[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 18.2.2009

COM(2009) 73 végleges

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK

Éves politikai stratégia – 2010

TARTALOMJEGYZÉK

1. Bevezetés 3

2. I. rész – Politikai prioritások 2010-re 4

2.1. Gazdasági és szociális fellendülés 4

2.2. Éghajlatváltozás és fenntartható Európa 6

2.3. Kiemelt helyen a polgár 6

2.4. Európa mint globális partner 8

2.5. Jobb szabályozás és átláthatóság 9

3. II. rész – A humán- és pénzügyi erőforrások általános kerete 2010-re 10

3.1. Humán erőforrások 10

3.2. Változások a pénzügyi források elosztásában 10

3.2.1. Versenyképesség a növekedésért és a foglalkoztatásért (1a. fejezet) 10

3.2.2. Kohézió a növekedésért és a foglalkoztatásért (1b. fejezet) 11

3.2.3. A természeti erőforrások megőrzése és kezelése (2. fejezet) 12

3.2.4. A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség (3a. fejezet) 12

3.2.5. Uniós polgárság (3b. fejezet) 12

3.2.6. Az EU mint globális partner (4. fejezet) 13

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK

Éves politikai stratégia – 2010

1. BEVEZETÉS

Ez az éves politikai stratégia készíti elő a 2010. évi politikai ütemterv kialakítását, valamint indítja el a következő évi prioritásokról szóló intézményközi párbeszédet. Míg a jelenlegi Bizottság felelőssége gondoskodni az intézmény stratégiai tervezési és programozási rendszerének folyamatosságáról, azt a tényt is figyelembe kell vennie, hogy 2010-ben új Bizottság lép hivatalba. Az új Bizottságnak stratégiai célkitűzései fényében felül kell majd vizsgálnia a politikai prioritásokat, amelyeket aztán 2010. évi munkaprogramjának összeállításával működési programmá alakít.

2010-ben – a nemzeti megerősítési folyamatok lezárásától függően – a Lisszaboni Szerződés jelentős változásokat hozhat az EU intézményi keretében. A szerződés hatálybalépése következtében a Bizottságnak számos javaslatot kell majd benyújtania, hogy teljes mértékben érvényt szerezhessen a szerződés rendelkezéseinek.

Európa jelenleg gazdasági válsággal küzd, amely a kontinens valamennyi részén érinti a polgárokat és vállalkozásokat. A válság hatása valószínűleg 2009-ben és 2010-ben is jelentős lesz. Ennélfogva az EU-nak továbbra is gyorsan, határozottan és összehangoltan kell fellépnie, valamint teljes mértékben részt kell vennie a nemzetközi megoldások kialakításában. Az európai gazdaságélénkítési terv szilárd alapot nyújt a fellendülés feltételeinek kiépítéséhez – végrehajtása 2009 hátralévő és 2010 első részében kiemelt prioritást képez. Annak érdekében, hogy az EU a válságból megerősödve kerüljön ki és a felkészültebben várja a fellendülést, az európai intézmények és tagállamok közötti partnerség szellemében tovább kell folytatnunk a növekedést és foglalkoztatást célzó megújult lisszaboni stratégia keretében zajló strukturális reformokat.

A költségvetés felülvizsgálatának 2009-es előterjesztése nagy jelentőségű tanácskozást indít majd el a Bizottság, az Európai Parlament és a Tanács között az EU jövőbeli pénzügyeiről. 2010 során a Bizottság arra törekszik majd, hogy egyetértés alakuljon ki a többéves pénzügyi keret fő irányvonalai tekintetében, hogy megteremtse az alapokat a jogalkotási javaslatok számára. A 2010. évi előkészületek részeként sor kerül majd az EU kiadási programjainak félidős felülvizsgálatára is. A Közösség pénzügyi érdekeinek védelme – az EU-politikák alapos és precíz pénzügyi irányításának szerves részeként – továbbra is kiemelt prioritás marad a Bizottság számára.

Az EU-val kapcsolatos témák kommunikálása alapvető jelentőségű egy olyan évben, amelyet számos intézményi változás jegyez. A Bizottság, a Tanács és az Európai Parlament intézményközi kommunikációs prioritásokat alakít majd ki a Partnerség az Európáról szóló kommunikációért című politikai nyilatkozattal összhangban. Foglalkoznak majd a polgárokat közvetlenül érintő kérdésekkel, így a gazdasági fellendüléssel, a környezettel, az éghajlatváltozással és az energiaüggyel, éppúgy mint a belső és külső biztonság tekintetében kialakítandó, az új szerződésből adódó hatékonyabb európai kormányzással.

2. I. RÉSZ – POLITIKAI PRIORITÁSOK 2010-RE

2.1. Gazdasági és szociális fellendülés

A 2009-ben megvalósuló fellépéstől kezdődően a Bizottság egyik fő feladata az lesz, hogy gondoskodjon az európai gazdaságélénkítési terv hatékony utánkövetéséről, valamint hogy nyomon kövesse hatásait a tagállamok és a Közösség szintjén egyaránt. A Bizottság gondoskodik majd arról, hogy a tagállamok teljesítsék azon kötelezettségvállalásaikat, amelyeket a növekedést és foglalkoztatást célzó lisszaboni stratégia, valamint a stabilitási és növekedési paktum keretében vállalt nemzeti erőfeszítéseik megvalósítására és összehangolásukra tettek. Mivel a lisszaboni stratégia második szakasza most ér majd véget, határozni kell arról is, hogyan erősítsük meg e stratégiát a 2010-et követő időszakra.

