Különjelentés Megfelelő-e a tűz és 
a természeti katasztrófák 
okozta erdőkárok 
megelőzésére és 
helyreállítására nyújtott 
uniós támogatás 
irányítása?HU 2014  24 SZ.
EURÓPAI
SZÁMVEVŐSZÉK
EURÓPAI SZÁMVEVŐSZÉK  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBURG
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Bővebb tájékoztatást az Európai Unióról az interneten talál ( http://europa.eu ).
Luxembourg: Az Európai Unió Kiadóhivatala, 2015
ISBN 978-92-872-1530-7
doi: 10.2865/655775
© Európai Unió, 2015
A sokszorosítás a forrás megjelölésével megengedett.
Printed in Luxembourg
Megfelelő-e a tűz és 
a természeti katasztrófák 
okozta erdőkárok 
megelőzésére és 
helyreállítására nyújtott 
uniós támogatás 
irányítása?
(az EUMSZ 287. cikke (4) bekezdésének második 
albekezdése alapján)KülönjelentésHU 2014  24 SZ.
02
 Tartalomjegyzék
Bekezdés
 Rövidítések és glosszárium
I–IX  Összefoglaló
1–16  Bevezetés
1–2 Az erdők védelmi szerepe
3–7 Erdőtü zek és természeti katasztrófák
4–5 Tűz
6–7 Egyéb katasztrófák
8–10  Vidékfejlesztési politika: az erdők védelmének fő eszköze az Európai Unióban
11–16  Az erdészeti potenciál helyreállítását és megelőző intézkedések bevezetését célzó vidékfejlesztési 
támogatás (226. intézkedés)
17–20  Az ellenőrzés hatóköre és módszere
21–74  Észrevételek
21–42  I. rész. A megelőző intézkedések nem voltak kellően célirányosak
22–29  A vidékfejlesztési tervek jóváhagyásakor a Bizottság nem rendelkezett teljes körű információkkal az 
igényekről
30–35  Hiányosságok a tagállamok szintjén a kiválasztási folyamatban
36–42  A finanszírozás nem volt összhangban a megállapított kockázatokkal és igényekkel
43–54  II. rész. A Számvevőszék olyan tevékenységeket talált, amelyek az intézkedés céljainak eléréséhez 
nem voltak megfelelőek
43 A vizsgált tevékenységek jellegü kből adódóan általában hozzájárultak a 226. intézkedés céljaihoz, 
azonban…
44–47  …néhány olyan erdészeti tevékenység is kapott támogatást, amelyek nem voltak természeti 
katasztrófákkal kapcsolatba hozhatók
48–49  A végrehajtott műveletek egyes típusai esetén a legfőbb támogathatósági követelmények nem voltak 
ellenőrizhetők
50–52  Olyan erdészeti utak részes ültek támogatásban, amelyek esetében az erdőtűz megelőzésével kapcsolatos 
konkrét haszon nem volt kimutatható…
53–54  …és lehettek káros környezeti mellékhatások is, ha nem vették megfelelően figyelembe a helyi adottságokat 
03 Tartalomjegyzék
55–64  III. rész. Nem megfelelően gondoskodtak a finanszírozott tevékenységek költséghatékonyságáról
55–60  A költségek ésszerűségét nem mindig mutatták ki
61–64  Túlzott köztámogatás kockázatával járó konkrét helyzetek
65–74  IV. rész. A monitoringhoz alkalmazott eszközök nem teszik lehetővé a Bizottság és a tagállamok 
számára, hogy megfelelően értékeljék az intézkedés hatékonyságát és eredményességét
66–67  A rendelkezésre álló monitoringeszközök
68–70  A célok elérésének méréséhez nincsenek megfelelő mutatók
71–72  A félidős értékelések hasznossága korlátozott
73–74  A megelőző intézkedések eredményességét nem mérték megfelelően
75–81  Következtetések és ajánlások
 I. melléklet.  A 226. intézkedésre előirányzott pénz ügyi források elosztása
 II. melléklet. Az áttekintett műveletek jegyzéke
 A Bizottság válaszai
04
 Rövidítések  
és glosszárium
226. intézkedés : Az erdészeti potenciál helyreállítását és megelőző intézkedések 
bevezetését célzó EMVA‑támogatás1.
CMEF : Közös monitoring ‑ és értékelési keret ( Common Monitoring and Evaluation 
Framework ).
EFFIS : Európai Erdőtűz‑információs Rendszer ( European Forest Fire Information 
System ). A Bizottság által létrehozott adatbázis, amely az erdőtüzek 
előfordulásának és hatásának figyelemmel kíséréséhez szükséges információkat 
tartalmaz uniós szinten. Az adatok alapján éves jelentés készül az Európában, 
illetve a szomszédos országokban előforduló erdőtüzekről.
Egyéb fás ter ületek : Erdőnek nem minősülő, több mint 0,5 hektárra kiterjedő 
földterület, amelynek lombkorona‑fedettsége 5–10%, illetve az itt található 
fa‑, bokor ‑, illetve cserjetakaró 10% fölötti. A meghatározás nem terjed ki az 
elsődlegesen mezőgazdasági vagy városi hasznosítású földterületekre.
EMVA : Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap. Az EMVA a vidékfejlesztési 
politika fő pénzügyi eszköze. Az EMVA és az EMGA (Európai Mezőgazdasági 
Garanciaalap) a KAP két pénzügyi eszköze.
Erdő : Több mint 0,5 hektárra kiterjedő, 5 méternél magasabb fákkal és 10% ‑ot 
meghaladó lombkorona‑fedettséggel, illetve e küszöbértékeket helyben elérni 
képes fákkal borított terület. A meghatározás nem terjed ki az elsődlegesen 
mezőgazdasági vagy városi hasznosítású földterületekre2.
EU: Európai Unió.
Igény : Adott csoportokat vagy térségeket érintő, valamely közpénzből 
finanszírozott beavatkozás tárgyát képező lehetőség vagy nehézség.
Intézkedés : A programirányítás alapegysége, amely egy sor hasonló műveletből 
áll, és pontosan meghatározott költségvetéssel rendelkezik.
KAP : Közös agrárpolitika.
Művelet : Adott kritériumok szerint kiválasztott és a kedvezményezett által 
végrehajtott projekt, amelynek keretében több, a támogatás céljaihoz 
kapcsolódó tevékenység végrehajtására is sor kerül.
Tengely : Összefüggő intézkedéscsomag, amely a vidékfejlesztési támogatás 
egy vagy több célkitűzéséhez hozzájáruló konkrét célokkal bír. A 2007–2013‑as 
időszakban a 226. intézkedés a környezet és a vidék fejlesztését célul kitűző 
2. tengelyhez tartozott.1 Az Európai Mezőgazdasági 
Vidékfejlesztési Alapból 
(EMVA) nyújtandó 
vidékfejlesztési támogatásról 
szóló, 2005. szeptember 20 ‑i 
1698/2005/EK tanácsi rendelet 
(HL L 277., 2005.10.21., 1. o.) 
48. cikke.
2 Az Európai Mezőgazdasági 
Vidékfejlesztési Alapból 
(EMVA) nyújtandó 
vidékfejlesztési támogatásról 
szóló 1698/2005/EK tanácsi 
rendelet részletes alkalmazási 
szabályainak megállapításáról 
szóló, 2006. december 15 ‑i 
1974/2006/EK bizottsági 
rendelet (HL L 368., 
2006.12.23., 15. o.) 30. cikke.
05 Rövidítések és glosszárium 
Természeti katasztrófa : A természetben végbemenő, biotikus vagy abiotikus 
jellegű esemény, amely súlyos zavarokat idéz elő az erdők szerkezetében, és 
komoly környezeti vagy gazdasági károkat is okozhat.
Vidékfejlesztési program : Valamely tagállam vagy régió által elkészített 
és a Bizottság által jóváhagyott, a vidékfejlesztési politika végrehajtásának 
megtervezését szolgáló dokumentum.
06
I
Európa erdeire fenyegető veszélyt jelent az  – általában 
szándékosan okozott vagy gondatlanságból eredő – 
tűz, valamint a természeti katasztrófák, azaz az 
abiotikus (pl. szélvihar, aszály, árvíz, lavina stb. okozta), 
illetve a biotikus jellegű (kártevők, betegségek okozta) 
károk.
II
A Számvevőszék megvizsgálta, hogy a tűz és a termé ‑
szeti katasztrófák következtében sérült erdők eseté ‑
ben az erdészeti potenciál helyreállítását és megelőző 
intézkedések bevezetését célzó EMVA‑támogatás 
(„226. intézkedés”) irányítása megfelelően történt‑e, és 
az intézkedés, költséghatékony módon, elérte‑e a ter ‑
vezett eredményeket. Az intézkedés a 2007–2013‑as 
időszakban az erdészeti földterületek fenntartható 
használatát, és ennek révén az Unióban a környezet 
javítását és a táj megőrzését célzó 2. tengely kere ‑
tében volt hatályban. 2012 végén a 2007–2013 ‑as 
időszakra a 226. intézkedésre előirányzott teljes EMVA ‑
támogatás elérte az 1,55  milliárd  eurót.
III
A Számvevőszék a Bizottságnál és a kiválasztott tag ‑
államokban (Ausztria, Franciaország/Aquitánia régió, 
Olaszország/Basilicata régió, Spanyolország/Andalúzia, 
valamint Szlovákia) végezte az ellenőrzést. Ezekben 
a tagállamokban merült fel a 2012. december 31 ‑ig 
bejelentett összes kiadás több mint 85% ‑a. A támoga ‑
tás döntő részét (80%) – főleg erdőtüzek elleni – meg ‑
előző intézkedésekre költötték.
IV
A Számvevőszék megállapítja: a támogatás irányítása 
nem volt megfelelő, továbbá a Bizottság és a tagálla ‑
mok nem tudják bizonyítani, hogy a tervezett eredmé ‑
nyeket – költséghatékony módon – elérték.V
A megelőző intézkedések nem voltak kellően cél ‑
irányosak. A Számvevőszék megjegyezte: noha 
a 226. intézkedés azokat az erdőket célozza, ahol 
a tűzveszély közepes vagy nagy, ezek megállapítására 
azonban nincs közösen elfogadott uniós definíció, 
illetve kritérium. A tagállami kiválasztási eljárások 
több szempontból is hiányosak voltak: nem voltak 
egyértelmű kiválasztási kritériumok, hiányzott a pályá ‑
zatban szereplő tevékenységek eredményes értéke ‑
lése, és egyes kockázatos területeket nem vettek figye ‑
lembe. A környezettel kapcsolatos célok rangsorolása 
a kiválasztási szakaszban nem volt megfelelő, a végre ‑
hajtás során pedig néha nem vették őket figyelembe.
VI
Ellenőrzése során a Számvevőszék olyan tevékenysé ‑
gekre talált példákat, amelyek az intézkedés céljainak 
eléréséhez nem voltak megfelelőek. Noha az áttekin ‑
tett társfinanszírozott tevékenységek közül számos 
jellegéből adódóan (tűzvédelmi pászták, gyérítés, irtás 
stb.) általában hozzájárult a támogatás céljainak meg ‑
valósulásához, a Számvevőszék talált olyan eseteket 
is, amelyek nem természeti katasztrófákhoz, illetve 
erdőtüzekhez kapcsolódtak, hanem egyéb gazdasági 
vagy környezeti célok motiválták őket. A végrehajtott 
műveletek egyes típusai esetén dokumentáció hiányá ‑
ban a legfőbb támogathatósági követelmények nem 
voltak ellenőrizhetők. A Számvevőszék olyan példákat 
is talált, ahol az erdészeti utakat az erdők gazdasági 
kiaknázása céljából használták, és az erdőtűz megelő ‑
zésével kapcsolatos konkrét haszon nem volt kimutat ‑
ható. A nagy sűrűségű épített utak szintén járhatnak 
káros környezeti hatással.
VII
Nem megfelelően gondoskodtak a finanszírozott 
intézkedések költséghatékonyságáról. A Számvevő ‑
szék a következő eseteket találta: a közpénzekből 
történő finanszírozás felső határát indokolás nélkül 
gyakran megváltoztatták; egy adott régióban egy 
adott intézkedés standard költségei jóval magasabbak 
voltak, mint egy másik régió hasonló intézkedésével 
kapcsolatos költségek; a kézzel végzett munkát előny ‑
ben részesítették a gépekkel szemben, ami magasabb 
költségekkel járt. Egyes esetekben felmerült a túlzott 
köztámogatás veszélye, például amikor olyan pályá ‑
zatokat választottak ki, amelyeknél a projekteket már 
lezárták, vagy ahol a kedvezményezettek önerőből is 
tudták volna finanszírozni a műveleteket, illetve ahol 
mezőgazdasági parcellákat támogattak.Összefoglaló
Összefoglaló 07
VIII
Végezetül a monitoringhoz alkalmazott eszközök 
nem tették lehetővé a Bizottság és a tagállamok 
számára, hogy megfelelően értékeljék a 226. intézke ‑
dés hatékonyságát és eredményességét. Konkrétan 
a CMEF‑rendszer teljesítménymutatói nem voltak 
megfelelőek, és az elkészült értékelések hasznossága 
korlátozott volt. A megelőző intézkedések eredmé ‑
nyességéről nem lehetett következtetéseket levonni, 
mivel erről nem készültek mérések. A megállapított 
hiányosságok valószínűleg a 2014–2020 ‑as időszak ‑
ban is fennmaradnak, mivel az újonnan javasolt 
monitoringeszközök ezzel a konkrét támogatással 
kapcsolatban nem jelentenek javulást a felügyeleti 
keretrendszerben.
IX
Tekintettel a fenti következtetésekre és arra, hogy 
a vizsgált támogatás a 2014–2020 ‑as programozási 
időszakban továbbra is igényelhető, a Számvevőszék 
az alábbi ajánlásokat teszi:
– A tagállamok:
a) a megelőző intézkedéseket egyértelmű kritériu ‑
mok mentén, az igényekhez viszonyítva, alapos és 
kellően dokumentált értékelési eljárással válasszák 
ki;
b) növeljék a támogatás környezetvédelmi hatását 
úgy, hogy az intézkedéseket elsősorban a környe ‑
zeti szempontból legértékesebb erdőkre  – például 
a Natura 2000 erdőterületekre – összpontosítják;
c) gondoskodjanak arról, hogy csak a természeti 
katasztrófákkal, illetve tűzzel kapcsolatos intézke ‑
dések kapjanak támogatást;
d) hozzanak létre olyan kontrollrendszert, amely 
eredményesen tudja ellenőrizni a támogatásnyúj ‑
tás feltételeinek betartását, és karbantartja a meg ‑
felelő dokumentumokat és információkat;
e) a támogatott intézkedések tekintetében szentelje ‑
nek nagyobb figyelmet a környezetvédelmi szem ‑
pontoknak, elsősorban olyan megfelelő biztosíté ‑
kok kialakítása révén, amelyekkel megelőzhetők 
a negatív környezeti hatások;f) Biztosítsák a támogatott intézkedésekkel kapcso ‑
latban kialakított standard költségek ésszerűségét;
g) A kedvezményezetteknél szokásosan felmerülő 
költségek alapján indokolják meg a támogatás 
felső határát és annak változtatását;
h) A kedvezményezettek számára írják elő annak 
világos alátámasztását, hogy a 226. intézkedés 
keretében szükségük van a támogatásra;
i) Számoljanak be arról, hogy a végrehajtott intézke ‑
dések milyen hatásfokúak: mennyire csökkentet ‑
ték az erdőtüzek, illetve a természeti katasztrófák 
számát és a károsult területet.
– A Bizottság:
a) a 2014–2020 ‑as időszakra vonatkozó tagálla ‑
mi vidékfejlesztési programok jóváhagyásakor 
ellenőrizze, hogy a tervezett közfinanszírozással 
érintett erdőterületeken kellően ismertetett és in ‑
dokolt‑e a megelőző intézkedések szükségessége;
b) dolgozzon ki közös alapkritériumokat ahhoz, hogy 
az erdőterületeket tűzveszélyesség szempontjá ‑
ból – kevéssé, közepesen vagy fokozottan tűz ‑
veszélyes területként  – lehessen besorolni;
c) ellenőrizze, hogy a tagállamok kialakítottak‑e egy 
megfelelő kontrollrendszert;
d) pontosítsa, hogy a 226. intézkedésen belül mely 
követelmények alapján támogathatók az egyes 
tevékenységek, és ezáltal biztosítsa, hogy azok je ‑
lentős mértékben hozzájáruljanak az erdőtüzek és 
a természeti katasztrófák megelőzéséhez, különö ‑
sen amennyiben ezek jövedelemtermelő gazda ‑
sági tevékenységhez tartoznak, és mint ilyenek az 
1. tengely keretében is finanszírozhatók lennének;
e) javítsa az intézkedés monitoringját, és ezáltal 
biztosítsa, hogy a tagállamok azt a meghatáro ‑
zott konkrét célkitűzésekkel összhangban hajtsák 
végre.
08
 Bevezetés
Az erdők védelmi szerepe
01 
Az Európai Unióban az erdők és egyéb 
fás területek teljes kiterjedése eléri 
a 180 millió hektárt: ez az Unió teljes 
földterülete mintegy 42,4% ‑ának felel 
meg, és meghaladja a mezőgazdasá ‑
gi célú földterületek nagyságát (kb. 
174 millió hektár)3. Azzal, hogy gazda ‑
sági, társadalmi és környezeti célokat 
szolgálnak, az erdők egyszerre több 
funkciót is betöltenek. Az erdők tár ‑
sadalmi‑gazdasági jelentősége óriási: 
a fakitermelés és ‑ feldolgozás hozzá ‑
járul a vidékfejlesztéshez és  – gyakran 
kis vagy közepes vidéki vállalatoknál  – 
többmilliónyi álláshelyet biztosít4.
02 
Az utóbbi néhány évtizedben egyre 
nagyobb figyelem fordult az erdők 
környezetvédelmi funkciója felé, 
főként a biodiverzitás védelmével és – 
újabban  – a klímaváltozással össze ‑
függésben. Az erdők védelmi szerepe 
rendkívül fontos5:
a) Település- és infrastruktúra -véde -
lem Európa számos hegyvidéki 
területe lakhatatlan lenne erdők 
nélkül, amelyek megakadályozzák, 
hogy a közutakon, vasútvonalakon, 
mezőgazdasági területeken, sőt 
teljes településeken földcsuszam ‑
lások, sárfolyamok, sziklaomlások 
és lavinák pusztítsanak.b) Talajvédelem  Az erdők léte nagy ‑
ban hozzájárul a táj arculatának és 
a talaj termékenységének meg ‑
őrzéséhez. Az erdők  – különösen 
a hegységekben vagy félsivatagos 
területeken  – főleg a lezúduló 
csapadék által okozott gyors 
sodrású felszíni lefolyások féke ‑
zésével és a szélerősség csillapí ‑
tásával fékezik a talajeróziót és az 
elsivatagosodást.
c) Az erdők emellett az édesvízkész -
leteket is szabályozzák.  Az erdők 
központi szerepet játszanak a vizek 
tárolásában, tisztításában, vala ‑
mint a víz felszíni víztestekbe és 
a felszín alatti víztartó rétegekbe 
való eljuttatásában. Az erdők tisz ‑
tító szerepe arra is kiterjed, hogy 
lebontják vagy elnyelik az eső által 
szállított légszennyező anyagok 
nagy részét.
d) A biológiai sokféleség megőrzése  Eu‑
rópa természetes élőhelyei között 
az erdők kulcsszerepet töltenek be, 
a kontinens gerinces állatai közül 
a legtöbbnek ők adnak otthont. 
Az erdők rovarok és gerinctelen 
állatfajok ezrei és számos növény ‑
faj számára szolgálnak élőhelyül.
e) Az erdő mint szén -dioxid -nyelő  
A globális szénciklusban az erdők 
alapvető láncszemet alkotnak, 
mert képesek a légkörből kivonni, 
majd biomasszájukban és talajuk ‑
ban megkötni a szén‑dioxidot.3 ’Agriculture, forestry and 
fishery statistics’ 
(Mezőgazdasági, erdészeti és 
halászati statisztikák), Eurostat 
Pocketbooks , 2013. Hacsak 
másképpen nem jelöljük, az 
e jelentésben szereplő „erdő” 
kifejezés az egyéb fás 
területekre is vonatkozik.
4 Energia 2020: Az erdőket és az 
erdőalapú ágazatot érintő új 
uniós erdőgazdálkodási 
stratégia, COM(2013) 659 final, 
2013. szeptember 20.
5 Erdővédelem és erdészeti 
információcsere az Európai 
Unióban: erdeink felkészítése 
az éghajlatváltozásra c. zöld 
könyv, COM(2010) 66 
végleges, 2010. március 1.
09 Bevezetés
Erdőtü zek és természeti 
katasztrófák
03 
Európa erdeire fenyegető veszélyt 
jelent az  – általában szándékosan 
okozott vagy gondatlanságból eredő – 
tűz, valamint a természeti katasztrófák, 
azaz az abiotikus (pl. szélvihar, aszály, 
árvíz, lavina stb. okozta), illetve a bi ‑
otikus jellegű (kártevők, betegségek 
okozta) károk.Tűz
04 
Az 1983 és 2012 közötti időszakban 
évente átlagosan 480 000 hektárnyi6 
erdőterület pusztult el tűz következté ‑
ben. Az 1983 és 1992 közötti időszak ‑
ban átlagos felégett terület lénye ‑
gesen nagyobb volt, mint a későbbi 
évtizedekben, amiben fontos szere ‑
pet játszott az, hogy tökéletesedtek 
a tagállami tűzoltási megoldások (lásd: 
1. ábra )7.6 Az EFFIS statisztikai adatai 
a felégett területekről, 
1980–2012. Az átlagos érték 
20 uniós tagállam adatai 
alapján került kiszámításra. 
A következő tagállamokról 
nem állt rendelkezésre 
információ: Belgium, Dánia, 
Írország, Luxemburg, Málta, 
Hollandia, Egyesült Királyság.
