Javaslat A TANÁCS RENDELETE az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálatot követően a többek között Oroszországból származó egyes varrat nélküli vas- és acélcsövek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 585/2012/EU végrehajtási rendelet módosításáról /* COM/2012/0731 final - 2012/0345 (NLE) */





INDOKOLÁS A javaslat háttere || A javaslat okai és céljai Ez a javaslat az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletnek (a továbbiakban: alaprendelet) a többek között Oroszországból származó, egyes varrat nélküli vas- és acélcsövek behozatalára vonatkozó eljárásban történő alkalmazására vonatkozik. || Háttér-információk Ez a javaslat az alaprendelet végrehajtásával összefüggésben készült, és az alaprendeletben, különösen annak 11. cikke (3) bekezdésében megállapított tartalmi és eljárási követelményeknek megfelelően elvégzett vizsgálat eredményeként jött létre. || Meglévő rendelkezések a javaslat által érintett területen A jelenleg hatályos intézkedéseket az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően az Oroszországból és Ukrajnából származó egyes varrat nélküli vas- és acélcsövek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről, valamint a Horvátországból származó egyes varrat nélküli vas- és acélcsövek behozatalára vonatkozó hatályvesztési felülvizsgálati eljárás megszüntetéséről szóló 585/2012/EU tanácsi végrehajtási rendelet vezette be. || Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel Tárgytalan. Konzultáció az érdekeltekkel; hatásvizsgálat || Konzultáció az érdekeltekkel || Az eljárásban érintett érdekeltek az alaprendelet rendelkezéseinek megfelelően lehetőséget kaptak arra, hogy a vizsgálat során megvédjék érdekeiket. || Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása || Külső szakértők bevonására nem volt szükség. || Hatásvizsgálat Ez a javaslat az alaprendelet végrehajtásának eredményeképpen jött létre. Az alaprendelet nem ír elő általános hatásvizsgálatot, azonban tartalmazza a vizsgálandó feltételek teljes listáját. A javaslat jogi elemei || A javaslat összefoglalása Egy orosz gyártó, a TMK kérésére a Bizottság 2011. október 14-én kezdeményezte az Oroszországból származó egyes varrat nélküli vas- és acélcsövek behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések részleges időközi felülvizsgálatát. A tanácsi rendeletre irányuló mellékelt javaslat azokon a megállapításokon alapul, melyek szerint a TMK által gyártott egyes varrat nélküli vas- és acélcsövek behozatalára kivetett dömpingellenes vám jelenlegi szintjét növelni kellene a kárt okozó dömping kivédéséhez, és a megváltozott körülmények, melyek a magasabb dömpingkülönbözethez vezetnek, tartós jellegűek. Ezért a Bizottság azt javasolja, hogy a Tanács fogadja el a mellékelt rendeletjavaslatot, amely módosítja a TMK-csoporthoz tartozó OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant és OAO Seversky Tube Works által gyártott egyes varrat nélküli vas- és acélcsövek behozatalára jelenleg alkalmazott dömpingellenes vám mértékét. || Jogalap Az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendelet és különösen annak 11. cikke (3) bekezdése. || A szubszidiaritás elve A javaslat az Unió kizárólagos hatáskörébe tartozik, ezért a szubszidiaritás elve nem alkalmazható. || Az arányosság elve A javaslat megfelel az arányosság elvének a következők miatt: || Az intézkedés formáját a fent említett alaprendelet írja le, amely nem hagy teret a nemzeti döntéshozatalnak. || Nem szükséges annak feltüntetése, hogy az Unióra, a nemzeti kormányokra, a regionális és helyi hatóságokra, a gazdasági szereplőkre és a polgárokra háruló pénzügyi és adminisztratív teher hogyan minimalizálható, és e teher milyen mértékben arányos a javaslat célkitűzésével. || A jogi aktus típusának megválasztása || Javasolt aktus: rendelet. || Más jogi aktus nem felelne meg a következők miatt: a fent említett alaprendelet nem rendelkezik alternatív lehetőségekről. Költségvetési vonzatok || A javaslatnak nincsenek az uniós költségvetést érintő vonzatai. 