EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2022.5.18. JOIN(2022) 13 final KÖZÖS KÖZLEMÉNY AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK Stratégiai partnerség az Öböl menti országokkal



1. Bevezető Az Öböl menti térség dinamikus szomszédos régió, és fontos kapu Európa, Ázsia és Afrika között. Az Öböl menti térség biztonsági és stabilitási helyzete közvetlen következményekkel jár az EU számára. Hasonlóképpen, a világ legnagyobb egységes piacaként, kereskedelmi blokként és beruházóként, a kutatás és az innováció éllovasaként, valamint a multilateralizmus, a demokrácia és a társadalmi átalakulás – többek között az emberi jogok és a nemek közötti egyenlőség – fontos közvetítőjeként és előmozdítójaként az EU sokmindent kínálhat az Öböl menti partnereknek. Az Európában és az Öböl menti térségben a szabályokon alapuló nemzetközi rendet érintő bizonytalanság és jelentős kihívások idején, valamint tekintettel arra, hogy a világnak szembe kell néznie az Ukrajna elleni orosz agresszió és a Covid19-világjárvány következményeivel és a zöld és digitális átállás sürgető szükségességével, az Európai Unió sokat nyerhet az Öböl-menti Együttműködési Tanáccsal (ÖET) és annak tagállamaival kialakítandó erősebb és stratégiaibb partnerségéből. A kereskedelem és a beruházások növelése, az éghajlatváltozás elleni küzdelem, a globális egészség és energiabiztonság, valamint a gördülékeny zöld átállás biztosítása, a növekvő globális fejlesztési és humanitárius szükségletek kielégítése, továbbá a béke és a stabilitás előmozdítása és a feszültségek enyhítése a tágabb régióban mind kölcsönös érdekű kérdések. Az EU, valamint az ÖET és tagállamai közötti stratégiai partnerség növelni fogja mindkét partner jólétét és biztonságát, és valódi változást hoz a globális kihívások kezelésében. Ez a partnerség az egyes ÖET-tagállamok és az uniós tagállamok között már meglévő, hagyományosan erős kapcsolatokra fog épülni. A kapcsolatok fejlődésével és elmélyülésével fontólóra lehet majd venni az Öböl menti térség más kulcsfontosságú országainak a részvételét a partnerségben. Az Öböl menti térséggel való szorosabb partnerség kulcsfontosságú szerepet játszik a REPowerEU európai stratégiájának végrehajtásában és az EU külső energiaügyi stratégiájának kiegészítésében. Ez olyan fontos témákat foglal magában, mint a cseppfolyósított földgáz (LNG) kínálatának növelése, az olajpiacok stabilizálására irányuló intézkedések, a hidrogénnel kapcsolatos együttműködés, valamint az energiahatékonyság és a megújuló energia gyorsabb kiépítése. Az Öböl menti térségben nemrégiben bekövetkezett fejlemények bíztatóak. Az ÖET-n belüli ellentét 2021. évi felszámolása elősegítette az EU és az ÖET közötti együttműködés újraindítását és kiterjesztését. Az ÖET-országokban zajló ígéretes társadalmi és gazdasági változások, amelyek ambiciózus, átalakító erejű menetrendeken („víziókon”) alapulnak, és ezek továbbfejlesztése számos lehetőséget kínál az együttműködésre és a beruházásokra. Ezen túlmenően a bécsi tárgyalások pozitív lezárása, amelyek célja az volt, hogy megkönnyítse az Egyesült Államok számára az átfogó közös cselekvési tervhez (JCPOA) való visszatérést, valamint az átfogó közös cselekvési terv keretében tett valamennyi kötelezettségvállalás Egyesült Államok és Irán általi teljes körű végrehajtásának újraindítását, platformot biztosíthatna a feszültségek csökkentésére és a tágabb régióba vetett bizalomépítésre irányuló további erőfeszítésekhez. Tekintettel az 1989. évi EU–ÖET együttműködési megállapodás óta bekövetkezett rengeteg fejleményre, valamint arra, hogy sokkal erősebb és átfogóbb együttműködésre van szükség, az EU elkötelezett az Öböl menti térséggel való partnerség mellett, valamint aziránt, hogy robusztus stratégiai partnerség és szilárd kétoldalú intézményi keretek révén újjáélessze az együttműködést. Ez a közös közlemény ezért egy sor kulcsfontosságú szakpolitikai területen erősebb partnerséget javasol, és számos konkrét javaslatot fogalmaz meg az EU, az ÖET és tagállamai számára, hogy kölcsönös érdekük szerint erősítsék meg együttműködésüket, egyértelműen az eredmények elérésére összpontosítva. 2. Partnerség a jólétért Az EU és az ÖET együttesen a globális gazdaság 20 %-át, a globális kereskedelem 17,5 %-át teszi ki, és a globális közvetlen külföldi befektetések több mint felét fedi le. 2020-ban az EU volt az ÖET legnagyobb import- és negyedik legnagyobb exportpartnere (17,8 %, illetve 6,9 %). Az EU és az ÖET, valamint tagjai közötti privilegizált kereskedelmi és beruházási kapcsolat erős kölcsönös érdeket képvisel, egyre fontosabbá válik, és további egyértelmű lehetőségeket rejt magában. Ez még fontosabb a gyorsan változó geopolitikai környezetben, ahol az EU-nak szövetségeket és együttműködési platformokat kell kiépítenie célkitűzéseinek megvalósítása és nyitott stratégiai autonómiájának fokozása érdekében. Az Ukrajna elleni orosz agressziót követően az EU aktívan törekedni fog arra, hogy szorosabb kapcsolatokat építsen ki az ÖET-vel az alternatív energiaforrások, többek között a megújuló energia felkutatása érdekében. Az 1989. évi együttműködési megállapodásra építve az EU és az ÖET tárgyalásokat folytatott egy szabadkereskedelmi megállapodásról, amelyek 2008-ban leálltak, főként a kulcsfontosságú kérdésekkel kapcsolatos eltérő ambíciószintek miatt. Azóta a szabadkereskedelmi megállapodások uniós kerete továbbfejlődött, és jelenleg ambiciózus rendelkezéseket tartalmaz a fenntartható fejlődésre, a munkavállalói jogokra, az exportvámok fokozatos kivezetésére, valamint a kereskedelmet és a beruházásokat torzító egyéb intézkedésekre vonatkozóan. A szakértői szintű megbeszélések tovább javítják az álláspontok kölcsönös megértését, tekintettel a kereskedelmi megállapodásra irányuló esetleges tárgyalásokra, amelyek a kölcsönös érdeklődésre számot tartó kérdésekkel foglalkoznának, beleértve a megerősített kereskedelmi és beruházási környezetet, a szabályozási és vámügyi együttműködést, valamint a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos célkitűzéseket. Eközben az EU meg fogja vizsgálni, hogy miként lehetne elmélyíteni a gazdasági partnerséget és megerősíteni a meglévő EU–ÖET kereskedelmi és beruházási párbeszédet a szabályozási együttműködés további megkönnyítése, a szellemitulajdon-jogok – többek között a földrajzi árujelzők – védelmének fokozása, a vámügyi és csalás elleni együttműködés további erősítése – többek között a hamisítás és a csempészet elleni küzdelem –, a megújuló energia, az energia- és erőforrás-hatékonyság és a digitális kereskedelem támogatása, valamint a fenntartható és globális ellátási láncok előmozdítása érdekében. Az EU és az ÖET koordinálni fogja a többoldalú kereskedelempolitikai menetrendekkel kapcsolatos álláspontokat, többek között a Kereskedelmi Világszervezet reformjával kapcsolatban. Az EU törekedni fog arra is, hogy megerősítse az EU és az ÖET közötti együttműködést a gazdasági integráció, valamint a fenntartható üzleti és beruházási környezet terén, olyan jól működő és tisztességes piacokkal, ahol a vállalkozások érdemeik alapján, egyenlő versenyfeltételek mellett versenyezhetnek, és kezelni fogja a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokat vagy a versenyt torzító támogatásokat. Emellett az EU meg fogja szilárdítani az egyes