Ajánlás A TANÁCS AJÁNLÁSA Ciprus 2012. évi nemzeti reformprogramjáról és a Ciprus 2012–2015 közötti időszakra vonatkozó stabilitási programjáról szóló tanácsi véleményről /* COM/2012/0308 final */





Ajánlás A TANÁCS AJÁNLÁSA Ciprus 2012. évi nemzeti reformprogramjáról és a Ciprus 2012–2015 közötti időszakra vonatkozó stabilitási programjáról szóló tanácsi véleményről AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére, tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre[1] és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére, tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i 1176/2011/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre[2] és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére, tekintettel az Európai Bizottság ajánlására[3], tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira[4], tekintettel az Európai Tanács következtetéseire, tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére, a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően, mivel: (1) Az Európai Tanács 2010. március 26-án jóváhagyta az Európai Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a foglalkoztatást és növekedést célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát, amely stratégia a gazdaságpolitikák fokozott összehangolása révén azokra a kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken fellépésre van szükség annak érdekében, hogy Európa növelhesse a fenntartható növekedés és a versenyképesség területén rejlő lehetőségeit. (2) A Tanács 2010. július 13-án elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást (2010–2014), 2010. október 21-én pedig elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot[5], amelyek együtt alkotják az „integrált iránymutatásokat”. A tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe az integrált iránymutatásokat. (3) A Tanács 2011. július 12-én ajánlást fogadott el Ciprus 2011. évi nemzeti reformprogramjáról, valamint véleményt nyilvánított Ciprus 2011–2014 közötti időszakra vonatkozó, aktualizált stabilitási programjáról. (4) A Bizottság 2011. november 23-án elfogadta a második éves növekedési jelentést, amely az Európa 2020 stratégiára épülve elindítja az előzetes és integrált gazdaságpolitikai koordináció második európai szemeszterét. A Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján 2012. február 14-én elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést[6], amelyben Ciprust azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes felülvizsgálatra kerül sor. (5) Az Európai Tanács 2012. március 2-án jóváhagyta a pénzügyi stabilitás, a költségvetési konszolidáció és a növekedést ösztönző intézkedések biztosítására irányuló prioritásokat. Hangsúlyozta, hogy a növekedést elősegítő költségvetési konszolidációt kell végrehajtani, helyre kell állítani a gazdaságnak történő hitelnyújtás normál feltételeit, ösztönözni kell a növekedést és a versenyképességet, kezelni kell a munkanélküliséget és a válság társadalmi következményeit, valamint korszerűsíteni kell a közigazgatást. (6) Az Európai Tanács 2012. március 2-án arra is felkérte az Euró Plusz Paktumban részt vevő tagállamokat, hogy vállalásaikat kellő időben nyújtsák be ahhoz, hogy azokat stabilitási vagy konvergenciaprogramjukba, valamint nemzeti reformprogramjukba beépíthessék. (7) Ciprus 2012. május 7-én benyújtotta a 2012–2015 közötti időszakra vonatkozó stabilitási programját, 2012. május 10-én pedig előterjesztette 2012. évi nemzeti reformprogramját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor. A Bizottság