[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 6.11.2007

COM(2007) 663 végleges

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK

Bővítési stratégia és a legfontosabb kihívások 2007–2008

{SEC(2007) 1429}{SEC(2007) 1430}{SEC(2007) 1431}{SEC(2007) 1432}{SEC(2007) 1433}{SEC(2007) 1434}{SEC(2007) 1435}{SEC(2007) 1436}

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYEAZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK

Bővítési stratégia és a legfontosabb kihívások 2007–2008

1. BEVEZETÉS

A bővítés az Európai Unió egyik leghatékonyabb politikai eszköze. A bővítés az EU stratégiai érdekeit szolgálja a stabilitás, a biztonság és a konfliktusmegelőzés terén. Hozzájárult a jólét és a növekedési lehetőségek ösztönzéséhez, valamint a létfontosságú közlekedési és energiaellátási útvonalak biztosításához. A jelenlegi bővítési menetrend a Nyugat-Balkánra és Törökországra vonatkozik, hiszen ezen országok számára nyílt meg az EU-tagság lehetősége a szükséges feltételek teljesítése esetén.

A következő év nagyon fontos lesz a Nyugat-Balkán átalakulási folyamatának konszolidációja szempontjából. Az országok átvállalják a regionális együttműködés ösztönzésének felelősségét a Stabilitási Paktumból, ami központi szerepet játszik a megbékélésben és a jószomszédi viszonyok létesítésében. A Horvátországgal folytatott csatlakozási tárgyalások megfelelően haladnak és döntő szakaszba érnek. Ez az egész térség számára mutatja, hogy az EU-tagság perspektívája valós. A következő évben várhatóan az összes érintett országgal lezárják a stabilizációs és társulási megállapodások megkötését, amelyek a térség partnerországait szorosabb szálakkal fűzik az EU-hoz a későbbi csatlakozás fényében.

Ugyanakkor maga a térség jelentős problémákkal áll szemben, kezdve Koszovó státusza rendezésének szükségességével. Szerbia európai felzárkózása, az államszervezet kiépítése Bosznia és Hercegovinában a helyiek bevonásával, valamint a jobb kormányzás kialakítása Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban, Albániában és Montenegróban mind a tennivalók élén szerepelnek. Számos ország ezek közül jelentős kihívásokkal szembesül a kormányzás, valamint a stabilizációs és társulási folyamathoz kapcsolódó feltételek biztosításával kapcsolatban. Az EU-nak készen kell állnia arra, hogy a következő év során támogatást nyújtson, és politikai eszközeinek teljes mozgósításával választ adjon a fejleményekre.

A parlamenti és elnökválasztásokat követően fontos Törökország számára, hogy előrelépést érjen el azon kulcsfontosságú reformok terén, amelyek az alapvető jogok és szabadságok konszolidálásához szükségesek. Folytatni kell Törökországgal a csatlakozási tárgyalásokat olyan ütemben, amely tükrözi az ország reformjainak haladási ütemét, valamint a vonatkozó feltételek Törökország általi teljesítését.

Ennek tükrében a 2006. decemberi Európai Tanács által meghatározott, megújított konszenzus következetes végrehajtása fontosabb, mint bármikor korábban. Ez a konszenzus a kötelezettségvállalások megerősítése, tisztességes és szigorú feltételek alkalmazása és a közvéleménnyel folytatott jobb kommunikáció elvein, valamint azon alapul, hogy az EU mennyire képes integrálni az új tagállamokat. Annak az üteme, hogy egy tagjelölt vagy potenciális tagjelölt ország milyen gyorsan közelít az EU-hoz, tükrözi az ország politikai és gazdasági reformjainak ütemét, valamint a tagságból fakadó jogok és kötelezettségek teljes vállalására vonatkozó kapacitását. A Bizottság azáltal javítja a bővítési folyamat minőségét, hogy korai szakaszban foglalkozik a közigazgatás és az igazságügy reformjával, valamint a korrupció elleni küzdelemmel, teljes mértékben kihasználva a teljesítményértékelés előnyeit, és átláthatóbbá téve a folyamatot. A Bizottság dolgozik az első hatástanulmányokon, amelyek a tagjelöltek csatlakozásának különböző politikaterületekre kifejtett hatását vizsgálják.

A bővítés jogalapját az Európai Unióról szóló szerződés 49. cikke[1] szolgáltatja, amely a következőképpen hangzik: „Bármely olyan európai állam kérheti felvételét az Unióba, amely tiszteletben tartja a 6. cikk (1) bekezdésében megállapított alapelveket. (…)” [2] .

A 2006. decemberi Európai Tanács arra a következtetésre jutott, hogy „a bővítés sikertörténet az Európai Unió és egész Európa számára. Segített felülkerekedni Európa megosztottságán, és a kontinens egészén hozzájárult a békéhez és a stabilitáshoz. Ösztönözte a reformokat, és megszilárdította a szabadság, a demokrácia, az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartásának, valamint a jogállamiságnak és a piacgazdaságnak a közös elveit. A szélesebb belső piac és a gazdasági együttműködés növelte a gazdasági jólétet és megerősítette a versenyképességet, lehetővé téve ezáltal a kibővített Uniónak, hogy hatékonyabban nézhessen szembe a globalizációs kihívásokkal. A bővítés növelte az EU súlyát a világban, és megerősítette nemzetközi szerepében.”

Az ötödik bővítési körben csatlakozott tizenkét ország megfelelő szintű összhangot biztosított az uniós joganyaggal. Ez jól mutatja a szigorú reformtörekvések, a tagállamok által egymásra gyakorolt nyomás és a fegyelem kombinációjának eredményességét. A megfelelő előkészületeknek köszönhetően az EU a bővítés után zökkenőmentesen folytatta működését.

Az EU összes tagállama profitált a magasabb szintű gazdasági növekedésből. Szlovénia 2007 januárjában bevezette az eurót; Ciprus és Málta 2008-ban fogja ezt megtenni. Az érintett államok és a Bizottság gondos előkészületei a növekvő kereskedelmi és beruházási mozgásokkal együtt segítették az új tagállamokat abban, hogy fokozatosan közelítsenek az EU-ban jellemző átlagos életminőségéhez. Az ötödik bővítési körben csatlakozott tizenkét tagállam GDP-je 1998 és 2006 között átlagosan 4,3%-kal nőtt évente, míg a 15 régi tagállamban ez a mutató 2,2% volt[3]. A régi és új tagállamok közötti kereskedelem figyelemreméltóan nőtt az elmúlt évtizedben. A 2004-ben csatlakozott tíz tagállam és a 15 régi tagállam közötti export és import megnégyszereződött 1995 és 2006 között, míg a közöttük bonyolódó általános kereskedelem megduplázódott ez alatt az időszak alatt. A több mint 100 millió, egyre növekvő vásárlóerejű fogyasztóval rendelkező tizenkét dinamikus gazdaság bekapcsolása a belső piacba növeli az Unió versenyképességét és világgazdasági súlyát. Tíz hónappal csatlakozásuk után Bulgária és Románia már további gazdasági növekedést és beruházásokat generál. A Romániára és Bulgáriára vonatkozó 2007-es gazdasági növekedési előrejelzés sokkal magasabb, mint a várható EU-átlag. A Bizottság biztonsági intézkedéseket hozott 2006 végén annak érdekében, hogy kezeljen bizonyos hiányosságokat a két országgal kapcsolatban. Júniusban a Bizottság közzétette a bel- és igazságüggyel kapcsolatos együttműködési és ellenőrzési mechanizmusról, valamint a védintézkedésekről szóló első jelentéseket[4]. A Bizottság áttekinti a területen elért haladást, és 2008 elején jelentést készít róla.

Ciprus kérdését illetően a ciprusi görög és ciprusi török közösségek vezetőinek fokozniuk kell erőfeszítéseiket az ENSZ égisze alatti átfogó rendezésről szóló tárgyalások újrafelvétele érdekében. A Bizottság beindítja pénzügyi támogatási eszközét a ciprusi török közösség gazdasági fejlődésének támogatására, ezzel is megkönnyítve a sziget újraegyesítését. A személyek és áruk szabad mozgását Ciprus egész területén lehetővé tevő, zöld vonalról szóló rendelet nagyobb mértékű alkalmazása mindkét közösség érdekében áll. A Ciprus északi részével folytatott közvetlen kereskedelemről szóló rendelet, amelyet a Bizottság javasolt a ciprusi török közösség elszigeteltségének további csökkentése érdekében, a Tanács jóváhagyására vár.

A jelenlegi bővítési menetrend által érintett országokban, azaz a Nyugat-Balkánon és Törökországban az EU húzóereje hozzájárul a stabilitáshoz, és fontos politikai és gazdasági reformokra ösztönöz. A reformok előtt azonban még számos jelentős kihívás áll. Alapvető fontosságú fenntartani ezen országok csatlakozási perspektívájának láthatóságát és hitelességét, valamint megnyerni a tagállamok támogatását a bővítési folyamathoz.

A Bizottság tovább javítja a bővítési folyamat minőségét. A bővítési politika nagyobb hangsúlyt fog helyezni az államépítés, a megfelelő kormányzás, a közigazgatási és igazságszolgáltatási reform, a jogállamiság, a megbékélés, a volt Jugoszláviával foglalkozó nemzetközi büntetőtörvényszékkel való együttműködés és a civil társadalom fejlődésének alapvető kérdéseire. Ösztönözni kell az emberek közötti kapcsolatok kialakítását; különösen annak jött el az ideje, hogy párbeszéd kezdődjön a Nyugat-Balkán országainak állampolgárai számára történő vízumliberalizációról. Folytatni kell a Nyugat-Balkán regionális együttműködésének fejlesztését, különösen a helyi szintű kezdeményezésekét ezen a területen.

Az EU továbbra is teljes mértékben felhasználja előcsatlakozási eszközeit a kulcsfontosságú kihívások kezelésére minden bővítés által érintett országban. A – társulási megállapodásokból következő – kötelezettségvállalások végrehajtásának nyomon követése különösen fontos az uniós integráció menetrendjének egyik állomásáról a következőre való továbblépés tekintetében, ezért szigorúan ellenőrzik. A Bizottság számos intézkedést vázol fel ebben a dokumentumban az EU jogával és szakpolitikáival kapcsolatos tudatosság növelésére, és előkészíti a bővítési folyamat következő lépéseit.

A Bizottság hozzáigazítja az előcsatlakozási politika eszközeit a bővítési politika aktuális kihívásaihoz. 2007 januárja óta új finanszírozási eszközt használ, az előcsatlakozási támogatási eszközt (IPA). Az IPA-támogatások programozása során jobban összpontosítanak a reformok prioritásaira, és tükrözni fogják az összes partner előrehaladását az átmenet folyamatában. A Bizottság javasolja a csatlakozási és európai partnerségek felülvizsgálatát, amelyek referenciaként fognak szolgálni a prioritások meghatározásakor. Javaslatot tesz az IPA 2009–2011-es időszakra vonatkozó többéves indikatív pénzügyi keretének módosítására is. Kapacitásnövelés és csereprojektek segítségével ez a keret új eszközt fog tartalmazni a civil társadalom fejlődésének előmozdítására. További hangsúlyt fog helyezni azokra a programokra, amelyek az államépítés, a megfelelő kormányzás, az intézményi reform és az adminisztratív kapacitások támogatására irányulnak.

A magánszektor fejlesztése és az infrastrukturális beruházásokra irányuló támogatások nagy nyomatékot kapnak az Európai Beruházási Bankkal (EBB), valamit az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bankkal (EBRD) és más nemzetközi pénzintézetekkel (IFI-k) folytatott intenzívebb együttműködés által. A Bizottság minden tevékenységi területen szorosabb együttműködést fog biztosítani a többi donorral, és ösztönözni fogja őket arra, hogy aktívabb szerepet vállaljanak az ezen közleményben meghatározott prioritási területeken. A végrehajtást át fogják szervezni amiatt is, hogy az Európai Újjáépítési Ügynökségtől felelősségeket ruháznak át a Bizottság küldöttségeihez és irodáihoz.

A tagállamok a legalkalmasabbak arra, hogy vezető szerepet vállaljanak annak kommunikálásában, hogy a bővítés az EU saját érdeke. A Bizottság továbbra is kiveszi a részét ebből a munkából a bővítési kérdésekkel kapcsolatos tényadatok jobb terjesztésének támogatásával. Az EU meglévő stratégiájára építve e közlemény elemzi az európai integráció felé vezető út legfontosabb kihívásait. Felvázol egy megközelítést az EU bővítéspolitikai eszközeinek kiigazítására, és jobban fókuszál a sürgősen fejlesztésre szoruló területekre, a korábbi bővítésekből levont tanulságokat is figyelembe véve.

2. A BőVÍTÉS ÁLTAL ÉRINTETT ORSZÁGOK ELőTT ÁLLÓ AKTUÁLIS KIHÍVÁSOK

A Nyugat-Balkán és Törökország számára nyílt meg az EU-tagság lehetősége a megállapított feltételek teljesítése esetén. Ezen országok jelenlegi felkészültségét figyelembe véve csatlakozásukra valószínűleg közép- vagy hosszú távon fog sor kerülni. Jelenleg az alapos felkészülésre kell koncentrálni annak biztosítására, hogy a bővítési folyamat iránt elkötelezett országok rendezzék az alapvető kormányzási és gazdasági kérdéseket, valamint az EU jogával és szakpolitikáival kapcsolatos kérdéseket is.

2.1. A Nyugat-Balkán

A Nyugat-Balkán országai által az elmúlt években elért eredményekhez nagy mértékben hozzájárult az EU-nak a régió országai iráni elkötelezettsége a stabilizációs és társulási folyamaton keresztül, amely adott esetben a tagságig is elvezethet.