A válság kiteljesedésével különösen fontossá válik, hogy az EU megragadja azokat a lehetőségeket, amelyekkel a tagállamok által a munkanélküliség kezelése és a társadalmi kohézió fenntartása terén végzett munkát segíteni tudja. A foglalkoztatási, oktatási és képzési politika uniós dimenzióját alkotó módon kell alkalmazni annak érdekében, hogy támogassuk a tagállamokat stratégiáik kiépítésében az új szakismeretek kialakítása, a munkaminőség javítása és a munkájukat elveszítők segítése tekintetében, ideértve az Európai Szociális Alap és az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap szélesebb körű igénybevételét is. 2010-ben lesznek majd meg az eredményei a 2007–2013 közötti kohéziós és vidékfejlesztési programok kiigazításának és gyorsított végrehajtásának ott, ahol a válságból való teljes felépülés a cél. Ez maga után vonja a nemzeti és regionális hatóságokkal megvalósuló fokozott együttműködést az olyan projektek előkészítésénél, amelyek több beruházásról gondoskodnak az energiahatékonyság, az alacsony szén-dioxid-kibocsátású, illetve megújuló energiaforrásokat hasznosító technológiák, az infrastrukturális projektek és az éghajlatváltozás elleni küzdelmet szolgáló intézkedések terén.

2010 kulcsfontosságú év lesz továbbá a jelenleg folyó azon munkák lezárása és végrehajtása tekintetében, amelyek alapos vizsgálatnak vetik alá a pénzügyi piacok szabályozását és ellenőrzését. A válság hiányosságokat és gyenge pontokat tárt fel a jelenlegi rendszerben. A Bizottság elkötelezte magát amellett, hogy biztosítja a rendszer szempontjából fontos valamennyi intézmény működésének megfelelő szabályozását. A Bizottság – a De Larosière csoport munkájára építve és a folyamatban lévő nemzetközi, különösen a G20-ban zajló fejleményekkel párhuzamosan – hamarosan javaslatokat terjeszt elő a pénzügyi szolgáltatások reformjára. A reformintézkedések megfelelő és időbeli elfogadása és végrehajtása csúcsfontosságú prioritás marad 2009 és 2010 során.

A jól működő és nyitott egységes piac az EU egyik legértékesebb eszköze a növekedés és a jólét fenntartása vonatkozásában. A Bizottság folytatja a tagállamokkal annak érdekében folytatott munkát, hogy az egységes piac közvetlenül szolgálja az uniós polgárok és vállalkozások javát. Továbbhalad az egységes piac felülvizsgálatának keretében indított reformokkal, hogy fejlessze az üzleti környezet lehetőségeit, valamint fenntartsa a fogyasztói bizalmat és keresletet. A 2010-es gazdasági helyreállítási munkák részeként sor kerül majd a 2008. évi kisvállalkozói intézkedéscsomag teljes körű végrehajtására, valamint olyan lehetőségek megteremtésére, amelyek segítik a kkv-kat, hogy szélesebb körben beléphessenek a harmadik országok piacaira, és üzleti tevékenységüket a válság idején is fenntarthassák.

A Bizottság gondoskodik továbbá arról, hogy az egységes piac továbbra is nyitva álljon a magánvállalkozások számára, és ezáltal a piacok a 2010-et követő években visszanyerhessék versenyképességüket. Ezen erőfeszítéshez a szolgáltatási irányelv végrehajtásának és működésének kell szilárd hátteret biztosítania. A postai szolgáltatásokról szóló irányelv végrehajtása végső szakaszába ér, és a postai piacok teljes mértékben megnyílnak a verseny számára. Új európai szabványosítási keret kidolgozására is sor kerülhet, hogy a meglévő rendszer eredményesebbé és hatékonyabbá váljon.

A 2010. év egyik prioritása a válsággal kapcsolatos változások hatásának állami támogatások és az összefonódás-ellenőrzési tevékenység révén történő kezelése az európai gazdaságban. A kartellek elleni küzdelem fokozása és a versenyszabályok megerősítése a hálózatos iparágak terén (energia, IKT, szállítás, postai és pénzügyi szolgáltatások) szintén segíti majd a gazdasági helyreállítást. További ágazati versenyjogi vizsgálatokra kerül majd sor, valamint alaposan figyelemmel kísérik majd a piacok működését, hogy azonosíthatóvá váljanak azok a nem kielégítően működő piacok és ágazatok, ahol a kiigazítások eredményekhez vezethetnek a növekedés, a munkahelyteremtés és a fogyasztói jólét vonatkozásában. Ezzel egyidejűleg európai szinten kell következetesen eljárni a válság által erősen sújtott vállalkozások megmentése és szerkezetátalakítása ügyében.

