P9_TA(2021)0427

A munkavállalók azbeszttel szembeni védelme

Az Európai Parlament 2021. október 20-i állásfoglalása a Bizottsághoz intézett ajánlásokkal a munkavállalók azbeszttel szembeni védelméről (2019/2182(INL))

(2022/C 184/03)

Az Európai Parlament,

— tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 225. cikkére,

— tekintettel az EUMSZ 152. és 154. cikkére, amely a szociális partnerek szerepével és a velük folytatott konzultációval foglalkozik,

— tekintettel az EUMSZ 153. cikkének (1) és (2) bekezdésére,

— tekintettel az EUMSZ 192. cikkének (1), (3), (4) és (5) bekezdésére,

— tekintettel az EUMSZ 194. cikkének (2) bekezdésére,

— tekintettel az EUMSZ 114. cikkének (1) bekezdésére,

— tekintettel az EUMSZ 168. cikkére,

— tekintettel az EUMSZ 169. cikkének (3) bekezdésére,

— tekintettel a munkájuk során azbeszttel kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók védelméről szóló, 2009. november 30-i 2009/148/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1),

— tekintettel az épületek energiateljesítményéről szóló, 2010. május 19-i 2010/31/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2),

— tekintettel a munkavállalók munkahelyi biztonságának és egészségvédelmének javítását ösztönző intézkedések bevezetéséről szóló, 1989. június 12-i 89/391/EGK tanácsi irányelvre (3),

— tekintettel a munkájuk során rákkeltő anyagokkal és mutagénekkel kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók védelméről szóló, 2004. április 29-i 2004/37/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (hatodik egyedi irányelv a 89/391/EGK tanácsi irányelv 16. cikkének (1) bekezdése értelmében) (4),

— tekintettel a szociális jogok európai pillérére, amelyet az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság 2017. november 17-én együttesen hirdetett ki ,

— tekintettel a szociális jogok európai pillérének megvalósítására irányuló cselekvési tervről szóló, 2021. március 4-i bizottsági közleményre (COM(2021)0102),

— tekintettel az azbeszttel kapcsolatos foglalkozás-egészségügyi kockázatokról és minden létező azbeszt felszámolásának kilátásairól szóló, 2013. március 14-i állásfoglalására (5),

— tekintettel a Bizottságnak az azbesztmentesítésben vagy karbantartási munkálatokban részt vevő munkavállalók tájékoztatásáról és képzéséről szóló gyakorlati iránymutatásaira (2012),

— tekintettel az Európai Unió munkahelyi biztonsággal és egészségvédelemmel kapcsolatos, 2014–2020-as stratégiájáról szóló, 2014. június 6-i bizottsági közleményre (COM(2014)0332),

— tekintettel „Az uniós munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi irányelvek uniós tagállamokban történő gyakorlati végrehajtásának értékelése” című, 2015. novemberi bizottsági jelentésre,

— tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak „Az azbeszt kezelése az energetikai felújítások során” című, 2019. május 15-i véleményére,

— tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak az EU azbesztmentesítéséről szóló, 2015. február 18-i véleményére,

— tekintettel az építési termékek forgalmazására vonatkozó harmonizált feltételek megállapításáról szóló 305/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (az építési termékekről szóló rendelet) végrehajtásáról szóló, 2021. március 10-i állásfoglalására (6),

— tekintettel a vegyi anyagokra vonatkozó fenntarthatósági stratégiáról szóló, 2020. július 10-i állásfoglalására (7),

— tekintettel „A vegyi anyagokra vonatkozó fenntarthatósági stratégia a toxikus anyagoktól mentes környezetért” című, 2020. október 14-i bizottsági közleményre (COM(2020)0667),

— tekintettel „Az Unió vegyi anyagokra vonatkozó fenntarthatósági stratégiája: eljött a teljesítés ideje” című, 2021. március 12-i tanácsi következtetésekre,

— tekintettel a Bizottság „Európai épületkorszerűsítési program – épületeink környezetbarátabbá tétele, munkahelyteremtés, javuló életminőség” című, 2020. október 14-i közleményére (COM(2020)0662),

— tekintettel az „Európai rákellenes terv” című, 2021. február 3-i bizottsági közleményre (COM(2021)0044),

— tekintettel „A tisztább és versenyképesebb Európát szolgáló, körforgásos gazdaságra vonatkozó új cselekvési terv” című, 2020. március 11-i bizottsági közleményére (COM(2020)0098),

— tekintettel „Az egységes piac továbbfejlesztése: a polgárok és vállalkozások lehetőségeinek bővítése” című, 2015. október 28-i bizottsági közleményre (COM(2015)0550),

— tekintettel „A fenntartható versenyképességre, a társadalmi méltányosságra és a rezilienciára vonatkozó európai készségfejlesztési program” című, 2020. július 1-i bizottsági közleményre (COM(2020)0274),

— tekintettel az Európai Vegyianyag-ügynökségnek ,,Az Európai Vegyianyag-ügynökség (ECHA) tudományos jelentése az azbesztre vonatkozó munkahelyi határértékek értékeléséről” című, 2021. február 1-i jelentésére,

— tekintettel „A rák legyőzése – a küldetés lehetséges” című 2020. szeptemberi bizottsági jelentésre,

— tekintettel az Egészségügyi Világszervezet „Az azbeszt okozta megbetegedések felszámolása” című 2014. márciusi tájékoztatójában foglalt ajánlásokra,

— tekintettel az ENSZ fenntartható fejlődési céljaira, különösen az egészséges élet biztosítására és a jóllét mindenki számára minden korosztályban való előmozdítására vonatkozó 3. célra,

— tekintettel eljárási szabályzata 47. és 54. cikkére,

— tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság és a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményére,

— tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére (A9-0275/2021),

A. mivel minden uniós politika és tevékenység meghatározása és végrehajtása során biztosítani kell az emberi egészség védelmének magas szintjét;

B. mivel az azbeszt évente 30 000–90 000 halálesetet okoz az Unióban;

C. mivel a leggyakoribb foglalkozási eredetű rák a tüdőrák, amely a foglalkozási eredetű rákmegbetegedések 54–75 %-áért felel, és mivel a tüdőrák fő kiváltó oka az azbeszt (45 %) (8); mivel az azbesztnek való kitettség a dohányzással együtt jelentősen növeli a tüdőrák kialakulásának kockázatát (9);

D. mivel a Nemzetközi Rákkutató Ügynökség (IARC) az azbesztet bizonyítottan rákkeltő anyagként ismerte el (1. csoport), amely azbesztózist, tüdőrákot és mezoteliómát, valamint gége- és petefészekrákot okoz; mivel támogatni kell az azbeszt által kiváltott egyéb rákos megbetegedésekre, valamint más, nem rákos egészségügyi problémákra irányuló kutatást (10); mivel a daganatos megbetegedések megnövekedett kockázatát figyelték meg az azbesztszálaknak – köztük a krizotilszálaknak – csak nagyon kis mértékben kitett népesség körében is; mivel az azbeszt más nem rosszindulatú tüdő- és pleurális rendellenességeket okozhat, többek között pleurális plakkokat, pleurális vastagodást és jóindulatú pleurális effúziókat;

E. mivel az azbesztet 2005-ben betiltották az Unióban; mivel néhány tagállam már az 1980-as években betiltotta az azbesztet; mivel a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az azbesztszálakat a lehető leghamarabb teljesen kivonják a forgalomból; mivel az azbeszt használatának jellege és mértéke tagállamonként igen eltérő;

F. mivel az 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (REACH-rendelet) (11) kimondta, hogy az azbesztszálak és az e szálakat szándékosan tartalmazó termékek gyártása, értékesítése és felhasználása tilos, és mivel a REACH-rendelet XVII. mellékletének módosításáról szóló (EU) 2016/1005 bizottsági rendelet (12) célja, hogy 2025. július 1-jéig gondoskodjon az azbeszttermékek használatának teljes megszüntetéséről a tagállamokban;

G. mivel az azbeszt világszerte rendkívül veszélyes rákkeltő anyag, amelyet a mindennapi élet számos területén használnak épületekben és egyéb anyagokban; mivel számos csoport ki van téve az azbeszt-expozíció kockázatának, beleértve az építőipari és felújítási ágazatban, a bányászatban, a hulladékgazdálkodásban dolgozókat, a tűzoltókat, valamint a lakástulajdonosokat és bérlőket; mivel a belélegzett azbesztszálak legkárosabb egészségügyi hatásai és az azbeszttel kapcsolatos betegségek akár 40 évvel később is jelentkezhetnek; mivel az Unióban az esetek száma várhatóan 2025 körül tetőzik (13);

