HU    HU  
 EURÓPAI  
BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 2014.10.29.  
COM(2014) 663 final 
  
A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK
az Európai Unió és Peru közötti ví zummentességi megálla podásra irányuló 
tárgyalásokra vonatkozó kritériumok Peru részér ől történő teljesítésér ől 
{SWD(2014) 328 final}  
 
2 
 1. BEVEZETÉS ÉS HÁTTÉR 
Az 509/2014 európai parlamenti és tanácsi rendelet1 (a továbbiakban: a módosító rendelet) 
módosította az 539/2001/EK  tanácsi rendeletet2, és különösen annak mellékleteit, amelyek 
felsorolják a küls ő határok átlépésekor vízumkötelezettség alá es ő, illetve az e kötelezettség 
alól mentesül ő harmadik országbeli állampolgárok országait. Tizenkilenc országot 
csoportosított át az I. mellékletb ől (vízumkötelezettség) a II. mellékletbe (vízummentesség), 
nevezetesen a következ őket: Kolumbia, Dominikai Közössé g, Grenada, Kiribati, Marshall-
szigetek, Mikronézia, Nauru, Palau, Peru, Saint Lucia, Saint Vincent és Grenadine-szigetek, 
Szamoa, Salamon-szigetek, Kelet-Timor, Tong a, Trinidad és Tobago, Tuvalu, az Egyesült 
Arab Emírségek és Vanuatu. A módosító rende let megállapította továbbá, hogy e 19 ország 
állampolgárainak a vízumkötelezettség alóli mentességét csak az ezen államok által az 
Európai Unióval kötend ő vízummentességi megállapodások hatálybalépésének id őpontjától 
kell majd alkalmazni. 
A módosító rendelet (5) preambulumbekezdés e kimondja, hogy a Bizottságnak a módosító 
rendeletben meghatározott kritéri umok tekintetében tovább kell ér tékelnie Kolumbia és Peru 
helyzetét azel őtt, hogy megkezdené a tárgyalásokat az Unió és ezen országok közötti 
bilaterális vízummentességi megállapodásokról . A módosító rendelet valóban formalizálta 
(azzal, hogy a preambulumból egy új cikkbe tette át) és kib ővítette azoknak a kritériumoknak 
a hagyományos listáját, amelyet eddig figye lembe vettek. A kritériumok nem kimerít ő listája, 
amely ezentúl egy eseti vizsgálat alapján meghatározza azon harmadik országokat, 
amelyeknek állampolgárait vízumkötelezettség terh eli, és azon harmadik  országokat, amelyek 
állampolgárai mentesek e kötelezettség alól, a módosító rendelet 1. cikkének (1) bekezdésében található: „ az illegális bevándorlás, a közérdek és a közbiztonság, valamint a 
gazdasági el őnyök, ezen belül is különösen a turizm us és a külkereskedelem szempontjai, 
továbbá az Uniónak az érintett harmadik országokkal fenntartott kü lkapcsolatai, ezen belül is 
különösen az emberi jogokkal és az alapvet ő szabadságokkal kapcsolatos megfontolások, 
valamint a regionális koherencia  és a viszonosság vonatkozásai ”. 
Ezzel a jelentéssel, valamint egy Kolumbiá ra vonatkozó, ezzel párhuzamosan elfogadott 
másik jelentéssel, a Bizottság a fent említett  követelményt teljesíti. Mindkét jelentést a 
Bizottság szolgálati munkadokumentumai kísérik,  amelyek bemutatják a jelentésekben foglalt 
következtetéseket alátámasztó részletes adatokat, és információt tartalmaznak az értékeléshez 
felhasznált adatforrásokról és metodológiáról. 
Az értékelés elkészítéséhez a Bizottság három uniós ügynökségt ől kért és kapott 
hozzájárulást: az EASO-tól, az Europoltól és a Frontext ől. Az Unió Peruban m űködő 
küldöttsége átfogó jelentést készíte tt az EU és Peru közötti kapcsolatokról. Spanyolország, 
amely hagyományosan a Peruból érkez ő migráció által legjobban ér intett tagállam, további 
információkkal szolgált. A perui hatóságok nagyfokú együttm űködési szándékot tanúsítottak 
a Bizottsággal az értékelés elkészítése folyamán. 
 
