Különjelentés Az uniós költségvetés 
legalább egyötöde 
szolgáljon éghajlat-  
politikai célt: halad az 
ambiciózus munka,  
de nagy a kockázata,  
hogy nem teljes ülnek 
a várakozásokHU 2016  31 SZ.
EURÓPAI
SZÁMVEVŐSZÉK
EURÓPAI SZÁMVEVŐSZÉK  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Telefon: +352 4398-1
Megkeresés:  eca.europa.eu/hu/Pages/ContactForm.aspx
Weboldal:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditors
Bővebb tájékoztatást az Európai Unióról az interneten talál (http://europa.eu).
Luxembourg: Az Európai Unió Kiadóhivatala, 2016
Print ISBN 978-92-872-6498-5 ISSN2 1831-0893 doi:10.2865/246309 QJ-AB-16-033-HU-C
PDF ISBN 978-92-872-6480-0 ISSN2 1977-5733 doi:10.2865/307011 QJ-AB-16-033-HU-N
EPUB ISBN 978-92-872-6482-4 ISSN2 1977-5733 doi:10.2865/006828 QJ-AB-16-033-HU-E
© Európai Unió, 2016
A sokszorosítás a forrás megjelölésével megengedett.
Printed in Luxembourg
Az uniós költségvetés 
legalább egyötöde 
szolgáljon éghajlat-
politikai célt: halad az 
ambiciózus munka, 
de nagy a kockázata, 
hogy nem teljes ülnek 
a várakozások
(az EUMSZ 287. cikke (4) bekezdésének második albekezdése 
alapján)KülönjelentésHU 2016  31 SZ.
02
 Az ellenőrző csoport
A számvevőszéki különjelentések egy adott költségvetési vagy irányítási területre vonatkozó teljesítmény- és szabály -
szerűségi ellenőrzés eredményeit mutatják be. Annak érdekében, hogy ellenőrzései maximális hatást érjenek el, ezek 
megválasztásakor és megtervezésekor a Számvevőszék tekintetbe veszi a teljesítmény-, illetve szabályszerűségi koc -
kázatokat, az érintett bevétel vagy kiadás nagyságát, a várható fejleményeket, valamint a politika és a nagyközönség 
érdeklődését.
A jelentést a fenntartható természetierőforrás-gazdálkodásra szakosodott I. Kamara fogadta el. Az ellenőrzést Phil 
Wynn Owen számvevőszéki tag, az I. Kamara elnöke, valamint Kersti Kaljulaid, volt számvevőszéki tag vezette.  
A feladatfelelős Bertrand Tanguy, helyettese Tomasz Plebanowicz volt. Az ellenőrző csoport tagjai voltak: Katharina 
Bryan, Peeter Latti, Alain Vansilliette, Angharad Weatherall, Armando Do Jogo, Michał Machowski, Vivi Niemenmaa, 
Olivier Prigent, Carlos Sanchez Rivero, Frédéric Soblet, Klaus Stern, Dana Moraru és Maria Ploumaki. A jelentés  
megírásában közreműködött Hannah Critoph.
Balról jobbra: P . Wynn Owen, H. Critoph, F. Soblet, K. Bryan, A. Do Jogo, B. Tanguy, O. Prigent,  
T. Plebanowicz, C. Sanchez Rivero, A. Weatherall, M. Machowski, V. Niemenmaa, K. Kaljulaid.
03
 Tartalomjegyzék
Bekezdés
 Glosszárium és rövidítések
I–VIII  Összefoglaló
1–14  Bevezetés
15–23  Az ellenőrzés hatóköre és módszere
24–90  Észrevételek
24–64  Összességében történtek előrelépések, de komoly a veszélye, hogy a 20%-os cél nem teljesü l
25–33  Közös kötelezettségvállalás – egyes finanszírozási eszközök hozzájárulása a várakozások szerint több mint 
20% lesz
34–38  A bizottsági nyomonkövetési módszer nemzetközi módszertant vesz ugyan alapul, de vannak még 
hiányosságai
39–48  Összességében történt előrelépés a cél elérése felé, a beszámolás azonban csak részben megbízható és 
nem összpontosít eléggé az eredményekre
49–51  Komoly a veszélye, hogy a cél nem valósul meg
52–54  A mezőgazdasági közvetlen kifizetéseknek az éghajlat-politikai célhoz való hozzájárulására vonatkozó 
feltevéseknek nincs szilárd alapjuk
55–59  Ha az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap esetében eltérő, nemzetközileg elfogadott 
módszereken alapuló nyomonkövetési egy ütthatók ker ülnének alkalmazásra, 40%-kal csökkenhetne az 
éghajlatváltozás elleni k üzdelem finanszírozása
60–64 Gyors fellépésre van sz ükség, mivel a kutatási finanszírozásból biztosított hozzájárulás jelentős 
elmaradást mutat
65–90  Egyes  európai strukturális és beruházási alapok keretében több és célirányosabb finanszírozás 
jut az éghajlat-politikára, más alapok esetében azonban leginkább csak a „normál ü gymenetet” 
biztosítják
68–75  Az ERFA és a Kohéziós Alap esetében az éghajlattal kapcsolatos nagyobb összegű előirányzatok azt 
tanúsítják, hogy az éghajlat-politika kaphat nagyobb hangsúlyt
76–79  Az Európai Szociális Alap potenciális éghajlat-politikai hozzájárulása: többet lehetne elérni
04 Tartalomjegyzék 
80–87  A közös agrárpolitika kiadásaiban nem történt jelentős változás, noha a vidékfejlesztés terén léteznek 
követendő példák
88–90 Az Európai Tenger ügyi és Halászati Alap alig helyezett több hangsúlyt az éghajlat-politikára
91–109  Következtetések és ajánlások
 Melléklet     –   A Számvevőszék által a vidékfejlesztési politika ter ületén használt egy ütthatók 
mátrixa
 A Bizottság válaszai
05
 Glosszárium és rövidítések
Az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó kiadások nyomon követése : Annak figyelemmel kísérése, hogy történt-e 
közeledés a 20%-os cél felé, vagyis annak mérése, hogy az egyes alapok mennyivel járultak hozzá a cél eléréséhez.
Az éghajlatváltozással kapcsolatos szempontok általános érvényesítése : Külön erre a célra szánt finanszírozási 
eszköz helyett az éghajlat-politika szempontjai szervesen beépülnek az uniós szakpolitikákba, eszközökbe, 
programokba, illetve finanszírozási forrásokba.
Éghajlat-politika : Az éghajlatváltozás kezelését célzó fellépések (jelentésünkben ezekre az „éghajlat-politika” 
kifejezéssel utalunk).
Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) : Az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap finanszírozza 
a mezőgazdasági termelőknek nyújtott közvetlen kifizetéseket, a mezőgazdasági piacok irányítását, és számos 
egyéb – például állat- és növényegészségügyi – intézkedés, élelmiszerprogram és tájékoztatási tevékenység 
támogatását.
Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) : Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap célja 
az Unió vidéki területeinek támogatása abban, hogy megfeleljenek egy sor gazdasági, szociális és környezeti 
kihívásnak.
Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) : Az Európai Regionális Fejlesztési Alap célja az Európai Unión 
belüli gazdasági és társadalmi kohézió erősítése a főbb regionális egyenlőtlenségek kiigazításával. Ennek 
érdekében infrastrukturális és munkahelyteremtő termelő beruházásokra nyújt pénzügyi támogatást, elsősorban 
vállalkozásoknak.
Európai strukturális és beruházási alapok (esb-alapok) : Az Európai strukturális és beruházási alapokhoz öt 
különálló alap tartozik, amelyek célja, hogy a hét évre meghatározott többéves pénzügyi keret szakpolitikai 
keretein belül csökkentsék a regionális egyenlőtlenségeket az Unió egész területén. Az öt alap a következő: Európai 
Regionális Fejlesztési Alap (ERFA), Európai Szociális Alap (ESZA), Kohéziós Alap (KA), Európai Mezőgazdasági 
Vidékfejlesztési Alap (EMVA) és Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA).
Európai Szociális Alap (ESZA) : Az Európai Szociális Alap célja az Európai Unión belüli gazdasági és társadalmi 
kohézió megerősítése a foglalkoztatási és elhelyezkedési lehetőségek – főként képzési intézkedések keretében 
történő – javításával, elősegítve a magasabb foglalkoztatottsági szint elérését, valamint több és jobb minőségű 
munkahely létrehozását.
Európai Tenger ügyi és Halászati Alap (EMFF) : Az Európai Tengerügyi és Halászati Alap finanszírozza az Unió 
2014–2020-as időszakra vonatkozó tengerügyi és halászati politikáját. Célja, hogy támogassa a halászokat 
a fenntartható halászatra való áttérésben, valamint a part menti településeket gazdaságuk diverzifikációjában. 
Emellett az uniós part menti településeken munkahelyteremtő és az életminőséget javító projekteket is finanszíroz.
Horizont 2020 : Az Unió 2014–2020-as kutatási és innovációs programja.
Intézkedés : A vidékfejlesztési programokban olyan műveletek vagy projektek együttesét jelenti, amelyek 
hozzájárulnak egy vagy több uniós vidékfejlesztési prioritás megvalósulásához.
Kiemelt ter ületek : Az Európai Unió hat prioritást azonosított a vidékfejlesztés terén. A prioritások 18 „kiemelt 
területre” tagolódnak, így részletesebben kifejezhetők az egyes prioritások céljai és a programozás is könnyebb.
06 Glosszárium és rövidítések 
Kohéziós Alap (KA) : A Kohéziós Alap célja az Unió gazdasági, társadalmi és területi kohéziójának erősítése 
a fenntartható fejlődés előmozdítása érdekében. A KA elsősorban a környezetvédelmi és közlekedési célú 
beruházásokra – és ezen belül a fenntartható fejlődéssel és energiával kapcsolatos, környezeti haszonnal járó 
területekre – helyezi a hangsúlyt.
Kölcsönös megfeleltetés : A kölcsönös megfeleltetés rendszere a közös agrárpolitika keretében teljesített 
kifizetések többségét a környezetre, az élelmiszer-biztonságra, az állategészségügyre és az állatjólétre, valamint 
a föld jó mezőgazdasági és környezeti állapotának fenntartására vonatkozó alapvető szabályok mezőgazdasági 
termelők általi betartásához köti.
LIFE program : Az Unió teljes területén környezetvédelmi, természetvédelmi és éghajlat-politikai projekteket 
támogató, jelenleg a 2014–2020-as időszakot felölelő uniós program.
Mezőgazdasági közvetlen kifizetések : A közvetlen kifizetések célja a gazdálkodók jövedelmének támogatása, 
valamint – a kölcsönös megfeleltetéssel kombinálva – a gazdálkodók díjazása a közjavaknak „zöldítés” révén történő 
előállítása ellenében.
Programozási dokumentumok : Az Európai Bizottság és az egyes tagállamok között megkötött partnerségi 
megállapodásokban szereplő átfogó stratégiai célkitűzéseket beruházási prioritásokra, konkrét célkitűzésekre, 
majd tovább konkrét tevékenységekre lebontó programdokumentumok. A vidékfejlesztési politikában a nevük 
vidékfejlesztési program. Az egyéb európai strukturális és beruházási alapok esetében a nevük operatív program.
Rio-markerek : Az OECD által az éghajlatváltozás mérséklését és az ahhoz való alkalmazkodást célzó finanszírozás 
nyomon követésénél használt kódok.
Uniós éghajlat-egy ütthatók : Az egyes projektekre, intézkedésekre, fellépésekre szánt uniós pénzeszközök 
súlyozása. Az együtthatók az OECD Rio-marker módszerén alapulnak. Az uniós éghajlat-együtthatók súlyozása 0%, 
40% és 100% attól függően, hogy az adott intézkedés mennyiben járul hozzá az éghajlatváltozás mérsékléséhez és 
az ahhoz való alkalmazkodáshoz.
Uniós prioritások : Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésre irányuló Európa 2020 stratégia 
megvalósításához hozzájáruló vidékfejlesztési célkitűzések. A mezőgazdaság, az erdészet és a vidéki térségek 
területén hat uniós prioritás került megfogalmazásra, amelyek elsősorban a következőkre vonatkoznak: az innováció 
és a versenyképesség előmozdítása, az ökoszisztémák állapotának helyreállítása és javítása, az alacsony szén-
dioxid-kibocsátású és az éghajlatváltozás hatásaihoz alkalmazkodni képes gazdaság irányába történő elmozdulás 
támogatása, valamint a társadalmi befogadás előmozdítása és a szegénység csökkentése.
Zöldítés : Az éghajlat és a környezet szempontjából előnyös mezőgazdasági gyakorlatokat támogató 
mezőgazdasági közvetlen kifizetések egyik összetevője. E gyakorlatok közé tartozik a növénytermesztés 
diverzifikálása, az állandó gyepterületek fenntartása és az ökológiai infrastruktúra létrehozása.
07
 Összefoglaló
I
Az éghajlatváltozás az Európai Unió és a világ kormányzatai előtt álló egyik legnagyobb kihívás. Az éghajlatválto -
zásra és az ahhoz kapcsolódó lényeges beruházási szükségletekre reagálva az Unió megállapodott abban, hogy 
a 2014–2020-as időszakra rendelkezésre álló költségvetésének legalább 20%-át – azaz minden ötödik eurót – az 
éghajlattal kapcsolatos fellépésre kell költeni. Ez a célkitűzés elválaszthatatlan az Uniónak az éghajlat-politikában 
játszott vezető szerepétől.
II
Azt a célt, hogy minden ötödik eurót éghajlat-politikai fellépésekre költsenek, úgy kívánják elérni, hogy az éghajlat-  
politikát különböző uniós finanszírozási eszközökbe építik be, illetve ezeken belül érvényesítik ( mainstreaming ). Ez 
azt jelenti, hogy nem egy kifejezetten ezt a célt szolgáló finanszírozási eszközt hoznak létre, hanem a cél elérése 
érdekében az éghajlati szempontokat az egyéb szakpolitikai területekbe, illetve az uniós költségvetés megfelelő 
pénzeszközeibe építik be.
III
Azt kívántuk meghatározni, hogy valószínűen megvalósul-e az a cél, hogy az uniós költségvetés legalább 20%-át 
éghajlat-politikára fordítsák, illetve valószínűen értéknövelő hatással jár-e az alkalmazott megközelítés, azaz ennek 
révén több és célirányosabb finanszírozási összeg jut-e az éghajlattal kapcsolatos fellépésekre.
IV
Megállapítottuk, hogy ambiciózus munkavégzés folyik, és hogy összességében előrehaladás történt az említett cél 
felé. Komoly azonban annak a veszélye, hogy további éghajlatváltozás-kezelési erőfeszítések hiányában a 20%-os cél 
nem teljesül. A célérték teljesítésére való törekvés az Európai Regionális Fejlesztési Alap és a Kohéziós Alap ese -
tében több és célirányosabb éghajlat-politikai finanszírozást eredményezett. Az Európai Szociális Alap esetében, 
valamint a mezőgazdaság, a vidékfejlesztés és a halászat területén azonban nem történt jelentős elmozdulás az 
éghajlat-  politika irányában, és az éghajlattal kapcsolatos fellépések finanszírozásának valamennyi potenciális lehe -
tőségét sem tárták fel teljes mértékben.
V
A Bizottság adatai szerint 2014 és 2016 között az éghajlat-politikára szánt finanszírozás aránya átlagosan 17,6% volt. 
A Bizottság becslése szerint az Unió összesen 18,9%-ot fog költeni éghajlat-politikára, így a 20%-os cél nem fog 
megvalósulni.
08 Összefoglaló 
VI
Becslésünk szerint a jelen programozási időszak további éveiben (2017-től 2020-ig) az éghajlat-politikára szánt pénz -
összegek arányát átlagosan 22%-ra kellene növelni ahhoz, hogy 2020 végére megvalósulhasson a 20%-os átfogó 
célkitűzés. Komoly azonban annak a veszélye, hogy a fő területeken – mezőgazdaság, vidékfejlesztés, kutatás –, 
amelyeknek a legnagyobb hozzájárulást kellene tenniük, mindez nem valósul meg. Az éghajlatváltozással kapcsola -
tos intézkedések finanszírozásának szintmérésére vonatkozó nemzetközileg elfogadott módszerek szerint számolva 
a mezőgazdaság és a vidékfejlesztés becsült hozzájárulása akár mintegy 33 milliárd euróval is csökkenhet. A kutatás 
tekintetében a „Horizont 2020” program nem érte el azt a célt, hogy 35%-ot szánjon éghajlattal kapcsolatos fellépé -
sekre, jelenlegi hozzájárulása 24%-os. A Bizottság nem készített részletes cselekvési tervet arra, hogyan szándékozik 
behozni ezt a lemaradást.
VII
A bizottsági módszer az éghajlatváltozással kapcsolatos intézkedések finanszírozásának szintmérésekor elsősorban 
a tervezett kiadásokat igyekszik azonosítani. A tervezett kiadásból azonban nem feltétlenül lesz tényleges kiadás, és 
ez az eljárásmód az elért eredményekről sem ad átfogó információt. A nyomonkövetési módszer ráadásul nem tük -
rözi teljes mértékben a pénzügyi eszközök révén megvalósult uniós kiadások pénzügyi hatásait, továbbá nem tesz 
különbséget az éghajlatváltozás mérséklését, illetve az ahhoz való alkalmazkodást célzó intézkedések finanszírozása 
között sem.
VIII
Fő ajánlásainkban megbízható többéves konszolidációt és egy átfogó beszámolási keret létrehozását, valamint 
az éghajlatváltozásból fakadó szükségletek felmérését javasoljuk. Javasoljuk továbbá a túlbecslések korrigálását, 
az elmaradást mutató területekre vonatkozóan cselekvési tervek kidolgozását, valamint a tényleges kiadások és 
eredmények nyomon követését. Végezetül javasoljuk minden olyan potenciális lehetőség feltárását, amely segíti 
a további tényleges áttérést az éghajlatváltozással kapcsolatos intézkedésekre.
09
 Bevezetés
01 
Az éghajlatváltozás az Európai Unió (EU) és a világ kormányzatai előtt álló egyik 
legnagyobb kihívás. A Föld éghajlata bizonyos gázok (ún. „üvegházhatású 
gázok”) légköri koncentrációjának növekedéséből adódóan változáson megy 
keresztül. Ezek a gázok úgy hatnak, akár egy takaró: nem engedik át a hőt, s emi -
att – az ún. „üvegházhatás” révén – melegszik a Föld felszíne1. A 2012-ben a vilá -
gon kibocsátott üvegházhatású gázok mintegy 9%-a az Unióból származott.
Az éghajlat-politika két oldala: az éghajlatváltozás 
mérséklése és az ahhoz való alkalmazkodás
02 
Az éghajlatváltozásra két egymást kiegészítő szakpolitikai válasz létezik: a mér -
séklés, illetve az alkalmazkodás. Az előbbi megközelítés, a  mérséklés , az ég -
hajlatváltozás okait igyekszik kezelni az üvegházhatású gázok kibocsátásának 
csökkentésével vagy korlátozásával, elsősorban az energiafogyasztás csökkenté -
se, az energiahatékonyság növelése és a megújuló energiák arányának növelése 
révén. Ennek a megközelítésnek a része mindannak védelme és erősítése, ami az 
üvegházhatású gázok megkötését2 szolgálja, valamint a szén-dioxid talajban és 
erdőkben történő megőrzését, illetve megkötését célzó erdészeti és mezőgazda -
sági gyakorlatok javítása.
03 
A mérséklési intézkedések jelentőségét az alábbi 1. ábra  mutatja be. Az ábra 
a földfelszín hőmérséklet-változásának előrejelzését mutatja a 21. századra, a 20. 
század végére jellemző átlaghőmérsékletekhez képest, a jelenlegi kerékvágásból 
ki nem térő ( business as usual ) széndioxid-kibocsátás esetében3.
04 
Az éghajlatváltozás kezelésének másik módja az alkalmazkodás , amely a be -
következő éghajlatváltozás káros, illetve – adott esetben – kedvező hatásaira 
való felkészülésre, valamint a lehetséges károk megelőzését vagy minimalizálását 
célzó megfelelő lépések megtételére törekszik. A mérséklési intézkedések végre -
hajtása ellenére – az üvegházhatású gázok kibocsátásának bármelyik forgató -
könyvét vesszük is alapul – a Föld hőmérséklete legalább 2040-ig továbbra is 
növekedni fog4. Ez azt jelenti, hogy alkalmazkodási intézkedésekre még a legjobb 
forgatókönyv megvalósulása esetén is szükség lesz.1 Lásd: IPCC (Szűk 
szerzőcsoport, R.K. Pachauri és 
L.A. Meyer [szerk.]), „Climate 
Change 2014: Synthesis 
Report. Contribution of 
Working Groups I, II and III to 
the Fifth Assessment Report of 
the Intergovernmental Panel 
on Climate Change” 
(Éghajlatváltozás, 2014: 
Összefoglaló jelentés. Az I., II. 
és III. munkacsoport 
hozzájárulása az 
Éghajlatváltozási Kormányközi 
Testület ötödik értékelő 
jelentéséhez), Genf, Svájc, 
2014, 151. o.
2 A szénmegkötés az az eljárás, 
amelynek során az 
üvegházhatású gázokat 
leválasztják és hosszú időre 
eltárolják.
3 A business as usual  (a jelenlegi 
kerékvágásban maradó) 
alapeset azt feltételezi, hogy 
a jövőbeni trendek a múltbeli 
trendeket követik, és 
a szakpolitikákban sem 
következik be változás. Lásd: 
http://www.ipcc.ch/
ipccreports/tar/wg3/index.
php?idp=286
4 A hetedik környezetvédelmi 
cselekvési program (az 
Európai Parlament és a Tanács 
2013. november 20-i 
1386/2010/EU határozata) és 
az Éghajlatváltozási 
Kormányközi Testület 2013-as 
jelentése (IPCC 2013).
10 Bevezetés 1. ábraA földfelszín hőmérséklet-változásának előrejelzése az Európai Unióra és 
a 2071–2100-as időszakra
Az adatok az éves középhőmérséklet változásának előrejelzését mutatják a 2071–2100-as időszakra, az 1971–2000-es időszak viszonylatában 
(a jelenleg szokványos széndioxid-kibocsátás mellett). Az előre jelzett változások az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület által kidogozott 
magas kibocsátási forgatókönyvet alkalmazó multimodell-együttes átlagértékén alapulnak.
Forrás:  Európai Környezetvédelmi Ügynökség.
(http://www.eea.europa.eu/data-and-maps/figures/projected-change-in-annual-mean )
4
0
°
3
0
°
2
0
°
1
0
°
0
°
5
0
°
4
0
°
60o°C
< 3
3 – 3,5 3,5 – 4 4 – 4,5 4,5 – 5 5 – 5,5 5,5 – 6> 6
11 Bevezetés 
05 
Az alkalmazkodási intézkedések az éghajlatváltozás hatásai szerint eltérőek 
lehetnek. A földrajzi körülményektől függően igen különböző hatások léphetnek 
fel, például árvizek, tengerszint-emelkedés, szárazság és sivatagosodás, valamint 
a biodiverzitás csökkenése (lásd: 2. ábra ).2. ábra
Forrás:  Európai Környezetvédelmi Ügynökség, 2012.Az éghajlatváltozás főbb megfigyelt és előre jelzett hatásai Európa főbb régiói 
esetében
Észak-Európa
A hőmérséklet a globális átlagnál sokkal nagyobb mértékben nő
Kevesebb hó esik, vékonyodik a tavak és folyók jégtakarójaNő a folyók vízhozama
Egyes állatfajok északabbra húzódnak
Nő a terméshozamCsökken a fűtési energiaigényNő a vízenergia-potenciálNő a téli viharok okozta kárveszélyNő a nyári idegenforgalom
Hegyvidékek
A hőmérséklet az európai átlagnál nagyobb mértékben nőCsökken a gleccserek mérete és térfogataCsökken a hegyi permafroszt területeA növény- és állatfajok magasabbra  vándorolnakAz alpesi régiókban igen nagy a fajok kihalásának veszélyeNő a talajerózió veszélyeCsökken a síturizmus
Közép- és Kelet-Európa
Egyre gyakrabban fordulnak elő szélsőségesenmagas hőmérsékleti értékekCsökken a nyári csapadékmennyiség Nő a víz hőmérsékleteNő az erdőtüzek kockázataCsökken az erdők gazdasági értékeTengerparti övezetek és regionális tengerek
Nő a tengerszintNő a tengerfelszín hőmérsékleteAz óceánok elsavasodnakEgyes hal- és planktonfajok északabbra vándorolnakVáltozások következnek be a /f_itoplankton-közösségekbenEgyre több tényező veszélyezteti a halállományokatÉszaknyugat-Európa
Növekszik a téli csapadékmennyiségNő a folyók vízhozamaEgyes állatfajok északabbra húzódnakCsökken a fűtési energiaigényNő a veszélye a folyók áradásának és a tengerpartmenti vízbetöréseknekÉszaki-sarkvidék
A hőmérséklet a globális átlagnál sokkal nagyobb mértékben nőCsökken a Jeges-tenger jégtakarójaVékonyodik a grönlandi jégtakaró
Csökken a permafroszt területének a nagysága
Egyre nagyobb a biodiverzitás csökkenésének veszélyeFokozódik az olaj- és gázforrások kitermelése, az olaj és gáz szállítása
Földközi-tengeri régió
A hőmérséklet az európai átlagnál nagyobbmértékben nőCsökken az éves csapadékmennyiségCsökken a folyók éves vízhozamaEgyre nagyobb a biodiverzitás csökkenésénekveszélyeNő az elsivatagosodás veszélyeNő a mezőgazdaság vízigényeCsökken a terméshozam Nő az erdőtüzek kockázataNő a hőhullámok okozta halálesetek száma
Kiterjednek a déli betegségvektorok élőhelyeiCsökken a vízenergia-potenciálCsökken a nyári, és potenciálisan nő az egyébévszakokra jellemző idegenforgalom
12 Bevezetés 
06 
A 2015 végén Párizsban elfogadott nemzetközi éghajlatváltozási megállapodás 
az első kötelező erejű világszintű megállapodás az éghajlatváltozás elleni küzde -
lem terén5. Átláthatósági keretrendszert hoz létre annak nyomon követéséhez, 
hogy az egyes országok milyen haladást értek el az üvegházhatást okozó gázok 
csökkentésére irányuló egyéni célkitűzéseik elérésében6.
07 
Az Unió még a Párizsi Megállapodás elfogadása előtt kötelezettséget vállalt arra, 
hogy 2020-ra a kibocsátást az 1990-es szinthez képest legalább 20%-kal, 2030-ra 
pedig 40%-kal csökkenteni fogja. 2050-re hosszú távú célt is meghatározott (lásd: 
1. háttérmagyarázat ). A legfrissebb becslések szerint7 2014-ben az összes uniós 
üvegházhatásúgáz-kibocsátás kb. 24%-kal volt az 1990-es szint alatt, igaz, ez 
részben a gazdasági válság hatásának volt betudható.
Az Unió kötelezettségvállalása arra, hogy 
költségvetésének 20%-át az éghajlattal kapcsolatos 
fellépésre fordítja
08 
Az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó lényeges beruházási szükségletekre reagálva 
az Unió megállapodott abban, hogy a 2014–2020-as időszakra rendelkezésre álló 
költségvetésének legalább 20%-át – azaz minden ötödik eurót – az éghajlattal 
kapcsolatos fellépésre kell költeni8. Ez a célkitűzés elválaszthatatlan az Uniónak 
az éghajlat-politikában játszott vezető szerepétől, és teljesülése nélkül a Bizott -
ság szerint a nemzetközi éghajlatváltozási megállapodás nem járhat sikerrel9. 
Becsléseink szerint e célérték eléréséhez egy kb. 212 milliárd eurós10 vállalás 
szükséges. A Bizottság szerint egy ilyen kötelezettségvállalás megháromszorozná 
a 2007–2013-as költségvetés éghajlatra vonatkozó kiadásainak 6–7%-os becsült 
indikatív arányát11.
09 
A Bizottság úgy döntött, hogy az éghajlat-politikát beépíti a különböző szakpo -
litikai területekbe, valamint a különböző uniós finanszírozási eszközökbe, illetve 
ezeken belül érvényesíti ( mainstreaming ) azt. Ezzel összefüggésben tűzte ki azt 
a célt, hogy az Unió 2014–2020-as többéves pénzügyi keretén belül minden 
ötödik eurót éghajlattal kapcsolatos fellépésekre fordítsanak12. Ez azt jelenti, 
hogy nem egy kifejezetten ezt a célt szolgáló finanszírozási eszközt hoznak létre, 
hanem az éghajlatváltozás mérséklésével és az ahhoz való alkalmazkodással kap -
csolatos átfogó célkitűzéseket az egyéb szakpolitikai területekbe, illetve az uniós 
költségvetés megfelelő pénzeszközeibe építik be. Ez megvalósulhat úgy, hogy 
többet költenek az éghajlattal kapcsolatos meglévő programokra, az éghajlati 
szempontokhoz igazítanak más meglévő programokat, vagy olyan új progra -
mokat vagy jellemzőket (pl. kiválasztási kritériumokat) dolgoznak ki, amelyek 
nagyobb hangsúlyt helyeznek az éghajlatváltozással kapcsolatos témákra.5 A Párizsi Megállapodás 30 
nappal azt követően lép 
hatályba, hogy az UNFCCC 
legkevesebb 55 – és 
együttesen legalább a teljes 
becsült üvegházhatásúgáz-
kibocsátás 55%-áért 
felelős – részes fele letétbe 
helyezte a megerősítési, 
elfogadási, jóváhagyási vagy 
csatlakozási okmányát. 