H. mivel a meglévő uniós és nemzeti szintű szabályozások ellenére egyes tagállamokban sok azbeszttel összefüggő megbetegedést túl gyakran nem ismernek el foglalkozási megbetegedésként, és ezért az áldozatok nem jogosultak munkahelyi kártérítésre, tovább súlyosbítva a betegség okozta fizikai szenvedést; mivel az elismerési eljárások és a kártérítési kérelmek során a szakszervezetek és az áldozatokat képviselő egyesületek fontos szerepet játszanak a foglalkozási megbetegedések áldozatainak támogatásában;

I. mivel az épületekben, köztük az elhagyott épületekben előforduló azbeszt kezelése és biztonságos eltávolítása megköveteli a munkahelyi egészségvédelem és biztonság teljes körű figyelembevételét az Unió arra irányuló tervével összefüggésben, hogy javítsa épített környezetének hőszigetelését azzal a céllal, hogy növelje az energiamegtakarítást és a 2050-ra az első klímasemleges földrésszé váljon; mivel az energiahatékonyság növelését célzó épületfelújítások gyakran az azbeszt használatára vonatkozó uniós és nemzeti szabályozás vagy tilalom előtt beépített, és így potenciálisan azbesztet tartalmazó épületelemeket – például tetőket, falakat vagy elektromos berendezéseket – érintenek; mivel az Unióban a meglévő épített környezet jelentős része több mint 50 éves; mivel az Unió épületállományának romlása növeli a környezeti kitettség kockázatát, amely fenyegetést jelent a lakosság számos különböző csoportjára nézve, és amely különösen a mezotelióma esetszámának növekedéséhez vezethet; mivel azbeszttel kapcsolatos betegségeket figyeltek meg az ipari területek közelében élő lakosság körében; mivel a környezeti expozíció egészségügyi hatásait nagymértékben alábecsülték (14); mivel az azbesztnek való környezeti kitettség szintje elérheti a foglalkozási expozíciós szinteket; mivel több kutatásra van szükség a környezetben megtalálható azbeszttel kapcsolatos kockázatokra vonatkozóan;

J. mivel az azbeszthulladék hulladéklerakókban történő elhelyezése hosszú távon nem megoldás, hiszen így a hulladékkal jövő nemzedékeinek kell majd megbirkózniuk, mivel az azbesztszálak gyakorlatilag elpusztíthatatlanok; mivel kerülni kell az azbesztszálak környezetbe jutását; mivel költséghatékony módszereket kell kifejleszteni az azbeszttartalmú hulladékok inertizálására, az azbeszt aktív szálainak deaktiválása és a közegészségre ártalmatlan anyaggá történő átalakítása érdekében;

K. mivel tágabb értelemben ösztönözni kell a kutatást és az innovációt ahhoz, hogy javuljon az azbeszt szempontjából való átvilágítás, az azbeszttel kapcsolatos, a tüdőráktól és a mezoteliómától eltérő rákos megbetegedések azonosítása, a biztonságos eltávolítási technikák, a hulladékgazdálkodás, valamint a kitett munkavállalók és az épületekben lakók biztonsága, beleértve a valós idejű azbesztészlelési és riasztási technológiákat is;

L. mivel az EUMSZ 191. cikkének (1) bekezdése szerint az Unió környezetpolitikájának hozzá kell járulnia az olyan célkitűzések eléréséhez, mint polgárai egészségének védelme, a környezet minőségének megőrzése és javítása, a természeti erőforrások körültekintő és észszerű hasznosításának előmozdítása, valamint a regionális vagy világméretű környezeti problémák leküzdésére irányuló intézkedések ösztönzése nemzetközi szinten;

M. mivel az EUMSZ 191. cikkének (2) bekezdése alapján az Unió környezetpolitikája az elővigyázatosság és a megelőzés elvén, a környezeti károk elsődlegesen a forrásuknál történő elhárításának elvén, valamint a „szennyező fizet” elven alapul;

N. mivel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 37. cikke értelmében a magas színvonalú környezetvédelmet és a környezet minőségének javítását be kell építeni az uniós politikákba, és a fenntartható fejlődés elvével összhangban biztosítani kell megvalósulásukat;

O. mivel a biztonságos, tiszta, egészséges és fenntartható környezethez való jog elismertsége kezd egyetemes méreteket ölteni azáltal, hogy az e jogot elismerő országok száma az elmúlt években nőtt, és jelenleg több mint 155 ország ismeri el azt vagy annak elemeit nemzeti jogrendszerében;

P. mivel az Európai Vegyianyag-ügynökség (ECHA) szerint az azbeszt küszöbérték nélküli rákkeltő anyag; mivel az azbesztre vonatkozó jelenlegi kötelező foglalkozási expozíciós határérték (OELV) 8 órás idővel súlyozott átlagként 0,1 szál/cm3; mivel az ECHA kockázatértékelési bizottsága véleményt készített az azbesztre vonatkozó kötelező OELV csökkentéséről; mivel az expozíciót a műszakilag lehetséges mértékben mindig csökkenteni kell, különösen akkor, ha nem létezik biztonságos küszöbérték; mivel ennek következtében az OELV-t felül kell vizsgálni a legújabb tudományos és műszaki fejlemények figyelembevétele érdekében, és ennek megfelelően módosítani kell;

Q. mivel a tagállamokban észlelt foglalkozási eredetű rákmegbetegedések 80 %-a az azbeszttel függ össze; mivel az emberi költségek 98 %-át, beleértve az életminőségre és a munkavállalók családjára gyakorolt hatást, a munkavállalók viselik; mivel becslések szerint a foglalkozási eredetű rákos megbetegedések költsége az Unióban évente 270–610 milliárd eurót tesz ki, ami a GDP 1,8–4,1 %-ának felel meg (15); mivel a rossz egészségi állapot megelőzésére irányuló politikák megerősítését célzó intézkedések elengedhetetlenek annak biztosításához, hogy a munkavállalók és családjaik egészségesebb életet élhessenek;

R. mivel az azbesztet széles körben használták lakásokban, ami egészségügyi kockázatot jelent; mivel a megfelelő lakhatáshoz való jogot, amelynek meghatározása magában foglalja az egészséget fenyegető veszélyekkel szembeni védelemhez való jogot, a nemzetközi szervezetek és a tagállamok emberi jogként és az egészség terén mutatkozó egyenlőtlenségek kezelésének kulcsaként ismerték el; mivel az azbeszt biztonságos eltávolítása hozzájárul a minőségi lakhatás biztosításához mindenki, de különösen az olyan alacsony jövedelmű lakástulajdonosok és bérlők számára, akiknek az elmúlt évtizedekben romlottak a lakhatási körülményei;

S. mivel az azbeszt biztonságos eltávolítását nem szabad ürügyként használni olyan gyakorlatokra, mint például a bérlők kilakoltatása azon az alapon, hogy lakásukat fel kell újítani;

T. mivel az azbeszt biztonságos eltávolítására vonatkozó követelményeket társadalmilag igazságos módon kell bevezetni, és megfelelő – a szükséges felújítások finanszírozásában az épületek tulajdonosait, valamint a munkálatokat végző kkv-k kapacitásbővítését támogató – intézkedésekkel kell kísérni; mivel ugyanakkor meg kell őrizni a 2020. október 14-i bizottsági közleményben meghatározott, az európai épületkorszerűsítési program (a továbbiakban: az épületkorszerűsítési program) keretében nyújtott uniós forrásokat azon kedvezményezettek számára, akik megfelelnek a munkavállalók azbesztexpozícióval szembeni védelmét célzó uniós és nemzeti szabályozásnak;

U. mivel az azbeszt még mindig megtalálható számos közigazgatási épületben, iskolában, lakásban, infrastruktúrában, tömegközlekedési létesítményben és vízellátási hálózatban; mivel az említett anyag használatával és jelenlétével kapcsolatos ismeretek idővel csökkennek; mivel az azbeszt jelenléte és az ezzel kapcsolatos ismeretek hiánya veszélyt jelent az épületek valamennyi használója és lakója számára;

V. mivel a Parlament a méltányos átállást szolgáló erős szociális Európáról szóló, 2020. december 17-i állásfoglalásában (16) felszólította a tagállamokat, hogy 2030-ig számolják fel a munkahelyi haláleseteket, és csökkentsék a munkahelyi egészségkárosodásokat, és felkérte a Bizottságot, hogy vizsgálja felül a 2004/37/EK irányelvet;