                                                            
1 HL L 149., 2014.5.20., 67. o. 
2 HL L 81., 2001.3.21., 1. o. 
 
3 
 2. A KRITÉRIUMOK ÉRTÉKELÉSE 
Ez a jelentés nagy vonalakba n követi a módosító rendelet 1.  cikkének (1) bekezdésében 
felsorolt kritériumokat; értékeli továbbá a vízumliberalizációból ered ő lehetséges kockázati 
forgatókönyveket, miel őtt ismertetné a következtetéseket.  
2.1. Migráció és mobilitás 
Schengeni vízum  
A Peruban az elmúlt években kérelmezett és kibocsátott schengeni vízumokról szóló 
statisztikák elemzése a következ ő megfigyelésekhez vezet: 
• A korábbinál több perui szándékozik a scheng eni térségbe beutazni turisztikai, üzleti 
célból vagy egyéb rövid tartózkodás céljá ból. A Peruban kiadott schengeni vízumok 
száma az elmúlt négy évben 21%-kal emelke dett. Miközben 2010-ben a kiadott vízumok 
száma 39 914 volt, 2013-re ez a szám elérte  a 48 488-at. Ez az emelkedés valószín űleg az 
elmúlt évtizedben tapasztalt jelent ős perui gazdasági növekedéshez köthet ő. 
• A perui kérelmez ők nagy többsége (2013-ban 93,3%-a) jóhiszem ű utazónak tekinthet ő, 
aki nem jelent kockázatot, és ezért megkapja a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumot, 
míg a vízumelutasítási arány jelent ősen csökkent az elmúlt négy évben, a 2010-es 11,6%-
ról a 2013. évi 6,7%-ra.  
Jogszerű migráció  
Az EU+ országokban 2013-ban lakóhellyel rendelkez ő peruiak száma (nem számolva azokat, 
akik valamelyik tagállamban állampolgárságot szereztek)3 a becslések szerint kb. 206 000, 
jelenleg kissé több perui lakik Olaszorszá gban, mint Spanyolországban. Az adatok azt 
mutatják, hogy egy f őleg Spanyolországba és Olaszországba irányuló jelent ős növekedési 
szakaszt követ ően jelenleg viszon ylag alacsony szint ű a peruiaknak az Unióba irányuló 
jogszerű migrációja. Ez részben a gazdasági válságnak tudható be, amely kevesebb 
munkahelyet és lehet őséget jelent a migránsoknak az EU + területén, így csökkentve a vonzó 
tényezőket, valamint a perui g azdasági helyzet egyértelm ű javulásával magyarázható, amely 
azt jelenti, hogy manapság a peruiak helyi munkalehet őségeket keresnek és  az országon belül 
keresnek lehet őséget a sikeres vállalkozások kialak ítására, így csökkennek a kényszerít ő 
tényezők. A perui kormány jelenleg a visszatér ő bevándorlók gazdasági és társadalmi 
visszailleszkedésér ől szóló törvény és a kapcsolódó j ogszabályok végrehajtásával segíti el ő a 
külföldön él ő peruiak hazatérését, ami meg fogja könny íteni a peruiak hazatérését. A törvény 
előírja, hogy a hazatér ő peruiak könnyebben juthatnak válla lkozásindítási hitelhez, a 
kivándoroltak adómentességet kapnak áruik behozatalára, valami nt könnyebben juthatnak 
egyetemi tanulmányi ösztöndíjhoz és tanulmányi  hitelekhez, továbbá lakáscélú kölcsönökhöz 
és a közfinanszírozott egészségbiztosításhoz.  
Amíg Peru gazdasága továbbra is a jelenlegi arányban növekszik, – az elmúlt 10 évben a GDP 
átlagosan több mint 6%-ot növekedett – a pe ruiak számára kevesebb lesz az ösztönz ő erő a 
                                                            
3 E jelentésben a „teljes EU” fogalmába eltér ő megjelölés hiányában nem tartozik  bele az Egyesült Királyság és 
Írország, mivel ez a két ország nem vesz részt az EU közös vízumpolitikájában. A „teljes EU+” fogalom 
ugyanakkor magában foglalja, a négy schengeni társult or szágra (Izland, Liechtenstein, Norvégia és Svájc) 
vonatkozó adatokat.  
 
4 
 kivándorlásra. A jelenlegi uniós gazdasági hely zet, valamint a földrajzi távolság és a már 
letelepedett közösségek miatt az elmúlt években a peruiak jogszer ű migrációja nagyobb 
mértékben irányul az Egyesü lt Államokba, mint az EU-ba.  
 
Illegális migráció  
A beléptetések megtagadásáról, a fe ltartóztatásokról és visszatérésr ől szóló adatok azt 
mutatják, hogy Peru nem jelent ős származási ország az EU-ba irányuló illegális migráció 
szempontjából. Az évekkel ezel őtt jegyzett néhány negatív trend mostanra mind megsz űnt, és 
a helyzet az elmúlt években jelent ősen javult, a beléptetések megt agadása és a feltartóztatások 
száma egyre csökken. Az EU+ országok terüle tén ért, illegális migrációs helyzet ű peruiak 
száma 2013-ban 1 050 f ő volt. Mivel 2008-ban ez a szám 1 950 f őt tett ki, így a 
feltartóztatások száma csaknem felére csökkent ebben az id őszakban. Több tényez ő lehet 
ennek az oka: a gazdasági visszaesés az EU-ban, különösen Spanyolországban és 
Olaszországban (a perui illegális migránsok f ő desztinációját jelent ő két fő tagállamban), 
amely kevesebb munkahelyet és lehet őséget jelent, miközben a j obb gazdasági feltételek 
Peruban a peruiakat megfelel ő feltételekhez jutta tják ahhoz, hogy otthon teremtsék meg a 
jólétet.  
A kiadott kiutasítási határozatok és a harmadik országokba történ ő tényleges visszatérések 
száma közötti különbséget az úgynevezett „visszatérési arány” alapján mérik. A peruiak visszatérési aránya 2008 és 2011 között nagyon alacsony volt (kevesebb mint 20%), azonban 
azóta fokozatosan javult (2012-ben 26,1% és 201 3-ban 37,3%), így jelenleg nagyon hasonló a 
világszerte mért átlagos vi sszatérési arányhoz (36,6%). A visszatérés terén a perui 
hatóságokkal folytatott együttm űködés a legjobban érintett tagá llam, Spanyolország hatóságai 
szerint kit űnő
4, a két ország 2004-ben migrációs együttm űködési megállapodást kötött, amely 
kiterjed a visszatérésre is. A viszonylag alacs ony visszatérési arány le hetséges okai között 
szerepelnek a szökésben lév ő migránsok, valamint a kiutasít ási határozatok ellen benyújtott 
fellebbezések.  
 A Frontex szerint az EU-ra nehezed ő teljes illegális migrációs nyomással összehasonlítva 
azok a kockázatok, amelyek a vízummentességne k a perui állampolgárok számára történ ő 
megadásából felmerülhetnek, várhatóan továbbra is meglehet ősen szerények maradnak, bár az 
is valószín ű, hogy a beléptetések megtagadásának száma emelkedni fog, mint azt más 
vízumliberalizációs esetek bizonyították.  A viszonylag magas perui menekültárada t az 1990-es évek elején rövid élet ű jelenségnek 
bizonyult. A menedékjog iránti kérelmek az elmúlt hat évben nagyon alacsony szinten 
maradtak, 2013-ban csupán 105 perui menedé kjog iránti kérelmet  nyújtottak be. A 
menekültügyi határozatok többségében ebben az id őszakban elutasító döntés született. A 
jelenlegi alacsony szint valószín űleg továbbra is fennmarad, akár megszüntetik a 
vízumkötelezettséget, akár nem. A menedékj og iránti megalapozatlan kérelmek jelent ős 
növekedése, hasonlóan ahhoz, amely az el őző vízumliberalizációs folyamatokat követ ően 
bekövetkezett, nem valószín ű forgatókönyv, mivel a körülmények teljesen eltér őek. Az 
                                                            
