A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK

A Bizottság hetedik jelentése a tradicionális saját forrásokra vonatkozó felügyeleti intézkedések működéséről (2010–2012) (a 2000. május 22-i 1150/2000/EK, Euratom tanácsi rendelet 18. cikkének (5) bekezdése)

1.

A Bizottság rendszeresen jelentést készít az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a tradicionális saját forrásokra (TOR) vonatkozó felügyeleti intézkedések működéséről[1]. A tradicionális saját forrásokra vonatkozó felügyeleti intézkedések jogalapja a 2007. június 7-i 2007/436/EK, Euratom tanácsi határozat[2], a 2000. május 22-i 1150/2000/EK, Euratom tanácsi rendelet[3] és az 1999. május 10-i 1026/1999/EK, Euratom tanácsi rendelet[4]. || Tradicionális saját források (TOR): a harmadik országokból származó áruk behozatala során fizetendő vámok és mezőgazdasági vámok, valamint cukorilletékek. A 2010–2012 közötti időszakban a rendelkezésre bocsátott összeg meghaladta a 48,8 milliárd EUR-t (nettó). ||

Ez a jelentés – kategóriájában a hetedik – a tradicionális saját forrásokra vonatkozó felügyeleti rendszer 2010–2012 közötti működését ismerteti és elemzi. A jelentés beszámol a Bizottság ezen időszakban végzett felügyeleti tevékenységéről, értékeli a végrehajtott intézkedéseket, és levonja a következtetéseket[5]. A jelentés számot ad a felügyeleti intézkedések pénzügyi, jogi és szabályozási vonzatairól is.

A jelentés 1. melléklete a felügyelet céljait, valamint a felügyeleti rendszernek az EU szintjén való működését ismerteti.

2. A Bizottság felügyeleti tevékenysége 2010 és 2012 között

A Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzések pontos módszertanra épülnek, és céljuk, hogy ellenőrizzék az eljárások uniós rendelkezéseknek való megfelelését. Az ellenőrzéseket olyan éves ellenőrzési program keretében tervezik meg, amely meghatározza az egy vagy több tagállamban kockázatelemzés alapján ellenőrizendő témaköröket. Az ellenőrzéseket mindig szabványos eljárásokkal hajtják végre, az egyedi körülményekhez szabott ellenőrzési eszközök, például a tagállamoknak küldött előzetes kérdőívek és a helyszínen alkalmazott ellenőrző jegyzékek segítségével. Ezzel biztosítják, hogy az ellenőrzések végrehajtása és a jelentések szövegezése egységes módon történjen.

2.1. Az ellenőrzések fő eredményei

A Bizottság 2010 és 2012 között 94 ellenőrzést hajtott végre az 1150/2000/EK, Euratom rendelet 18. cikke alapján[6]. Ezek közül hat ellenőrzés a közös ellenőrzési megállapodás keretében zajlott[7]. A Bizottság 372 megállapítást tett, ezek közül 120-nak volt közvetlen pénzügyi vonzata (32,2 %), 125-nek pedig szabályozási vonzata (33,6 %). A Bizottság meghozta a megállapítások pénzügyi következményeihez kapcsolódó megfelelő intézkedéseket. || A 94 ellenőrzés 372 megállapításhoz vezetett. Közös ellenőrzési megközelítés: Közös ellenőrzési módszer, amelynek során egy tagállam belső ellenőrzési szolgálatai a Bizottság által jóváhagyott módszer szerint végeznek ellenőrzést.