W. mivel a Bizottság 2021. február 3-i közleménye megállapítja, az EU-ban évente bekövetkező, foglalkozási eredetű halálesetek 52 %-a a munkával összefüggő rákos megbetegedéseknek tudható be; mivel a korai diagnózis, kezelés és rehabilitáció javítása az európai rákellenes terv prioritásai közé tartozik, amelynek az azbeszttel kapcsolatos betegségekben szenvedő betegek javát kell szolgálnia; mivel tervének részeként a Bizottság 2022-ben jogalkotási javaslat előterjesztését tervezi a munkavállalók azbesztexpozíciójának további csökkentése érdekében;

X. mivel a szociális jogok európai pillérét (a továbbiakban: a pillér) az Unióban jelentkező szociális kihívásokra válaszul fogadták el; mivel a pillér 20 alapelvből áll, amelyeket három kategóriába csoportosítottak: esélyegyenlőség és a munkaerőpiacra való belépés, tisztességes munkakörülmények, valamint szociális védelem és társadalmi befogadás; mivel a 10. alapelv előírja a munkavállalók magas szintű munkahelyi egészségvédelmét és biztonságát, amelynek ki kell terjednie a munkavállalók rákkeltő és mutagén anyagokkal szembeni védelmére a munkahelyen;

Y. mivel a válság rávilágított a munkával összefüggő betegségek megelőzésének és a mindenki számára megfizethető egészségügyi ellátásba való befektetésnek a fontosságára; mivel a munkaügyi felügyelőségek, a szakszervezetek és a munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági képviselők kulcsszerepet játszanak az azbeszttel kapcsolatos szabályok és előírások hatékony ellenőrzésében és végrehajtásában; mivel a hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciók kulcsfontosságúak a munkahelyi egészségvédelemre és biztonságra vonatkozó szabályok megsértésének megakadályozásához és a belső piacon a tisztességes verseny biztosításához;

Z. mivel az épített környezet jelentős hatást gyakorol a gazdaság számos ágazatára, a helyi munkahelyekre és az életminőségre; mivel a Bizottság új fenntartható épített környezetre vonatkozó stratégiájának célja többek között a körforgásos gazdaság elveinek előmozdítása az épületek teljes életciklusa során; mivel a Bizottság 2020. március 11-i közleményében meghatározott körforgásos gazdaságra vonatkozó új cselekvési terve célzott kezdeményezéseket tartalmaz az olyan kulcsfontosságú termékértékláncok vonatkozásában, mint az építőipar és az épületek; mivel a 2020. július 1-jei bizottsági közlemény elismeri, hogy az építőipari ágazatnak be kell ruháznia az alkalmazottak továbbképzésébe a zöld átálláshoz szükséges készségigények kielégítése érdekében, a környezetbarát tervezés és anyagok, az energiahatékonyság, a körforgásos jelleg és a felújítások tekintetében; mivel az épületkorszerűsítési program sikeréhez kulcsfontosságú, hogy ehhez képzett építőipari dolgozók álljanak rendelkezésre;

AA. mivel az azbeszt és az azbeszttartalmú anyagok és termékek még mindig jogszerűen állíthatók elő, dolgozhatók fel, importálhatók és exportálhatók világszerte több mint 100 országban, beleértve az Unió szomszédos régióinak országait is; mivel a 649/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (17) a nemzetközi kereskedelemben forgalmazott egyes veszélyes vegyi anyagok és peszticidek előzetes tájékoztatáson alapuló jóváhagyási eljárásáról szóló, 2019-ben felülvizsgált Rotterdami Egyezmény végrehajtását írja elő, amelynek értelmében a mérgező vegyi anyagokat tartalmazó termékek kivitele előtt egy ország egyedi beleegyezésére van szükség; mivel a 2015. október 28-i bizottsági közlemény prioritásként határozta meg a nem megfelelő termékek uniós piacra kerülésének megakadályozására irányuló erőfeszítések megerősítését; mivel az uniós és nemzeti tilalmak és a meglévő szabályozás ellenére továbbra is kerül a belső piacra azbeszt (18); mivel mindaddig, amíg a világon jogszerűen előállítanak és forgalmaznak azbesztet, fennáll a veszélye annak, hogy az azbeszt bekerül a belső piacra;

AB. mivel az azbesztnek korábban és/vagy jelenleg kitett személyek megbízható nyilvántartásai fontosak az orvosi felügyelet biztosításához és a foglalkozási megbetegedések felismerésének megkönnyítéséhez, megfelelve egyúttal az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (19); mivel a tagállamok különböző módokon szervezik meg nemzeti társadalombiztosítási rendszereiket a munkával kapcsolatos sérülések vagy megbetegedések tekintetében, ideértve a kollektív szerződések kiegészítő szerepét is; mivel az ilyen rendszerek alapjául szolgáló elveket és a szociális partnerek autonómiáját tiszteletben kell tartani;

AC. mivel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság „Az EU azbesztmentesítése” című, 2015. február 18-i véleménye kimondja, hogy a tagállamoknak az azbeszttel kapcsolatos foglalkozási és nem foglalkozásból eredő betegségekre vonatkozó módszeres adatgyűjtés segítségével biztosítaniuk kell minden azbesztózis- és mezotelióma-eset, valamint az azbeszthez kapcsolódó más megbetegedések nyilvántartásba vételét, a pleurális plakk azbeszttel kapcsolatos megbetegedésként való besorolását és hivatalos nyilvántartásba vételét, valamint a külön erre a célra létrehozott megfigyelőközpontok segítségével az azbeszt jelenlétének megbízható feltérképezését, továbbá hogy az orvosi személyzetnek megfelelő képzésben kell részesülnie, hogy képes legyen megbízható diagnózist felállítani;

AD. mivel a hatályos jogszabályok egyes tagállamokban csak a használatbavétel vagy a bontás megkezdése esetén írnak elő bizonyos kötelezettségeket az azbeszttartalmú épületek tulajdonosai, irányítói vagy kezelői számára, akkor viszont nem, amikor azbeszttartalmú termékekkel felszerelt épületet értékesítenek;

A teljes körű azbesztmentesítés európai stratégiája (European Strategy for the Removal of All Asbestos – ESRAA)

1. rámutat, hogy az azbeszt biztonságos eltávolítása jó példa az EUMSZ 168. cikkének (1) bekezdésében rögzített „egészség minden szakpolitikában” elv alkalmazásának szükségességére, mivel ez közvetlenül összefügg az alábbi közelmúltbeli és jövőbeli uniós szakpolitikai kezdeményezésekkel: az új uniós egészségvédelmi és biztonsági keret, a zöld megállapodás és az épületkorszerűsítési program, a Next Generation EU program és a többéves pénzügyi keret, az európai rákellenes terv, az uniós hulladékstratégia és a körforgásos gazdaságra irányuló intézkedéscsomag; kiemeli, hogy az azbeszthulladék kezelése során maradéktalanul alkalmazni kell az elővigyázatosság elvét; felhívja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot a hulladékokról szóló vonatkozó uniós jogszabályok megfelelő felülvizsgálatára;

2. hangsúlyozza, hogy az azbeszt biztonságos eltávolítása nehéz és sürgős feladat, és megismétli felhívását, hogy egy több szakterületet összekapcsoló átfogó és integrált megközelítésre van szükség; rámutat, hogy a biztonságos munkakörülményeket kell a fő prioritásnak tekinteni;

3. felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot a teljes körű azbesztmentesítés európai stratégiájára (ESRAA), amely a következő elemeket tartalmazza: a) a tagállamokban az összes azbeszt biztonságos eltávolítására szolgáló nemzeti stratégiák európai kerete, amelynek tartalmaznia kell egy jogalkotási javaslatot, amely minimumszabályokat vezet be a nyilvánosan hozzáférhető nemzeti azbesztnyilvántartásokra vonatkozóan; b) a 2009/148/EK irányelv aktualizálására vonatkozó javaslat, hogy az épületkorszerűsítési program során megerősítsék a munkavállalók azbesztveszéllyel szembeni védelmét szolgáló intézkedéseket, és megakadályozzák az azbeszt áldozatainak újabb hullámát; c) jogalkotási javaslat a következőkről: i. a foglalkozási megbetegedések elismerése, beleértve az azbeszttel összefüggő összes ismert betegséget is, valamint az elismerési eljárásokra vonatkozó minimumszabályok; és ii. az azbeszttel összefüggő foglalkozási megbetegedések áldozatainak kártalanítására vonatkozó minimumszabályok; d) a 2010/31/EU irányelv aktualizálására vonatkozó javaslat, amely bevezeti azt a követelményt, hogy az építőipari munkások egészségének védelme érdekében az épületkorszerűsítési munkálatok megkezdése előtt kötelezően el kell végezni az azbeszt és más veszélyes anyagok szempontjából való átvilágítást, majd el kell távolítani azokat; e) egy jogalkotási javaslat, amely figyelembe veszi a meglévő nemzeti szabályozásokat, valamint az épületek kötelező átvilágításának leghatékonyabb modelljeire vonatkozó hatásvizsgálatot, amely magában foglalja a megfelelő képesítésekkel és engedélyekkel rendelkező szakmai szervezet által végzett, az azbeszt jelenlétének vizsgálatára irányuló felületelemzést, az eladás vagy bérbeadás előtt, és a 2005 vagy ha az korábban volt, az egyenértékű nemzeti azbeszttilalom bevezetésének éve előtt épített épületekre vonatkozó azbeszttanúsítványok bevezetése érdekében;