A hálózatos iparágakat érintő, várhatóan 2009-ben elfogadott jogszabályok végrehajtása a távközlési, villamosenergia- és földgázpiacokat fogja versenyképesebbé tenni. 2010-ben elérkezik az ideje a digitális szolgáltatások gazdaságát érintő integrált szakpolitikai megközelítés kialakításának és a jelenlegi IKT szakpolitikai keret átdolgozásának (i2010). E munka különösen az IKT energiahatékonysághoz való hozzájárulására összpontosít majd. A hálózat- és információbiztonság külön figyelmet követel. 2010-ben esedékes továbbá a Bizottság által 2009-ben kifuttatandó, megújított szélessávú stratégia nyomon követése, ideértve a szélessávú hozzáférés vidéki térségekre történő várható kiterjesztését is.

A jelenlegi gazdasági légkörben külön erőfeszítésre van szükség a termékhamisítás és szerzői jogbitorlás elleni – többek között a vámhatóságok által és nemzetközi együttműködés révén megvalósuló – küzdelem terén. Tovább folytatódik a közösségi szabadalom és szabadalmi bíráskodási rendszer kialakítása. Hasonlóképpen korszerűsíteni kell a szerzői jogi és a védjegyrendszereket, hogy megfeleljenek a vállalkozások és fogyasztók igényeinek.

Az európai kutatási erőfeszítések szétforgácsoltságának mérséklése érdekében a Bizottság továbbra is együttműködik a tagállamokkal annak érdekében, hogy a tudás az Európai Kutatási Térségben (a továbbiakban: EKT) szabadon áramolhasson. A hetedik kutatási keretprogram ezentúl is az EKT felépítésének alapköve marad. A széles alapokon nyugvó innovációs stratégia hatékony végrehajtása segít majd a kutatások gazdasági eredménnyé alakításában.

A Bizottság továbbra is támogatja az Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT) fejlesztését, amelynek az innováció ösztönzésére irányuló lehetőségeit az első tudományos és innovációs társulások elindulása szabadítja majd fel.

A közlekedési ágazat terén 2010-re várható az EU közlekedéspolitikájának jövőjét érintő konzultáció lezárása. Ez lehetővé teszi majd a Bizottság számára, hogy felülvizsgálja közlekedéspolitikáját, figyelembe véve az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaság megteremtésére irányuló igényt és a nemrégiben kialakított finanszírozási mechanizmusokat. A transzeurópai közlekedési hálózatokra (TEN-T) vonatkozó iránymutatás a tudományos és műszaki fejlődés fényében szintén frissítésre kerül. Ezenfelül a Bizottság javaslatokat tesz majd a Galileo program jövőbeli (2013 utáni) irányítására is.

2.2. Éghajlatváltozás és fenntartható Európa

Feltételezve, hogy az EU eléri célját, vagyis 2009-ben Koppenhágában új nemzetközi éghajlatváltozási megállapodás születik, ezen új megállapodást az EU-ban és a világ többi részén át kell ültetni és figyelemmel kell kísérni, ideértve az éghajlatváltozás által sújtott, leginkább veszélyeztetett országokat is. Ezenfelül az EU nagyratörő egyoldalú kötelezettségvállalásokat tett az üvegházhatást okozó gázkibocsátásának csökkentésére, a megújuló energiaforrások felhasználásának fejlesztésére és az energiahatékonyság fokozására. 2010-ben prioritást képez továbbá a nemrégiben elfogadott energiaügyi és éghajlatváltozási csomag végrehajtása, ideértve az EU kibocsátáskereskedelmi rendszerét is. A strukturális alapok keretében zajló beruházások – 2010-ben 13 milliárd EUR – segítenek majd fejleszteni a környezetet és támogatják az éghajlatváltozás elleni küzdelmet. A globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelés (GMES) operatív szolgáltatásait továbbfejlesztik az éghajlatváltozás hatásainak észlelése érdekében.

Bizottsági javaslatok alapján eljárva a 2010-es tavaszi Európai Tanácsnak energiaügyi cselekvési tervet kell elfogadnia a 2010–2014-es időszakra. Az energiahatékonyság fontos téma marad, különösen az energiahatékonysági cselekvési terv frissítése révén. A transzeurópai energiahálózatokra (TEN-E) vonatkozó iránymutatást szintén át kell dolgozni egy energiabiztonságot szolgáló hatékony eszköz létrehozása érdekében. Erőfeszítéseket kell továbbá tenni a megújuló energiaforrásokra vonatkozó új jogszabályok és az egységes villamosenergia- és földgázpiac végrehajtása érdekében.

2010 során a Bizottság az EU meglévő természetvédelmi jogszabályainak végrehajtása, a Natura 2000 hálózat teljes kiépítése és a 2006. évi biodiverzitási cselekvési terv megvalósítása révén továbbra is védi az Unió biológiai sokféleségét. 2010 lesz az első olyan év, amely során a közös agrárpolitika állapotfelmérésének végrehajtása teljes körűvé válik. A Bizottság nyomon követi továbbá a 2009. évi munkaprogramjában tervezett kezdeményezéseket is a kedvezőtlen helyzetű térségek határainak megállapítása és a mezőgazdasági termékek minősége tekintetében.