2.1.1. A vámügy területén folytatott ellenőrzések.

2010-ben folytatódtak a nemzeti vámellenőrzési stratégiákkal kapcsolatos ellenőrzések azokban a tagállamokban, amelyek az ilyen ellenőrzéseket 2010-ig még nem hajtották végre. Ezen ellenőrzések célja annak igazolása volt, hogy a tagállamok átfogó, hatékony és eredményes vámellenőrzési stratégiát léptettek életbe a tradicionális saját források tekintetében, valamint olyan megfelelő struktúrákat és eljárásokat vezettek be, amelyek kockázatelemzés alapján végzett eredményes vámellenőrzésekkel lehetővé teszik az Unió pénzügyi érdekeinek védelmét. A vámkezelés vagy az utólagos ellenőrzések alkalmával észlelt hiányosságokat pótolni kellett, illetve intézkedéseket kellett hozni a vámellenőrzések eredményességének javítására. A Költségvetési Főigazgatóság tematikus jelentést készített a tagállamok vámellenőrzési stratégiájáról, amelyet a saját forrásokkal foglalkozó tanácsadó bizottság keretében 2011. július 7-én mutatott be a tagállamoknak, illetve 2011. június 30-án a Vámpolitikai Csoportnak[8]. A 2009-ben és 2010-ben elvégzett ellenőrzések eredményeiből megállapítható, hogy a tagállamok a vámellenőrzési stratégia fejlesztésekor általában törekedtek a jogszabályi követelményeknek való megfelelésre és az EU pénzügyi érdekeinek védelmére. Ennek ellenére 163 megállapítást kellett közölni a tagállamokkal, köztük megfelelési problémákat és a kontrolleljárások javítására irányuló kéréseket. A megállapítások legtöbbjével azóta már foglalkoztak vagy foglalkoznak, ami jelzi, hogy a tagállamok elkötelezettek vámellenőrzési rendszerük javítása mellett.

A dömpingellenes és a kiegyenlítő vámok beszedése kapcsán 2010-ben, 2011-ben és 2012-ben folytatott ellenőrzések rámutattak, hogy a tagállamok többségében az említett vámok beszedése és a kapcsolódó kontrollstratégia megfelelt az uniós jogszabályoknak és az EU pénzügyi érdekeinek megfelelő védelmére irányuló igénynek. Egyes tagállamokban azonban hiányosságokat tártak fel a véglegessé váló ideiglenes vámok elszámolásával és a kockázatelemzéssel kapcsolatban. A Bizottság felkérte az érintett tagállamokat a helyzet gyors orvoslására.

A helyi vámkezelési eljárás kapcsán 2011-ben folytatott ellenőrzések jelentős hiányosságokat mutattak ki az eljárás irányítása és kontrollja tekintetében. Ezek az ellenőrzések a Bizottság és az Európai Számvevőszék korábbi években tett megállapításait követték, azzal a céllal, hogy értékeljék az uniós jogszabályoknak való megfelelést, illetve meghatározzák, hogy megfelelő védelemben részesültek-e az EU pénzügyi érdekei. A Költségvetési Főigazgatóság tematikus jelentést készített e tárgyban, amelyet 2012. december 6-án mutatott be a saját forrásokkal foglalkozó tanácsadó bizottságnak, illetve 2011. december 12-én a Vámpolitikai Csoportnak. A jelentés arról számolt be, hogy a tagállamok törekedtek az elektronikus bejelentések és vámáru-nyilatkozatok bevezetésére, továbbá a régi engedélyek újraértékelésére és az új jogi követelményekhez való igazítására. E folyamat hozzájárult számos korábban tett megállapítás kezeléséhez. Néhány kérdés azonban így is különös figyelmet igényelt. A kötelező érvényű tarifális felvilágosítás (KTF) kapcsán 2011-ben négy tagállamban folytatott ellenőrzésekből általánosságban az uniós jogszabályoknak való megfelelés magas szintjére lehet következtetni. Jelentősebb hiányosságokat találtak viszont a tradicionális saját forrásoknak a KTF érvénytelenítése esetén történő utólagos beszedése vagy a türelmi idő alkalmazását ellenőrző kontrollstratégiák hiánya kapcsán. Az uniós árutovábbítás kapcsán 2012-ben 21 tagállamban folytatott ellenőrzéseket az ugyanilyen tárgyú 2006-os ellenőrzéseken feltárt nagy számú hiányosság és a területen észlelt csalások mértéke indokolta. A Bizottság megállapította, hogy a helyzet a legtöbb tagállamban javult, különösen a határidőig le nem zárt árutovábbítási műveletek monitoringja tekintetében (ideértve a pénzügyi monitoringot is). Hiányosságokat jegyeztek fel az árutovábbítást fedező biztosíték számítása, az árutovábbítási nyilatkozatok tartalma, továbbá az árutovábbítás és az engedélyezett feladók és címzettek kapcsán végrehajtott ellenőrzések száma vonatkozásában. A Költségvetési Főigazgatóság tematikus jelentést készít e tárgyban, amelyet 2013. december 5-én mutat majd be a saját forrásokkal foglalkozó tanácsadó bizottságnak. || Helyi vámkezelési eljárás: olyan eljárás, amelynek során az áru a szükséges adatok és dokumentumok nélkül és/vagy az áru vámhivatalban való bemutatása nélkül vám elé állítható. Később az áru helyzetét rendezni kell. KTF: a vámhatóság által az áru Kombinált Nómenklatúra – vagy az abból származó más nómenklatúra, pl. a TARIC – szerinti besorolásáról kiadott írásos tájékoztatás. Türelmi idő: a vámhatóság által bizonyos feltételek mellett az érvénytelenített KTF további használatára engedélyezett idő. Uniós árutovábbítás: olyan eljárás, amely lehetővé teszi harmadik országból származó árunak az EU területén fekvő két pont közötti vám- és adómentes továbbítását. Lezáratlan árutovábbítás: olyan árutovábbítás, amelynek esetében nem bizonyított az áru rendeltetési helyre való megérkezése. Ebben az esetben a vámokat és az adókat be kell szedni.

