Ha a héairányelv 395. cikke szerinti kérelem érkezik be hozzá, a Bizottság a kérelem vizsgálata útján meggyőződik arról, hogy teljesülnek-e az eltérés engedélyezéséhez szükséges alapvető feltételek, azaz hogy a javasolt különös intézkedés egyszerűsít-e eljárásokat az adóalanyok és/vagy az adóhatóság számára, illetve hogy a javaslat megakadályozza-e az adócsalás vagy az adókikerülés bizonyos típusait. E tekintetben a Bizottság mindig is megszorító és elővigyázatos megközelítést alkalmazott annak megállapításakor, hogy az eltérések szükségesek és arányosak-e, illetőleg hogy az általános héarendszer működését nem ássák-e alá, az alkalmazási körük pedig megfelelően korlátozott-e.

A fordított adózási mechanizmuson kívül Olaszország egyéb csalás elleni intézkedéseket is bevezet más közvetlen adónemek terén. Nevezetesen egy olyan mechanizmust léptet életbe, amelynek értelmében az adótartozás a munkaerőt szolgáltató vállalkozás helyett a megrendelőt terheli, hasonlóan a társadalombiztosítási járulékok mechanizmusához. Végezetül pedig olyan intézkedés végrehajtását is tervezi, amely megtiltja az adójóváírások (köztük a héajóváírások) levonását a társadalombiztosítási járulékokból és forrásadókból. Ez az intézkedés megakadályozza, hogy mesterségesen létrehozott héajóváírásokkal egyenlítsék ki a társadalombiztosítási járulékokhoz és a forrásadókhoz kapcsolódó tartozásokat.

A szövetkezet kiszámlázza a nyújtott szolgáltatásokat (munkaerő-kölcsönzés), és a szolgáltatás teljes költsége után héát számít fel. Figyelembe véve a nyújtott szolgáltatások jellegét (ami főként a munkaerő rendelkezésre bocsátását jelenti), e vállalkozások fő költsége a munkavállalóik fizetésének folyósítása, ami nem tartalmaz előzetesen felszámított héát. Így az általuk előzetesen megfizetett héa teljes összege rendkívül alacsony. Következésképpen ezeknél a vállalkozásoknál általában kevés előzetesen felszámított héa keletkezik, amelyet levonhatnak az áthárított héából. Ez alapesetben a héa tekintetében az államkincstár felé fennálló tartozáshoz vezet. Megállapítást nyert azonban, hogy a gyakorlatban e munkaerő-kölcsönző szolgáltatók jelentős része nem fizeti be a héát az adóhatóságoknak. Egyes esetekben mesterségesen növelik az előzetesen felszámított héát, hogy nem létező beszerzési ügyletek révén adójóváírást keletkeztessenek. Ezt a fiktív adójóváírást a héából, a társadalombiztosítási járulékokból és az általuk visszatartandó egyéb adókból keletkező adótartozások kiegyenlítésére használják fel. Más esetekben nem vallják be a fizetendő héát, vagy egyszerűen nem fizetik meg a fizetendő héa összegét.