E feltételek 2016. október 5-én 
teljesültek: az Unió ezen 
a napon helyezte letétbe 
a ratifikálásra vonatkozó 
értesítését. A megállapodás 
2016. november 4-én lép majd 
érvénybe. 2016. október 17-ig 
a 197 részes fél közül 81 
ratifikálta a megállapodást 
(http://unfccc.int/paris_
agreement/items/9444.php ).
6 A Párizsi Megállapodás 
13. cikke a Részes Felek 
2015. november 30. és 2015. 
december 13. között Párizsban 
megtartott 21. 
konferenciájáról szóló 
jelentésben (2016. január 29., 
FCCC/CP/2015/10/add.1.)
7 http://www.eea.europa.eu/
publications/
european-union-greenhouse-
gas-inventory-2016
8 „Az Európa 2020 stratégia 
költségvetése – II. rész”, 
COM(2011) 500 végleges, 2011. 
június 29., 13. o.
9 „A 2015. évi nemzetközi 
éghajlatváltozási 
megállapodás: a nemzetközi 
éghajlatváltozási politika 
alakítása 2020 után”, 
COM(2013) 167 final, 2013. 
március 26.
10 A 2014–2020-as többéves 
pénzügyi keret folyó áron 
számított összes 
kötelezettségvállalásának 
(1062,6 milliárd euró) 20%-a.
11 Lásd: az Éghajlatpolitikai 
Főigazgatóság 2014-es éves 
tevékenységi jelentése, 16. o.
12 Az uniós költségvetésen kívül 
eső területekre (pl. az Európai 
Beruházási bank hitelnyújtási 
műveletei) e cél nem 
vonatkozik. Az Európai 
Beruházási Bank saját célként 
azt tűzte ki, hogy az összes 
hitelnyújtás legalább 25%-át, 
a fejlődő országokban 
megvalósuló beruházásainak 
pedig legalább 35%-át 
éghajlattal kapcsolatos 
fellépésekre fogja fordítani.
13 Bevezetés 
Szerepek és feladatok az éghajlat-politika 
érvényesítése során
10 
Minden bizottsági főigazgatóság – adott esetben a tagállamokkal együttműköd -
ve – felel azért, hogy az éghajlat-politika beépüljön saját kiadási programjaiba, 
valamint az ezzel kapcsolatos intézkedések végrehajtásáért.
11 
Az Éghajlatpolitikai Főigazgatóság éghajlat-politikai szakismeretekkel és irány -
mutatásokkal látja el a többi bizottsági főigazgatóságot.Az ü vegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésével kapcsolatos uniós célok
 ο2020-ig13:
– 20%-kal csökkenjen az üvegházhatásúgáz-kibocsátás (az 1990-es szinthez képest),
– a megújuló energiaforrások részaránya érje el a 20%-ot az energiafogyasztásban,
– az energiahatékonyság növekedjék 20%-kal.
 ο2030-ig14:
– legalább 40%-kal csökkenjen az üvegházhatásúgáz-kibocsátás (az 1990-es szinthez képest),
– a megújuló energiaforrások részaránya érje el legalább a 27%-ot az energiafogyasztásban,
– a jövőbeli energiafogyasztásra vonatkozó előrejelzésekhez képest az energiahatékonyság növeked -
jék legalább 27%-kal (indikatív cél)15.
 ο2050-re16 az Unió az üvegházhatásúgáz-kibocsátást – az összes fő ágazat figyelembe vételével – 1990-hez 
képest 80–95%-kal kívánja csökkenteni.
13 „2020-ra 20-20% – Az éghajlatváltozásból származó lehetőségek Európa számára” (2020-as energiaügyi és éghajlatváltozási csomag), 
COM(2008) 30 végleges, 2008. január 23.
14 „Éghajlat- és energiapolitikai keret a 2020–2030-as időszakra” (a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai keret), 
COM(2014) 15 final, 2014. január 22.
15 A 2030-as energiahatékonysági célt 2020-ban felülvizsgálják, szem előtt tartva egy esetleges 30%-os célt.
16 „Az alacsony szén-dioxid-kibocsátású, versenyképes gazdaság 2050-ig történő megvalósításának ütemterve”, COM(2011) 112 végleges, 2011. 
március 8. Az Európai Tanács 2013 februárjában, az Európai Parlament pedig 2013 márciusában hagyta jóvá ezt a Bizottság által javasolt 
megközelítést.1. háttérmagyarázat
14 Bevezetés 
12 
A Költségvetési Főigazgatóság koordinálja az éghajlattal kapcsolatos források 
költségvetési elosztásának előkészítését, valamint felel a vonatkozó információk 
gyűjtéséért és ismertetéséért. A Bizottság Főtitkársága koordináló szerepet tölt 
be, és biztosítja az uniós fellépések – köztük az éghajlati szempontoknak az egyes 
szakpolitikákban történő érvényesítése – átfogó egységességét.
13 
A Bizottság és a tagállamok pontos feladatai eltérnek aszerint, hogy a szak -
politikai terület megosztott irányítású17 vagy azt a Bizottság közvetlenül irányítja. 
Ez utóbbi irányítási mód esetében a programokat – köztük a „Horizont 2020”18 
legnagyobb részét és a LIFE programot19 – maga a Bizottság irányítja.
14 
A megosztott irányítás keretében a Bizottság értékeli és megvitatja a célkitűzése -
ket, az intézkedéseket és a kiválasztott mutatókat, valamint jóváhagyja a tagálla -
mok által elkészített és benyújtott programozási dokumentumokat. A tagállamok 
felelősek a programokban szereplő intézkedések kialakításáért, végrehajtásáért 
és nyomon követéséért. Az európai strukturális és beruházási alapokból (esb-  
alapok) finanszírozott programokban szerepel az éghajlatváltozással kapcsolatos 
cél megvalósulásához tervezett támogatás indikatív összege, a mezőgazdasági 
közvetlen kifizetések esetében azonban az ezt célzó támogatás összegét a Bizott -
ság számolja ki központilag.
Az éghajlatváltozással kapcsolatos szempontok általános 
érvényesítésének összef üggései röviden
 οÉghajlat-politika alatt egyrészt az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentését célzó 
(mérséklési), másrészt a globális felmelegedés hatásaihoz való alkalmazkodást célzó (alkal -
mazkodási) intézkedéseket értjük. Mindkét intézkedéstípusra szükség van, azok kiegészítik 
egymást.
 οAz Unió főszerepet játszik az éghajlatváltozás elleni globális küzdelemben, és fellépései 
hozzá  járultak a Párizsban megkötött ambiciózus nemzetközi megállapodás létrejöttéhez.
 οAz éghajlatváltozással kapcsolatos szempontok érvényesítése a meglévő szakpolitikákban és 
az éghajlati vonatkozású kiadások nyomon követése együttműködést kíván meg a Bizottság 
és a tagállamok között.
 οHogy kiadásait még inkább az éghajlattal kapcsolatos célokhoz igazítsa, az Unió célul tűzte ki, 
hogy a 2014–2020-as uniós költségvetés legalább egyötödét éghajlattal kapcsolatos fellépé -
sekre költsék.
 οA megközelítés igyekszik figyelembe venni a különböző uniós szakpolitikákat és programo -
kat, illetve a földrajzi sajátosságokat.17 A megosztott irányítású 
területek közé tartoznak 
elsősorban az európai 
strukturális és beruházási 
alapok, valamint a közös 
agrárpolitika közvetlen 
kifizetései.
18 A „Horizont 2020”  kutatási 
programot a Kutatási 
Főigazgatóság irányítja. 
A „Horizont 2020” 
költségvetésének mintegy 
25%-át közvetlenül 
a Bizottság, míg 75%-át 
végrehajtó szervezetek 
kezelik.
19 A LIFE  kiadási programot 
a Környezet alprogram 
esetében közvetlenül 
a Környezetvédelmi 
Főigazgatóság, míg az 
Éghajlat-politikai alprogram 
esetében az Éghajlatpolitikai 
Főigazgatóság irányítja, 
a projektek irányításával 
kapcsolatos végrehajtási 
feladatokkal azonban egy 
ügynökséget bíztak meg.
15
 Az ellenőrzés hatóköre és 
módszere
15 
Azt kívántuk meghatározni, hogy valószínűen megvalósul-e az a cél, hogy az uni -
ós költségvetés legalább 20%-át éghajlat-politikára fordítsák, illetve valószínűen 
értéknövelő hatással jár-e az alkalmazott megközelítés.
16 
Az ellenőrzés során konkrétan a következő kérdésekre kerestük a választ:
– A tevékenység megfelelően halad-e ahhoz, hogy elérje az átfogó célkitűzést?
– Valószínű-e, hogy a cél megvalósítása többletértékkel jár, azaz hogy több 
és célirányosabb finanszírozási összeg jut majd az éghajlattal kapcsolatos 
fellépésekre?
17 
Ellenőrzési kritériumokat dolgoztunk ki az éghajlatváltozás mérséklését és az 
ahhoz való alkalmazkodást célzó uniós kiadások kialakítására, végrehajtására, 
nyomon követésére és értékelésére vonatkozóan. A kritériumok kidolgozása uni -
ós szakpolitikai dokumentumok, jogszabályok, bizottsági iránymutatások, tanácsi 
határozatok, tanulmányok és egyéb kiadványok alapján történt. Konzultáltunk to -
vábbá a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet és az Európai Beruhá -
zási Bank (EBB) szakértőivel az éghajlat-politika érvényesítését, illetve a nyomon 
követést célzó módszerekről, valamint áttekintettük a vonatkozó szakirodalmat 
is.
18 
A 3. ábra  áttekintést nyújt a vizsgált költségvetési területekről, illetve szerveze -
tekről. A „Horizont 2020”, a kohéziós politika, a közös agrárpolitika, a halászati 
politika és a LIFE program vizsgált területei teszik ki a 2014–2020-as többéves 
pénzügyi terv tervezett kötelezettségvállalásainak mintegy 78%-át, és az 
éghajlat  változás elleni küzdelmet célzó, ezen időszakra tervezett finanszírozás 
mintegy 85%-át.
16 Az ellenőrzés hatóköre és módszere 
19 
Ellenőrzésünk során elsősorban a Bizottság szintjén létrehozott átfogó rendszert, 
valamint két megosztott irányítású területet (kohéziós politika és közös agrár -
politika) vizsgáltunk. Ezek a területek együtt összesen az uniós költségvetés két -
harmadát, illetve a 2014–2020-as többéves pénzügyi terv éghajlatváltozás elleni 
küzdelemre elkülönített pénzösszegeihez rendelt átfogó célkitűzések három -
negyedét fedik le. 2015 októbere és 2016 februárja között helyszíni ellenőrzése -
ket végeztünk Lengyelországban (a kohézióra és a közös agrárpolitikára vonat -
kozóan), Németországban és Romániában (a kohézióra vonatkozóan), valamint 
Franciaországban és Spanyolországban (a közös agrárpolitikára vonatkozóan). 
Mintánk összeállításakor figyelembe vettük a kiadás lényegességét, az üvegház -
hatásúgáz-kibocsátás volumenét és az alkalmazkodással kapcsolatos kihívásokat. 
Az egyes tagállamokban az átfogó programozási keretet, ezen belül a nemzeti és 
regionális szinten kialakított programokat tekintettük át20. Hasonló ellenőrzést 
végeztünk a „Horizont 2020”, a halászati politika és a LIFE program esetében is 
a Bizottság szintjén. 3. ábraA vizsgált költségvetési ter ületek, illetve szervezetek áttekintése
Tagállamok
Franciaország, 
Lengyelország és 
SpanyolországTagállamok
Németország, 
Lengyelország és 
RomániaTagállamokÉghajlatpolitikai 
FőigazgatóságA Foglalkoztatás,
a Szociális Ügyek és
a Társadalmi Befogadás 
FőigazgatóságaKörnyezetvédelmi 
FőigazgatóságTengerügyi és 
Halászati 
FőigazgatóságMezőgazdasági és 
Vidékfejlesztési 
FőigazgatóságRegionális és 
Várospolitikai 
FőigazgatóságKutatási 
FőigazgatóságKoordináló szerep: 
Főtitkárság, Éghajlatpolitikai Főigazgatóság 
és Költségvetési Főigazgatóság
LIFE program Halászati politika Közös agrárpolitika Kohéziós politika Horizont 2020
Forrás:  Európai Számvevőszék.
20 A kohéziós politika területén 
a Szászországra és az 
Észak-Rajna–Vesztfáliára 
(Németország), valamint 
a Sziléziára (Lengyelország) 
vonatkozó regionális 
programokat kiválasztottuk 
további vizsgálatra. 
A vidékfejlesztési politika 
területén a Rhône-Alpes régió 
(Franciaország) és Andalúzia 
(Spanyolország) regionális 
programjait vizsgáltuk meg.
17 Az ellenőrzés hatóköre és módszere 
20 
Az ellenőrzési kritériumok tükrében megvizsgált ellenőrzési bizonyítékokat írásos 
kérdőívek, tagállami és bizottsági tisztviselőkkel készített interjúk, valamint do -
kumentumok és adatok elemzése révén gyűjtöttük össze és vizsgáltuk meg.
21 
Jelentésünkben eleget teszünk továbbá annak a 2015-ös és 2016-os európai par -
lamenti javaslatnak is, hogy ellenőrizzük, mennyire sikerül elérni az éghajlatválto -
zással kapcsolatos szempontok érvényesítésének megállapodás szerinti 20%-os 
célját.
22 
Mivel a 2014–2020-as időszak kiadásai egyelőre korai szakaszban vannak, jelenté -
sünk elsősorban a tervezett kiadásokkal, nem pedig a projektszinten ténylegesen 
végrehajtott kiadásokkal foglalkozik. Elemzésünk nem tért ki éghajlati vonatko -
zással nem bíró kiadásokra, sem az uniós támogatás lehetséges káros környezeti 
hatásainak21 vizsgálatára. Nem tartoztak az ellenőrzés hatókörébe ezenkívül az 
éghajlattal kapcsolatos, de az uniós költségvetésen kívüli kiadások sem. Je -
lentésünk ezért nem értékeli az uniós szakpolitikáknak az éghajlatra gyakorolt 
általános hatásait, az éghajlattal és az energiával kapcsolatos 2020-as és 2030-as 
célokhoz képest eddig megvalósult uniós teljesítményt, sem az éghajlatváltozás 
elleni küzdelem uniós finanszírozásának optimális szintjét.
23 
Lehetőség szerint kitérünk követendő példákra is, illetve gyakorlati esettanulmá -
nyokat is bemutatunk.21 Pl. amikor az utakra vagy 
a légiközlekedésre nyújtott 
finanszírozás nagyobb 
mennyiségű üveghatású gáz 
kibocsátását eredményezi.
18
 Észrevételek
Összességében történtek előrelépések, de komoly 
a veszélye, hogy a 20%-os cél nem teljes ül
24 
Ez a rész a Bizottság azon általános megközelítését értékeli, ahogy az éghajlat-  
politikai célt beépíti az uniós költségvetésbe, valamint felméri az e téren eddig 
elért haladást. A következőket elemeztük:
– készült-e terv az átfogó célok eléréséhez,
– létrehoztak-e nemzetközileg elfogadott módszertanokon alapuló, megfelelő 
nyomonkövetési módszert (lásd például: 34–36. bekezdés),
– a haladásról megbízható és releváns információk alapján számoltak-e be.
Közös kötelezettségvállalás – egyes finanszírozási eszközök 
hozzájárulása a várakozások szerint több mint 20% lesz
25 
Megvizsgáltuk, hogy a Bizottság kidolgozott-e azt felvázoló tervet, hogy 
a költség  vetés mely területeinek kell hozzájárulnia az adott célhoz és milyen 
mértékben. Az egyes konkrét költségvetési területekre vonatkozóan – a terület 
potenciáljának és beruházási igényeinek megbízható értékelése alapján – egyéni 
célokat kellett volna meghatározni azt biztosítandó, hogy a leginkább támo -
gatásra szoruló beruházások részesüljenek finanszírozásban. Figyelembe veen -
dő lenne ugyanakkor az, hogy az egyes szakpolitikák az éghajlatra vonatkozó 
intézkedések végrehajtásával milyen tényleges potenciállal járulhatnak hozzá az 
adott célokhoz (ezt befolyásolják például a szakpolitikák fő céljai és rendszere). 
Az éghajlat-politikai kiadásokra vonatkozó számításokat átlátható rendszerre kell 
alapozni.
26 
Az uniós kiadások „legalább 20%-ának” megfelelő cél politikai döntés eredménye 
volt (lásd: 8. bekezdés). A Bizottság az éghajlatváltozással kapcsolatos szem -
pontok általános érvényesítését – és ennek részeként a célszintet – azzal indo -
kolta, hogy egyrészt törekszik az éghajlatváltozás kihívásaira reagálni, másrészt 
hogy az éghajlat-politika lényeges mértékű beruházási igényeket támasztott, 
különösen az éghajlattal és energiával kapcsolatos 2020-as célok megvalósítása 
kapcsán. Nem találtunk azonban a beruházási igények számszerűsítését egyértel -
műen alátámasztó bizonyítékokat.
19 Észrevételek 
27 
A Bizottság becslése szerint a 2007–2013-as uniós költségvetés 6–7%-át költötték 
éghajlattal kapcsolatos intézkedésekre (lásd: 8. bekezdés). Mivel a 2007–2013-as 
időszakban nem létezett az éghajlat-politikai kiadásokat nyomon követő eljárás, 
nem állt módunkban meghatározni, hogy a 2014–2020-as időszakra a 20%-os cél 
eléréséhez szükséges-e további erőfeszítés, és ha igen, milyen mértékű.
28 
A 20%-os cél az uniós költségvetés egészére és a 2014–2020-as időszak egészére 
alkalmazandó; nem éves célról van szó tehát. Az 1. táblázat  a 20%-os cél elérésé -
hez hozzájáruló főbb költségvetési területeket mutatja be. 1. táblázatA 2014–2020-as többéves pénz ügyi keret vizsgált költségvetési ter ületei és az 
éghajlatváltozás elleni kü zdelem finanszírozására vonatkozó kapcsolódó bizottsági 
előrejelzések
Vizsgált költségvetési területTervezett kiadás  
2014–2020  
(milliárd euró)Az éghajlatváltozás 
elleni küzdelmet 
célzó finanszírozás 
tervezett célja  
2014–2020  
(%)Az éghajlatválto -
zással kapcsolatos 
tervezett kiadások 
a 2014–2020-as 
időszakban  
(milliárd euró)
1a. fejezet – Kutatás („Horizont 2020”) 74,9 ≥ 35,0 16,6
1b. fejezet – Kohéziós Alap 63,3 28,4 18,0
1b. fejezet – Európai Szociális Alap 91,4 1,2 1,1
1b. fejezet – Európai Regionális Fejlesztési Alap 200,3 18,5 37, 0
2. fejezet – Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (mezőgazdasági 
közvetlen kifizetések)288,0 16,3 47, 0
2. fejezet – Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap 99,5 5 7, 5 5 7, 2
2. fejezet – Európai Tengerügyi és Halászati Alap 6,4 15,6 1,0
2. fejezet – LIFE 3,5 49,3 1,6
UNIÓS KÖLTSÉGVETÉS 1 062,6 ≥ 20,0 212,5
Az uniós költségvetés vizsgált költségvetési területeinek aránya 7 7,9 % 84,5%
Forrás:  Az Európai Számvevőszék becslése a Bizottság programnyilatkozatai, programozási dokumentumai, valamint bizottsági adatok, rendele -
tek és a 2014–2020-as többéves pénzügyi keret alapján.
20 Észrevételek 
29 
Megállapítottuk, hogy a társjogalkotók, azaz az Európai Parlament és a Tanács 
több fő költségvetési területen úgy tűztek ki célokat, hogy azokat az adott finan -
szírozási eszközökre vonatkozó jogszabályokba is beépítették (lásd: 4. ábra ). Ezek 
vagy a jogi szövegek preambulumaiban vagy az elérni tervezett célok mögött 
álló, jogilag kötelező erejű célokként szerepelnek (lásd: 1. táblázat ); utóbbi eset -
ben minimálisan elérendő, kötelező küszöbértékeknek minősülnek. 4. ábraA rendeletekben szereplő, az éghajlatváltozással kapcsolatos szempontok általános 
érvényesítését támogató célok
1  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 11-i 1291/2013/EU rendelete a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram 
(2014–2020) létrehozásáról és az 1982/2006/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 104. o.).
2  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 17-i 1305/2013/EU rendelete az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) 
nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról és az 1698/2005/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 487. o.).
3  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 11-i 1293/2013/EU rendelete a környezetvédelmi és éghajlat-politikai program (LIFE) létre -
hozásáról és a 614/2007/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 185. o.).
4  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 17-i 1301/2013/EU rendelete az Európai Regionális Fejlesztési Alapról és a „Beruházás 
a növekedésbe és munkahelyteremtésbe” célkitűzésről szóló egyedi rendelkezésekről, valamint az 1080/2006/EK rendelet hatályon kívül 
helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 289. o.).
Forrás:  Európai Számvevőszék, a vonatkozó rendeletek alapján.
Horizont 2020
Európai Regionális 
Fejlesztési Alap Az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaság felé történő elmozdulás 
legalább 12% helyett legalább 20%-os támogatása minden ágazatban
Az Európai Regionális Fejlesztési Alapról (ERFA) szóló 1301/2013/EU rendelet 4./uni00A0cikke.⁴LIFEEurópai Mezőgazdasági 
Vidékfejlesztési Alap Legalább 30% éghajlattal és környezettel kapcsolatos intézkedésekre
Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési 
támogatásról szóló 1305/2013/EU rendelet/two.superior 59./uni00A0cikkének (6) bekezdése.Legalább 35% éghajlattal kapcsolatos intézkedésekre
A „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014—2020) létrehozásáról szóló 1291/2013/EU rendelet/one.superior 10. preambulumbekezdése
Legalább 25% éghajlattal kapcsolatos intézkedésekre
A környezetvédelmi és éghajlat-politikai program (LIFE) létrehozásáról szóló 1293/2013/EU rendelet/three.superior 4. cikkének (2) bekezdése
21 Észrevételek 
30 
Megállapításunk szerint a jogszabályokban szereplő célértékek érvényesítése 
esetén létrejövő erőforrásoknak a szándékok szerint jelentős mértékben hozzá 
kell járulniuk az éghajlat-politikai célok megvalósulásához. Becslésünk szerint 
ez a várt hozzájárulás 38%-a annak az összegnek, amely annak az átfogó cél -
nak a megvalósulásához szükséges, hogy a 2014–2020-as időszakban az uniós 
költség  vetés legalább 20%-át éghajlattal kapcsolatos fellépésekre fordítsák.
31 
Az, hogy az uniós költségvetés egyéb lényeges részeiben nem szerepelnek konk -
rét célok, megnehezíti a Bizottság számára a 20%-os cél elérését. A „Versenyké -
pesség a növekedésért és foglalkoztatásért” költségvetési területen belül például 
három pénzügyi szempontból jelentős program22 – a szintén e költségvetési 
területhez tartozó „Horizont 2020” programtól eltérően – nem tűzött ki célértéke -
ket az éghajlatváltozás elleni küzdelem finanszírozására vonatkozóan.
32 
Olyan átfogó terv azonban nem született, amely vázolná, hogy mely finanszírozá -
si eszközök milyen mértékben tudnának hozzájárulni e célhoz (lásd: 26. bekezdés 
és 1. táblázat ). Ez a módszer valószínűleg elmarad az optimálistól annak meg -
állapításakor, hogy a más-más jellegű kiadási programok hogyan járuljanak hozzá 
az éghajlat-politikához.
33 
2014 óta az éghajlat-politikára a legnagyobb összegeket a közös agrárpolitika 
és a kohéziós politika keretében fordították (lásd: 5. ábra ). A cél elérésére való 
törekvésben a mezőgazdasági és vidékfejlesztési alapok, nevezetesen az EMGA 
és az EMVA játszanak kulcsszerepet. A Bizottság előrejelzése szerint e két alap 
47 milliárd, illetve 57,2  milliárd  euróval járul majd hozzá az éghajlatváltozás elleni 
küzdelem finanszírozásához. A Bizottság becslése szerint a 2014–2020-as több -
éves pénzügyi keretben tervezett, az éghajlatváltozás elleni küzdelmet célzó 
finanszírozás 51,9%-a származna a mezőgazdasági alapokból: ez meghaladja az 
alapok részarányát az uniós költségvetésben (37,7%).22 Az Európai Föld-megfigyelési 
program (más néven 
Kopernikusz), az Európai 
Hálózatfinanszírozási Eszköz, 
valamint a vállalkozások 
versenyképességét és a kis- és 
középvállalkozásokat segítő 
program. A Bizottság 
várakozása szerint e három 
program e költségvetési 
területen belül az 
éghajlatváltozás elleni 
küzdelem finanszírozásának 
43%-át biztosítja majd.
22 Észrevételek 
A bizottsági nyomonkövetési módszer nemzetközi 
módszertant vesz ugyan alapul, de vannak még hiányosságai
34 
A különböző intézkedések eltérő mértékben járulnak hozzá az éghajlatváltozás 
mérsékléséhez és az ahhoz való alkalmazkodáshoz. Ki kellett tehát dolgozni egy 
rendszert annak megállapításához, hogy mely intézkedés vehető figyelembe 
a 20%-os célhoz. A Bizottság egy nemzetközileg elfogadott módszert, az OECD 
„Rio-markerek” elnevezésű módszerét vette alapul, amely a  2. táblázat ban be -
mutatott szabályok szerint rendel kategóriákat a kiadásokhoz. Az Unió nyomon -
követési módszere – a kiadások három kategóriáját létrehozva – a különböző 
finanszírozási eszközök és szakpolitikai területek éghajlat-politikához való hozzá -
járulását méri. A „Rio-markerek” pénzügyi adattá való alakítása céljából az uniós 
kiadásokra – a különböző kiadási területekre vonatkozó külön szabályok alapján – 
a 0%-os, a 40%-os és a 100%-os uniós éghajlat-együtthatókat alkalmazták. 5. ábraAz éghajlatváltozás elleni k üzdelem finanszírozása (2014–2016) költségvetési 
területenként
Forrás:  A 2014-es, 2015-ös és 2016-os költségvetés-tervezetek bizottsági programnyilatkozatai.Más területek: 9% Más, természeti erőforrásokkal kapcs.
ﬁnanszírozási források (ETHA + LIFE): 1%
Horizont 2020: 8%
Kohéziós politika (ERFA + KA):
27%Közös agrárpolitika(EMGA + EMVA): 55%
23 Észrevételek 
35 
A vizsgált bizottsági főigazgatóságok és tagállamok úgy vélték, hogy e három 
éghajlat-együttható használata gyakorlati szempontból megfelelő módszer az 
éghajlattal kapcsolatos kiadások nyomon követéséhez. Mi azonban két fő hiá -
nyosságot találtunk a nyomonkövetési rendszerben:
– Egyes területeken az uniós éghajlat-együtthatók alkalmazása során nem 
tartották be következetesen azt az óvatossági elvet (lásd: 51–59. bekezdés), 
amelyet a Világbank arra dolgozott ki, hogy az éghajlatváltozás elleni küzde -
lem finanszírozása területén elkerülhető legyen a túlbecslés (lásd: 2. háttér­
magyarázat ). Amiatt, hogy nem tartották be ezt az elvet, az éghajlattal 
kapcsolatos fellépésekre elkülönített összegek túlbecslésére került sor.
– Az európai strukturális és beruházási alapokról szóló rendelet az OECD kate -
góriáitól eltérő megközelítést alkalmaz; a 100%-os együttható az éghajlat -
változás elleni küzdelemhez jelentős mértékben hozzájáruló támogatásokra 
vonatkozik, míg a 40%-os együttható a mérsékelt hozzájárulást jelzi. Azzal, 
hogy a legnagyobb súlyozást minden, csupán „jelentős” mértékű hozzá -
járulás is megkaphatja, és nem csak azok, amelyeknek az éghajlatváltozás 
elleni küzdelem az „elsődleges” céljuk, megnöveli a legnagyobb együttható 
alkalmazási eseteinek a számát. Ez azzal a veszéllyel járhat, hogy az éghajlat 
területéhez kapcsolódó összegeket túlbecsülik.2. táblázatAz OECD kategóriái és az Európai Unió által alkalmazott éghajlat-egy ütthatók
OECD EU
Alkalmazott 
kategóriaTevékenységi kategóriákUniós 
éghajlat-együtthatókPélda:
Az európai strukturális és beruházási alapok 
esetében használt kritériumok
2Olyan tevékenységek kiadásai, amelyek 
esetében az éghajlatváltozás elleni 
küzdelem a fő (elsődleges) célkitűzés.100%A támogatás jelentősen  hozzájárul az 
éghajlatváltozással kapcsolatos célokhoz.
1Olyan tevékenységekkel kapcsolatos 
kiadások, amelyek esetében az 
éghajlatváltozás elleni küzdelem jelentős, 
de nem az elsődleges  célkitűzés.40%A támogatás mérsékelten  járul hozzá az 
éghajlatváltozással kapcsolatos célokhoz.
0A kiadáshoz nem rendeltek 
éghajlatváltozással kapcsolatos célokat.0%A támogatás nem járul hozzá ezekhez a célokhoz, 
illetve hozzájárulásának mértéke jelentéktelen.
Forrás:  Handbook on the OECD-DAC Climate Markers (Kézikönyv az OECD-DAC éghajlatváltozással kapcsolatos markereiről), http://www.oecd.
org/dac/stats/48785310.pdf ; az európai strukturális és beruházási alapokra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról szóló, 2013. decem -
ber 17-i 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 347., 2013.12.20., 320. o.) 8. cikke.