4. megjegyzi, hogy az átfogó eltávolítási stratégiák pénzügyi és adminisztratív következményekkel járnak az épülettulajdonosokra, a hatóságokra és a vállalkozásokra, különösen a kkv-kra nézve, beleértve a mikrovállalkozásokat is, valamint jelentős munkaterhet rónak az igazoló szervekre; hangsúlyozza ezért, hogy megfelelő átmeneti időszakokat, valamint megfelelő szabályozási és pénzügyi támogatást kell biztosítani;

5. hangsúlyozza, hogy mozgósítani kell az összes uniós és tagállami szinten rendelkezésre álló finanszírozási mechanizmust, és kiemeli, hogy a Bizottság már egyértelművé tette, hogy a tagállamok európai strukturális és beruházási alapokat fordíthatnak az azbeszt kezelésére és eltávolítására ( 20 ) ; e tekintetben felszólít az esb-alapok igénybevételére az azbeszt szempontjából való átvilágítás megbízhatóságának és gyorsaságának, valamint a mérésnek, az eltávolításnak és a biztonságos hulladékgazdálkodásnak a javítása érdekében, a vonatkozó nemzeti vagy regionális programok célkitűzéseivel összhangban; hangsúlyozza, hogy kulcsfontosságú a kutatás és fejlesztés támogatása, különös tekintettel a munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági technológiák piacra jutási útvonalának fejlesztésére és javítására, beleértve az azbeszttel kapcsolatos valós idejű mérési és riasztási rendszereket, valamint az azbeszt inertizálására szolgáló költséghatékony módszereket és technológiákat; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy használjanak fel minden eszközt a fenntartható kezelési technológiákba történő beruházások támogatására, többek között célzott, közös európai érdeket szolgáló fontos projekteken keresztül;

6. hangsúlyozza, hogy az épületkorszerűsítési program keretében biztosított uniós forrásokat meg kell őrizni azon kedvezményezettek számára, akik megfelelnek a munkavállalók azbeszttől való védelmére irányuló uniós és nemzeti szabályozásnak; kéri, hogy dolgozzanak ki egy rendszert annak biztosítására, hogy a munkavállalók azbeszttől való védelmére irányuló uniós és nemzeti szabályozásnak eleget nem tevő kedvezményezettekkel visszafizettessék az uniós támogatásokat;

7. felszólít az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség (EU-OSHA) megerősítésére, hogy hatékony eszközöket, így technikai és tudományos támogatást biztosítsanak a megelőzési erőfeszítések javításához, az azbesztet tartalmazó munkahelyek nyilvántartásba vételének és az azbeszttel kapcsolatba került vagy esetlegesen kapcsolatba kerülő munkavállalók jobb nyomon követéséhez, valamint a munkavállalók számára biztosított képzés és védőfelszerelések javításához; kéri, hogy az EU-OSHA keretén belül hozzanak létre egy európai platformot, amely bemutatja az azbeszt eltávolításával és az azbeszt biztonságos ártalmatlanításával kapcsolatos bevált gyakorlatokat, amelyeket már számos tagállamban bevezettek, és gondoskodik az ilyen bevált gyakorlatok megosztásáról;

8. hangsúlyozza, hogy a munkaügyi felügyeletek fontos szerepet játszanak az azbesztnek való kitettség megelőzésében és ellenőrzésében, a vállalkozások szintjén pedig pozitív szerepet töltenek be a szakértelem javításában és a tájékoztatásban; felhívja a tagállamokat, hogy növeljék a munkaügyi felügyelők számát és az ellenőrzések gyakoriságát, továbbá javítsák a munkaügyi felügyelőségek és az ellenőrzések minőségét; úgy véli, hogy a tagállamoknak jóval túl kell lépniük a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet azon ajánlásán, hogy minden 10 000 munkavállalóra legalább egy munkaügyi felügyelő jusson; sürgeti a tagállamokat, hogy szabjanak ki hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókat azokra a vállalkozásokra, amelyek nem tesznek eleget a munkahelyi biztonsággal és egészségvédelemmel kapcsolatos kötelezettségeiknek;

9. úgy véli, hogy az azbeszt valamennyi áldozata számára sürgősen szükség van az igazságszolgáltatáshoz és a jogorvoslathoz való hatékony hozzáférésre valamennyi, nem csak a szorongással kapcsolatos egészségügyi kár tekintetében; hangsúlyozza, hogy az azbesztnek való kitettséggel kapcsolatos valamennyi orvosi költséget a munkáltatóknak kell fedezniük, amennyiben nem tettek meg minden megfelelő intézkedést, és nem tettek meg minden tőlük telhető erőfeszítést az azbesztexpozíció megelőzésére; felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, szükség lehet-e a diffúz szennyezésre vonatkozó olyan általános felelősségi rendszer bevezetésére irányuló jogszabályra, amelynek keretében az áldozatok kártérítést kaphatnak a diffúz szennyezésből eredő valamennyi kárért, beleértve az azbeszt okozta károkat is;

A nemzeti azbesztmentesítési stratégiák európai kerete

10. üdvözli az épületkorszerűsítési programot, amely 2030-ig 35 millió épületet kíván korszerűsíteni; egyetért a közleményben megfogalmazott véleménnyel, hogy különös figyelmet kell fordítani a régi épületeket korszerűsítő és a mentési tevékenységeket végzőmunkavállalók azbesztexpozícióval szembeni védelmére;

11. hangsúlyozza, hogy a jobb megelőző intézkedések és az azbeszttel kapcsolatos kockázatok kezelése megköveteli a közvetlenül érintettek igényeihez igazított, releváns információkhoz való hozzáférést;

12. felhívja a Bizottságot, hogy támogassa az azbeszttermékek biztonságos és szabályos eltávolítására vagy ártalmatlanítására szolgáló, az elérhető legjobb technikákon alapuló különböző rendszerekre vonatkozó információk terjesztését;

13. hangsúlyozza, hogy a természetben előforduló azbeszttartalmú anyagoknak kitett lakosságcsoportoknál fellépő kockázatok tekintetében is több információra van szükség;

14. ragaszkodik ahhoz, hogy az energetikai korszerűsítést támogató uniós kezdeményezések társadalmilag igazságosak legyenek és tartalmazzanak a lakók és a munkavállalók egészségének védelmére irányuló kötelező intézkedéseket, többek között az azbesztet tartalmazó épületek azonosítása révén, hogy lehetővé váljon az azbeszt és más veszélyes anyagok biztonságos eltávolítása;

15. felhívja a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy a tisztességes, megfizethető és egészséges lakhatáshoz való hozzáférés a pillér cselekvési tervének egyik sarokköve legyen;

16. üdvözli, hogy számos tagállam és régió – többek között Lengyelország, Hollandia és Flandria – ambiciózus terveket hajt végre egyértelmű határidők mellett az azbeszt épített környezetből való eltávolítására;

17. megismétli a Bizottsághoz intézett azon felhívását, hogy vezessen be jogi keretet a tagállamok épületeiben és infrastruktúráiban található összes azbeszt felmérésére az érintett érdekelt felekkel – köztük a szociális partnerekkel – egyeztetve, és minden egyes tagállamban becslés készítésére a biztonságos eltávolítás költségeiről;

