A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK IDŐKÖZI JELENTÉSa Bulgária által az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus keretében elért eredményekről /* COM/2012/057 final */





A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK IDŐKÖZI JELENTÉS a Bulgária által az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus keretében elért eredményekről 1. Bevezetés Ez az időközi jelentés az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus[1] keretében az elmúlt hat hónapban történt főbb bulgáriai fejlemények technikai frissítése. A jelentésben elsősorban ismertetjük a már lezárult, illetve a közeljövőben lezáruló intézkedéseket, és emellett meghatározzuk a jövőben szükséges lépéseket. A referenciaértékek tekintetében bekövetkezett fejlődés értékelésének, valamint a Bulgária előtt álló további kihívások feltérképezésének alapjául a Bizottság által 2011. július 20-án elfogadott legutóbbi eredményjelentésben megfogalmazott ajánlásokat vettük. A Bizottság a csatlakozás óta az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus keretében Bulgáriában elért eredményekről 2012 nyarán átfogó értékelést készít. 2. Igazságszolgáltatási reform és küzdelem a korrupció és a szervezett bűnözés ellen: a fejlemények összefoglalása a Bizottság ajánlásai tükrében A Bizottság legutóbbi jelentésében megfogalmazott ajánlások nyomán az alábbiakban ismertetjük a Bulgáriában bekövetkezett fontosabb fejleményeket. Megkezdte munkáját a szervezett bűnözéssel foglalkozó új, különös hatáskörű bíróság és ügyészség, jelentős eredményeket mutatott fel a bűncselekményből származó vagyonok azonosításával és elkobzásával foglalkozó bizottság, és meghozta első határozatait az összeférhetetlenségek feltárásával és szankcionálásával foglalkozó újonnan létrehozott bizottság. Bulgária emellett intézkedéseket hozott az ítélkezési gyakorlat, az ügyészség szervezete, valamint a bírói kar, a rendőrség és más közigazgatási hatóságok közötti együttműködés tökéletesítésére is. Bulgária a következő hónapokra további igazságszolgáltatási reformintézkedéseket jelentett be. Az elmúlt hónapok bulgáriai fejleményei arról tanúskodnak, hogy számos területen tovább kell erősíteni a Bizottság ajánlásainak végrehajtására irányuló intézkedéseket. A szervezett bűnözés és a magas szinten elkövetett korrupció hatékony visszaszorítása érdekében minél átfogóbb formában kell elfogadni a parlamentben jelenleg tárgyalt vagyonelkobzási törvényt, amelynek alkalmazását erős intézményi háttérrel kell támogatni. Várat magára a szervezett bűnözéshez és a korrupcióhoz kapcsolódó jelentősebb ügyekben alkalmazott bírói és nyomozati gyakorlat hiányosságainak átfogó vizsgálata is. Nem hozta meg a remélt változásokat az igazságszolgáltatási törvény reformja, amelynek célja a bírói kinevezések, előléptetések és értékelések átlátható és tárgyilagos eljárások útján történő lebonyolítása, valamint a feddhetetlenség szempontjának előtérbe helyezése volt. Az igazságszolgáltatás alapvető reformjának egyik fontos lépése lenne a Legfelsőbb Igazságszolgáltatási Tanács tagjainak megválasztására vonatkozó eljárás átdolgozása is, amely biztosítaná a tanács fokozott átláthatóságát és feddhetetlenségét. A magas szinten elkövetett korrupcióhoz, csaláshoz és szervezett bűnözéshez kapcsolódóan vizsgált, már bíróság elé került ügyekben az eddig hozott határozatok és a kiszabott büntetések azt mutatják, hogy még nem születtek meggyőző, hatékony visszatartó erőt biztosító eredmények. Az elkövetkező hónapokban tehát további erőfeszítésekre lesz szükség annak érdekében, hogy meggyőző eredményeket mutathassanak fel, és jól teljesíthessenek abban az átfogó értékelésben, amelyet a Bizottság 2012 nyarán készít majd a Bulgáriában az uniós csatlakozás óta az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus keretében elért eredményekről. A Bizottság továbbra is támogatni fogja Bulgária ezen törekvéseit. 