7 A Közös Kutatóközpont és 
a Környezetvédelmi 
Főigazgatóság által kiadott 
közös jelentés, Forest Fires in 
Europe, Middle East and North 
Africa  (Erdőtüzek Európában, 
a Közel‑Keleten és 
Észak‑Afrikában), 2012. 
A jelentésben szereplő 
statisztikai adatok 
19 tagállamra vonatkoznak. 
Az adatok a déli tagállamok 
(Görögország, Spanyolország, 
Franciaország, Olaszország és 
Portugália) esetében az 1980 
és 2012 közötti időszakra 
vonatkoznak. Az összes többi 
tagállamot (Bulgária, Cseh 
Köztársaság, Németország, 
Észtország, Ciprus, Lettország, 
Magyarország, Ausztria, 
Lengyelország, Románia, 
Szlovákia, Finnország és 
Svédország) illetően 
a jelentésben szereplő adatok 
az 1990 és 2012 közötti 
időszakot ölelik fel.Felégett ter ület átlagos nagysága (ha) évente, 1983–2012
Forrás: A Közös Kutatóközpont és a Környezetvédelmi Főigazgatóság által kiadott közös jelentés, 
Forest Fires in Europe, Middle East and North Africa  (Erdőtüzek Európában, a Közel‑Keleten és Észak ‑
Afrikában), 2012.300 000350 000400 000450 000500 000550 000600 000
1983–1992 1993–2002 2003–20121. ábra
10 Bevezetés
8 Az Európai Környezetvédelmi 
Ügynökség 3/2008. sz. European 
forests – ecosystem conditions and 
sustainable use  (Európai erdők – az 
ökoszisztéma állapota és 
fenntartható használata) című 
jelentése, 51. o.
9 COM(2010) 66 végleges, 12. o.; az 
Európai Környezetvédelmi 
Ügynökség 13/2010. sz. Mapping 
the impacts of natural hazards and 
technological accidents in Europe  
(Az európai természeti veszélyek 
és technológiai balesetek 
hatásainak átfogó elemzése) című 
technikai jelentése, 25. o.
10 Az Európai Környezetvédelmi 
Ügynökség 13/2010. sz. Mapping 
the impacts of natural hazards and 
technological accidents in Europe  
(Az európai természeti veszélyek 
és technológiai balesetek 
hatásainak átfogó elemzése) című 
technikai jelentése, 33–40. o. 
STORMS műhely, EFI‑jelentés, 
Policies for Forest Storm Damages 
Mitigation and Restoration 
(A viharok okozta erdőkárok 
enyhítését és a helyreállítást célzó 
szakpolitikák), 2010. július 1., 
Brüsszel, 20. o.
11 COM(2010) 66 végleges, 12. o.
12 Az Európai Környezetvédelmi 
Ügynökség 3/2008. sz. European 
forests – ecosystem conditions and 
sustainable use  (Európai erdők – az 
ökoszisztéma állapota és 
fenntartható használata) című 
jelentése, 53–54. o.: 2005 ‑ben 
Svédországban mintegy 
2 900 000 hektárnyi, elsősorban 
fiatal fenyőkből ( Pinus sylvestris ) 
álló erdőt pusztítottak el 
jávorszarvasok ( Alces alces ), 
Olaszország déli részén pedig 
közel 500 000 hektárnyi erdő 
károsult extenzív legeltetés miatt.
13 A Tanács 1986. 
november 17 ‑i 3529/86/EGK 
rendelete a közösségi erdők tűz 
elleni védelméről (HL L 326., 
1986.11.21., 5. o.) és a Tanács 1992. 
július 23 ‑i 2158/92 rendelete 
a közösségi erdők tűz elleni 
védelméről (HL L 217., 1992.7.31., 
3. o.).
14 Az Európai Mezőgazdasági 
Orientációs és Garanciaalapból 
(EMOGA) nyújtandó 
vidékfejlesztési támogatásról, 
valamint egyes rendeletek 
módosításáról, illetve hatályon 
kívül helyezéséről szóló, 
1999. május 17 ‑i 1257/1999/EK 
tanácsi rendelet (HL L 160., 
1999.6.26., 80. o.) 30. cikke.05 
E tüzek több mint 95% ‑át – szándé ‑
kosan vagy gondatlanságból – ember 
okozta (pl. mezőgazdasági tevékeny ‑
ségből, többek között szalma ‑ vagy 
bozótégetésből, erdei hulladék ége ‑
téséből vagy legelők megújításából 
eredő tűz, illetve égő cigaretta). Az 
erdőtüzek miatt felégett összterület 
kb. 85% ‑a a földközi‑tengeri régióban 
és Portugáliában található. A közelmúlt 
erdőtüzei Portugáliában (2003 ‑ban 
és 2005 ‑ben), Görögországban (2007 ‑
ben) és Spanyolországban (2006 ‑ban) 
pusztítottak el nagy kiterjedésű terü ‑
leteket. A súlyosan rongálódott erdők 
esetében nagy kihívást jelent a tűz 
előtti állapot helyreállítása, különösen 
ami a biodiverzitást illeti. Az erdőtüzek 
környezeti hatása azonban nem korlá ‑
tozódik a biodiverzitás csökkenésére 
és az ökoszisztémák károsodására. Az 
erdőtüzek során részecskék és gázok 
(többek között szén‑dioxid) is jutnak 
az atmoszférába, ásványi tápanyagok 
vesznek el, elpusztul a talaj szerves 
rétege, és megváltozik a vízbeszűrődés 
sebessége, s ezek következtében a fel ‑
égett területek hajlamosabbá válnak 
az erózióra, a talajvesztésre és a föld ‑
csuszamlásra. Az ismétlődő erdőtüzek 
és az aszályok együttesen még sivata ‑
godáshoz is vezethetnek8.
Egyéb katasztrófák
06 
Az 1950 és 2009 között időszakban 
a szélviharok okozták a legnagyobb 
károkat Európában. Az erdőket sújtó 
összes abiotikus káresemény közül 
több mint 50% viharok miatt követ ‑
kezik be9. Az utóbbi időszak legpusz ‑
títóbb viharai 1999 ‑ben, 2005 ‑ben, 
2007 ‑ben és 2009 ‑ben következtek 
be. Az 1999 ‑es viharok („Lothar” és 
„Martin”) okozták a legsúlyosabb 
károkat Franciaországban és Kö ‑
zép‑Európában, az ekkor elpusztított 
faállomány nagysága megközelítette 
a 200 millió m³ ‑t. 2005 januárjában 
a „Gudrun” nevű vihar Svédország déli részén vonult végig, 66 millió m³ 
kidöntött fát hagyva maga után, ami 
Svédország egészének csaknem egy 
teljes évi kitermelt famennyisége. 
2007 januárjában újabb vihar, a „Kyrill” 
okozott hatalmas károkat Közép‑Euró ‑
pában, hatására 45 millió m³ lábon álló 
famennyiség semmisült meg (ebből 
16 millió m³ Németországban). 2009 
januárjában a „Klaus” egy hatalmas 
területen a földdel tett egyenlővé 
telepített erdőket Franciaországban 
(37 millió m³, főleg tengerparti fenyőt), 
valamint Spanyolországban és Olasz ‑
országban10. Az ilyen viharok nemcsak 
a környezetre gyakorolnak negatív 
hatásokat, de társadalmi és gazdasági 
következményeik is vannak: emberek 
halálát okozhatják, illetve lenyomják 
a fa árát, mert óriási mennyiségű sérült 
fa kerül a piacra11.
07 
Európában nagy területeket sújta ‑
nak egyre gyakoribb és súlyosabb 
aszályok, amelyek vízhiányt okoznak 
és növelik a vízforrások terhelését. 
Másfelől az utóbbi néhány évben több 
jelentős árvízkatasztrófa is előfordult 
Európában. Az ilyen katasztrófák is 
járnak erdőpusztulással, bár kisebb 
mértékben, mint a tűz, a viharok vagy 
a biotikus jellegű, például a rovarok 
(pl. szúbogarak), a betegségek, a vad ‑
állomány és a kontrollálatlan legeltetés 
okozta károk12.
11 Bevezetés
Vidékfejlesztési politika: 
az erdők védelmének fő 
eszköze az Európai 
Unióban
08 
Az erdők védelméhez való hozzá ‑
járulás és különösen az erdőtüzek 
megelőzése nagy múlttal rendelkezik 
az Európai Unióban. Az 1986 és 2002 
közötti időszakban az uniós erdőkre 
az erdőtüzek megelőzését célzó külön 
szabályozás vonatkozott13, 2000 óta 
pedig az erdővédelem a vidékfejlesz ‑
tési politika része14.
09 
A 2007–2013 ‑as időszak során a vidék ‑
fejlesztési politika három fő célkitűzés ‑
re összpontosított15, és minden egyes 
célkitűzést az EMVA által finanszírozott 
„tematikus tengelyekbe” sorolt intéz ‑
kedések sorozatával kívánt elérni16. 
E három célkitűzés a következő volt:
a) a mezőgazdasági és erdészeti ága ‑
zat versenyképességének javítása 
(1. tengely);
b) a környezet és a vidék fejlesztése 
(2. tengely);
c) a vidéki élet minőségének javítása 
és a vidéki gazdaság diverzifikáció ‑
jának előmozdítása (3. tengely).
10 
A 2007–2013 ‑as időszakban egy erdé ‑
szeti egyedi intézkedés (122. intézke ‑
dés: „Az erdők gazdasági értékének 
növelése”) tartozott az 1. tengelyhez17, 
és számos másik a 2. tengelyhez18.Az erdészeti potenciál 
helyreállítását és 
megelőző intézkedések 
bevezetését célzó 
vidékfejlesztési 
támogatás 
(226. intézkedés)
11 
A 2007–2013 ‑as időszakban a termé ‑
szeti katasztrófák, illetve a tűz követ ‑
keztében sérült erdők helyreállítását 
és megelőző intézkedések bevezetését 
célzó EMVA‑támogatás a 2. tengelyhez 
tartozó 226. intézkedés (Az erdészeti 
potenciál helyreállítása és megelőző 
intézkedések bevezetése) keretében 
állt rendelkezésre. Ezt az intézkedést 
16 tagállam19 összesen 58 vidékfejlesz ‑
tési programja tartalmazta.
12 
2012 végén a 226. intézkedés kere ‑
tében a különböző tevékenységekre 
előirányzott EMVA‑támogatás teljes 
összege mintegy 1,55  milliárd  euró 
volt. Az EMVA‑támogatás fedezi az 
illetékes tagállami közigazgatási intéz ‑
mény által a kedvezményezetteknek 
kifizetett teljes köztámogatás egy ré ‑
szét. Az EMVA tárfinanszírozási arányát 
az egyes vidékfejlesztési programok 
tartalmazzák. A teljes köztámogatás 
akár az intézkedés kedvezményezett ‑
jeinél felmerülő, támogatásra jogosult 
költségek 100% ‑a is lehet.15 Az 1698/2005/EK tanácsi rendelet 
4. cikke.
16 A 2014–2020 ‑as időszakban az 
intézkedések tengelyekbe való 
besorolása megszűnt. Ebben az 
időszakban minden EMVA által 
finanszírozott intézkedést úgy kell 
programozni, hogy hozzájáruljon 
a következő hat „uniós prioritás” 
közül egynek vagy többnek 
a megvalósulásához (az Európai 
Mezőgazdasági Vidékfejlesztési 
Alapból (EMVA) nyújtandó 
vidékfejlesztési támogatásról és 
az 1698/2005/EK tanácsi rendelet 
hatályon kívül helyezéséről szóló, 
2013. december 17 ‑i 1305/2013/EU 
európai parlamenti és tanácsi 
rendelet (HL L 347., 2013.12.20., 
487. o.) 5. cikke):
(1) A tudásátadás és az innováció 
előmozdítása
(2) A versenyképesség fokozása 
a mezőgazdasági termelés 
valamennyi típusa esetében 
és a mezőgazdasági üzemek 
életképességének javítása
(3) Az élelmiszerlánc szervezésé ‑
nek és a kockázatkezelésnek 
az előmozdítása
(4) Az ökoszisztémák állapotának 
helyreállítása, megőrzése és 
javítása
(5) Az erőforrás‑hatékonyság 
előmozdítása, valamint 
a karbonszegény és az 
éghajlatváltozás hatásaival 
szemben ellenállóképes 
gazdaság irányába történő 
elmozdulás támogatása
(6) A társadalmi befogadás 
előmozdítása, a szegénység 
csökkentése és a gazdasági 
fejlődés támogatása
17 Ez az intézkedés a témája az Európai 
Számvevőszék „Az erdők gazdasági 
értékének növeléséhez az Európai 
Mezőgazdasági Vidékfejlesztési 
Alapból nyújtott támogatás” című, 
8/2013. sz. különjelentésének 
(http://eca.europa.eu ).
18 A 2. tengelyhez tartozó erdészeti 
intézkedések: 221 – Mezőgazda ‑
sági földterület első erdősítése; 
222 – Agrár‑erdészeti rendszerek 
első létrehozása mezőgazdasági 
földterületeken; 223  – Nem 
mezőgazdasági földterület első 
erdősítése; 224 – Natura 2000 
kifizetések; 225 – Erdészeti 
környezetvédelmi kifizetések; 
226 – Az erdészeti potenciál 
helyreállítása és megelőző 
intézkedések bevezetése; 
227 – Nem termelő beruházások.
19 Bulgária, Cseh Köztársaság, Dánia, 
Németország (5), Görögország, 
Spanyolország (17), Franciaor ‑
szág (3), Olaszország (20), Ciprus, 
Lettország, Litvánia, Magyarország, 
Ausztria, Lengyelország, 
Portugália (3), Szlovákia.
12 Bevezetés
13 
2012. december 31 ‑én az intézkedés 
keretében végrehajtott EMVA‑kifize ‑
tések összege mintegy 860 millió euró 
volt. A támogatás döntő része (80%) 
megelőző intézkedéseket célzott, ezen 
belül is elsősorban erdőtüzek meg ‑
előzését (a 226. intézkedés pénzfor ‑
rásainak részletes elosztásáról lásd: 
I. melléklet ).
14 
A közpénzből nyújtott támogatás ma ‑
gán ‑ és köztulajdonban lévő erdőkre is 
felhasználható, mivel a 226. intézkedés 
esetében az uniós rendeletek egyik 
tulajdonosi formát sem zárják ki. A tűz 
megelőzését célzó intézkedésekre 
vidékfejlesztési támogatás csak olyan 
erdők esetében nyújtható, amelyeket a tagállamok tűzvédelmi terveik alap ‑
ján tűzveszélyesség szempontjából 
nagy vagy közepes kockázatúnak mi ‑
nősítettek, és a támogatásból védelmi 
infrastruktúrák létrehozása (pl.: erdei 
ösvények, sávok, vízellátási pontok, 
tisztások és tarra vágott területek, 
valamint tűzvédelmi pászták), megelő ‑
ző erdészeti gyakorlatok (pl. a vege ‑
táció ellenőrzés alatt tartása, gyérítés, 
a vegetációs szerkezet diverzifikálása) 
és helyhez kötött erdőtűz‑megfigye ‑
lési berendezések üzembe helyezése 
vagy fejlesztése is finanszírozható20. 
Az erdei tűzvédelmi pászták esetében 
a támogatható költségek a létreho ‑
zás költségein kívül az érintett terü ‑
let további fenntartási költségeit is 
tartalmazhatják.20 Az 1698/2005/EK rendelet 
48. cikke és az 1974/2006/
EK rendelet 33. cikke.A 226. intézkedés keretében a 2007–2013-as időszakra 
előirányzott EMVA -támogatás (millió euró)
Forrás: Európai Bizottság.2. ábra
0100200300400500600700
SpanyolországOlaszországFranciaországSzlovákia
LengyelországPortugáliaAusztriaCiprus
Cseh Közt.Bulgária
NémetországLettországLitvánia
MagyarországDánia 
13 Bevezetés
15 
Az egyéb megelőző intézkedések, 
valamint a természeti katasztrófák 
vagy tűz következtében sérült erdők 
esetében az erdészeti potenciál helyre ‑
állítását célzó intézkedéseknél az uniós 
szabályozás előírja, hogy azoknak ka ‑
tasztrófákkal kapcsolatosnak kell len ‑
niük, azaz természeti katasztrófa vagy 
tűz előfordulásához, illetve előfordu ‑
lásának veszélyéhez kell kapcsolód ‑
niuk; a szabályozás azonban konkrét 
támogathatósági feltételeket  – például 
a veszély minimális szintje – nem ír elő.16 
Az erdészeti potenciál helyreállítását 
és megelőző intézkedések bevezeté ‑
sét célzó vidékfejlesztési támogatást 
a Bizottság és a tagállamok megosz ‑
tott irányítással hajtják végre. A tagál ‑
lamok nemzeti vagy regionális szinten 
dolgozzák ki vidékfejlesztési program ‑
jaikat. A Bizottság általi jóváhagyás 
után ezeket a programokat a tagálla ‑
mok hajtják végre. Ezekre vonatkozóan 
közös mutatók, a tagállamok éves vég ‑
rehajtási jelentései és különböző más 
típusú értékelések alapján létrehoztak 
egy közös monitoring ‑ és értékelési 
keretet.
14
 Az ellenőrzés hatóköre 
és módszere
17 
Az ellenőrzés legfőbb célja annak érté ‑
kelése volt, hogy az erdészeti potenciál 
helyreállítását és megelőző intézkedé ‑
sek bevezetését célzó EMVA‑támoga ‑
tás irányítása megfelelően történt‑e, 
valamint hogy a Bizottság és a tagálla ‑
mok tudják‑e bizonyítani, hogy elérték 
a tervezett eredményeket, és ezt költ ‑
séghatékony módon tették‑e.
18 
Az ellenőrzés elsősorban a következő 
kérdésekre kívánt választ adni:
a) A támogatás megfelelően céloz ‑
ta‑e meg a természeti katasztrófák 
és az erdőtüzek veszélyének meg ‑
előzésével kapcsolatos igényeket?
b) A finanszírozott műveletek meg ‑
felelőek voltak‑e az intézkedés 
céljainak eléréséhez?
c) A finanszírozott műveletek költ ‑
séghatékonyak voltak‑e?
d) Az intézkedés hatékonyságá ‑
nak és eredményességének 
értékeléséhez megfelelőek‑e 
a monitoringeszközök?19 
Ellenőreink mind a Bizottságnál, mind 
egyes kiválasztott tagállamokban 
vizsgálódtak. Az ellenőrzés a Bizottság 
szintjén az intézkedés kialakítására és 
a Bizottság irányítási tevékenységeire 
irányult, beleértve a tagállamok által 
benyújtott vidékfejlesztési programok 
jóváhagyását és az intézkedés végre ‑
hajtásának monitoringját. Tagállami 
szinten a Számvevőszék Ausztriában, 
Franciaországban (Aquitánia régió), 
Olaszországban (Basilicata régió), 
Szlovákiában és Spanyolországban 
(Andalúzia) végzett helyszíni ellenőr ‑
zéseket. 2012. december 31 ‑ig ezekben 
a tagállamokban merült fel együttesen 
a 226. intézkedés keretében bejelen ‑
tett összes kiadás több mint 85% ‑a.
20 
Az ellenőrzés a vidékfejlesztési tervek, 
a tagállami és regionális jogszabályok 
és közigazgatási eljárások áttekintésé ‑
ből, valamint a felkeresett tagállamok 
illetékes irányító hatóságaival készített 
interjúkból állt. Megvizsgáltunk továb ‑
bá 68, a 226. intézkedés keretében tá ‑
mogatott műveletet is – ezekből 45 ‑öt 
helyszíni vizsgálat keretében – annak 
ellenőrzése céljából, hogy a különböző 
típusú végrehajtott támogatható te ‑
vékenységek milyen hatással jártak az 
érintett erdőterületeken (részletesen 
lásd: II. melléklet ).
15
 Észrevételek
I. rész. A megelőző 
intézkedések nem voltak 
kellően célirányosak
21 
A megelőző intézkedések céljainak 
megfelelő kiválasztásához21 a követke ‑
zőkre van szükség:
 ο a Bizottság a tagállamok vidékfej ‑
lesztési terveinek értékelésekor 
rendelkezzen áttekintéssel a ter ‑
mészeti katasztrófákkal és tűzzel 
kapcsolatos kockázatokról;
 ο a tagállami szintű kiválasztási 
eljárás legyen összhangban a vi ‑
dékfejlesztési tervekben megadott 
igényekkel;
 ο mindennek köszönhetően a fi ‑
nanszírozás célozza a kockázatos 
területeket.
A vidékfejlesztési tervek 
jóváhagyásakor a Bizottság 
nem rendelkezett teljes körű 
információkkal az igényekről
A tűzveszélynek kitett erdők 
fogalmának nincs közös 
meghatározása
22 
2001 ‑es hatályvesztéséig a közössé ‑
gi erdők tűz elleni védelméről szóló, 
2158/92/EGK tanácsi rendelet megha ‑
tározta azokat a kritériumokat, ame ‑
lyek mentén adott erdőterületen a tűz ‑
veszély gyengének, közepesnek vagy 
fokozottnak minősül. Ez a rendelet elő ‑
írta a tagállamok számára, hogy készít ‑
senek listákat a tűzveszélyességi fok 
szerint besorolt területekről, és azokat 
jóváhagyásra küldjék meg a Bizottság ‑
nak22. A Görögország, Spanyolország, 
Franciaország, Olaszország és Portu ‑
gália nagy és közepes tűzveszélyességi 
fokú erdőterületeinek listáit létrehozó 
bizottsági határozatot23 2001 óta nem aktualizálták, így a 2004 ‑ben és azt 
követően csatlakozott tagállamok nem 
szerepelnek ezeken a listákon.
23 
A fent említett rendelet hatályvesztése 
után az 1698/2005/EK rendelet 48. cik ‑
kének rendelkezései kimondták, hogy 
az erdőtüzeket megelőző intézkedé ‑
seknek olyan erdőkre kell irányulniuk, 
amelyek a tagállamok erdővédelmi 
terve szerint fokozottan vagy közepe ‑
sen tűzveszélyesnek minősülnek24.
