A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK A 2010. november 8-i bizottsági nyilatkozattal összhangban a nyugat-balkáni országok tekintetében bevezetett vízumliberalizációt követő ellenőrzésről szóló harmadik jelentés /* COM/2012/0472 final */





A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK A 2010. november 8-i bizottsági nyilatkozattal összhangban a nyugat-balkáni országok tekintetében bevezetett vízumliberalizációt követő ellenőrzésről szóló harmadik jelentés I. Bevezetés 2009. december 19. óta Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Montenegró és Szerbia biometrikus útlevéllel rendelkező állampolgárai vízummentesen utazhatnak az EU tagállamaiba az 539/2001/EK rendelet[1] szerint. Albánia és Bosznia-Hercegovina állampolgárai számára ugyanezen feltételek mellett 2010. december 15. óta biztosított az uniós tagállamokba történő vízummentes utazás lehetősége. A nyugat-balkáni országok állampolgárainak vízummentes utazást biztosító határozatok a vízumliberalizációról folytatott párbeszéd menetrendjeiben azonosított területeken (okmánybiztonság, határigazgatás, menekültügy, migráció, szervezett bűnözés és korrupció elleni küzdelem, alapvető jogok védelme) elért eredmények alapos értékelésén alapultak. A vízummentes rendszer a nyugat-balkáni országok állampolgárai számára az uniós integráció folyamatának legkézzelfoghatóbb előnye, és emellett nagy mértékben ösztönzi az igazságügyi és belügyi reformok felgyorsítását. 2010. november 8-án a Bel- és Igazságügyi Tanács elé terjesztett nyilatkozatában a Bizottság kifejezetten hangsúlyozta annak fontosságát, hogy folytatódjék a nyugat-balkáni országok által a vízumkérdésekről folytatott párbeszéddel kapcsolatos kötelezettségeik részeként elindított intézkedések és reformok tényleges végrehajtása. A vonatkozó reformok következetességének és fenntarthatóságának értékelése céljából a Bizottság a vízumliberalizáció utáni ellenőrzési mechanizmust vezetett be, amely a vízumliberalizációs menetrend valamennyi területére kiterjed, és lehetővé teszi a Bizottság számára az elért haladás alapos vizsgálatát. E jelentés célja 1) a vízumliberalizáció utáni ellenőrzésről szóló, 2011 májusában, illetve decemberében közzétett első és második bizottsági szolgálati munkadokumentumot[2] követően a vízumliberalizáció utáni ellenőrzési mechanizmus keretében végrehajtott fellépések bemutatása, 2) az érintett nyugat-balkáni országokban a legutolsó értékelés (2011. december) óta elért haladás értékelése, valamint 3) a soron következő lépések és a szükséges konkrét intézkedések azonosítása. II. A 2011. december 7-én közzétett második bizottsági szolgálati munkadokumentum óta eltelt időszakban a vízumliberalizáció utáni ellenőrzési mechanizmus keretében végrehajtott intézkedések A vízumliberalizáció utáni ellenőrzési mechanizmusról szóló második bizottsági szolgálati munkadokumentumot 2011. december 7-én tették közzé és 2011 decemberében nyújtották be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. E dokumentum részletes elemzést tartalmaz az érintett nyugat-balkáni országok által a vízumliberalizációról folytatott párbeszéd menetrendjeiben azonosított területeken elért haladásról, az ellenőrzési mechanizmus eredményeiről, valamint mindazon intézkedésekről, amelyeket a nyugat-balkáni országok hajtottak végre a migrációs elvándorlásuk kezelésének javítása érdekében. 2012-ben a Bizottság a jogállamiság értékelésére irányuló szakértői missziókat szervezett Montenegróba (2012. március), Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságba (2012. április) és Albániába (2012. május). E missziók révén a Bizottság – az uniós tagállamok szakértőinek támogatásával – a helyszínen mérhette fel az elért haladást és a reformok fenntarthatóságát. Továbbá március 1–2-án a Bizottság képviselői – köztük a nyugat-balkáni országokban tevékenykedő uniós küldöttségek képviselői – Tiranában találkoztak egymással a kétévenként megrendezendő nyugat-balkáni JAINET-fórum keretében, amely az uniós küldöttségeken belüli igazságügyi és belügyi célzott szaktudás erősítésének fontos mechanizmusát jelenti. A JAINET-találkozó az operatív munka platformja volt, amely lehetőséget nyújtott a vízumliberalizáció utáni ellenőrzési mechanizmus szempontjából releváns értékes információk cseréjére. A Bizottság és a nyugat-balkáni országok közötti párbeszéd folytatódik a stabilizációs és társulási folyamat keretében is. Április 24–25-én Tiranában került sor a Jogérvényesülés, Szabadság és Biztonság Albizottság éves találkozójára Albániával. Május 3-án magas szintű találkozót tartottak Brüsszelben Bosznia és Hercegovina hatóságaival, melyen belügyi kérdések kerültek napirendre, és emellett áttekintették a vízumliberalizációs menetrend IV. csoportjának megfelelően előzetesen meghatározott emberi jogi kérdéseket is. E találkozók alkalmat biztosítottak a Bizottság és az illetékes nemzeti hatóságok közötti részletes információcserére, és serkentették a szükséges reformokról szóló eredményes megbeszéléseket. A menedékkérők tömeges beáramlása által leginkább érintett uniós tagállamok folytatják a kérdéses nyugat-balkáni országokban tett kétoldalú látogatásaikat azzal a céllal, hogy információkat cseréljenek e jelenségről, valamint tárgyaljanak a kezelésére irányuló különös intézkedésekről, miközben a Bizottságot a lehetséges fejleményekkel kapcsolatos naprakész információkkal látják el. A nyugat-balkáni országok képviselői ezenkívül meghívást kaptak az uniós tagállamok illetékes hatóságainál tett látogatásra is. Továbbá a FRONTEX által a nyugat-balkáni kockázatelemző hálózaton (WEBRAN) keresztül igazgatott riasztási mechanizmus keretében 2011 decembere óta hét újabb riasztási jelentés közzétételére került sor. A FRONTEX riasztási jelentései továbbra is részletes elemzést nyújtanak a régióból eredő dinamikus beáramlások tendenciáiról. A jelentések fontos szerepet játszanak abban, hogy jobban megérthessük a vízumliberalizációval kapcsolatos visszaélések jelenségét, értékeljük annak alakulását és azonosítsuk a kihívások leküzdéséhez szükséges konkrét intézkedéseket. E jelentések alapján a Bizottság rendszeresen frissített jelentést és elemzést nyújtott be a tagállamokba irányuló migrációs áramlásokról az illetékes tanácsi munkacsoportokban, valamint az érintett uniós tagállamokkal tartott számos kétoldalú találkozó alkalmával. III. A vízumliberalizációról folytatott párbeszéd során megállapított referenciaértékek nyugat-balkáni országok általi folyamatos végrehajtásának értékelése Jelen értékelés 1) a Bizottság által kért és a nyugat-bajkáni országok által benyújtott részletes jelentéseken, 2) a stabilizációs és társulási megállapodásokért felelős bizottságok keretében tartott találkozók és a párbeszéddel kapcsolatos más találkozók során megosztott információkon, valamint 3) a 2012 márciusában, áprilisában és májusában a Bizottság szolgálatai által a tagállami szakértők kíséretében Montenegróban, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban és Albániában végrehajtott három értékelő misszió eredményein alapul. Az értékelés mindegyik ország esetében követi a vízumliberalizációs menetrendekben szereplő csoportok szerinti struktúrát. Albánia Az okmánybiztonság területén a biometrikus útlevelek és személyazonosító igazolványok előállításának és terjesztésének folyamata továbbra is zökkenőmentesen zajlik. 