TARTALOMJEGYZÉK

BEVEZETÉS 2

A program 2

Támogatott intézkedéstípusok 3

A program végrehajtása 3

Az időközi értékelés 7

A program relevanciája 7

A program eredményessége 9

A program hatékonysága 11

A program fenntarthatósága 11

Ajánlások 12

Az uniós szakpolitikai prioritások központi szerepének erősítése 12

Az erős európai dimenzióval rendelkező projektekre való összpontosítás 12

A programban való kiegyensúlyozott részvétel 13

A program hatékonyabb kezelése 13

Az eredmények terjesztésének és hasznosításának javítása 14

Következtetések 14

BEVEZETÉS

Ez a dokumentum a 2007 és 2013 közötti időszakra vonatkozó „Alapvető jogok és polgárság” program időközi értékelésének főbb megállapításait és ajánlásait mutatja be, a Bizottság által ezekből levont következtetésekkel együtt.

A program

Az „Alapvető jogok és polgárság” egyedi programot (a továbbiakban: a program) a 2007. április 19-i 2007/252/EK tanácsi határozat hozta létre a 2007 és 2013 közötti időszakra az „Alapvető jogok és jogérvényesülés” általános program részeként.

Általános célkitűzések:

1. A program általános célkitűzései a következők:

a) az Európai Unióról szóló szerződés 6. cikkének (2) bekezdésében elismert alapvető jogok – beleértve az uniós polgárságból származó jogokat is – tiszteletben tartásán alapuló európai társadalom kialakításának az előmozdítása;

b) a civil társadalom erősítése és a vele folytatott, alapvető jogokkal kapcsolatos, nyitott, átlátható és rendszeres párbeszéd ösztönzése;

c) a rasszizmus, idegengyűlölet és antiszemitizmus elleni küzdelem, a vallások és kultúrák közti jobb megértés, valamint a nagyobb mértékű tolerancia előmozdítása az Európai Unió egész területén;

d) a jogi, igazságügyi és közigazgatási hatóságok és a jogi szakmák közötti kapcsolatok, információcsere és hálózatépítés javítása – többek között az igazságügyi képzések támogatása révén – az ezen hatóságok és szakemberek közötti jobb kölcsönös megértés céljából.

2. A program általános célkitűzései kiegészítik az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége által követett célkitűzéseket, amelyet a 168/2007/EK rendelet hozott létre.

3. A program általános célkitűzései hozzájárulnak az alapvető jogokat teljes mértékben tiszteletben tartó közösségi politikák kidolgozásához és végrehajtásához.

Konkrét célkitűzések:

4. A program konkrét célkitűzései a következők:

a) az Európai Unióról szóló szerződés 6. cikkének (2) bekezdésében elismert alapvető jogok előmozdítása, valamint mindenkire kiterjedő tájékoztatás az őt megillető jogokról, beleértve az uniós polgárságból származó jogokat is, ezáltal ösztönözve az uniós polgárokat az Unió demokratikus életében történő aktív részvételre;

b) szükség esetén annak vizsgálata, hogy a közösségi jog végrehajtása során az Európai Unióban és tagállamaiban az egyes alapvető jogokat tiszteletben tartják-e, valamint ezen alkalmazási körön belül az alapvető jogokkal kapcsolatos konkrét kérdésekre vonatkozó vélemények kérése;

c) a nem kormányzati szervezetek és a civil társadalom egyéb szerveinek támogatása az alapvető jogok, a jogállamiság és a demokrácia előmozdításában való tevékeny részvételi képességük növelése céljából;

d) megfelelő struktúrák létrehozása a vallások és kultúrák közti európai uniós szintű párbeszéd előmozdítására.