Megjegyzendő az is, hogy Olaszország már két általános jellegű különös intézkedést alkalmazhat a héacsalás elleni küzdelem jegyében: a megosztott héafizetési mechanizmust a hatóságok, a hatóságok ellenőrzése alatt álló vállalatok és a tőzsdén jegyzett, az FTSE MIB indexben szereplő vállalatok részére történő termékértékesítések és szolgáltatásnyújtások esetében; illetve a kötelező általános elektronikus számlázást. A kérelmezetthez hasonló újabb különös intézkedés engedélyezése az olasz héarendszernek a héairányelv által létrehozott közös héarendszertől való fokozott deharmonizációját vonná maga után, és további bonyodalmat jelentene a vállalkozások számára, növelve adminisztratív terheiket, ami túllépné az adott csalási helyzet kezeléséhez szükséges mértéket. A szolgáltatóknak először is azt kell ellenőrizniük, hogy az a társaság, amelynek a szolgáltatást nyújtják, a megosztott fizetési mechanizmus hatálya alá tartozik-e. Amennyiben nem, következő lépésként azt is ellenőrizniük kellene, hogy az általuk teljesített szolgáltatás atipikus munkaerő-kölcsönzésnek minősül-e. Ha igen, a fordított adózás mechanizmusát kellene alkalmazniuk; ha nem, az általános héaszabályozás lenne alkalmazandó. Következésképpen a napi tevékenységük után keletkező héa felszámításának három lehetséges módja is felmerülne esetükben, ami növeli a hibák, a jogviták és a szankciók lehetőségét. Ami a szolgáltatás igénybevevőit illeti, nekik is ellenőrizniük kellene, hogy az általuk igénybe vett szolgáltatás atipikus munkaerő-kölcsönzésnek minősül-e, ami a hibák, a jogviták ás a szankciók tekintetében ugyanazokat a problémákat eredményezheti.

Ezenfelül a kérelem szerint az intézkedés által kezelni kívánt csalás két összetevőből áll. Mintegy 30 %-a az atipikus munkaerő-kölcsönzést végző vállalkozások által be nem fizetett héából ered, míg a fennmaradó 70 %-ot az előzetesen felszámított fiktív héa teszi ki, amelyet az adójóváírási mechanizmust kihasználva levonnak a társadalombiztosítási járulékokból, illetve a szerződéses alkalmazottak díjazásából visszatartott forrásadókból. Az atipikus munkaerő-kölcsönzésre alkalmazott fordított adózási mechanizmus csak a teljes csalás 30 %-ának kiküszöbölését célozná, vagyis azokat az eseteket, amikor a héafizetést elmulasztják. Ugyanakkor nem akadályozná meg a vállalkozásokat abban, hogy mesterségesen növeljék az előzetesen felszámított héát és jogtalan adójóváírást alkalmazzanak a befizetendő társadalombiztosítási járulékokra és a forrásadókra, tehát a teljes csalás 70 %-ára nem kínálna megoldást.

Az Olaszország által benyújtott információk alapján a közvetlen adók esetében olyan mechanizmus lépne életbe, amelynek értelmében az adótartozás a munkaerőt szolgáltató vállalkozás helyett a megrendelőt terheli, hasonlóan a társadalombiztosítási járulékok mechanizmusához. Emellett Olaszország olyan intézkedés végrehajtását is tervezi, amely megtiltja az adójóváírások (köztük a héajóváírások) levonását a társadalombiztosítási járulékokból és forrásadókból. Mivel ezek az intézkedések kezelnék az atipikus munkaerő-kölcsönzéshez kapcsolódó héacsalások legjelentősebb hányadát, a fordított adózáshoz hasonló rendkívüli mechanizmus bevezetése nehezen indokolható.

Ami a csalás első elemét, az atipikus munkaerő-kölcsönzést végző vállalkozások által be nem fizetett héát illeti, ezt a problémát hagyományos intézkedésekkel, például rutinellenőrzésekkel és pénzügyi ellenőrzésekkel célszerű kezelni. E tekintetben az általánosan kötelezővé tett elektronikus számlázás rendkívül hasznos eszköznek bizonyulhat a csalás korai felderítése és kezelése tekintetében.

Mindezek alapján az Olaszország által kérelmezett intézkedés nem tűnik kellően korlátozott hatályúnak, szükségesnek és arányosnak az atipikus munkaerő-kölcsönzéshez kapcsolódó konkrét csalási helyzet kezelése szempontjából. Tanácsosabb először elemezni, hogy milyen eredményeket hoztak az ágazatban a közvetlen adók és az adójóváírások terén foganatosított intézkedések, valamint a kötelező elektronikus számlázás és az ellenőrzési intézkedések.

5. KÖVETKEZTETÉS

A fenti érvek alapján a Bizottság nem támogatja Olaszország kérelmét.