Fennmaradt a régió stabilitása, és az 1990-es évek háborúi utáni helyreállítások is majdnem befejeződtek. Demokratikusan megválasztott kormányok irányítják a régió összes országát. Nekilendült a gazdaság növekedése, javult a makrogazdasági stabilitás, és nőtt az életszínvonal. Fontos reformokat indítottak el a jogállamiság erősítésére, valamint a gazdaság és a társadalom szerkezetének modernizálására. Fokozódott a regionális együttműködés a kereskedelem, az energia, a közlekedés és a környezetvédelem területén is. A Nyugat-Balkán országai egyre növekvő részt vállalnak a regionális kezdeményezésekben.

A Nyugat-Balkán minden állama haladást ért el az EU felé vezető úton, bár ez a haladás különböző sebességű. Horvátország már csatlakozási tárgyalásokat folytat az EU-val, és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság tagjelölt státuszt kapott. Az EU nemsokára megköti a stabilizációs és társulási megállapodásokat a régió összes országával, és a gazdasági integráció is előrehaladott stádiumban van. A Nyugat-Balkán országai vízumkönnyítési és visszafogadási megállapodásokat is kötöttek az EU-val.

Az elért eredményeket meg kell szilárdítani és visszafordíthatatlanná kell tenni. Kezelni kell a további jelentős kihívásokat. Számos országban lelassult az általános reformfolyamat. Az államépítés és a megfelelőbb kormányzás továbbra is aggodalomra ad okot a Nyugat-Balkán nagy részén. A koszovói helyzet[5] továbbra is markáns nemzetközi jelenlétet tesz szükségessé. Koszovó jelenlegi státusza nem fenntartható; további késedelem nélkül rendezésre szorul, hogy lehetővé váljon Koszovó politikai és gazdasági fejlődése, és hogy biztosítva legyen a régió stabilitása. Bosznia és Hercegovinában a főszerepet játszó politikai vezetők nacionalista retorikája veszélyezteti a daytoni/párizsi békemegállapodás által lefektetett egyezséget, és megakasztotta a reformokat. A rendőrség és az alkotmányos keret régóta szükséges reformja terén nem sikerült haladást elérni. Bosznia és Hercegovinának már teljes mértékben át kellene vennie kormányzását, de jelenleg még markáns nemzetközi jelenlétre szorul. Más országokban az alkotmányos kereteket kell kiteljesíteni, vagy teljes mértékben végrehajtani.

Több párbeszédre és nagyobb mértékű toleranciára van szükség az egész Nyugat-Balkánon, nem utolsósorban az etnikumokkal kapcsolatos kérdésekben. Koszovóban az albánok és a szerbek közötti viszony továbbra is feszült. Ráadásul a koszovói szerbek nagyrészt nem vállaltak szerepet az intézményekben és a közigazgatásban. Bosznia és Hercegovina állami intézményeinek működését továbbra is etnikai választóvonalak mentén kell kompromisszumok között tartani. Szerbiában a demokratikus erőknek a parlamenti választásokon aratott győzelme és reformorientált kormány alakítása ellenére erősek maradtak a szélsőséges pártok és a nacionalista retorika, ami rossz hatással van az általános politikai hangulatra. Törékenyek a demokratikus erők. Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban a politika szereplői közötti gyakori feszültségek és az elégtelen együttműködés kihatott az intézmények normális működésére, és lelassította a reformokat. A kormány és az ellenzéki párt között alkotmányos kérdésekről folyó vita ahhoz vezetett, hogy az ellenzéki párt bojkottálja a parlament munkáját. Albánia nagyon konfrontatív politikai légköre és Montenegró alkotmánya elfogadásának elhúzódó folyamata rámutat a modern demokráciák kiépítésének további kihívásaira. Horvátországnak további erőfeszítéseket kell tennie a kisebbségek iránti tolerancia javítására.

Jelentős haladást sikerült elérni a volt Jugoszláviával foglalkozó nemzetközi büntetőtörvényszékkel (ICTY) való együttműködésben, ami a stabilizációs és társulási folyamat egyik kulcsfeltétele. Horvátország és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság teljes együttműködést biztosít a törvényszékkel. Montenegró együttműködése kielégítő a törvényszékkel. Szerbia ezen a területen tanúsított előrehaladása lehetővé tette, hogy újrakezdjék és technikailag lezárják a stabilizációs és társulási megállapodásról (STM) folyó tárgyalásokat. Bosznia és Hercegovina is eredményeket ért el az ICTY-vel való együttműködés elmélyítésében. Mindamellett Szerbia, illetve Bosznia és Hercegovina még mindig nem teljesít olyan teljes körű együttműködést a törvényszékkel, amely a még szabad lábon lévő vádlottak letartóztatásához vezetne. Koszovó elért néhány eredményt az ICTY-vel való együttműködésben, de a tanúk megfélemlítése még mindig aggodalomra ad okot.

A menekültek visszatérésének tekintetében korlátozott haladás történt. Számos menekült és saját hazájában lakóhelyét elhagyni kényszerült személy nagyon nehéz körülmények között él. Előrelépés figyelhető meg a kisebbségi csoportok közszolgáltatásokban való részvételében. Azonban továbbra is a romák alkotják a régió legsebezhetőbb kisebbségét. Minden országban erősíteni kell a kisebbségek iránti tolerancia szellemét, és megfelelő intézkedéseket kell hozni azon személyek védelmére, akik potenciális diszkriminációnak, ellenségességnek vagy erőszaknak vannak kitéve. Ez alapvető fontosságú a megbékélés és a tartós stabilitás elérése szempontjából.

Kiemelt prioritásnak számít a jogállamiság megvalósítása, konkrétan az igazságügy reformja által, valamint a korrupció és a szervezett bűnözés elleni harc. A legtöbb ország lépéseket tett az igazságügyi rendszer szervezetének és teljesítményének javítására. Lépések történtek a szervezett bűnözés elleni küzdelem intenzívebbé tételére, aminek meg is születtek az első eredményei. Jogszabályokat és intézményeket hoznak létre a korrupció elleni harcra; számos országban folyamatban van a nyomozás, és számos bűnvádi eljárás indult. Ugyanakkor az igazságszolgáltatási rendszerek az egész régióban jelentős fejlesztésre szorulnak még. Messzeható reformokat kell fenntartható módon végrehajtani ahhoz, hogy biztosított legyen az igazságszolgáltatási rendszer függetlensége, hatékonysága és elszámoltathatósága. A korrupció továbbra is elterjedt, és mélyen beivódott a társadalomba. A Nyugat-Balkán összes országára jellemző, hogy a végrehajtott intézkedések nem arányosak a probléma nagyságával. Erős politikai akarat szükséges ahhoz, hogy felszámolható legyen a korrupció, és vádat emeljenek az elkövetők ellen, a nagy kaliberű ügyekben is. A szervezett bűnözés továbbra is komoly aggodalomra ad okot. A bűnszövetkezetek különböző társadalmi és gazdasági ágazatokra, valamint a politikára is kiterjednek. Gyakran húznak hasznot a közbeszerzési eljárások, a beruházások tervezésének és a privatizáció átláthatóságának hiányosságaiból. A térség az emberkereskedelem és a kábítószer-csempészet egyik forrás- és tranzitterülete. Jelentős és tartós erőfeszítésekre van szükség ezen a területen.

A tagságból adódó kötelességek teljesítésére szolgáló képességről szóló koppenhágai tagsági kritérium megvalósítása szempontjából kritikus szempont az adminisztratív kapacitás, az Európai Tanács 1995. madridi ülésén elhangzottaknak megfelelően. A közigazgatás reformja az egész térségben folyik, és született már néhány eredmény a keretstratégiák és a jogalkotás terén. Horvátország megmutatta, hogy jelentős adminisztratív kapacitás áll rendelkezésére a stabilizációs és társulási megállapodás (STM) végrehajtására. Szerbia is jelentős adminisztratív kapacitással rendelkezik az STM végrehajtására. E két országnak erre a kapacitásra kell építenie, és korszerűsítenie kell azt az EU jogához és politikáihoz történő igazítás érdekében. Máshol továbbra is gyenge az adminisztratív kapacitás, és ez kihat a reformok és az EU-hoz történő igazodás véghezvitelére is; tehát további erőfeszítésekre van szükség ebben a vonatkozásban. Erősebb elkötelezettségre van szükség valamennyi ország részéről egy olyan közszolgálat megteremtése érdekében, amely hatékonyan működik, stabil és elszámolható mind központi, mind helyi szinten. Számos országban a köztisztviselők felvétele, előléptetése és elbocsátása nem objektív és átlátható feltételek alapján történik. Erősíteni kell a közszolgálatok etikai szabványait. A rendőrség és a biztonsági szolgálatok reformja még végrehajtásra vár Bosznia és Hercegovinában és más országokban.

Az európai közélet lényegi eleme a civil társadalom. A Nyugat-Balkán országai lépéseket tettek olyan jogszabályok és stratégiák elfogadására, amelyek jobban kedveznek a civil társadalom fejlődésének. Történt néhány kezdeti lépés a részvételi demokrácia kiterjesztése felé. Ennek ellenére a civil társadalom továbbra is gyengének mondható a térségben. A háborúk és az etnikai villongások jelentős károkat okoztak a társég társadalmi szerkezetében. A helyi NGO-knak képzésre van szükségük az aktuális feltételekhez történő alkalmazkodáshoz. További erőfeszítések szükségesek az egyesülés szabadságának elmélyítéséhez, hogy szabályozási keret és közös kezdeményezések jöjjenek létre a civil társadalmi szervezetek fejlesztésére.

Általában véve a gazdasági növekedés viszonylag magas maradt a térségben, és nőttek az átlagfizetések. Az inflációs adatok visszafogottak és stabilak. Óvatos költségvetési és monetáris politikát alkalmaztak a térség legtöbb országában. Tovább fejlődtek a pénzügyi rendszerek. Javultak az állami pénzeszközök felhasználásának rendszerei. Lépéseket tettek az üzleti környezet javítására. A Nyugat-Balkán minden országa folytatja gazdaságának szerkezeti átalakítását és megnyitását. A gazdasági integráció az EU-val már jelenleg is magas szintű, és tovább fejlődik. A stabilizációs és társulási megállapodások és az új Közép-európai Szabadkereskedelmi Megállapodás (CEFTA) együttesen olyan kereskedelem- és beruházásösztönző keretet alkotnak a Balkánon, mint ami Közép- és Kelet-Európára volt jellemző az 1990-es években. Számos ország ambiciózus terveket készített a fizikai infrastruktúra korszerűsítésére és a társadalombiztosítási rendszerek modernizálására.

A versenyképesség növelése, a munkanélküliség magas szintjének csökkentése, valamint a humán fejlesztés és az infrastruktúrák támogatása jelentős kihívások elé állítja az egész térséget. Továbbra is komoly pénzügyi kockázatok állnak fenn, és számos országban jelentős méreteket öltenek a külső egyensúlyi problémák. Egyenlőtlen a munkahelyteremtés fejlődése: a térség néhány országa 35% feletti munkanélküliségi rátával rendelkezik, és nő a rendelkezésre álló és a szükséges képesítések közötti különbség. A munkaerőpiacokról továbbra is hiányzik a rugalmasság és biztonság megfelelő kombinációja a munkavállalók és munkaadók számára, és a bejegyzett vállalatoknál dolgozók bérét terhelő adók viszonylag magasak. A vidéki gazdaságok további diverzifikációra szorulnak. Tovább kell folytatni a költségvetési konszolidációt és a vállalatok szerkezeti átalakítását. Végre kell hajtani az országok privatizációs terveit. A beruházásokat és a kkv-k növekedését továbbra is ösztönözni kell, a finanszírozáshoz jutás megkönnyítése által is. A kormányoknak folytatniuk kell az üzleti környezet javítását és a foglalkoztatás ösztönzését. Csökkenteni kell a bürokráciát, erősíteni a jogállamiságot, megbízható ingatlan-nyilvántartást és a privatizáció számára átlátható folyamatokat kell biztosítani. Néhány országban ki kell alakítani és be kell tartatni a piacok megfelelő működését biztosító jogi keretet. Az adórendszerek egyszerűsítésre szorulnak. Ez ösztönözné a gazdasági tevékenységeket, és csökkentené az informális gazdaság magas szintjét. Ezenkívül intézkedések szükségesek a finanszírozáshoz és az e-technológiák használatához való hozzáférés megkönnyítésére.

Törökország

Amióta az 1999. decemberi Európai Tanács tagjelölt státuszt adott Törökországnak, az ország jelentős változásokat hajtott végre. Az európai perspektíva a politikai, jogi, valamint gazdasági reform fő mozgatórugójának bizonyult Törökországban. Eltörölték a halálbüntetést, megváltoztatták a Nemzetbiztonsági Tanács funkcióit és összetételét annak érdekében, hogy nagyobb legyen a hadsereg feletti civil felügyelet, és alkotmánymódosítások sorozata gazdagította a demokratikus szabadságjogokat. Haladás történt olyan területeken, mint a nők és gyermekek jogai, a kínzás elleni küzdelem, és általában véve tovább csökkent a kínzás és az embertelen bánásmód bejelentett eseteinek száma.

A gazdaság területén a 2001-es súlyos pénzügyi válság után a szilárd makrogazdasági politika és a gazdaság hosszú távú stabilitására irányuló strukturális reformok lehetővé tették a gazdaság gyors talpra állását és a befektetési környezet javulását. Mindez a GDP gyors növekedéséhez vezetett, ami 2006-ban elérte az évi 6,1%-ot. Az infláció 2001 óta csökkent, és erős maradt a török líra. Ugyanakkor Törökország fejlődésére továbbra is jelentős hatással vannak a nemzetközi pénzügyi folyamatok. A vámunió 1995-ös létrehozása óta az Európai Unióval folytatott kereskedelem értéke háromszorosára nőtt folyó árakon számítva. Ez az uniós termékek és szolgáltatások iránti kereslet erősségét és a török exportágazat jó teljesítményét tükrözi. Ezenkívül a külföldi közvetlen befektetések szintje 16 milliárd eurós rekordszintet ért el 2006-ban, ami a török GDP 4,9%-ának felel meg, és jórészt az Európai Unióból származik.

