Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről (Ausztria „EGF/2010/007 AT/Steiermark and Niederösterreich” referenciaszámú kérelme) /* COM/2011/0340 végleges */





INDOKOLÁS A költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás[1] 28. pontja a pénzügyi keret vonatkozó fejezeteinek felső korlátain felül, egy rugalmassági mechanizmus révén, legfeljebb évi 500 millió EUR erejéig lehetővé teszi az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (a továbbiakban: EGAA) igénybevételét. Az EGAA-ból érkező hozzájárulásokra vonatkozó szabályokat az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[2] tartalmazza. 2010. március 9-én Ausztria NUTS II. szintű Steiermark (Stájerország, AT22) és Niederösterreich (Alsó-Ausztria, AT12) régiójában a NACE Rev. 2 rendszer szerinti 24. ágazatban (fémalapanyag gyártása)[3] működő 54 vállalatnál történt elbocsátásokat követően „EGF/2010/007 AT/Steiermark and Niederösterreich” referenciaszámmal kérelmet nyújtott be az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulás iránt. A kérelem alapos vizsgálata után a Bizottság az 1927/2006/EK rendelet 10. cikke alapján megállapította, hogy a pénzügyi hozzájárulásnak a rendeletben megállapított feltételei teljesülnek. A KÉRELEM ÖSSZEFOGLALÁSA ÉS ELEMZÉS Főbb adatok: || EGAA-referenciaszám || EGF/2010/007 Tagállam || Ausztria 2. cikk || b) Érintett vállalatok || 54 NUTS II. régiók || Steiermark (AT22) Niederösterreich(AT12) NACE Rev. 2. ágazat || 24 (fémalapanyag gyártása) Referencia-időszak || 2009.4.1–2009.12.31. A személyre szabott szolgáltatások kezdetének időpontja || 2009.4.1. A kérelem benyújtásának időpontja || 2010.3.9. A referencia-időszakban történt elbocsátások száma || 1 180 A támogatásra jogosult elbocsátott munkavállalók száma || 356 A személyre szabott szolgáltatásokhoz kapcsolódó kiadások (EUR) || 12 266 158 Az EGAA végrehajtásához kapcsolódó kiadások[4] (EUR) || 479 855 Az EGAA végrehajtásához kapcsolódó kiadások (%) || 3,8 Teljes költségvetés (EUR) || 12 746 013 EGAA-hozzájárulás EUR-ban (65 %) || 8 284 908 1. A kérelmet 2010. március 9-én nyújtották be a Bizottságnak, és 2011. február 22-ig további információkkal egészítették ki. 2. A kérelem megfelel az 1927/2006/EK rendelet 2. cikkének b) pontjában az EGAA-ra vonatkozóan meghatározott beavatkozási kritériumoknak, és benyújtására a rendelet 5. cikkében említett 10 hetes határidőn belül került sor. Az elbocsátások és a világkereskedelemben a globalizáció hatására bekövetkezett fő strukturális változások, illetve a globális pénzügyi és gazdasági válság közötti kapcsolat 3. Az elbocsátások és a globális pénzügyi-gazdasági válság közötti kapcsolat indokolásaként Ausztria azzal érvel, hogy a válság következtében a fém iránti kereslet világszerte visszaesett, különösen súlyos hatást gyakorolva Ausztria fém- (vas- és színesfém-) kivitelére és ezáltal az ország fémtermelésére és a foglalkoztatásra. Az Eurostat és az osztrák statisztikai hivatal (Statistik Austria) kérelemben szereplő adatai szerint az osztrák fémtermelés közel 80 %-át exportálják, és a fémkivitel Ausztria teljes exportjának csaknem 9 %-át teszi ki. Ez az arány magasabb, mint az EU-27 átlaga (6,1 %). 4. A válságot megelőzően az osztrák fémipar működése dinamikus volt, az erős exporttevékenységnek köszönhetően egyértelmű kereskedelmi többletet ért el, különösen a vas és acél termékcsoportban. Ennek segítségével sikerült ellensúlyozni a globalizáció hatásait, például a harmadik országokból történő fémbehozatal növekedését. Az ágazat korábbi növekedése 2008 negyedik negyedévében megtorpant, ami a 2009 január és július közötti időszakban a fémkivitel 38,6 %-os csökkenését okozta az előző évhez képest. Az exporttevékenység visszaesése Ausztria egyéb termékei esetében kevésbé volt hangsúlyos (a teljes kiviteli mennyiség 24%-kal csökkent). Az Eurostat input-output tábláira hivatkozva Ausztria azt is hangsúlyozza, hogy a fémipari vállalkozások nagymértékben függnek egymástól és néhány, a válság által leginkább érintett iparágtól, mint az építőipar, gépipar és autóipar. 