HU    HU  
 EURÓPAI  
BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 2013.5.6.  
SWD(2013) 166 final 
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA 
amely a következ ő dokumentumot kíséri: 
Javaslat: 
 
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE 
az élelmiszer- és takarmányj og, az állat-egészségügyi és állatjóléti, a növény-
egészségügyi, a növényi szap orítóanyagokra, és a növényvéd ő szerekre vonatkozó 
szabályok alkalmazásának biztosítás a céljából végzett hatósági ellen őrzésekről és más 
hatósági tevékenységekr ől, valamint a 999/2001/EK, az 1829/2003/EK, az 1831/2003/EK, 
az 1/2005/EK, a 396/2005/EK, a 834/2007/EK, az 1099/2009/EK az 1069/2009/EK, az 
1107/2009/EK, az 1151/2012/EU, és a(z) [ Kérjük a Kiadóhivatalt, hogy illessze be az 
élelmiszerlánccal, az állategészségüggyel és ál latjóléttel, valamint a növényegészségüggyel 
és a növényi szaporítóanyagokkal kapcsolatos ki adások kezelésére vona tkozó rendelkezések 
megállapításáról szóló rendelet számát ] [….]/2013/EU rendelet, valamint a 98/58/EK, az 
1999/74/EK, a 2007/43/EK, a 2008/119/EK, a 2 008/120/EK és a 2009/128/EK irányelv 
módosításáról (a hatósági ellen őrzésekről szóló rendelet) 
{COM(2013) 265 final} 
{SWD(2013) 167 final}  
 
HU 2   HU BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA 
amely a következ ő dokumentumot kíséri: 
Javaslat: 
 
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE 
az élelmiszer- és takarmányjog, az állat-e gészségügyi és állatjóléti, a növény-
egészségügyi, a növényi szaporítóanyagokra, és a növényvéd ő szerekre vonatkozó 
szabályok alkalmazásának biztosítása céljából végzett hatósági ellen őrzésekről és más 
hatósági tevékenységekr ől, valamint a 999/2001/EK, az  1829/2003/EK, az 1831/2003/EK, 
az 1/2005/EK, a 396/2005/EK, a 834/2007/EK , az 1099/2009/EK az 1069/2009/EK, az 
1107/2009/EK, az 1151/2012/EU, és a(z) [ Kérjük a Kiadóhivatalt, hogy illessze be az 
élelmiszerlánccal, az állategészségüggyel és állatjóléttel, valamint a növényegészségüggyel 
és a növényi szaporítóanyagokkal kapcsolatos ki adások kezelésére vonatkozó rendelkezések 
megállapításáról szóló rendelet számát ] [….]/2013/EU rendelet, va lamint a 98/58/EK, az 
1999/74/EK, a 2007/43/EK, a 2008/119/EK, a 2008/ 120/EK és a 2009/128/EK irányelv 
módosításáról (a hatósági ellen őrzésekről szóló rendelet) 
1. P ROBLÉMAMEGHATÁROZÁS  
Háttér  
Az agrár-élelmiszeripari láncra vonatkozó európai uniós jogszabályok 
végrehajtásáért a tagáll amok felelnek, amelyek hatóságai nyomon követik, hogy 
Unió-szerte hatékonyan végreh ajtják-e a vonatk ozó követelményeket. Ennek során 
meggyőződnek arról, hogy a vállalkozók tevé kenységei és az uniós piacon 
forgalomba hozott (akár az Unióban el őállított, akár harmadik  országból behozott) 
termékek megfelelnek az agrár-él elmiszeripari láncra vonatkozó el őírásoknak és 
követelményeknek. Méretükt ől függetlenül valamennyi vállalkozót hatósági 
ellenőrzésnek vetnek alá annak függvényében, hogy különböz ő tevékenységeik 
milyen kockázatot jelenthetnek az agrár-élelmiszeripari lánc biztonságára. A tagállamok többségében az összes vállalkozás  több mint fele kisvállalkozás, köztük 
mikrovállalkozás, amelyek sz űkebb kör ű tevékenységeik e llenére súlyos 
kockázatokat rejthetnek (amint azt a közelmúltbeli E.coli -járvány is bizonyítja). 
A 882/2004/EK rendelet (a továbbiakban: rendelet) a tagállamok által végzett 
ellenőrzési tevékenységekre vonatkozó harmoni zált uniós szabályokat határoz meg, 
amelyekkel célja az agrár-élelmiszeripari lánc egésze mentén végzett hatósági ellenőrzések integrált és egységes megközelítésének kialakítása. A rendelet 
meghatározza a takarmány- és élelmiszerjog  területére, valamint az állat-
egészségügyi és az állatjólétre  vonatkozó hatósági ellen őrzések általános 
szabályozási keretét, amely el őírja az ilyen ellen őrzések szervezésére  és 
finanszírozására  irányadó szabályokat. 
 
HU 3   HU A fenti integrált megközelítés ellenére az állat-egészségügyi célú (uniós és import 
termékeket egyaránt érint ő) ellenőrzések, valamint az álla tgyógyászati készítmények 
maradványain végzett ellen őrzések szabályozása korábbi el őzmények miatt 
elkülönült. Ezenfelül az agrár-élelmiszerip ari lánchoz tartozó e gyes ágazatok – azaz 
a növényegészségügy , a növényi szaporítóanyagok  és az állati melléktermékek  – 
nem tartoztak a rendelet hatálya alá, hanem ezekre vonatkozóan célzott ágazati rendszereket dolgoztak ki. 
A rendelet fontos javításokat vezetett be az agrár-élelmiszeripari lánc mentén végzett 
hatósági ellen őrzések illetékes hatóságok általi megszervezése és végrehajtása 
tekintetében, megteremtve ezáltal egy in tegráltabb és horizontálisabb megközelítés 
alapjait.
 Az elmúlt öt év során gy űjtött bizonyítékok (a tagállami illetékes hatóságok 
és az érdekelt felek visszajelzései, va lamint az Egészség- és Fogyasztóügyi 
Főigazgatóság Élelmiszerügyi és Állategész ségügyi Hivatalának (FVO) auditjai) az 
egyes elvek/célkit űzések hiányos végrehajtásából/me gvalósításából, valamint abból 
eredő hiányosságokat tártak fel, hogy a hatósági ellen őrzések integrált 
megközelítését csak részben egységesítették. 
A rendelet felülvizsgálata az állat-egés zségügyi, növény-egészségügyi és a növényi 
szaporítóanyagokról sz óló jogszabályok korszer űsítését célzó három további jelent ős 
felülvizsgált szöveget is magában foglaló csomag része1. Célja ezért a hatósági 
ellenőrzések rendszerének oly módon történ ő korszerűsítése és integrálása, amely 
megfelelően követi az ezen ágazatokra vonatkozó uniós politikák aktualizálását is. 
Problémameghatározás  
Noha a tagállamok biztosítják az agrár-élelm iszeripari lánc ment én végzett hatósági 
ellenőrzések megfelel ő szintjét, és a rendelet által meghatározott végrehajtási 
eszközök alkalmazása terén el őrelépés tapasztalható, egyrészr ől a hatósági 
ellenőrzési keret kialakításából , másrészr ől a hatósági ellen őrzések megfelel ő 
finanszírozásához szükséges elégséges források bizonytalan rendelkezésre 
állásából  eredő hiányosságokra derült fény. 
A hatósági ellen őrzések keretének kialakítása 
(1) A rendelet hatósági ellen őrzések integrált és egységes megközelítésének 
kialakítására irányuló els ődleges célja nem teljes ül maradéktalanul: az 
alkalmazási körén kívül es ő ágazatok tekintetében az uniós hatósági ellen őrzési 
szabályok nem állnak teljesen össz hangban a rendeletben meghatározott 
elvekkel és követelményekkel. Ennek eredményeképpen következetlenségek  
és joghézagok  alakultak ki, mivel ezekben az ágazatokban hiányoznak a 
végrehajtási intézkedések elszámo ltathatóságát, megbízhatóságát és 
eredményességét biztosító fontos rendelk ezések (lásd a jelentés 7–8. oldalán 
szereplő példákat). Az ellen őrző hatóságok m űködése ennélfogva az általuk 
végrehajtandó, az agrár-élelmiszeripari lánchoz kapcsolódó egyes szabályok 
függvényében eltér ő megközelítéseken alapul és különböz ő körülmények 
között zajlik anélkül, hogy a különbségek indokoltak lennének. 
                                                 
1 Az állat-egészségügyi és növény-egészségügyi felülvizsgálatokat kísér ő hatásvizsgálatok már 
megkapták a hatásvizsgálati testület kedvez ő véleményét. A növényi szaporítóanyagokról szóló 
jogszabály felülvizsgálatát kísér ő hatásvizsgálat jelenleg zajlik. 
 