24 
A tűzveszély megítéléséhez alkalma ‑
zandó közös kritériumok hiányában az 
egyes tagállamok saját módszertanuk 
alapján végeznek tűzveszéllyel kap ‑
csolatos kockázatelemzést. Az erdő ‑
területek közepesen vagy fokozottan 
tűzveszélyesként történő besorolásá ‑
hoz a kritériumok ezért tagállamon ‑
ként változnak.
25 
Az Európai Erdőtűz‑információs Rend ‑
szer ( European Forest Fire Information 
System , EFFIS) a Bizottság által létre ‑
hozott adatbázis, amely az erdőtüzek 
előfordulásának és hatásának figye ‑
lemmel kíséréséhez szükséges infor ‑
mációkat tartalmaz uniós szinten25. Az 
adatok alapján éves jelentés készül az 
Európában, illetve a szomszédos or ‑
szágokban előforduló erdőtüzekről26. 
A vidékfejlesztési tervek jóváhagyása ‑
kor azonban ezeket az adatokat nem 
használják a tagállamok tűzveszéllyel 
kapcsolatos kockázat  elemzésének 
értékeléséhez. A Bizottság nem adott 
ki külön iránymutatásokat27 a tűz ‑
veszélyességi besorolásra vonatko ‑
zóan, amellyel elősegíthette volna 
a bevált gyakorlatok elterjedését, 
és biztosíthatta volna a tagállamok 
tűzveszéllyel kapcsolatos kockázat ‑
elemzéseinek összehasonlíthatóságát 
és megbízhatóságát.21 Ez a rész elsősorban a megelőző 
intézkedésekkel foglalkozik, 
amelyek esetében a célirányos 
kiválasztás kulcsfontosságú az 
eredményesség szempontjából. 
Ez a finanszírozott tevékenységek 
mintegy 80% ‑át teszi ki.
22 A 2158/92/EGK rendelet 2. cikke 
(2) és (3) bekezdése szerint csak 
a Portugáliában, Spanyolország ‑
ban, Görögországban, valamint 
egyes franciaországi és olaszor ‑
szági régiókban található olyan 
területek minősülhetnek 
fokozottan tűzveszélyes 
területnek, ahol az állandó vagy 
ciklikus erdőtűzveszély komoly 
veszélyt jelent az ökológiai 
egyensúlyra, valamint a szemé ‑
lyek és javak biztonságára nézve, 
vagy olyan tényezőt jelent, amely 
meggyorsítja a vidéki területek 
elsivatagosodásának folyamatát. 
Ezektől eltérő területek akkor 
minősülhetnek nagy tűzveszé ‑
lyességi fokú területnek, ha 
a tagállam erre irányulóan kellően 
megalapozott kérelmet nyújt be. 
Az olyan területek, ahol az 
erdőtűzveszély nem állandó vagy 
ciklikus, de komoly fenyegetést 
jelent az erdei ökoszisztémákra, 
közepesen tűzveszélyes 
területnek minősülnek.
23 A Bizottság 1993. június 24 ‑i 
1619/1993/EGK határozata. Ebben 
az időszakban (a 12 tagú Unió 
időszakában) 60 millió hektárnyi 
erdőt, az összes akkori erdőterület 
42% ‑át tűzveszélyes övezetnek 
minősítették, elsősorban 
a földközi‑tengeri térségben.
24 Ez a követelmény a 2014–2020 ‑as 
időszakra vonatkozóan sem 
változott (lásd: az 1305/2013/EU 
rendelet 24. cikke (2) bekezdése 
harmadik albekezdése).
25 Az Európai Unió tűzveszélynek 
kitett erdeire vonatkozó 
információk egyrészt az EFFIS 
adatbázisban szereplő olyan 
adatkészleteken alapulnak, mint 
pl.: meteorológiai tűzveszély, tűz 
előfordulása, felégett területek 
kiterjedése, másrészt a tagállamok 
által a tűzeseményekről szolgálta ‑
tott adatkészleteken, amelyeket 
kiegészítenek egyéb, az erdészeti 
erőforrásokkal kapcsolatos 
járulékos információk, pl. a Közös 
Kutatóközpont erdőtérképei vagy 
az európai Corine felszínborítási 
adatbázis. Évente legfeljebb 
22 európai ország szolgáltat 
önkéntes alapon adatokat, mivel 
2006 óta (a Közösségen belüli 
erdők és környezeti kölcsönhatá ‑
sok megfigyeléséről szóló 
2152/2003/EK, ún. „Forest Focus” 
rendelet hatályvesztése óta) ezt 
nem teszi kötelezővé egyetlen 
uniós rendelet sem.
16 Észrevételek
26 A Közös Kutatóközpont és 
a Környezetvédelmi 
Főigazgatóság által kiadott 
közös jelentés, Forest Fires in 
Europe, Middle East and North 
Africa  (Erdőtüzek Európában, 
a Közel‑Keleten és 
Észak‑Afrikában), 2012.
27 A Tanács az Európai Unióban az 
erdőtüzek megelőzésére 
vonatkozó következtetésében 
(az Általános Ügyek Tanácsának 
2010. április 26 ‑i 3010. ülése) 
felkérte a Bizottságot, hogy „a 
legjobb gyakorlatok cseréjével, 
valamint a kockázatok 
értékelésére és feltérképezésé ‑
re vonatkozó iránymutatások ‑
kal, illetve a veszélyspecifikus 
katasztrófamegelőzés 
minimumkövetelményeiről 
szóló iránymutatásokkal 
kapcsolatosan folyó munka 
keretében” kezelje prioritásként 
az erdőtüzek kérdését. 
A Bizottság a katasztrófakeze ‑
lésre vonatkozó kockázatérté ‑
kelési és ‑ feltérképezési 
iránymutatásokról szóló 2010. 
december 21 ‑i szolgálati 
munkadokumentumban nem 
említi konkrétan a tűz kérdését, 
és nem szorgalmaz egyetlen 
konkrét kockázati kritériumot, 
referenciaértéket vagy 
követelményt sem, azonban 
kiemeli a módszerek eddigi 
hiátusait, és kijelenti, hogy az 
iránymutatások jövőbeni 
verziója tartalmazni fog egy, 
a kockázatértékeléshez javasolt 
módszereket és előírásokat 
tartalmazó katalógust is.
28 COM(2013) 659 final.26 
Szlovákia példája szemlélteti, hogy 
milyen lehetséges eltérésekre derül ‑
het fény az EFFIS‑ben szereplő adatok 
alkalmazásakor. Az erdőterületeket 
tűzveszélyességi szempontból besoro ‑
ló tagállami rendszer szerint az ország 
összes, 2 millió hektárnyi erdőterü ‑
letéből 1,8 millió ha közepesen vagy 
fokozottan tűzveszélyesnek minősül. 
Azonban sem a korábbi erdőtüzekre 
vonatkozó adatok, sem az EFFIS‑adat ‑
bázis (lásd:  3. ábra ) nem támasztja 
alá, hogy ilyen nagy arányú közepesen 
vagy fokozottan tűzveszélyes terület 
lenne az országban. A szlovák hatósá ‑
gok nem tájékoztatták a Számvevőszék 
ellenőreit arról, hogy milyen besorolási 
módszert vagy milyen kritériumokat 
alkalmaztak az erdőterületek ilyen tűz ‑
veszélyességi szintű besorolásához.
A Bizottság az erdőket 
érintő egyéb természeti 
katasztrófákról nem 
rendelkezik átfogó 
információkkal
27 
A Számvevőszék az ellenőrzés során 
megállapította, hogy a Bizottság ‑
nak – a tűz kivételével – nincs átfogó 
információja a természeti és egyéb 
katasztrófák előfordulásának korábbi 
alakulásáról. Nem áll rendelkezésre 
elemzés a Bizottság számára az erdőte ‑
rületeket érő, más abiotikus (pl. aszály, 
szélviharok vagy lavina okozta), illetve 
biotikus jellegű (kártevők, betegségek 
okozta) károk mértékéről.28 
„Az erdőket és az erdőalapú ágaza ‑
tot érintő új uniós erdőgazdálkodási 
stratégia”28 című közleményében a Bi ‑
zottság stratégiai iránymutatásokként 
határozza meg a következőket: a) az 
európai erdészeti információs rendszer 
létrehozása harmonizált európai infor ‑
mációk összegyűjtésével és a különbö ‑
ző információs rendszerek (pl. EFFIS) 
és adatplatformok integrálásával, b) az 
erdészeti vonatkozású uniós informá ‑
ciók összehangolásának szükséges ‑
sége, c) annak szükségessége, hogy 
javítsák, összehasonlíthatóvá tegyék és 
megosszák az erdészeti információkat 
és a monitoringeredményeket, vala ‑
mint d) több modul kidolgozásának 
szükségessége pl. az erdő és a termé ‑
szetes bolygatás (tűz, kártevők stb.) 
vonatkozásában.
29 
A Bizottság nem rendelkezik átfo ‑
gó információkkal az erdőket érintő 
természeti katasztrófák egyéb fajtáiról, 
ezért a tagállamok által benyújtott 
vidékfejlesztési tervekben javasolt, 
a 226. intézkedéshez tartozó tervek 
értékelésekor nincs teljes rálátása a ka ‑
tasztrófák megelőzésével kapcsolatos 
igényekre.
Hiányosságok a tag államok 
szintjén a kiválasztási 
folyamatban
30 
Az irányító hatóságoknak prioritások 
kitűzésével kell elérniük, hogy (figye ‑
lembe véve az erdők 1. és 2. bekez ‑
désben leírt többfunkciós jellegét) 
a legértékesebb erdőterületek közül 
azokkal kapcsolatban léphessenek fel, 
amelyek esetében korábban megálla ‑
pították, hogy potenciálisan jelentős 
veszélyben vannak. Ezt a kiválasztási 
eljárásnak is tükröznie kell.
17 Észrevételek
29 Andalúzia kivételével, ha 
a támogatás elosztásáról 
versenyeztetésen alapuló 
beruházási pályázati 
felhívások alapján határoznak.
30 Az Európai Környezetvédelmi 
Ügynökség 5/2012. sz. 
Protected areas in Europe – an 
overview  (Európa védett 
területei – áttekintés) című 
jelentése, 70–79. o. A Natura 
2000 hálózat szárazföldi 
komponense (768 000 
km2) – amelynek 46% ‑a Natura 
2000 erdőterület – a 27 tagú 
Európai Unió területének 
mintegy 17,9% ‑át fedi le. 
A 27 tagú Unió teljes erdővel 
borított területe kb. 
1,8 millió km2.
31 E hálózat az élőhelyekről szóló 
irányelv szerint a tagállamok 
által kijelölt különleges 
természetvédelmi 
területekből (KTT) áll, illetve 
magában foglalja 
a madárvédelmi irányelv 
szerint kijelölt különleges 
madárvédelmi területeket 
(KMT) is. A Natura 2000 nem 
a szigorú értelemben vett 
rezervátumok rendszere, 
ahonnan minden emberi 
tevékenység ki van tiltva. 
Noha a hálózat minden 
bizonnyal magában foglal 
majd rezervátumokat is, 
a legtöbb ilyen föld 
valószínűleg továbbra is 
magántulajdonban marad, 
és a fő szempont a jövőbeni 
gazdálkodás 
fenntarthatóságának 
biztosítása lesz.Eredményes kiválasztási 
eljárások hiánya…
31 
Olaszországban (Basilicata régió) az 
intézkedés végrehajtásához rendel ‑
kezésre álló pénzösszegeket először 
önkormányzati egyesületek között 
osztották szét az adott egyesületeket 
létrehozó önkormányzatok által alkal ‑
mazandó erdészeti dolgozók számával 
arányosan. Az egyesületek a pénzös z‑
szegek bontását követően, mikor az 
egyes összegek már el lettek számukra 
különítve, benyújtották a pályázato ‑
kat. A pályázatok ezután végigmentek 
a formális kiválasztási eljáráson és be ‑
soroláson, ennek azonban gyakorlati 
hatása nem volt, mivel minden pályá ‑
zatot a már elkülönített támogatási 
összeg megerősítésével fogadtak el.
32 
Továbbá, a támogatásban részesült 
erdőterületek kiválasztása tekinte ‑
tében nem volt olyan dokumentum, 
amely ismertette volna a választások 
okait, vagy amely utalt volna konk ‑
rét kockázati szintekre, illetve egyéb 
szakmai prioritási célokra (pl.: adott 
munka betervezése konkrét határidők ‑
kel egy adott önkormányzati erdőgaz ‑
dálkodási tervben, más önkormányzati 
erdőkben már megvalósított művele ‑
tek végrehajtásának vagy lezárásának 
a szükségessége).
33 
Spanyolországban (Andalúzia) 
a 226. intézkedés esetében több 
kiválasztási kritériumot is megha ‑
tároztak. Dokumentált kiválasztási 
eljárást alkalmaztak versenyeztetésen 
alapuló beruházási pályázati felhívások 
esetében. Ezzel ellentétben a regioná ‑
lis hatóságok által közvetlenül támo ‑
gatott – a kiadások több mint 3/4 ‑ét 
kitevő – tevékenységek esetében 
a kritériumok nem konkrét kockázat ‑
elemzés alapján rendezték sorrendbe a tevékenységeket, és dokumentáció 
sem készült a kiválasztási eljárásról.
34 
Ausztria erdészeti támogatási rend ‑
szert vezetett be. A helyi körzeti erdé ‑
szeti iroda illetőségébe tartozó terület 
erdészeti szakmai tanácsadók között 
lett felosztva, ők felelősek az erdők tu ‑
lajdonosaival és az erdőgazdálkodók ‑
kal fenntartott közvetlen kapcsolatért. 
A tanácsadók döntenek arról, hogy az 
erdőgazdálkodók által javasolt erdé ‑
szeti tevékenységek támogathatók‑e. 
Ez a döntés nem világosan meghatáro ‑
zott kiválasztási kritériumokon, illetve 
a javasolt erdészeti tevékenység (mű ‑
szaki specifikációk értékelése, jelentő ‑
ség, sürgősség, környezetre gyakorolt 
hatás stb.) írásos értékelésén nyugszik.
…vagy a kiválasztási 
kritériumok nem emelik ki 
a környezeti igényeket
35 
Nem mindig kapott prioritást az 
a szempont, hogy az Unió környezeti 
szempontból legértékesebb erdőte ‑
rületein – pl. a Natura 2000 területe ‑
ken – történjenek a fellépések29 (lásd: 
1. háttérmagyarázat ). Becslések 
szerint az Unió erdőterületeinek mint ‑
egy 20% ‑a Natura 2000 erdőterületek 
hálózatából áll30. A Natura 2000 terüle ‑
tekből álló hálózat célja, hogy hosszú 
távon biztosítsa Európa legértékesebb 
és legveszélyeztetettebb fajainak és 
élőhelyeinek a fennmaradását31.
18 Észrevételek
33 A Szlovák Nemzeti Erdészeti 
Központ által kiadott, az 
erdőket érintő káros tényezők 
előfordulásáról és a következő 
évre vonatkozó előrejelzésről 
szóló 2012 ‑es éves jelentés 
szerint.A finanszírozás nem volt 
összhangban a megállapított 
kockázatokkal és igényekkel
36 
A finanszírozásnak összhangban kell 
lennie a megállapított kockázatokkal, 
és azokra a területekre kell irányulnia, 
amelyeknek a leginkább szükségük 
van rá.
Szlovákiában és Ausztriában 
a finanszírozás nem 
igazodott a megállapított 
kockázatokhoz…
37 
Szlovákiában a 226. intézkedés kereté ‑
ben nyújtott pénzügyi támogatás nem 
volt összhangban a legfőbb potenciális 
erdőpusztító tényezőkkel. Például, 
noha a szél okozta károk voltak az 
országban az erdőpusztuláshoz vezető 
legjelentősebb tényezők (80%), ezt 
pedig a hó (12%), majd a hőhullám és 
aszály (7%) követte33, a 226. intézkedés 
keretében a köztámogatás legnagyobb 
részét mégis erdőtűz‑megelőzési tevékenységekre költötték (61%), és 
leginkább olyan erdészeti utak építé ‑
sét és karbantartását finanszírozták, 
amelyeket elsősorban kitermelés céljá ‑
ból használtak, anélkül hogy bizonyí ‑
tották volna az erdőtűz‑megelőzéssel 
való kapcsolatot.
38 
Ausztriában annak ellenére, hogy 
léteznek részletes erdőgazdálkodási, 
illetve veszélyes területekre vonat ‑
kozó tervek, az osztrák hatóságok 
által jelenleg végzett erdővédelmi 
kockázati értékelés csupán korlátozott 
szerepet játszott a támogatás céljainak 
kiválasztásakor. Nem volt egyértelmű 
korreláció az erdőket érintő alapvető 
kockázatok és a költségvetés elköltése 
között. Salzburg szövetségi tartomány 
például, amelynek 376 000 hektárnyi 
erdőterületén a veszélyességi szint 
a nagyon kevéstől a közepesig terjed, 
valamivel több támogatásban része ‑
sült, mint Karintia, amelynek területét 
584 000 hektárnyi erdő fedi, és ezek 
esetében a veszélyesség szintje a köze ‑
pestől a nagyon erősig terjed.A környezeti igények előtérbe helyezése a tagállamok szintjén
Noha a szlovák erdők jelentős hányada nagy környezeti értékű, védett erdőnek (többek között Natura 2000 te ‑
rületnek) minősül, a kiválasztási eljárás során ezek az erdők mégsem kaptak prioritást, ami korlátozta a 226. in ‑
tézkedés potenciális környezeti hatását.
Franciaországban (Aquitánia régió) a helyreállítási intézkedéseket úgy alakították ki, hogy maximalizálták a tá ‑
mogatott, vihar sújtotta erdők területét, anélkül hogy előtérbe helyezték volna a nagyobb környezeti értékű 
erdőket. A regionális szabályok emellett a fa eltávolítása, az irtás és a károsult területek helyreállítása során 
sem voltak tekintettel a környezeti szempontokra32. Ezek például a projektek szintjén nem írtak elő környezeti 
tanulmányt az érzékeny területeken, és nem tiltottak meg olyan, a talaj védelmét érintő műveleteket, mint pl. 
nagy területeken a lehullott gallyak bulldózerrel történő összegyűjtése.
32 Aquitánia régióhoz képest Lotaringia, amely szintén finanszírozott beruházásokat az 1999 ‑es viharban elpusztult erdők helyreállítására, olyan 
szabályokat alkotott, amelyek révén figyelembe vehették a környezeti szempontokat is.1. háttérmagyarázat
19 Észrevételek
…Olaszországban (Basilicata 
régió) és Spanyolországban 
(Andalúzia) pedig 
a finanszírozást elsősorban 
köztulajdonban lévő 
erdőkben, munkaerő -igényes 
tevékenységek támogatására 
fordították
39 
A számvevők az ellenőrzés során 
aránytalanul nagy mértékben talál ‑
koztak olyan esetekkel, hogy egyes 
közigazgatási szerveknek (regionális 
vagy önkormányzati hatóságoknak) 
köztulajdonban lévő erdőkben vég ‑
rehajtandó műveletekre nyújtottak 
támogatást, valamint azt is megállapí ‑
tották, hogy a pénzösszegek leginkább 
költséges munkaerő‑igényes tevékeny ‑
ségekre összpontosultak.
40 
Olaszországban (Basilicata régió), 
a 226. intézkedést kizárólag az önkor ‑
mányzati tulajdonban lévő erdők ese ‑
tében alkalmazták, noha azok a régió 
összes erdőterületének csupán 30% ‑át 
jelentették. Abból, hogy egy adott 
erdőterület önkormányzati tulajdonú, 
nem következik, hogy a kérdéses terü ‑
leten nagyobb a tűzveszély. 2012 ‑ben 
a tűz rongálta erdőterület Basilicata ré ‑
gióban 93% ‑kal nőtt 2011 ‑hez képest, 
és 231% ‑kal a 2009 és 2011 közötti 
időszakhoz képest. Ezek a tűzesetek 
döntő részben magántulajdonban lévő 
erdőkben következtek be. A támogatás 
önkormányzati erdőkre való korláto ‑
zása mögött az állt, hogy így szándé ‑
koztak munkalehetőséget biztosítani 
az önkormányzati erdőkben minden 
évben szezonális munkára felvett erdé ‑
szeti dolgozóknak (lásd: 31. bekezdés).41 
Spanyolországban (Andalúzia), bár az 
erdőterületek több mint 70% ‑a magán ‑
kézben van, a köztulajdonú erdőkre 
az intézkedés keretében folyósított 
kiadások közel háromszor nagyobbak 
voltak, mint a magánerdők esetében. 
Sem a vidékfejlesztési terv, sem az elő ‑
zetes értékelés nem tartalmazott olyan 
információt, amely indokolta volna 
a pénzforrások egyenlőtlen elosztását, 
a spanyol hatóságok által a magán ‑
erdő‑ágazat jövedelmezőségének hiá ‑
nyáról adott magyarázat pedig éppen 
a köztámogatás szükségességét jelzi.
42 
Ugyanebben a régióban továbbá 
a 2008 ‑as, versenyeztetésen alapu ‑
ló beruházási pályázati felhívások 
esetében a 226. intézkedés keretében 
cserje ‑, illetve bozótirtásra nyújtott 
köztámogatás hatszor nagyobb ös z‑
szegű volt, mint a régióban az egyéb, 
erdőtűz‑megelőzési konkrét tevé ‑
kenységekre – pl. tűzvédelmi pászták 
vagy vízellátási pontok létesítésére és 
karbantartására  – szánt teljes összeg. 
Bár a cserje ‑, illetve bozótirtás pozitív 
hatással jár a tűzterjedés megakadá ‑
lyozása szempontjából, ezek költséges 
munkaerő‑igényes tevékenységek. 
A spanyol hatóságok elismerték, 
hogy az irtást és a gyérítést sok olyan 
területen alkalmazták, ahol gazdasági 
és ökológiai szempontból a kontrollált 
égetés lett volna tanácsos. Válasz ‑
tásukat azzal indokolták, hogy erre 
nem volt megfelelő szakember, illetve 
ennek jogi (részletes közigazgatási 
égetési határozatra van szükség) és 
társadalmi akadályai is voltak, de a kö ‑
zeljövőben terveik szerint gyakrabban 
alkalmazzák majd a kontrollált égetést.