4 Spanyolország 2013-ban 385 kiutasítási határozatot adott ki peruiak ellen; ezt követi Olaszország 205 
határozattal. 
 
5 
 utazási költségek például Peru esetében sokka l magasabbak, és a perui társadalom különböz ő 
gazdaságilag marginalizált csoportjaiban  nincsen múltja a menedékjog iránti nagy 
mennyiség ű megalapozatlan kérelem benyújtásának. Más szavakkal gazdasági szempontból 
egyszerűen nem lenne értelme visszaélni a vízu mmentes rendszerrel abból a célból, hogy 
menedékjog iránti kérelmet nyújtsanak be, mivel egy család utazási költsége jelent ősen 
magasabb, mint az EU-ban a menekültügyi  eljáráshoz kapcsolódóan várható el őnyök.  
 Érdemes megjegyezni, hogy az illegális migráci ó bármilyen megnövekedett kockázatát, 
amely a perui állampolgárokra vonatkozó vízummentes utazás bevezetését követheti, részben ellensúlyozhatja az EU és Peru között az illegális migráció megel őzése és leküzdése terén 
folytatott együttm űködés meger ősítése, beleértve a visszatérés terén folytatott 
együttműködést, és ebben a tekintet ben megfontolandó opció le nne egy visszafogadási 
megállapodás megkötése az EU-val.  
A perui úti okmányok bizton sága és a peruiakat érint ő okirat-hamisítások  
Bár a perui hatóságok er őfeszítéseket tettek arra, hogy b eépítsék a szükséges nemzetközi 
előírásokat nemzeti útlevelükbe, t ovábbi javításokra lenne lehet őség a perui útlevelekkel 
kapcsolatos két kisebb technikai kérdés megoldásával kapcsolatban (nevezetesen az 
újraérvényesítési oldallal, valamint a szem élyes adatokra vonatkoz ó oldalon található 
vonalkóddal kapcsolatban). Ennek ellenére az e lmúlt néhány év alatt a kormány növelte az 
útlevél biztonsági elemeinek számát és egyszer űsítette az útlevelek kiadásának eljárását. 
A perui külügyminisztérium meger ősítette Peru elkötelezettség ét arra vonatkozóan, hogy a 
közeljövőben biometrikus útlevelet bocsát ki. A Superintendencia de Migraciones , amely a 
belügyminisztérium része és amelynek a hatá skörébe tartozik a perui állampolgárok 
útlevélkiadása a perui külügyminisztériummal közösen kidolgozta a feladatköröket, és a 
folyamatért felel ős vállalkozás meghatározására közbeszer zési pályázati eljárást indítottak. A 
hivatalos források szerint a biometrikus útle vél megvalósításával kapcsolatos nyilvános 
ajánlattételre 2014 másodi k felében kerül sor. 
A dolgok jelenlegi állása szerint úgy t űnik, hogy nincsenek jelent ős kockázatok azzal 
kapcsolatosan, hogy perui állampolgárok okirat-ha misításban vennének részt vagy a perui úti 
okmányokat csalárd módon használnák fel. Amennyiben azonban a perui úti okmányok a 
jövőben vízummentes belépést biztosít anak birtokosuk számára, valószín űleg vonzóbbak 
lesznek a csalók számára is. Az ilyen típusú csalás azonosításához a határ ő
rök fokozott 
éberségére lesz szükség.  
2.2. Bűnözés és biztonság 
Perui szervezett b űnözői csoportok csak korlátozott mért ékben vannak jelen az EU-ban. A 
latin-amerikai szervezett b űnözői csoportok m űveleti bázisként az ibériai-félszigetet részesítik 
előnyben a kulturális, nyelvi és történelmi kapcsolatok miatt. Ott különösen a 
kokainkereskedelemben (Kolumbia és Peru a világ legnagyobb kokaintermel ői) és a 
bűncselekményekb ől származó jövedelmek tisztára mosásában vesznek részt. 
A latin-amerikai szervezett b űnözői csoportok f őleg a kábítószerek, túlnyomó részben a 
kokain el őállítása és kereskedelme, valamint az eu ró hamisítás, a szexuális kizsákmányolás 
céljával történ ő emberkereskedelem, a va gyon elleni szervezett b űncselekmények, a 
fizetőkártyás csalások és a pénzmosás terén aktívak.  
 