Támogatott intézkedéstípusok

Az általános és konkrét célkitűzések megvalósítása érdekében a program a következő típusú intézkedéseket támogatja:

a) konkrét bizottsági intézkedések, úgymint tanulmányok és kutatások, közvélemény-kutatások és felmérések, közös mutatók és módszertanok kidolgozása, adatok és statisztikák gyűjtése, fejlesztése és terjesztése, szemináriumok, konferenciák és szakértői találkozók, nyilvános kampányok és események szervezése; weboldalak fejlesztése és karbantartása, tájékoztató anyagok elkészítése és terjesztése, nemzeti szakértői hálózatok támogatása és irányítása, elemzési, nyomon követési és értékelési tevékenységek;

b) közösségi érdekű egyedi transznacionális projektek, amelyeket valamely tagállam hatósága vagy egyéb szerve, nemzetközi vagy nem kormányzati szervezet nyújt be, és amelyekben minden esetben legalább két tagállam, vagy egy tagállam és egy másik, csatlakozó ország vagy tagjelölt ország vesz részt, az éves munkaprogramokban meghatározott feltételek szerint;

c) a program általános célkitűzéseivel összhangban lévő általános európai érdekű célkitűzéseket követő nem kormányzati és egyéb szervezetek tevékenységeinek támogatása az éves munkaprogramokban meghatározott feltételek szerint;

d) működési támogatás az Európai Alkotmánybíróságok Konferenciája és az Európai Unió Államtanácsainak és Legfelső Közigazgatási Bíróságainak Szövetsége – amely a közösségi jog végrehajtásához kapcsolódó nemzeti ítéletek átfogó európai gyűjteményét tartalmazó adatbázisokat tart fenn – állandó munkaprogramjával kapcsolatos kiadások társfinanszírozásához, amennyiben a kiadások általános európai érdekű célkitűzés megvalósítása során merülnek fel elősegítve ezáltal a vélemény- és tapasztalatcserét olyan ügyekben, amelyek a tagok ítélkezési gyakorlatát, szervezetét és működését érintik a közösségi jogra vonatkozó igazságszolgáltatási és/vagy tanácsadói funkcióik teljesítése során.

A program végrehajtása

A program az EU 27 tagállamára terjed ki. Bár a programban elvileg részt vehetnek harmadik országok, nevezetesen a csatlakozó országok, a tagjelölt országok, valamint azok a nyugat-balkáni országok, amelyek részesei a stabilizációs és társulási folyamatnak, ezek az országok még nem éltek a részvétel lehetőségével.

A programot központi szinten teljes mértékben az Európai Bizottság kezeli, és költségvetése a 2007 és 2013 közötti időszakra 95,2 millió eurót tesz ki, az alábbi éves bontásban (millió EUR):

TELJES ÖSSZEG A 2007–2013 KÖZÖTTI IDőSZAK SORÁN: 95,2 MILLIÓ EUR |

2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | |10,60 |12,00 |14,20 |13,80 |13,80 |15,30 |15,50 | |Ami a költségvetés megosztását illeti, évente átlagosan a források 70%-át intézkedési támogatásokra, 9%-át működési támogatásokra és 21%-át bizottsági kezdeményezésekre irányozzák elő.

A 2007–2010 KÖZÖTTI IDŐSZAKRA RENDELKEZÉSRE ÁLLÓ KÖLTSÉGVETÉS

[pic]

2007 óta a Bizottság 3 ajánlati felhívást tett közzé intézkedési támogatásokra és 4 ajánlati felhívást működési támogatásokra vonatkozóan, valamint közbeszerzési eljárásokon keresztül 61 bizottsági kezdeményezést finanszírozott.

INTÉZKEDÉSI TÁMOGATÁSOK

A Bizottság által közzétett felhívások nagy számú pályázatot vonzottak. Az intézkedési támogatásokra vonatkozóan a Bizottság összesen 415 beérkezett pályázatot értékelt, amelyeket átlagosan legalább két uniós tagállamból származó 4,5 szervezet alkotta partnerség nyújtott be. Ebből a Bizottság összesen 93 többoldalú projektet finanszírozott, projektenként átlagosan 341 000 euró összeggel, a projektek átlagos időtartama 21 hónap volt.