18. felszólítja a Bizottságot, hogy terjesszen elő egy keretirányelv-javaslatot a tagállamok számára, hogy létrehozzák a nemzeti azbesztmentesítési terveket, amelyek világos és reális ütemterveket – köztük prioritásokat – és közbenső célokat határoznak meg az azbeszt kimutatására és nyilvántartására, a lakástulajdonosok és a kkv-k finanszírozására és támogatására, a 2009/148/EK irányelvnek megfelelően a munkavállalókat az azbesztexpozícióval szemben védő intézkedésekre, valamint az azbeszt biztonságos ártalmatlanítására annak megakadályozása érdekében, hogy az azbeszt bekerüljön az újrahasznosítási folyamatokba;

19. kitart amellett, hogy a meghozott intézkedések hatékonyságának értékelése érdekében hosszú távú járványfelügyeletet kell végezni; kiemeli, hogy a mezotelióma olyan betegség, amelynek fő kockázati tényezője az azbeszt, és hogy a diagnosztizált mezoteliómás esetek száma a epidemiológiai felügyelet fontos mutatója; ezért kéri a mezoteliómás megbetegedések illetékes hatóságok felé történő bejelentésének kötelezővé tételét;

20. rámutat arra, hogy egyes közelmúltban végzett tanulmányok szerint az iparosodott országokban a mezoteliómás esetek mintegy 20 %-át munkahelyen kívüli azbesztexpozíció okozhatja ( 21 )

21. emlékeztet arra, hogy az épületkorszerűsítési program miatt várhatóan meg fog növekedni az azbesztszálaknak való fokozott munkahelyi és környezeti kitettséggel járó építési munkálatok száma; kiemeli annak szükségességét, hogy az épületkorszerűsítési program keretében az azbesztet energiahatékony anyagokkal helyettesítsék;

22. megismétli felhívását, hogy nemzeti szinten nyilvános azbesztnyilvántartásokat kell létrehozni; felszólítja a Bizottságot, hogy a keretirányelvre irányuló javaslat részeként vezessen be minimumszabályokat az állami és magántulajdonban lévő épületekben előforduló azbesztre és más veszélyes anyagokra vonatkozó, nyilvánosan hozzáférhető digitális nemzeti nyilvántartásokra; hangsúlyozza, hogy az azbesztre vonatkozó nyilvántartásoknak kompatibilisnek kell lenniük az energiahatékonysággal kapcsolatos adatbázisokkal és nyilvántartásokkal, és azokat közös eszközökkel, (például épületfelújítási útlevelekkel) kell feltölteni, összhangban az (EU) 2016/679 rendelettel;

23. felhívja az Európai Környezetvédelmi Ügynökséget, hogy végezzen további kutatásokat az azbeszt folyókban és mellékfolyóikban való jelenlétéről, valamint annak a növényzetre és a vadon élő állatokra gyakorolt hatásairól, hasonlóan az USA Környezetvédelmi Ügynöksége által készített tanulmányhoz ( 22 )

24. hangsúlyozza, hogy a légkörben lévő azbeszt háttér-koncentrációját nyomon kell követni és mérni kell a tagállamokban, az információkat hozzáférhetővé kell tenni, és expozíciós határértékeket kell bevezetni a lakókörnyezetre vonatkozóan;

25. elismeri az Egészségügyi Világszervezet (WHO) 2017. évi arra vonatkozó ajánlásait ( 23 ) , hogy az azbesztszálat nem szükséges felvenni a 98/83/EK tanács irányelv ( 24 ) I. mellékletébe, ezen ajánlások szerint ugyanis az ivóvízben található azbesztszálak egészségügyi szempontból nem aggályosak; emlékeztet arra, hogy egy tanulmányban olasz tudósok felvetették azt a lényeges kérdést, hogy az azbesztszálakat tartalmazó víz fogyasztása növeli-e a gyomor- és vastagbélrák kockázatát ( 25 ) ; hangsúlyozza, hogy több évtizedig is eltarthat az olyan, azbeszttel összefüggő esetleges betegségek megjelenése, amelyeket az azbesztcsövekből származó ilyen szálakat tartalmazó víz fogyasztása okozhat; hangsúlyozza, hogy még ha az olasz tanulmány önmagában nem is teszi lehetővé az azbeszt vízzel történő bevitele és a gyomor- és bélrendszeri daganatok kialakulása közötti kapcsolat végleges megállapítását, az ezzel kapcsolatos bizonytalanságokra tekintettel indokolt az elővigyázatosság elvét alkalmazni; úgy véli, hogy további kutatásokat kell végezni e fontos kérdés kapcsán; felhívja ezért a tagállamokat, hogy rendszeresen ellenőrizzék az ivóvízkinyerésre használt víz minőségét, és az emberi egészséget érintő kockázat fennállása esetén tegyék meg a szükséges megelőző és kockázatcsökkentő intézkedéseket;

26. aggodalmát fejezi ki az Unió ivóvízhálózatának állapota és az azbesztcement csövek jelenléte miatt, amelyek elhasználódása miatt azbesztszálak kerülnek a vízbe; emlékeztet továbbá arra, hogy a WHO ajánlásával összhangban az azbesztcement csövek ivóvízszállításra nem használhatók, és ilyen célú használatuk nem engedélyezhető ( 26 ) ; úgy véli, hogy az azbeszt teljes felszámolására irányuló európai stratégia keretében, valamint az európai helyreállítási terven és a tagállami helyreállítási terveken keresztül átfogó tervet kell kidolgozni és végrehajtani az európai ivóvízelosztó hálózat felújítására és azbesztmentesítésére vonatkozóan;

A munkájuk során azbeszttel kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók védelméről szóló 2009/148/EK irányelv aktualizálása

27. emlékeztet arra, hogy az azbeszt továbbra is az egyik legjelentősebb foglalkozás-egészségügyi kihívás, és hogy világszerte 125 millió ember van kitéve azbesztnek a munkahelyén ( 27 ) , noha annak egészségügyi kockázatai évtizedek óta ismertek;

28. rámutat, hogy a világon évente mintegy 250 000 ember hal meg az azbesztnek való kitettség következtében ( 28 ) ; rámutat arra, hogy az elmúlt években az azbesztszálaknak való kitettséggel kapcsolatos betegségek miatti halálozás üteme még gyorsult is;

29. felszólítja a Bizottságot, hogy aktualizálja a 2009/148/EK irányelvet a legújabb tudományos ismeretek és a műszaki fejlődés figyelembevételével, beleértve a különböző azbesztszálfajták és azok egészségre gyakorolt káros hatásainak értékelését, valamint kezdje meg az irányelv hatálya alá tartozó szálas szilikátok listájának aktualizálásához szükséges konzultációs eljárást, és ebben az összefüggésben fontolja meg a riebeckit, a winchit, a richterit, a fluoroedenit és az erionit felvételét az aktinolitot, az antofillitet, a tremolitot és a grüneritet már tartalmazó jegyzékbe;

30. hangsúlyozza, hogy a 2009/148/EK irányelv minden olyan tevékenységre alkalmazandó, amelyek folyamán a munkavállalók munkájuk során azbesztből vagy azbeszttartalmú anyagokból származó pornak vannak vagy lehetnek kitéve; szigorúbb rendelkezéseket kér, amelyek biztosítják az azbesztmentesítés helyszínén dolgozó valamennyi munkavállaló védelmét, beleértve azokat a munkavállalókat is, akik a mentesítést követően lépnek be a munkavégzés helyszínére; kéri, hogy helyezzenek nagyobb hangsúlyt arra, hogy az irányelv tagállami végrehajtása az összes veszélyeztetett szakemberre – többek között a felújítást és bontást végző munkavállalókra, a hulladékkezelőkre, a bányászokra és a tűzoltókra – kiterjedjen;

31. aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a legújabb tudományos orvosi kutatások és ajánlások szerint nincs olyan küszöbérték, amely alatt a levegő azbesztszál-koncentrációja ártalmatlan lenne ( 29 ) ; e tekintetben úgy véli, hogy a 2009/148/EK irányelv védelmi intézkedései alól az OELV-re hivatkozva nem indokolható semmilyen mentesség; szorgalmazza, hogy a 2009/148/EK irányelv maradéktalanul tükrözze azt az elvet, hogy mindig megfelelő egyéni védőintézkedéseket kell alkalmazni az olyan tevékenységek során, amelyek folyamán a munkavállalók azbesztből vagy azbeszttartalmú anyagokból származó pornak vannak vagy lehetnek munkájuk során kitéve; úgy véli, hogy a kockázatértékelés során figyelembe kell venni a nem porló azbeszttartalmú anyagok veszélyes jellegét is; kéri, hogy a tervezett munkafolyamattal kapcsolatos egyedi kockázatértékeléssel határozzák meg a szükséges védőintézkedéseket;