ÖET-országokkal fennálló kétoldalú gazdasági partnerségeket, kiegészítve az EU és az ÖET közötti meglévő kereskedelmi és beruházási partnerséget. Ez hozzájárulna a gazdasági diverzifikációhoz is, amelyhez az Öböl menti térség országainak komoly érdeke fűződik. Stratégiai „víziókat” fogadtak el, amelyek célja gazdaságaik diverzifikálása, elmozdulva az olaj- és gázbevételektől való függőségtől. Emellett a munkahelyteremtést, a növekedést és a külföldi beruházásokat generáló más ágazatok és erős magánszektor fejlesztésére, valamint a munkaerőpiaci torzulások kezelésére összpontosítanak azáltal, hogy munkahelyeket teremtenek saját állampolgáraik számára. Az EU és tagállamai megoszthatnák az ÖET-országokkal az arra vonatkozó bevált gyakorlatokat, hogy miként lehet ösztönözni a kis- és középvállalkozások számára kedvező üzleti környezetet az olyan ágazatokban, mint a digitalizáció, az energia, a zöld gazdaság és a fenntartható turizmus, valamint a tanulmányi tantervek összehangolásának támogatása, továbbá a vállalkozói kultúra fejlesztése és támogatása. Az EU továbbra is együtt fog működni az ÖET-vel az üzleti együttműködés további javítása érdekében azáltal, hogy felszámolja a piacra jutás előtt álló akadályokat, és támogatja a tisztességes, átlátható és megkülönböztetésmentes beruházásösztönző politikákat. E célkitűzések elérése érdekében az EU támogatni kívánja egy uniós kereskedelmi kamara létrehozását az ÖET-országokban . A jelenleg mindkét régióban zajló gazdasági átalakulás lehetőséget kínál annak átgondolására, hogy miként lehet a legjobban kezelni a munkaerőpiaci hiányokat és biztosítani, hogy gazdaságaink rendelkezzenek a növekedéshez és az innovációhoz szükséges készségekkel, az EU és az ÖET-országok közötti ifjúsági mobilitásra összpontosítva. Az Öböl menti országok fontos partnerek a Covid19-világjárvány hatásainak kezelésére irányuló közös erőfeszítésekben, a globális egészségbiztonságban, valamint a világjárványokra való felkészültség és reagálás javítására irányuló nemzetközi kezdeményezésekben. A közös erőfeszítések fontosak lesznek a népegészségügyi helyzet további javítása és egy olyan szilárd globális keret biztosítása érdekében, amely növeli a jövőbeli egészségügyi válságokra vonatkozó rezilienciát és reagálási képességet. Az Öböl menti országoknak az uniós digitális Covid-igazolvány rendszerével való összekapcsolására és az oltások elismerésére irányuló további munka elősegítené a biztonságos nemzetközi utazást, és hozzájárulna a globális helyreállításhoz. Az EU továbbá együtt fog működni velük a hosszú távú helyreállítási eszközökkel és a Next Generation EU-val kapcsolatban, és támogatást kér a diverzifikált finanszírozási stratégiájához, amely magában foglalja a közép- és hosszú távú kötvények kibocsátását is. Az EU fokozni és erősíteni fogja az együttműködési erőfeszítéseket a népegészségügyi veszélyekre való felkészültség és az azokra való reagálás terén is. A közlekedés területén az EU törekedni fog arra, hogy tovább javítsa az Öböl menti országokkal folytatott légiközlekedési együttműködést, valamint a szabályozási együttműködés és konvergencia fokozására irányuló közös erőfeszítéseket, továbbá a bevált gyakorlatok és szabványok megosztását olyan területeken, mint a repülésbiztonság és -védelem, a légiforgalmi szolgáltatás, a légi közlekedés szociális és környezetvédelmi normái, illetve a légi utasok jogai. Az EU támogatja továbbá az Öböl menti országok közötti regionális légiközlekedési együttműködést. Az EU és az Öböl menti térség között a vasút területén folytatott megerősített együttműködés kiterjedhetne az uniós vasúti jelzőrendszer és közlekedésszervezési rendszer használatára, a kutatásra és innovációra, a kibocsátásmentes technológiákra, valamint a szabályozási modellekre és a bevált gyakorlatokra. Az infrastruktúra területén az EU meg fogja vizsgálni az Öböl menti országokkal való együttműködést, többek között a déli szomszédságban létrehozandó jövőbeli transzmediterrán közlekedési hálózatról folyó megbeszélésekkel összefüggésben, amelyek célja a szomszédos stratégiai folyosókkal való szorosabb kapcsolatok előmozdítása a szubszaharai Afrikában és Közép-Ázsiában. Az EU folytatni fogja a régióval a hajózásról folytatott párbeszédet, és törekedni fog az együttműködés megerősítésére, különösen a tengerészeti biztonság, a környezetvédelem és a tengeri szállítási összeköttetések terén. Az EU a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet keretében továbbra is együtt fog működni az Öböl menti országokkal a magas szintű biztonsági és környezetvédelmi előírások, valamint az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésére vonatkozó ambiciózusabb célok biztosítása érdekében. Az EU eltökélt szándéka, hogy kezelje a digitalizáció kihívásait és maximalizálja az általa kínált lehetőségeket, valamint hogy együttműködjön az ÖET-vel, többek között a digitális átállás, a konnektivitás és az innováció terén. A Global Gateway stratégia révén az EU támogatni fogja a digitális hálózatok és infrastruktúrák kiépítését a világ rosszul ellátott régióiban, biztosítva azok biztonságát, ellenálló képességét és megbízhatóságát, valamint védve az emberek integritását, különösen az uniós 5G eszköztár előmozdítása révén. Az EU támogatni fogja a biztonságos nemzetközi összeköttetés növelését, különösen Európa és az Öböl menti térség között, és megbeszéléseket fog folytatni a digitalizáció emberközpontú megközelítésének támogatásáról, ideértve az egyetemes értékek tiszteletben tartását is. Ez pedig lehetőséget teremthet az adatközpontú gazdasággal, a nagy teljesítményű számítástechnikával vagy a mesterséges intelligencia emberközpontú megközelítésével kapcsolatos további együttműködésre. Az adatközpontú gazdaság megerősítésének kiindulópontja lehet az ipariadat-terekre vonatkozó együttműködés iránti kölcsönös érdek feltárása. Az EU és az ÖET együttműködhet annak érdekében, hogy tovább támogassa az ÖET-országokban élő emberek, különösen a nők és a fiatalok digitális készségeinek fejlesztését, hogy kihasználhassák a digitális átállásban rejlő lehetőségeket. Fel lehet tárni a digitális innovációs központok uniós koncepciójával kapcsolatos együttműködéshez fűződő kölcsönös érdeket. Az EU támogatni fogja továbbá az Öböl menti országokkal az uniós adatvédelmi politikákról és gyakorlatokról folytatott információcserét az uniós és nemzetközi normákkal való további konvergencia előmozdítása érdekében. Az EU és az ÖET-országok közötti kutatási és innovációs együttműködés új piacokat és munkahelyeket fog teremteni, hozzá fog járulni a régió gazdasági diverzifikációjához és gazdasági helyreállításához, valamint kezelni fogja az olyan társadalmi kihívásokat, mint az éghajlat és az energetikai átmenet, valamint a globális egészségügyi kérdések. Ez az együttműködés az EU új stratégiáján fog alapulni, amely a Horizont Európa keretprogram keretében folytatott nemzetközi együttműködést is segíti és irányítja. Az együttműködés elő fogja mozdítani a nyilvánosságot, nagyobb fokú kölcsönösséggel társul, és olyan alapvető elvek tiszteletben tartásán alapuló egyenlő versenyfeltételekre törekszik, mint a tudományos élet szabadsága, a nemek közötti egyenlőség, az etika, a kutatás integritása és inkluzivitása, a nyílt tudomány és a tényeken alapuló szakpolitikai döntéshozatal.