MŰKÖDÉSI TÁMOGATÁSOK

A programot létrehozó határozat 4. cikkének c) pontja alapján a Bizottság nyolc, a program általános célkitűzéseivel összhangban lévő általános európai érdekű célkitűzéseket követő nem kormányzati és egyéb szervezet éves munkaprogramjához nyújtott társfinanszírozást. E szervezetek:

Ombudsmanok európai hálózata a gyermekekért

Fair Trials International

Jezsuita Menekültügyi Szolgálat (Európa)

Európai Közigazgatási Bírák Egyesülete

A program jogalapja két szervezetet említ, amelyek működési támogatást kaphatnak az állandó munkaprogramjukkal kapcsolatos kiadások társfinanszírozásához:

1. Az Európai Unió Államtanácsainak és Legfelső Közigazgatási Bíróságainak Szövetsége.

E szövetség célja a vélemény- és tapasztalatcsere elősegítése olyan ügyekben, amelyek tagjai ítélkezési gyakorlatát, szervezetét és működését érintik, különösen a közösségi jogra vonatkozó igazságszolgáltatási és/vagy tanácsadói funkcióik teljesítése során. A szövetség adatbázist hozott létre, amely elsősorban tagjainak a szövetség céljai szempontjából releváns határozatait, útmutatásait és tanulmányait, valamint a szövetség találkozói során készült jelentéseket és következtetéseket, továbbá más hasznos információkat tartalmaz.

2. Az Európai Alkotmánybíróságok Konferenciája.

E szervezet eddig (2011) nem kérelmezte a program jogalapjában előirányzott működési támogatást.

A BIZOTTSÁG INTÉZKEDÉSEI

2007 és 2010 között a Bizottság 61 saját kezdeményezésű intézkedést indított, amelyeket a program közbeszerzési eljáráson keresztül finanszíroz. Ezekben az esetekben az intézkedést – a támogatásokkal ellentétben – teljes mértékben a program finanszírozza, és a termék vagy eredmény a Bizottságot illeti meg.

A finanszírozott intézkedések számos témára kiterjednek, így többek között az alábbiakra:

- figyelemfelkeltő és tájékoztató kampányok az adatvédelemről, a gyermekek jogairól, a rasszizmusról és az idegengyűlöletről

- weboldalak fejlesztése és karbantartása: a gyermekek jogai, konzuli védelem

- tanulmányok (12) és kutatás, így többek között az alábbiak:

- az Európai Parlament közös választási rendszeréről szóló tanulmány; többes jelöltség; kizárások elismerése;

- összehasonlító tanulmány a diplomáciai és a konzuli védelem terén meglévő tagállami jogszabályokról és gyakorlatokról;

- tanulmány arról, hogy a tagállamok jogszabályai és gyakorlatai hogyan kezelik a múltbeli totalitárius rendszerek bűneinek kérdését, különös tekintettel arra, hogy a tagállamok milyen módszereket és eszközöket alkalmaznak erre;

- tanulmány arról, hogy az azonos nemű párok milyen gyakorlati akadályokkal szembesülnek az EU-ban való mozgás során;

- tanulmány a rasszizmus és az idegengyűlölet elleni küzdelemről szóló nemzeti jogszabályokról stb.

- 3 Eurobarométer felmérés (adatkezelők és polgárok; az uniós polgárságra vonatkozó ismeretek; a totalitárius rendszerek által elkövetett bűncselekmények emléke)

- konferenciák, szemináriumok, rendezvények stb.

AZ IDőKÖZI ÉRTÉKELÉS

Az időközi értékelést a Bizottság végezte el, külső vállalkozó[1] bevonásával. A vállalkozó széleskörű felmérést végzett az intézkedési és működési támogatásban részesült valamennyi közvetlen kedvezményezett körében, és interjúkat folytatott a programban érdekelt belső és külső felekkel.

Az értékelés átfogó célkitűzései a következők voltak:

a) áttekintés nyújtása a program első három évében elért eredményekről;

b) a végrehajtás minőségi és mennyiségi vonatkozásainak értékelése a relevancia , az eredményesség és a hatékonyság tekintetében;

c) ajánlások és iránymutatás nyújtása arra vonatkozóan, hogy a program hátralévő éveiben hogyan lehetne a végrehajtást javítani.

Az értékelés – amelyet 2010 második felében végeztek a 2007 és 2010 közötti időszakból származó adatok[2] alapján – kimerítően bemutatta a program teljesítményét és a kedvezményezettekre vonatkozóan részletes statisztikai adatokkal szolgált.