24 Észrevételek 
36 
A beszámolási keretek tekintetében szintén találtunk hiányosságokat. Más 
nemzet  közi rendszerektől eltérően (lásd: 2. háttérmagyarázat) ) az uniós 
nyomon  követési módszer nem nyújt információt arról, hogy mekkora összeget 
fordítottak az éghajlatváltozás mérséklésére és az ahhoz való alkalmazkodásra23.23 A Bizottság szerint ez alól az 
egyetlen kivétel az 
éghajlatváltozáshoz 
kapcsolódó kiadásoknak 
a külső támogatási eszközök 
esetében alkalmazott – 
a Nemzetközi Együttműködés 
és a Fejlesztés Főigazgatósága 
által az OECD-nek megküldött 
beszámolóban szereplő – 
nyomon követése. Ezt 
a területet a 17/2013. sz., „Az 
éghajlatváltozás elleni 
küzdelem uniós finanszírozása 
a külső segítségnyújtás 
keretében” című 
különjelentésünkben ( http://
eca.europa.eu ) ellenőriztük.2. háttérmagyarázatAz éghajlatváltozáshoz kapcsolódó kiadások nyomon követésének nemzetközi 
szereplők által kidolgozott alapelvei
A multilaterális fejlesztési bankoknak24 és a Nemzetközi Fejlesztésfinanszírozási Klubnak az éghajlatváltozás 
elleni küzdelem finanszírozásával foglalkozó közös csoportja által kidolgozott „az éghajlatváltozás mérséklé -
sére fordított kiadások nyomon követésére vonatkozó közös alapelvek” egyike az óvatosság elve, amelynek ér -
telmében „adathiány esetén a bizonytalansági tényezőt az óvatosság elvét  követve kell ellensúlyozni, amely 
elv szerint az éghajlatváltozás kapcsán a kiadási összegek alulbecslése előnyösebb a túlbecslésüknél”.
Az EBB  ezt az elvet az éghajlatváltozással kapcsolatos intézkedésekre nyújtott hitelek nyilvántartására vonat -
kozó általános elveinek részévé tette:
„Hitelesség : a nyilvántartási rendszernek meg kell őriznie a bank éghajlatváltozással kapcsolatos intézkedé -
sekről szóló beszámolóinak hitelességét, ezért az éghajlatra gyakorolt hatásokkal kapcsolatos kétség vagy 
bizonytalanság esetén a hatást a priori ki kell zárni.”
Az EBB általános alapelvei között szerepel az is, hogy a projektek és a programok éghajlat szempontjából 
releváns részeit  lehetőség szerint  külön kell nyilvántartásba venni, ezen belül is elválasztva  az éghajlat -
változás mérséklésével és az ahhoz való alkalmazkodással kapcsolatos részeket.
24 Afrikai Fejlesztési Bank, Ázsiai Fejlesztési Bank, Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank, Európai Beruházási Bank, Amerika-közi Fejlesztési Bank, és 
a Világbank-csoportból a Világbank és a Nemzetközi Pénzügyi Társaság.
Forrás:  Common Principles for Climate Mitigation Finance Tracking („Az éghajlatváltozás mérséklésére fordított kiadások nyomon követésére 
vonatkozó közös alapelvek”), 2015. március 31. Európai Beruházási Bank, EBB éghajlatváltozási stratégia: az alacsony szén-dioxid-kibocsátású 
és az éghajlatváltozás hatásaival szemben ellenállóképes gazdaságra történő átállás finanszírozása, 2015. szeptember 22.
25 Észrevételek 
25 COM(2014) 903 final, 2014. 
november 26., „Az európai 
beruházási terv”, 7., 10. és 11. o.
26 A Bizottság 2015. év végi 
becslése, lásd: „A pénzügyi 
eszközök szerepe az uniós 
költségvetés 
végrehajtásában – a 2007–
2013-as programidőszak 
tanulságai” című, 19/2016. sz. 
számvevőszéki különjelentés 
21. bekezdése ( http://eca.
europa.eu ).
27 Az Európai Beruházási Bank és 
a Bizottság által kifejlesztett, 
a LIFE programhoz tartozó 
pénzügyi eszköz célja, hogy 
közpénz felhasználásával 
magánberuházási forrásokat 
vonjon be 
természetitőke-
tevékenységekbe.
28 2015 és 2017 között 
a Természetitőke-
finanszírozási Eszköz 
a várakozások szerint összesen 
100–125  millió  eurós 
finanszírozást biztosít majd.
29 A többéves pénzügyi keret 
félidős felülvizsgálatához 
(COM(2016) 603 final) csatolt 
bizottsági 
munkadokumentum, 
SWD(2016) 299, 2016. 
szeptember 14.37 
2014-ben a Bizottság azt javasolta, hogy a 2014 és 2020 közötti programozási 
időszakban az európai strukturális és beruházási alapok pénzügyi eszközeinek 
felhasználásával végrehajtott kiadások összege legalább kétszeresére nőjön25. 
Ezekből az alapokból mintegy 21 milliárd eurót különítenek majd el pénzügyi 
eszközökre26. E pénzügyi eszközök a célok szerint megújuló források lesznek és 
multiplikátor hatások révén további beruházásokat hívnak életre. 2016-ban pél -
dául az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó kiadások nyomon követésében szerepel 
a Természetitőke-finanszírozási Eszközhöz való 10 millió eurós uniós hozzájáru -
lás27. Ebből az eszközből tízszer ekkora hozzájárulás is megvalósítható lett volna28. 
Ha a 20%-os cél felé haladást magában az uniós költségvetésben követjük nyo -
mon, akkor nem kapunk teljes képet arról, hogy milyen pénzügyi hatást érnek el 
az uniós kiadások az éghajlat-politika terén.
38 
Megállapítottuk ugyanakkor azt is, hogy a Természetitőke-finanszírozási Eszköz 
éghajlat-politikához való hozzájárulását potenciálisan túlbecsülték. Ennek oka, 
hogy az eszköz olyan területeken is megvalósíthat beruházásokat, amelyeken 
az éghajlattal kapcsolatos kiadások nem tartoznak sem a fő, sem a jelentős 
célokhoz.
Összességében történt előrelépés a cél elérése felé, 
a beszámolás azonban csak részben megbízható és nem 
összpontosít eléggé az eredményekre
39 
A 20%-os cél felé történő előrelépéseket nyomon követő rendszer beépül 
a Bizottság éves költségvetési eljárásába. Az egyes főigazgatóságok, miután 
meghatározták a nyomon követés szükséges részletességének mértékét, az 
aggregátumokat beszámolóban megküldik a Költségvetési Főigazgatóságnak. 
A Költségvetési Főigazgatóság és az Éghajlatpolitikai Főigazgatóság egyaránt 
éves rendszerességgel kíséri figyelemmel a haladást.
40 
2014  és 2016 között az éghajlattal kapcsolatos kiadásokhoz való hozzájárulás ará -
nya stabilan 17,6% maradt. A többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálatához 
csatolt bizottsági munkadokumentum29 alapján arra következtethetünk, hogy 
ezekben az években előrelépés történt (lásd: 6. ábra ), mivel a Bizottság becslése 
szerint a teljes uniós költségvetésből az éghajlatváltozás elleni küzdelem finan -
szírozására 2014-ben összesen 13,6%-ot, 2015-ben 17,3%-ot, 2016-ban pedig 
20,9%-ot fordítottak. 2017-ben a Bizottság – költségvetésjavaslat-tervezetén 
alapuló – becslése szerint 19,3%-ot fordítanak majd erre a célra.
26 Észrevételek 
41 
A Bizottság egy 2015-ös éves tevékenységi jelentésében elismerte: nem tudja 
biztonsággal felmérni, hogy a 2014–2020-as többéves finanszírozási keret idő -
szakára nézve a 20%-os célkitűzés megvalósulásához összességében jó irányban 
halad-e30. A Bizottság a 2014–2020-as többéves pénzügyi keret 2016. szeptem -
ber 14-én közzétett félidős értékelésében értékelte, hogy milyen előrelépések 
történtek a 20%-os cél elérése felé. Becslése szerint az uniós költségvetés 18,9%-át 
fordítják majd éghajlat-politikai fellépésekre. Megállapítottuk, hogy a 2014-re és 
2015-re vonatkozó adatok nagyrészt becsléseken alapulnak. Ez történt különösen 
az európai strukturális és beruházási alapok esetében.30 Lásd: az Éghajlatpolitikai 
Főigazgatóság 2015-ös éves 
tevékenységi jelentése, 7. o.6. ábraAz éghajlattal kapcsolatos 2014–2016-os kiadási tervek áttekintése
Az éghajlatváltozás elleni küzdelem ﬁnanszírozásának
aránya az uniós költségvetésen belül
0510152025
17,6%20,9%
17,3%
13,6%Cél
20%
Átlagos szint
2014-20162016 2015 2014
Forrás:  A Bizottság adatai, a 2014–2020-as többéves pénzügyi keret félidős értékelése, SWD(2016) 299 final.
27 Észrevételek 
42 
Ez ugyan elkerülhetetlen volt – mivel az új programozási időszak kiadási eszkö -
zeit nem sokkal korábban hozták létre, és bizonyos információk még nem álltak 
rendelkezésre –, ám ezek a korlátok gátolták a 2014–2016-os időszakra rendel -
kezésre álló adatok évek közötti összehasonlíthatóságát (lásd: 6. ábra ). Ráadásul 
a többéves kiadási programok 2015-ös jóváhagyása automatikusan megnövelte 
az éghajlatváltozással kapcsolatos intézkedések finanszírozási összegét, mivel 
a programok jóváhagyásával az éghajlattal kapcsolatos kiadási terveik bekerültek 
a rendszerbe. Ebből következően a 2014 és 2016 közötti adatok alakulása nem 
tekinthető az egész időszakra jellemző trendnek.
43 
A halászati kiadási területen a tagállamok 2016-ig nem kötelesek beszámolni 
a Bizottságnak a tervezett éghajlat-politikai intézkedéseikről. Amíg ez fennáll, 
a Tengerügyi és Halászati Főigazgatóság nem tudja ellenőrizni a tagállami opera -
tív programokban szereplő, az éghajlatváltozással kapcsolatos célok megvalósu -
lásához való indikatív hozzájárulás pontosságát.
44 
Mindeddig nem állt rendelkezésre olyan eszköz, amely többéves konszolidált fris -
sített adattal szolgált volna az uniós költségvetés egészére jellemző helyzetről. 
A Bizottság a közelmúltban a többéves pénzügyi keret félidős értékelése kereté -
ben a teljes pénzügyi időszakra vonatkozóan aktualizálta az éghajlattal kapcsola -
tos kiadási adatokat.
45 
A jelenlegi megközelítést az az eredendő kockázat jellemzi, hogy elsősorban 
a jövőbeni tervezett kiadások azonosítására helyezi a hangsúlyt. Az éghajlat-poli -
tikára irányuló tervezett kiadások azonban nem feltétlenül jelennek meg később 
tényleges kiadásként. Ellenőrzésünk ugyan nem vizsgálta a tényleges kiadásokat, 
és tényleges kiadási adatok általában még nem is állnak rendelkezésre, mégis 
találtunk több olyan példát, amelyek rávilágítottak erre az eredendő kockázatra. 
A tényleges projektszintű kiadások és a LIFE programban szereplő tervek össze -
vetése során megállapítottuk, hogy a kiválasztott LIFE projektek a LIFE-ra el -
különített összes uniós forrás 34%-ának megfelelő uniós éghajlat-politikai hozzá -
járulásnak feleltek meg. Ez elmaradt a költségvetési dokumentumokban szereplő, 
tervezett 49,3%-os aránytól.
28 Észrevételek 
31 A Bizottság például 
a költségvetés esetében 
használt eszközökkel 
kapcsolatos tapasztalatait (pl. 
CO2MPARE), az EIB, 
a Világbank és más 
nemzetközi pénzintézetek, 
valamint magánbefektetők 
(pl. SEI metrics, IIGCC) által 
használt megoldásokat 
említette.46 
Ez az eset jól szemlélteti, hogy a hatóságoknak – elkerülve az adminisztratív 
többletköltségeket – át kell értékelniük minden tervezett éghajlat-politikai 
hozzájárulást, ha már kellően bizonyosak az elkövetkező kiadások jellegében. 
A Bizottság erre még nem dolgozott ki eljárást.
47 
A Bizottság 20%-os cél elérésével kapcsolatos megközelítése továbbá kizárólag 
a pénzügyi adatokkal foglalkozik. A költségvetésnek csak egy része esetében áll 
rendelkezésre információ arról, hogy a konkrét eredményeket illetően (pl. üveg -
házhatású gázok csökkentése) melyik alap mit kíván elérni, illetve eddig mit ért 
el. Az információ ezenkívül nem összevethető, ami gátolja a különböző területe -
ken elért eredmények konszolidálását.
48 
Az Európai Regionális Fejlesztési Alap esetében – az energetikai beruházások 
kivételével – a tagállamok nem kötelesek az üvegházhatású gázok csökkenté -
sével kapcsolatos közös outputmutatókat alkalmazni. Megállapítottuk, hogy 
noha a tagállamok dönthetnek úgy, hogy más területeken is alkalmazzák ezeket 
a mutatókat, ezt nem mindegyik vizsgált tagállam tette meg. Az üvegházhatású -
gáz-kibocsátás, illetve a kibocsátáscsökkentés kiszámítására ráadásul több külön -
böző módszer és eszköz31 használatos. Több tagállami hatóságnál jelenleg zajlik 
a bizonyos projekttípusokra (pl. az Európai Regionális Fejlesztési Alap esetében 
az éghajlatbarát közlekedésre) jellemző kibocsátások kiszámításához alkalmazha -
tó eszközök kifejlesztése. Emiatt nem áll rendelkezésre információ arról, hogy az 
éghajlattal kapcsolatos fellépések milyen mértékben járulnak majd hozzá a szén -
dioxid-kibocsátás csökkentéséhez, és előfordul, hogy az elérhető adatok nem 
összevethetők az egyes tagállamok között. Megállapítottuk, hogy ha léteztek is 
mutatók, azok az energiaágazaton belül az éghajlatváltozás mérséklésére helyez -
ték a hangsúlyt, míg az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodással kapcsolatos 
mutatók csak ritkán használatosak.
29 Észrevételek 
Komoly a veszélye, hogy a cél nem valósul meg
49 
Becslésünk szerint a jelen többéves pénzügyi keret további éveiben (2017-től 
2020-ig) az éghajlat-politikára szánt pénzösszegek arányát átlagosan 22%-ra kell 
növelni ahhoz, hogy 2020 végére megvalósulhasson a 20%-os átfogó célkitűzés. 
Ez egyezik az Éghajlatpolitikai Főigazgatóság becslésével32. Ez azt jelenti, hogy 
a 2014–2016-os időszakhoz képest a 2017–2020-as időszakban nagyobb erőfeszí -
tésre lesz szükség. A félidős értékelés becslése szerint ugyanakkor a 2014–2020-as 
időszakban 18,9%-os lesz az e célra fordított kiadások aránya.
50 
Elemzést végeztünk a Bizottság előrejelzésének értékelése céljából. Becslésünk 
szerint – feltételezve, hogy azok a területek, amelyek az éghajlatváltozás elleni 
küzdelem finanszírozásának javát biztosítják (lásd: 1. táblázat ), ténylegesen 
rendelkezésre bocsátják majd az előre tervezett összegeket – az 1. táblázat ban33 
nem szereplő uniós költségvetési területeken az éghajlatváltozás elleni küzdelem 
finanszírozásának 2014–2020-as időszakban elérendő aránya 18,2%. Ennek értel -
mében ezeken a területeken az erőfeszítéseket meg kellene kétszerezni34. Nem 
találtunk arra utaló bizonyítékot, hogy a Bizottság ezeken a területeken nagyobb 
erőfeszítéseket tett volna, illetve arra sem, hogy az említett kétszeres erőfeszítés 
hogyan lenne megvalósítható.
51 
Ráadásul az 1. táblázat ban szereplő területeken súlyos kockázatok befolyásol -
hatják a várt hozzájárulás mértékét (a 2014–2020-as többéves pénzügyi keret 
tekintetében ezeknek a területeknek kell biztosítaniuk az éghajlatváltozás elleni 
küzdelem tervezett finanszírozási összegeinek döntő részét). A főbb kockázatokat 
ágazatonként a következő három szakaszban vizsgáljuk meg:
– Nem kellően indokoltak az arra vonatkozó feltevések, hogy milyen mértékű 
a mezőgazdasági közvetlen kifizetések nagyobbik részének az éghajlat-  
politikai célhoz való hozzájárulása, és ez túlbecslést eredményezhet (52–54. 
bekezdés).
– Az uniós éghajlat-együtthatók alkalmazása a vidékfejlesztés éghajlat-politikai 
célokhoz való hozzájárulásának túlbecsléséhez vezetett (55–59. bekezdés).
– A mezőgazdasági közvetlen kifizetésekből és a vidékfejlesztési intézkedé -
sekből az éghajlat-politikára fordított hozzájárulásokat szükség esetén úgy 
módosítottuk, hogy azok összhangban legyenek az óvatosság elvével (lásd: 
54. és 58. bekezdés). Ezek a kiigazítások az éghajlatváltozás elleni küzdelem 
finanszírozásának mezőgazdasági forrásokból biztosított összegeit megköze -
lítőleg legfeljebb 33 milliárd euróval csökkentik, ez az átfogó cél kb. 15%-ának 
felel meg.
– A „Horizont 2020” nem érte el 35%-os célját, és fel kell zárkóznia 
(60–64. bekezdés).32 Lásd: az Éghajlatpolitikai 
Főigazgatóság 2015-ös éves 
tevékenységi jelentésének 12. 
oldalán található ábra.
33 Ezek (a „Horizont 2020”-on 
kívül) főként kutatási 
programok, illetve 
a biztonsággal és az uniós 
polgársággal, valamint az 
Unió külső kapcsolataival 
foglalkozó költségvetési 
fejezetek alá tartozó kiadási 
programok.
34 A 2014–2020-as időszakra 
a várakozások szerint elérendő 
11,4%-os arányt alapul véve 
becslésünk szerint a 2017–
2020-as időszakban átlagosan 
23,2%-ot kellene elérni ahhoz, 
hogy a 20%-os átfogó cél 
teljesülhessen.
30 Észrevételek 
A mezőgazdasági közvetlen kifizetéseknek az éghajlat-
politikai célhoz való hozzájárulására vonatkozó 
feltevéseknek nincs szilárd alapjuk
52 
A mezőgazdasági közvetlen kifizetések egy 30%-ot kitevő „zöldítő” összetevőből 
és a fennmaradó 70%-ot kitevő „nem zöldítő” összetevőből állnak. A Bizottság 
becslése szerint a mezőgazdasági közvetlen kifizetésekből az éghajlatváltozás 
elleni küzdelemre fordított hozzájárulás aránya a 2016–2020-as időszakban évi 
mintegy 20% lesz35. Az éghajlatváltozás elleni küzdelem finanszírozásának össze -
gét úgy számítják ki, hogy összeadják a 14%-kal hozzájáruló zöldítő összetevőt és 
az 5,6%-kal hozzájáruló nem zöldítő összetevőt (lásd: 7. bekezdés ).35 A teljes 2014–2020-as 
időszakra nézve azonban 
a hozzájárulás becslés szerint 
átlagosan 16,3%, mivel az 
éghajlatra és a környezetre 
kedvező hatással járó 
mezőgazdasági gyakorlatokra 
fordított kifizetéseket (ún. 
„zöldítési kifizetések”) csak 
2016-tól kezdve veszik 
figyelembe a számításoknál.7 . ábraA mezőgazdasági közvetlen kifizetésekből az éghajlatváltozás elleni k üzdelem 
finanszírozásának kiszámítására a Bizottság által kialakított módszer – Áttekintés
Hozzájárulás az
éghajlatváltozáselleni küzdelemhez
A közvetlen kiﬁzetésekre eső rész Uniós éghajlat-együtthatóA közvetlen kiﬁzetésekből
történő hozzájárulás azéghajlatváltozás elleniküzdelemhez
Zöldítés
(30%)
Közvetlen kiﬁzetések
a zöldítésen kívül
(70%)A növénytermesztés
diverziﬁkálása (33%)
Ökológiai jelentőségűterületek  (33%)
Állandó legelők 
(33%)
20%0%
40%
100%
40%0,00%
3,96%
9,90%
5,60%
19,46%
8%x
xx
xx
Forrás:  Az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó kiadásoknak a közvetlen kifizetések esetében történő nyomon követésekor alkalmazott módszer 
magyarázata (Európai Bizottság).
31 Észrevételek 
36 A három gazdálkodási 
gyakorlat a következő: 
a növénytermesztés 
diverzifikálása, mezőgazdasági 
területen ökológiai 
jelentőségű terület megléte és 
meglévő állandó gyepterület 
fenntartása.53 
A zöldítő összetevőnek az éghajlattal kapcsolatos kiadásokhoz való hozzájárulása 
kiszámításakor használt módszer és alkalmazott uniós éghajlat-együtthatók hűen 
tükrözik az e kifizetéshez kapcsolódó három gazdálkodási gyakorlat36 éghajlat -
változási vonatkozását. Megállapítottuk azonban, hogy nem indokolják számsze -
rű elemek a nem zöldítő közvetlen kifizetésekre alkalmazott 20%-os hozzájárulás 
mértékét (lásd: 3. háttérmagyarázat ). A Bizottság az éghajlattal kapcsolatos 
kiadásokhoz való hozzájárulás végleges, 8%-os arányát (azaz 20% × 40%) óvatos 
becslésnek tekinti. 3. háttérmagyarázatNincs megfelelő indokolás arra nézve, hogy a nem zöldítő közvetlen kifizetések 
milyen mértékben járulnak hozzá az éghajlattal kapcsolatos kiadásokhoz
A Bizottság nézete szerint bizonyos nem zöldítő mezőgazdasági közvetlen kifizetések – főként a kölcsönös 
megfeleltetési előírások alkalmazása révén – éghajlati szempontból kedvezően hatnak. A Bizottság elismerte, 
hogy e hozzájárulás számszerűsítése nagyon nehéz és költséges folyamat lenne, és úgy döntött, hogy a nem 
zöldítő közvetlen kifizetésekre fordított költségvetés 20%-át tekinti éghajlati vonatkozású kiadásnak.
A Bizottság a 20%-os részarány indokolásához a kölcsönös megfeleltetési szabályok megszegésekor alkalma -
zott szankciórendszert kívánta alkalmazni. Megállapításunk szerint erre azonban nem volt nyomós ok.
54 
A kölcsönös megfeleltetés éghajlattal kapcsolatos kiadásokhoz való hozzájáru -
lását tükrözendő, a Bizottság egy óvatosabb megközelítést kívánt alkalmazni, 
amely szerint a nem zöldítő közvetlen kifizetéseket 20%-os helyett 10%-os ará -
nyon kell figyelembe venni. Ennek eredményeként a mezőgazdasági közvetlen 
kifizetések kisebb arányban járulnának hozzá az éghajlattal kapcsolatos kiadá -
sokhoz. Amint a  8. ábrán  látható, a hozzájárulás így 47,1 milliárdról 38  milliárd  eu-
róra (9  milliárd  euróval) csökkent volna. A Világbank által kidolgozott óvatossági 
elvet (lásd: 35. bekezdés) alkalmazva a Bizottságnak az éghajlattal kapcsolatos 
kiadásokhoz való kisebb összegű hozzájárulást kellett volna figyelembe vennie.
32 Észrevételek 8. ábraA Bizottság által választott módszer és egy konzervatívabb módszer 
összehasonlítása (milliárd euró)
Forrás:  A Bizottság adatai és az Európai Számvevőszék bizottsági adatok alapján végzett becslései.
–9 milliárd euró
38,047,1
29,09,018,1
29,0
A közvetlen
ki/f_izetésekből
nyújtott hozzájárulás, 
óvatosabb módszerrel 
megbecsülveA közvetlen 
ki/f_izetésekből 
nyújtott 
hozzájárulásZöldítés A (zöldítésen
kívüli) közvetlen 
ki/f_izetések
10%-a (40%-os 
markerrel)Közvetlen 
ki/f_izetések 
zöldítés nélkülZöldítésKonzervatívabb módszer Bizottsági számítás
Ha az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap esetében 
eltérő, nemzetközileg elfogadott módszereken alapuló 
nyomonkövetési egy ütthatók ker ülnének alkalmazásra, 
40%-kal csökkenhetne az éghajlatváltozás elleni k üzdelem 
finanszírozása
55 
A 215/2014/EU rendelet37 mind az öt európai strukturális és beruházási alapra 
vonatkozóan meghatározza az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó kiadások nyo -
mon követésének módszerét. Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap 
esetében ez az uniós éghajlat-együtthatóknak a vidékfejlesztési prioritásokra és 
kiemelt területekre való alkalmazását jelenti, függetlenül az e szakpolitikai célok 
eléréséhez alkalmazott intézkedésektől és célprogramoktól.37 A Bizottság 2014. március 7-i 
215/2014/EU végrehajtási 
rendelete az Európai 
Regionális Fejlesztési Alapra, 
az Európai Szociális Alapra, 
a Kohéziós Alapra, az Európai 
Mezőgazdasági 
Vidékfejlesztési Alapra és az 
Európai Tengerügyi és 
Halászati Alapra vonatkozó 
közös rendelkezések 
megállapításáról, az Európai 
Regionális Fejlesztési Alapra, 
az Európai Szociális Alapra és 
a Kohéziós Alapra és az 
Európai Tengerügyi és 
Halászati Alapra vonatkozó 
általános rendelkezések 
megállapításáról szóló 
1303/2013/EU európai 
parlamenti és tanácsi 
végrehajtási rendeletre 
vonatkozó szabályoknak az 
európai strukturális és 
beruházási alapokat illetően 
az éghajlatváltozáshoz való 
alkalmazkodáshoz nyújtott 
támogatás módszerei, az 
eredményességmérési 
keretben foglalt mérföldkövek 
és célok meghatározása, 
valamint a beavatkozási 
kategóriákra vonatkozó 
nómenklatúra tekintetében 
történő megállapításáról 
(HL L 69., 2014.3.8., 65. o.).
33 Észrevételek 
56 
A Bizottság az OECD „Rio-markereket” alkalmazó módszerét az EMVA területén 
nem tekintette megfelelőnek, mivel az intézkedések egyszerre több sziszte -
matikus, környezeti, gazdasági és társadalmi jellegű kedvező hatással is járnak. 
A Bizottság módszere helyesen rendel 100%-os éghajlat-együtthatót az ég  hajlati 
vonatkozású 5. uniós prioritáshoz („Az erőforrás-hatékonyság előmozdítása, 
valamint az alacsony szén-dioxid-kibocsátású és az éghajlatváltozás hatásaihoz 
alkalmazkodni képes gazdaság irányába történő elmozdulás támogatása a mező -
gazdasági, az élelmiszer-ipari és az erdészeti ágazatban”). A Bizottság azonban 
ugyanezen 100%-os éghajlat-együtthatót alkalmazta az éghajlati vonatkozású 
4. uniós prioritás („A mezőgazdaságtól és az erdészettől függő ökoszisztémák 
állapotának helyreállítása, megőrzése és javítása”) alá tartozó valamennyi ki -
emelt terület esetében is annak ellenére, hogy e két prioritás más-más elemekre 
összpontosít. A Bizottság a 40%-os együtthatót a vidékfejlesztési intézkedések 
jellemzőiből következően túl kevésnek ítélte. A Bizottság megközelítéséből adó -
dóan a 40%-os éghajlat-együtthatót az EMVA esetében az éghajlattal kapcsolatos 
tervezett kiadások mindössze 10%-a esetében alkalmazták; az éghajlattal kapcso -
latos tervezett kiadások fennmaradó 90%-ához 100%-os együtthatót rendeltek.
57 
Az EMVA esetében – az európai strukturális és beruházási alapoktól eltérően – azt 
állapítottuk meg, hogy az egyes intézkedésekhez eltérő uniós éghajlat-együtt -
hatót kell rendelni. Az EMVA esetében követett módszer nem tesz kellő mértékben 
különbséget az egyes tevékenységeknek az éghajlattal kapcsolatos kiadásokhoz 
való hozzájárulása között, és ez ezeknek a hozzájárulásoknak a túlbecslését ered -
ményezi. A földterületek művelésből való kivonásának megelőzését célzó, „hátrá -
nyos természeti adottságú területekre” vonatkozó kifizetésekhez például 100%-os 
együtthatót rendeltek. Fennáll ugyan a lehetőség, hogy ezek a tevékenységek 
a föld tényleges használatától függően mérsékelik az éghajlatváltozást, ez azonban 
nem garantált, és azok nem hasonlíthatók az olyan tevékenységekhez, mint pl. az 
erdészet, amely szintén 100%-os súlyozást kap (lásd: 4. háttérmagyarázat ).4. háttérmagyarázatAz intézkedések indoklása közötti kü lönbség szemléltetése
A „hátrányos természeti adottságú ter ületekre”  vonatkozó kifizetések a gazdálkodókat a hátrányos ter -
mészeti adottságú vagy egyéb módon hátrányos területekért kompenzálják. E kifizetések végső célja a föld -
területek művelésből való kivonásának megelőzése. Megállapításunk szerint ezek a kifizetések elősegíthetik 
ugyan az éghajlatváltozás megelőzését, azonban nem ez az elsődleges céljuk, ezért nagyobb megfontoltság -
ról tanúskodnék a 40%-os éghajlat-együttható alkalmazása. Csupán ez a korrekció az EMVA-nak az éghajlattal 
kapcsolatos célok finanszírozásához való hozzájárulását a 2014–2020-as időszakra nézve 16%-kal, azaz 9,2  mil -
liárd  euróval csökkentené.
Az erdészeti tevékenységek , például az erdősítés fontos szerepet játszanak az uniós vidékfejlesztési politika 
legfőbb ökológiai céljai teljesülésének elősegítésében. Az erdőtelepítés és a fásítás azon igénynek felel meg, 
hogy erősíteni kell az ökoszisztémákat, javítani a szénmegkötést és át kell térni a karbonszegény gazdaságra. 