5. Az Európai Bizottság szolgálatainak 2009 áprilisában és 2009 októberében közzétett munkadokumentuma[5] megállapította, hogy a válság súlyos hatást gyakorolt az Unió legnagyobb acéltermelő országai mindegyikére. A 2009. év első negyedévét megelőző év során az EU-27 nyersacéltermelése 43,8 %-kal esett vissza, míg a világ acéltermelése ugyanebben az időszakban 22,8 %-kal csökkent. Számos európai acélipari vállalat csökkentette a termelési napok számát vagy felfüggesztette a termelését, és a nagy acélipari csoportok közel 32 800 fő elbocsátását jelentettek be az EUROFER, az Európai Vas- és Acélipari Szövetség adatai szerint. Mindez jól illusztrálja, hogy a válság milyen súlyos hatást gyakorolt az európai fémiparra. Az elbocsátások számának igazolása és a 2. cikk b) pontjában foglalt kritériumok teljesítése 6. Ausztria e kérelmet az 1927/2006/EK rendelet 2. cikkének b) pontjában említett beavatkozási kritérium alapján nyújtotta be, amely szerint az alapból akkor lehet támogatást nyújtani, ha egy kilenchónapos időszak alatt egy tagállamnak egyetlen vagy két egymással határos NUTS II. szintű régiójában, ugyanabban a NACE Rev. 2. rendszer szerinti ágazatban működő vállalatoktól legalább 500 munkavállalót elbocsátanak. 7. A kérelem arra hivatkozik, hogy a 2009. április 1-jétől 2009. december 31-ig terjedő referencia-időszakban 1 180 személyt bocsátottak el 54, a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 24. ágazatba („Fémalapanyag gyártása”) sorolt vállalattól, a NUTS II. szintű Steiermark (Stájerország, AT22) és Niederösterreich (Alsó-Ausztria, AT12) régiókban. Valamennyi elbocsátást az 1927/2006/EK rendelet 2. cikke második bekezdésének második francia bekezdése alapján vették számításba. Az elbocsátások előre nem látható jellegének bizonyítása 8. Az osztrák hatóságok azt állítják, hogy a globális válságot és annak fémalapanyag-ágazatra gyakorolt hatását nem lehetett előre látni; érvelésükben arra hivatkoznak, hogy a nemzetközi és nemzeti szervezetek, mint az Európai Bizottság, az OECD és az osztrák gazdaságkutató intézetek, a WIFO (Österreichisches Institut für Wirtschaftsforschung) és az IHS (Institut für höhere Studien) 2007 végétől kezdve radikálisan lefelé módosították a reál-GDP-növekedésre vonatkozó előrejelzéseket. Miután 2008 őszén a két országos intézet 0,9 %-os, illetve 1,2 %-os csekély növekedést jelzett előre, a 2009-re vonatkozó előrejelzéseiket 2009 szeptemberében –3,4 %-ra, illetve –3,8 %-ra kellett kiigazítaniuk. Bár a fémipart általában ciklikus ingadozások jellemzik, a válság által előidézett visszaesés gyorsasága és intenzitása nem volt előre látható, és az ágazatot meglepetésként érte. 9. A WIFO felmérésének eredményei a stájerországi és alsó-ausztriai fémipari vállalatok bizalmának 2009 első hónapjaiban bekövetkezett zuhanásáról is beszámoltak: a megkérdezett vállalatok a 2008-at megelőző években átlagosan 21 %-ban, 2009 júliusára azonban már 83 %-ban minősítették exportmegrendeléseik volumenét elégtelennek. Az elbocsátó vállalatok és a támogatásra jogosult munkavállalók meghatározása 10. A kérelem szerint a kilenc hónapos referencia-időszak során 54 vállalattól összesen 1 180 főt bocsátottak el, melyből 356 munkavállaló (30,2 %) jogosult támogatásra. Mind a 356 munkavállaló belépett a Voest-Alpine acélipari alapba („Voest-Alpine-Stahlstiftung”), amely egy, az AMF/18-2010 szövetségi irányelv[6] meghatározása szerinti vállalkozás típusú munkaerőalap („Unternehmensstiftung”). Azon fennmaradó munkavállalók közül, akik nem léptek be az alapba, mintegy 76,2 % talált új munkát, 17,8 % vett részt az alaptól független AMS-képzésben, és mintegy 6 % nyugdíjba ment vagy tervezi, hogy nyugdíjba vonul. A vállalatok és az elbocsátott személyek száma Alufix-Folienverarbeitungsgesellschaft m.b.H. || 6 || Icon Anlagenbau GmbH || 3 Augusta Metalltechnik GmbH || 11 || IPA Produktions- & Vertriebsgesellschaft m.b.H. || 9 Becker & Co Ges.m.b.H. & Co KG || 1 || Isoplus Fernwärmetechnik Gesellschaft m.b.H. || 32 Benda-Lutz Werke GmbH || 11 || Johann Nemetz & Co Gesellschaft m.b.H. || 13 Biedermann || 1 || Karl Fink Ges.m.b.H. || 30 Böhler Bleche GmbH & Co KG || 47 || Kunstguss Wagner Gesellschaft m.b.H. || 1 Böhler Edelstahl GmbH & Co KG || 37 || Martin Miller GmbH || 9 Böhler Schweisstechnik Austria || 10 || Metallguss Katz GmbH || 3 Böhler-Uddeholm Precision Strip GmbH & Co KG || 133 || Neuman Aluminium Strangpresswerk GmbH || 99 Böhler-Ybbstal Profil GmbH || 45 || O. St. Feinguss- Gesellschaft m.b.H. || 12 Breitenfeld Edelstahl AG Stahlwerk und Schmiede || 32 || Schlieper Gesellschaft m.b.H. || 20 Buntmetall Amstetten Gesellschaft m.b.H. || 10 || Schoeller-Bleckmann Edelstahlrohr GmbH || 24 Dynacast Österreich Gesellschaft m.b.H. || 14 || Sonderstahlwerk Breitenfeld GmbH || 1 EGM-Industrieguss GmbH || 5 || Stahl Judenburg Gesellschaft m.b.H. || 16 ELSA Edelmetall-Legier-und Scheideanstalt Gesellschaft m.b.H. || 1 || Stahl- und Walzwerk Marienhuette Ges. m.b.H. || 5 Enzesfeld-Caro Metallwerke Aktiengesellschaft || 21 || Teich Aktiengesellschaft || 10 FM Flanschenwerk Ges.m.b.H. || 3 || Ternitz Druckguss Gesellschaft m.b.H. || 1 Franz Steininger Gesellschaft m.b.H. || 4 || TIP Formenbau