az 1176/2011/EU rendelet 5. cikke szerinti részletes felülvizsgálat során azt is értékelte, hogy Ciprus esetében fennáll-e makrogazdasági egyensúlytalanság. A Bizottság részletes felülvizsgálata során[7] arra a következtetésre jutott, hogy Ciprus esetében fennáll a belső egyensúlytalanság a bankszektora és a vállalati szektor eladósodottsága miatt, valamint külső és belső egyensúlytalanság, bár nem túlzott mértékben, a fiskális dinamikájára és versenyképességére vonatkozóan. (8) A 2012. évi stabilitási program 1466/97/EK tanácsi rendeletnek megfelelő értékelése alapján a Tanács véleménye szerint a stabilitási programban szereplő költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv 2012–2014-re vonatkozóan optimistának tűnik. Bár magában foglalja a növekedési kilátások jelentős lefelé módosítását, a programban szereplő költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyvre továbbra is a lefelé mutató kockázatok hatnak, amelyek különösen a belföldi kereslet 2012–2013-as alakulásával kapcsolatosak. A programban vázolt költségvetési stratégia célkitűzése, hogy 2012-ig korrigálja a túlzott hiányt, valamint 2014-ig elérje a középtávú költségvetési célt (MTO) és azt tartsa 2015-ben is. A program megerősíti a strukturális szempontból kiegyensúlyozott költségvetés előzőleg meghatározott középtávú célját, amely megfelelően tükrözi a Stabilitási és Növekedési Paktum követelményeit. A túlzott hiány tervezett korrekciója összhangban áll a Tanácsnak a túlzottdeficit-eljárás keretében 2010. július 13-án kiadott ajánlásában megállapított határidővel. Az (újraszámított) strukturális hiány[8] alapján, az átlagos éves költségvetési konszolidáció, amelyet a 2011-2012 közötti időszakban a GDP 1,5%-ára terveztek, megegyezik a Tanács által ajánlott konszolidációval. A tervezett előrelépés a középtávú költségvetési cél elérésére 2013-ban elegendő, mivel magasabb, mint a GDP 0,5%-ának megfelelő, a Stabilitási és Növekedési Paktumban megállapított referenciaérték, mind a Bizottság 2012-es tavaszi előrejelzése, mind a program szerint. Az állami kiadások növekedése, figyelembe véve a diszkrecionális bevételi intézkedéseket is, 2013–2014-ben összhangban áll a Stabilitási és Növekedési Paktum kiadásokra vonatkozó referenciaértékeivel, 2015-ben azonban már nem. A program költségvetési céljait illetően felmerülnek bizonyos kockázatok a 2012–2014-ben optimistának tűnő makrogazdasági forgatókönyvvel, valamint a 2013-ban tervezett költségvetési konszolidációval kapcsolatosan, mivel ezek részben olyan intézkedéseken alapulnak, amelyek nincsenek egyértelműen meghatározva. A program szerint a GDP-arányos államadósság, amely 71,6%-ra nőtt 2011-ben, 72,1%-ra nő 2012-ben, mielőtt 2015-re fokozatosan 65,4%-ra csökkenne. A Stabilitási és Növekedési Paktum adósságcsökkentésre vonatkozó referenciaértéke szempontjából Ciprus átmeneti időszakban lesz 2013-2015 között és a programban bemutatott tervek kellő mértékű előrehaladást biztosítanak az adósságcsökkentésre vonatkozó referenciaértéknek való megfeleléshez. Ehhez az előrejelzéshez azonban bizonyos kockázatok társulnak, amelyek a pénzügyi vállalatok esetleges mentési műveleteivel kapcsolatosak. (9) Az adóigazgatás nem hatékony, mivel az adóbehajtással kapcsolatos adminisztratív költségek nagyon magasak Cipruson. Az adóbehajtás viszonylag lassú. Különösen az adóigazgatással kapcsolatos kiadások GDP-arányosan, valamint a nettó bevételek beszedésével kapcsolatos adminisztratív költségek magasak és emelkedő tendenciát mutatnak. Szükség van a nem hivatalos/be nem