6 
 Az Europol jelentése szerint a Peruból érkez ő utasok számának bizonyos mérték ű emelkedése 
miatt, a kábítószer-kereskedelemben részt vev ő szervezett b űnözői csoportok nagy 
valószínűséggel megpróbálják kihasználni a Peru és  az EU+ országok között utazó utasok 
számának növekedését azzal, hogy nagyobb mértékben támaszkodnak a készpénz- és drogfutárokra. A Peruból érkez ő mobil szervezett b űnözői csoportok szabadabban fognak 
tudni az EU területére beut azni vagy az Európai Unióból kiut azni. A perui szervezett b űnözői 
csoportok az illegális migránsokat is kiha sználhatják, és hosszú távú tartózkodás 
legalizálására vonatkozó közvetít ői szolgáltatásokat kí nálhatnak nekik, amelyekért cserébe 
készpénz- és drogfutárké nt használhatják fel őket. 
A vízummentes rendszerek különösen hajlam osak megkönnyíteni az olyan, személyeket 
érintő bűnözést, mint amilyen az illegális migráció el ősegítése vagy az embercsempészet. A 
vízummentes utazás és a sche ngeni térség könnyebb elérhet ősége fokozhatják a szervezett 
bűnözői csoportok és az egyéni b űnözők mobilitását is, hiszen megsz űnne az a sz űrő, amelyet 
jelenleg a vízumkötelezettség biztosít, és azok, akik már bejutottak a schengeni térségbe, határellen őrzés nélkül továbbléphetnének az egyik országból a másikba.  
Peru ratifikálta az Egyesült Nemzetek kereté ben létrejött, a nemzetközi szervezett b űnözés 
elleni egyezményt és az emberkereskedelemr ől szóló palermói jegyz őkönyvet, valamint olyan 
átfogó jogi kerettel rendelkezik, amely ö sszhangban áll a nemzetközi normákkal. Perunak 
további er őfeszítéseket kell tennie igazságszolgáltatási rendszerének meger ősítése érdekében, 
beleértve a büntet őügyekben folytatott igazságügyi együttm űködést, különös tekintettel a 
kölcsönös b űnügyi jogsegélyre.  
 
2.3. Gazdaság, kereskedelem és turizmus 
Peru lakossága csaknem 30 millió f ő. A perui gazdaság értéke 2012-ben a Világbank 
becslései szerint 192, 6 milliárd USD volt, amely a világ 48. legnagyobb gazdaságává teszi az országot. Az egy f őre eső GNI (PPP) 2012-ben 10 770 USD vo lt, amely hasonló Kolumbia 
GNI-jéhez. Az elmúlt évtizedben Peru éves gazdasági növekedése átlagban 6,5%-os volt, a 
világon a legmagasabbak között. A szegénységi küszöb alatt él ő népesség aránya a 2004-es 
59%-ról 2012-ben 25,8%-ra csökkent. A munkanélkülis ég kevesebb mint 9%, és az infláció is 
stabil, 3% körül alakul.  
Peru egyik legfontosabb kereskedel mi partnerét az EU jelenti. Az EU emellett az  ország egyik 
legnagyobb külföldi befektet ője (az összes közvetlen külföldi befektetés 50%-a). Az EU és 
Peru közötti kereskedelem az elmúlt években jelent ősen növekedett, és telj es értéke 2013-ban 
elérte a 8,8 milliárd EUR-t (Per u teljes kereskedelmének 14,1%-át). Az EU Peru harmadik 
legnagyobb exportpiaca (5,3 milliárd EUR, a teljes piac 16,3 %-a), amely f őleg 
nyersanyagokból áll (ásványok, üzemanyagok, mez őgazdasági termékek), és az EU a 
harmadik legfontosabb származási piac a perui import számára (3,5 milliárd EUR, a teljes piac 12 %-a), amely f őleg ipari termékekb ől (gépek és közlekedési eszközök, egyéb 
feldolgozott áruk, ve gyi anyagok) áll. 
Az EU-Peru kereskedelmi megállapodást ideigl enesen 2013. március 1-je óta alkalmazzák, és 
az árukereskedelmi forgalom várhatóan n őni fog az elkövetkez ő években. A megállapodás 
liberalizálja az árukereskedelem közel 98%-át, széles körben biztosít  piaci hozzáférést a 
szolgáltatások, beruházások és beszerzések számára, és köz ös szabályokat állapít meg a 
kereskedelemmel kapcsolatos területeken. Ezen felül Peru az EU-val  együtt azon 23 WTO-tag 
 