20 Észrevételek
34 A Mezőgazdasági és 
Vidékfejlesztési Főigazgatóság 
2009. márciusi, az 1698/2005/
EK rendelet szerinti erdészeti 
intézkedések végrehajtásáról 
szóló jelentése: „… Mindazon ‑
által kártevők elleni védelem ‑
mel kapcsolatos tevékenysé ‑
gek támogathatónak 
minősülhetnek ezen 
intézkedés keretében, ha 
természeti katasztrófához, pl. 
szélviharhoz, árvizekhez vagy 
erdőtűzhöz kapcsolhatók”.II. rész. A Számvevőszék 
olyan tevékenységeket 
talált, amelyek az 
intézkedés céljainak 
eléréséhez nem voltak 
megfelelőek
A vizsgált tevékenységek jel -
legükből adódóan általában 
hozzájárultak a 226. intézke -
dés céljaihoz, azonban…
43 
A 226. intézkedés keretében támoga ‑
tás csak a tűz és a természeti kataszt ‑
rófák következtében sérült erdők 
esetében az erdészeti potenciál helyre ‑
állítására, illetve megelőző intézkedé ‑
sek bevezetésére adható. Az ellenőrzés 
során áttekintett számos társfinanszí ‑
rozott tevékenység jellegénél fogva 
(tűzvédelmi pászták, gyérítés, irtás 
stb.) általában hozzájárult a támo ‑
gatás céljainak megvalósulásához. 
Egyes projektek nagy védelmet nyújtó 
funkcióik miatt különösen relevánsak 
voltak (lásd: 2. háttérmagyarázat ).…néhány olyan erdészeti 
tevékenység is kapott támo -
gatást, amelyek nem voltak 
természeti katasztrófákkal 
kapcsolatba hozhatók
Kártevők és betegségek 
kezelése
44 
A 226. intézkedés keretében végre ‑
hajtott helyreállítási és megelőző 
tevékenységeknek katasztrófákkal 
kapcsolatosnak kell lenniük, azaz ter ‑
mészeti katasztrófa előfordulásához, 
illetve előfordulásának veszélyéhez 
kell kapcsolódniuk. A rovarok, illetve 
kártevők, valamint a betegségek által 
okozott kár nem tekinthető természe ‑
ti katasztrófának34. A kártevők elleni 
szokásos védelemhez kapcsolódó 
tevékenységeknek ezért nem kellene 
támogathatónak lenniük, kivéve, ha 
a kártevő‑invázió természeti katasztró ‑
fa következménye. Spanyolországban 
(Andalúzia) és Szlovákiában kártevők 
elleni védelemmel kapcsolatos meg ‑
előző fellépések is kaptak támogatást 
a 226. intézkedés keretében, noha azok 
nem voltak természeti katasztrófával 
összefüggésbe hozhatók. Azért tekin ‑
tették támogathatónak ezeket a fellé ‑
péseket, mert a térségben korábban 
már volt kártevő‑invázió. Mivel azon ‑
ban az invázió korlátozott mértékű 
volt, a természeti katasztrófa veszélyé ‑
nek feltételezése nem volt indokolt.
Példa bevált gyakorlatra (nagy környezeti értékű projektek)
Ausztriában több projektet finanszíroztak abból a célból, hogy horizontális kivágással megelőzzék a védett 
státuszú erdőkre zuhanó lavinákat; ez az intézkedés a közeli önkormányzati vízhálózatokat tápláló vízforrások 
védelméhez is jelentős mértékben hozzájárul.2. háttérmagyarázat
21 Észrevételek
Más intézkedésektől áthozott 
tevékenységek
45 
Ausztriában valamennyi, eredetileg 
a 224. (Natura 2000 kifizetések), és 
a 225. (Erdő‑környezetvédelmi kifize ‑
tések) intézkedés keretében indított 
tevékenységet végül ténylegesen 
a 226. intézkedés keretében finan ‑
szíroztak. A 224. és a 225. intézkedés 
azonban az erdőterületek környezet ‑
védelmi funkciójának fenntartását 
és javítását célozza, és nem kötő ‑
dik katasztrófa‑megelőzéshez, míg 
a 226. intézkedés keretében kizárólag 
katasztrófához kapcsolódó támoga ‑
tás nyújtható. Hasonlóképpen egyes, 
eredetileg a 122. intézkedés keretében 
benyújtott fatelepítési projektek az 
„erdők gazdasági értékének növelését” 
célozták, de később a 226. intézkedés 
keretében hagyták jóvá őket anélkül, 
hogy világosan kiderült volna e pro ‑
jektek természeti katasztrófához való 
kapcsolódása.
A fafajok  számának  növekedése
46 
Andalúziában a 226. intézkedés kereté ‑
ben nyújtott támogatás olyan tevé ‑
kenységeket is tartalmazott, amelyek 
célja egy adott övezetben a fafajok 
számának növelése révén az erdőterü ‑
letek ökoszisztémájának fenntartása 
és javítása volt, ebben az övezetben 
azonban nem volt természeti kataszt ‑
rófa vagy tűz következtében megron ‑
gálódott vagy elpusztult erdő. Ezeknek 
a tevékenységeknek az elsődleges 
célja tehát Andalúziában nem egyezett 
a 226. intézkedés céljával.A természeti  katasztrófa  
bekövetkezése  után  sokkal  
később  épült infrastruktúra
47 
A nedves fatárolás módszerével a kivá ‑
gás után megőrizhető a fa minősége, 
aminek köszönhetően optimizálható 
az eladási ár. Ausztriában támoga ‑
tást kaptak fatároló létesítmények, 
mivel ezek a természeti katasztrófák 
(szélviharok) sújtotta fenyős terü ‑
leteken segítenek megelőzni a szú ‑
bogár‑inváziókat. Ellenőrzése során 
a Számvevőszék megállapította, hogy 
ezeket a létesítményeket  – amelyeket 
jóval a katasztrófa bekövetkezte után 
építettek  – valójában bükkfa tárolására 
használták, noha ezt a fatípust csak 
elenyésző mértékben támadják meg 
a szúbogarak.
A végrehajtott műveletek 
egyes típusai esetén a leg -
főbb támogathatósági 
követelmények nem voltak 
ellenőrizhetők
48 
A 65/2011/EU rendelet 4. cikkének 
(1) bekezdése értelmében a tagálla ‑
moknak általános ellenőrzési elvként 
olyan kontrollrendszert kell kialakítani ‑
uk, amely biztosítja, hogy a támogatási 
feltételek betartásának eredményes 
ellenőrzéséhez szükséges összes vizs ‑
gálatra sor kerül. Ugyanezen rendelet 
33. cikkének (2) bekezdése szerint 
megfelelő ellenőrzési nyomvonalat kell 
fenntartani.
22 Észrevételek
49 
A Számvevőszék a  3. háttérmagya -
rázatban  szereplő rendszerszintű 
hiányosságokat állapította meg. E hiá ‑
nyosságok miatt nem volt lehetséges 
a támogatási feltételek betartásának 
ellenőrzése, mivel a legfőbb támogat ‑
hatósági követelményekről nem állt 
rendelkezésre dokumentáció, illetve 
más információ.
Olyan erdészeti utak része -
sültek támogatásban, ame -
lyek esetében az erdőtűz 
megelőzésével kapcsolatos 
konkrét haszon nem volt 
kimutatható…
50 
A 226. intézkedésből Franciaország ‑
ban (Aquitánia régió), Ausztriában, 
Szlovákiában és Spanyolországban 
(Andalúzia) olyan erdészeti utak 
építésére és karbantartására nyúj ‑
tottak támogatást, amelyeket jöve ‑
delemtermelő magánerdőkben fa és 
egyéb erdészeti termékek (parafa ‑
kéreg) kitermelésére használtak (lásd: 
4. háttérmagyarázat ).51 
A 226. intézkedésnek nem célja olyan 
erdészeti utak építése és karbantartá ‑
sa, amelyeket elsősorban fa és egyéb 
erdészeti termékek kitermelésére 
használnak. Ezekre a műveletekre az 
EMVA megfelelő támogatást nyújt az 
erdészeti ágazat versenyképességének 
javítását célzó I. tengely (122. és 125. 
intézkedés) keretében. Bár tűzoltáskor 
nagy szükség van erdészeti utakra, 
a 226. intézkedés keretében el kell 
kerülni az olyan projektek támogatá ‑
sát, amelyeket elsődlegesen gazdasági 
célok motiválnak, és konkrétan a tűz 
megelőzésével kapcsolatos haszonnal 
nem járnak. Több vizsgált projektben 
(5 a 8 olyan vizsgált projekt közül, 
amelyek magántulajdonú erdőkben 
található utakra vonatkoztak) nem 
mutatták ki a tűzmegelőzési célokkal 
kapcsolatos hasznokat, így tehát azt 
sem, hogy az adott projekt eredmé ‑
nyesen járult‑e hozzá a környezetvé ‑
delmi célok támogatásához.
Példák a 226. intézkedés keretében nyújtott támogatásokra vonatkozó nem 
megfelelő információkra, illetve dokumentációra
Aquitánia régióban (Franciaország) az egyik, valamennyi pályázat esetében értékelendő fontos támogatha ‑
tósági kritérium a regionális hatóságok által meghatározott minimális kárküszöbértéknek való megfelelés 
volt (minimum 40%). Az ellenőrök megállapították, hogy nem volt olyan adminisztratív információs rendszer, 
amely azonosította volna az 1999 ‑es szélvihar által érintett erdőket, illetve a kár mértékét. Ezért a pályázók 
nyilatkozatainak pontossága nem volt ellenőrizhető.
Szlovákiában a közbeszerzési folyamat aktáiban szereplő dokumentumok hiányosak voltak, mivel a kedvez ‑
ményezetti aktában csak a nyertes pályázatot tartották nyilván, a veszteseket azonban nem. Emiatt nincs 
bizonyíték a pályázatok tényleges értékeléséről.3. háttérmagyarázat
23 Észrevételek
52 
Az egyik ausztriai projekt például 
egy 25 hektárnyi erdőhöz hozzáfé ‑
rést biztosító erdészeti út építésére 
irányult. A projekt fő célja az volt, hogy 
a tulajdonosok számára lehetővé tegye 
az erdőben a fakitermelést. A projekt 
aktáiban kiemelt érvek többek között 
a kihasználatlan erdei erőforrások 
mobilizálása, a fa mobilizálásának 
nagyobb jövedelmezősége és a helyi 
fűrésztelepek számára fa beszállítása.
…és lehettek káros környe -
zeti mellékhatások is, ha nem 
vették megfelelően figye -
lembe a helyi adottságokat
53 
Ahhoz, hogy eredményes legyen 
a környezetvédelmi célok támogatá ‑
sához való hozzájárulás, az erdészeti 
utak építésének és karbantartásának a 226. intézkedés keretében történő 
támogatását világosan meghatáro ‑
zott feltételekhez kell kötni. Az uniós 
jogszabályok nem határoztak meg 
olyan minimális kötelezettségeket  – 
pl. az úthasználat korlátozását, az 
ökoszisztémák védelmét nem veszé ‑
lyeztető útsűrűséget vagy a projektek ‑
nek a helyi tűzoltóság általi kötelező 
hitelesítését – amelyek biztosíthatták 
volna a környezet megfelelő védelmét. 
A Környezetvédelmi Főigazgatóság 
számára 2007 decemberében készített 
szakmai jelentés, „Az Európai Unió 
erdeinek kiszáradása elleni küzdelem 
módjai” című megvalósíthatósági 
tanulmány szerint az útépítés hozzájá ‑
rulhat az erdők védelméhez, de járhat 
ellentétes hatással is (…) Az erdésze ‑
ti úthálózaton megközelíthetők az 
erdőtüzek, így az segíti a tűzoltást. Az 
erdészeti utak létesítése ugyanakkor 
súlyosbíthatja az erdők fragmentálódá ‑
sát, destabilizálhatja az ökoszisztéma 
működését, és így sérülékenyebbé 
teheti az erdőket.Példák a 226. intézkedés keretében támogatott erdészeti utaknak gazdasági 
célokra történő használatára (Aquitánia régió, Franciaország)4. háttérmagyarázat

24 Észrevételek
54 
Szlovákiában a Bizottság által jóvá ‑
hagyott vidékfejlesztési terv szerint 
azon utak esetében, amelyet érintenek 
a 226. intézkedés keretében finanszí ‑
rozott műveletek, az optimális sűrű ‑
ség 20–25 m/ha. Ellenőrzése során 
a Számvevőszék megállapította, hogy 
a ténylegesen támogatott erdészeti 
utak sűrűsége aránytalanul nagy volt, 
ami negatív hatással járhat az érin ‑
tett erdők ökológiai állapotára. Az 
egyik magánkedvezményezett pél ‑
dául 2008‑ban erdészeti gazdaságára 
vonatkozóan 4 projekttel pályázott 
támogatásra új erdészeti utak megépí ‑
téséhez35. Az infrastrukturális beruhá ‑
zás előtt gazdaságában az erdészeti 
utak hossza elenyésző volt. A beru ‑
házás eredményeként kb. 40 km‑nyi 
új erdészeti út létesült 36 m/ha‑ra 
növelve az útsűrűséget, ami megha ‑
ladja a vidékfejlesztési tervben jelzett 
20–25 m/ha‑os optimális értéket. Egy 
másik kedvezményezett összesen 
3619 m hosszúságú utakat építtetett 
24,96 hektáros gazdasága területén, 
ezzel az útsűrűség ezen a területen 
145 m/ha lett, ami mind a szlovák 
átlaghoz (kb. 10,6 m/ha), mind a vidék ‑
fejlesztési tervben jelzett 20–25   
m/ha‑os optimális értékhez képest 
nagyon magas érték.III. rész. Nem megfelelően 
gondoskodtak 
a finanszírozott 
tevékenységek 
költséghatékonyságáról
A költségek ésszerűségét 
nem mindig mutatták ki
55 
Az 1698/2005/EK rendelet végrehajtá ‑
sára vonatkozó 65/2011/EU bizottsági 
rendelet 24. cikkének (2) bekezdése 
d) pontja a kontrolleljárások tekinte ‑
tében kimondja, hogy a támogatási 
kérelmek adminisztratív ellenőrzésé ‑
nek ki kell terjednie az elszámolt költ ‑
ségek ésszerűségének ellenőrzésére; 
az ésszerűséget megfelelő értékelési 
rendszerrel kell vizsgálni, például refe ‑
renciaköltségekkel, különböző ajánla ‑
tok összehasonlításával vagy értékelő 
bizottság révén.
56 
Az Ausztriában, Szlovákiában és 
Olaszországban (Basilicata régió) 
alkalmazott eljárások hiányosságai 
a támogatott tevékenységek költsége ‑
inek ésszerűségét is érintették (lásd: 
5. háttérmagyarázat ).35 A teljes erdő fokozottan 
tűzveszélyes területként lett 
besorolva.
25 Észrevételek
Példák a standard költségek nem megfelelő indokolására
1. példa
Ausztriában a beavatkozások típusát és a hozzájuk rendelt felső összeghatárokat (rögzített felső határok vagy 
hektáronként, illetve fánként megadott egyösszegű támogatások) évente meghatározzák. Az évről évre jelen ‑
tős mértékben módosított felső összeghatárok némelyikének megállapítása azonban nem volt sem indokolt, 
sem nyilvánvalóan logikus:
Természeti katasztrófák utáni erdősítés
Karintiában lombhullató erdők (>75% lomblevelű fa) telepítéséhez a felső összeghatárt eredetileg (2008 ‑ban) 
hektáronként 1 800 euróban határozták meg, 2009 ‑ben azonban ez az összeg hektáronként 2 500 euróra nőtt. 
2010 ‑ben az erdősítéshez nyújtott támogatás felső összeghatára hektáronként 6000 euró volt.
Gyérítés
Szintén Karintiában a gyérítés felső összeghatára a 2008 ‑as hektáronkénti 300 euróról 2009 ‑ben 400 euróra, 
az erdővédelmi egyösszegű kifizetés pedig a hektáronkénti 420 euróról 560 euróra nőtt.
Alsó‑Ausztriában a gyérítésre nyújtott köztámogatás 2007 ‑től 2009 ‑ig hektáronként 350 euró volt. 2010 ‑ben 
a felső határ – abban az esetben, ha számlákkal igazolták a kiadásokat – hektáronként 750 euróra, egyösszegű 
kifizetés esetén pedig 500 euróra nőtt. 2011 ‑től azonban mindkét összeget ismét hektáronként 350 euróra 
csökkentették.
2. példa
Ahogy azt az alábbi példák is mutatják, Basilicata régióban az ugyanazon vagy hasonló megelőző intézkedé ‑
sek esetében megállapított standard költségek jelentős mértékben meghaladták más szomszédos olaszorszá ‑
gi régiók standard költségeit.
Kézi irtás
Basilicatában a kézi irtás standard költsége egy 1,2 méter széles ösvény kialakításakor méterenként 7,81 euró 
volt; Puglia régióban egy hasonló tevékenység – „1 méter széles ösvény kialakítása bármely típusú terepen” – 
standard költsége méterenként mindössze 3,58  euró volt.
Szolgálati utak helyreállítása
A szolgálati utak helyreállítását illetően Basilicatában a standard munkaidő méterenként 35 perc, a standard 
költség pedig méterenként 6,89 euró volt. Puglia régióban hasonló tevékenység esetében a standard munka ‑
idő méterenként 9 perc (beleértve 3 percnyi lombvágóval végzett munkát), a standard költség pedig méteren ‑
ként 2,15 euró volt. Campania régióban hasonló tevékenységért méterenként 2,77 eurót kellett fizetni.5. háttérmagyarázat
26 Észrevételek
59 
Andalúziában egy köztulajdonú er ‑
dőkkel kapcsolatos projekt keretében 
egyes tevékenységeket – az erdészeti 
munkák elvégzésére megállapított 
szerződéses ár mintegy 13,5% ‑át 
kitevő értékben – nem végeztek el. 
Más tevékenységek elvégzéséért pedig 
a vállalkozó jóval a műszaki tervben 
szereplő árat meghaladó árat kért. 
Mivel a projekt teljes jóváhagyott ös z‑
szegét nem lépte túl, a kedvezménye ‑
zettnek sem az egyes el nem végzett 
tevékenységeket, sem más tevékeny ‑
ségek megnövekedett költségét nem 
kellett megindokolnia.60 
Franciaországban egyes helyreállítási 
és karbantartási munkák esetében 
a kedvezményezetteknek csak egy 
ajánlatot kell benyújtaniuk a pályá ‑
zatukhoz. Több ajánlat benyújtása 
elősegítené, hogy gazdaságosság 
szempontjából a legelőnyösebb aján ‑
lat kerüljön kiválasztásra.Példa olyan tevékenységre, amely a manuálisan végzett munka alkalmazásából 
adódóan költséges
Erdei utak karbantartása
7 253,82 méternyi erdei út karbantartásának összköltsége Basilicata régióban méterenkénti 46,55 euró stan ‑
dard költség mellett 337 665,32 euró36 volt.
Hasonló hosszúságú és jellegű erdei út karbantartását Toszkánában  – mind manuális, mind gépi munkát 
alkalmazva – csupán 37 828,67 euróért végeznék el, mivel ebben a régióban a standard költség méterenként 
5,21  euró.
36 Méterenként 46,55  euró.6. háttérmagyarázat57 
Basilicata régióban a tevékenységeket 
a manuálisan végzett munka helyett – 
a többi régióhoz hasonlóan – nagyobb 
mértékű géphasználattal gazdaságo ‑
sabban és hatékonyabban is el lehetett 
volna végezni. A manuális munka gya ‑
koribb alkalmazása miatt megegyező 
vagy hasonló tevékenységek Basilicata 
régióban több esetben sokkal ma ‑
gasabb standard költségek mellett 
végezhetők, mint más régiókban (lásd: 
6. háttérmagyarázat ).58 
Szlovákiában minden projekt esetében 
a közbeszerzési szabályok alkalmazan ‑
dók, amelyekkel elvben biztosítható 
a közpénzfelhasználás hatékonysága. 
A számvevők megállapították, hogy 
a kedvezményezettek által igényelt 
beruházási költségek ésszerűségét 
egyetlen esetben sem értékelték, pe ‑
dig a projektek finanszírozása 100% ‑
ban közforrásból történt. Az egyetlen 
formális ellenőrzés arra irányult, hogy 
a pályázó a kiadások igénylésekor nem 
lépte‑e át a közbeszerzési eljárás során 
megállapított küszöbértéket.
27 Észrevételek
Túlzott köztámogatás koc -
kázatával járó konkrét 
helyzetek
61 
Ha olyan esetekben kerül sor támoga ‑
tás nyújtására, amikor annak szüksé ‑
gessége adott kedvezményezett ese ‑
tében nincs egyértelműen kimutatva 
(„talált pénz”), az aláássa a támogatás 
hatékonyságát.
62 
Ausztriában az intézkedés keretében 
már lezárult projektek részesültek fi ‑
nanszírozásban. A tagállami végrehajtó 
rendelet 2008 elején lépett hatályba, 
ennek következtében az első odaítélési 
határozatokat csak 2008 áprilisában 
bocsátották ki. A potenciális kedvez ‑
ményezettek számára azonban 2007 
januárjától kezdve engedélyezték a pá ‑
lyázat benyújtását, és azt, hogy saját 
felelősségükre végrehajtsák a pro ‑
jekteket (sőt, erre bátorították őket). 
2007 ‑ben összesen 3671 pályázat be ‑
nyújtására került sor, ezekből legalább 
444 projekt az odaítélési határozatok 
dátuma előtt lezárult. A 2008 ‑tól kezd ‑
ve benyújtott pályázatok tekintetében 
legalább 147 projektet már a támo ‑
gatás jóváhagyása előtt végrehajtot ‑
tak, noha a 2008 óta hatályban lévő 
végrehajtó rendelet szerint a 226. in ‑
tézkedés keretében megvalósított pro ‑
jektekkel kapcsolatos költségek csak 
akkor támogathatók, ha a támogatási 
határozat dátuma után merültek fel. 