HU 4   HU (2) A rendelet el őírja, hogy a hatósági ellen őrzéseknek az egészség védelmét célzó 
ellenőrzési tevékenységek maximális hatékonysága érdekében 
kockázatalapúnak  kell lenniük. Ezt a megközelít ést két területen továbbra 
sem alkalmazzák; ezek a harmadik országokból származó egyes 
termékeken a határon  végzett hatósági ellen őrzések, valamint az 
állatgyógyászati készítmények maradványain  végzett hatósági ellen őrzések 
(lásd a jelentés 8–9. oldalán szerepl ő példákat). Ennek f ő oka az, hogy ezeket 
az ellenőrzéseket már a rendelet el őtt meglév ő uniós szabályok írták el ő, 
amelyeket a rendelet nem helyezett hatál yon kívül, és azok nem biztosítják a 
valamely adott termék, üzleti tevékenys ég vagy harmadik ország jelentette 
tényleges kockázatot figyelembe vev ő megfelel ő mechanizmusokat. Ennek 
eredményeképpen a forrásokat – valame nnyi tagállamban – a kockázat által 
nem indokolt ellen őrzésekre fordítják, és következésképpen az állami források 
(idő és pénz) jelent ős pazarlására kerül sor, amelyeket hatékonyabban fel 
lehetne használni a nagyobb kockázatot jelent ő területeken. Az er őforrások 
kevéssé hatékony felhasználása egyúttal fele sleges terhet ró a vállalkozókra (az 
ellenőrzéseket lehet ővé tevő idő, személyzet, felszerelés és létesítmények 
mozgósítása). 
(3) A tagállamok illetékes hatóságai felesleges adminisztratív terhekkel  
szembesülnek. Ez a helyzet annak a követelménynek az esetében, amely előírja, hogy az állatgyógyászaikészítmény-maradványok tagállami 
nyomonkövetési terveinek aktualizált vált ozatát jóváhagyás céljából évente el 
kell juttatni a Bizottságnak. Ugyanezen a területen feleslegesek a különleges 
jelentéstételi kötelezettségek is, mivel megkett őzik a rendeletben el őírt 
általános jelentéstételi követelményt. Ezek  a terhek a 96/23/EK irányelv által a 
tagállamokra rótt kötelezettségekb ől fakadnak. 
(4) Ezenfelül a rendelet,  amellett, hogy el
őírja a hatósági laboratóriumok 
EN ISO/IEC 17025 szabvány szerinti a kkreditálását, nem engedélyezi a 
szükséghelyzetekben vagy olyankor alkalm azható ideiglenes intézkedéseket, 
amikor a laboratóriumoknak az akkr editáció hatályán még kívül es ő új 
módszert kell alkalmazniuk (lásd a jelentés 10. oldalán szerepl ő példákat). 
Hasonlóképpen rugalmatlanul re ndelkezik a rendkívül alapvet ő 
vizsgálattípusokat végz ő kis laboratóriumokról is (lásd a jelentés 10. oldalán 
szereplő példákat). 
(5) A rendeletben szerepel néhány fontos  elv és mechanizmus, amelyeket a 
tagállami illetékes hatóságok jelenleg  egyenetlenül hajtanak végre vagy a 
tagállamok eltér ő gyakorlatai szerint alkalmazzák azokat. Ilyenek különösen i. 
a határokon átnyúló végrehajtási intézkedés t célzó, tagállamok közötti és ii. az 
egészségügyi hatóságok és a vá mszervek közötti igazgatási együttm űködésre 
irányuló felhívások. A tagállam ok ugyanakkor nem használják ki 
maradéktalanul ezt az eszközt, és/v agy nehézségekkel küzdenek az alkalmazás 
feltételeinek értelmezése során (lásd a jelentés 10. oldalán szerepl ő példákat). 
Az eltérő tagállami gyakorlatok által érintett további követelmény az a 
tagállami illetékes hatóságokra vonatkozó el őírás, hogy a vállalkozók és 
általában a nyilvánosság számára biztosítaniuk kell az ellen őrzési 
tevékenységek „nagymérté kben átlátható módon” való elvégzését. Ez 
elsősorban annak tudható be, hogy a rendelet nem nyújt átfogó iránymutatást 
az együttm űködés mikéntjére (ütemezés, kicserélend ő információk stb.) és 
 
HU 5   HU arra, milyen tájékoztatást kell nyú jtani a nyilvánosságnak. Mindemellett a 
Bizottságnak nincs felhatalmazása a t ovábbi részletek és az egységes 
végrehajtási szabályok meghatározására. 
A hatósági ellen őrzések finanszírozása 
(1) A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy megfelel ő pénzügyi források álljanak 
rendelkezésre a hatósági ellen őrzésekhez. A tagállamok és az FVO auditjaiból 
származó információk ugyanakkor azt jelzik, hogy a tagállamok általában 
nehezen  tudják el őteremteni a megfelel ő forrásokat az ellen őrző szervek 
számára. A XV. melléklet (a jele ntés 132. oldala) több olyan jelent ős esetet 
sorol fel, amelyben az elmúlt 4 év során az uniós ellen őrök arról számoltak be, 
hogy az ellen őrzési tevékenységeket érint ően feltárt hiányosságokat vagy az 
ellenőrzések nem kielégít ő vagy megfelel ő szintjét a forráshiány vagy az 
elégtelen források  indokolták (lásd a jele ntés 11. oldalán szerepl ő példákat). 
Ezeket a nehézségeket tovább súlyosb ítja a jelenlegi gazdasági és pénzügyi 
válság, és fennáll annak a veszélye, hogy az államháztartásokra és a hatósági 
ellenőrzésekhez rendelkezésre bocsátott forrásokra nehezed ő további nyomás 
rontja a tagállamok ha tékony hatósági ellen őrzési képességét, és 
következésképpen az uniós jog álta l biztosított védelem szintjét. 
Az ellenőrzés-finanszírozás állami forrás októl való függésének csökkentése 
érdekében a rendele t több olyan ellen őrzési tevékenysé get határoz meg 
(többnyire a hús- és tejtermelés és a ha lászati termékek, valamint az uniós 
határokon végzett ellen őrzések vonatkozásában), amelyek esetében a 
tagállamoknak díjat (kötelező díj)  kell szedniük a vállalkozóktól az 
ellenőrzési költségek fedezésére . Más ellen őrzési tevékenységek esetében a 
tagállamok eldönthetik, hogy szedne k-e díjat a vállalkozóktól. 
A kötelez ő díjak ugyanakkor a jelenlegi szabályozás szerint nem teszik 
lehetővé az illetékes hatóságok számára va lamennyi költségük megtéríttetését 
és ennélfogva az ellen őrzések elvégzésének finanszírozásához szükséges 
állandó források folyamatos biztosítását. 
Ezenfelül a tagállamok által a hatósági ellen őrzési tevékenységekért beszedett 
összegek közötti jelent ős különbségek miatt a vállal kozások Unió-szerte úgy 
vélik, hogy a hatósági ellen őrzési tevékenységek költség ét nem egyenletesen és 
igazságosan osztják el az uniós agrár- élelmiszeripari vállalkozók között. A 
vállalkozók továbbá kifogásolják, hogy a jelenlegi rendszer nem jutalmazza 
kellően a szabálykövet ő vállalkozói magatartást (és er őteljesebb bonus/malus  
megközelítést sürgetnek). 
(2) Ahol a vállalkozókat díjfizetési köteleze ttség terheli, e díjak az alacsonyabb 
forgalmuk/eredményük okán jobban sújthatják a mikrovállalkozásokat . Noha 
jelenleg nincs bizonyíték arra, hogy a hatályos keret alapján felszámított kötelező díjak tényleges kedvez őtlen vagy aránytalan hatást gyakorolnak a 
mikrovállalkozásokra, azt az igényt, hogy az ellen őrző hatóságoknak lehet ővé 
kell tenni, hogy költségeik megtéríttetésével megfelel ő forrásokat biztosítsanak 
a hatósági ellen őrzésekhez, „A kkv-k szabályozási terheinek minimálisra 
 