2012/0345 (NLE) Javaslat A TANÁCS RENDELETE az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálatot követően a többek között Oroszországból származó egyes varrat nélküli vas- és acélcsövek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 585/2012/EU végrehajtási rendelet módosításáról AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre[1] (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére és 11. cikke (3), (5) és (6) bekezdésére, tekintettel az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra, mivel: 1. AZ ELJÁRÁS 1.1. Hatályos intézkedések (1) A Tanács egy vizsgálatot követően (a továbbiakban: eredeti vizsgálat) a 954/2006/EK rendelettel[2] végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Horvátországból, Romániából, Oroszországból és Ukrajnából származó egyes varrat nélküli vas- és acélcsövek behozatalára. Az intézkedés a külön megnevezett orosz exportáló gyártóktól származó behozatalokra kivetett 24,1 %-os dömpingellenes értékvámból állt, az összes többi orosz vállalattól származó behozatalokra kivetett maradványvám pedig 35,8 % volt. A jelenlegi felülvizsgálat tárgyát képező OAO TMK-csoportra (a továbbiakban: TMK-csoport vagy kérelmező) – melynek tagjai az OAO Volzhsky Pipe Plant, az OAO Taganrog Metallurgical Works, az OAO Sinarsky Pipe Plant és az OAO Seversky Tube Works – kivetett végleges dömpingellenes vám 35,8 %, azaz a maradványvám volt. (2) A TMK-csoport által az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerint kérelmezett időközi felülvizsgálat (a továbbiakban: felülvizsgálat) megindítását követően a Tanács 812/2008/EK rendeletével[3] a TMK-csoport tekintetében 27,2 %-ra módosította az egyes varrat nélküli vas- és acélcsövek behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámot. (3) A Tanács a hatályvesztés felülvizsgálatát (a továbbiakban: hatályvesztési felülvizsgálat) követően az 585/2012/EU végrehajtási rendelettel[4] fenntartotta az Oroszországból és Ukrajnából származó egyes varratmentes vas- vagy acélcsövek behozataláról szóló 954/2006/EK tanácsi rendelet által hozott intézkedéseket. (4) A fentieknek megfelelően a jelenleg hatályban lévő intézkedések az 585/2012/EU végrehajtási rendelet által meghatározott intézkedések. A TMK-csoportra (melynek tagjai az OAO Volzhsky Pipe Plant, az OAO Taganrog Metallurgical Works, az OAO Sinarsky Pipe Plant és az OAO Seversky Tube Works) 27,2 %-os dömpingellenes vám vonatkozik. 1.2. Részleges időközi felülvizsgálat megindítása (5) A Bizottság 2011. október 14-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés)[5] bejelentette, hogy az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján az Oroszországból származó egyes varrat nélküli vas- és acélcsövek behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedésekkel kapcsolatban részleges időközi felülvizsgálatot indít. (6) A felülvizsgálatot, amelynek hatálya kizárólag a dömping kivizsgálására korlátozódik, a TMK-csoport által benyújtott megalapozott kérelem nyomán indították. A kérelmező a kérelemben prima facie bizonyítékot szolgáltatott arra nézve, hogy a kárt okozó dömping kivédéséhez a továbbiakban nincs szükség a jelenlegi mértékű intézkedések fenntartására. 1.3. Az érintett felek (7) A Bizottság hivatalosan tájékoztatta a kérelmezőt, az exportáló ország hatóságait és az uniós gazdasági ágazatot a részleges időközi felülvizsgálat megindításáról. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat, illetve hogy meghallgatást kérjenek. (8) A vizsgálathoz szükségesnek tekintett információk beszerzése érdekében a Bizottság kérdőívet küldött a kérelmezőnek, aki a megadott határidőn belül válaszolt. (9) A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet a dömping szintjének megállapítása szempontjából szükségesnek ítélt. Ellenőrző látogatásokra került sor a kérelmező és a vele kapcsolatban álló kereskedelmi vállalatok, a moszkvai ZAO TMK Trade House, a litkarinói TMK Warehouse Complex LLC, a kölni TMK Europe GmbH, a leccói TMK Italia s.r.l. és a genfi TMK Global S.A. telephelyein. 1.4. A felülvizsgálati időszak (10) A dömping szintjére vonatkozó vizsgálat a 2010. október 1. és 2011. szeptember 30. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki. 2. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK 2.1. Érintett termék (11) Az érintett termék megegyezik a jelenleg hatályos intézkedéseket megállapító 585/2012/EU végrehajtási rendeletben meghatározott termékkel, azaz a jelenleg az ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 és ex 7304 59 93 KN-kód alá besorolt, Oroszországból származó, legfeljebb 406,4 mm külső átmérőjű, kör keresztmetszetű, egyes varrat nélküli vas- és acélcsövekkel, amelyek szénegyenértéke (Carbon Equivalent Value, CEV) a Nemzetközi Hegesztési Intézet (International Institute of Welding, IIW) képlete és a kémiai elemzés[6] szerint nem haladja meg a 0,86-ot (a továbbiakban: az érintett termék). 