Ezekben az esetekben az a tény, hogy 
a kedvezményezettek eredetileg úgy 
döntöttek, hogy az adott támogatás 
nélkül is megvalósítják a projekteket, 
kérdésessé teszi, hogy volt‑e szüksé ‑
gük köztámogatásra.63 
Szlovákiában két, erdészeti utak építé ‑
sére támogatásban részesülő vizsgált 
kedvezményezett a helyszíni ellenőr ‑
zés során megerősítette, hogy a tevé ‑
kenységeket köztámogatás nélkül is 
végrehajtották volna.
64 
Spanyolországban egyes elsődlegesen 
mezőgazdasági hasznosítású területek 
(fás, illetve cserjés legelők, gyepes 
területek), amelyeket a támogatási 
jogosultságok aktiválásakor „támogat ‑
ható hektárokként”37 jelentettek be és 
ekként is tartottak nyilván a spanyolor ‑
szági parcellaazonosító rendszerben, 
a 226. intézkedés keretében erdészeti 
támogatásra is jogosultak voltak. 
Egyes kedvezményezettek a 226. 
intézkedés keretében cserje ‑, illetve 
bozótirtásra  – mint erdőtüzet megelő ‑
ző intézkedésre  – nyújtott támogatás ‑
ban részesültek, noha korábban azt 
írták elő számukra, hogy parcellájukat 
mint mezőgazdasági területet tartsák 
helyes mezőgazdasági és környezeti 
állapotban (azaz irtsák ki a bozótokat 
és a cserjéket).37 A közös agrárpolitika keretébe 
tartozó, mezőgazdasági 
termelők részére 
meghatározott közvetlen 
támogatási rendszerek közös 
szabályainak megállapításáról 
és a mezőgazdasági termelők 
részére meghatározott egyes 
támogatási rendszerek 
létrehozásáról, az 
1290/2005/EK, a 247/2006/EK 
és a 378/2007/EK rendelet 
módosításáról, valamint az 
1782/2003/EK rendelet 
hatályon kívül helyezéséről 
szóló, 2009. január 19 ‑i 
73/2009/EK tanácsi rendelet 
(HL L 30., 2009.1.31., 16. o.) 
34. cikke értelmében 
támogatás nyújtása 
a támogatható hektárszámhoz 
kötött támogatási jogosultság 
aktiválását követően 
lehetséges. A „támogatható 
hektárokat” ugyanezen cikk 
„a gazdaság bármely 
mezőgazdasági 
földterületeként”, illetve 
akként határozza meg, hogy 
az adott terület 
„használatában 
a mezőgazdasági tevékenység 
túlsúlyban van”.
28 Észrevételek
IV. rész. A monitoringhoz 
alkalmazott eszközök 
nem teszik lehetővé 
a Bizottság és 
a tagállamok számára, 
hogy megfelelően 
értékeljék az intézkedés 
hatékonyságát és 
eredményességét
65 
A 226. intézkedés eredményességének 
értékeléséhez megfelelő monitoring ‑ 
és értékelési eszközök használatára 
van szükség: ezek révén megállapítha ‑
tó, hogy az uniós támogatás hatásának 
maximalizálásához mely javító intézke ‑
dések szükségesek.
A rendelkezésre álló 
monitoringeszközök
66 
A 2007–2013 ‑as időszakra a Bizottság 
a tagállamokkal együttműködésben 
közös monitoring ‑ és értékelési keretet 
(CMEF) dolgozott ki. A vidékfejlesztési 
programok célkitűzéseikhez viszonyí ‑
tott haladásának, hatékonyságának és 
eredményességének a mérése a kiin ‑
dulási helyzetre, valamint a programok 
pénzügyi végrehajtására, outputjára, 
eredményeire és hatására vonatkozó 
mutatókkal történik38.67 
A Bizottság iránymutatásokat bocsá ‑
tott ki a 226. intézkedés végrehajtá ‑
sára vonatkozó alábbi közös output ‑
mutatók létrehozásáról: a) a megelőző/
helyreállítási tevékenységek száma; 
b) sérült erdők támogatott területei; 
c) beruházások teljes volumene.  Ezen 
outputmutatókon kívül a 226. intézke ‑
désre vonatkozóan a CMEF keretében 
a következő eredménymutatót hatá ‑
rozták meg: a biodiverzitás, valamint 
a víz ‑ és talajminőség javításához, 
továbbá az éghajlatváltozás hatásai ‑
nak enyhítéséhez hozzájáruló, sikeres 
földgazdálkodás alatt álló terület.
A célok elérésének méré -
séhez nincsenek megfelelő 
mutatók
68 
Noha a finanszírozott tevékenységek 
döntő része megelőző jellegű, a meg ‑
előző tevékenységekre létrehozott 
outputmutató (a megelőző tevékeny ‑
ségek száma) nem volt elegendő. 
A sérült erdők támogatott területei  out ‑
putmutató csak a katasztrófák követ ‑
keztében ténylegesen sérült erdőkre 
vonatkozik, így e mutató kizárólag 
a helyreállítási tevékenységek eseté ‑
ben releváns.
69 
A biodiverzitás, valamint a víz ‑ és 
talajminőség javítására, továbbá az ég ‑
hajlatváltozás hatásainak enyhítésére 
vonatkozó eredménymutató tekinteté ‑
ben a Számvevőszék ellenőrzése során 
megállapította, hogy a felkeresett 
irányító hatóságok egyike sem tudta 
az egyes tevékenységek eredményét 
a mutató valamelyik vetületéhez kötni, 
egyes hatóságok a mutató valamennyi 
vetülete esetében elért eredmények ‑
nél ugyanazt a teljes területet adták 
meg.38 Az 1698/2005/EK rendelet 
80. és 81. cikke.
29 Észrevételek
70 
Az új, 2014–2020 ‑as programozási idő ‑
szakra megadott eredménymutató39 (a 
kockázatkezelési rendszerekben részt 
vevő gazdaságok száma) nem jelent 
javulást a támogatás eredményességé ‑
nek megítéléséhez, így a megállapított 
hiányosságok valószínűleg továbbra is 
fennmaradnak.
A félidős értékelések hasz -
nossága korlátozott
71 
A vidékfejlesztési programokat elő ‑
készítéskor, végrehajtáskor és lezá ‑
ráskor is értékelik (előzetes, félidős és 
utólagos értékelések). Míg az előzetes 
értékelés célja a költségvetési források 
optimális elosztása és a programozás 
minőségének javítása, a félidős és az 
utólagos értékelés a források felhasz ‑
nálásának mértékét, az EMVA‑progra ‑
mozás eredményességét és hatékony ‑
ságát, társadalmi‑gazdasági hatását, 
valamint az uniós prioritásokra gyako ‑
rolt hatását vizsgálja. A 226. intézkedés 
tekintetében a CMEF‑ben megadott, 
a 2007–2013 ‑as időszakra vonatkozó 
négy értékelő kérdés arra irányul, hogy 
a támogatott tevékenységek milyen 
mértékben járultak hozzá a követ ‑
kezőkhöz: a) az erdészeti potenciál 
helyreállítása (sérült erdők); b) erdők 
karbantartása (megelőző tevékenysé ‑
gek); c) az erdészeti területekkel való 
gazdálkodás fenntarthatóbbá tétele; 
d) a környezet fejlesztése.72 
Ellenőrzése során a Számvevőszék 
megállapította, hogy a 226. intézke ‑
désről a félidős értékelésekből kapott 
információk összefüggéstelenek és hi ‑
ányosak voltak. Basilicata és Aquitánia 
régiók esetében például  – Andalúziá ‑
val ellentétben – az értékelők egyetlen 
kérdésre sem adtak választ. Andalúzia 
esetében ugyan minden kérdést meg ‑
válaszoltak, a válaszok azonban nem 
voltak mindig kellően hasznosak a vég ‑
rehajtás haladásának értékeléséhez, 
mivel ugyanazokat a számokat (műve ‑
letek száma, illetve hektárok száma) 
adták meg mind az erdők karbantar ‑
tására, mind az erdészeti területek ‑
kel való fenntartható gazdálkodásra 
irányuló kérdések esetében.
A megelőző intézkedések 
eredményességét nem mér -
ték megfelelően
73 
A tűz okozta károk leginkább néhány 
földközi‑tengeri régióban található 
tagállamra jellemzőek. Az uniós sta ‑
tisztikák mérsékelt csökkenést mutat ‑
nak a közelmúltban leégett összterü ‑
let tekintetében (lásd: 4. bekezdés). 
A tagállamok szintjén azonban nem ez 
a trend figyelhető meg (lásd: 3. ábra ).39 A Bizottság 2014. július 17 ‑i 
808/2014/EK végrehajtási 
rendelete az Európai 
Mezőgazdasági 
Vidékfejlesztési Alapból 
(EMVA) nyújtandó 
vidékfejlesztési támogatásról 
szóló 1305/2013/EU európai 
parlamenti és tanácsi rendelet 
alkalmazási szabályainak 
megállapításáról (HL L 227., 
2014.7.31., 18. o.).
30 Észrevételek 3. ábraA 226. intézkedés keretében nyújtott támogatásban 
részes ülő tagállamokban leégett erdők ter ülete (ha)
74 
A 226. intézkedés keretében nyújtott 
EMVA‑támogatás döntő része megelő ‑
ző tevékenységek bevezetését célozza, 
különös tekintettel az erdőtűz‑megelő ‑
zésre (lásd: I. melléklet ). Noha az uniós 
források 80% ‑a megelőző műveleteket 
finanszíroz, ezeknek az intézkedések ‑
nek az eredményességét nem mérik. 
Ennek megfelelően a Bizottság nem 
rendelkezik olyan statisztikai adatok ‑
kal, amelyekkel alátámasztható lenne 
a tagállamok által a 226. intézkedés ke ‑
retében végrehajtott erdőtűz‑megelő ‑
zési tevékenységek eredményessége, 
továbbá nem írta elő földrajzi adatok 
szolgáltatását sem az olyan területek ‑
ről, ahol a támogatott tevékenysége ‑
ket végrehajtották.0200
1004006008001 000
900
700
500
3001 200
1 1001 400
1 300
1993–1999 2000–2006 2007–2012ezer ha
SpanyolországPortugália OlaszországFranciaországBulgária
Lengyelország MagyarországCiprus
LettországNémetországSzlovákia Cseh Közt.Litvánia AusztriaDánia 
Forrás:  EFFIS.
31
 Következtetések 
és ajánlások
75 
A 2007–2013 ‑as időszakban a 226. 
vidékfejlesztési uniós intézkedés 
keretében támogatás volt nyújtha ‑
tó a tűz és a természeti katasztrófák 
következtében sérült erdők esetében 
az erdészeti potenciál helyreállítá ‑
sára, illetve megelőző intézkedések 
bevezetésére. A támogatás döntő 
részét (80%) – főleg erdőtüzek elleni – 
megelőző intézkedésekre költötték. 
A Számvevőszék megvizsgálta, hogy 
a támogatás irányítása megfelelően 
történt‑e, valamint hogy a Bizottság 
és a tagállamok tudják‑e bizonyítani, 
hogy elérték a tervezett eredménye ‑
ket, és ezt költséghatékony módon 
tették‑e. A számvevők egy 68 tevé ‑
kenységből álló mintát vizsgáltak meg, 
amelyből 45 vizsgálatára a helyszínen, 
a kedvezményezettel együtt került sor.
76 
A Számvevőszék megállapítja: a támo ‑
gatás irányítása nem volt megfelelő, 
továbbá a Bizottság és a tagállamok 
nem tudják bizonyítani, hogy a terve ‑
zett eredményeket  – költséghatékony 
módon  – elérték.
77 
Különös tekintettel arra, hogy ez a tá ‑
mogatás a 2014–2020 ‑as programozási 
időszakban is igényelhető40, a Számve ‑
vőszék az alábbi ajánlásokat teszi:
A megelőző intézkedések 
nem voltak kellően 
célirányosak
78 
A Számvevőszék megjegyezte: noha 
a 226. intézkedés azokat az erdőket 
célozza, ahol a tűzveszély közepes 
vagy nagy, ezek megállapítására azon ‑
ban nincs közösen elfogadott uniós definíció, illetve kritérium. A tagállami 
kiválasztási eljárások több szempont ‑
ból is hiányosak voltak: többek között 
nem voltak egyértelmű kiválasztási 
kritériumok, hiányzott a pályázatban 
szereplő tevékenységek eredményes 
értékelése, és egyes kockázatos terüle ‑
teket nem vettek figyelembe. A kör ‑
nyezettel kapcsolatos célok rangsoro ‑
lása a kiválasztási szakaszban nem volt 
megfelelő, a végrehajtás során pedig 
néha nem vették őket figyelembe 
(lásd: 21–42. bekezdés).
1. ajánlás
A tagállamok:
– A megelőző intézkedéseket 
egyértelmű kritériumok mentén, 
az igényekhez viszonyítva, alapos 
és kellően dokumentált értékelési 
eljárással válasszák ki;
– Növeljék a támogatás környezetvé ‑
delmi hatását úgy, hogy az intéz ‑
kedéseket elsősorban a környe ‑
zeti szempontból legértékesebb 
erdőkre – például a Natura 2000 
erdőterületekre  – összpontosítják.
A Bizottság:
– A 2014–2020 ‑as időszakra vonatko ‑
zó tagállami vidékfejlesztési prog ‑
ramok jóváhagyásakor ellenőrizze, 
hogy a tervezett közfinanszírozás ‑
sal érintett erdőterületeken kellő ‑
en ismertetett és indokolt‑e a meg ‑
előző intézkedések szükségessége;
– Dolgozzon ki közös alapkritériu ‑
mokat ahhoz, hogy az erdőterüle ‑
teket tűzveszélyesség szempont ‑
jából – kevéssé, közepesen vagy 
fokozottan tűzveszélyes terület ‑
ként – lehessen besorolni;40 Az 1305/2013/EU rendelet 
24. cikke.
32 Következtetések és ajánlások
A Számvevőszék olyan 
tevékenységeket talált, 
amelyek az intézkedés 
céljainak eléréséhez nem 
voltak megfelelőek
79 
Noha az áttekintett társfinanszírozott 
fellépések közül számos jellegéből 
adódóan (tűzvédelmi pászták, gyérítés, 
irtás stb.) általában hozzájárult a tá ‑
mogatás céljainak megvalósulásához, 
a Számvevőszék talált olyan eseteket is, 
amelyek nem természeti katasztrófák ‑
hoz, illetve erdőtüzekhez kapcsolódtak, 
hanem egyéb gazdasági vagy környe ‑
zeti célok motiválták őket. A végrehaj ‑
tott műveletek egyes típusai esetén 
dokumentáció hiányában a legfőbb 
támogathatósági követelmények nem 
voltak ellenőrizhetők. A Számvevőszék 
olyan példákat is talált, ahol az erdésze ‑
ti utakat az erdők gazdasági kiaknázása 
céljából használták, és az erdőtűz meg ‑
előzésével kapcsolatos konkrét haszon 
nem volt kimutatható. A nagy sűrűségű 
épített utak szintén járhatnak káros kör ‑
nyezeti hatással (lásd: 43–54. bekezdés).
2. ajánlás
A tagállamok:
– Gondoskodjanak arról, hogy csak 
a természeti katasztrófákkal, illetve 
tűzzel kapcsolatos intézkedések 
kapjanak támogatást;
– Hozzanak létre olyan kontrollrend ‑
szert, amely eredményesen tudja 
ellenőrizni a támogatásnyújtás 
feltételeinek betartását, és bizto ‑
sítja a megfelelő dokumentumok 
és információk megtartását;
– A támogatott intézkedések tekin ‑
tetében szenteljenek nagyobb 
figyelmet a környezetvédelmi 
szempontoknak, elsősorban olyan 
megfelelő biztosítékok kialakítása 
révén, amelyekkel megelőzhetők 
a negatív környezeti hatások.A Bizottság:
– Ellenőrizze, hogy a tagállamok 
megfelelő rendszert alakítottak‑e 
ki;
– Pontosítsa, hogy a 226. intézke ‑
désen belül mely követelmények 
alapján támogathatók az egyes 
tevékenységek, és ezáltal biztosít ‑
sa, hogy azok jelentős mértékben 
hozzájáruljanak az erdőtüzek és 
a természeti katasztrófák megelő ‑
zéséhez, különösen amennyiben 
ezek jövedelemtermelő gazdasági 
tevékenység részét képezik, és 
mint ilyenek az 1. tengely kereté ‑
ben is finanszírozhatók lennének.
Nem megfelelően 
gondoskodtak 
a finanszírozott 
intézkedések 
költséghatékonyságáról
80 
A támogatott tevékenységek költsé ‑
gére vonatkozóan a Számvevőszék 
a következő esetekre is rávilágított: 
a közpénzekből történő finanszírozás 
felső határát indokolás nélkül gyakran 
megváltoztatták; egy adott régióban 
egy adott intézkedés standard költ ‑
ségei jóval magasabbak voltak, mint 
egy másik régió hasonló intézkedé ‑
sével kapcsolatos költségek; a kézzel 
végzett munkát előnyben részesítették 
a gépekkel szemben, ami magasabb 
költségekkel járt. Egyes esetekben 
fennállt a túlzott köztámogatás veszé ‑
lye, például amikor olyan pályázatokat 
választottak ki, amelyeknél a projekte ‑
ket már lezárták, vagy ahol a kedvez ‑
ményezettek önerőből is tudták volna 
finanszírozni a műveleteket, illetve 
ahol mezőgazdasági parcellákat támo ‑
gattak (55–64. bekezdés).
33 Következtetések és ajánlások
3. ajánlás
A tagállamok:
– Biztosítsák a támogatott intézke ‑
désekkel kapcsolatban kialakított 
standard költségek ésszerűségét;
– A kedvezményezetteknél szoká ‑
sosan felmerülő költségek alapján 
indokolják meg a támogatás felső 
határát és annak változtatását;
– A kedvezményezettek számára ír ‑
ják elő annak világos alátámasztá ‑
sát, hogy a 226. intézkedés kereté ‑
ben szükségük van a támogatásra.
A monitoringhoz 
alkalmazott eszközök 
nem tették lehetővé 
a Bizottság és 
a tagállamok számára, 
hogy megfelelően 
értékeljék a 226. 
intézkedés hatékonyságát 
és eredményességét
81 
Konkrétan a CMEF‑rendszer teljesít ‑
ménymutatói nem voltak megfelelőek, és az elkészült értékelések hasznos ‑
sága korlátozott volt. A megelőző 
intézkedések eredményességéről nem 
lehetett következtetéseket levonni, 
mivel ezt nem mérték (lásd: 65–74. be ‑
kezdés). A megállapított hiányosságok 
valószínűleg a 2014–2020 ‑as időszak ‑
ban is fennmaradnak, mivel az újonnan 
javasolt monitoringeszközök ezzel 
a konkrét támogatással kapcsolatban 
nem jelentenek javulást a felügyeleti 
keretrendszerben.
4. ajánlás
A tagállamok:
– Számoljanak be arról, hogy a vég ‑
rehajtott intézkedések milyen ha ‑
tásfokúak: mennyire csökkentették 
az erdőtüzek, illetve a természeti 
katasztrófák számát és a károsult 
területet.
A Bizottság:
– Javítsa az intézkedés felügyeletét 
annak biztosítása érdekében, hogy 
a tagállamok azt a meghatározott 
konkrét célkitűzésekkel összhang ‑
ban hajtsák végre.