GmbH || 3 Georg Fischer Eisenguss GmbH || 6 || VAEE Eisenbahnsysteme GmbH || 11 Georg Fischer Fittings GmbH || 15 || Voestalpine Austria Draht GmbH || 29 Georg Fischer GmbH & Co KG || 4 || Voestalpine Giesserei Traisen GmbH || 32 Georg Fischer Kokillenguss GmbH || 59 || Voestalpine Krems GmbH || 56 Georg Fischer Moessner GmbH Nfg & Co KG || 10 || Voestalpine Schienen GmbH || 2 GF Druckguss GmbH || 14 || Voestalpine Stahl Donawitz GmbH & Co KG || 14 GLS Tanks International GmbH || 28 || Voestalpine Tubulars GmbH & Co KG || 166 G-MAG Europe GmbH || 12 || Welser Profile AG || 14 Hammerschied Ernstbrunner Eisengiesserei GmbH & Co KG || 4 || Wuppermann Austria Gesellschaft m.b.H || 21 Vállalatok összesen: 54 || Elbocsátott munkavállalók száma összesen 1 180 || 11. A 356 támogatásra jogosult munkavállaló felosztása: Kategória || Szám || Százalék Férfiak || 343 || 96,3 Nők || 13 || 3,7 EU-állampolgárok || 354 || 99,4 Nem EU-állampolgárok || 2 || 0,6 15 és 24 év közöttiek || 96 || 27,0 25 és 54 év közöttiek || 246 || 69,1 55 és 64 év közöttiek || 14 || 3,9 64 évesnél idősebbek || 0 || 0,0 12. A fenti kategóriákban 11 olyan munkavállaló szerepel (3,1 %), akik tartós egészségügyi problémával küzdenek vagy fogyatékkal élnek. 13. A foglalkozási csoportok szerinti megoszlás a következő: Kategória || Szám || Százalék Vezetők || 2 || 0,6 Technikusok || 31 || 8,7 Irodai foglalkozások || 22 || 6,2 Szakképzettséget igénylő ipari foglalkozások || 75 || 21,1 Gépkezelők, összeszerelők és járművezetők || 42 || 11,8 Alacsonyabb szakképesítést igénylő foglalkozások || 184 || 51,7 14. Az 1927/2006/EK rendelet 7. cikkének megfelelően Ausztria megerősíti, hogy az EGAA végrehajtásának különböző szakaszaiban és különösen az EGAA-hoz való hozzáférésben mind jelenleg, mind a jövőben a nők és a férfiak egyenlőségét szem előtt tartó és diszkriminációellenes politikát alkalmaz és fog is alkalmazni. Az érintett terület, valamint az ott működő hatóságok és érdekelt felek bemutatása 15. A elbocsátások a kilenc osztrák szövetségi tartomány közül kettőt, Stájerországot (AT22) és Alsó-Ausztriát (AT12) érintették. Mindkét tartomány Ausztria ipari régióihoz tartozik, Felső-Ausztriával és Vorarlberggel együtt. Alsó-Ausztria Ausztria legnagyobb szövetségi tartománya, Bécs, az osztrák főváros körül fekszik, amely maga is tartományi státusszal rendelkezik. A Cseh Köztársasággal és Szlovákiával határos, tartományi fővárosa Szent Pölten. Stájerország Szlovéniával határos, tartományi fővárosa Graz, mely Ausztria második legnagyobb városa Bécs után. 16. Az osztrák hatóságok kifejtették, hogy a két tartományt továbbra strukturális hiányosságok jellemzik, a bruttó regionális termék (regionális GDP) az országos átlag alatt van (a 2006-os adatok alapján). A munkanélküliségi ráta Stájerországban általában meghaladja az országos átlagot, különösen Graz környékén, valamint a tartomány nyugati és keleti részén, míg Alsó-Ausztriában a munkanélküliség nagyjából ugyanolyan szintű, mint Ausztria egészében. A tartós (egy évet meghaladó) munkanélküliség mindkét tartományban meghaladja az országos átlagot, és mindkét tartományban jelentős jövedelmi különbségek tapasztalhatók a régiókon belül, ami a területek földrajzi, jellegbeli és gazdasági szerkezeti sokszínűségét tükrözi. A viszonylag kedvezőtlen helyzet kialakulásának oka Stájerországban az 1980-as évek végét jellemző strukturális válság késői hatása, amely korai nyugdíjazási rendszerek bevezetéséhez és a nők alacsony foglalkoztatási rátájához vezetett, különösen a vidéki területeken. Alsó-Ausztria strukturális változásokon megy keresztül, a képesítések és a munkahelyek megfeleltetésének kihívásaival kell szembenéznie. 17. A fő érdekelt felek a stájerországi és az alsó-ausztriai regionális állami foglalkoztatási szolgálatok (regionale Geschäftsstellen des Arbeitsmarktservice/AMS), az Osztrák Gazdasági Kamara Mérnöki és Fémmegmunkáló Egyesülete (Fachverband der maschinen- und metallverarbeitenden Industrie der Wirtschaftskammer Österreich), az Osztrák Gazdasági Kamara Bányászati és Vastermelő Iparegyesülete, (Fachverband der Bergwerke und eisenerzeugenden Industrie der Wirtschaftskammer Österreich), a fém-textil-élelmiszeripari szakszervezet (Gewerkschaft Metall-Textil-Nahrung), valamint a Magánszektorban, Nyomdaiparban, Újságírásban és Papíriparban Dolgozók Szakszervezete (Gewerkschaft der Privatangestellten, Druck, Journalismus, Papier), mely szakszervezetek egyaránt az Osztrák Szakszervezetek Szövetsége (Österreichische Gewerkschaftsbund/ÖGB) fedőszervezete alatt működnek. Az elbocsátások várható hatása a helyi, a regionális és az országos foglalkoztatásra 18. A kérelemben szereplő adatok azt mutatják, hogy a fémipar mindkét tartomány foglalkoztatási helyzetében jelentős: az ágazat 2008-ban Stájerországban a foglalkoztatás 2,1 %-át képviselte (Ausztriában ez volt a legmagasabb arány, szemben az ország egészére vonatkozó 1 %-kal). Alsó-Ausztriában ez az arány 1,5 % volt (Ausztriában a harmadik legmagasabb). 