2.2. Hasonló termék (12) Amint az eredeti vizsgálat és a hatályvesztési felülvizsgálat is megállapította, a jelenlegi vizsgálat szintén megerősítette, hogy az Oroszországban gyártott és az Unióba exportált termék, az Oroszországban előállított és a belföldi piacán értékesített termék, valamint az Unióban az uniós gyártók által előállított és értékesített termék ugyanazokkal az alapvető fizikai és technikai jellemzőkkel rendelkezik, és végső felhasználásaik is megegyeznek. Ezért e termékeket az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek kell tekinteni. 3. DÖMPING 3.1. Dömpingelt behozatal a felülvizsgálati időszakban 3.1.1. Rendes érték (13) A belföldi piacon való értékesítések a kapcsolatban álló vállalatokon, a ZAO TMK Trade House-on és a TMK Warehouse-on keresztül történtek, amelyek a varrat nélküli vas- és acélcsöveket oroszországi független vásárlóknak továbbértékesítették. (14) Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése szerint először minden exportáló gyártó tekintetében megvizsgálták, hogy a hasonló termék belföldön, független fogyasztóknak való összértékesítése reprezentatív volt-e az Unióba exportra értékesített termékek összvolumenével összehasonlítva, vagyis hogy az ilyen értékesítések összvolumene eléri-e az általa uniós exportra értékesített érintett termék teljes volumenének legalább 5 %-át. A vizsgálat kimutatta, hogy a belföldi értékesítés minden exportáló gyártó esetében reprezentatív volt. (15) A Bizottság továbbá azt is vizsgálta, hogy az exportáló gyártók által a belföldi piacon értékesített hasonló termék egyes terméktípusai az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében eléggé reprezentatívnak tekinthetők-e. Egy adott terméktípus belföldi értékesítése abban az esetben minősült kellően reprezentatívnak, ha a kérelmező által az említett terméktípusnak a felülvizsgálati időszak alatt a belföldi piacon, független fogyasztóknak értékesített összvolumene az Unióba exportált, összehasonlítható terméktípus értékesítési összvolumenének legalább 5 %-át tette ki. (16) Az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében a Bizottság ezt követően azt is vizsgálta, hogy a reprezentatív mennyiségben értékesített egyes terméktípusok belföldi értékesítései rendes kereskedelmi forgalom keretében megvalósított értékesítéseknek tekinthetők-e. Ezt olyan módon állapították meg, hogy az érintett termék minden egyes exportált típusára meghatározták a felülvizsgálati időszak folyamán a belföldi piacon független vevők részére történt nyereséges értékesítés arányát. (17) Azon terméktípusoknál, amelyek belföldi piacon értékesített volumenének több mint 80%-át egységköltség fölött értékesítették, és amelyek esetében az eladási ár súlyozott átlaga megegyezett az előállítási egységköltséggel vagy azt meghaladta, a terméktípusonkénti rendes érték megállapítása az érintett típus értékesítési összvolumenére alkalmazott tényleges belföldi árak súlyozott átlagának kiszámításával történt, függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek voltak-e. (18) Azokban az esetekben, amikor egy terméktípus nyereséges értékesítése legfeljebb a típus értékesítési összvolumenének 80 %-át tette ki, vagy amikor a típus súlyozott átlagára nem érte el az egységnyi előállítási költséget, a rendes érték meghatározása a tényleges belföldi ár alapján történt, amelyet a szóban forgó típus felülvizsgálati időszak alatti, kizárólag nyereséges belföldi értékesítéseinek súlyozott átlagáraként számítottak ki. (19) A nem reprezentatív terméktípusok rendes értékét (azaz azokét, amelyek belföldi értékesítése nem érte el az Európai Unióba irányuló exportértékesítés 5 %-át, vagy amelyeket a belföldi piacon egyáltalán nem értékesítettek) a terméktípusonkénti gyártási költség és az eladási, általános és adminisztratív költségek, illetve a nyereség összege alapján számították ki. Létező belföldi értékesítés esetén az érintett terméktípusokra a belföldi piacon rendes kereskedelmi forgalomban kötött összes ügylet terméktípusonkénti nyereségét vették figyelembe. Belföldi értékesítés hiányában egy átlagos nyereséget alkalmaztak. (20) Az előállítási költségek és különösen az energiaköltségek tekintetében – a gázra korlátozódóan – megvizsgálták, hogy az exportáló gyártók által fizetett gázárakban megfelelően megjelennek-e a gáz előállításával és elosztásával kapcsolatos költségek. (21) Megállapítást nyert, hogy az exportáló gyártók által fizetett belföldi gázár az Oroszországból származó földgáz exportárának körülbelül egyharmada volt. E tekintetben minden rendelkezésre álló adat azt mutatja, hogy az oroszországi belföldi gázárak szabályozott