AZ ÉRTÉKELÉS FŐ MEGÁLLAPÍTÁSAI

A program relevanciája

A program nagymértékben releváns azon szükségletek szempontjából, amelyek orvoslására irányul. A program hozzájárult a szabadság, biztonság és a jog érvényesülése területén az uniós intézkedések kialakításához és erősítéséhez, és kifejezetten foglalkozott az alapvető jogok védelmére és az uniós polgárság előmozdítására vonatkozó szükséglettel.

A program célkitűzései összhangban állnak azokkal a szükségletekkel, problémákkal és kérdésekkel, amelyek kezelésére azokat szánták, így külső szempontból koherensek, mint azt a kedvezményezettek körében végzett felmérés is mutatja. Ezenkívül a munkaprogramban rögzített éves prioritások lehetővé teszik, hogy a program reagálni tudjon a szükségletek változásaira és rugalmasan illeszkedjen a Bizottság szakpolitikai iránymutatásaihoz. Ennek az egyik példája a homofóbia elleni küzdelem bevonása, ami a prioritások sikeres kiegészítésének bizonyult. A program azonban számos olyan szakpolitikai területre is kiterjed, amelyeket részben más uniós programok is lefednek, és ennek következtében a végrehajtott tevékenységek hatása nem koncentrálódik annyira egyes területekre, mint amennyire lehetne.

Ez a kérelmezők számának folyamatos növekedéséhez, és az intézkedési támogatásokra rendelkezésre álló kevés forrásért folyó verseny erősödéséhez vezetett. A kérelmek száma három év alatt több mint háromszorosára nőtt, a 2007-es 66-ról 2009-2010-ben 215-re. Ezzel szemben a működési támogatások révén történő finanszírozás iránti érdeklődés korlátozott maradt; abban a 4 évben, amikor felhívás közzétételére került sor, a kérelmek száma nem haladta meg a 20-at.

[pic]

Ami a program belső koherenciáját illeti, a végrehajtott tevékenységek (finanszírozott projektek és a Bizottság által indított konkrét tevékenységek) nagy mértékben összhangban vannak a program célkitűzéseivel, és erős korreláció mutatkozik a projektek által végrehajtott (vagy jelenleg végrehajtás alatt álló) tevékenységek és a munkaprogramokban szereplő éves prioritások, valamint a program tágabb célkitűzései között.

A különböző intézkedéseken (közvetlen támogatások vagy bizottsági kezdeményezések) keresztül finanszírozott tevékenységek bizonyos fokig elszigeteltek egymástól. Ez részben a főigazgatóságon belüli szervezeti tagozódásnak tulajdonítható, mivel a bizottsági kezdeményezéseket három külön szakpolitikai csoport irányítja és hajtja végre, míg az intézkedési és a működési támogatásokat egy operatív/pénzügyi csoport kezeli. Különbség mutatkozik továbbá az intézkedési támogatások körében a finanszírozás iránti igények prioritási területek szerinti megoszlása, valamint az e területeken finanszírozott bizottsági kezdeményezések között. Míg a bizottsági kezdeményezések egyenletesen oszlanak meg az alapvető jogok, az adatvédelem és a polgárság között, a beérkezett kérelmek több mint 82%-át az alapvető jogok területére (rasszizmus, gyermekek jogai és homofóbia) vonatkozó finanszírozási kérelmek teszi ki, ugyanakkor a polgárság – 12%-kal – és az adatvédelem – 5% alatt – sokkal kisebb mértékben reprezentált.

[pic]

Bár a prioritások és a finanszírozott projektek között erős korreláció mutatkozik, a végrehajtott tevékenységek eredményeinek a szakpolitikai fejlemények alátámasztására történő felhasználása még javítható lenne. Nincsenek formális mechanizmusok annak biztosítására, hogy az intézkedési és működési támogatások eredményeit közlik a szakpolitikai csoportokkal vagy a politikaformálásban részt vevő más érdekeltekkel, és az eredmények terjesztésére viszonylag eseti alapon, nem hivatalos módon kerül sor.

A program keretében finanszírozott intézkedések által képviselt uniós hozzáadott értéket is több tényező támasztja alá. Így az uniós finanszírozást kulcsfontosságú elősegítő tényezőnek tekintik a végrehajtott tevékenységek szempontjából, és a projektek európai dimenziója általában elősegíti az eredmények terjesztését. Emellett a különböző tagállamokból származó partnerek bevonása előnyökkel jár az innováció fokozása, a bevált gyakorlatok cseréje és a hatások felerősítése terén is. A kialakított megközelítések és számos projekt eredményei kis módosításokkal más országokban is végrehajthatók.

