GLOSSZÁRIUM

CASE : A "földrengésbiztos és a környezet szempontjából fenntartható társasházakat" (Complessi Antisismici Sostenibili Ecocompatibili) jelölő betűszó. A CASE projektet az olasz minisztertanács 2009. április 23-án jelentette be. 2009. április 28-án az olasz kormány kiadta a 39. számú, "Decreto Abruzzo" néven ismert törvényerejű rendeletet, amely előírta, hogy a Polgári Védelmi Főosztály köteles gondoskodni a tartósan használható CASE társasházak építéséről. Az épületek speciális tartóoszlopokra épülnek, hogy el legyenek szigetelve a vízszintes irányú földmozgásoktól. Az épületek emellett energiahatékonyak, és megújuló energiarendszerekkel, például fényelektromos panelekkel és napenergiás vízmelegítőkkel vannak felszerelve.

EUSZA : Az Európai Unió Szolidaritási Alapját a 2002. november 11-i 2012/2002/EK tanácsi rendelet hozta létre azzal a céllal, hogy reagáljon a jelentős természeti katasztrófákra, és kifejezésre juttassa az európai szolidaritást Európa katasztrófa sújtotta régióiban. Az Alapot különböző katasztrófák, például árvizek, erdőtüzek, földrengések, viharok és aszályok esetén veszik igénybe. Az EUSZA kizárólag akkor vehető igénybe, ha a nemzeti katasztrófa által okozott kár (2002. évi árakon) meghaladja a 3 milliárd eurós küszöbértéket vagy a bruttó nemzeti jövedelem (GNI) 0,6%-át. Az Alap éves költségvetése 1 milliárd EUR. 2011 novemberéig az Alap csaknem 2,5 milliárd EUR összegű segélyt finanszírozott (lásd: I. melléklet).

+++++ TIFF +++++

L’Aquila :

Abruzzo régió fővárosa, nyilvántartott lakosainak száma 2009-ben 73150 volt, de a városban tanulmányok, szolgáltatási tevékenységek, munkavégzés és idegenforgalom céljából naponta 100000-en is tartózkodnak. A város 721 méter tengerszint feletti magasságban, négy, 2000 méternél magasabb hegycsúcs közé ékelődve helyezkedik el. Éghajlata Közép-Olaszország legtöbb részéhez képest hűvös.

1. ÁBRA – L’AQUILA FÖLDRAJZI ELHELYEZKEDÉSE

Forrás: Eurostat.

MAP : Az ideiglenes moduláris lakóegységeket (Moduli Abitativi Provvisori) jelölő betűszó.

MUSP : Az átmenetileg iskolai célra használt moduláris egységeket (Moduli ad Uso Scolastico Provvisori) jelölő betűszó. Ezek a moduláris egységek átmenetileg helyettesítik a földrengés által megrongált iskolaépületeket.

Polgári Védelmi Főosztály : Az olasz polgári védelem olyan integrált rendszer, amely lehetővé teszi minden rendelkezésre álló állami és magánszektorbeli erőforrás összehangolt igénybevételét. A Miniszterelnöki Hivatal egyik főosztálya, és a törvény értelmében számos hatóság, közigazgatási szerv, magán- és közjogi szerv (többek között a hadsereg, a haditengerészet, a légierő, számos minisztérium és regionális önkormányzat), valamint a kutatási tevékenységekben érintett tudományos közösség tagjai tartoznak alá. 2012-re előirányzott költségvetése 1,67 milliárd EUR, amelynek 72%-a a korábbi években bekövetkezett katasztrófákkal kapcsolatos hiteleket, 21%-a a törvény értelmében előirányzott intézkedéseket, 7%-a pedig a Főosztály belső kiadásait, többek között a légiflotta költségét fedezi.

Végrehajtási megállapodás : A C(2009) 9138 számú, a Bizottság és a Polgári Védelmi Főosztály által 2009. november 11-én aláírt megállapodás, amely meghatározza az abruzzói földrengést követően az EUSZA által finanszírozott támogatási összeget és beavatkozásokat.

ÖSSZEFOGLALÁS

I. Az Európai Unió Szolidaritási Alapjának (EUSZA) célja, hogy a jelentős természeti katasztrófákra való reagáláshoz az alapvető szükségintézkedésekre szánt közkiadásaik kiegészítésével segítséget nyújtson a tagállamoknak és az Európai Unióval csatlakozási tárgyalásokat folytató államoknak. A finanszírozandó intézkedések között szerepel az energia, az ivóvíz, a szennyvíz, a közlekedés, a távközlés, az egészségügy és az oktatás területén működő infrastruktúrák és létesítmények működésének azonnali helyreállítása, továbbá a lakosság azonnali szükségleteinek kielégítése érdekében átmeneti szállás és mentőszolgálatok biztosítása.

II. 2009. április elején földrengés sújtotta az olaszországi Abruzzo régiót és fővárosát, L’Aquilát, a becslések szerint több mint 10 milliárd eurós közvetlen kárt okozva. 2009 novemberében az Európai Unió Szolidáris Alapjából félmilliárd euróval járult hozzá az olaszországi szükségintézkedésekhez. A végrehajtási megállapodás szerint ezt a hozzájárulást i. az első szükségintézkedésekre (indikatív EUSZA-hozzájárulás: 50 millió EUR), ii. a MAP projektre (7000 embernek szánt átmeneti moduláris lakóházakra) és a MUSP projektre (15000 iskolásnak szánt átmeneti iskolaépületekre) (indikatív EUSZA-hozzájárulás: 94 millió EUR), valamint iii. a15000 embert érintő CASE lakásprojektre (indikatív EUSZA-hozzájárulás: 350 millió EUR) kellett fordítani.

III. A Számvevőszék megvizsgálta, hogy i. a végrehajtási megállapodásban foglalt kiadás összhangban volt-e az EUSZA-rendelettel, ii. megfelelő volt-e a CASE projekt megtervezése, és gyors volt-e a végrehajtása, valamint azt, hogy iii. a CASE projekt végrehajtása a gazdaságosság kellő figyelembevételével történt-e.

IV. A Számvevőszék megállapította, hogy a finanszírozott projektek – a CASE projekt kivételével – az EUSZA-rendelet értelmében támogathatók voltak. Valamennyi projekt végrehajtása a végrehajtási megállapodásnak megfelelően történt, és azok a földrengés által érintett lakosság számos azonnali szükségletére reagáltak. Teljesen érthető, hogy az olasz hatóságok a CASE lakások építésének stratégiáját választották, de a projektnek nem sikerült a tél beállta előtt megoldania a lakóhelyét elhagyni kényszerült összes lakos szállásgondját. A CASE lakások szükségtelenül költségesnek bizonyultak, és túl kevés embernek nyújtottak szállást, emellett hiányosságok voltak a projekt tervezésében, valamint a projekt végrehajtása során a gazdaságosság biztosításában.

V. Az abruzzói tapasztalatok tanulságainak levonása, valamint az adott vészhelyzetnek és hatásainak kellő figyelembevétele érdekében a Számvevőszék ajánlja, hogy a Bizottság: i. mérlegelje az EUSZA-rendeletnek a katasztrófareagálási stratégiák közelmúltbeli fejleményeihez való igazítását, ii. a gyors és költséghatékony segítségnyújtás érdekében ösztönözze a tagállamokat vészhelyzeti készültségük javítására, továbbá iii. ösztönözze azt, hogy kellő figyelmet fordítsanak a gazdaságosságra a vészhelyzeti projektek tervezése és végrehajtása során.

BEVEZETÉS

1. 2009. április 6-án 6,3-as erősségű földrengés sújtotta az olaszországi Abruzzo régiót. A földrengés komoly károkat okozott az alapvető infrastruktúrában, és súlyosan károsította a lakosságot. A földrengés L’Aquila tartomány teljes területét, Abruzzo régió jelentős részét és néhány szomszédos területet sújtott. Az erőteljes földrengés epicentruma a régió fővárosában, L’Aquilában volt, melynek történelmi városközpontja különösen súlyosan megrongálódott.

+++++ TIFF +++++

© Európai Számvevőszék

2. A katasztrófa által érintett összesen közel 300000-es lakosságból több mint 300-an meghaltak, és 1500-an megsérültek. Több ezren veszítették el otthonukat, illetve vállalkozásukat, és mintegy 67500-an kerültek sátortáborokba, szállodákba és magánházakba. A földrengés után átvizsgált épületek jelentős részét egyáltalán nem találták biztonságosnak [1] (lásd: 1. táblázat).

3. Az Európai Szolidaritási Alapból nyújtandó támogatás iránti kérelem szerint a közvetlen kár teljes becsült összege meghaladta a 10 milliárd eurót, ami az olaszországi GNI 0,67%-át jelentette, és több mint háromszorosan meghaladta az Unió Szolidaritási Alapja igénybevételének küszöbértékét, a 3 milliárd eurót [2]..Az olasz hatóságok a földrengést követően az EUSZA-ból származó támogatásokra vonatkozóan meghatározott 10 hetes határidőn belül igényeltek pénzügyi támogatást. A Bizottság 2009. június 8-án határozatot adott ki, amelyben azt javasolta, hogy az Európai Unió költségvetési hatóságát együttesen alkotó Tanács és Európai Parlament nyújtson 494 millió EUR összegű pénzügyi támogatást [3].

4. A Bizottság a 494 millió EUR összegű támogatást előirányzó előterjesztésében jelezte, hogy az olasz hatóságok a 2012/2002/EK rendelet [4] 3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatható alapvető szükségintézkedések költségét 2004 millió euróra becsülték, aminek legnagyobb része a mentőszolgálatok és még inkább az ideiglenes lakások kapcsán merült fel. A Bizottság jelezte azt is, hogy az olasz hatóságok kijelentették: kutatják annak lehetőségét, hogy a szükségintézkedéseken túlmutató helyreállítási munkákat részben a strukturális alapokból társfinanszírozott megfelelő operatív programok révén finanszírozzák [5].