Az EU célja, hogy megerősítse az ÖET-vel a világűrrel kapcsolatos kérdésekben folytatott együttműködést. Az ÖET-országok egyre aktívabbak ezen a területen, és érdeklődésüket fejezték ki az iránt, hogy az Öböl menti térségre is kiterjedjen a GPS és a Galileo űralapú kibővítése. Ez lehetővé fogja tenni, hogy a biztonság szempontjából kritikus alkalmazások a repülőterek nagy pontosságú megközelítéséhez használják a GPS-t és a Galileót, ezáltal csökkentve a földi infrastruktúra iránti igényt. Az EU és az ÖET közötti együttműködés kiterjedhetne az EU Kopernikusz-rendszere által szolgáltatott Föld-megfigyelési adatok olyan alkalmazásokban való felhasználására is, mint a szennyezés nyomon követése vagy a vízgőz mérése. Cselekvési területek: ·Az EU és az ÖET közötti együttműködés megerősítése általában a kereskedelem és a beruházások terén, beleértve a gazdasági integrációt és diverzifikációt, és különösen a meglévő EU-ÖET kereskedelmi és beruházási párbeszédet. Ez magában foglalná egy kereskedelmi megállapodásra irányuló esetleges tárgyalásokra vonatkozó egyetértési megállapodás lehetőségeinek feltárását, amely a kölcsönös érdeklődésre számot tartó kérdésekkel foglalkozna, beleértve a megerősített kereskedelmi és beruházási környezetet, a szabályozási és vámügyi együttműködést, valamint a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos célkitűzéseket. ·Csereprogramok szervezése a fiatalok foglalkoztatásáról és a vállalkozásalapításról. ·A Covid19-világjárvány kezelésére irányuló közös erőfeszítések folytatása, különös tekintettel az igazolványok és az oltások elismerésére. ·A népegészségügyi veszélyekre való felkészültség és reagálás terén tett együttműködési erőfeszítések fokozása és megerősítése, valamint az egészségügyi válságok leküzdését célzó globális egészségügyi architektúra javítása. ·Az együttműködés javítása a közlekedési kérdésekben, beleértve a szabályozási szempontokat, a biztonságot, a közlekedésszervezést, az összeköttetéseket, valamint a szociális és környezetvédelmi normákat. ·További együttműködés a digitalizáció emberközpontú megközelítésének kidolgozásában, többek között a konnektivitás, az infrastruktúrafejlesztés, a digitális átállás, a digitális készségek és az adatvédelem tekintetében. ·A kutatási és innovációs együttműködési lehetőségek és az intézményi képzési lehetőségek ismertségének javítása, többek között a Horizont Európa program keretében. ·Az együttműködés megerősítése világűrrel kapcsolatos kérdések terén. 3. Partnerség a zöld átállásért és a fenntartható energiabiztonságért Az éghajlatváltozással kapcsolatos kihívások nagyságrendjére és a zöld átállás által kínált lehetőségekre tekintettel rendkívül fontos az EU és az Öböl menti térség számára, hogy egyesítsék erőiket. Az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak, a Párizsi Megállapodásnak és a Biológiai Sokféleség Egyezménynek a megvalósítása kulcsfontosságú közös prioritások. Míg az Öböl menti országok feltörekvő szereplők a nemzetközi színtéren az Öböl menti térséget különösen érintő éghajlatváltozás elleni küzdelem terén, az EU a kapcsolódó területeken az éghajlatváltozási kezdeményezésekben úttörőként már megszerzett szakértelmét és know-how-ját oszthatja meg velük. Ugyanakkor az Öböl menti partnerek megbízható cseppfolyósítottföldgáz-szolgáltatók, és jelentős szerepet játszhatnak és további lehetőségeket kínálhatnak az energiabiztonság általános fenntartása és a nulla nettó kibocsátásra irányuló zökkenőmentes átállás összefüggésében. Mivel azonban az Öböl menti országok a világ legnagyobb fosszilistüzelőanyag-termelői is, határozott lépéseket kell tenniük annak érdekében, hogy hosszabb távon elmozduljanak ettől a gazdasági modelltől, és nemcsak jelentős exportőrökké, hanem a tágabb értelemben vett közel-keleti régióban a megújuló energia és az energiahatékonyság terén jelentős befektetőkké, valamint az éghajlatváltozással kapcsolatos globális erőfeszítések pénzügyi támogatóivá is váljanak. Ezzel párhuzamosan az EU érdeklődik az alternatív energiaforrások iránt, és egyre nagyobb szüksége lesz a megújuló energia jelentős mértékű, különböző forrásokból származó importjára a zöld energiahordozók torzulásmentes kereskedelmét és a kapcsolódó beruházásokat elősegítő környezet különböző forrásokból történő kialakítása révén. Ezért nyomós közös érdek fűződik a stratégiaibb jellegű szerepvállaláshoz, a zöld átállás és a körforgásos gazdaságra való átállás felgyorsításához, a két régió kereskedelmi érdekeinek érvényesítéséhez, valamint az éghajlattal kapcsolatos kötelezettségvállalások sikeres teljesítéséhez. Ez az EU külső energiaügyi stratégiájában is tükröződik. Az Öböl menti partnerek közelmúltbeli, nulla nettó kibocsátásra vonatkozó bejelentései fontos előrelépést jelentenek az éghajlatváltozás mérséklésével kapcsolatos szakadék áthidalása és a párizsi 1,5 °C célkitűzés szem előtt tartása terén, amennyiben ezeket az alacsony üvegházhatásúgáz-kibocsátást támogató, hasonlóan ambiciózus, hosszú távú fejlesztési stratégiák kísérik. A vállalások és bejelentések végrehajtását, valamint a támogatott fosszilis tüzelőanyagokból származó energia fokozatos megszüntetését most prioritásként kell kezelni. A metánkibocsátás csökkentése az EU és az Öböl menti térség közötti potenciális együttműködés másik területe, amely hozzájárulhat a fosszilis földgáznak a biogáz és biometán, a megújuló és alacsony szén-dioxid-kibocsátású hidrogén és a szintetikus üzemanyagok javára történő fokozatos kivezetéséhez. Az EU fokozni fogja az együttműködést az Öböl menti országokkal az éghajlat-politikai fellépés és a tiszta energiára való átállás terén is azáltal, hogy elősegíti a tapasztalatcserét és a partnerségeket a megújuló energia (többek között a megújuló hidrogén), az energiahatékonyság elsődlegességének elvét is magában foglaló energiahatékonyság, a szén-dioxid-leválasztás, -hasznosítás és -tárolás, a szén-dioxid-árazás és a szén-dioxid-piacok, az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás, a katasztrófakockázatok csökkentése és az ellenálló képesség terén. Ez az együttműködés feltárja a bevált gyakorlatokat, a technológiai lehetőségeket, az innovációt, a szabályozási kereteket és a szabványokat is. Az EU folytatni fogja a Nemzetközi Megújulóenergia-ügynökség (IRENA) aktív bevonását és támogatását az Egyesült Arab Emírségekben, ami hasznos teret kínálhat a tiszta energiára való átállással kapcsolatos munkához. Az EU együtt fog működni az Öböl menti országokkal és különösen az Egyesült Arab Emírségekkel az egyiptomi COP27 és az Egyesült Arab Emírségekben tartandó COP28 előkészületeiről, valamint az olyan keretprogramokkal, mint a szaúdi zöld kezdeményezés és a közel-keleti zöld kezdeményezés. A zöld átállás és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás, valamint az éghajlatváltozás mérséklése nagyszabású beruházásokat igényel világszerte. A Global Gateway hasznos keretet biztosít az Öböl menti térséggel közös vállalkozás számára, amelynek célja a fenntartható beruházások előmozdítása a tágabb értelemben vett közel-keleti régióban és Afrikában. Fontos szerepet játszhatna az EU és az Öböl menti országok, valamint pénzügyi intézményeik beruházási képességeinek összegyűjtésében, és hatékonyan bevonhatná a magánszektort a szükséges tőke, szakértelem és tapasztalat felszabadításába. Az EU és az ÖET közötti együttműködés fontos szerepet játszhat a finanszírozási források áramlásának az alacsony üvegházhatásúgáz-kibocsátás és az éghajlatváltozás hatásaival szemben reziliens fejlődés felé vezető pályával való összehangolásában, különös tekintettel az éghajlatváltozás elleni küzdelem finanszírozására vonatkozó, 2025 utáni célkitűzésre. Az EU és az Öböl menti országok megerősítik együttműködésüket a fenntartható finanszírozási kezdeményezésekről és zöldkötvények kibocsátásáról folytatott eszmecserék révén, többek között az európai, az Öböl menti és a multilaterális fejlesztési pénzügyi intézményekkel, valamint az érintett nemzetközi fórumokon folytatott megbeszélések keretében. Az EU ezért arra ösztönzi az Öböl menti országokat, hogy vegyenek részt a fenntartható finanszírozással foglalkozó nemzetközi platformban. Az EU és az ÖET közötti partnerség a globális és regionális fenntartható energiabiztonság és a gördülékeny zöld átállás összefüggésében is alapvető fontosságú lesz, amint azt az EU e közleménnyel párhuzamosan közzétett külső energiastratégiája is tükrözi. Az ÖET-országok, amelyek a világ legjobb nap- és szélenergia-erőforrásainak némelyikével bírnak, jelentős potenciállal rendelkeznek a tekintetben, hogy vezessék a fenntarthatóságra és a dekarbonizációra való átállást, többek között az energiahatékonyság növelése és az energiahatékonyság elsődlegességére vonatkozó elv alkalmazása révén. Az EU és az Öböl közötti együttműködés többek között a know-how-ra, a technológiára, a szabályozási keretekre, a szabványokra és a beruházásokra összpontosít. Az Öböl menti országok hozzájárulhatnak az energetikai átállás által érintett piacok volatilitásának korlátozásához, nem utolsósorban azáltal, hogy a csővezetékes gáz alternatívájaként növelik a cseppfolyósított földgáz exportját. Az Öböl menti térség azonban a dekarbonizált energia, nevezetesen a megújuló hidrogén és villamos energia termelőjeként és szállítójaként is szerepet játszhat. A REPowerEU tervről szóló közlemény hangsúlyozza, hogy a gázt magasabb szintű megújuló energiával kell felváltani, beleértve a hidrogént is. Ez, valamint az Öböl menti partnerek azon törekvése, hogy vezető exportőrré váljanak, új utakat nyit az EU és az ÖET közötti együttműködés számára. Az EU a meglévő, különösen a Földközi-tenger kelet- és dél-mediterrán térségében megvalósuló projektekre építve fel fogja tárni a termelési és kereskedelmi lehetőségeket, különösen a megújuló hidrogén torzulásmentes importjának lehetővé tétele érdekében. Integrált gáz- és hidrogéninfrastruktúrára, hidrogéntároló létesítményekre és kikötői infrastruktúrára van szükség mind az EU-ban, mind az Öböl menti országokban. Az EU már dolgozik a földközi-tengeri zöldhidrogén-partnerségen, és együtt fog működni az Öböl menti országokkal a zöldhidrogén-partnerségek megkötésére irányuló lehetőségek feltárása érdekében. Az EU elő fogja mozdítani továbbá a szorosabb együttműködést az elektromos összeköttetés és a fenntartható közlekedési összeköttetések terén. Törekedni kell a tiszta és igazságos energetikai átállással kapcsolatos háromoldalú együttműködés lehetőségeinek kiaknázására is, különösen Afrikával, Ázsiával és a tágabb értelemben vett közel-keleti régióval. Az EU elő fogja mozdítani a regionális energetikai integrációt és együttműködést.