19. Az Osztrák Statisztikai Hivatal és az osztrák kutatóintézetek adatait idézve az osztrák hatóságok kifejtették, hogy 2009-ben a munkanélküliség összességében meredeken nőtt: Stájerországban 39,9 %-kal, Alsó-Ausztriában pedig 31,3 %-kal az Ausztria egészére vonatkozó alacsonyabb mértékű 29,3 %-os növekedéshez képest (2009. 2. negyedév). A fém iránti kereslet csökkenése erősen negatív hatást gyakorolt a stájerországi és az alsó-ausztriai munkaerőpiacra, ezekben a tartományokban több munkahely szűnt meg a fémipari vállalatoknál, mint Ausztriában másutt. Ezenkívül emelkedett a rövidített munkaidőben (Kurzarbeit) dolgozó munkavállalók száma: 2009 novemberében az összes osztrák tartomány közül Alsó-Ausztriában foglalkoztatták ilyen rendszerben a legtöbb munkavállalót, Stájerországban pedig ez az adat országosan a harmadik legmagasabb volt. 20. A kérelemben szereplő elbocsátások közel 60 %-ára Alsó-Ausztriában került sor (704 munkavállaló, 33 vállalat), több mint 40 %-ára (476 munkavállaló, 21 vállalat) pedig Stájerországban. Stájerország már részesült EGAA-támogatásban az „EGF/2009/009 AT/Steiermark” kérelem kapcsán, amikor az autóiparban kilenc hónapos időszakban 744 elbocsátás történt. A finanszírozásra javasolt, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagja és annak tételes bontásban meghatározott, becsült költségei, valamint a strukturális alapok által támogatott intézkedésekkel mutatott kiegészítő jelleg 21. Az alábbiakban a javasolt intézkedéstípusok felsorolása következik; ezek az intézkedéstípusok összehangolt csomagot képeznek, amely a 356 támogatásra jogosult munkavállaló foglalkoztatásba történő visszailleszkedését célzó, személyre szabott szolgáltatásokból áll. A munkavállalók az intézkedésekben a Voest-Alpine acélipari alapon („Voest-Alpine-Stahlstiftung”) keresztül részesülnek, amely az acélipari szerkezetátalakítás káros hatásainak enyhítésére 1987-88-ban létrehozott, vállalkozás típusú munkaerőalap. Az alap 2010-ben már több mint 80, a fémipariban tevékenykedő vállalati tagot számlált. A tagvállalatok mintegy kétharmada a voestalpine csoporthoz[7] tartozik, a harmadik harmadot csoporton kívül álló vállalatok alkotják. A válság következtében az alapban, azaz a képzésben, oktatásban és újra-beilleszkedési programokban részt vevő munkanélküliek száma megkétszereződött (2010 márciusában az előző évhez képest). A kérelemben szereplő 356 fő a voestalpine csoporthoz tartozó vállalatok korábbi munkavállalói, akik a munkaerőalapba 2009. április 1. és 2009. december 31. között léptek be. 22. Az alapba belépett, támogatásra jogosult 356 munkavállaló számára nyújtott intézkedéseket Stájerország és Alsó-Ausztria állami foglalkoztatási szolgálatai (AMS, Arbeitsmarktservice) hagyták jóvá és ellenőrzik. Értékelik az egyes intézkedések munkaerő-piaci jelentőségét, és biztosítják az alap szabályainak (Stiftungsordnung) és az egyéb alkalmazandó jogszabályoknak való megfelelést. Az egyes munkavállalók fejlődését nyomon követik annak érdekében, hogy a program kezdeti szakaszában jóváhagyott tervek megvalósuljanak. A munkanélküliség-biztosításról szóló törvény (Arbeitslosenversicherungsgesetz) 18. §-ának megfelelően, illetve az egyes résztvevők korábbi munkaidőbeosztásától függően a munkavállalóknak teljes időben kell részt venniük a programokban. – Előzetes konzultáció: ebben a programban mind a 356 elbocsátott munkavállaló részt vesz a munkaerőalapba történt belépést követően, és karriertervek kidolgozását, valamint célkitűzések meghatározását foglalja magában. – Pályaorientáció: ebben a programban mind a 356 elbocsátott munkavállaló részt vesz a munkaerőalapba történt belépést követően. Időtartama legfeljebb hat hét, különleges esetekben legfeljebb 12 hétre meghosszabbítható. Kidolgoznak egy egyéni karriertervet és egy alternatív tervet, amelyet aláír a munkavállaló, valamint az acélipari alap és az illetékes regionális foglalkoztatási szolgálat (AMS) képviselői. Ez képezi a munkavállaló által a munkaerőalapban végzett további tevékenységek alapját. – Egyéni képzés: 174 munkavállaló számára tervezik a képzéseket, amelyek a munkavállaló korábbi szakterületein történő klasszikus továbbképzést (pl. művezető, hegesztő és egyéb műszaki képzés), valamint például a szociális, egészségügyi