2.1.2. A számvitel területén folytatott ellenőrzések

Az elkülönített számla kezelése a Bizottság ellenőrzései során valamennyi tagállamban visszatérő téma[9]. Ez a számla ugyanis a hatóságoknak a tradicionális saját források kezelésére vonatkozó kötelezettségei teljesítése (jogosultságok megállapítása, biztosítékok kezelése, beszedés monitoringja, törlések, a behajthatatlan követelések leírása) tekintetében gazdag információforrást jelent. Az e területen 2010 és 2012 között folytatott ellenőrzések megerősítették, hogy a legtöbb hiba egyedi, a rendszeres hibák kivételesek. A megállapításokból eredő pénzügyi következményeket a tagállamok viselték. A Bizottság ellenőrzései megerősítették, hogy az átfogó helyzetkép javul, köszönhetően a bizottsági ellenőrzések nyomásának és annak, hogy a legtöbb tagállam olyan vámügyi és/vagy számviteli szoftvereket vezetett be, amelyek segítségével csökkenthető az egyedi hibák kockázata. A tradicionális saját források beszedési rendszerének értékelése céljából 7 tagállamban átfogóbb jellegű ellenőrzésekre is sor került. Az ellenőrzések eredményei alapján megállapítható, hogy a tagállamok által alkalmazott beszedési rendszerek általában megfelelőek, jóllehet fény derült néhány strukturális és egyedi hibára is. A Belgium által alkalmazott TOR-rendszer különös figyelmet kapott, mivel kételyek merültek fel a belga automatizált vámkezelési és számviteli eljárások megbízhatóságát, és így a Belgium által az uniós költségvetésbe befizetett TOR-összegek helyességét illetően. E kételyek figyelembevételével a Költségvetési Főigazgatóság 2011-ben és 202-ben fenntartását fejezte ki az éves tevékenységi jelentése megbízhatósági nyilatkozatában. A Bizottság a számos helyszíni ellenőrzés elvégzése után intézkedésekre, többek között a belső kontroll javítására és a számviteli rendszer teljes külső átvilágítására kérte fel a belga hatóságokat. A belga hatóságok elfogadták a Bizottság álláspontját, és megbízást adtak az átfogó külső átvilágításra, amely 2013. január 17-én vette kezdetét. Az átvilágításnak 2013-ban kell befejeződnie, eredményeit a Főigazgató meg fogja vizsgálni, mielőtt a fenntartások esetleges feloldásáról döntene. A behajthatatlan TOR-összegek tagállamok általi kezelése kapcsán is sor került több konkrét ellenőrzésre. Ezek során jelentős hiányosságokat tártak fel (indokolatlanul mentesség alá vett összegeket, a Bizottságnak be nem jelentett összegeket stb.). Ezek közül némelyik pénzügyi következménnyel is járt. || A tagállamok a TOR-összegeket a következő két számla egyikére könyvelik: – a rendes számlára a beszedett vagy biztosítékkal fedezett összegek esetében (ezeket befizetik az uniós költségvetésbe) – az elkülönített számlára a beszedetlen vagy biztosítékkal fedezett, de kifogásolt összegek esetében. A tradicionális saját források beszedési rendszere: a tagállamok által a TOR-összegek megállapításának, könyvelésének, beszedésének és rendelkezésre bocsátásának biztosítására bevezetett rendszerek és eljárások összessége. A behajthatatlan összegeket törlik az elkülönített számláról. Az érintett összeget a Bizottság rendelkezésére kell bocsátani (be kell fizetni), kivéve, ha a beszedés elmaradása vis maiorhoz köthető vagy a tagállamnak nem róható fel (mentesség).

