesen ismertette a központi költségvetés hivatalos egyenlege és a túlzotthiány-eljárás szerinti többlet/hiány közötti kapcsolatot minden alszektorban. Az Egyesült Királyságban a központi költségvetés hivatalos egyenlege az ESA 2010 alapján tekintendő. Ennek megfelelően igen kevés bejelentés érkezett az olyan kiigazításokról, amelyek a hivatalos egyenlegnek az ESA szerinti többletté/hiánnyá történő átalakítását célozták. Néhány más ország szintén csak korlátozott számú kiigazítási tételről tett jelentést. A túlzotthiány-eljárásban benyújtandó 3. adatszolgáltatási táblázatban nem minden tagállam adta meg az összes bontást. Főleg a „hitelek” és „tulajdonosi részesedések” sorokban előírt részletezés volt hiányos. Annak ellenére, hogy több tagállam esetében is javuló tendencia mutatkozott, a túlzotthiány-eljárásban benyújtandó 4. adatszolgáltatási táblázattal kapcsolatos adatszolgáltatás sok esetben továbbra sem megfelelő. Jellemző, hogy több ország elmulasztja a kereskedelmi hitelekkel és az előlegekkel kapcsolatos kötelezettségállományról való hiánytalan adatszolgáltatást, ami teljesebb képet nyújtana a kormányzati kötelezettségekről. A túlzotthiány-eljárásban benyújtandó adatszolgáltatási táblázatok hiánytalansága terén további javulás érhető el. Ugyanakkor a fennmaradó kérdések várhatóan csekély hatást gyakorolnak az adatminőség szempontjából. A „túlzotthiány-eljárásban benyújtandó adatszolgáltatási táblázatokhoz kapcsolódó kérdőívre”[12] minden tagállam válaszolt. Bár az elmúlt évekhez képest folyamatosan javult a válaszok részletezettsége és minősége, további előrelépés szükséges, mivel egyes országok adatszolgáltatása nem terjedt ki a kérdőívben előírt valamennyi részletre. Ez elsősorban a központi kormányzati követelésekre és az adósságok elengedésére, az egyéb követelések/tartozások részletezésére, az állami garanciavállalás elszámolására (főként a helyi önkormányzati alszektor adatai tekintetében), valamint a tőkeinjekciókkal kapcsolatos adatokra vonatkozik. 2.1.4. A pénzügyi válsággal kapcsolatos kiegészítő táblázatok Az Eurostat 2009. július 15-e óta egy kiegészítő táblázatban gyűjti a pénzügyi válságra vonatkozó adatokat. A 2014-ben gyűjtött adatok a 2007–2013 közötti időszakra vonatkoztak. Nyolc kivételével (Bulgária, a Cseh Köztársaság, Észtország, Horvátország, Málta, Lengyelország, Románia és Szlovákia) valamennyi tagállam beszámolt a 2007–2013 közötti időszakban a pénzügyi válsággal összefüggésben megvalósított különböző kormányzati beavatkozásokról. Az Eurostat az EDP-sajtóközleményei mellett egy ezeket az adatokat elemző tájékoztatót is közzétett[13]. 2.1.5. Kérdőív a kormányközi hitelnyújtásról A tagállamok adatotokat szolgáltatnak továbbá a kétoldalú kormányközi hitelnyújtásról is, amelyre általában pénzügyi támogatási programokkal összefüggésben kerül sor. Az EDP-sajtóközlemény ezt az információt is tartalmazza az Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköz (EFSF) keretében történő kormányközi hitelnyújtásról szóló információk mellett. A 2013-as évet illetően az adatok elsősorban a Görögországnak, Írországnak és Portugáliának nyújtott hitelekre vonatkoznak. A pénzügyi válság kapcsán jelentősen megnövekedett az ilyen kétoldalú kormányközi hitelnyújtás és az EFSF keretében történő kormányközi hitelnyújtás. E hiteleket nem számítják bele az EU-28 és az euróövezet összesített adataiba a maastrichti államadósság tekintetében[14], mivel mindkettőt konszolidált alapon tüntetik fel. E konszolidáció következtében az EU-28 és az euróövezet összesített adatai nem egyeznek meg a tagállamok adósságának számtani összegével (azaz a kétszeri elszámolás elkerülése érdekében a fent említett kormányközi hitelnyújtás azokban nem szerepel). A tagállamokra vonatkozó 2011., 2012. és 2013. évi számadatok tehát magukban foglalják az EFSF-fel összefüggő összegeket. 