32. ragaszkodik ahhoz, hogy az azbesztet tartalmazó részek és anyagok biztonságos eltávolítása és ártalmatlanítása élvezzen elsőbbséget, mivel a javítás, a karbantartás, a betokozás vagy a befedés csak az eltávolítás elhalasztását jelenti, ami évekkel meghosszabbítja a lakosokat és a munkavállalókat érintő kockázatokat; felhív az olyan azbeszttartalmú anyagok betokozásának és befedésének betiltására, amelyek eltávolítása technikailag lehetséges; hangsúlyozza, hogy a tilalommal egyidőben el kell kerülni, hogy a legszegényebb háztartásokat olyan helyzetbe kerüljenek, hogy ne legyenek képesek kifizetni a szükséges felújítást; ezért hangsúlyozza, hogy megfelelő kísérő intézkedésekre van szükség; hangsúlyozza, hogy fontos azoknak az azbeszttartalmú szerkezeteknek a meghatározása, nyilvántartásba vétele és rendszeres ellenőrzése, amelyeket rövid távon nem lehet eltávolítani (például az épületek betonfalai);

33. ösztönzi szinergiák létrehozását az ECHA jelenleg készülő adatbázisával a termékekben és a hulladékká váló termékekben előforduló, aggodalomra okot adó anyagokkal kapcsolatos információgyűjtés és ismeretbővítés érdekében;

34. emlékeztet arra az alapvető jogi elvre, miszerint a munkahelyi egészségvédelem és biztonság terén mindig a legkorszerűbb technológiát kell alkalmazni a lehető legmagasabb szintű védelem érdekében; szorgalmazza a műszaki minimumkövetelmények szigorítását annak érdekében, hogy a levegőben lévő azbesztszálak koncentrációját a műszakilag lehetséges legalacsonyabb szintre csökkentsék, a portalanításon és a forrásnál történő porelszíváson, a folyamatos ülepítésen és az azbesztmentesítő eszközök használatán keresztül is; kéri, hogy vezessenek be minimumkövetelményeket az azbeszttartalmú zárt terek és a környezet közötti nyomáskülönbségre, a frisslevegő-ellátásra és a HEPA-szűrőkre;

35. hangsúlyozza, hogy aktualizált műszaki minimumkövetelményekre van szükség annak érdekében, hogy a rendelkezések lépést tartsanak a technológiai fejlődéssel; hangsúlyozza, hogy tovább kell vizsgálni a robotok és más fejlett technológiák előírt használatát, többek között kutatás és a bevált gyakorlatok tagállamok közötti szisztematikusabb cseréje révén, a munkavállalók egészségének és biztonságának védelmére vonatkozó új szabványok folyamatos kidolgozása érdekében; megjegyzi, hogy az optikai mikroszkópia nem a legmodernebb technológia az azbesztszálak levegőben való megszámlálására, és hogy az analitikus transzmissziós elektronmikroszkópia (ATEM) érzékenyebb, amely lehetővé teszi az azbesztszálak megkülönböztetését és megszámolását; felszólít arra, hogy ahol csak lehetséges, az ATEM-et vagy hasonlóan fejlett módszereket alkalmazzanak a szálak megszámolására;

36. emlékeztet, hogy a mintavételnek reprezentatívnak kell lennie a munkavállalók egyéni expozícióját illetően, ami azt jelenti, hogy a munkavállalók azbesztpor-expozíciójának reprezentatív és reális körülményei között, az egyes működési fázisokban rendszeres időközönként elvégzett mérésekkel kell mintát venni; úgy véli, hogy amennyiben a mintavétel a munkavállalók egyéni expozíciója tekintetében nem reprezentatív, az összes rendelkezésre álló védőintézkedést alkalmazni kell;

37. úgy véli, hogy az értesítésben szereplő információknak tartalmazniuk kell a II. mellékletben szereplő valamennyi elemet, például azokat a területeket, ahol a munkálatokat végzik, a munkavállalók védelmére és azbesztmentesítésére használt berendezéseket, valamint a hulladékártalmatlanítási tervet; úgy véli, hogy az illetékes nemzeti hatóságoknak legalább 40 évig tárolniuk kell ezeket az információkat;

38. hangsúlyozza, hogy a meg nem felelés elkerülése érdekében a munkáltatók – különösen a kkv-k és köztük a mikrovállalkozások – számára elégséges és célzott adminisztratív támogatást kell nyújtani e védelmi intézkedések és értesítési követelmények átültetéséhez; kiemeli, hogy az azbeszttartalmú anyagokkal végzett műveletekre vonatkozó szabványosított eljárások elősegítenék az azbesztszál-por szintjének és e műveletek költségeinek csökkentését, valamint az értesítési előírások teljesítését;

39. megjegyzi, hogy az azbeszt OELV-re vonatkozó jelenlegi uniós minimumszabály 100 000 szál/m 3 (0,1 szál/cm 3 ); és hogy a legtöbb tagállam a jelenlegi minimumszabályt alkalmazza; rámutat arra, hogy néhány tagállam jóval alacsonyabb OELV-ket alkalmaz a munkavállalók egészségének védelme érdekében, például Hollandiában az OELV 2 000 szál/m 3 (0,002);

40. hangsúlyozza, hogy a Foglalkozás-egészségügyi Nemzetközi Bizottság vezető orvostudományi kutatói arra a következtetésre jutottak, hogy az expozíciós határértékek nem védenek megfelelően a rák ellen, és 1 000 szál/m 3 (0,001 szál/cm 3 ) foglalkozási határértéket javasolnak; üdvözli a Bizottság azon kötelezettségvállalását, hogy 2022-ben jogalkotási javaslatot terjeszt elő a munkavállalók azbesztnek való kitettségének további csökkentése érdekében, és felszólítja a Bizottságot, hogy proritásként az említett expozíciós határértékeket aktualizálja és csökkentse 0,001 szál/cm 3 -re (1 000 szál/m 3 ), a különböző érdekelt felek ajánlásait figyelembe véve és a munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően; hangsúlyozza, hogy az új módszertan és az új expozíciós határértékek végrehajtásához megfelelő átmeneti időszakra van szükség;

41. hangsúlyozza, hogy a munkáltatóktól, de a tulajdonosoktól, fővállalkozóktól és az ajánlatkérő szervektől is meg kell követelni, hogy az épületekben, hajókon, repülőgépeken, berendezéseken vagy termékeken végzett munkák megkezdése előtt végezzenek azbesztdiagnosztikát; kéri, hogy a 2005 vagy a tagállami azbeszttilalom életbelépése (a kettő közül a korábbi) előtt épült épületeken végzett munka megkezdése előtt egy képesített és tanúsítvánnyal rendelkező szolgáltató végezze el az azbeszttartalmú anyagok jelenlétére vonatkozó átvilágítást; úgy véli, hogy az átvilágításnak mindig tartalmaznia kell egy, az adott munkahelyhez igazított diagnózist, és egy jelentést, amelynek meg kell állapítania az azbeszt hiányát vagy jelenlétét, jelenléte esetén a szál típusát, a szennyeződés jellegének, pontos helyének és becsült mennyiségének részletes leírásával együtt; úgy véli, hogy a 2009/148/EK irányelv 14. cikkében meghatározott követelményeken túlmenően az említett irányelv mellékletének tartalmaznia kell a vizsgával igazolt képzés minimális időtartamára vonatkozó követelményeket az adott munkatípus tekintetében; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy koherens kockázatelemzési módszertanra van szükség az egyenlő uniós versenyfeltételek biztosítása és az egységes piac széttagolódásának elkerülése érdekében;

42. aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a képzési követelmények és az elvégzett képzés tanúsítása továbbra is jelentősen eltér a tagállamok között, ami súlyos veszélyt jelent az egészségre és a biztonságra a munkavállalók határokon átnyúló mobilitásával összefüggésben; kéri, hogy a 2009/148/EK irányelvet egészítsék ki egy új melléklettel, amely kötelező minimumkövetelményeket vezet be az azbeszttel végzett munkával kapcsolatos képzésre, beleértve az azbesztmentesítésre szakosodott vállalatoknál dolgozó munkavállalókra és az olyan munkavállalókra vonatkozó különleges követelményeket is, akik munkájuk során azbeszttartalmú anyagokkal kerülnek érintkezésbe; úgy véli, hogy a 2009/148/EK irányelv 14. cikkében meghatározott követelményeken túlmenően az irányelv mellékletének tartalmaznia kell a képzés minimális időtartamára és megfelelő dokumentálására vonatkozó követelményeket az adott munkatípus vonatkozásában, valamint azt, hogy az egyes munkavállalóknak milyen rendszeres időközönként kell részt venniük a képzésen;