A jelentést 2014. december 17 ‑i luxembourgi ülésén fogadta el a   
Rasa BUDBERGYTĖ számvevőszéki tag elnökölte I. Kamara.
 a Számvevőszék nevében
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 elnök

34
 Mellékletek I. mellékletA 226. intézkedésre előirányzott pénz ügyi források elosztása
(euró)
A 2007–2013-as időszakban (első 
vidékfejlesztési programok) 
tervezett közkiadásPénzügyi megvalósulás – 
közkiadás,  
2012.  december 31.Támogatott tevé -
kenységek számaPénzügyi megvalósulás – EMVA  
(a 2007–2013-as programozási időszak 
ÚJ pályázatai esetében)
TagállamokEMVA hozzá -
járulás –  
226. intézkedésÖsszes  
közkiadás –  
226. intézkedésEMVA-ki -
fizetésekKözforrásból 
fedezett kifize -
tések összesenMeg -
előzésHelyre-
állítás Megelőzés –  
kifizetésekHelyre-
állítás –  
kifizetésekEMVA -
kifizetések 
összesen
Bulgária 24 224 29 541 544 664 37 29 244 300 544
Cseh Közt. 22 379 28 017 11 068 13 835 47 264 3 189 7 879 11 068
Dánia 3 692 6 712 3 792 6 895 0 0 0 0 0
Németország 11 005 14 239 11 082 13 852 717 308 9 112 1 970 11 082
Görögország 136 082 179 996 0 0 0 0 0 0 0
Spanyolország 468  573 789 950 342 441 543 633 18 666 1 223 275 944 25 486 301 430
Franciaország 257 364 467 498 154 768 283 910 455 5 656 7 153 40 010 47 163
Olaszország 233 655 431 691 143 722 252 069 1 716 261 131 141 9 725 140 866
Ciprus 2 250 4 500 1 336 2 671 86 30 962 373 1 336
Lettország 12 974 16 218 1 676 2 104 13 248 1 091 584 1 675
Litvánia 12 000 15 000 8 510 10 637 28 167 6 215 2 295 8 510
Magyarország 8 251 10 736 1 084 1 392 0 4 105 0 1 084 1 084
Ausztria 40 934 81 932 40 959 83 018 12 683 3 842 28 866 8 180 37 046
Lengyelország 112 000 140 000 31 121 38 901 74 169 19 424 5 158 24 582
Portugália 119 313 146 077 19 012 21 502 237 70 14 684 4 328 19 012
Szlovákia 88 281 111 354 89 844 113 396 179 186 57 104 32 740 89 844
ÖSSZESEN 1 552 977 2 473 463 860  958 1 388 480 34 938 16 558 555  129 140  113 695  242
35 Mellékletek II. mellékletAz áttekintett műveletek jegyzéke
TagállamMűvelet 
számaMűvelet jellege Beavatkozás típusaÖsszes köz -
kiadás (euró)Teljes  
EMVA-hozzá -
járulás (euró)Helyszíni 
ellenőrzés
ES 1 Megelőzés Tűzvédelmi pászták, tűzvédelmi terv 4 464,30 3 348,23 Igen
ES 2 Megelőzés Gyérítés, erdei utak gondozása 641 768,30 4 8 2 437, 8 5 Igen
ES 3 Helyreállítás Irtás, újraerdősítés 13 013,61 9 782,18 Igen
ES 4 Helyreállítás Irtás, gyérítés 499 443,40 374 582,55 Igen
ES 5 Helyreállítás Gyérítés, erdei utak gondozása 951 688,65 713 766,49 Igen
ES 6 Megelőzés Megelőző intézkedések 51 488,59 38 871,67 Nem
ES 7 Megelőzés és helyreállításGyérítés, irtás, erdészeti sávok gondo ­
zása, sűrítés2 262 163,20 1 741 226,39 Nem
ES 8 Megelőzés és helyreállításGyérítés, irtás, újraerdősítés, utak 
építése és gondozása1 038  834,14 784 763,11 Nem
ES 9 Megelőzés Gyérítés, irtás 1 750  955,95 1 313 216,96 Nem
ES 10 Helyreállítás Gyérítés, irtás 60 236,19 45 17 7,14 Nem
ES 11 Helyreállítás Irtás 209 115,15 165 631,35 Nem
ES 12 MegelőzésTűzvédemi pászták építése és 
gondozása 278,78 225,00 Nem
ES 13 Megelőzés Tűzvédelmi pászták, tűzvédelmi terv 34 323,01 33 750,00 Nem
ES 14 Helyreállítás Erdei utak és dűlők gondozása 297 550,92 276 095,98 Nem
ES 15 Megelőzés és helyreállítás Gyérítés, irtás és újraerdősítés 1 712  450,99 1 314  688,73 Nem
FR 1 Kockázatmegelőzés Tisztítás, helyreállítás 5 368,00 9 760,00 Nem
FR 2 Kockázatmegelőzés Bevezető út 44 791,12 81 438,40 Nem
FR 3 Kockázatmegelőzés Infrastruktúra 140 768,62 255 942,96 Igen
FR 4 Kár helyreállítása Tisztítás, helyreállítás 113 979,04 207 234,62 Igen
FR 5 Kár helyreállítása Tisztítás, helyreállítás 178 750,88 325 001,60 Igen
FR 6 Kár helyreállítása Helyreállítás 4 121,85 7 494,28 Igen
FR 7 Kár helyreállítása Tisztítás, helyreállítás 11 035,20 20 064,00 Igen
FR 8 Kár helyreállítása Tisztítás, helyreállítás 14 331,68 26 0 5 7, 6 0 Igen
FR 9 Kár helyreállítása Tisztítás 63 490,90 115 438,00 Nem
FR 10 Kár helyreállítása Tisztítás, helyreállítás 34 342,00 62 440,00 Nem
FR 11 Kár helyreállítása Tisztítás, helyreállítás 18 182,15 33 058,46 Nem
36 Mellékletek II. mellékletTagállamMűvelet 
számaMűvelet jellege Beavatkozás típusaÖsszes köz -
kiadás (euró)Teljes  
EMVA-hozzá -
járulás (euró)Helyszíni 
ellenőrzés
IT 1 Megelőzés Tűzvédelmi pászták, sávok, irtás 1 192 999,59 685 974,76 Igen
IT 2 Megelőzés Tűzvédelmi pászták, sávok 1 034 691,15 594 947 ,41 Igen
IT 3 Megelőzés Tűzvédelmi pászták, sávok 1 042 459,99 599 414,50 Igen
IT 4 Megelőzés Tűzvédelmi pászták, sávok, irtás 816 808,12 469 664,67 Igen
IT 5 Megelőzés Tűzvédelmi pászták, sávok 407 399,34 234 254,62 Igen
IT 6 Megelőzés Tűzvédelmi pászták, sávok 394 524,99 226 851,87 Igen
IT 7 Megelőzés Tűzvédelmi pászták, sávok 405 571,49 233 203,61 Igen
IT 8 Megelőzés Tűzvédelmi pászták, sávok, irtás 1 244 483,70 715 578,13 Igen
IT 9 Megelőzés Tűzvédelmi pászták, sávok 62 5 927,12 359 908,09 Igen
IT 10 Megelőzés Tűzvédelmi pászták, sávok, irtás 616 179,62 354 303,28 Igen
IT 11 Megelőzés Tűzvédelmi pászták, sávok, irtás 1 378  702,24 792 753,79 Igen
IT 12 Megelőzés Tűzvédelmi pászták, sávok 706 745,31 406  378,55 Igen
IT 13 Megelőzés Tűzvédelmi pászták, sávok 1 002 850,95 576 639,30 Igen
IT 14 Megelőzés Tűzvédelmi pászták, sávok 900 440,30 517 753,17 Igen
IT 15 Megelőzés Tűzvédelmi pászták, sávok, irtás 998 533,36 574 156,68 Igen
IT 16 Megelőzés Tűzvédelmi pászták, sávok, irtás 499 266,68 287 078,34 Igen
IT 17 Megelőzés Tűzvédelmi pászták, sávok 608 695,65 350 000,00 Igen
IT 18 Megelőzés Tűzvédelmi pászták, sávok, irtás 583 960,24 335 777 ,14 Igen
AT 1 Helyreállítás Katasztrófa utáni erdőirtás 33 800,00 16 413,00 Igen
AT 2 Megelőzés Gyérítés 5 840,00 3 041,00 Igen
AT 3 Helyreállítás Fatelepítés 9 001,00 4 371,00 Igen
AT 4 Natura 2000 Környezeti szempontból értékes fák 5 080,00 2 646,00 Igen
AT 5 MegelőzésHorizontális kivágás, kábeles 
kitermelés29 029,00 15 118,00 Igen
AT 6 Helyreállítás Kábeles kitermelés 17 058,00 8 283,00 Igen
AT 7 Helyreállítás Kábeles kitermelés 18 500,00 9 008,00 Igen
AT 8 Helyreállítás Kábeles kitermelés 115 883,00 56 273,00 Igen
AT 9 MegelőzésKábeles kitermelés, előkészítés, fa­
telepítés, gyérítés123 698,00 61 994,00 Igen
AT 10 MegelőzésKábeles kitermelés, előkészítés, fa­
telepítés, gyérítés98 538,00 48 250,00 Igen
AT 11 Megelőzés Szúbogarak elleni védelem 684  810,00 333 434,00 Nem
AT 12 Megelőzés Erdei út 142 415,00 69 342,00 Nem
AT 13 MegelőzésVédelmi erdő helyreállítása, lavinák 
megelőzése, kábeles kitermelés, 
fatelepítés stb.128 062,00 62 250,00 Nem
37 Mellékletek II. mellékletTagállamMűvelet 
számaMűvelet jellege Beavatkozás típusaÖsszes köz -
kiadás (euró)Teljes  
EMVA-hozzá -
járulás (euró)Helyszíni 
ellenőrzés
SK 1 MegelőzésInfrastruktúra, erdei út, víztározó, 
monitoring503 619,00 402 895,00 Igen
SK 2 Megelőzés Infrastruktúra, erdei út 404  885,00 222 687 ,00 Igen
SK 3 Megelőzés Infrastruktúra, erdei út, víztározó 903 141,00 722 513,00 Igen
SK 4 Helyreállítás A talaj légi meszezése és trágyázása 633 904,00 507 123,00 Igen
SK 5 Helyreállítás Újraerdősítés 204 132,00 163 305,00 Igen
SK 6 Megelőzés Infrastruktúra, erdei út 778 136,00 622 509,00 Igen
SK 7 Megelőzés Infrastruktúra, erdei út 79 689,00 63 751,00 Nem
SK 8 Megelőzés Tisztítás, a tűzvédelmi sáv gondozása 371 433,00 297 146,00 Nem
SK 9 MegelőzésInfrastruktúra, erdei út; egyéb  
helyreállító intézkedések5 0 4 97 7, 0 0 403 982,00 Nem
SK 10 Helyreállítás Újraerdősítés, erdei út 1 495 292,00 1 196 234,00 Nem
SK 11 Helyreállítás Újraerdősítés 153 271,00 12 2 617, 0 0 Nem
38
Az új programozási időszakot illetően a Bizottság 
elemezést tett közzé az erdészeti ágazat helyzetéről 
a 2013. évi bizottsági szolgálati munkadokumen ‑
tumban, amely az erdőket és az erdőalapú ágazatot 
érintő új uniós erdőgazdálkodási stratégiáról szóló, 
az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai 
Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók 
Bizottságának címzett bizottsági közlemény3 mel ‑
lékletét képezte.
VI
A fenntartható erdőgazdálkodási gyakorlat kere ‑
tében az elsősorban tűzmegelőzési célból épített 
erdészeti utak (vagy egyéb beruházások) más 
kockázatokkal szembeni megelőző intézkedésekre, 
helyreállítási és javítási munkálatok céljából, vala ‑
mint rekreációs és gazdasági céllal is használhatók. 
Az erdészeti utak megfelelő hálózatának létreho ‑
zása nem csupán az erdők tűz elleni hatékonyabb 
védelméhez, hanem számos régióban az erdészeti 
erőforrások fenntartható gazdasági értékeléséhez 
is hozzájárul. Ezekre az intézkedésekre gyakran 
azért van szükség, hogy elkerülhető legyen az erdei 
területekhez kapcsolódó társadalmi‑gazdasági 
érdek teljes megsemmisülése, ami az ilyen területek 
elhanyagolásához és végső soron fokozott tűzve ‑
szélyhez vezethet.
Az új programozási időszakra vonatkozóan útmu ‑
tató adatlapokat dolgoztak ki annak biztosítása 
érdekében, hogy a tagállamok/régiók helyesen 
használják az intézkedéseket. Ezen túlmenően 
a tagállamoknak/régióknak pontosabban meg kell 
majd határozniuk szükségleteiket és indokaikat, 
amennyiben növelni szeretnék erdészetiút‑rendsze ‑
reik sűrűségét.
3  COM(2013) 659 final: http://ec.europa.eu/agriculture/forest/
strategy/index_en.htmÖsszefoglaló
IV
A Bizottság véleménye szerint az erdőkárok meg ‑
előzését célzó intézkedések összességében hozzá ‑
járultak a vidékfejlesztési programokban kitűzött 
célokhoz. Kézzelfogható eredmények születtek, 
és kevesebb tűzeset történt. Emellett a Bizottság 
levonta a tanulságokat, amelyeket a 2014–2020 
közötti időszakra vonatkozóan már alkalmaz is, 
különösen az intézkedés hatóköre és a jobb irány ‑
mutatás tekintetében.
V
A vidékfejlesztési rendelet1 értelmében a tűzmeg ‑
előzési intézkedéseknek azokra a területekre kell 
irányulniuk, amelyeket a tagállamok a nemzeti 
erdővédelmi terveiknek megfelelően fokozottan 
vagy közepesen tűzveszélyesnek minősítettek. Ezek 
az erdővédelmi tervek és a tagállamok nemzeti 
vagy szubnacionális erdővédelmi programjai, illetve 
azokkal egyenértékű eszközei megfelelő alapot 
teremtettek a célok és a prioritások meghatározásá ‑
hoz a kiválasztás folyamán.
A Bizottság az EU erdészeti stratégiájának végrehaj ‑
tásáról szóló közlemény mellékletét képező, 2005. 
évi bizottsági szolgálati munkadokumentumban2 
elemzést készített az erdészeti ágazat helyzetéről, 
ideértve az erdőkárok megelőzését és a nyomon 
követési szempontokat. A vidékfejlesztési rendelet 
előírta, hogy az erdészeti intézkedéseknek elő kell 
mozdítaniuk a közösségi erdészeti stratégia vég ‑
rehajtását. Ez a stratégia magában foglalja a fenn ‑
tartható erdőgazdálkodás gazdasági, környezeti és 
társadalmi vonatkozásait.
1 A Tanács 1698/2005/EK rendelete.
2  Bizottsági szolgálati munkadokumentum – melléklet 
a következőhöz: Közlemény az EU erdészeti 
stratégiája alkalmazásáról (COM(2005) 84 végleges 
/* SEC/2005/0333 */ http://ec.europa.eu/agriculture/
forest/1998 ‑strategy ‑2006 ‑action‑plan/sec ‑2005 ‑333_en.pdf ).A Bizottság  
válaszai
A Bizottság válaszai 39
IX Első francia bekezdés c)
A Bizottság nézete szerint az új vidékfejlesztési ren ‑
deletben szerepel az erdővédelemmel és a helyre ‑
állítással kapcsolatos felülvizsgált intézkedés. Az 
új intézkedés támogatást nyújthat az erdőtüzek, 
természeti katasztrófák és katasztrófaesemények 
okozta károk megelőzésével és helyreállításával 
összefüggő fellépésekhez, valamint a kártevőfertő ‑
zésekkel és betegségekkel kapcsolatos megelőző 
intézkedésekhez, amennyiben a jelentős katasztrófa 
bekövetkezésének kockázatát tudományos bizonyí ‑
tékok támasztják alá, és tudományos közszerveze ‑
tek is megerősítik.
IX Első francia bekezdés e)
A támogatott intézkedések tekintetében már 
jelenleg is számos környezeti biztosíték áll ren ‑
delkezésre. Például a Natura 2000 ‑ben az előhely ‑
védelmi irányelv4 6. cikkének (2) és (3) bekezdése 
szerinti védelmi rendszer garantálja ezen területek 
bármilyen jelentős állapotromlásának megakadá ‑
lyozását. Más területeken a környezeti hatásvizsgá ‑
latok ugyancsak hozzájárulnak a káros környezeti 
hatások megelőzéséhez. Végül az uniós alapok 
által társfinanszírozandó valamennyi intézkedés 
esetében a társfinanszírozás előfeltételévé lehetne 
tenni, hogy az illetékes nemzeti hatóságok nyújtsák 
be a jó környezeti gyakorlatot vagy a fenntartható 
erdőgazdálkodást igazoló tanúsítványt.
Az új programozási időszakban a kedvezményezet ‑
tek környezeti teljesítménye áll a különböző intéz ‑
kedések végrehajtásának középpontjában.
IX Első francia bekezdés f)
A Bizottság véleménye szerint, amikor a programok ‑
ban standard költségeket tüntetnek fel, a tagálla ‑
moknak/régióknak kell biztosítaniuk, hogy a vonat ‑
kozó számítások megfelelők, pontosak, valamint 
tisztességes, méltányos és ellenőrizhető módon 
előzetesen megállapítottak legyenek. Független 
testületet kell kijelölni a standard költségekkel kap ‑
csolatos számítások elvégzésére vagy a számítások 
helytállóságának igazolására.
4 A Tanács 92/43/EKG irányelve.VII
A megosztott irányítás keretében a Bizottság 
elfogadja a nemzeti vagy regionális vidékfejlesztési 
programokat, míg a támogatás végrehajtása és 
költséghatékonyságának és eredményességének 
biztosítása a tagállamok, illetve a tagállami irányító 
hatóságok felelőssége.
A gépek helyett a kézzel végzett munka alkal ‑
mazása tekintetében elmondható, hogy az erre 
vonatkozó döntések olykor a terep jellegéhez (dom ‑
borzati viszonyokhoz, környezeti tényezőkhöz stb.) 
köthetők, és a vidékfejlesztés tágabb összefüggésé ‑
ben kell mérlegelni őket.
VIII
Körültekintő egyensúlyt kell kialakítani a monito ‑
ring és az értékelés költségei, valamint potenciális 
előnyei között. A megelőző intézkedések mérése 
esetén különösen nehéz és következésképpen 
költséges az okozati összefüggések megállapítása. 
Ezen túlmenően a konkrét erdészeti beavatkozások 
hatékonyságának értékelése csupán néhány év  – 
vagy akár évtized – múltán válik lehetővé.
A 2014–2020 közötti időszak vonatkozásában 
fejlesztések kerültek bevezetésre. A CMEF‑rendszer 
keretében például megkezdődik a megelőző intéz ‑
kedések céljából támogatott területek mutatóinak 
gyűjtése. Emellett az értékes értékelési eredmények 
biztosítása céljából 2019 ‑re egy bővített éves végre ‑
hajtási jelentést irányoztak elő. E jelentés keretében 
sor kerül a vidékfejlesztési programok értékelésére, 
és közzéteszik a vidékfejlesztési programok haté ‑
konyságára vonatkozó első eredményeket.
IX Első francia bekezdés b)
A Bizottság véleménye szerint a Natura 2000 erdő ‑
területek kiemelkedő környezeti értéket képvisel ‑
nek, és fontos és változatos ökoszisztéma‑szolgál ‑
tatásokat nyújtanak. Ezenkívül a Natura 2000 ‑re 
vonatkozó rendelkezések közül több Unió‑szerte 
minden erdőterületre alkalmazandó, a Natura 2000 
területeken és azokon kívül egyaránt, és e tekintet ‑
ben a Natura 2000 ‑en kívüli erdőterületek is igen 
jelentősek.
A Bizottság válaszai 40
Az ellenőrizendő intézkedéseket és kifizető ügy ‑
nökségeket kockázatelemzés alapján határozzák 
meg. A kockázati kitettség számszerűsítésében 
hangsúlyos szerepet kap a pénzügyi jelentőség. 
Ez azt jelenti, hogy a magas kiadásokkal rendel ‑
kező ellenőrzési területeket nagy valószínűséggel 
előresorolják, és kiválasztják ellenőrzésre. A 226. 
intézkedést 2014 ‑ben ellenőrizték, és 2015 ‑ben is 
ellenőrizni fogják.
IX Második francia bekezdés d)
Az ajánlás Bizottság általi végrehajtása folyamatban 
van a vidékfejlesztési programokra vonatkozó jogi 
keret és a további iránymutatás révén.
Az új intézkedés a kockázatok és károk szélesebb 
körét fedi le. A 2014–2020 közötti időszak tekinte ‑
tében a vonatkozó intézkedési keret iránymutató 
dokumentációként magában foglalja a részletes 
követelményeket és egyértelműsítéseket, és ebből 
adódóan a tagállamok segítségére lehet az adott 
intézkedés megfelelő kialakítása során.
A Bizottság felhívta a tagállamok/régiók figyelmét 
arra, hogy a tevékenységek célját övező bizonyta ‑
lanság esetében egyéb eszközök is igénybe vehetők 
kifejezetten az erdőterületek gazdasági értékének 
növelése céljából.
IX Második francia bekezdés e)
A Bizottság elfogadja az ajánlást.
Egyes módosításokat már bevezettek: a 2014–2020 
közötti CMEF‑rendszer keretében például megkez ‑
dődik a megelőző intézkedések céljából támogatott 
területek mutatóinak gyűjtése.
Az értékes értékelési eredményekhez való korábbi 
hozzájutás biztosítása céljából 2019 ‑ben egy 
bővített éves végrehajtási jelentést vezetnek be. 
A bővített éves végrehajtási jelentés értékelést 
nyújt a programeredményekről, és lehetőség szerint 
a hatásokról is.IX Első francia bekezdés g)
Jelenleg zajlik a vidékfejlesztési ellenőrzésekről és 
szankciókról szóló iránymutatásokat tartalmazó 
dokumentáció előkészítése, és a tagállamokkal is 
tárgyalások folynak erről. E dokumentáció I. mel ‑
léklete egy ellenőrző listát tartalmaz a tagállamok 
számára a költségek ésszerűségének értékelésére 
vonatkozóan.
IX Második francia bekezdés a)
Az ajánlás Bizottság általi végrehajtása folyamatban 
van.
A 2014–2020 közötti vidékfejlesztési programokra 
vonatkozó stratégia „Igényfelmérés” részében, 
illetve egyes esetekben a partnerségi megállapo ‑
dások szintjén is rögzítik a megelőző intézkedések 
megfelelő leírásának szükségességét.
A Bizottság megvizsgálja a benyújtott vidékfej ‑
lesztési programokat, és a program jóváhagyási 
szakaszában ellenőrzi a beavatkozások logikáját 
és a megelőző intézkedések iránti igényt, továbbá 
megköveteli, hogy a megelőző intézkedések az 
érintett terület tűzvédelmi tervén alapuljanak.
IX Második francia bekezdés b)
A Bizottság elfogadja az ajánlást.
A Bizottság a nemzeti hatóságok bevonásával meg ‑
vizsgálja a megfelelő szintű fellépés lehetőségét az 
erdőterületek kevéssé, közepesen vagy fokozottan 
tűzveszélyes területként való besorolására vonat ‑
kozó közös alapkritériumok terén.
IX Második francia bekezdés c)
Az ajánlás Bizottság általi végrehajtása folyamatban 
van.
A Bizottság szabályszerűségi ellenőrzéseket végez 
a tagállamokban, hogy megbizonyosodjon arról, 
hogy a kiadások eleget tesznek‑e a szabályoknak. 
Amennyiben az ellenőrzések során hiányosságokra 
derül fény, pénzügyi korrekciókat alkalmaz.
A Bizottság válaszai 41
Megfigyelések
21 Első pont
A Bizottság nézete szerint az Európai Bizottság 
erdőtüzekkel foglalkozó szakértői csoportjának 
folyamatban lévő munkája és a tagállamok számára 
konzultációs és tájékoztató platformként működő 
Erdészeti Állandó Bizottság megfelelő tájékoztatást 
nyújt a Bizottságnak az erdőtüzekről és más – töb ‑
bek között kártevők és betegségek okozta – károk ‑
ról. A benyújtott vidékfejlesztési programok egy 
külön fejezete bemutatja az erdők és a környezet 
helyzetét, és ez az információ elősegíti a program ‑
javaslatok értékelését.
Ezen túlmenően az uniós erdészeti stratégiáról 
szóló, nemrégiben megjelent közlemény nyo ‑
mán létrehozták az európai erdészeti információs 
rendszer (FISE) erdőket érintő zavarokkal foglalkozó 
modulját, ami elősegíti az erdőkkel kapcsolatos 
természeti katasztrófák áttekintését.
