A Covid19-világjárvány által 2020-ban kiváltott recessziót követően 2021-ben a bővítési és a szomszédságpolitikában részt vevő országok gazdasága helyreállt. A recesszió időtartama és súlyossága országonként jelentősen eltért. Ezek a különbségek egyrészt a világjárvány országok közötti eltérő terjedését, másrészt a partnerországok eltérő gazdasági struktúráit és a hatékony ellenintézkedések meghozatalára való eltérő képességüket is tükrözik. Az ezt követő fellendülés szintén egyenetlen volt az egyes országok között. Ez a szakasz az EU szomszédsága és a Nyugat-Balkán országai előtt álló regionális kihívásokat vizsgálja, gazdasági teljesítményüket pedig a kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentum országonként bővebben is értékeli.

Válságkezelési eszközként és más uniós külső finanszírozási eszközökkel ellentétben az MFA nem rendszeres, programozható alapon nyújt pénzügyi támogatást. Emiatt a 2021 és 2027 közötti többéves pénzügyi keretben (MFF) az egyedi MFA-műveleteket továbbra is ad-hoc határozatok alapján fogják aktiválni. Amennyiben az EUMSZ 212. cikkén alapulnak, ezekre az egyedi MFA-műveletekre vonatkozó ad-hoc határozatokra a rendes jogalkotási eljárás az irányadó, amely az Európai Parlament és a Tanács jóváhagyását igényli minden egyes művelet esetében (vagy több művelet esetében egyidejűleg, ahogyan az a 2020 májusában elfogadott Covid19 MFA-csomagnál történt).

Az MFA-t részletekben fizetik ki, és csak akkor, ha teljesülnek a strukturális reformmal kapcsolatos bizonyos – az országgal egyeztetett – kritériumok. Ezek a feltételek támogatják a határozott kiigazító és reformintézkedések végrehajtását a következő célokkal: i. az államháztartási rendszerek megerősítése; valamint ii. a fenntartható és inkluzív növekedés és munkahelyteremtés támogatása. A makroszintű pénzügyi támogatás nyújtásának előfeltétele továbbá, hogy a kedvezményezett ország megfeleljen a hatékony demokratikus mechanizmusoknak. Ezek a következő mechanizmusokat foglalják magukban: többpárti parlamentáris rendszer megléte; a jogállamiság elismerése; valamint az emberi jogok tiszteletben tartásának garantálása. A makroszintű pénzügyi támogatás ilyen módon kiegészíti az Unió által nyújtott szokásos együttműködési támogatást, valamint hozzájárul az Unió határain túli stabilitás megőrzésére, és a jólét és alapvető értékeink előmozdítására irányuló átfogó célkitűzésekhez. Az MFA széles körben elismert, hatékony válságkezelő eszköz, amely lehetővé teszi az EU számára a látható és rugalmas, az országok szakpolitikáiban bekövetkező változások ösztönzésére képes beavatkozást. A makroszintű pénzügyi támogatás válságkezelési hatékonyságára vonatkozó következtetést a befejezett MFA-műveletek több független utólagos értékelésének megállapításai is alátámasztják.

Bár az alábbiakban bemutatott regionális áttekintés visszatekintő jellegű, meg kell jegyezni, hogy az ukrajnai orosz invázió az Ukrajnára gyakorolt közvetlen pusztító hatáson túl jelentősen elhomályosítja az általános kilátásokat. Míg a továbbgyűrűző hatások az Ukrajna keleti partnerségben részt vevő néhány szomszédját érinthetik leginkább, az invázió következményei mindhárom régióban érezhetők lesznek. A keleti partnerség országaiban Ukrajna inváziója leértékelődéshez, valamint az élelmiszer- és energiaárakra nehezedő erőteljes nyomáshoz vezetett. A fogyasztói és vállalkozói bizalmat is súlyosan érintette. Az elkövetkező hónapokban a konfliktus jelentős terhet róhat a kereskedelemre, a hazautalásokra és a beruházásokra. Összességében a keleti partnerség régiója valószínűleg stagflációs év elé néz. A déli szomszédságban az összességében alacsony külkereskedelmi kitettség ellenére a konfliktusból eredő nyomás a magasabb élelmiszerárakon, az élelmezésbiztonság veszélyeztetettségén (néhány ország nagymértékben támaszkodik Oroszországra és Ukrajnára a búzaimport tekintetében, amely kritikus és erőteljesen támogatott alapvető élelmiszer), valamint (a gyakran erősen támogatott) energiaárakon keresztül érezhető. Emellett a déli szomszédság néhány országában az idegenforgalmi ágazat Covid19 utáni fellendülése is kárt szenved. A Nyugat-Balkánon az energia, az élelmiszer és a szállítás árának tartós emelkedése várhatóan tovább gyorsítja az inflációt, és csökkenti a háztartások rendelkezésre álló reáljövedelmét és a magánfogyasztást. A gazdasági növekedés tovább lassulhat a nyugat-balkáni országok turizmustól leginkább függő országaiban. Mindhárom régió gazdasági kilátásait befolyásolják a következő tényezők: i. a nemzetközi ellátási láncok zavarai; valamint ii. a főbb kereskedelmi partnerek – köztük az EU – alacsonyabb növekedési kilátásaiból eredő alacsonyabb kereslet. Ezek a tényezők befolyásolhatják az exportot, a közvetlen külföldi tőkebefektetéseket és a hazautalásokat, és ezáltal súlyosbíthatják a fennálló külső egyensúlyhiányokat.