3. Az aktuális helyzet A bírói kar reformja Az új igazságszolgáltatási törvény reformcélkitűzéseinek végrehajtása érdekében a Bizottság az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus keretében készített legutóbbi jelentésében azt ajánlotta Bulgáriának, hogy a kinevezések és értékelések terén alakítson ki olyan gyakorlatot, amely tiszteletben tartja az átláthatóság, a függetlenség, a feddhetetlenség és a szakmai érdem elveit. A Bizottság továbbá azt ajánlotta Bulgáriának, hogy mutasson fel a bírósági korrupcióval és visszaélésekkel szemben fegyelmi és büntetőjogi intézkedéseket, biztosítson maradéktalan elektronikus hozzáférést a bírósági ítéletekhez, és alkalmazza szigorúan a bírósági ügyek véletlenszerű elosztásának elvét. A Bizottság legutóbbi jelentése óta Bulgária hozzálátott az igazságszolgáltatási törvényben foglalt, a kinevezések, előléptetések és értékelések reformjára, valamint a bírák alapképzésének megerősítésére vonatkozó rendelkezések végrehajtásához, és lépéseket tett a bírói karra háruló munkamennyiség hatékonyabb kezelése érdekében. Megkezdte ugyanakkor a bírák új rendszer szerinti első értékelését, és számos magas szintű kinevezést is foganatosított. Helyi etikai bizottságokat hozott létre, amelyek véleményezik a kinevezésre, előléptetésre és értékelésre előterjesztett bírák feddhetetlenségét. Tanulmány készül a bírákra háruló munkamennyiség racionalizálásáról, és elfogadásra kerültek a Nemzeti Igazságszolgáltatási Intézet felvételi vizsgáinak szabályai. Az igazságszolgáltatási reform egyik legfontosabb eleme, hogy csak kompetens és feddhetetlen bírákat nevezzenek ki és léptessenek elő. Tavaly nyár óta a Legfelsőbb Igazságszolgáltatási Tanács és a parlament által kinevezett magas beosztású bírók esetében a kinevezés tárgyilagossága és átláthatósága több ízben is aggályos volt, csakúgy, mint a pályázók érdemeire és feddhetetlenségére vonatkozó értékelés alapossága. Aggályok merültek fel az értékelési eljárások tekintetében is. A jövőben Bulgáriának bizonyítania kell, hogy képes az értékeléseket és az előléptetéseket a teljesítménykülönbségeknek megfelelően végezni, és maradéktalanul figyelembe veszi a feddhetetlenség elvét. A bírósági korrupció elleni küzdelem vegyes képet mutat. A legutóbbi kinevezések és értékelések során a Legfelsőbb Igazságszolgáltatási Tanács etikai bizottsága és az újonnan létrehozott helyi etikai bizottságok még nem voltak képesek megfelelően vizsgálni az érintettek feddhetetlenségét. 2011-ben a bíróságok hat korrupciós és hivatali visszaéléssel kapcsolatos ügyben mentettek fel hat bírót. Jelenleg 27 büntetőügyben folyik eljárás 28 bíró ellen. 13 esetben már megszületett az első vagy a másodfokú határozat: tíz esetben elmarasztaló ítélet született, míg hat esetben felfüggesztették a végrehajtást. Bár akad példa a helyes gyakorlatra is, a bírósági ítéletek közzététele még nem mondható rendszeresnek, és a közzététel követelményei nem egységesek. Bulgária bejelentette, hogy a Legfelsőbb Igazságszolgáltatási Tanács nemrégiben iránymutatásokat fogadott el a bírósági ügyek véletlenszerű elosztásával kapcsolatos hiányosságok orvoslása érdekében. Az igazságszolgáltatás irányításának, elszámoltathatóságának és hatékonyságának tökéletesítése érdekében a Bizottság azt ajánlotta Bulgáriának, hogy tegyen további lépéseket az igazságszolgáltatás alapvető reformja irányában: dolgozzon ki és hajtson végre javaslatokat a Legfelsőbb Igazságszolgáltatási Tanács és az ügyészség reformját illetően. A Bizottság legutóbbi jelentése óta a