HU 6   HU csökkentése – Az uniós szabályozás ho zzáigazítása a mikrovállalkozások 
szükségleteihez”  című új bizottsági politikával2 összhangban egyensúlyba kell 
hozni a rendkívül kisméret ű vállalkozások terheinek csökkentésére irányuló 
igénnyel, és azt ez utóbbit figyelembe véve kell mérlegelni. E politika értelmében a mikrovállalkozásokat elvbe n ki kell zárni a szabályozási terhek 
hatálya alól, kivéve, ha bizonyítani lehe t, hogy szükséges vagy arányos a hatály 
rájuk való kiterjesztése. 
2. A
 SZUBSZIDIARITÁS ELEMZÉSE  
Az agrár-élelmiszeripari lánchoz ka pcsolódó szabályok Unió-szerte történ ő egységes 
végrehajtásához és a bels ő piac zavartalan m űködéséhez nélkülözhetetlen az agrár-
élelmiszeripari lánc mentén végzett hatósági ellen őrzések megszervezését és 
elvégzését szabályozó harmonizált uniós jogi  keret. Ez a máig érvényes indok áll a 
hatósági ellen őrzésekre vonatkozó meglév ő szabályok hátterében. Mivel a 
felülvizsgálat során meghatározott probl émák az uniós jogi keret jelenlegi 
kialakításához kapcsolódnak, annak reform ját a tagállamok egyedül nem tudják 
megvalósítani. Az európai jogalkotó közrem űködése szükséges. 
A hatósági ellen őrzésekre vonatkozó egységes uniós  szabályrendszer többletértéke 
abban rejlik, hogy olyan keretet biztosít a nemzeti végrehajtók (és vállalkozóik) 
számára, amelyben az illetékes hatóságok támaszkodhatnak a többi tagállamban végzett végrehajtási intézk edésekre, valamint az ellen őrzési eredmények 
megismételhet őségére, illetve tudományos és m űszaki megbízhatóságára. Egyúttal 
gondoskodik arról, hogy az egyes tagállamokban és a különböz ő ágazatokban 
egységesen és következetesen alkalmazzák az egységes piac m űködéséhez 
szükséges, az agrár-élelmiszerip ari lánchoz kapcsolódó uniós el őírásokat. 
A hatósági ellen őrzések hatékony uniós rendszere az uniós kivitel és behozatal 
szempontjából egyaránt font os. A szigorú termelési el őírások és az uniós termékek 
Európán kívül el őállított termékekkel szembeni  bizonyítható többletértéke dönt ően 
befolyásolja az Unió harmadik országokba irányuló exportlehet őségeit. Mindez csak 
megbízható és hiteles hatósági ellen őrzések rendszere révén valósítható meg, 
amelyek biztosítják az agrár-élelmiszerip ari láncra vonatkozó uniós biztonsági és 
minőségi előírások következetes végr ehajtását és a kereskedelmi partnerek 
vonatkozó elvárásainak teljes ítését. A behozatalt illet ően elengedhetetlen, hogy az 
uniós piacon valamennyi élelmiszer bizt onságos legyen. A tagállamok illetékes 
hatóságai által a harmadik országból érkez ő termékeken végzett ellen őrzéseknek 
köszönhet ően e harmadik országok megfelel ő biztosítékokkal szolgálnak a 
tekintetben, hogy megfelelnek egy egyenérték ű biztonsági szintnek. 
Ami az ellen ő
rzések finanszírozását illeti, az illetékes hatóságok a közös uniós 
szabályoknak köszönhet ően számíthatnak arra, hogy hozzájutnak a kockázatok és a 
végrehajtási igények (pl. a meg nem felelés szintje) által indokolt mérték ű ellenőrzési 
erőfeszítések fenntartásához elegend ő forráshoz. A díjakra vonatkozó rendelkezések 
– az állami forrásokból származó ellen őrzési célú finanszíro zástól való függés 
csökkentése érdekében – különösen biztosítják, hogy a hatékony ellen őrzések 
közvetlen el őnyeit élvez ő, a takarmányok/élelmiszerek kezelésével foglalkozó 
                                                 
2 COM(2011) 803. 
 
HU 7   HU vállalkozások hozzájárulnak ezen ellen őrzések finanszírozásához. Közös uniós 
szabályok szükségesek továbbá a felhasznál ó fizet szabályt (és ezért díjakat) 
alkalmazó és az ezt a szabályt nem alkalmazó tagállamokban tevékenyked ő 
vállalkozókkal szembeni hátrányos megkülönböztetés megel őzése érdekében. Csak 
közös uniós szabályokkal lehet biztosítani az e célkit űzés megvalósításához 
szükséges egységes megközelítést. 
Az Unió intézkedése nem terjedhet túl azon, ami a célkit űzések eléréséhez 
szükséges. A jelenlegi hatásvizsgálat a lehet őségek széles körét megvizsgálta, 
ideértve a díjak mértékének tagállamok közötti összehangolását és a kérdés deregulációjának lehet őségét. Az elemzés célja az vo lt, hogy megtalálja azt a lehet ő 
legarányosabb megoldást, amely s zavatolja a hatósági ellen őrzésekre elkülönített 
elégséges és folyamatos forrásokat, míg a tagállamok számára kell ő időt és 
rugalmasságot biztosít saját bels ő előírásaik kidolgozásához és üzleti vállalkozásaik 
sajátosságainak figyelembevételéhez. 
3. S
ZAKPOLITIKAI CÉLKIT ŰZÉSEK  
Az általános  célkitűzések (nagy vonalakban a Szerz ődés célkit űzéseit követve) a 
következők: 
1. hozzájárulás a bels ő piac zavartalan m űködésének el ősegítéséhez; 
2. az emberek, állatok és növények egés zsége és az állatjólét magas szint ű 
védelmének fenntartása, valamint annak megel őzése, hogy ezt az uniós 
jogszabályok végrehajtásának es etleges elmaradása aláássa; 
3. az uniós jogszabályok megfelel ő és egységes végrehajtásának biztosítása. 
A konkrét  célkitűzések meghatározásának célja a vi zsgálat során azonosított olyan 
konkrét akadályok felszámolása, amelyek meghiúsítják vagy gátolják az e területre vonatkozó általános célkit űzések elérését. 
 
HU 8   HU 1. táblázat: konkrét célkit űzések és azok problémákkal való összefüggései  
 Szóban forgó probléma  Konkrét célkit űzések  
Az ellen őrzési követelményeket jellemz ő 
következetlenségek, hiányosságok és átfedésekAz agrár-élelmiszeripari lánc  mentén végzett 
hatósági ellen őrzések átfogó és következetes 
megközelítésének biztosítása  
A kockázatalapú megközelítés következetlen végrehajtása
 A nemzeti ellen őrzési források hatékony 
felhasználásának lehet ővé tétele  
Adminisztratív terh ek és aránytalan 
követelmények  Az adminisztratív terhek csökkentése és a felesleges követelmények megszüntetése
 
Az átláthatóság javítása  A hatósági ellen őrzések keretének 
kialakítása  
Az együttm űködési és átláthatósági 
követelmények egyenetlen végrehajtása  
A tagállamok közötti együttm űködés előmozdítása 
a hatósági ellen őrzések végzésének javítása 
céljából  A hatósági 
ellenőrzések 
finanszírozása  A hatósági ellen őrzési tevékenységek 
finanszírozásában tapasztalható nehézségek és egyenlőtlenségek
 - A megfelel ő források rendelkezésre állásának 
biztosítása 
- A hatósági ellen őrzések méltányos és 
tisztességes finanszírozásának biztosítása 
- A hatósági ellen őrzések finanszírozási 
rendszere átláthatóságának javítása  
4. S ZAKPOLITIKAI VÁLASZTÁSI LEHET ŐSÉGEK  
A lehetőségek vizsgálata két szakaszban zajlott: 
(1) elsőként a jelenlegi helyzetb ől kiinduló két változtatás lehetséges hatásainak 
mérlegelésére került sor; ezek a hatósági ellen őrzések finanszírozásának 
deregulációja (1A. lehet őség) és a mikrovállalkozások mentesítése a 
díjrendszer hatálya alól (1B. lehet őség)3; 
(2) az 1. lehet őség vizsgálatának eredményei alapján ezt követ ően kidolgoztuk a 
2–4. lehet őséget, amelyek az alábbi elemeket  foglalják magukban: i. a rendelet 
alkalmazási körének kiterjesztése az él elmiszerlánc jelenleg azon kívül es ő 
ágazataira (azaz növényegészségügy, növé nyi szaporítóanyagok és állati 
melléktermékek), ii. a jogi kere t tökéletesítése és egyszer űsítése, iii. a teljes 
költségmegtérülés biztosítása  díjak révén, iv. azon ellen őrzési tevékenységek 
jegyzékének kib ővítése, amelyekért a vállal kozóktól díjat kell szedni. 
Alaphelyzet:  az agrár-élelmiszeripari lánc mentén végzett hatósági ellen őrzések 
rendszerének integrációja részleges, az agrá r-élelmiszeripari lánc egyes ágazatai a 
rendelet alkalmazási körén kívül esnek. Az Unió küls ő határain a harmadik 
országokból származó egyes termékeken végzett hatósági ellen őrzések, valamint az 
állatgyógyászati készítmények maradvá nyain végzett hatósági ellen őrzések nem 
                                                 
3 Noha elvben az 1A. és az 1B. lehet őség is ötvözhet ő a 2–4. lehet őség más elemeivel, ezeket az általuk 
bevezetni kívánt változások jelent ősége miatt külön mutatjuk be és értékeljük. Mindkét lehet őség 
egyaránt jelent ősen módosítaná a nemzeti ellen őrzési rendszerek finanszírozásának hatályos keretét, és 
megkérdőjelezné annak széles körben alkalmazott elveit. Ezenfelül az 1A. és az 1B. lehet őségnek a 2–
4. lehetőség más elemeivel való ötvözése nem járna számottev ő kiegyensúlyozó hatással, és ezért nem 
módosítaná érdemben a 2–4. lehet őség költség-haszon elemzését. 
 