Az EU és az Öböl menti országok környezetvédelmi kérdésekben is együttműködhetnének. A tengerek, a tengeri erőforrások és a vízgazdálkodás megőrzése, fenntartható használata és kezelése – beleértve a víz és az energia közötti kapcsolatot is –, valamint a tengerszennyezés kezelésének szükségessége – különösen a sűrűn városiasodott part menti területeken – közös érdekű területek. Tekintettel a Perzsa-öbölből az Arab-tengeren keresztül a Földközi-tengerbe irányuló hajózás volumenére, az EU meg fogja vizsgálni a tengeri szállításból származó kibocsátási szintek csökkentésére irányuló további együttműködés lehetőségeit. Tovább lehetne vizsgálni a halászat és az akvakultúra, a sótalanítás és a tengerparti turizmus terén folytatott együttműködés lehetőségeit is. Az EU és az Öböl-menti Együttműködési Tanács közötti, a biológiai sokféleségre vonatkozó globális cselekvési keretről szóló további eszmecserékre is szükség van, ami a Perzsa-öböl jelenlegi védett tengeri területeinek bővítéséhez vezet. Az egyéb lehetséges szempontok közé tartozik a biológiai sokféleség csökkenését előidéző valamennyi tényező kezelése, az ökoszisztémák helyreállítása, az idegenhonos inváziós fajok elleni stratégiák kidolgozása és végrehajtása, valamint a más ágazatokkal, például a közlekedéssel és az iparral való együttműködés. Az EU megosztja az Öböl menti országokkal a körforgásos gazdasággal – például a hulladékcsökkentésre és a fenntartható hulladékgazdálkodásra, valamint az újrafeldolgozásra irányuló intézkedésekkel – kapcsolatos szakértelmét, és szorosan együtt fog működni velük a műanyagszennyezés felszámolását célzó, jogilag kötelező erejű eszköz kidolgozása érdekében. Az EUaz Öböl menti országokkal is együtt fog működni a méltányos, fenntartható, egészséges és környezetbarát élelmiszerrendszerek kiépítése érdekében, összhangban „a termelőtől a fogyasztóig” stratégiával, az élelmezésbiztonság megőrzéséről és az élelmiszerrendszerek rezilienciájának megerősítéséről szóló uniós közleménnyel, amelynek célja a globális élelmezésbiztonság fokozása. Ez különösen fontos az Ukrajna elleni orosz agresszió hatásának és a globális élelmiszerpiacokra gyakorolt következményeinek fényében. Az EU és az Öböl menti országok további együttműködést fognak folytatni az elsivatagosodás és az erdőirtás elleni küzdelem, valamint a száraz éghajlaton alkalmazható agrártechnológia fejlesztése érdekében. Az Öböl menti térséggel e területeken kialakított partnerség a kétoldalú és regionális szintekre fog összpontosítani. Az olyan keretek, mint a szaúdi és a közel-keleti zöld kezdeményezések, fontos lehetőséget kínálhatnak a párbeszédre. Az EU elő fogja mozdítani a háromoldalú együttműködést is, amelynek jó példája az Izrael, Jordánia és az Egyesült Arab Emírségek közötti sótalanítási és villamosenergia-projekt. Cselekvési területek: ·Az EU és az Öböl-menti Együttműködési Tanács közötti energiaügyi és éghajlat-politikai szakértői csoport létrehozása a zöld átállásról regionális és kétoldalú szinten folytatott szakpolitikai párbeszéd intenzívebbé tétele érdekében. ·Az EU és az ÖET közötti, zöld átállásról szóló éves miniszteri találkozó megtartása, amelyet a kapcsolódó magánszektorbeli kezdeményezések (pl. a Green Business Forum) egészítenek ki a további kézzelfogható közös kezdeményezések azonosítása érdekében. ·A szabályozási együttműködés és az infrastruktúra-összeköttetések további megkönnyítése, a megújuló energia fejlesztésének, az energiahatékonyságnak és -termelésnek a támogatása, valamint a megújuló energia exportkorlátozások és ártorzulás nélküli kereskedelmét lehetővé tevő versenyképes piacok létrehozásának előmozdítása. ·A fenntartható finanszírozással kapcsolatos szerepvállalás kialakítása, többek között az európai és az Öböl menti térségen belüli pénzügyi intézményekkel partnerségben. ·Célzott eszköz létrehozása, amely lehetővé teszi a szakértelem megosztását a zöld átálláshoz, a körforgásos gazdasághoz és a fenntartható növekedési modellekhez kapcsolódó szakpolitikai területeken, és segíti az EU és az ÖET zöld átállással kapcsolatos együttműködésének működőképessé tételét. ·Magas szintű szeminárium szervezése a zöld átállásról a COP27 és a COP28 előtt. ·Tengervédelmi kezdeményezés indítása az Arab-félsziget körül, amelynek célja védett területek és közös mechanizmusok létrehozása a tengeri környezet szennyezésének megelőzése, valamint a tengertudományi együttműködés és a katasztrófaelhárítás/kockázatcsökkentés javítása érdekében. 4. Partnerség a regionális stabilitásért és a globális biztonságért A tágabb értelemben vett Öböl menti térségben a béke, a biztonság és a stabilitás megőrzése kulcsfontosságú prioritás az EU számára, és fontos közös érdek az ÖET-vel és annak tagállamaival, valamint más nemzetközi és regionális partnerekkel. A tágabb értelemben vett Öböl menti térség instabilitása közvetlen hatással van az EU biztonsági és gazdasági érdekeire, és nemcsak az EU szomszédságára hat ki, hanem más közös érdekű területekre is, mint például Afrika szarvára és a Száhel-övezetre. Mivel az Öböl menti államok egyre aktívabbak saját régiójukban, valamint a tágabb Közel-Keleten és azon túl, egyértelmű, hogy az EU tágabb szomszédságában a tartós stabilitáshoz szoros együttműködésre lesz szükség velük. Az Öböl menti országok a közelmúltban pozitív lépéseket tettek, mint például az „ÖET-n belüli szakadást” megszüntető Al Ula-megállapodás, az Izraellel kötött normalizálási megállapodások, valamint egyes ÖET-tagállamok arra irányuló lépései, hogy újrakezdjék vagy elmélyítsék az Iránnal folytatott párbeszédet. Ezek a fejlemények lehetőséget kínálnak az Öböl menti országoknak arra, hogy az Egyesült Nemzetek Alapokmányában foglalt elvek és a nemzetközi jog tiszteletben tartása, továbbá az elfogadott közös érdekek, valamint az olyan egyetemes elvek és értékek alapján, mint a jószomszédi kapcsolatok, a belügyekbe való be nem avatkozás, a viták békés rendezése és a nonproliferáció, illetve a regionális biztonsági architektúra fokozatos kiépítése révén javítsák a tágabb értelemben vett regionális stabilitást. Ez hasznos platformként szolgálna a szélesebb körű társadalmi kérdések és a gazdasági integráció kérdéseivel való együttműködéshez is. Az EU, amely maga is sikeres békeprojekt, értékes partner lehet e célok támogatásában. Az EU koordinálja a JCPOA teljes körű és hatékony végrehajtására irányuló erőfeszítéseket, amelyek hozzájárulhatnak az Öböl menti térség nukleáris fegyverektől való tartós mentességének biztosítására irányuló átfogó és tartós erőfeszítésekhez, és önmagukban segíthetnek más regionális kérdések kezelésében. A bécsi tárgyalások pozitív lezárása, amelyek célja az volt, hogy megkönnyítse az Egyesült Államok számára az átfogó közös cselekvési tervhez való visszatérést, valamint az átfogó közös cselekvési terv keretében tett valamennyi kötelezettségvállalás Egyesült Államok és Irán általi teljes körű végrehajtásának újraindítását, platformot biztosíthatna a feszültségek csökkentésére és a tágabb régióba vetett bizalomépítésre irányuló további erőfeszítésekhez. Természetesen a térség országainak – az Öböl mindkét oldalán – vezető szerepet kell vállalniuk és irányítaniuk kell ezeket az erőfeszítéseket, de az EU és a szélesebb nemzetközi közösség is nyújthat támogatást és tanácsadást, és kell is nyújtania. Ezzel összefüggésben az EU készen áll arra, hogy fokozatos és inkluzív megközelítést alkalmazva együttműködjön az ÖET-vel, annak tagállamaival, Iránnal és a régió más kulcsfontosságú államaival, teljes átláthatóság mellett és azzal a végső céllal, hogy olyan megállapodásokat dolgozzanak ki, amelyek nagyobb biztonságot nyújtanak az Öböl menti térség valamennyi országa számára. E célból az EU párbeszédet, átláthatóságot és bizalomépítő intézkedéseket dolgozhatna ki, és megoszthatná szakértelmét olyan területeken, mint a tengeri biztonság/védelem; a konfliktusmegelőzés és békeközvetítés, a katasztrófavédelmi felkészültség és arra való reagálás; a vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris (CBRN) biztonság; a terrorizmus elleni küzdelem; a kiberbiztonság és a dezinformáció elleni küzdelem. Emellett az ÖET-vel és annak tagállamaival folytatott célzott politikai-katonai párbeszéd megkönnyítheti a katonai gyakorlatokra, szakpolitikákra és költségvetésekre, a fegyverek átláthatóságának javítását célzó önkéntes intézkedésekre, az egyes hagyományos fegyverekről szóló egyezményt és a gyalogsági aknák betiltásáról szóló ottawai egyezményt támogató fegyverzet-ellenőrzési megállapodásokra, valamint a nonproliferációs megállapodások hatékony végrehajtására vonatkozó információcserét. Ezt a párbeszédet katonai kapcsolatokkal lehetne kiegészíteni. Ezek a tevékenységek közép- és hosszú távon strukturált, az EU közvetítésével zajló párbeszéd folyamatához vezethetnek, amely fokozatosan hozzájárulhat egy inkluzívabb regionális biztonsági architektúrához. Az együttműködésről és partnerségről szóló bagdadi regionális konferencia és annak uniós részvétellel zajló nyomonkövetési folyamata hasznos példaként szolgálhatna a régióvezérelt folyamatok számára.