árak, így a földgáz nem szabályozott piacain fizetett áraknál jóval alacsonyabbak. Mivel az exportáló gyártók nyilvántartásai nem tükrözték megfelelően a gázköltségeket, az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdése szerint ki kellett igazítani őket. Az oroszországi belső piachoz kapcsolódó, megfelelően reprezentatív, torzítatlan gázárak hiányában a Bizottság helyénvalónak találta a kiigazításnak az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdése szerint a más reprezentatív piacokról szerzett információk alapján történő elvégzését. A kiigazított ár az orosz gáznak a német-cseh határnál (Waidhaus) exportra értékesített átlagárán alapult, helyi elosztási költségekkel kiigazítva. Mivel Waidhaus az Európai Unióba – amely az orosz gáz legfőbb piaca, és árai ésszerűen tükrözik a költségeket – irányuló orosz gázértékesítés fő csomópontja, ezért az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdése értelmében reprezentatív piacnak tekinthető. (22) A nyilvánosságra hozatalt követően a TMK-csoport azt állította, hogy a gázár-kiigazítás ellentétes volt az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdésével és a WTO AD-megállapodás 2.2.1.1. pontjával. Ahogyan azt a (21) preambulumbekezdés is említi, megállapítást nyert, hogy a TMK-csoport által fizetett belföldi gázár az oroszországi földgáz exportárának körülbelül egyharmada volt. Mivel az exportáló gyártók nyilvántartásai nem tükrözték ésszerűen – az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdése szerint – a gázköltségeket, azokat ennek megfelelően ki kellett igazítani. A Bizottság a TMK-csoport állítását megalapozatlannak találta, és bizonyítékok hiányában elvetette. 3.1.2. Exportár (23) Meg kell jegyezni, hogy az érintett termék egyes exportmennyiségeit a TMK-csoport nem jelentette be, mivel úgy tekintette, hogy a szóban forgó varrat nélküli vas- és acélcsövek nem tartoznak a vizsgálat hatálya alá. A Bizottság szolgálatainak a helyszíni vizsgálatok során mutattak olyan mintákat, amelyeken az érintett termék kategóriájába állítólag nem tartozó, feldolgozás előtti és utáni termék keresztmetszete volt látható; ez azonban nem tekinthető meggyőző bizonyítéknak. (24) A kérdés megvizsgálása után megállapítást nyert, hogy ezek a varrat nélküli vas- és acélcsövek az érintett termék kategóriájába tartoznak. A kapcsolódó exportműveleteket a dömping kiszámítása során ezért figyelembe vették. (25) 2012. november 9-én a meghallgató tisztviselő által tartott meghallgatáson a TMK-csoport úgy nyilatkozott, hogy elsősorban a nyilvánosságra hozatali dokumentumban felvetett osztályozási problémával kíván foglalkozni, amely szerinte körülbelül 13–14 %-kal növelte meg dömpingkülönbözetét. A TMK-csoport meglepetését fejezte ki azzal a ténnyel kapcsolatban, hogy ezeket a termékeket a vizsgálat hatálya alá tartozónak tekintették, és ismételten állította, hogy ezeket az exportált mennyiségeket azért nem jelentette be, mert e termékek „nyersdarabok” (más néven „üreges termékek”), nem pedig csövek, így véleményük szerint nem tartoznak az érintett termék kategóriájába. Azt is állították, hogy a Bizottság szolgálatai az ellenőrző látogatás során valójában igen röviden foglalkoztak ezzel a kérdéssel. E tekintetben megjegyzendő, hogy 2012. augusztus 31-i beadványában maga a TMK-csoport állította a következőt: „a vizsgálat során alaposan tanulmányozták a kérdést, hogy a 7304 5910 KN-kód alá eső »üreges« termékeket a vizsgálat hatálya alá tartozónak kell-e tekinteni”. Valójában mind az Európai Acélcsőipari Szövetségnek (European Steel Tube Association, a továbbiakban: ESTA), mind a TMK-csoportnak több alkalommal is széleskörű lehetősége nyílt arra, hogy hozzászóljon ehhez a kérdéshez. Ezenfelül meg kell jegyezni, hogy a Bizottság szolgálatai – annak érdekében, hogy minden releváns információt összegyűjtsenek – felkérték a TMK-val kapcsolatban álló importőröket, hogy töltsék ki a kérdőív mellékletét, és a kapott információkat helyszíni vizsgálat keretében ellenőrizték. Az állítás, miszerint a Bizottság szolgálatai az ellenőrző látogatás során csak igen „röviden” foglalkoztak a kérdéssel, és hogy e termékeket az érintett termék kategóriájába sorolták, téves volt, ezért a Bizottság visszautasította. (26) A TMK-csoport ezenfelül azt is állította, hogy a vizsgálat ezen exportmennyiségekre való kiterjesztése jogtalan és megalapozatlan volt, mivel a Bizottság szolgálatainak nem sikerült bebizonyítaniuk, hogy a csövek nem voltak „megmunkálatlanok”, és megalapozatlan volt az a