21 Második pont
A vidékfejlesztési programok SWOT‑elemzést tartal ‑
maznak, amely iránymutatásul szolgál a tagállamok 
és a régiók számára a program prioritásaira, céljaira 
és intézkedéseire vonatkozó stratégiai döntések 
meghozatala során, és ezzel egyidejűleg a program 
nyomon követésének és értékelésének alapját is 
képezi.
Közös válasz a 22–24. pontra
Az északi sarkkörtől az Indiai‑óceánig (Réunion 
sziget, Franciaország) lényeges biogeográfiai és 
éghajlati különbségek vannak a tagállamok között, 
ezért a tűzveszélyességi fok szerinti minősítés ‑
nek tükröznie kell a tűzveszély által érintett régió 
sajátosságait.
A 2158/92/EK rendelet szerint ezt a minősítést a tag ‑
államok javasolják, a Bizottság pedig jóváhagyja.Bevezetés
01
A Bizottság szerint, mivel az erdők egyszerre több 
funkciót is betöltenek, valamint nélkülözhetetlen 
ökoszisztéma‑szolgáltatások nyújtása révén gazda ‑
sági, társadalmi és környezeti célokat szolgálnak, 
funkcióik nem választhatók el teljes mértékben egy ‑
mástól. Az elsősorban gazdasági célokra irányuló 
erdészeti intézkedések tehát egyúttal társadalmi 
vagy környezeti célkitűzéseket is szolgálhatnak. 
Az elsődlegesen a védelemre irányuló beavatko ‑
zások társadalmi, gazdasági és egyéb környezeti 
előnyökkel is járhatnak. Az erdészeti intézkedések 
kialakítása, irányítása és ellenőrzése során feltétle ‑
nül figyelembe kell venni az erdészeti folyamatok 
sajátos jellegét.
04
A felégett terület csökkenése az intézkedés által 
támogatott erdőtűzvédelmi rendszerek megfelelő 
végrehajtására vezethető vissza.
Noha a statisztikák szerint a felégett terület nagy ‑
sága jelenleg többé‑kevésbé állandó, ez nem jelenti 
azt, hogy nem emelkedik az erdőtüzek és egyéb 
katasztrófák kockázata.
05
Az erdőtüzek jelentős társadalmi‑gazdasági 
hatással járnak, befolyásolják az erdőkhöz kapcso ‑
lódó tevékenységeket, továbbá torzulást okoznak 
a fa piacokon, és emberéleteket követelnek.
A Bizottság válaszai 42
27
A Bizottság úgy véli, hogy a FISE összefüggésében, 
illetve a rendelkezésre álló tanulmányok (pl. az erdők 
éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásáról5 vagy 
egyéb, károkról szóló tanulmányok6) révén átfogó 
információkkal rendelkezik a természeti és egyéb 
katasztrófák múltbeli és előre jelzett alakulásáról, vala ‑
mint a kártevők és betegségek lehetséges alakulásáról. 
A tagállamokra vonatkozó ilyen jellegű információk 
azonban még nem harmonizáltak. A Bizottság nyomon 
követi a jelentős katasztrófák nyomán az Európai Unió 
Szolidaritási Alapjának aktiválására, valamint a vidék ‑
fejlesztési programok módosítására irányuló tagállami 
kérelmeket is. A tagállamok ezen túlmenően rendsze ‑
resen tájékoztatják az Erdészeti Állandó Bizottságot 
a jelentős szélsőséges eseményekről.
28
A Bizottság jelenleg is dolgozik az európai erdészeti 
információs rendszer (FISE) létrehozásán. A rendszer 
prototípusa 2014 decemberében készül el, és ekkor 
mutatják be az Erdészeti Állandó Bizottságnak.
29
A Bizottság úgy véli, hogy a tagállamokkal és a régi ‑
ókkal való közvetlen kapcsolattartás, az EU erdészeti 
igazgatóinak rendszeres találkozói és az Erdészeti 
Állandó Bizottság, illetve a FISE folyamatban lévő 
tevékenysége révén megfelelő szintű ismeretekkel ren ‑
delkezik az erdőket érintő természeti katasztrófák faj ‑
táiról, valamint a katasztrófamegelőzéssel kapcsolatos 
igényekről a vidékfejlesztési programok elemzésekor.
30
Figyelembe véve, hogy a „legértékesebb erdőterüle ‑
teknek” nincs egységes meghatározása, a Bizottság 
szorgalmazná az uniós társfinanszírozás egyfajta 
kiemelt cselekvési keretének létrehozását, hasonlóan 
a Natura 2000 különböző alapokból történő finanszí ‑
rozása tekintetében a tagállamokban már jelenleg 
is meglévő kerethez. Az e keretben meghatározott 
tagállami prioritások a kiválasztási eljárás során is 
érvényesülnének.
5  Az éghajlatváltozás hatásai Európa erdeire és alkalmazkodási 
lehetőségek ( http://ec.europa.eu/agriculture/analysis/external/
euro_forests/index_en.htm ).
6 http://ec.europa.eu/environment/forests/studies.htmA jelenlegi EMVA keretében a tagállamok nem 
kötelesek a Bizottság elé terjeszteni a különböző 
tűzveszélyességi fokú területek kijelölését. Az ilyen 
területek kijelölése tagállami hatáskör. Valamennyi 
új tagállam képviselteti magát az erdőtüzekkel fog ‑
lalkozó szakértői csoportban, és részt vesz az EFFIS 
tevékenységében. Az erdőtüzekkel kapcsolatos 
információk tehát elérhetők. Ezek a rendelkezések 
a Bizottság és a tagállamok azon közös szándékát 
mutatják, hogy a lehető legnagyobb mértékben 
fenntartsák az erdőtüzek megelőzésére irányuló 
intézkedések célzottságát és koherenciáját, figye ‑
lembe véve a tagállamok biogeográfiai adottságai 
közötti lényeges eltéréseket.
Az Európai Erdőtűz‑információs Rendszer létreho ‑
zásának egyik célja, hogy Európa‑szerte harmo ‑
nizált információk álljanak rendelkezésre az erdő ‑
tüzekről. Ezek az információk kulcsfontosságúak 
az erdőtüzek megelőzését és leküzdését célzó 
együttműködésben.
25
A vidékfejlesztési program elemzésekor a Bizottság 
szolgálatai ismerik az adott tagállam vagy régió 
erdeinek általános tűzveszélyességét.
A Bizottság az EFFIS tevékenységének keretében 
módszertant javasolt az erdők tűzveszélyességének 
értékelésére. Mindazonáltal szükség van a tagálla ‑
mokkal közösen végzett további munkára is, hogy 
létrejöjjön az európai erdők harmonizált tűzveszé ‑
lyességi térképe.
26
A Bizottság a 2014–2020 közötti vidékfejlesztési 
programról szóló tárgyalások során küldött, észre ‑
vételeket tartalmazó levelében felkérte a szlovák 
hatóságokat az erdőterületek tűzveszélyességére 
vonatkozó besorolási módszertan alapos felül ‑
vizsgálatára. A Bizottság a szlovák hatóságokkal 
együttműködve szorosan nyomon fogja követni 
a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó igények 
megállapítását, figyelembe véve az erdőtüzek 
előfordulására vonatkozó hosszú távú adatokat, 
valamint a támogatás és a megelőzés arányosságát.
A Bizottság válaszai 43
35
A tagállamok 2012 óta dolgoznak a Natura 2000 
hálózataik finanszírozására vonatkozó kiemelt cse ‑
lekvési kereteken. Ezek a kiemelt cselekvési keretek 
az új támogatási időszakban igen hasznosak lesznek 
a Natura 2000 területeket célzó fellépések prioritási 
sorrendjének kialakításában. A Bizottság gon ‑
doskodik arról, hogy a Natura 2000 területek – de 
ugyanúgy a környezeti szempontból értékes egyéb 
területek, mint például a nemzeti parkok – tekinte ‑
tében az adott tagállam kiemelt cselekvési kere ‑
tével összhangban javasolt fellépések megfelelő 
elsőbbséget élvezzenek.
A Bizottság nézete szerint az erdők egyszerre több 
funkciót töltenek be, és a környezeti értékeket meg ‑
felelő összefüggésben kell szemlélni. A programok 
keretében kialakított kiválasztási feltételekbe ezért 
a fenntartható erdőgazdálkodás egyéb vonatkozá ‑
sait is be kell ágyazni.
Emellett több, Natura 2000 ‑rel kapcsolatos rendel ‑
kezés Unió‑szerte valamennyi erdőre vonatkozik, 
a Natura 2000 területeken belül és kívül egyaránt.
1. háttérmagyarázat
A szlovák hatóságok javasolták, hogy építsék be 
a környezeti kritériumokat a 2014–2020 közötti 
vidékfejlesztési program 8.3. és 8.4. (az erdőket ért 
károk megelőzése és helyreállítása) alintézkedésére 
vonatkozó kiválasztási feltételek közé.
Ami a franciaországi konkrét intézkedéseket illeti, 
azokat a helyi körülményeknek megfelelően kell 
kiválasztani. A felső rétegben igen csekély szerves ‑
anyag‑tartalmú, száraz, homokos talaj esetében 
alkalmas lehet a buldózerek használata, ami gyors 
megoldást jelenthet a károsodott terület helyreál ‑
lítására. Egyes területeken a sajátos biogeográfiai 
adottságok miatt megfelelő és gyors válaszintézke ‑
désre van szükség, hogy megakadályozzák a kárte ‑
vők és betegségek elterjedését (ami negatív hatást 
gyakorolhat a nem károsodott vagy védett erdőkre), 
továbbá kiemelt figyelmet kell fordítani az erdők 
tűzveszélyességének csökkentésére és az elsivata ‑
gosodás elkerülésére.Közös válasz a 31–33. pontra
Az irányító hatóság által a művelet kiválasztására 
vonatkozóan megállapított kritériumok egyike 
a körzeti erdőtervvel, illetve az erdőkre vonatkozó 
egyéb tervezési eszközökkel való koherencia. Ez biz ‑
tosítja, hogy a kiválasztott műveletek elérjenek egy 
bizonyos színvonalat, és a fokozottan tűzveszélyes 
erdőterületeket érintő beavatkozások élvezzenek 
előnyt.
Emellett az uniós alapokból 1992 óta támogatott 
erdőtűz‑megelőzési programokat illetően a tagál ‑
lamok nagy szakértelemmel képesek rangsorolni 
a projekteket.
Regionális, illetve tagállami szinten az erdővédelmi 
tervek tartalmazzák az erdőtüzek és más katasztró ‑
fák kezelésének módjára vonatkozó információkat. 
Ezen túlmenően a megyék (NUTS ‑3) közigazgatási 
szintjén is elérhetők az erdőtűz helyére, méretére 
és okára vonatkozó információk. A Bizottság az új 
programozási időszakban azt kérte, hogy a vidék ‑
fejlesztési programokban szereplő megelőzési és 
védelmi igények kielégítésével az erdővédelmi terv 
foglalkozzon.
34
Ausztria projektkiválasztási rendszert hozott létre, 
amelyet a monitoringbizottság 2014. június 19 ‑én 
jóváhagyott. A hármas megközelítést alkalmazó 
rendszer az intézkedésekben bemutatott támogat ‑
hatósági feltételeken, a további nemzeti jogi ren ‑
delkezéseken, valamint adott esetben részletesebb 
kritériumokon alapul. Az új rendszer célja a 2014–
2020 közötti programozási időszakra kiválasztott 
tevékenységek magas színvonalának biztosítása.
A Bizottság válaszai 44
Közös válasz a 39–41. pontra
A 226. intézkedés költségvetése valamennyi 
típusú – mind a magán ‑, mind a köztulajdonban 
lévő  – erdőkre felhasználható. Bár a program végre ‑
hajtása során a köztulajdonban lévő erdők nagyobb 
anyagi támogatásban részesültek, a támogatott 
hektárok számát tekintve a különbség kiegyenlítő ‑
dik. Az Andalúziára vonatkozó 2013. évi eredmény ‑
jelentés szerint a támogatott erdőterület 78% ‑a 
magántulajdonban volt.
A Bizottság véleménye szerint a tagállamok és 
az irányító hatóságok feladata, hogy kiválasszák 
a legjobb projekteket, figyelembe véve azok társa ‑
dalmi‑gazdasági és földrajzi körülményeit, valamint 
alátámasszák a feltüntetett kiadások számításának 
helytállóságát.
A munkaigényes tevékenységek támogatása a terep 
jellegével (a domborzati viszonyokkal, a környezeti 
tényezőkkel stb.) állhat kapcsolatban, és azt a vidék ‑
fejlesztés tágabb összefüggésében kell mérlegelni.
42
A Bizottság véleménye szerint az égetés mint a terü ‑
letek tisztításának módja igen kockázatos művelet. 
Rendkívül szigorú adminisztratív feltételek vonat ‑
koznak rá, és társadalmilag nem elfogadott.
44
A Bizottság nézete szerint a hőhullámok és a tartós 
aszályok – amelyek bizonyos körülmények között 
természeti katasztrófának tekinthetők  – egyre 
gyakoribb előfordulása és fokozódó intenzitása 
(„elsődleges ok”) miatt egyes programok intézkedé ‑
seket vezettek be a „másodlagos károk” (kártevők 
és betegségek) kezelésére, így megakadályozva 
a súlyos környezeti és társadalmi‑gazdasági követ ‑
kezményekkel járó károk nagyobb mértékű elter ‑
jedését. Ezért elmondható, hogy a vidékfejlesztési 
tevékenység keretében támogatott intézkedések 
sikeresen hozzájárultak az intézkedés, illetve az 
adott program céljának eléréséhez.37
A tűzmegelőzési célokat szolgáló erdészeti utak 
más célokra is használhatók. Igen fontos szerepet 
játszanak a katasztrófák negatív hatásainak helyre ‑
állításában és megelőzésében. Ezen túlmenően 
pedig kétféle út építése – az erdőtüzek megelőzé ‑
sére, illetve egyéb célokra – kevéssé hatékony és 
költséges beruházás lenne.
Szlovákiában a vidékfejlesztési programok kere ‑
tében az erdőtüzek megelőzése céljából kiépített 
erdészeti utakat eredményesen használták a nem ‑
régiben tapasztalt viharok utáni gyors helyreállító 
intézkedések során. A jobb megközelíthetőség 
hozzájárult a további katasztrófák (erdőtüzek, kár ‑
tevők elszaporodása) kockázatának minimalizálá ‑
sához, és a megfelelő hozzáférésnek köszönhetően 
a lehető legkisebbre mérséklődött a talajbolygatás, 
ami megkímélte a talajban lévő szerves anyagokat, 
és a talaj állat ‑ és növényvilágára is jótékony hatást 
gyakorolt.
Az erdők szél vagy hó okozta szerencsétlenségektől 
való megóvására nem léteznek hatékony mecha ‑
nizmusok. Az intézkedések ezért elsősorban az 
erdőtűz‑megelőzésre összpontosulnak. A megelőző 
intézkedések soha nem a megtörtént abiotikus 
károkhoz kapcsolódnak, hanem éppen az ilyenek 
megelőzését célozzák. A tűzvédelemre szánt állami 
támogatás aránya tehát nem állítható egyenes 
arányba a tűz okozta kárral.
Lásd az 50. pontra adott választ is.
38
Az erdők tűzveszélyességének értékelését uniós 
és nemzeti forrásokból finanszírozzák. Ausztria az 
uniós forrásokból meghatározott összegeket (kvó ‑
tákat) utal ki a különböző régiók számára. A fenn ‑
maradó költségeket nemzeti forrásokból fedezik.
A Bizottság válaszai 45
3. háttérmagyarázat
A helyzetet orvosolták. Aquitániában immár 
műholdfelvételek segítségével követik nyomon 
a károsodott területeket. Minden károsodott terüle ‑
tet szakértő ellenőriz, aki még a kártérítés igénylése 
előtt megbizonyosodik a kár mértékéről. Ezt köve ‑
tően az állami szolgálatok feldolgozzák a kérelme ‑
ket, és a kártérítés odaítélését megelőzően minta ‑
vételen alapuló helyszíni ellenőrzéseket végeznek.
A szlovák hatóságok elismerték, hogy adminiszt ‑
ratív hiba történt, és arról tájékoztatták a Bizottsá ‑
got, hogy megtörtént a vonatkozó belső eljárások 
frissítése.
50
Az erdészeti utak több célt szolgálhatnak: erdőtü ‑
zek esetén megkönnyítik a megközelíthetőséget, 
és hozzáférést biztosítanak a tűzmegelőzési műve ‑
letek, valamint a fa és egyéb erdészeti termékek 
kitermelése számára.
A Bizottság álláspontja szerint a tűzmegelőzési 
célból épült erdészeti utak más célokat is szolgál ‑
hatnak, amennyiben az alternatív használat nem 
hátráltatja eredeti feladatuk ellátását.
Lásd az 51. pontra adott választ is.
51
Az erdészeti utak gazdasági célú használata nem 
érinti hátrányosan az erdőtüzek megelőzésében 
játszott szerepüket. A gyérítés és a biomassza 
eltávolítása az erdőtűz‑megelőzési intézkedé ‑
sek fontos része. Az utakat emellett a szükséges 
megelőző tevékenység keretében faanyag szállí ‑
tására is használják. Mindent összevetve az erdé ‑
szeti utak többcélú használata növeli a beruházás 
költséghatékonyságát.45
A Bizottság arról értesült, hogy a programozási 
időszak során Ausztriának nehézségei támadtak 
a 224. és a 225. intézkedés végrehajtása során. 
A folyamatos ösztönzés dacára ezen intézkedések 
végrehajtása nem járt sikerrel. Ausztria ezért a 226. 
intézkedés keretében is jóváhagyott az erdészeti 
potenciál helyreállítására és megelőző intézkedések 
bevezetésére irányuló projekteket.
46
A Bizottság nézete szerint, az erdők és az éghajlat 
közötti kölcsönhatásról rendelkezésre álló ismeretek 
alapján, az erdők diverzifikálása és különféle fafajok 
telepítése javíthatja az erdők ellenálló képessé ‑
gét számos katasztrófával, illetve a tűzvészekkel 
szemben, továbbá szintén kedvezően hathat az 
éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodóképességre. 
A szakértői vélemények, az erdővédelmi tervek és 
a hosszú távú erdészeti vagy éghajlatváltozáshoz 
való alkalmazkodási stratégiák alapján a diver ‑
zifikálásnak a katasztrófa bekövetkezte előtt kell 
megvalósulnia.
47
Mivel az Éghajlat‑változási Kormányközi Testü ‑
let jelentése7 a szélsőséges időjárási jelenségek 
gyakoriságának és intenzitásának fokozódását jelzi 
előre, a Bizottság úgy véli, hogy ez az intézkedés 
helyénvaló a jövőbeni katasztrófákra történő gyors 
reagálás szempontjából.
Ami a bükkfát illeti, nem csupán a rovarok, hanem 
különféle gombák is rongálhatják a fát, ami jelen ‑
tős értékvesztéssel jár, és fennáll a veszélye, hogy 
a kártevők és betegségek az egészséges erdőkre is 
átterjednek, és így károsodnak a korábban egészsé ‑
ges ökoszisztémák.
A Bizottság megvizsgálja a Számvevőszék által fel ‑
tárt konkrét esetet.
7  https://www.ipcc.ch/pdf/special‑reports/srex/SREX_FD_SPM_
final.pdf
A Bizottság válaszai 46
57
A munkaigényes tevékenységek támogatása a terep 
jellegével (a domborzati viszonyokkal, a környezeti 
tényezőkkel stb.) állhat kapcsolatban, és azt a vidék ‑
fejlesztés tágabb összefüggésében kell mérlegelni. 
A humánerőforrás alkalmazása környezetbarátabb 
módszerekre és lényeges társadalmi‑gazdasági 
előnyökre utalhat, ami egyúttal a vidékfejlesztési 
politika céljai között is szerepel.
6. háttérmagyarázat
A költségszintek a különféle környezeti‑geográfiai 
és geológiai sajátosságok, illetve egyéb tényezők 
függvényében változhatnak. Olyan okok is jelent ‑
kezhetnek, amelyek teljes egészében lehetetlenné 
teszik a gépek használatát, vagy amelyek miatt 
drágább gépekre van szükség (például szintkülönb ‑
ségek, rossz megközelíthetőség, környezeti szabá ‑
lyok stb.).
58
A Bizottság felkérte a szlovák hatóságokat, hogy 
a 2014–2020 közötti vidékfejlesztési programokba 
ágyazzák be a kiadások ésszerűségének igazolását.
60
Egyes területeken csak korlátozott számú szolgál ‑
tató lát el bizonyos speciális feladatokat.
61
A Bizottság nézete szerint az irányító hatóságok 
felelőssége, hogy projektszinten biztosítsák a támo ‑
gatás hatékonyságát.
A „talált pénz” effektust alapvetően annak biztosí ‑
tása által kell megelőzni, hogy a beruházás csupán 
a támogatás igénylése, illetve a támogatás odaíté ‑
lése után valósuljon meg. Eltérő esetben a „talált 
pénz” értékelése meglehetősen szubjektívvé válhat, 
ami a kérelmezőkkel szembeni egyenlőtlen bánás ‑
módhoz vezethet.52 Az erdészeti utak gazdasági célú használata nem 
érintheti hátrányosan az erdőkárok megelőzésére 
vonatkozó képességüket.
53
A Bizottság nézete szerint, mivel Unió‑szerte lénye ‑
ges különbségek állnak fenn a helyi erdők, valamint 
azok biogeográfiai, geológiai és ökológiai sajátossá ‑
gai között, a minimumkövetelményekre vonatkozó 
uniós szintű követelmények megállapítása prob ‑
lémákat vethet fel. A minimumkövetelményeket 
a legmegfelelőbb szinten kell meghatározni.