Az erdőtelepítés emellett elősegíti a természeti veszélyek és tűzesetek megelőzését, valamint az éghajlat -
változáshoz való alkalmazkodást. Megállapítottuk, hogy mindez 100%-os éghajlat-együttható alkalmazását 
teszi indokolttá.
34 Észrevételek 
58 
A tagállami vidékfejlesztési programok értékelése során megállapítottuk, hogy 
a Bizottság megközelítéséből adódóan több kiadást tekintettek éghajlat-politi -
kai kiadásnak, mint ha az egyes intézkedéseket külön vizsgálták és – nemzetközi 
előírások szerint – osztályozták volna. E megállapítás fényében felülvizsgáltuk 
az éghajlat-együtthatókat ( Melléklet ), és az Unió egészére nézve megbecsültük 
az EMVA-ból 2014 és 2020 között az éghajlattal kapcsolatos kiadásokra fordított 
felülvizsgált összeget. Becslésünk alapján megállapítottuk, hogy az EMVA-ból az 
éghajlattal kapcsolatos kiadásokra fordított összeg 42%-kal (23,9  milliárd  euró) 
csökkentendő (lásd: 9. ábra ).9. ábraAz EMVA-ból az éghajlattal kapcsolatos kiadásokra fordított összegek alakulása 
(milliárd euró)
Forrás:  Az Európai Számvevőszék becslései, az SFC2014 elektronikus adatcsererendszerből származó, az Infoview révén kinyert, 2016. május 30-i 
adatok alapján – Tervezett EMVA-kiadások kiemelt területenként és a jóváhagyott vidékfejlesztési programok intézkedéseiként.33,357,2
23,9
A Számvevőszék 
becslései2015/2014/EU 
rendelet–42%
35 Észrevételek 
59 
Az ERFA és a Kohéziós Alap esetében a Bizottság a kiadások besorolásakor hason -
ló problémákkal szembesült, de itt sikeresen alkalmazott egy részletesebb meg -
közelítést. A vidékfejlesztéssel megegyező költségvetési területen követendő 
példát is találtunk: a LIFE program nyomonkövetési eljárásai óvatosabbak, mint 
az EMVA eljárásai. A LIFE program Környezeti, illetve Éghajlat-politikai alprog -
ramjai (amelyek a 4., illetve az 5. vidékfejlesztési prioritáshoz hasonlóak) eltérő 
nyomonkövetési együtthatót alkalmaznak (lásd: 5. háttérmagyarázat ).5. háttérmagyarázatA LIFE program keretében alkalmazott nyomonkövetési módszerek
A LIFE programban az OECD módszerével összhangban a kiadási tételeket a következő három kategória egyi -
kébe sorolják: elsődlegesen éghajlati vonatkozású (100%); jelentős mértékben éghajlati vonatkozású (40%); 
nem éghajlati vonatkozású (0%).
A Környezet alprogram keretében tervezett kiadási összegek legtöbbjéhez 40%-os együtthatót rendelnek38, 
míg az Éghajlat-politikai alprogram keretében az összegek 100%-os nyomonkövetési együtthatót kapnak39.
A vidékfejlesztés területén alkalmazott gyakorlattal szemben a LIFE program egyértelmű példát szolgáltat 
arra az esetre, amikor a környezettel kapcsolatos kiadás (amely legfeljebb 40%-os együtthatót kaphat) nem 
teljes mértékben kapcsolható az éghajlat-politika területéhez. Ebből következően az éghajlattal kapcsolatos 
kiadások az egyes területek között nem mindig összehasonlíthatók.
38 A Környezet alprogram egyik jellemző projektje lehet például szennyvíztisztító telepek fejlesztése a befogadó vizek szennyezésének 
minimalizálása érdekében. A fő cél környezettel kapcsolatos (a szennyezés csökkentése), de egy ilyen projekt részben városi csatornahálózatokat 
is érinthet, így járulva hozzá – az árvízvédelem révén – az éghajlatváltozás mérsékléséhez.
39 Az Éghajlat-politikai alprogram egyik jellemző projektje lehet például egy meglévő épületállomány felújítása energiatakarékosság és az 
üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentése céljából.
36 Észrevételek 
Gyors fellépésre van sz ükség, mivel a kutatási 
finanszírozásból biztosított hozzájárulás jelentős elmaradást 
mutat
60 
A „Horizont 2020” program esetében az éghajlattal összefüggő kiadások nyomon 
követésének 2014-es eredményei szerint a költségvetés 24%-át fordították ilyen 
kiadásokra40. Ez jelentősen elmarad a 35%-os céltól (lásd: 4. ábra ). Az arra vonat -
kozó szabályozási előírásnak41, hogy a többéves munkaprogramban szerepelnie 
kell az éghajlattal kapcsolatos kiadások összegének, sem a 2014–2015-ös, sem 
a 2016–2017-es időszakban nem tettek eleget. Ezért az egyes munkaprogramok -
hoz nem rendeltek számszerűsített célokat arra vonatkozóan, hogy azok milyen 
mértékben járulnak hozzá ahhoz a célkitűzéshez, hogy a „Horizont 2020” prog -
ram teljes költségvetésének legalább 35%-át éghajlat-politikai intézkedésekre 
fordítsák.
61 
A „Horizont 2020” különbséget tesz programozható és alulról kezdeményezett in -
tézkedések között, és ezekre vonatkozóan eltérő költségvetési részesedést állapít 
meg42. A programozható intézkedések esetében az éghajlattal összefüggő kiadá -
sok összege az uniós éghajlat-együtthatóknak a vonatkozó kiadási kategóriákra 
történő alkalmazásával becsülhető meg. A Bizottság azonban az alulról kezdemé -
nyezett intézkedések esetében úgy véli, hogy az eredmények jellegüknél fogva 
nem előre jelezhetők43. 2014-ben az alulról kezdeményezett intézkedések a „Ho -
rizont 2020” teljes költségvetésének 35%-át tették ki, és ezek 8,5%-át tekintették 
éghajlati vonatkozásúnak.
62 
A programozható intézkedésekből a 2014–2017-es időszakra tervezett, ég -
hajlattal kapcsolatos hozzájárulások adatait felhasználva kiszámítottuk44, hogy 
2018 és 2020 között a „Horizont 2020” keretében az éghajlattal összefüggő kiadá -
sok átlagos arányának el kellene érnie a 47%-ot ahhoz, hogy megvalósulhasson 
a 2014–2020-as többéves pénzügyi keret teljes időszakára kitűzött 35%-os cél. 
Az eddig megvalósult 24%-os arányhoz képest ez lényeges növekedést jelent. 
A 10. ábra  példát mutat be arról az irányról, amelyet a „Horizont 2020” keretében 
az éghajlattal kapcsolatos előirányzatoknak követniük kell ahhoz, hogy a 35%-os 
cél megvalósuljon.40 A Bizottság szerint az éghajlati 
vonatkozású kiadások adatai 
előállításához jelenleg még 
nem vesznek figyelembe 
egyes projektszinten, alulról 
építkező megközelítéssel 
nyomon követett pénzügyi 
eszközöket (InnovFin 
kkv-garanciakeret és InnovFin 
kkv kockázati tőke); ennek az 
az oka, hogy az Európai 
Beruházási Alap beszámolóit 
kétévente kell elkészíteni.
41 A „Horizont 2020” kutatási és 
innovációs keretprogram 
(2014–2020) végrehajtását 
szolgáló egyedi program 
létrehozásáról szóló 2013/743/
EU tanácsi határozat (HL L 347., 
2013.12.20., 965. o.) szerint 
a „Horizont 2020” többéves 
munkaprogramjaiban adott 
esetben fel kell tüntetni az 
éghajlattal kapcsolatos 
kiadások összegét.
42 A programozható 
intézkedések a Bizottság 
munkaprogramjában 
meghatározott témák 
valamelyikének megfelelő, 
egyértelmű tematikus 
célkitűzéssel rendelkeznek. Az 
alulról kezdeményezett 
intézkedések esetében 
a tematikus célokat nem 
határozzák meg előre, és azok 
projektenként eltérőek 
lehetnek.
43 Az, hogy az alulról 
kezdeményezett intézkedések 
mekkora része tekinthető 
éghajlati vonatkozásúnak, az 
a kutatók – szakmai kiválóság 
szempontjából értékelt – 
javaslataitól függ.
44 Az adatforrás a 2017. évi 
költségvetés-tervezet 1A 
fejezete (Versenyképesség 
a növekedésért és 
foglalkoztatásért), 3.2.2. 
szakasz (Hozzájárulás az 
éghajlat-politikai szempontok 
általános érvényesítéséhez). 
A számítás alapja, hogy 
a 2015–2017-es időszakban 
(csakúgy, mint 2014-ben) az 
alulról kezdeményezett 
intézkedések a teljes 
költségvetés 35%-át tették ki, 
és ebben az időszakban 
(csakúgy, mint 2014-ben) az 
alulról kezdeményezett 
intézkedésekre elkülönített 
költségvetés 8,5%-a irányult 
az éghajlatra.
37 Észrevételek 10. ábraPélda az éghajlattal kapcsolatos kiadásokra elk ülönített összegek alakulására, 
a „Horizont 2020” program 35%-os céljának eléréséhez (milliárd euró)
63 
2015 novemberében a Bizottság cselekvési tervet45 dolgozott ki a „Horizont 2020” 
program optimálistól elmaradó haladásának orvoslása és a 35%-os cél elérése 
érdekében. Elemeztük, hogy a cselekvési terv megfelelő rendelkezéseket tartal -
mazott-e a szükséges felzárkózás megvalósulásához. A cselekvési terv bevezet 
néhány intézkedést a 2016–2017-es munkaprogramtól kezdve, és elismeri, hogy 
a 2018–2020-as munkaprogramban az eddigieknél többet kell elérni. A Bizottság 
például olyan kötelező éghajlati vonatkozású ellenőrzéseket szándékozik be -
vezetni, amelyeket a teljes munkaprogramra nézve még annak jóváhagyása előtt 
kell végrehajtani. Továbbá mind a projektpályázatok szabványosított értékelő -
lapján, mind az odaítélési kritériumokban szerepelniük kell éghajlattal kapcsola -
tos megfontolásoknak is. A cselekvési terv javasolja egy másik módszer alkalma -
zását is, amely elősegítheti a 35%-os cél elérését: ennek értelmében elegendő 
költségvetést kell elkülöníteni azokra az intézkedésekre, amelyek tekintélyes 
mértékben járulnak hozzá az éghajlatváltozással kapcsolatos célkitűzésekhez.
02468101214
22%53%
47%53%
47%53%
47%
23%77% 75%
25% 25%75%78%9,59,013,2
12,2
11,0
10,09,4
Becslések2017 2014 2020 2019 2015 2016 2018Nem éghajlat-
politika
Éghajlat-politika
Forrás:  A Bizottság 2014–2017-re vonatkozó adatai (2017-es költségvetés-tervezet) és az Európai Számvevőszéknek a 2018–2020-as időszak 
éghajlat-  politikai intézkedéseire vonatkozó becslései.
45 A stratégiai kutatás és 
innováció területéért felelő 
főigazgatók csoportja 2015. 
november 12-én jóváhagyta 
a „Horizont 2020” programmal 
kapcsolatos, az éghajlat-
politikai szempontok általános 
érvényesítésének fokozásáról 
és az éghajlattal összefüggő 
kiadások növeléséről szóló 
cselekvési tervben szereplő 
intézkedéseket.
38 Észrevételek 
64 
Noha a cselekvési terv hasznos javaslatokat tartalmaz, nem mutat be egyetlen 
számszerűsített célt, illetve modellt sem arról, hogyan érhető el a 35%-os cél. Pél -
dául: a cselekvési terv nem tartalmaz erre vonatkozó számításokat, és nem ismertet 
menetrendet sem arról, hogy az éghajlattal összefüggő kiadások 2014–2017-es idő -
szakra jellemző viszonylag alacsony aránya hogyan ellensúlyozható a 2018–2020-as 
időszakban.
Egyes európai strukturális és beruházási alapok 
keretében több és célirányosabb finanszírozás jut az 
éghajlat-politikára, más alapok esetében azonban 
leginkább csak a „normál ü gymenetet” biztosítják
65 
Az a cél, hogy az uniós költségvetés 20%-át éghajlattal összefüggő kiadásokra 
fordítsák, a különböző szakpolitikai területeken a következő módokon vehe -
tő figyelembe: úgy, hogy nagyobb összegeket fordítanak a meglévő éghajlati 
vonatkozású programokra; úgy, hogy új programokat hoznak létre, vagy olyan 
intézkedéseket dolgoznak ki, amelyekkel a kiadások még inkább az éghajlattal 
kapcsolatos célokra irányíthatók. A „célirányosabb kiadási összegek” jele az lenne, 
ha az alapok és a programok olyan követelményeket vezetnének be, amelyek 
a 2007–2013-as időszakhoz képest jobban összpontosítanának az éghajlattal kap -
csolatos célkitűzésekre. Összességében nem tudtuk megállapítani, hogy a 20%-os 
cél a 2007–2013-as időszakhoz képest növekedést jelent-e az éghajlat-politikai 
kiadások terén, és ha igen, milyen mértékben (lásd: 27. bekezdés).
66 
Vizsgálatunk az európai strukturális és beruházási alapokra és a mezőgazdasági 
közvetlen kifizetésekre irányult, mivel ezek a megosztott irányítású területek 
teszik ki az éghajlattal kapcsolatos kiadások tervezett összegének mintegy 
háromnegyedét (lásd: 19. bekezdés). Az alapok esetében megvizsgáltuk, hogy 
a 2007–2013-as időszakhoz képest többletértéket jelentett-e az éghajlatváltozás 
elleni küzdelem terén a 20%-os cél a következők révén:
– nagyobb uniós összegek elkülönítése az éghajlattal kapcsolatos intézkedé -
sekre – mennyiségi javulás –, illetve
– az éghajlattal kapcsolatos intézkedések célirányosabb uniós finanszírozása – 
minőségi javulás.
39 Észrevételek 
46 A példában szereplő projekt 
az ERFA és a Kohéziós Alap 
éghajlattal kapcsolatos 
kiadásait szemlélteti. E projekt 
teljesítményét, illetve 
költséghatékonyságát nem 
ellenőriztük. A megújuló 
energiákkal kapcsolatos 
költséghatékonysági 
kérdésekről lásd: „Az 
energiahatékonyságot célzó 
kohéziós beruházások 
költséghatékonysága” című, 
21/2012. sz. számvevőszéki 
különjelentés ( http://eca.
europa.eu ).67 
Mivel a 2014–2020-as időszak kiadásai még csak a közelmúltban kezdődtek meg, 
a mennyiségi és a minőségi javulást úgy ellenőriztük, hogy az intézkedések 
kiadási programokon belüli kialakítását és a tervezett kiadásokat vizsgáltuk, nem 
pedig a projektszinten ténylegesen végrehajtott kiadásokat. Az e szakaszban em -
lített példák ezért elsősorban az általunk tapasztalt erősségeket, hiányosságokat 
és követendő példákat szemléltető esettanulmányként szolgálnak.
Az ERFA és a Kohéziós Alap esetében az éghajlattal 
kapcsolatos nagyobb összegű előirányzatok tanúsítják, hogy 
az éghajlat-politika kaphat nagyobb hangsúlyt
68 
Megvizsgáltuk, hogy az éghajlattal kapcsolatos intézkedéseknek a 2014–2020-as 
ERFA és Kohéziós Alap operatív programjaiba való beépítése azt eredményezte-e, 
hogy a 2007–2013-as időszakhoz képest több forrást különítenek el az ég  hajlattal 
összefüggő beruházásokra. Mivel a 2007–2013-as időszak programjaiban az ég -
hajlat-politikai kiadásokat nem kísérték külön figyelemmel, értékelésünk elvég -
zéséhez előbb megállapítottuk, mely beruházási kategóriák (ún. beavatkozási 
területek) vethetők össze a 2014–2020-as időszak éghajlattal kapcsolatos kate -
góriáival. Második lépésben a 2014–2020-as időszak uniós éghajlat-együtt  hatóit 
alkalmaztuk a 2007–2013-as beruházási kategóriákon belüli kapcsolódó uniós 
kiadásokra.
Az éghajlatváltozással kapcsolatos szempontoknak az ERFA-n 
és a Kohéziós Alapon bel üli érvényesítése az éghajlat-politikai 
kiadások növekedését eredményezte…
69 
A tervek szerint az ERFA és a Kohéziós Alap valamennyi programját tekintve, 
beleértve az európai területi együttműködés keretrendszerét is, az éghajlattal 
összefüggő kiadások a 2014–2020-as időszakban 69%-kal, 32,4 milliárd euróról 
54,7 milliárd euróra fognak nőni a 2007–2013-as időszakhoz képest. Az ERFA 
és a Kohéziós Alap teljes finanszírozási összegéhez hasonlított arányt tekintve 
az éghajlattal kapcsolatos kiadások a 2007–2013-as időszakra jellemző 12%-ról 
a 2014–2020-as időszakban várhatóan 21%-ra nőnek.
70 
Amint a  11. ábrán  is látható, az éghajlattal kapcsolatos kiadások jellege a két 
finanszírozási időszak között megváltozott. Míg a 2007–2013-as időszakban 
az éghajlattal kapcsolatos intézkedéseken belül a legnagyobb összegű hozzá -
járulás a teljes összeg 32%-ával a vasút és a multimodális szállítás terén adódott, 
a 2014–2020-as időszakban az első helyre az összes éghajlat-politikai kiadás 
becsült összegének 34%-át kitevő energiahatékonysági beruházások kerültek 
(példáért lásd: 6. háttérmagyarázat46).
40 Észrevételek 11. ábraAz ERFA-ból és a Kohéziós Alapból az éghajlat-politikára fordított becs ült összeg 
összevetése, ágazatonként és évenként (milliárd euró)
Forrás:  az Európai Számvevőszék becslései, a Bizottság adatai alapján.2014–2020-as TPKSzámvevőszéki becslés, 2007–2013-as TPKEnergiahatékonyság (100%)
Vasút és multimodális szállítás (40%)
Az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás (100%)
Megújuló energia (100%)
Városi közlekedés és intelligens közlekedési rendszerek 
(40%)
Egyéb (100%)
Biodiverzitás, levegőminőség és vízgazdálkodás 
(40%)
Kikötők és belvízi hajóutak (40%)
Egyéb (40%)
Összesen60 50 40 30 20 10 0
6,1
10,2
0,4
4,5
3,5
0,7
4,6
1,6
0,8
32,418,4
8,4
6,4
5,9
5,8
4,4
3,3
1,1
1,0
54,7
41 Észrevételek 6. háttérmagyarázatPélda az ERFA által társfinanszírozott energiahatékonysági beruházásra (Románia)
A 2014–2020-as időszakban Romániában  a magán- és középületekre vonatkozó energiahatékonysági pro -
jektek47 a tervek szerint az összes uniós társfinanszírozás kb. 6%-át teszik majd ki, ez az arány a 2007–2013-as 
időszakban 1% volt. Az ilyen jellegű projektek kiadásai 100%-os éghajlat-együtthatót kapnak.
Az egyik ilyen projekt célja egy Bukarest 3. kerületében található lakóép ület energiahatékonyságának  
növelése volt. Az ERFA a 2007–2013-as regionális operatív program révén mintegy 162 500 euróval támogatta 
a projektet. A projekt végrehajtása 2015-ben befejeződött. A társasház hőszigetelése és a fűtőrendszer felújí -
tása azt eredményezte, hogy az éves energiafogyasztás 331 kWh/m2-ről 143 kWh/m2-re (57%-kal) csökkent. 
A szén-dioxid-kibocsátás becslés szerint évi 238 tonnával csökkenne.  
Társasház a  beruházás előtt  
(a projekt helyszínénél)Folyamatban lévő munkák  
(a projekt helyszínénél)Társasház a  beruházás után  
(a projekt helyszínén)
47 Nagy hatékonyságú kapcsolt energiatermeléssel és távfűtéssel.
Forrás:  Európai Számvevőszék.
42 Észrevételek 3. táblázatAz éghajlatváltozással kapcsolatos kiadások finanszírozása az ERFA-ból és 
a Kohéziós Alapból a 2007–2013-as és a 2014–2020-as időszakban
TagállamokAz éghajlatváltozással kap -
csolatos kiadások becsült 
részaránya a 2007–2013-as 
időszakbanAz éghajlatváltozással kap -
csolatos kiadások becsült 
összege a 2007–2013-as 
időszakban  
(milliárd euró)Az éghajlatváltozással 
kapcsolatos kiadások 
részaránya a 2014–2020-as 
időszakbanAz éghajlatváltozással kap -
csolatos kiadások összege 
a 2014–2020-as időszakban  
(milliárd euró)
Németország 7, 0 % 1,20 27, 0 % 2,90
Lengyelország 8,0% 5,60 15,0% 11,60
Románia 9,0% 2,20 19,0% 4,30
Forrás:  az Európai Számvevőszék becslései programozási dokumentumok és tagállami jelentések alapján.71 
Az uniós szintű általános trend mindhárom felkeresett tagállamban a kohéziós 
politika területén is tükröződik. A tervek szerint itt is, minden ERFA-hoz és Kohézi -
ós Alaphoz tartozó operatív program esetében nő az éghajlattal kapcsolatos 
kiadások összege a 2014–2020-as időszakban. Hozzá kell tenni azonban, hogy az 
egyes tagállamok között jelentős eltéréseket tapasztaltunk abból a szempontból, 
hogy milyen mértékben vállalnak pénzügyi kötelezettséget az uniós költség -
vetésből éghajlat-politikai célokra (lásd: 3. táblázat ).
…és egyes esetekben valóban nagyobb hangsúlyt kap az 
éghajlat-politika
72 
A pénzügyi értékelésen túl azt is megvizsgáltuk, hogy az éghajlat-politikai 
céloknak a 2014–2020-as ERFA és Kohéziós Alap operatív programjaiba történő 
beépítése következtében valóban nagyobb hangsúlyt kaptak-e a beruházások -
ban az éghajlattal kapcsolatos intézkedések. Egyes területeken minőségi javu -
lást tapasztaltunk. Elsőként azt állapítottuk meg, hogy az irányítási folyamatok 
nagyobb mértékben figyelembe vették az éghajlattal kapcsolatos kérdéseket. 
Német  országban, Lengyelországban és Romániában minőségi javulást állapítot -
tunk meg azzal kapcsolatban, hogy a pályázatok hogyan veszik figyelembe az 
éghajlati szempontokat: olyan követelményeket írnak elő például, hogy be kell 
mutatni az éghajlatváltozással kapcsolatos hatásokat és kockázatokat, illetve 
azt, hogy a projekt hogyan járul hozzá az éghajlatváltozás elleni küzdelemhez. 
Másodsorban arra is találtunk példákat, hogy az éghajlat-politikai célok előtérbe 
helyezése érdekében módosításokra került sor (lásd: 7. háttérmagyarázat ).
43 Észrevételek 7 . háttérmagyarázatPéldák arra, hogy az ERFA és a Kohéziós Alap ellenőrzött operatív programjaiban 
nagyobb hangsúly ker ült az éghajlatváltozással kapcsolatos kérdésekre
Németországban  a Környezetvédelmi, Természetvédelmi, Építésügyi és Nukleáris Biztonsági Szövetségi Mi -
nisztérium kizárólag nemzeti finanszírozású projektet dolgozott ki a környezetvédelmi partnereknek az ERFA 
programozási folyamatában való aktív részvételének ösztönzésére, valamint a környezetre és az ég hajlatra vo -
natkozó kérdések e folyamatba való beépítésének támogatására. A projekt eredményeképpen többek között 
elkészült két programozási kézikönyv. Ezek követendő példákat is tartalmaztak arra, hogy a különböző terü -
letek projektjeibe hogyan építhetők be éghajlattal kapcsolatos szempontok. Az uniós éghajlat-együtt  hatókat 
tekintették a helyes irányban megtett első lépésnek, külön hangsúlyozva, hogy az ökológiai fenntarthatóság 
szempontját valamennyi intézkedés részévé kell tenni.
A németországi, szászországi  operatív program esetében alkalmazott kiválasztási kritériumok kikötik, hogy 
a vállalati épületek felújításánál a jogi előírásokat legalább 10%-kal meghaladó energiahatékonysági szabvá -
nyoknak kell megfelelni. Továbbá az energiahatékonysági felújításokon belül a finanszírozás immár a projek -
teknek csak azon részére irányul, amely éghajlati szempontból többletértéket teremt, míg korábban a projek -
tek egésze részesült támogatásban.
Románia  a Nagyszabású infrastrukturális projektek operatív program keretében a projekteknek nagyobb 
pontszámot ad, ha azok nagyobb energiamegtakarítást eredményeznek. Észrevételeztük továbbá, hogy 
a lengyel és a román  tagállami hatóságok olyan támogathatósági feltételeket határoztak meg, amelyek célja 
nagyobb szinergia megvalósítása a kapcsolódó szélesebb körű stratégiákkal, pl. a fenntartható energiára 
vonatkozó cselekvési tervekkel vagy a fenntartható városi mobilitási tervekkel.
73 
A 2014–2020-as időszakban az ERFA és a Kohéziós Alap operatív programjaiban az 
éghajlathoz kapcsolódó kiadásoknak akár 64%-a is olyan beruházási kategóriák -
ban várható, amelyekhez 100%-os éghajlat-együtthatót rendeltek. Ez azt jelenti, 
hogy ezek a beruházási kategóriák jelentős mértékben hozzájárulnak az éghajlat -
változással kapcsolatos célkitűzésekhez (lásd: 2. táblázat ). Ez a 2007–2013-as 
időszakhoz képest növekedést jelent, akkor ugyanis az éghajlattal összefüggő 
kiadások döntő része olyan tevékenységekre vonatkozott, amelyek csak mérsé -
kelten járultak hozzá az éghajlatváltozással kapcsolatos célokhoz (lásd: 12. ábra ).
44 Észrevételek 
74 
A 2014–2020-as időszakban az elsődlegesen éghajlat-politikai célúnak tekintett 
intézkedésekre szánt finanszírozási összeg ugyan várhatóan mindhárom fel -
keresett tagállamban növekedni fog, a növekedés mértéke azonban jelentősen 
eltér. Lengyelországban és Romániában – főként a vasút és a városi közlekedés 
folyamatos támogatásából adódóan48 – az összes operatív program keretében 
nyújtott, éghajlattal kapcsolatos finanszírozás mintegy fele kap 100%-os együtt -
hatót, míg a német operatív programok esetében majdnem mindegyik éghajlati 
vonatkozású kiadáshoz 100%-os együtthatót rendelnek, mivel azok jelentős 
mértékben járulnak hozzá az éghajlat-politikai célok megvalósulásához.
75 
A kutatás és az innováció, valamint a kis- és középvállalkozások területén ugyan -
akkor az éghajlat-politika szerepét viszonylag csekélynek találtuk. A vizsgált 
németországi és romániai programok tekintetében megállapítottuk, hogy a Bi -
zottság a programozási tárgyalások során nem gyakorolt kellő nyomást annak 
érdekében, hogy a kutatás és fejlesztés, valamint a vállalkozásfejlesztés területén 
jelentősen növeljék az éghajlat-politikai kiadások összegét azokban a progra -
mokban, ahol ez az összeg vagy csekély volt, vagy nem is létezett. A tagállamok 
úgy is el tudták érni a 20%-os célt, hogy ezeken a területeken nem módosították 
a finanszírozási összegeket. Ez azt jelenti, hogy az éghajlattal összefüggő intézke -
dések finanszírozásához nem minden potenciális lehetőséget használtak ki teljes 
mértékben.48 Ezeket a projekteket 40%-ban 
tekintik éghajlati 
vonatkozásúnak.12. ábraAz éghajlat-politikai kiadások aránya és összege az uniós éghajlat-egy ütthatók 
alapján a két időszakban
Forrás:  az Európai Számvevőszék becslései, a Bizottság adatai alapján.21 milliárd euró
(64%)12 milliárd euró
(36%)20 milliárd euró
(36%)35 milliárd euró
(64%)
40%-os együttható100%-os együttható
33 milliárd euró55 milliárd euró2014–2020-as 
TPK
2007–2013-as 
TPK100% 80% 60% 40% 20% 0%
45 Észrevételek 
Az Európai Szociális Alap potenciális éghajlat-politikai 
hozzájárulása: többet lehetne elérni
76 
A Bizottság elismerte, hogy nő a kereslet a „zöld munkahelyek” iránt: az energia -
hatékonysági ágazat 2020-ra várhatóan 2 millió, a megújulóenergia-ágazat pedig 
3 millió személyt foglalkoztat majd49. A „zöld munkavállalók” kínálatának a meg -
növekedett kereslethez való igazítása döntő fontosságú tényező lesz a „zöld 
gazdaság” kialakítása szempontjából. A képzett szakemberek és munkavállalók 
hiánya a „zöld ágazatban” költségeket és késedelmet vonna maga után az ég -
hajlattal kapcsolatos intézkedések végrehajtása során50.
77 
Az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való áttérés ugyanakkor a fos z-
szilis tüzelőanyagokra épülő ágazatokban leépítéseket fog eredményezni, így 
ezek munkavállalóinak új készségeket kell majd elsajátítaniuk51. Az ESZA operatív 
programjai a többi kohéziós politikai forráshoz képest csak nagyon szerény mér -
tékben különítettek el összegeket egyértelműen az éghajlat-politikára: 83 milli -
árd euróból 1,4%-ot.
78 
A Bizottság véleménye szerint az ESZA a 2014–2020-as időszakban várhatóan na -
gyobb összeggel járulhat hozzá az éghajlat-politikai célokhoz, mint az ESZA-ból 
az éghajlattal összefüggő kiadásokra elkülönített pénzösszegeknek a tagállamok 
által az ESZA operatív programokban bejelentett adatok alapján megállapított 
részaránya, és a végleges összeg csak a programok végrehajtása után válik is -
mertté. Azzal, hogy az ESZA esetében nem határoztak meg megfelelő követel -
ményeket az éghajlat-politika figyelembevételére vonatkozóan, kihasználatlanul 
maradt annak lehetősége, hogy ez a terület nagyobb mértékben járuljon hozzá 
az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaság felé történő elmozduláshoz, illetve 
általában véve az éghajlat-politikához.