HU 9   HU állnak összhangban a kockázatalapú megköze lítéssel. Emiatt továbbra is elkerülhet ő 
költségek merülnek fel (a rugalmatlan, nem kockázatalapon el őírt ellenőrzések 
nyomán). A nemzeti hatóságok által tett er őfeszítések és a közöttük folyó 
együttműködés terén tapasztalható következetlenség és alacsony hatékonyság oka az 
igazgatási együttm űködés végrehajtásának és a nagyfokú átláthatóság 
megteremtésének módjára vonatkozó egységes  iránymutatás hiánya. Nem biztosított 
a hatósági laboratóriumok akkreditációjára vonatkozó követelményt ől való eltérés 
lehetősége. 
Csak kisszámú ellen őrzési tevékenység esetében kötelez ő díjat szedni. A tagállamok 
a rendeletben meghatározott uniós szabványdí jat számíthatnak fel, amely nem felel 
meg az ellen őrzés tényleges költségének. Ennek következtében forráshiány alakulhat 
ki, valamint felmerülhet annak a veszélye, hogy ez aláássa az ellen őrzési rendszernek 
az agrár-élelmiszeripari láncon belüli egészségügyi kockázatok megel őzésére és 
csökkentésére való kapacitását. 
1A. lehet őség – Az ellen őrzési díjakra vonatkozó uniós  szabályok hatályon kívül 
helyezése : minden tagállam maga dönthet a hatósági ellen őrzési tevékenységek 
finanszírozásakor köve tett megközelítésr ől, feltéve, hogy az biztosítja az 
ellenőrzésekhez szükséges megfelel ő forrásokat. Ehhez hatályon kívül kell helyezni 
a rendelet  27–29. cikkét  és különösen az egyes területeken szedett kötelez ő díjakat. 
1B. lehetőség – A mikrovállalkozások kötelez ő mentesítése a díjak alól:  e lehetőség 
keretében, amelyet a mikrovállalkozások ve rsenyképességének javítására irányuló 
folyamatos bizottsági törekvések indokolnak, a kötelez ő díjak által érintett 
vállalkozók körét a mikrovállal kozások kizárásával megfelel ően korlátozni kell. 
2. lehetőség – Ésszer űsítés: a jogi keret tökéletesítése az Unió küls ő határain a 
harmadik országokból szár mazó egyes termékeken  végzett ellenőrzésekre , 
valamint az állatgyógyászati készítmények maradványain  végzett ellen őrzésekre 
alkalmazandó szabályok ésszer űsítésével, és azok kockázatalapú megközelítéssel 
történő összehangolásával. A lehetséges m űködési szinergiák  kiaknázása érdekében 
lehetővé válna ellen őrzési koordinációs mechanizmusok más nemzeti hatóságokkal 
közösen történ ő kialakítása (a határokon és másutt). A hatósági laboratóriumokra  
vonatkozó rendelkezések egyszerűbbé válnának, és adott esetben biztosítanák az 
eltérések lehet őségét. A felesleges/elavult korábbi jogszabályok  az átfedések és az 
adminisztratív terhek  kiküszöbölése érdekében hatályukat vesztenék . A Bizottság  
felhatalmazást kapna arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusok/végrehajtási 
aktusok útján meghatározza egyes olyan követelmények jellemz őit, amelyekre 
vonatkozóan részletesebb szabályokra van szükség (pl. igazgatási együttm űködés  
és átláthatóság ). 
A már el őírt kötelez ő díjak fennmaradnak, és a teljes költségmegtérülés el őtt álló 
jelenlegi akadályokat (pl. harmonizált uniós szabványdíjak ) felszámolják . A 
tagállamok lehet őséget  kapnának arra, hogy mentességet adjanak a 
mikrovállalkozásoknak . A teljes költségmegtérül ési rendszer alkalmazására 2 éves  
átmeneti id őszak vonatkozna. 
3. lehetőség – Ésszer űsítés + integráció : a 3. lehet őség a 2. lehet őségen felül  
kiterjesztené a rendelet alkalmazási körét a jelenleg abból kizárt ágazatokra 
(növényegészségügy, növényi szaporítóanyag ok és állati melléktermékek), és 
 
HU 10   HU megvalósítaná a hatósági ellen őrzések „integrációját”. A hatósági ellen őrzések 
finanszírozását illet ően a kötelező díjak  hatálya alá tartozó területek jegyzéke 
kibővül a növényútlevélhez  kapcsolódó kötelezettségek hatósági ellen őrzéseivel, 
valamint a növényi szaporító anyagok területén végzett tanúsítással4. 
4. lehetőség – Ésszer űsítés + integráció + át fogóbb költség-megtéríttetés : a 
4. lehetőség a 3. lehet őségen felül a kötelez ő ellenőrzési díjak jegyzékét  a 
takarmány- és élelmiszeriparban végzett valamennyi olyan ellen őrzésre kiterjeszti , 
amelyre vonatkozóan az élelmiszer- és takarmánybiztonsági szabályokkal  
összhangban nyilvántartásba vételi követelményt írtak el ő. A teljes 
költségmegtérülési rendszer kib ővített hatállyal történ ő alkalmazására 3 éves  
átmeneti id őszak vonatkozna. 
2. táblázat: A vizsgálatban szerepl ő lehetőségek összefoglalása  
 A rendelet 
alkalmazási köre  Jogi keret  Költségmegtér
ülés A kötelez ő díjak hatálya  
Kiindulás  részleges (a 
növény-
egészségügy, a 
növényi 
szaporítóanyagok 
és az állati 
melléktermékek 
nem tartoznak ide)  hibák és 
hiányosságok  részleges  részleges (hús, tej, halászat, 
behozatal)  
1A. lehe-tőség
 A jelenlegi állapot 
fenntartása  A jelenlegi állapot 
fenntartása  Nincs 
(dereguláció)  / 
1B. lehe-tőség
 A jelenlegi állapot 
fenntartása  A jelenlegi állapot 
fenntartása  A jelenlegi 
állapot 
fenntartása  mentesség a 
mikrovállalkozások számára  
2. lehe-tőség
 A jelenlegi állapot 
fenntartása  javított  teljes  A jelenlegi állapot fenntartása  
3. lehe-tőség
 kiterjesztés a 
növény-
egészségügyre és a 
növényi 
szaporítóanyagokra  javított  teljes a növényegészségügy és a 
növényi szaporítóanyagok 
HOZZÁADÁSA  
4. lehe-
tőség kiterjesztés a 
növény-
egészségügyre és a 
növényi 
szaporítóanyagokra  javított  teljes  VALAMENNYI 
nyilvántartásba vett élelmiszer- 
és takarmányipari vállalkozó  
5. A  HATÁSOK ELEMZÉSE  
Ez a hatásvizsgálat az egyes szakpolitikai lehet őségek – akár közvetlen, akár 
közvetett – várható társadalmi, gazdasági és  környezeti hatásait elemzi. Valamennyi 
lehetőséget a változatlan helyzetet ismertet ő elméleti alapforgatókönyvvel összevetve 
értékeltünk, ezért az ismertetett hatás ok a jelenlegi helyzeten felül értend ők. A 
                                                 
4 Erre a növény-egészségügyi és a növényi szaporítóanyagokról szóló szabályok felülvizsgálatát kísér ő 
hatásvizsgálat során kiválasztott, el őnyben részesített lehet őség figyelembevétele érdekében kerülne 
sor. 
 