1. TÁBLÁZAT

A FÖLDRENGÉS ÁLTAL AZ ÉPÜLETEKBEN OKOZOTT KÁR

Forrás: Polgári Védelmi Főosztály.

Az átvizsgálás eredménye | Magánépületek | Középületek | Kulturális örökség |

Biztonságos (A) | 52,0% | 53,6% | 24,1% |

Részben vagy átmenetileg nem biztonságos (B, C) | 15,9% | 25,2% | 22,2% |

Egyáltalán nem biztonságos (E) vagy külső kockázatok miatt nem biztonságos (F) | 32,1% | 21,2% | 53,7% |

Vizsgált épületek száma | 71302 | 2219 | 1800 |

5. A végrehajtási megállapodás [6] 2009. november 11-én jött létre, a támogatást pedig 2009. november 30-án utalták át [7].

6. A végrehajtási megállapodás szerint a 494 millió eurós támogatást a következő célokra kellett fordítani (lásd: 2. táblázat):

- a kezdeti szükségintézkedések; a lakosságnak szánt kezdeti segítségnyújtás összköltsége 653 millió EUR volt [8], amelyből 50 millió eurós indikatív összeget finanszírozott az EUSZA;

- a MAP projekt (ennek keretében legfeljebb 7000 ember számára kisebb átmeneti lakóegységek biztosítása) és a MUSP projekt (ennek keretében átmeneti iskolaépületek biztosítása a földrengés által érintett több mint 15000 iskolás egy része számára); a MAP és a MUSP projekt összköltsége 321 millió EUR volt [9], amelyből 94 millió eurós indikatív összeget finanszírozott az EUSZA;

- a CASE lakásprojekt, amelynek L’Aquila legalább 15000 lakosa számára kellett átmeneti lakást biztosítania; ennek a projektnek az összköltsége 810 millió EUR volt [10], amelyből 350 millió eurós indikatív összeget finanszírozott az EUSZA.

2. TÁBLÁZAT

AZ EUSZA ÁLTAL FINANSZÍROZANDÓ TEVÉKENYSÉGEK (MILLIÓ EUR)

Forrás: EUSZA végrehajtási megállapodás.

| Nemzeti költségvetés | Az EUSZA hozzájárulása | Összesen |

Első szükségintézkedések | 603 | 50 | 653 |

MAP és MUSP projekt | 227 | 94 | 321 |

CASE projekt | 460 | 350 | 810 |

| 1290 | 494 | 1784 |

AZ ELLENŐRZÉS HATÓKÖRE ÉS MÓDSZERE

7. Az ellenőrzés a következő három konkrét ellenőrzési kérdésre keresett választ:

1) A végrehajtási megállapodásban foglalt intézkedések összhangban voltak-e az EUSZA-rendelettel?

2) Megfelelő volt-e a CASE projekt megtervezése és kialakítása?

3) A CASE projekt végrehajtása a gazdaságossági szempontok kellő figyelembevételével történt-e?

8. A 2) és a 3) ellenőrzési kérdés esetében az ellenőrzés a CASE projektre összpontosított, amely az EUSZA-ból nyújtott támogatás legnagyobb részét használta fel (lásd: 6. bekezdés). A 2011 novemberétől 2012 februárjáig tartó időszakban végzett ellenőrzés által vizsgált mintában öt közbeszerzési eljárás, valamint 12, épületek építésére, illetve beltéri felszerelések, beton, tartóoszlopok és földrengés-szigetelők szállítására irányuló szerződés szerepelt. A minta a CASE projekt szerződéses összegeinek 35%-át fedte le (lásd: II. melléklet). A dokumentumok elemzése kiegészült a Polgári Védelmi Főosztályon, a projekthelyszíneken, valamint a földrengés sújtotta övezetbeli érintett feleknél folytatott megbeszélésekkel és az ott gyűjtött észrevételekkel.

ÉSZREVÉTELEK

A VÉGREHAJTÁSI MEGÁLLAPODÁS ÉS AZ EUSZA-RENDELET

AZ EUSZA-RENDELET NEM IRÁNYOZ ELŐ A CASE PROJEKTHEZ HASONLÓ MEGOLDÁSOKAT

9. Az EUSZA célja, hogy segítséget nyújtson a tagállamoknak és az Unióval csatlakozási tárgyalásokat folytató államoknak a jelentős természeti katasztrófákra való reagáláshoz, és kiegészítse az alábbi alapvető szükségintézkedésekre szánt közkiadásaikat [11]:

- az infrastruktúra, valamint az energia, az ivóvíz, a szennyvíz, a távközlés, a közlekedés, az egészségügy és az oktatás területén működő infrastruktúrák és létesítmények működésének azonnali helyreállítása;

- átmeneti szállás biztosítása és a mentőszolgálatok támogatása az érintett lakosság azonnali szükségleteinek kielégítése érdekében;

- a megelőzést szolgáló infrastruktúra azonnali biztosítása, valamint intézkedések a kulturális örökség azonnali megóvása érdekében;

- a katasztrófa által sújtott területek azonnali megtisztítása, beleértve a természeti övezeteket is.

10. A Bizottság értelmezése szerint [12] ez azt jelenti, hogy a szükségintézkedéseket finanszírozó összeg nem haladhatja meg az azonnal szükségesnek tekintett összeget (működés helyreállítása), és főszabályként nem fedezi a teljes újjáépítés költségét.

11. Valamennyi intézkedés végrehajtása a végrehajtási megállapodás szerint történt. Míg azonban az EUSZA-rendelet előirányzott olyan intézkedéseket, mint az első kárenyhítési célú szükségintézkedések, a lakosságnak szánt segítségnyújtás, valamint a MAP és a MUSP projekt, a CASE projektről ez nem mondható el.

A LAKOSSÁGNAK SZÁNT KEZDETI SEGÍTSÉGNYÚJTÁS TÁMOGATHATÓSÁGA

12. A földrengést követően a Polgári Védelmi Főosztály megtette az első kárenyhítési célú szükségintézkedéseket, és hozzávetőlegesen 67000 embernek nyújtott segítséget, akiket 2009. április végén szállodákban és magánházakban (csaknem 32000 embert), illetve sátortáborokban (több mint 35000 embert) szállásolt el.

13. Az Alapnak az első kárenyhítési célú szükségintézkedésekre és a lakosságnak történő segítségnyújtásra szánt forrásait az EUSZA-rendelet rendelkezéseivel összhangban költötték el, mivel olyan alapvető szükségintézkedésekre került sor, amelyek az érintett lakosság azonnali szükségleteinek kielégítését célzó vészhelyzeti szolgálatokat igyekeztek biztosítani.

A MAP ÉS A MUSP PROJEKT TÁMOGATHATÓSÁGA

14. A végrehajtási megállapodás 2300 átmeneti lakóház (MAP) és 34 átmeneti iskolaépület (MUSP) építéséről rendelkezett. A végrehajtási zárójelentés szerint a Polgári Védelmi Főosztály 3313 MAP lakóházat és 33 átmeneti iskolaépületet építtetett. Ezenkívül 59 megrongálódott iskolaépület javítására és megerősítésére került sor. A MUSP projekt eredményei azért voltak különösen lényegesek, mert a gyors iskolaépítés lehetővé tette, hogy az iskolás gyermekeket nevelő családok L’Aquila térségében maradhassanak.

+++++ TIFF +++++

© Európai Számvevőszék

15. A MAP és a MUSP projekt végrehajtása az EUSZA-rendelet rendelkezéseivel összhangban történt, vagyis a MAP projekt átmeneti szállást biztosított a lakosságnak, a MUSP projekt pedig az oktatás területén törekedett a működés azonnali helyreállítására.

A CASE PROJEKT TÁMOGATHATÓSÁGA

16. A végrehajtási megállapodás 160 db, több mint 15000 embernek szállást nyújtó, 4000–4500 lakást magában foglaló átmeneti társasház [13] építéséről rendelkezett. A földrengés után kevesebb mint egy év alatt összesen 185 társasház épült.

+++++ TIFF +++++

© Európai Számvevőszék

17. A projekt keretében nem az EUSZA-rendeletben előirányzott átmeneti szállást biztosítottak, hanem olyan új, az újjáépítéshez szükséges évek tartamára szállást nyújtó állandó létesítményeket emeltek, amelyek tartósan befolyásolták mind a tájképet, mind L’Aquila önkormányzati lakásállományát.

18. Noha a Bizottság és az olasz hatóságok a végrehajtási megállapodásban kijelentették, hogy az azonnal szükségesen túlmutató intézkedések nem finanszírozandók (lásd: 10. bekezdés), a CASE projekt keretében épült lakások – kiemelkedő energiahatékonyságukkal és földrengés-szigetelésükkel – mégis sokkal jobb felszereltségűek a hagyományos átmeneti házaknál, illetve számos már meglévő épületnél.

19. Miután minden CASE lakás elkészült, a Polgári Védelmi Főosztály átadta azokat jelenlegi kezelőjüknek, L’Aquila önkormányzatának. Az önkormányzat a jövőben néhány CASE lakás szabad piacon történő eladását tervezi [14]. Más CASE lakásokat a szociális lakásigények kielégítésére használnának fel, illetve egyetemi hallgatóknak és másoknak adnának bérbe. A lakások így várhatóan bevételt fognak generálni. A strukturális alapokra vonatkozó rendeletekkel ellentétben azonban az EUSZA-rendelet nem tartalmaz rendelkezéseket ilyen eshetőségekre nézve. A rendelet tehát valószínűleg nem számolt ilyen új, hosszabb távra szóló építmények finanszírozásának lehetőségével [15].

