(I) A sajtótájékoztatóról készült videofelvétel a következő címen tekinthető meg: http://www.salzburg.com/nachrichten/salzburg/politik/sn/artikel/finanzskandal-in-salzburg-340-mill-verlust-durch-spekulationen-38965/

(II) A Bizottság és a STAT 2016. szeptember 26-i találkozóján: Bizottság: „2014 áprilisában Önök az adósság mintegy 1,2 milliárd EUR összegű emelkedését jelentették be, vagyis a STAT becslése szerint Salzburg tartomány adóssága 2,3 milliárd EUR körül alakult. Salzburg tartomány azonban a mérlegeiben mindössze 1,4 milliárd EUR körüli adósságot szerepeltetett. Az adatok ismeretének hiányában mire alapozta a STAT a becslését?” STAT: „Az OeBFA tájékoztatott minket a Rechtsträgerfinanzierung vonatkozásában, emellett tudtuk, hogy a Rechtsträgerfinanzierung keretében biztosított összegek egy részét a Wohnbaufonds kapta. A Salzburg tartományától közvetlenül kapott információk helyett az OeBFA tájékoztatását vettük alapul.” Bizottság: „Az adatok kizárólag Salzburg tartomány mint intézményi egység adósságát tartalmazzák, vagy a nemzeti számlák rendszerében a „Salzburg tartományt” alkotó egyéb egységek adósságát is magukban foglalják?” STAT: „A 2,3 milliárd EUR a Wohnbaufonds adósságát is magában foglalta.” Bizottság: „Besorolása szerint hová tartozik a Wohnbaufonds a nemzeti számlák rendszerében? Hogyan veszik figyelembe a nemzeti számlák rendszerében az OeBFA által nyújtott és a tartományi hivatal (központi költségvetés) által a Wohnbaufondshoz (költségvetésen kívüli egység) továbbított hiteleket?” STAT: „Besorolása szerint a Wohnbaufonds a kormányzati szektorhoz tartozik, és a Rechtsträgerfinanzierung keretében nyújtott forrásokat közvetlenül a Wohnbaufondshoz rendelik.” STAT: „Az adatszolgáltató egységektől kapott adatokat összevetjük az OeBFA által közölt adatokkal, és eltérés esetén az előbbieket az OeBFA adatszolgáltatásának megfelelően korrigáljuk.” Bizottság: „A vizsgált, 2002–2012. évekre vonatkozóan észlelt a STAT lényeges eltérést az OeBFA és a Salzburg tartomány által közölt adatokban?” STAT: „Igen, minden esetben.”

(III) A Bizottság és a STAT 2016. szeptember 26-i találkozóján arra a kérdésre, hogy a STAT milyen jogkörrel rendelkezik a szervek által közölt adatok pontosságát és teljességét illetően, a STAT a következő választ adta: „ A kért adatok közlése jogszabályi kötelezettség, a STAT pedig többek között a nemzeti számlák adatait a kapott adatok alapján állítja össze. Az adatoknak a STAT-hoz május végéig kell beérkezniük, majd július közepéig van lehetőség a nyitott kérdések pontosítására adatszolgáltatókkal, illetve a továbbított adatok frissítésére. A továbbított adatokkal kapcsolatos kétségek esetén a STAT egyeztethet a szervekkel, továbbá felhasználhatja az előző évek adatait is. Az adatszolgáltató egységek szeptember 16-áig frissíthetik az adatokat, illetve nyújthatnak be kiegészítő indokolást. A STAT ezenkívül módosíthatja is az adatokat, azonban a szerveket nem kötelezheti adatmódosításra. (...) A Gebarungsstatistik (államháztartási statisztika) alapján történik a nemzeti számlák adatainak összeállítása. A tartományi kormányok összeállíthatnak adatokat saját szabályaik és eljárásaik szerint, ez azonban nincs hatással a nemzeti számlákra, mivel ez utóbbiak összeállítása az ESA alapján, a STAT feladatkörében történik. A szövetségi tartományok kifejezhetik az összeállítás egyes eredményeivel kapcsolatos kétségeiket, amelyek a nemzeti stabilitási paktummal kapcsolatos megbeszélésekben is megjelennek, mindez azonban nem érinti a STAT által végzett összeállítást.”

