[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 16.7.2009

COM(2009) 361 végleges

2009/0106 (CNS)

Javaslat:

A TANÁCS RENDELETE

az Európai Közösségen belüli energiaipari infrastruktúrát érintő beruházási projekteknek a Bizottság részére való bejelentéséről és a 736/96/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről

{SEC(2009) 971}{SEC(2009) 972}

INDOKOLÁS

A JAVASLAT HÁTTERE

A javaslat okai és céljai

Az energiaellátás biztosítását, az éghajlatváltozás hatásainak enyhítését és a versenyképesség fenntartását célul kitűző új energiapolitika szempontjából kulcsfontosságú, hogy az energiaipari infrastruktúrát érintően jelentős beruházások valósuljanak meg. Az infrastruktúra-fejlesztési beruházások terén a magánszektor gazdasági szereplői egyre jelentősebb szerepet játszanak. Az olyan új szakpolitikai célkitűzések, mint az egyes energiaforrások részarányára vonatkozó célszámok, arra ösztönzik a tagállamokat, hogy szakpolitikáik megvalósítása során új energiaipari infrastruktúrák létrehozására és a meglévők korszerűsítésére törekedjenek. A Bizottságnak feladata, hogy szorosan figyelemmel kísérje a helyzet alakulását annak érdekében, hogy időben előre jelezze az esetleges problémákat, és biztosítsa a kellő átláthatóságot a piaci szereplők számára. Ehhez azonban megfelelő adatokkal kell rendelkeznie a beruházási projektekről.

Az energiaipari infrastruktúra vonatkozásában a tagállamokra háruló jelentéstételi kötelezettségekkel kapcsolatos hatályos szabályozási környezet igen vegyes képet mutat. Nem áll rendelkezésre elegendő releváns, hitelesített adat, és ez megnehezíti a fejlemények uniós szinten történő, több ágazatra kiterjedő figyelemmel kísérését. Továbbá a kőolaj-, földgáz- és villamosenergia-ágazatokban a Bizottságnak a közösségi érdekű beruházási projektekről történő értesítéséről szóló 736/96/EK tanácsi rendelet végrehajtása ma már nem következetes és nincs összhangban az energiaszektorban végbement legújabb fejleményekkel.

A felülvizsgálat általános célja a 736/96/EK tanácsi rendeletben rögzített rendszer felülvizsgálata és megerősítése, és egyúttal a kapcsolódó adminisztratív terhek enyhítése. A jelentéstétel kereteit naprakésszé kell tenni és ki kell egészíteni a helyzet rendszeres elemzésével, amelyet – az átláthatóság érdekében – az érdekeltek körében meg kell vitatni és nyilvánosságra kell hozni.

Háttér-információk

A beruházási projektek megvalósításához eleve komoly bizonytalanságok kapcsolódnak, miközben a jelenlegi gazdasági és hitelválság további nehézségeket jelent az energiaszektor beruházási projektjei számára.

Az uniós intézmények nemrégiben továbbfejlesztették az energiaipari infrastruktúrát érintő beruházásokra vonatkozó keretszabályokat, részint azzal, hogy a megújuló energiaforrásokat hasznosító rendszerekre vonatkozóan világos és kiszámítható célkitűzéseket határoztak meg, részint pedig azzal, hogy új szabályokat rögzítettek a belső piac szabályozására. Az intézmények azonban további intézkedéseket is szorgalmaztak. Az európai energiapolitikára vonatkozó, a 2007–2009 közötti időszakra szóló európai tanácsi cselekvési terv a Bizottságot és a tagállamokat arra kérte fel, hogy határozzák meg, milyen beruházásokra van szükség a földgáz- és a villamosenergia-keresletet és kínálatot érintő uniós stratégiai szükségletek kielégítéséhez. Az energiapolitika második stratégiai felülvizsgálata nyomán, amelyet a Bizottság 2008-ban fogadott el, mind az Európai Unió Tanácsa [1], mind az Európai Parlament [2] egyetértett a Bizottság törekvéseivel, és hangsúlyozta a beruházások folytatásának, az átláthatóság növelésének, valamint az ellátás és a termelés megfelelőségére vonatkozó előrejelzésekkel és a hálózatfejlesztési tervekkel kapcsolatos munka fokozásának fontosságát.

Meglévő rendelkezések a javaslat által érintett területen

A szóban forgó területen számos rendelkezés létezik, azonban ezek nem biztosítanak a Bizottság számára következetes, előretekintésre lehetőséget adó információkat a beruházási projektekről és azok előrehaladásáról.

Az Európai Parlament és a Tanács **** irányelve a földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2003/55/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről;A Tanács 2004/67/EK irányelve a földgázellátás biztonságának megőrzését szolgáló intézkedésekről;

Az Európai Parlament és a Tanács 1364/2006/EK határozata a transzeurópai energiahálózatokra vonatkozó iránymutatások megállapításáról;

Az Európai Parlament és a Tanács **** irányelve a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2003/54/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről;

Az Európai Parlament és a Tanács 2005/89/EGK irányelve a villamosenergia-ellátás biztonságát és az infrastrukturális beruházások védelmét célzó intézkedésekről;

A Tanács 2857/1999/Euratom rendelete az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 41. cikkének megfelelően a Bizottsággal közlendő beruházási projektek meghatározásáról;

Az Európai Parlament és a Tanács 2009/31/EK irányelve a szén-dioxid geológiai tárolásáról, valamint a 85/337/EGK tanácsi irányelv, a 2000/60/EK, a 2001/80/EK, a 2004/35/EK, a 2006/12/EK és a 2008/1/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, valamint az 1013/2006/EK rendelet módosításáról;

Az Európai Parlament és a Tanács 2009/28/EK irányelve a megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról, valamint a 2001/77/EK és a 2003/30/EK irányelv módosításáról és azt követő hatályon kívül helyezéséről.

Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel

Ez a javaslat összhangban van az Unió célkitűzéseivel, jelesül azokkal, amelyek a belső piac létrehozására és Európának a kiegyensúlyozott gazdasági növekedésen és az árak stabilitásán alapuló fenntartható fejlődésére irányulnak. Szintén összhangban van az éghajlat- és energiapolitikával, amelynek egyik pillére az energiaellátás biztonsága.

KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELTEKKEL; HATÁSVIZSGÁLAT

Konzultáció az érdekeltekkel

A konzultáció módja, a legfontosabb célterületek és a válaszadók köre

2009 februárja és márciusa folyamán az érdekeltek (tagállamok, az energiaágazat valamennyi iparágának képviselői, energiaügyi szabályozó hatóságok) bevonásával nyilvános konzultációra került sor. Az első konzultáció alapját az érdekeltek részére eljuttatott kérdőív képezte, és célja elsősorban az volt, hogy a nyomon követés szempontjaival, illetve a jelentéstételi mechanizmus tárgyi hatályával, felépítésével és hatásával kapcsolatban gyűjtsön információt. Szakmai szeminárium keretében (2009. május 14-én) zárókonzultációra került sor, amelyen a konzultációba bevont felekkel megvitattuk a téma részleteit.