2012. június 30-ig 2,4 millió biometrikus útlevelet és 3,1 millió biometrikus személyazonosító igazolványt bocsátottak ki. A határigazgatás területén történt valamennyi előrelépés. Koszovóval[3] a közös járőrszolgálatról szóló jegyzőkönyv, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársasággal pedig a határ- és migrációs rendészet közötti információcseréről szóló megállapodás került aláírásra. A határigazgatási rendőrségnél jelenleg folyik a bűnügyi hírszerzési információs rendszerhez (MEMEX) való hozzáférés kiterjesztése a regionális igazgatóságokra és rendőrkapitányságokra, miközben az intézményközi tengeri műveleti központ e rendszerhez való hozzákapcsolása egyelőre nem történt meg. 2012 júliusától az összes információ kezelését végző rendszert (TIMS) összekapcsolták a határátkelőhelyeken az anyakönyvi adatbázisokkal . A kockázatelemzésre és a fenyegetettség értékelésére alkalmas kapacitás megerősítése szükséges. A migráció tekintetében sikerült némi haladást elérni. A visszafogadási megállapodás végrehajtása továbbra is gördülékenyen folyik. 2011 novemberétől 2012 márciusáig 2 407 visszafogadási ügyet vettek nyilvántartásba. A visszatért migránsokat segítő stratégia és cselekvési terv végrehajtásáért felelős intézményeket meg kell erősíteni. Az új nemzeti migrációs stratégia elfogadása még függőben van. A menekültügy területén kialakult az intézményi és jogi keret. 2012 májusától 82 menekültet és 24 menedékkérőt ismertek el. Mindazonáltal fokozni kell e terület felkészültségét. Menekültek és kiegészítő védelemben részesülő személyek részére még nem szolgáltattak ki személyazonosító igazolványokat. Albánia vízumrendszere még felel meg teljes mértékben az uniós követelményeknek. A rendőrségi együttműködés és szervezett bűnözés elleni küzdelem tekintetében bizonyos előrelépés könyvelhető el. Az albán állami rendőrség jelenleg vizsgálja felül a felépítését az első vonalban dolgozó tisztek jelentéstételi kapacitásának és a megelőző jellegű nyomozások eredményességének javítása érdekében. A kulcsfontosságú intézményeknek sürgősen fokozniuk kell a tevékenységeik összehangolását, ezáltal a lehető legnagyobbra növelve a súlyos és szervezett bűnözés elleni küzdelem céljára rendelkezésre álló nyomozati kapacitást. A kábítószer-kereskedelem elleni küzdelem terén történt némi előrelépés. Folyik a nemzetközi együttműködés, miközben fel kell gyorsítani a bűnüldözési operatív információn alapuló megközelítés alkalmazását. További erőfeszítésekre van szükség a kábítószer-kereskedelem felderítéséhez és kivizsgálásához rendelkezésre álló kapacitás növelése érdekében. Az emberkereskedelemmel kapcsolatos problémák megoldása tekintetében is mutatkoznak bizonyos eredmények, jóllehet a belső emberkereskedelem továbbra is aggályokat vet fel. Bevezetésre kerültek az áldozatok és potenciális áldozatok azonosítására és átirányítására szolgáló szabványműveletei eljárások, a bűnüldöző hatóságok kapacitása és a nemzetközi együttműködés azonban megerősítésre szorul. A pénzmosás területén is történt előrelépés. A rendőrség kockázatértékelési eljárásokat dolgozott ki, melyeket megosztott a többi hatósággal. A Moneyval-csoport ajánlásai alapján elfogadták a büntető törvénykönyv módosításait, amelyek értelmében a pénzmosás az alapbűncselekménytől elkülönülve önálló bűncselekménynek minősül, és az „elkövetők által végzett pénzmosás” („self-money laundering”) is büntetendővé válik. Emelkedett a vagyoni vizsgálatok, valamint a gyanús ügyletekkel kapcsolatos jelentések száma. Mindazonáltal a pénzmosási ügyekben hozott ítéletek száma továbbra is meglehetősen alacsony. A korrupció elleni küzdelem terén mindössze korlátozott haladás történt. A jogi és intézményi keret általában rendelkezésre áll, ugyanakkor fel kell számolni a magas rangú köztisztviselők és a bírói kar mentességét biztosító rendszerből fakadó akadályokat, amelyek gátolják a megfelelő vizsgálat lefolytatását. Továbbra sem kielégítő a korrupcióellenes intézkedések végrehajtása. Szilárd eredmények felmutatására van szükség valamennyi szinten a nyomozások, büntetőeljárások és ítéletek terén. Az alapvető jogok területén egyenetlen haladás történt: a nők jogai és a hátrányos megkülönböztetés elleni küzdelem tekintetében tapasztalható némi előrelépés, míg a roma integrációt illetően az eredmények korlátozottnak mondhatók. A kiszolgáltatott csoportokat célzó szakpolitikai eszközök végrehajtására tett erőfeszítések fokozására van szükség. Továbbra is lassan halad a romák életkörülményeinek javításáról szóló stratégia végrehajtása. Intézkedések történtek a népesség-nyilvántartásban nem szereplő roma gyermekek problémájának megoldására. A kiszolgáltatott csoportokat célzó szakpolitikai eszközök végrehajtására tett erőfeszítések fokozására van szükség. Általánosságban a romák továbbra is igen nehéz körülmények között élnek, és gyakran hátrányos megkülönböztetéssel kell szembenézniük, főleg az oktatáshoz való hozzáférés, a foglalkoztatás, a szociális és egészségügyi ellátás, valamint a lakáshoz jutás terén. Bosznia és Hercegovina Az okmánybiztonság területén számottevő előrelépés történt. 2012 májusáig 1 187 007 biometrikus útlevelet bocsátottak ki, ami a forgalomban lévő összes útlevél 72 %-át teszi ki. Elfogadásra került a személyazonosító igazolványokról szóló új jogszabály. Mindkét entitás módosításokat fogadott el az anyakönyvi nyilvántartásról szóló jogszabályra vonatkozóan. Mindazonáltal annak teljes körű végrehajtása még ezután következik. A tartózkodásról szóló, a jogi keret erősítésére szolgáló törvénytervezet elfogadása egyelőre várat magára. A határigazgatás területén is sikerült haladást elérni. Az integrált határigazgatással kapcsolatos jogszabályok többsége – ideértve a határellenőrzésről szóló törvényt – nagyrészt a vonatkozó uniós vívmányokon alapul. Folyamatban van a felülvizsgált integrált határigazgatási stratégia és cselekvési terv végrehajtása. Tovább javult a határátkelőhelyek infrastruktúrája. Az 55 nemzetközi határátkelőhelyből 29 videokamerás megfigyelőrendszerrel felszerelt. Valamennyi nemzetközi határátkelőhely rendelkezik a biometrikus útlevelek leolvasásához szükséges készülékkel és kapcsolódik a külső határátkelőhelyek integrált ellenőrző rendszeréhez. Tovább késik a határrendőrség belső szervezeti felépítéséről szóló szabálykönyv elfogadása. A Bosznia és Hercegovina Montenegróval és Szerbiával közös határszakaszán található engedély nélküli határátkelőhelyek felszámolásához szükséges infrastrukturális intézkedések végrehajtásához megfelelő pénzügyi forrásokat kell elkülöníteni. Ezzel párhuzamosan az érintett két másik ország részéről is hasonló intézkedésekre van szükség. A migráció területén szintén történt előrelépés. Működőképes az illegális bevándorlók ideiglenes őrizetére szolgáló központ. Zökkenőmentesen folytatódott az Európai Unió és Bosznia és Hercegovina közötti visszafogadási megállapodás végrehajtása. A hazatelepülők visszailleszkedésére irányuló stratégia végrehajtása még várat magára. Bizonyos eredmények mutatkoznak a menekültügy területén. Bosznia és Hercegovinában zavartalanul folyik a jogi és a stratégiai keret