A program eredményessége

Az időközi értékelés szakaszában még korai lenne messzemenő következtetéseket levonni arról, hogy a program eléri-e célkitűzéseit. Ezenkívül a program felépítése, prioritásainak és tematikus területeinek sokfélesége, továbbá a célcsoportok és az érdekeltek széles köre megnehezíti a kifejező és használható mutatók meghatározását, és szinte lehetetlenné teszi értelmezhető információk kivonását.

Az elvégzett értékelésből mindazonáltal világosan kiderül, hogy a finanszírozott projekttípusok és a bizottsági kezdeményezések mind a program célkitűzései és prioritásai körébe tartoztak. A program célkitűzéseinek eléréséhez való hozzájárulást azonban nyilvánvalóan korlátozzák a rendelkezésre álló források, különösen európai szinten. Két éves, átlagosan 4 partner részvételével működő projektenként 1 000 000 eurós felső korlát mellett maximális finanszírozásként évente és partnerenként alig valamivel több mint 125 000 euró marad, ami általában nem teszi lehetővé, hogy a projektek túlterjeszkedjenek tágabb partnerségeiken és valódi európai dimenziót és hozzáadott értéket képviseljenek.

Összességében a kedvezményezettek nem számoltak be jelentősebb akadályokról, amelyek a tevékenységek végrehajtásának során elért előrehaladást gátolták volna. A 80%-ig terjedő finanszírozási szintet megfelelőnek ítélték, és az általános kialakítást, így az időtartamot és a partnerségre vonatkozó követelményeket az intézkedési támogatások szempontjából helyénvalónak tartották. A működési támogatások esetében egyes kedvezményezettek a nagyobb hatás elérése érdekében a jelenlegi éves rendszernél hosszabb távú finanszírozást javasoltak.

A projektek finanszírozására vonatkozó kiválasztási szempontok jellegükből adódóan eredményesnek bizonyultak a részt vevő országok közötti együttműködés ösztönzésében. Emellett a kiegyensúlyozott partnerségekre és a projektekben a feladatok és a részvétel egyenlő elosztására helyezett hangsúly, amelyet nem utolsósorban a finanszírozás kiegyensúlyozott megosztása szabályozott, a projektek egészséges, részvételen alapuló irányításához vezetett, és kedvező körülményeket teremtett a bevált gyakorlatok azonosításához és cseréjéhez.

E pozitív aspektusok a fennálló partnerek közötti együttműködés mélyüléséhez és új partnerségek létrehozásához vezettek. Egyes országok aránytalan részvétele (az olasz kérelmek a 2009-2010-es, intézkedési támogatásokra szóló ajánlati felhívásra beérkezett kérelmek több mint egy harmadát teszik ki) és egyes esetekben más országok teljes távolmaradása hiányosságnak tekintendő, amelyet orvosolni kell.

[pic]

A program hatékonysága

Az intézkedési támogatásokra szánt bizottsági források aránya megközelíti a költségvetési rendeletben előírt korlátot. Működési támogatások esetében ez az arány jóval alacsonyabb, nem utolsósorban a szervezetenként 300 000 eurós finanszírozási korlát miatt. Ugyanakkor, mivel a kedvezményezettek jelentős része nem kormányzati szervezet, e szervezetek – az ilyen típusú tevékenységekhez és szervezeteknek nyújtott nemzeti finanszírozás elérhetőségére a pénzügyi válság által gyakorolt hatás következtében – egyre növekvő nehézségekkel szembesülnek a más forrásokból való társfinanszírozás szerzése során.

A Bizottság általános igazgatási képességét a felmérésben részt vevő kedvezményezettek megfelelőnek ítéleték, az iránymutatás és a jelentéstételi szabályok tekintetében is. A program népszerűségének és sikerének gyors növekedése (a kérelmek száma több mint háromszorosára nőtt 2007 és 2010 között) azonban lassan túlterheli a Bizottság emberi erőforrásait, és egyes fontos vonatkozások, például a projektek szoros nyomon követése teljes életciklusuk során egyre kevésbé megvalósítható. Ennek következtében nem használják ki teljes mértékben a program keretében finanszírozott tevékenységek tanulságainak vertikális érvényesítésére való lehetőségeket, valamint az eredményeknek a szakpolitika erősítését szolgáló terjesztésére és felhasználására való lehetőségeit.