A tengeri védelemmel kapcsolatos, a nemzetközi jogon alapuló együttműködés javítása elősegítheti a szabályokon alapuló tengeri rend megerősítését, beleértve a hajózás és az átrepülés szabadságát is. Ez magában foglalhatja a konfliktusok feloldására szolgáló csatornákat, a tengeri információk megosztását, az incidensek megelőzését és a magatartási kódexeket . Az EU Atalanta műveletének egyre növekvő regionális jelenléte teret biztosít az ilyen szerepvállaláshoz. Az EU a Hormuz-szorosbeli művelet keretében az Európa által irányított tengeri tudatosságon keresztüli további együttműködés lehetőségét is megvizsgálhatná, amelynek célja a biztonságosabb hajózási környezet és a dezeszkaláció támogatása. A tengeri jelenlétek uniós koordinálásának koncepciója az Indiai-óceán északnyugati részén, valamint az EU tengeri érdekterületének az EU indiai-csendes-óceáni stratégiájával összhangban történő létrehozása szintén szélesebb platformot biztosíthatna e munkához, a nemzetközi és regionális partnerekkel együttműködésben. Az EU és az ÖET megoszthatná egymással bevált gyakorlatait a katasztrófamegelőzés és -felkészültség terén, különösen az EU Veszélyhelyzet-reagálási Koordinációs Központja és az ÖET Veszélyhelyzet-kezelési Központja közötti együttműködés javítása révén. Az EU adott esetben technikai eszmecseréket is javasolni fog a többi Öböl menti országgal, az Arab Államok Ligájával és a katasztrófakockázat-csökkentési arab koordinációs mechanizmussal, hogy hozzájáruljon a határokon átnyúló regionális kapacitásépítéshez. Tekintettel arra, hogy az atomenergia egyre nagyobb szerepet tölt be az ÖET-országokban, az EU fontolóra vehetné a nukleáris biztonsággal, valamint a nukleáris veszélyhelyzetekre való felkészültséggel és reagálással kapcsolatos együttműködés fokozását, beleértve a népegészségügyi következményeket vagy a szándékolatlan CBRN-fenyegetéseket. A nukleáris biztonság számára különösen hasznos lehet a célzott technikai támogatás olyan kulcsfontosságú területeken, mint a nukleáris biztonsági kultúra vagy a balesetkezelés, míg a nukleáris veszélyhelyzetekre való felkészültséget és reagálást az EU és az ÖET közötti veszélyhelyzeti információcsere megerősítése révén lehetne kezelni, az e területen folyamatban lévő projektekkel összhangban. Az ilyen együttműködési formáknak az EU és az Öböl-menti Együttműködési Tanács Veszélyhelyzet-kezelési Központja között kell megvalósulniuk, és adott esetben más Öböl menti országokra is kiterjedhetnek. Meg lehetne vizsgálni a regionális partnerek és az EU közötti további konszolidációt a CBRN-nel, a CBRN-re vonatkozó egészségügyi ellenintézkedésekkel és a CBRN-anyagok irányításával kapcsolatban. Amellett, hogy jelenleg a biológiai felkészültségre, a kémiai biztonságra és védelemre, valamint a Covid19-világjárványra való veszélyhelyzeti reagálásra összpontosít, a CBRN-központnak regionális tevékenységeket kell javasolnia a kettős felhasználású termékek stratégiai exportellenőrzésére vonatkozóan. Az EU és az Öböl menti országok már fokozták a regionális válságokkal kapcsolatos koordinációt a tágabb értelemben vett Perzsa-öbölben, a közel-keleti régióban, valamint Észak-Afrikában és Afrika szarvánál. E tágabb régió békéje és stabilitása erős közös érdek, legyen szó Irakról, Jemenről, Szíriáról, Líbiáról, Libanonról, Izraelről/Palesztináról, Szomáliáról, Etiópiáról vagy Szudánról. Az EU nagyra értékeli továbbá az ÖET és tagállamai nemzetközi közvetítésben betöltött fontos szerepét. A közelmúlt példái közé tartozik Katar Afganisztán és Csád tekintetében, valamint a Szaúd-arábiai Királyság és az Egyesült Arab Emírségek szerepe Afrika szarvánál, illetve Kuvait Libanonban és Omán Jemenben. Az EU készen áll arra, hogy mind kétoldalú, mind regionális szinten szorosabb együttműködést, valamint a konfliktusmegelőzéssel és a közvetítéssel kapcsolatos módszerek, tapasztalatok és bevált gyakorlatok megosztását javasolja. Fontolóra lehetne venni az Öböl menti országokkal a terrorizmus elleni küzdelem terén folytatott együttműködés elmélyítését olyan kérdésekben, mint az erőszakos szélsőségesség és a radikalizálódás elleni fellépés, a szélsőségesség pénzügyi támogatása, a szélsőséges irodalom exportja, valamint a régióból és azon kívülről érkező terrorfenyegetések. Az EU feltárja a bevált gyakorlatok megosztásának támogatására irányuló lehetőségeket a szélsőséges narratívák elleni küzdelem, valamint a hagyományos és a közösségi média produktív használatának előmozdítása érdekében, ideértve a meglévő szervezetekkel való szorosabb együttműködést is. A szorosabb együttműködés olyan közös tevékenységeket is magában foglalhat, amelyek célja a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem és a pénzmosás elleni küzdelem jogi és intézményi kereteinek tudatosítása. Az EU továbbra is együtt fog működni az Öböl menti országokkal a globális, nyitott, stabil és biztonságos kibertér fokozása és előmozdítása érdekében, külön hangsúlyt fektetve a kiberbiztonságra és a kritikus infrastruktúra kibertámadásokkal szembeni védelmére. Az EU meg fogja vizsgálni továbbá az igazságügyi és bűnüldözési együttműködés javításának lehetőségeit a határokon átnyúló súlyos szervezett bűnözés elleni hatékonyabb küzdelem érdekében, különös tekintettel a terrorizmus elleni küzdelemre, a pénzmosással kapcsolatos nyomozásokra, a vagyonvisszaszerzésre és az emberkereskedelem elleni küzdelemre. A pénzmosás elleni küzdelemmel és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemmel kapcsolatos nemzetközi megfelelés elősegítése érdekében az EU az uniós globális eszköz keretében felajánlja a bevált gyakorlatok cseréjét és a támogatást, nevezetesen a Pénzügyi Akció Munkacsoport (FATF) ajánlásainak való megfelelés érdekében. Fokozni lehetne az együttműködést az Eurojusttal, esetleg kapcsolattartó pontok létrehozásával, valamint az Európai Ügyészséggel. Mind az EU-t, mind pedig az Öböl menti országokat érték hibrid támadások, például a mesterségesen előidézett migrációs áramlások és a terrorizmus szervezése és elindítása, ideértve a drónokkal és rakétákkal elkövetett terrortámadásokat is. Az EU-nak és az Öböl menti országoknak továbbra is együtt kell működniük e kihívások hatékony kezelése érdekében. Az ilyen hibrid fenyegetések kezelése érdekében az EU megerősíti stratégiai kommunikációját is, hogy feltárja, elemezze és kezelje az olyan külföldi információmanipulációt és beavatkozást, amely regionális feszültségeket táplálhat. Az EU olyan keretek kialakítására fog törekedni, amelyek támogatják a véleménynyilvánítás szabadságát, a tömegtájékoztatás szabadságát, valamint a médiapluralizmust, amelyek az egészséges információs környezet középpontjában állnak, többek között azáltal, hogy támogatja a régió társadalmi rezilienciáját, és felhívja a figyelmet a külföldi információmanipuláció és beavatkozás mint külpolitikai eszköz egyre növekvő használatára. E megközelítés kulcseleme továbbra is a dezinformáció és a félretájékoztatás elleni intézkedések végrehajtása lesz . Cselekvési területek: ·Politikai és célzott párbeszédek és koordináció kezdeményezése és további erősítése a regionális és globális stabilitással és biztonsággal kapcsolatos kérdésekben, beleértve a reziliencia növelését és a hibrid fenyegetésekkel szembeni reagálást is. ·Javaslattétel az EU Öböl menti térség biztonságával foglalkozó különleges képviselőjének kinevezésére. ·Az Atalanta műveletre, az EMASoH-ra és az Indiai-óceán északnyugati részén a tengeri jelenlétek koordinációjának koncepciójára épülő megerősített tengeri védelmi együttműködési mechanizmus kidolgozása. ·A technikai támogatás megerősítése a nukleáris biztonság területén, valamint az EU és az ÖET Veszélyhelyzet-kezelési Központja közötti együttműködés előmozdítása a nukleáris veszélyhelyzeti felkészültség és reagálás terén. ·Az EU és az ÖET közötti együttműködés fokozása a terrorizmus elleni küzdelem és az erőszakos szélsőségesség elleni fellépés terén az EU, valamint az ÖET és tagállamai között. ·A katasztrófákra való felkészültség és reagálás terén kölcsönösen előnyös együttműködés kialakítása az EU Veszélyhelyzet-reagálási Koordinációs Központja (ERCC) és az ÖET Veszélyhelyzet-kezelési Központja között. ·Párbeszéd kezdeményezése a kiberbiztonságról. 