főügyész több kezdeményezést – szervezeti intézkedéseket, módszertani útmutatást és szoftvereszközöket – is bejelentett az ügyészségek további szakosodásának előmozdítására. A tervek szerint az uniós forrásokat érintő csalási ügyekkel megbízott különös hatáskörű munkacsoportok megbízatását kiterjesztik az államháztartás elleni bűncselekményekre – például az adócsalásra – is, és létrehoznak több, magas szinten elkövetett korrupciós ügyekkel foglalkozó közös munkacsoportot. A főügyész emellett létrehozott egy kriminológiai kutatószolgálatot is, és rövidesen valamennyi ügyészség hozzáférhet majd a különleges nyomozati eszközök regiszteréhez. Várat azonban még magára az ügyészség, a rendőrség és más igazgatási hatóságok szintjén egységesítendő információs rendszer létrehozása. Jelenleg folynak a megbeszélések az ügyészség reformjára vonatkozó szélesebb körű javaslatokról, amelyeket 2012 elejére jelentettek be. Az elmúlt hónapokban megkérdőjeleződött a Legfelsőbb Igazságszolgáltatási Tanács hitelessége. Miután a tanács két tagja a tanács intézkedéseivel szembeni tiltakozásul lemondott, a pótlásukra kitűzött szeptemberi választásokat egyes bíróságok bojkottálták. Ez nyilvános vitát indított el a tanács szakmai kapacitásának és elszámoltathatóságának megerősítéséről. Ennek a vitának – amely elsősorban a Legfelsőbb Igazságszolgáltatási Tanács választható tagjaival szemben támasztott kritériumok és a választási eljárások reformjára irányul – mielőbb kézzelfogható eredményekkel kell járnia annak érdekében, hogy a reformok még a jelenlegi tanács megbízatása idején, azaz 2012 őszéig végbemenjenek. A konkrét javaslatok alapjául az igazságügyi miniszter által nemrégiben kezdeményezett, az érintettekkel folytatandó megbeszélések szolgálhatnának. Eközben valós lépéseket is lehetne tenni a Legfelsőbb Igazságszolgáltatási Tanács elszámoltathatóságának javítására, például korábban közzé lehetne tenni a napirendeket, rendszeresen meg lehetne nyitni a nyilvánosság vagy a civil társadalom megfigyelői előtt a bizottsági üléseket, és az interneten élőben lehetne közvetíteni a tanács üléseit. A magas szinten elkövetett szervezett bűnözéssel és korrupcióval kapcsolatos ügyek eredményesebb kezelése érdekében a Bizottság azt ajánlotta Bulgáriának, hogy a nemzetközi szakértőkkel és a civil társadalommal együttműködve vizsgálja meg az ítélkezési és a nyomozati gyakorlatot, fogadjon el és hajtson végre részletes cselekvési terveket, és pótolja a hiányosságokat. A Bizottság legutóbbi jelentése óta több olyan fellépésre is sor került, illetve több olyan intézkedés is előkészületben van, amelynek célja a Bizottság ítélkezési és nyomozati gyakorlatot illető aggályainak eloszlatása. Többek között jelentés készül a Legfelsőbb Semmítőszék ítélkezési gyakorlatának hiányosságairól, az ügyészség iránymutatásokat dolgoz ki a felmentő ítéletek elemzésére, és ügynökségközi megállapodások készülnek a rendőrség és az igazgatási ellenőrző hatóságok közötti együttműködésről. Számos, ügyészeknek és rendőrnyomozóknak szóló képzési programra is sor került. Emellett a büntetőeljárási törvénykönyv módosításával korlátozták a semmítőszék elé utalt ügyek számát, valamint munkacsoportot hoztak létre az eltérő ítélkezési gyakorlatok feltérképezésére és a Legfelsőbb Semmítőszék jogértelmezési tevékenységeinek támogatására. E kezdeményezések mellett átfogóbb módon és rendszeresebben elemezni kell a nagy nyilvánosságot igénylő ügyekben folytatott nyomozás, vádemelés és eljárás hiányosságait. Külső, független szakértők bevonásával célszerű biztosítani, hogy a megtett intézkedések során átvegyék a bevált gyakorlatokat, és objektív mutatókkal kövessék az előrelépést. A szervezett bűnözés elleni küzdelem A szervezett