A kiválasztási eljárást illetően az igazgatás hatékonysága mélyreható változásokon ment keresztül, és a pályázatok papíralapú benyújtásáról a „Priamos” online jelentkezési eszközre való átállás jelentősen leegyszerűsítette e folyamat első szakaszait. Ugyanakkor különösen a benyújtáshoz szükséges dokumentumok nagy számához kapcsolódó vonatkozásokat és az ezt követő hosszadalmas értékelési eljárást a kedvezményezettek jelentős akadálynak tekintik. Emellett a kiválasztás eredményéről egy komitológiai bizottsággal való konzultáció kötelezettsége további belső akadályt jelent, amely megnehezíti a pályázatok benyújtása és a támogatások végleges odaítélése között eltelt idő csökkentését.

A több kedvezményezettnek nyújtott támogatások legújabb generációjára vonatkozó összetett pénzügyi feltételeket és a kiterjedt pénzügyi jelentéstételi kötelezettségeket a kedvezményezettek a projektek hatékony végrehajtását akadályozó tényezőként jelölték meg. Egyes érdekeltek megítélése szerint a kedvezményezettek által biztosítandó társfinanszírozásra vonatkozó követelmények, valamint az előírt partnerségek és az európai dimenzió egyaránt akadályt jelentettek. A finanszírozott tevékenységek jellegének megfelelően a program intézkedési és működési támogatásai költségvetésük nagy részét személyzeti költségekre, konferenciákhoz és szemináriumokhoz, kiadványokhoz és terjesztéshez kapcsolódó költségekre, valamint egyéb közvetlen költségekre fordították. E költségeket közvetlenül a célcsoportok javára végzett tevékenységek megvalósításába fektették be. A teljes intézkedési támogatási költségek 88%-át és a működési támogatási költségek 86%-át e kategóriákra szánták. Az intézkedési támogatások általában több forrást fordítanak a terjesztésre, konferenciákra és szemináriumokra, míg a működési támogatások esetében a személyzeti költségek viszonylag magasabbak.

A program fenntarthatósága

Az intézkedési és a működési támogatások kedvezményezettjei a tevékenységek végrehajtásához és a tényleges hatás eléréséhez a bizottsági forrásokra támaszkodnak. A célkitűzések teljes elérése, különösen hosszú távon, szintén a további finanszírozástól függ. Ezt egyes szervezetek úgy érték el, hogy egymást követő sikeres kérelmekkel a programból szereztek támogatást, ez azonban a szervezetek túlnyomó többsége esetében nem jellemző.

Számos kedvezményezett törekszik arra, hogy tevékenységeihez további finanszírozást szerezzen, ez azonban csak kevésnek sikerült, így a társfinanszírozást általában saját forrásaikból biztosítják.

Egyes jelek azonban arra utalnak, hogy a befejeződött tevékenységek egy része – a projekt kereteit meghaladó érvényessége miatt – valószínűleg további források igénybevétele nélkül is fenntartható hatással lesz. Ezt az mutatja, hogy a projektek eredményeként létrehozott bizonyos anyagokat, így képzési kézikönyveket, eszközkészleteket és bevált gyakorlatokat a projektek vége után is tovább használnak. A program eredményeinek fenntarthatóságát támasztja alá továbbá a támogatások segítségével kialakított partnerségek tartóssága és stabilitása. E partnerségeket gyakran tovább mélyítik, vagy akár informális vagy formális hálózatokat hoznak létre, és a résztvevők általában továbbra folytatják az együttműködést.

A tevékenységeket gyakran új formában folytatják tovább, még ha nem is azonos ambícióval. A célcsoportok szükségletei folyamatosan változnak, és adott esetben ugyanazon tevékenységtípus folytatása helyett más megközelítések lehetnek helyénvalóak.