HU 11   HU gazdasági hatások értékelése az al ábbi kritériumok mentén történt: versenyképesség, 
innováció, fenntarthatóság, egyszer űsítés és az adminisztratív teher csökkentése. Az 
elemzés hasonlóan fontos szempontját képe zik a társadalmi hatások (különösen a 
biztonság , de az  elszámoltathatóság is). Az egyes lehet őségek környezeti 
hatásvizsgálata és foglalkoztatásra gyakorolt hatásainak értékelése nem állapított meg jelent ős (sem kedvez őtlen, sem kedvez ő) hatásokat. 
1A. lehet őség – Az ellen őrzési díjakra vonatkozó uniós  szabályok hatályon kívül 
helyezése  
Az ellenőrzési díjak meglév ő uniós keretének hatályon kívül helyezése feltehet ően 
fokozná a nemzeti megközelítések sokfél eségét, és csökkentheti az ellen őrzésekre 
fordított források mennyiségét. 
Noha a ténylegesen igénybe vett forrá sok mértékére gyakorolt hatás az egyes 
tagállamok szakpolitikai döntéseit ől függne, és ezért az nem jelezhet ő előre és nem 
elemezhet ő pontosan, a jelenlegi díjrendszer rel kapcsolatban megállapított 
problémák, például a megfelel ő költségmegtérülés biztosításának hiánya és az 
ellenőrzések végzésének költségvetési politikáktól való függése feltehet ően nem 
oldódna meg. A jelenlegi gazdasági válság ra tekintettel a problémák tovább 
súlyosbodhatnának, ha a tagállami dönt ések eredményeképpen csökkennének a 
nemzeti ellen őrzési rendszerek m űködtetésére rendelkezésre bocsátott források. 
Mindennek nyomán az illetékes hatóságok nehe zebben tudnák fenntartani az agrár-
élelmiszeripari láncra vonatkozó biztons ági követelményeknek való megfelelés 
eredményes ellen őrzését, illetve megel őzni és megoldani a nagylépték ű válságokat. 
Az uniós keret hatályon kívül  helyezése bonyolítaná a joga lkotási környezetet, mivel 
feltehetően növekednének az ellen őrzések finanszírozására vonatkozó nemzeti 
szabályok közötti eltérések. Ennek köve tkeztében, ha valamely tagállam 
vállalkozóinak fizetniük kell az ellen őrzésekért, míg egy másik tagállambeli 
versenytársaiknak nem, torzulhat a verseny, ami kedvez őtlenül érinti az egységes 
piacot. 
1B. lehetőség – A mikrovállalkozások kötelez ő mentesítése a díjak alól  
A mikrovállalkozások díjak alóli kötelez ő mentesítése és ezzel egyidej űleg a rájuk 
nehezedő pénzügyi terhek csökkentése veszélyeztetné az ellen őrzési rendszer 
fenntarthatóságának biztosítására irányuló célkit űzést, és ennek révén az agrár-
élelmiszeripari lánc  biztonságát. 
Az adatokat szolgáltató 23 tagállam közül  16-ban a mikrovállalkozások az összes 
vállalkozás több mint felét teszik ki, és 9 ilyen államban (AT, BE, CY, FI, IT, NL, 
PL, SE, SI) a mikrovállalkozások összes vá llalkozóra vetített aránya kétharmados 
(vagy annál magasabb). Ahol a díjfizet ésre kötelezett vállalkozások túlnyomó 
többsége mikrovállalkozás, a fizetés alóli mentesítésük súlyos kedvez őtlen hatást 
gyakorolna az illetékes ha tóságok költségeinek megtérülési arányára. Ez 
veszélyeztetné az ellen őrzések fenntartható fina nszírozásának a teljes 
költségmegtérülés révén történ ő biztosítására irányuló célkit űzést, mivel az 
ellenőrzéseket továbbra is valamennyi váll alkozó esetében el kell végezni, a 
kockázatoktól függ ő gyakorisággal. 
 
HU 12   HU Noha az illetékes hatóságok mentesítés á ltal okozott bevételkie sése az általános 
költségvetésb ől átcsoportosított forrásokkal kom penzálható, ez ismét az ellen őrzési 
tevékenységek állami forrásoktól való er ős függését eredményezné, és így olyan 
bizonytalan pénzügyi helyzetet teremten e – különösen válság és költségvetési 
megszorítások idején –, am ely nem összeegyeztethet ő az agrár-élelmiszeripari láncon 
belüli következetes, hatékony és a kockázatokkal arányos ellen őrzési tevékenységek 
biztosításának célkit űzésével. Az illetékes hatóságok bevételeinek mérsékl ődésével 
csökkenne az ellen őrzések száma, megnövekedne az agrár-élelmiszeripari láncra 
vonatkozó uniós jogszabályok be nem tartásának valószín űsége és az 
élelmiszerválságok magasabb kockázata veszél yeztetné az agrár-él elmiszeripari lánc 
biztonságát. 
Másrészről, ha a bevételkiesést a nagyobb vá llalatokra kirótt magasabb díjakból 
ellensúlyoznák, a mikrovállalkozás ok díjfizetés alóli kötelez ő mentesítése a nagyobb 
vállalkozókkal szembeni tisztességtelen bá násmódot és esetlege s versenytorzulást 
eredményezne. 
A fenti elemzés alapján, amelyet a megké rdezett illetékes hatóságok és ágazati 
képviselők maradéktalanul támogattak, úgy vé ljük, hogy a mikrovállalkozások (vagy 
általában a kkv-k) díjfizetés  alóli automatikus mentesíté se veszélyezteti a nemzeti 
ellenőrzési rendszerek fenntarthatóságán ak biztosítására irányuló célkit űzést, és 
torzíthatja a versenyt5. Ennélfogva az alábbi lehet őségek keretében a 
mikrovállalkozások díjfizetés alóli ment esítését az említett hiányosságokat orvosoló 
mechanizmus váltja fel. 
2. lehetőség – Ésszer űsítés 
Az ellenőrzési források kockázatala pú felhasználásának foko zott hatékonysága és a 
nemzeti költségvetésekre gyakorolt nyomást csökkent ő célzott pénzügyi források 
mozgósítása lehet ővé teszi a hatékony ellen őrzések és az agrár-élelmiszeripari lánc  
biztonsága fenntartásának els ődleges célkit űzése irányába tett el őrelépést. A 
tagállamok az állami támogatási szabály okat betartva részb en vagy teljesen 
mentesíthetik a mikrovállalkoz ásokat a díjfizetés alól.  
A 2. lehet őség lehet ővé tenné a hatósági ellen őrzések kockázatalapú 
megközelítésének  azon ágazatokban történ ő teljes kör ű végrehajtását, ahol a 
tagállamok illetékes hatóságai ellen őrzési erőfeszítéseiket jelenleg nem igazíthatják a 
tényleges kockázatokhoz (azaz az Unió határain a harmadik országokból származó egyes termékeken végzett hatósági ellen őrzések és az állatgy ógyászati készítmények 
maradványain végzett hatósági ellen őrzések esetében). Ez el ősegítené az ellen őrzési 
források jobb elosztását és ennélfogva az ellen őrzési rendszer hatékonyságának 
javulását. Mindemellett, ha a nemzeti hatóságok ellen őrzési erőfeszítéseiket a 
gyakoribb jogsértésekkel és kockázatokkal jellemzett területekre összpontosíthatják, 
ez csökkenti a szabályokat be tartó vállalkozásokat érint ő hatósági ellen őrzési 
terheket, és így kedvez ő hatást gyakorol a versenyképességükre. 
                                                
 
5 Ez a megállapítás azokban az esetekben is érvényes, ahol valamennyi nyilvántartásba vett élelmiszer- és 
takarmányipari vállalkozónak kötelez ő díjat kell fizetnie (4. lehet őség), mivel a mikrovállalkozások 
aránya minden esetben igen jelent ős az agrár-élelmiszeripari lánc különböz ő területein (a 
Fooddrinkeurope által 2012 ápr ilisában közzétett adatok szerint az élelmiszer- és italágazatban a 
vállalkozók 79 %-a mikrovállalkozás). 
 
HU 13   HU A hatékonyságnövelés és a versenyk épesség tekintetében elért el őnyök ugyanakkor 
csak részlegesek lennének, mivel a növé nyegészségügy, a növényi szaporítóanyagok 
és az állati melléktermékek nem tartoz nak a rendelet alkalmazási körébe. Az 
ellenőrzési források legmegfelel őbb elosztása csak akkor valósítható meg, ha 
biztosítjuk, hogy az illetékes hatóságok az ag rár-élelmiszeripari lánc valamennyi 
területén, köztük a fent említetteken is rangsorolják a kockázatokat. Ennek gátat vet a hatósági ellen őrzésekre vonatkozó jogszabál yok jelenlegi széttagoltsága. 
A hatósági ellen őrzések finanszírozását illet ően, ha a tagállamok kötelesek 
kötelező díjak alkalmazásával teljes kör űen megtéríttetni az ellen őrzési költségeket, 
az biztosítaná az ilyen díjakból származó  pénzügyi források fokozott állandóságát, 
ami csökkentené a nemzeti költségvetésekre gyakorolt nyomást. 
A tagállamok többségében a díjak csak részben – 20 %-tól több mint 80 %-os 
arányig – fedezik az ellen őrzési költségeket, és 8 tagállam térítteti meg az összes 
költséget. A teljes költségmegtérülés beveze tése ezért egyes esetekben azt jelentené, 
hogy az ellen őrzési költségek egy további részét áthelyezik az agrár-élelmiszeripari 
lánc vállalkozóira és köztük felosztják. A kötelez ő díjak mértékének növelése, amely 
a jelenlegi megtérülési aránytól függ ően eltérő lesz, várhatóan nem jelent komoly 
további terhet a vállalkozók számára, még abban az ágazatban sem, ahol az 
ellenőrzések költsége a leginkább befolyásolja  a vállalkozók termelési összköltségeit 
– ez a húsellen őrzés (a 31. oldalon található 6. háttérmagyarázatban szerepl ő 
számadatok alapján megállja a helyét az a becslés, hogy a tagállamokon belüli 
költségmegtérülés jelenlegi arányától függ ően egy tipikus vállalkozónak az éves 
termelési értéke hozzávet őleg 0,2–0,8 %-ának megfelel ő kiegészít ő díjat kellene 
fizetnie); mindez évente összesen kör ülbelül 0,9–3,4 milliárd EUR új forrást 
biztosítana a tagállamokban a hatósági ellen őrzésekre
6. 
Az uniós szabványdíjak alkalmazásának megs züntetésével és a költségalapú díjak 
előírásával a 2. lehet őség valamennyi díjfizetésre kötelezett vállalkozó számára 
egyenlő feltételeket teremtene. Új rendelk ezések biztosítják, hogy a tagállamok az 
ellenőrzések finanszírozási mechanizmusának keretében – még a valamennyi 
vállalkozóra vonatkozó átalánydíjak alkalm azásakor is – jutalmazzák a jól teljesít ő, 
alacsony kockázatot jelent ő vállalkozásokat, függetlenül attól, hogy a referencia-
időszakban ténylegesen ellen őrizték-e őket (ehhez a szabályokat be nem tartó 
vállalkozókra kiróttnál alacsonya bb díjat fizettetnek velük). 
A költségalapú díjszámítási követelm ény várhatóan további kismérték ű 
adminisztratív terhet jelent majd azon tagállamok számára, amelyek jelenleg nem a felmerült költségek alapján határozzák meg a díjakat, mivel szükséges lehet az adminisztratív eljárásaik módosítása . Noha a tagállamok többsége a kötelez ő díjak 
legalább egy részét a tényl eges költségek alapján szedi be, a teljes kör ű költségalapú 
rendszer kialakításához a meglév ő költségszámítási rendszerek kiigazítására lehet 
szükség. Az állami költségvetésekb ől várhatóan  további költségeket kell fedezni  
(2 tagállam becslései alapján ezek a számításokhoz szükséges adatok gy űjtésére és 
összeállítására fordított, teljes munkaid ős egyenértékben kifejezett id őben 
meghatározva évi néhány ezer eurótól magasabb értékekig  [0,5 millió EUR 
                                                