7 
 közé tartozik, amely a szolgáltatások kereskedelmér ől szóló ambiciózus multilaterális 
egyezmény megkötésére irányuló tárgyalásoka t folytat, amely egyezmény nagy hangsúlyt 
fektetne a 4. módozatra. Ebben az összefüggésben  a perui üzletemberek számára biztosított 
vízummentes utazás er ősebb kereskedelmi kapcsolatokhoz vezethet a perui és az európai 
vállalatok között, a perui üzletemberek  uniós kereskedelmi vásárokon történ ő gyakoribb 
részvétele például nagyobb mennyiség ű megrendeléshez vezethet az európai vállalatok által 
gyártott termékekb ől. 
 Az elmúlt években n őtt a perui turisták s záma az EU+ országokban. A perui hatóságok adatai 
szerint 2010 és 2013 között 12,9%-os emelkedés volt az EU+ területére irányuló perui turisták 
számában. 2013-ban az EU+ ors zágokba induló perui turisták száma 154 349-re emelkedett
5, 
a 2010-es 136 734-r ől. 2013-ban a f ő célországok a következ ők voltak: Spanyolország 
(93 121), Hollandia (33 059), Franciaország  (18 203) és Olaszország (6 309).6  
A Bogotában m űködő uniós küldöttségt ől kapott információk szerint, amelyek a Peruból és 
Kolumbiából érkez ő turistaforgalom hasonló jellemz ői miatt Peru esetében is érvényesek, a 
Kolumbia és a schengeni térs ég közötti útvonalakon közleked ő európai légitársaságok az 
utasok számának 10-20%-os növekedését vá rják, amennyiben a vízumliberalizáció 
megvalósul. Ez a becslés hasonló ahhoz, mint amelyet a kolumbiai hatóságok jelentettek a 
Frontexnek (+17%), és f őleg a más útvonalakon történt vízumliberalizációt követ ően 
megfigyelt növekedésen alapul. 
Mindenesetre a Peruból érkez ő turisták száma minden évben emelkedik, így a 
vízumliberalizáció csak tová bbi lendületet adhat a Peru és  az EU+ országok közötti 
idegenforgalomnak. Ezekre a számadatokra,  valamint a múltbeli és becsült jöv őbeli 
növekedési rátákra alapozva reálisan 200 000 és 250 000 perui turistára lehet számítani 2016-
ban az EU+ országokban, feltéte lezve, hogy 2016 lesz az els ő olyan teljes év, amikor a 
vízummentes utazás valóra válik Peru és a schengeni térség között. 
 
 
2.4. Külkapcsolatok – különösen az Európai Un ióval – és emberi jogi kérdések  
Külkapcsolatok 
Peru külpolitikájában els ősorban a szomszédaival minden fronton fenntartott jó kapcsolatok 
erősítésére, valamint az intenzívebb ázsiai kere skedelmi kapcsolatok kialakítására helyezi a 
hangsúlyt, az EU-val és az Egyesült Á llamokkal fenntartott jó kapcsolatok meg őrzése mellett. 
Regionális szinten Peru kons truktív szerepet játszik. 
 
                                                            
5 Ez a szám sokkal magasabb, mint a kiadott sche ngeni vízumok száma. A különbség számos tényez őnek 
tudható be: a Peruban kiadott schengeni vízumok 30%-a többszöri beutazásra jogosító vízum; a kiutazóként 
nyilvántartásba vett egyes perui turisták valamely schengeni állam által kiadott érvényes tartózkodási 
engedéllyel rendelkezhetnek stb.  
6 Meg kell jegyezni, hogy úgy t űnik, ezek a számadatok az európai területre érkezés els ő belépési pontját, 
valamint a Peru és Spanyolország, Hollandia és Franciaország közötti közvetlen repül őjáratokat, és nem 
szükségszer űen az utazás f ő célországát tükrözik. 
 
8 
 Peru tagja a négy latin-amerikai ország (Peru, Kolumbia, Chile és Mexikó) alkotta Csendes-
óceáni Szövetségnek, amelynek célja a gazdasági/kereskedelmi integráció er ősítése, valamint 
emellett a migráció, oktatás, biztonság és egyéb kérdések területén folytatott együttm űködés. 
Peru részt vesz a transz-c sendes-óceáni partnerségr ől (TPP) folyó tárgyalásokban.  
 
Venezuelának az Andok Közösségb ől való visszalépését követ ően az Andok Közösség négy 
aktív tagja Peru, Bolívia, Kolumbia és Ec uador. Az Andok Közösség jelenleg átmeneti 
szakaszban van, és tevékenységi körét f őleg a kereskedelemre, infrastruktúrára és az 
állampolgárok mobilitására redukálta.   Peru az Európai Unió egyik legjelent ősebb partnere Latin-Amerik ában. Az EU a segélyek 
egyik legjelent ősebb donora és a külföldi befektetés ek legnagyobb állományával rendelkezik. 
A kétoldalú kapcsolatok folyamatosak és sz ívélyesek, kiterjednek többek között a magas 
szintű politikai párbeszédre, a kereskedelemre és befektetésekre, a kábítószer-kereskedelem 
elleni küzdelemre csakúgy, mi nt egy továbbra is jelent ős fejlesztési együttm űködési keretre (a 
2014-2017 közötti id őszakban csak a kétoldalú együttm űködésre vonatkozóan 66 millió 
EUR). Az uniós fejlesztési együttm űködési alapok támogatják Peru arra irányuló 
erőfeszítéseit, hogy modernizálja az államot, er ősítse a társadalmi befogadást, fellépjen a 
hiányos táplálkozás, valamint a kábítószer és kábítószer-kereskedelem ellen, továbbá 
elősegítse az alternatív fejlesztést, a termékek diverzifikálását és az ökológiai kereskedelmet. 
 