Az észrevételek és felhasználásuk rövid ismertetése

Mind a tagállamok, mind az iparági képviselők döntő hányada fontosnak tartja az energiaipari infrastruktúrát érintő beruházási projektek megfelelő nyomon követését. Az általános vélemény szerint ez alapvető az átláthatóság, a politikai döntéshozatal és az egyes projektek támogatása szempontjából. A nyomon követés szabályozását az érintettek azonban csak azzal a feltétellel támogatják, ha az az átláthatóság biztosítását szolgálja, hozzáadott értéket képvisel, és nem jár jelentős adminisztratív terhekkel. Ezeket az elvárásokat e javaslat szövegezése során teljes mértékben figyelembe vettük.

Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása

Az Energiaügyi és Közlekedési Főigazgatóság találkozót tartott a Villamosenergia-piaci Átvitelirendszer-üzemeltetők Európai Hálózatának és a Gázpiaci Átvitelirendszer-üzemeltetők Európai Hálózatának képviselőivel (e hálózatok feladata a harmadik belső energiapiaci kezdeményezéscsomag keretében előirányzott, a villamosenergia- és a földgázhálózatokra vonatkozó tízéves beruházási terv kidolgozása), szimuláción alapuló adatelemzési módszereket kidolgozó adatszolgáltatókkal, valamint – a közüzemi szolgáltatások ágazatában működő európai vállalatok hitelképességére vonatkozó adatok beszerzése céljából – egy hitelminősítő intézettel. A Főigazgatóság emellett több olyan megbeszélésen is részt vett megfigyelőként, amelyet az egyik tagállam hatóságai szerveztek a villamos energia, a földgáz és a távfűtés terén a jövőben megvalósítandó beruházások indikatív ütemezéséről.

Külső szerződéses partnerek nem vettek részt sem a hatásvizsgálat, sem a jogalkotási javaslat előkészítésében.

Hatásvizsgálat

Az e javaslathoz mellékelt hatásvizsgálat négy lehetőségre tér ki, és az alábbi következtetésekre jut.

0. lehetőség: A jelenlegi állapot fenntartása – Nyomon követés célzott jelentéstételi mechanizmus nélkül

E lehetőség keretében a nyomon követést a Bizottság végezné vagy kereskedelmi adatszolgáltatók által biztosított adatok, vagy az uniós energiapiacot szabályozó ágazatspecifikus jogszabályok értelmében a tagállamok, illetve az érintett vállalatok által közölt adatok alapján. További információforrás a 736/96/EK tanácsi rendelet. Amennyiben a szakpolitika nem változik, a releváns adatok uniós szintű összegyűjtése, valamint az adatok és elemzésük átláthatósága nem garantálható, a nyomon követés pedig valószínűleg nehézségekbe ütközne, hiszen az ágazatspecifikus jogszabályok számos tekintetben (az adatszolgáltatás gyakorisága, aktualizálás, az adatok bizalmassága stb. tekintetében) nem igazodnak egymáshoz, illetve a kereskedelmi adatszolgáltatók által biztosított adatokban is lehetnek hiányosságok.

1. lehetőség: A 736/96/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezése

Ez a lehetőség a 736/96/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezését jelentené, tekintettel arra, hogy a rendelet végrehajtása elégtelen és az Európai Unió energiarendszerében bekövetkező változásokkal egyre kevésbé tud lépést tartani. Feltételezve, hogy hosszú távon a piacok képesek a kereslet és a kínálat összhangjának megteremtésére, a rendszeres nyomon követést tanulmányok helyettesítenék, amelyek eseti alapon készülnének azokban az esetekben, amikor egyes konkrét szakpolitikai döntések kapcsán az energiaipari infrastruktúrát érintő beruházási projektek elemzésére van szükség.

2. lehetőség: Nyomon követés kiegészítő jelentéstételi mechanizmussal

A tagállamok – esetleg az érintett vállalatoktól érkező jelzések alapján – értesítenék a Bizottságot a beruházási projektekről. Az értesítés tárgyi hatálya a jelenlegihez képest kibővülne, a küszöbértékeket pedig felül kellene vizsgálni, így az adatszolgáltatás immár az energiabiztonság szempontjából kulcsfontosságú valamennyi infrastruktúrára, valamint az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való áttéréssel összefüggő valamennyi projektre kiterjedne. Az átfedések elkerülése érdekében figyelembe kellene venni a már meglévő jelentéstételi és nyomonkövetési kötelezettségeket, feltéve, hogy azok egyenértékű információt szolgáltatnak. A jelentéstételre kétévente kerülne sor, ami biztosítaná, hogy tovább csökkenjenek az adminisztratív terhek, és e kötelezettség összhangba kerüljön a többi vonatkozó keretszabállyal. Az összegyűjtött adatok és információk – az üzleti szempontból érzékenyek kivételével – nyilvánosságra kerülhetnének. Az összegyűjtött adatok és egyéb releváns források alapján a Bizottság – ágazatokon átívelő perspektívából – rendszeresen elemezné az EU energiarendszerének jövőbeli fejlődését azzal a céllal, hogy feltérképezze az esetleges hiányosságokat és problémákat, illetve biztosítsa a kellő átláthatóságot a piaci szereplők számára. Ez a lehetőség egy kiegyensúlyozott és következetes rendszer létrehozásával kecsegtet.

3. lehetőség: Nyomon követés teljes körű jelentéstételi mechanizmussal

A 2. lehetőséghez hasonlóan a 3. lehetőség keretében is egy átfogó, integrált jelentéstételi és nyomonkövetési keret jönne létre, azonban a 3. lehetőség teljes körű jelentéstételi mechanizmust vezetne be. A tagállamok – a már meglévő jelentéstételi mechanizmusoktól függetlenül – kötelesek lennének a Bizottságnak bejelenteni és validálni az összes előírt információt. Ez a lehetőség nem felel meg az arányosság elvének.

A JAVASLAT JOGI ELEMEI

A javaslat összefoglalása

Mivel a 2. lehetőség bizonyult a legjobb kompromisszumnak, a javasolt rendelet erre támaszkodva hozza létre a kőolaj-, a földgáz-, a villamosenergia- és a bioüzemanyag-ágazatbeli energiaipari infrastruktúrát érintő, illetve az ezen ágazatok szén-dioxid-kibocsátásával összefüggő beruházási projektekről a Bizottság felé teljesítendő adat- és információszolgáltatási kötelezettség keretszabályait.

A tagállamoknak vagy az általuk e feladattal megbízott szerveknek kétévente adatokat és információkat kellene gyűjteniük a termeléssel, a szállítással és a tárolással kapcsolatos beruházási projektekről, majd ezeket az adatokat el kellene juttatniuk a Bizottsághoz. Az adminisztratív terhek minimalizálása érdekében két lehetőség tenné rugalmasabbá és egyszerűbbé a rendszert:

- Ha a tagállamok másként nem határoznak, a vállalkozások kötelesek lennének eljuttatni a tagállamokhoz – vagy az illetékes szervekhez – a beruházási és a leszerelési projektjeikkel kapcsolatos információkat.

- A tagállamok mentesülhetnének a bejelentési kötelezettség alól, amennyiben az uniós energiapiacot szabályozó ágazatspecifikus jogszabályok értelmében már szolgáltatnak egyenértékű információt a Bizottság részére. Ugyanez az elv érvényesülhetne akkor is, ha a földgáz- és villamosenergia-hálózatokra vonatkozó fejlesztési tervekért felelős szervek gyűjtik össze a vonatkozó adatokat. Ebben az esetben ezek a szervek juttatnák el a Bizottsághoz a releváns adatokat, szükség esetén a tagállamok észrevételeivel együtt.