A Bizottság 2010 során is ösztönzi és végrehajtja integrált tengerpolitikáját, ideértve a tengeri felügyelet, a tengeri területhasználat-tervezés és az európai tengeri megfigyelési és adathálózat (EMODNET) terén meglévő hosszú távú projektjeit is. 2010 jelentős év lesz a közös halászati politika számára is, a nyilvános konzultációt követően ugyanis ekkor várható a bizottsági reformjavaslatok kibocsátása. 2010 során továbbá hatályba lép a közös halászati politika ellenőrzési és végrehajtási reformja, amint a jelenleg vita alatt álló javaslat elfogadásra kerül.

A Bizottság műveleti támogatást nyújt a balti tengeri stratégia és az olyan területeket lefedő cselekvési terve végrehajtásához, mint például az energiaügy, a környezetvédelem, a közlekedés, az IKT, a kutatás, az innováció és a harmadik országokkal folytatott fokozott együttműködés.

2.3. Kiemelt helyen a polgár

2010 lesz a stockholmi program végrehajtásának első éve a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésének térségében. A polgárok biztonságának javítása érdekében a munka a 2009-ben beterjesztendő kezdeményezések alapján halad tovább a terrorista fenyegetések és a szervezett bűnözés elleni küzdelem terén. A tevékenységek további területei az európai igazságszolgáltatási térség – különösen az európai igazságügyi portál révén történő – továbbfejlesztése, a büntető és polgári ügyekben megvalósuló kölcsönös elismerés javítása és további eljárási jogok biztosítása.

Az alapvető jogok védelme ezentúl is az EU tevékenységének alapköve marad, különösen az olyan sérülékeny csoportok tekintetében, mint a gyermekeké. Fellépésre kerül majd sor az uniós polgárság iránti elkötelezettség ösztönzésére és a polgárok életének egyszerűsítésére az EU-n kívüli országokba történő utazásaik során. Új kezdeményezésekre lesz esetleg szükség a magánéletet a globalizált világban fenyegető kihívások tekintetében.

Az Európai Bevándorlási és Menekültügyi Paktum képezi a keretet a következő években az EU bevándorlási és menekültügyi politikája számára. Egy bizottsági jelentésből kiindulva az Európai Tanács 2010 júniusában a Paktum végrehajtásáról tartja első éves vitáját. Az integrációt tekintve sor kerül majd a 2008. évi Vichy miniszteri konferencia által meghatározott kezdeményezések végrehajtására.

A határok vonatkozásában az új schengeni értékelési mechanizmust kell a gyakorlatban megvalósítani. 2010 elején a Bizottság esetleg javaslatokat terjeszt majd be egy határregisztrációs rendszer létrehozására, egy regisztráltutas-programra és a Frontex ügynökség megbízásának módosítására. 2010-ben továbbá előrelépésnek kellene történnie az európai határőrizeti rendszer (EUROSUR) létrehozásának irányában. Az európai közös vízumpolitika megerősítésére is sor kerül, nevezetesen a kölcsönös vízummentesség elvének alkalmazása révén.

A foglalkoztatási, oktatási és képzési politika képezi majd a válság következményeinek kezelésére irányuló erőfeszítések magját. A felülvizsgált szociális menetrend nyomon követéseként a következő Bizottság folytatja majd a munkát a foglalkoztatás, a szociális ügyek, a nemek közötti egyenlőség és az ifjúságpolitika terén, hogy segítsen megválaszolni az olyan kulcsfontosságú politikai kihívásokat, mint például a globalizáció, a technológiai fejlődés és a demográfiai változások. A Bizottságnak továbbá nyomon követési stratégiát kell előterjesztenie a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó, 2010-ben véget érő ütemterv vonatkozásában és folytatnia kell munkáját annak érdekében, hogy az egyenlő esélyek a fogyatékkal élők esetében is megvalósuljanak. 2010 a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai éve lesz, amely segít majd alátámasztani az EU politikai elkötelezettségét a szegénység felszámolása és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem mellett. A Bizottság a tagállamokkal, érdekeltekkel és egyéb uniós intézményekkel együtt felkészül majd az önkéntesség európai évének 2011-es megtartására.

További lépésekre kerül továbbá sor a közegészség javítása és a fogyasztói biztonság érdekében. Ez maga után vonja az EU egészségügyi stratégiájának végrehajtását, az egészségügy területére vonatkozó második közösségi cselekvési program működtetését, a betegjogok határokon átnyúló egészségügyi ellátásban való érvényesülésére, valamint a szervadományozásra és -átültetésre vonatkozó együttdöntési eljárások lezárását, továbbá a világméretű influenzajárvány és a közegészséget fenyegető veszélyek tekintetében folytatott munka naprakésszé tételét. A gyógyszerekre vonatkozó 2008. évi csomag javaslatainak jogszabályba ültetése segít majd a betegek biztonságos gyógyszerekkel történő ellátásában, és egyidejűleg garantálja az ágazat versenyképességét is. Az állat-egészségügy és -jólét további olyan terület lehet, amelyen a Bizottság új javaslatokkal áll elő az állat-egészségügyi stratégiának és az állatjóléti cselekvési tervnek megfelelően.