20. Az EUSZA-rendelet szerint az Európai Unió Szolidaritási Alapjának hatóköre csak a legsürgősebb szükségletekre terjed ki, míg a hosszabb távra szóló újjáépítést más eszközökkel kell megvalósítani. Ennélfogva a CASE projekt, mivel tartós szállás biztosítására törekedett, eltért az EUSZA célkitűzéseitől.

A CASE PROJEKT MEGTERVEZÉSE ÉS VÉGREHAJTÁSA

TELJESEN ÉRTHETŐ, HOGY MIÉRT ERRE A STRATÉGIÁRA ALAPULT A CASE PROJEKT, DE…

21. Az olasz hatóságok a L’Aquila önkormányzata területén élők átmeneti elszállásolására eltérő stratégiát alkalmaztak, mint a korábbi katasztrófáknál szokásban volt. Korábban ugyanis az volt a stratégia, hogy rövid távon sátortáborokban nyújtottak szállást, majd ideiglenes lakóhelyeket, azt követően pedig tartós, új épületeket emeltek. A L’Aquila-i földrengés után választott stratégia értelmében a szokásosnál hosszabb ideig biztosítottak szállást sátortáborokban – ezt az olasz hatóságok azért tartották lehetségesnek, mert a földrengés még nyár előtt következett be –, egyidejűleg viszont hozzáfogtak jó minőségű társasházak gyors felépítéséhez. A cél az volt, hogy lehetőleg a tél beállta előtt teljesen felszerelt, azonnali beköltözésre alkalmas lakásokat biztosítsanak azoknak is, akik mindenüket elveszítették a földrengésben. Az olasz hatóságok által alkalmazott stratégiát a 2. ábra mutatja be.

2. ÁBRA

A HAGYOMÁNYOS STRATÉGIA ÉS A CASE PROJEKT STRATÉGIÁJA

+++++ TIFF +++++

Forrás: Polgári Védelmi Főosztály.

22. Az olasz hatóságok szerint az alábbi okok szóltak e mellett a stratégia mellett:

a) sokan laktak megrongálódott épületekben, különösen L’Aquila városában;

b) L’Aquila vidéke hegyvidék, ahol bajosan lehetne annyi földterületet találni, amelyre felépíthető volna elegendő egyszintes ház;

c) a történelmi városközpont újjáépítésének várhatóan hosszú időtartama feltételezhetővé tette, hogy a szállásokra sokáig szükség lesz;

d) szélsőségesek az éghajlati feltételek: télen zord az idő, míg nyáron igen magas a hőmérséklet.

23. A Számvevőszék véleménye szerint a CASE projekt nem tett eleget az EUSZA-rendelet egyes konkrét rendelkezéseinek, bármennyire is indokoltnak tartották az olasz hatóságok a stratégiát.

…HIÁNYOSSÁGOK MERÜLTEK FEL A SZÜKSÉGLETEK FELMÉRÉSEKOR, ÉS…

24. A Polgári Védelmi Főosztály nemzetközi szakértők – köztük egy tagállami szakértőkből álló uniós polgári védelmi csoport – segítségével röviddel az esemény után felmérte az épületekben keletkezett károkat. A földrengés után egy hónappal a Polgári Védelmi Főosztály úgy ítélte, hogy megbízható becsléssel rendelkezik a nem biztonságos épületek számára nézve [16].

25. A helyi hatóságok nyilvántartásai nem voltak alkalmasak a lakóhelyüket elhagyni kényszerült emberek tényleges szállásszükségleteinek felmérésére. Ahhoz, hogy a CASE projektet a kellő gyorsasággal végre lehessen hajtani, a közbeszerzést ezért már akkor el kellett indítani, amikor ezek az információk még nem álltak rendelkezésre. A tényleges szállásszükségletek meghatározására végül egy 2009. augusztus elején végzett népszámlálás alapján került sor, vagyis négy hónappal a földrengés után és több mint két hónappal a CASE lakások építésére vonatkozó szerződések odaítélését követően. A népszámlálás megbízható tájékoztatással szolgált a lakosság tényleges szükségleteiről, mivel megismerhetővé tette az emberek átmeneti szállást érintő preferenciáit is [17], ami azután 19 további társasház építését eredményezte [18].

26. Mivel a lakóhelyüket elhagyni kényszerültekről nem álltak rendelkezésre aktuális adatok, ezért csak a 2009. augusztusi népszámlálás adatai tették nyilvánvalóvá, hogy a lakásszükséglet meghaladta a lakások tervezett számát, így a lakásokat végül prioritási szempontok alapján kellett kiosztani.A 3. táblázat az átmeneti lakást igénylő családok számát és a rendelkezésre álló CASE lakások számát mutatja be. Ezen adatok szerint 4294 család, azaz mintegy 8800 ember CASE lakás iránti kérelme nem volt teljesíthető. Bár a CASE társasházak számát 150-ről 185-re emelték, 2012 áprilisában még mindig 11292-en részesültek bérletidíj-támogató átalányösszegben, aminek a költsége meghaladta a havi 3 millió eurót; 162-en szállodákban, 142-en pedig a Pénzügyőrség (Guardia di Finanza) barakkjaiban laktak [19].

3. TÁBLÁZAT

A CASE LAKÁSOKAT IGÉNYLŐ ÉS ILYEN LAKÁSOKBAN ELSZÁLLÁSOLT CSALÁDOK

Forrás: Polgári Védelmi Főosztály.

| Összesen | CASE szállást igénylők | CASE lakáshoz jutottak |

A felmérés körébe bevont családok | 15752 | 8715 | 4421 |

Több mint 6 tagú családok | 69 | 49 | 26 |

6 tagú családok | 202 | 168 | 120 |

5 tagú családok | 708 | 536 | 408 |

4 tagú családok | 2407 | 1750 | 1309 |

3 tagú családok | 3046 | 1998 | 1486 |

2 tagú családok | 3883 | 2203 | 935 |

Egyszemélyes háztartások | 5437 | 2011 | 137 |

…A LAKÁSOK TÖBBSÉGE NEM VÁLT BEKÖLTÖZHETŐVÉ A TÉL ELŐTT

27. Nem teljesült maradéktalanul az a cél, hogy a lakosság a tél beállta előtt lakásokban kerüljön elszállásolásra (lásd: 21. bekezdés). Bár az első lakások már 2009 szeptember végére (a földrengés után kevesebb mint hat hónappal) elkészültek, és a társasházak építése a terv szerint haladt, a végrehajtási megállapodásban előirányzott 15000 főből csak mintegy 6300-at sikerült elhelyezni november hó vége előtt. Az utolsó lakásokat 2010 márciusában bocsátották rendelkezésre (lásd: 4. táblázat). Ezért elkerülhetetlenek voltak a szállással kapcsolatos többletköltségek, mivel a szállásra szorulók időközben szállodákban töltötték a telet.

28. A késedelmet a szükséges közbeszerzési eljárások kiírásához szükséges idő mellett az okozta, hogy megfelelő építési területeket kellett kijelölni, amelyeket szeizmikus, hidrológiai és geológiai biztonságuk szempontjából meg kellett vizsgálni. Bár Olaszországban nagy a földrengések kockázata (lásd: III. melléklet), a Polgári Védelmi Főosztály most először alkalmazott ilyen stratégiát. A CASE házakra vonatkozó műszaki specifikációkat és ajánlattételi dokumentációt ennélfogva csak a földrengés után készítették el [20]. Ennek ellenére 2009. május 22-én, mindössze másfél hónappal a földrengés után ki lehetett írni az első közbeszerzési eljárásokat.

4. TÁBLÁZAT

A CASE LAKÁSOK ÁTADÁSÁNAK FOLYAMATA

Forrás: Polgári Védelmi Főosztály.

Dátum | Átadott lakások | Elszállásolt személyek |

2009.9.29. | 300 | 1042 |

2009.10.30. | 825 | 2973 |

2009.11.30. | 1694 | 6328 |

2009.12.31. | 2941 | 10625 |

2010.1.31. | 3588 | 12772 |

2010.2.28. | 4357 | 14554 |

2010.3.10. | 4415 | 14649 |

A CASE LAKÁSOK KÖLTSÉGE

A CASE LAKÁSOK VISZONYLAG KÖLTSÉGESEK VOLTAK

29. A CASE projekthez a Polgári Védelmi Főosztály összesen 710 millió EUR (héát nem számítva) [21] értékű szerződést írt alá, többek között infrastruktúrára, zöld területekre, beltéri felszerelésekre és egyéb költségekre. A CASE lakások négyzetméterenkénti költségének kiszámítása szempontjából releváns költségek lebontása az 5. táblázatban szerepel, ezek nem tartalmazzák a beltéri felszerelések, az infrastruktúra, a bontás, a villamosgépészeti munkák és a zöld területek költségét (melyek 112,5 millió eurót tesznek ki, lásd: II. melléklet).

30. A 185 társasház mindegyikének átlagos építési költsége 3230629 EUR volt, így a 4449 lakás építésének költsége egyenként 134337 EUR volt.

5. TÁBLÁZAT

A CASE HÁZAK ÉPÍTÉSI KÖLTSÉGEI EURÓBAN

Forrás: Európai Számvevőszék, a Polgári Védelmi Főosztálytól származó dokumentumok elemzése.