bűnözés elleni küzdelem hatékonyabbá tétele érdekében a Bizottság azt ajánlotta Bulgáriának, hogy lássa el a megfelelő forrásokkal a szervezett bűnözéssel foglalkozó új különös hatáskörű bíróságot és ügyészséget, határozza meg e szervek megbízatását, és folytassa tovább a megkezdett rendőrségi reformot. A Bizottság legutóbbi jelentése óta egy jelentős, szervezett bűnözéssel kapcsolatos ügyben a másodfokú bíróság elmarasztaló ítéletet hozott az első fokon egyszer már felmentett vádlottakkal szemben. Egy jogerős ítélet megsemmisítése jelenleg folyamatban van. Ugyanebben az ügyben aggályként merült fel a hatékony tanúvédelem hiánya is. Több további jelentős, súlyos bűncselekménnyel és szervezett bűnözéssel kapcsolatos ügy jelenleg bírósági szakaszban van. Két másik, szervezett bűnözéssel kapcsolatos ügyben első fokon 2011 novemberében, illetve decemberében ítélet született több vádlott ellen. Voltak azonban olyan fontos, szervezett bűnözéshez kapcsolódó ügyek is, amelyekben az elmúlt hónapokban kevés fejlemény történt a bíróságokon. Tovább kell tökéletesíteni a nyomozati gyakorlatot a nyomozati technikák és a bizonyításfelvétel terén: biztosítani kell a rendőrségi fellépések fokozott professzionalizmusát, a nyomozati idő lerövidülését és a jogerős ítéletek meghozatalát. 2012. január elején munkához láttak a szervezett bűnözéssel foglalkozó új különös hatáskörű első- és másodfokú bíróságok és a hozzájuk kapcsolódó ügyészségek. Miközben az alkotmánybíróság nemrégiben hozott döntést az újonnan létrehozott bíróságok hatáskörével kapcsolatban, a hatáskörök pontos elkülönülését próbaperekkel kell meg állapítani a Legfelsőbb Semmítőszék iránymutatásával. Ennek hatása lehet a munkamennyiségre, és így a létszámra is. A szervezett bűnözéssel foglalkozó különleges hatáskörű ügyészség nyomozati munkájának elősegítésére különleges részleget jelöltek ki, amely központi szinten harminc rendőrből, országos szinten pedig húsz nyomozóból áll. Hogy ezek a struktúrák milyen hatással lesznek a súlyos bűncselekmények gyors kezelésére, azt még meg kell vizsgálni. A rendőrségi nyomozati gyakorlat 2010-ben megkezdett reformja az elmúlt hónapokban szervezett továbbképzésekkel folytatódott[2]. Bulgária bejelentette, hogy a rendőrség, az ügyészség és más igazgatási szervek számára közös módszertani iránymutatást dolgoz ki a bűncselekményből származó vagyon azonosítására és befagyasztására vonatkozóan. További erőfeszítéseket kell tenni a szakmai gyakorlat javítására annak érdekében, hogy kézzelfoghatóak legyenek a reform eredményei: több ügyben szülessen magas szakmai elvárásoknak megfelelő vádemelés, valamint a szervezett bűnözéssel kapcsolatos jogerős bírósági határozat. Bár a rendőrség eddig csak hatóságoktól és állami tulajdonú vállalkozásoktól fogadott el adományokat, és ezekről nyilvános jegyzék készült, a rendőrségnek nyújtott adományok ténye még mindig felveti az elszámoltathatóság és a pénzügyi átláthatóság kérdését, különös tekintettel a közbeszerzési szabályok megkerülésének kockázatára. A szervezett bűnözés és a korrupció elleni küzdelem támogatása érdekében a Bizottság azt ajánlotta Bulgáriának, hogy fogadjon el szigorúbb vagyonelkobzási jogszabályokat, tökéletesítse a jelenleg alkalmazott gyakorlatot, és javítsa a bűncselekményből származó vagyonok elkobzása terén elért eredményeit. 2011-ben a bűncselekményből származó vagyon azonosításával és elkobzásával foglakozó bizottság (CEPACA) csaknem 5 millió EUR nagyságrendű vagyon elkobzása esetében kapott jogerős bírósági határozatot. Ez a korábbi évek viszonylatában jelentős emelkedésnek számít. 