Brüsszel, 29.9.2004

COM(2004) 624 végleges

2004/0221 (CNS)

Javaslat

A TANÁCS RENDELETE

A Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia csatlakozásának feltételeiről szóló okmányhoz csatolt 4., a litvániai Ignalina Atomerőműről szóló jegyzőkönyv végrehajtásáról “Ignalina-program”

Javaslat

A TANÁCS RENDELETE

A Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia csatlakozásának feltételeiről szóló okmányhoz csatolt 9., a szlovákiai Bohunice V1 Atomerőműről szóló jegyzőkönyv végrehajtásáról

(előterjesztő: a Bizottság)

INDOKLÁS

Bevezetés

Az atomenergia-termelés jelentős pénzügyi és materiális eszközök hosszú időszakon keresztül történő mozgósításával jár. A szektor szigorú szabályozás alá esik és gazdasági szereplői valamint a hatóságok már az egyes létesítmények üzembe helyezésének pillanatában előre gondolkodnak azoknak a termelési időszak utáni sorsáról.

Egy nukleáris létesítmény végleges leállítása valójában egy új fázis kezdete, melynek végcélja a létesítmény feloldása a működéséből következő sugárvédelmi korlátozások alól. A sugárvédelmi korlátozásokat a radioaktív anyagok jelenléte indokolja a létesítmény szerkezeti elemei, felszerelései, hulladék anyagai illetve kiégett üzemanyagai formájában.

E sugárzó anyagok eltávolításáról és fizikai adottságaiknak valamint radioaktivitásuk fokának megfelelő kezeléséről az érvényben lévő biztonsági előírások tiszteletben tartásával gondoskodni kell. E tevékenységek összességét foglalja magában a leszerelés folyamata. A leszereléshez kapcsolódó műveletek különlegesen hosszú időszakot ölelnek fel. A műveletek megkezdéséhez alapvető biztonsági megfontolások miatt meg kell várni a kezelendő anyagok radioaktivitásának kellő mértékű lecsökkenését. Ezzel kapcsolatban pontosítani kell, hogy a leszerelési folyamat a helyszín teljes rehabilitációjáig tart. Az atomenergia-termelő kapacitás végleges leállítása kapcsán szembe kell nézni bizonyos nem nukleáris következményekkel is, nevezetesen az energiatermelési kapacitásnak, az energiaellátás biztonsága érdekében történő fenntartásának szükségszerűségével.

Litvánia és Szlovákia helyzete

Egy nukleáris létesítmény leszerelése jelentős pénzösszegek bevonását igényli. Egy atomreaktor leszerelése a becslések szerint a beruházás teljes költségének körülbelül 15%-át veszi igénybe. Az Európai Unió azon tagországai, melyek az elektromos energiatermelésben az atomenergiához folyamodnak, létrehozták a maguk – tagországról tagországra változó – finanszírozási rendszerét, mely révén biztosítani tudják a nukleáris létesítmények leszerelési műveleteihez szükséges pénzalapok rendelkezésre állását.

Litvánia és Szlovákia esetében azonban meg kell jegyezni, hogy ez a két ország – tekintettel a közelmúlt örökségére – csak viszonylag rövid ideje alakíthatott ki hasonló finanszírozási rendszert. A pénzalapokban rendelkezésre álló összegek nem teszik lehetővé számukra, hogy önállóan gondoskodjanak atomerőműveik leszereléséről.

Ez a helyzet a Közösség szolidáris fellépését igényelte, tekintettel arra, hogy e két ország a csatlakozási tárgyalások keretében kötelezettséget vállalt bizonyos atomreaktorainak előrehozott bezárására, s e kötelezettségvállalásuk a 2004. május 1-jén hatályba lépett csatlakozási okmányban is szerepel.

Az előrehozott bezárásra vonatkozó kötelezettségvállalások és pénzügyi következményeik

A csatlakozási tárgyalások során Litvánia kötelezettséget vállalt az Ignalina Atomerőmű 1. blokkjának legkésőbb 2005-öt megelőző és a 2. blokk 2009. december 31-ig megvalósuló bezárására. E bezárási kötelezettségvállalást a Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia csatlakozásának feltételeiről szóló okmányhoz csatolt 4. jegyzőkönyvbe foglalták bele.

Helyénvaló emlékeztetni rá, hogy e jegyzőkönyv egyebek közt kilátásba helyezi az “Ignalina-program” megszakítás nélküli folytatását és a keretében folyósítandó közösségi támogatás meghosszabbítását, beleértve a következő pénzügyi terv időszakát. A támogatás a leszerelési folyamat valamint az azzal járó nem nukleáris következmények költségeinek fedezésére szolgál.

A PHARE program keretében finanszírozott és a NIS-SGN-SKB konzorcium által megvalósított tanulmány más nemzetközi tanulmányok által is megerősített becslései az Ignalina Atomerőmű RBMK 1500-as típusú 1. és 2. blokkja leszerelésének. költségeit (2000-es értéken) körülbelül 1 milliárd euróra becsülték a műveletek összességére vonatkozólag, beleértve a radioaktív hulladékok kezelését, de kivéve a kiégett üzemanyagok végleges tárolását. Helyénvaló megjegyezni, hogy a litván hatóságok becslései mindig is ennél magasabb összegeket tartalmaztak. A leszerelésből eredő nem nukleáris költségek (például a termelési kapacitás helyettesítése vagy az energiaellátás biztonságához kapcsolódó intézkedések) ezenfelül értendők.

Figyelemmel a létesítmények leszereléséhez szükséges összegek nagyságrendjére, az Európai Unió jóváhagyta, hogy a következő pénzügyi terv időszakára vonatkozó átlagos előirányzatok összességükben megfelelőek legyenek[1], míg a források programozásának a tényleges fizetési szükségleteken és a felvevőképességen kell alapulnia.

Szlovákia a maga részéről kötelezettséget vállalt a Bohunice Atomerőmű 1. blokkjának legkésőbb 2006. december 31-ig és a 2. blokk legkésőbb 2008. december 31-ig történő leállítására. A két blokk (közismert nevükön Bohunice V1; két VVER 440/230 típusú reaktorral) leszerelési költségeit (2000-es értéken) 750 millió euróra becsülték, beleértve a kiégett üzemanyagok végleges tárolását. Fontos hangsúlyozni, hogy a szlovák hatóságok vállalták a leszerelés pénzügyi szükségleteinek kiegészítését.

Az Európai Unió gondoskodott a leszerelést támogató sajátos támogatási programok létrehozásáról. A PHARE program keretében 2003-ig Litvánia 210 millió euró, Szlovákia 150 millió euró összegű támogatásban részesült. A 2004–2006 közötti időszakra a csatlakozási okmány 4. és 9. jegyzőkönyvének megfelelően a leszerelés és következményeinek támogatására Ignalina esetében 285 millió euró, Bohunice esetében 90 millió euró lett előirányozva.

Az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak címzett, “A 2007 és 2013 közötti időszakra vonatkozó pénzügyi terv” című, 2004. július 14-i bizottsági közlemény[2] kijelenti, hogy a leszerelési támogatásoknak az 1/A rovatban külön költségvetési tételként kell szerepelnie. A tételhez rendelt megfelelő összegek két forrásból származnak:

- Az 1/A rovatban az oktatás, a kutatás, a szociális politika és a transzeurópai hálózatok támogatásaként azonosított összegeken felül rendelkezésre álló egyéb összegek, legfeljebb évi 80 millió euró erejéig;

- A növekedési korrekciós alap, a maradvány erejéig.