5. Globális humanitárius és fejlesztési partnerség Az Öböl menti donor országok és pénzügyi intézményeik a humanitárius segítségnyújtáshoz és a fejlesztési együttműködéshez nyújtott hivatalos fejlesztési támogatás fő forrásai, és segítségnyújtásuk elsősorban kétoldalú. Az Öböl menti adományozókkal való jobb és szisztematikusabb együttműködés – különösen a többoldalú ügynökségeken keresztül történő teljesítés és a tehermegosztási megközelítés tekintetében – elengedhetetlen a globális kihívások és különösen a nemzetközi humanitárius rendszer előtt álló példátlan kihívások kezeléséhez. Ezek közé tartozik a gyorsan növekvő igények és a rendelkezésre álló pénzügyi források közötti finanszírozási szakadék növekedése, a nemzetközi humanitárius jog növekvő figyelmen kívül hagyása és az elhúzódó konfliktushelyzetek . Az Öböl menti országok jelentős humanitáriussegély-nyújtók. Az EU az EU és az Öböl menti országok közötti politikai párbeszéd szerves részeként fokozni fogja az Öböl menti országokkal a finanszírozás, a hatékonyság, a minőségi segélyezés és a nemzetközi humanitárius rendszer általános támogatása terén folytatott együttműködését. Ebben az összefüggésben különös figyelmet kell fordítani az elhúzódó válságokkal küzdő országokra. Az EU arra is ösztönözni fogja az Öböl menti donor országokat, hogy fokozzák kötelezettségvállalásukat és többéves finanszírozásukat az ENSZ által koordinált globális humanitárius rendszer és az érintett ENSZ-ügynökségek, többek között az Egyesült Nemzetek Szervezetének a közel-keleti régió stabilitása szempontjából kulcsfontosságú segélyező hivatala felé. Az Öböl menti országok szintén különleges szerepet játszanak a nemzetközi humanitárius jog előmozdítása és alkalmazása terén a régióban és azon túl, tekintettel földrajzi és/vagy kulturális közelségükre és a legégetőbb válságok némelyikére gyakorolt hatásukra. Az EU fokozni fogja az Öböl menti donor országokkal folytatott párbeszédet és érdekérvényesítési tevékenységeket annak érdekében, hogy előmozdítsa a nemzetközi humanitárius jog és a humanitárius elvek tiszteletben tartását, hogy ezáltal megkönnyítse a humanitárius segítségnyújtáshoz való hozzáférést és annak hatékony célba juttatását, valamint a polgári lakosság védelmét. Az EU arra ösztönzi az Öböl menti országokat, hogy vegyenek részt az ezen iránymutatások átlátható végrehajtására vonatkozó humanitárius normák és iránymutatások kidolgozására irányuló kezdeményezésekben, többek között a jemeni, szíriai, iraki, líbiai, a Száhel-övezetbeli, valamint az Afrika szarván, a rohindzsák körében és Afganisztánban kialakult válságok kapcsán szerzett közös tapasztalatok alapján.

Az EU emellett szorosabb partnerségre fog törekedni az Öböl menti országokkal, az arab pénzügyi intézményekkel és regionális szervekkel, többek között az Iszlám Együttműködés Szervezetével (OIC) a konfliktusok mögöttes politikai és strukturális mozgatórugóinak kezelése, valamint a politikai párbeszéd, a segélyezés és a hosszú távú fejlesztés jobb összekapcsolása érdekében a humanitárius segítségnyújtás, a fejlesztés és a béke viszonylatában. Az EU különösen megvizsgálja a közel-keleti/észak-afrikai régióban, valamint az Afrika szarván és a Száhel-övezetben, illetve a Közép-Ázsiában – Afganisztánt is beleértve – fennálló instabilitás kezelésére irányuló közös integrált megközelítésekben rejlő lehetőségeket. A többoldalú fórumokon, például az arab országok és az OECD Fejlesztési Támogatási Bizottság (DAC) között zajló párbeszéd keretében és az arab koordinációs csoporttal célzott eszmecserékre kerül sor a humanitárius válságok kiváltó okairól. Ami a fejlesztési együttműködést illeti, az Öböl menti partnerek határozottan részt vesznek olyan területeken, mint az infrastruktúra, a megújuló energia, az egészségügy, az oktatás, valamint a COVAX-eszközhöz a közelmúltban nyújtott hozzájárulások. Ez számos területen nyit lehetőségeket a potenciális partnerek számára. Első lépésként az Öböl menti donor országokkal és azok pénzügyi intézményeivel folytatott együttműködés fokozása a kölcsönös érdeklődésre számot tartó partnerországokban és nemzetközi szinten zajlik. A gázai központi sótalanító üzem építése az EU és arab partnerei közötti együttműködés kiemelt példája. Az EU tovább fogja erősíteni az Öböl menti donor országokkal többoldalú szinten folytatott szakpolitikai párbeszédet és a donor országok közötti koordinációt, különösen az arab országok és az OECD Fejlesztési Támogatási Bizottsága közötti fejlesztési párbeszéd keretében. Az EU törekedni fog e párbeszéd megreformálására annak érdekében, hogy az az „Európa együtt” megközelítés alapján hatékonyabbá váljon, jobban összehangolva az eljárásokat, a szociális és környezetvédelmi biztosítékokat, valamint a segély hatékonyságát. Emellett az EU fokozni fogja kapcsolatait a regionális szervezetekkel és az Öböl menti pénzügyi intézményekkel, különösen az Iszlám Fejlesztési Bankkal és az Arab Koordinációs Csoporttal, a prioritásokra és a programozásra összpontosítva, valamint ösztönözve az európai pénzügyi intézményekkel való partnerségeket. Az EU különösen az uniós szakpolitikák és kezdeményezések – például a REPowerEU, az európai zöld megállapodás és a Global Gateway – keretében feltérképezi a beruházási lehetőségeket. A Global Gateway keretében az EU és az Öböl menti partnerek háromoldalú együttműködés, pénzügyi támogatás, kapacitásépítés és technikai segítségnyújtás révén közös kezdeményezéseket indíthatnak harmadik országokban. Emellett a Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköz (NDICI) – Globális Európa gyors reagálásra vonatkozó pillére lehetőséget kínál a közös külpolitikai prioritások szakpolitikai párbeszéd révén történő kezelésére. Cselekvési területek: ·2023-ban EU–ÖET miniszteri találkozó szervezése a humanitárius segítségnyújtásról. ·A szükségleteken alapuló humanitárius segély hatékony biztosításának és a nemzetközi humanitárius rendszer átfogó támogatásának előmozdítása, valamint a nemzetközi humanitárius jog és a humanitárius elvek tiszteletben tartásának előmozdítása. A humanitárius logisztikai műveletek közötti szinergiák és a kölcsönös érdeklődésre számot tartó válsághelyzetekben az ENSZ által irányított projektek párhuzamos finanszírozási lehetőségeinek feltárása. ·Az Öböl menti donor országokkal többoldalú szinten folytatott szakpolitikai párbeszéd és a donor országok közötti koordináció további erősítése, különösen az arab országok és az OECD Fejlesztési Támogatási Bizottsága közötti fejlesztési párbeszéd keretében. ·A Global Gateway kezdeményezéseivel kapcsolatos együttműködési lehetőségek azonosítása és az Öböl menti partnerek uniós intézményekkel, tagállamokkal, pénzügyi intézményekkel és a magánszektorral való együttműködésének előmozdítása, az „Európa együtt” megközelítésnek megfelelően. 