és szolgáltatási területekre történő pályamódosítást előkészítő szakmai alapképzést foglalnak magukban (ezt a 174 munkavállaló mintegy felének ajánlják fel). Az alacsonyabban képzett munkavállalók (nagyjából a résztvevők egynegyede) szakképesítés megszerzéséhez szükséges szakképzésben részesülhetnek. A szakképzés egy része esetében nincs szükség EGAA-társfinanszírozásra, mivel az osztrák oktatási rendszer ingyenesen biztosítja. Abban az esetben, ha egy jóváhagyott képzési program hosszabb időt vesz igénybe, mint az EGAA végrehajtási időszaka, a kiegészítő finanszírozást az alap biztosítja[8]. – A saját üzleti vállalkozás indítása iránt érdeklődők számára legfeljebb három hónapos vállalati gyakornoki lehetőséget és vállalkozói képzést is kínálnak az intézkedések között. Azoknak, akik befejezték az alap keretében lebonyolított vállalkozói képzést, később lehetőségük nyílik csatlakozni a foglalkoztatási szolgálat vállalkozásalapítási programjához, amelynek finanszírozása az EGAA-tól független. Mielőtt a foglalkoztatási szolgálat e konkrét programjába bekapcsolódna, a munkavállaló kilép a munkaerőalapból. – Folyamatos konzultáció és aktív álláskeresés: az alap a 356 munkavállaló rendelkezésére bocsátja a szükséges infrastruktúrát, valamint tanácsot ás támogatást nyújt nekik az álláskereséshez. Ez tanácsadóval folytatott megbeszéléseket, állások megpályázására irányuló képzést, illetve a hálózatépítési képességek fejlesztése érdekében hasonló helyzetben lévő munkavállalókkal szervezett csoportfoglalkozásokat foglal magában. Az aktív álláskeresés kezdődhet akár azonnal a pályaorientáció szakaszát követően, illetve az egyéni képzési út befejezése után is. Ennek az intézkedésnek a szokásos időtartama legfeljebb 14 hét, különleges esetekben (pl. 50 év feletti résztvevők, megváltozott munkaképességűek) 22 hétre meghosszabbítható. A foglalkoztatási szolgálat által tett reális állásajánlatot az aktív álláskeresés szakaszában a résztvevőknek el kell fogadniuk. – Képzési és álláskeresési támogatás[9]: ebben a támogatásban mind a 356 munkavállaló részesül, de csak a munkaerőalap keretében lebonyolított képzési és aktív újra-beilleszkedési programokban való részvételük időtartama alatt. A támogatás összege fejenként havonta 150 és 450 EUR közötti (14 hónap/év), ami 75 EUR. illetve 40 EUR támogatással egészül ki a gyermeket nevelő, illetve a gyermektelen egyedüli keresők esetében (12 hónap/év). A támogatás összege a napidíjjal együtt nem haladhatja meg a munkavállaló munkanélküli segélyének számítási alapját. A munkanélküli segélyeket a képzési támogatás folyósítása időszakában felfüggesztik. – Napidíj a képzési és az álláskeresési programokban való részvétel ideje alatt[10]: ebben a támogatásban mind a 353 elbocsátott munkavállaló részesül, de csak a munkaerőalap keretében lebonyolított képzési és aktív újra-beilleszkedési programokban való részvételük időtartama során. A támogatás lehetővé teszi, hogy valamennyi elbocsátott munkavállaló teljes időben, elkötelezetten részt vegyen részt intézkedésekben. A hatóságok becslése szerint a képzési és újra-beilleszkedési programokban 60 fő részt vesz 6,1 hónapon keresztül, 138 fő 15 hónapon keresztül, 51 fő 30 hónapon keresztül és 104 fő 33,2 hónapon keresztül. A költség munkavállalónként havonta 1 031 EUR. A támogatás összege a képzési és álláskeresési támogatással együtt nem haladhatja meg a munkavállaló munkanélküli segélyének számítási alapját. A munkanélküli segélyeket a napidíjak folyósítása időszakában felfüggesztik. – Kiegészítő költségek a képzésben való részvétel ideje alatt: ebben csak az a 174 fő részesül, aki belépett az alapba, és akik képzési programokban vesznek részt, az utazási költségek és a tananyagok költségeinek fedezésére. 23. Az EGAA végrehajtásához kapcsolódó, a kérelemben az 1927/2006/EK rendelet 3. cikke szerint feltüntetett kiadások előkészítő, tájékoztatási, népszerűsítési és ellenőrzési tevékenységeket, valamint a Voest-Alpine acélipari alap irányítási tevékenységeit takarják. Az intézkedésekben részt vevő összes partner kötelezettséget vállal arra, hogy közzéteszi az EGAA által nyújtott támogatást. Az alap irányítási költségeit a ténylegesen ellenőrzött személyek számával arányosan számítják ki, és nem haladhatják meg a fejenkénti 954 EUR összeget. 