Munkák típusa | Szerződéses összeg | Az összes %-ában |

Liftek | 9810023 | 1,6 |

Épületek | 425305706 | 71,2 |

Zsaluzás/betonvasszerelés | 55160175 | 9,2 |

Beton | 27344339 | 4,6 |

Hegesztett acélháló | 15927758 | 2,7 |

Tartóoszlopok | 37562778 | 6,3 |

Földrengés-szigetelők | 12013512 | 2,0 |

Földmunkák | 14542086 | 2,4 |

ÖSSZESEN | 597666377 | 100,0 |

31. A Számvevőszék egy Olaszországban általánosan használt referencia-kézikönyv [22] alapján összevetette a CASE lakások költségét az Olaszországban alkalmazott standard költségekkel (lásd: 3. ábra). A négyzetméterszám kiszámítása így a kézikönyvben használt számítási módszernek megfelelően történt. A négyzetméterenkénti költség kiszámításának alapja társasházanként 1960 m2 volt [23]. A lakóterületre vetített fajlagos költség 1648 EUR/m2 volt [24], amely magában foglalta a parkolóhelyek költségét is.

32. A referencia-kézikönyv a szociális lakások esetén hozzávetőlegesen 1153 EUR/m2 alapárat állapít meg, amely a parkolóhelyeket is magában foglalja [25]; ehhez képest a CASE társasházak átlagosan 43%-kal drágábbak voltak. Az előre gyártott lakások esetében azonban 5964 m2 társasházra vetítve a standard költség hozzávetőlegesen 640 EUR/m2 volt [26], amihez képest a CASE lakások átlagosan 158%-kal drágábbak voltak [27] [28].

A SÜRGŐSSÉG ÉS A FÖLDRENGÉS-SZIGETELÉS HATÁSA

33. A Polgári Védelmi Főosztály szerint a projekt gyors végrehajtására vonatkozó követelmény hatással volt az építőanyagok, a munkamódszerek és a vállalkozók kiválasztására. A Számvevőszék ezeknek a tényezőknek a hatását hozzávetőlegesen 27 millió euróban számszerűsítette:

a) A CASE házak építéséhez használt tartóoszlopok acélból készültek, mivel azokat gyorsabban lehetett leszállítani, mint a rendes körülmények között használt beton tartóoszlopokat. Ezek ára azonban a beton tartóoszlopokra megtárgyalt árnak több mint a kétszerese volt [29], ami több mint 21 millió EUR többletköltséget eredményezett.

b) A betonnak minden lehetséges időjárási feltétel mellett megmunkálhatónak kellett lennie, és gyorsan kellett kötnie, ami kiváló minőségű, drága kémiai adalékokat tartalmazó beton használatát tette szükségessé; ez mintegy 16%-os, azaz 4 millió eurós többletköltséget eredményezett [30].

c) Mivel csak néhány vállalat ajánlotta fel, hogy a rövid határidőn belül egynél többet beépít a 30 telekből, a szerződéseket 16 különböző ajánlattevőnek ítélték oda. Ha a szerződéseket az első kilenc helyre rangsorolt ajánlattevőnek lehetett volna odaítélni, nagyjából 2 millió eurót lehetett volna megtakarítani.

d) Mivel a vállalkozóknak rövid időn belül kellett nagyszabású projektet végrehajtaniuk, anyagra és munkaerőre is többet kellett költeniük, mivel a munkát három műszakban végezték. Ezek a többletköltségek pontosan nem számszerűsíthetők.

34. A többletköltség egy része a földrengés-szigetelésű épületszerkezet választása miatt merült fel, ami nemcsak földrengés-szigetelőket, hanem a szigetelt platformot és a nem szigetelt alapzatot összekötő további lifteket és lépcsőházakat is szükségessé tett. A Számvevőszék ezt a többletköltséget mintegy 23 millió euróra becsülte [31].

35. A felülvizsgált négyzetméterenkénti ár – a vészhelyzet miatt felmerült költség és a földrengés-szigetelés többletköltsége nélkül – 1510 EUR volt (lásd: 6. táblázat), ami továbbra is jóval magasabb, mint a szokásos építmények esetében (lásd: 3. ábra).

6. TÁBLÁZAT

A CASE LAKÁSOK HELYESBÍTETT KÖLTSÉGE

Forrás: az Európai Számvevőszék saját számításai.

Megnevezés | Összeg (EUR) |

Teljes építési költség | 597666377 |

Mínusz: a sürgős munkamódszerek költsége | - 27000000 |

Mínusz: a földrengés-szigetelés költsége | - 23000000 |

Helyesbített költség | 547666377 |

| |

185 társasházra vetített egységköltség | 2960358 |

4449 lakásra vetített egységköltség | 123098 |

A teljes alapterületre (1960 m2) vetített négyzetméterenkénti ár | 1510 |

36. A sürgősség miatt és az épületek földrengés-szigeteléssel történő ellátása miatt felmerült költség részben indokolhatja a CASE lakások többletköltségeit. További ok volt azonban a kevés ajánlattevő és a határidők rövidsége, valamint az is, hogy a szerződések odaítélésekor kevéssé számított az ár.

KEVÉS VOLT AZ AJÁNLATTEVŐ

AZ AJÁNLATOK BENYÚJTÁSÁRA RENDKÍVÜL RÖVID HATÁRIDŐKET SZABTAK

37. A sürgősségi közbeszerzési szabályok ugyan nyújtanak bizonyos lehetőségeket, ám az ajánlatok és a részvételi jelentkezések beérkezési határidejének mégis kellően hosszúnak kellene lennie ahhoz, hogy az érdekelt feleknek ésszerű és megfelelő idő álljon rendelkezésére ajánlataik elkészítéséhez és benyújtásához, különös tekintettel a szerződés összetettségére [32]. A hosszabb határidők kedveznek a szélesebb körű versenynek és az ajánlatok színvonalának, elősegítve ezáltal a projekt sikerét és a gazdaságossági tényezők kellő figyelembevételét.

3. ÁBRA

A CASE LAKÁSOK ÉS A STANDARD LAKÁSOK KÖLTSÉGEINEK ÖSSZEHASONLÍTÁSA

+++++ TIFF +++++

Forrás: Európai Számvevőszék.

38. A földrengés napján az olasz kormány szükségállapotot rendelt el, amelynek értelmében a Polgári Védelmi Főosztály vezetőjére ruházta az abruzzói szükségállapot ügyében megbízott biztos hatáskörét. A szükségállapotról szóló jogszabály felhatalmazta a Polgári Védelmi Főosztály vezetőjét arra, hogy a hatályos törvényektől eltérő rendeleteket adjon ki, így a végrehajtó hatóság részben eltekinthetett a rendes közbeszerzési eljárásoktól. A "Decreto Abruzzo" [33] lehetővé tette, hogy a közbeszerzésre tárgyalásos eljárások útján, előzetes hirdetmény nélkül kerüljön sor.

39. A "Decreto Abruzzo" kínálta lehetőségek ellenére a Polgári Védelmi Főosztály átláthatóbb, nyílt ajánlattételi eljárásokat fogadott el az épületek építésére és a beltéri felszerelések beszerzésére, ami a CASE projekt összes kiadásának több mint 70%-át jelentette. Tárgyalásos eljárásokat csak a kiadások 30%-ához vettek igénybe, azaz a tartóoszlopok, a beton és a földrengés-szigetelők beszerzéséhez. Tekintettel azonban a közbeszerzési eljárások kiírásának kezdeti késedelmére, a Polgári Védelmi Főosztály valamennyi eljárás esetében jelentősen csökkentette az ajánlatok benyújtására rendelkezésre álló időt (lásd: 7. táblázat).

7. TÁBLÁZAT

AZ AJÁNLATOK BENYÚJTÁSÁNAK HATÁRIDEJE

Forrás: az Európai Számvevőszék közbeszerzési hirdetményeken és meghívóleveleken alapuló elemzése.

Közbeszerzés | Ajánlati felhívás | Határidő | Napok száma | Napok száma szabályos eljárás esetén |

Épületek | 2009.5.26. | 2009.6.3. | 8 | 52 |

Beltéri felszerelések | 2009.7.8. | 2009.7.16. | 8 | 52 |

Tartóoszlopok | 2009.5.22. | 2009.5.28. | 6 | 20 |

Beton | 2009.5.22. | 2009.5.29. | 7 | 20 |

Földrengés-szigetelők | 2009.5.28. | 2009.6.4. | 7 | 20 |

40. A Polgári Védelmi Főosztály szerint csak néhány vállalat volt képes rövid határidőn belül teljesíteni a kívánt mennyiségeket és minőséget (részletek: 8. táblázat). Ezért a Polgári Védelmi Főosztály viszonylag kevés vállalatot hívott meg a tárgyalásos eljárásokra, és kis számú ajánlatot kapott. Ezek jó része azonban elfogadhatatlan volt, elsősorban az ajánlatok beérkezésére rendelkezésre álló idő rövidsége miatt, ami csökkentette az ajánlatok színvonalát (lásd: 1. háttérmagyarázat). Ez jelzi, hogy az ajánlatok benyújtási határidejének megállapításakor a végrehajtó hatóság jobban tekintetbe vehette volna, hogy a munkálatok nagy léptéke és a végrehajtási idő rövidsége miatt rendkívül összetett szerződésekről van szó. A 8. táblázatban látható, hogy a meghívott vállalatok száma és az elfogadható ajánlatok száma közötti eltérés különösen jelentős volt a beton (lásd: 41. bekezdés) és a földrengés-szigetelők (lásd: 1. háttérmagyarázat) beszerzése esetében.

8. TÁBLÁZAT

BEÉRKEZETT, ELUTASÍTOTT ÉS ELFOGADOTT AJÁNLATOK

Forrás: az Európai Számvevőszék ajánlattételi dokumentációkon alapuló elemzése.