6.Partnerség az emberekért Az Öböl menti térségben zajló társadalmi és gazdasági átalakulások rengeteg lehetőséget kínálnak az együttműködésre, különösen az Öböl menti országok által bejelentett ambiciózus, átalakító hatású víziók támogatására. A gazdasági diverzifikáció és az egyre nagyobb mértékben elkötelezett és „nemzetközi” fiatalok növekvő száma miatt az Öböl menti országok belföldi szociális fejlesztési politikákat hajtanak végre. Ezeket a hosszú távú politikákat gyakran szociális reformok kísérik, amelyek fordulópontot jelenthetnek ezekben a társadalmakban, különösen a nők jogai, a munkaügyi kérdések (pl. a kafala rendszer felszámolása a migráns munkavállalók esetében), valamint a vallásszabadság és a vallásközi párbeszéd tekintetében. Bár az emberi jogokkal, a demokratizálódással és a jogállamiság elvével kapcsolatos kihívások továbbra is fennállnak, az EU együttműködhet az ÖET-vel az ilyen reformtörekvések támogatásában, építve az ÖET-országokkal folytatott kétoldalú emberi jogi párbeszédekre, és megkönnyítve az emberek közötti – különösen a fiatalok közötti – kapcsolatokat a két régió társadalmai közötti kölcsönös megértés elmélyítése és a sikeres együttműködési tevékenységekkel kapcsolatos bizalom előmozdítása érdekében. E tekintetben az EU meg fogja osztani a civil társadalommal folytatott inkluzív párbeszéd előmozdítása terén szerzett tapasztalatait. Az EU – többek között uniós együttműködési eszközök révén – támogatni kívánja az ÖET-országok által a jogállamiság és a jó kormányzás tiszteletben tartásának megerősítése érdekében végzett munkát az átláthatóság, az elszámoltathatóság és az intézményekbe vetett bizalom támogatása érdekében. Az EU előmozdíthatja és megoszthatja a civil társadalommal és a szociális partnerekkel az ÖET-országok nemzeti elképzelései szociális vonatkozásainak végrehajtásával összefüggésben folytatott inkluzív párbeszéd során szerzett tapasztalatait. Az EU különösen arra ösztönzi az ÖET-országokat, hogy teljesítsék az emberi jogokkal kapcsolatos nemzetközi kötelezettségvállalásaikat, többek között ratifikálják az ENSZ vonatkozó emberi jogi szerződéseit, aktívan támogassák az ENSZ Emberi Jogi Hivatalának munkáját és az ENSZ különleges eljárásait, teljes mértékben működjenek együtt az ENSZ emberi jogi mechanizmusaival, valamint ratifikálják és hajtsák végre a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet egyezményeit és ajánlásait. Az EU továbbra is védelmezi és előmozdítja a véleményalkotás és a véleménynyilvánítás szabadságához való jogot, ideértve az újságírók védelmének és a média függetlenségének fontosságát is. Az EU készen áll arra, hogy megossza egymással bevált gyakorlatait, technikai segítséget nyújtson és adott esetben szakértelmet kínáljon az EU és az ÖET-országok közötti rendszeres, strukturált emberi jogi párbeszédekre és az ÖET-országok közötti ágazati párbeszédekre építve, amelyek konstruktív lehetőségnek bizonyultak az emberi jogokkal, többek között az aggodalomra okot adó egyedi esetekkel kapcsolatos őszinte eszmecserék számára. Az EU kitart amellett az elv mellett, hogy az emberi jogok mind online, mind offline alkalmazandók. Az EU arra ösztönzi az Öböl menti országokat, hogy hajtsanak végre jogszabályokat és biztosítékokat annak érdekében, hogy megvédjék az embereket a jogellenes vagy szükségtelen megfigyeléstől és adatgyűjtéstől. Az EU exportellenőrzéseket végez, különösen a kettős felhasználású területeken, ahol a polgári technológiák potenciálisan katonai vagy biztonsági célokra használhatók. Ezek a szabályok konkrét rendelkezéseket tartalmaznak annak biztosítására, hogy a kereskedelem tárgyát képező digitális technológiákat jogszerűen, az emberi jogok tiszteletben tartása mellett használják. Az EU készen áll arra, hogy megossza szakértelmét az Öböl menti partnereivel, valamint hogy közösen kezelje a digitális jogokra vonatkozó nemzetközi jogi normák multilaterális szinten történő bevezetésének és végrehajtásának szükségességét. Az EU emellett – az Öböl menti térség kormányaival, civil társadalmával, magánszektorával és más kulcsfontosságú érdekelt feleivel szoros együttműködésben – fokozni kívánja a nemek közötti egyenlőség és a nők társadalmi szerepvállalásának előmozdítása iránti elkötelezettségét. Az e területen megvalósuló jobb partnerségek elősegíthetik különösen a nők és lányok oktatáshoz és képzéshez, valamint egészségügyi ellátáshoz való hozzáférését, és biztosíthatják, hogy egyenlő jogképességgel és igazságszolgáltatáshoz való joggal rendelkezzenek. A nők foglalkoztatásban, politikai életben, kormányzásban és polgári szerepvállalásban való részvételének és képviseletének előmozdítása, valamint a szexuális és biológiai és társadalmi nemen alapuló megkülönböztetés és erőszak megelőzése, valamint az ellene folytatott küzdelem az uniós diplomáciai szerepvállalás ígéretes területe. Az EU továbbra is ösztönözni fogja egy olyan biztonságos környezet kialakítását, amely lehetővé teszi a civil társadalom, a lány- és nőjogi szervezetek, az emberijog-védők, a békeépítők és a női újságírók társadalmi szerepvállalását. Az együttműködés, valamint a kultúrák és vallások közötti kapcsolatok javíthatják a kölcsönös megértést és bizalmat, ugyanakkor a tolerancia és a békés együttélés előmozdítói . Az Abu-Dzabiban található Abrahamic Family House például az Öböl-menti Együttműködési Tanács (ÖET) régiójában folytatott tapasztalatcseréknek dicséretre méltó példája. Ezenkívül az EU Szaúd-Arábiában, Katarban és az Egyesült Arab Emírségekben működő nemzeti kulturális intézetei továbbra is támogatják a különböző területeken, például a divat, a film, a zene, az építészet és a formatervezés, valamint a képzőművészet területén folytatott tevékenységeket. Az EU és az ÖET-államok az elmúlt években a kulturális örökség védelmébe is beruháztak, ami lehetőséget kínál a fokozott párbeszédre és a közös fellépésekre. Az EU az Erasmus+ programon keresztül továbbra is támogathatja a régiók közötti kapcsolatokat az oktatás, a szakképzés, a készségfejlesztés és a polgári részvétel terén. A 2021–2027-es időszakban a felsőoktatás területén az Erasmus+ lehetőséget kínál az Öböl menti partnerintézményeknek arra, hogy a Jean Monnet tevékenységeken keresztül olyan tanterveket dolgozzanak ki, mint például az EU-val kapcsolatos kérdésekről szóló oktatási modulok. A régió felsőoktatási intézményei szintén csatlakozhatnak az EU-val és más nemzetközi partnerekkel közös tudományos konzorciumokhoz, hogy az Erasmus Mundus közös mesterképzéseken keresztül integrált mesterképzési programokat valósítsanak meg. Ezen túlmenően a nemzetközi kreditmobilitás, amely megkönnyíti az egyetemi hallgatók és oktatók rövid távú csereprogramjait, valamint az Erasmus Mundus tervezési intézkedései, amelyek lehetőséget kínálnak a közös mesterképzés együttes megtervezésére, immár az Öböl menti térség partnerintézményei számára is hozzáférhetők. A 2022-es európai ifjúsági év keretében az Öböl menti térségben működő uniós küldöttségek ösztönzik az ilyen mobilitási lehetőségeket a régió fiataljai számára a felsőoktatás és a kutatás területén. Ezt kiegészítik az Erasmus+ hallgatói és alumni egyesületeinek tevékenységei, valamint az Öböl menti országok számára az Erasmus+ nemzeti kapcsolattartó pontok létrehozására biztosított lehetőség. Az előmozdításra irányuló közös erőfeszítések javíthatják az EU és az Öböl menti országok közötti kutatási együttműködést is, például azáltal, hogy támogatják az Öböl menti kutatók részvételét a Marie Sklodowska-Curie-cselekvésekben, ideértve a nemzetközi doktori hálózatokat és a személyzeti csereprogramokat is.