2.1Keleti szomszédság

2021-ben a keleti szomszédság térségének gazdaságai talpra álltak a világjárvány okozta 2020. évi recesszióból. A fellendülés mozgatórugói a következők voltak: i. a háztartások fogyasztásának fellendülése nagyon alacsony bázisról; ii. a hazautalások megugrása; valamint iii. a beruházási tevékenység fokozódása. Ezeket a gazdaságokat erőteljes külső kereslet is támogatta. Bár a növekedési pályára való visszatérés szinte minden országban hozzájárult a munkanélküliségi ráta csökkenéséhez, a növekedéshez való visszatérést egész évben az infláció folyamatos és meredek gyorsulása kísérte. Az infláció növekedését főként a globális energia- és élelmiszerárak emelkedése okozta. Az infláció megfékezése érdekében 2021-ben a keleti szomszédság valamennyi központi bankja szigorította monetáris politikai irányvonalát. Ez segítette a helyi valuták folyamatos felértékelődését, amelyek sok esetben ledolgozták a 2020-ban elkönyvelt veszteségeiket.

A költségvetési pozíciók annak ellenére javultak 2021-ben, hogy a világjárvány sebei még mindig érezhetők. A bevételek a növekvő gazdasági tevékenységnek és a kereskedelem erőteljes fellendülésének köszönhetően helyreálltak. Ugyanakkor a kiadások folyamatosan növekedtek, többek között azért, mert a világjárvány háztartásokra és vállalkozásokra gyakorolt hatásának kezelésére alkalmazott nagyvonalú intézkedéseket csak fokozatos csökkentették. Az alacsonyabb hiány, a felértékelődő hazai valuták és a nominális GDP jelentős emelkedése mind a GDP-arányos államadósság javulásához vezetett a keleti szomszédság országaiban. Ami a külső pozíciót illeti, mind az import, mind az export erőteljes fellendülésen ment keresztül a régióban, tükrözve az alacsony bázist, a magasabb keresletet és a nyersanyagárak emelkedését. A hazautalások is jelentősen növekedtek. Mindez – az IMF által augusztusban a tagoknak kiosztott különleges lehívási jogokkal együtt – jelentős lendületet adott a külső pozícióknak, és a legtöbb országban a nemzetközi tartalékok növekedéséhez vezetett.

Előretekintve és a korábban említettek szerint a keleti szomszédság különösen ki van téve az ukrajnai orosz invázió gazdasági következményeinek, és fennáll annak a kockázata, hogy olyan súlyos recesszióba süllyedhet, amelynek mértéke hasonló lehet a Szovjetunió 1990-es évekbeli felbomlása által kiváltotthoz, mivel a keleti partnerség két legnagyobb gazdaságát, Ukrajnát és Belaruszt érte messze a legsúlyosabb csapás.

2.2Déli szomszédság

2021-ben a déli szomszédság területén is elkezdett helyreállni a gazdasági tevékenység a világjárványt és annak gazdasági következményeit követően. A növekedés visszatért minden országban, kivéve Libanont, ahol mély politikai és gazdasági válság áll fenn. A régió növekedése az év során felgyorsult, mivel a lazább korlátozások, az oltóanyag bevezetése és az elhalasztott fogyasztás pótlása támogatta mind a beruházási tevékenység növekedését, mind a magán- és állami fogyasztás fellendülését. A külső kereslet élénkülése az exportágazatokat, különösen a feldolgozóipart is támogatta. Az utazási korlátozások fokozatos feloldásával összhangban a turisztikai számok is valamelyest javultak. A munkanélküliség a világjárvány előtti szint felett maradt, a foglalkoztatási ráták azonban a magasabb aktivitási rátákkal összhangban javultak. Az inflációs nyomás jelentősen megnőtt, többek között az élelmiszer- és energiatermékek esetében, mivel a monetáris politikák lazák maradtak. A nyersanyagárak emelkedése fokozta az aktivitást és javította a költségvetési egyenleget az energiaexportáló országokban.

2021-ben csökkent a költségvetési hiány, mivel a bevételek élénkültek, a kiadások azonban csak mérsékelten növekedtek, összhangban a világjárványhoz kapcsolódó támogatási intézkedések fokozatos visszavonásával. A világjárvány miatti jelentős finanszírozási igények következtében azonban az államadósság rekordszinten maradt. A régió erőteljes fellendülést tapasztalt mind az import, mind az export tekintetében a következők miatt: i. a korábban visszafogott kereslet élénkülése; ii. a nyersanyagárak emelkedése; valamint iii. növekvő kereslet a régió fő exportpiacairól. A rekordösszegű hazautalásokat az Európai Unió növekedési pályára való visszatérése és a globális olajárak emelkedése is támogatta. A hazai valuták stabilak maradtak vagy kissé felértékelődtek, és a legtöbb országban csökkentek a nemzetközi tartalékok. A régió továbbra is részesült a nemzetközi intézményi hitelezők külső támogatásában, többek között az IMF által kiosztott SDR-ekből.