A Bizottság említett közleménye – emlékeztetve az Európai Uniónak a bővítési folyamat keretében tett kötelezettségvállalására – jelzi, hogy a Bizottság 2004 szeptemberében be fogja nyújtani javaslatát az atomerőművek leszereléséhez való uniós hozzájárulásra vonatkozó határozatra. A közlemény pontosítja, hogy ez a határozat “a pénzügyi szükségletek objektív elemzésén és a leszerelésre váró erőművekhez rendelt kiadások tervezett ütemezésén fog alapulni. A határozat a 2004–2006 közötti időszakban tapasztalt költségszinteket veszi viszonyítási alapul”.

Figyelemmel a fent idézett becsült fizetési szükségletekre és a jelenlegi periódusban odaítélt támogatás fényében várható felvevőképességre, a Bizottság úgy véli, hogy összesen 1,052 milliárd euró mértékű közösségi hozzájárulással az Európai Unió teljesíteni tudja a 2007-2013 közötti időszakra vonatkozó kötelezettségvállalását.

E határozati javaslatok célja az, hogy meghatározzák a 2007. január 1-je és 2013. december 31. között folyósítandó közösségi támogatások nyújtását lehetővé tevő jogi kereteket.

A 2004–2006 közötti időszakra előirányzott összegek alapján kiszámított nem indexált éves előirányzatok becsült nagyságrendje:

- Ignalina 1. és 2. blokkja esetében 103 millió euró;

- Bohunice 1. és 2. blokkja esetében 30 millió euró.

E pénzügyi támogatást az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank által kezelt Nemzetközi Leszerelési Támogatási Alapoknak nyújtott közösségi támogatásként bocsáthatják rendelkezésre.

Az e támogatás keretében finanszírozott cselekvéseknek természetesen a nukleáris létesítmények leszereléséhez kapcsolódó technikai műveletekre kell irányulniuk. A támogatás ugyanakkor nem korlátozódik a pusztán technikai aspektusokra, hanem előreláthatólag a leszerelésből adódó nem nukleáris következményekre is ki fog terjedni.

Az atomreaktorok bezárása nyilvánvaló következményekkel jár az érintett országok energiaellátásának biztonságára nézve, de kihatással lehet magára az Európai Unió energiaellátási biztonságára is. E lépések nyomán nem elhanyagolható elektromos energiatermelő kapacitások esnek ki. Szükséges tehát gondoskodni helyettesítésükre alkalmas kapacitásokról.

Ezenfelül a nukleáris biztonsághoz kapcsolódó megfontolásokból az Unió alapvető érdeke, hogy támogassa Litvánia arra irányuló erőfeszítéseit, hogy a leszerelési folyamathoz szükséges időszakra lehetőség szerint a helyszínen tartsa az atomerőmű karbantartását végző, magasan képzett személyzetet.

Jogi alapok

A két érintett ország egyedi eseteket képvisel, melyek egymástól eltérő jogi keretekbe illeszkednek. Litvánia esete kétségkívül egyszerűbben meghatározható, mivel a csatlakozási okmány 4. jegyzőkönyve e tekintetben különösen világosan rendelkezik. A jegyzőkönyv 3. cikkének 2. bekezdése szerint “a meghosszabbított Ignalina-program végrehajtási rendelkezéseiről a csatlakozási okmány 56. cikkében megállapított eljárás szerint határoznak…”. Az említett cikk kinyilatkoztatja, hogy eltérő rendelkezés hiányában a Tanács a Bizottság javaslata alapján, minősített többséggel fogadja el az Ignalina leszereléséhez nyújtott közösségi hozzájárulások végrehajtásához szükséges intézkedéseket. A 4. jegyzőkönyv tehát határozott jogi kereteket állapít meg.

Szlovákia esetében a csatlakozási okmány 9. jegyzőkönyve csak a PHARE programra hivatkozik, amely lejártából kifolyólag a 2006 utáni időszakra nem lehet irányadó. Ez a jegyzőkönyv is megállapítja a közösségi finanszírozás 2006 utáni folytatásának szükségszerűségét, ám anélkül, hogy Litvániához hasonlóan meghatározná annak sajátos jog alapját. A csatlakozási okmány és a 9. jegyzőkönyv nem határoznak meg megfelelő jogi alapot a közösségi finanszírozásnak a következő pénzügyi terv keretében történő megvalósítására. Mindezek alapján megállapítható, hogy a finanszírozáshoz egyedül az Euratom-szerződés 203. cikke biztosíthat megfelelő jogi alapot. Az említett cikk a következőképpen rendelkezik: “Ha a Közösség fellépése bizonyul szükségesnek ahhoz, hogy a Közösség valamely célkitűzése megvalósuljon, és e Szerződés nem biztosítja a szükséges hatáskört, a Tanács a Bizottság javaslata alapján és a Közgyűléssel folytatott konzultációt követően egyhangúlag meghozza a megfelelő rendelkezéseket”.

E tekintetben megjegyzendő, hogy Bulgária szintén kötelezettséget vállalt négy atomreaktorának előrehozott bezárására. A Kozloduj Atomerőmű 1. és 2. blokkját 2003 végén, a 3. és 4. blokkjait 2006-ban kell leállítani. A Litvániával és Szlovákiával kapcsolatos eljárás mintájára Bulgária esetében is a csatlakozási tárgyalások során kialakított, a csatlakozási okmányhoz csatolt jegyzőkönyv-tervezet rendelkezik a Kozloduj Atomerőmű 1-4. blokkjai leszerelésének támogatására irányuló közösségi finanszírozásnak a csatlakozás után további két évig, azaz 2009-ig történő folytatásáról. Mivel a 2009 utáni időszakra nem lett előirányozva hasonló közönségi finanszírozás, a jelenlegi fázisban nem látszik szükségesnek erre vonatkozó rendelet megalkotása. A 2007–2009 közötti időszakra tervezett finanszírozási összeg évi 70 millió euró (összesen 210 millió euró).

Következtetés

Az előrehozott bezárásra vonatkozó kötelezettségvállalás tárgyát képező nukleáris létesítmények leszerelésének finanszírozása igen fontos helyet kapott az Európai Unió bővítéséről folytatott tárgyalásokon. Az érintett államok kötelezettséget vállaltak bizonyos reaktorok bezárására. Az Európai Unió a maga részéről azzal fejezte ki ezen országok iránti szolidaritását, hogy pénzügyi segítséget irányozott elő számukra a leszerelési folyamat támogatására. Az Unió a 2004–2006 közötti időszakra már eleget tett vállalt kötelezettségeinek. Mostanra szükségessé vált, hogy a csatlakozási okmány rendelkezéseinek megfelelően megalkossa a következő pénzügyi terv keretében, a 2007–2013 közötti időszakban esedékes kötelezettségek teljesítését lehetővé tévő kereteket.

Figyelemmel a fentiekben foglaltakra, a Bizottság javasolja a Tanácsnak, hogy fogadja el a két mellékelt rendelet-tervezetet.