79 
A 2014–2020-as operatív programok jóváhagyásakor a tagállamoknak nem kellett 
indokolniuk a Bizottság felé az ESZA-forrásoknak az éghajlattal kapcsolatos cé -
lokra való elkülönítését. A programokat ezért nem ellenőrizték szisztematikusan 
abból a szempontból, hogy megcélozták-e a zöld munkahelyek iránti keresletet 
vagy hogy támogatták-e az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való 
áttérést.49 Lásd: „A zöld gazdaság 
növekedésében rejlő 
foglalkoztatási lehetőségek 
kiaknázása” című bizottsági 
munkadokumentum, 2012. 
április 18.
50 Az Egyesült Királyság 
parlamentje alsóházának 
környezetvédelmi ellenőrzési 
bizottsága által készített, „Zöld 
munkahelyek és készségek” 
című jelentése szerint: „ha 
a készséghiányok orvoslásánál 
kizárólag piaci 
mechanizmusokra 
hagyatkozunk, az késleltetni 
fogja a zöld gazdaság 
kialakítását.” http://www.
publications.parliament.uk/
pa/cm200910/cmselect/
cmenvaud/159/159i.pdf
51 Lásd például: az OECD 
„Aligning Policies for the 
Transition to a Low-Carbon 
Economy” (A szakpolitikáknak 
az alacsony szén-dioxid-
kibocsátású gazdaságra való 
áttéréshez való igazítása) c. 
jelentése, 324. és 
325. bekezdés, http://www.
oecd.org/env/Aligning-
policies-for-the-transition-to-
a-low-carbon-economy-
CMIN2015 –11.p df
46 Észrevételek 
52 A Számvevőszék 26/2016. sz., 
„A kölcsönös megfeleltetés 
eredményesebbé tétele és az 
egyszerűsítés elérése továbbra 
is kihívást jelent” c. 
különjelentése ( http://eca.
europa.eu ).
53 „Az ökologizálás helyzetének 
áttekintése egy év elteltével” 
c. bizottsági 
munkadokumentum, 
SWD(2016) 218 final, 2016. 
június 22., lásd: 2. melléklet, 
3/6. rész, 14. o.
54 Az összeg becslése az 
1782/2003/EK tanácsi rendelet 
(HL L 270., 2003.10.21., 1. o.) és 
a 73/2009/EK tanácsi rendelet 
(HL L 30., 2009.1.31., 16. o.) 
alapján, a termelőknek 
kifizetett közvetlen 
támogatásokra vonatkozó 
indikatív adatok összeadásával 
történt; az összegek 
a 2007 és 2013 közötti 
pénzügyi években 
a termelőknek nyújtott 
közvetlen támogatások 
elosztásról szóló 
jelentésekben szerepeltek:  
http://ec.europa.eu/
agriculture/cap-funding/
beneficiaries/direct-aid/
index_en.htmA közös agrárpolitika kiadásaiban nem történt jelentős 
változás, noha a vidékfejlesztés terén léteznek követendő 
példák
80 
Ez a szakasz azt értékeli, hogy az éghajlattal kapcsolatos szempontoknak a mező -
gazdasági közvetlen kifizetésekbe és az éppen felülvizsgált vidékfejlesztési prog -
ramokba történő beépítése hozott-e pozitív változásokat egyrészt az éghajlattal 
összefüggő kiadások mennyiségét tekintve – azaz nőtt-e az éghajlattal kapcso -
latos kiadások volumene –, másrészt azok minőségét tekintve – azaz nagyobb 
hangsúlyt kaptak-e az éghajlati vonatkozású projektek. Megvizsgáltuk a kölcsö -
nös megfeleltetés rendszere és a mezőgazdasági közvetlen kifizetések keretében 
rendelkezésre álló bizonyítékokat, valamint Andalúzia, Lengyelország és a Rhône-  
Alpes régió 2014–2020-as vidékfejlesztési programjait, amelyeket összevetettünk 
a 2007–2013-as programokkal is.
A környezetbarátabbá válást ösztönző támogatás (zöldítési 
kifizetés) bevezetése nem garantálja, hogy jelentősen megváltozik 
a közvetlen kifizetésekből az éghajlatra fordított hozzájárulás
81 
A közelmúltban megjelent jelentésünkben52 megállapítottuk, hogy a 2014–2020-as 
időszakra szóló KAP változtatásai csökkentették a kölcsönös megfeleltetési szabá -
lyok számát olyan követelmények megszüntetésével, amelyek nem voltak kellően 
relevánsak a gazdálkodási tevékenység szempontjából.
82 
A 2014–2020-as időszakra a közös agrárpolitika új elemeként bevezetésre került 
a „zöldítő” összetevő. Ebben szerepelnek ugyan éghajlat-politikai szempontból 
releváns követelmények is (lásd: 53. bekezdés), nagy mértékben mégis azokra a jó 
mezőgazdasági és környezeti állapothoz kapcsolódó korábbi kötelezettségekre 
épít, amelyek hasonló mezőgazdasági gyakorlatokra – pl. állandó legelők védel -
me és a tájképi elemek megőrzése – vonatkoztak. A rendelkezésre álló információ 
tanúsága szerint a közvetlen kifizetések kedvezményezetteinek 64%-ára nem vo -
natkoznak a zöldítési követelmények53. Ebből következően fennáll a veszély, hogy 
a közvetlen kifizetések éghajlat-politikára való átirányítása korlátozott mértékű 
lesz. A Bizottság 2017-re, majd 2018 végére tervezi a zöldítési kifizetés környezet -
tel kapcsolatos eredményeinek értékelését.
83 
A 2014–2020-as többéves pénzügyi keretből a mezőgazdasági közvetlen kifize -
tésekre fordított összeg várhatóan 288 milliárd eurót tesz majd ki. Ez az összeg 
hasonló a termelőknek a 2007 és 2013 közötti időszakban kifizetett 276 milli -
árd eurós közvetlen támogatás összegéhez54.
47 Észrevételek 
Az éghajlat-politika finanszírozása a vidékfejlesztés ter ületén: az 
éghajlat-politikára nem ker ült nagyobb hangsúly
84 
A vidékfejlesztés sajátosságaiból adódóan nem volt lehetőség az összes vidék -
fejlesztési program összevetésére, mivel a programok intézkedései programon -
ként eltérő típusú műveletek révén valósulnak meg. Három vidékfejlesztési 
program alapján becslést végeztünk arra nézve, hogy a 2007–2013-as időszakban 
mekkora volt az éghajlat-politikára szánt kiadások részaránya, és ezt összevetet -
tük a 2014–2020-as időszakra vonatkozó tervekkel. Ezek esetében nem tapasztal -
tunk tényleges növekedést vagy csökkenést a beruházásokban (lásd: 4. táblázat ).4. táblázatAz éghajlatváltozással kapcsolatos kiadások finanszírozása a 2007–2013-as és 
a 2014–2020-as időszakban
Áttekintett vidék -
fejlesztési programokAz éghajlatváltozással kap -
csolatos kiadások becsült 
részaránya a 2007–2013-as 
időszakbanAz éghajlatváltozással 
kapcsolatos kiadások 
becsült összege a  2007–
2013-as időszakban
(milliárd euró)Az éghajlatváltozással 
kapcsolatos kiadások 
részaránya a  2014–2020-as 
időszakbanAz éghajlatváltozással 
kapcsolatos kiadások 
összege a 2014–2020-as 
időszakban  
(milliárd euró)
Andalúzia, Spanyolország 66,2% 1,38 55,0% 1,05
Lengyelország (egy 
vidékfejlesztési program 
az egész tagállamra 
vonatkozóan)37, 0 % 0,50 39,4% 0,34
Rhône-Alpes, 
Franciaország78,0% 0,51 75,0% 0,80
Forrás:  az Európai Számvevőszék elemzése, programozási dokumentumok alapján.
48 Észrevételek 
A vidékfejlesztés ter ületén léteznek követendő példák, de 
általában csak a szokványos módon járnak el
85 
A programok minőségi javulás szempontjából történő értékelésekor mindeddig 
nem találtunk jelentős változást az irányítási folyamat fő részei – pl. a követelmé -
nyek, illetve a támogathatósági és a kiválasztási kritériumok – tekintetében. Külö -
nösen igaz volt ez a pénzügyi szempontból jelentős – pl. a hátrányos természeti 
adottságú területekre vagy a biogazdálkodásra irányuló – intézkedéseknél.
86 
Egyes kevésbé lényeges intézkedések kialakításán azonban módosítottak úgy, 
hogy azok jobban kapcsolódjanak az éghajlatváltozási problémákhoz. Becslésünk 
szerint a Rhône-Alpes régióban az EMVA-ból biztosított, éghajlattal kapcsolatos 
finanszírozási összegek 10%-a, Lengyelországban 22%-a, Andalúziában pedig 
36%-a irányul olyan intézkedésekre, amelyekben a 2007–2013-as időszakhoz 
képest nagyobb hangsúlyt kap az éghajlat-politika. Több példát találtunk olyan 
újonnan megjelenő követendő példákra, amelyek közvetlenül hozzájárulnak az 
éghajlatváltozás kezeléséhez (lásd: 8. háttérmagyarázat ).
Példák arra, hogy az EMVA ellenőrzött operatív programjaiban nagyobb hangsúly 
került az éghajlatváltozással kapcsolatos kérdésekre
Egyes, általunk Lengyelországban, a  Rhône-Alpes régióban és Andalúziában  tapasztalt erdészeti intéz -
kedések  kialakítását fejlesztették annak érdekében, hogy nagyobb mértékben támogassák a szén-dioxid-  
tárolást, illetve hogy ellenállóbbá tegyék az erdőket az éghajlatváltozással szemben. A Rhône-Alpes régió 
programjaiban szerepelt egy olyan intézkedés is, amely erdészeti kisvállalkozások fa tüzelőanyagba való 
beruházásainak támogatása révén segítette elő helyi szinten a megújuló energia előállítását.
Javulást tapasztaltunk a három programon belül az éghajlatbarát agrár-környezetvédelmi és éghajlattal 
kapcsolatos  intézkedések kialakításában is. Lengyelország megkezdte a talaj szervesszén-tartalmának vegyi 
elemzését, valamint a köztestermesztést a mezőgazdasági földterület szervesanyag-egyensúlyának pozitívvá 
tétele érdekében. Andalúziában az olívatermelést fenyegető talajerózió problémájának kezeléséhez új köve -
telményeket vezettek be.8. háttérmagyarázat
49 Észrevételek 
87 
A 2007–2013-as időszakban létrehozott intézkedések között olyan követendő pél -
dákat is találtunk, amelyeket a 2014–2020-as időszakban továbbra is alkalmaznak 
(lásd: 9. háttérmagyarázat ).
Példa az éghajlattal kapcsolatos finanszírozás folytatására: a Rhône-Alpes régió 
(Franciaország) regionális programja
A 2014–2020-as program továbbra is támogatja azokat a beruházási projekteket, amelyek közvetlenül hozzá -
járulnak az éghajlatváltozás mérsékléséhez, például a mezőgazdasági ágazatban, metántermelési mód -
szerek  kifejlesztése révén. A cél a megújulóenergia-ellátás és az ilyen energiaforrások használatának meg -
könnyítése. A projektek nyomon követése, indokolt módon, 100%-os éghajlat-együtthatóval történik.
Erre példa az alább bemutatott, 2012-ben finanszírozott és 2015-ben befejezett, hulladékból energiát előállító 
projekt. A létesítménybe érkező hulladék fele mezőgazdasági eredetű, a másik fele pedig egy helyi vállalat 
által szállított, helyi forrásból származó zöldhulladék. Az előállított termékek javítják a gazdaság élelmiszer-  
önellátó képességét, továbbá kielégítik egy helyi iskola, illetve más helyi épületek fűtési igényét. A metán -
üzem az EMVA-ból való támogatásra 881 000 euró összegű költséget számolhatott el. A projekt finanszírozása 
37,36%-ban történt közforrásokból: ebből 105 000 eurót EMVA-támogatásból, 224 415 eurót pedig nemzeti 
társfinanszírozásból biztosítottak.9. háttérmagyarázat
Példa mezőgazdasági éghajlat-vonatkozású projektre
Forrás:  Auvergne-Rhône-Alpes Régió Regionális Tanácsa (Conseil Régional Auvergne-Rhône-Alpes).
50 Észrevételek 
Az Európai Tenger ügyi és Halászati Alap alig helyezett több 
hangsúlyt az éghajlat-politikára
88 
Az éghajlatváltozással kapcsolatos kérdéseket nem integrálták a 2007–2013-as 
Európai Halászati Alapba, így a Tengerügyi és Halászati Főigazgatóság erre az 
időszakra nem számította ki az alap hozzájárulását az éghajlat-politikai célok -
hoz. Becslésünk szerint55 az EHA éghajlat-politikai célokhoz való hozzájárulása 
a 2007–2013-as időszakban mintegy 1 milliárd euró volt, ez az összeg az alap 
26%-át teszi ki. A 2014–2020-as időszakra az ETHA összes operatív programja 
keretében a tagállamok által az éghajlat-politikai célokhoz nyújtott hozzájárulás 
összevont becsült összege (lásd: 43. bekezdés) szintén kb. 1 milliárd euró volt (az 
ETHA kb. 18%-a).
89 
Ennek az abszolút értékben vett stabilitásnak az egyik fő oka az, hogy az ETHA 
kisebb támogatási összeget különített el flottakezelési intézkedésekre. A moto -
rok cseréjére vagy korszerűsítésére, valamint a halászati tevékenységek végleges, 
illetve ideiglenes szüneteltetésére irányuló támogatás csökkent, ezeket az intéz -
kedéseket 100-100%-os, illetve 40%-os együtthatóval követik nyomon.
90 
Összevetettük a jelenlegi jogi kereteket a 2007–2013-as időszakéival, így kíván -
tunk meggyőződni arról, hogy a jelenlegi tengerügyi és halászati alap az intéz -
kedései tartalmát tekintve tett-e előrelépést az éghajlatváltozással összefüggő 
célok jobb integrálása irányában. Ezt azon intézkedéseknél végeztük el, amelyek 
visszakereshetők voltak a 2007–2013-as időszakban is. Az éghajlatváltozással – 
annak mérséklésével és az ahhoz való alkalmazkodással – összefüggő célok köz -
vetlenül és egyértelműen még mindig csak elvétve jelennek meg ezen intézke -
désekben, a halászati alap tehát nem bővítette az éghajlat-politikai célokhoz való 
hozzájárulása körét (lásd: 10. háttérmagyarázat ).55 Becslésünk elsősorban 
a Tengerügyi és Halászati 
Főigazgatóság által 
a 2014–2016-os időszakra 
vonatkozó költségvetési 
dokumentumokban  
alkalmazott módszereken 
alapult, ám mi figyelembe 
vettük az EHA keretében 
végrehajtott végleges, illetve 
ideiglenes szüneteltetési 
intézkedéseket is, és ezekre 
100%-os, illetve 40%-os 
együtthatót alkalmaztunk. Ez 
az egyetlen különbség 
a Tengerügyi és Halászati 
Főigazgatóság által 
alkalmazott módszerhez 
képest, mivel ebben 
névértéken szerepel 
a flotta-kiigazításra irányuló 
intézkedésekre vonatkozó 
együttható, a 215/2014/EU 
bizottsági végrehajtási 
rendeletnek az 508/2014/EU 
európai parlamenti és tanácsi 
rendeletre történő 
hivatkozások kiigazítása 
érdekében történő 
módosításáról, valamint 
a 215/2014/EU végrehajtási 
rendelet helyesbítéséről szóló 
2014. november 18-i 
1232/2014/EU bizottsági 
végrehajtási rendeletben 
(HL L 332., 2014.11.19., 5. o.) 
meghatározottak szerint.
51 Észrevételek 
Példák arra, hogy az ellenőrzött Európai Tenger ügyi és Halászati Alap esetében 
nagyobb hangsúly ker ült az éghajlatváltozással kapcsolatos kérdésekre
Az ETHA-val kapcsolatban a megelőző időszakhoz képest kis számban állapítottunk meg előrelépést. Az 
ETHA-ból támogatott 50 intézkedésből három megelőzően is létező intézkedés56 esetében történt javulás 
az éghajlat-politika integrálása terén, és két új olyan intézkedés született, amelyhez az éghajlatváltozással 
kapcsolatos célokat rendeltek57. Az ETHA továbbá egy önálló, kifejezetten az energiahatékonysággal és az ég -
hajlatváltozás mérséklésével kapcsolatos intézkedést is tartalmaz, igaz, ilyen jellegű projektek már korábban 
is jogosultak voltak támogatásra. Ennek az egyértelműen az éghajlattal kapcsolatos, 100%-os nyomonkövetési 
együtthatóval rendelkező intézkedésnek a keretében az Unióban előreláthatólag összesen 3738 projekt kap 
támogatást, amelyeknek a döntő része motorok cseréjét és korszerűsítését érinti majd.
56 „Belvízi halászat, valamint belvízi állat- és növényvilág”, „Az akvakultúra-ágazatban megvalósuló termelő beruházások” és „A halászati és 
akvakultúra-termékek feldolgozása”. Ezekben elsősorban az energiahatékonyság növelését említették.
57 A „Kedvezőtlen éghajlati jelenségek és környezeti események esetére létrehozott kölcsönös kockázatkezelési alapokkal” és „Az akvakultúra-
állományok biztosításával” kapcsolatos két új intézkedés.10. háttérmagyarázat
52
 Következtetések és 
ajánlások
91 
Az uniós intézmények a 2014–2020-as többéves pénzügyi keretre vonatkozóan 
politikai kötelezettséget vállaltak arra, hogy az éghajlat-politikát beépítik a kü -
lönböző uniós költségvetési területekbe és biztosítják, hogy az uniós költség -
vetésből legalább minden ötödik eurót éghajlattal összefüggő tevékenységekre 
költenek. Ennek a vállalásnak a fő célja, hogy választ adjon az éghajlatváltozás -
sal kapcsolatos kihívásokra, és kielégítse a jelentős mértékű éghajlat-politikai 
beruházási igényeket. Azt kívántuk meghatározni, hogy valószínű-e az uniós 
költségvetés legalább 20%-ának éghajlat-politikára való fordításával kapcsolatos 
cél megvalósulása, valamint hogy az alkalmazott megközelítés jár-e értéknövelő 
hatással, azaz annak révén több és célirányosabb finanszírozási összeg jut-e az 
éghajlattal kapcsolatos fellépésekre.
92 
Megállapítottuk, hogy ambiciózus munkavégzés folyik és összességében előre -
haladás történt az említett cél felé. Komoly azonban annak a veszélye, hogy 
további éghajlatváltozás-kezelési erőfeszítések hiányában a 20%-os cél nem telje -
sül. A célérték teljesítésére való törekvés egyes európai strukturális és beruházási 
alapok – nevezetesen az Európai Regionális Fejlesztési Alap és a Kohéziós Alap – 
esetében több és célirányosabb éghajlat-politikai finanszírozást eredményezett. 
Más területeken azonban – például az Európai Szociális Alap, a mezőgazdaság, 
a vidékfejlesztés és a halászat esetében – továbbra is leginkább csak a „normál 
ügymenetet” biztosítják, azaz nem történt jelentős elmozdulás az éghajlat-  
politika irányába.
Összességében történtek előrelépések, de komoly 
a veszélye, hogy a 20%-os cél nem teljes ül
93 
Az a célkitűzés, hogy az uniós költségvetés legalább 20%-át éghajlat-politikai 
intézkedésekre fordítsák, elválaszthatatlan az Uniónak az éghajlat-politikában 
játszott vezető szerepétől, és egyértelmű kötelezettségvállalást jelent az ég -
hajlatváltozás kezelése terén. A Bizottság adatai szerint 2014 és 2016 között az 
éghajlat-politikára szánt finanszírozás aránya átlagosan 17,6% volt (lásd: 26. és 
40–41. bekezdés).
94 
Mindeddig nem állt rendelkezésre olyan eszköz, amely többéves konszolidált 
frissített adattal szolgált volna arról, hogy milyen előrehaladás történt e cél felé 
az uniós költségvetés egészére jellemzően. A Bizottság a közelmúltban a több -
éves pénzügyi keret félidős értékelése keretében a teljes 2014–2020-as időszakra 
vonatkozóan aktualizálta az éghajlattal kapcsolatos kiadási adatokat. A Bizottság 
becslése szerint az Unió összesen 18,9%-ot fog költeni éghajlat-politikára, így 
a 20%-os cél nem fog megvalósulni (lásd: 44. bekezdés).
53 Következtetések és ajánlások 
95 
A Bizottság és a tagállamok által használt nyomonkövetési módszer a beszámo -
lás és az átfogó jelleg tekintetében mutatott hiányosságokat. Annak ellenére, 
hogy e területen a pénzügyi eszközök és a mérlegen kívüli tételek alkalmazása 
egyre gyakoribb, a nyomonkövetési módszer nem tükrözi teljes mértékben az 
ezek révén megvalósult uniós kiadások pénzügyi hatásait (37. és 38. bekezdés). 
Nem tesz különbséget továbbá az éghajlatváltozás mérséklésével és az ahhoz 
való alkalmazkodással kapcsolatos intézkedések között sem, ami megnehezíti 
annak értékelését, hogy az éghajlatváltozásra irányuló különböző megközelítések 
milyen mértékű finanszírozásban részesültek (36. bekezdés).
1. ajánlás – Megbízható többéves konszolidáció
A Bizottság végezzen éves rendszerességgel megbízható többéves konszolidá -
ciót annak megállapításához, hogy az éghajlattal kapcsolatos kiadások jó úton 
haladnak-e a 20%-os cél elérése felé.
Ajánlott megvalósítási határidő: 2017. december.
2. ajánlás – Átfogó beszámolási keret
a) A Bizottság éves rendszerességgel számoljon be a 20%-os cél elérése felé 
történő előrehaladással kapcsolatos konszolidált adatokról éves gazdálkodási 
és teljesítményjelentésében, valamint – az erre vonatkozó átfogó informá -
ciókkal – minden a témához kapcsolódó éves tevékenységi jelentésében. 
Adott esetben beleértendő ebbe a cselekvési tervek előrehaladásáról szóló 
be számoló is. Emellett a pénzügyi eszközöknek az éghajlati célokhoz való 
hozzájárulásával kapcsolatos adatokról is be kell számolni.
b) A  tagállamok  a Bizottságnak megküldött éves végrehajtási jelentéseikben 
számoljanak be az olyan megosztott irányítási területekről, ahol lehetőség 
van éghajlat-politikai fellépésre, felvázolva, hogyan tervezik az ilyen fellépé -
sek növelését ezeken a területeken.
Ajánlott megvalósítási határidő: éves rendszerességgel, a 2016-os éves 
beszámolóktól kezdve.
c) A  Bizottság  és a  tagállamok  biztosítsák, hogy az adatgyűjtés során az ég -
hajlatváltozás mérséklésével, illetve az ahhoz való alkalmazkodással kapcso -
latos intézkedések megkülönböztetve jelenjenek meg.
Ajánlott megvalósítási határidő: egy ilyen rendszer kifejlesztése a követke -
ző többéves pénz ügyi kerethez.
54 Következtetések és ajánlások 
96 
Becslésünk szerint a jelen programozási időszak további éveiben, azaz 2017-től 
2020-ig (46. bekezdés) az éghajlat-politikára szánt pénzösszegek arányát átlago -
san 22%-ra kellene növelni ahhoz, hogy 2020 végére megvalósulhasson a 20%-os 
átfogó célkitűzés. A célhoz legfőképpen a mezőgazdaság és vidékfejlesztés, va -
lamint a kohéziós politika járul hozzá, ezeket a „Horizont 2020” kutatási program 
követi (33. bekezdés). Olyan átfogó terv nem született, amely vázolná, hogy mely 
finanszírozási eszközök milyen mértékben tudnának hozzájárulni e célhoz (lásd: 
26. bekezdés). Ez a módszer valószínűleg elmarad az optimálistól annak megálla -
pításakor, hogy a más-más jellegű kiadási programok hogyan járuljanak hozzá az 
éghajlat-politikához.
3. ajánlás – Az éghajlatváltozásból fakadó sz ükségletek 
felmérése
A Bizottság  az egyes költségvetési sorokból vagy pénzügyi eszközökből az 
éghajlat-politikához való potenciális hozzájárulás tervezésekor biztosítsa, hogy 
ezek a tervek az éghajlatváltozásból fakadó szükségletek reális és megbízható 
felmérésén alapuljanak, valamint azon, hogy melyik terület potenciálisan milyen 
mértékben tud hozzájárulni az átfogó célhoz.
Ajánlott megvalósítási határidő: egy ilyen rendszert a következő többéves 
pénz ügyi kerethez kell kifejleszteni.
97 
Az ellenőrzésünk során megvizsgált fő területek előreláthatóan 84,5%-ban 
járulnak majd hozzá az éghajlat-politikai célokhoz. E területek közül néhányhoz 
ég hajlattal kapcsolatos célokat rendeltek, hozzájárulásukat a „Horizont 2020” 
program, az Európai Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Alap, a LIFE program és 
az Európai Regionális Fejlesztési Alap finanszírozza (28. és 29. bekezdés). Súlyos 
kockázatok befolyásolhatják azonban a várt hozzájárulás mértékét a mezőgazda -
ság, a vidékfejlesztés és a kutatás területén (49–51. bekezdés).
98 
A Bizottság nemzetközileg elfogadott módszereken alapuló megközelítést alkal -
mazott a tervezéshez és annak méréséhez, hogy az uniós költségvetés egészét 
tekintve hogyan alakul a 20%-os cél felé haladás. A Bizottság és az ellenőrzött 
tagállamok gyakorlati szempontból ezt találták megfelelő módszernek az ég -
hajlatra fordított kiadások nyomon követéséhez. Egyes területeken azonban az 
uniós éghajlat-együtthatók alkalmazása során nem tartották be szisztematikusan 
az „óvatosság elvét”, amelynek alkalmazásával az éghajlattal kapcsolatos finan -
szírozás területén elkerülhető a túlbecslés (35. bekezdés).
55 Következtetések és ajánlások 
99 
A mezőgazdasági közvetlen kifizetéseknek az éghajlat-politikai célhoz való 
hozzájárulására vonatkozó feltevések nem kellően indokoltak. Az „óvatosság 
elvének” alkalmazásával az éghajlat-politikához való hozzájárulás összege 9  mil -
liárd euróval kevesebb lenne (53. és 54. bekezdés). Az uniós éghajlat-együtthatók 
alkalmazása a vidékfejlesztés éghajlat-politikai célokhoz való hozzájárulásának 
túlbecsléséhez vezetett. Az EMVA esetében követett módszer nem tesz kellő 
mértékben különbséget az egyes tevékenységeknek az éghajlattal kapcsolatos 
kiadásokhoz való hozzájárulása között, és ez ezeknek a hozzájárulásoknak a túl -
becslését eredményezi. Becslésünk alapján megállapítottuk, hogy az EMVA-ból az 
éghajlattal kapcsolatos kiadásokra fordított összeg 23,9  milliárd  euróval csök -
kentendő (58. bekezdés).
100  
Becslésünk szerint ezek a kiigazítások az éghajlatváltozás elleni küzdelem finan -
szírozásának mezőgazdasági és vidékfejlesztési forrásokból biztosított összegeit 
megközelítőleg legfeljebb 33 milliárd euróval csökkentik, ez az átfogó cél kb. 
15%-ának felel meg (51., 54. és 58. bekezdés).
4. ajánlás – A túlbecslések javítása
A Bizottság  és a tagállamok  alkalmazzák az óvatosság elvét, és a megállapított 
uniós éghajlat-együtthatók felülvizsgálata révén az EMVA keretében korrigálják 
a túlbecsléseket.
Ajánlott megvalósítási határidő: 2017. decemberig.
101  
A „Horizont 2020” kutatási program nem érte el 35%-os célját, és fel kell zár -
kóznia. Noha biztató fejlemény, hogy a Bizottság cselekvési tervet dolgozott 
ki, a tervben azonban nem szerepel kellő részletességgel, hogyan biztosítható 
a szükséges felzárkózás (60–64. bekezdés).
102  
Azon kívül, hogy a fő területeken ezek a kockázatok befolyásolják az éghajlat-  
politikai kiadásokhoz való hozzájárulást, a szintén hozzájáruló, de kevésbé 
jelentős területeken a 20%-os cél eléréséhez a jelenlegi erőfeszítéseket meg kell 
kétszerezni. Nem találtunk arra utaló bizonyítékot (pl. cselekvési tervet), hogy 
a Bizottság ezeken a területeken fokozná erőfeszítéseit, illetve arra sem, hogy az 
említett megkétszerezés hogyan lenne megvalósítható (47. bekezdés).
56 Következtetések és ajánlások 
5. ajánlás – Cselekvési tervek kidolgozása
Ahol az éves konszolidáció olyan kockázatot tár fel, hogy az adott területtől várt 
hozzájárulás nem valósul meg, a  Bizottság  dolgozzon ki a területre vonatkozó 
cselekvési tervet és ebben részletesen ismertesse, hogyan tervezi biztosítani 
a szükséges felzárkózást.
Ajánlott megvalósítási határidő: a cselekvési tervek kidolgozásához 
2017. március.
103  
A bizottsági módszer az éghajlatváltozással kapcsolatos intézkedések finanszíro -
zásának szintmérésekor elsősorban a tervezett kiadásokat igyekszik azonosítani. 