Az azbeszttel összefüggő betegségek elismerése és az ezekkel kapcsolatos kártalanítás

43. felszólítja a Bizottságot, hogy aktualizálja a foglalkozási betegségek európai jegyzékéről szóló, 2003. szeptember 19-i ajánlását ( 30 ) , és foglalja bele a foglalkozási betegségekkel kapcsolatos legújabb rendelkezésre álló tudományos orvosi ismereteket, különös tekintettel az azbeszttel összefüggő betegségekre;

44. felszólítja a tagállamokat, hogy a bizonyítási teher megfordításával könnyítsék meg az elismerési eljárásokat, különösen akkor, ha az azbeszttel dolgozó munkavállalókra vonatkozó nemzeti nyilvántartásokat csak nemrégiben hozták létre, és vezessenek be megfelelő kártalanítást az azbeszttel összefüggő betegségekben szenvedő munkavállalók számára;

45. rámutat arra, hogy a szabad mozgás miatt az azbeszttel összefüggő betegségek határokon átnyúló kihívást jelentenek, valamint, hogy a mobil munkavállalók szerepét ezért különösen figyelembe kell venni e tekintetben; emlékeztet arra, hogy a foglalkozási betegségek és a munkahelyi egészségügyi kockázatok mindig egy adott szakmához, munkatevékenységhez, munkahelyhez és a munkaidőhöz kapcsolódnak; felszólítja a Bizottságot, hogy a szociális partnerekkel folytatott konzultációt követően az EUMSZ 153. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontja alapján nyújtson be javaslatot a foglalkozási betegségek, köztük az azbeszttel összefüggő betegségek elismerésére és az ezekkel kapcsolatos kártalanításra vonatkozó uniós minimumszabályokról szóló irányelvre;

46. felhívja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot arra, hogy a tagállamok hozzanak létre tagállami funkciót, vagy nevezzenek ki ombudsmant, aki az elismerési eljárások során segítséget nyújt a munkahelyi betegségben, különösen az azbeszttel összefüggő, hosszú lappangási idővel járó betegségben szenvedőknek; felhívja a tagállamokat, hogy támogassák betegképviseleti szervezetek és szakszervezeti csoportok létrehozását az azbeszttel összefüggő betegségben szenvedők és családjaik számára, és kitart amellett, hogy az elismerési eljárások megkönnyítése és egyszerűsítése érdekében konzultálni kell ezekkel a szervezetekkel; felszólít az azbeszttel összefüggő betegségben szenvedők kártalanítására nyújtott finanszírozás növelésére, a betegség közvetlen, közvetett és humán költségeinek megfelelő fedezése érdekében;

47. emlékeztet rá, hogy a dohányzás és az azbesztnek való kitettség szinergikus hatása jelentősen növeli a tüdőrák kialakulásának kockázatát; felhívja a tagállamokat, hogy javasoljanak dohányzásról való leszokást segítő programot minden azbesztnek kitett munkavállaló számára; ismételten hangsúlyozza, hogy a dohányzás soha nem lehet oka annak, hogy a munkavállaló esetében kizárják az azbeszttel összefüggő foglalkozási betegség elismerését, a kártalanítási igényre való jogosultságot és a betegség orvosi kezelését;

48. felszólít a másodlagos, nem foglalkozási kitettséggel kapcsolatos kockázatok jobb értékelésére, különösen az azbesztnek kitett munkásokkal élő családtagok esetében; felhívja a tagállamokat, hogy segítsék elő az azbeszttel való másodlagos, nem foglalkozási érintkezés révén való kitettség dokumentált áldozatainak elismerését és kártalanítását, és támaszkodjanak a tagállamok, például Dánia bevált gyakorlataira; ismételten felhívja a figyelmet a másodlagos kitettség nemi dimenziójára;

49. felhívja a figyelmet az azbesztnek való, nem foglalkozási kitettség különböző, az emberi egészség szempontjából potenciálisan jelentős veszélyt hordozó hatásaira, például a közvetett foglalkozási (többek között a dolgozók által akaratlanul hazavitt azbesztpornak való kitettség), a háztartási (többek között az azbesztet tartalmazó háztartási berendezések) vagy a környezeti jellegű (többek között az épületekben és létesítményekben található vagy ipari eredetű anyagokból eredő) kitettségre;

50. hangsúlyozza, hogy az azbeszttel kapcsolatos kockázatoknak kitett nők különösen kiszolgáltatottak az azbesztnek való kitettség bizonyos formáival szemben; felszólít a nemi dimenzió jobb felismerésére a munkahelyi egészségvédelem és biztonság egészében, valamint a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítésére a tagállamok valamennyi jogalkotási és nem jogalkotási eszközében annak biztosítása érdekében, hogy a nemi alapú elfogultság ne legyen hatással valamely azbeszttel összefüggő betegség nyomon követésére, azonosítására, kezelésére vagy figyelembevételére, következésképpen pedig az áldozatoknak járó kártalanítás szintjére; kéri, hogy a betegségek diagnosztizálásakor nagyobb mértékben vegyék figyelembe a takarítási tevékenységeket mint kockázati tényezőket; felszólít a takarítást végző munkavállalókra, köztük különösen a nők, valamint a fizetetlen háztartási munkában, például az azbeszttel szennyezett termékek tisztításában részt vevő személyekre vonatkozó jobb kockázatértékelésére és az azbesztnek való kitettség megállapítására;

51. hangsúlyozza, hogy az azbeszt eltávolításával járó költségek elosztásakor a lehető legnagyobb mértékben figyelembe kell venni a „szennyező fizet” elvet;

Azbeszt szempontjából való átvilágítás az energetikai korszerűsítési munkálatok és az épületek eladása vagy bérbeadása előtt

52. emlékeztet arra, hogy az épületek energiateljesítményéről szóló 2010/31/EU irányelv módosításáról szóló (EU) 2018/844 európai parlamenti és tanácsi irányelv ( 31 ) (14) preambulumbekezdése felszólítja a tagállamokat, hogy támogassák a meglévő épületek energiahatékonysági korszerűsítéseit, többek között az azbeszt és más ártalmas anyagok eltávolítása, valamint a káros anyagok illegális eltávolításának megakadályozása révén, valamint segítsék elő a hatályos jogi aktusoknak való megfelelést;

53. felszólítja a Bizottságot, hogy az épületkorszerűsítési programmal összefüggésben nyújtson be javaslatot a 2010/31/EU irányelv módosítására, minden korszerűsítési munkálat megkezdése előtt kötelezővé téve az azbeszt és más veszélyes anyagok szempontjából való átvilágítást, ezen anyagok nyilvántartásba vételét és eltávolítását, tiszteletben tartva az EUMSZ 153. cikke (1) bekezdésének a) pontját a munkakörülmények javítása vonatkozásában a munkavállalók egészségének és biztonságának védelme érdekében;

54. felhívja a Bizottságot, hogy nyújtson be jogalkotási javaslatot, amely figyelembe veszi a meglévő nemzeti szabályozásokat, valamint az épületek kötelező átvilágításának leghatékonyabb modelljeire vonatkozó hatásvizsgálatot, amely magában foglalja a megfelelő képesítésekkel és engedélyekkel rendelkező szakmai szervezet által végzett, az azbeszt jelenlétének vizsgálatára irányuló felületelemzést, az eladás vagy bérbeadás előtt, és a 2005 vagy az egyenértékű nemzeti azbeszttilalom bevezetésének éve (a kettő közül a korábbi) előtt épített épületekre vonatkozó azbeszttanúsítvány bevezetésére;

55. felszólítja a tagállamokat, hogy fogadjanak el védelmi intézkedéseket a bérlők számára, amennyiben azbesztet találnak az energetikai felújítási munkálatok előtt; hangsúlyozza, hogy az átvilágítás és a költözés költségeit nem a bérlőknek kell megfizetniük; felhívja a tagállamokat annak biztosítására, hogy a bérlők teljes körű tájékoztatást kapjanak az épületekben található azbesztről, és ezt azbeszttanúsítványban bocsássák rendelkezésre;