Az EU rendszeresen folytat ne m hivatalos szakpolitikai pá rbeszédet Peruval (a 2009-ben 
aláírt egyetértési megáll apodás keretében), amelyben az olyan kölcsönös érdekl ődésre számot 
tartó kérdésekkel foglalkoznak, mi nt a jó kormányzás, a külpolitik a, a társadalmi konfliktusok 
és a nyersanyag-kitermel ő iparágak, az emberi jogok és a kábítószerek. Minden évben 
találkozókra kerül sor a perui külügyminisztér ium és más illetékes minisztériumok magas 
rangú képvisel őinek és az uniós tisztvisel ők részvételével. 
 Peru osztja az EU elképzelés eit számos globális kihívással kapcsolatosan, és hasonlóak a 
stratégiai érdekei (demokráci a, emberi jogok, jó kormányzás, környezet és éghajlatváltozás, 
kábítószer elleni küzdele m). A többoldalú fórumokon er ősödik az együttm űködés Peruval 
(mint például az ENSZ Emberi Jogi Tanács a keretében vagy az éghajlatváltozással 
összefüggésben – Peru a házigazdája 2014- ben a COP20 konferenciának). Ezeken a 
többoldalú fórumokon, Peru általába n támogatja az uniós álláspontot. 
 
Emberi jogok 
A civil társadalom részvételével Peru közép- és hosszú távú politikát hajt végre az emberi 
jogok védelmének fokozása érdeké ben. Peru olyan magas szint ű intézményeket hozott létre, 
mint a Nemzeti Emberi Jogi Tanács és a Nemz eti Munkaügyi és a Foglalkoztatás fejlesztési 
Tanács, amelyek célkit űzése a civil, politikai, társadal mi-gazdasági és kulturális jogok 
előmozdítása és védelme, és amelyek olyan különböz ő tevékenységeket, programokat és 
stratégiákat alakítottak ki és hajtan ak végre, mint a gyermekmunka megel őzésének és 
felszámolásának nemzeti stratégiája, a nemzeti környezetvédelmi cselekvési terv és az 
előzetes konzultációról szól ó törvény. 2014 júliusában a kor mány elfogadta az emberi 
jogokról szóló, 2014-2016-es id őszakra vonatkozó nemzeti tervet. 
 Az emberi jogokat a perui alkotmány garantálja és küls ő megfigyel ők megerősítették, hogy a 
helyzet javult az elmúlt években. A civil társadalmi szervezetek f őleg a nyersanyag-kitermel ő 
 
9 
 iparágak elleni társadalmi tiltakozásban gyakran részt vev ő környezetvéd ő szervezetek és az 
emberijog-véd ők ellen elkövetett bírói zaklatások eset eire összepontosítanak. Jelentések 
szólnak a társadalmi konfliktusok során fellép ő tiltakozók elleni rend őri túlkapásokról is. 
 
A legjelent ősebb emberi jogi kérdések Peruban a következ ők: 
 
a) Továbbra is polarizáció forrása Pe ruban az igazságtételi és békéltet ő bizottság azon 
zárójelentése körüli vita, amely az 1980 és 2000 közötti politikai er őszak okait és 
következményeit értékelte. A bels ő konfliktust követ ő helyzettel kapcsolatos további 
függőben lévő kérdés az emberijog-véd ők (a bels ő konfliktus idején tö rtént) bíróság elé 
állításával függ össze. Ezen túlmen ően az áldozatok rehabilitáci ója általában nem kielégít ő.  
 
b) Szociális és gazdasági jogok:  a szegénységi és mélyszegé nységi arány 11,5%-kal, illetve 
4,9%-kal esett az elmúlt öt évben, azonban e zek az arányok vidéki szinten továbbra is 
viszonylag magasak. Meg kell azonban jegyezni, hogy a szociális politikák Humala elnök kormányprogramjának fontos pill érét alkotják, és országszer te számos új társadalmi 
kezdeményezés indult a társadalom legszegényebb rétegeinek felemelésére. 
 
c) Előzetes konzultáció a bennszülött közössé gekkel: Humala elnök megválasztását követ ően 
azonnal jóváhagyta a még el nem fogadott, az  ILO 169. számú egyezmény végrehajtására 
vonatkozó, el őzetes konzultációról szól ó törvényt, amely konzult ációs jogokat garantál a 
bennszülött lakosságnak minden olyan döntéssel kapcsolatba n, amely területükre vagy 
megélhetésükre hatással lehet. Jelenleg a törvény végrehajtása jelent kihívást, különösen ott, 
ahol a bennszülöttek jogai ütköznek a befektet ői érdekekkel. 
 
d) A nők jogai:  Bár Peru aláírta a n ők jogaira vonatkozó vala mennyi ENSZ-egyezményt, a 
nők továbbra is alulreprezentáltak a dönt éshozatal magasabb szintjein, a n ők körében az 
írástudatlanság átlagos aránya továbbra is magasabb, mint a férfiaknál, kevesebb n ő vesz részt 
a hivatalos gazdaságban,  és átlagbérük jelent ős mértékben alacsonyabb a férfiakénál. Javítani 
kell a nők egészségre és gyermekvállalásra vonat kozó jogainak védelmét, és továbbra is 
súlyos problémát jelent a n ők és lányok elleni er őszak magas aránya, beleértve a nemi 
erőszakot, a családon belüli er őszakot, a szexuális zaklatást, valamint a fizikai és lelki 
bántalmazást. 
 
e) A gyermekek jogai: a vidéki, a hegyvidéki és az amazóniai területeken a gyermekekkel 
kapcsolatos számos jogot nem ta rtanak tiszteletben, különösen a 
személyazonosság/anyakönyvezés, az oktatás, a hiányos táplálkozás, a gyermekmunka, az 
erőszak és a szexuális zaklatás/k izsákmányolás tekintetében.  
 
f) Még mindig jelent ős a nemi és a faji megkülönböztetés, különösen a n ők, a bennszülött 
lakosság, a fogyatékos személyek, az LMBTI-köz össég és a HIV/AIDS által érintettek 
vonatkozásában.  
 