Ez a megközelítés azonban eredendő kockázatot hordoz, mivel a tervezett ki -
adásból nem feltétlenül lesz tényleges kiadás. Ezért a tervezett éghajlat-  politikai 
kiadások tényleges megvalósulását kell értékelni, elkerülve ugyanakkor az 
aránytalanul nagy adminisztratív költségeket. A Bizottság erre még nem dolgo -
zott ki eljárást (46. bekezdés). A 20%-os cél tényleges pénzügyi végrehajtásának 
figyelemmel kísérése azonban arról nem nyújtana információt, hogy az éghajlat-  
politikai kiadások révén milyen eredmények születtek. Megállapítottuk, hogy 
a költségvetés csak egy része esetében áll rendelkezésre információ arról, hogy 
a konkrét eredményeket illetően (pl. üvegházhatású gázok csökkentése) melyik 
alap mit kíván elérni, illetve eddig mit ért el, és az információk nem összevethe -
tők (47. bekezdés).
6. ajánlás – A tényleges éghajlat-politikai kiadásokat és 
a kapcsolódó eredményeket figyelemmel kísérő mutatók 
kidolgozása
A Bizottság :
a) a megosztott irányítású területeken a  tagállamokkal  együttműködve dol -
gozzon ki harmonizált és arányos rendszert az éghajlat-politika tényleges 
végrehajtásának figyelemmel kíséréséhez;
b) az „eredményorientált költségvetés” című kezdeményezésével összhangban 
minden olyan területen, amely hozzájárul a cél eléréséhez, dolgozzon ki 
éghajlattal kapcsolatos eredménymutatókat, elsősorban az üvegházhatású 
gázok kibocsátásának, valamint annak méréséhez, hogy az uniós finanszíro -
zású intézkedések nyomán ezek milyen mértékű csökkenése valósult meg;
c) segítse elő az éghajlati vonatkozású eredménymutatókkal kapcsolatos köve -
tendő példák tagállamok közötti cseréjét.
Ajánlott megvalósítási határidő: 2018. decemberig.
57 Következtetések és ajánlások 
Egyes európai strukturális és beruházási alapok keretében 
több és célirányosabb finanszírozás jut az éghajlat-
politikára, más alapok esetében azonban leginkább csak 
a „normál ügymenetet” biztosítják
104  
A tervek szerint az ERFA és a Kohéziós Alap valamennyi programját tekintve, 
beleértve az európai területi együttműködés keretrendszerét is, az éghajlattal 
összefüggő kiadások a 2014–2020-as időszakban 32,4 milliárd euróról 54,7 mil -
liárd euróra fognak nőni a 2007–2013-as időszakhoz képest. A pénzügyi szem -
pontból megvalósult növekedésen kívül megállapítottuk, hogy egyes területeken 
nagyobb hangsúly helyeződött az éghajlattal kapcsolatos intézkedésekre, és 
követendő példákat is találtunk, pl. a programirányítási folyamatban vagy a fi -
nanszírozott beruházások típusában (69. és 70. bekezdés).
105  
A vizsgált németországi és romániai programok tekintetében azonban megálla -
pítottuk, hogy a Bizottság a programozási tárgyalások során nem gyakorolt kellő 
nyomást annak érdekében, hogy a kutatás és fejlesztés, valamint a vállalkozás -
fejlesztés területén jelentősen növeljék az éghajlat-politikai kiadások összegét. Ez 
azt jelenti, hogy az éghajlattal összefüggő intézkedések finanszírozásához nem 
minden potenciális lehetőséget tártak fel teljes mértékben (75. bekezdés).
106  
Hasonlóképpen növelni lehetne az Európai Szociális Alap potenciális éghajlat-  
politikai hozzájárulását is annak fényében, hogy a gazdaságban nő a kereslet 
a „zöld munkahelyek” iránt. Megállapítottuk, hogy az ESZA operatív programjai 
csak nagyon szerény mértékben különítettek el összegeket az éghajlat-politikára: 
83 milliárd euróból 1,4%-ot. A programokat a Bizottság nem ellenőrizte sziszte -
matikusan abból a szempontból, hogy megcélozták-e a zöld munkahelyek iránti 
keresletet vagy hogy támogatták-e az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazda -
ságra való áttérést (76–79. bekezdés).
107  
A mezőgazdaság és vidékfejlesztés, illetve a halászati politika területén, noha 
találkoztunk követendő példákkal is, nem volt tapasztalható jelentős elmozdulás 
az éghajlat-politika irányában.
58 Következtetések és ajánlások 
108  
A környezetbarátabbá válást ösztönző támogatás (zöldítési kifizetés) bevezeté -
se nem garantálja, hogy jelentősen megváltozik a közvetlen kifizetésekből az 
ég hajlatra fordított hozzájárulás. Ez az új rendszer, noha jár bizonyos éghajlat-  
politikai hatással, a valóságban leginkább a már meglévő mezőgazdasági gya -
korlatokra támaszkodik (81. és 83. bekezdés). A három vizsgált vidékfejlesztési 
program esetében nem tapasztaltunk tényleges növekedést vagy csökkenést 
a beruházásokban. Ami a programok éghajlat-politika szempontjából célirá -
nyosabb jellegét illeti, nem találtunk jelentős változást az irányítási folyamat fő 
részei – pl. a követelmények, illetve a támogathatósági és a kiválasztási kritériu -
mok – tekintetében. Egyes kevésbé lényeges intézkedések kialakításán azonban 
módosítottak úgy, hogy azok jobban kapcsolódjanak az éghajlatváltozási prob -
lémákhoz. Több példát találtunk olyan újonnan megjelenő követendő példákra 
is, amelyek közvetlenül hozzájárulnak az éghajlatváltozás kezeléséhez (lásd: 
84–87. bekezdés).
109  
A tengerügyi és halászati alapok esetében csak kis mértékben vált hangsúlyosab -
bá az éghajlat-politika. Az éghajlatváltozással – annak mérséklésével és az ahhoz 
való alkalmazkodással – összefüggő célok közvetlenül és egyértelműen még min -
dig csak elvétve jelennek meg ezen intézkedésekben. A tengerügyi és halászati 
alap tehát nem bővítette az éghajlat-politikai célokhoz való hozzájárulása körét 
(88–90 bekezdés).
7 . ajánlás – Az összes lehetőség feltárása és az éghajlat-politika 
felé történő valós elmozdulás biztosítása
A Bizottság :
a) térképezze fel azokat a területeket, amelyeken még nem használják ki teljes 
mértékben az éghajlat-politikai lehetőségeket (pl. az Európai Szociális Alap), 
és dolgozzon ki cselekvési terveket arra vonatkozóan, hogyan növelhető 
e területeken az éghajlat-politikai hozzájárulás;
b) a  Bizottság  és a  tagállamok  növeljék az éghajlat-politikai szempontok álta -
lános érvényesítését a mezőgazdaság, a vidékfejlesztés és a halászat terén, 
pl. az éghajlatváltozást kezelő új intézkedések kidolgozása vagy a meglévő 
intézkedések átirányítása révén.
Megvalósítás céldátuma: 2017 decemberéig.
59 Következtetések és ajánlások 
A jelentést 2016. október 26-i luxembourgi ülésén fogadta el a Phil WYNN OWEN 
számvevőszéki tag elnökölte I. Kamara.
 a Számvevőszék nevében
 Klaus-Heiner LEHNE
 elnök
60
 Melléklet
A Számvevőszék által a vidékfejlesztési politika ter ületén használt egy ütthatók 
mátrixa
A tagállamokban végzett helyszíni vizsgálatok alapján kidolgozott, illetve a Bizottság megbízásából 
készített előkészítő tanulmány alapján átdolgozott, javasolt mátrix megoldást ad arra a problémára, 
hogy az egyes intézkedésekhez nem rendelnek eltérő uniós éghajlat-egy ütthatót.
A tagállamokban megvizsgált esettanulmányok, a szakirodalom áttekintése1, a Bizottság belső feljegyzéseinek 
és a nemzetközi normák alkalmazásának a vizsgálata2 alapján első lépésként létrehoztuk az éghajlat-együtt -
hatók aktualizált mátrixát, amely az intézkedéseket és azoknak a kiemelt területek által képviselt szakpolitikai 
célkitűzéseit (lásd: lent) tartalmazza. Második lépésben meghatároztuk az EMVA-összegeket, intézkedésenként 
és kiemelt területenként. Ehhez a Bizottságnál rendelkezésre állnak az adatok. A 4. uniós prioritás volt az egyet -
len olyan eset, amikor feltételezésből kellett kiindulni3. Végezetül a megfelelő EMVA-összegekre alkalmaztuk az 
alábbi mátrix éghajlat-együtthatóit.Melléklet
1 A mátrix kidolgozása elsősorban a Bizottság megbízásából készített előkészítő tanulmány ( „Tracking system for climate expenditure in the 
post-2013 EU budget” [Nyomonkövetési rendszer a 2013 utáni uniós költségvetésben szereplő, éghajlattal kapcsolatos kiadásokhoz] – Részletes 
KAP értékelés, 5.4. táblázat [25–30. o.]) alapján történt.
2 Az OECD által alkalmazott Rio-markerek és a többoldalú fejlesztési bankok, többek között a Világbank által kidolgozott nyomonkövetési alapelvek.
3 A 4. uniós prioritás programozása a Bizottság stratégiai programozásról szóló iránymutatása értelmében „blokkban” történik, azaz az ERFA-
kiadásokat nem egy-egy kiemelt területhez rendelik. Az e prioritáshoz tartozó tervezett EMVA-kiadást ezért elosztottuk 3-mal, és a 4. uniós prioritás 
mindhárom kiemelt területéhez – 4A. kiemelt terület (A biodiverzitás helyreállítása, megőrzése és javítása), 4B. kiemelt terület (A vízgazdálkodás 
javítása, a műtrágya- és peszticidhasználat szabályozásának javítását is beleértve) és 4C. kiemelt terület (A talajerózió megelőzése és 
a talajgazdálkodás javítása) – egyenlő EMVA-összeget rendeltünk.
61 Melléklet 
Javasolt mátrix
Prioritási tengelyek és 
kiemelt területek 2. prioritási 
tengely3. prioritási tengely 4. prioritási tengely5. prioritási 
tengely6. prioritási 
tengely
A mezőgazdasági üze -
mek életképességének 
javítása és a verseny -
képesség fokozása 
valamennyi régióban és 
a mezőgazdasági terme -
lés valamennyi típusa 
esetében, valamint az 
innovatív gazdálkodási 
technológiák előmoz -
dításaAz élelmiszerlánc szervezésének, az 
állatjólétnek és a  kockázatkezelés -
nek a mezőgazdaság terén történő 
előmozdításaA a mezőgazdasághoz és erdőgazdálkodáshoz 
kapcsolódó ökoszisztémák állapotának helyre -
állítása, megőrzése és javításaAz erőforrás-haté -
konyság előmozdítása, 
valamint az alacsony 
szén-dioxid-kibocsátású 
és az éghajlatváltozás 
hatásaihoz alkalmazkodni 
képes gazdaság irányába 
történő elmozdulás támo -
gatása a  mezőgazdasági, 
az élelmiszer-ipari és az 
erdészeti ágazatbanA társadalmi be -
fogadás előmozdí -
tása, a szegénység 
csökkentése és 
a gazdasági fejlő -
dés támogatása 
a vidéki térségek -
benIntézkedés kódjaIntézkedés neveMinden kiemelt terület 
esetébenAz elsődleges 
termelők verseny -
képességének 
javítása azáltal, 
hogy megfelelőbb 
módon integrálják 
őket az élelmiszer -
láncbaA mező -
gazdasági 
üzemekben 
megvalósuló 
kockázat -
megelőzés 
és -kezelés 
támogatásaA bio -
diverzitás 
helyre -
állítása, 
megőrzése 
és javításaA vízgazdálko -
dás javítása, 
a műtrágya- és 
peszticid -
használat 
szabályozásá -
nak javítását is 
beleértveA talajerózió 
megelőzése és 
a talajgazdálko -
dás javításaMinden kiemelt terület 
esetébenMinden kiemelt 
terület esetében
1Tudástranszfer- és tájékoztatási 
tevékenységek0% 0% 40% 40% 40% 100% 100% 0%
2Tanácsadási szolgáltatások, 
üzem  vezetési és helyettesítési 
szolgáltatások0% 0% 40% 40% 40% 100% 100% 0%
3A mezőgazdasági termékek és az 
élelmiszerek minőségrendszerei0% 0% 0% 40% 40% 40% 100% 0%
4 Beruházások tárgyi eszközökbe 0% 0% 40% 40% 40% 100% 100% 0%
5A természeti katasztrófák által 
károsított mezőgazdasági termelési 
potenciál helyreállítása és megfelelő 
megelőző intézkedések bevezetése0% 0% 100% 40% 40% 100% 100% 0%
6A mezőgazdasági üzemek és a vállal -
kozások fejlesztése0% 0% 0% 0% 0% 0% 100% 0%
7Alapvető szolgáltatások és a  falvak 
megújítása a  vidéki térségekben 0% 0% 0% 40% 40% 100% 100% 0%
8Az erdőterületek fejlesztésére és az 
erdők életképességének javítására 
irányuló beruházások0% 0% 40% 100% 100% 100% 100% 0%
9 Termelői csoportok létrehozása 0% 0% 0% 0% 0% 0% 100% 0%
10Agrár-környezetvédelmi és éghajlat -
tal kapcsolatos intézkedések0% 0% 0% 40% 40% 100% 100% 0%
11 Ökológiai gazdálkodás 0% 0% 0% 40% 40% 100% 100% 0%
12A Natura 2000-hez és a víz-keret -
irányelvhez kapcsolódó kifizetések0% 0% 0% 40% 40% 100% 100% 0%
13A hátrányos természeti adottságokkal 
vagy egyéb sajátos hátrányokkal ren -
delkező területek számára teljesített 
kifizetések0% 0% 0% 40% 40% 40% 100% 0%
14 Állatjólét 0% 0% 0% 0% 0% 0% 100% 0%
15Az erdő-környezetvédelmi és ég-
hajlattal kapcsolatos szolgáltatások 
és az erdővédelem 0% 0% 40% 40% 40% 100% 100% 0%
16 Együttműködés 0% 0% 0% 40% 40% 100% 100% 0%
17 Kockázatkezelés 0% 0% 40% 0% 0% 0% 100% 0%
18A kiegészítő nemzeti közvetlen kifi -
zetések finanszírozása Horvátország 
esetében 0% 0% 0% 0% 0% 0% 0% 0%
19LEADER: Az olyan alulról felfelé épülő 
kapacitásépítésre nyújtott támogatás, 
amely innovatív megközelítésekkel 
segíthet szembenézni az éghajlat -
változás jelentette kihívásokkal0% 0% 0% 40% 40% 100% 100% 0%
20 Technikai segítségnyújtás 0% 0% 0% 0% 0% 0% 0% 0%Melléklet
62 A Bizottság  
válaszai
Összefoglalás
I
A Bizottság teljes mértékben elkötelezett az éghajlatváltozás elleni küzdelem mellett. Az alacsony szén-dioxid-kibocsá -
tású és az éghajlatváltozás hatásaihoz alkalmazkodni képes gazdaságra való áttérés uniós megközelítését a beruházási 
gyakorlatok elmozdítására is törekvő szakpolitikai intézkedések vezérlik. Az uniós költségvetésből és a tagállami nemzeti 
költségvetésekből származó közkiadások kiegészítik ezt az áttérést és a felgyorsítására törekednek.
Az éghajlatváltozással kapcsolatos szempontoknak az uniós költségvetésben való általános érvényesítésére1 és az 
éghajlat  változáshoz kapcsolódó kiadásoknak a költségvetés 20%-ára történő emelésére vonatkozó javaslattal a Bizott -
ságnak az volt a célja, hogy az uniós költségvetés úttörő szerepet vállaljon a szóban forgó szempontok általános érvénye -
sítésének előmozdításában. Az Európai Tanács és az Európai Parlament támogatta az általános érvényesítésre vonatkozó 
megközelítést2, és megerősítette, hogy a 20% megfelelő támogatási szint.
II
Az Európai Tanács kifejezetten megerősítette, hogy a legfontosabb célkitűzés a Bizottságnak az éghajlatváltozással 
kapcsolatos szempontok költségvetésben való általános érvényesítésére vonatkozó megközelítése, amelyet támogat az 
a szakpolitikai célkitűzés, hogy a jelenlegi többéves pénzügyi keretben az uniós kiadásoknak legalább 20%-a az éghajlat 
szempontjából releváns legyen.
Az általános érvényesítésen felül a  többéves pénzügyi keret  egy kifejezetten az éghajlatváltozás kezelésére szánt progra -
mot is meghatározott.
IV
A Bizottság örömmel fogadta, hogy a Számvevőszék elismeri a Bizottságnál folyó elkötelezett munkát, valamint azt, hogy 
folytatni kell az általános érvényesítés továbbfejlesztésére irányuló erőfeszítéseket. A Bizottság ugyanakkor úgy véli, hogy 
jelentős előrehaladás történt egyrészt azon a téren, hogy éghajlat-politikai megfontolások kerültek a programok kidolgo -
zásába, másrészt az egyedülálló, számszerűsített általános érvényesítési megközelítés kidolgozása terén, amely mostan -
tól egyértelmű alapmegközelítést biztosít.
A Bizottság azonban megjegyzi, hogy az egyes alapok potenciális hozzájárulása az elsődleges feladataitól függően válto -
zik, és ezért elkerülhetetlen, hogy a hozzájárulás programozásához és nyomon követéséhez használt rendszerek az egyes 
alapok esetében különbözzenek. Ezenkívül a közös agrárpolitika (KAP) reformja jelentősen megnövelte az éghajlat-politika 
finanszírozását a 2007–2013-as időszakhoz képest. A Bizottság úgy véli, hogy jelentős elmozdulás van az éghajlat-politika 
fokozottabb érvényesítése felé.
V
A Bizottság a többéves pénzügyi keret 2016. szeptember 14-én közzétett félidős értékelésében értékelte a 20%-os célérték 
irányába tett előrehaladást. A többéves pénzügyi keret félidős értékelését (COM(2016) 603) kísérő bizottsági szolgálati 
munkadokumentumban ((2016) 299 SWD) bemutatott legfrissebb adatokból az derül ki, hogy a 2014–2020-as időszak -
ban összességében valamivel több mint 200  milliárd  euró éghajlat-politikával kapcsolatos kiadás valósul meg. Ez a teljes 
pénzügyi programozási időszak esetében mintegy 18,9%-kal egyenértékű.
Lásd még a Bizottság 28. bekezdésre adott válaszát.
1 Lásd: COM(2011) 500 végleges, I. rész, 6.1.4. szakasz, http://ec.europa.eu/budget/library/biblio/documents/fin_fwk1420/
MFF_COM-2011-500_Part_I_en.pdf
2 Lásd: az Európai Tanács 2013. február 7-i következtetései és az Európai Parlament 2013. március 13-i állásfoglalása az új többéves pénzügyi keretről 
(P7_TA(2013)0078).
A Bizottság válaszai 63
VI
A Bizottság tudomásul veszi a Számvevőszék szimulációit. A Bizottság azonban az OECD „Rio-markerei”-re épülő, innova -
tív és részletes nyomonkövetési módszertant hozott létre.
A Bizottság mindazonáltal elismeri annak szükségességét, hogy továbbra is erőfeszítéseket kell tennie annak érdekében, 
hogy valamennyi uniós program, többek között a Számvevőszék által említett uniós programok éghajlat-politikai szem -
pontból relevánsabbak legyenek.
A Bizottság által alkalmazott módszer átlátható és összehangolt módon került kidolgozásra. A mezőgazdaság és a vidék -
fejlesztés területén az éghajlat-politikára szánt finanszírozás mértékének értékelésével kapcsolatos uniós megközelítés 
megbízható. Hasonlóképpen, a zöldítő közvetlen kifizetések esetében a számítás kifejezetten tükrözi a három gazdál -
kodási gyakorlat éghajlatváltozási vonatkozását. Ezenkívül ami a nem zöldítő közvetlen kifizetéseket illeti, a nem zöldítő 
közvetlen kifizetéseknek az éghajlatra gyakorolt 8%-os hatása nem túlzó becslés, ha megnézzük a kölcsönös megfelelte -
tés és a közvetlen kifizetések éghajlat szempontjából jelentkező előnyeit.
VII
A Bizottság elismeri, hogy az éghajlatváltozással kapcsolatos kiadások nyomon követésének innovatív szintmérését és az 
uniós költségvetésben való végrehajtását tovább lehetne javítani, többek között a mérséklés és az alkalmazkodás rész -
letességének fokozása tekintetében. Ugyanakkor a nem egyértelmű adminisztratív hatásnak és a kétszeres beszámítás 
elkerülése bonyolultságának fényében, ugyanakkor a kapcsolódó, gyakori együttes előnyök visszaadása mellett a Bizott -
ság jelenleg nem irányozza elő nyomonkövetési rendszerének további részekre bontását.
VIII
A Bizottság megjegyzi, hogy a Számvevőszék néhány ajánlásával már foglalkozott, illetve foglalkozni fog ( nevezetesen az 
1. ajánlással, a 6. ajánlás b) és c) pontjával ), néhány ajánlás részben elfogadható (a 2. ajánlás a) pontja, a 3., a 4., az 5. ajánlás 
és a 7. ajánlás a) pontja), néhány ajánlás nem megfelelő, illetve nem megvalósítható ( a 2. ajánlás c) pontja, a 6. ajánlás a) 
pontja és a 7. ajánlás b) pontja ). A Bizottság összességében úgy véli, hogy az általános érvényesítésre vonatkozó megköze -
lítés növelte az uniós költségvetés éghajlattal kapcsolatos kiadásokhoz való hozzájárulását.
Bevezetés
01
A Bizottság teljes mértékben elkötelezett az éghajlatváltozás elleni küzdelem mellett. Az alacsony szén-dioxid-kibocsá -
tású és az éghajlatváltozás hatásaihoz alkalmazkodni képes gazdaságra való áttérés uniós megközelítését a beruházási 
gyakorlatok elmozdítására is törekvő szakpolitikai intézkedések vezérlik, ahogyan azt a Bizottság közelmúltbeli intézkedés -
csomagja3 igazolja. Az uniós költségvetésből és a tagállami nemzeti költségvetésekből származó közkiadások kiegészítik 
ezt az áttérést és a felgyorsítására törekednek.
02
A Bizottság az elkerülhetetlen éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást és annak mérséklését egymást kiegészítő szak -
politikai válasznak tekinti, és adott esetben arra törekszik, hogy mindkettővel foglalkozzon.
3 http://europa.eu/rapid/press-release_IP-16-2545_en.htm
A Bizottság válaszai 64
05
Az alkalmazkodási intézkedések arra törekednek, hogy – az éghajlatváltozás előrejelzése alapján – elfogadható szintre 
csökkentsék az éghajlattal kapcsolatos kockázatokat.
07
Az üvegházhatású gázok (ÜHG) kibocsátási szintjét számos tényező csökkenti; főként a mérsékelt energiaintenzitás 
(egységnyi GDP-re jutó kevesebb energiafogyasztás) és a megújuló energiaforrások elterjedése. A gazdasági növekedés 
a 2005–2013-as időszakban mindvégig a kibocsátásokat pozitívan befolyásoló tényező (azaz nem a mérsékléshez hozzá -
járuló tényező) volt, bár ez a hatás 2007/08 óta gyengébb4. Ebben az összefüggésben nem zárható ki a gazdasági válság 
kibocsátásokra gyakorolt hatása.
08
A Bizottság hangsúlyozza, hogy a 20%-os célkitűzés az uniós költségvetésen belüli általános érvényesítésre vonatkozó 
megközelítés egyik elemeként volt bejelentve, ami önmagában az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó beruházási szükségle -
tekre reagálás uniós megközelítésének egyik eleme.
Az uniós költségvetésen belüli általános érvényesítésre vonatkozó megközelítés – az éghajlatváltozás elleni küzdelmet 
célzó összes uniós fellépéshez hasonlóan – azt bizonyítja, hogy az Unió elkötelezett az éghajlat-politika mellett, és abban 
vezető szerepet vállal.
09
A Bizottság úgy véli, hogy a 20% politikai és elérendő célként volt bejelentve az uniós költségvetésből finanszírozott 
műveletek fokozottabb éghajlat-politikai relevanciája megvalósításának támogatása érdekében. A megközelítést az Euró -
pai Tanács és az Európai Parlament jóváhagyta, és az megerősítette a későbbi végrehajtási intézkedéseket. A Bizottság 
hangsúlyozza, hogy a fentiek szellemében a Bizottság és a költségvetési hatóság egyaránt úgy határozott, hogy ezt a célt 
nem foglalja bele jogszabályszövegbe.
Az általános érvényesítésen felül a többéves pénzügyi keret többek között egy kifejezetten az éghajlatváltozás (LIFE 
program keretében történő) kezelésére szánt programot is meghatároz.
12
A Költségvetési Főigazgatóság koordinálja a költségvetési források szakpolitikai prioritásokhoz rendelését, többek között 
az éghajlat-politika tekintetében, továbbá a költségvetési tervezet tervezett bevételekre és kiadásokra vonatkozó kimuta -
tásában egybegyűjti és konszolidálja a Bizottság által a költségvetési hatóságnak az éves költségvetési eljáráshoz javasolt 
összegeket igazoló adatokat.
4 Lásd az Európai Környezetvédelmi Ügynökség (EEA) dekompozíciós elemzését: A  Trends & Projections in Europe 2015 (2015. évi trendek és 
előrejelzések) című,  4/2015. sz. EEA-jelentés 2.4. szakasza.
A Bizottság válaszai 65
Háttérmagyarázat – Az általános érvényesítés hátterének tömör ismertetése  
Negyedik pont
Az Unió éghajlat-politikája intézkedések széles körére terjed ki, és az ambiciózus célok az Uniót a világ első számú szerep -
lőjévé teszik az éghajlat-politika terén. Az éghajlatváltozással kapcsolatos szempontok uniós szakpolitikákban és prog -
ramokban való általános érvényesítése az alacsony szén-dioxid-kibocsátású és az éghajlatváltozás hatásaihoz alkalmaz -
kodni képes társadalomra történő átállás támogatásának egyik eleme.
Az éghajlatváltozással kapcsolatos szempontok uniós eszközökben és az uniós költségvetésben való általános érvényesí -
tését célzó uniós megközelítés négy szinten fogalmazódik meg, ahogyan a Bizottság 24. bekezdésre adott válasza kifejti.
Észrevételek
24
A Bizottság úgy véli, hogy az uniós költségvetés jelentős előrehaladást valósított meg az éghajlatváltozással kapcsolatos 
szempontok általános érvényesítése terén. Az éghajlatváltozással kapcsolatos szempontok uniós eszközökben és költség -
vetésben való általános érvényesítését célzó uniós megközelítés négy szinten fogalmazódik meg:
– Az uniós intézmények által (a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret összefüggésében) az 
éghajlat-politika általános érvényesítése érdekében5, valamint az uniós kiadások legalább 20%-ának az éghajlat 
szempontjából relevánssá tételére vonatkozó célkitűzés bejelentése érdekében hozott politikai döntések.
– Éghajlat-politikai célkitűzések belefoglalása a jogi/útmutatási keretbe (az új kiadási programok készletének 
jogalapjába, iránymutatásokba);
– Az éghajlat-politikával kapcsolatos szabályok és iránymutatások végrehajtása (a végrehajtás minősége).
– A megközelítés keretében az éghajlat-politikával kapcsolatos kiadások valamennyi uniós eszközben történő 
nyomon követésére szolgáló közös módszer.
Elismerjük, hogy az ellenőrzés elsősorban a pénzügyi célkitűzésre összpontosít.
Második francia bekezdés
A Bizottság nem ért egyet a Számvevőszék azon döntésével, hogy bizonyos, nemzetközi fejlesztési támogatást vég -
rehajtó szervezetek által 2015-ben elfogadott elvkészletet kelljen referenciának tekinteni az uniós szinten elfogadott, 
innovatív és részletes uniós általános érvényesítési megközelítés „megfelelőségének” értékeléséhez.
25
A Bizottság elismeri a Számvevőszék azon döntését, hogy a 20%-os célértéket költségvetési célkitűzésnek tekinti, 
ugyanakkor ismételten hangoztatja, hogy a célt a Bizottság az éghajlatváltozással kapcsolatos szempontok különféle 
programokban való általános érvényesítését támogató politikai célkitűzésként jelentette be. A célérték jellegére tekin -
tettel a Bizottság úgy véli, hogy önmagában egy költségvetési értelmezés nem tükrözi az Unió általános érvényesítési 
megközelítését.
5 http://ec.europa.eu/budget/library/biblio/documents/fin_fwk1420/MFF_COM-2011-500_Part_I_en.pdf
A Bizottság válaszai 66
26
A Bizottság hangsúlyozza, hogy a 20%-ra vonatkozó politikai célkitűzés bejelentésére azért került sor, hogy segítse az 
éghajlat-politika uniós programokban való általános érvényesítését (lásd a Bizottság 25. bekezdésre adott válaszát). Ezért 
a Bizottság nem számszerűsítette az uniós költségvetésből fedezendő beruházási szükségletek részarányát, hanem becs -
léseket vett figyelembe, ahogyan a többéves pénzügyi keretre vonatkozó bizottsági javaslatban6 vázlatosan szerepel.
27
A Bizottság úgy véli, hogy az éghajlat szempontjából releváns kiadások jelentősen megemelkedtek. A Bizottság ugyanakkor 
megerősíti, hogy az előző többéves pénzügyi keret nem tartalmaz az éghajlat szempontjából releváns kiadásokra vonatko -
zóan átfogó és összehasonlítható adatokat, ami a részletesebb célok kidolgozásának előfeltétele lett volna. Az általános érvé -
nyesítésre vonatkozó uniós megközelítés egyik eleme egy megbízható és átlátható nyomonkövetési rendszer kialakítása volt.