végrehajtása. A menekültügyi rendszer elegendő kapacitással rendelkezik a menedékjog iránti kérelmek jelenlegi mennyiségének feldolgozásához. Ami a szervezett bűnözés elleni küzdelmet illeti, Bosznia és Hercegovina egyelőre az erőfeszítései korai szakaszában jár. A rendőrségi és ügyészségi hivatalok által tárolt adatok elektronikus cseréjét biztosító rendszer kísérleti szakaszba érkezett, a rendőrségi archívumok digitalizálása folytatódik. A megfelelő bűnüldözési operatív információk különböző bűnüldöző szervek közötti rendszeres cseréjének hiánya, illetve a közöttük lévő hatékony és fenntartható koordinációs és együttműködési mechanizmusok hiánya miatt nem sikerül további haladást elérni a szervezett bűnözés elleni küzdelem terén. Elkészült és jelenleg elfogadási szakaszban van a tanúvédelmi programról szóló törvénytervezet, amely a jelenlegi jogszabályok hiányosságainak megszüntetését célozza. A kábítószer-kereskedelem elleni küzdelem terén bizonyos eredmények tapasztalhatók Boszniában és Hercegovinában. Még mindig gyenge a szakpolitikai keret összehangolására és rendszeres végrehajtására rendelkezésre álló intézményi kapacitás. Fokozni kell a bűnüldöző tevékenységet. A miniszterek tanácsa elfogadta a lefoglalt kábítószer biztonságos tárolásáról és megsemmisítéséről szóló szabálykönyvet. Még elfogadásra vár a kábítószerrel való visszaélések megelőzéséről és megszüntetéséről szóló törvény módosításainak tervezete, amely kilátásba helyezi egy kábítószerügyi hivatal felállítását. Bosznia és Hercegovina némi haladást ért el az embercsempészet elleni küzdelem terén. Emelkedett az embercsempészet azonosított áldozatainak száma. További erőfeszítésekre van szükség annak érdekében, hogy javuljon a koordináció és fennmaradjon a hatékony együttműködés az illetékes hatóságok között, illetve az embercsempészettel foglalkozó civil szervezetekkel. Rendkívüli fontossággal bír az áldozatok megelőző jellegű azonosítása, valamint a hatékony és jól működő nemzeti áldozatkezelési mechanizmus. A büntetőeljárás további megerősítése szükséges. A pénzmosás elleni küzdelem terén Bosznia és Hercegovina némi eredményt ért el. Emelkedett a bűncselekmények száma, valamint a pénzmosási ügyekre vonatkozó megerősített vádemelések száma. A MONEYVAL-csoport ajánlásainak – különös tekintettel a pénzügyi hírszerző részleg operatív és költségvetési függetlenségével kapcsolatos ajánlásokra – sürgősen eleget kell tenni. A pénzmosásnak és a terroristacselekmények finanszírozásának megelőzéséről szóló törvény módosításait – amelyek összhangban állnak a MONEYVAL-csoport ajánlásaival – még el kell fogadni. A vagyoni értékek elkobzásának mechanizmusát az ország egész területén működőképessé kell tenni. A korrupció elleni küzdelem terén korlátozott mértékű előrelépés történt. Júliusban elfogadták a korrupcióellenes ügynökség szabálykönyvét. A korrupcióellenes cselekvési terv megfelelő végrehajtásához további erőfeszítésekre van szükség. A korrupciós ügyekben ritka a hatékony nyomozás, büntetőeljárás és ítélet, miközben a felmentések és a felfüggesztett büntetések száma magas. A mozgás szabadságával kapcsolatos alapvető jogok terén csekély előrelépés történt a roma kisebbséget illetően. Jóllehet a lakáshoz jutásról szóló cselekvési terv végrehajtása valamelyest eredményes volt, a foglalkoztatás, az egészségügyi ellátás és az oktatás tekintetében alig mutatkozott előrelépés. Megkezdődött a lakáshoz jutásról, foglalkoztatásról és egészségvédelemről szóló cselekvési tervek felülvizsgálati eljárása annak érdekében, hogy azok – a romák felzárkóztatásáról 2011 júliusában tartott szeminárium ajánlásaival összhangban – jobban tükrözzék a roma népesség szükségleteit. A munkaerőpiachoz való hozzáférés, az egészségügyi ellátás és a nyugdíjjogosultság terén tapasztalható hátrányos megkülönböztetés, valamint az aknamentesítés lassú üteme továbbra is útját állja a belső menekültek és más sérülékeny csoportok tartós visszatérésének és helyi integrációjának. Az ombudsman rendelkezésére álló pénzügyi és humán erőforrásokkal kapcsolatos nehézségek változatlanul fennállnak. Még mindig ritka a polgárok által hátrányos megkülönböztetés miatt kezdeményezett ügy. Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság Ami az okmánybiztonságot illeti, 2012 márciusáig összesen 1 398 280 utazási okmányt és 1 517 873 személyazonosító igazolványt bocsátottak ki. A kibocsátási eljárás zökkenőmentesen folyik. A régi útlevelek pótlására biztosított határidő (2012. február 27.) után már csak a biometrikus útlevelek érvényesek. A határigazgatás területén 2012 februárjában létrehozták az integrált határigazgatási stratégia nemzeti tanácsát. A nemzeti tanács felelős a stratégia és annak cselekvési terve nyomon követéséért és végrehajtásáért. A tanács a végrehajtási folyamatban közreműködő minisztériumok és intézmények képviselőiből áll. Befejeződött kilenc határellenőrzési rendőrőrs újjáépítése, de azokat egyelőre még nem csatlakoztatták a belügyminisztérium központi adatbázisához. A rendőrségi együttműködést segítő közös kapcsolatfelvételi központot hoztak létre Albániával, Szerbiával és Koszovóval. Közös határ menti őrjáratokról szóló jegyzőkönyvek kidolgozása folyik, amelyek Albániával, Bulgáriával és Koszovóval közösen végzett járőrözés formájában valósulnak meg. A menekültügy területén elfogadták az integrációról szóló 2012. évi nemzeti programot, amely biztosítja a menedékjogot nyert személyek lakhatási támogatásának állami finanszírozását. Növelték a vizbegovói menekültközpont befogadóképességét és emberi erőforrását. A menekültügyi hivatalok igazgatási kapacitása és hatékonysága továbbra sem kielégítő, és fejlesztésre szorul. A menekültügyi eljárás hosszadalmas; nem sikerült felgyorsítani a menedékkérők személyazonosító okmánnyal történő ellátásának folyamatát, és változatlanul gondot jelent a tolmácsolás biztosítása. A migráció tekintetében kidolgozásra került a külföldiek nemzeti adatbázisának – amely kiterjed a menekültüggyel, migrációval és vízumüggyel kapcsolatos adatokra – teljes működőképességéhez szükséges másodlagos jog. Elfogadták a 2011. évre vonatkozó nemzeti migrációs profilt. Négy migrációs központ működik, amelyek tájékoztatást nyújtanak a polgároknak a jogszerű migrációról. Gördülékenyen halad az EU-val kötött visszafogadási megállapodás végrehajtása. Szerbiával visszafogadási megállapodás lépett hatályba, Montenegróval pedig visszafogadási megállapodást írtak alá. Ami a szervezett bűnözés elleni küzdelmet illeti, még nem hozták létre a bűnvádi perrendtartás által kilátásba helyezett bűnüldöző központokat és igazságügyi rendészetet. További erőfeszítésekre van szükség az új bűnvádi perrendtartás érvényesítésére irányuló cselekvési terv végrehajtásához, különös tekintettel a bűnüldöző szervek munkatársai és az ügyészek képzésére. Nem tapasztalható előrelépés a belügyminisztériumon belül a szervezett bűnözés és a súlyos bűncselekmények felszámolásával foglalkozó központ létszámhiányát illetően. A hírszerzéssel foglalkozó nemzeti bűnügyi hírszerzési adatbázis még csak kísérleti szakaszban van, a szervezett bűnözés elleni küzdelem nemzeti koordinációs központja pedig még meg sem alakult. Az illetékes bűnüldöző szervek (belügyminisztérium, ügyészség, vámigazgatási