Ezek a reformok és az EU Törökországhoz fűződő kapcsolatának stratégiai fontossága ahhoz vezetett, hogy 2005 októberében megkezdődtek a csatlakozási tárgyalások Törökországgal. Ennek a folyamatnak kulcsfontosságú elve, hogy a tárgyalások üteme a török reformok ütemétől függ.

A reformok végrehajtása egyenetlen volt, és 2005 óta lelassult. Az elmúlt évben Törökország alkotmányos válságot élt át a köztársasági elnök választását illetően, ami a parlamenti választások előrehozásához vezetett. A hadsereg illetékességén túlmutató nyilvános nyilatkozatokat tett. Ugyanakkor a választások előtt nyílt vita zajlott számos hagyományosan érzékeny kérdésről, és a civil társadalom kinyilvánította elkötelezettségét a demokrácia és a világi állam mellett. A nagy nemzetgyűlési választásokat a demokratikus szabályok és a jogállamiság teljes tiszteletben tartása mellett bonyolították le. Az új parlament összetétele tükrözi az ország politikai sokszínűségét. A köztársasági elnököt az alkotmányos szabályoknak megfelelően választották meg, és érvényesült a demokrácia a civilek és a katonaság közötti kapcsolatokban is. A kormány megkezdte az új alkotmány kidolgozásának munkáját.

Törökországnak most meg kell újítania a politikai reformokra irányuló erőfeszítéseit További jelentős reformokra van szükség különösen a véleménynyilvánítás szabadsága és a nem muszlim vallású közösségek jogainak terén. További előrelépés szükséges különösen a korrupció elleni harc, az igazságszolgáltatás reformja, a szakszervezeti jogok, valamint a nők és gyermekek jogainak kérdésében, és erősíteni kell a közigazgatás elszámoltathatóságát. Délkeleten Törökországnak meg kell teremtenie a feltételeket ahhoz, hogy a túlnyomórészt kurd népesség teljes jogokat és szabadságot élvezzen. A Bizottság folytatni fogja a politikai reformfolyamat szoros ellenőrzését, beleértve a biztonsági erők polgári felügyeletét is.

A PKK több áldozattal járó fegyveres támadássorozatára válaszul a parlament 2007 októberében elfogadott egy indítványt, amely felhatalmazza a kormányt, hogy katonai fellépést indítson Irak északi részében. Az EU elnöksége október 22-én megismételte, hogy az Unió teljes mértékben elítéli a PKK törökországi terrortámadásait. Kijelentette továbbá, hogy „a nemzetközi közösségnek, különösen a térségben érintett fő szereplőknek támogatniuk kell Törökországnak a lakosság védelmére és a terrorizmus elleni harcra irányuló erőfeszítéseit, tiszteletben tartva a jogállamiságot, megőrizve a nemzetközi és a regionális békét és stabilitást, valamint tartózkodva minden aránytalan katonai fellépés alkalmazásától”.

További strukturális gazdasági reformokra és költségvetési konszolidációra van szükség a makrogazdasági instabilitás fennmaradó kockázatainak kiküszöbölésére. A legnagyobb kihívásokat a munkaerőpiac strukturális gyengeségei és rugalmatlanságai jelentik, valamint a munkaerő képzettségének szintje, az alacsony foglalkoztatási ráták különösen a nők esetében, az informális szektor nagysága, valamint a társadalombiztosítási rendszer és az energiaágazat reformja. A vidéki gazdaság diverzifikációja továbbra is korlátozott. A romák sebezhetőségét csökkenteni kell. Törökországnak átfogó koncepciót kell kidolgoznia a délkeleti részek gazdasági és társadalmi fejlesztésére.

A jószomszédsági viszony továbbra is kulcsfontosságú. Törökország felé elvárás, hogy teljes mértékben, diszkriminációtól mentesen végrehajtsa a társulási megállapodás kiegészítő jegyzőkönyvét.

3. A BőVÍTÉSI STRATÉGIA: A JELENLEGI MENETREND VÉGREHAJTÁSA

3.1. A megújított bővítési konszenzus

Az EU bővítési folyamata hozzájárul a békéhez és stabilitáshoz, reformokhoz és az európai értékek terjesztéséhez. A reformokat ösztönző feltételrendszer hatékonysága attól függ, hogy sikerül-e megőrizni az esetleges európai integráció politikai kilátásának hitelességét. Ezt még láthatóbbá kell tenni az érintett országok lakossága számára. A válságok, az állam gyengeségei és a demokrácia előtt álló kihívások kezeléséhez az országoknak nyújtott segítség szempontjából a tagság perspektívája korábban soha nem volt még annyira fontos, mint ma.

A bővítési folyamat minden szakaszában megkövetelt szigorú feltételek segítenek megszilárdítani a reformokat minden tagjelölt és potenciális tagjelölt országban, és felkészíti a jövőbeni tagállamokat a csatlakozásból adódó kötelezettségeik teljesítésére. Az egyes országoknak az Európai Unió felé vezető úton tett előrehaladása a koppenhágai kritériumoknak, valamint a Nyugat-Balkán országainak esetében a stabilizációs és társulási folyamat feltételeinek a teljesítésére irányuló egyéni erőfeszítésektől függ.

A csatlakozási folyamat kulcsfontosságú állomásain az EU integrációs kapacitását is teljes mértékben figyelembe veszik. A 2006. decemberi Európai Tanács elhatározta a bővítési folyamat minőségének a javítását, ami biztosítja, hogy a tagjelölt és potenciális tagjelölt országok uniós tagság felé haladása azon múljon, hogy milyen sikeresen teljesítik a kulcsfontosságú követelményeket. A tárgyalási fejezetek megnyitásának és lezárásának kritériumai, az EU kulcsfontosságú szakpolitikáival kapcsolatban a bővítési folyamat főbb állomásain elvégzett hatástanulmányok, valamint a politikai reformok összekapcsolása egyre növekvő szerepet játszik a folyamatban.

3.2. Összpontosítás a legfőbb kérdésekre

A fent felsorolt kihívások nagyobb figyelmet biztosítanak a kulcsfontosságú reformprioritásoknak, amelyek az államépítésre, a kormányzásra, és társadalmi-gazdasági reformokra irányulnak. A Bizottság átdolgozott csatlakozási partnerségeket és európai partnerségeket terjeszt elő, amelyek tükrözik ezeket a prioritásokat. A partnerségek eligazítást adnak az országoknak európai felzárkózásukhoz, és prioritásokat állapítanak meg az előcsatlakozás pénzügyi támogatásához. Már a felkészülés korai szakaszában elsőbbséget biztosítanak a kormányzási kérdéseknek, beleértve az intézményépítést, az igazságügy és a közigazgatás reformját, valamint a szervezett bűnözés és a korrupció megelőzését. Nagyobb hangsúlyt fognak kapni ezek a nehéz kérdések, különösen a politikai és gazdasági párbeszéd összefüggésében. Fokozottabb együttműködésre van szükség a Nyugat-Balkán országai, az EU intézményei és ügynökségei, valamint a tagállamok között a nemzetközi bűnözés elleni küzdelemben. Az EU jogának és szakpolitikáinak végrehajtásával kapcsolatos kérdéseket az országok kapacitásának és az alapvető reformok végrehajtásában elért eredményeinek függvényében kell ütemezni.

Az előcsatlakozási pénzügyi felügyeleti mechanizmus, amely 2006 óta áll a tagjelölt országok rendelkezésére, továbbra is támogatást fog nyújtani a tagjelölt és potenciális tagjelölt országok gazdasági reformjaihoz.

A regionális együttműködés és a jószomszédsági viszonyok továbbra is kulcsfontosságúak az európai integráció szempontjából. Az ezeken a területeken elért eredmények erősítik a bizalmat, és konkrét előnyöket jelentenek a térség stabilitása, a határokon átnyúló jobb kapcsolatok és az infrastruktúra javítása szempontjából. Mindez gazdasági előnyöket is eredményez: gyorsabb növekedést és több külföldi közvetlen befektetést.

A kölcsönös ismeretek és megértés megkívánják a civil társadalom további fejlődését és az EU tagállamai és a bővítési országok állampolgárai közötti párbeszéd további fejlesztését. 2005 óta a Bizottság pénzügyi támogatást nyújt olyan projektekhez, amelyek a Nyugat-Balkán országaira irányuló és azok egymás közötti, valamint a Törökországra irányuló párbeszéddel kapcsolatosak. A civil társadalom támogatása kulcsfontosságú a kölcsönös megértés és a demokrácia rendszerének erősítése szempontjából az egész társadalomban. A Bizottság további intézkedéseket fog tenni a párbeszéd és a civil társadalom fejlődésének ösztönzésére az előcsatlakozási támogatás eszköz (IPA) használatán keresztül.

3.3. A csatlakozási tárgyalások haladása

Horvátországgal és Törökországgal 2005 októberében kezdődtek meg a csatlakozási tárgyalások a tagállamok egyhangú döntése alapján, jelentős politikai és jogi reformok sorozatát követően. A tárgyalási folyamat mindkét országot közelebb hozza az EU-hoz, és stratégiai érdekeket szolgál. A tárgyalásokat a Tanács által elfogadott szigorú keretek között folytatják. A tárgyalások a politikai és gazdasági reformokkal, valamint az uniós jogszabályok átültetésével és végrehajtásával együtt haladnak előre.

A 2006. decemberi Európai Tanács határozatot hozott a csatlakozási folyamat irányításáról és minőségéről. Jelentős lépések történtek az Európai Tanács következtetéseinek végrehajtására. A Bizottság teljes mértékben felhasználta a teljesítményreferenciák által nyújtott lehetőséget ahhoz, hogy a tárgyalási fejezetek megnyitását és lezárását a tényleges előrehaladás fényében határozza meg. Az első hatástanulmányok is kibocsátásra kerülnek, amint kulcsfontosságú fejezetek tárgyalása kezdődik meg. Ősszel a Bizottság hatástanulmányt fog készíteni Horvátországnak az EU közúti kabotázs ágazatába történő jövőbeni belépéséről. A tárgyalások előrehaladásának függvényében további hatástanulmányok fognak készülni a következő évben a munkavállalók szabad mozgásáról Horvátország vonatkozásában, valamint az energiaellátásról Törökország vonatkozásában. Az Unió elkötelezett az intenzív politikai és gazdasági párbeszéd iránt, melynek eredményeit beépítik a tárgyalási folyamatba. Ebben az összefüggésben különös figyelmet fordítanak a tagjelölt országok és az EU tagállamai között fennálló megoldatlan kétoldalú kérdések kezelésére, valamint a jószomszédi viszonyok fejlesztésére. Az igazságszolgáltatással és az alapvető jogokkal kapcsolatos kérdéseket külön tárgyalási fejezet keretében fogják részletesen megvitatni. Szem előtt kell tartani, hogy a jelenlegi tárgyalási keret rendelkezése szerint a tárgyalásokat fel lehet függeszteni abban az esetben, ha az Unió alapját képező szabadság, demokrácia, emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartása, valamint a jogállamiság elve tartós és súlyos csorbát szenvedne.

Horvátország haladása a tagság felé vezető úton jelzés értékű a Nyugat-Balkán többi országának saját tagsági kilátásaikat illetően, amennyiben teljesítik a szükséges feltételeket. Horvátország csatlakozási folyamata hozzájárul a kétoldalú és regionális kérdések megoldásához, és elősegíti a megbékélés folyamatát. Az EU stratégiai érdekét szolgálja a biztonság és a konfliktusok megelőzése terén egy tagállamokkal határos térségben.

A csatlakozási tárgyalások egyes uniós szakpolitikai fejezetekről folyó jelenlegi szakasza a jogszabályok kiigazításával kapcsolatos technikai problémák megoldását teszi szükségessé. A Bizottság eljuttatta a Tanácsnak a Horvátországról szóló összes átvilágítási jelentést. A figyelem most a vonatkozó fejezetek megnyitásához szükséges feltételek Horvátország általi teljesítésére irányul. Amennyiben Horvátország megfelel a referenciafeltételeknek, a következő évben jelentős előrelépés érhető el a csatlakozási tárgyalások folyamán. Horvátországnak további eredményeket kell még elérnie az igazságszolgáltatás és a közigazgatás reformja, a kisebbségek jogai, a menekültek visszatérése és a nehézipar szerkezeti átalakítása terén.

Törökország reformok iránti folyamatos elkötelezettsége nagy stratégiai jelentőséggel bír az EU saját biztonsága és stabilitása szempontjából. Törökország egyedülálló kapocs a Nyugat és a muszlin világ között. Ez a civilizációk szövetsége kezdeményezésben került egyértelmű kifejezésre, amely az ENSZ égisze alatt ösztönzi a párbeszédet. Törökország mélyreható demokratikus átalakuláson nyugvó EU-csatlakozása által érdekeltté válunk a Közel-Kelet és a tágabb muszlim világ eseményeiben. Törökország szintén támogatja a közel-keleti békefolyamatot és a nukleáris kérdésekről Iránnal folytatott párbeszédet. Jelentős biztonsági erőkkel rendelkezik, amelyeket számos EU- és NATO-misszió rendelkezésére bocsátott már a Nyugat-Balkántól a Kongói Demokratikus Köztársaságig, és Dárfúrtól Afganisztánig. Potenciális lehetőség van arra, hogy Törökország az EU és a világ legnagyobb olaj- és földgázforrásai közötti fő energia-útvonal részévé válik, és ezáltal főszerepet játszik Európa energia-ellátásbiztonságának szempontjából. Az EU politikáihoz történő alkalmazkodása különösen olyan területeken lesz előnyös, mint a migráció ellenőrzése és a környezetszennyezés. Törökország gazdasága következetesen magas és állandó növekedést tanúsít, és az ország az EU vezető kereskedelmi és befektetési partnerei közé tartozik.