következtetés, miszerint ezek a „nyersdarabok” „félkészek” (vagy részben megmunkáltak) voltak. (27) Először is a Bizottság emlékeztetni kíván arra, hogy a 7304 3910 és 7304 5910 KN-kód alá tartozó termékek a következők: varrat nélküli „cső és üreges profil” vasból vagy acélból (az öntöttvas cső kivételével), „megmunkálatlan, egyenes és egységes falvastagságú, kizárólag más keresztmetszetű és falvastagságú csövek és csővezetékek gyártásához való felhasználásra”. A 7304 3910 és a 7304 5910 alszámokhoz tartozó magyarázat így szól: „ide az általában beszúrással és meleghengerléssel vagy beszúrással és melegen történő húzással előállított varratmentes acélcsövek tartoznak; rendszerint nyersdarabnak nevezik. Arra szánják ezeket, hogy kisebb mérettűrésű, más alakú és falvastagságú csöveket készítsenek belőlük. Végeiket csupán durván levágják és sorjázzák, de egyébként befejezetlenek. Külső és belső felületük durva, és nincsenek revétlenítve. Továbbá nincsenek olajozva, cinkkel bevonva vagy festve sem.” A TMK-csoport és az ESTA által előterjesztett érvek mérlegelése után a Bizottság úgy tekinti, hogy a helyszíni ellenőrző látogatások során gyűjtött különböző dokumentumok (vásárlói megrendelés és specifikációk, vállalatközi szerződések, a vállalattal kapcsolatban álló importőrök által kibocsátott számlák, az ISO 9809-1 szabvány leírása) alapján ezek a csövek ténylegesen „félkészek” abban az értelemben, hogy meg kell felelniük bizonyos olyan követelményeknek és specifikációknak, mint például ez: „kiváló minőségű, hengerekhez melegen készre munkált SS csövek 34CrMo4 típusú vasból, amelyek az UNI EN 10083-1 és a DIN 1629 tárgyát képezik, »durvaszemcsésre lágyítottak«, »sima véggel« és a vásárlói megrendelésben meghatározott méretekkel rendelkeznek.” Ezenfelül a vásárlói megrendelésben és specifikációkban felsorolt további követelmények, mint például a „lehetséges hiányosságok ultrahangos tesztelése, a vastagság, az oválosodás és az egyenesség ellenőrzése” szintén arra utalnak, hogy e csövek további feldolgozás tárgyát képezik, az úgynevezett nyersdarabok esetében ugyanis nem ez a helyzet. (28) A TMK-csoport azt állította, hogy a „durvaszemcsésre lágyítottság” és a „sima végek” kritériuma nem szerepel a vonatkozó KN-kódok és a magyarázat szövegében annak meghatározásaként, hogy egy cső „megmunkálatlan”-e. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a vámtarifaszámokhoz tartozó szövegek és a vonatkozó megjegyzések nem minden esetben tartalmaznak kimerítő felsorolást az érintett termékek minden tulajdonságáról. Amennyiben a szóban forgó termékekhez hasonlóan olyan termékekről van szó, amelyek különböző fajta áruk tulajdonságaival egyaránt bírnak, az osztályozás az importált áruk legfontosabb tulajdonságai alapján történik. Ezért a fent említett tulajdonságok, noha nem szerepelnek a vonatkozó KN-kódok és magyarázatok szövegében felsorolt kritériumok között, fontos tényezők maradnak annak eldöntéséhez, hogy a terméktípusok „megmunkálatlannak” és így a 7304 39 10 és a 7304 59 10 KN-kód hatálya alá tartozónak tekintendők-e. (29) A TMK-csoport azt állította továbbá, hogy a szóban forgó csöveket nem lágyították, mivel azokat a tanúsítványban szereplő adatoknak megfelelően nem hőkezelték. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a vásárló vásárlási specifikációi ennek ellentmondó információkat tartalmaznak, hivatkozva a termék hőkezelésére. E vásárlói specifikációkra további utalásokat tettek olyan egyéb dokumentumokban, mint a TMK-csoport által kibocsátott gyártói bejelentés, valamint a TMK-csoport és a független vásárló által aláírt szerződésekben szereplő specifikáció. (30) Megállapítást nyert továbbá, hogy a fent említett, a TMK-csoport által a helyszíni ellenőrzésen rendelkezésre bocsátott vállalatközi szerződésekben ezeket a termékeket eredetileg (az intézkedések hatálya alá tartozó) más KN-kód alá sorolták be, amelyeket aztán megváltoztattak az intézkedések hatálya alá nem tartozó KN-kódra (ideértve a vizsgálati időszakot is), pedig a rendelkezésre álló információk alapján a vásárlói megrendelésben és a termékspecifikációban nem történt változás. A TMK-csoport azzal érvelt, hogy a KN-kód fent említett módosítása irreleváns, mivel az alkalmazandó vámosztályozási szabályok értelmében azok az objektív tulajdonságok számítanak, amelyek az árukat az EU-ba történő behozatalukkor jellemzik. Bár az árukat Unióba való behozatalukkor jellemző objektív tulajdonságok fontos tényezők, a TMK-csoport nem tagadja, hogy a terméktípusokat az intézkedések