szerv és pénzügyi rendőrség) által a szervezett bűnözés elleni küzdelem terén kifejtett erőfeszítések megerősítése szükséges. Az ügyészség munkájának hatékonyságát akadályozza az adatbázisokhoz való közvetlen hozzáférés hiánya. A kábítószerek elleni küzdelem terén csekély előrelépés könyvelhető el. Az ország területén lefoglalt kábítószerek mennyisége továbbra is alacsony, és a belügyminisztérium tiltott kábítószerekkel foglalkozó osztályának humánerőforrás-kapacitása megerősítésre szorul. Fokozni kell a bűnüldöző hatóságok erőfeszítéseit a kábítószerek felderítése és lefoglalása terén. Folytatódott a határokon átnyúló szervezett bűnözéssel kapcsolatos nemzetközi és regionális együttműködés. Megerősítették az EUROPOL-lal kötött operatív megállapodást. A korrupció elleni küzdelem tekintetében 2011 decemberében a korrupció megelőzését célzó állami bizottság elfogadta a korrupció megelőzésére és visszaszorítására, valamint az összeférhetetlenség megelőzésére irányuló nemzeti programokat, az azokhoz kapcsolódó 2011–2015. évi cselekvési tervvel együtt. A korrupció megelőzése terén számos képzést szerveztek (a bírák, az ügyészek, a bűnüldöző szervek munkatársai és a köztisztviselők számára). A korrupció megelőzését célzó állami bizottság megkezdte a vagyonnyilatkozatok szisztematikus ellenőrzését. A másodlagos jog elfogadását követően megkezdődött az összeférhetetlenségi nyilatkozatok ellenőrzése, de a rendszer egyelőre nem teljes. Meg kell erősíteni azt a rendszert, amely a politikai pártok finanszírozásának és a választási kampányok finanszírozásának ellenőrzésére szolgál, hogy biztosítható legyen azok átláthatósága és elszámoltathatósága. Még nem hozták létre a magas szinten elkövetett korrupciós esetek nyomonkövetési nyilvántartását. Továbbra is aggályos a bírói kar függetlensége, ami negatívan befolyásolja a korrupció felszámolásával kapcsolatos eltökéltséget. Az alapvető jogok területén 2011 decemberében elfogadták a romák és roma menekültek társadalmi befogadásáról szóló cselekvési programot. Ez olyan intézkedéseket foglal magában, amelyek tovább javítják a roma népesség munkahelyhez, oktatáshoz, lakóhelyhez és személyes okmányokhoz jutásának lehetőségeit. A cselekvési terv értelmében hathavonta találkozóra kerül majd sor az érdekelt felekkel; az első ilyen találkozót 2012 februárjában tartották. Az újonnan vásárolt műszaki berendezéseknek köszönhetően javult a roma információs központok kapacitása. 2012 februárjában Topansko Polében megnyílt a tizedik roma információs központ. Ami az oktatáshoz való hozzáférést illeti, határozatot hoztak két új iskola építéséről Suto Orizari településen. Folytatódtak a roma diákok ösztöndíjban részesítését célzó intézkedések, valamint a roma gyermekek iskola előtti nevelési intézményekbe történő integrációjára irányuló projektek. Képzést szerveztek a roma egészségügyi közvetítők számára, akik közül tizenhatan nyolc különböző településen kezdik meg a munkát. Montenegró Az okmánybiztonság területén 2012. március 31-ig 313 109 biometrikus útlevél és 444 023 személyazonosító igazolvány kibocsátására került sor. Az eljárás zökkenőmentesen folyik. Ami a határigazgatást illeti, a Szerbiával közös határszakaszon befejeződött két határátkelőhely (Dobrakovo, Dracenovac) korszerűsítése. A fő határátkelőhelyeken a határrendőrség számára IT-berendezéseket és járműveket szereztek be, telepítettek és helyeztek üzembe. Az összes többi határátkelőhely vonatkozásában részletes elemzést készítettek a szükségletekről, és azonosították a felszerelés hiányosságait. Képzések útján megerősítették a határrendőrség kapacitását is. A migráció területén koordinációs szervet hoztak létre a visszafogadási megállapodások keretében hazatelepülők visszailleszkedésére irányuló 2011–2016. évi stratégia végrehajtásának nyomon követésére. Az EU és Montenegró közötti visszafogadási megállapodás végrehajtása továbbra is gördülékenyen zajlik. Befejeződött a jogellenes bevándorlók befogadó-állomásának felállítása. A menekültügy terén elfogadták a menekültügyi törvényt, valamint a külföldiek jogállásáról szóló törvényt, ezek végrehajtása azonban számos kihívást rejt magában. Egyértelműbbé kell tenni az illetékes nemzeti szervek hatásköreit. Nem történt javulás a menedékjog iránti kérelmek elbírálása terén. Befejeződött a menedékkérők befogadó állomásának építése. A szervezett bűnözés elleni küzdelem tekintetében 2012 januárjában elfogadták a szervezett bűnözés elleni küzdelemről szóló cselekvési tervet, amely operatív intézkedéseket és mutatókat állapít meg a szervezett bűnözés fenyegetésének 2011. évi értékelésében azonosított prioritásokkal összhangban. 2011 novemberében elfogadták a rendőrségi igazgatás belső szervezetéről és munkaköri leírásáról szóló szabálykönyv módosításait, amelyek szakosítottabb egységeket vezetnek be a rendőrségen belül. Az ügyészi és rendőri szolgálatok közötti kapcsolatok javítása szükséges annak érdekében, hogy az ügyész vezető szerepet tölthessen be a vizsgálatok során. Hátráltatja a bűnvádi perrendtartás hatékony végrehajtását az, hogy az ügyészek nem férhetnek közvetlenül hozzá az adatbázisokhoz, illetve nem áll a rendelkezésükre elegendő kapacitás. Erősíteni kell a pénzügyi vizsgálatok lefolytatását végző bűnüldöző hatóságok kapacitását. Javult a különleges nyomozati eszközök használatához szükséges kapacitás (a személyzeti állomány és a felszerelés tekintetében). Mindazonáltal a meglévő időbeli korlátozás hátráltatja azok hatékony alkalmazását. A hírszerzésen alapuló rendfenntartással kapcsolatos projekteket ki kell terjeszteni az ország egész területére, és ezzel párhuzamosan a rendőrségi személyzet képzése szükséges. Hatékonyan folytatódott a határokon átnyúló szervezett bűnözés elleni nemzetközi és regionális együttműködés. A kábítószerek elleni küzdelemmel kapcsolatos hatásköröket központosították a bűnügyi rendőrségi hivatalnál, melynek kapacitását speciális képzésekkel és a kábítószer-ellenes műveletek során használható felszerelés vásárlásával erősítették meg. Az iskolákban és helyi szinten a kábítószerekkel kapcsolatos tudatosság növelését célzó fellépéseket szerveztek. Folytatódott a szoros együttműködés az Europollal, az Interpollal, az uniós tagállamok rendőri erőivel és a szomszédos országokkal a kábítószerügy területén. A korrupció elleni küzdelem vonatkozásában újabb lépések történtek a jogi keret megerősítésére. A politikai pártok és a választási kampányok finanszírozásának, valamint a szankciók végrehajtásának ellenőrzésére szolgáló mechanizmusokat azonban meg kell erősíteni és tovább kell pontosítani a jogi kereten belül. Erősíteni kell a közbeszerzések ellenőrzési mechanizmusait is. Az összeférhetetlenség megelőzéséről szóló törvény módosításainak hatálybalépését követően a Parlament tagjai közül 36-an, akik egyben állami tulajdonban lévő vállalkozások igazgatótanácsainak tagjai is voltak, lemondtak e tisztségeikről, az a 16 parlamenti képviselő pedig, aki ügyvezetői pozíciót is betöltött (köztük két polgármester), az egyik tisztségéről mondott le. Az összeférhetetlenség megelőzésével foglalkozó bizottság nem képes arra, hogy ellenőrizze a köztisztviselők vagyonnyilatkozatainak és összeférhetetlenségi nyilatkozatainak helytállóságát, illetve