2.2. Az elszámolási szabályoknak való megfelelés és a statisztikai adatok ellentmondás-mentessége 2.2.1. Információcsere és pontosítások Az október 1-jei adatszolgáltatási határidő és az adatok 2014. október 21-i közzététele közötti értesítési időszakban az Eurostat minden tagállamban kapcsolatba lépett a nemzeti statisztikai hatóságokkal, hogy további információkat kérjen és pontosítsa az egyes konkrét gazdasági műveletekre alkalmazandó elszámolási szabályokat. E folyamatban számos levélváltásra került sor az Eurostat és a nemzeti hatóságok között. A pontosítási kérelmek első körét október 4-ét megelőzően küldték el valamennyi országnak. A második körben 21 országnak küldtek kérelmet, öt országnak pedig még egy harmadik körben is. Az egyik tagállamnak negyedik és ötödik körben is küldtek pontosítási kérelmet. Néhány országtól az Eurostat felülvizsgált, túlzotthiány-eljárásban benyújtandó adatszolgáltatási táblázatokat kért. 2.2.2. Konzultációs és módszertani látogatások A módosított 479/2009/EK rendelet konzultációs és módszertani látogatásokról rendelkezik. Tagállami konzultációs látogatásokra rendszeresen sor kerül azzal a céllal, hogy áttekintsék a szolgáltatott adatokat, megvizsgáljanak módszertani kérdéseket, megvitassák a statisztikai forrásokat és értékeljék a vonatkozó elszámolási szabályok betartását, többek között a kormányzati szektor elhatárolása, az elszámolás időpontja és a kormányzati tranzakciók és kötelezettségek besorolása tekintetében. Az utóbbi években gyakoribbá váltak a túlzotthiány-eljárással kapcsolatos rendszeres konzultációs látogatások, melyekről az Eurostat által kidolgozott országkockázat-értékelési eljárás alapján döntenek. Amennyiben valamely tagállamra vonatkozóan olyan különösen fontos kérdés merül fel, amely kizárólag az érintett hatóságokkal való személyes találkozás útján oldható meg, gyorsított eljárás keretében ad hoc találkozót szerveznek az adott tagállamban. 2014 novemberéig az Eurostat a túlzotthiány-eljárással kapcsolatban a következő tagállamokban tett konzultációs látogatást: Bulgária (január 22–23.), Belgium (február 3–5.), Németország (február 26–27.), Görögország (március 20–21.), Málta (május 20–21.), Magyarország (június 10–11.), Franciaország (június 25–26.), Ausztria (július 7–8.), Görögország (szeptember 22–23.), Ciprus (szeptember 24–25.), Dánia (szeptember 24–25.), Portugália (november 10–11.), Cseh Köztársaság (november 19–20.) és Írország (november 26–28.). Továbbá ad-hoc látogatásokra került sor Belgiumban (február 13–14.), Lengyelországban (szeptember 2.), Romániában (szeptember 8.) és Luxemburgban (szeptember 18.). Az Eurostat technikai látogatást tett Horvátországban (június 2–4.), az euróövezethez való csatlakozást megelőző látogatást tett Litvániában (március 5–6.) és egy képzési látogatást Horvátországban (szeptember 8–9.). Az egyes konzultációs látogatásokból levont végleges következtetéseket – beleértve a közösen kidolgozott intézkedések és a helyzet leírását – eljuttatják a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsághoz, továbbá közzéteszik az Eurostat honlapján. Ezen intézkedések végrehajtása idővel az adatok minőségének javulását eredményezi. Az Eurostat módszertani látogatást csak akkor tesz, ha lényeges kockázatokat vagy problémákat tapasztal az adatok minőségével, különösen a módszerekkel, a fogalmakkal vagy az alkalmazott besorolásokkal kapcsolatban. 