Közbeszerzés | A tárgyalásos eljárásokra meghívott vállalatok | Beérkezett ajánlatok | Elfogadott ajánlatok | Elutasított ajánlatok | Elutasított ajánlatok százalékos aránya |

Épületek | n.a. | 58 | 44 | 14 | 24,1% |

Beltéri felszerelések | n.a. | 19 | 18 | 1 | 5,3% |

Tartóoszlopok | 5 | 5 | 4 | 1 | 20,0% |

Beton | 7 | 4 | 1 | 3 | 75,0% |

Földrengés-szigetelők | 5 | 3 | 2 | 1 | 33,0% |

1. HÁTTÉRMAGYARÁZAT

AZ AJÁNLATOK ELUTASÍTÁSÁNAK OKAI

A tárgyalásos eljárásokra benyújtott öt el nem fogadott ajánlat között szerepelt egy olyan vállalat ajánlata, amely az ajánlattételi dokumentáció benyújtási határidejének meghosszabbítását kérte (tartóoszlopok szállítása). Ezenkívül két ajánlatot azért utasítottak el, mert nem szerepelt bennük az első tételre (beton) vonatkozó ajánlat, illetve hiányoztak bizonyos dokumentumok (a betonra és a földrengés-szigetelőkre vonatkozóan). Az épületekre irányuló nyílt közbeszerzési eljárások esetében egy ajánlat túl későn érkezett be, öt ajánlat nem felelt meg a pénzügyi keretösszegekre vonatkozó szabályoknak, négy esetében pedig hiányoztak egyes dokumentumok: két esetben az ajánlatok nem írták le pontosan az alkalmazandó munkaszerződést, a másik két esetben pedig hiányzott a "maffiamentességi" tanúsítvány [34].

A SZERZŐDÉSEK TÉTELEKRE BONTÁSA NEM VOLT MEGFELELŐ

41. Ha a közbeszerzéseket ésszerű méretű tételekre bontják, az szintén fokozza a versenyt. Az épületekre irányuló közbeszerzésektől eltérően azonban – amelyeket azért bontottak sok tételre, hogy így garantálják a kellő számú ajánlattevőt és a sikeres megvalósítást –, a tárgyalásos eljárásoknál a tételekre bontás nem történt megfelelően. Különösen szembeszökő volt ez a betonbeszerzés esetében, ahol a három tétel közül az egyik akkora volt, hogy a négy ajánlattevő közül ketten azért nem nyújtottak be pénzügyi ajánlatot az első tételre, mert az meghaladta a termelési kapacitásukat [35], és ezért őket kizárták a fennmaradó tételekre irányuló közbeszerzésből.

2. HÁTTÉRMAGYARÁZAT

KÖZBESZERZÉSI ELJÁRÁSOK

Az Európai Unió költségvetési rendelete és a közbeszerzési irányelv kimondja, hogy az ajánlatokat a "legalacsonyabb ár" kritérium vagy a "legjobb értékarány" kritérium alkalmazásával kell odaítélni. A pályázati eljárások meghatározzák azokat a minimumkritériumokat (kiválasztási kritériumok), amelyeket a pályázaton részt venni szándékozó vállalatoknak be kell tartaniuk. A fenti első akadályt teljesítő ajánlatokat ezt követően az odaítélési kritériumok alapján értékelik (a legalacsonyabb árú vagy legjobb értékarányú ajánlat).

A CASE projektre benyújtott ajánlatok odaítélésére "a legjobb értékarány" kritérium alapján került sor. E kritérium alkalmazásakor az ajánlattevők két külön borítékban nyújtják be az ajánlataikat, az egyikben a munkák, áruk, illetve szolgáltatások jellemzőit ismertetik (műszaki ajánlat), a másikban pedig az árat adják meg (pénzügyi ajánlat).

A műszaki ajánlatok értékelése a műszaki kritériumok alapján történik, és azokra legfeljebb a közbeszerzési dokumentációban meghatározott maximális pontszám adható. A pénzügyi ajánlatot matematikailag értékelik: a legolcsóbb elfogadható ajánlat kapja a legnagyobb pontszámot, a minden egyes eljárásnál külön meghatározott súlyozás szerint. A súlyozáshoz használt pontok összege mindig 100.

Olaszországban a pénzügyi ajánlat értékelése egy előre meghatározott árból – a közbeszerzési dokumentációban meghatározott, úgynevezett "alapárból" – adott engedmény függvényében történik. Ennélfogva a pénzügyi ajánlatban szereplő ár soha nem haladhatja meg az alapárat, de ha kis súlyozást kapott, akkor általában az alapárhoz közel marad.

A SZERZŐDÉSEK ODAÍTÉLÉSÉNÉL MÁSODLAGOS KRITÉRIUM VOLT AZ ÁR

AZ ÁR NAGYON ALACSONY SÚLYOZÁST KAPOTT

42. Az értékarányosságot szem előtt tartó közbeszerzési eljárásoknál az odaítélési kritériumoknak a lehető legjobban meg kellene felelniük az adott pályázatnak, és az ártényezőt úgy kellene súlyozni a többi kritériumhoz képest, hogy az az ajánlattevő kiválasztásánál ne okozhassa az ártényező figyelmen kívül hagyását [36].

43. A CASE projekt esetében a beszállítási és kivitelezési szerződések odaítélése "a legjobb értékarány" kritérium alapján történt. Az elbírálási folyamat során az ajánlattevők pontokat kaptak a műszaki és a pénzügyi ajánlatokra; a pénzügyi ajánlatok súlyozása 25–55 pont volt a 100-ból.

44. A legfontosabb szerződés, az épületek építésére irányuló szerződés esetében a pénzügyi ajánlat súlyozása 25/100 volt, ami nagyon kevésnek bizonyult, mivel a vállalkozó kiválasztásakor az ártényező semlegesítődését eredményezte. Az elfogadható ajánlatok nagy száma ellenére (lásd: 8. táblázat) a gyakorlatban az ár súlyozása olyan kicsi volt, hogy minden ár az alapárhoz közeli volt, és a szerződéseket olyan árral ítélték oda, amely meghaladta az összes ajánlattevő által kínált árak átlagát. Összehasonlításképpen: a beltéri felszerelések beszerzése esetében a pénzügyi ajánlat súlyozása 40/100 volt, így a verseny inkább az áron alapult, azaz a kínált engedmények nagyobbak voltak, az ajánlatokban szereplő árak pedig változatosabbak.

45. Az épületekre és a beltéri felszerelések beszerzésére irányuló szerződések odaítélését inkább szabad mérlegelést engedő, mint objektív módon ellenőrizhető kritériumok befolyásolták. Az épületekre irányuló szerződések esetében a műszaki ajánlat legfontosabb odaítélési kritériumait az épületek esztétikai, illetve építészeti tulajdonságai jelentették, ami már önmagában is önkényes kritérium, mivel nincs objektív módon ellenőrizhető mutatója. A közbeszerzési hirdetmény ezt az odaítélési kritériumot meglehetősen tágan határozta meg, jelentős mérlegelési szabadságot biztosítva így az ajánlatokat elbíráló bizottságnak [37]. Ilyen esetekben a bevált gyakorlat szerint a kiosztott pontszámokat kiegészítő információkkal kell indokolni.

AZ ODAÍTÉLÉSI KRITÉRIUMOK NAGYOBB NÉGYZETMÉTERENKÉNTI KÖLTSÉGET EREDMÉNYEZTEK

46. A közbeszerzések esetében alkalmazott odaítélési kritériumok és súlyozások következtében az ajánlattevők a szerződések elnyeréséhez a standard tartalomnál többet kínáltak, például szabályozott gépi szellőzést [38], napellenzőket vagy exkluzív szakipari anyagokat. Ezek a megoldások, amelyek javították ugyan a komfortszintet, és hozzájárultak a jobb energiahatékonysághoz, növelték a lakások négyzetméterenkénti árát, és csökkentették azokat a pénzügyi forrásokat, amelyek azért álltak rendelkezésre, hogy több ember elszállásolása érdekében több lakás épülhessen.

3. HÁTTÉRMAGYARÁZAT

AZ ÉPÜLETEKRE IRÁNYULÓ KÖZBESZERZÉSEK ESETÉN ALKALMAZOTT ODAÍTÉLÉSI KRITÉRIUMOK ÉS SÚLYOZÁS

A CASE épületek építéséhez a Polgári Védelmi Főosztály nyílt közbeszerzési eljárást alkalmazott. Az odaítélési kritérium "a legjobb értékarány" volt. A pénzügyi ajánlatra vonatkozó súlyozás 25 pont volt a 100 pontból, a műszaki ajánlatra vonatkozó pedig 75 a 100-ból. A műszaki ajánlatban a súlyozási tényezők a következők voltak:

a) az épületek építészeti minősége és kültéri kritériumok: 15 pont

b) a berendezések energiahatékonysága és minősége: 10 pont

c) a környezeti fenntarthatósághoz kapcsolódó paraméterek javítása: 10 pont

d) a belső lakótér építészeti minősége és a szakipari munkák minősége: 10 pont

e) ajánlott alapterület mérete: 5 pont

f) elhelyezett emberek száma: 5 pont

g) a lakótér tervezésének rugalmassága és változatossága: 5 pont

h) az épületterv változtathatósága az adott platform hosszának függvényében: 5 pont

i) építési idő: 10 pont.

47. A földrengés utáni körülmények között a kritériumoknak többek között arra kellett volna irányulniuk, hogy a lehető legtöbb ember elszállásolását tegyék lehetővé. Az alkalmazott kritériumok azonban alkalmasabbak voltak a hosszú távú beruházások, mint az adott vészhelyzet szempontjából, mivel nagy súlyozással szerepeltették az építészeti érték növelését, az energiahatékonyság maximalizálását, míg kis súlyozást kapott az elszállásolható emberek száma és a kínált lakható alapterület (lásd: 3. háttérmagyarázat). Ennek következtében a ténylegesen átadott lakások alapterülete kisebb volt, mint a beérkezett ajánlatokban szereplő átlagos alapterület. Ráadásul a bennük ténylegesen elszállásolt személyek száma is kisebb volt, mint a beérkezett ajánlatokban szereplő átlagos lakószám. Ezek a tényezők hozzájárultak ahhoz, hogy a négyzetméterenkénti és elszállásolt személyek száma szerinti ár megnőtt. Ezen túlmenően, ha nem alkalmazták volna az építészeti kritériumokat, a közbeszerzés közel 11 millió EUR megtakarítást eredményezett volna [39].