28
A Bizottság a többéves pénzügyi keret 2016. szeptember 14-én közzétett félidős értékelésében értékelte a 20%-os cél -
érték irányába tett előrehaladást. A többéves pénzügyi keret félidős értékelését (COM(2016) 603) kísérő bizottsági szol -
gálati munkadokumentumban ((2016) 299 SWD) bemutatott adatokból az derül ki, hogy a 2014–2020-as idősza The text, 
the forkban összességében valamivel több mint 200  milliárd  euró éghajlat-politikával kapcsolatos kiadás valósul meg. Ez 
a teljes pénzügyi programozási időszak esetében mintegy 18,9%-kal egyenértékű. Az SWD dokumentum 2. mellékleté -
ben közzétett adatok a 20%-os célérték tekintetében az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó kiadások nyomon követésére 
vonatkozó programbecslések szerint részletezik a teljes összegeket a 2014–2020-as programozási időszak egészére.
Climate Mainstreaming 2014-2020 - totals by programme
(EUR million, commitment appropriations) 2014-2017 2018-2020 estimates
Programme 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020Total 
2014-2020
For reference: Total EU Budget  
(Section III- Commission, Financial programming)118 054.4 158 606.8 151 241.6 153 757. 8 156 782.8 159 966.3 164 145.4 1 062 554.9
Total Climate Change finance in the EU Budget 16 097.7 27 475.7 31 634.4 29 726.8 30 777.7 31 883.6 32 307.7 200 986.9
Share of Climate Change relevant spending in EU 
Budget13.6 % 17.3 % 20.9 % 19.3 % 19.6 % 19.9 % 19.7 % 18.9 %
A Bizottság közös válasza a 31. és a 32. bekezdésre
A Bizottság megismétli, hogy a 20%-ra vonatkozó politikai célkitűzést az általános érvényesítés elősegítése érdekében 
jelentette be (lásd még a Bizottság 25. bekezdésre adott válaszát). A Bizottság a 20%-os célérték e rugalmas megállapí -
tását megfelelőnek tartja az általános érvényesítésre és az éghajlat szempontjából releváns kiadások nyomon követésére 
vonatkozó innovatív megközelítés kidolgozása során. Az általános érvényesítésre vonatkozó uniós megközelítés az ég  -
hajlatváltozással kapcsolatos szempontoknak az uniós költségvetés egészébe történő beépítésére törekszik.
A Bizottság megerősíti, hogy a társjogalkotók nem tartották szükségesnek konkrét célértékek megállapítását az éghajlat -
változással kapcsolatos szempontok valamennyi programban való általános érvényesítésének előmozdításához. Ahogyan 
a Bizottság 24. bekezdésre adott válaszában szerepel, az általános érvényesítést sok folyamatban alkalmazza, és a konkrét 
célértékek ezek egyikét jelentik.
A többéves pénzügyi keret félidős értékelésében közzétett adatokból az derül ki, hogy az uniós költségvetésen belül 
számos program járul hozzá az éghajlat-politikához. A Bizottság ugyanakkor egyetért azzal, hogy a konkrét célkitűzések 
hasznosak lehetnek az éghajlatváltozással kapcsolatos szempontok általános érvényesítésének előbbre viteléhez.
Az éghajlat szempontjából releváns kiadásokat a költségvetés egészében nyomon követik; az európai strukturális és 
beruházási alapok (esb-alapok) esetében ezt a nyomonkövetési követelményt a társjogalkotók állapították meg.
6 http://ec.europa.eu/budget/library/biblio/documents/fin_fwk1420/MFF_COM-2011-500_Part_II_en.pdf
A Bizottság válaszai 67
34
A Bizottság elismeri, hogy a lefedettsége és a részletessége tekintetében egyedülálló, és az uniós jogalkotási folyamat 
során elfogadott, úttörő uniós nyomonkövetési módszer tovább tökéletesíthető. Ugyanakkor nincsenek nemzetközi szin -
ten elfogadott módszerek az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó kiadások számszerűsített nyomon követésére.
35
Az uniós kiadásokhoz együtthatók rendelésére vonatkozó uniós módszerről bebizonyosodott, hogy megfelelő egyen -
súlyt teremt az adatok megbízhatósága, valamint a Bizottságon belül és a tagállamokban szükséges adminisztratív 
erőfeszítések között.
Első francia bekezdés
A Bizottság elismeri, hogy a jelenlegi módszertannal, illetve a rendszernek három átlagos viszonyszám, a „Rio-markerek” 
alapján történő alkalmazásának közvetlen következményeként egyes kiadások éghajlat-politikai relevanciája valamelyest 
túl- vagy alulbecsülhető. A Bizottság ugyanakkor úgy véli, hogy a módszertana kellően konzervatív, és a nemzetközi 
segélyszervezetek csoportja által a műveleteiknek az éghajlatváltozás mérséklése szempontjából történő nyomon köve -
téséhez 2015-ben kidolgozott elvkészletet nem tartja releváns hivatkozási pontnak a Bizottság által alkalmazott meg -
közelítéshez. A Bizottság hangsúlyozza, hogy a Számvevőszéknek a jelentésben használt egyes számításai a Bizottság 
által használt számításokban szereplő együtthatóktól eltérő együtthatókat használtak.
Második francia bekezdés
A Bizottság az Unió társjogalkotói által elfogadott nyomonkövetési megközelítést megbízhatónak és a konkrét céljaihoz 
alkalmasnak tartja. Noha az OECD kategóriái és módszerei hasznosak az uniós megközelítés információkkal való ellátá -
sában, a kialakításuk nem azzal a céllal történt, hogy támogassák az általános érvényesítést és a számszerűsített nyomon 
követést az uniós költségvetésben, és ezért azokat a társjogalkotó a vonatkozó jogalapokban a programspecifikus igé -
nyekhez igazította.
A Bizottság rámutat, hogy a különböző uniós programok elsődleges célkitűzését a vonatkozó jogalap állapítja meg, és 
az általános érvényesítés a jellegéből fakadóan azt jelenti, hogy az elsődleges célkitűzés végrehajtását összhangba kell 
hozni az uniós éghajlat-politikával, nem pedig azt, hogy helyettesíteni kell az elsődleges célkitűzést.
36
Az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó kiadások nyomon követésének uniós rendszere külön elemeket tartalmaz, amelyek 
különbözővé teszik a nemzetközi segélyszervezetek által használt rendszerektől, és ezért a nemzetközi segítségnyújtást 
nyomon követő rendszerekkel való összehasonlítás nem releváns.
A Bizottság elismeri, hogy az éghajlatváltozással kapcsolatos kiadások nyomon követésének innovatív szintmérését és az 
uniós költségvetésben való végrehajtását tovább lehetne javítani, többek között a mérséklés és az alkalmazkodás rész -
letességének fokozása tekintetében. Ugyanakkor a nem egyértelmű adminisztratív hatásnak és a kétszeres beszámítás 
elkerülése bonyolultságának fényében, ugyanakkor a kapcsolódó, gyakori együttes előnyök visszaadása mellett a Bizott -
ság jelenleg nem irányozza elő nyomonkövetési rendszerének további részekre bontását.
37
A Bizottság egyetért azzal, hogy a pénzügyi eszközök fontosak és hozzájárulnak az éghajlattal kapcsolatos uniós fel -
lépéshez, és az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó kiadások nyomon követésébe belefoglalta az e célokra szánt költség -
vetési juttatást.
A Bizottság válaszai 68
39
A Bizottság úgy véli, hogy az éghajlatváltozással kapcsolatos szempontok általános érvényesítése terén megfelelő előre -
haladás történt a legtöbb vonatkozásban, és hogy a költségvetési kiadások nyomon követése megbízható és átlátható, 
ahogyan többek között a 12. és a 28. bekezdésre adott válasza vázolja. A Bizottság elismeri, hogy a nyomon követéshez és 
az éghajlat-politikai eredményekre vonatkozó jelentéstételhez kapcsolódó megközelítését tovább kell fejlesztenie.
40
Lásd még a Bizottság V. és 28. bekezdésre adott válaszát.
41
A Bizottság megerősíti, hogy – a Bizottság 28. bekezdésre adott válaszában foglalt részleteknek megfelelően – a több -
éves pénzügyi keret félidős értékelése előtt nem volt olyan helyzetben, hogy magabiztosan értékelje, hogy útban van-e 
a 20%-os célérték elérése felé, mivel még mindig hiányoztak az információk az esb-alapoknak a többéves pénzügyi keret 
időszakára programozott kiadásaira vonatkozóan, és ezért akkor nem álltak rendelkezésre megbízható adatok. A Bizott -
ság a többéves pénzügyi keret félidős értékelésében értékelte a 20%-os célérték megvalósítása felé tett előrelépést, és 
abból az derült ki, hogy a 2014–2020-as időszakban összességében valamivel több, mint 200  milliárd  euró éghajlattal 
kapcsolatos kiadás valósul meg. Ez a teljes pénzügyi programozási időszak esetében mintegy 18,9%-kal egyenértékű.
43
A tervezett éghajlat-politikai intézkedések, valamint a kapcsolódó együtthatók felsorolása szerepel az Európai Tenger -
ügyi és Halászati Alap (ETHA) operatív programjaiban. Az egyes intézkedésekhez kapcsolódó indikatív ETHA-juttatás 
szerepel a tagállamok (2016 májusától kezdődő) éves végrehajtási jelentéseiben. A jelentésekben szereplő pénzügyi 
táblázat, valamint a műveletekre vonatkozó (az ETHA-rendelet 97. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti) tagállami éves 
jelentésekben feltüntetendő támogatott műveletek kulcsfontosságú jellemzői lehetővé fogják tenni a Bizottság számára, 
hogy folyamatosan nyomon kövesse a kiadások szintjét, valamint az éghajlatváltozással kapcsolatos kiadásokhoz való 
hozzájárulás operatív programokban bejelentett indikatív összegét.
44
A programozási folyamatok teljes lezárulásával a Bizottság immár olyan helyzetben van, hogy az éghajlatváltozáshoz 
kapcsolódó kiadások tekintetében konszolidálja az e programok szerinti frissített becslésekre vonatkozó megbízható ada -
tokat, és a többéves pénzügyi keret félidős értékelése keretében a helyzet állásáról szóló jelentést tett közzé. Az adatok 
konszolidálása pontatlan adatokon alapult volna, és így hibás számításokat és téves értelmezéseket eredményezett volna, 
ha a 2014–2016-os időszakra vonatkozó ideiglenes adatokon alapult volna.
45
A Bizottság úgy véli, hogy az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó kiadások nyomon követésének hangsúlyát kifejezetten 
releváns a kötelezettségvállalási előirányzatokra, illetve a programozott és elfogadott kiadásokra kell helyezni, tekintet -
tel arra, hogy a kiadásokra vonatkozó adatok a programozásról a kiadásokra való átállás időbeli késedelme miatt nem 
szolgálnának hasznos információval az általános érvényesítés javításához. A Bizottság továbbá úgy véli, hogy az uniós 
költségvetésből származó pénzügyi inputok nyomon követése érdemben nem helyezhető ok-okozati kapcsolatba az 
uniós éghajlat- és energiapolitikai célok vagy a beruházási igények bármely becsült szintjének megvalósításával.
A programozott kiadások szintjén nyomonkövetési megközelítés bevezetése az éghajlat-politikai megfontolások vala -
mennyi uniós programba való jobb beépítése érdekében tett első természetes és lényeges lépés volt. A Számvevőszék 
által feltárt eredendő kockázat valamennyi költségvetési tervben jelen van. A Bizottság egyetért a Számvevőszékkel 
abban, hogy a tervezett kiadások nem feltétlenül jelennek meg kifizetésekként, azonban rámutat arra, hogy a 2015. évi 
összes uniós költségvetési kötelezettségvállalásnak átlagosan 97%-a valósul meg, ami a kötelezettségvállalások jelen -
leg alkalmazott előzetes nyomonkövetési rendszerét hatékony helyettesítővé teszi a kiadások tekintetében is. Ezenkívül 
a Bizottság rámutat arra, hogy a 34%, illetve a 49,3% kiszámításához használt módszertan a megközelítés és a hatókör 
tekintetében eltér egymástól.
A Bizottság válaszai 69
46
A Bizottság rendszeresen felülvizsgálja az adatokat, és a programozásban bekövetkezett változásokat az éves költség -
vetés-tervezési eljárás keretében és az éves költségvetés végrehajtása keretében megjeleníti. Ezenkívül a Bizottság 
a többéves pénzügyi keret félidős értékelésében kötelezettséget vállalt arra, hogy értékeli a többéves pénzügyi keret 
programjainak félidős értékelésében szereplő 20%-os célérték irányába tett előrehaladást. A Bizottság a jelenlegi nyo -
monkövetési és jelentéstételi rendszereket megfelelőnek tartja, és ebben a szakaszban nem tartja szükségesnek semmi -
lyen további jelentéstételi kötelezettség bevezetését.
47
A Bizottság megerősíti, hogy a 20%-os célérték kifejezetten kapcsolódik az uniós költségvetési kiadásokhoz, és úgy véli, 
hogy a pénzügyi célok nyomon követésébe nem lenne helyénvaló nem pénzügyi elemeket keverni.
Ugyanakkor elismerjük, hogy a kiadások, a mobilizált fellépések és az eredmények közötti kapcsolatot javítani kell. 
Különböző kiadási programok összefüggésében és attól függően, hogy milyen mértékben összpontosítanak az éghajlat-  
politika területén végrehajtott beruházásokra, output- és eredménymutatók meghatározására került sor, és azok egyes 
közös mutatók esetében uniós szinten összesíthetők. Ilyen közös mutatók kidolgozása az érintett konkrét programon 
belül levont szakpolitikai tanulságok alapján történt (például a mezőgazdaságból származó ÜHG-kibocsátásokat mérő 
mutató szerepel a közös agrárpolitika [KAP] monitoring- és értékelési keretében. A támogatott infrastrukturális beruhá -
zásokhoz az ÜHG-kibocsátások csökkentésére vonatkozó, kifejezetten az ERFA-hoz kapcsolódó output-mutató került 
meghatározásra).
Ezzel együtt jelenleg technikailag nem lehetséges konszolidált adatok előállítása például az uniós költségvetésből finan -
szírozott tevékenységekből származó ÜHG-kibocsátások csökkentésére vonatkozóan.
48
Az ERFA-n belüli közös mutatóknak bizottsági iránymutatásban7 ajánlott közös definíciójuk van; az iránymutatás a vég -
legesítése előtt megvitatásra került a tagállamokkal. Bár volt lehetőség arra, hogy az ÜHG-kibocsátások csökkentésének 
a megújuló energiaforrások és az energia-megtakarítás tekintetében történő mérésére szolgáló módszertant javasol -
junk, nem volt konszenzus, és nem állt rendelkezésre több módszer egyéb ilyen számítás tekintetében más területeken. 
A közös vagy egyedi mutatók segítségével gyűjtött valamennyi adat elérhető lesz értékelési célra, és azok esetlegesen 
hozzájárulhatnak további szakpolitikai tanulságokhoz.
49
A Bizottság úgy véli, hogy az éghajlatváltozással kapcsolatos szempontok általános érvényesítése terén a legtöbb tekin -
tetben előrehaladás történt, és a cél elérése megvalósítható. A Bizottság a többéves pénzügyi keret szeptember 14-én 
közzétett (többek között a 28. bekezdésre adott válaszában említett) félidős értékelésében szereplő, közelmúltbeli elem -
zésre hivatkozik, és megerősíti, hogy továbbra is erőfeszítéseket szándékozik tenni az éghajlatváltozással kapcsolatos 
szempontok uniós programokban való általános érvényesítése érdekében.
7 http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docoffic/2014/working/wd_2014_en.pdf
A Bizottság válaszai 70
50
A többéves pénzügyi keret félidős értékelésében bejelentetteknek megfelelően a Bizottság rámutat, hogy a 20%-os 
célérték irányába tett előrehaladás értékelését a többéves pénzügyi keret egyedi programjainak félidős értékelésében 
tervezi elvégezni, ami lehetőséget nyújt arra, hogy fokozza az éghajlatváltozással kapcsolatos szempontok általános érvé -
nyesítését az uniós kiadási programokban.
51
A Bizottság megismétli, hogy megítélése szerint az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó kiadások nyomon követéséhez kap -
csolódó uniós megközelítéshez elfogadott módszertan nem jelent kockázatot az éghajlatváltozással kapcsolatos szem -
pontok általános érvényesítésére, ugyanakkor tudomásul veszi a Számvevőszék szimulációit, amelyek más-más együtt -
hatókat használnak az uniós mezőgazdasági kiadásokhoz.
Első francia bekezdés
A Bizottság úgy véli, hogy az általa alkalmazott módszer átlátható és összehangolt módon került kidolgozásra; e mód -
szert eljuttatta az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, és az nem vezet túlbecsléshez.
Lásd még a Bizottság 53. bekezdésre adott válaszát.
Második francia bekezdés
Hasonlóképpen, a vidékfejlesztésre vonatkozó éghajlat-együtthatók kidolgozására átlátható módon, a 20%-os politikai 
célkitűzéssel összhangban került sor.
Harmadik francia bekezdés
A Bizottság úgy véli, hogy a KAP mindkét alapjából az éghajlat-politikára fordított összes hozzájárulására vonatkozó becs -
lései uniós szinten elfogadott módszertanon alapulnak, amelynek kimerítő részletei a Bizottság előzetes költségvetési 
tervezetét kísérő programindokolásokban évente közzétételre kerülnek.
Ahogyan a Bizottság 35. bekezdésre adott válasza rámutat, a Bizottság a nemzetközi segélyszervezetek csoportja által 
a műveleteiknek az éghajlatváltozás mérséklése szempontjából történő nyomon követéséhez 2015-ben kidolgozott elv -
készletet nem tartja releváns hivatkozási pontnak az uniós szinten elfogadott megközelítéshez. A Bizottság hangsúlyozza, 
hogy a Számvevőszéknek a jelentésben használt számításai eltérnek az uniós szinten elfogadott, kellően konzervatív 
számításoktól.
Negyedik francia bekezdés
A Horizont 2020 a hetedik keretprogram tekintetében e terület kutatása terén jelentős növekedést tartalmaz. Becslések 
szerint a hetedik keretprogram „Együttműködés” része 2,4  milliárd  euróval járult hozzá az éghajlat-politikához (2007–2013), 
míg a Horizont 2020 keretprogramnak csak az első két évére (2014–2015) 3,2 milliárd euró a számadat.
Mindazonáltal ebben a vonatkozásban további élénkülést célzó cselekvési terv már érvényben van (lásd a Bizottság 60. 
bekezdésre adott válaszát) a Horizont 2020 keretprogramról szóló rendeletben (indikatív célként) megállapított, előirány -
zott kiadási szint elérése érdekében.
A Bizottság válaszai 71
53
A Bizottság tudomásul veszi a Számvevőszék különböző módszertanokat és egyes nemzetközi segélyszervezetek által 
elfogadott általános elveket alkalmazó szimulációit, de ismételten emlékeztet az uniós megközelítés melletti elkötele -
ződésére. A Bizottság által alkalmazott módszer megbízható, a kidolgozása átlátható és összehangolt módon történt; 
a Rio-markereken alapul, és a Bizottság azt eljuttatta az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.
A kölcsönös megfeleltetésnek az éghajlat-politikai fellépések szempontjából jelentkező előnye a 40%-os Rio-markernek 
a nem zöldítő közvetlen kifizetések 20%-os arányára alkalmazásával mérhető fel. Mint bármely más számítás esetén, ez 
a kölcsönös megfeleltetés szankciórendszerén alapuló helyettesítő számítás. A Bizottság azonban úgy véli, hogy a nem 
zöldítő közvetlen kifizetéseknek az éghajlatra gyakorolt 8%-os hatása nem túlzó becslés, ha figyelembe vesszük a kölcsö -
nös megfeleltetés és a közvetlen kifizetések éghajlat szempontjából jelentkező előnyeit.
Lásd a Bizottság 51. bekezdésre adott válaszát.
3. háttérmagyarázat – Nincs megfelelő indokolás arra nézve, hogy a nem zöldítő 
közvetlen kifizetések milyen mértékben járulnak hozzá az éghajlattal kapcsolatos 
kiadásokhoz
Lásd a Bizottság 51. bekezdésre adott válaszát.
54
A Bizottság úgy véli, hogy az alkalmazott elemek kellően konzervatívak.
Lásd a Bizottság által az 51. bekezdés első francia bekezdésére adott választ.
55
Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) éghajlathoz kapcsolódó kiadásainak nyomon követése a szak -
politikai célkitűzésekre marker alkalmazásának elvét követi, ahogyan az Unió vidékfejlesztési prioritásaiban és a kiemelt 
területekben kifejezésre jut. Mivel a tagállamok – az említett különböző célkitűzésekhez várható hozzájárulásuktól füg -
gően – rugalmasan programozhatnak intézkedéseket, a nyomon követést inkább ezen EMVA-prioritások szintjén, mint az 
intézkedések szintjén kell végrehajtani.
E beavatkozási logika és a megosztott irányítás elve miatt a tagállamok határozzák meg, hogy egy-egy intézkedés mely 
prioritáshoz vagy kiemelt területhez járul hozzá leginkább.
Például a hátrányos természeti adottságú területekre vonatkozó támogatási program szerinti 13. intézkedést 4 különböző 
prioritás, illetve kiemelt terület alá programozták. Azok a tagállamok, amelyek a 13. intézkedést a 4. prioritás alá progra -
mozták, azt relevánsabbnak tartják e prioritás célkitűzéseinek megvalósítása szempontjából.
A Bizottság válasza az 56., az. 57 ., az 58. bekezdésre és a 4. háttérmagyarázatra:
A Bizottság tudomásul veszi a Számvevőszéknek az ERFA nyomonkövetési módszertanában felmerülő hiányosságokra 
vonatkozó elgondolásait és a különböző megközelítéseken alapuló szimulációkat.
Az ERFA esetében a jelenlegi nyomonkövetési módszertan egyensúlyt próbál teremteni az éghajlattal kapcsolatos kiadá -
sokra vonatkozó, ésszerűen megbízható becslés, valamint az adminisztratív terhek és költségek minimálisra csökkentése 
között.
A Bizottság válaszai 72
A Számvevőszék által javasolt megközelítés (különböző éghajlat-együtthatók alkalmazása konkrét kiemelt területeken 
és uniós prioritásokon belüli különböző intézkedésekre/műveletekre) fokozná a pontosságot, ugyanakkor a nemzeti és 
regionális közigazgatási szervek adminisztratív terheinek és költségeinek növekedéséhez is vezetne.
A 4. prioritáshoz 100%-os markert kell rendelni, ugyanis a környezet védelméhez és az ökoszisztémáknak az éghajlat -
változás hatásaival szembeni ellenálló képességéhez hozzájáruló intézkedéseket tartalmaz. A 4. prioritás (például az 
agrár-környezetvédelmi és éghajlattal kapcsolatos intézkedések) változatosságára, sokféleségére és összetettségére 
tekintettel az intézkedésenkénti/műveletenkénti különbségtétel megterhelővé tenné és megnehezítené a nyomon köve -
tést a tagállamok számára.
Az ERFA-n belül a hátrányos természeti adottságú területekre vonatkozó intézkedés a földterületek művelésből való 
kivonásának megelőzése, valamint a hátrányos természeti adottságú területek megművelése jelentette környezeti és 
gazdasági érték megőrzése szempontjából fontos. Az intézkedés elősegíti a támogatás nélkül esetlegesen megszűnő 
mezőgazdasági ökoszisztémák fenntartását; a támogatás az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás és az éghajlat -
változás mérséklése (például legelők) összefüggésében fontos. A jelenlegi programozási időszakban meghatározandó, 
közösen elfogadott biofizikai kritériumokon alapuló új kijelölési megközelítés következtében nagyobb hangsúly kerül 
a legsérülékenyebb mezőgazdasági földterületek művelés alatt tartására, és így fontosabbá válik az éghajlatváltozáshoz 
való alkalmazkodásra és az éghajlatváltozás mérséklésére vonatkozó intézkedés.
59
A Bizottság úgy véli, hogy az ERFA és az e bekezdésben említett LIFE program programindokolásában közölt konkrét 
nyomonkövetési módszertanok elfogadása a jelenlegi programozási időszak alatti alkalmazás céljából kidolgozott uniós 
nyomonkövetési módszertan keretében történt.
60
A Horizont 2020 a hetedik keretprogram tekintetében e terület kutatása terén jelentős növekedést tartalmaz. Míg a teljes 
program közvetlen összehasonlítására nincs lehetőség, a hetedik keretprogram „Együttműködés” része a program hét 
éve alatt (2007–2013) becslések szerint 2,4 milliárd euróval járult hozzá az éghajlat-politikához, míg a Horizont 2020 keret -
program összehasonlítható „programozható” részeinek kizárólag az első két évére (2014-2015) jóváhagyott legfrissebb 
számadat 3,2  milliárd  euró. Ezért, noha a jelenlegi számadatok alacsonyabbak az előirányzott kiadási szintnél, határozot -
tan a Bizottság kötelezettségvállalásának pozitív jelét képviselik.
A 2014–2015-ös és a 2016–2017-es „fő” munkaprogramok bevezetése egyértelműen tartalmazott éghajlattal kapcsolatos 
kiadásokat, adott esetben ajánlati felhívásokra/témakörökre vonatkozó hivatkozással. Ebben az összefüggésben a Bizott -
ság szolgálatai – a Horizont 2020 keretprogram előirányzott kiadási szintje irányába tett előrehaladás mérése érdeké -
ben – körültekintően és folyamatosan nyomon követték a Horizont 2020 keretprogram munkaprogramjainak valamennyi 
témakörét az éghajlattal kapcsolatos kiadások szempontjából.
A tavaly elindított cselekvési terv további élénkülést biztosít ebben a tekintetben. Ezenfelül a folyamatban lévő 
2018–2020-as stratégiai programozási folyamat elismeri az éghajlat-politika általános érvényesítésének és a kapcsolódó 
kiadások növelésének jelentőségét. A stratégiai programozási folyamat véglegesítését követően a 2018–2020-as időszak 
tekintetében több mennyiségi szempontra ki lehet térni.
A Bizottság válaszai 73
61
Az alulról építkező megközelítéseknek az éghajlat-politikához való hozzájárulása nem állapítható meg addig, amíg az 
egyes projekteket ki nem választották támogatásra, és akár évről-évre változhat.
62
A Bizottság közelről nyomon követi e mutató alakulását, és még mindig van némi mozgástere. A következő munka -
programok jóváhagyásáig (kb. 2017 őszéig) a Bizottság frissíti a számadatokat, hogy pontosabban meghatározhassa 
a fennálló helyzetet és a 2018–2020-as időszakra szükséges költségvetést. A többéves pénzügyi keret félidős értékelése 
(a Bizottság 28. bekezdésre adott válaszában foglalt részletek szerint) szintén konkrétan kiemeli azokat az elemeket, 
amelyeknek támogatniuk kell az éghajlatváltozással kapcsolatos szempontok általános érvényesítését a Horizont 2020 
keretprogramban.
63
A 2018–2020 közötti stratégiai programozási folyamat jelenleg zajlik, és az éghajlat-politikát kiemelt prioritásként hatá -
rozza meg. A stratégiai programozási folyamat véglegesítését követően a 2018–2020-as időszak tekintetében több men y-
nyiségi szempontra, többek között az éghajlat-politikára szánt költségvetési juttatásra ki lehet térni.
64
A Bizottság cselekvési tervét „számszerűsített céloknak” kell kiegészíteniük. E célok kitűzésére a legalkalmasabb időszak 
azonban a még le nem zárult 2018–2020-as időszakra vonatkozó munkaprogramok szövegezésének időszaka.
65
A Bizottság megerősíti, hogy az előző többéves pénzügyi keret szerinti, éghajlattal összefüggő kiadások tekintetében 
nem léteznek összehasonlítható adatok. A Bizottság ugyanakkor úgy véli, hogy a Számvevőszék egyes programokhoz 
kapcsolódó becsléseiben (mégpedig a 69. bekezdésben található becslésekben) az éghajlattal összefüggő kiadások 
jelentős növekedése nagyjából megerősíti a Bizottság által a többéves pénzügyi keret kezdete óta végzett munkaszintű 
becslések nagyságrendjét.
67
A Bizottság úgy véli, hogy az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó kiadások uniós költségvetésen belüli nyomon követésének 
elsődleges előnye a kiadási intézkedések uniós programokon belüli környezetbarát kialakításának támogatása. Elismer -
jük, hogy a szakaszban kiemelt példák nem biztosítanak alapot átfogóbb következtetések levonásához, és azok csak 
illusztrációként szolgálhatnak.
70
A Bizottság hangsúlyozza, hogy az általános érvényesítésre vonatkozó megközelítésének az a célja, hogy éghajlat-politikai 
megfontolásokat építsen be az uniós költségvetési eszközökbe, és hogy az éghajlat szempontjából releváns kiadások 
összetételének megváltozása tükrözze az egyes programok kiadási prioritásainak változásait és az egyes országok szint -
jén rendelkezésre álló különböző finanszírozási források szerepét.
A Bizottság válaszai 74
71
Az éghajlat szempontjából releváns kiadásoknak az egyes országok különböző programjaiban tapasztalható változásai 
nagy mértékben tükrözik az adott ország ágazati prioritásait, és így azokat nem az éghajlat-politika melletti szélesebb 
vagy szűkebb körű elköteleződés jelének kell tekinteni.
75
A kutatási és innovációs (K+I) tevékenységek adott ágazatokra vagy klaszterekre (például az alacsony szén-dioxid-kibo -
csátású gazdaságra) történő irányítása konkrétan nem szerepelt a programozás során folytatott részletes eszmecserék -
ben. A K+I-célkitűzések tárgyalása az intelligens szakosodásra vonatkozó előzetes feltételrendszer alapján folyt. Amen y-
nyiben a Bizottság beavatkozott volna annak érdekében, hogy a német és a román operatív programokban a kutatás 
és az innováció fokozottabban éghajlat-orientált legyen, az ellentétes lett volna az intelligens szakosodási stratégiákra 
vonatkozóan jogszabályban létrehozott előzetes feltételrendszerrel, amely stratégiák esetében az alulról építkező folya -
mat elengedhetetlen. A Bizottság szolgálatai azt az észrevételt teszik, hogy a fenntartható energia és éghajlat e stratégiák 
egyik kiemelt prioritását jelentik.