azonosítsa az illegális vagyongyarapodást, mivel sem nyomozati hatáskörrel, sem a vonatkozó adatbázisokhoz való hozzáféréssel nem rendelkezik. Továbbra is igen alacsony az olyan korrupciós ügyek száma, amelyek során vagyonelkobzást rendeltek el. A kiterjesztett elkobzásról szóló jogi rendelkezéseket mindeddig nem alkalmazták. Számos tudatosságnövelő kampányra került sor a korrupcióval kapcsolatos bejelentések ösztönzésére. A Korrupcióellenes Kezdeményezések Igazgatósága az Igazságügyi Minisztérium fennhatósága alá került. Mindazonáltal ki kell terjeszteni annak hatáskörét és meg kell erősíteni a kapacitását, hogy ezáltal biztosíthassa a korrupció megelőzésével kapcsolatos tevékenységek jobb koordinációját. Az alapvető jogok területén 2012 februárjában kinevezték a hátrányos megkülönböztetéssel szembeni védelem tanácsának tagjait. A jelentési időszakban tudatosságnövelő tevékenységeket indítottak el. Mindazonáltal az ombudsmani hivatal kapacitásának megerősítése szükséges pénzügyi eszközök biztosítása, illetve új alkalmazottak kinevezése révén. A lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek státuszának legalizálása terén történt előrelépés, és tovább kell haladni ebben az irányban. 2012 áprilisában elfogadták a roma, askáli és egyiptomi (RAE-) lakosság életkörülményeinek javításáról szóló stratégiát és az ahhoz kapcsolódó cselekvési tervet. Folytatódott a RAE-lakosság társadalmi befogadásával kapcsolatos projektek végrehajtása. Mindazonáltal tartós erőfeszítésekre van szükség a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek és a romák, az askálik és az egyiptomiak gazdasági és szociális jogainak hatékonyabb érvényesítése érdekében. Fokozni kell az erőfeszítéseket annak érdekében, hogy a koniki táborban elviselhető életfeltételeket teremtsenek az ott tartózkodóknak. Szerbia Az okmánybiztonság területén folytatódott a biometrikus útlevelek és a biztonságos személyazonosító igazolványok előállításának és kibocsátásának folyamata. 2008 júliusa és 2012 márciusa között a szerb hatóságok több mint 3,8 millió biometrikus útlevelet és közel 3,5 millió személyazonosító igazolványt bocsátottak ki. A Koszovóban élő személyek vonatkozásában a biometrikus útlevelek és személyazonosító igazolványok kibocsátásáért egy speciális koordinációs igazgatóság felelős, amely 2011 novembere és 2012 márciusa között 17 000 biometrikus útlevelet bocsátott ki Koszovóban élő személyek számára. Ami a határigazgatást illeti, Szerbia folytatta az integrált határigazgatási stratégiájának és cselekvési tervének végrehajtását. Boszniával és Hercegovinával, illetve Montenegróval a határokon átnyúló együttműködést célzó kapcsolattartó pontokat létesített. Folytatta a videokamerás megfigyelőrendszerek korszerűsítését, továbbá a szomszédos országokkal közös műveleteket hajtott végre a határátkelőhelyeken. A hamis úti okmányok felderítésére szolgáló korai előrejelző rendszer működése zökkenőmentes. Mindazonáltal az integrált határigazgatási stratégiát aktualizálni kell. Még várat magára az összes határátkelőhely és a belügyminisztérium központi adatbázisa közötti teljes körű kapcsolat biztosítása. Több új határátkelőhely létesült, ami nagy terhet rótt a forrásokra; az adatok és kockázati profilok belső megosztása pedig – különösen az emberkereskedelem elleni küzdelem terén – továbbra sem kielégítő. Még mindig nagy kihívást jelent a Koszovóval közös adminisztratív határvonal ellenőrzése, és az EULEX-szel való információcserét javítani kell. Szerbiának alá kell írnia és végre kell hajtania az integrált határellenőrzésről szóló megállapodás végrehajtásának technikai jegyzőkönyve által a 2011. december 2-i Belgrád–Pristina párbeszéd során elfogadott következtetéseket. A migráció területén Szerbia semmilyen előrelépést nem ért el. A jogi keret messzemenően megfelel az uniós szabványoknak, annak hatékony végrehajtása azonban még nem történt meg. A kérelmeket átmenetileg még mindig a határrendőrség menekültügyi egysége dolgozza fel, mivel a menekültügyi hivatalt – amely a kérelmeket első fokon elbíráló szerv lesz majd – hivatalosan még nem állították fel. A másodfokú szerv, a menekültügyi bizottság megbízatása 2012 áprilisában lejárt, és új tagokat kell választani. Szerbiában két befogadó állomás áll a menekültek rendelkezésére, ezek kapacitása azonban nem elegendő az összes menedékkérő kiszolgálására. Szerbiának javítania kell a menekültügyi rendszerét azáltal, hogy egy harmadik központot hoz létre, a menedékkérők biometrikus adatainak feldolgozására alkalmas rendszert fejleszt ki, valamint javítja a menedékkérők integrációjának feltételeit. További lépéseket kell tennie annak érdekében, hogy a nemzeti jogát hozzáigazítsa a jogszerű migrációról – és különösen a családegyesítéshez való jogról, a hosszú távú tartózkodásról és a harmadik országok állampolgárai tanulmányi célból történő beutazásának feltételeiről – szóló uniós vívmányokhoz. Egyelőre még nem készült el a menedékkérők személyes adatainak és ujjlenyomatainak ellenőrzésére szolgáló nemzeti adatbázis. Az EU és Szerbia közötti visszafogadási megállapodás végrehajtása gördülékenyen zajlik. A szervezett bűnözés elleni küzdelem terén Szerbia haladást ért el. A bűnüldözési kapacitás növelésére és a vagyonvisszaszerzés javítására irányuló számos jogszabályjavaslat áll előkészítés alatt. A szervezett bűnözésért felelős különleges ügyész számos nagy jelentőségű ügyet kezdeményezett a jelentési időszakban, de a vagyonelkobzások száma továbbra is csekély. Javul az együttműködés az Europollal és az Eurojusttal, és Szerbia közelebb került az Europollal kötendő operatív megállapodás aláírásához. Az emberkereskedelem szempontjából Szerbia még mindig származási, tranzit- és célországnak számít. A kábítószer-kereskedelem tekintetében létrehozták a jogi és intézményi keretet, de Szerbia továbbra is a Nyugat-Balkánon átvezető kábítószer-kereskedelmi útvonal szerves részét képezi. E kihívások megoldása folyamatos erőfeszítéseket igényel. A korrupció elleni küzdelem terén történt csekély előrelépés történt. Szerbia létrehozta a korrupció elleni küzdelemhez szükséges jogi és intézményi keretet, ideértve egy korrupcióellenes ügynökség felállítását, valamint a politikai pártok finanszírozásáról szóló, az európai szabványoknak megfelelő új törvényt. Az igazságügyi minisztert korrupcióellenes koordinátorrá nevezték ki. Mindazonáltal a bűnüldözési operatív információn alapuló proaktív megközelítés alkalmazása továbbra is megoldatlan a korrupció, illetve a szervezett bűnözés elleni küzdelem területén. A hatóságok még nem véglegesítették Szerbia 2012–2017-re szóló korrupció elleni nemzeti stratégiáját és az ahhoz kapcsolódó cselekvési tervet. A korrupcióellenes ügynökségnek még ki kell alakítania a pártfinanszírozás hatékony ellenőrzésére szolgáló nyilvántartást, és javítania kell az érdekelt felekkel folytatott együttműködést a vagyonnyilatkozatokkal kapcsolatos vizsgálatok hatékonysága érdekében. A feljelentők védelme csak igen csekély mértékben érvényesül. Továbbra is korlátozott az összetett pénzügyi vizsgálatok elvégzéséhez rendelkezésre álló kapacitás, hiányzik a központosított bűnügyi operatív információs rendszer és a vagyonvisszaszerzés is mérsékelt maradt. A mozgás szabadságával kapcsolatos