2.2. A Bizottság által végzett felügyeleti intézkedések következményei

2.2.1. Szabályozási következmények

Amennyiben az ellenőrzések során a nemzeti jogszabályi vagy közigazgatási rendelkezésekben meg nem felelést vagy egyéb hiányosságokat állapítanak meg, a tagállamok felszólítást kapnak arra, hogy az uniós követelményeknek való megfelelés érdekében tegyék meg a szükséges intézkedéseket, beleértve a törvényi vagy rendeleti intézkedéseket is. Ezek a korrekciók a bizottsági ellenőrzési tevékenység jelentős eredményei. A megállapítások számos információval szolgálnak a tagállamok által a vámjogszabályok alkalmazása során tapasztalt problémákról és e problémák tradicionális saját forrásokra gyakorolt hatásáról is.

2.2.2. Jogvitákkal járó következmények

A szabályozás egyes pontjai nézeteltérést okozhatnak a tagállamok és a Bizottság között. A Bizottság ilyen esetekben kénytelen kötelezettségszegési eljárást indítani (az Európai Unió működéséről szóló szerződés 258. cikke). 2012. december 31-én két ilyen ügy volt, a kötelezettségszegési eljárás különböző szakaszában.

2010 és 2012 között a Bíróság több jelentős ítéletet is hozott a Bizottság által kezdeményezett kötelezettségszegési eljárásokban. Az esetleges pénzügyi következményeket az érintett tagállamoknak kellett viselniük. Egyes ítéletek esetében még folyamatban van a pénzügyi következmények megállapítása vagy rendezése.

2010. június 17-i[10], 2010. július 1-jei[11] és 2011. április 7-i[12] ítéletében a Bíróság azon következmények tekintetében megerősítette a Bizottság álláspontját, amelyeket utólagos beszedés esetében a fennálló vámtartozások könyvelésbe vételének késedelme vagy a másik esetben az idéz elő, hogy az exportáló harmadik ország hatóságainak tájékoztatása szerint az exportált áruk nem tartoznak preferenciális elbánás alá, vagyis az árutovábbítási okmányokat tévesen állították ki. 2011. március 17-i ítéletében[13] a Bíróság megerősítette a Bizottság álláspontját, kifejtve, hogy amennyiben a vámhatóságok annak ellenére rendszeresen elfogadják a friss banán szabad forgalomba bocsátására vonatkozó vámnyilatkozatokat, hogy tudták, vagy tudniuk kellett volna, hogy a banán bejelentett súlya nem felel meg a valós súlynak, úgy az érintett vámhatóságok megszegték az uniós vámjogszabályokat. A tagállamnak ilyen esetben meg kel térítenie az elvesztett TOR-összeget. 2010. július 8-i ítéletében[14] a Bíróság szintén megerősítette a Bizottság álláspontját, és kimondta, hogy amennyiben a tradicionális saját forrás határidőig történő megállapításának vagy beszedésének elmaradása vámtisztviselők jogellenes magatartásának tudható be, úgy az elmaradásért az érintett vámtisztviselők tagállama felel. A tagállamnak ilyen esetben meg kell térítenie az elvesztett TOR-összeget; a késedelmi kamatokat attól az időponttól kell felszámítani, amikor az érintett TOR-összeget – amennyiben a vámtartozás felmerülésekor helyesen meg lett volna állapítva – a Bizottság rendelkezésére kellett volna bocsátani. || Könyvelésbe vétel: a vámok összegének rögzítése a vámügyi szervek számviteli nyilvántartásában. Preferenciális elbánás: az EU által kötött vagy általa egyoldalúan elfogadott megállapodásokban szereplő preferenciális tarifális intézkedés a kedvezményezett országból származó áruk esetében. Szállítási bizonyítvány: származást igazoló okmány. Rendelkezésre bocsátás: tényleges fizetés a Bizottságnak.

2.2.3. Pénzügyi következmények

A tagállamok a referencia-időszakban (2010–2012) összesen 249 millió EUR[15] többletforrást fizettek be a Bizottságnak az általa az ellenőrzési jelentésekben és az egyéb ellenőrzési tevékenységek kapcsán tett észrevételek, illetve a Számvevőszék megállapításainak nyomon követése és a Bíróságnak a tradicionális saját forrásokkal kapcsolatos eljárásokban hozott határozatai[16] kapcsán.