A Bizottság tovább folytatja az egyesült államokbeli és kínai hatóságokkal közös együttes fellépést a termékbiztonság terén, amelyet további országokra is ki kíván terjeszteni. A játékok biztonságáról szóló irányelv közelgő hatálybalépése tekintetében az említett erőfeszítések csak tovább fokozódnak. A Bizottság ezentúl is figyelemmel kíséri majd a piacokat és a fogyasztókat érintő változásokat, és mérlegeli, hogyan lenne javítható a fogyasztói vívmányok végrehajtása a 2009-ben kibocsátandó közleményre alapozva. A Bizottság ezenfelül elvégzi majd a kollektív fogyasztói jogorvoslatról szóló 2008. évi zöld könyv nyomon követését a kollektív keresetek vonatkozásában.

2.4. Európa mint globális partner

Az EU világszinten erős pozíciója elengedhetetlenül fontos ahhoz, hogy meg tudjunk felelni a globalizáció miatti különféle kihívásoknak, amilyen például az energiabiztonság, az éghajlatváltozás, az élelmezésbiztonság, a migráció és a világ legszegényebb országai gazdasági fellendülésének támogatása. 2010 új szakaszt nyit az EU külpolitikájában, ha a Lisszaboni Szerződés életbe lép. Ezen intézményi változás egyik korai és szembetűnő megnyilvánulása az európai külügyi szolgálat felállítása lenne.

2010-ben meg kellene indulnia a gazdasági fellendülésnek és egyidejűleg ki kellene épülnie egy megreformált nemzetközi pénzügyi struktúrának is. A Bizottság aktívan részt vesz majd az új globális struktúrát formáló különféle nemzetközi fórumok munkájában. Megvalósításra kerülnek azon fő kezdeményezések, amelyek célja a pénzügyi ellenőrzés javítása, valamint a makrogazdasági felügyelet és válságkezelés ösztönzése.

Tovább folynak a csatlakozási tárgyalások Horvátországgal és Törökországgal. A Bizottság az Európai Tanács kérésére fellép majd a Nyugat-Balkánon zajló stabilizációs és társulási folyamat felgyorsítására. A Bizottság továbbá intézkedéseket készít elő Koszovó politikai és társadalmi–gazdasági fejlődésének támogatására, valamint segíti a régió részekénti előrehaladását az EU irányában.

Az Unió ezentúl is támogatja Cipruson az újraegyesítési folyamat megoldását.

Az európai szomszédságpolitika terén külön hangsúlyt kap majd a kétoldalú kapcsolatok elmélyítése, különösen Izraellel, a Moldovai Köztársasággal, Marokkóval és Ukrajnával. A szomszédságpolitika még intenzívebbé válik, például a keleti partnerség, a mediterrán térségért létrehozott unió első iránymutató projektjeinek elindítása, és a fekete-tengeri szinergiában megvalósuló fokozott együttműködés révén. Az Oroszországgal kötendő új megállapodásról szóló tárgyalások is tovább folynak 2010-ben. A közép-ázsiai stratégia végrehajtása szintén felgyorsul majd. A Bizottság valamennyi partnerével együttműködik majd és külön hangsúlyt fektet az energiabiztonság kölcsönös fejlesztésére.

A Bizottság szorosan együttműködik majd az Egyesült Államok új vezetésével a transzatlanti partnerség fejlesztésén. Keresni kell az alkalmat a közös érdekek és egy világszintű közös, előremutató agenda ösztönzésére.

A Bizottság folytatja továbbá az ASEAN-országokkal, Kínával és Indiával való együttműködést is. A 2010 májusában tartandó EU–Latin-Amerika csúcs továbbfejleszti az Unió Latin-Amerikával fennálló stratégiai partnerségét. A Kubával folytatott politikai párbeszéd újraindításáról szóló 2008. júniusi tanácsi határozat értelmében az együttműködést 2010-ben újraindítani és fokozni kell.

2010-ben a Bizottság valószínűleg aktív részt vállal majd a dohai fejlesztési forduló lezárásában és/vagy gyakorlati végrehajtásában, valamint a folyamatban lévő kétoldalú kereskedelmi tárgyalásokban. Tovább folytatódik majd a szabályozási párbeszéd jelentős gazdasági partnereinkkel, hogy nagyobb piaci hozzáférést teremtsünk a harmadik országokban az európai ipar számára. A Bizottság ezen felül külön figyelmet fordít majd a kereskedelmet torzító, tisztességtelen magatartás és a protekcionizmus megelőzésére és orvoslására a harmadik országokban.

Továbbra is szükség lesz az EU hozzájárulására a nemzetközi biztonsághoz és stabilitáshoz, különösen Koszovóban, a Közel-Keleten, Afganisztánban és Grúziában. Az Uniónak aktív szerepet kell játszania a közel-keleti békefolyamatban, ahol is az előrelépés Izrael és a megszállt palesztin területek belpolitikai helyzetétől, az USA kormányának további beavatkozásától, a Négyek erőfeszítéseitől és a helyszíni eseményektől függ majd.

Folytatódik az élelmiszer-eszköz végrehajtása is. A Bizottság a korábbi évekhez hasonlóan 2010-ben is igyekszik aktívan részt venni a válságkezelésben, valamint hatékonyan és gyorsan fellépni a humanitárius válságok esetén, a 2008-ben elfogadott, humanitárius segítségnyújtással kapcsolatos európai konszenzus végrehajtására vonatkozó cselekvési tervvel összhangban.