Ezek a stratégiai megfontolások folyamatosan jelen voltak az EU és Törökország 1959 óta fenntartott kapcsolataiban. Törökország EU-tagságának perspektívája 1963 óta áll fenn, amióta társulási megállapodást írt alá az Európai Gazdasági Közösséggel. Ez a megállapodás kifejezett célként említi a csatlakozást mind a preambulumban, mind a 28. cikkben. Ez tükrözi Törökországnak az EU korai alapítása óta fennálló kiemelkedő stratégiai szerepét. Törökország az egyetlen olyan ország, amellyel az EU vámuniót létesített, amelyről 1995-ben állapodtak meg. 1999-ben kapott tagjelölt státuszt. A tárgyalások közös célja a csatlakozás, az összes tagállam 2005. októberi megállapodása alapján. A Törökországgal folytatott tárgyalások nyitott végű folyamatot alkotnak, amelynek végeredményét nem lehet előre garantálni. A tárgyalások előrehaladása szorosan kapcsolódik a reformok végrehajtásának, illetve az uniós joganyaghoz és politikákhoz való közeledésnek a folyamatához.

Alapvető fontosságú, hogy az Európai Unió tiszteletben tartsa kötelezettségvállalásait, és nyomon kövesse a tárgyalási folyamatot, és amint adottak a technikai feltételek, megnyissa a tárgyalási fejezeteket a 2005. októberi tárgyalási kerettel és a 2006. december 11-i tanácsi határozattal összhangban. Az átvilágítási folyamat a végéhez ért Törökország esetében, és a Bizottság a legtöbb jelentést ez év végéig megküldi a Tanács számára. Törökországnak el kell köteleznie magát a szükséges reformok mellett annak érdekében, hogy elérje azokat a kezdeti referenciaszinteket, amelyeket a Tanács a legtöbb fejezetre vonatkozóan meghatározott. Törökország politikai reformfolyamatának új lendülete közvetlen hatással lesz a csatlakozási tárgyalások ütemére. Amennyiben Törökország megfelel a referenciafeltételeknek, a következő évben előrelépés érhető el a csatlakozási tárgyalások folyamán.

A jószomszédsági viszony továbbra is kulcsfontosságú. Az EU 2005. szeptember 21-i nyilatkozatával és a 2006. decemberi 11-i tanácsi következtetésekkel összhangban Törökországnak végre kell hajtania azon kötelezettségét, hogy teljes mértékben megkülönböztetésmentes módon alkalmazza az ankarai megállapodás kiegészítő jegyzőkönyvét, és lebont minden akadályt az áruk szabad mozgása elől, beleértve a közlekedési eszközökre vonatkozó megszorításokat a Ciprusi Köztársaság vonatkozásában is. Elvárjuk Törökországtól azt is, hogy lépéseket tegyen a Ciprusi Köztársasággal való kétoldalú kapcsolatok helyreállítása felé.

3.4. A Nyugat-Balkán országai európai perspektívájának erősítése, és a regionális együttműködés ösztönzése

Minden nyugat-balkáni ország esetében nyitott az esetleges EU-tagság perspektívája. A Nyugat-Balkán országainka jövője az Európai Unióban van. Továbbra is a stabilizációs és társulási folyamat, valamint a 2003-as thesszaloniki cselekvési program szolgál a térségre vonatkozó uniós politika keretéül. A regionális együttműködés kézzelfogható pozitív eredményekkel jár a Nyugat-Balkán polgára számára, és segít a reformok és a megbékélés előmozdításában.

Az EU továbbra is szigorú feltételeket fog szabni a Nyugat-Balkán országainak az EU-tagság felé vezető úton. A kielégítő eredmények elérése alapvető fontosságú az esetleges tagság felé vezető úton, különösen a stabilizációs és társulási megállapodásokból (STM) következő kötelezettségek végrehajtása terén, beleértve a kereskedelemmel kapcsolatos rendelkezéseket is. A stabil intézményrendszer kritikus az STM rendelkezéseinek végrehajtása, valamint a különböző közös intézmények zökkenőmentes működése szempontjából.

A Bizottság továbbra is támogatja a Nyugat-Balkán összes országát az európai felzárkózásban a 2005-ben meghatározott menetrend alapján végrehajtott haladásuknak megfelelően. A Bizottság elsőbbséget tulajdonít Koszovó stabilitásának és európai perspektívájának.

A délkelet-európai együttműködési folyamat (SEECP) 2007. májusi zágrábi csúcstalálkozóján előrevetítették a regionális felelősségvállalás felé történő átmenetet a regionális együttműködés folyamatában. A Stabilitási Paktum nagy mértékben végrehajtotta feladatát, és egy délkelet-európai együttműködési folyamathoz kapcsolódó új regionális együttműködési tanács fogja felváltani. Kinevezték a regionális együttműködési tanács főtitkárát, és Szarajevót jelölték ki titkárságának székhelyéül. A soros bolgár elnökség alatt aláírták a fogadó országgal kötött megállapodást Bosznia és Hercegovinával, és megkezdődött a titkárság felállítása. A tervek szerint a Stabilitási Paktum regionális kerekasztalának utolsó ülését és a regionális együttműködési tanács első ülését Szófiában tartják 2008 elején, amikor a Stabilitási Paktum különleges koordinátora átadja megbízatását a regionális együttműködési tanács főtitkárának. Az új rendszernek – különösen a titkárságnak és a brüsszeli összekötő irodának – gyorsan működőképessé kell válnia. A délkelet-európai együttműködési folyamat és a regionális együttműködési tanács a regionális együttműködés általános keretszervezete lesz. A Bizottság részt fog venni a regionális együttműködési tanácsban, és minden érintett felet arra bátorít, hogy vállaljon aktív szerepet. A Stabilitási Paktum releváns tanulságaira építve a Bizottság együtt szándékozik működni a délkelet-európai együttműködési folyamattal és a regionális együttműködési tanáccsal a katasztrófák kockázatainak csökkentésére irányuló közösségi kezdeményezés végrehajtásában, valamint a Stabilitási Paktum keretében indított, a katasztrófák megelőzésére és kezelésükre való felkészülésre vonatkozó kezdeményezésben is. A Bizottság szándéka az is, hogy jobban elkötelezze a Nyugat-Balkán országait a Közösség polgári védelmi mechanizmusához kapcsolódó munkában, amely olyan vészhelyzetekkel foglalkozik, mint az áradások, erdőtüzek és földrengések.

Júliusban hatályba lépett az új Közép-európai Szabadkereskedelmi Megállapodás (CEFTA). Nemrégiben befejeződött az összes aláíró általi megerősítés, így ez a regionális szabadkereskedelmi övezet az egész térségben életbe lépett. Az Európai Bizottság támogatni szeretné a CEFTA-t, mind technikai segítségnyújtás által, mind pedig egy kezdeti, három évre szóló pénzügyi támogatással a CEFTA titkársága számára. Minden ország részt vesz az együttműködésben az európai kisvállalkozási charta keretében. Az Energiaközösséget létrehozó szerződés végrehajtása előrehaladt. Folyamatban van az európai közös légtér megerősítése. A fennmaradó aláíróknak most ezen eszközök megerősítésével kell haladniuk. Ezek a megállapodások lehetővé teszik az EU energiai és repülési belső piacába történő korai integrációt. Részletes ütemtervek és cselekvési tervek készültek a villamos energiára és gázra vonatkozóan.

Az uniós joggal és szakpolitikákkal kapcsolatos tudatosság növelése érdekében a Bizottság TAIEX[6] irodája technikai tájékoztató rendezvényeket fog szervezni a potenciális tagjelölt országok számára a kormányzat, az üzleti szektor és a társadalom érintett szereplőinek javára. A regionális államigazgatási iskola hozzá fog járulni a Nyugat-Balkán adminisztratív kapacitásainak erősítéséhez. Uniós alapokat mozgósítottak a létező hálózat iskolai rendszerűvé alakítására a Nyugat-Balkán térségében.

A Nyugat-Balkán lakosságának országaik európai integrációjából fakadó, kézzelfogható javulást kell éreznie. Ez lényeges számukra ahhoz, hogy magukénak érezzék a megbékélést és a szükséges reformokat. Maximalizálni kell az emberek közti kapcsolatokat az EU tagállamai és a térség országai között, valamint magán a térségen belül is.

Az Európai Unióba való beutazás megkönnyítése rendkívüli jelentősséggel bír a Nyugat-Balkán népei és kormányai számára. Thesszalonikiben az EU felismerte ezt a tényt, és kötelezettséget vállalt arra, hogy lépéseket tesz e cél elérése érdekében. Az utazás liberalizációjához vezető lépéseknek figyelembe kell venniük a nemzetközi biztonságot és az EU migrációs érdekeit. Horvátországgal évek óta vízummentesség van érvényben. A Bizottság nemrégiben tárgyalt vízumkönnyítési megállapodásokról és visszafogadási egyezményekről a térség többi országával. Ezeket szeptemberben írták alá, és várhatóan hamarosan jóváhagyja őket a Tanács, így hatályba léphetnek 2008. január elsejétől. A megállapodások jelentősen javítani fogják az EU-ba való beutazáshoz szükséges vízumok odaítélésének feltételeit. Fontos, hogy a tagállamok biztosítsák ezek megfelelő végrehajtását.

A vízumkönnyítési megállapodások fontos lépést jelentenek a vízumrendszer teljes liberalizációjához. A Bizottság úgy látja, hogy elérkezett az ideje, hogy további konkrét lépéseken keresztül elmozduljunk a vízummentesség irányába a Nyugat-Balkán országaival kapcsolatban. Ebből a célból a Bizottság párbeszéd megindítását javasolja az érintett országokkal egy olyan menetrend kialakítása érdekében, amely a teljesítendő feltételeket tartalmazza. Ezek kiterjednének a visszafogadási egyezmények megfelelő végrehajtására, valamint az olyan kulcsterületeken való előrelépésre, mint a határrendészet, a dokumentumok biztonsága vagy a szervezett bűnözés elleni harc. Ezek a menetrendek lehetővé tennék az érintett országok számára, hogy jobban összpontosítsanak a reformokra irányuló erőfeszítéseikre, ugyanakkor javítsák az EU kötelezettségvállalásainak láthatóságát a térség lakossága számára.

Az emberek közötti kapcsolatok javítására irányuló intézkedések közé tartozik az oktatási együttműködés és az egyetemi hallgatók és a diplomások mobilitási lehetőségeinek kiszélesítése a Tempus és az Erasmus-Mundus programokon keresztül. A térség további 100 diákja vehet részt posztgraduális képzésben az EU-ban a 2007/2008-as tanévben. 2008-tól évente 500 egyetemi hallgató vehet részt az EU tagállamai és a régió közötti csereprogramokban. A Bizottság a tagállamokkal és más bilaterális donorokkal közösen fel fogja mérni a további ösztöndíjas lehetőségeket. Előcsatlakozási pénzügyi támogatások fognak rendelkezésre állni a Nyugat-Balkán fiataljai, ifjúsági szervezetei, kulturális életének szereplői, civil társadalmi szervezetei és kutatói számára az uniós programokban való részvételhez. A Bizottság bátorítani fogja a 2008-as Interkulturális Párbeszéd Európai Évével kapcsolatos kezdeményezéseket és projekteket. A Bizottság új civil társadalmi alapjának keretében intézkedéseket fognak tenni a civil társadalmi csoportok és partnereik közti kapcsolatteremtés és cserék támogatására a térségben és európai szinten egyaránt.

A parlamentek aktív részvétele kulcsfontosságú az országok előrehaladása szempontjából az EU-tagság felé vezető úton. A parlamentek közötti együttműködés tovább erősödött a Nyugat-Balkánon belül és az EU-val is. Az Európai Parlamenttel való együttműködésben a Bizottság bátorítani fogja az európai integrációra koncentráló tevékenységeket.

3.5. A reformok támogatásának fokozása

Január elsején megkezdte működését az előcsatlakozási támogatási eszköz (IPA). Az volt a cél, hogy koherens támogatási keret jöjjön létre a tagjelölt és a potenciális tagjelölt országok számára. A Bizottság folytatja ezeknek az országoknak a támogatását abbéli törekvésükben, hogy megerősítsék demokratikus intézményrendszerüket és a jogállamiságot, megreformálják a közigazgatást, és működő piacgazdaságot alakítsanak ki. A támogatás intézményépítés és határokon átnyúló együttműködési projektek formájában fog megvalósulni, valamint az országok felkészültségi szintjének függvényében regionális, humán erőforrás és vidékfejlesztési intézkedések támogatásának formájában.

Előrelépés történt a támogatások végrehajtásának az Európai Újjáépítési Ügynökségtől (EAR) a Bizottság küldöttségeihez és belgrádi, podgoricai, pristinai és skopjei irodáihoz történő zökkenőmentes átruházásának előkészítésében. A folyamat 2008 végére fog befejeződni. Az Ügynökség hozzájárult az újjáépítési segítségnyújtáshoz a konfliktus sújtotta országokban. Az IPA működésének megkezdésével a kedvezményezett hatóságok nagyobb részt vállalnak az előcsatlakozási támogatások programozásában. Fel kell készülniük arra, hogy átvegyék az uniós alapok igazgatásának felelősségét.

Koszovó különös figyelmet érdemel. Jelentős külső finanszírozási szükségleteit nagymértékben a donoroknak kell támogatniuk. Az EU-nak és tagállamainak vezető szerepet kell vállalniuk a nemzetközi közösségben a Koszovó jogállásának meghatározását követő, meghatározó uniós szerepvállalással összhangban.