A tradicionális saját források késedelmes rendelkezésre bocsátása esetén késedelmi kamatot is felszámítottak. A tagállamok által fizetett késedelmi kamat összesen több mint 484,5 millió EUR volt[17].

2.3. A Bizottság intézkedései a tradicionális saját források beszedésének javítására

A tagállamokban végzett helyszíni ellenőrzések mellett a Bizottság egyéb eszközöket is alkalmaz a tradicionális saját források beszedésének monitoringjára. Ezen eszközök megfelelő alkalmazása lehetővé teszi a beszedések eredményes javítását.

2.3.1. A behajthatatlan és leírt jogosultságok vizsgálata

A tagállamok kötelesek megtenni a szükséges intézkedéseket a tradicionális saját források rendelkezésére bocsátására, kivéve azokat az eseteket, amikor a beszedés vis maior vagy nekik fel nem róható okok következtében nem lehetséges (az 1150/2000/EK, Euratom rendelet 17. cikkének (2) bekezdése). Az uniós szabályok szerint az 50 000 EUR-t meghaladó behajthatatlan összegek rendelkezésre bocsátása alól kizárólag a Bizottság mentesítheti a tagállamokat. Az említett határérték alatti összegek esetében a tagállamok maguk döntenek arról, hogy fennállnak-e a mentesség feltételei (a Bizottság azonban helyszíni ellenőrzést végezhet). A tagállamok döntéshozatalát elősegítendő a saját forrásokkal foglalkozó tanácsadó bizottság tagjaihoz eljuttattunk egy dokumentumot (Példatár), amely áttekintést nyújt arról, hogy a Bizottság az 1992–2012 közötti időszakban miként értékelte a mentesség feltételeinek teljesülését. A behajthatatlan jogosultság rendelkezésre bocsátására vonatkozó kötelezettség alóli felszabadítás iránti kérelmeket a WOMIS (Write-Off Management and Information System – leíráskezelő és -bejelentő rendszer) nevű, 2010. január 1-je óta működő többnyelvű adatbázis használatával kell továbbítani a Bizottsághoz. Az eszközt a tagállami kérelmek hatékony és biztonságos feldolgozása céljából vezették be. || Behajthatatlan és leírt jogosultság rendelkezésre bocsátása alóli mentesség iránti kérelem: olyan eljárás, amelynek alapján a Bizottság ellenőrizheti, hogy a jogosultság behajthatatlansága felróható-e a tagállamnak. A kérelem elutasítása esetén az összeget be kell fizetni a Bizottságnak. A bejelentett esetek Bizottság által történő vizsgálatának célja a tagállamok által a beszedés végrehajtása során kifejtett gondosság értékelése.

2010 és 2012 között 424 mentességi kérelem érkezett be, az érintett bruttó összeg több mint 114 millió EUR. Az említett időszakban megvizsgált kérelmek (folyamatban lévő ügyek és új kérelmek) közül a Bizottság 395 esetben hagyta jóvá a mentességet, több mint 153 millió EUR összegben. 268 esetben ugyanakkor elutasította a kérelmet, és a tagállamoknak összesen több mint (bruttó) 90 millió EUR-t rendelkezésre kellett bocsátaniuk. A Bizottságnak a vizsgált esetek mintegy harmadában további információkat kellett kérnie.

2.3.2. A tradicionális saját források megállapításánál elkövetett, veszteséggel járó hibák kezelése

A Bíróság 2005. november 15-i ítéletében[18] megerősítette a Bizottság álláspontját, és megállapította, hogy a tagállamoknak a tradicionális saját forrásokra vonatkozó uniós jogosultság megállapításával (majd azok rendelkezésre bocsátásával) kapcsolatos kötelezettsége abban a pillanatban megszületik, amint a vámjogszabályokban meghatározott feltételek teljesülnek. Nem szükséges tehát, hogy a megállapítás ténylegesen bekövetkezzen. A rendelkezésre bocsátás alóli mentességre csak abban az esetben van lehetőség, ha az összeg vis maior vagy más, a tagállamnak fel nem róható okokból behajthatatlan, vagyis a tagállamnak viselnie kell elkövetett hibái pénzügyi következményeit.