Javaslat

A TANÁCS RENDELETE

A Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia csatlakozásának feltételeiről szóló okmányhoz csatolt 4., a litvániai Ignalina Atomerőműről szóló jegyzőkönyv végrehajtásáról “Ignalina-program”

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel a Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia csatlakozásának feltételeiről szóló okmányra, és különösen annak 56. cikkére valamint 4. jegyzőkönyvére,

tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére vonatkozó költségvetési rendeletről szóló 2002. június 25-i, 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre és különösen annak 110. cikkére [ ],

tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 2002. december 23-i, 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre[3], és különösen annak 166. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára[4],

mivel:

Az Unió kötelezettséget vállalt arra, hogy megfelelő kiegészítő közösségi támogatást nyújt Litvániának az Ignalina Atomerőmű leszereléséhez az Európai Unióhoz történő csatlakozását követően is a 2006-ig tartó és az azt követő időszakra, a leszerelésre irányuló erőfeszítéseivel arányos mértékben. Ezt a kötelezettségvállalást a 2003-as csatlakozási okmányhoz csatolt 4., a litvániai Ignalina Atomerőműről szóló jegyzőkönyvbe foglalták bele.

Litvánia a közösségi szolidaritás fenti kifejeződésének figyelembe vételével kötelezettséget vállalt az Ignalina Atomerőmű 1. blokkjának 2005-öt megelőző és a 2. blokk 2009-ig megvalósuló leállítására és e blokkok ezt követő leszerelésére. A 2004-2006 közötti időszakra a Közösség 285 millió eurós költségvetéssel rendelkező támogatási programot hozott létre.

A volt Szovjetuniótól örökölt, két RBMK típusú, egyenként 1500 megawatt teljesítményű reaktorból álló Ignalina Atomerőmű leszerelése példa nélküli és Litvánia számára kivételes pénzügyi terhet jelent, amely az ország méretével és gazdasági erejével nem áll arányban. A leszerelési folyamat a Közösség jelenleg hatályos pénzügyi tervét követő időszakban is folytatódik.

A 4. jegyzőkönyv 3. cikke rendelkezik a 2004–2006 közötti “Ignalina-program” 2006-ot követő megszakítás nélküli folytatásáról és meghosszabbításáról, a csatlakozási okmány 56. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően. Ez a meghosszabbított program ugyanazokon az elemeken és elveken nyugszik, mint a 2004–2006 közötti program.

Ebből következik, hogy szükséges a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó, az Ignalina Atomerőmű leállításából és leszereléséből eredő következmények kezeléséhez nyújtott kiegészítő közösségi támogatás végrehajtási rendelkezéseinek elfogadása.

A 4. jegyzőkönyv 3. cikkének 4. bekezdése úgy rendelkezik, hogy a következő pénzügyi terv időszakára vonatkozó, meghosszabbított Ignalina-program alapján meghatározott átlagos előirányzatoknak összességükben megfelelőnek kell lenniük. A források programozása a műveletek tényleges finanszírozási szükségletein illetve felvevőképességén alapul.

Az atomerőművek leszerelésének támogatására évekkel ezelőtt az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank által kezelt Nemzetközi Leszerelési Támogatási Alapokat hoztak létre. Ezen alapok legfőbb befizetője a Közösség, nevezetesen a PHARE programon keresztül.

Ebből következik, hogy az Ignalina Atomerőmű leszerelésének a 2007-től 2013-ig terjedő időszakban történő finanszírozására helyénvaló a közösségi költségvetés terhére előirányozni egy nyolcszáztizenötmillió euró nagyságú összeget.

A pénzügyi támogatás a továbbiakban is az Európai Újjáépítési és Beruházási Bank által kezelt, Ignalina Nemzetközi Leszerelési Támogatási Alapnak nyújtott közösségi támogatásként bocsátható rendelkezésre.

Az Ignalina-program az erőmű személyzetének támogatására vonatkozóan is tartalmaz intézkedéseket az Ignalina Atomerőmű magas szintű üzemelési biztonságának fenntartása érdekében a leállítást megelőző időszakban és az említett reaktorblokkok leszerelése folyamán.

Az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank feladatai közé tartozik a nukleáris létesítmények leszerelésére irányuló programoknak juttatott állami tőke kezelése, valamint e programok pénzügyi irányításának felügyelete az állami tőke felhasználásának optimalizálása érdekében. Az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank ezenfelül ellátja mindazokat a költségvetési feladatokat, melyeket a Bizottság az Európai Közösségek általános költségvetésére vonatkozó költségvetési rendeletről szóló 2002. június 25-i, 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet[5] 53. cikke 7. bekezdésének rendelkezéseivel összhangban ráruház.

Az Ignalina Atomerőmű leszerelését a környezetvédelem terén hatályos törvényekkel, és különösen az egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásának vizsgálatáról szóló 85/337/EGK tanácsi irányelvvel összhangban kell megvalósítani.

Ez a rendelet tartalmazza az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a költségvetési eljárás javításáról szóló, 1999. május 6-i intézményközi megállapodás 34. pontja szerinti, a program teljes időtartamára vonatkozó pénzügyi referenciaösszeget, anélkül, hogy korlátozná a Szerződés által meghatározott költségvetési hatóság hatáskörét.

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Ez a rendelet megállapítja a Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia csatlakozásának feltételeiről szóló okmányhoz csatolt 4., a litvániai Ignalina Atomerőműről szóló jegyzőkönyv a 2007-2013 közötti időszakban történő végrehajtásának részletes szabályait.

Ezek a részletes szabályok a 4. jegyzőkönyv 3. cikkével összhangban biztosítják az “Ignalina-program” megszakítás nélküli folytatását és meghosszabbítását.

2. cikk

Az Ignalina-program nevezetesen a következőkre terjed ki: az Ignalina Atomerőmű leszerelését támogató intézkedésekre, a közösségi vívmányokkal összhangban álló környezeti rehabilitációt célzó intézkedésekre és az Ignalina Atomerőmű két reaktora helyettesítéséhez szükséges hagyományos villamosenergia-termelési kapacitások modernizációját célzó intézkedésekre, valamint egyéb, az erőmű leállításáról és leszereléséről szóló határozat következményeként meghozandó intézkedésekre, amelyek hozzájárulnak a szükséges szerkezetátalakításhoz, környezeti rehabilitációhoz, és az energiatermelési, -szállítási és –elosztási ágazatok modernizációjához, valamint az energiaellátás biztonságának megerősítéséhez és az energiahatékonyság javításához Litvániában.

Az Ignalina-program az erőmű személyzetének támogatására vonatkozóan is tartalmaz intézkedéseket az Ignalina Atomerőmű magas szintű üzemelési biztonságának fenntartása érdekében a leállítást megelőző időszakban és az említett reaktorblokkok leszerelése folyamán.

3. cikk

A 2. cikkben kilátásba helyezett cselekvéseknek a 2007. január 1-től 2013. december 31-ig terjedő időszakban történő végrehajtásához szükséges költségvetési összeg 815 millió euró.

Az éves előirányzatokat a költségvetési hatóság engedélyezi a pénzügyi terv szabta kereteken belül.

A 2007. január 1. és 2013. december 31. közötti időszak folyamán lehetőség van az Ignalina-programnak nyújtott támogatási előirányzatok összegének korrekciójára, figyelemmel a program végrehajtásában tapasztalt előrehaladásra és annak biztosítása érdekében, hogy a források programozása és elosztása a tényleges fizetési szükségleteken és felvevőképességen alapuljon.