A KIEGÉSZÍTŐ MUNKÁKRA KÖZVETLEN MEGÁLLAPODÁSOKAT KÖTÖTTEK

48. Időtakarékosság végett a kiegészítő munkákra vonatkozóan kerülték új közbeszerzési eljárások kiírását, azok helyett közvetlen megállapodásokat kötöttek. Az eredeti szerződésekben nem szereplő fűtésrendszereket például ugyanazoktól a vállalkozóktól szerezték be, mint akik az épületeket építették. A szerződések kiegészítésében az árak kiszámításához ugyanazokat az alapárakból levont alacsony engedményeket alkalmazták, mint az épületek esetében (lásd: 44. bekezdés). Mivel az épületekre irányuló szerződések odaítélése nagy mérlegelési szabadságot adó kritériumok alapján történt (lásd: 45. bekezdés), a fűtésrendszerekre kifizetett árak a szükségesnél nagyobbak voltak [40].

49. A Számvevőszék jelentős eltéréseket állapított meg a liftaknák építése tekintetében is, amelyek egyes épületek esetében 100%-kal többe kerültek, mint másoknál [41]. Egyes épületek végleges költsége e munkák miatt 13%-kal emelkedett, az ugyanilyen jellegű kiegészítő munkák összköltsége pedig épületenként kevesebb mint 128000 EUR és több mint 280000 EUR között mozgott, azaz ezek a költségek az épület eredeti költségének 6%-ától annak több mint 13%-áig terjedtek (lásd: 9. táblázat). Ily módon az az épület, amely az eredeti szerződés szerint 34500 euróval volt drágább a legolcsóbb épületnél, a kiegészítő munkákat követően csaknem 189000 euróval lett drágább.

9. TÁBLÁZAT

KIVÁLASZTOTT ÉPÜLETEKEN VÉGZETT KIEGÉSZÍTŐ MUNKÁK KÖLTSÉGE

Forrás: az Európai Számvevőszék hivatalos dokumentumokon alapuló elemzése.

Költség/épület | 1. szerződés | 2. szerződés | 3. szerződés | 4. szerződés |

Eredeti szerződés (EUR) | 2152476,20 | 2124913,27 | 2140101,82 | 2117980,95 |

A legolcsóbbtól való eltérés (EUR) | 34495,25 | 6932,31 | 22120,87 | 0,00 |

A legolcsóbbtól való eltérés (%) | +1,6% | +0,3% | +1,0% | 0,0% |

Kiegészítő munkák | 282307,78 | 201954,75 | 151235,25 | 127811,34 |

A legolcsóbbtól való eltérés (EUR) | 154496,44 | 74143,41 | 23423,91 | 0,00 |

A legolcsóbbtól való eltérés (%) | +120,9% | +58,0% | +18,3% | 0,0% |

Az épület költségének %-ában | 13,1% | 9,5% | 7,1% | 6,0% |

| | | | |

Végleges költség | 2434783,98 | 2326868,02 | 2291337,07 | 2245792,29 |

A legolcsóbbtól való eltérés (EUR) | 188991,69 | 81075,73 | 45544,78 | 0,00 |

A legolcsóbbtól való eltérés (%) | +8,4% | +3,6% | +2,0% | 0,0% |

Épületek száma | 22 [1111] | 7 | 12 | 22 |

KÖVETKEZTETÉSEK ÉS AJÁNLÁSOK

A VÉGREHAJTÁSI MEGÁLLAPODÁSBAN FOGLALT INTÉZKEDÉSEK ÖSSZHANGBAN VOLTAK AZ EUSZA-RENDELETTEL?

50. Az EUSZA-rendelet kimondja, hogy az Alapot csak alapvető szükségintézkedésekhez lehet igénybe venni, ilyen például az átmeneti elszállásolás. A rendelet sem tényleges újjáépítési, sem bevételgeneráló projektek finanszírozását nem irányozza elő. Ezenkívül az EUSZA-rendelet szerint az Alapból csak a legsürgősebb szükségletek támogathatók, míg a hosszabb távra vonatkozó újjáépítést más eszközökkel kell megvalósítani. A Számvevőszék véleménye szerint ezért a tartós és fenntartható szállást biztosító CASE projekt eltért az EUSZA célkitűzéseitől. Ezen túlmenően a CASE lakások a jövőben várhatóan számottevő bevételt fognak generálni, noha az EUSZA-rendelet nem tartalmaz rendelkezéseket ilyen eshetőségekre.

51. A kezdeti támogatásra és segítségnyújtásra, valamint a MAP házakra és a MUSP épületekre fordított kiadások megfeleltek az EUSZA-rendeletnek. A projektek kifejezetten a rendeletben előirányzott szükségintézkedések révén elégítették ki a lakosság azonnali szükségleteit.

1. AJÁNLÁS

A Bizottság a katasztrófareagálási stratégiák legújabb fejleményeinek fényében pontosítsa az EUSZA-rendelet rendelkezéseit, és mérlegelje azok módosításának szükségességét, különösen az átmeneti szállás iránti szükségletek tartós építkezésekkel történő kezelése és a bevételgeneráló projektek tekintetében. Ezen túlmenően, amennyiben bevétel várható, a Bizottság gondoskodjon arról, hogy ez a bevétel visszafizetésre kerüljön az Unió költségvetésébe. A Bizottság ezenkívül vizsgálja meg újból az olasz hatóságok segítségnyújtás iránti kérelmét a rendeletben foglalt támogathatósági kritériumok fényében.

MEGFELELŐ VOLT A CASE PROJEKT MEGTERVEZÉSE ÉS KIALAKÍTÁSA?

52. A stratégia ugyan nem felelt meg teljes mértékben az EUSZA-rendelet előírásainak, de ellátta a földrengés által érintett lakosság lakhatási szükségleteit. Az alternatív megoldások a nehéz körülmények miatt az Abruzzo régióban kevésbé tűntek eredményesnek nagyszámú ember elszállásolásában.

53. Az épületekben keletkezett kárt gyorsan és megbízhatóan felmérték, de a lakóhelyüket elhagyni kényszerült emberek tényleges szállásszükségleteinek felmérése csak a szerződések odaítélését követő két hónap elteltével készült el. Így annak ellenére, hogy L’Aquila nagy földrengés-kockázatú területen fekszik, nem történtek megfelelő intézkedések arra nézve, hogy a lakosságra vonatkozó információk időben rendelkezésre álljanak ahhoz, hogy a projektet ezekhez lehessen igazítani. Ráadásul a potenciális építési területeket nem jelölték ki és nem mérték fel előzetesen.

54. Annak ellenére, hogy nem állt rendelkezésre megfelelő információ a földrengés által érintett lakosságról, a műszaki specifikációkban jó minőségű és drága háromszintes társasházak szerepeltek, ami kimerítette a rendelkezésre álló forrásokat, és csökkentette annak lehetőségét, hogy a projektet a vártnál nagyobbnak bizonyuló igényhez lehessen igazítani. Így a CASE projekt nem biztosított annyi lakást, amennyi elegendő lett volna a lakóhelyét elhagyni kényszerült lakosság végül felmért szükségleteinek kielégítésére.

55. A CASE lakásokra vonatkozó műszaki specifikációkat csak a földrengés után készítették el. Ezért, bár a CASE lakások gyorsan felépültek, a projekt nem valósította meg azt a célt, hogy az összes érintettet a tél beállta előtt elszállásolják.

2. AJÁNLÁS

Általában, és az EUSZA által finanszírozott projektek előnyeinek fokozása érdekében, a Bizottság a rendelkezésre álló fórumok és eszközök (például a strukturális alapok, a legjobb módszerek megismertetése) révén mozdítsa elő a tagállamok felkészültségét, hogy vészhelyzetben gyorsan és eredményesen tudjanak cselekedni. A Bizottság és a veszélyeztetett tagállamok céljai a következők legyenek:

a) rendelkezzenek olyan naprakész katasztrófareagálási tervekkel, amelyek biztosítják, hogy a természeti katasztrófa által érintett lakosságról időben és megbízhatóan álljanak rendelkezésre információk, valamint hogy kellő időben kijelöljék az ideiglenes szállás céljára használandó területeket;

b) rendelkezzenek olyan előre meghatározott stratégiákkal és megoldásokkal, amelyek a rendelkezésre álló korlátozott erőforrások mellett a lehető legtöbb ember megfelelő módon történő elszállásolására törekednek;

c) legyenek a sürgősségi közbeszerzést időben biztosítani tudó eljárásaik (az ésszerű gazdaságosságról, a műszaki specifikációkról, a keretszerződésekről és az igénybe vehető vállalkozók jegyzékeiről gondoskodó sürgősségi eljárások).

A CASE PROJEKT VÉGREHAJTÁSA A GAZDASÁGOSSÁGI SZEMPONTOK KELLŐ FIGYELEMBEVÉTELÉVEL TÖRTÉNT?

56. A gazdaságosságra nem sok figyelmet fordítottak. Bár a standard építési költségekkel való összehasonlítás csak indikatív jellegű, a CASE lakások egyértelműen drágábbak voltak a piacon forgalmazott lakásoknál. A nagy költség részben magyarázható a jó minőségű anyagok és a földrengés-szigetelők használatával, valamint azzal, hogy a projektet gyorsan kellett végrehajtani. A többletköltségek egy része azonban elkerülhető lett volna, ha több ajánlattevő vett volna részt a közbeszerzési eljárásokban, és az ajánlatok értékelésekor nagyobb figyelmet szenteltek volna a gazdaságosságnak.