alapvető jogok területén Szerbia csak korlátozott haladást ért el. Az igazságügyi minisztérium kampányt indított a kisebbségi közösségekből származó új munkaerő felvételére. Szerbia elfogadta a romák helyzetének javítására irányuló stratégiát és cselekvési tervet. Kis mértékben javultak az általános iskolai oktatás, a beiskolázás, az anyakönyvi nyilvántartás és az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférés feltételei. További komoly erőfeszítésekre – köztük pénzügyi erőforrásokra – van szükség a romák státuszának és társadalmi–gazdasági körülményeinek javításához, akik továbbra is a legsérülékenyebb és a leginkább perifériára szorult kisebbségnek számítanak. A munkaerő-piaci hozzáférés biztosítása különösen nehéz feladat. IV. A nyugat-balkáni országok állampolgárai által a vízumliberalizációval kapcsolatosan elkövetett visszaélések elleni megelőzési mechanizmusok: a végrehajtás értékelése Jelen értékelés a FRONTEX 12–18. riasztási jelentésén, valamint a nyugat-balkáni országok által a Bizottság kérésének megfelelően benyújtott jelentéseken alapul. Ahogyan a fent említett, 2011. évi első és második bizottsági szolgálati munkadokumentum is rámutatott, egyes uniós tagállamokban időszakos hullámokban megemelkedett a menedékkérők száma a nyugat-balkáni országok állampolgárai számára vízummentes utazást lehetővé tévő, 2009 végén és 2010-ben meghozott határozatokat [4] követően. A jelentési időszakban Belgium, Németország, Luxemburg és Svédország számított a legkedveltebb célországnak. Továbbá 2012 elejétől Svájc menekültügyi rendszerére is nagyobb nyomás nehezedik a menedékkérők számának emelkedése miatt, akik különösen Szerbiából érkeznek. Svájc schengeni társult országként meghívást kapott a vízumliberalizációt követő ellenőrzési mechanizmussal foglalkozó munkacsoportba, amelyhez 2012 februárjában csatlakozott. 2012 első félévében továbbra is megfigyelhető volt a nyugat-balkáni országokból származó menedékkérők érkezésének szezonális jellege, miközben bizonyos új dinamikát is azonosítani lehetett. A FRONTEX riasztási jelentéseiből kitűnik, hogy a régióból származó menedékkérők összlétszáma csökkent az előző jelentési időszakhoz képest (januárban 31 %-kal, februárban 20 %-kal, márciusban 20 %-kal, áprilisban 15 %-kal), míg májusban enyhe emelkedés (20 %) volt tapasztalható. A hanyatlás elsősorban – a menedékkérők nemzetiség szerinti listáján továbbra is a két legelső helyet elfoglaló – Szerbiából és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságból érkező menedékkérők számának jelentős csökkenésével magyarázható. A májusi hirtelen emelkedés annak tudható be, hogy egy időben – bizonyos híresztelések és félreértések miatt – jelentősen visszaesett az albán állampolgárok által benyújtott menedékkérelmek száma, majd ez a szám újra jelentősen megemelkedett. Az első négy hónap során tapasztalt időszakos csökkenés pozitív hatását mindazonáltal több jelenség is visszafogta. Elsősorban, a csökkenési tendencia nem egyenlően oszlott meg az öt vízummentes nyugat-balkáni ország között. Miközben a Macedónia volt Jugoszláv Köztársaságból és Szerbiából származó menedékkérők száma csökkent vagy stabil maradt, az Albániából, Bosznia és Hercegovinából, valamint Montenegróból érkező menedékkérők száma emelkedett 2011 ugyanezen időszakához képest[5]. Másodsorban, egyes uniós tagállamokban a kezdeti időszakos csökkenő tendencia ellenére a régióból érkező menedékkérők számának emelkedése volt tapasztalható. A legtöbb kérelmet Belgiumban (áprilisban +20 %), Luxemburgban (májusban +31 %) és Svédországban (májusban +133 %) vették nyilvántartásba. Továbbá egyes származási és célországokban[6] a tendenciáktól eltérő erős ingadozás volt megfigyelhető. A régióból származó menedékkérők számának éves összehasonlítása szerint a szezonális jelleg késleltetett, és kevésbé hangsúlyos növekvő és csökkenő tendenciákat mutat. Az április utolsó két hetében tapasztalt heti emelkedés (+31 %) azt mutatja, hogy az új menedékkérelem-hullám 2011-hez képest másfél hónapos késéssel kezdődött meg. Ezenfelül a 2011. decemberi utolsó bizottsági szolgálati munkadokumentum tanúsága szerint a 2011. évi késleltetett téli csúcs 30 %-kal alacsonyabb volt a 2010. évinél. Ez a jelenség hatással lehet a jelenleg megfigyelt kora tavaszi/nyári menekülthullám szintjére. A menedékkérelmek benyújtásának leggyakoribb oka az egészségügyi ellátás hiánya, a munkanélküliség és az iskoláztatás elégtelensége. Emellett egyre több menedékkérő szánta el magát származási országa elhagyására a gazdasági alapon nyújtott menekültvédelemről szóló egyes híresztelések vagy hamis információk alapján. Utóbbival kapcsolatosan az uniós tagállamok nyugat-balkáni térségben található nagykövetségei fokozták arra irányuló erőfeszítéseiket, hogy egyértelművé tegyék a menekültvédelem célját és feltételeit. A FRONTEX riasztási jelentései megerősítették, hogy az emberek többsége továbbra is ugyanazokat az uniós tagállamokat választja úti céljául a korábban már ezen országokba utazott barátoktól és rokonoktól kapott információk miatt. Jóllehet a legtöbben tisztában vannak azzal, hogy kevés az esélye a menedékkérelmük pozitív elbírálásának, mégis szerencsét próbálnak. Ami későbbiekben megalapozatlannak ítélt menedékkérelmek benyújtásának magas számát illeti, ennek oka az, hogy a menekültügyi eljárások hosszadalmasak, és a menedékkérő az eljárás időtartama alatt jogszerűen tartózkodhat az adott tagállamban; mindezek olyan tényezők, amelyeket a leendő menedékkérő figyelembe vesz. Ahogyan az előző bizottsági szolgálati munkadokumentumban is szerepel, az érintett uniós tagállamok különleges ellenintézkedéseket – köztük tájékoztató kampányokat, a menedékkérelmek feldolgozását végző emberi erőforrás optimalizálását, a nyilvánvalóan megalapozatlan menedékkérelmek átlagos feldolgozási idejének csökkentését, valamint hatékonyabb fellebbezési eljárásokat – vezettek be. Úgy tűnik, hogy az intézkedésekkel kapcsolatos tájékoztatás befolyásolta egyes nemzeti csoportok választását a célországot illetően. A menedékkérők közös profilját 2012 első felének tapasztalatai is megerősítették. A kérelmek túlnyomó többségét továbbra is a roma kisebbséghez tartozó személyek nyújtják be, akik gyakran a családjukkal együtt érkeznek. A roma lakosság oktatási szintje még mindig alacsony a régióban, a munkanélküliségi ráta pedig rendkívül magas, ami hozzájárul a társadalmi kirekesztettséghez és az életfeltételek romlásához. A menekültügyi és hazatelepítési eljárások megkerülésére irányuló kísérletek – az előző bizottsági szolgálati munkadokumentumban említetteknek megfelelően – továbbra sem szűntek meg. Egyes menedékkérők nem mutatják be biometrikus útlevelüket a menedékkérelem benyújtásakor, ami gátolja az azonosításukat. A menedékkérelmek elfogadási rátája[7] változatlanul igen alacsony, ami jelzi – ahogyan az előző jelentésben is – a menedékkérelmek többségének megalapozatlanságát. Mindazonáltal az előző időszaktól eltérően, amikor az új menedékkérelmek száma meghaladta a visszatérések számát, 2012 januárjának közepétől az új menedékkérelmek számának és a visszatérések számának aránya viszonylag kiegyensúlyozott. Öt nyugat-balkáni ország hatóságai folytatták a Bizottság által a jelenség megfékezése érdekében kért, a II. szakaszban részletezett intézkedések végrehajtását. Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság új tervet fogadott el (2012. április–szeptember), amely különösen a sérülékeny csoportok – köztük a roma kisebbség – életkörülményeinek javítását célzó szociális és gazdasági intézkedésekre összpontosul. A vízummentes rendszerrel összefüggő visszaélések felszámolására a nyugat-balkáni országok által benyújtott cselekvési tervek végrehajtásáról szóló valamennyi aktualizált jelentés továbbra is különös figyelmet szentel a tájékoztató kampányoknak. A schengeni térségbe való vízummentes utazással járó kötelezettségeket és jogokat pontosító posztereket, brosúrákat és szórólapokat, valamint az uniós munkaerőpiachoz való hozzáféréssel kapcsolatos tájékoztatókat osztottak szét az érintett országokban. A nyugat-balkáni országok jelentései szerint a helyi nem kormányzati szervezetek egyre inkább kiveszik részüket ebből a folyamatból. A régióban található uniós küldöttségek továbbra is fontos szerepet töltenek be e téren. Folytatódott a határellenőrzés megerősítésére irányuló intézkedések végrehajtása. Különös figyelmet szenteltek az intenzív közúti forgalmat lebonyolító határátkelőhelyeknek. Valamennyi vízummentességet élvező nyugat-balkáni ország nagyszámú olyan személyről számolt be, akik anélkül kísérelték meg elhagyni származási országukat, hogy a jogszabályi követelményeknek megfeleltek volna. Fokozódtak a szomszédos országok közötti, határokon átnyúló együttműködést célzó intézkedések is. A nyugat-balkáni országok beszámoltak továbbá az utazási irodák és szállítmányozó vállalkozások ellenőrzésével kapcsolatos intézkedések folytatásáról is, amelyek potenciálisan téves tájékoztatást nyújthatnak a polgároknak a menedékkérelemmel járó előnyökről. Bosznia és Hercegovina, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság és Szerbia folytatja a bűnüldöző hatóságaik és igazságügyi minisztériumaik fellépéseinek összehangolását az esetleges szabálytalanságok kivizsgálása érdekében. Bosznia és Hercegovina hatóságai bejelentették, hogy visszavonták bizonyos vállalkozásoknak a nemzetközi személyszállításról szóló szabályok megsértésével kibocsátott szállítási engedélyét; több ilyen ügy már vádemelési szakaszban tart. Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság végrehajtotta a jogi keretének módosításait, amelyek – az előző (2011. decemberi) bizottsági szolgálati munkadokumentumban jelentettek szerint – bevezették „a vízummentes rendszerrel való visszaélések megkönnyítése” új bűncselekményt. A Bizottság által rendezett szemináriumok keretében megegyezés született az egyes országokkal a roma kisebbség jobb integrációját célzó hosszú távú intézkedésekről, különösen a lakáshoz jutás, az oktatás és a foglalkoztatás területére vonatkozóan. Kiemelten fontos azok sikeres és folyamatos végrehajtása a megalapozatlan menedékkérelmek jelenségének orvosolásához (lásd a III. szakaszban foglalt országonkénti elemzést is). Az Európai Bizottság 2011 folyamán az érintett hatóságokkal közösen szemináriumsorozatot rendezett a régióban a romákról, hogy áttekintse és igyekezzen megoldani mindazon kihívásokat, amelyekkel a roma közösségnek kell szembenéznie. Az átfogó horizontális megállapítások jelentős szakadékot azonosítottak a megfelelő jogszabályok és a jelenleg érvényben lévő szakpolitikák, valamint azok tényleges helyszíni végrehajtása között. A szemináriumok számos operatív következtetéshez vezettek egyes kulcsfontosságú területek – köztük az anyakönyvi nyilvántartás, az oktatás, a foglalkoztatás, a szociális és egészségügyi ellátás, a lakáshoz jutás és a mozgás szabadsága –vonatkozásában. A tervek szerint 2012 folyamán ülésekre kerül majd sor a hatóságokkal közösen elfogadott következtetések végrehajtása terén elért eredményekről. Továbbá a legsérülékenyebb menekültek és belső menekültek hazatelepítésére vagy helyi integrációjára irányuló szarajevói folyamat sikeres lezárása jelentősen hozzájárul majd e közösségek letelepedéséhez. Fokozták az erőfeszítéseket a hazatelepülők integrációjára[8]. Szerbia folytatta visszailleszkedési stratégiájának végrehajtását, és beszámolt egy projektről, melynek célja egy olyan adatbázis kifejlesztése, amely a hazatelepült személyek közszolgáltatásokhoz való hozzáférésének nyomon követésére szolgál. Szerbiában három befogadó központ áll a hazatelepült személyek rendelkezésére. A visszatéréssel kapcsolatos információkat tartalmazó tájékoztatófüzetet tettek közzé, melyet több nyelvre lefordítottak. A vízummentességet élvező öt nyugat-balkáni ország azonban továbbra sem rendelkezik a visszailleszkedés elősegítéséhez szükséges elegendő forrással, és a hazatelepültek munkahelyhez, oktatáshoz, képzéshez és elismert szakképesítéshez való hozzáférése még mindig korlátozott. Az Európai Parlament és a Tanács jelenleg tárgyalja azon jogszabályjavaslatokat, amelyek célja többek között az uniós tagállamok menekültügyi rendszereivel való visszaélések korlátozása és a menedékkérelem több tagállamban történő benyújtásának („asylum shopping”) megelőzése. Ezenkívül 2011 decemberében elfogadták a kvalifikációs irányelvre vonatkozó javaslatot. Más eszközök kidolgozása is folyamatban van. Végül a társjogalkotók az 539/2001/EK rendelet (amely felsorolja mindazon harmadik országokat, amelyek állampolgárainak vízummal kell rendelkezniük a külső határok átlépésekor, valamint azokat, amelyek állampolgárai mentesülnek ezen kötelezettség alól) módosítására irányuló bizottsági javaslat[9] tárgyalásának végső szakaszába érkeztek. E javaslat többek között a vízumokra vonatkozó olyan védzáradékot ír elő, amely lehetővé teszi, hogy az EU valamely harmadik ország vízummentességét átmenetileg felfüggessze olyan szükséghelyzetben, amikor egy vagy több tagállam nehézségeinek leküzdéséhez azonnali intézkedésre van szükség. Erre a lépésre csak a legvégső esetben kerülhet sor, és e mechanizmus bármely vízummentességet élvező harmadik ország tekintetében alkalmazható. V. Következő lépések és konkrét fellépések A Bizottság megítélése szerint az a vízumliberalizációt követő ellenőrzési mechanizmus, amely jelenleg érvényben van, továbbra is hatékonyan működik és biztosítja mindazon eszközöket, amelyek a vízumliberalizációval kapcsolatos referenciaértékek nyugat-balkáni országok általi végrehajtásának, valamint az ezen országok és az Unió közötti migrációs áramlásoknak a folyamatos ellenőrzéséhez szükségesek. A riasztási mechanizmus alkalmas arra, hogy a segítségével az uniós döntéshozók – köztük a Bizottság – megérthessék az aktuális jelenség lényegét, értékelhessék annak alakulását és felkészülhessenek a jövőbeni lehetséges intézkedésekre és döntésekre. A FRONTEX riasztási mechanizmusa elengedhetetlen ahhoz, hogy a Bizottság és a tagállamok folytathassák a helyzet, illetve a nyugat-balkáni régió és az Unió közötti migrációs áramlások hatékony ellenőrzését. Ezért a riasztási mechanizmust ezután is alkalmazni kell. 2013 elején értékelés készül majd a rendszer jövőbeni kiterjesztéséről. Az elmúlt hat hónap során végzett ellenőrzés alapján és a 2011. decemberi bizottsági szolgálati munkadokumentummal összehasonlítva az alábbi következtetéseket vonhatjuk le: A vízummentességet élvező nyugat-balkáni országokból