A 2010. szeptemberi ENSZ-csúcs áttekinti majd a millenniumi fejlesztési célok terén történt előrehaladást. A 2010. év közbülső célkitűzésként szerepel az EU által a támogatások mennyiségét illetően vállalt nagyratörő kötelezettségvállalások megvalósítása terén 2015-re meghatározott 0,7 % elérését tekintve. 2010-ben zárul majd le az AKCS-országokkal kötött cotonoui megállapodás második felülvizsgálata és a tizedik Európai Fejlesztési Alap félidős értékelése is. A harmadik EU–Afrika csúcs felülvizsgálja majd a 2007 decemberében elfogadott EU–Afrika közös stratégiát, és új cselekvési tervről határoz a 2011–2013 közötti időszakra.

Amennyiben sikerül az éghajlatváltozásról szóló megállapodást Koppenhágában megkötni, a Bizottság együttműködik a fejlett és fejlődő országokkal a gyors végrehajtás érdekében.

A külkapcsolati pénzügyi eszközök 2009. évi félidős értékelése alapján létrejövő bármely elfogadott módosítás 2010-ben lép majd hatályba.

2.5. Jobb szabályozás és átláthatóság

A Bizottság munkáját továbbra is a jobb szabályozásra való törekvés fémjelzi. A Bizottság a meglévő jogszabályok tekintetében politikai területenként, integrált egyszerűsítési megközelítéssel vizsgálja majd meg a szabályozási keret átfogó hatékonyságát. Ezzel párhuzamosan a Bizottság foglalkozik majd a szabályozás javításával kapcsolatos 2009. évi csomagban egyszerűsítésre váróként azonosított területekkel is. Továbbra is élénken törekszik majd az adminisztratív terhek csökkentésére, hogy 2012-re elérje a kitűzött 25 %-os csökkentési célt. Annak érdekében, hogy az újonnan alkotott jogszabályok a lehető legjobb minőségűek legyenek, a Bizottság ezentúl is alkalmazza majd a nemrégiben megerősített hatásvizsgálati rendszert és fejleszti az értékelésből származó eredmények felhasználását.

Az európai átláthatósági kezdeményezés keretében zajló munka tovább folytatódik. Az érdekképviseleti nyilvántartás („lobbista-nyilvántartás”) 2009. évi felülvizsgálata értelmében az Európai Parlamenttel közösen kialakított egyablakos nyilvántartást lehetne kialakítani. A Bizottság továbbra is javítja az átláthatóságot az EU pénzek végső kedvezményezettjeinek tekintetében.

3. II. RÉSZ – A HUMÁN- ÉS PÉNZÜGYI ERőFORRÁSOK ÁLTALÁNOS KERETE 2010-RE

3.1. Humán erőforrások

A humánerőforrás-gazdálkodás 2007 elején végrehajtott átvilágítása[1] során a Bizottság vállalta, hogy a Bulgária és Románia csatlakozása számára fenntartott utolsó álláshelyek engedélyezését követően 2013-ig nem növeli a személyzeti kiadásokat. A 2010-es politikai prioritások megvalósítása érdekében a Bizottság utasította szervezeti egységeit, hogy határozzák meg, hogyan lehetne hatékonyságukat fokozni, különös tekintettel támogató és koordinációs feladataikra. Ezen erőfeszítés várhatóan mintegy 600 álláshely átszervezéséhez vezet majd, amelyek legtöbbje az egyes főigazgatóságokon belül a működési tevékenységeket fogja erősíteni, különösen a szakpolitikák meghatározása és a jogszabályalkotás, valamint a közösségi politikák figyelemmel kísérése és végrehajtása terén. Ide tartoznak majd az olyan tevékenységek, amelyek célja a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válság következményeinek kezelése, a kutatási programok összehangolása a közlekedés és energiaügy terén, a politikai és kereskedelmi feladatok ösztönzése az EU harmadik országokban található képviseletein, a tagállamokban működő képviseleti irodák megerősítése és a belső kommunikációt szolgáló eszközök fejlesztése.

3.2. Változások a pénzügyi források elosztásában

Az éves politikai stratégia a pénzügyi programozás javasolt változatásait a 2007 és 2013 közötti többéves pénzügyi keret egyes fejezeteire lebontva határozza meg, hogy ezzel is megkönnyítse a Bizottság által április végén beterjesztendő 2010. évi előzetes költségvetés-tervezet elkészítését. Valamennyi javasolt változtatás összeegyeztethető a 2007 és 2013 közötti többéves pénzügyi keretben a kiadásokra meghatározott felső küszöbbel és a különféle pénzügyi programokban megadott referenciaösszegekkel.