4. cikk

Az Ignalina-program keretében megvalósuló egyes intézkedésekre folyósított hozzájárulás összege elérheti a teljes ráfordítások 100%-át. Törekedni kell egyfelől az előcsatlakozási támogatás és a 2004–2006 közötti időszakban nyújtott támogatás keretében kialakított társfinanszírozási gyakorlat folytatására Litvánia leszerelési erőfeszítéseivel kapcsolatosan, másfelől adott esetben egyéb források társfinanszírozásba történő bevonására.

5. cikk

Az Ignalina-programnak a 2. cikk első bekezdése értelmében előirányzott támogatás az Európai Újjáépítési és Beruházási Bank által kezelt, Ignalina Nemzetközi Leszerelési Támogatási Alapnak nyújtott közösségi támogatásként bocsátható rendelkezésre.

Az Ignalina-programnak nyújtott támogatás az erőmű személyzetének támogatására vonatkozóan is tartalmaz intézkedéseket az Ignalina Atomerőmű magas szintű üzemelési biztonságának fenntartása érdekében a leállítást megelőző időszakban és az említett reaktorblokkok leszerelése folyamán.

6. cikk

A nemzeti, közösségi és nemzetközi forrásokból a következő célokra szánt állami támogatások az EK-szerződés értelmében összeegyeztethetők a belső piaccal:

a közösségi vívmányokkal összhangban álló környezeti rehabilitációt célzó intézkedések és az Elektrenai-ban található Litván Hőerőmű modernizációs intézkedései, melyek elsődleges jelentőségűek az Ignalina Atomerőmű két reaktora termelési kapacitásának helyettesítésében; az Ignalina Atomerőmű leszerelését célzó intézkedések.

Litvániának az Ignalina Atomerőmű leállításából és leszereléséből eredő következmények kezelésére vonatkozó erőfeszítéseinek a támogatására, a nemzeti, közösségi és a nemzetközi forrásokból származó állami támogatások, így különösen az energiaellátás biztonságának a megerősítésére folyósított állami támogatások, eseti elbírálás alapján, az EK-szerződés szerint a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthetők.

7. cikk

A csatlakozási okmányhoz csatolt 4. jegyzőkönyv 1. cikke rendelkezéseinek sérelme nélkül, a csatlakozási okmány 37. cikkében említett általános védzáradékot 2012. december 31-ig kell alkalmazni, ha Litvániában zavarok keletkeznek az energiaellátásban.

8. cikk

A Bizottságnak joga van akár közvetlenül ügynökei útján, akár bármely általa kiválasztott, erre szakosodott külső szervezet útján pénzügyi ellenőrzést kezdeményezni a támogatás felhasználásával kapcsolatosan. E pénzügyi ellenőrzésekre a szerződés teljes időtartama alatt valamint a támogatás utolsó részletének kifizetése utáni öt év során kerülhet sor. Az ellenőrzések eredménye alapján a Bizottság adott esetben határozatban rendelkezhet a támogatás visszatérítéséről.

A Bizottság tagjai valamint a Bizottság által megbízott külső személyek számára megfelelő hozzáférést kell biztosítani, nevezetesen a kedvezményezett irodáihoz, valamint a pénzügyi ellenőrzés végrehajtásához szükséges valamennyi információhoz, beleértve az elektronikus formában tárolt adatokat is.

A Számvevőszék ugyanazokkal a jogokkal – nevezetesen hozzáférési joggal – rendelkezik, mint a Bizottság.

Ezenfelül az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek a csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelme érdekében az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) is kezdeményezhet helyszíni ellenőrzéseket és felülvizsgálatokat e program keretében, a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelettel[6] összhangban.

Az e rendelet alapján finanszírozott közösségi fellépésekre vonatkozólag a 2988/95/EK, Euratom rendelet 1. cikke 2. bekezdésében említett szabálytalanság fogalma e rendelet alkalmazásában: a közösségi jog valamely rendelkezésének vagy valamely szerződésben vállalt kötelezettségnek egy gazdasági szereplő általi, annak cselekménye vagy mulasztása útján történő megsértése, amelynek eredményeként a Közösségek általános költségvetése vagy a Közösségek által kezelt költségvetések vagy a Közösségek megbízásából más nemzetközi szervezetek által kezelt költségvetések indokolatlan kiadási tételek miatt kárt szenvednek.

A Közösség és az Európai Újjáépítési és Beruházási Bank közötti, a közösségi forrásoknak az Ignalina Nemzetközi Leszerelési Támogatási Alap rendelkezésére bocsátásáról szóló megállapodás tartalmazza a megfelelő rendelkezéseket a közösségi érdekeknek a csalással, korrupcióval és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmével valamint a Bizottság, az OLAF és a Számvevőszék által kezdeményezett helyszíni ellenőrzések lehetővé tételével kapcsolatosan.

9. cikk

A Bizottság gondoskodik e határozat végrehajtásáról és rendszeresen jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. A Bizottság a 3. cikkel összhangban elvégzi a program félidős értékelését.

10. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.

a Tanács részéről

az elnök

[…]

FICHE FINANCIÈRE LÉGISLATIVE

+++++ TABLE +++++

1. LIGNE(S) BUDGÉTAIRE(S) + INTITULÉ(S)

La ligne utilisée pour les années 2004-2006 est la suivante : 060505 sûreté nucléaire -mesures transitoires (démantèlement). Elle est destinée à financer les fonds de démantèlement de la centrale nucléaire d’Ignalina/Lituanie.

Selon la Communication adoptée le 14 juillet 2004[7],« Dans le cadre des traités d'adhésion, des obligations légales ont été introduites ou sont en cours de négociation, concernant la charge financière exceptionnelle que représente le démantèlement de certaines installations nucléaires. L'Union européenne s’engage à apporter une aide financière additionnelle adéquate aux efforts de démantèlement après 2006. Une ligne budgétaire spécifique serait créée sous la Rubrique 1A[8] .

2. DONNÉES CHIFFRÉES GLOBALES

2.1 Enveloppe totale de l’action (partie B ): 815 millions d'euros en CE

2.2 Période d’application:

(2007 – 2013)

2.3 Estimation globale pluriannuelle des dépenses:

a) Échéancier crédits d'engagement/crédits de paiement (intervention financière) (cf. point 6.1.1)

Millions d'euros ( à la 3 e décimale)

€ million

+++++ TABLE +++++

4. BASE JURIDIQUE

Le protocole n° 4 à l’Acte d’accession , en son article 3 alinéa 2, dispose que « Les modalités de mise en œuvre du programme Ignalina, une fois prorogé, sont arrêtées conformément à la procédure prévue à l’article 56 de l’Acte d’adhésion… ». Cet article dispose que sauf s’il en est disposé autrement, le Conseil, statuant à la majorité qualifiée sur proposition de la Commission, arrête les mesures nécessaires pour mettre en œuvre, en l’espèce, la contribution financière pour le démantèlement d’Ignalina. Le protocole n° 4 prévoit donc une base juridique spécifique.