(IV) A Salzburg tartomány tartományi hivatalával történt találkozók során a Bizottság felvilágosítást kért arról, hogy a valósnál alacsonyabb adatok közlése 2010-nél előbb kezdődhetett-e. Salzburg tartomány tartományi hivatalának válasza: „Erre vonatkozóan nincs információnk, mivel a korábbi számviteli kimutatások ismételt feldolgozására nem volt módunk. A Szövetségi Számvevőszék felkért minket arra, hogy helyesbítsük a korábbi számviteli kimutatásokat. Gyakorlati szempontból azonban ez nem lehetséges (...)”, ezért „(...) nem zárhatjuk ki, hogy a 2010 előtti évekre vonatkozóan egyes kötelezettségek jelentése nem történt meg.” Salzburg tartomány tartományi hivatalának válasza arra a kérdésre, hogy mióta léteztek Salzburg tartomány titkos bankszámlái: „2003 óta.” Végül Salzburg tartomány tartományi hivatalának válasza arra a kérdésre, hogy az RH talált-e ezekre a titkos bankszámlákra utaló jeleket: „Míg [a költségvetési részleg vezetője] feltételezhetően a 2007. és 2008. évekre vonatkozóan valamennyi kért információt megadott a 2009-ben [az RH által] végrehajtott ellenőrzés során, a 2011. évi nyomon követési ellenőrzés esetében ez már nem volt igaz. Ez utóbbi ellenőrzés során [a költségvetési részleg vezetője] nem adott meg minden kért információt. Ebből az a következtetés vonható le, hogy 2007 előtt a VuF mellett titkos könyvelésre nem került sor.”

(V) Az LRH-val történt találkozó során arra a kérésre, hogy véleményezze e rendelkezésnek a tartományi költségvetésről szóló törvénybe iktatását, az LRH vezetője a következőképpen fogalmazott: „Salzburg tartományi kormánya a portfólió spekulatív részét lezárta. A IV. cikknek a tartományi költségvetésről szóló 2006. évi törvénybe iktatásáért [a költségvetési részleg vezetője] volt felelős. A rendelkezést [a költségvetési részleg vezetője] tartotta szükségesnek, és akkoriban a Landtag mindent megtett, amit [a költségvetési részleg vezetője] szükségesnek tartott. Mindehhez Salzburg tartomány tartományi hivatala is hozzájárult. E jogszabályi módosítással lehetővé vált, hogy a Landeswohnbaufonds pénzügyi eszközeit származtatott ügyletek végrehajtására használják fel. [Az akkori Finanzreferent] a Versorgungs- und Unterstützungsfonds (VuF) alapot elsősorban adózási célból hozta létre. Az alap lehetővé tette a források gyűjtését és azok felhasználásával adómentes jövedelem elérését. Az ilyen tranzakciók ugyanakkor ténylegesen már 2002-ben megkezdődtek.”

(VI) Arra a kérésre, hogy véleményezze a költségvetési részleg vezetőjének adott jogosultságok az év során történt kibővítését, Salzburg tartomány tartományi hivatala a következőket közölte: „[A költségvetési részleg vezetője] Ausztriában elismert személy volt. Tagja volt a VR-bizottságnak, és a munkáját igen nagyra értékelték. Ezért sosem volt kérdéses, hogy miért kapott ilyen kiterjedt jogosultságokat.”