jelentett munkától való elmozdulást ösztönző és az adóelkerülés elleni intézkedésekre. Ezen felül erősíteni kell az adóbehajtás hatékonyabbá tételére irányuló kezdeményezéseket. (10) Tekintettel a ciprusi bankok görög gazdaságnak való nagymértékű kitettségére, a banki eszközök teljesítményét, a jövedelmezőséget, a tőkepuffereket és a likviditási tartalékokat negatívan érintette a görög államadósság átalakítása, valamint a görög hitelfelvevőkhöz kihelyezett nem teljesítő hitelek emelkedő száma. Nagyon magas a konszolidált ciprusi bankszektor Görögországnak való teljes kitettsége. A ciprusi parlament 2011. december 14-én két törvényt fogadott el a pénzügyi rendszer bankválságokkal szembeni stressztűrő képességének erősítése érdekében. Az összes belföldi betét mintegy 40%-át kezelő szövetkezeti hitelintézetek felügyeletének megerősítésében történt előrelépés azonban mindezidáig nem kielégítő. (11) Ciprus kihívásokkal néz szembe az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának biztosítását illetően, különösen a nyugdíjak területén. Ciprus két jelentős strukturális intézkedést hajtott végre nyugdíjrendszerének megreformálására. Míg az elfogadott intézkedések ugyan fontosak és hitelesek, Ciprus válasza nem kellőképpen ambiciózus, hogy biztosítsa a rendszer fenntarthatóságát és megfelelőségét, valamint méltányosságának javítását hosszú távon. További intézkedésekre van szükség a munkavállalók vállalkozásokon belüli foglalkoztathatóságának fenntartása érdekében, valamint a tényleges nyugdíjkorhatár emelésének alátámasztására. Az időskori szegénységet illetően, Ciprus csak részben foglalkozott a szegénységi küszöb alatt élő idősek magas arányának problémájával. Az elfogadott intézkedések nem elegendőek, hogy rövid távon javítsák a szegénység által veszélyeztetett nyugdíjasok megfelelő jövedelmi viszonyait. (12) Az intézkedések nem foglalkoztak érdemben az egyenlőtlenségekkel és hiányosságokkal az egészségügyi szektorban. A tavalyi évben kiadott ajánlások ellenére, eddig nem határoztak meg egyértelmű menetrendet a nemzeti egészségbiztosítási rendszer kialakítására vonatkozóan. Ez kockázatokat jelent az államháztartás hosszú távú kontrolljára és fenntarthatóságára, valamint az egészségügyi ellátás minőségére nézve. (13) A ciprusi kormány lépéseket tett a 2011. évi ajánlás bérindexálásra (cost of living allowance, – COLA) vonatkozó kérdésének kezelésére, különösen a bérek kétéves befagyasztásának elfogadásával a szélesebb értelemben vett közszférában. A kormány és a szociális partnerek egyaránt megegyeztek abban, hogy 2012. június végéig párbeszédet kezdeményeznek a megélhetési költségekkel kapcsolatos juttatások (COLA) rendszerének felülvizsgálata céljából. Folytatni kell a rendszer átfogó reformját a szociális partnerekkel konzultálva és a nemzeti gyakorlattal összhangban, a reálbérek és a termelékenység alakulása közötti kapcsolat erősítése és a rendszer méltányosságának javítása céljából. Ez nemcsak az ország versenyképességét erősítené, hanem a munkaerő hatékonyabb elosztásához is vezetne. Míg ezek a helyes irányba tett első lépéseket jelentik, e fejlemények relevanciája és hitelessége döntően a reformokról és a bérindexálási rendszerről jelenleg folyó szociális párbeszéd végeredményétől és a végrehajtásától függ. (14) A romló makrogazdasági kilátások hátrányosan érintették a ciprusi munkaerőpiacot, növelve a munkanélküliségi rátát és jelentős növekedést okozva az ifjúsági munkanélküliség terén. Ciprus számos pozitív lépést tett e kihívás kezelésére. Ezek az intézkedések fontosak, azonban