5. DESCRIPTION ET JUSTIFICATION

5.1 Nécessité d'une intervention communautaire [9]

5.1.1 Objectifs poursuivis

Dans le cadre des négociations d’adhésion, la Lituanie s’est engagée à fermer l’unité 1 de la centrale nucléaire d’Ignalina avant 2005 et l’unité 2 le 31 décembre 2009 au plus tard. Ces engagements de fermeture ont été repris dans le cadre du protocole n° 4 à l’Acte relatif aux conditions d’adhésion à l’Union européenne de la République tchèque, de l’Estonie, de Chypre, de la Lettonie, de la Lituanie, de la Hongrie, de Malte, de la Pologne, de la Slovénie et de la Slovaquie.

Il convient de rappeler que ce protocole prévoit, entre autre, la poursuite sans interruption et la prorogation d’un soutien communautaire dans le cadre du « Programme Ignalina » la continuation d’un soutien communautaire au démantèlement y compris pour la période des prochaines perspectives financières. Le soutien couvre le processus de démantèlement ainsi que ses conséquences non nucléaires.

L’étude qui a été financée dans le cadre de PHARE, réalisée par un consortium NIS/SGN/SKB et confirmée par d’autres études internationales, a estimé le coût du démantèlement des unités 1 et 2 de la centrale d’Ignalina, de type RBMK 1500, à environ 1 milliard d’euros (valeur 2000) pour l’ensemble des opérations, incluant le traitement des déchets, exemption faite du stockage définitif des combustibles usés. Il convient de noter que les autorités lituaniennes ont toujours présenté des évaluations plus élevées. Les coûts non nucléaires (par exemple le remplacement des capacités de production ; les mesures liées à la sécurité d’approvisionnement) découlant du démantèlement doivent être rajoutés.

Compte tenu de l’importance des sommes nécessaires au démantèlement de ces installations, l’Union européenne a également accepté que pour la période couverte par les prochaines perspectives financières l’ensemble des crédits soit adéquat[10], la programmation des ressources devant être fondée sur les besoins de financement et les capacités d’absorption réelles.

5.1.2 Dispositions prises relevant de l’évaluation ex ante

Il n’y a pas d’évaluation ex-ante car il s’agit d’une action découlant des négociations d’adhésion. Cette proposition ne porte pas sur la nécessité de démanteler ces installations mais sur la poursuite de son financement. Il a toujours entendu que le démantèlement était une action de longue durée et coûteuse.

5.1.3 Valeur ajoutée communautaire

Le financement du démantèlement des installations nucléaires faisant l’objet d’engagements de fermeture anticipée a occupé une place très importante dans le cadre des discussions d’élargissement de l’Union européenne. Les états concernés ont accepté de fermer certains réacteurs. L’Union européenne, pour sa part, a témoigné de sa solidarité à leur égard en leur octroyant une assistance financière afin d’accompagner le démantèlement. L’Union a déjà honoré ses engagements dans le cadre de la période 2004-2006. Il est désormais nécessaire, conformément à ce que prévoit l’Acte d’adhésion, de mettre en place les instruments nécessaires lui permettant de remplir ses obligations dans le cadre des prochaines perspectives financières pour la période 2007-2013.

5.2 Actions envisagées et modalités de l'intervention budgétaire

Les crédits affectés au programme Ignalina serviront à couvrir différentes mesures visées à l’article 2, paragraphes 3 et 4 du Protocole n° 4 du traité d’adhésion.

La priorité sera donnée aux travaux de déclassement proprement dits, de manière à assurer un haut niveau de sûreté nucléaire, aux mesures de modernisation des capacités conventionnelles de production d’énergie, à l’amélioration de la sécurité de l’approvisionnement énergétique par l’interconnexion avec les réseaux transeuropéens et aux mesures destinées à aider le personnel de la centrale à maintenir un niveau élevé de sûreté opérationnelle dans la centrale au cours de la période précédant la fermeture et pendant le déclassement des réacteurs.

5.3 Modalités de mise en œuvre

Les crédits correspondants aux actions envisagées sous le point 5.2, à l’exception des mesures destinées à aider le personnel de la centrale à maintenir un niveau élevé de sûreté opérationnelle dans la centrale, pourront être mis à disposition en tant que contribution de la Communauté au Fonds international d’appui au démantèlement administré par la Banque européenne pour la reconstruction et le développement (BERD).

Les mesures destinées à aider le personnel de la centrale seront gérées par la Commission.

6. INCIDENCE FINANCIÈRE

6.1 Incidence financière totale sur la partie B (pour toute la période de programmation)

(Le mode de calcul des montants totaux présentés dans le tableau ci-après doit être expliqué par la ventilation dans le tableau 6.2. )

6.1.1 Intervention financière

Crédits d'engagement en millions d'euros (à la 3 e décimale)

+++++ TABLE +++++

Le besoin total en ressources humaines s’élève à 2,5 fonctionnaires. Actuellement, 0,75 fonctionnaire est en place.

7.2 Incidence financière globale des ressources humaines

+++++ TABLE +++++

Les montants correspondent aux dépenses totales pour 12 mois.

7.3 Autres dépenses de fonctionnement découlant de l’action

+++++ TABLE +++++

Les montants correspondent aux dépenses totales de l’action pour 12 mois.

(1) Préciser le type de comité ainsi que le groupe auquel il appartient.

+++++ TABLE +++++

(Dans l’estimation des ressources humaines et administratives nécessaires pour l’action, les DG/services devront tenir compte des décisions arrêtées par la Commission lors du débat d’orientation et de l’approbation de l’avant-projet de budget (APB). Ceci signifie que les DG devront indiquer que les ressources humaines peuvent être couvertes à l’intérieur de la préallocation indicative prévue lors de l’adoption de l’APB.

Dans des cas exceptionnels où les actions visées n’étaient pas prévisibles lors de la préparation de l’APB, la Commission devra être saisie afin de décider si la mise en œuvre de l’action proposée peut être acceptée et selon quelles modalités (à travers une modification de la préallocation indicative, une opération ad hoc de redéploiement, un budget rectificatif et supplémentaire ou une lettre rectificative au projet de budget.)

Les besoins en ressources humaines et administratives seront couverts à l'intérieur de la dotation allouée à la DG gestionnaire dans le cadre de la procédure d'allocation annuelle.

8. SUIVI ET ÉVALUATION

8.1 Système de suivi

Les indicateurs de suivi feront intervenir en particulier :

- La fermeture effective dans les délais prévus des réacteurs concernés i.e Ignalina 1 pour le 31/12/2004, Ignalina 2 pour le 31/12/2009

- Disponibilité des propositions annuelles de financement sur la base de rapports d’avancement

- Elaboration des accords de subvention avec la BERD

- Elaboration des accords détaillés avec des estimations de coûts

- Reporting régulier

8.2 Modalités et périodicité de l’évaluation prévue

La Commission fera régulièrement rapport au Parlement européen et au Conseil ; en outre elle procédera à une évaluation à mi parcours et en 2013.

9. MESURES ANTIFRAUDE

Comme prévu à l’article 8, la Commission, soit directement par l’intermédiaire de ses agents soit par l’intermédiaire de tout autre organisme externe qualifié de son choix, a le droit d’effectuer un audit sur l’utilisation qui est faite de la subvention. Ces audits peuvent se faire pendant toute la durée du contrat ainsi que pendant une période de cinq ans à compter de la date de paiement du solde de la subvention. Le cas échéant, les résultats de ces audits pourront conduire à des décisions de recouvrement de la part de la Commission.