Az összegyűjtött adatok és információk (a beruházás típusa, a tervezett kapacitások, a főbb akadályok stb.) alapján kirajzolódnának az uniós energiaipari infrastruktúrát érintő beruházások fő tendenciái. Külön rendelkezés biztosítja majd, hogy a Bizottság részére bejelentendő adatok és információk megfeleljenek bizonyos elfogadott szabványoknak, hogy a beérkező adatok és információk fogadása, tárolása és feldolgozása a megfelelő informatikai eszközök segítségével és az egyének személyes adatainak védelmére vonatkozó jogszabályi keret teljes körű tiszteletben tartásával történjék, és hogy az összegyűjtött adatok és információk – az üzleti szempontból érzékenyek kivételével – a nyilvánosság számára hozzáférhetőek legyenek.

A beérkezett adatok és információk alapján a Bizottság rendszeres, ágazatokon átívelő elemzés alá vetné az EU energiarendszerének szerkezeti fejlődését és kilátásait, illetve szükség esetén egyéb elemzéseket végezne. Mindez lehetővé tenné a kereslet és a kínálat terén a jövőben esetlegesen fellépő hiányosságok, illetve a beruházások elé gördülő akadályok feltérképezését. Ezen elemzések révén a Bizottság kedvezőbb helyzetben lesz ahhoz, hogy terjessze a legjobb gyakorlati megoldásokat és a piaci szereplők számára nagyobb átláthatóságot biztosítson. Az e témákkal kapcsolatos közös elképzelések kialakítása érdekében az elemzések eredményeit meg kell majd vitatni az érdekeltekkel és nyilvánosságra kell hozni.

Jogalap

A javaslat jogalapja az Európai Közösséget létrehozó szerződés 284. cikke és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 187. cikke.

A szubszidiaritás elve

E javaslattervezet célja, hogy megerősítse a Bizottság feladatainak elvégzéséhez szükséges adatok és információk összegyűjtését biztosító keretszabályokat. Megfelelő információk birtokában a Bizottság, konkrétan pedig az Energiapiaci Megfigyelőközpont kedvezőbb helyzetben lesz ahhoz, hogy – több ágazatra kiterjedően, uniós szinten – nyomon kövesse az EU energiarendszerének fejlődését, és jelezze azokat az esetleges problémákat, amelyek késleltethetik vagy akadályozhatják a beruházási projektek megvalósulását. Tekintettel az energiaágazat egyes alágazatai (így például a villamosenergia- és a földgázágazat) közötti kapcsolatokra, valamint a belső piac sajátosságaira, az uniós dimenzió egyre nagyobb szerephez jut, és ezáltal indokolja az uniós intézmények és különösen a Bizottság fellépését.

Az arányosság elve

A javaslat megfelel az arányosság elvének: nem lépi túl a célkitűzéseinek eléréséhez szükséges mértéket. A tagállamok továbbra is jelentős szabadsággal fognak rendelkezni az adatgyűjtésre szolgáló eszközök kiválasztásában.

A jogi aktus típusának megválasztása

Tekintettel arra, hogy egy hatályos rendelet felülvizsgálatáról van szó, a javasolt aktus a rendelet.

KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

A javaslat korlátozott hatással van a Közösség költségvetésére. A kiadások között az informatikai költségek, valamint – ha a Bizottság úgy dönt – az adatvásárlás és a szakértők költségei szerepelnek. A javaslatnak várhatóan nem lesz jelentős közvetlen hatása a tagállamok költségvetésére.

KIEGÉSZÍTő INFORMÁCIÓK

Egyszerűsítés

Tekintettel a már meglévő jelentéstételi és nyomonkövetési kötelezettségekre, a javaslat nem ró további adminisztratív terheket az érintettekre, mivel a jelentéstételhez kapcsolódó előírásait kizárólag akkor kell alkalmazni, ha az ágazatspecifikus jogszabályok alapján nem állnak rendelkezésre egyenértékű adatok és információk.

Felülvizsgálatra vonatkozó rendelkezés

Az új rendeletben előírt jelentéstételi és nyomonkövetési mechanizmust a Bizottság öt év elteltével felül fogja vizsgálni.

2009/0106 (CNS)

Javaslat:

A TANÁCS RENDELETE

az Európai Közösségen belüli energiaipari infrastruktúrát érintő beruházási projekteknek a Bizottság részére való bejelentéséről és a 736/96/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 284. cikkére,

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 187. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára[3],

tekintettel az Európai Parlament véleményére[4],

mivel:

(1) Az Európai Közösség azt a célt tűzte maga elé, hogy olyan közös energiapolitikát vezet be, amely a Közösség energiaellátásának biztosítására, a kis szén-dioxid-kibocsátású energiarendszerre való áttérésre és a versenyalapú energiapiacok működésére összpontosít.

(2) E politika fontos részét képezi az energiaipari infrastruktúrát érintő beruházási projektek alakulására vonatkozó általános helyzet nyomon követése. A nyomon követésnek a megfelelő számadatok biztosításával lehetővé kell tennie a Közösség számára a szükséges összehasonlítások és értékelések elvégzését, illetve a megfelelő intézkedések megtételét, különösen az energia keresletének és kínálatának jövőbeli összhangját illetően.

(3) Az energiaágazatban az elmúlt években – a Közösségen kívül és belül egyaránt – komoly változások mentek végbe, és az energiaipari infrastruktúrát érintő beruházások a Közösség energiaellátásának biztosítása, a belső piac működése és a kis szén-dioxid-kibocsátású energiarendszerre való áttérés szempontjából egyaránt kulcsfontosságú kérdéssé váltak.

(4) Az új körülmények között valamennyi ágazat és valamennyi infrastruktúra esetében jelentős beruházásokra van szükség, új típusú infrastruktúrákat kell kiépíteni, a piacon pedig új technológiáknak kell teret hódítaniuk. Az energiaágazat liberalizációja és a belső piac mélyítése következtében a beruházások megvalósításában nagyobb szerep hárul a gazdasági szereplőkre, ezzel párhuzamosan pedig az olyan új szakpolitikai követelmények, mint az egyes energiaforrások részarányára vonatkozó célszámok, arra ösztönzik a tagállamokat, hogy szakpolitikáik megvalósítása során új és/vagy korszerűsített energiaipari infrastruktúrák kialakítására törekedjenek.

(5) Tekintettel az új szakpolitikai célkitűzésekre és a piaci fejleményekre, nagyobb figyelmet kell fordítani a közösségi energiaipari infrastruktúrát érintő beruházásokra, különösen azért, hogy időben előre lehessen jelezni a problémákat, terjeszteni lehessen a legjobb gyakorlati megoldásokat, és a Közösség energiarendszerének jövőbeli fejlődését illetően nagyobb átláthatóságot lehessen biztosítani.

(6) A Bizottságnak és különösen az Energiapiaci Megfigyelőközpontnak ezért pontos adatokkal és információkkal kell rendelkeznie a Közösség energiarendszerének legjelentősebb elemeit érintő beruházási projektekről, köztük a leszerelési projektekről.