nem elég hatásosak, különösen az oktatás és a szakképzés területén, ahol a végrehajtást fel kell gyorsítani. További lépésekre van szükség az ifjúsági munkanélküliség kezelésére, valamint a munkaerő átképzésére és továbbképzésére a munkaerőpiacon szükséges átmenet megkönnyítése érdekében, az olyan csoportokra helyezve a hangsúlyt, amelyek alacsony arányban vesznek részt az egész életen át tartó tanulást célzó tevékenységekben, mint például az alacsony képzettségű, a munkanélküli és az idősebb munkavállalók. (15) A szolgáltatási szektort illetően, Ciprus horizontális törvény útján átültette a szolgáltatási irányelvet, amelyet számos ágazatspecifikus módosító törvény és rendelet kísért. Egyes ágazatokban azonban (pl. a kiskereskedelem, a turizmus és építőipari szolgáltatások) az ágazatspecifikus szabályozás továbbra is elfogadásra vár. Bizonyos szabályozott szakmai szolgáltatásokra vonatkozóan, mint az ügyvédek és az építészek, továbbra is léteznek rögzített tarifák. (16) A részletes felülvizsgálat keretében elvégzett elemzés alapján megállapítható, hogy Cipruson egyensúlytalanságok állnak fenn. Különösen a makrogazdasági fejlemények miatt a folyó fizetési mérleg, az államháztartás és a pénzügyi szektor területén szoros nyomon követésre van szükség és sürgősen figyelmet kell fordítani a gazdaságpolitikára annak érdekében, hogy elhárítsa a negatív hatásokat a gazdaság és a gazdasági és monetáris unió működése előtt. Pontosabban a ciprusi gazdaság tartós és jelentős folyó fizetési mérleghiányt mutat, amelyet az ár-/költségalapú versenyképesség fokozatos romlásának betudható külkereskedelmi hiány, az államháztartás egyensúlyának éves hiányba forduló és még a gazdaság recesszióból való kilábalása után is növekedő hiánya, valamint a magánszféra növekvő eladósodottsága okoz. Különösen a nem pénzügyi vállalatok nagyon sérülékenyek magas eladósodottságuk miatt, amellyel alacsony nyereségesség párosul, a nem teljesítő hitelek jelentős növekedését eredményezve ebben a szektorban. A bankszektor nagymértékű kitettsége a görög államkötvényeknek és a görög gazdaságnak szintén nagy kockázatot jelent. Ezen felül a növekedés kilátásai kedvezőtlenek, amely továbbra is nehezíti az egyensúlytalanságokból való viszonylag lassú kibontakozást. (17) Ciprus egy sor vállalást tett az Euró Plusz Paktum keretében. Ezek a kötelezettségvállalások, valamint azok 2011-ben történt végrehajtása a versenyképesség javítására, a foglalkoztatási ráta növelésére, az államháztartás fenntarthatóságára, valamint a pénzügyi fenntarthatóság erősítésére vonatkoznak. A Bizottság értékelte az Euró Plusz Paktum keretében tett vállalások végrehajtását. Az ajánlás figyelembe veszi ennek az értékelésnek az eredményeit. (18) Az európai szemeszter keretében a Bizottság elvégezte Ciprus gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, és értékelte a stabilitási programot, valamint a nemzeti reformprogramot, és bemutatott egy részletes felülvizsgálatot. Figyelembe vette nemcsak a programok Ciprus fenntartható költségvetési és társadalmi-gazdasági politikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy a jövőbeli nemzeti döntéseknél az uniós szempontok beépítésével kell megerősíteni az Európai Unió átfogó gazdasági kormányzását. A Bizottság európai szemeszter keretében megfogalmazott ajánlásait az alábbi, 1.