Le personnel de la Commission ainsi que les personnes extérieures mandatées par la Commission ont un accès approprié, en particulier aux bureaux du bénéficiaire, ainsi qu’à toutes les informations nécessaires, y compris sous format électronique, pour mener à bien ces audits.

La Cour des Comptes dispose des mêmes droits, notamment le droit d’accès, que la Commission.

En outre, afin de protéger les intérêts financiers des Communautés européennes contre les fraudes et autres irrégularités, l’Office européen de Lutte Anti-Fraude (OLAF) est autorisée à effectuer des contrôles et vérifications sur place dans le cadre du présent programme, conformément au règlement (EURATOM, CE) n° 2185/96 du Conseil[12].

Pour les actions communautaires financées par le présent règlement, la notion d’irrégularité visée à l’article 1 paragraphe 2 du règlement (CE, Euratom) n° 2988/95 s’entend comme toute violation d’une disposition du droit communautaire ou toute méconnaissance d’une obligation contractuelle résultant d’un acte ou d’une omission par un opérateur économique qui a ou aurait pour effet de porter préjudice au budget général des communautés européennes, à des budgets gérés par celles-ci par une dépense indue, ou encore à des budgets gérés par d’autres organisations internationales pour le compte des Communautés.

Les accords entre la Communauté et la Banque européenne pour la reconstruction et le développement relatif à la mise à disposition des fonds communautaires au Fond international d’appui au démantèlement, prévoient des dispositions appropriées afin de protéger les intérêts financiers de la Communauté contre la fraude, la corruption et les autres irrégularités et de permettre à la Commission, l’OLAF et la Cour des Comptes d’effectuer des contrôles sur place.

2004/0221 (CNS)

Javaslat

A TANÁCS RENDELETE

A Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia csatlakozásának feltételeiről szóló okmányhoz csatolt 9., a szlovákiai Bohunice V1 Atomerőműről szóló jegyzőkönyv végrehajtásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 203. cikkére,

tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére vonatkozó költségvetési rendeletről szóló 2002. június 25-i, 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre és különösen annak 110. cikkére [ ],

tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 2002. december 23-i, 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre[13], és különösen annak 166. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára[14],

tekintettel az Európai Parlament véleményére,

mivel:

Szlovákia kötelezettséget vállalt a Bohunice V1 Atomerőmű 1. és 2. blokkjának legkésőbb 2006. december 31-ig illetve 2008. december 31-ig történő leállítására. Az Unió kifejezte arra vonatkozó szándékát, hogy 2006-ig további pénzügyi támogatást folyósít a PHARE program alapján nyújtott előcsatlakozási támogatás folytatásaként, támogatva Szlovákia erőfeszítéseit az atomerőművek leszerelésére.

A Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia csatlakozásának feltételeiről szóló okmányhoz csatolt 9. jegyzőkönyv a szlovákiai Bohunice V1 Atomerőmű 1. és 2. blokkjára vonatkozik. Ez a jegyzőkönyv emlékeztet Szlovákiának a Bohunice V1 Atomerőmű bezárására vonatkozó kötelezettségvállalására és e célból a 2004–2006 közötti időszakra egy 90 millió eurós költségvetéssel rendelkező támogatási program létrehozásáról rendelkezik.

Az Európai Unió az említett jegyzőkönyvben elismerte azt is, hogy a Bohunice V1 Atomerőmű leszerelésének a hatályos pénzügyi tervet követően is folytatódnia kell, és hogy ez az erőfeszítés jelentős pénzügyi terheket ró Szlovákiára. A 2006. évet követően az e területen nyújtott EU-támogatás folytatásáról szóló határozatok figyelembe veszik ezt a tényt.

Az atomerőművek leszerelésének támogatására évekkel ezelőtt az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank által kezelt Nemzetközi Leszerelési Támogatási Alapokat hoztak létre. Ezen alapok legfőbb befizetője a Közösség, nevezetesen a PHARE programon keresztül.

Ebből következik, hogy a Bohunice V1 Atomerőmű leszerelésének a 2007-től 2013-ig terjedő időszakban történő finanszírozására helyénvaló a közösségi költségvetés terhére előirányozni egy kettőszázharminchétmillió euró nagyságú összeget.

A pénzügyi támogatás az Európai Újjáépítési és Beruházási Bank által kezelt, Bohunice Nemzetközi Leszerelési Támogatási Alapnak nyújtott közösségi támogatásként bocsátható rendelkezésre.

Az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank feladatai közé tartozik a nukleáris létesítmények leszerelésére irányuló programoknak juttatott állami tőke kezelése, valamint e programok pénzügyi irányításának felügyelete az állami tőke felhasználásának optimalizálása érdekében. Az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank ezenfelül ellátja mindazokat a költségvetési feladatokat, melyeket a Bizottság az Európai Közösségek általános költségvetésére vonatkozó költségvetési rendeletről szóló 2002. június 25-i, 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet[15] 53. cikke 7. bekezdésének rendelkezéseivel összhangban ráruház.

A Bohunice V1 Atomerőmű leszerelését a környezetvédelem terén hatályos törvényekkel, és különösen az egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásának vizsgálatáról szóló 85/337/EK tanácsi irányelvvel összhangban kell megvalósítani.

Ez a rendelet tartalmazza az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a költségvetési eljárás javításáról szóló, 1999. május 6-i intézményközi megállapodás 34. pontja szerinti, a program teljes időtartamára vonatkozó pénzügyi referenciaösszeget, anélkül, hogy korlátozná a Szerződés által meghatározott költségvetési hatóság hatáskörét.

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Ez a rendelet megállapítja a Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia csatlakozásának feltételeiről szóló okmányhoz csatolt 9., a szlovákiai Bohunice V1 Atomerőműről szóló jegyzőkönyvben előirányzott pénzügyi hozzájárulás megvalósításának részletes szabályait meghatározó programot.

2. cikk

Az e rendelet alapján a támogatási programnak nyújtott közösségi hozzájárulás a következő célok pénzügyi támogatására terjed ki: a Bohunice V1 Atomerőmű leszerelését támogató intézkedésekre, a közösségi vívmányokkal összhangban álló környezeti rehabilitációt célzó intézkedésekre és a Bohunice V1 Atomerőmű két reaktora helyettesítéséhez szükséges hagyományos villamosenergia-termelési kapacitások modernizációját célzó intézkedésekre, valamint egyéb, az erőmű leállításáról és leszereléséről szóló határozat következményeként meghozandó intézkedésekre, amelyek hozzájárulnak a szükséges szerkezetátalakításhoz, környezeti rehabilitációhoz, és az energiatermelési, -szállítási és –elosztási ágazatok modernizációjához, valamint az energiaellátás biztonságának megerősítéséhez és az energiahatékonyság javításához Szlovákiában.

3. cikk

A 2. cikkben kilátásba helyezett cselekvéseknek a 2007. január 1-től 2013. december 31-ig terjedő időszakban történő végrehajtásához szükséges költségvetési összeg 237 millió euró.

Az éves előirányzatokat a költségvetési hatóság engedélyezi a pénzügyi terv szabta kereteken belül.

A 2007. január 1. és 2013. december 31. közötti időszak folyamán lehetőség van az előirányzatok összegének korrekciójára, figyelemmel a program végrehajtásában tapasztalt előrehaladásra és annak biztosítása érdekében, hogy a források programozása és elosztása a tényleges fizetési szükségleteken és felvevőképességen alapuljon.