(7) A Közösségnek érdeke, hogy a tagállamok vagy az általuk e feladattal megbízott szervek kétévente adatokat és információkat gyűjtsenek a termelési, a szállítási és a tárolási kapacitások előre látható alakulásáról és az ezekre irányuló beruházási projektekről, és azokat a Bizottsághoz eljuttassák. Ezért biztosítani kell azt, hogy a Bizottság értesüljön azokról a beruházási projektekről, amelyek esetében a kivitelezés már elkezdődött vagy előreláthatólag öt éven belül el fog kezdődni, illetve azokról, amelyek egyes infrastruktúrák három éven belüli leszerelésére irányulnak.

(8) Az Euratom-Szerződés 41. és 42. cikkének megfelelően a vállalkozások kötelesek tájékoztatni a Bizottságot beruházási projektjeikről; célszerű, ha az ezen értesítésekben foglalt információkon túl – az Euratom-Szerződés 41–44. cikkének sérelme nélkül – a Bizottság a beruházási projektek végrehajtásáról is rendszeres tájékoztatást kap.

(9) Annak érdekében, hogy a Bizottság következetesen nyomon tudja követni a Közösség egészének energiarendszerét érintően a jövőben megvalósuló fejleményeket, a beruházási projektekkel összefüggő adatszolgáltatás területén olyan harmonizált keretre van szükség, amely a tagállamok által benyújtandó hivatalos adatokat és információkat tartalmazó, naprakész kategóriákon alapul.

(10) A tagállamoknak e célból el kell juttatniuk a Bizottsághoz a kőolaj, a földgáz, a villamos energia, a bioüzemenyagok és a szén-dioxid termelésével, szállításával és tárolásával összefüggésben területükön tervezett vagy megvalósítás alatt lévő beruházási projektekre vonatkozó adatokat és információkat. Az érintett vállalkozások számára elő kell írni, hogy a szóban forgó adatokat és információkat juttassák el a tagállamnak.

(11) Az energiaszektorban végrehajtott beruházási projektek időtartamára tekintettel elegendő, ha a jelentéstételre kétévente kerül sor.

(12) Annak érdekében, hogy a tagállamokra és a vállalkozásokra – különösen a kis- és középvállalkozásokra – ne háruljanak aránytalanul magas adminisztratív terhek és a költségek a minimálisra korlátozódjanak, e rendeletnek lehetővé kell tennie azt, hogy a tagállamok és a vállalkozások mentesüljenek a bejelentési kötelezettségek alól, amennyiben az uniós energiapiacot szabályozó, az Európai Unió intézményei által elfogadott és a versenyalapú energiapiacokkal, az európai energiarendszer fenntarthatóságával és az Európai Közösség energiaellátásának biztosításával kapcsolatos célkitűzések elérésére törekvő ágazatspecifikus jogi aktusok alapján már szolgáltatnak a Bizottság részére egyenértékű információkat.

(13) Az adatok feldolgozása és az értesítés egyszerűsítése és biztonságossá tétele érdekében lehetővé kell tenni a Bizottság és különösen az Energiapiaci Megfigyelőközpont számára, hogy e célok és különösen az integrált informatikai eszközök és folyamatok működtetése céljából meghozza a szükséges intézkedéseket.

(14) Az egyéneknek a személyes adatok tagállamok általi kezelése vonatkozásában való védelmére a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[5], a személyes adatok Bizottság általi kezelése vonatkozásában való védelmére pedig a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[6] vonatkozik. Ez a rendelet nem korlátozza az említett jogszabályokban foglalt rendelkezéseket.

(15) A Bizottságnak és konkrétan az Energiapiaci Megfigyelőközpontnak rendszeres, ágazatokon átívelő elemzés alá kell vetnie a Közösség energiarendszerének szerkezeti fejlődését és kilátásait, illetve – bizonyos esetekben – kifejezetten az energiarendszer egyes szempontjaira összpontosító elemzéseket kell készítenie; ezen elemzéseknek különösen az energiakereslet és -kínálat hosszú távú egyensúlyát befolyásoló, az infrastruktúrákat és a beruházásokat érintő esetleges hiányosságok feltérképezését kell elősegíteniük.

(16) A jövőbeni fejleményekre vonatkozó közös elképzelések kialakítása és az átláthatóság fokozása érdekében, tekintettel arra, hogy ez utóbbi különösen fontos a piacra újonnan belépők számára, indokolt lehetővé tenni, hogy a Bizottságot a tagállamok szakértői vagy más, a témában jártas szakemberek segítsék.

(17) A Bizottságnak el kell fogadnia az e rendelet végrehajtásához szükséges technikai intézkedéseket, így többek között a kiegészítő technikai fogalommeghatározásokat.

(18) A 736/96/EK rendeletet – tekintettel arra, hogy napjaink energiaügyi kihívásai módosításokat tesznek szükségessé, valamint az egyértelműség érdekében – hatályon kívül kell helyezni és helyébe új rendeletnek kell lépnie,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk Tárgy és hatály

1. Ez a rendelet közös keretet hoz létre a kőolaj-, a földgáz-, a villamosenergia- és a bioüzemenyag-ágazatbeli energiaipari infrastruktúrára irányuló, illetve az ezen ágazatok szén-dioxid-kibocsátásával kapcsolatos beruházási projektekre vonatkozó adatoknak és információknak a Bizottság részére való bejelentéséhez.

2. E rendeletet a mellékletben felsorolt azon beruházási projektekre kell alkalmazni, amelyek esetében a kivitelezés már elkezdődött vagy terv szerint öt éven belül el fog kezdődni, illetve azokról, amelyek célja, hogy bizonyos infrastruktúrákat három éven belül üzemen kívül helyezzenek.

2. cikk Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

(1) „infrastruktúra”: energia vagy szén-dioxid termelésével, szállításával vagy tárolásával összefüggő bármilyen típusú létesítmény, illetve ilyen létesítmények bármely része,

(2) „beruházási projektek”: olyan projektek, amelyek célja:

a) új infrastruktúra építése,

b) meglévő infrastruktúra átalakítása, korszerűsítése, kapacitásának növelése vagy csökkentése,

c) meglévő infrastruktúra leszerelése,

(3) „tervezett beruházási projektek”: a kivitelezés megkezdése előtti állapotban lévő projektek, amelyek esetében a tőkeköltségek még nem merültek fel, illetve olyan projektek, amelyek esetében még nem történt meg a létesítmény leszerelése; ide értendőek az olyan projektek, amelyeknek fő elemei (helyszín, kivitelező, vállalkozó, műszaki jellemzők) teljes egészében vagy részben további módosításra vagy végleges engedélyezésre várnak,

(4) „megvalósítás alatt lévő beruházási projektek”: olyan beruházási projektek, amelyek esetében a kivitelezés megkezdődött és tőkeköltségek merültek fel,

(5) „leszerelés”: az a munkaszakasz, amelynek során egy infrastruktúrát véglegesen üzemen kívül helyeznek,

(6) „termelés”: villamos energia előállítása és tüzelőanyagok – köztük a bioüzemenyagok – feldolgozása,

(7) „szállítás”: energiaforrások, energiatermékek vagy szén-dioxid szállítása hálózaton keresztül, ezen belül is:

a) csővezetéken, de nem termelési csővezeték-hálózaton és nem az elsődlegesen a helyi földgázelosztás keretében használt nagy nyomású vezetékeken,

b) extra-nagyfeszültségű és nagy feszültségű összekapcsolt rendszereken, de nem az elsődlegesen a helyi elosztás keretében használt rendszereken,

(8) „tárolás”: energiaforrások vagy szén-dioxid állandó vagy ideiglenes tárolása föld alatti vagy felszíni létesítményekben vagy geológiai tárolásra alkalmas helyszíneken,

(9) „vállalkozás”: bármely olyan természetes személy vagy köz- vagy magánszektorbeli jogalany, aki vagy amely beruházási projektekről döntést hoz vagy beruházási projektet valósít meg,

(10) „energiaforrás”:

a) Elsődleges energiaforrások, így a kőolaj, a földgáz és a kőszén, vagy átalakított energiaforrások, például a villamos energia,

b) Megújuló energiaforrások, köztük a vízenergia, a biomassza, a szélenergia, a naphőenergia, az árapály-energia és a geotermikus energia,

c) Energiatermékek, így a finomított olajtermékek és a bioüzemenyagok.