Emellett az erdészeti utak megfelelő hálózatának 
létrehozása nem csupán az erdők tűz elleni haté ‑
konyabb védelméhez, hanem számos régióban 
az erdészeti erőforrások fenntartható gazdasági 
értékeléséhez is hozzájárul majd. Ez gyakran azért 
szükséges, hogy elkerülhető legyen az erdei terü ‑
letekhez kapcsolódó társadalmi‑gazdasági érdek 
teljes megsemmisülése, ami az ilyen területek 
elhanyagolásához és végső soron fokozott tűzve ‑
szélyhez vezethet.
54
A Bizottság véleménye szerint az erdészeti utak 
sűrűsége a helyi biogeográfiai és geológiai sajátos ‑
ságok függvényében változhat. Ezen túlmenően az 
erdészeti utak több területet és üzemet is kiszolgál ‑
hatnak, és előfordulhat, hogy egy adott erdészeti út 
bizonyos szakasza olyan területeket fed le, ahol már 
egyébként is megfelelő az útsűrűség. A 2014–2020 
közötti vidékfejlesztési programok kapcsán a Bizott ‑
ság felkérte a szlovák hatóságokat, hogy az adott 
terület útsűrűségét is ágyazzák be a kiválasztási 
kritériumokba.
5. háttérmagyarázat
Az elmúlt programozási időszakban nem volt 
kizárva a változó arányú támogatás. Az új időszakra 
azonban erre nincs lehetőség.
5. háttérmagyarázat, 2. példa
Lásd az 57. pontra adott választ.
A Bizottság válaszai 47
68
Az arányosság érdekében a 2007–2013 közötti CMEF 
egy sor közös outputmutatót tartalmazott, amelyek 
biztosítják a vidékfejlesztési programok összegez ‑
hetőségét és összehasonlíthatóságát, és kialakí ‑
tásukból adódóan az esetek döntő többségében 
helytállók. A sajátosságok megjelenítése érdekében 
a tagállamok adott esetben további mutatókat is 
használhatnak.
A 2014–2020 közötti CMEF‑rendszer keretében 
megkezdődik a megelőző intézkedések céljából 
támogatott területek mutatóinak gyűjtése. Ez 
pótolni fogja a 2007–2013 közötti CMEF‑ben észlelt 
hiányosságokat.
69
A megfigyelések azt bizonyítják, hogy a különféle 
intézkedések összetettsége és kölcsönös összekap ‑
csoltsága miatt az eredménymutatók túl részletes 
szintre történő lebontása sok esetben nem ésszerű. 
A Bizottság ezért a 2014–2020 közötti programo ‑
zási időszakra vonatkozó monitoring ‑ és értékelési 
keretben a fókuszterületek szintjén értékeli az 
eredményeket.
70
Ez a mutató az értékelési rendszer elemeinek 
egyike. Az új értékelési rendszert összességében 
kell szemlélni.
71
A Bizottság felismerte, hogy a vidékfejlesztési 
programok összefüggésében a félidős értékelés kor ‑
látozott hozzáadott értékkel rendelkezik. A kötelező 
féléves értékelés ezért a 2014–2020 közötti progra ‑
mozási időszakban megszűnik.
72
Lásd a 69. és a 71. pontra adott választ.62
A 2014–2020 közötti időszakban a beruházási 
projektek tekintetében az 1305/2013/EU rendelet 
60. cikkének (2) bekezdése értelmében kizárólag 
a kérelem illetékes hatósághoz történő benyújtását 
követően felmerülő kiadások tekintendők támogat ‑
hatónak. A tagállamok a kiadások támogathatósá ‑
gát akár egy későbbi időponthoz, például a támo ‑
gatás odaítéléséhez is köthetik.
63
A Bizottság véleménye szerint a kedvezményezett 
válasza további vizsgálatra szorul: tisztázni kell, 
hogy egy ilyen beruházás milyen körülmények 
között és milyen hatékonysággal valósult volna 
meg, és az intézkedés keretében nyújtott támoga ‑
tás nélkül elérhető lett volna‑e az eredeti célkitűzés.
64
A támogatási jogosultságok aktiválása szem ‑
pontjából egy „támogatható hektáron” bizo ‑
nyos fenntartásokkal fák, cserjék vagy bokrok is 
elhelyezkedhetnek.
E fák, cserjék vagy bokrok túlterjedésének korláto ‑
zása csökkentheti az erdőtüzek kockázatát az adott 
parcellát körülvevő erdőterületeken.
Közös válasz a 65–67 . pontra
A Bizottság nézete szerint, mivel az erdőkben 
végbemenő természetes folyamatok összetettek, és 
bizonyos beavatkozások csupán több év vagy évti ‑
zed múltán eredményezhetnek mérhető hatásokat, 
az erdőkár‑megelőzési intézkedéseket a vidékfej ‑
lesztés tágabb összefüggésében és hosszú távon 
kell szemlélni. A tagállami erdők nyilvántartásba 
vétele 10–20 év múlva megismételhető, és az 
erdőkre vonatkozó egyéb nyomon követési progra ‑
mok is információkkal szolgálhatnak a változások ‑
ról. Az erdészeti intézkedések kidolgozásának és 
végrehajtásának alapját a tagállami erdészeti inté ‑
zetek és egyetemek erdőgazdálkodási modellekkel 
kapcsolatos, hosszú távú, 100–150 évre visszanyúló 
tapasztalatai képezik.
A Bizottság válaszai 48
Következtetések és ajánlások
76
A Bizottság véleménye szerint az erdőkárok meg ‑
előzését célzó intézkedések összességében sikere ‑
sen hozzájárultak a vidékfejlesztési programokban 
kitűzött célokhoz. Kézzelfogható eredmények 
születtek, és kevesebb tűzeset történt. Emellett 
levontuk a tanulságokat, amelyeket a 2014–2020 
közötti időszakra vonatkozóan már alkalmazunk is, 
különösen az intézkedés hatóköre és a jobb irány ‑
mutatás tekintetében.
78
A vidékfejlesztési rendelet9 értelmében a tűzmeg ‑
előzési intézkedéseknek azokra a területekre kell 
irányulniuk, amelyeket a tagállamok a nemzeti 
erdővédelmi terveiknek megfelelően fokozottan 
vagy közepesen tűzveszélyesnek minősítettek. Ezek 
az erdővédelmi tervek és a tagállamok nemzeti 
vagy szubnacionális erdővédelmi programjai, illetve 
azzal egyenértékű eszközei megfelelő alapot terem ‑
tettek a célok és a prioritások meghatározásához 
a kiválasztás folyamán.
A Bizottság az EU erdészeti stratégiájának végrehaj ‑
tásáról szóló közlemény mellékletét képező, 2005. 
évi bizottsági szolgálati munkadokumentumban 
elemzést készített az erdészeti ágazat helyzetéről, 
ideértve az erdőkárok megelőzését és a nyomon 
követési szempontokat. A vidékfejlesztési rendelet 
előírta, hogy az erdészeti intézkedéseknek elő kell 
mozdítaniuk a közösségi erdészeti stratégia végre ‑
hajtását. Ez a stratégia magában foglalja a fenn ‑
tartható erdőgazdálkodás gazdasági, környezeti és 
társadalmi vonatkozásait.
9 A Tanács 1698/2005/EK rendelete.73
Bár az EU‑ban az átlagos leégett terület nem növek ‑
szik, az éves tűzveszteség gyakran csupán néhány 
országra összpontosul. Ezek az országok évről évre 
változnak (pl. 2003: Portugália és Spanyolország, 
2005: Portugália, 2007: Olaszország és Görögország, 
2012: Spanyolország stb.). A helyi forró és száraz 
éghajlat, illetve az ehhez párosuló erős szél miatt 
egyes régiókban minden évben rendkívüli tűzve ‑
szély alakulhat ki. Az érintett országokban tehát 
bizonyos években az erdőtüzek rendkívüli pusztí ‑
tást okozhatnak, ami a Földközi‑tenger medencéjét 
vagy Európa más részeit jellemző, a tűzveszélyessé ‑
get fokozó uralkodó meteorológiai körülményekre 
vezethető vissza.
Tagállami szinten a megfigyelések alapján eltérő 
tendenciák gyakran abból adódnak, hogy a vizsgált 
idősorokon belül az adott években a tűzveszély 
szempontjából szélsőségesek voltak a körülmé ‑
nyek, amint az az adatoknak a meteorológiai tűz ‑
veszélymutatókhoz viszonyított éves elemzéséből is 
nyilvánvalóvá válik8.
74
A Bizottság nézete szerint a megelőző intézkedések 
természetével kapcsolatban kiterjedtek a tapasz ‑
talatok, ideértve az ilyen intézkedések programte ‑
rületenkénti hatékonyságára és eredményességére 
vonatkozó ismereteket. Az elmúlt 20 év folyamán 
számos, az erdőkárok megelőzését célzó projekt 
és program kapott támogatást az uniós alapokból, 
továbbá több tanulmány és kutatási projekt valósult 
meg.
8  San‑Miguel‑Ayanz, J., Moreno, J. M., Camia, A. (2013), Analysis 
of large fires in European Mediterranean landscapes: Lessons 
learned and perspectives. Forest Ecology and Management, 294, 
11–22. o.
A Bizottság válaszai 49
1. ajánlás, A Bizottság,  
Második francia bekezdés
A Bizottság elfogadja az ajánlást.
A Bizottság a nemzeti hatóságok bevonásával meg ‑
vizsgálja a megfelelő szintű fellépés lehetőségét az 
erdőterületek kevéssé, közepesen vagy fokozottan 
tűzveszélyes területként való besorolására vonat ‑
kozó közös alapkritériumok terén.
79
A fenntartható erdőgazdálkodási gyakorlat kere ‑
tében az elsősorban tűzmegelőzési célból épített 
erdészeti utak (vagy egyéb beruházások) más 
kockázatokkal szembeni megelőző intézkedések, 
illetve helyreállítási és javítási munkálatok céljából, 
valamint rekreációs és gazdasági céllal is használha ‑
tók. Az erdészeti utak megfelelő hálózatának létre ‑
hozása nem csupán az erdők tűz elleni hatékonyabb 
védelméhez, hanem számos régióban az erdészeti 
erőforrások fenntartható gazdasági értékeléséhez 
is hozzájárul. Ezekre az intézkedésekre gyakran 
azért van szükség, hogy elkerülhető legyen az erdei 
területekhez kapcsolódó társadalmi‑gazdasági 
érdek teljes megsemmisülése, ami az ilyen területek 
elhanyagolásához, és végső soron fokozott tűz ‑
veszélyhez vezethet.
Az új programozási időszakra vonatkozóan útmu ‑
tató adatlapokat dolgoztak ki annak biztosítása 
érdekében, hogy a tagállamok/régiók helyesen 
használják az intézkedéseket. Ezen túlmenően 
a tagállamoknak/régióknak pontosabban meg kell 
majd határozniuk szükségleteiket és indokaikat, 
amennyiben növelni szeretnék erdészetiút‑rendsze ‑
reik sűrűségét.Az új programozási időszakot illetően a Bizottság 
elemezést tett közzé az erdészeti ágazat helyzetéről 
a 2013. évi bizottsági szolgálati munkadokumen ‑
tumban, amely az erdőket és az erdőalapú ágazatot 
érintő új uniós erdőgazdálkodási stratégiáról szóló, 
az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai 
Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók 
Bizottságának címzett bizottsági közlemény10 mel ‑
lékletét képezte.
1. ajánlás, A tagállamok, 
Második francia bekezdés
A Bizottság véleménye szerint a Natura 2000 erdő ‑
területek kiemelkedő környezeti értéket képvisel ‑
nek, és fontos és változatos ökoszisztéma‑szolgál ‑
tatásokat nyújtanak. Ezenkívül a Natura 2000 ‑re 
vonatkozó rendelkezések közül több Unió‑szerte 
minden erdőterületre alkalmazandó, a Natura 2000 
területeken és azokon kívül egyaránt, és e tekintet ‑
ben a Natura 2000 ‑en kívüli erdőterületek is igen 
jelentősek.
1. ajánlás, A Bizottság,  
Első francia bekezdés
Az ajánlás Bizottság általi végrehajtása folyamatban 
van.
A 2014–2020 közötti vidékfejlesztési programokra 
vonatkozó stratégia „Igényfelmérés” részében, 
illetve egyes esetekben a partnerségi megállapo ‑
dások szintjén is rögzítik a megelőző intézkedések 
megfelelő leírásának szükségességét.
A Bizottság megvizsgálja a benyújtott vidékfej ‑
lesztési programokat, és a program jóváhagyási 
szakaszában ellenőrzi a beavatkozások logikáját 
és a megelőző intézkedések iránti igényt, továbbá 
megköveteli, hogy a megelőző intézkedések az 
érintett terület tűzvédelmi tervén alapuljanak.
10  COM(2013) 659 final: http://ec.europa.eu/agriculture/forest/
strategy/index_en.htm
A Bizottság válaszai 50
A Bizottság szabályszerűségi ellenőrzéseket végez 
a tagállamokban, hogy megbizonyosodjon arról, 
hogy a kiadások eleget tesznek‑e a szabályoknak. 
Amennyiben az ellenőrzések során hiányosságokra 
derül fény, pénzügyi korrekciókat alkalmaz.
Az ellenőrizendő intézkedéseket és kifizető ügy ‑
nökségeket kockázatelemzés alapján határozzák 
meg. A kockázati kitettség számszerűsítésében 
hangsúlyos szerepet kap a pénzügyi jelentőség. 
Ez azt jelenti, hogy a magas kiadásokkal rendel ‑
kező ellenőrzési területeket nagy valószínűséggel 
előresorolják, és kiválasztják ellenőrzésre. A 226. 
intézkedést 2014 ‑ben ellenőrizték, és 2015 ‑ben is 
ellenőrizni fogják.
2. ajánlás, A Bizottság,  
Második francia bekezdés
Az ajánlás Bizottság általi végrehajtása folyamatban 
van a vidékfejlesztési programokra vonatkozó jogi 
keret és a további iránymutatás révén.
Az új intézkedés a kockázatok és károk szélesebb 
körét fedi le. A 2014–2020 közötti időszak tekinte ‑
tében a vonatkozó intézkedési keret iránymutató 
dokumentációként magában foglalja a részletes 
követelményeket és egyértelműsítéseket, és ebből 
adódóan a tagállamok segítségére lehet az adott 
intézkedés megfelelő kialakítása során.
A Bizottság felhívta a tagállamok/régiók figyelmét 
arra, hogy a tevékenységek célját övező bizonyta ‑
lanság esetében egyéb eszközök is igénybe vehetők 
kifejezetten az erdőterületek gazdasági értékének 
növelése céljából.
80
A megosztott irányítás keretében a Bizottság 
elfogadja a nemzeti vagy regionális vidékfejlesztési 
programokat, míg a támogatás végrehajtása és 
költséghatékonyságának és eredményességének 
biztosítása a tagállamok, illetve a tagállami irányító 
hatóságok felelőssége.2. ajánlás, A tagállamok,  
Első francia bekezdés
A Bizottság nézete szerint az új vidékfejlesztési ren ‑
deletben szerepel az erdővédelemmel és a helyre ‑
állítással kapcsolatos felülvizsgált intézkedés. Az 
új intézkedés támogatást nyújthat az erdőtüzek, 
természeti katasztrófák és katasztrófaesemények 
okozta károk megelőzésével és helyreállításával 
összefüggő fellépésekhez, valamint a kártevőfertő ‑
zésekkel és betegségekkel kapcsolatos megelőző 
intézkedésekhez, amennyiben a jelentős katasztrófa 
bekövetkeztének kockázatát tudományos bizonyíté ‑
kok támasztják alá, és tudományos közszervezetek 
is megerősítik.
2. ajánlás, A tagállamok,  
Harmadik francia bekezdés
A Bizottság véleménye szerint a támogatott intézke ‑
dések tekintetében már jelenleg is számos környe ‑
zeti biztosíték áll rendelkezésre. Például a Natura 
2000 ‑ben az élőhelyvédelmi irányelv 6. cikkének (2) 
és (3) bekezdése szerinti védelmi rendszer garan ‑
tálja ezen területek bármilyen jelentős állapotrom ‑
lásának megakadályozását. Más területeken a kör ‑
nyezeti hatásvizsgálatok ugyancsak hozzájárulnak 
a környezeti ellenhatások megelőzéséhez. Végül az 
uniós alapok által társfinanszírozandó valamennyi 
intézkedés esetében a társfinanszírozás előfel ‑
tételévé lehetne tenni, hogy az illetékes nemzeti 
hatóságok nyújtsák be a jó környezeti gyakorlatot 
vagy a fenntartható erdőgazdálkodást igazoló 
tanúsítványt.
Az új programozási időszakban a kedvezményezet ‑
tek környezeti teljesítménye áll a különböző intéz ‑
kedések végrehajtásának középpontjában.
2. ajánlás, A Bizottság,  
Első francia bekezdés
Az ajánlás Bizottság általi végrehajtása 
folyamatban van.
A Bizottság válaszai 51
4. ajánlás, A Bizottság
A Bizottság elfogadja az ajánlást.
Egyes módosításokat már bevezettek: a 2014–
2020 közötti CMEF‑rendszer keretében például 
megkezdődik a megelőző intézkedések céljából 
támogatott területek mutatóinak gyűjtése. Ez 
pótolni fogja a 2007–2013 közötti CMEF‑ben észlelt 
hiányosságokat.
Az értékes értékelési eredményekhez való korábbi 
hozzájutás biztosítása céljából 2019 ‑ben egy 
bővített éves végrehajtási jelentést vezetnek be. 
A bővített éves végrehajtási jelentés értékelést 
nyújt a programeredményekről, és lehetőség szerint 
a hatásokról is.A gépek helyett a kézzel végzett munka alkal ‑
mazása tekintetében elmondható, hogy az erre 
vonatkozó döntések olykor a terep jellegéhez (dom ‑
borzati viszonyokhoz, környezeti tényezőkhöz stb.) 
köthetők, és a vidékfejlesztés tágabb összefüggésé ‑
ben kell mérlegelni őket.
3. ajánlás, A tagállamok,  
Első francia bekezdés
A Bizottság véleménye szerint amikor a programok ‑
ban standard költségeket tüntetnek fel, a tagálla ‑
moknak/régióknak kell biztosítaniuk, hogy a vonat ‑
kozó számítások megfelelőek, pontosak, valamint 
tisztességes, méltányos és ellenőrizhető módon 
előzetesen megállapítottak legyenek. Független 
testületet kell kijelölni a standard költségekkel kap ‑
csolatos számítások elvégzésére vagy a számítások 
helytállóságának igazolására.
3. ajánlás, A tagállamok, 
Második francia bekezdés
Jelenleg zajlik a vidékfejlesztési ellenőrzésekről és 
szankciókról szóló iránymutatásokat tartalmazó 
dokumentáció előkészítése, és a tagállamokkal is 
tárgyalásokat folynak erről. E dokumentáció I. mel ‑
léklete egy ellenőrző listát tartalmaz a tagállamok 
számára a költségek ésszerűségének értékelésére 
vonatkozóan.
81
Körültekintő egyensúlyt kell kialakítani a monito ‑
ring és az értékelés költségei, valamint potenciális 
előnyei között. A megelőző intézkedések mérése 
esetén különösen nehéz az okozati összefüggések 
megállapítása. Ezen túlmenően a konkrét erdészeti 
beavatkozások hatékonyságának értékelése csu ‑
pán néhány év – vagy akár évtized – múltán válik 
lehetővé.
A 2014–2020 közötti időszak vonatkozásában 
fejlesztések kerültek bevezetésre. A CMEF‑rendszer 
keretében például megkezdődik a megelőző intéz ‑
kedések céljából támogatott területek mutatóinak 
gyűjtése. Emellett az értékes értékelési eredmények 
biztosítása céljából 2019 ‑re egy bővített éves végre ‑
hajtási jelentést irányoztak elő. E jelentés keretében 
sor kerül a vidékfejlesztési programok értékelésére, 
és közzéteszik a vidékfejlesztési programok haté ‑
konyságára vonatkozó első eredményeket.

HOGYAN JUTHAT HOZZÁ AZ EURÓPAI UNIÓ KIADVÁNYAIHOZ?
Ingyenes kiadványok:
•  egy példány: az EU Bookshopból ( http://bookshop.europa.eu),
•  több példány, valamint plakátok, térképek rendelése:  
az Európai Unió képviseletein keresztül ( http://ec.europa.eu/represent_hu.htm),  
nem uniós országokban a küldöttségektől ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_hu.htm),  
a Europe Direct szolgáltatáson keresztül ( http://europa.eu/europedirect/index_hu.htm) vagy  
a 00 800 6 7 8 9 10 11 telefonszám tárcsázásával (ingyenesen hívható az EU egész területéről) (*).
(*)  A legtöbb hívás és a megadott információk ingyenesek (noha egyes mobiltelefon-szolgáltatókon keresztül, telefonfülkékből és hotelekből 
a számot csak díjfizetés ellenében lehet hívni).
Megvásárolható kiadványok:• az EU Bookshopból ( http://bookshop.europa.eu).
Előfizetéses kiadványok:•  az Európai Unió Kiadóhivatalának forgalmazó partnereitől 
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_hu.htm).
QJ‑AB‑14‑023‑HU ‑N ISSN 1977 ‑5733
A 2007–2013-as programozási időszakban az Európai 
Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) támogatást 
nyújtott a tűz és a természeti katasztrófák következtében 
sérült erdők esetében az erdészeti potenciál helyreállítására, 
valamint megelőző intézkedések bevezetésére. 
A Számvevőszék megállapította, hogy a támogatás 
irányítása nem volt megfelelő, továbbá a Bizottság és 
a tagállamok nem tudják bizonyítani, hogy a tervezett 
eredményeket – költséghatékony módon – elérték.
A megelőző intézkedések nem voltak kellően célirányosak. 
A Számvevőszék olyan tevékenységeket talált, amelyek az 
intézkedés céljai szempontjából nem voltak megfelelőek. 
A finanszírozott tevékenységek költséghatékonyságáról sem 
megfelelően gondoskodtak. Végezetül a  monitoringhoz 
alkalmazott eszközök nem tették lehetővé a Bizottság és 
a tagállamok számára, hogy megfelelően értékeljék az 
intézkedés hatékonyságát és eredményességét.
EURÓPAI
SZÁMVEVŐSZÉK