A fenti ítéletet figyelembe véve a Bizottság 2010 és 2012 között nyomon követte a tagállamok által az EU pénzügyi érdekeinek sérelmére elkövetett adminisztrációs hibákat (helyszíni ellenőrzések, a vámok visszafizettetésére vagy elengedésére vonatkozó, adminisztrációs hiba alapján hozott nemzeti határozatok bejelentése stb.). Ennek eredményeként a Bizottság a tagállamokat 2010 és 2012 között csaknem (bruttó) 88 millió EUR rendelkezésre bocsátására kérte fel.

A 2.2.2. pontban említett, 2010. július 8-i ítélet következményeként a késedelmi kamatot ma már attól az időponttól számítják, amikor az összeget rendelkezésre kellett volna bocsátani, ha nem követték volna el az adminisztratív hibát.

2.3.3. Az OWNRES-adatbázis

Az 1150/2000/EK, Euratom rendeletnek megfelelően a tagállamok a 10 000 EUR-t meghaladó jogosultságokra vonatkozóan csalás és szabálytalanság esetében kötelesek tájékoztatni a Bizottságot. Ezeket az információkat az OWNRES adatbázis útján közlik.

A Bizottság az adatbázisból kinyeri a beszedések nyomon követéséhez és a helyszíni ellenőrzések előkészítéséhez szükséges információkat. A közölt adatokat az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) is felhasználja különböző elemzésekhez.

2.4. A csatlakozó országokat érintő monitoringintézkedések

Horvátország csatlakozásával összefüggésben a Bizottság 2010-ben, 2011-ben és 2012-ben kifejezetten a tradicionális saját forrásokat érintő monitoringlátogatásokat végzett az országban. Ezek a látogatások, valamint az elvégzett számviteli szimulációk lehetővé tették, hogy a Bizottság a csatlakozás előtt ésszerű mértékben megbizonyosodjon Horvátországnak az uniós vívmányok alkalmazását érintő adminisztratív kapacitásáról a tradicionális saját források területén.

3. A felügyeleti intézkedések értékelése

Csakúgy, mint az előző években, a 2010 és 2012 között tett megállapítások is megerősítik, hogy a tradicionális saját forrásokra vonatkozó felügyeleti intézkedések előnyösek a Bizottság számára. Az Európai Számvevőszék éves jelentései eredményesnek ítélték ezeket az intézkedéseket.

Az ellenőrzések pénzügyi következményei jól láthatóak, de nem kizárólag ezek indokolják az ellenőrzéseket. A különböző ellenőrzések elsősorban annak biztosítására szolgálnak, hogy az uniós költségvetés hozzájusson az őt megillető tradicionális saját forrásokhoz. Emellett az ellenőrzések – a tagállamoktól összegyűjtött információk révén – hozzájárulnak az uniós szabályok fokozottabb betartásához, sőt, a szabályozás javításához való hozzájárulásuk révén fokozzák az EU pénzügyi érdekeinek védelmét is.

2011. október 27–28-án Berlinben a TOR-ellenőrzések működéséről és fejlesztési lehetőségeiről szemináriumot tartottak a tagállamok számára. A szemináriumon elhangzottak alapján intézkedéseket hoztak az ellenőrzések előkészítésének javítására (a menetrend, az ellenőrzés előtti kérdőív kitöltése, az ellenőrző jegyzék közlése stb. kapcsán). Emellett az éves ellenőrzési program összeállításakor a tagállamok is javasolhatnak ellenőrzési témákat. Végül döntés született azon ellenőrzések/vizsgálatok számának fokozásáról is, amelyeket a tagállamok a tradicionális saját forrásokkal összefüggésben az 1150/2000//EK, Euratom rendelet 18. cikkének (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság esetleges bevonásával végeznek el. E tekintetben a Vám 2013 cselekvési program koncepciójának megfelelően 2012-ben létrejött egy projektcsoport, amelyben 13 tagállam képviselteti magát. A csoport feladata, hogy ajánlásokat dolgozzon ki a vámigazgatási belső ellenőrzési szolgálatok (vagy tradicionális saját forrásokat ellenőrző szolgálatok) közös célkitűzései és ellenőrzési eszközei kapcsán annak érdekében, hogy növelje tagállamok felelősségét a tradicionális saját források saját maguk általi ellenőrzéséért. A csoport következtetéseit és ajánlásait 2013 végén kell bemutatni a saját forrásokkal foglalkozó tanácsadó bizottságnak.