(VII) Salzburg tartomány tartományi hivatalának válasza az azt megengedő döntéssel kapcsolatos kérdésre, hogy a költségvetési részleg ne szolgáltasson adatot a számviteli részlegnek: „2003-ban és 2004-ben nehézségek merültek fel a 8/02-es és a 8/04-es részleg között azon adatok kapcsán, amelyeket a 8/02-es részlegnek kellett átadnia annak érdekében, hogy a 8/04-es részleg szabályosan vezethesse a számviteli nyilvántartásokat. E nehézségek hátterében egy új költségvetésen kívüli alap, az ún. VuF nyugdíjalap 2003-ban történt létrehozása állt. A 8/04-es részleg konkrét adatokat kért az új alappal kapcsolatban annak érdekében, hogy az azzal összefüggő tranzakciókat helyesen rögzíthesse a számviteli rendszerben. A Finanzreferent ekkor azt a döntést hozta, hogy a VuF alapot a 8/02-es részleg feladatkörébe utalja, és azzal és azzal kapcsolatban a 8/04-es részleg nem kérhet tájékoztatást. A döntés értelmében valamennyi számviteli vonatkozású kérdést a 8/02-es részlegnek, vagy a 8/02-es részleg megbízottjának kell kezelnie. Egy 2008. február 14-én kelt belső feljegyzés (Aktenvermerk) megállapítja, hogy a négy szem elvét ebben az esetben nem alkalmazzák. A feljegyzés egyértelművé tette, hogy a továbbiakban alkalmazni kell a négy szem elvét, továbbá rögzítette, hogy a fizetések végrehajtásának figyelemmel kísérése a 8/04-es részleg (korábban 14-es osztály) feladata. A belső kiadások és bevételek, vagyis a központi költségvetés és az alap közötti fizetések (Innenumsätze) azonban továbbra is mentesültek a négy szem elvének alkalmazása alól. A feljegyzés helyesbítette a 2004. február 2-án kelt korábbi feljegyzést. 2002-ben Salzburg tartomány számviteli területe osztályként működött. Átszervezés keretében a 14-es osztály 8/04-es részlegként a 8-as osztály része lett. Ebből adódóan a VuF számlamozgásainak nyilvántartására és figyelemmel kísérésére 2004–2008 között nem került sor.”

(VIII) Salzburg tartomány tartományi hivatala a Bizottsággal 2016. szeptember 28-án tartott találkozóján a következő nyilatkozatot tette: „A VuF sikerének igen nagy jelentőséget tulajdonítottak. Az alap eredményei minden évben számottevő összeg átcsoportosítását tették lehetővé a költségvetésbe.”

(IX) Salzburg tartomány tartományi hivatala a Bizottsággal 2016. szeptember 28-án tartott találkozóján a következő nyilatkozatot tette: „Az említett, 2004-ben kelt feljegyzés szükségessé vált amiatt, hogy a műveleteknek kialakult egyfajta rövid távú, gyors tranzakciókkal járó dinamikája. Az efféle műveletek gyors döntéshozatalt igényeltek, ami szükségessé tette a döntést (a 2004. évi feljegyzést).”