2014-ben nem került sor módszertani látogatásokra. 2.2.3. Az Eurostat konkrét javaslatai A tagállamok rendszeresen konzultálnak az Eurostattal, hogy tisztázzanak különböző jövőbeli vagy múltbeli műveletekkel kapcsolatos nemzeti számviteli kérdéseket. Az Eurostat a hatályos iránymutatásának megfelelően tesz javaslatot. A módosított 479/2009/EK rendelet átláthatósági rendelkezésének teljesítése érdekében az Eurostat közzéteszi javaslatát[15], kivéve, ha az érintett tagállam ez ellen kifogást emel. 2014 során az Eurostat 16 előzetes javaslatot tett közzé. 2.2.4. A költségvetési felügyelet euróövezetbeli eredményes érvényesítéséről szóló 1173/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben említett vizsgálat elindítása Az 1173/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet felhatalmazza a Bizottságot, hogy indítson vizsgálatot, ha fennáll az adatok akár szándékos, akár súlyos gondatlanságból eredő valótlan bemutatása miatti manipuláció gyanúja. Az 1173/2011/EU rendelet vizsgálati eljárásokat vezet be és lehetővé teszi a statisztikák manipulálásának pénzügyi szankcionálását (a GDP legfeljebb 0,2 %-áig terjedő pénzbírság). Az Európai Bizottság 2014. július 11-én hivatalos vizsgálat indítása mellett döntött a statisztikák lehetséges manipulálása miatt a spanyolországi Valencia régióban (Comunidad Valenciana)[16]. Ennek keretében azt vizsgálják, hogy a régióbeli kiadások szándékos vagy súlyos gondatlanságból eredő valótlan bemutatása okozta-e Spanyolország 1988–2011 közötti nemzetiadósság- és költségvetésihiány-adatainak valótlan bemutatását. Ez az első alkalom, hogy a Bizottság él a gazdasági kormányzásról szóló jogszabálycsomag (hatos csomag) szerinti új hatásköreivel, és kivizsgálja valamely tagállam adósság- és költségvetésihiány-adatai manipulálásának gyanúját. Ha a Bizottság úgy véli, hogy a vizsgálat megerősíti a megtévesztés fennállását, javasolhatja, hogy a Tanács bírságot vessen ki a tagállamra. A vizsgálat jelenleg is folyamatban van. A Bizottság nem vonja kétségbe a Spanyolországra vonatkozó aktuális EDP-statisztikák pontosságát. 2.2.5. Aktuális módszertani kérdések Az Eurostat szokás szerint értékelte az ESA 2010 szabályainak megfelelő alkalmazását, különös tekintettel a 479/2009/EK rendelet 10. cikkének (2) bekezdésével összhangban meghozott legutóbbi határozataira. E határozatok benne foglaltatnak az államháztartási hiányról és államadósságról szóló kézikönyvben (MGDD), amelynek legfrissebb változatát 2014 augusztusában tették közzé[17]. Az új verzió nyolc részből áll, és csak néhány fejezetet kellett hozzáigazítani az ESA 2010-hez. Az Eurostat az ESA 2010 általános szabályait kiegészítendő további módszertani iránymutatásokat biztosít az EDP és a GFS számviteli szabályaival kapcsolatban. Az iránymutató feljegyzéseket az Eurostat teszi közzé, miután konzultált a tagállamokkal. Az Eurostat 2014-ben három iránymutató feljegyzést tett közzé: – A központi készletkezelő szervezetek besorolása az ESA 2010-ben. – Halasztott adókövetelések és a halasztott adókövetelésekhez kapcsolódó adókedvezmények elszámolása az ESA 2010-ben. – Visszakövetelési rendelkezések kezelése a nemzeti számlákban a kormány eszközeladásai esetében. 