57. A közbeszerzési eljárások késedelmes megkezdése miatt az ajánlatok benyújtási határideje a szokásosnál jóval rövidebb volt, ami az ajánlatok és a verseny színvonalának rovására ment. A tárgyalásos eljárások – különösen a beton szállítása esetében – túlságosan nagy tételekre vonatkoztak: ez is egyik oka volt annak, hogy kevés volt az ajánlattevő. Az, hogy a kiegészítő munkák odaítélésére közvetlen tárgyalásos eljárást alkalmaztak, segített értékes időt megtakarítani a projekt végrehajtása során, ám így nem vették kellően figyelembe a gazdaságossági tényezőket, s ez több ellenőrzött szerződés esetében jóval nagyobb költséget eredményezett, mint hasonló eredményeket felmutató más szerződéseknél.

58. Az épületek építésére vonatkozó pénzügyi ajánlatok alulsúlyozása, hatástalan műszaki odaítélési kritériumok alkalmazása, valamint a nagy mérlegelési szabadságot biztosító kritériumok (például az épületek építészeti minősége és a külső szempontok, a berendezések energiahatékonysága és minősége) túlsúlyozása növelte a lakások költségét.

3. AJÁNLÁS

A jövőben az EUSZA-ból finanszírozandó intézkedések gazdaságosságának javítása érdekében a Bizottság:

a) tekintse át a természeti katasztrófákat követő tagállami közbeszerzési eljárásokat annak érdekében, hogy meg lehessen állapítani és tágabb körben ismertetni lehessen, melyek a sürgősségi közbeszerzés terén követendő példák, és milyen tanulságok vonhatók le ezen a téren;

b) mérje fel, hogy az EUSZA-támogatások felhasználása a megalapozott pénzgazdálkodás elveinek – többek között a gazdaságosság elvének – megfelelően történt-e, annak érdekében, hogy meg lehessen állapítani és tágabb körben ismertetni lehessen, melyek a gazdaságosság terén követendő példák, és milyen tanulságok vonhatók le ezen a téren.

Ezt a jelentést Harald NOACK számvevőszéki tag elnökletével a II. kamara a 2012. december 12-i ülésén, Luxembourgban fogadta el.

A Számvevőszék nevében

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

elnök

[1] COM(2011) 136 végleges, 2011. március 23. A Bizottság jelentése – Az Európai Unió Szolidaritási Alapja – 2009-es éves jelentés, 5. o.

[2] COM(2011) 136 végleges, 5. o.

[3] COM(2011) 136 végleges, 6. o.

[4] A Tanács 2002. november 11-i 2012/2002/EK rendelete az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról (HL L 311., 2002.11.14., 3. o.).

[5] COM(2009) 448 végleges, 2009. augusztus 28. 9. számú előzetes költségvetés-módosítási tervezet a 2009. évi általános költségvetéshez.

[6] A C(2009) 9138 számú végrehajtási megállapodás.

[7] COM(2011) 136 végleges, 6. o.

[8] Végleges végrehajtási jelentés, Relazione di esecuzione delle spese sostenute a valere sul contributo del Fondo di Solidarietà dell’Unione Europea (FSUE), Protezione Civile Nazionale, 11. o.

[9] Ugyanott.

[10] Ugyanott.

[11] A 2012/2002/EK rendelet 3. cikkének (2) bekezdése.

[12] A Bizottság jelentése – Az Európai Unió Szolidaritási Alapja – 2002–2003-as éves jelentés, valamint Jelentés az új eszköz alkalmazásának első évében szerzett tapasztalatokról.

[13] A Norme Tecniche per le Costruzioni 2008 [Építési műszaki szabványok, 2008] című, az olasz Polgári Védelmi Főosztály által aláírt dokumentum az ideiglenes munkák élettartamára legfeljebb 10 évet, az állandó munkákéra ugyanakkor legalább 50 évet ír elő.

[14] 2011. december 29-i önkormányzati határozat, 172. számú jegyzőkönyv.

[15] Az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló bizottsági javaslat (COM(2002) 514 végleges) indokolásában a Bizottság kijelenti, hogy az infrastruktúra és a vállalkozások hosszabb távra szóló helyreállítását más eszközökkel kell megvalósítani.

[16] Az európai polgári védelmi mechanizmus szakemberei részt vettek a felmérésben. A szakemberek megfelelőnek ítélték az épületek felmérésének színvonalát. Lásd: Közösségi polgári védelmi mechanizmus: Műszaki jelentés – A közösségi polgári védelmi mechanizmus értékelő missziója – 2009. évi olaszországi földrengés, 2009. április.

[17] A válaszadók a CASE mellett azt választhatták, hogy átalányösszegű támogatásban részesülnek, és saját maguk oldják meg a szállásgondjukat.

[18] A társasházak számát eredetileg 150-ről 166-ra emelték, a népszámlálást követően pedig 185-re.

[19] Az újjáépítésért felelős biztos, az Abruzzo régió elnöke: Jelentés a lakosság földrengés utáni helyzetéről, 2012. április 10.

[20] A Polgári Védelmi Főosztály a közelmúltban kidolgozott műszaki specifikációkat különböző, közbeszerzési keretszerződések alapján elkészítendő megoldásokra. Ehhez az olasz közigazgatás nevében központi beszerző szervként eljáró CONSIP nyilvános részvénytársasággal 2012. március 13-án eseti megállapodás aláírására került sor.

[21] Felmerült továbbá 9 millió EUR költség a lakások áram- és gázhálózatba való bekötésével kapcsolatban, valamint 11 millió EUR műszaki költség, amely az építési költség kiszámítása szempontjából nem volt releváns.

[22] Prezzi Tipologie Edilizie, Collegio degli Ingegneri e Architetti di Milano, 2010 – Edizione Dei.

[23] A referencia-kézikönyv járható összterületről beszél. A Számvevőszék ezért a nyertes ajánlattevők által kínált, a 180 m2-t kitevő erkély- és lépcsőházterület 30%-át magában foglaló 1834 m2-es átlaghoz hozzáadta ennek a területnek a fennmaradó 70%-át is.

[24] A Számvevőszék által kiszámított költség leginkább az alapterület eltérő számítása miatt tér el az olasz Polgári Védelmi Főosztály által bejelentett költségtől (1314 EUR/m2). A Polgári Védelmi Főosztály 2333 m2 alapterületre alapozta a számítását, ami eltér attól az alapterülettől, amelyet a referencia-kézikönyv által alkalmazott módszer alapján kapnánk. A Polgári Védelmi Főosztály által bejelentett költség ezért nem hasonlítható össze a kézikönyvben szereplő költséggel.

[25] Szociális lakás (edificio in edilizia convenzionata); a bejelentett, parkolóhely nélküli költség 1066 EUR/m2 volt.

[26] A lakosság elszállásolására szánt, iparosított épület (edificio di civile abitazione industrializzato), Prezzi Tipologie Edilizie, Collegio degli Ingegneri e Architetti di Milano, 2010 – Edizione Dei.

[27] A MAP házak bejelentett költsége 733 EUR/m2 volt, amely közel állt a referencia-kézikönyvben szereplő standard költséghez.

[28] Egy hasonló méretű, magasabb színvonalú lakóház (1754 EUR/m2), amelyben parkolóhelyek helyett számos drágább garázs van, lakóterületre vetítve négyzetméterenként 1294 euróba kerül (beleértve a parkolót és a garázsokat is), ehhez viszonyítva a CASE lakások költsége még mindig 27%-kal magasabb volt.

[29] Az acél tartóoszlopok átlagos egységára 6061,45 EUR, míg a beton tartóoszlopok végső egységára 2743,23 EUR volt.

[30] Ez az eltérés a földrengésbiztos platformhoz használt XC4 (Rck 30 N/mm2) betonosztály, illetve az alapzati platformhoz használt XF1 (Rck 40 N/mm2) betonosztály és az olcsóbb betontípusok (XC1, illetve XF2 betonosztály) ára közötti átlagos eltérésnek felel meg.

[31] Ez a költség a következőképp tevődik össze: 12 millió EUR földrengésbiztos szigetelőelemekre, mintegy 3,5 millió EUR a további liftekre (ezek ára egyenként 19000 EUR) és 7,5 millió EUR a további lépcsőházakra és liftaknákra (ezek ára egyenként 40000 EUR).

[32] A 2006. április 12-i, 163. sz. törvényerejű rendelet (az olasz közbeszerzési törvény) 70. cikkének (12) bekezdése előírja, hogy bármely olyan esetben, amikor valamely sürgős helyzet nem teszi lehetővé a törvényben foglalt minimumhatáridők betartását, a kormányzat a határidőket lehetőség szerint a munkák összetettségének és az ajánlatok elkészítéséhez szükséges időnek a figyelembevételével állapítja meg.

[33] A 2009. április 28-i 39. sz. törvényerejű rendelet.

[34] Az Olasz Kereskedelmi Kamara által kibocsátott tanúsítvány, amely igazolja, hogy az ajánlattevő nem vesz részt szervezett bűnözésben.

[35] Az egyik ajánlattevő vállalat nyilatkozata és az ajánlatokat elbíráló bizottság jegyzőkönyvében foglaltak szerint.

[36] Ezt a követendő gyakorlatot az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet (HL L 357., 2002.12.31., 1. o.) 138. cikkének (3) bekezdése is ismerteti.