(X) A Bizottsággal 2016. szeptember 28-án tartott találkozó során Salzburg tartomány tartományi hivatala számviteli osztályának volt igazgatója (2007–2012 között az LRH vezetője) a csereügyletekkel kapcsolatos általános meglátásaira vonatkozó kérdésre a következőket válaszolta: „Az első csereügyleteket valószínűleg 2003-ban hajtották végre. A 8/04-es részleg szerette volna rekonstruálni a pénzmozgásokat. Ez azonban nem volt lehetséges a tranzakciók összetettsége és a 8/04-es részlegen dolgozó alkalmazottak nem megfelelő szakképzettsége miatt – e tevékenységek ellenőrzése igen nehéz és rendkívül időigényes volt. A 8/02-es részleg nehezményezte, hogy a 8/04-es részleg kérdései feltartják az üzleti folyamatokat. A Finanzreferent és a pénzügyi osztály igazgatójának találkozóin ellentmondásos kérdések kerültek napirendre. A Finanzreferent – (…) – úgy döntött, hogy a VuF sikere elsőbbséget élvez, ennélfogva pedig alapvető fontosságú, hogy a 8/02-es részleg hatékonyan végezhesse a munkáját. Döntés született tehát arról, hogy a 8/04-es részleg nem akadályozhatja kérdéseivel a 8/02-es részleg tevékenységét. Az említett, 2004. február 2-án kelt feljegyzés ezt, valamint a 8/02-es és 8/04-es részleg közötti új feladatmegosztást rögzítette írásban.” A számviteli osztály volt igazgatója a következőkről is beszámolt: „Bár ellenezte a helyzetet, a 8/04-es részlegnek be kellett tartania az arra vonatkozó belső irányelvet, hogy a VuF önálló számviteli egységként nem tartozik a 8/04-es részleg monitoringfeladatainak körébe. Az önálló számviteli egységen belül befektetési műveleteket hajtottak végre, az ezekkel kapcsolatos kérdéseket pedig nem vették jó néven. Úgy ítélték meg, hogy e műveletek ismertetése a 8/02-es részleg számára túlzottan időigényes. Tudomásom szerint számos tranzakció belső tranzakciónak minősült. A 8/02-es részleg befektetési műveleteket is végrehajtott. Amikor azonban 2004-ben döntés született arról, hogy a 8/04-es részleg ezeket a műveleteket nem vizsgálhatja, be kellett szüntetnünk a rájuk vonatkozó további információkérést.”

(XI) Salzburg tartomány tartományi hivatala szerint az alapvető könyvviteli tevékenységeket ténylegesen a költségvetési részleg vezetője irányította, a számviteli részleg alkalmazottai pedig minden esetben végrehajtották utasításait annak ellenére, hogy hivatalosan nem volt a részleg vezetője. A tartományi hivatal beszámolt arról is, hogy a költségvetési részleg vezetője önállóan is dolgozhatott a könyvviteli rendszerben.

(XII) A tartományi hivatal válasza arra kérdésre, hogy volt-e olyan belső irányelv, amely kizárta volna a belső ellenőrzés költségvetési részlegre irányuló vizsgálatait: „(...) tudomás[a] szerint nem volt olyan konkrét irányelv, amely kimondta volna, hogy a 8/02-es részleget nem szükséges ellenőrizni. Valójában a »belső ellenőrzésnek« 1999-től kezdve Salzburg tartomány tartományi hivatalának egészét tekintve nem volt ellenőrzési feladata.”