76
A Bizottság megjegyzi, hogy az Európai Szociális Alap (ESZA) programjai reagálni tudnak a „zöld” készségek iránti keres -
letben bekövetkező változásokra, ahogyan és amikor azok felmerülnek.
A Bizottság közös válasza a 77–79. bekezdésre
A Bizottság megjegyzi, hogy bár az összes esb-alap éghajlat-politikára fordított együttes hozzájárulása meghaladja 
a 25%-ot, az egyes alapok külön-külön nyújtott hozzájárulását elkerülhetetlenül úgy állapította meg, hogy aszerint vál -
tozzon, hogy a konkrét elsődleges feladataik mennyire szorosan kapcsolódnak az éghajlat-politikához. Az ESZA esetében 
ez a hozzájárulás csak közvetett lehet, különösen a „zöld” készségekre irányuló befektetések révén, amelyek viszont 
szorosan kapcsolódnak a munkaerőpiaci fejleményekhez, és ennélfogva keresletvezéreltek.
A Bizottság megjegyzi, hogy az éghajlat-politikához az ESZA-ból nyújtott hozzájárulás nyomon követésére szolgáló 
monitoringrendszer megerősödik a 2014–2020-as költségvetési időszakban, különösen azáltal, hogy az éghajlat-politika 
„másodlagos témakörként” kerül az ESZA-ból nyújtott hozzájárulás nyomon követéséhez.
Mindazonáltal a Bizottság elismeri, hogy az éghajlat-politikához az ESZA-ból nyújtott hozzájárulás jobban hasznosítható, 
és a jövőben mérlegelni fog ezt célzó lehetőségeket.
81
A legutóbbi KAP-reformmal a kölcsönös megfeleltetés hatóköre jelentős felülvizsgálat tárgyát képezte annak fényében, 
hogy amennyiben a követelmények ellenőrizhetőek, közvetlenül a gazdálkodóknak szól és kapcsolódik a gazdálkodási 
tevékenységhez. Ennek eredményeképpen a jó mezőgazdasági és környezeti állapot (GAEC) ismérveinek listája több mint 
50%-kal csökkent (15-ről 7-re), a jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmények (JFGK) pedig 18-ról 13-ra csökkentek.
A Bizottság válaszai 75
82
A Bizottság nem osztja azt az álláspontot, hogy a közvetlen kifizetések „zöldítése” túlnyomórészt a korábbi GAEC-követel -
ményeken alapul. Az ökológiai jelentőségű területre és a növénytermesztés diverzifikálására vonatkozó követelmények 
újak, és az állandó legelők védelme határozottan megerősödött például a környezeti szempontból érzékeny állandó 
gyepterületek teljes körű védelmével és az állandó gyepterületek felszántásának korlátozott lehetőségével.
A Bizottság továbbá úgy véli, hogy a közvetlen kifizetések „zöldítése” inkább jelentős hatást, mint korlátozott hatást fejt 
ki. A hatás kifejezetten tükrözi a három gazdálkodási gyakorlat éghajlatváltozási vonatkozását. Noha a zöldítési követel -
mények nem minden gazdálkodót érintenek, a rendelkezésre álló információkból is az derül ki, hogy az összes mező -
gazdasági terület 72%-a érintett, ami az éghajlat-politika tekintetében még relevánsabb.
84
Az éghajlatváltozással kapcsolatos szempontok általános érvényesítése nem követeli meg, hogy minden egyes régió/
tagállam fokozza az éghajlatváltozás mérséklésébe vagy az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásba való beruházást. 
Az éghajlat-politikát megfelelően figyelembe kell venni a GYELV-elemzésben és az igények feltárása során, és azt más 
prioritásokkal összevetve kell értékelni. Az összehasonlítási alap megváltozott a két programozási időszakban. Különösen 
a gazdasági válság hatására számos területen szükségesebbé vált a válság sújtotta mezőgazdasági ágazat gazdasági 
helyzetének javítása. Ilyen körülmények között nem negatív kimenetel az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó kiadások stabi -
lizálása (még akkor sem, ha megfelelő módszertanok hiánya miatt pontosan nem számszerűsíthető).
85
A kiválasztási kritériumok megállapítása a tagállamok feladata. A Bizottság az ERFA-ban rejlő éghajlat-politikai lehetőség -
ről szóló iránymutatást adott ki, amely a kiválasztási kritériumok kialakítására vonatkozó ajánlást tartalmazott.
89
A halászati kapacitásnak a rendelkezésre álló erőforrásokhoz való igazítása, mégpedig flottakezelési intézkedésekhez 
nyújtott pénzügyi támogatással, részben megvalósult a legutóbbi programozási időszakban. Ez az oka annak, hogy az 
EHA hatálya alá tartozó előző időszakhoz képest kevés az ETHA-ból flottakezelési intézkedésekre nyújtott támogatás.
Következtetések és ajánlások
91
A Bizottság hangsúlyozza, hogy az éghajlattal kapcsolatos kiadások részarányának legalább az uniós költségvetés 20%-ára 
való növelésére tett kötelezettségvállalás az éghajlat-politika uniós programokban való általános érvényesítését célzó 
politikai kötelezettségvállalás volt.
A Bizottság válaszai 76
92
A Bizottság úgy véli, hogy jelentős előrehaladás történt egyrészt azon a téren, hogy éghajlat-politikai megfontolások 
kerültek a programok kidolgozásába, másrészt az egyedülálló, számszerűsített általános érvényesítési megközelítés ki  -
dolgozása terén, amely mostantól egyértelmű alapmegközelítést biztosít. A Bizottság azonban megjegyzi, hogy az egyes 
alapok esetlegesen külön-külön nyújtott hozzájárulása aszerint változik, hogy a konkrét elsődleges feladatai mennyire 
szorosan kapcsolódnak az éghajlat-politikához. Ezért elkerülhetetlen, hogy a hozzájárulás programozásához és nyomon 
követéséhez használt rendszerek az egyes alapok esetében különbözzenek.
Mindazonáltal a Bizottság úgy véli, hogy nagyjából úton van a 20%-os célérték felé, ugyanakkor elismeri, hogy további 
erőfeszítésekre van szükség, ahogyan a többéves pénzügyi keret félidős értékelése körvonalazza.
93
A Bizottság hangsúlyozza, hogy a 20%-os célkitűzés az uniós költségvetésen belüli általános érvényesítésre vonatkozó 
megközelítés egyik elemeként volt bejelentve, ami önmagában az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó beruházási szükségle -
tekre reagálás uniós megközelítésének egyik eleme (lásd a Bizottság 24. bekezdésre adott válaszát).
Az uniós költségvetésen belüli általános érvényesítésre vonatkozó megközelítés – az éghajlatváltozás elleni küzdelmet 
célzó összes uniós fellépéshez hasonlóan – azt bizonyítja, hogy az Unió elkötelezett az éghajlat-politika mellett, és abban 
vezető szerepet vállal.
A Bizottság a többéves pénzügyi keret félidős értékelésében értékelte a 20%-os célérték irányába tett előrehaladást, 
ahogyan a 28. bekezdésre adott válaszában kifejti.
94
A programozási folyamatok lezárulásával a Bizottság immár olyan helyzetben van, hogy az éghajlatváltozáshoz kapcso -
lódó kiadások tekintetében konszolidálja az e programok szerinti frissített becslésekre vonatkozó megbízható adatokat, 
és a többéves pénzügyi keret félidős értékelése keretében a helyzet állásáról szóló jelentést tett közzé. Az adatok konszo -
lidálása pontatlan adatokon alapult volna, és így téves értelmezéseket eredményezett volna, ha a 2014–2016-os időszak 
adatain alapult volna.
A többéves pénzügyi keret félidős értékelésének becslése szerint a 2014–2020-as időszakban összességében valamivel 
több mint 200 milliárd euró éghajlat-politikával kapcsolatos kiadás valósul meg. Ez a teljes pénzügyi programozási idő -
szak esetében mintegy 18,9%-kal egyenértékű.
95
A Bizottság hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozással kapcsolatos kiadások nyomon követésére szolgáló uniós módszer 
elsőként alkalmaz számszerűsített megközelítést a költségvetési kiadások monitoringjára. Ily módon vannak lehetőségek 
további tökéletesítésre, noha a módszertan összességében megbízható és átlátható.
1. ajánlás – Megbízható többéves konszolidáció
A Bizottság elfogadja az ajánlást abban a tekintetben, hogy végezzen éves rendszerességgel megbízható, többéves kon -
szolidációt annak megállapítása érdekében, hogy a programozott éghajlat-politikai kiadások jó úton haladnak-e a 20%-os 
célérték elérése felé, és az ajánlást a többéves pénzügyi keret félidős értékelése keretében teljesítettnek tekinti. A Bizott -
ság a tervek szerint folytatja az előrehaladás évenkénti monitoringját az előzetes költségvetési tervezetek kidolgozása 
keretében.
A Bizottság válaszai 77
2. ajánlás – Átfogó beszámolási keret  
a)
A Bizottság részben elfogadja az ajánlást.
Elfogadja, hogy adott esetben a releváns éves tevékenységi jelentésekben mutassa be az éghajlat-politika megfelelő 
szempontjait és az éghajlat-politika terén elért előrehaladást. Az új éves gazdálkodási és teljesítményjelentés (1. szakasza) 
az uniós költségvetéssel elért eredményekre vonatkozóan rendelkezésre álló legfrissebb bizonyítékok alapján foglalja 
össze az uniós költségvetés teljesítményét. Ez a beszámolás az éves tevékenységi jelentésekből származó információkra, 
a költségvetési programindokolásokra, valamint egyéb forrásokra, például az uniós programokra vonatkozó értékelési és 
végrehajtási jelentésekre épül. A jelentés összefoglaló beszámolót tartalmaz, míg a programok célkitűzésére és a mutatók 
tekintetében elért előrehaladásra vonatkozó részletesebb beszámoló az éves tevékenységi jelentésekben és a program -
indokolásokban található.
A Bizottság nem fogadja el az arra vonatkozó ajánlást, hogy a 20%-os célérték elérésére irányuló költségvetési törekvések 
nyomon követése keretében számoljon be a pénzügyi eszközökről.
b)
A Bizottság megjegyzi, hogy ezen ajánlás címzettjei a tagállamok.
c)
A Bizottság nem fogadja el ezt az ajánlást. Bár a Bizottság és a tagállamok kötelezettséget vállaltak az adatok részletes -
ségének javítására, a rájuk nehezedő további adminisztratív terhek vonzatai nem egyértelműek. A Bizottság mérlegelni 
fogja a mérséklés és az alkalmazkodás megkülönböztetésének lehetőségét, ha a módszertant a jövőben felülvizsgálja, és 
rámutat, hogy a kettő szorosan összekapcsolódik.
96
A Bizottság egyetért azzal, hogy további erőfeszítésekre van szükség az éghajlatváltozással kapcsolatos szempontok 
uniós programokban való általános érvényesítéséhez. A 20%-ra vonatkozó politikai célkitűzést az általános érvényesí -
tés elősegítése érdekében állapította meg (lásd még a Bizottság 25. bekezdésre adott válaszát). A Bizottság a 20%-os 
cél értékkel összefüggésben ezt a rugalmasságot megfelelőnek tartja az általános érvényesítésre és az éghajlat szem -
pontjából releváns kiadások nyomon követésére vonatkozó innovatív megközelítés kidolgozása során. Az általános 
érvényesítésre vonatkozó uniós megközelítés arra törekszik, hogy éghajlat-politikai szempontokat építsen be valamennyi 
szakpolitikába, és a 20%-os célértéket az általános érvényesítés előmozdítására használja.
A Bizottság a többéves pénzügyi keret félidős értékelésében értékelte a 20%-os célérték irányába tett előrehaladást, 
ahogyan a 28. bekezdésre adott válasza kifejti.
3. ajánlás – Az éghajlatváltozásból fakadó sz ükségletek felmérése
A Bizottság részben elfogadja az ajánlást.
A Bizottság elfogadja, hogy új, átfogó szakpolitikai célokra vonatkozó javaslattétel során figyelembe kell venni az 
éghajlat  változásból fakadó szükségleteket és a különböző területek lehetséges hozzájárulását. A Bizottság nem fogadja 
el, hogy az egyes területekhez vagy programokhoz külön hozzájárulásokat tervezzen.
A Bizottság válaszai 78
97
A Bizottság úgy véli, hogy megfelelő előrehaladás történt az éghajlatváltozással kapcsolatos szempontok uniós költség -
vetésen belüli általános érvényesítése területén, és hogy az uniós módszertan átlátható és megfelel a célnak.
A különféle eszközök éghajlatváltozáshoz kapcsolódó kiadásainak jellege tekintetében a Bizottság visszautal a 29. be  -
kezdésre adott válaszára. A Bizottság rámutat, hogy a jogszabályok eltérnek egymástól az éghajlatváltozással kapcsolatos 
szempontok általános érvényesítésére vonatkozó politikai célkitűzés beépítése tekintetében; az több esetben politikai 
ambícióként szerepel a preambulumban, nem jogilag kötelező erejű célként. Lásd még a Bizottság 25. és 26. bekezdésre 
adott válaszát.
A Bizottság az éghajlatváltozáshoz kapcsolódóan 2020-ig felmerülő kiadásokra vonatkozó előrejelzését a többéves pénz -
ügyi keret félidős értékelésében vázolta.
98
Az éghajlatváltozással kapcsolatos szempontok általános érvényesítésére vonatkozó uniós megközelítés nemzetközi 
gyakorlatokra épült, és olyan, számszerűsített nyomonkövetési módszertant alakított ki, amely egyensúlyt teremt az 
adminisztratív terhek és az adatok megbízhatósága között.
A Bizottság tudomásul veszi az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó kiadások nyomon követésére szolgáló egyéb módszere -
ken alapuló számvevőszéki számításokat, de megítélése szerint ezek nem élvezhetnek elsőbbséget az Unióban elfoga -
dott, innovatív és részletes általános érvényesítési megközelítéssel szemben.
99
A Bizottság elismeri, hogy a jelenlegi módszertanban bizonyos, az éghajlat-politika szempontjából releváns kiadási 
elemek túl- és alulbecsülhetők. A nemzetközi segélyszervezetek csoportja által a műveleteiknek az éghajlatváltozás 
mérséklése szempontjából történő nyomon követéséhez 2015-ben kidolgozott elvkészletet ugyanakkor nem tartjuk 
releváns hivatkozási pontnak az uniós szinten elfogadott megközelítéshez. A Bizottság által alkalmazott módszer meg -
bízható, a kidolgozása átlátható és összehangolt módon történt, és a Bizottság azt eljuttatta az Európai Parlamentnek és 
a Tanácsnak.
A Bizottság a KAP mindkét alapjából az éghajlat-politikára fordított összes hozzájárulást megbízható módszertan alapján 
becsüli meg, amelynek kimerítő részletei a Bizottság előzetes költségvetési tervezetét kísérő programindokolásokban 
szerepelnek.
A Bizottság úgy véli, hogy a zöldítő közvetlen kifizetések esetében a hatás kifejezetten tükrözi a három gazdálkodási gya -
korlat éghajlatváltozási vonatkozását. Ami a nem zöldítő közvetlen kifizetéseket illeti, a kölcsönös megfeleltetéssel együtt 
az éghajlat-politikai fellépések szempontjából jelentkező előnyeik a 40%-os Rio-markernek a nem zöldítő közvetlen 
kifizetések 20%-os arányára alkalmazásával mérhető fel. Mint bármely más számítás esetén, ez a kölcsönös megfeleltetés 
szankciórendszerén alapuló helyettesítő számítás. A Bizottság azonban úgy véli, hogy a nem zöldítő közvetlen kifizetések 
esetében a nem zöldítő közvetlen kifizetéseknek az éghajlatra gyakorolt 8%-os hatása nem túlzó becslés, ha megnézzük 
a kölcsönös megfeleltetés és a közvetlen kifizetések éghajlat szempontjából jelentkező előnyeit. Ez a számítás teljes egé -
szében tükrözi a konzervativitás elvét.
100
A Bizottság a KAP mindkét alapjából az éghajlat-politikára fordított összes hozzájárulást megbízható módszertan alapján 
becsüli meg, amelynek kimerítő részletei a Bizottság előzetes költségvetési tervezetét kísérő programindokolásokban 
szerepelnek.
A Bizottság válaszai 79
4. ajánlás – A túlbecslések javítása
A Bizottság részben elfogadja az ajánlást. A nyomonkövetési módszertannak a kiszámíthatóság, a következetesség és az 
átláthatóság miatt stabilnak kell maradnia a jelenlegi többéves pénzügyi keret során. A Bizottság azonban mérlegelni 
fogja, hogy hogyan finomhangolható a 2020 utáni programozási időszakra vonatkozó ERFA nyomonkövetési módszer -
tana az adminisztratív terhek növelése nélkül.
101
A Bizottság cselekvési tervét részletesebb, számszerűsített célok fogják kiegészíteni. E célok kitűzésére a legalkalmasabb 
időszak azonban a még le nem zárult 2018–2020-as időszakra vonatkozó munkaprogramok szövegezésének időszaka.
102
A Bizottság elismeri, hogy több programban további erőfeszítésekre van szükség az általános érvényesítés javításához, 
ugyanakkor megítélése szerint az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó kiadások növelését célzó külön cselekvési tervek 
hozzá  adott értéket teremtenének.
5. ajánlás – Cselekvési tervek kidolgozása
A Bizottság részben elfogadja az ajánlást.
A Bizottság – a többéves pénzügyi keret félidős értékelésében foglaltaknak megfelelően – fel fogja mérni, hogy az egyes 
programok és politikák félidős értékelése keretében milyen lehetőségek adódnak az éghajlat-politikai relevanciájának 
fokozására. Ezen értékelések kimenetelére várva a Bizottság korrekciós intézkedéseket fog mérlegelni. Önálló cselekvési 
tervek létrehozása nem lenne megfelelő, mivel az egyes programok már rendelkeznek a prioritások irányítási módtól 
függően történő meghatározására szolgáló eljárásokról.
103
A Bizottság úgy véli, hogy a kötelezettségvállalási előirányzatok nyomon követése a szükséges első lépés volt az ég  hajlat- 
politikai fellépéseknek az uniós költségvetésbe való jobb beépítéséhez, és megfelelő helyettesítést jelent, egyensúlyba 
hozva egy további monitoringréteg adminisztratív terheit. A jelenlegi becslések tulajdonképpen a programozott kiadá -
sok (költségvetési tervezet) alapján készülnek, azonban a ténylegesen megszavazott költségvetés és a módosító indít -
ványok alapján frissülnek. A Bizottság a tényleges kötelezettségvállalások alapján fogja értékelni az utólagos becslések 
készítésének költséghatékonyságát. A tényleges kifizetéseken alapuló számítások azonban további adminisztratív terhe -
ket keletkeztetnének, ugyanis a kifizetések akár évekig tarthatnak és pénzügyi korrekciók tárgyát képezhetik. A Bizottság 
azonban szolgálhat becsléssel, mivel a kötelezettségvállalási előirányzatoknak megközelítőleg 97%-a válik kifizetési 
előirányzattá.
A Bizottság egyetért azzal, hogy fokozottabban az uniós kiadások eredményeire kell helyezni a hangsúlyt. A jogalkotó 
által meghatározott jelenlegi eredményességmérési keret azonban csak a kiadások egy részénél rendelkezik éghajlat-  
politikával összefüggő mutatókról, és e mutatók nem összesíthetők az uniós költségvetés szintjén. A levont tanulságokat 
a Bizottság figyelembe fogja venni a következő többéves pénzügyi keret eredményességmérési keretének létrehozása 
során.
A Bizottság válaszai 80
6. ajánlás – A tényleges éghajlat-politikai kiadásokat és a kapcsolódó eredményeket 
figyelemmel kísérő mutatók kidolgozása  
a)
A Bizottság nem fogadja el az arra vonatkozó ajánlást, hogy ebben a szakaszban új monitoringrendszert dolgozzon ki. 
A hatására megnövekednének a tagállamokra nehezedő adminisztratív terhek, amelyeket a hatályos rendeletek nem 
irányoztak elő, és amelyek nem szerepeltek a partnerségi megállapodásokban és az operatív programokban. A Bizott -
ság a továbbiakban is az érvényben lévő monitoringrendszereket fogja használni, amelyek a kiadásokra vonatkozóan is 
szolgáltatnak adatokat.
b)
A Bizottság elfogadja az ajánlást, és azt az alábbiakban foglaltak szerint fogja végrehajtani.
A Bizottság az uniós költségvetés minden területén meg fogja erősíteni és javítani fogja az éghajlattal kapcsolatos 
eredmény  mutatók összehasonlíthatóságát, és a következő többéves pénzügyi keret összefüggésében éghajlattal kapcso -
latos eredménymutatók létrehozására vonatkozó lehetőségeket fog mérlegelni az uniós költségvetés éghajlat-politikához 
való hozzájárulásának felmérése érdekében, elsősorban az üvegházhatású gázok kibocsátásának, valamint annak felmé -
rése érdekében, hogy az uniós finanszírozású intézkedések nyomán ezek milyen mértékű csökkenése valósult meg.
c)
A Bizottság elfogadja az ajánlást, amelyet az alábbiakban kifejtetteknek megfelelően végrehajtottnak tekint.
Továbbra is aktívan elő fogja mozdítani a bevált gyakorlatok cseréjét az éghajlattal kapcsolatos eredménymutatók konk -
rét területén is. A KAP monitoringjával és értékelésével foglalkozó szakértői csoport például már fórumot biztosít a KAP 
értékelésével, többek között az ilyen mutatókkal kapcsolatos bevált gyakorlatok cseréjéhez.
105
A kutatási és innovációs tevékenységek adott ágazatokra vagy klaszterekre (például az alacsony szén-dioxid-kibocsá -
tású gazdaságra) történő irányítása konkrétan nem szerepelt a programozás során folytatott részletes eszmecserékben. 
A K+I-célkitűzések tárgyalása az intelligens szakosodásra vonatkozó előzetes feltételrendszer alapján folyt. Amennyiben 
a Bizottság beavatkozott volna annak érdekében, hogy az operatív programokban a kutatás és az innováció fokozot -
tabban éghajlat-orientált legyen, az ellentétes lett volna a szabályozási követelményekkel, különösen azzal, hogy az 
intelligens szakosodásra vonatkozó stratégiák alulról építkező folyamatok. Ebben az összefüggésben az a tendencia, 
hogy az energia, az alacsony szén-dioxid-kibocsátás témakörében végrehajtott K+I-beruházások valószínűsíthetően jóval 
nagyobb mértékűek, mint a programok szerint, és azokat eredetileg a nyomonkövetési módszertan adta vissza.
106
A Bizottság hangsúlyozza, hogy az ESZA éghajlat-politikai hozzájárulása csak közvetett lehet, elsősorban a „zöld” készsé -
gekre irányuló befektetések révén, amelyek viszont szorosan kapcsolódnak a munkaerőpiaci fejleményekhez, és ennél -
fogva keresletvezéreltek, így az ESZA-ból az éghajlatváltozással kapcsolatos kiadásokhoz kiutalt hozzájárulás tényleges 
részaránya csak a programok végrehajtása után lesz ismert.
A Bizottság úgy véli, hogy az ESZA-ból az éghajlatváltozással kapcsolatos kiadásokhoz biztosított hozzájárulásnak a tag -
államok által az ESZA operatív programjaiban közölt információk alapján megállapított részaránya ezért alulbecsülheti az 
ESZA éghajlat-politikához várható hozzájárulását a 2014–2020-as időszakban.
A Bizottság visszautal a 77–79. bekezdésre adott közös válaszára.
A Bizottság válaszai 81
107
A közös agrárpolitika reformja jelentősen megnövelte az éghajlatváltozással szembeni fellépés finanszírozását 
a 2007–2013-as időszakhoz képest.
108
A Bizottság nem osztja azt az álláspontot, hogy a közvetlen kifizetések „zöldítése” túlnyomórészt a már létező mező -
gazdasági gyakorlatokon alapul. A Bizottság ehelyett úgy véli, hogy a „zöldítés” bevezetése jelentősen hozzá fog járulni 
a további éghajlat-politikai fellépésekhez. Az ökológiai jelentőségű területre és a növénytermesztés diverzifikálására 
vonatkozó követelmények tulajdonképpen újak, és az állandó legelők védelme határozottan megerősödött például a kör -
nyezeti szempontból érzékeny állandó gyepterületek teljes körű védelmével és az állandó gyepterületek felszántásának 
korlátozott lehetőségével.
A környezetbarátabbá válást ösztönző támogatás (zöldítési kifizetés) ténylegesen növelte azt az alaptámogatást, amelyen 
túl a környezetvédelmi gyakorlatokra a vidékfejlesztési programok keretében fizetni lehet. Az agrár-környezetvédelmi és 
éghajlattal kapcsolatos intézkedések keretében programozott művelettípusokra biztosított kifizetések csak a környezet -
barátabbá tételi (zöldítési) kötelezettségeken túlmutató kötelezettségvállalásokra és követelményekre teljesíthetők. 
Ennek jobb a kimenetele a környezetre és az éghajlatra nézve.
109
Az ETHA-ra vonatkozó tagállami végrehajtási jelentésekben egyre nagyobb hangsúly kerül az ETHA éghajlat-politika 
területére vonatkozó kiadásainak nyomon követésére. Lásd a Bizottság 43. bekezdésre adott válaszát.
7 . ajánlás – Az összes lehetőség feltárása és az éghajlat-politika felé történő valós 
elmozdulás biztosítása  
a)
A Bizottság részben elfogadja az ajánlást, ugyanolyan értelemben, mint az 5. ajánlásnál, azaz fel fogja térképezni azokat 
a területeket, amelyeken még nem használják ki teljes mértékben a lehetőségeket, továbbá arra irányuló lehetőségeket 
és fellépéseket fog mérlegelni, hogy fokozza a kiadási programjai éghajlat-politikai relevanciáját a félidős értékelésük 
összefüggésében. Az egyes programok éghajlatváltozáshoz kapcsolódó kiadásaira vonatkozóan azonban nem fog külön 
cselekvési tervet kidolgozni.
7. ajánlás  
b)
A Bizottság nem fogadja el ezt az ajánlást. Ebben a szakaszban az esb-alapok megosztott irányítás keretében, előre 
kiutalt keretösszegekkel meghatározott finanszírozási struktúrákkal irányított programjaiban a többéves pénzügyi prog -
ramozás megváltoztatása nem keresztülvihető és nem is megvalósítható. Hasonlóképpen nem valósítható meg ebben 
a programozási időszakban a jogalkotási kereten belül (például az ETHA jogalkotási keretén belül) az éghajlat-politikára 
irányuló új intézkedések kidolgozása és elfogadása.
A Bizottság ugyanakkor az egyes programok félidős értékelése keretében mérlegelni fog olyan lehetőségeket, amelyek -
kel megerősíthető az éghajlatváltozással kapcsolatos szempontok általános érvényesítése.

HOGYAN JUTHAT HOZZÁ AZ EURÓPAI UNIÓ KIADVÁNYAIHOZ?
Ingyenes kiadványok:
  egy példány:  
az EU Bookshopból (http://bookshop.europa.eu),
  több példány, valamint plakátok, térképek rendelése:  
az Európai Unió képviseletein keresztül (http://ec.europa.eu/represent_hu.htm),  
nem uniós országokban a küldöttségektől (http://eeas.europa.eu/delegations/index_hu.htm),  
a Europe Direct szolgáltatáson keresztül (http://europa.eu/europedirect/index_hu.htm)  
vagy a 00 800 6 7 8 9 10 11 telefonszám tárcsázásával (ingyenesen hívható az EU egész  
területéről) (*).
(*)  A legtöbb hívás és a megadott információk ingyenesek (noha egyes mobiltelefon-szolgáltatókon keresztül,  
telefonfülkékből és hotelekből a számot csak díj/f_izetés ellenében lehet hívni).
Megvásárolható kiadványok: az EU Bookshopból (http://bookshop.europa.eu).
Esemény Dátum
Az ellenőrzési feladatterv elfogadása/az ellenőrzés megkezdése 2015.10.14.
A jelentéstervezet hivatalos megküldése a  Bizottságnak (vagy más ellenőrzött félnek) 2016.7. 2 2.
A végleges jelentés elfogadása az egyeztető eljárás után 2016.10.26.
A Bizottság (vagy más ellenőrzött fél) válaszainak beérkezése az összes uniós nyelven 2016.11.14.
Az éghajlatváltozásra és az ahhoz kapcsolódó lényeges 
beruházási szükségletekre reagálva az Európai Unió 
elfogadta, hogy 2014–2020-as költségvetésének legalább 
20%-át az éghajlattal kapcsolatos intézkedésekre fordítja. 
Megállapítottuk, hogy ambiciózus munkavégzés folyik, és 
hogy összességében előrehaladás történt e téren. Komoly 
azonban annak a  veszélye, hogy további erőfeszítések 
híján a 20%-os cél nem teljesül. A célérték teljesítésére 
való törekvés az Európai Regionális Fejlesztési Alap és 
a Kohéziós Alap esetében több és célirányosabb 
éghajlat-politikai finanszírozást eredményezett. 
Az Európai Szociális Alap esetében, valamint 
a mezőgazdaság, a vidékfejlesztés és a halászat területén 
azonban nem volt tapasztalható jelentős elmozdulás az 
éghajlat-politika irányában.
EURÓPAI
SZÁMVEVŐSZÉK