érkező személyek túlnyomó többsége még mindig jóhiszemű utazó, ezért a vízumliberalizáció eredeti célkitűzése – nevezetesen az emberek közötti kapcsolatok megkönnyítése, az üzleti lehetőségek és a kulturális cserekapcsolatok fokozása, valamint esély nyújtása a régió lakosai számára arra, hogy jobban megismerjék az Európai Uniót – továbbra is kielégítően érvényesül. Folytatódott a vízumliberalizációs menetrend által lefedett területen található nyugat-balkáni országok által vállalt reformok végrehajtása. Mindazonáltal bizonyos esetekben az erőfeszítések fokozása szükséges ahhoz, hogy a reformok fenntarthatósága és visszafordíthatatlansága teljes mértékben biztosítható legyen. A kétoldali együttműködés szintje, valamint az EU és a nyugat-balkáni országok közötti visszafogadási megállapodások végrehajtása továbbra is pozitívan alakul. A vízumliberalizációval való visszaélés jelensége változáson ment át a szezonális jelleget és a földrajzi hatályt illetően. Összességében a nyugat-balkáni országokból származó menedékkérők teljes száma a 2011. évi előző jelentési időszakhoz viszonyítva csökkent. Mindazonáltal az évenkénti összehasonlítás azt mutatja, hogy a csúcsszezonon kívül emelkedett a menedékkérők száma. Az előző bizottsági szolgálati munkadokumentum szerinti, csúcsszezon alatti csökkenéssel kombinálva a tendencia alakulása késleltetett és kevésbé éles szezonális jelleget mutat. Továbbá az egyes származási és célországok tekintetében megfigyelt tendencia olyan ingadozásokra mutat rá, amelyek nem állnak összhangban a helyzet világszintű alakulásával. A jelenség földrajzi kiterjedése immár két egymást követő évben növekedett. A helyi közösségek – és különösen a roma származású kisebbség – integrációjának alacsony szintje továbbra is a megalapozatlan menedékkérelmek túlnyomó többségének indítékát képezi. A távozás hátterében még mindig elsősorban gazdasági okok állnak, amelyek az egyes uniós tagállamokban a menedékkérelmekkel összefüggő várható pénzügyi előnyökön alapulnak. A nyugat-balkáni országok változatlanul elkötelezettek az iránt, hogy megoldást találjanak a jelenlegi problémákra, és az életbe léptetett intézkedések közül némelyik már kedvező eredményt hozott. Mindazonáltal a szélesebb földrajzi dimenzió és a roma származású menedékkérők szervezett csoportjainak egyre gyakoribb megjelenése miatt célzottabb, eredményorientált fellépésekre van szükség. Fenti következtetések alapján, valamint az elmúlt hónapok során a Bizottság, a nyugat-balkáni országok és az érintett uniós tagállamok között elindított konzultációnak és a bevált módszerek cseréjének a tapasztalataiból kiindulva a következő fellépések bizonyultak továbbra is szükségesnek: 1. Elsősorban: folytatni kell a fokozott együttműködést a nyugat-balkáni országok hatóságaival annak érdekében, hogy leküzdhetők és lehetőség szerint megelőzhetők legyenek az olyan nehéz helyzetek, amelyekkel egyes uniós tagállamoknak kell szembenézniük. Ez az együttműködés különösen fontos a bizonyos származási, illetve célországok vonatkozásában érvényesülő eltérő tendenciákra figyelemmel. Az együttműködésnek a Bizottság, az érintett uniós tagállamok és a régió országai közötti rendszeres információcserén kell alapulnia, az uniós és a nemzeti jogszabályokkal összhangban. 2. Másodsorban: fokozni kell az illegális határátlépéshez segítséget nyújtó vállalkozásokra – például utazási irodákra, szállítmányozási vállalkozásokra stb. – irányuló vizsgálatokkal kapcsolatos erőfeszítéseket. 3. Harmadsorban: tovább kell szigorítani a kilépések (a nyugat-balkáni országokban) és a belépések (az uniós határokon) ellenőrzését. Ezzel összefüggésben azoknak az uniós tagállamoknak, amelyek közvetlen felelősséggel tartoznak az EU külső határainak igazgatásáért, különös figyelmet kell szentelniük a jelenség iránt, a schengeni vívmányokkal összhangban és szorosan együttműködve a nyugat-balkáni országokkal, a célországnak számító uniós tagállamokkal és a FRONTEX-szel. 4. Ezenkívül fokozni kell a folyamatos, célzott felvilágosító kampányokat, amelyek célja a vízummentes utazással kapcsolatos jogok és kötelezettségek ismertetése, ideértve az uniós munkaerőpiachoz való hozzáféréssel kapcsolatos szabályokról, valamint a vízummentességből fakadó jogokkal való visszaélések miatti felelősségre vonásról szóló tájékoztatást. 5. Lényegesen növelni kell és célzottabbá kell tenni a származási országokban a kisebbségi lakosságnak – különösen a roma közösségeknek – nyújtott támogatást. Különös figyelmet kell fordítani arra, hogy emelkedjék a roma gyermekek beiskolázási szintje és a foglalkoztatási ráta. Ennek magában kell foglalnia a nemzeti stratégiák végrehajtását és a segítségnyújtást az érintett országok hatóságai részéről, amelyek ehhez igénybe vehetik a rendelkezésre álló uniós támogatást és a tagállamok kétoldalú segítségnyújtási programjait. A Bizottság készen áll arra, hogy nagyobb hangsúlyt fektessen az Előcsatlakozási Támogatási Eszköz (IPA) – ideértve a TAIEX-et – keretében nyújtott támogatás további erősítésére. [1] A Tanács 539/2001/EK rendelete (2001. március 15.) a külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról (HL L 81., 2001.3.21., 1. o.). [2] SEC(2011) 695 végleges és SEC(2011) 1570 végleges. [3] Ez a megnevezés nem érinti a státusszal kapcsolatos álláspontokat, továbbá összhangban van az 1244 (1999) ENSZ BT-határozattal és a Nemzetközi Bíróságnak a koszovói függetlenségi nyilatkozatról szóló véleményével. [4] Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Montenegró és Szerbia tekintetében 2009-ben, Albánia, valamint Bosznia és Hercegovina tekintetében 2010-ben. [5] 2012. májusra vonatkozó összehasonlító statisztikai adatok a 2011. májusi adatokhoz viszonyítva: Albánia (+725 %); Bosznia és Hercegovina (+14 %); Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság (–48 %); Montenegró (+77 %); Szerbia (–13 %). [6] A tendenciáktól eltérően erősen emelkedett: az albán állampolgárok által benyújtott menedékkérelmek száma Luxemburgban (februárban 275 %-kal és márciusban 233 %-kal), valamint Svédországban (áprilisban 268 %-kal és májusban 413 %-kal); a Bosznia és Hercegovina állampolgárai által benyújtott menedékkérelmek száma Luxemburgban (áprilisban 1600 %-kal); a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság állampolgárai által benyújtott menedékkérelmek száma Luxemburgban (májusban 480 %-kal); a montenegrói állampolgárok által benyújtott menedékkérelmek száma Németországban (januárban 750 %-kal) és Svájcban (májusban 200 %-kal). [7] Az elfogadási ráta a pozitív határozatok (a menekültstátusz vagy kiegészítő védelmi státusz (2004/83/EK irányelv) vagy humanitárius jogállás (nemzeti jog) megadása) százalékos arányát jelzi az elsőfokú eljárások során hozott határozatok teljes számához képest. A határozatok teljes száma alatt a pozitív és negatív határozatok együttesen értendők. [8] 2011. november–2012. március között 2 400 szerb állampolgár tért haza Szerbiába. 2011. november–2012. március között 2 400 albán állampolgár tért haza Albániába. 2011 folyamán Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság 983 állampolgára tért vissza hazájába. 2011. január–2012. április között 234 montenegrói állampolgár tért vissza Montenegróba. [9] COM (290) 2011.