 
10 
 2.5. Regionális koherencia 
Ha Latin-Amerikát, mint referenciatérséget vesszük, Peru ahhoz a kevés országhoz tartozik, 
amelynek állampolgárai vízumkötelesek.7 Az elmúlt id őszakban a bels ő konfliktusok és az 
erőszak, a kábítószer-termelés/kereskedelem története, valamint az ebb ől eredő migrációs és 
biztonsági kockázatok magyarázzák, hogy a perui állampolgároktól miért követelik meg 
hagyományosan a vízumot. Peru azonban jelent ős előrelépést tett e problémák leküzdésében, 
amint ezt a jelentés más szakaszai is mutatják. Miközben Peru szomszédságában kevés országot lehet teljes mértékben kockázatment esnek tekinteni, a legtöbbjük mégis régóta 
vízummentes státuszt élvez a schengeni térség  tekintetében. Ezért ne m lenne helyénvaló a 
vízumkötelezettség fenntartása a peruiakkal sz emben, miközben a térség legtöbb országának 
állampolgárai mentesülnek ez alól. 
2.6.
 Viszonosság elve 
A legtöbb uniós polgár már régebben is mentesült a vízumkötelezettség alól a Peruba történ ő 
belépéskor. Jelenleg valamennyi uniós polgár mentesül a vízum kötelezettség alól a legfeljebb 
hat hónapos tartózkodás céljából Peruba történ ő belépéskor. Peru ezért már most is megfelel a 
viszonossági feltételeknek, s őt meg is haladja azokat. Ett ől függetlenül az EU és Peru közötti 
bármely jöv őbeni vízummentességi megállapodásnak meg kellene er ősítenie a kölcsönös 
vízummentes utazást.  
 
3. KOCKÁZATI FORGATÓKÖNYVEK 
Tekintetbe véve a fent említett valamennyi tend enciát, eseményt és fejleményt, legalább két 
kockázati forgatókönyvet el lehet képzelni a schengeni térségre vonatkozóan a perui állampolgárok vízumköteleze ttségének eltörlését követ ően. 
3.1.
 Alacsony kockázatú forgatókönyv 
E forgatókönyv szerint a peruiak vízumment es utazásának nem lesznek semmilyen 
nemkívánatos következményei az EU+ országok számára. Ez a forgatókönyv azt feltételezi, 
hogy a perui gazdaság továbbra is egészséges  ütemben növekszik, ami magasabb bérekhez és 
alacsonyabb munkanélküliségi és s zegénységi rátákhoz vezet. A b űnözői csoportok 
tevékenysége, valamint a kábítószer-termelés és -kereskedelem jelent ősége csökkenne. A 
demokrácia és az alapvet ő jogok is tovább er ősödnének. Peru így kiaknázná a fejl ődésben 
rejlő lehetőségeit.  
A folytatódó gazdasági növekedés megszüntetné a meglév ő kényszerít ő tényezőket, amelyek 
az EU+ országokba irányuló illegális migrációt befolyásolják. Az EU+ országokba irányuló 
turizmus és a vele folytatott kereskedelem valószín űleg nőni fog, és kézzel fogható gazdasági 
előnyöket biztosít majd. 
                                                            
7 Hat ország, nevezetesen Kuba, a Dominikai Köztársaság,  Kolumbia, Ecuador, Peru és Bolívia. A fennmaradó 13 
latin-amerikai ország vízummentességgel rendelkezik: Mexikó, Salvador, Guatemala, Honduras, Nicaragua, 
Costa Rica, Panama, Venezuela, Brazília, Ar gentína, Uruguay, Paraguay és Chile. 
 