3.2.1. Versenyképesség a növekedésért és a foglalkoztatásért (1a. fejezet)

A 2009. évi költségvetéssel szemben és a bizottsági pénzügyi programozással összhangban az előirányzatok 9 %-os növelését irányozták elő az 1a. fejezetben (Versenyképesség a növekedésért és a foglalkoztatásért). Ez maga után vonja az európai gazdaságélénkítési tervhez hozzájáruló kulcsfontosságú kezdeményezésekre meghatározott pénzügyi előirányzatok növelését az 1a. fejezetben és a lisszaboni stratégia keretében, azaz

- a hetedik kutatási és technológiafejlesztési keretprogramban (EK és Euratom): + 803 millió EUR;

- az egész életen át tartó tanulás programjában: + 39 millió EUR;

- a versenyképességi és innovációs programban (CIP): + 25 millió EUR;

- a transzeurópai hálózatokban (TENs): + 128 millió EUR;

- a Galileóban: + 66 millió EUR;

- az Európai Innovációs és Technológiai Intézetben (EIT): + 24 millió EUR a működés első évében.

A 2008. decemberi Európai Tanács[2] által elfogadott európai gazdaságélénkítési terv fontos része az európai energiaipari gazdaságélénkítő program megnevezésű pénzügyi eszköz. Ezt a Közösségben az energiaügy terén megvalósuló projektek kifejlesztésére alakították ki. Kétéves időszakra szól (2009–2010), és 3 500 millió eurós költségvetése van, amely a következőképpen oszlik el:

- gáz- és villamosenergia-hálózatok rendszerösszekötőire irányuló projektek: 1 750 millió EUR;

- tengeri szélenergia hasznosítására irányuló projektek: 500 millió EUR;

- a szén-dioxid leválasztásával és tárolásával összefüggő projektek: 1 250 millió EUR.

A Bizottság javasolta a 2007 és 2013 közötti többéves pénzügyi keret felülvizsgálatát, hogy a költségvetési fegyelemről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló 2006. május 17-i intézményközi megállapodásban közösen meghatározott végösszegek változatlanul hagyása mellett további források váljanak elérhetővé az 1a. fejezet számára[3]. A költségvetési hatósággal folytatott megbeszélések fényében a Bizottság javasolja a 2008-ban a 2. fejezetben fel nem használt források átcsoportosítását az 1a. fejezetbe, hogy finanszírozni lehessen az energiaügyi projektek számára javasolt 3 500 millió EUR-t (1 500 millió EUR 2009-ben és 2 000 millió EUR 2010-ben).

A Bizottság együttműködik majd az Európai Vegyianyag-ügynökséggel, hogy módot találjanak az ügynökség 2010-re előre látható, az év során később fizetett díjak miatt keletkező likviditási hiányának kezelésére. Támogatást kell majd előirányozni az EU költségvetéséből.

A pénzügyi szolgáltatások, a pénzügyi beszámolás és a könyvvizsgálat területének különös tevékenységeit támogató közösségi programjavaslat[4] révén a Közösség a felügyeleti konvergencia és együttműködés, valamint a pénzügyi beszámolás és könyvvizsgálat terén tevékeny szerveket[5] finanszírozhat. A javasolt pénzügyi előirányzat 36,2 millió EUR a 2010–2013 közötti időszakra, a 2009. januári frissített pénzügyi programozásban foglaltak értelmében.

3.2.2. Kohézió a növekedésért és a foglalkoztatásért (1b. fejezet)

A strukturális alapok és a Kohéziós Alap meglévő programozásának megfelelően a „Kohézió a növekedésért és a foglalkoztatásért” megnevezésű fejezetben előirányzott pénzügyi források 2009-hez képest 980 millió euróval, illetőleg 2 %-kal emelkednek majd. A hatékony irányítás és ellenőrzés feltételeinek meghatározását, valamint a végrehajtás egységesítése érdekében 2008 végén javasolt intézkedések elfogadását követően a Bizottság ezen intézkedések hatásainak maximalizálására összpontosít majd a kohézió, a növekedés és a gazdasági és pénzügyi válsággal szembeni küzdelem hatékonysága érdekében.

3.2.3. A természeti erőforrások megőrzése és kezelése (2. fejezet)

A mezőgazdasági politika állapotfelmérése következtében 479 millió eurót csoportosítanak át a közvetlen támogatásoktól a vidékfejlesztésbe. Ez hozzáadódik a Portugália számára fenntartott önkéntes modulációhoz és a borágazat reformjához kapcsolódó átcsoportosításhoz, amely 2010-ben – 2009-hez képest – 4,3 %-kal emeli az előirányzatokat a vidékfejlesztés tekintetében.

Az összehasonlítás nem veszi figyelembe a 2009-ben az európai gazdaságélénkítési terv keretében tervezett különleges intézkedéseket. A 2. fejezetben a Bizottság javasolja, hogy – már 2009-ben – részesítsék előnyben az állapotfelmérésben foglalt, új kihívásokra vonatkozó intézkedéseket (500 millió EUR), valamint hogy nagyobb mértékben juttassák szélessávú infrastruktúrához a vidéki településeket (1 000 millió EUR). Az európai gazdaságélénkítési tervben szereplő ezen intézkedések kiegészítik az 1a. fejezetben található intézkedéseket.

A LIFE+ programhoz rendelt források 2010-ben 6,9 %-kal emelkednek majd a pénzügyi programozásban tervezettek szerint.

3.2.4. A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség (3a. fejezet)

E fejezet kiadásai 2010-ben – 2009-hez viszonyítva – körülbelül 14 %-kal növekednek majd, így bizonyítva az e téren folyó közösségi fellépés kiemelt prioritását.