(XIII) Az LRH vezetője által a Bizottsággal 2016. szeptember 27-én tartott találkozón tett bevezető nyilatkozat kivonata: „A Landesrechnungshofgesetz végrehajtásával az LRH 1993 óta független legfelsőbb ellenőrző szervként működik. Az LRH a jogszabályi előírásokat követi, ugyanakkor a Landtag is fenntartja a jogot arra, hogy konkrét ellenőrzésekre adjon megbízást. Emellett a helyi önkormányzati intézmények is jelezhetnek az LRH-nak konkrét ellenőrzési témákat. Az LRH által végrehajtható ellenőrzések témáit a Landesrechnungshofgesetz 6. fejezete határozza meg. A fő ellenőrzési területek közé tartoznak többek között a következők: Salzburg tartományi kormányának és alapjainak, alapítványainak, vállalatainak és egyéb jogalanyainak pénzügyi gazdálkodása és jogszabályi megfelelése (Gebarung); az állami támogatásban részesülő jogalanyok, valamint a 10 000 főnél kevesebb lakosú települések önkormányzatának pénzügyi gazdálkodása és jogszabályi megfelelése. A 10 000 és annál több lakosú települések önkormányzatai az RH feladatkörébe tartoznak. A Gebarung tekintetében az LRH ellenőrzése elsősorban a jogszabályi megfelelés biztosítottságát, az adatok helyes számítását, valamint az adott jogalany pénzügyi gazdálkodásának gazdaságosságát és eredményességét vizsgálja. Ellenőrzés végezhető olyan jogalanyokra vonatkozóan, amelyekben Salzburg tartományi kormánya 25 %-ot meghaladó tulajdoni részesedéssel rendelkezik. Ellenőrzés alanya lehet továbbá bármely állami támogatásban részesülő intézmény vagy magánszemély. Az LRH azonban szabadon dönt arról, hogy a jogalany ellenőrizendő-e. Jelentéseiben az LRH a főbb megállapításokat, valamint javaslatait és ajánlásait fogalmazza meg. Sor kerülhet továbbá további ellenőrzésre is, amely azt vizsgálja, hogy a javaslatokat és ajánlásokat az érintett egység végrehajtotta-e. A javaslatok és ajánlások végrehajtása azonban nem kényszeríthető ki. Az LRH fő ereje jelentéseinek nyilvánosságában rejlik. Az LRH független, közte és az RH között nincs kölcsönös ellenőrzés (lásd az osztrák alkotmány 127. cikkének (1) bekezdését, amely rögzíti, hogy az LRH nem az RH alárendelt szerve). Salzburg tartományi kormányának pénzügyi kimutatásait illetően az ellenőrzési hatáskörök 2012. április 1-ig nem voltak tisztázottak. Ez azt jelenti, hogy az LRH-nak nem volt ellenőrzési kötelezettsége, de adott körülmények között dönthetett ellenőrzések lefolytatásáról. 2005–2008 között volt egy önkéntes ellenőrzések lefolytatására irányuló kezdeményezés, mivel az ilyen eljárásra vonatkozóan nem voltak egyértelmű szabályok. 2009-ben az LRH megindította az első saját kezdeményezésű ellenőrzését, amely Salzburg tartományi kormányának a 2008. adatszolgáltatási évre vonatkozó pénzügyi kimutatásaira irányult. Nem volt azonban egyértelmű ellenőrzési eljárás, továbbá hiányzott az ilyen [típusú] ellenőrzésekre vonatkozó jogi szabályozás, ugyanakkor a pénzügyi kimutatások ellenőrzésével kapcsolatban is csak korlátozott ismeretek álltak rendelkezésre. A 2009. és 2010. évre vonatkozó pénzügyi kimutatások ellenőrzése ugyanezen a korlátozott keretek között történt. 2002–2012 között egyáltalán nem került sor részletes ellenőrzésre Salzburg tartomány pénzügyi osztályára vonatkozóan. Ez részben az RH és az LRH közötti koordináció miatt volt így. Az RH jogosult Salzburg tartományi kormányának ellenőrzésére, továbbá a pénzügyi kimutatások átvételére és ellenőrzésére (lásd az 1930-ban elfogadott és legutóbb 2010. augusztus 30-án módosított Landesrechnungsgesetz 18. és 20. cikkét). Ezekben az években [a költségvetési részleg vezetője] lényegében a kereskedést és a könyvelést is folytatta anélkül, hogy tevékenységét bárki érdemben ellenőrizte volna. 2010-ben az LRH ellenőrzési eljárást dolgozott ki, majd egyeztetések kezdődtek a Parlamenttel a kötelező ellenőrzés jogalapjának biztosításáról. A 2011. évi Rechnungsabschluss volt az LRH első kötelező, Salzburg tartomány számláira vonatkozó ellenőrzése. Az RH és az LRH összehangolta tevékenységét. Alapvetően mivel az LRH tudta, hogy Salzburg tartomány ellenőrzéseit az RH végzi, saját ellenőrzést nem végzett.”