Az IPA hozzá fog járulni a kedvezményezettek kapacitáserősítéséhez az intézmények kiépítésén, a megfelelő kormányzáson és a kkv-k fejlesztésén keresztül. Különös figyelmet fog kapni a közigazgatás és az igazságszolgáltatás reformja, valamint a jogállamiság. Lépésekre kerül sor a partnerországok államháztartási irányításának javítására, valamint az előcsatlakozási támogatások legteljesebb kihasználására irányuló kapacitásaik növelésére. A TAIEX gyors válaszokat kínál a közszektor hivatalnokaitól a bővítési országok közintézményei számára. A SIGMA[7] és a TAIEX eredményeire építve a közigazgatások közötti ikerintézményi program (twinning) közép távú támogatást biztosít a kormányzáshoz, az EU jogához és szakpolitikáihoz kapcsolódó hagyományos ikerintézményi (twinning) projekteken túl.

A Bizottság új finanszírozási eszközt hoz létre az IPA keretében, amely a civil társadalom fejlesztésére és a párbeszéd ösztönzésére irányul. A nemzeti és a több kedvezményezettre irányuló projekteket összehangolt módon fogják programozni, hogy minden országban ösztönözzék a civil társadalom fejlődését. Az lesz a cél, hogy erősödjenek a civil társadalom szervei és szerepük a politikai folyamatokban, erősödjön a civil társadalmi szervezetek határon átnyúló projektek és hálózatok kialakítására irányuló kapacitása, és hogy a civil társadalom képviselői és a véleményformálók jobban megismerkedjenek az európai ügyekkel. Az eszköz erősíteni fogja a helyi civil társadalom szervezeteinek kapacitását a polgárok mozgósításának, képviseletének, valamint a projektfejlesztés és –irányítás vonatkozásában a hálózatok kialakításának bátorítása érdekében, és támogatni fogja párbeszédüket a megfelelő uniós szervekkel. Az érintett területek közé tartoznak az emberi jogok, a nemek közötti egyenlőség, a társadalmi integráció, az egészségügy, a környezet, a vállalati érdekképviselet és képviselet, valamint a fogyasztóvédelem. Az eszköz ösztönözni fogja a partnerországok vállalatai, szakszervezetei és szakmai szervezetei és a megfelelő európai szintű szervezetek közötti együttműködést és tudástranszfert. Látogatói programot indítanak a nemzeti és helyi politikában, a vallásban, újságírásban, szakszervezetekben, gazdasági társaságokban tevékenykedő legfontosabb véleményformálók részére, hogy azok megismerjék az európai ügyeket és uniós kollégáikat.

Az új IPA-rendelet fontos eleme a donorok közti szorosabb koordináció, különösen a költségvetési korlátok tükrében. A Bizottság össze fogja hangolni az IPA támogatásait a nemzetközi pénzügyi intézmények és más donorok támogatásaival annak érdekében, hogy a gazdasági és társadalmi fejlődés legalapvetőbb igényei kielégítésre kerüljenek. A Bizottság 2008-tól kezdődően létrehoz egy IPA-ból finanszírozott infrastrukturális eszközt, amely hozzá fog járulni az infrastrukturális projektek előkészítéséhez. Az érintett területek közé tartozik a közlekedési, az energia- és környezetvédelmi infrastruktúra, valamint a szociális ágazatba történő beruházások is, mint például az egészségügy, az oktatás, a lakáskérdés és a menekültek. A többi kezdeményezés közé tartozik a magánszektor fejlesztésére irányuló Délkelet-Európáért Európai Alap (EFSE) és az energiahatékonysági eszköz. Emiatt az IPA keretében nyújtott támogatás célja, hogy megtalálja a támogatások és kölcsönök leginkább költséghatékony kombinációját. Az erre irányuló összehangolt erőfeszítésbe az EBB-t, az EBRD-t és olyan más nemzetközi pénzügyi intézményeket fognak bevonni, mint a Világbank és az Európa Tanács bankja.

3.6. A bővítés nyilvánosság általi támogatásának biztosítása

A kommunikáció az EU bővítési stratégiájának egyik sarkalatos pontja. A bővítéssel járó előnyökről és kihívásokról jobban kell tájékoztatni a közvéleményt. Az elkövetkező bővítésről alkotott európai közvéleményt a korábbi bővítések tapasztalatai befolyásolják. Nagyon fontos meghallgatni a polgárokat, foglalkozni aggodalmaikkal, és további tájékoztatást nyújtani számukra. Az EU-nak további tényszerű tájékoztatást kell nyújtania a bővítésről annak érdekében, hogy a nyilvánosság számára világossá váljanak az előnyök és a kihívások egyaránt.

Az EU-nak meg kell birkóznia a bővítés kommunikálása által jelentett kihívásokkal mind a tagállamokban, mind pedig a tagjelölt és potenciális tagjelölt országokban.

A tagállamokban a legfőbb kihívást az ötödik bővítési fordulóval kapcsolatos adatok kommunikálása jelenti, különösen annak a gazdaság sikerére és az EU globális szerepének megerősítésére gyakorolt hatására vonatkozóké, valamint a jelenlegi bővítési folyamat előnyeinek és kihívásainak bemutatása. Az EU intézményeinek és a tagállamoknak tájékoztatniuk kell az EU közvéleményét a tagjelölt és potenciális tagjelölt országokról, és el kell magyarázniuk, hogyan működik a bővítés fokozatos és körültekintően irányított folyamata. Hozzá kell járulni a társadalom minden szintjén zajló, bővítéshez kapcsolódó kérdésekről folytatott vitához.

A tagjelölt és potenciális tagjelölt országokban a legnagyobb kihívást az jelenti, hogy hangsúlyozzuk az Unió elkötelezettségét ezen országok európai perspektívája mellett, és elmagyarázzuk az EU-hoz való közeledés minden országra érvényes feltételeit, amelyek mentén minden ország saját teljesítménye alapján kerül megítélésre. Az embereknek látniuk kell, hogy az EU-hoz való közeledés a reformok végrehajtásának ütemétől függ minden országban. Minél gyorsabb és hatékonyabb az ország reformfolyamata, annál gyorsabban halad előre a tagság felé vezető úton annak minden előnyével együtt. Az EU-nak támogatnia kell ezen országok kormányait az EU működésének bemutatására tett erőfeszítések során, és annak megvilágításában, hogy állampolgáraik milyen előnyökben részesülhetnek a tagságra való felkészülés során az EU-val kialakított szorosabb kapcsolatokból. A lakosságnak több információra van szüksége az olyan előnyökről, mint az előcsatlakozási pénzügyi támogatások és technikai tanácsadások, vízumkönnyítések és ösztöndíjas programok.

Annak érdekében, hogy hatékonyabb legyen a bővítéssel kapcsolatos tájékoztatás, a Bizottság arra kéri fel a tagállamok, a tagjelölt és potenciális tagjelölt országok kormányait, hogy vázoljanak fel tájékoztatási terveket. Ezeknek a terveknek a politika, a média, a tudomány, az üzleti élet, a szociális partnerek és a fiatalság véleményformálóit kell megcélozniuk. A Bizottság civil társadalmi fejlődésre és párbeszédre irányuló új eszköze is hozzájárul ezekhez az erőfeszítésekhez.

A tagállamoknak vezető szerepet kell vállalniuk azoknak a politikáknak a megismertetésében és megvédésében, amelyekről megállapodtak, a párbeszéd támogatásában, és a bővítés előnyeinek bemutatásában. Az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek képviselői, valamint a regionális és helyi hatóságok és a civil társadalom fontos szerepet kell, hogy játsszanak. Ezeknek a szereplőknek, akik a legközelebb állnak a nyilvánossághoz, kulcsszerepük van a bővítésről folyó tájékozott vita generálásában.

A Bizottság az EU bővítési politikájáról, valamint az előcsatlakozási támogatásokról történő tájékoztatással fogja kiegészíteni ezeket az erőfeszítéseket. Tények közlésével le fogja bontani a bővítés körüli mítoszokat. A Bizottság teljes mértékben be fogja vonni a folyamatba a tagállamokban található képviseleteit és a bővítési országokban található küldöttségeit. A Bizottság bővítési párbeszéd folytatására fog törekedni a véleményformálás főszereplőivel, és különösen a kereskedelmi kamarákkal és diákszervezetekkel 2007-ben folytatott számos sikeres tájékoztatási projekt tanulságaira fog építeni.

4. KÖVETKEZTETÉSEK ÉS AJÁNLÁSOK

A fenti elemzés figyelembevételével a Bizottság az alábbi következtetéseket vonja le:

1) A bővítés hozzájárult a kontinens békéjéhez, demokráciájához és stabilitásához, és konkrét előnyökkel járt a fokozott kereskedelem, beruházások és gazdasági növekedés tekintetében. Az Unió versenyképesebbé vált, és megfelelőbb válaszokat tud adni a globalizáció kihívásaira. A bővítés hozzájárult az EU világban betöltött szerepének erősítéséhez.

2) Az EU bővítési folyamatának irányítása körültekintő, és összhangban áll a 2006. decemberi Európai Tanács által meghatározott megújított konszenzussal. Ez a konszenzus a kötelezettségvállalások megerősítése, tisztességes és szigorú feltételek alkalmazása és a közvéleménnyel folytatott jobb kommunikáció elvein, valamint az EU új tagállamok integrálásával kapcsolatos képességén alapul. A jelenlegi bővítési menetrend a Nyugat-Balkánra és Törökországra vonatkozik, hiszen ezen országok számára nyitott az EU-tagság a szükséges feltételek teljesítése esetén.

3) A Bizottság lépéseket tett a bővítési folyamat minőségének javítására. A reformok nehéz kérdéseit korai szakaszban igyekeznek kezelni. Biztosított a visszajelzés a politikai és gazdasági párbeszéd, valamint a bővítési folyamat között. A csatlakozási tárgyalások során teljes mértékben kihasználják a referenciákat a fejezetek megnyitásának és lezárásának feltételeként. A Bizottság ösztönzi a nagyobb átláthatóságot, például az átvilágítási jelentések nyilvánosságra hozatalával, és dolgozik az első hatástanulmányok elkészítésén. Minden ország akkor lép az EU-tagsághoz vezető út egyik állomásából a következőbe, amikor teljesítette a szükséges feltételeket, a Nyugat-Balkán számára készített 2005-ös ütemtervnek megfelelően.

4) A bővítési országok még mindig komoly kihívások előtt állnak. Alapvetően fontos, hogy fenntartsuk a csatlakozási kilátásaik láthatóságát és hihetőségét. Az egyes országok teljesítményét saját érdemeik alapján ítélik meg. Még sok tennivaló van olyan alapvető kérdések terén, mint az államépítés, a jogállamiság, a megbékélés, a közigazgatás és az igazságszolgáltatás reformja, valamint a korrupció és a szervezett bűnözés elleni harc. A jószomszédsági viszony továbbra is kulcsfontosságú.

5) A Horvátországgal folytatott csatlakozási tárgyalások megfelelően haladnak és döntő szakaszba érnek. Ez az egész térség számára mutatja, hogy az európai perspektíva valós. Horvátországnak további eredményeket kell még elérnie különösen az igazságszolgáltatás és a közigazgatás reformjának, a kisebbségek jogainak, a menekültek visszatérésének valamint az acélipar és a hajógyártás szerkezeti átalakításának terén.

6) Törökország fontos reformokat vezetett be, amióta 1999-ben tagjelölt országgá vált. Az elmúlt évben Törökország alkotmányos válságon ment keresztül, ami előrehozott parlamenti választásokhoz vezetett. Ezek szabad és tiszta választások voltak, és az új parlament tükrözi az ország politikai sokszínűségét. A köztársasági elnököt az alkotmányos szabályoknak megfelelően választották meg, és a demokrácia a civilek és a katonaság közötti kapcsolatokban is érvényesült. Törökországnak most meg kell újítania a politikai reformokra irányuló erőfeszítéseit. Késedelem nélkül további jelentős erőfeszítésekre van szükség különösen a véleménynyilvánítás szabadsága (a büntető törvénykönyv 301. cikke és a többi vonatkozó jogszabály) és a nem muszlim közösségek jogaival kapcsolatban. További javulásra van szükség különösen az igazságszolgáltatás reformja, a korrupció elleni harc, a nők, gyermekek és szakszervezetek jogainak megerősítése, a kulturális jogok, valamint a biztonsági erők civil felügyeletének területén.

Törökország nem teljesítette azt a kötelezettségét, hogy teljesen megkülönböztetésmentes módon végre kell hajtania a társulási megállapodás kiegészítő jegyzőkönyvét, és nem tett lépéseket a Ciprusi Köztársasághoz fűződő kétoldalú kapcsolatainak normalizálására sem. A Bizottság folytatja a beszámolók készítését a soron következő éves jelentéseiben, az Európai Tanács által jóváhagyott 2006. december 11-i tanácsi következtetésekkel összhangban.

7) Világossá kell tenni Koszovó státuszát, amilyen gyorsan csak lehetséges. Az EU egységessége alapvető fontosságú ebben a kérdésben. A Bizottság teljes mértékben támogatja a trojka munkáját. Szükség van egy olyan fenntartható megoldásra, amely demokratikus és többnemzetiségű Koszovót eredményez, és hozzájárul a térség stabilitásához.

8) Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság előrelépéseket ért el, de fokoznia kell a kulcsterületek reformjának ütemét. Albánia és Montenegró számos területen ért el fejlődést, de még mindig komoly kihívásokkal áll szemben. Bosznia és Hercegovinának még teljes egészében saját kézbe kell vennie kormányzását, és tovább kell vinnie a reformokat, különösen a rendőrségét. Szerbia megmutatta, hogy megfelelő adminisztratív kapacitással rendelkezik az európai perspektíva irányába való jelentős előrelépéshez. Ezt a stabilizációs és társulási megállapodásokról (STM) folytatott technikai tárgyalások hatékony kivitelezése bizonyította. Ugyanakkor ahhoz, hogy aláírhassa az STM-et, Szerbiának teljes körű együttműködést kell tanúsítania az ICTY-vel. Az egész térségnek fejlődnie kell a modern demokrácia, valamint a párbeszéd és tolerancia politikai kultúrájának kiépítése irányába.

Ennek megfelelően:

(a) A Bizottság lényeges haladásra számít a Horvátországgal folytatott csatlakozási tárgyalásokban a következő év folyamán, amely jelentős számú tárgyalási fejezet megnyitásához és számos fejezet ideiglenes lezárásához vezethet, amennyiben az ország megtartja a szükséges reformok lendületét, és megfelel a referenciáknak.

(b) A Bizottság előrehaladásra számít a Törökországgal folytatott csatlakozási tárgyalásokban az év folyamán. Azokat a fejezeteket, amelyek vonatkozásában megtörténtek a technikai előkészületek, meg kell nyitni a kialakított eljárásoknak megfelelően.

A tárgyalások üteme a Törökországban zajló reformok eredményeitől függ. Törökország fejlődése lendületet kaphat, ha sikerül elérnie a kezdeti referenciákat.

A Bizottság ígéretet tett a Tanácsnak, hogy a török büntető törvénykönyv véleménynyilvánítás szabadságára vonatkozó rendelkezéseinek felülvizsgálata (301. cikk és a többi vonatkozó cikk) az igazságügyről és az alapvető jogokról szóló fő fejezet megnyitásának feltétele lesz.

Törökországnak eleget kell tennie a társulási megállapodás kiegészítő jegyzőkönyvének teljes mértékben megkülönböztetésmentes végrehajtására vonatkozó kötelezettségvállalásának a Tanács 2006. december 11-i következtetéseinek megfelelően, és amíg Törökország nem tesz ennek eleget, nyolc tárgyalási fejezetet nem fognak megnyitni.

(c) A EU kész további támogatást nyújtani Koszovó és a térség stabilitásához, és választ adni a fejleményekre politikai eszközeinek teljes mozgósításával.

(d) Amennyiben megfelelnek a feltételeknek, az összes nyugat-balkáni országgal le lehet zárni a stabilizációs és társadalmi megállapodások megkötésének folyamatát 2008-ban, aláírt vagy hatályba lépett megállapodásokkal.

(e) A Nyugat-Balkán országai át fogják venni a regionális együttműködés felelősségét a Stabilitási Paktumból az új regionális együttműködési tanácsba történő átmenet során, a délkelet-európai együttműködési folyamat keretében. Az EU a továbbiakban is támogatni fogja a regionális együttműködési kezdeményezések helyi kézben tartását.

(f) Kiemelt figyelmet fog kapni az emberek közötti közvetlen kapcsolatok ösztönzése a Nyugat-Balkán és az EU országai között. A Bizottság párbeszédet fog kezdeményezni a Nyugat-Balkán országainak állampolgárai számára biztosítandó vízumliberalizációról a vízumkönnyítési és a visszafogadási egyezmények folytatásaként.

(g) 2008 elején a Bizottság közleményt fogad el, amely számba veszi az elért eredményeket, és utat mutat a thesszaloniki cselekvési program és a Nyugat-Balkánnak az EU-hoz való közeledéséről szóló salzburgi közlemény nyomon követésével kapcsolatban.

(h) A Bizottság átdolgozott csatlakozási és európai partnerségeket terjeszt elő, amelyek naprakész prioritásokat tartalmaznak a reformok tekintetében. Az államépítéshez, a kormányzáshoz, valamint a közigazgatás és az igazságügy reformjához kapcsolódó alapvető kérdéseket korai szakaszban kell kezelni.

(i) Ezeket a prioritásokat figyelembe fogják venni az új előcsatlakozási támogatási eszközhöz (IPA) kapcsolódó pénzügyi támogatások programozása során. A Bizottság az IPA-n belül létre fog hozni egy kapacitásépítés és csereprojektek segítségével a párbeszéd ösztönzésére és a civil társadalom fejlesztésére vonatkozó pénzügyi eszközt is. Ez biztosítani fogja a többi donorral való szorosabb koordinációt, intenzívebbé teszi az EBB-vel, valamint az EBRD-vel és más nemzetközi pénzügyi intézményekkel való együttműködést.

(j) Továbbra is alapvetően fontos a bővítés közvélemény általi támogatottságának biztosítása. Fontos, hogy figyeljünk az állampolgárokra, és világos és tényszerű tájékoztatással válaszoljunk kétségeikre. A bővítés kommunikálása mindannyiunk felelőssége, ami a tagállamok tevékeny szerepvállalását teszi szükségessé. A Bizottság ebben – az Európai Parlamenttel, a nemzeti, regionális és helyi hatóságokkal, illetve a civil társadalommal egyetemben – továbbra is szerepet vállal.

MELLÉKLET

Következtetések Albániáról, Bosznia és Hercegovináról, Horvátországról, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságról, Montenegróról, Szerbiáról, Koszovóról [8], valamint Törökországról

Albánia

A politikai kritériumok tekintetében Albánia fejlődést ért el a demokrácia és a jogállamiság területén. Albánia továbbra is pozitív szerepet játszik a régió stabilitásának megőrzésében. Ugyanakkor a demokratikus kultúra és különösen a felek közti konstruktív párbeszéd fejlesztésre szorul annak érdekében, hogy a politikai rendszer hatékonyan és átlátható módon működhessen. A parlamentnek további jelentős előrelépéseket kell tennie a reformok keresztülvitelének kérdésében. A korrupció és a szervezett bűnözés elleni harc komoly kihívást jelent.

A demokrácia és a jogállamiság tekintetében fejlődés történt. Albánia parlamentje eleget tett alkotmányos szerepének az elnökválasztás során. A politikai pártok együttműködési szándékának hiánya azonban továbbra is visszatartja a reformokat, különösen a választási rendszer és az igazságügy területén. Albánia haladást ért el kormányzati rendszerének erősítése terén annak érdekében, hogy végrehajthassa uniós kötelezettségvállalásait, és kezelhesse fejlesztési szükségleteit. A koordináció és a kapacitások továbbra is gyengék, és a stratégiai tervezés fejlesztésre szorul. A foglalkoztatottak kevésbé cserélődtek Albánia közigazgatásában . Ugyanakkor jelentős erőfeszítésekre van szükség a hatékonyság és a pártatlanság biztosítása érdekében, beleértve a közszolgálati törvény teljes körű végrehajtását. Az államigazgatási részleg hatáskörét meg kell erősíteni. Széleskörű hiányosságok mutatkoznak továbbra is a közigazgatás humánerőforrás-menedzsmentje terén.

Az igazságszolgáltatási rendszer reformjában korlátozott előrelépések születtek. A bírók értékelésének folyamata javult, a bíróságok rendszere racionálisabbá vált, és az ítéletek végrehajtása valamelyest gyorsult. Ugyanakkor az igazságszolgáltatás továbbra is gyengén működik a korrupció és a függetlenség, az átláthatóság és a hatékonyság területén tapasztalható hiányosságok miatt. Késik az e kérdéseket kezelni hivatott jogszabály.

A kormány stratégiai jellegű megközelítést vett fel a korrupció elleni harccal kapcsolatban, ami az európai partnerség egyik fő prioritása. Fejlődtek a közbeszerzéssel kapcsolatos jogszabályok. A korrupcióellenes vizsgálatok számos vezető beosztású hivatalnok letartóztatásához vezettek. Ennek ellenére a korrupció nagy méreteket ölt, és nagyon komoly problémát jelent. A kérdés minden szempontjából sok munkára van még szükség, beleértve a politikai pártok támogatásának jogi felelősségre vonhatóságát és átláthatóságát is.

Az emberi jogok és a kisebbségvédelem területén előrelépés történt. Albánia minden esetre érvényesen eltörölte a halálbüntetést. Új törvény született a vérbosszúra felbujtókkal szemben. Az ügyészeknek és az igazságügyi rendészet alkalmazottjainak szóló formális utasítások kiemelték az emberi jogok tiszteletben tartásának szükségességét a büntetőeljárások során. A fogvatartási szabványok színvonala továbbra is alacsony. Javították azonban a fogvatartási infrastruktúrák állapotát, és a legtöbb előzetesen fogva tartott személyt áthelyezték a börtönök új, elkülönített részeibe. Ugyanakkor a börtönök továbbra is túlzsúfoltak. Az emberi jogokra vonatkozó szabályok betartásának számottevő javítása és az ezekkel visszaélők vád alá helyezése továbbra is szükséges. Az ingyenes jogsegély biztosítására vonatkozó jogszabályok még mindig nem megfelelőek.

Albánia előrehaladást ért el a véleménynyilvánítás szabadsága terén, ami az európai partnerség egyik fő prioritása. Cselekvési tervet fogadtak el egy műsorszolgáltatásról szóló új jogszabály kidolgozásához. A közszolgálati rádió és televízió irányítóbizottságában már a civil társadalom képviselői is jelen vannak. Erősödött az ágazat versenyének kerete. Ugyanakkor a kormány médialicencekről és az adójogszabályok jobb végrehajtásáról szóló határozata az elfogultság vádját vetette fel. Nagyobb konszenzust élvező és jobban koordinált reformra van szükség, különösen a műsorszolgáltatás és a médiát kézben tartók átláthatósága terén. A meglévő jogszabályokat jobban kell végrehajtani.

Kedvező jogi környezet alakult ki a civil társadalom szervezetei számára. Ugyanakkor a civil társadalom csoportjai még mindig gyengék. Nincsenek megfelelő mértékben bevonva a szakpolitikák meghatározásába, és nem rendelkeznek elegendő erőforrással, szervezeti kapacitással, képviseleti gyakorlattal és regionális kapcsolatokkal.

Előrelépés történt a nők jogainak erősítése terén. Új jogszabály foglalkozik a családon belüli erőszakkal, és a jogszabály által lehetővé vált egy speciálisan a nemek közötti egyenlőséggel foglalkozó minisztériumi osztály létrehozása. Ennek ellenére továbbra sem elégséges a nők erőszak elleni védelme. A jogszabályokat meg kell erősíteni és teljes mértékben végre kell hajtani. Előrelépés történt a gyermekek jogainak kérdésében is. Javult a fiatalkorúakra vonatkozó igazságszolgáltatás, a gyermekek jogainak ellenőrzése és az alapfokú oktatás helyzete. A továbblépést a kulcsfontosságú jogszabályok késése, különösen az anyakönyvezésre vonatkozóé, valamint az erőforrások hiánya akadályozzák. A szociális szolgáltatások helyzete valamelyest javult, az emberekre fordítható erőforrások nőttek. Ugyanakkor a szociális szempontból sebezhető személyek és a fogyatékkal élők támogatására irányuló intézkedések továbbra is korlátozottak. A kormányzati hivatalok jobb koordinációja javíthatna a helyzeten.

Előrelépés született a tulajdonjogok erősítésének kérdésében, ami az európai partnerség egyik fő prioritása. A kormány elfogadott egy stratégiát, amely összeköti az ingatlanok első bejegyzésének, visszaszolgáltatásának, kárpótlásának és az előírásoknak nem megfelelően épített épületek legalizálásának folyamatait. A visszaszolgáltatás és a kárpótlás jobb kezelése valamelyest gyorsította a kérelmek feldolgozását, ami még így is nagyon lassú. Szükséges a bejegyzés, visszaszolgáltatás, kárpótlás és legalizálás megfelelő összehangolása, és a vonatkozó kérelmek kezelésének további gyorsítása.

Albánia intézkedéseket tett a kisebbségek védelme terén vállalt kötelezettségeinek teljesítésére, konkrétan a kisebbségi nyelvek és hagyományos helységnevek használatának támogatásában. A további előrelépést a kisebbségek létszámát és helyzetét jelző megbízható adatok hiánya gátolja. Történt néhány lépés a roma népesség helyzetének javítására, de korlátozott maradt ezeknek az intézkedéseknek a hatása. A roma kisebbség továbbra is nagyon nehéz lakásfeltételekkel és diszkriminációval szembesül, különösen az oktatás, a szociális védelem, az egészségügy, a lakhatás és a foglalkoztatás terén.

A regionális kérdések és a nemzetközi kötelezettségek tekintetében Albánia továbbra is jó kapcsolatokat ápol a Nyugat-Balkán többi országával és a szomszédos EU-tagállamokkal, multilaterális és kétoldalú kapcsolatokon keresztül egyaránt. Az ország továbbra is aktívan részt vesz a regionális együttműködésben, beleértve a délkelet-európai együttműködési folyamatot és a regionális együttműködési tanácsot, valamint a módosított Közép-európai Szabadkereskedelmi Megállapodást is. Albánia megtartotta építő jellegű hozzáállását a Koszovó státuszát rendező folyamathoz. Ez hozzájárult a régió stabilitásához. A Nemzetközi Büntetőbíróság tekintetében az Egyesült Államokkal kötött kétoldalú mentességi megállapodás nem felel meg a vonatkozó uniós közös álláspontnak és irányadó elveknek.

Albánia gazdasága folytatta erőteljes növekedését. Az általános makrogazdasági stabilitás megmaradt, de – elsősorban az energiaágazat válságának köszönhetően – tovább nőtt a külső hiány. A jogállamiság megvalósításának hiányosságai továbbra is akadályozzák a piacgazdaság zavartalan működését, és hatással vannak az üzleti környezetre. A szegényes infrastruktúra és a megbízhatatlan energiaellátás a gazdasági fejlődés akadálya maradt.