hatálya alá tartozónak osztályozták, mielőtt ezt a besorolást a termékspecifikációk bármely módosítása nélkül megváltoztatták volna. Ez tekinthető az egyik olyan tényezőnek, amely arra enged következtetni, hogy az érintett terméktípusok a vizsgálat hatálya alá tartoznak. (31) Megállapítást nyert továbbá, hogy a független vásárló vásárlási specifikációi világosan „félig kész” termékeket említettek, nem pedig nyersdarabokat vagy üreges termékeket. Erre a TMK azzal érvelt, hogy vámosztályozási szempontból teljességgel irreleváns, hogyan írja le a terméket egy vásárló. Erre válaszul meg kell jegyezni, hogy a vásárló termékleírásának annyiban van jelentősége, hogy a vásárló nyilvánvalóan tudatában van a termékkövetelményeknek a megrendelés idején. Ezért kétségbe vonható az az állítás, hogy a vásárló termékmeghatározása „teljességgel irreleváns”. (32) Ebből az következik, hogy a félig kész, hőkezeléssel előállított, a fent említett hengerek gyártására vásárolt varrat nélküli vascsöveknek meglehetősen részletes technikai/minőségi/méretbeli követelményeknek kell megfelelniük. Ezek a tulajdonságok egyértelműen nem felelnek meg a 7304 3910 és a 7304 5910 KN-kód magyarázatában említett megmunkálatlanság fogalmának, ezért a Bizottság visszautasítja a TMK-csoport azon megjegyzését, miszerint a „megmunkálatlan” kifejezést állítólag helytelenül értelmezte. (33) Ellentmondva több előzetes kijelentésének, a TMK-csoport azt is állította, hogy ezeket a független vásárlónak értékesített termékeket nem csupán ugyanarra az alkalmazásra – azaz hengergyártásra – szánták, hanem át lehetett őket alakítani ún. „precíziós csövekké” is. A csoport azt állította, hogy a független vásárló először nyersdarabokat alakít át hidegen hengerelt csövekké (vagy precíziós csövekké), amelyeket aztán gázhengerekké dolgoznak át. Megjegyzendő, hogy ez az állítás nemcsak annak mond ellent, amit a TMK-csoport előzetes beadványaiban állított, hanem az ellenőrzési látogatások során gyűjtött dokumentumokban talált információknak is. A fentiektől függetlenül megjegyzendő, hogy ez a kiegészítő állítás új volt, azt késői stádiumban nyújtották be, és nem támasztották alá bizonyítékkal. Ráadásul a csoport bizonyítékot nyújtott be, amely állítólag azt bizonyította, hogy a független vásárló precíziós csöveket is értékesített. Megjegyzendő egyrészt, hogy a fent említett bizonyítékot a vizsgálat egy igen késői szakaszában nyújtották be, másrészt, hogy a bizonyíték a felülvizsgálati időszak vége utáni, annál jóval későbbi időszakra vonatkozik, és hogy a dokumentumok mindenféle típusú (vagy metszetű) hidegen hengerelt termék (cső) lehetséges értékesítésére vonatkoztak. A fenti érveket ezért elutasították. (34) Az érintett termék tekintetében az exportáló gyártók által az Unióba, uniós független vásárlók részére értékesített export nagy része két kapcsolódó kereskedelmi vállalaton, a németországi TMK Europe GmbH-n és az olaszországi TMK Italia s.r.l.-en keresztül zajlott. A fent említett exportok esetében az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése alapján meghatározott, ténylegesen fizetett vagy fizetendő exportárak alapján állapították meg, vagyis a felülvizsgálati időszak során az Unióban az első független vevő által a vele kapcsolatban álló vállalatnak ténylegesen fizetett vagy fizetendő viszonteladói árak alkalmazásával, melyeket kiigazítottak az import és a viszonteladás között felmerült összes költséggel és a nyereséggel. (35) A terméket korlátozott mennyiségekben exportálták közvetlenül uniós független vásárlóknak. Az említett mennyiségekre az exportárat ezért a ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján állapították meg, az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban. 3.1.3. Összehasonlítás (36) A rendes értéket és az exportáló gyártók exportárait a gyártelepi ár alapján hasonlították össze. A rendes érték és az exportár megfelelő összehasonlításának biztosítása érdekében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően kiigazítások formájában kellő mértékben figyelembe vették azokat a különbségeket, amelyek az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásolják. Ez alapján kiigazításokat végeztek a csomagolás, a fuvarozási költségek, a hitelköltségek és a dömpingellenes vámok tekintetében. (37) A TMK-csoport kérte a varrat nélküli vas- és acélcsöveknél az acélfajta, a csavarmenettípus és a bevonat meghatározta bizonyos jellemzők figyelembevételét annak érdekében, hogy a belföldön és az exportra értékesített csövek közötti összehasonlítás