4. cikk

Egyes intézkedések esetében az előirányzott hozzájárulás összege elérheti a teljes ráfordítások 100%-át. Törekedni kell egyfelől az előcsatlakozási támogatás és a 2004–2006 közötti időszakban nyújtott támogatás keretében kialakított társfinanszírozási gyakorlat folytatására Szlovákia leszerelési erőfeszítéseivel kapcsolatosan, másfelől adott esetben egyéb források társfinanszírozásba történő bevonására.

5. cikk

A Bohunice-program keretében nyújtott pénzügyi támogatás az Európai Újjáépítési és Beruházási Bank által kezelt Bohunice Nemzetközi Leszerelési Támogatási Alapnak nyújtott közösségi támogatásként bocsátható rendelkezésre.

6. cikk

A Bizottságnak joga van akár közvetlenül ügynökei útján, akár bármely általa kiválasztott, erre szakosodott külső szervezet útján pénzügyi ellenőrzést kezdeményezni a támogatás felhasználásával kapcsolatosan. E pénzügyi ellenőrzésekre a szerződés teljes időtartama alatt valamint a támogatás utolsó részletének kifizetése utáni öt év során kerülhet sor. Az ellenőrzések eredménye alapján a Bizottság adott esetben határozatban rendelkezhet a támogatás visszatérítéséről.

A Bizottság tagjai valamint a Bizottság által megbízott külső személyek számára megfelelő hozzáférést kell biztosítani, nevezetesen a kedvezményezett irodáihoz, valamint a pénzügyi ellenőrzés végrehajtásához szükséges valamennyi információhoz, beleértve az elektronikus formában tárolt adatokat is.

A Számvevőszék ugyanazokkal a jogokkal – nevezetesen hozzáférési joggal – rendelkezik, mint a Bizottság.

Ezenfelül az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek a csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelme érdekében az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) is kezdeményezhet helyszíni ellenőrzéseket és felülvizsgálatokat e program keretében, a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelettel[16] összhangban.

Az e rendelet alapján finanszírozott közösségi fellépésekre vonatkozólag a 2988/95/EK, Euratom rendelet 1. cikke 2. bekezdésében említett szabálytalanság fogalma e rendelet alkalmazásában: a közösségi jog valamely rendelkezésének vagy valamely szerződésben vállalt kötelezettségnek egy gazdasági szereplő általi, annak cselekménye vagy mulasztása útján történő megsértése, amelynek eredményeként a Közösségek általános költségvetése vagy a Közösségek által kezelt költségvetések vagy a Közösségek megbízásából más nemzetközi szervezetek által kezelt költségvetések indokolatlan kiadási tételek miatt kárt szenvednek.

A Közösség és az Európai Újjáépítési és Beruházási Bank közötti, a közösségi forrásoknak a Bohunice Nemzetközi Leszerelési Támogatási Alap rendelkezésére bocsátásáról szóló megállapodás tartalmazza a megfelelő rendelkezéseket a közösségi érdekeknek a csalással, korrupcióval és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmével valamint a Bizottság, az OLAF és a Számvevőszék által kezdeményezett helyszíni ellenőrzések lehetővé tételével kapcsolatosan.

7. cikk

A Bizottság gondoskodik e határozat végrehajtásáról és rendszeresen jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. A Bizottság a 3. cikkel összhangban elvégzi a program félidős értékelését.

8. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.

a Tanács részéről

az elnök

[…]

FICHE FINANCIÈRE LÉGISLATIVE

+++++ TABLE +++++

1. LIGNE(S) BUDGÉTAIRE(S) + INTITULÉ(S)

La ligne utilisée pour les années 2004-2006 est la suivante : 060505 sûreté nucléaire -mesures transitoires (démantèlement). Elle est destinée à financer les fonds de démantèlement de la centrale nucléaire de Bohunice/Slovaquie.

Selon la Communication adoptée le 14 juillet 2004[17],« Dans le cadre des traités d'adhésion, des obligations légales ont été introduites ou sont en cours de négociation, concernant la charge financière exceptionnelle que représente le démantèlement de certaines installations nucléaires. L'Union européenne s’engage à apporter une aide financière additionnelle adéquate aux efforts de démantèlement après 2006. Une ligne budgétaire spécifique serait créée sous la Rubrique 1A[18] .

2. DONNÉES CHIFFRÉES GLOBALES

2.1 Enveloppe totale de l’action (partie B): 237 millions d'euros en CE

2.2 Période d’application:

(2007 – 2013)

2.3 Estimation globale pluriannuelle des dépenses:

a) Échéancier crédits d'engagement/crédits de paiement (intervention financière) (cf. point 6.1.1)

Millions d'euros ( à la 3 e décimale)

€ million

+++++ TABLE +++++

4. BASE JURIDIQUE

Le protocole n° 9 à l’Acte d’adhésion ne fait référence qu’au Programme Phare qui expirera et ne peut donc pas couvrir la période au-delà de 2006. Ce protocole prévoit la nécessité de continuer le financement au-delà de 2006 sans pour autant à l’instar de la Lituanie prévoir une base juridique spécifique. L’Acte d’adhésion et le protocole n°9 ne peuvent pas constituer une base juridique appropriée pour mettre en place un financement dans le cadre des prochaines perspectives financières. Dans ces conditions, il apparaît que seul l’article 203 du traité Euratom puisse constituer une base juridique appropriée. Cet article dispose que « Si une action de la Communauté apparaît nécessaire pour réaliser l’un des objets de la Communauté, sans que le présent traité ait prévu les pouvoirs d’action requis à cet effet, le Conseil, statuant à l’unanimité sur proposition de la Commission et après consultation du Parlement européen, prend les dispositions appropriées.»

5. DESCRIPTION ET JUSTIFICATION

5.1 Nécessité d'une intervention communautaire [19]

5.1.1 Objectifs poursuivis

La Slovaquie s’est engagée à fermer l’unité 1 de la centrale de Bohunice le 31 décembre 2006 au plus tard et l’unité 2 le 31 décembre 2008 au plus tard. Le coût du démantèlement de ces deux unités (communément appelées Bohunice V1, réacteurs de type VVER 440/230) est évalué à 750 millions d’euros (valeur 2000) y compris le stockage définitif des combustibles usés. Il est important de souligner que les autorités slovaques se sont engagées à compléter les besoins financiers du démantèlement.

5.1.2 Dispositions prises relevant de l’évaluation ex ante

Il n’y a pas d’évaluation ex-ante car il s’agit d’une action découlant des négociations d’adhésion. Cette proposition ne porte pas sur la nécessité de démanteler ces installations mais sur la poursuite de son financement. Il a toujours entendu que le démantèlement était une action de longue durée et coûteuse.

5.1.3 Valeur ajoutée communautaire

Le financement du démantèlement des installations nucléaires faisant l’objet d’engagements de fermeture anticipée a occupé une place très importante dans le cadre des discussions d’élargissement de l’Union européenne. Les états concernés ont accepté de fermer certains réacteurs. L’Union européenne, pour sa part, a témoigné de sa solidarité à leur égard en leur octroyant une assistance financière afin d’accompagner le démantèlement. L’Union a déjà honoré ses engagements dans le cadre de la période 2004-2006. Il est désormais nécessaire, conformément à ce que prévoit l’Acte d’adhésion, de mettre en place les instruments nécessaires lui permettant de remplir ses obligations dans le cadre des prochaines perspectives financières pour la période 2007-2013.