 
6 Ágazati termelési érték: 400 milliárd EUR/év. Vállalkozások száma: 60 000 (Eurostat 2008). 
Vállalkozónkénti átlagos éves ellen őrzési díj teljes költségmegtérül és esetén: kb. 80 000 EUR/év 
(ágazati adatok). 
 
HU 14   HU egyszeri összeg]  is terjedhetnek, ha létrejön egy, az ellen őrzésekre fordított id ő és 
források rögzítésére alkalmas, célzott informatikai eszköz; lásd a jelentés 31. oldalán található 6. háttérmagyarázatot). A 2. lehet őség figyelembe veszi ezt a kiigazítási 
igényt, és 2 évet biztosít a tagállamok számára, hogy felkészítsék igazgatási 
rendszerüket az új költség-/díjszámítási modell alkalmazására. 
A 2. lehet őség a díjmechanizmusok átláthatóságán ak növelése révén a költségek és a 
díjak közötti kapcsolatot szorosabbra f űzve javítaná az ellen őrzési tevékenységek 
elszámoltathatóságát (a vállalkozók tisztában  lehetnének vele, mire kell fizetniük, és 
hogy az illetékes hatóság költségei alapján hogya n történik a díjak kiszámítása). Ez a 
fokozott egyértelm űség hozzájárulna a hatósági ellen őrzési rendszerek 
hatékonyságának javulásá hoz, és egyúttal lehet ővé tenné a végrehajtás megfelel őbb 
bizottsági felügyeletét. Ezen felül a fokozott átláthatóság  hozzájárulna azon célkit űzés 
megvalósításához, hogy a díjbevételeket ne  fordítsák indokolatlanul a rendeltetési 
céljuktól (az ellen őrzési költségek kompenzációja) eltér ő célokra. 
Az a lehet őség
, hogy a tagállamok a díjfizetés alóli részleges vagy teljes 
mentesítéssel enyhíthetik a teljes költség megtérülés mikrovállalkozásokra gyakorolt 
hatását, azzal a feltételle l, hogy az illetékes hatóságok számára az általános 
költségvetésb ől azonos összeget utaljanak át, és ne fosszák meg az illetékes 
hatóságokat az ellen őrzési feladataik elvégzéséh ez szükséges forrásoktól. 
3. lehetőség – Ésszer űsítés + integráció  
Az agrár-élelmiszeripari láncon  belül teljes kör űen integrált ellen őrzési rendszer az 
egyszerűsítés és a szinerg iákból fakadó el őnyök révén maximalizálná a végrehajtás 
hatékonyságát, el őmozdítva ezzel az agrár-élelmiszeripari láncra  vonatkozó 
jogszabályok célkit űzéseinek elérését. A tagállamok részben vagy teljesen 
mentesíthetik a mikrovállalkozásokat a díjfi zetetés alól, feltéve, hogy a tagállamok az 
illetékes hatóságok számára az általános költségvetésb ől azonos összeget utalnak át. 
A 2. lehet őségben kiemelt hatásokon túl a 3. lehet őség a rendeletnek a 
növényegészségügy, a növényi szaporítóanya gok és az állati melléktermékek 
területére történ ő kiterjesztésével az agrár-élelm iszeripari lánc egésze mentén 
biztosítaná a hatósági ellen őrzések harmonizált megközelítését, szükség esetén 
figyelembe véve az egyes ágazati sajátosságokat. A rendszer egésze következetesebbé és megbízhatóbbá válna, mivel valamennyi ágazatban ugyanazokat 
a mechanizmusokat és feladatokat alkalmaznák. 
A növény-egészségügyi laboratóriumokra vonat kozó új akkreditációs kötelezettség 
induló költségeit az Unió viseli (lásd a XIX. mellékletet, 194. o.), és 5 éves átmeneti időszakot irányoz el ő az új kötelezettség zökken őmentes bevezetésének 
megkönnyítésére. 
4. lehetőség – Ésszer űsítés + integráció + átfogóbb költség-megtéríttetés
 
A kötelez ő díjfizetésnek az agrár-élelmiszeripari lánc  fő tevékenységeire való 
kiterjesztésével ez a lehet őség javítaná az ellen őrzési rendszer egészének 
fenntarthatóságát és csökkentené annak a kö ltségvetési határozatoktól való általános 
függését. Egyúttal a je lenlegi – a kötelez ő díjfizetést csak egyes vállalkozói csoportok 
számára el őíró – rendszer vélt iga zságtalanságának kiküszöbölés ével biztosítja az 
 
HU 15   HU ellenőrzési díjakra vonatkozó méltányosabb megközelítést. A tagállamok részben 
vagy teljesen mentesíthetik a mikrovállalkoz ásokat a díjfizetetés alól, feltéve, hogy a 
tagállamok az illetékes  hatóságok számára az általános költségvetésb ől azonos 
összeget utalnak át.  
A kötelez ő díjaknak (a lényegében) a hús- és tejtermel ő ágazatokra, valamint az állati 
eredetű termékeken végzett határellen őrzésekre történ ő korábbi korlátozása egyre 
kevésbé volt indokolható, és a díjfizetés re kötelezett vállalkozók körében vélt 
igazságtalanság forrásaként szolgált. A re ndelettel, valamint az illetékes hatóságokra 
irányuló azon követelménnyel, hogy az agrá r-élelmiszeripari lánc egésze mentén 
értékeljék a kockázatokat, majd tervezzék meg és hajtsák végre az ellen őrzéseket, a 
kizárólag az említett ágazatokra kirótt díjak már nem indokolhatók. A 4. lehet őség 
biztosítja a kötelez ő díjak alkalmazását az agrá r-élelmiszeripari lánc legf őbb 
területein, ahol az élelmiszer- és takarm ányipari vállalkozók közvetlenül élvezik a 
hatékony hatósági ellen őrzések el őnyeit, mivel ezek el ősegítik a biztonságos 
élelmiszer és takarmány pi acra vitelét. A költség-megtéríttetési követelménynek az 
élelmiszer- és takarmánybiztonság s zavatolását célzó valamennyi ellen őrzési 
tevékenységre történ ő kiterjesztése bizt osítja, hogy a 2. lehet őség fenntarthatóbb 
ellenőrzések tekintetéb en kifejtett kedvez ő hatásai átfogóbb szinten érvényesüljenek. 
Az egyes tagállamokra és vállalkozókra gyakorolt gazdasági ha tás attól függ, hogy a 
tagállamok már jelenleg is szednek-e díjat (és ha igen, milyen mérték űt) a kötelez ő 
díjak hatálya alá nem tartozó ágazatokban. Az ilyen tagállamokból származó adatok 
arra utalnak, hogy az összeg ek a vállalkozások méretét ől/forgalmától függnek, és a 
termelési költségek elhanyagolható részét  teszik ki. Az attól függetlenül 
alkalmazott díjak, hogy az év sorá n sor került-e tényleges ellen őrzésre, a kisebb 
összegekt ől (a legkisebb belga éttermek esetében évi 84,5 EUR) magasabb, ám 
így sem jelent ős összegig terjednek (évi 1500 EUR a legnagyobb olasz ipari 
pékségek esetében) . 
Az egyes ellen őrzések tényleges költségét felszámító tagállamokban ez az összeg az 
ellenőrzési tevékenységek óradíjának függvényében változik. A hatósági 
ellenőrzések gyakorisága a koc kázattól, a vállalkozók korábbi jogkövetését ől, a 
vállalkozók saját ellen őrzéseinek megbízhatóságától  stb. függ, és ágazatok vagy 
vállalkozási kategóriák szerint eltér ő. Szemléltetésképpen jellemző példa  lehet egy 
élelmiszer-ipari kiskeresked ő esete, akit évente 1 ellen őr ellenőriz, és az ellen őrzés 
elvégzésére, valamint az arra való felkészülést és az arról szóló jelentés elkészítését célzó dokumentációs munkára 1,5–1,5 órát fordít. Ez a feltételezett ellen őrzés az 
ellenőrzési időráfordítás alapján számítva Lengyelországban hozzávet őleg évi 
50 EUR-ba , Olaszországban pedig évi 150 EUR-ba kerülne . Egy étteremben 
hasonló gyakorisággal történnének ellen őrzések, de azok több id őt vennének igénybe 
és 30–40 %-kal többe kerülnének (Lengye lországban 65 EUR/év, Olaszországban 
210 EUR/év). Átfogó szinten ez 2,3 milliárd EUR-tól annak többszöröséig terjed ő 
összeget garantálna (legfeljebb 37 milliárd EUR-ig abban a feltételezett esetben, ha valamennyi vállalkozó a legnagyobb élelmisze r-ipari vállalkozás okra jelenleg kirótt 
legmagasabb összeget, azaz kb. 1500 EUR-t fizetne)
7. 
                                                 