[37] Az AVCP (Autorità per la vigilanza sui contratti pubblici di lavori, servizi e forniture), az olasz közbeszerzés-felügyeleti hatóság által kiadott iránymutatás (Linee guida per l’applicazione del criterio dell’offerta economicamente più vantaggiosa negli appalti di servizi e forniture) szerint a közbeszerzési hirdetménynek minden szempontot és pontszámot olyan részletességgel kell meghatároznia, hogy az ajánlatokat elbíráló bizottságnak rendkívül szűk mérlegelési lehetőséget biztosítson.

[38] A négy ellenőrzött ajánlat egyikében szerepelt egy ilyen megoldás, amelyről azt állították, hogy célja "a termo-higrometrikus komfort és a levegő természetes ionizálása szempontjából kedvező, ideális mikroklíma megvalósítása a lakásokban".

[39] Az építészeti szempontokra adott pontszámok nélkül az ajánlatok végső rangsorolása megváltozott volna, és a 185 épület építésének ára 11 millió euróval kevesebb lett volna.

[40] Annak ellenére, hogy minden kiválasztott épület nagyon magas pontszámokat kapott az energiahatékonyságra (a fűtési szükségleteknek tehát hasonlóaknak kellene lenniük), a legdrágább fűtésrendszer költsége csaknem 140000 EUR, míg a legolcsóbbé 67000 EUR volt. A két fennmaradó épület esetében a költség 79000 EUR és 128000 EUR volt.

[41] A mintában szereplő építési vállalkozók egyike mind a 22 épületébe két liftaknát szerelt be, liftaknánként csaknem 55000 EUR költséggel, azaz épületenként 110000 EUR költséggel, míg két másik építési vállalkozó 23000 eurós egységköltségű liftaknákat készített.

[1111] E szerződés esetében az épületek száma 20,53 standard méretű épületnek felel meg, mert az épületeknek egy része kisebb volt. A többletköltségeket illetően azonban az egységárat a 22 épület mindegyikére kiszámították, mert a fűtésrendszerek és a liftaknák költsége nem vette figyelembe ezt az eltérést, míg az épületek egységárának kiszámítása a standardizált számadaton alapult.

--------------------------------------------------

I. MELLÉKLET

BEAVATKOZÁSOK AZ EURÓPAI UNIÓ SZOLIDARITÁSI ALAPJÁBÓL 2002 ÓTA (2002. NOVEMBER – 2012. SZEPTEMBER)

Forrás: Európai Bizottság.

Kedvezményezett állam | Katasztrófa bekövetkezése | Katasztrófa jellege | Kategória | Kár (millió EUR) | Támogatás (millió EUR) | Támogatás összesen (millió EUR) |

+++++ TIFF +++++

AUSZTRIA | 2002. augusztus | Árvíz | jelentős | 2900 | 134,0 | 148,8 |

2005. augusztus | Árvíz (Tirol, Vorarlberg) | regionális | 592 | 14,8 |

+++++ TIFF +++++

BULGÁRIA | 2005. május | Árvíz | jelentős | 222 | 9,7 | 20,3 |

2005. augusztus | Árvíz | jelentős | 237 | 10,6 |

+++++ TIFF +++++

HORVÁTORSZÁG | 2010. május | Árvíz | szomszédos ország | 153 | 3,8 | 5,0 |

2010. szeptember | Árvíz | szomszédos ország | 47 | 1,2 |

+++++ TIFF +++++

CIPRUS | 2008. április | Aszály | jelentős | 165 | 7,6 | 7,6 |

+++++ TIFF +++++

CSEH KÖZTÁRSASÁG | 2002. augusztus | Árvíz | jelentős | 2300 | 129,0 | 145,0 |

2010. május | Árvíz | szomszédos ország | 205 | 5,1 |

2010. augusztus | Árvíz | regionális | 437 | 10,9 |

+++++ TIFF +++++

ÉSZTORSZÁG | 2005. január | Vihar | jelentős | 48 | 1,3 | 1,3 |

+++++ TIFF +++++

FRANCIAORSZÁG | 2002. szeptember | Árvíz (Gard) | regionális | 835 | 21,0 | 203,7 |

2003. december | Árvíz (Rhône völgye) | regionális | 785 | 19,6 |

2007. február | Gamède ciklon (Réunion) | regionális | 211 | 5,3 |

2007. augusztus | Dean hurrikán (Martinique) | regionális | 509 | 12,8 |

2009. január | Klaus vihar | jelentős | 3806 | 109,4 |

2010. február | Xynthia vihar | regionális | 1425 | 35,6 |

+++++ TIFF +++++

NÉMETORSZÁG | 2002. augusztus | Árvíz | jelentős | 9100 | 444,0 | 610,9 |

2007. január | Kyrill viharciklon | jelentős | 4750 | 166,9 |

+++++ TIFF +++++

GÖRÖGORSZÁG | 2006. március | Árvíz (Evrosz) | regionális | 372 | 9,3 | 99,1 |

2007. augusztus | Erdőtűz | jelentős | 2118 | 89,8 |

+++++ TIFF +++++

MAGYARORSZÁG | 2006. április | Árvíz | jelentős | 519 | 15,1 | 37,6 |

2010. május | Árvíz | jelentős | 719 | 22,5 |

+++++ TIFF +++++

ÍRORSZÁG | 2009. november | Árvíz | regionális | 521 | 13,0 | 13,0 |

+++++ TIFF +++++

OLASZORSZÁG | 2002. október | Földrengés (Molise) | regionális | 1558 | 30,8 | 1246,6 |

2002. október | Az Etna vulkán kitörése | regionális | 894 | 16,8 |

2009. április | Földrengés (Abruzzo) | jelentős | 10212 | 493,8 |

2010. október | Áradás (Veneto) | regionális | 676 | 16,9 |

2011. október | Áradás (Liguria és Toscana) | regionális | 722,5 | 18,1 |

2012. május | Földrengés (Emilia-Romagna) | jelentős | 13274 | 670,2 |

+++++ TIFF +++++

LETTORSZÁG | 2005. január | Vihar | jelentős | 193 | 9,5 | 9,5 |

+++++ TIFF +++++

LITVÁNIA | 2005. január | Vihar | szomszédos ország | 15 | 0,4 | 0,4 |

+++++ TIFF +++++

MÁLTA | 2003. szeptember | Vihar és árvíz | jelentős | 30 | 0,96 | 0,96 |

+++++ TIFF +++++

LENGYELORSZÁG | 2010. május | Árvíz | jelentős | 2994 | 105,6 | 105,6 |

+++++ TIFF +++++

PORTUGÁLIA | 2003. július | Erdőtűz | jelentős | 1228 | 48,5 | 79,8 |

2010. február | Madeirai árvíz és földcsuszamlások | jelentős | 1080 | 31,3 |

+++++ TIFF +++++

ROMÁNIA | 2005. április | Tavaszi árvizek | jelentős | 489 | 18,8 | 108,0 |

2005. július | Nyári árvizek | jelentős | 1050 | 52,4 |

2008. július | Árvíz | regionális | 471 | 11,8 |

2010. június | Árvíz | jelentős | 876 | 25,0 |

+++++ TIFF +++++

SZLOVÁKIA | 2004. november | Vihar (Tátra) | jelentős | 203 | 5,7 | 26,1 |

2010. május | Árvíz | jelentős | 650 | 20,4 |

+++++ TIFF +++++

SZLOVÉNIA | 2007. szeptember | Árvíz | jelentős | 233 | 8,3 | 15,8 |

2010. szeptember | Árvíz | jelentős | 251 | 7,5 |

+++++ TIFF +++++

SPANYOLORSZÁG | 2003. november | Olajszennyezés (Prestige) | regionális | 436 | 8,6 | 31,0 |

2003. augusztus | Erdőtűz (a portugál határnál) | szomszédos ország | 53 | 1,3 |

2011. május | Földrengés (Lorca) | regionális | 843 | 21,1 |

+++++ TIFF +++++

SVÉDORSZÁG | 2005. január | Gudrun vihar | jelentős | 2297 | 81,7 | 81,7 |

+++++ TIFF +++++

EGYESÜLT KIRÁLYSÁG | 2007. június | Árvíz | jelentős | 4612 | 162,3 | 162,3 |

2002 óta jóváhagyott támogatások összesen | 3160,0 millió EUR |

--------------------------------------------------

II. MELLÉKLET

AZ ELLENŐRZÉS KÖRE

Megjegyzés: Az összesített értékek a kerekítés miatt különbözhetnek.

Kivitelezés/beszállítás | Szerződéses összeg (héa nélkül) (millió EUR) | Ellenőrzött összeg (héa nélkül) (millió EUR) | Lefedettség (%) |

Betonozás, betonvasszerelés, beton tartóoszlopok kivitelezése | 55,2 | 0,0 | 0,0 |

Betonszállítás | 27,3 | 27,3 | 100,0 |

Acélháló szállítása | 15,9 | 0,0 | 0,0 |

Acél tartóoszlopok szállítása | 37,6 | 37,6 | 100,0 |

Földrengés-szigetelők szállítása | 12,0 | 11,3 | 94,0 |

Földmunkák | 14,5 | 0,0 | 0,0 |

Épületek | 425,3 | 145,0 | 34,1 |

Beltéri felszerelések | 55,7 | 28,5 | 51,2 |

Infrastruktúra (összesen) | 41,2 | 0,0 | 0,0 |

Bontás | 0,1 | 0,0 | 0,0 |

Villamosgépészeti munkák | 0,2 | 0,0 | 0,0 |

Liftek | 9,8 | 0,0 | 0,0 |

Zöld területek | 15,2 | 0,0 | 0,0 |

ÖSSZESEN | 710,2 | 249,7 | 35,2 |

--------------------------------------------------

III. MELLÉKLET

FÖLDRENGÉSEK KOCKÁZATA OLASZORSZÁGBAN

+++++ TIFF +++++

--------------------------------------------------