–7. ajánlások tükrözik. (19) A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta Ciprus 2012. évi stabilitási programját. Véleményét[9] mindenekelőtt az alábbi 1. ajánlásban foglaltak tükrözik. (20) A Bizottság részletes felülvizsgálata és ezen értékelés eredményeinek fényében a Tanács megvizsgálta Ciprus 2012. évi nemzeti reformprogramját és stabilitási programját. A Bizottság 1176/2011/EU rendelet 6. cikke értelmében megfogalmazott ajánlásait az alábbi 1., 2. és 7. ajánlások tükrözik, AJÁNLJA, HOGY Ciprus a 2012-2013 közötti időszakon belül tegyen intézkedéseket a következők érdekében: 1. Tegyen további intézkedéseket a túlzott hiány tartós korrekciója érdekében 2012-ben. A középtávú költségvetési cél (MTO) 2014-ig történő elérésének és a kiadásokra vonatkozó referenciaértékkel való megfelelés biztosítása, valamint az adósságcsökkentési referenciaérték terén kellő előrehaladás biztosítása érdekében szigorúan hajtsa végre a kellően konkrét intézkedésekkel támogatott költségvetési stratégiát 2013-ra vonatkozóan és azt követően. Gyorsítsa fel egy kötelező jogi erővel és korrekciós mechanizmusokkal rendelkező többéves költségvetési keret bevezetését. Tegyen intézkedéseket a kiadások szoros ellenőrzése érdekében, és a lehető leghamarabb valósítsa meg a program- és teljesítményalapú költségvetési tervezést. Javítsa az adózási morált és az adóelkerülés elleni küzdelmet. 2. Hozza összhangba a szövetkezeti hitelintézetek felügyeletét a kereskedelmi bankokra alkalmazandó standardokkal. Erősítse a pénzügyi intézmények hatékony feltőkésítésére vonatkozó szabályozó rendelkezéseket annak érdekében, hogy csökkentse a pénzügyi szektor külső sokkoknak való kitettségét. 3. Javítsa tovább a nyugdíjrendszerek fenntarthatóságát és megfelelőségét és orvosolja a szegénység magas szintjét az időskorúak körében. Hangolja össze a kötelező nyugdíjkorhatárt a várható élettartam növekedésével. 4. Haladéktalanul fejezze be és hajtsa végre a nemzeti egészségbiztosítási rendszert egy ütemterv alapján, amely biztosítja annak pénzügyi fenntarthatóságát, valamint az ellátáshoz alanyi jogon való hozzáférést. 5. Javítsa a munkaerő kompetenciáit, hogy növelje a munkavállalók foglalkozási mobilitását a magas növekedési potenciállal és hozzáadott értékkel rendelkező tevékenységek felé. Tegyen további lépéseket az ifjúsági munkanélküliség kezelésére, hangsúlyt fektetve a vállalatoknál végzett szakmai gyakorlatra, valamint az önfoglalkoztatás előmozdítására. Tegyen megfelelő szakpolitikai intézkedéseket a keresleti oldalon a vállalati innováció ösztönzésére. 6. Szüntesse meg az indokolatlan korlátokat a szolgáltatások piacán, különösen a szolgáltatási irányelv végrehajtásának javításával a legnagyobb növekedési potenciállal rendelkező szolgáltatási szektorokban (beleértve a turizmust) és a szakmai szolgáltatások piacának megnyitásával. 7. Javítsa a versenyképességet, többek között a bérindexálás rendszerének megreformálásával, a szociális partnerekkel egyeztetve és a nemzeti gyakorlattal összhangban, hogy az jobban tükrözze a termelékenység alakulását. Tegyen lépéseket a gazdaság szerkezetének diverzifikálására. Állítsa helyre a költségvetési egyensúlyt a kiadások visszafogásával. Kelt Brüsszelben, -án/-én. a Tanács részéről az elnök [1] HL L 209., 1997.8.2., 1. o. [2] HL L 306., 2011.11.23., 25. o. [3] COM(2012) 308 final. [4] P7_TA(2012)0048 és P7_TA(2012)0047. [5] A Tanács 2012. április 26-i 2012/238/EU határozata. [6] COM(2012) 68 final. [7] SWD(2012) 152 final. [8] A Bizottság szolgálatai által a programban megadott információk alapján a közös módszertannak megfelelően újraszámított, egyszeri és ideiglenes intézkedésektől mentes, ciklikusan kiigazított egyenleg. [9] az 1466/97/EK tanácsi rendelet 5. cikkének (2) bekezdése,