7 A jelenleg a kötelez ő díjfizetés hatálya alá tartozó ágazatokra vonatkozó új kombinált díjak (például a 
2. lehetőség szerinti kiegészít ő díjak a húságazatban) és a 4. lehet őség értelmében el őször fizetend ő 
 
HU 16   HU A 2. lehet őséghez hasonlóan a 4. lehet őség is további kismérték ű adminisztratív 
terhet jelentene az illetékes hatóságok szám ára a díjszedési rends zer létrehozásához 
kapcsolódóan, és ez a mérték feltehet ően hasonló a 2. lehet őség keretében említett 
mértékhez, illetve a számítások átfogóbb alkalmazási köréb ől adódóan némileg 
nagyobb annál. Ezek a költségek a díjszedési mechanizmusok ésszer űsítése és 
hatékonyabbá válása nyomán id ővel csökkenni fognak. A tagállamok 3 éves átmeneti 
időszakot vehetnének igénybe. 
                                                                                                                                                         
díjak. A vállalkozások száma: 25 millió (Eurostat 2008). A 4. lehet őség értelmében felszámított díjak 
jellemző tartománya: 85–1500 EUR (lásd fent). 
 
HU 17   HU 6. A  LEHETŐSÉGEK ÖSSZEHASONLÍTÁSA  
3. táblázat: A lehet őségek összevetése a célkit űzésekkel 
Általános célkit űzések 1A. lehet őség 1B. 
lehetőség 2. lehetőség 3. lehetőség 4. lehetőség 
Hozzájárulás a bels ő piac 
zavartalan m űködésének 
elősegítéséhez  (--) A tagállamok 
közötti eltérések 
várhatóan er ősödnek 
és érintik a versenyt  (0) (+) Az eltér ő 
gyakorlatokból 
(díjakból) ered ő 
torzulások megszűnnek (ott, ahol 
jelenleg kötelez ő 
díjakat alkalmaznak) (++) Lásd: 
2. lehetőség, valamint 
a hatósági 
ellenőrzésekre 
vonatkozó 
ésszerűsített szabályok 
az agrár-élelmiszeripari lánc valamennyi
 területén 
alkalmazandók 
lennének  (+++) Lásd: 3. lehet őség, 
valamint a díjakból ered ő 
torzulások a kötelez ő 
díjak hatálya alá vont új területeken is megsz űnnek 
Az emberek, állatok és növények 
egészsége és az állatjólét magas 
szintű védelmének fenntartása, 
valamint annak megel őzése, hogy 
ezt az uniós jogszabályok 
végrehajtásának esetleges elmaradása veszélyeztesse (-) Az ellenőrzések és 
a kockázatok 
kezelésére való képesség lehetséges 
csökkentése  (0) (+) Több 
kockázatalapú 
ellenőrzés javítaná a 
hatékonyságot és a 
kockázatkezelés 
képességét  (++) Az ellenőrzések 
maximálisan 
hatékonyak, és csökken az 
optimálisnál gyengébb 
mértékű védelem 
kockázata (++) Lásd: 3. lehet őség 
Az uniós jogszabályok megfelel ő 
és egységes végrehajtásának 
biztosítása  (-) Forráscsökkenés 
esetén az optimálistól 
elmaradó jogi 
végrehajtás lehet ősége (0) (+) A díjköteles 
tevékenységek és a 
költségek 
egyértelm űbb 
jegyzéke; csak költségalapú díjak  (++) Azonos 
követelmények és 
feladatok az agrár-
élelmiszeripari lánc 
valamennyi  
ágazatában  (++) Lásd: 3. lehet őség 
Az agrár-élelmiszeripari lánc 
mentén végzett hatósági 
ellenőrzések átfogó és 
következetes megközelítésének 
biztosítása  (0) (0) (+) A kockázatalapú 
elv következetes 
alkalmazása   (++) Azonos feladatok 
és mechanizmusok 
alkalmazása 
valamennyi ágazatban   (++) Lásd: 3. lehet őség 
A nemzeti ellen őrzési források 
hatékonyabb felhasználásának 
lehetővé tétele  (0) (0) (+) Teljes kör ű 
kockázatalapú 
megközelítés   (++) Az agrár-
élelmiszeripari lánc 
valamennyi területének bevonása 
lehetővé tenné a 
prioritások ágazatok közötti rangsorolását
 (++) Lásd: 3. lehet őség 
Az adminisztratív terhek 
csökkentése és a felesleges 
követelmények megszüntetése  (0) Megszünteti az 
uniós díjakra 
vonatkozó szabályokhoz 
kapcsolódó 
adminisztratív terheket, de a 
tagállamok saját 
rendszerüket igazgatják
 (0) (+) Felesleges tervek 
és jelentések 
megszüntetése   (+) Lásd: 2. lehet őség (+) Lásd: 2. lehet őség 
A tagállamok közötti fokozott 
együttműködés el őmozdítása a 
hatósági ellen őrzések végzésének 
javítása céljából  (0) (0) (+) Az igazgatási 
együttműködésre 
vonatkozó szabályok 
elfogadhatók, 
szinergiák alakíthatók ki (IAS) (++) Szinergiák 
alakíthatók ki a 
növény-egészségügyi 
és a növényi 
szaporítóanyagok ágazatával is   (++) Lásd: 3. lehet őség 
A megfelel ő források 
rendelkezésre állásának 
biztosítása  (-) A megfelel ő 
finanszírozás 
költségvetési 
döntésekt ől függ – a 
válság idején feltehetően nagyobb a 
költségmegtérülés 
biztosításának kudarca   (- -) 
Elégtelen 
források, 
mivel a 
mikrovállalkozások nem 
fizetnek díjat(++) A díjakból 
megtérülő 
költségeknek 
köszönhet ően csökken 
a nemzeti költségvetésekt ől való 
függés és az azokat ér ő 
nyomás
 (++) Lásd: 
2. lehetőség (+++) Lásd: 2. lehet őség, 
átfogóbb szinten  
 
HU 18   HU A hatósági ellen őrzések 
méltányos és tisztességes 
finanszírozásának biztosítása  (-) A díjakkal 
kapcsolatos 
feltehetően eltér ő 
megközelítések miatt 
nem biztosítottak az 
egyenlő feltételek   (-) Nem 
egyenlő 
feltételek, mivel a 
mikrovállalk
ozásokat 
előnyben 
részesítik  (+) Valamennyi 
díjfizetésre kötelezett 
vállalkozó az ellenőrzés tényleges 
költségét fizeti (+) Lásd: 2. lehet őség (++) Lásd: 2. lehet őség, 
valamint az ellen őrzések 
előnyeit leginkább élvez ő 
valamennyi vállalkozó 
díjat fizet  
Többek között a hatósági 
ellenőrzések finanszírozási 
rendszere átláthatóságának 
javítása  (0)  (++) A „nagymérték ű 
átláthatóság” 
követelményei 
részletezhet ők; javul a 
díjmechanizmus átláthatósága   (++) Lásd: 
2. lehetőség  (++) Lásd: 2. lehet őség 
 