Ajánlások

A program értékelése során azonosított problémákra reagálva a Bizottság az alábbi intézkedések megvalósítását tervezi a program hatásának erősítése és végrehajtásának javítása érdekében.

Az uniós szakpolitikai prioritások központi szerepének erősítése

A program relevanciáját valamennyi megkérdezett érdekelt hangsúlyozta, a program hatását azonban részben korlátozta a finanszírozási prioritások nem kellően pontos meghatározása. Ezért a program relevanciájának erősítése érdekében a program tág alkalmazási körének szűkítése elősegítheti hatásának növelését. E tekintetben áramvonalasítani és jelentősen csökkenteni lehetne az éves prioritások számát.

Szintén megfontolandó, különösen a programok következő generációjára tekintettel, hogy a program általi projektfinanszírozást az alapvető jogok szakpolitikai területének erősítésére koncentráljuk, az adatvédelmet és az uniós polgárságot is ideértve. A bizottsági kezdeményezések kidolgozásához nyújtott megfelelő támogatással együtt ez növelné a politikaformálásra gyakorolt hatást és biztosítaná a más főigazgatóságokon belüli létező programokkal való átfedések elkerülését, amelyek lényegesen nagyobb forrásokkal rendelkeznek az ilyen típusú közvetlen finanszírozáshoz.

Az erős európai dimenzióval rendelkező projektekre való összpontosítás

A program finanszírozásának első éveiben jelentős sikereket értünk el a többoldalú partnerségek elemének, valamint a nagy számú résztvevő és egyes esetekben tagállam bevonásának ösztönzésével. E megközelítés azonban azzal a kedvezőtlen hatással jár, hogy csupán korlátozott forrást juttat nagy számú kedvezményezettnek, és így csökkenti a hatást, amelyet a kedvezményezettek a finanszírozott tevékenységekkel elérhetnek.

Ezért a program eredményességének növelése érdekében a jelenleg korlátozott finanszírozást az erősebb európai dimenzióval rendelkező projektekre kell összpontosítani. A nagyobb szabású, több finanszírozásban részesülő projektek növelnék a program láthatóságát és biztosítanák, hogy a projektek szélesebb körű, helyi vagy regionális szintre nem korlátozódó hatást érjenek el, mivel tágabban és jobban lennének kidolgozva, továbbá uniós szinten nagyobb hozzáadott értéket és fenntarthatóságot képviselnének.

Szintén ezt a célt követve a Bizottság tovább fogja vizsgálni, hogy a működési támogatások elegendő hatást gyakorolnak-e a program célkitűzéseinek elérésére ahhoz, hogy ez indokolja a támogatás e típusának fenntartását, tekintettel a kérelmezők által tanúsított tartósan alacsony érdeklődésre, valamint a program és célkitűzései korlátozott láthatóságára, ami e finanszírozási típus esetében jellemző.

A programban való kiegyensúlyozott részvétel

A programban való részvételt továbbra is az egyes tagállamokból származó kedvezményezettek túlsúlya és a legújabb 12 tagállamból származó – mind közvetlen, mind közvetett – kedvezményezettek alulreprezentáltsága jellemzi.

Ennek kezelése érdekében a Bizottság az utóbbi tagállamok szervezeteit megcélzó tájékoztató kampányokat fog folytatni, és fokozza kapcsolatait a megfelelő nemzeti és regionális hatóságokkal, hogy azok multiplikátori szerepet vállaljanak a kampányokkal kapcsolatban, az ilyen intézkedésekhez rendelkezésre álló források jelentette korlátok meghaladása érdekében.

A program hatékonyabb kezelése

A program sikerének növekedésével és a finanszírozási kérelmek, valamint a finanszírozott projektek számának emelkedésével további erőfeszítésekre van szükség a projektek életciklusát szabályozó folyamatok áramvonalasítása érdekében.

A jelentkezési folyamatot illetően nemrég került sor a PRIAMOS elektronikus jelentkezési rendszer bevezetésére, amely nagy lehetőségeket rejt magában a kérelmezők és a Bizottság munkájának megkönnyítésére, és már sikerült megvalósítani a pályázatok papírmentes kezdeti benyújtását. A rendszer még számos további előnnyel járhat, és a Bizottság további lépéseket fog tenni a rendszer felhasználóbarát jellegének, hatékonyságának és gyorsaságának áramvonalasítására, valamint arra fog törekedni, hogy a rendszer egységes eszközzé váljon, amely a kérelmezőket/kedvezményezetteket és a Bizottságot egyaránt szolgálja a projektek hatékony kezelésében azok teljes életciklusa alatt.