(XIV) Arra a kérdésre válaszolva, hogy a szóban forgó események időpontjában az LRH mit ellenőrzött, az LRH korábbi vezetője a következőket mondta el: „Az LRH csak korlátozott létszámmal és erőforrásokkal rendelkezett. A 2008–2011 közötti időszakra vonatkozóan a Rechnungsabschluss vizsgálatát végezte el. Az adatok március végén vagy április elején érkeztek be az LRH-hoz. Az LRH-nak kötelezettsége volt arra, hogy 4 héten belül jelentést nyújtson be a Parlamentnek. Két ellenőrünk volt az adatok ellenőrzésére, majd várnunk kellett a pénzügyi osztály észrevételeire. A két ellenőrnek az ellenőrzések elvégzéséhez mindössze négy-öt hét állt rendelkezésére. Ez azt jelenti, hogy csupán szúrópróbaszerű ellenőrzéseket végezhettünk az egyes évek között, és a szerkezeti törésekre kellett összpontosítanunk. A Parlament tisztában volt azzal, hogy az LRH által végzett elemzés nem mérhető össze a könyvvizsgáló cégek munkájával, és az elemzés nem egyenértékű az általuk kiadott tanúsítvánnyal. Mivel az LRH-rendelet kizárólag ellenőrzések elvégzését teszi lehetővé, e gazdasági elemzéseket is kénytelenek voltuk »ellenőrzés« címén végezni. Salzburg tartományi kormányának teljes portfólióját nem tudtuk ellenőrizni. Ez az RH-val az ellenőrzési projektek koordinációjára vonatkozóan kötött megállapodásnak is része volt.”

(XV) Az LRH jelenlegi vezetőjének elmondása szerint: „Alapvetően akkoriban az LRH-nak nem voltak ismeretei az ilyen tranzakciók ellenőrzésének módjáról.”

(XVI) A Salzburg tartomány tartományi hivatalával tartott találkozó során a Bizottság arról kérdezte az LRH korábbi vezetőjét, hogy az LRH 2008–2011. évekről szóló jelentéseiben levont következtetés („Az LRH által elvégzett vizsgálatok alapján megállapítható, hogy a számviteli nyilvántartások és a pénzügyi kimutatások szabályszerűek és teljesek. A készpénzegyenleg valós és bankszámlakivonatokkal alátámasztott.”) azt jelenti-e, hogy a bankszámlakivonatokkal való egyeztetést ténylegesen elvégezték, hangsúlyozva, hogy ilyen záradékot általában csak belső vagy külső ellenőrzés elvégzését követően alkalmaznak. E kérdésre válaszolva az LRH korábbi vezetője kijelentette: „Az egyeztetést mi nem végeztük el.”

(XVII) A tartományi hivatallal történt találkozó során a Bizottság az LRH volt vezetőjét korábbi, Salzburg tartomány tartományi hivatala számviteli osztályának vezetőjeként betöltött tisztségéről is megkérdezte. Konkrétan a Bizottság a volt vezető Salzburg tartomány pénzügyi gazdálkodása terén szerzett tapasztalatára, valamint általános meglátásaira tekintettel arról érdeklődött, hogy mi indokolta azt a döntését, hogy a Salzburg tartomány 2008–2011. évi pénzügyi gazdálkodásával kapcsolatos LRH-vizsgálat keretében gazdasági elemzés és nem ellenőrzés szükséges. Válaszában az LRH korábbi vezetője a következő indokolást adta: (...) A Salzburg tartományi Landtag elnökével közös döntés született arról, hogy a kevésbé lényeges részletek megvitatásának mellőzésével olyan elemzés szükséges, amely a pénzügyi kimutatásokkal kapcsolatos jelentősebb fejleményeket mutatja.”

(XVIII) Salzburg tartomány tartományi hivatalának válasza a Bizottság vizsgálata keretében azzal kapcsolatban feltett kérdésre, hogy ki volt a Landeswohnbaufonds pénzügyi kérdéseiért felelős személy, vagyis az, aki az alap nevében ténylegesen végrehajtotta és könyvelte a tranzakciókat: „[a költségvetési részleg vezetője]”.

(XIX) Salzburg tartomány tartományi hivatalának válasza a Bizottság vizsgálata során azzal kapcsolatban feltett kérdésre, hogy a négy szem elvének betartása hogyan volt lehetséges egy mindössze három alkalmazottból álló részlegnél: „(...) a 8-as osztály [a pénzügyi osztály] igazgatója aláírási jogosultsággal is rendelkezett”, továbbá „Természetesen a négy szem elve nem érvényesülhetett. Ezenkívül az aláírásokat sok esetben hamisították.”