2013 januárja óta az EDP-eljárások módszertani leírása megtalálható az Eurostat honlapján. A dokumentum célja az EDP-adatok Eurostat általi ellenőrzése során alkalmazott eljárások és elvek bemutatása. 2.2.6. Az alapul szolgáló kormányzati számlákkal való összhang A módosított 479/2009/EK rendeletben meghatározott április 1-jei és október 1-jei adatszolgáltatási határidőket azért vezették be, hogy biztosítsák az összhangot az alapul szolgáló – az Eurostat részére különböző ESA adattovábbítási táblázatokban szolgáltatott – éves és negyedéves kormányzati szektorszámlákkal. Az Eurostat szisztematikusan elemzi a túlzotthiány-eljárásban teljesítendő adatszolgáltatás és az ezt alátámasztó kormányzati szektorszámlák közötti ellentmondás-mentességet. A kormányzati kiadás és bevétel összegének például összhangban kell lennie a szolgáltatott hiányadattal. A kormányzati szektor negyedéves pénzügyi számláival kapcsolatos előzetes adatokat az euróövezeti országoknak a túlzotthiány-eljárásban teljesítendő adatszolgáltatás előtt, t+85 napon belül kell megküldeniük. Az utóbbi években javult az EDP-adatok és a bejelentett ESA 2010 kormányzati számlák közötti általános összhang, bár az a nem pénzügyi adatok vonatkozásában továbbra is nagyobb, mint a pénzügyi adatok esetében. A nem pénzügyi adatok és a negyedéves államadósság tekintetében a 2014. októberi adatszolgáltatás során teljes összhang mutatkozott az EDP-adatok és az éves és a negyedéves államháztartási fő aggregátumok között (2. és 25. ESA-táblázat). Ugyanakkor a pénzügyi adatok tekintetében további tagállami erőfeszítések szükségesek az EDP- és ESA-táblázatok közötti ellentmondás-mentesség megvalósításához. Szembetűnő ellentmondások mutatkoztak az EDP-adatok és a negyedéves pénzügyi számlák között 5 tagállam (Belgium, Németország, Görögország, Luxemburg és Ausztria) 2014. októberi adatszolgáltatásában. Négy ország esetében kisebb eltéréseket figyeltek meg. 2.3. Közzététel 2.3.1. A címsoradatok és a részletes adatszolgáltatási táblázatok közzététele A módosított 479/2009/EK rendelet 14. cikkének (1) bekezdése megállapítja: „A Bizottság (Eurostat) a […] határidő leteltét követő három héten belül rendelkezésre bocsátja a kormányzati hiánynak és államadósságnak a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv alkalmazásához felhasználandó tényadatait. Az adatszolgáltatás közzététel útján történik.” A költségvetésihiány- és államadósság-adatokat 2014. április 23-án[18] és október 21-én[19] tették közzé a tagállamok által elküldött összes adatszolgáltatási táblázattal együtt. Az Eurostat 2012 februárja óta rendszeresen sajtóközleményt tesz közzé a negyedéves maastrichti adósságról, hozzávetőlegesen az adott negyedév végétől számított 115 napon belül. 2014 februárja óta az Eurostat a negyedéves államháztartási hiányról is sajtóközleményt tesz közzé. A módosított 479/2009/EK rendelet értelmében a tagállamoknak közzé kell tenniük a hiányra és az adósságra vonatkozó tényadataikat. A hiányra és az adósságra vonatkozó számadatokat nemzeti szinten valamennyi tagállam közzéteszi. A legtöbb tagállam arról számolt be az Eurostatnak, hogy a túlzotthiány-eljárásban benyújtandó valamennyi adatszolgáltatási táblázatukat közzéteszik. Hat tagállam (Bulgária, Olaszország, Luxemburg, Málta, Lengyelország és Szlovákia) csak részben teszi közzé adatszolgáltatási táblázatait, míg Franciaország nemzeti szinten nem hozza nyilvánosságra azokat. 