24. Az osztrák hatóságok által ismertetett, személyre szabott szolgáltatások az 1927/2006/EK rendelet 3. cikkében meghatározott támogatható tevékenységek közé sorolható aktív munkaerő-piaci intézkedéseknek minősülnek. Az osztrák hatóságok e szolgáltatások összköltségét 12 266 158 EUR-ra, az EGAA végrehajtásához kapcsolódó kiadásokat pedig 479 855 EUR-ra (az összköltség 3,80 %-ára) becsülik. Az EGAA-ból igényelt teljes hozzájárulás összege 8 284 908 EUR (az összköltségek 65 %-a). Intézkedések || A támogatásra jogosult munkavállalók becsült száma || Becsült költségek (egy támogatásra jogosult munkavállalóra) (EUR) || Összköltség (EGAA és nemzeti társfinanszírozás) (EUR) Személyre szabott szolgáltatások (az 1927/2006/EK rendelet 3. cikkének első bekezdése) Előzetes konzultáció („Erstberatung”) || 356 || 49 || 17 444 Pályaorientáció („Berufsorientierung”) || 356 || 1 022 || 363 832 Egyéni képzés, ideértve a szakmai gyakorlatot és a vállalkozói képzést („Individuelle Qualifizierung”) || 174 || 3 052 || 531 048 Folyamatos konzultáció és aktív álláskeresés („laufende Beratung und aktive Jobsuche”) || 356 || 1 056 || 375 936 Képzési és álláskeresési támogatás („Zuschussleistung/Stipendium bei aktiver Beratung, Jobsuche oder Ausbildung”) || 356 || 9 307 || 3 313 292 Napidíj a képzési és az álláskeresési programokban való részvétel ideje alatt – 6,1 hónap („Schulungsarbeitslosengeld”) || 60 || 6 308 || 378 480 Napidíj a képzési és az álláskeresési programokban való részvétel ideje alatt – 15 hónap („Schulungsarbeitslosengeld”) || 138 || 15 456 || 2 132 928 Napidíj a képzési és az álláskeresési programokban való részvétel ideje alatt – 30 hónap („Schulungsarbeitslosengeld”) || 51 || 30 886 || 1 575 186 Napidíj a képzési és az álláskeresési programokban való részvétel ideje alatt – 33,2 hónap („Schulungsarbeitslosengeld”) || 104 || 34 240 || 3 560 960 Kiegészítő költségek a képzésben való részvétel ideje alatt „Ausbildungsnebenkosten”) || 174 || 98 || 17 052 Az összes személyre szabott szolgáltatás részösszege || || 12 266 158 Az EGAA által támogatott intézkedések végrehajtásához kapcsolódó kiadások (az 1927/2006/EK rendelet 3. cikkének harmadik bekezdése) Előkészítő tevékenységek || || 57 500 A Voest-Alpine acélipari alap irányítása (álláskeresést támogató alap) || || 339 355 Tájékoztatás és népszerűsítés || || 18 000 Ellenőrzési tevékenységek || || 65 000 Az EGAA végrehajtásához kapcsolódó kiadások részösszege || || 479 855 Becsült költség összesen || || 12 746 013 EGAA-hozzájárulás (az összköltségek 65 %-a) || || 8 284 908 25. Ausztria megerősíti, hogy a fent ismertetett intézkedések kiegészítik a strukturális alapok által finanszírozott intézkedéseket, és kizárja a kettős finanszírozást. Az osztrák ESZA operatív programja 2. célkitűzésének középpontjában a hosszú távú munkanélküliség áll, míg az EGAA célja, hogy a munkavállalók számára közvetlenül az elbocsátás után nyújtson segítséget. Ezért nincs átfedés a két alap között. Az érintett munkavállalóknak nyújtott személyre szabott szolgáltatások kezdetének tényleges vagy tervezett időpontja(i) 26. Ausztria 2009. április 1-jén kezdte meg az EGAA általi társfinanszírozásra javasolt, összehangolt csomag keretében a személyre szabott szolgáltatások nyújtását az érintett munkavállalóknak; ez volt az az időpont, amikor az első munkavállalók beléptek a munkaerőalapba. Ez az időpont tekintendő tehát az EGAA-ból nyújtandó valamennyi támogatásra való jogosultság kezdetének. A szociális partnerekkel folytatott konzultáció során követett eljárások 27. Az osztrák hatóságok kifejtették, hogy a szociális partnerekkel folytatott, az elbocsátások munkavállalókra gyakorolt hatásainak enyhítéséről szóló párbeszéd akkor indult, amikor a vállalat az osztrák „Frühwarnsystem” (előrejelző rendszer) szerint (Arbeitsmarkt-förderungsgesetz/AMFG 45a §) értesítette az osztrák hatóságokat a tervezett elbocsátásokról. 28. Ami a Voest-Alpine acélipari alap szerepét illeti, a szociális partnerek között elvi megállapodás az 1980-as évek végén született, amikor a munkaerőalapot létrehozták. 2009 augusztusáig a következő szociális partnerek adták beleegyezésüket az EGAA-kérelemhez: az Osztrák Gazdasági Kamara Mérnöki és Fémmegmunkáló Egyesülete (Fachverband der maschinen- und metallverarbeitenden Industrie der Wirtschaftskammer Österreich), az Osztrák Gazdasági Kamara Bányászati és Vastermelő Iparegyesülete, (Fachverband der Bergwerke und eisenerzeugenden Industrie der Wirtschaftskammer Österreich), a fém-textil-élelmiszeripari szakszervezet (Gewerkschaft Metall-Textil-Nahrung), valamint a Magánszektorban, Nyomdaiparban, Újságírásban és Papíriparban Dolgozók Szakszervezete (Gewerkschaft der Privatangestellten, Druck, Journalismus, Papier), mely szakszervezetek egyaránt az Osztrák Szakszervezetek Szövetsége (Österreichische Gewerkschaftsbund/ÖGB) fedőszervezete alatt műküdnek. 