(XX) Az RH képviselőjének válasza a Bizottság vizsgálata során azzal kapcsolatban feltett kérdésre, hogy a titkos számlák 2002-ben és 2003-ban is léteztek-e: „A »regionális finanszírozási instrumentumok« tárgyában 2009-ben és 2012-ben végzett két ellenőrzés nem tárt fel titkos bankszámlákra vonatkozó információkat. A bankszámlák vizsgálatára csak a 2013. októberi jelentést eredményező ellenőrzés keretében került sor.” Salzburg tartomány tartományi hivatala az RH nyilatkozatát kiegészítve a következőket mondta el: „Minden tétel megjelenítése a »voranschlagsunwirksame Gebarung« számlákon történt, az RH pedig feltételezte, hogy a csere- és származtatott ügyletekhez mögöttes tranzakciók kapcsolódnak. Ezenkívül [a költségvetési részleg vezetője] hamisított jegyzőkönyveket mutatott be az RH-nak.”

(XXI) A Bizottság vizsgálata során a Finanzbeirat feladataival kapcsolatban feltett kérdésre Salzburg tartomány tartományi hivatala a következő választ adta: „A Finanzbeirat feladata volt, hogy beszámoljon a tartományi kormány pénzügyekért felelős tisztviselőjének (Finanzreferent).” Továbbá: „Az iránymutatásokat a »Finanzreferent« írta alá 2006 elején. Ezt követően a jelentéseket [a költségvetési részleg vezetője] készítette el a Finanzbeirat részére. [A költségvetési részleg vezetője] által benyújtott jelentések azonban nem tartalmaztak minden tranzakciót; a Finanzbeirat felé történő valótlan adatszolgáltatás 2005-2006 körül kezdődött.” Ezenfelül arra a kérdésre, hogy miként volt lehetséges az, hogy az RH által 2011–2012-ben végzett ellenőrzések nem tártak fel ellentmondásokat a pénzügyi kimutatásokban, Salzburg tartomány tartományi hivatala a következő magyarázatot adta: „[A költségvetési részleg vezetője] által a Finanzbeirat részére megküldött mutatók kivétel nélkül hibásak voltak.”

(XXII) Salzburg tartomány tartományi hivatalának válasza a Bizottság vizsgálata során azzal kapcsolatban feltett kérdésre, hogy mióta léteztek Salzburg tartomány titkos bankszámlái: „2003 óta”.

(XXIII) Az LRH válasza a Bizottság vizsgálata során azzal kapcsolatban feltett kérdésre, hogy mit tartalmaz a voranschlagsunwirksame Gebarung, és a Gebarung e részét miért nem ellenőrizték: „A költségvetés e részében rendszerint átvezetéseket tartanak nyilván. Senki nem gyanította, hogy a számlákon állományok is szerepelnek. Jelenleg a »voranschlagsunwirksame Gebarung« intenzív felülvizsgálata zajlik.”

(XXIV) A Bizottság vizsgálata során a titkos számlákon könyvelt tételekkel kapcsolatban feltett kérdésre Salzburg tartomány tartományi hivatala a következő választ adta: „(...) Az elszámolási számlákat egyes esetekben pénzügyi tranzakciók elszámolására használták, amelyek között ki- és beáramlások egyaránt szerepeltek (...). E bankszámlákra vonatkozóan adósságadatok nem álltak rendelkezésre. Az adatokat a közreműködő bankok segítségével állították elő. A számlák pontosítását levélben kértük a bankoktól. Az adósságállományt az e levelekre kapott válaszok alapján állíthattuk össze. (…)”