Ami a gazdasági kritériumokat illeti, Albánia lépéseket tett a működőképes piacgazdaság megteremtése felé. Jelentős reformok szükségesek ahhoz, hogy a gazdaság hosszú távon képes legyen megbirkózni a verseny nyomásával és az Unión belüli piaci erőkkel.

A gazdaságpolitika lényeges elemeivel kapcsolatos politikai konszenzust általában sikerült fenntartani. A makrogazdasági stabilitás nagyrészt megmaradt. A gazdasági növekedés továbbra is jelentős az energiaellátás zavarai ellenére. A monetáris politika hiteles maradt, biztosítva az infláció nagyon alacsony szintjét. A regisztrált munkanélküliek aránya ugyan még mindig magas, de csökkenésnek indult. Az adóbevételek szintje általában véve megfelelt a kitűzött céloknak, és javult a költségvetés végrehajtása. Az államháztartás reformja tovább haladt, de költségvetési kockázatok továbbra is fennállnak. Általában véve a makrogazdasági politika megfelelő volt. A 2006-os jelentős késedelmeket követően a privatizáció új lendületet kapott 2007-ben. A magánkézben lévő bankszektor növekszik, és általában véve biztos alapokon áll. A hitelbővülés erőteljes maradt. A bankfelügyelet jogszabályi kerete megfelelő. Az EU-val bonyolított kereskedelem szintje magas maradt.

Ugyanakkor tovább nőtt a külső hiány, főként az energiaágazat nehézségei miatt. Előrelépés történt a bírósági határozatok végrehajtása és a tulajdonjogok érvényesítése tekintetében, de az igazságszolgáltatási rendszer és a törvények alkalmazásának hiányosságai hatással vannak az üzleti környezetre. Míg a cégbejegyzési eljárások javulni kezdtek, adminisztratív hiányosságok akadályozzák a piacra való bejutást és a piac elhagyását. Előrelépés történt a bankoktól különböző pénzügyi szereplők ellenőrzésének tekintetében, de még van tere a további fejlődésnek, különösen a nyugdíjágazat tekintetében. A strukturális munkanélküliség tartós. A képzett munkaerő hiánya és a szegényes infrastruktúra visszatartja a magánszektor fejlődését, amely fenntarthatóan hozzájárulhatna az ország fejlődéséhez. A nagy méreteket öltő informális gazdaság, amelyet a jogérvényesítés és a szabályozási keret tartós gyengeségei is táplálnak, csökkenti az adóalapot, leköti a kormány gazdaságpolitika végrehajtására irányuló kapacitásait, és negatív hatással van az üzleti környezetre.

Albánia előrelépést ért el jogszabályainak, politikáinak és kapacitásainak az európai előírásokhoz való igazításában, és végrehajtja az ideiglenes megállapodásban vállalt kereskedelmi kötelezettségvállalásait. Néhány területen, mint a vámok, versenypolitika és a szervezett bűnözés elleni küzdelem terén az elmúlt években elért haladás fenntarthatónak bizonyult. Más területeken, mint az energia, a közlekedés és a szellemi tulajdonjogok, korlátozott maradt az előrelépés. Az olyan területek reformja, mint a növény- és állat-egészségügyi ellenőrzés kulcsfontosságú a stabilizációs és társulási megállapodás (STM) teljes körű hasznosítása szempontjából. Kihívást jelent az adminisztratív kapacitás biztosítása az STM nem kereskedelemmel kapcsolatos rendelkezései és a jogszabályok hatékony végrehajtásához abból a szempontból, hogy fenntarthatóan nyomon követhető lesz-e az STM végrehajtása.

Előrehaladás történt a belső piac egyes kérdéseiben, de további erőfeszítésekre van szükség Albánia STM-mel kapcsolatos kötelezettségeinek végrehajtásához. Az előírások átvétele és az akkreditáció jó ütemű. A metrológia és a piacfelügyelet kapacitását megerősítik, de a jogszabályok fejlesztése szükséges. A fogyasztóvédelem területén a panaszok kezelésében és a viták rendezésében van szükség javulásra. A tulajdonjogokkal kapcsolatos bizonytalanságok gátolják a vállalatok letelepedését . A tőkemozgásokkal kapcsolatban továbbra is fennállnak bizonyos korlátozások.

Haladás történt a vámügyek számítógépesítése terén. Ez segített Albániának az STM kereskedelemmel kapcsolatos rendelkezéseinek hatékonyabb végrehajtásában. A vámbevételek tovább nőttek. Albánia végrehajtotta az ideiglenes megállapodásban szereplő vámcsökkentéseket. Ugyanakkor szükséges az infrastruktúra fejlesztése és az EU gyakorlatához való igazodás. Az adóügyek igazgatása racionálisabbá vált, és előrelépés történt a számítógépesítés és az adófizetők kérvényeinek kezelése terén. Ugyanakkor az adóbehajtás szintje alacsony maradt. Tovább kell igazodni az uniós jogszabályokhoz és bevált gyakorlatokhoz, és átfogó adóbeszedési és -ellenőrzési stratégiát kell felállítani.

Előrelépés történt a versenypolitika területén. Erősödött a versenyhivatal. Számos összefonódási bejelentést értékelt és bírságokat szabott ki a versenyszabályok megsértése miatt. Ugyanakkor további erőfeszítésekre van szükség a versenyhivatal dolgozói számára nyújtandó képzésekhez. Albánia haladást ért el az állami támogatásokkal kapcsolatos STM-kötelezettségeinek teljesítése terén. Az állami támogatásokért felelős szervezeti egység függetlenedett a gazdasági minisztériumtól a jelentéstétel tekintetében. Az állami támogatásokért felelős szervezeti egység folytatta az állami támogatási rendszerekről készített átfogó felmérés értékelését és frissítését.

Új közbeszerzési törvényt fogadtak el, amely jobban igazodik az uniós előírásokhoz. Erősödik a közbeszerzési hivatal pozíciója is, de az adminisztratív kapacitásokat fokozni kell annak érdekében, hogy megfelelően végre lehessen hajtani az új törvényt. Garantálni kell a felülvizsgálatot végzők pártatlanságát. A szellemi tulajdonjogok tekintetében a szerzői jogok hivatala megkezdte működését, és Albánia ratifikálta az ipari minták lajstromozására vonatkozó nemzetközi eszközöket. Azonban a szellemi tulajdonjogok érvényesítése továbbra is gyenge. Mind a szabadalmakért és védjegyekért felelős főigazgatóság, mind a szerzői jogok hivatala megfelelő erőforrások és szaktudás hiányával küzd. Szükség van az európai előírásokkal összhangban álló új iparjogvédelmi jogszabályokra. Jelentős további erőfeszítésekre van szükség az ideiglenes megállapodás szellemi tulajdonjogokra vonatkozó kötelezettségeinek teljesítéséhez.

Némi előrelépés történt a foglalkoztatási és szociális politikákkal kapcsolatos európai szabványokat illetően. Programokat indítottak a sérülékeny csoportok foglalkoztatásának ösztönzésére, és a munkaügyi ellenőrzésről szóló jogszabály elfogadásával javult az intézményi és szabályozási keret. Ugyanakkor a munkaügyi ellenőrzési kapacitás korlátozott, és a munkahelyi biztonság és egészségvédelem szintje továbbra is alacsony. Hiányos információk és nem megfelelő adminisztratív rendszer gátolják a társadalmi fejlettség és a foglalkoztatási helyzet felmérését, valamint megfelelő foglalkoztatási és társadalmi integrációs stratégiák kialakítását. Az oktatás európai szabványai tekintetében történt némi haladás. Jelentősen nőtt az oktatásra fordítható költségvetési előirányzat. Megkezdődött az egyetemet megelőző oktatásra és a szakképzésre vonatkozó nemzeti stratégiák végrehajtása, és elfogadtak egy új jogszabályt a felsőoktatásról.

Fejlődés történt néhány ágazati politikában is. Az ipar és a kkv-k vonatkozásában létrejött az országos nyilvántartási központ a cégbejegyzések megkönnyítése érdekében. Elfogadták a kkv-k versenyképességének fokozására irányuló stratégiát. Útjára indult egy frissített cselekvési terv, amelynek célja az informális gazdaság kérdésének kezelése és a beruházások előtt álló adminisztratív akadályok lebontása. Exportgarancia-alapokat hoztak létre. Frissített cselekvési terv készült a befektetések előtt álló adminisztratív akadályok lebontására. Ugyanakkor további haladásra van szükség az informális gazdaság kezelése és az üzleti környezet javítása érdekében. A mezőgazdasági fejlődés korlátozott volt. Született néhány kezdeményezés a termelés növelésére, de a mezőgazdasági ágazat versenyképessége továbbra is alacsony. Az uniós állat- és növény-egészségügyi előírásoknak való megfelelés, amely szükséges a stabilizációs és társulási megállapodás és az ideiglenes megállapodás kereskedelmi feltételeinek igénybevételéhez, továbbra sem megfelelő. Történt némi haladás a halászat ellenőrzése és felügyelete terén, bár a túlhalászat és az illegális halászat továbbra is problémát jelent.

A környezetvédelem tekintetében történt némi előrelépés a horizontális jogszabályok területén, de a végrehajtás továbbra is gyenge. További erőfeszítésekre van szükség a hulladékkezelés és a vízminőség területén. Erősíteni kell az adminisztratív kapacitást a már átültetett jogszabályok végrehajtása érdekében. A közlekedés területén elért eredmények korlátozottak. Albánia ratifikálta az európai közös légtérről szóló megállapodást, és első átmeneti szakasz végrehajtásán dolgozik. Albánia aktívan részt vesz a regionális közlekedési főhálózat és a Délkelet-európai Közlekedési Megfigyelőközpont fejlesztésében, különösen a második gördülő, öt évre szóló (2007–2011) többéves terv jóváhagyása által. Lényeges fejlődésre van szükség a tengeri szállítás biztonsága tekintetében.

Az energiaágazatot illetően Albánia nem volt képes megteremteni a villamosenergia-ellátás biztonságát. Jelentős erőfeszítéseket kell tenni az Energiaközösséget létrehozó szerződés előírásainak teljesítéséhez. Az Energiaközösséget létrehozó szerződés szerződő feleként Albánia 2007 júliusától kezdve köteles végrehajtani a vonatkozó uniós jogszabályokat, különösen az energiára vonatkozókat. Némi előrelépés – beleértve a vízerőművek koncessziójára vonatkozó új jogszabályt és a számlák behajtása terén tapasztalható korlátozott javulást – ellenére az energiaágazat továbbra is kritikus állapotban van. Ez gátolja az ország társadalmi és gazdasági fejlődését.

Elmaradások tapasztalhatók az Albánia STM-ből származó, információs társadalmat és médiát érintő kötelezettségeinek teljesítésére irányuló munkában. Az elektronikus kommunikáció és az információs technológiák piacának liberalizációja továbbra is kezdeti stádiumban van. A szabályozási keret továbbra sincs összhangban a közösségi vívmányokkal, és a telekommunikációs szabályozónak fejlesztenie kell kapacitásait. A pénzügyi ellenőrzés tekintetében új jogszabályt fogadtak el a belső ellenőrzésről. Szükség van megfelelő felügyeleti szerv létrehozására. Elfogadható előrelépés történt a statisztika területén. A legtöbb fő statisztikai osztályozás elkészült, és megfelel az uniós szabványoknak.

A jogérvényesülés, szabadság és biztonság területén egyes kérdésekben történt némi haladás. Általában véve további fejlődésre van szükség. Javult a vízumok kiállításának technológiája, illetve a diplomata és szolgálati útlevelek biztonságossága. Vízumkönnyítési megállapodást írtak alá az EU és Albánia között. Az uniós szabványoknak megfelelő biometrikus útleveleket kell kiállítani. A külföldiekről szóló törvény további módosítása szükséges ahhoz, hogy az elérje az uniós szabványok színvonalát.

Új infrastruktúra, az informatikai összeköttetések kibővítése, valamint jobb hivatalközi és határokon átnyúló rendőri együttműködés javította a határellenőrzések színvonalát. A kormány integrált határrendészeti stratégiát fogadott el. Ugyanakkor a határátkelő pontok infrastruktúrája nem éri el az uniós szabványok szintjét. A menekültügyi jogszabályok megfelelnek a nemzetközi standardoknak, de még nincs koherens menekültügyi stratégia, és a végrehajtás továbbra is gyenge. Létrehoztak egy egységet a nemzeti migrációs stratégia végrehajtásának felügyeletére. A migráció határokon történő ellenőrzése valamelyest hatékonyabbá vált, de még mindig jelentős tere van a fejlődésnek. Albánia visszafogadási jegyzőkönyvet írt alá Ausztriával a 2006-os EK-Albánia visszafogadási megállapodásnak megfelelően. Hatékonyabbá kell azonban tenni az adatkezelést, és jobban együtt kell működni a szomszédos országokkal. A határrendészeti személyzetnek állandóbbá kell válnia, különösen az EK-Albánia visszafogadási egyezmény megfelelő végrehajtása érdekében.

A bankrendszer jobban küzd a pénzmosás ellen; a legtöbb közigazgatásban dolgozó bankokon keresztül kapja a fizetését. A lopott áruk kezelése már büntetendő cselekménynek számít. Közös nyomozóegység köti össze a belügy- és a pénzügyminisztériumot, a főügyészi hivatalt és az állami hírszerző szolgálatot. A pénzmosás elleni küzdelem konkrét eredményei mindazonáltal továbbra is váratnak magukra. Javítani kell a jogszabályokon, a nyomozáshoz kapcsolódó erőforrásokon és szakértelmen, a technológiai támogatáson és az intézményközi együttműködésen.