igazságos legyen. (38) Az Európai Unió varrat nélküli csőipari védelmi bizottságának (Defence Committee of the Seamless Steel Tube Industry of the European Union – ESTA) állítása szerint a termékmeghatározás vagy az eredeti vizsgálatban, illetve az azt követő felülvizsgálatban alkalmazott módszerek módosítására vonatkozó bármely kérelem ellentmond az alaprendelet 11. cikke (9) bekezdésének, és emiatt nem fogadható el. (39) E tekintetben a vizsgálat megállapította, hogy a TMK-csoport kérelme nem érintette a termékmeghatározást, sőt, általa további jellemzők azonosítása vált lehetővé, ezzel biztosítva az azonos jellemzőkkel rendelkező, varrat nélküli vas- és acélcsövek igazságos összehasonlítását. Ezenfelül megállapítást nyert, hogy ezek a további jellemzők befolyásolták az árakat és azok összehasonlíthatóságát. (40) A fentiek alapján a kérelmet indokoltnak tekintették, és a fent említett jellemzőket ezért figyelembe vették. (41) A TMK-csoport azon véleménynek adott hangot, hogy az alaprendelet 11. cikke (10) bekezdésének megfelelően az exportárat a DDP („vámfizetéssel leszállítva”) szállítási feltétellel végrehajtott műveleteknél kifizetett vámok levonása nélkül kell kiszámítani. A TMK-csoport állítása szerint az általa értékesített varrat nélküli vas- és acélcsövek uniós exportjaira vonatkozó dömpingellenes vámok kivetését megelőző utolsó teljes 12 hónapos időszakkal (2005.7.1.–2006.6.30) összehasonlítva a vám megfelelően megjelent a felülvizsgálati időszak során felszámított árakban és az Unióban történő későbbi értékesítéseknél alkalmazott árakban. (42) E tekintetben kiderült, hogy az első független vásárlóknak felszámított DDP-árak nem fedezték a költségeket, és még úgysem a dömpingellenes vámokat, így ezek a műveletek összességében veszteségesnek tekintendők. Megállapítást nyert továbbá, hogy bár a hasonló termékek árai kb. 30 %-kal nőttek a referencia-időszak óta, a nyersanyagok ára, amely átlagosan az előállítás költségének több mint 50 %-át teszi ki, több mint 70 %-kal nőtt ugyanazon időszak során. A fentiek alapján a Bizottság úgy tekinti, hogy nem nyújtottak be meggyőző bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy a vám megfelelően megjelenik az alkalmazott árakban. (43) Megállapítást nyert továbbá, hogy még ha el is fogadjuk (bár nem így van), hogy a vám megjelenik a későbbi értékesítések során alkalmazott árakban, az alaprendelet 11. cikke (10) bekezdésének értelmében a vámnak mind a viszonteladói árakban, mind a későbbi értékesítések során alkalmazott árakban meg kell jelennie. (44) A nyilvánosságra hozatalt követően a TMK-csoport továbbra is ellenezte a vámok exportárakból való levonását, és továbbra is azzal érvelt, hogy az alkalmazott gázár-kiigazítás veszteséget eredményezett, mely a véleménye szerint bizonyosan csekélyebb horderejű volt, ugyanakkor semmiféle bizonyítékot nem bocsátott rendelkezésre. A TMK-csoport fenntartotta azon véleményét, hogy a tény, miszerint a gyártelepi exportáraknak meg kellene haladniuk a termelési költségeket, jogilag nem volt helytálló, és ismételten azt állította, hogy csupán azt a kritériumot kell megvizsgálni, hogy a kifizetett dömpingellenes vámok megfelelően megjelennek-e a független, DDP-alapon vásárló független vevői által felszámított újraértékesítési árakban. Ugyanakkor, mivel az első független vásárlóknak felszámított DDP-árak nem fedezték a költségeket, és még úgysem a dömpingellenes vámokat, még a gázkiigazítás nélkül sem, és mivel a nyersanyagok ára, amely a gyártás költségének átlagban több mint 50 %-át teszi ki, – ahogyan azt a (42) preambulumbekezdés is említi – több mint 70 %-kal növekedett ugyanazon időszak során, a Bizottság úgy tekinti, hogy a TMK-csoport nem bocsátott rendelkezésre meggyőző bizonyítékot, amely alátámasztaná, hogy a vám megfelelően megjelent a felszámított árakban vagy a későbbi értékesítések során alkalmazott árakban. (45) A fentiek alapján a kérelmet el kellett utasítani. 