5.2 Actions envisagées et modalités de l'intervention budgétaire

La contribution communautaire allouée par le présent règlement est octroyée dans le but de co-financer des mesures de soutien au démantèlement de la centrale nucléaire de Bohunice V1, des mesures en faveur de la réhabilitation de l’environnement dans le respect de l’acquis et de la modernisation des capacités conventionnelles de production destinées à remplacer les capacités de production des deux réacteurs de la centrale de Bohunice V1, et d’autres mesures qui découlent de la décision de fermer et de déclasser cette centrale et qui contribuent à l’indispensable restructuration, réhabilitation de l’environnement et modernisation des secteurs de la production, de la transmission et de la distribution d’énergie en Slovaquie, ainsi qu’à l’amélioration de la sécurité de l’approvisionnement et de l’efficacité énergétique dans le pays.

5.3 Modalités de mise en œuvre

L’assistance financière pourra être mise à disposition en tant que contribution de la Communauté au Fond international d’appui au démantèlement de Bohunice, administré par la Banque européenne pour la reconstruction et le développement.

6. INCIDENCE FINANCIÈRE

6.1 Incidence financière totale sur la partie B (pour toute la période de programmation)

(Le mode de calcul des montants totaux présentés dans le tableau ci-après doit être expliqué par la ventilation dans le tableau 6.2. )

6.1.1 Intervention financière

Crédits d'engagement en millions d'euros (à la 3 e décimale)

+++++ TABLE +++++

Le besoin total en ressources humaines s’élève à 2,5 fonctionnaires. Actuellement, 0,75 fonctionnaire est en place.

7.2 Incidence financière globale des ressources humaines

+++++ TABLE +++++

Les montants correspondent aux dépenses totales pour 12 mois.

7.3 Autres dépenses de fonctionnement découlant de l’action

+++++ TABLE +++++

Les montants correspondent aux dépenses totales de l’action pour 12 mois.

(1) Préciser le type de comité ainsi que le groupe auquel il appartient.

+++++ TABLE +++++

(Dans l’estimation des ressources humaines et administratives nécessaires pour l’action, les DG/services devront tenir compte des décisions arrêtées par la Commission lors du débat d’orientation et de l’approbation de l’avant-projet de budget (APB). Ceci signifie que les DG devront indiquer que les ressources humaines peuvent être couvertes à l’intérieur de la préallocation indicative prévue lors de l’adoption de l’APB.

Dans des cas exceptionnels où les actions visées n’étaient pas prévisibles lors de la préparation de l’APB, la Commission devra être saisie afin de décider si la mise en œuvre de l’action proposée peut être acceptée et selon quelles modalités (à travers une modification de la préallocation indicative, une opération ad hoc de redéploiement, un budget rectificatif et supplémentaire ou une lettre rectificative au projet de budget.)

Les besoins en ressources humaines et administratives seront couverts à l'intérieur de la dotation allouée à la DG gestionnaire dans le cadre de la procédure d'allocation annuelle.

8. SUIVI ET ÉVALUATION

8.1 Système de suivi

Les indicateurs de suivi feront intervenir en particulier :

- La fermeture effective dans les délais prévus des réacteurs concernés i.e Bohunice 1 pour le 31/12/2006, Bohunice 2 pour le 31/12/2008

- Disponibilité des propositions annuelles de financement sur la base de rapports d’avancement

- Elaboration des accords de subvention avec la BERD

- Elaboration des accords détaillés avec des estimations de coûts

- Reporting régulier

8.2 Modalités et périodicité de l’évaluation prévue

La Commission fera régulièrement rapport au Parlement européen et au Conseil ; en outre elle procédera à une évaluation à mi parcours et en 2013.

9. MESURES ANTIFRAUDE

Comme prévu à l’article 8, la Commission, soit directement par l’intermédiaire de ses agents soit par l’intermédiaire de tout autre organisme externe qualifié de son choix, a le droit d’effectuer un audit sur l’utilisation qui est faite de la subvention. Ces audits peuvent se faire pendant toute la durée du contrat ainsi que pendant une période de cinq ans à compter de la date de paiement du solde de la subvention. Le cas échéant, les résultats de ces audits pourront conduire à des décisions de recouvrement de la part de la Commission.

Le personnel de la Commission ainsi que les personnes extérieures mandatées par la Commission ont un accès approprié, en particulier aux bureaux du bénéficiaire, ainsi qu’à toutes les informations nécessaires, y compris sous format électronique, pour mener à bien ces audits.

La Cour des Comptes dispose des mêmes droits, notamment le droit d’accès, que la Commission.

En outre, afin de protéger les intérêts financiers des Communautés européennes contre les fraudes et autres irrégularités, l’Office européen de Lutte Anti-Fraude (OLAF) est autorisée à effectuer des contrôles et vérifications sur place dans le cadre du présent programme, conformément au règlement (EURATOM, CE) n° 2185/96 du Conseil[21].

Pour les actions communautaires financées par le présent règlement, la notion d’irrégularité visée à l’article 1 paragraphe 2 du règlement (CE, Euratom) n° 2988/95 s’entend comme toute violation d’une disposition du droit communautaire ou toute méconnaissance d’une obligation contractuelle résultant d’un acte ou d’une omission par un opérateur économique qui a ou aurait pour effet de porter préjudice au budget général des communautés européennes, à des budgets gérés par celles-ci par une dépense indue, ou encore à des budgets gérés par d’autres organisations internationales pour le compte des Communautés.

Les accords entre la Communauté et la Banque européenne pour la reconstruction et le développement relatif à la mise à disposition des fonds communautaires au Fond international d’appui au démantèlement, prévoient des dispositions appropriées afin de protéger les intérêts financiers de la Communauté contre la fraude, la corruption et les autres irrégularités et de permettre à la Commission, l’OLAF et la Cour des Comptes d’effectuer des contrôles sur place.

[1] Ld. a 4. jegyzőkönyv 3. cikke 4. bekezdését.

[2] COM(2004) 487.

[3] HL L 357., 2002.12.31, 1. o.

[4] HL C […]., […], […]. o.

[5] HL L 248 2002.9.16., 1. o.

[6] HL L 292., 1996.11.15., 2. o.

[7] COM(2004) 487.

[8] Competitiveness for growth and employment : toutes les actions de la DG TREN sont regroupées sous cette rubrique.

[9] Pour plus d'informations, voir le document d'orientation séparé.

[10] voir article 3 alinéa 4 du protocole n° 4.

[11] Pour plus d'informations, voir le document d'orientation séparé.

[12] JO L 292 du 15.11.1996, p. 2.

[13] HL L 357., 2002.12.31, 1. o.

[14] HL C […]., […], […]. o.

[15] HL L 248 2002.9.16., 1. o.

[16] HL L 292., 1996.11.15., 2. o.

[17] COM(2004) 487.

[18] Competitiveness for growth and employment : toutes les actions de la DG TREN sont regroupées sous cette rubrique.

[19] Pour plus d'informations, voir le document d'orientation séparé.

[20] Pour plus d'informations, voir le document d'orientation séparé.

[21] JO L 292 du 15.11.1996, p. 2.