A konzuli védelem egyre fontosabb, mivel egyre több uniós polgár tartózkodik az Öböl menti térségben vagy utazik oda. Az EU és tagállamai, valamint az Öböl menti országok hatóságai közötti jobb együttműködés építhetne a kialakított megállapodásokra , többek között a válsághelyzetekre való konzuli felkészültségre és reagálásra. Az ÖET-országok számos állampolgára az EU-ban lakik vagy ott ingatlannal rendelkezik, vagy európai egyetemeken tanul. Az EU elismeri, hogy az ÖET-országok komoly érdeklődést tanúsítanak a vízummentességet élvező országok uniós listájára való felvétel iránt. Az EU saját érdekének tekinti továbbá, hogy előmozdítsa az emberek közötti kapcsolatokat, valamint az EU és az ÖET-országok közötti utazást. Az Egyesült Arab Emírségek 2015-ben vízummentességet kapott. A Bizottság a Katar és Kuvait állampolgárainak mentességére vonatkozó javaslatot benyújtotta a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek. A többi ÖET-ország esetében – a két régió közötti partnerség előmozdítása és a már amúgy is sűrű politikai, gazdasági, kutatási, oktatási, kulturális és társadalmi cserekapcsolatok megerősítése érdekében – a Bizottság haladéktalanul technikai megbeszéléseket fog folytatni azért, hogy biztosítsa a vonatkozó kritériumok teljesülését annak érdekében, hogy végül valamennyi ÖET-ország számára megvalósuljon a vízummentesség, ami az ÖET és az EU közös érdekét szolgálja. Eközben az EU továbbra is azon munkálkodik, hogy csökkentse az ÖET-országokból származó vízumkérelmezők terheit a vízumszabályok helyi kiigazítása révén, valamint hogy rendszeresen kiadja a hosszú érvényességi idejű (akár 5 évig érvényes), többszöri belépésre jogosító vízumokat azon utazók számára, akik nem jelentenek különös kockázatot. A schengeni vízumok kiadására irányuló eljárás digitalizálására vonatkozó javaslat a vízumeljárást nagyrészt papírmentessé és érintkezés nélkülivé teszi, és ezáltal több időt takarít meg és költséghatékonyabb a kérelmezők számára. Cselekvési területek: ·A vízummentességről szóló technikai megbeszélések gyors megkezdése a többi ÖET-országgal. A többszöri beutazásra jogosító, hosszú érvényességi idejű vízumok kiadásának megkönnyítése. ·A migrációval és a mobilitással kapcsolatos cserék megerősítése, különösen az ifjúság, a kultúra és a sport területén, hogy össze lehessen hozni az embereket, és fokozni lehessen a társadalmak kohézióját. ·Az Öböl menti partnerekkel folytatott emberi jogi párbeszédek fokozása, a tevékenységek nyomon követése és a civil társadalommal folytatott inkluzív párbeszéd előmozdítása. Különösen a nemek közötti egyenlőség előmozdítása és a nők társadalmi szerepvállalásának lehetővé tétele. ·Együttműködés kialakítása az interkulturális és vallásközi párbeszédekről az emberek közötti testvériség, tolerancia és békés együttélés előmozdítása érdekében. ·Az ÖET és az EU közötti együttműködés javítása a kormányzás terén olyan kérdésekben, mint a korrupció elleni küzdelem, az átláthatóság előmozdítása és az elszámoltathatóság biztosítása. ·Az EU és az ÖET közötti együttműködés fokozása az oktatás, a szakképzés, a tudományos kutatás és a polgári részvétel terén az Erasmus+ program és a Marie Sklodowska-Curie-cselekvések révén. ·A kulturális és társadalmi diplomácia fokozása a tudatosság növelése, és az EU ÖET-országokban való láthatóbbá tétele érdekében, hogy javítani lehessen egymás kölcsönös megértését. 7. Erősebb intézményi partnerség Az ÖET-vel és annak tagjaival folytatott strukturált együttműködést az 1989-ben megkötött együttműködési megállapodás, valamint az Európai Külügyi Szolgálat és a hat ÖET-ország külügyminisztériumai közötti kétoldalú együttműködési megállapodások szabályozzák. Ez a keret különböző formákra terjed ki a politikai és ágazati konzultációk, valamint a különböző szinteken zajló, regionális fejlesztésekkel kapcsolatos együttműködés és eszmecserék számára. Emberi jogi párbeszéd indult az Egyesült Arab Emírségekkel, Bahreinnel, Katarral, Kuvaittal és Szaúd-Arábiával. Egyre nagyobb a lendület, és erős kölcsönös érdek fűződik ahhoz, hogy az EU és az ÖET közötti kapcsolatok stratégiaibb jellegűvé váljanak, valamint hogy megerősítsék az együttműködés intézményi kereteit. Az EU a kétoldalú kötelezettségvállalásokat a megerősített regionális partnerséggel ötvöző meglévő keretre fogja építeni, és lehetőség szerint kiemelt intézkedéseket fog kidolgozni. Ennek szellemében az EU megvizsgálhatná annak lehetőségét, hogy csúcstalálkozót szervezzen az ÖET-vel. Az EU növelni fogja az uniós fellépés láthatóságát és hatékonyságát azáltal, hogy 2022-ben küldöttséget nyit Katarban. Az EU jelenleg vizsgálja annak lehetőségét, hogy küldöttséget nyisson Ománban, és az ÖET uniós képviseletét tükrözendő uniós nagykövetet jelöljön ki az ÖET-be. Az EU meg kívánja vizsgálni annak lehetőségét, hogy partnerségi megállapodásokról tárgyaljon az ÖET-országokkal, ami szilárdabb és átfogóbb keretet biztosítana az intézményi szerepvállaláshoz. Az EU és az ÖET közötti ágazati miniszteri találkozók szervezése javítani fogja a biregionális keretet olyan témákban, amelyek tekintetében az érdekeik közelednek, például a kereskedelem és a beruházások, a gazdasági diverzifikáció, a közlekedés, a zöld átállás és a digitalizáció. Ez az új formáció a meglévő megállapodásokat fogja kiegészíteni, például az EU-ÖET Vegyes Tanács és az EU-ÖET trojka találkozóját, amelyre az ENSZ Közgyűlésének alkalmával kerül sor. Biztosítani fogja az EU és az ÖET legutóbbi, 2022. február 21-én tartott miniszteri találkozóján elfogadott új, EU-ÖET közötti közös cselekvési terv végrehajtását. Az EU és az ÖET közötti éves politikai párbeszéd létrehozása segítene kezelni a két régiót érintő geopolitikai fejleményeket, valamint az együttműködés, az érdekérvényesítés és a konfliktusrendezés politikai vonatkozásait. Ennek keretében az EU és az Öböl menti országok előmozdíthatnák a régiók közötti együttműködést is, különösen a déli szomszédság térségével, és együttműködhetnének más regionális szervezetekkel, például az Arab Államok Ligájával, az Unió a Mediterrán Térségért szervezettel és az Iszlám Együttműködés Szervezetével. Emellett az EU munkaértekezletek, szakértői csereprogramok és tanulmányi látogatások révén együttműködést fog folytatni az ÖET Főtitkárságával az ÖET Főtitkárságának érdeklődésére számot tartó területeken – például a szakpolitikai döntéshozatal, a koordináció és a nyilvános diplomácia terén – szerzett uniós intézményi és szervezeti tapasztalatok alapján. Cselekvési területek: ·Az EU és az ÖET közötti intézményi szerepvállalás további erősítése az EU és az ÖET közötti éves politikai párbeszéd, a többoldalú kérdésekről folytatott éves konzultáció és az ágazati miniszteri találkozók révén, kezdve a zöld átállással és a humanitárius tevékenység koordinációjával.