3. cikk Adatközlés

1. Szem előtt tartva azt, hogy az adatgyűjtési és -közlési kötelezettségnek a célokkal arányosnak kell lennie, a tagállamok vagy az általuk e feladattal megbízott szervek 2010 elején, majd ezt követően kétévente összegyűjtik és a Bizottsághoz eljuttatják az e rendeletben meghatározott valamennyi adatot és információt.

Az összesített adatokat és releváns projektinformációkat első ízben 2010-ben, majd ezután kétévente juttatják el a Bizottsághoz.

Az összesített adatokat és releváns projektinformációkat a tagállamok vagy az általuk e feladattal megbízott szervek minden jelentéstételi évben július 31-ig küldik meg.

2. A Bizottság a tagállamokat vagy az általuk e feladattal megbízott szerveket mentesíti az (1) bekezdésben előírt kötelezettség alól, amennyiben az energiapiacot szabályozó ágazatspecifikus közösségi jogi aktusok alapján:

a) az érintett tagállam vagy az általa e feladattal megbízott szerv a kért adatokat és információkat már korábban közölte és megjelöli ezen adatközlés időpontját és az annak alapját képező konkrét jogi aktust,

b) külön testület kapott megbízást arra, hogy közösségi szinten többéves beruházási tervet készítsen az energiaipari infrastruktúra fejlesztése területén, és e célból egyenértékű adatokat és információkat gyűjt össze; ilyen esetekben az adott testület – az (1) bekezdésben meghatározott határidőn belül – eljuttatja az összes releváns adatot és információt a Bizottsághoz.

4. cikk Adatforrások

1. Az érintett vállalkozások minden jelentéstételi évben május 31-ig eljuttatják azon tagállam – vagy a tagállam e feladattal megbízott szerve – részére a 3. cikkben előírt adatokat vagy információkat, amelynek területén beruházási projektet kívánnak megvalósítani. A közölt adatoknak vagy információknak a beruházási projektnek az adott jelentéstételi év március 31. napján fennálló állapotát kell tükrözniük.

Az első albekezdés nem vonatkozik azon vállalkozásokra, amelyek esetében az illetékes tagállam úgy dönt, hogy a 3. cikkben előírt adatokat vagy információkat más módon juttatja el a Bizottság részére.

2. A tagállamok az adatgyűjtés során elkerülik az átfedéseket és a minimálisra korlátozzák a vállalkozásokat terhelő költségeket.

5. cikk Az értesítés tartalma

1. A mellékletben szereplő beruházási projektek vonatkozásában a 3. cikkben előírt adatközlés – a különböző projekttípusokra értelemszerűen alkalmazva – az alábbi adatokra terjed ki:

a) a tervezett vagy megvalósítás alatt lévő kapacitások;

b) az infrastruktúrákat vagy kapacitásokat érintő, tervezett vagy megvalósítás alatt lévő projektek helyszíne, megnevezése, típusa és fő jellemzői;

c) a üzembe helyezés várható időpontja;

d) a felhasználandó energiaforrás típusa;

e) az ellátásbiztonság szempontjából lényeges technológiák, így az ellentétes irányú igénybevétel lehetősége, a másik tüzelőanyagra való átállás képessége, illetve egyéb hasonló célú berendezések;

f) a szén-dioxid leválasztására szolgáló berendezések vagy utólagos beszerelésük mechanizmusa.

2. A kapacitások leszerelését célzó projektek vonatkozásában a 3. cikkben előírt adatközlés az alábbi adatokra terjed ki:

a) az érintett infrastruktúra jellege és kapacitása;

b) a leszerelés várható időpontja.

3. A 3. cikkben előírt adatközlésben minden esetben meg kell adni az adott jelentéstételi év elején meglévő beépített kapacitás mennyiségét.

A tagállam, az általa megbízott szerv vagy a 3. cikk (2) bekezdésében említett testület az értesítést kiegészítheti bármely egyéb – fontosnak ítélt – észrevétellel, így többek között a beruházási projektek végrehajtását érintő késedelmekkel vagy akadályokkal kapcsolatos információkkal.

6. cikk Az adatok minősége és nyilvánossága

1. A tagállamok, az általuk megbízott szervek vagy – adott esetben – az európai uniós energiaipari infrastruktúrát érintő beruházási tervek elkészítésével megbízott testületek biztosítják a Bizottsághoz eljuttatott adatok és információk jó minőségét, relevanciáját, pontosságát, egyértelműségét, időbeli pontosságát és koherenciáját.

Az európai uniós energiaipari infrastruktúrát érintő beruházási tervek elkészítésével megbízott testületek az általuk eljuttatandó adatokat és információkat kiegészítik a tagállamok által az összegyűjtött adatok és információk minőségére vonatkozóan esetleg tett észrevételekkel.

2. A Bizottság az e rendelet értelmében közölt adatokat és információkat – különösen a 10. cikk (3) bekezdésében említett elemzésekben – nyilvánosságra hozhatja, feltéve, hogy csak összesített adatokat és információkat tesz közzé, és az egyes vállalkozásokra vonatkozó részletek nem kerülnek bemutatásra.

A tagállamok vagy az általuk megbízott szervek megőrzik az üzleti szempontból érzékeny adatok és információk titkosságát.

7. cikk Végrahajtási intézkedések

A Bizottság elfogadja az e rendelet végrehajtásához szükséges technikai intézkedéseket, így többek között az alkalmazandó számítási módszereket, a technikai fogalommeghatározásokat és a 3. cikk szerinti adat- és információközlés formáját, tartalmát és egyéb részleteit.

8. cikk Adatfeldolgozás

A Bizottság felelős az e rendelet értelmében hozzá beérkező adatok és információk fogadására, tárolására és feldolgozására alkalmas informatikai eszközök kifejlesztéséért, üzemeltetésért, kezeléséért és karbantartásáért.

9. cikk A természetes személyek védelme az adatkezelés során

Ez a rendelet nem sérti a közösségi jog rendelkezéseit, és ezen belül is változatlanul hagyja a tagállamoknak a személyes adatok kezelése vonatkozásában a 95/46/EK irányelv alapján fennálló kötelezettségeit, illetve a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében a 45/2001/EK rendelet szerinti kötelezettségeket.