11 
 3.2. Közepes kockázatú forgatókönyv 
E forgatókönyv alapján Peru gazdasága továbbra is növekszik, bár sokkal lassabb ütemben; a 
bűnözés szintje n ő; az országban az emberi jogok védelmének mechanizmusai gyengülnek, 
ami visszaélésekhez vezethet, ezért az emberi  jogok helyzetének szoros nyomon követése 
válik szükségessé. 
Ezek a problémák olyan tényez ők, amelyek arra késztethetnek egyes peruiakat, hogy 
visszaéljenek a vízummentes rendszerrel, és azzal a szándékkal lépjenek be jogszer űen az 
EU+ országok területére, hogy a rövid távú tartózkodás id őtartamának (90 nap) lejártát 
követően illegálisan ott maradjanak. Peru instabilitása esetén felvirágozhatnak a b űnözői 
hálózatok is, és könnyebben exportálhatják b űnözői tevékenységeiket az EU+ országok 
területére. 
Amennyiben ezek a negatív fejlemények bekövetkeznek és jelent ős fenyegetésekhez vezetnek 
az Unió számára a migráció, a biztonság vagy egyéb területek szempontjából, az Uniónak 
képesnek kell lennie arra, hogy bármilyen romló helyzetre  gyorsan reagáljon. A Peruval 
megtárgyalandó vízummentességi megállapodás záró rendelkezéseinek magában kell foglalniuk annak lehet őségét, hogy bármelyik Szerz ődő Fél felfüggessze vagy felmondja a 
megállapodást. Ez garantálni fogja, hogy am ennyiben a helyzet nyugtalanítóvá válik, 
lehetőség legyen annak gyors orvoslására. Ráadás ul az illegális migráció esetleges 
növekedésének kompenzálása érdekében meg le het fontolni a fent iekben körvonalazottak 
szerint az illegális migránsok és visszautasított vízumkérelmez ők visszafogadásának 
megkönnyítésére vonatkozó, Peruval folytatott együttm űködés fokozásának lehet őségét. Az 
ilyen együttm űködés tovább csökkentené a vízummentessé gi megállapodás felfüggesztésének 
vagy felmondásának szükségességét. 
4. KÖVETKEZTETÉSEK 
Az ebben a jelentésben fogalt információk, amelyek a perui gazd asági és társadalmi helyzet 
jelentős javulását mutatják az elmúlt években, azt támasztják alá, hogy a peruiaknak meg kell 
adni a vízummentes belépés lehet őségét a schengeni térségbe, am ely a legtöbb latin-amerikai 
ország állampolgárai esetében már fennáll. 
A jelentés bemutatta, hogy a perui vízumkérelmez ők iránti bizalom n ő; az illegális migráció 
nagyon alacsony szint ű; a perui úti okmányok eléggé bizton ságosak; csökkentek a biztonságra 
leselkedő kockázatok; a perui szervezett b űnözői csoportok az értékelések szerint jelenleg 
nem jelentenek komoly fenyegetést az EU számára (azon csoportokon kívül, amelyek a 
kábítószer-kereskedelemben vesznek részt); a gazdasági lehet őségek – beleértve a nagyobb 
kereskedelmi és idegenforgalmat – a perui gazdaság jelent ős növekedésével párhuzamosan 
bővülnek; az emberi jo gokat és az alapvet ő szabadságokat most sokkal jobban védik és 
tiszteletben tartják, mint a múltban; a viszonossá g biztosítva lesz, mive l Peru már most is 
vízummentességet ad valamennyi uniós polgárnak; továbbá az EU és Peru közötti kapcsolatok erősek és stabilak. 
A pozitív fejlemények nem jelentik azt, hogy a perui állampolgárokkal szembeni 
vízumkötelezettség eltörlése teljes mértékben kockázatmentes lenne. Bár a vízumliberalizáció 
hatása a szervezett b űnözésre korlátozottnak tekinthet ő, és nem valószín ű, hogy a 
vízummentesség bevezetése Peruval az ebb ől az országból származó szervezett b űnözői 
csoportok uniós tevékenységének jelent ős növekedéséhez fog vezetni, a perui szervezett 
bűnözői csoportok továbbra is foglalkoznak Eur ópába irányuló kokaincsempészettel, és a 
vízumliberalizáció megkönnyítheti e tevéke nységüket. Miközben az EU-ba csempészett 
 
12 
 kokain nagy része tengeri ke reskedelmi útvonalakon, konténere kben érkezik, a drogfutárok 
alkalmazása továbbra is fontos m űködési mód. A vízummentes utazás bevezetéséb ől 
következően az utasok számának növekedése lehet ővé teszi, hogy a szervezett b űnözői 
csoportok s űrűbben folyamodjanak az egyéni futárok használatához. Megvan annak is a 
kockázata, hogy emelkedik az emberkereskedelem áldozatainak és azon peruiaknak a száma, 
akik jogszer űen lépnek be az EU+ ors zágok területére, azonban t ovább szándékoznak maradni 
a megengedettnél, és ezért illeg ális migránsokká válnak.  
 Mindazonáltal ezeket kezelhet ő kockázatokként kell teki nteni. A legtöbb kockázat 
minimálisra csökkenthet ő a fent említett meger ősített visszafoga dási együttm űködés, valamint 
a határellen őrzés megfelel ő végrehajtásának biztosításá val, szükség esetén meger ősített 
forrásokkal azokon a repül őtereken, amelyeken a legtöbb peru i eléri a schengeni térség küls ő 
határait, mivel a vízummentes utazás va lóra válása esetén a Peruból érkez ő utasok számának 
növekedésével az utasok el őzetes vizsgálata a konzulátus okról átkerül a határellen őrzési 
hatóságokhoz.  Mindenesetre a Peruval megtárgyalandó vízumme ntességi megállapodás magában foglalja 
majd a szükséges garanciákat a megállapo dás felfüggesztésére vagy felmondására, 
amennyiben ez az Unióra leselked ő biztonsági vagy migrációs kockázatok elkerüléséhez 
szükséges. A negatív fejlemények nyo mon követése érdekében a Bizottság 
vízumliberalizációt követ ő ellenőrzési mechanizmust hoz létre, amely a potenciális migrációs 
és biztonsági fenyegetéseke t és azok okait vizsgálja.  
 Perunak az e jelentésben szerepl ő pozitív értékelése következtében, miközben különös 
figyelmet kell fordítani Peru meger ősített visszatérési együttm űködésbe való bevonásának 
szükségességére és annak módozataira, a Bizottság – miután ezt a jelentést az Európai Parlament megfelel ő bizottságaiban és képvisel őcsoportjaiban, valamint a Tanácsban 
megvitatták – hamarosan határozatra irányuló aj ánlást szándékozik a Tanácsnak benyújtani 
annak érdekében, hogy a Tanács adjon felhatal mazást számára az Európai Unió, valamint 
Peru közötti, a rövid távú tartózkodásra jogo sító vízumok alóli mentességre vonatkozó 
megállapodás megkötésére irányuló tárgyalások megkezdésére.