Az Unió mint globális vezető az azbeszt elleni küzdelemben

56. üdvözli a 2021. március 12-i tanácsi következtetéseket, amelyek hangsúlyozzák, hogy meg kell erősíteni a nemzeti piacfelügyeleti képességeket és a vámhatóságok szerepét; felhívja a tagállamokat, hogy erősítsék meg az ellenőrzéseket és a piacfelügyeletet, és működjenek együtt más tagállamok határ- és vámhatóságaival az illegális, azbeszttartalmú termékek belső piacra való bejutásának megakadályozása érdekében; hangsúlyozza a hajók bontására vonatkozó fenntartható megoldások támogatásának és kidolgozásának fontosságát az Unión belül, összhangban a körforgásos gazdaságra vonatkozó új cselekvési tervvel annak érdekében, hogy elkerülhetők legyenek a hajók bontása során a munkavállalók azbesztnek való kitettsége által okozott káros egészségügyi hatások; felhívja a Bizottságot, hogy a harmadik országok uniós engedéllyel rendelkező hajó-újrafeldolgozó létesítményeiben biztosítsa a munkavállalók azbesztexpozícióval szembeni védelmére vonatkozó magas szintű normákat; felhívja a Bizottságot, hogy készítsen tanulmányt, amelyben feltérképezi az azbeszttartalmú termékek és anyagok Unióba történő illegális behozatalának nagyságrendjét, és felvázolja a piacfelügyelet megerősítésére irányuló lehetséges intézkedéseket, amelyek lehetőségként magukban foglalhatják az azbeszttartalmú termékeket vagy anyagokat rakományként szállító hajók Unión belüli kikötésének, kikötői létesítményekhez és ideiglenes tároláshoz való hozzáférésének korlátozását;

57. felszólítja a Bizottságot, hogy tekintse kiemelt prioritásnak a krizotil felvételét a Rotterdami Egyezmény III. mellékletébe, valamint az azbeszt globális betiltását; felszólítja az Uniót, hogy nemzetközi szervezetekkel együttműködve elsőként vezessen be olyan eszközöket, amelyekkel az azbesztkereskedelmet mérgező anyaggal való kereskedelemnek nyilvánítják; felszólítja az Uniót, hogy az azbeszt és az azbeszttel összefüggő betegségek elleni küzdelmet építse be az Unió szomszédságpolitikájába; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy növeljék az azbeszttel és az azbeszttel összefüggő betegségekkel foglalkozó globális szereplők, köztük a WHO számára nyújtott – többek között pénzügyi – támogatásukat; elítéli a világ azbesztiparába történő pénzügyi befektetéseket;

58. emlékeztet arra, hogy a WHO európai régiójában élők egyharmada olyan országok lakosa, amelyek még nem tiltották be az azbeszt minden formájának használatát ( 32 ) ; felhívja a figyelmet arra, hogy 16 európai ország még mindig használ azbesztet, különösen építőanyagként, és továbbra is gyártja és exportálja azt;

Pénzügyi szempontok

59. felszólítja a Bizottságot, hogy értékelje a Parlament által az ezen állásfoglalás 17. és 18. bekezdésében, valamint az I. melléklet 3. pontjában megfogalmazott kérések pénzügyi vonatkozásait;

o

o o

60. utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és a mellékelt ajánlásokat a Bizottságnak és a Tanácsnak.

(1) HL L 330., 2009.12.16., 28. o.

(2) HL L 153., 2010.6.18., 13. o.

(3) HL L 183., 1989.6.29., 1. o.

(4) HL L 158., 2004.4.30., 50. o.

(5) HL C 36., 2016.1.29., 102. o.

(6) Elfogadott szövegek, P9_TA(2021)0074.

(7) Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0201.

(8) https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/BRIE/2016/581397/EPRS_BRI(2016)581397_EN.pdf.

(9) https://www.who.int/news-room/fact-sheets/detail/asbestos-elimination-of-asbestos-related-diseases.

(10) https://publications.iarc.fr/Book-And-Report-Series/Iarc-Monographs-On-The-Identification-Of-Carcinogenic-Hazards-To-Humans/Arsenic-Metals-Fibres-And-Dusts-2012.

(11) Az Európai Parlament és a Tanács 1907/2006/EK rendelete (2006. december 18.) a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH), az Európai Vegyianyag-ügynökség létrehozásáról, az 1999/45/EK irányelv módosításáról, valamint a 793/93/EGK tanácsi rendelet, az 1488/94/EK bizottsági rendelet, a 76/769/EGK tanácsi irányelv, a 91/155/EGK, a 93/67/EGK, a 93/105/EK és a 2000/21/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről, HL L 396., 2006.12.30., 1. o.

(12) A Bizottság (EU) 2016/1005 rendelete (2016. június 22.) a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH) szóló 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet XVII. mellékletének az azbesztszálak (krezolit) tekintetében történő módosításáról (HL L 165., 2016.6.23., 4. o.).

(13) Understanding a Man-Made Epidemic: The Relation between Historical Asbestos Consumption and Mesothelioma Mortality in Belgium, Van den Borre, Laura & Deboosere, Patrick, Tijdschrift voor Sociale en Economische Geschiedenis, 2017.

(14) Environmental exposure to asbestos, from geology to mesothelioma, Bayram, Mehmeta; Bakan and Nur Dilekb, Current Opinion in Pulmonary Medicine, 2014.

(15) https://www.etui.org/sites/default/files/Web-executive%20summary-cancer-final.pdf

(16) Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0371.

(17) Az Európai Parlament és a Tanács 649/2012/EU rendelete (2012. július 4.) a veszélyes vegyi anyagok kiviteléről és behozataláról (átdolgozás) (HL L 201., 2012.7.27., 60. o.).

(18) http://www.ibasecretariat.org/alpha_ban_list.php; https://wits.worldbank.org/trade/comtrade/en/country/ALL/year/2019/tradeflow/Imports/partner/WLD/product/252400

(19) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).

(20) https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/E-8-2018-000862-ASW_EN.html

(21) The health impact of nonoccupational exposure to asbestos: what do we know? (nih.gov) (A munkahelyen kívüli azbesztexpozíció egészségügyi hatásai: mit tudunk?)

(22) Washington State Department of Health (2009), Advisory for Swift Creek Naturally Occurring Asbestos (Washingtoni Egészségügyi Minisztérium, 2009, Tanácsadó kiadvány a Swift Creek patak mentén természetesen előforduló azbesztről) Az Egyesült Államok Környezetvédelmi Ügynöksége, Swift Creek (https://response.epa.gov/site/site_profile.aspx?site_id=3639)

(23) A WHO Európai Regionális Irodája keretében végrehajtott, az ivóvízre vonatkozó paraméterekkel kapcsolatos együttműködési projekt: „Support to the revision of Annex I Council Directive 98/83/EC on the Quality of Water Intended for Human Consumption (Drinking Water Directive) Recommendations” (Segítség az emberi fogyasztásra szánt vízről szóló 1998/83/EK tanácsi irányelv I. mellékletének felülvizsgálatához – ajánlások), 2017.

(24) A Tanács 98/83/EK irányelve (1998. november 3.) az emberi fogyasztásra szánt víz minőségéről (HL L 330., 1998.12.5., 32. o.).

(25) Agostino Di Ciaula, Valerio Gennaro: Rischio clinico da ingestione di fibre di amianto in acqua potabile. Epidemiologia&Prevenzione, https://epiprev.it/3608

(26) https://ec.europa.eu/environment/water/water-drink/pdf/20171215_EC_project_report_final_corrected.pdf– 13.1. pont.

(27) WHO, Asbestos: elimination of asbestos-related diseases 2018 (Azbeszt: az azbeszttel összefüggő betegségek felszámolása, 2018).

(28) Furuya, Sugio; Chimed-Ochir, Odgerel; Takahashi, Ken; David, Annette; Takala, Jukka: Global Asbestos Disaster (Globális azbesztkatasztrófa), 2018Int. J. Environ. Res. Public Health 15, no. 5: 1000. https://doi.org/10.3390/ijerph15051000

(29) Az Európai Vegyianyag-ügynökség (ECHA) tudományos jelentése az azbesztre vonatkozó munkahelyi határértékek értékeléséről, 2021. február 1.

(30) A Bizottság 2003. szeptember 19-i C(2003)3297 ajánlása a foglalkozási betegségek európai jegyzékéről (HL L 238., 2003.9.25., 28. o.).

(31) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/844 irányelve (2018. május 30.) az épületek energiahatékonyságáról szóló 2010/31/EU irányelv és az energiahatékonyságról szóló 2012/27/EU irányelv módosításáról (HL L 156., 2018.6.19., 75. o.).

(32) https://www.euro.who.int/en/media-centre/sections/press-releases/2015/04/at-least-one-in-three-europeans-can-be-exposed-to-asbestos-at-work-and-in-the-environment