29. Ausztria kifejtette továbbá, hogy az osztrák szociális partnerségi együttműködés többnyire informális jellegű önkéntes megállapodás, amit nem szabályoz törvény[11]. A vállalatokra csak akkor vonatkoznak az állami foglalkoztatási szolgálat (AMS) szabályai, ha úgy döntenek, hogy konkrét foglalkoztatáspolitikai intézkedésekben vesznek részt. A kérelemben szereplő elbocsátásokat a munkáltatók és az üzemi tanácsok közötti megállapodások („Betriebsvereinbarungen”), nem pedig az egész fémiparra érvényes kollektív szerződések szabályozzák. Tájékoztatás a nemzeti jog alapján vagy kollektív szerződések értelmében kötelezően végrehajtandó intézkedésekről 30. Az 1927/2006/EK rendelet 6. cikkében foglalt kritériumok tekintetében az osztrák hatóságok kérelmükben és a kiegészítő információban: · megerősítették, hogy az EGAA-ból származó pénzügyi hozzájárulás nem helyettesíti azokat az intézkedéseket, amelyek meghozatala a nemzeti jog vagy kollektív szerződések alapján a vállalatok felelőssége; · bizonyították, hogy az intézkedések az egyes munkavállalóknak nyújtanak segítséget, és nem vállalatok vagy ágazatok szerkezetátalakítására irányulnak; · megerősítették, hogy a fent említett támogatható intézkedésekre más uniós pénzügyi eszközből nem folyósítanak támogatást. Irányítási és ellenőrzési rendszerek 31. Ausztria értesítette a Bizottságot, hogy a 35 %-os nemzeti társfinanszírozást a Voest-Alpine acélipari alap fogja biztosítani. Magát a munkaerőalapot a jelenlegi tagvállalatok munkáltatói és munkavállalói által befizetett szolidaritási hozzájárulásokból finanszírozzák. Ezek a hozzájárulások változó mértékűek, és a szociális partnerek rendszeresen felülvizsgálják őket. 32. Ausztria megerősítette, hogy a pénzügyi hozzájárulást ugyanaz a szerv fogja irányítani, amely az Európai Szociális Alapot irányítja: a Szövetségi Munkaügyi, Szociális és Fogyasztóvédelmi Minisztérium (Bundesministerium für Arbeit, Soziales und Konsumentenschutz, BMASK) VI/INT/9 csoportja lesz az irányító hatóság és a kifizető szolgálat. A EGAA és az ESZA pénzügyi ellenőrző hatósága nem ugyanaz: az EGAA esetében a feladatot a BMASK VI/S/5a csoportja fogja ellátni. Az összehangolt, személyre szabott intézkedéscsomagot a Voest-Alpine acélipari alap hajtja végre, és az állami foglalkoztatási szolgálat (AMS) ellenőrzi. A BMASK számára technikai segítséget nyújt egy szolgáltató, amely egyúttal az első szintű ellenőrzést is végzi. Az összes főbb szabályt és kötelezettséget írásos megállapodásokban rögzítik. Finanszírozás 33. Ausztria kérelme alapján az összehangolt, személyre szabott szolgáltatási csomagra javasolt EGAA-hozzájárulás 8 284 908 EUR, amely az összköltségek 65%-át teszi ki. A Bizottság által az EGAA terhére javasolt forrásallokáció az Ausztria által rendelkezésre bocsátott információkon alapul. 34. Figyelembe véve az EGAA-ból folyósítható pénzügyi hozzájárulásnak az 1927/2006/EK rendelet 10. cikkének (1) bekezdése szerint meghatározott maximális összegét, továbbá az előirányzatok átcsoportosításához megállapított mozgásteret, a Bizottság azt javasolja, hogy a fent említett teljes összeget folyósítsák az EGAA-ból; az összeg a pénzügyi keret 1a. fejezetében különítendő el. 35. A javasolt pénzügyi hozzájárulás összege lehetővé teszi, hogy – az 1927/2006/EK rendelet 12. cikkének (6) bekezdésében szereplő előírás szerint – az év utolsó négy hónapjában az EGAA-ra elkülönített éves maximális összeg több mint 25 %-a továbbra is rendelkezésre álljon támogatások kifizetésére. 36. Az EGAA-ból történő forrásallokációra tett javaslat révén a Bizottság a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjának megfelelően kezdeményezi az egyszerűsített háromoldalú eljárást, hogy az EGAA igénybevételének szükségességét és az igényelt összegeket illetően biztosítsa a költségvetési hatóság két ágának egyetértését. A Bizottság felkéri a költségvetési hatóság két ága közül azt, amelyik a megfelelő politikai szinten előbb jut egyetértésre az igénybevételre irányuló javaslattervezet ügyében, hogy szándékáról értesítse a másik ágat és a Bizottságot. A költségvetési hatóság bármelyik ágának elutasító véleménye esetén hivatalos háromoldalú egyeztetést kell kezdeményezni. 37. A Bizottság a 2011. évi költségvetés kötelezettségvállalási előirányzataiba irányuló külön átcsoportosítási kérelmet nyújt be a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjának megfelelően. A kifizetési előirányzatok forrása 38. Két, összesen 777 390 EUR összegről szóló határozatnak a költségvetési hatóság mindkét ága általi jóváhagyása után, és a költségvetési hatóság által jelenleg tárgyalt három, összesen 30 023 247 EUR összegű esetet is figyelembe véve, a 04.0501 költségvetési sorban (Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap) 16 808 313 EUR összeg továbbra is rendelkezésre áll. A kérelemben igényelt 8 284 908 EUR összegre ez a rendelkezésre álló összeg fog fedezetet biztosítani. Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről (Ausztria „EGF/2010/007 AT/Steiermark and Niederösterreich” referenciaszámú kérelme) AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra[12] és különösen annak 28. pontjára, tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre[13] és különösen annak 12. cikkének (3) bekezdésére, tekintettel a Bizottság javaslatára[14], mivel: (1) Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapot (a továbbiakban: EGAA) azzal a céllal hozták létre, hogy kiegészítő támogatást nyújtson azoknak az elbocsátott munkavállalóknak, akik a globalizáció hatására a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változások következtében veszítették el munkájukat, és segítse őket a munkaerőpiacra történő ismételt beilleszkedésben. (2) A 2009. május 1-je után benyújtott kérelmek tekintetében az EGAA hatálya kibővült az olyan munkavállalók támogatásával, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat. (3) A 2006. május 17-i intézményközi megállapodás az EGAA igénybevételét évi 500 millió EUR felső korlátig engedélyezi. (4) Ausztria NUTS II. szintű Steiermark (Stájerország, AT22) és Niederösterreich (Alsó-Ausztria, AT12) régiójában a NACE Rev. 2 rendszer szerinti 24. ágazatban (fémalapanyag gyártása) működő 54 vállalatnál történt elbocsátásokat követően „EGF/2010/007 AT/Steiermark and Niederösterreich” referenciaszámmal 2010. március 9-én az EGAA igénybevétele iránti kérelmet nyújtott be, 2011. január 27-ig pedig további információkkal egészítette ki azt. A kérelem eleget tesz az 1927/2006/EK rendelet 10. cikkében a pénzügyi hozzájárulás meghatározására vonatkozóan megállapított követelményeknek. A Bizottság ezért 8 284 908 EUR rendelkezésre bocsátására tesz javaslatot. (5) Az EGAA-t tehát igénybe kell venni a Ausztria által benyújtott kérelem alapján történő pénzügyi hozzájárulás folyósítása érdekében. ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT: 1. cikk Az Európai Unió 2011. évi általános költségvetésének keretein belül az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapból (EGAA) 8 284 908 EUR összeget vesznek igénybe kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok formájában. 2. cikk Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni. Kelt [Brüsszelben/Strasbourgban], […]-án/-én. az Európai Parlament részéről a Tanács részéről az elnök az elnök [1] HL C 139., 2006.6.14., 1. o. [2] HL L 406., 2006.12.30., 1. o. [3] Az Európai Parlament és a Tanács 1893/2006/EK rendelete (2006. december 20.) a gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozása NACE Rev. 2. rendszerének létrehozásáról és a 3037/90/EGK tanácsi rendelet, valamint egyes meghatározott statisztikai területekre vonatkozó EK-rendeletek módosításáról (HL L 393., 2006.12.30., 1. o.). [4] Az 1927/2006/EK rendelet 3. cikkének harmadik bekezdése szerint. [5] Impact of the economic crisis on key sectors of the EU – the case of the manufacturing and construction industries (A gazdasági válság hatása az EU ipari kulcsszektoraira – a feldolgozó- és az építőipar): http://ec.europa.eu/enterprise/newsroom/cf/_getdocument.cfm?doc_id=4040 (2009. április) és http://ec.europa.eu/enterprise/newsroom/cf/_getdocument.cfm?doc_id=5509 (2009. október). [6] A munkaügyi alapok Ausztriában az aktív munkaerő-piaci politika eszközei, céljuk az álláskeresők munkaerő-piaci helyzetének javítása. A munkanélküliség-biztosításról szóló törvényen (Arbeitslosenversicherungsgesetz, § 18) és a munkaerő-piaci szolgálat (AMS) által kiadott végrehajtási irányelveken alapulnak. A legutóbbi AMS-irányelv: http://www.ams.at/_docs/001_ast_RILI.pdf. [7] http://www.voestalpine.com/group/static/sites/default/downloads/en/share/share/Annual_Report_2009-10.pdf [8] A munkanélküliség-biztosításról szóló törvény (Arbeitslosenversicherungsgesetz) 18. §-a szerint a munkavállaló részvétele az alapban 156 hétre (három évre) korlátozódik, azonban különleges esetekben (50 éven felüliek, illetve hosszabb képzési programokban részt vevők) 209 hétre (négy évre) meghosszabbítható. [9] A munkanélküliség-biztosításról szóló törvény (Arbeitslosenversicherungsgesetz) 18. §-a alapján. [10] A munkanélküliség-biztosításról szóló törvény (Arbeitslosenversicherungsgesetz) 18. §-a alapján. [11] Az ÖGB weboldala: http://www.sozialpartner.at/sozialpartner/Sozialpartnerschaft_mission_en.pdf [12] HL C 139., 2006.6.14., 1. o. [13] HL L 406., 2006.12.30., 1. o. [14] HL C […], […], […]. o.