2.3.2. Fenntartások az adatok minőségével kapcsolatban Az Eurostat fenntartást fogalmazott meg Hollandia 2014. áprilisi túlzotthiány-eljárásban teljesítendő adatszolgáltatásával kapcsolatban az SNS Reaal 2013. évi államosításához és szerkezetátalakításához kapcsolódó kormányzati beavatkozások bizonytalan statisztikai hatásai miatt. A kérdést tisztázták a holland statisztikai hatósággal, és az Eurostat a 2014-es túlzotthiány-eljárásban teljesítendő adatszolgáltatásban visszavonta a fenntartást. Az Eurostat 2014 áprilisában visszavonta az Ausztria 2013. októberi, túlzotthiány-eljárásban teljesítendő adatszolgáltatásával kapcsolatban megfogalmazott fenntartását, amely a szövetségi számvevőszék Salzburg tartományra vonatkozó jelentésében szereplő következtetések bizonytalan statisztikai hatásaira vonatkozott. Az osztrák statisztikai hatóságok vizsgálatait követően elvégezték a szolgáltatott hiány- és adósságadatok szükséges korrekcióját. 2.3.3. A szolgáltatott adatok módosításai Az Eurostat nem módosította a tagállamok által a 2014. áprilisi és októberi túlzotthiány-eljárásban teljesítendő adatszolgáltatások tartalmát. 2.3.4. Metaadatok közzététele (módszertani leírások[20]) A módosított 479/2009/EK rendelet megállapítja, hogy az EDP módszertani leírásai azon statisztikai információk közé tartoznak, amelyeket a tagállamoknak el kell küldeniük ahhoz, hogy az Eurostat ellenőrizhesse az ESA-szabályoknak való megfelelésüket. Ezenkívül úgy rendelkezik, hogy ezeket a módszertani leírásokat kötelező nemzeti szinten közzétenni. Az Eurostat bevezette az EDP módszertani leírások aktualizált formátumát, amely szerkezeti változásokat vezetett be és részletesebb információk megadását tette szükségessé. Az aktualizált EDP módszertani leírásokat 2013. december 12-én tették közzé[21]. 20 tagállam vonatkozásában az új EDP módszertani leírások megtalálhatók az Eurostat honlapján. A többi tagállamban, nevezetesen Belgiumban, Horvátországban, Írországban, Luxemburgban, Hollandiában, Ausztriában és az Egyesült Királyságban még mindig tart az új módszertani leírásokkal kapcsolatos munka. Az Eurostat állandó jelleggel párbeszédet folytat a tagállamokkal azok végrehajtási terveiről. A késedelmekre az a magyarázat, hogy előnyben részesítették az ESA 2010 végrehajtását. Megegyezés született a módszertani leírások ESA 2010-hez hozzáigazított új sablonjáról, melynek közzétételét 2015 végére tervezik. 3. Következtetések Az Eurostat elismeri a szolgáltatott adatok ellentmondás-mentességében és hiánytalanságában mutatkozó általános javulást. Mindezek ellenére vannak még megoldatlan kérdések, és további tagállami erőfeszítésekre van szükség egyrészt a kereskedelmi hitelekről szolgáltatott adatok részletezettségének és minőségének javítása, másrészt a többi kormányzati kötelezettség kiszámításakor elért minőségi szint biztosítása terén. Ez különösen Belgium, Dánia, Németország, Írország, Görögország, Franciaország, Horvátország, Olaszország, Ciprus, Málta, Hollandia és az Egyesült Királyság esetében igaz. 2014-ben az Eurostat fenntartását fejezte ki a Hollandia 2014. októberi túlzotthiány-eljárásban teljesítendő adatszolgáltatásában szereplő adatokkal kapcsolatosan. A fenntartást 2014 októberében visszavonták. A 2014. októberi EDP-sajtóközleményben nem voltak más fenntartások vagy módosítások az adatszolgáltatással kapcsolatban, mely az ESA 2010 