10. cikk Nyomon követés és jelentéstétel

1. A beérkezett adatok és információk, illetve bármilyen egyéb adat, így többek között a Bizottság által megvásárolt adatok alapján a Bizottság legalább kétévente ágazatokon átívelő elemzés alá veti az EU energiarendszerének szerkezeti fejlődését és kilátásait, különös tekintettel a következőkre:

a) a kereslet és a kínálat terén a jövőben esetlegesen fellépő hiányosságok feltérképezése;

b) a beruházásokat akadályozó tényezők azonosítása és a kezelésükre alkalmas legjobb gyakorlati megoldások terjesztése;

c) a piaci szereplők számára nagyobb átláthatóság biztosítása.

A beérkezett adatok és információk alapján a Bizottság egyéb szükségesnek vagy célszerűnek ítélt elemzéseket is végezhet.

2. Az (1) bekezdésben említett elemzések készítése során a Bizottságot a tagállamok szakértői és/vagy más, a témában jártas szakemberek segíthetik.

3. A Bizottság az elemzéseket az érdekeltekkel megvitathatja. Az elkészített elemzéseket eljuttatja az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, illetve nyilvánosan hozzáférhetővé teszi őket.

11. cikk Felülvizsgálat

E rendeletet végrehajtását a Bizottság a hatálybalépést követő öt éven belül felülvizsgálja.

12. cikk Hatályon kívül helyezés

A 736/96/EK rendelet hatályát veszti.

13. cikk Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben,

a Tanács részéről

az elnök

MELLÉKLET BERUHÁZÁSI PROJEKTEK

1. KŐOLAJ

1.1. Kőolajfinomítás

- Legalább 1 millió tonna/év kapacitású kőolaj-desztilláló létesítmények;

- A kőolaj-desztilláló kapacitás 1 millió tonna/év fölé való növelése;

- Legalább 500 tonna/nap kapacitású reformáló- és krakkolóüzemek;

- Maradék fűtőolaj/gázolaj/alapanyagok/egyéb kőolajszármazékok kéntelenítését végző üzemek.

Azok a vegyipari létesítmények, amelyek fűtőolajat és/vagy motor-tüzelőanyagot nem, illetve csupán melléktermékként termelnek, nem tartoznak ide.

1.2. Szállítás

- Nyersolaj szállítására szolgáló, legalább 3 millió tonna/év kapacitású csővezetékek, illetve ezek legalább 30 km hosszúságban való meghosszabbítása;

- Kőolajszármazékok szállítására szolgáló, legalább 1,5 millió tonna/év kapacitású csővezetékek, illetve ezek legalább 30 km hosszúságban való meghosszabbítása;

- Nemzeti vagy nemzetközi összekapcsolt hálózatok lényegi elemét képező csővezetékek, valamint az EK-Szerződés 155. cikkének megfelelően kidolgozott iránymutatásokban szereplő közös érdekű csővezetékek és projektek.

A katonai célokra szolgáló és az 1.1. pontban felsoroltaktól eltérő létesítményeket kiszolgáló csővezetékek nem tartoznak ide.

1.3. Tárolás

- Nyersolaj és kőolajszármazékok tárolására szolgáló létesítmények (legalább 150 millió m3, illetve – tartályok esetében – legalább 100 000 m3 kapacitású létesítmények).

A katonai célokra szolgáló és az 1.1. pontban felsoroltaktól eltérő létesítményeket kiszolgáló tartályok nem tartoznak ide.

2. FÖLDGÁZ

2.1. Szállítás

- Gáz – így különösen földgáz és biogáz – szállítására szolgáló csővezetékek;

- Az EK-Szerződés 155. cikkének megfelelően kidolgozott iránymutatásokban szereplő közös érdekű csővezetékek és projektek.

2.2. LNG-terminálok

- Cseppfolyósított földgáz importálására szolgáló terminálok.

2.3. Tárolás

- A 2.1. pontban említett szállítóvezetékekhez kapcsolódó tárolólétesítmények.

A katonai célokra szolgáló és az energiatermékeket nem, illetve csupán melléktermékként termelő vegyipari üzemeket kiszolgáló gázvezetékek, terminálok és létesítmények nem tartoznak ide.

3. VILLAMOS ENERGIA

3.1. Előállítás

- Hő- és atomerőművek (egyenként legalább 100 MW kapacitású generátorok);

- Vízi erőművek (legalább 30 MW kapacitású erőművek);

- Szélerőműtelepek (legalább 20 MW kapacitású tengeri, és legalább 10 MW kapacitású szárazföldi szélerőművek);

- Koncentrált napenergiát, geotermikus energiát és fotovoltaikus energiát előállító létesítmények (egyenként legalább 10 MW kapacitású generátorok);

- Biomasszát/hulladékot hasznosító energiatermelő létesítmények (egyenként legalább 10 MW kapacitású generátorok);

- Kapcsolt hő- és villamosenergia-termelést megvalósító erőművek (legalább 10 MW elektromos kapacitású generátorok);

3.2. Szállítás

- 150 kV vagy annál nagyobb feszültségre tervezett, villamos energia átvitelére szolgáló légvezetékek;

- 100 kV vagy annál nagyobb feszültség átvitelére tervezett föld alatti és tenger alatti vezetékek;

- Az EK-Szerződés 155. cikkének megfelelően kidolgozott iránymutatásokban szereplő közös érdekű projektek.

4. BIOÜZEMANYAG

4.1. Előállítás

- Bioüzemanyag-előállító létesítmények (legalább 50 000 tonna/év kapacitású finomítók).

5. Szén-dioxid

5.1. Szállítás

- Az 1.1. és a 3.1. pontban említett termelőlétesítményekhez kapcsolódó CO2-csővezetékek.

5.2. Tárolás

- Tárolólétesítmények (legalább 100 kt kapacitású tárolóhelyek és -komplexumok).

A kutatási és technológiafejlesztési célú tárolólétesítmények nem tartoznak ide.

PÉNZÜGYI KIMUTATÁS

Ez a dokumentum az indokolás mellékletéül és kiegészítéséül szolgál. A pénzügyi kimutatás kitöltésekor ezért – az értelmezhetőség sérelme nélkül – amennyire lehet, kerülni kell az indokolásban szereplő információk ismétlését. Kérjük, a sablon kitöltése előtt olvassa át az egyes pontokhoz írt, a kitöltéshez segítséget nyújtó utasításokat és magyarázatokat.

1. A JAVASLAT CÍME:

Javaslat – Az Európai Unió Tanácsának rendelete az Európai Közösségen belüli energiaipari infrastruktúrát érintő beruházási projekteknek a Bizottság részére való bejelentéséről és a 736/96/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről.