3.1.4. Dömpingkülönbözet (46) Az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésének megfelelően gyártelepi ár alapján, minden exportáló gyártóra külön-külön, terméktípusonként összehasonlították a rendes érték súlyozott átlagát az exportárak súlyozott átlagával. A TMK-csoport számára közös dömpingkülönbözetet határoztak meg: a csoportot alkotó exportáló gyártókra egyetlen súlyozott dömpingátlagot számoltak ki. (47) Ennek alapján a dömpingkülönbözet a CIF uniós határparitáson számított, vámfizetés nélküli ár százalékaként kifejezve 29,6 % volt. A nyilvánosságra hozatalt követően a TMK-csoport arra hívta fel a figyelmet, hogy gyártással foglalkozó entitásai közül kettő vonatkozásában adminisztrációs hibák történtek a dömping kiszámítása során. Ezeket az adminisztrációs hibákat kijavították, és a TMK-csoportra kiszámított súlyozott átlagos dömpingkülönbözetet 29, 6 % helyett 28,7 %-ban állapították meg. (48) Megállapítást nyert, hogy ez a dömpingkülönbözet – a felülvizsgálati kérelemben benyújtott prima facie bizonyítékokkal ellentétben – magasabb, mint a TMK-csoporttól származó importra alkalmazandó hatályos vám. A növekedést számos tényező magyarázza: először is a felülvizsgálati kérelemben benyújtott bizonyíték csak a három exportáló gyártó egyikének bizonyos műveleteihez kapcsolódott. E műveletek némelyike nem bizonyult az érintett termékhez kapcsolódónak. Másodsorban a vizsgálat során – ahogyan azt a (23) preambulumbekezdés is említi – a csoport nem jelentett néhány, az érintett termékre vonatkozó exportműveletet. Végezetül pedig a csoportnak a vámra mint költségre vonatkozó állítását (lásd a (41)–(45) preambulumbekezdés) elvetették. A dömpingkülönbözet növekedésének hátterében ezen elemek kombinációja, valamint egyéb, a vizsgálat során ellenőrzött elemek állnak. 4. A MEGVÁLTOZOTT KÖRÜLMÉNYEK TARTÓS JELLEGE (49) Az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdésének megfelelően megvizsgálták, hogy a dömping tekintetében megváltozott körülmények ésszerűen tartósnak tekinthetők-e. (50) A TMK-csoport felülvizsgálati kérelmében említette, hogy egyes körülmények tartósan megváltoztak, mivel nagy változások történtek belső struktúrájában, és jelentősen javultak gyártási berendezései is, közvetlen hatást gyakorolva költségstruktúrájára. (51) A vizsgálat megállapította, hogy a TMK-csoport valóban jelentős beruházásokat hajtott végre, amelyek megnövekedett hatékonysághoz és kapacitáshoz vezettek. Ugyanakkor, mivel a nyersanyagárak emelkedtek, valamint a termékportfólió a nagyobb hozzáadott-értéket képviselő termékek felé mozdult el, az előállítási költség csökkenéséről nem lehetett megbizonyosodni. Az (50) preambulumbekezdésben említett fejlődés strukturális természetűnek bizonyult, amely valószínűleg nem változik meg a közeljövőben. (52) A Bizottság ezenfelül megvizsgálta a felülvizsgálati időszak során az Unión kívüli országokra, valamint a felülvizsgálati időszak után az Unióra alkalmazott exportárak alakulását. Megállapítást nyert, hogy az Unión kívüli országokba irányuló, azonos termékeket értékesítő export árszintjei összehasonlíthatók az ugyanabban az időszakban az Unióba irányuló exportértékesítések árszintjeivel. Ami a felülvizsgálati időszak utáni időszakot illeti, megállapítást nyert, hogy az értékesítések némileg magasabb áron történtek, mint a felülvizsgálati időszak során, ami összhangban áll a nemzetközi árszintalakulással. Ezért nem volt arra utaló jel, hogy az előrelátható jövőben az exportárak jelentősen fluktuálnának. 5. A DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK MÓDOSÍTÁSA (53) A felülvizsgálat eredményei alapján helyénvalónak bizonyul a TMK-csoporttól származó érintett termék behozatalára alkalmazandó dömpingellenes vám 28,7 %-ra való módosítása. A módosított dömpingellenes vám mértékét a megállapított dömpingkülönbözet szintjén kell meghatározni, mivel alacsonyabb az eredeti vizsgálat során megállapított dömpingkülönbözetnél. (54) Az érdekelt feleket tájékoztatták azokról az alapvető tényekről és szempontokról, melyek alapján az 585/2012/EU végrehajtási rendelet módosítására irányuló javaslat szándéka megfogalmazódott, továbbá lehetőséget kaptak észrevételeik megtételére. ELFOGADTA EZT A RENDELETET: 1. cikk Az 585/2012/EU végrehajtási rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében szereplő táblázatban az OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant és OAO Seversky Tube Works vállalatokra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő lép: OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant és OAO Seversky Tube Works || 28,7 % || A859 2. cikk Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba. Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Kelt Brüsszelben, -án/-én. a Tanács részéről az elnök [1] HL L 343., 2009.12.22., 51. o. [2] HL L 175., 2006.6.29., 4. o. [3] HL L 220., 2008.8.15., 1. o. [4] HL L 174., 2012.7.4., 5. o. [5] HL C 303., 2011.10.14., 11. o. [6] A szénegyenértéket a Nemzetközi Hegesztési Intézet (IWW) által 1967-ben kiadott, IIW IX-555-67. számú technikai jelentés szerint kell meghatározni.