Az ukrajnai orosz invázió a déli szomszédság kilátásaira is hatással volt, bár kisebb mértékben, mint a keleti partnerség kilátásaira. Az orosz invázió következményei jelentős kockázatot jelentenek a kialakulóban lévő fellendülésre nézve, mivel a déli szomszédság országait különösen az élelmiszerek, az energia és más nyersanyagok magasabb ára fogja érinteni. Ezek a magasabb árak fel fogják hajtani az inflációt és negatív hatással lesznek a belföldi fogyasztásra, miközben növelik az állami költségvetésekre nehezedő nyomást.

2.3Nyugat-Balkán

A világjárvány okozta 2020. évi recessziót követően a Covid19-válság által kiváltott zavarok háttérbe szorultak, és 2021-ben valamennyi nyugat-balkáni gazdaságban erőteljesen megélénkült a gazdasági tevékenység. A fellendülést nagyrészt a következők támogatták: i. a Covid19-járvány megfékezésére irányuló intézkedések fokozatos megszüntetése; ii. erősebb belső és külső kereslet; valamint iii. előnyös bázishatások. A gazdasági tevékenység élénkülésével összhangban a foglalkoztatás növekedése visszatért a pozitív tartományba, és a régió legtöbb országában csökkent a munkanélküliségi ráta. Nőtt a foglalkoztatottak száma is. Az infláció dinamikája az aggregált kereslet fellendülését, valamint az energia, az élelmiszerek és a szállítás magasabb árait tükrözte, és 2021-ben valamennyi nyugat-balkáni országban felgyorsult az infláció.

Az erősebb gazdasági tevékenységnek köszönhető adóbevétel-növekedés hozzájárult a költségvetési hiány csökkentéséhez a régióban 2021-ben. Emellett a GDP-arányos államadósság a legtöbb országban kismértékben csökkent 2020 végéhez képest, részben a nominális GDP-növekedés fellendülését tükrözve. A külső pozíciót illetően a folyó fizetési mérleg hiánya 2021-ben jelentősen szűkült az előző évhez képest, mivel a szolgáltatásexport erőteljes fellendülése és a hazautalások nagyobb mértékű beáramlása meghaladta a külkereskedelmi áruforgalom hiányának növekedését.

A Nyugat-Balkán gazdaságainak kilátásai is romlottak, mivel a növekedési kilátásokat több tényező is visszafogta, leginkább az energia, az élelmiszer és a szállítás magasabb árainak hatása a rendelkezésre álló jövedelemre és a fogyasztásra. Mindazonáltal ezek a tényezők egyértelműen kisebb mértékben érintették a Nyugat-Balkánt, mint a keleti partnerség országait.

3Makroszintű pénzügyi támogatási műveletek 2021-ben

A Bizottság 2020. április 22-én egy 3 milliárd EUR összegű MFA-csomagra tett javaslatot 10 bővítési és szomszédságpolitikai régióbeli partner számára, hogy segítséget nyújtson a Covid19-világjárvány által okozott gazdasági károk korlátozásában. A határozatot az Európai Parlament és a Tanács igen gyorsan, 2020. május 25-én fogadta el . A tervek szerint a mindössze 1 évig elérhető, Covid19-hez kapcsolódó makroszintű pénzügyi támogatás rendelkezésre bocsátása két részletben, egy folyósításról szóló IMF-megállapodással együtt, és az általános politikai előfeltételek teljesülésétől függően történik. További feltétel, hogy a második és utolsó részlet folyósítására csak azt követően kerülne sor, miután a partnerország teljesítette a mellékelt szakpolitikai feltételeket.

2021-ben ezért a Covid19 MFA-csomag végrehajtása volt fókuszban. Összesen 1,665 milliárd EUR összegű kölcsönt folyósítottak az uniós partnerországok pénzügyi stabilitásának támogatására és a Covid19-világjárvány gazdasági következményeinek enyhítésére.

A Bosznia-Hercegovinát és Tunéziát érintő két fennmaradó művelet szintén 2021-ben kezdődött meg a vonatkozó egyetértési megállapodás és hitelkeret-megállapodás meglehetősen hosszadalmas ratifikációs folyamatait követően. Tunézia 2022. május 25-én kapta meg a második kifizetést, így az egyetértési megállapodásban foglalt szakpolitikai feltételek teljesülését követően a művelet sikeresen befejeződött. Másrészről a Bosznia-Hercegovinának járó második részletet nem folyósították, mivel a rendelkezésreállási időszak végére csak korlátozottan hajtották végre a reformokat.