4. Következtetés

A 2010 és 2012 között elért eredmények megerősítik, hogy szükség van a Bizottság által a tradicionális saját források terén végzett ellenőrzésekre, és a megállapított hiányosságok nyomon követésére. Ezt alátámasztja az uniós jogszabályok fokozott betartása és a pénzügyi hatás is (az uniós költségvetés rendelkezésére bocsátott nettó többletösszeg mintegy 733,5 millió EUR volt). Az ellenőrzési tevékenység ezenkívül biztosítja a tagállamok közötti egyenlő bánásmódot mind a vámjogszabályok és a számviteli szabályok alkalmazása, mind pedig az EU pénzügyi érdekeinek védelme vonatkozásában.

A jövőre nézve a Bizottság célja, hogy:

· folytassa a helyszíni ellenőrzéseket,

· folytassa a tagállami beszedési intézkedések monitoringjának erősítését,

· folytassa a csatlakozó országok monitoringját,

· fokozza a tagállamok képességét és hajlandóságát a tradicionális saját források saját maguk általi ellenőrzésére.

[1] Az 1150/2000/EK, Euratom rendelet 18. cikkének (5) bekezdése.

[2] HL L 163., 2007.6.23., 17. o.

[3] HL L 130., 2000.5.31., 1–9. o., módosította a 2009. január 26-i 105/2009/EK, Euratom tanácsi rendelet (HL L 36., 2009.2.5., 1. o.).

[4] HL L 126., 1999.5.20., 1. o.

[5] A jelentés az uniós intézmények (a Bizottság és a Számvevőszék) által végzett ellenőrzésekre szorítkozik. Nem terjed ki azokra a tagállamok által végzett ellenőrzésekre, amelyek eredményét az Európai Unió működéséről szóló szerződés 325. cikke értelmében összeállított éves jelentés tartalmazza.

[6] Az ellenőrzési témakörök tagállamonkénti megoszlását lásd a 2. mellékletben.

[7] Dániában, Hollandiában és Ausztriában. Hollandia 2012 óta szünetelteti részvételét.

[8] E csoport tagjait a nemzeti vámhatóságok főigazgatói adják.

[9] Ez a témakör – a fő téma mellett – valamennyi ellenőrző látogatásnak részét képezi.

[10] C-423/08. sz. ügy.

[11] C-442/08. sz. ügy.

[12] C-405/09. sz. ügy.

[13] C-23/10. sz. ügy.

[14] C-334/08. sz. ügy.

[15] Ebben benne van a katonai felszerelések importjának ügyében 2009.12.15-én hozott bírósági határozattal összefüggő több mint 103 millió EUR is, amelyet a tradicionális saját forrásokra vonatkozó hatodik jelentés (COM(2010) 219) is említ.

[16] Ez az adat nem a tagállamoktól követelt, hanem a még nem rendelkezésre bocsátott összegekre vonatkozik.

[17] Ebben benne van a katonai felszerelések importjának ügyében 2009.12.15-én hozott bírósági határozattal összefüggő több mint 302 millió EUR is.

[18] C-392/02. sz. ügy.

MELLÉKLETEK

a következőhöz:

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK

A Bizottság hetedik jelentése a tradicionális saját forrásokra vonatkozó felügyeleti intézkedések működéséről (2010–2012) (a 2000. május 22-i 1150/2000/EK, Euratom tanácsi rendelet 18. cikkének (5) bekezdése)

1. MELLÉKLET

1. Az ellenőrzések célkitűzései

A tradicionális saját források beszedésének ellenőrzése három célkitűzést követ:

· Az egyenlő versenyfeltételek fenntartása a gazdasági szereplők között, tekintet nélkül arra, hogy egy adott árut az EU mely pontján vámkezelnek. A Bizottságnak biztosítania kell az uniós szabályok egységes alkalmazását, hogy ne lépjen fel olyan működési hiba, amely a verseny torzulásához vezethet;

· A beszedések helyzetének javítása. A Bizottságnak ellenőriznie kell, hogy a tagállamok eleget tesznek-e a tradicionális saját források beszedésére vonatkozó kötelezettségeiknek. E célkitűzés lényege nemcsak annak biztosítása, hogy a tagállamok eleget tegyenek az uniós költségvetéssel kapcsolatos kötelezettségeiknek, hanem annak is, hogy a pénzügyi terhek megfelelően oszoljanak meg közöttük;

· A költségvetési hatóság tájékoztatása. A vizsgálat eredményei alapján a Bizottság megítéli, mennyire hatékonyan és gondosan járnak el a tagállamok a tradicionális saját források beszedése terén, meghozza a helyzet orvoslásához szükséges intézkedéseket, majd jelentést készít a költségvetési hatóságnak.