 
HU 19   HU   1A. lehet őség 
– 
A díjak 
deregulációja  1B. 
lehetőség – 
A mikro-
vállal-
kozások 
mente-
sítése 2. lehetőség – Ésszer űsítés 3. lehetőség – 
Ésszerűsítés + 
integráció8 4. lehetőség – 
Ésszerűsítés + 
integráció + átfogóbb 
költség-megtéríttetés  
  Intézkedés  EUR Intézkedés  EUR Intézkedés  EUR Intéz-
kedés EUR 
Költ-
ség A díjak ki- 
és felszámí-
tására 
vonatkozó 
jelentés-
tételi 
rendszer 
létrehozása 
és működ-
tetése 0,5 millió 
EUR 
egyszeri 
összeg 
+ 
évi 
2000 EUR  
(tagállam-
onként)  Ugyanaz 
(lásd: 
2. lehetőség 
+ növény-
egészségügy 
és növényi 
szaporító-
anyagok)  Ua. Lásd: 2. 
és 
3. lehe-tőség Ugyanaz  
Tag-
állami 
illetékes 
hatóság  
Ha-
szon Az egyes tagállamok arra irányuló döntéseit ől függ, 
hogy számítanak-e fel díjat a hatósági ellen őrzésekért (1A) 
és hogy a mikrovállalkozások 
ellenőrzéseinek költségeit 
megtéríttetik-e más 
vállalkozásokkal, illetve 
milyen arányban (1B)
 
Állandó 
finanszíro-
zás a 
díjfizetés 
által már 
érintett 
területeken, 
pl. 
hústermelés 
(a már 
felszámított 
díjak 
kiegészítése 
a teljes 
költség-
megtérülés 
eléréséig)  A költségek 
tagállamok 
általi 
megtérítte-
tésének 
arányától 
függ 
Évi kb. 0,9–
3,4 milliárd  
EUR új 
forrás az 
Unió 
egészében9,10 Ugyanaz  Ua. A 
nyilván-
tartásba 
vett 
vállal-
kozók 
hatósági 
ellen-
őrzési 
költsége-
inek 
teljes 
körű 
megtérü-
lése + a 
2. lehe-
tőség 
szerinti 
„kiegé-
szítés”  Új díjak 
összesen 
kb. 
évi 2,3–
37 milliár
d EUR  
az Unió 
egészében
11 + évi 
0,9–
3,4 mil-
liárd EUR  
 
Vállal-
kozó Költ-
ség Az egyes tagállamok arra 
irányuló döntéseit ől függ, 
hogy számítanak-e fel díjat a 
hatósági ellen őrzésekért (1A) 
és hogy a mikrovállalkozások 
ellenőrzéseinek költségeit 
megtéríttetik-e más vállalkozásokkal, illetve 
milyen arányban (1B) Meglévő 
díjak 
kiegészítése 
(húságazat) 
a teljes 
költség-
megtérülés 
eléréséig  A költségek 
tagállamok 
általi 
megtérítte-
tésének 
arányától 
függ 
Évi kb. 0,9–
3,4 milliárd 
EUR új díj 
(az Unió Ugyanaz 
(lásd: 
2. lehetőség 
+ növény-
egészségügy 
és növényi 
szaporító-anyagok) Ua. Új 
költségek 
a jelenleg 
díjfizetés
re nem 
kötelezett 
vállal-
kozók 
számára 
(a 
húságazatÉvi kb. 
2,3–
37 mil-
liárd EUR 
új díj az 
Unió 
egészében 
+ évi 0,9–
3,4 mil-
liárd EUR  
                                                 
8 A 3. lehet őség esetében a költség/haszon a növényegészség ügy, a növényi szaporítóanyagok és az állati 
melléktermékek hatály alá vonásához kapcsolódik,  amelynek hatását az ezen ágazatokra vonatkozó 
hatásvizsgálatok keretében már értéke lték, ezért azok itt nem szerepelnek. 
9 Ágazati termelési érték: 400 milliárd EUR/év (DG Enterprise). Vállalkozások száma: 60 000 (Eurostat 
2008). Vállalkozónkénti átlagos éves ellen őrzési díj teljes költségmegtérül és esetén: kb. 80 000 EUR/év 
(a hatásvizsgálat XI. melléklete). 
10 Az egyes tagállamok vállalkozóinak többsége jelenleg az ellen őrzési díjak 30–80 %-át, míg egyes 
vállalkozók az összeg 100 %-át fizetik. 
11 A 4. lehet őség értelmében els ő alkalommal díjkötelezettség alá vonandó ágazatokban fizetend ő új díjak. 
Ezek az értékek a két széls őséges feltétel esetére vonatkoznak: ha minden vállalkozó a jelenleg a 
legkisebb, illetve a legnagyobb vállalatokra kirótt díja kat fizeti. A jelenleg díjfizetésre nem kötelezett 
vállalkozók száma: 25 millió (Eurostat 2008). 
 
HU 20   HU egészében) (a 
húságazatba
n az éves 
termelési 
érték kb. 0,2–
0,8 %-a12) on kívül) 
+ a 
2. lehe-
tőség 
szerinti 
„kiegé-
szítés”  
Haszo
n Az állat-
gyógyászati 
ellenőrzések 
kockázat-
alapú 
megköze-
lítése Évi 12,4–
98,5 millió 
EUR uniós 
szintű 
megtakarítás 
(díjakból 
fedezett)  Ugyanaz  Ugya
naz  Lásd: 2. és 
3. lehe-
tőség Ugyanaz  
                                                                                                                                                         
12 Egyesült királyságbeli ágazati becslések alapján. 
 
HU 21   HU Előnyben részesített lehet őség 
A vizsgálat alapján a célkit űzések a 4. lehetőség keretében valósíthatók meg a 
legeredményesebben (lásd a fenti táblázatban szerepl ő összefoglalást). Noha az 
agrár-élelmiszeripari lánc ágazataina k egységes jogi keretben történ ő teljes kör ű 
integrációja kismérték ű kapcsolódó költségekkel jár, ez a legjobb megközelítés az 
egyszerűsítés, egyértelm űség, koherencia és az admini sztratív teher csökkentése 
tekintetében. Ami az ellen őrzések finanszírozását illeti, a 4. lehetőség szavatolja a 
nemzeti ellen őrzési rendszerek hosszú távú fenntar thatóságát azáltal, hogy csökkenti 
azok állami forrásoktól való  függését és annak kockázatát, hogy a jelenlegi gazdasági 
és pénzügyi válság a rendelkezésre álló ellen őrzési források terén is érezteti a hatását. 
A vállalkozókat terhel ő kismérték ű további költségeket a hatékonyabb ellen őrzések, 
a szabályok betartását jutalmazó mechanizmusok és az ellen őrző szervek fokozott 
elszámoltathatósága ellensúlyozza. 
7. N YOMON KÖVETÉS ÉS ÉRTÉKELÉS  
Az agrár-élelmiszeripari lánc  mentén végzett hatósági ellen őrzésekre alkalmazandó 
uniós jogi keret felülvizsgálatának célja a rendszer hatékonyságának és 
következetességének javítása, valamint hossz ú távú fenntarthatóságának biztosítása. 
Úgy véljük, hogy bármely lehet őség valósul is meg, az pontosítja a meglév ő 
szabályokat és megkönnyíti azok tagállami il letékes hatóságok általi alkalmazását. A 
bevezetett intézkedések sikerességének értékelése céljából az alábbi alapvet ő 
teljesítési mutatók meghatározására került sor, a szakpolitikai intézkedés operatív célkitűzéseivel összhangban: 
Operatív célkit űzések Mutatók  
A hatósági ellen őrzések egységes és egyszer űbb jogi 
keretének létrehozása  - A Bizottsághoz beérkez ő jogértelmezési kérelmek 
száma  
- Az egyes ágazatok/termékek hatósági ellen őrzéseire 
alkalmazandó uniós szint ű jogszabályok száma 
- Az ágazatot és a tagállamokat érint ő, bevallott átlagos 
adminisztratív teher mennyiségében bekövetkez ő, 
jelentett változás  
Valamennyi ellen őrzés kockázatalapú, a 
határellen őrzéseket is ideértve  Annak felmérése a tagállamban, hogy a felülvizsgálat 
nyomán felszabaduló forrá sokat a nagyobb kockázatot 
jelentő területeken végzett ellen őrzésekre fordítják-e  
Azon esetek számának növelé se, amelyekben a határokon 
átnyúló végrehajtási eseteket közigazgatási segítségnyújtás 
és igazgatási együttm űködés keretében oldják meg  - Az igazgatási együttm űködésért felel ős 
kapcsolattartókkal létesíte tt, a rendelet 35. cikkében 
előirányzott kapcsolatfelvételek száma 
- Azon vállalkozói panaszok száma, amelyek 
rámutatnak, hogy határokon átnyúló jogsértés esetén a tagállamok nem hangolták össze vizsgálataikat 
Az illetékes hatóságok és  vámhatóságok közötti, a 
hatósági ellen őrzések elvégzésére szolgáló formális 
eszközök számának növelése  Az illetékes hatóságok és más,  többek között vámhatóságok 
közötti, a szolgált atási szintre vona tkozó formális 
megállapodások száma  
Az FVO jelentéseiben el őforduló, a forráshiánynak 
betudható elégtelen végreha jtási eredmények számának 
csökkentése  Az FVO azon jelentéseinek számában megfigyelt változások, amelyek a tagá llami források hiányára 
mutatnak rá