2011 tavaszán, az új igazgató kinevezése után átszervezték a bizottságot. Egyes esetekben szorosabbra fűzték az ügyészséggel folytatott együttműködést; bár ezt az együttműködést még nem alkalmazzák rendszeresen. Januárban új vagyonelkobzási törvénytervezet került a Parlament elé. A törvénytervezet bevezeti az ítélet nélküli vagyonelkobzás rendszerét. A törvényjavaslat elsősorban a szervezett bűnözői tevékenységhez kapcsolódó eszközökre irányul. Míg a Bizottság javaslata szerint a CEPACA hatásköre kiterjedne arra is, hogy saját kezdeményezésére vagyonvizsgálatot végezzen a magas rangú tisztviselők és politikusok körében, úgy tűnik, ezt a szempontot nem érvényesítették. A törvénytervezet az ügyészség által indított, pert megelőző eljáráshoz kapcsolja a CEPACA nyomozásait, így a CEPACA a jelenleginél hamarabb megkezdhetné munkáját, ugyanakkor a törvénytervezet kizárja azt a lehetőséget, hogy a CEPACA igazgatási jogsértések miatt hivatalból ellenőrzéseket végezhessen. A törvénytervezet kérdéseket vet fel a CEPACA operatív függetlenségével kapcsolatban is. A parlamenti viták alkalmával meg kell erősíteni a tervezetet annak érdekében, hogy olyan vagyonelkobzási rendszer jöhessen létre, amelynek alkalmazási köre széles, időtartama elegendő ahhoz, hogy hatékony lehessen, és erős intézményi támogatást élvez. Ennek a jövőbeni törvénynek a valós hatását annak alapján kell értékelni, hogy tovább növekszik-e a vagyonelkobzási határozatok száma, és biztosítva lesz-e a CEPACA függetlensége. Korrupció elleni küzdelem A magas szinten elkövetett korrupció elleni küzdelem hatékonyabbá tétele érdekében a Bizottság azt ajánlotta Bulgáriának, hogy szervezze hálózatba a különös hatáskörrel rendelkező ügyészeket, fogadjon el proaktív nyomozati stratégiákat, és mutasson fel eredményeket az összeférhetetlenség szankcionálása terén. A Bizottság legutóbbi jelentése óta három parlamenti képviselő ellen egy jogerős, illetve két nem jogerős elmarasztaló ítélet született magas szinten elkövetett korrupciós ügyekben, míg egy volt minisztert másodfokon felmentett a bíróság. Hat jelenleg is hivatalban lévő és korábbi polgármester ellen született nem jogerős elmarasztaló ítélet, amelynek végrehajtását négy esetben felfüggesztettek. Az ügyészség egyes, uniós forrásokat érintő csalások gyanúja ügyében megszüntette a vizsgálatot, holott más tagállamokban az azonos tényállás mellett indított kapcsolódó ügyekben még jelenleg is folyik a vizsgálat. Az uniós forrásokkal kapcsolatban 2011-ben bíróság elé került ügyek a büntetőjogi felelősség megállapítása helyett kivétel nélkül igazgatási bírsággal zárultak. Egy jelentős, uniós forrásokat érintő csalással kapcsolatos ügyben a másodfokú eljárás már 18 hónapja húzódik. Számos további olyan, az OLAF által 2010–2011-ben továbbított, uniós forrásokkal való gazdálkodás során elkövetett súlyos szabálytalanságot érintő ügy van, amelyben az ügyészségnek lépnie kell. Megkezdte működését a 2011 júniusában létrehozott, összeférhetetlenség megelőzésével és felderítésével foglalkozó bizottság. A bizottsághoz eddig 146 bejelentés érkezett. A bizottság 25 ügyben hozott határozatot, és 12 esetben állapított meg összeférhetetlenséget. Hogy működése mennyiben jár majd visszatartó erővel, az többek között attól függ, hány esetet zár le, képes lesz-e saját kezdeményezésére is összeférhetetlenségeket feltárni, és tud-e kényes ügyekben is megalapozott és kellőképpen indokolt határozatokat hozni. Az összeférhetetlenség elleni intézkedések hatékonysága akkor biztosítható, ha a különböző igazgatási szervek egységes eljárás szerint teszik közzé az összeférhetetlenségi nyilatkozatokat, továbbá egyszerűsödik az összeférhetetlenségi bizottság jogalapja a szankciók és az elévülési szabályok tekintetében. A főügyész kötelezettséget vállalt arra, hogy 2011 végéig létrehozza a gazdasági és pénzügyi bűnözéssel