2. TEVÉKENYSÉGALAPÚ IRÁNYÍTÁSI ÉS KÖLTSÉGVETÉS-TERVEZÉSI KERET

Érintett szakpolitikai terület(ek) és kapcsolódó tevékenység(ek):

06: Energia és közlekedés

06 04: Hagyományos és megújuló energiaforrások

3. KÖLTSÉGVETÉSI TÉTELEK

3.1. Költségvetési tételek (működési tételek és kapcsolódó technikai és igazgatási segítségnyújtási tételek [korábban: BA-tételek]), beleértve a következő megnevezéseket:

06 01 01: Az energiaügy és közlekedés területén aktív állományban foglalkoztatott alkalmazottakkal kapcsolatos személyi jellegű kiadások

06 01 04 03: Hagyományos energia – Igazgatási kiadások

06 04 03: A hagyományos energiaforrásokból történő ellátás biztonsága

3.2. A fellépés és a pénzügyi kihatás időtartama:

Kezdete: 2010 Vége: nem került meghatározásra

3.3. Költségvetési jellemzők (a táblázat szükség szerint további sorokkal bővíthető):

Költségvetési tétel | Kiadás típusa | Új | EFTA-hozzájárulás | Csatlakozni kívánó országok hozzájárulásai | A pénzügyi keret fejezete |

06 01 01 | nem kötelező | nem diff. | NEM | NEM | NEM | 5. sz. |

06 01 04 03 | nem kötelező | nem diff. | NEM | NEM | NEM | 1a. sz. |

06 04 03 | nem kötelező | diff. | NEM | NEM | NEM | 1a. sz. |

4. FORRÁSOK ÁTTEKINTÉSE

4.1. Pénzügyi források

4.1.1. A kötelezettségvállalási előirányzatok és a kifizetési előirányzatok áttekintése

millió EUR (három tizedesjegyig) Kiadás típusa | Szakasz száma | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 és későbbi évek | Összesen |

Működési kiadások[7] |

Kötelezettségvállalási előirányzatok | 8.1 | a | 0,40 | 0,30 | 0,30 | 1,00 |

Kifizetési előirányzatok | b | 0,30 | 0,1 | 0,20 | 0,1 | 0,20 | 0,1 | 1,00 |

A referenciaösszegbe beletartozó igazgatási kiadások[8] |

Technikai és igazgatási segítségnyújtás (NDE) | 8.2.4 | c | 0,05 | 0,06 | 0,06 | 0,17 |

TELJES REFERENCIAÖSSZEG |

Kötelezettségvállalási előirányzatok | a+c | 0,45 | 0,36 | 0,36 | 1,17 |

Kifizetési előirányzatok | b+c | 0,35 | 0,1 | 0,26 | 0,1 | 0,26 | 0,1 | 1,17 |

A referenciaösszegbe bele nem tartozó igazgatási kiadások[9] |

Személyi és kapcsolódó kiadások (NDE) | 8.2.5 | d | 0,12 | 0,12 | 0,12 | 0,36 |

A referenciaösszegbe bele nem tartozó igazgatási kiadások, a személyi és kapcsolódó költségek kivételével (NDE) | 8.2.6 | e |

A fellépés indikatív összköltsége

TELJES KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZAT, beleértve a személyi költséget | a+c+d+e | 0,57 | 0,48 | 0,48 | 1,53 |

TELJES KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZAT, beleértve a személyi költséget | b+c+d+e | 0,47 | 0,01 | 0,38 | 0,01 | 0,38 | 0,1 | 1,53 |

A társfinanszírozás részletezése:

Ha a javaslat tagállamok vagy más szervek (kérjük, nevezze meg) által biztosított társfinanszírozást tartalmaz, az alábbi táblázatban adja meg a társfinanszírozás becsült szintjét (a táblázat további sorokkal bővíthető, ha a társfinanszírozást várhatóan több szerv nyújtja):

millió EUR (három tizedesjegyig)

Társfinanszírozó szerv | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 és későbbi évek | Összesen |

…………………… | f |

TELJES KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZAT társfinanszírozással együtt | a+c+d+e+f |

4.1.2. A pénzügyi programozással való összeegyeztethetőség

x A javaslat összeegyeztethető a jelenlegi pénzügyi programozással.

( A javaslat miatt a pénzügyi keret vonatkozó fejezetének átdolgozása szükséges.

( A javaslat miatt szükség lehet az intézményközi megállapodás[10] rendelkezéseinek alkalmazására (azaz a rugalmassági eszköz alkalmazására vagy a pénzügyi keret módosítására).

4.1.3 A bevételre gyakorolt pénzügyi hatás

x A javaslatnak nincs hatása a bevételre

( A javaslatnak van pénzügyi hatása – a bevételre gyakorolt hatása a következő:

Megjegyzés: A bevételre gyakorolt hatás kiszámításának módszerével kapcsolatos részleteket és észrevételeket külön mellékletben kell feltüntetni.

millió EUR (egy tizedesjegyig)

A fellépést megelőzően [2009] | A fellépés után |

A személyi állomány teljes létszáma | 1 | 0 | 1 | 0 | 1 |

5. JELLEMZŐK ÉS CÉLKITŰZÉSEK

A javaslat hátterét az indokolásban kell részletesen ismertetni. A pénzügyi kimutatás e szakaszának a következő kiegészítő információkat kell tartalmaznia:

5.1. Rövid vagy hosszú távon megvalósítandó célkitűzések

A rendelet egy új informatikai alkalmazás kialakítását írja elő, amely alkalmas a rendelet szerinti értesítés tárgyát képező adatok és információk fogadására, tárolására és védelmére.

A rendelet értelmében továbbá az Európai Közösségben található energiaipari infrastruktúrát érintő beruházási projektek helyzetének elemzéséhez szükséges adatok kereskedelmi adatszolgáltatóktól is beszerezhetők.

Az elemzés elvégzéséhez a Bizottság külső szakértők segítségét veheti igénybe.

5.2. A közösségi részvételből adódó többletérték, valamint a javaslatnak az egyéb pénzügyi eszközökkel való összeegyeztethetősége és esetleges szinergiája

A rendelet az európai uniós energiaipari infrastruktúrát érintő beruházási projektekre vonatkozó jelentéstételi és nyomonkövetési (elemzési) tevékenységet egyesítő új keretet hoz létre. Az EU energiaellátásnak biztosítása és az éghajlatváltozás hatásainak enyhítésére vonatkozó célkitűzések elérése érdekében komoly infrastruktúra-fejlesztési beruházásokra van szükség.

Az Európai Unióra komoly felelősség hárul az ellátásbiztonsághoz való hozzájárulás tekintetében, valamint gondoskodnia kell arról, hogy az uniós integrált belső piacot jellemző körülmények között a beruházásokkal kapcsolatos döntések meghozatala és a beruházások megvalósítása korrekt módon történjen, és arról, hogy a piaci szereplők kellően átlássák az EU energiarendszerének fejlődését.

E kérdés ágazatokon átívelő (kőolaj, földgáz, villamos energia stb.) és európai uniós szintű kezelésére a közösségi szint a legalkalmasabb. Az adatgyűjtések közötti átfedések elkerülése érdekében a rendelet figyelembe veszi az uniós energiaipari infrastruktúrát érintő beruházásokra vonatkozóan már ma is jelentéstételi kötelezettséget előíró ágazatspecifikus jogszabályokat.

5.3. A javaslat céljai, az attól várt eredmények, valamint a kapcsolódó mutatók a tevékenységalapú irányítás keretében

A javaslat célja, hogy a Bizottság számára biztosítsa az energiaipari infrastruktúrát érintő beruházási projektekkel kapcsolatos adatokat. Ezen adatok és információk elengedhetetlenek ahhoz, hogy a Bizottság – elsősorban az energiaellátás biztosítása és a fenntarthatóság vonatkozásában – teljesíthesse az energiapolitika keretében rá háruló feladatokat.