A Bizottság javaslatokat tesz majd, amelyek célja a közös európai menekültügyi rendszer végrehajtása, ideértve egy támogató ügynökség felállítását is, a 2008. október 15–16-i Európai Tanács által elfogadott Európai Bevándorlási és Menekültügyi Paktumban foglaltak értelmében. Ez az ügynökség a közös európai bevándorlási és menekültügyi politika kulcsfontosságú alkotóeleme lenne.

A Bizottság javasolja továbbá, hogy 2009-hez hasonlóan 2010-ben is azonos szinten tartsák fenn a Frontex számára nyújtott finanszírozást (78 millió EUR), amely 8 millió euróval haladja meg a pénzügyi programozásban eredetileg tervezett összeget.

Jogi aktusok hiányában 30 millió eurós csökkentés javasolt, ami viszont még mindig lehetővé tenne fejlesztéseket a határellenőrzések terén, például a határregisztrációs rendszer vagy a regisztráltutas-rendszerek eredetileg tervezett 2010-es elindítása érdekében.

3.2.5. Uniós polgárság (3b. fejezet)

Tekintve e kiadási fejezet alacsony szintjét, a 2010-re javasolt teljes összeg 2009-hez viszonyítva 0,6 %-os enyhe növekedést mutat, amely lehetővé teszi, hogy az uniós polgárokat érintő kulcsfontosságú intézkedések, mint például a közegészség, a fogyasztóvédelem, a polgári védelem, a kulturális programok és kommunikáció esetében a finanszírozás azonos szinten maradjon.

3.2.6. Az EU mint globális partner (4. fejezet)

Az éghajlatváltozásról Koppenhágában 2009 decemberében tartandó ENSZ-konferencia sikeres lezárása kulcsfontosságú prioritás az EU számára. E konferencia nyomon követése az EU belső és külső szakpolitikáira egyaránt hatást gyakorol majd. A Koppenhágában elfogadásra váró, éghajlatváltozással foglalkozó új nemzetközi rendszer végrehajtása valószínűleg egyaránt felölel majd olyan intézkedéseket, amelyek az éghajlatváltozás elleni küzdelmet és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást, valamint pénzügyi támogatást és technológiaátadást céloznak, ideértve az éghajlatváltozás elleni globális szövetség fellépését is annak érdekében, hogy a legsérülékenyebb országoknak segítséget nyújtsanak alkalmazkodási programjuk elkészítéséhez.

A Bizottság a 2010–2013 közötti időszakban 600 millió EUR-t kíván a keleti partnerség fokozatos megvalósítására elkülöníteni. Az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz átprogramozására 250 millió EUR-t már előirányoztak. A fennmaradó 350 millió EUR a 4. fejezet lekötetlen tartaléksávjából származik majd, a következő ütemezés szerint: 2010: 25 millió EUR; 2011: 53 millió EUR; 2012: 113 millió EUR; 2013: 159 millió EUR.

A palesztin területek tekintetében továbbra is szükség lesz arra, hogy a támogatást folyamatosan eljuttassuk Gázába és Ciszjordániába az elhúzódó válság következményeinek enyhítése érdekében.

A Bizottság ezután is eleget tesz azon kötelezettségvállalásának, amely szerint igyekszik orvosolni a 2008-as grúziai válság miatt fellépő nehézségeket. A hazájukon belül lakóhelyüket elhagyni kényszerülők megsegítése kiegészíti és megerősíti majd azokat a politikai prioritásokat, amelyeket az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz Grúziára vonatkozó, 2007–2010 közötti időszakra szóló indikatív programja határoz meg, azaz: a demokratikus fejlődés támogatása, a jogállamiság és kormányzás, a gazdasági fejlődés, a szegénység csökkentése és a szociális reformok támogatása, valamint Grúzia belső konfliktusainak békés megoldásához nyújtott támogatás.

A Bizottság továbbra is ösztönzi a Koszovóval folytatott stabilizációs és társulási folyamatot. 2010-ben a Bizottság intézkedéseket hajt majd végre Koszovó politikai és társadalmi–gazdasági fejlődésének előmozdítására és az Unióhoz való közelítésére a 2009 őszén beterjeszteni tervezett tanulmánya részeként.

A közel-keleti békefolyamat, Kuba, Grúzia, Koszovó, a ciprusi újraegyesítési folyamat és az éghajlatváltozás tekintetében fennálló feladatok az elkövetkező hónapok fejleményeitől függenek. A Bizottság ez irányú javaslatait a költségvetési eljárás során egészíti majd ki.

[1] „A humán erőforrások uniós prioritásoknak megfelelő tervezése és optimalizálása”, SEC(2007)530, 2007.4.24.

[2] Elnökségi következtetések, az Európai Tanács 2008. december 11–12-i ülésszaka, Brüsszel, 17271/08, 9. pont.

[3] COM(2008)859, 2008.12.10.

[4] COM(2009)14, 2009.1.23.

[5] A Nemzetközi Számviteli Standard Bizottság Alapítvány; az Európai Pénzügyi Beszámolási Tanácsadó Csoport; a Közérdekű Felügyeleti Bizottság; Európai Értékpapír-piaci Szabályozók Bizottsága; az Európai Bankfelügyelők Bizottsága és az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-felügyeletek Bizottsága.