2. A felügyeleti rendszernek az EU szintjén való működése A tradicionális saját források beszedésének felelőssége a tagállamoké. A rendszer működtetéséért a tagállamok felelősek, de a beszedési költségek jogcímén megtarthatják a Bizottság rendelkezésére bocsátott tradicionális saját források 25 %-át[1]. Az ellenőrzéseket a tagállamoknak kell elvégezniük, amiről jelentést kell tenniük a Bizottságnak. A nemzeti szintű ellenőrzés azonban nem jelenti azt, hogy a Bizottságnak nem kell gyakorolnia hatáskörét e területen. A tradicionális saját források beszedési rendszerének felügyelete keretében a Bizottság többféle ellenőrzés közül választhat: ilyen a szabályozás ellenőrzése, a dokumentumok ellenőrzése és a helyszíni ellenőrzés. A Bizottság ezenkívül köteles válaszolni a Számvevőszék éves jelentéseiben, különjelentéseiben vagy előzetes megállapításairól szóló leveleiben tett észrevételeire, valamint a mentesítési eljárás során az Európai Parlament által a költségvetés végrehajtásával kapcsolatosan megfogalmazott kérésekre. A Bizottság biztosítja, hogy a tagállamok megfelelően alkalmazzák az uniós szabályokat, és jelentést tesz a költségvetési hatóságnak. || Az ellenőrzések típusa: Szabályozás ellenőrzése: a tradicionális saját források beszedési rendszerére vonatkozó tagállami rendelkezések ellenőrzése. Dokumentumok ellenőrzése: a tagállamokból származó számviteli kimutatások, valamint egyéb számviteli dokumentumok és iratok vizsgálata, beleértve a behajthatatlan jogosultság rendelkezésre bocsátására vonatkozó kötelezettség alóli felszabadítás iránti kérelmeket is. Helyszíni ellenőrzés: a nemzeti rendszerek és a kapcsolódó dokumentumok uniós jogszabályoknak való megfelelésének ellenőrzése számviteli és vámügyi szempontból. Ezeket a vizsgálatokat a Bizottság vagy az érintett tagállammal közösen, vagy önállóan végzi.

2. MELLÉKLET

Ellenőrzési téma || Meglátogatott tagállamok (2010-2012 között)

Vámellenőrzési stratégia || BE, BG, DK, AT, RO

Az elkülönített számlán jóváírt visszafizetések és egyedi esetek vizsgálata || 1-1 vizsgálat a következő országokban: DK, CY, LU, MT, AT 2-2 vizsgálat a következő országokban: EE, NL 3-3 vizsgálat a következő országokban: BG, CZ, IE, LV, LT, HU, PL, PT, RO, SI, SK, FI, SE 4-4 vizsgálat a következő országokban: EL, ES 5-5 vizsgálat a következő országokban: BE, DE, IT 6-6 vizsgálat a következő országokban: FR, UK

Behajthatatlan követelések kezelése || BE, DE, IE, EL, ES, FR, IT, PT, FI, SE, UK

Rendes és elkülönített számlák kezelése || BE, DE (2 ellenőrzés), IE, FR, IT, NL, UK

Dömpingellenes és kiegyenlítő vám hatálya alá tartozó áruk ellenőrzése és e vámok beszedése || Minden tagállam, kivéve LU, NL, RO

Aktív feldolgozás || NL

Helyi vámkezelési eljárás || Minden tagállam, kivéve BG, EE, EL, CY, MT, PT

Kötelező érvényű tarifális felvilágosítás || BE, DE, FR, UK

Belső ellenőrzési funkció || EL

Vámok visszafizettetése/elengedése és beszedésének elmaradása || DK, NL, AT

Uniós árutovábbítás || Minden tagállam, kivéve DK, IE, CY, LU, MT, AT

[1] Az Európai Tanács 2013. február 8-i ülésén megállapodás született arról, hogy a tagállamok 2014. január 1-jétől a beszedett összegek 20 %-át tarthatják meg a beszedési költségek jogcímén.