Az energiaipari infrastruktúrát érintő beruházási projektekre vonatkozó szorosabb és rendszeresebb nyomon követés és elemzés révén megbízható adatok állnak majd rendelkezésre a politikai döntéshozatalhoz, illetve az európai uniós szakpolitikák értékeléséhez, amelyek az utóbbi időben gyökeresen átalakították a piac működését, és az éghajlatváltozás hatásainak csökkentése érdekében új politikai célokat határoztak meg. A várakozások szerint a rendszeres elemzés révén a Bizottság kedvezőbb helyzetben lesz ahhoz, hogy biztosítsa az EU energiarendszerének fejlődésével kapcsolatos átláthatóságot azon piaci szereplők számára, amelyek beruházásokat kívánnak végrehajtani, emellett terjeszteni tudja a legjobb gyakorlati megoldásokat és időben előre tudja majd jelezni az esetleges problémákat.

5.4. Végrehajtási módszer (indikatív)

Jelölje meg a fellépés végrehajtásához választott módszert (módszereket)[12].

x Centralizált irányítás

ٱx közvetlenül a Bizottság által

6. FELÜGYELET ÉS ÉRTÉKELÉS

6.1. Felügyeleti rendszer

A rendelet hatását a Bizottság öt éven belül felülvizsgálja.

6.2. Értékelés

6.2.3. Előzetes értékelés

Tárgytalan

6.2.4. Időközi/utólagos értékelés nyomán hozott intézkedések (hasonló, korábbi tapasztalatok tanulsága)

Tárgytalan

6.2.5. A későbbi értékelések feltételei és gyakorisága

Tárgytalan

7. Csalás elleni intézkedések

Egyedi intézkedésekre nincs szükség, a szokásos kereteket kell alkalmazni.

8. A FORRÁSOK RÉSZLETEZÉSE

8.1. A javaslat célkitűzéseinek pénzügyi költségei

2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 |

Tisztviselők vagy ideiglenes alkalmazottak[14] (XX 01 01.) | A*/AD | 0,5 | 0,5 | 0,5 |

B*, C*/AST | 0,5 | 0,5 | 0,5 |

A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott állomány[15] |

A(z) XX 01 04/05. jogcímcsoportból finanszírozott egyéb állomány[16] |

ÖSSZESEN | 1 | 1 | 1 |

8.2.2. A fellépés keretében felmerülő feladatok leírása

- Az adatgyűjtés előkészítése, megszervezése és nyomon követése, valamint a szakértőkkel, a tagállamokkal és az érdekeltekkel folytatott találkozók.

- Az elemzés céljára szolgáló további adatforrások beszerzése érdekében adatvásárlás.

- A Bizottság részére bejelentendő adatok és információk fogadására, tárolására és védelmére alkalmas informatikai alkalmazás kifejlesztése és karbantartása.

8.2.3. A Személyzeti szabályzat hatálya alá tartozó személyi állomány eredete

(Több eredethely megjelölése esetén kérjük az álláshelyek számát minden eredethelyre vonatkozóan megadni).

X A felváltandó vagy meghosszabbítandó program irányításához jelenleg hozzárendelt álláshelyek

( Az érintett szolgálat állományán belül átcsoportosítandó álláshelyek (belső átcsoportosítás)

( Az n. évben szükséges, de az éves politikai stratégiában/előzetes költségvetés-tervezetben nem előirányozott álláshelyek

8.2.4. A referenciaösszegbe beletartozó egyéb igazgatási kiadások (XX 01 04/05. – Igazgatási kiadások)

millió EUR (három tizedesjegyig)Költségvetési tétel 06 01 04 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 és későbbi évek | ÖSSZESEN |

Egyéb technikai és igazgatási segítségnyújtás |

- belső (szakértők) | 0,05 | 0,05 | 0,05 | 0,15 |

- külső (informatikai karbantartás) | 0,01 | 0,01 | 0,02 |

Technikai és igazgatási segítségnyújtás összesen | 0,06 | 0,06 | 0,17 |

8.2.5. A referenciaösszegbe bele nem tartozó személyi és kapcsolódó költségek

millió EUR (három tizedesjegyig)A személyi állomány típusa | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 és későbbi évek |

Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak (06 01 01.) | 0,12 | 0,12 | 0,12 |

A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott személyi állomány (kisegítő alkalmazottak, kihelyezett tagállami szakértők, szerződéses alkalmazottak stb.) (nevezze meg a költségvetési tételt) |

A (referenciaösszegbe bele NEM tartozó) személyi és kapcsolódó költségek összesen | 0,12 | 0,12 | 0,12 |

Számítás – Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak

Adott esetben hivatkozni kell a 8.2.1. pontra.

N-edik év: 2 tisztviselő (1 teljes munkaidős egyenérték) (122 000 EUR/tisztviselő/év)

8.2.6. A referenciaösszegbe bele nem tartozó egyéb igazgatási kiadások millió EUR (három tizedesjegyig) |

2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 és későbbi évek | ÖSSZESEN |

XX 01 02 11 01. – Kiküldetések |

XX 01 02 11 02. – Ülések és konferenciák |

XX 01 02 11 03. – Bizottságok[18] |

XX 01 02 11 04. – Tanulmányok és konzultációk |

XX 01 02 11 05. – Információs rendszerek |

2. Egyéb irányítási kiadások összesen (XX 01 02 11.) |

3. Egyéb igazgatási jellegű kiadások (a költségvetési tétel megadása mellett) |

A (referenciaösszegbe bele NEM tartozó) személyi és kapcsolódó költségeken kívüli igazgatási kiadások összesen |

A humán- és igazgatási erőforrásra irányuló igényt az éves elosztási eljárás keretén belül a költségvetési megszorítások figyelembevételével az irányító főigazgatóságnak odaítélhető keretösszeg fedezi.[pic]

[1] Az Energiaügyi Tanács következtetései (6692/09) az energiapolitika második stratégiai felülvizsgálatáról.

[2] Az Európai Parlament állásfoglalása az energiapolitika második stratégiai felülvizsgálatáról, 2/00/2009, (2008/2239(INI)).

[3]

[4]

[5] HL L 281., 1995.11.23., 31. o.

[6] HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

[7] Olyan kiadások, amelyek nem tartoznak az érintett xx. cím xx 01. alcíme alá.

[8] A(z) xx. cím xx 01 04. jogcímcsoportja alá tartozó kiadások.

[9] A(z) xx 01. alcím alá tartozó, a(z) xx 01 04. és a(z) xx 01 05. jogcímcsoporton kívüli kiadások.

[10] Lásd az intézményközi megállapodás 19. és 24. pontját.

[11] Szükség esetén, ha a fellépés időtartama hat évnél hosszabb, a táblázat további oszlopokkal bővíthető.

[12] Több módszer feltüntetése esetén kérjük, adja meg e pont „Megjegyzések” rovatában a további részleteket.

[13] Az 5.3. szakaszban leírtak szerint.

[14] Amelyek költségét NEM fedezi a referenciaösszeg.

[15] Amelynek költségét NEM fedezi a referenciaösszeg.

[16] Amelynek költségét tartalmazza a referenciaösszeg.

[17] Hivatkozni kell az érintett végrehajtó ügynökség(ek)re vonatkozó pénzügyi kimutatásra.

[18] A jogszabálytervezetben szereplő koordinációs csoport és (komitológiai) bizottság.