szerinti első, túlzotthiány-eljárásban teljesítendő adatszolgáltatás volt. A korábbi költségvetésihiány- és államadósság-adatok korrekcióit teljes mértékben indokolja az ESA 2010 végrehajtása. Összességében az Eurostat arra a következtetésre jutott, hogy a költségvetési adatok szolgáltatásának minőségében további javulás következett be 2014-ben. Általában a tagállamok információnyújtása teljesebb volt mind a túlzotthiány-eljárásban benyújtandó adatszolgáltatási táblázatokban, mind a más lényeges statisztikai adatszolgáltatásokban. [1] HL L 145., 2009.6.10., 1. o. [2] COM(2014)122 final. [3] HL L 174., 2013.6.26., 1–727. o. [4] A módosított 479/2009/EK rendelet 3. cikkének (1) és (3) bekezdése. [5] A tényadatok lehetnek véglegesek, részben véglegesítettek vagy becsültek. [6] Lásd http://ec.europa.eu/eurostat/documents/1015035/2022675/Revisions-gov-deficit-debt-2010-2013.pdf/e1fb4083-c18a-4f69-9dbc-138fb73ad9a5 [7] Hiánycsökkenés. [8] Hiánynövekedés. [9] Lásd az 1993. november 22-i tanácsi jegyzőkönyvhöz tartozó nyilatkozatokat. https://webgate.ec.europa.eu/fpfis/mwikis/gfs/images/e/e7/Statements_9817.en93.pdf [10] A módosított 479/2009/EK tanácsi rendelet nem írja elő kifejezetten, hogy a tervadatokat a túlzotthiány-eljárásban benyújtandó 1. és 2A. adatszolgáltatási táblázattól eltérő táblázatokban kell szolgáltatni. [11] A tagállamok által továbbított túlzotthiány-eljárásban benyújtandó adatszolgáltatási táblázatok megtalálhatók az Eurostat weboldalán. Lásd: http://ec.europa.eu/eurostat/web/government-finance-statistics/excessive-deficit-procedure/edp-notification-tables [12] A kérdőív tizenhárom szakaszból áll, és számos területre, például az adóhoz és a társadalombiztosítási járulékokhoz, illetve az EU-hoz kapcsolódó műveletekre, a katonai felszerelés beszerzésére, az állami garanciákra, adósságok elengedésére, a kormányzat által az állami vállalatoknak juttatott tőkeinjekciókra, valamint a köz- és magánszféra közötti partnerségekre (PPP) stb. vonatkozóan kér mennyiségi, illetve néha minőségi információkat. [13] Lásd: http://ec.europa.eu/eurostat/documents/1015035/2022675/Background-note-fin-crisis-Oct-2014-final.pdf [14] A Szerződésekhez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv értelmében az államadósság a teljes kormányzati szektornak az év végén fennálló konszolidált bruttó államadóssága (névleges értéken). A 220/2014/EU bizottsági rendelettel módosított 479/2009/EK rendelet szerint az államadósság a következő kategóriákat tartalmazza: az ESA 2010 szerint meghatározott készpénz és betétek (AF.2), hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok (AF.3) és kölcsönök (AF.4). [15] Lásd: http://ec.europa.eu/eurostat/web/government-finance-statistics/methodology/advice-to-member-states [16] HL C(2014)4856 final. [17] Lásd: http://ec.europa.eu/eurostat/web/products-manuals-and-guidelines/-/KS-GQ-14-010 [18] Lásd: http://ec.europa.eu/eurostat/documents/2995521/5178982/2-23042014-AP-EN.PDF/83e13609-68f7-4cac-9dd7-0ccf92663564?version=1.0 [19] Lásd: http://ec.europa.eu/eurostat/documents/2995521/5182258/2-21102014-AP-EN.PDF/497e3b55-dca0-482f-93e0-d82f81bc92d7?version=1.0 [20] A költségvetési hiányra és az adósságra vonatkozó tényadatok, illetve az ezek alapjául szolgáló kormányzati számlák összeállításához használt módszerek, eljárások és források leírása. [21] http://ec.europa.eu/eurostat/web/government-finance-statistics/excessive-deficit-procedure/edp-inventories