Az intézményközi kábítószer ellenes munkacsoportok hatékonyabb munkát végeznek. Javul a külföldi partnerekkel folytatott együttműködés. Megfelelő raktárhelyiségek épülnek a lefoglalt kábítószerek számára. A kábítószercsempészet mindamellett továbbra is komoly aggodalomra ad okot. Jelentős mennyiségű kábítószert foglaltak le, de ez a mennyiség még mindig kevés ahhoz képest, amit becslések szerint Albánián keresztül csempésznek. Nagyobb határozottságra és a rendőrség, illetve az igazságszolgáltatás közötti jobb együttműködésre van szükség annak érdekében, hogy a kábítószerkereskedéssel gyanúsítottak és a korrupcióval gyanúsított hivatalnokok ellen megalapozott vád esetén eljárás indulhasson. Javítani kell a megelőző intézkedéseket és a határok felszereltségét.

Új, a rendőrség depolitizálására irányuló jogszabályt fogadtak el az állami rendőrséggel kapcsolatban. Az immár ratifikált délkelet-európai rendőrségi együttműködési megállapodás, valamint az Europollal kötött stratégiai megállapodás hozzájárul az intenzív nemzetközi együttműködéshez. A rendőrség létszámát azonban annak figyelembevétele nélkül csökkentették, hogy a legfontosabb egységek kapacitása és folytonossága ne sérüljön. A nyomozás és bűnüldözés sikerét továbbra is akadályozza a rendőrség és az ügyészség közötti hiányos kommunikáció. Meg kell erősíteni a rendőrség irányítását és a belső ellenőrzési rendszereket.

A szervezett bűnözés nagyon komoly probléma maradt. Számos nagy horderejű, szervezett bűnözéssel kapcsolatos letartóztatás történt. Javult a rendőrség súlyos bűncselekményekkel kapcsolatos reakciója. Új taktikai és nyomozási eszközöket vezettek be. Javult az együttműködés az Interpollal, lehetővé téve számos nemzetközi elfogatóparancs végrehajtását. Ezzel együtt sok nemzetközi letartóztatás iránti megkeresésre nem reagáltak még. A szervezett bűnözés elleni küzdelem során tett erőfeszítéseket akadályozza a korrupció és a tanúvédelem gyengesége. Informatikai problémák gátolják a bűnügyi hírszerző funkciók használatát. Bár javult a szomszédos országokkal való együttműködés az autólopások terén, a hazai ügynökségek közötti egyeztetés nem megfelelő, és csökkenti a hatékonyságot.

Albánia erőteljesen folytatta az emberkereskedelem mel kapcsolatos nyomozást és vádemelést. A határellenőrzések valamelyest hatékonyabbá váltak, és javult a nemzetközi együttműködés. Ugyanakkor Albánia továbbra is jelentős tranzitország, és az országon belül nőtt a szexuális célú emberkereskedelem szintje. Kevés áldozat hajlandó vallomást tenni az emberkereskedők ellen a tanúvédelem gyengesége miatt. Az elégtelen koordináció hátráltatja a nemzeti emberkereskedelem elleni stratégia végrehajtását.

A rendőrség és a hírszerző szolgálat terrorizmus elleni egységei már jobban együttműködnek. Jó volt a nemzetközi szereplőkkel való együttműködés. Albánia a közösségi vívmányokkal összhangban exportellenőrzési jogszabályt fogadott el a hadászati eszközök tekintetében. Ennek ellenére továbbra sem megfelelő a terrorizmusellenes elemzők és nyomozók felszereltsége és kiképzése.

A személyes adatok védelméről szóló jogszabályt felülvizsgálják, és összehangolják az európai előírásokkal. Ám még mindig nincsen elegendő hatalommal és erőforrásokkal rendelkező, független adatvédelmi felügyelő hatóság.

Bosznia és Hercegovina

A politikai kritériumok megvalósítása tekintetében lelassult a fejlődés Bosznia és Hercegovinában. Az országban folyó reformfolyamatot több tényező is aláássa: az intézményrendszer bonyolultsága, a daytoni/párizsi békemegállapodás figyelmen kívül hagyása, valamint a nacionalista retorika. Továbbra is megoldatlanok az európai partnerség kulcsfontosságú prioritásai. A rendőrségi reformot Bosznia és Hercegovina politikai vezetőinek nem sikerült megvalósítaniuk. Mivel ezenkívül más kérdésekben sem történt kellő előrelépés, a stabilizációs és társulási megállapodás (STM) megkötése késlekedik.

A demokrácia és a jogállamiság területén kevés fejlődés történt. Bosznia és Hercegovina kormányzati rendszere továbbra is jelentős nemzetközi részvétel bevonásával működik. A főképviselő, illetve az EU különleges képviselőjének hivatala (OHR) szoros együttműködést folytat az Európai Bizottsággal annak érdekében, hogy Bosznia és Hercegovina közelebb kerüljön az EU-hoz. Bosznia és Hercegovina hatóságai ugyanakkor semmilyen jelét nem adták annak, hogy képesek lennének átvenni a további politikai szerepvállalást és felelősséget. Az állami szintű intézmények hatékony működésének biztosításához sürgős intézkedésekre van szükség. Az OHR bezárását a Béke-végrehajtási Tanács 2008. június 30-ra halasztotta, ám előtte 2008 februárjában felül kívánja vizsgálni a helyzetet.

A 2006. októberi választások általában a nemzetközi normák betartásával zajlottak. Novemberben megalakult a Boszniai Szerb Köztársaság kormánya, ugyanakkor az állami kormány és a Bosznia-hercegovinai Föderáció kormánya csak több mint négy hónap múlva jött létre. Javultak az állami szintű parlamenti közgyűlés technikai és emberi erőforrásai, de egyes fontos bizottságokat – például az európai integrációs bizottságot – még jobban meg kell erősíteni. Az állam és a közigazgatási egységek közötti koordináció tekintetében semmilyen javulás nem történt. A végrehajtó és a jogalkotó intézmények összteljesítménye továbbra is gyenge. Az alkotmányreformról folytatott megbeszélések elakadtak.

A közigazgatás területén történt előrelépés, de további jelentős erőfeszítésekre van szükség. Megerősödött a közigazgatási reformmal foglalkozó koordinátori hivatal, és megtették az első lépéseket a közigazgatási reformra vonatkozó stratégia végrehajtása érdekében, amely az európai partnerség egyik fontos prioritása. Létrejött egy uniós támogatással működő közigazgatási reformalap. A közszolgálati hivatalok hatékonysága javult, és lépések történtek az állami szintű minisztériumok és intézmények – különösen munkaerővel és irodahelyiségekkel való – ellátására. Továbbra is fenn kell tartani az erőfeszítéseket a nemzeti közigazgatási stratégia megfelelő végrehajtása érdekében, és azért, hogy a közszolgálat hatékony, professzionális, stabil, átlátható és elszámoltatható legyen.

Az igazságügyi rendszer tekintetében Bosznia és Hercegovinában fejlődés történt: a nemzetközi szakemberek helyét helyi bírák és ügyészek vették át, így az ország kevésbé függ a nemzetközi közösségtől. Az igazságügyi rendszer töredezettsége és a jogi keretben mutatkozó ellentmondások ugyanakkor továbbra is akadályozzák az igazságszolgáltatás működését. Még függetlenebbé és még hatékonyabbá kell tehát tenni az igazságügyi rendszert. A háborús bűnökkel foglalkozó állami szintű kamara továbbra is hatékonyan működött. A közigazgatási egységek szintjén ugyanakkor szigorúbban kell üldözni a bűnelkövetőket.

A korrupció elleni küzdelem terén Bosznia és Hercegovina kevés eredményt tud felmutatni, ez a jelenség továbbra is általánosan elterjedt marad, és súlyos gondokat okoz. A nemzeti korrupció elleni stratégiát nem hajtották végre megfelelően. A korrupció ellen ezért határozottabb fellépéseket kell tenni.

Az emberi jogok és a kisebbségvédelem területén kevés előrelépés történt. A nemzetközi emberi jogi egyezmények általános végrehajtásán javítani kell. Bosznia és Hercegovina jogszabályai még nem állnak teljes mértékben összhangban az emberi jogok európai egyezményével. Hatékonyabban meg kell akadályozni a bűnüldöző szerveknél a kegyetlen bánásmód gyakorlását , továbbá fokozni kell a büntetlenség elleni küzdelmet, valamint meg kell erősíteni az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférést és a jog előtti egyenlőséget. További erőfeszítésekre van szükség a börtönrendszer működésének általános javítására, beleértve a fogvatartottak életkörülményeinek javítását. A vallási türelem hiánya továbbra is megoldatlan problémát jelent. A véleménynyilvánítás szabadságával és a médiával kapcsolatban megjegyzendő, hogy nem fogadták el a föderációs közcélú műsorszolgáltatásról szóló törvényt, holott ez szükséges az európai partnerség egyik kulcsfontosságú prioritásának teljesítéséhez. Az emberi jogokkal kapcsolatos ügyhátralék feldolgozása tekintetében Bosznia és Hercegovina előrelépéseket ért el, a bírósági határozatokat azonban nem mindig hajtják végre megfelelően.

Bosznia és Hercegovina jogi keretében szerepelnek rendelkezések a nők , a gyermekek és a szociálisan sérülékeny személyek védelméről, de ezek végrehajtása általánosan hiányos. Nem léteznek átfogó diszkriminációellenes jogszabályok. A szakszervezetek szövetségének nyilvántartásba vétele kapcsán semmilyen előrelépés nem történt. A társadalmi párbeszédet továbbra is akadályozza a kormányzati rendszer bonyolultsága és az országban hatályos jogszabályok töredezettsége. Előrelépés történt a hatóságok által a civil társadalom fejlődéséhez nyújtott támogatások területén, bár ez az ágazat általánosan még mindig igen gyenge.

A kisebbségvédelemmel kapcsolatban megjegyzendő, hogy további erőfeszítésekre van szükség az intolerancia és az etnikai alapú megkülönböztetés elleni küzdelemben, valamint a kisebbségekkel foglalkozó jogszabályok hatékonyabb végrehajtása terén. Az állami szintű Nemzeti Kisebbségek Tanácsa és a közigazgatási egységek megfelelő szervei nem működőképesek. Sok menekült és lakóhelyét elhagyni kényszerült személy nem részesül alapvető nyugdíj- és egészségügyi juttatásokban. Továbbra is gondot okoz a visszatérők társadalmi-gazdasági beilleszkedése. A roma kisebbség továbbra is nagyon nehéz életkörülményekkel küzd, és megkülönböztetés sújtja különösen az oktatás, a szociális védelem, az egészségügy, a lakhatás és a foglalkoztatás terén. A romákra vonatkozó nemzeti stratégia végrehajtásához konkrét fellépésekre van szükség.

A regionális kérdések és a nemzetközi kötelezettségek területén előrelépés történt. Bosznia és Hercegovina aktív részese a regionális együttműködésnek, támogatja a délkelet-európai együttműködési folyamatot (SEECP) és a regionális együttműködési tanácsot (RCC). Számos regionális megállapodásnak részese, ilyen a módosított Közép-európai Szabadkereskedelmi Megállapodás (CEFTA), amelyeket most már megfelelően végre kell hajtani. Javult és így már általában kielégítő szintű Bosznia és Hercegovina együttműködése a volt Jugoszláviával foglalkozó nemzetközi büntetőtörvényszékkel (ICTY) is. Ugyanakkor továbbra is teljes körű együttműködésre van szükség az ICTY-vel annak érdekében, hogy aláírhassák az STM-t, és teljesüljön az egyik kulcsfontosságú európai partnerségi prioritás. Az Európa Tanács csatlakozás utáni követelményeinek ugyan nagy részét teljesíti Bosznia és Hercegovina, azok végrehajtása azonban elmaradt. A Nemzetközi Büntetőbíróság tekintetében megjegyzendő, hogy az Egyesült Államokkal kötött kétoldalú mentességi megállapodás nem áll összhangban az EU vonatkozó közös álláspontjával és irányadó elveivel.

Bosznia és Hercegovina összességében jó kapcsolatokat ápol szomszédaival, bár adódtak bizonyos feszültségek is, különösen a Nemzetközi Bíróság által a Bosznia és Hercegovina kontra Szerbia és Montenegró ügyben népirtás miatt hozott ítélet kapcsán. A megoldatlan kereskedelmi és határkérdésekben kevés előrelépés történt.

Bosznia és Hercegovina gazdasága továbbra is gyorsan növekszik. Fennmaradt az általános makrogazdasági stabilitás, bizonyos tényezők ugyanakkor továbbra is fenyegetik a fiskális stabilitást. Súlyos gondokat okoz a tartósan magas munkanélküliség is. Az ország romló általános politikai légkörében lelassultak a strukturális reformok, és gyengült az üzleti környezet. Nem valósult meg teljesen a közigazgatási egységek közötti országos gazdasági integráció sem.

Ami a gazdasági kritériumokat illeti, Bosznia és Hercegovinában kevés előrelépés történt a működőképes piacgazdaság megteremtése felé. Ahhoz, hogy hosszú távon megbirkózhasson az Unión belüli verseny okozta nyomással és a piaci erőkkel, jelentős reformok szükségesek.

A gazdasági növekedés továbbra is magas szintű és gyorsulóban van, míg a külső egyenleg 2006-ban jelentősen javult. A makrogazdasági stabilitást továbbra is alátámasztotta a valutatanácsi megállapodás, és az infláció visszatért arra az alacsony szintre, amelyet a HÉA 2006. januári bevezetése előtt mértek. A HÉA bevezetésével a 2006. évi költségvetési bevételek megnövekedtek. A Föderáció lépéseket tett arra, hogy az ország többi részében 2007 januárjában megkezdett közvetlen adóreformot – amely az adórendszer egyszerűsítésével és a költségvetési terhek csökkentésével járt – a Boszniai Szerb Köztársaságban is bevezesse.