Szintén foglalkozni kell a program kialakításából adódó időbeli csúszások kérdésével, amelyet az „Alapvető jogok és polgárság” egyedi program bizottságával a kiválasztások eredményéről folytatott konzultáció okoz, és értékelni kell, hogy az érintett források korlátozott mértéke indokolja-e az ezen eljárás jelentette igazgatási terhet.

A program hatékonyságának további javítása érdekében a Bizottság törekedni fog arra, hogy a végrehajtott intézkedések teljes „életciklusa” alatt erősítse a kedvezményezettekkel szembeni támogatási és nyomon követési képességét. Ez hozzájárul majd a tevékenységek végrehajtásának javításához, valamint a szakpolitikai prioritások és a bevált gyakorlatok jobb megértéséhez és általános érvényesítéséhez.

Az eredmények terjesztésének és hasznosításának javítása

Az értékelés megállapította, hogy előnyös lenne a projektek eredményeinek célzottabb terjesztése és szakpolitikai forrásként való felhasználása.

Ennek elérésére a Bizottság a projektek kiválasztása és kezelése során egyaránt eredményorientáltabb megközelítést fog alkalmazni. A prioritások célzottabb meghatározásával együtt ez biztosítja majd a közvetlenül a Bizottság által megvalósított szakpolitikai kezdeményezések és a projektek közötti erősebb korrelációt, és így kedvezőbb körülményeket teremt a program e két finanszírozási mechanizmusa közötti kölcsönhatások érvényesüléséhez.

Ezen eredményorientált megközelítés mellett a program eredményeinek hangsúlyozására irányuló további intézkedések is elképzelhetők, többek között kidolgozottabb, dinamikusabb online terjesztés, valamint egyes sikeres projekteket bemutató külön rendezvények a program képviselte hozzáadott érték további bemutatására.

Következtetések

Az időközi értékelés megerősíti az „Alapvető jogok és polgárság” program fontosságát az alapvető jogok tiszteletben tartásának elősegítése, a párbeszéd ösztönzése, valamint a rasszizmus és az idegengyűlölet elleni küzdelem terén.

A program relevanciáját és az általa nyújtott hozzáadott értéket egyaránt mutatja a program finanszírozási lehetőségei iránti növekvő érdeklődés, továbbá a projektek növekvő láthatósága, valamint egyes közismert és tiszteletnek örvendő nemzetközi szervezeteknek a közelmúltban történt felvétele a közvetlen kedvezményezettek közé. A tény, hogy a legutóbbi kiválasztási eljárásban a finanszírozás iránti igény ötszörösen meghaladta a rendelkezésre álló forrásokat, világosan mutatja a program fejlődésre és bővülésre való lehetőségeit.

Bár az értékelés a program végrehajtása terén egyes kihívásokra is fényt derített és több javítási lehetőséget azonosított, tagadhatatlan, hogy a program maga értékes minőséget képvisel, a jelenlegi európai szakpolitikai prioritások, illetve a választott célcsoportok és érdekeltek szükségletei szempontjából releváns, valamint hozzáadott értékkel szolgál.

Ezért a program hatásának és eredményességének további javítása érdekében a Bizottság célzottabbá fogja tenni a programot, biztosítja az eredményorientált projektek és a szakpolitikai fejlemények közötti erősebb koherenciát, ösztönzi a 12 új uniós tagállam részvételét a programban, ésszerűsíti az igazgatási folyamatokat és hangsúlyt fektet a program eredményeinek terjesztésére.

[1] EPEC, a GHK Consulting vezetésével, www.ghkint.com.

[2] Intézkedési támogatások: 2008-ban 18 projekt indult (fejeződött be), 2009-ben 26 (félidő).

Működési támogatások: 2008-ban 3, 2009-ben 7 és 2010-ben 5.

Bizottsági kezdeményezések 2007-2009 között: 47, 2010-re 12-t terveztek.