foglalkozó különös hatáskörű ügyészek hálózatát, és 2012 áprilisáig nemzetközi szakértőkkel együttműködve módszertani útmutatást dolgoz ki az összetett gazdasági és pénzügyi bűncselekmények kivizsgálásáról. A főügyész a Belügyminisztériummal együtt további közös útmutatást kíván kidolgozni a nyomozásról és a bizonyításfelvételről, valamint kialakulóban van a Nemzeti Adóhivatallal való együttműködés is. A nagy érdeklődésre számot tartó ügyek fejleményeit havi jelentésben foglalják össze. Hogy ezek a módosítások mennyiben segítik elő a fellépések megerősítését, azt még vizsgálni kell. Az ügyészség jelenleg vizsgálja a tavaly októberi elnökválasztásokon és helyhatósági választásokon történt esetleges választási csalásokat. Ahhoz, hogy a nyilvánosság bízzon a hatóságok szervezett bűnözés és korrupció elleni hatékony küzdelmében, a GRECO ajánlásainak megfelelően visszatartó erejű szankciókra van szükség a szavazatok megvásárlása tekintetében, továbbá maradéktalan átláthatóságot kell biztosítani a pártfinanszírozás tekintetében[3]. A korrupció hatékonyabb megelőzése érdekében a Bizottság azt ajánlotta Bulgáriának, hogy indítson átfogó korrupcióellenes projektet, amelynek keretében mutasson fel konkrét eredményeket, tökéletesítse a köztisztviselők vagyonbevallásának és vagyonellenőrzésének rendszerét, és erősítse meg a közbeszerzésekre vonatkozó igazgatási kapacitást. A 2010 elején javasolt horizontális korrupcióelleni projekt („Borkor”) már rendelkezik irodákkal és állandó alkalmazottakkal. Létrejött egy tanácsadó testület, meghatározták a központi és helyi közigazgatással való együttműködés módozatait, megállapították a teendőket és a lehetséges jogalkotási javaslatokat. A projekt várhatóan 2012 közepén indul el. Bulgária új útmutatást adott ki a belügyminisztériumi fegyelmi eljárásokról, és decemberben módosította az etikai kódexet a belügyminisztériumi tisztviselők általi korrupció leküzdése és megelőzése érdekében. Ezen intézkedések gyakorlati hatását még vizsgálni kell. A Bizottság legutóbbi jelentése óta semmilyen konkrét fejlemény nem történt a magas rangú tisztviselők vagyonnyilatkozatának ellenőrzési rendszerében, amely a megmagyarázhatatlan vagyonosodás felderítésére és szankcionálására irányul. Az új büntető törvénykönyvbe be kell emelni az ENSZ Korrupció elleni Egyezményében (UNCAC) szereplő nemrégiben hozott ajánlásokat, amelyek értelmében orvosolni kell a korrupció elleni védelem területén fennálló jogalkotási hiányosságokat. 2011 őszén jogszabály-módosítás útján megerősítették a közbeszerzési eljárások előzetes és utólagos ellenőrzését. Ezen intézkedések hatása azon fog múlni, hogy rendelkezésre áll-e a megfelelő igazgatási kapacitás, és hatékonyan elválasztják-e a különböző illetékes közbeszerzési hatóságok hatásköreit más hatóságokétól, például a strukturális alapok végrehajtó hatóságaiétól. A két közbeszerzési hatóság személyzeti kapacitását a beszámolók szerint megerősítették. Ezen intézkedések gyakorlati hatását még értékelni kell. [1] A Bizottság 2006/929/EK határozata (2006. december 13.) a Bulgáriában felállítandó együttműködési, valamint az igazságügyi reform, a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem területén érvényes külön értékelési kritériumok teljesítése terén elért haladást ellenőrző mechanizmus létrehozásáról (HL L 354., 2006.12.14., 58. o.). [2] Bulgária szerint 2011 júniusa és novembere között összesen 1660 operatív rendőrt képeztek ki a nyomozati feladatok területén. 1149 rendőrnyomozó vett részt korrupcióval, gazdasági és szervezett bűnözéssel, valamint pénzügyi nyomozással kapcsolatos képzésen. [3] A bulgáriai helyi és elnökválasztásokról szóló végleges EBESZ-jelentés: http://www.osce.org/odihr/elections/86893