(XXV) Salzburg tartomány tartományi hivatalának válasza a Bizottság vizsgálata során azzal kapcsolatban feltett kérdésre, hogy a „voranschlagsunwirksame Gebarung” számlák jelentős forgalmát miért nem ellenőrizték: „A feladatok összevonása és az információtömeg ellenőrzéséhez rendelkezésre álló létszám »áthatolhatatlanságot« eredményezett.” A számviteli részleg és az LRH korábbi vezetője a következő indokolást adta: „A számviteli részleg és az akkor a vezetésemmel működő Tartományi Számvevőszék valójában felvetett kérdéseket a »voranschlagsunwirksame Gebarung« számlákon forgalmazott hatalmas összegekkel kapcsolatban. [A költségvetési részleg vezetőjétől] azonban azt a magyarázatot kaptuk, hogy az összegek az általuk kötött kamatcsere-ügyletekhez kapcsolódtak. Például ha 10 millió EUR összegű, fix és változó kamatok cseréjével járó kamatcsere-ügyletet kötöttek, a »voranschlagsunwirksame Gebarung« számlákon megjelenített összegek együttes értéke 20 millió EUR lesz (10 millió a fix és 10 millió a változó kamatozású részre), amelynek a bevételekre és kiadásokra (pénzmozgásokra) semmilyen hatása nincs.”

(XXVI) Salzburg tartomány tartományi hivatalának válasza a Bizottság vizsgálata során azzal kapcsolatban feltett kérdésre, hogy az RH észlelt-e titkos számlák létezésére utaló körülményeket: „Míg [a költségvetési részleg vezetője] feltételezhetően a 2007. és 2008. évekre vonatkozóan valamennyi kért információt megadott a 2009-ben [az RH által] végrehajtott ellenőrzés során, a 2011. évi nyomon követési ellenőrzés esetében ez már nem volt igaz. Ez utóbbi ellenőrzés során [a költségvetési részleg vezetője] nem adott meg minden kért információt. (…)”

(XXVII) Salzburg tartomány tartományi hivatalának válasza a Bizottság vizsgálata során azzal kapcsolatban feltett kérdésre, hogy az eltitkolt hitelekhez kapcsolódó kamatokra vonatkozó adatszolgáltatás is elmaradt-e: „A kamatokra vonatkozóan nem történt adatszolgáltatás, mivel e hitelek elszámolása nettó értéken történt.”

(XXVIII) A Bizottság vizsgálata során azzal kapcsolatban feltett kérdésre, hogy a konszolidációs folyamatok keretében egy nyers adatforrást és ugyanannak a nyers adatforrásnak ez eredményeit vetette-e össze akkor is, ha két nyers adatforrás állt rendelkezésre, az OeNB igennel válaszolt.

(XXIX) Az OeBFA válasza a Bizottság vizsgálata során azzal kapcsolatban feltett kérdésre, hogy milyen intézkedésekre, továbbá az LRH-val milyen információk átadására kerül sor akkor, ha az OeBFA-hitelekre vonatkozó adatok nem egyeznek meg a tartományok által közölt adatokkal: „Az LRH-nak küldött tájékoztatás az LRH által végzett számlazárási műveletek keretében történik. Ilyen értelemben az egyeztetés az LRH és nem az OeBFA feladata, tehát az adatokat mi nem ellenőrizzük. Ugyanakkor soha nem kaptunk az LRH-tól az adatok ellentmondásosságára vonatkozó visszajelzést.”

(XXX) Az LRH képviselőjének válasza a Bizottság vizsgálata során azzal kapcsolatban feltett kérdésre, hogy milyen adatokat kapott az OeBFA-tól és azokat hogyan használta fel: „Az OeBFA Salzburg tartománytól kapta a pénzügyi kimutatásokat, így azokat nekik kellett volna egyeztetniük. (…)”

(XXXI) Az LRH volt vezetőjének, a számviteli osztály volt igazgatójának válasza arra kérdésre, hogy [a költségvetési részleg vezetője] végrehajtott-e kamatcsere-ügyleteket: „Mindenki – a számvevőszékek és a tartományi parlament is – tudott ezeknek az összetett csereügyleteknek a végrehajtásáról.”

(XXXII) Salzburg tartomány tartományi hivatala a Bizottság 2016. szeptember 28-i vizsgálata során a következőről számolt be: „2012 júliusában a 8-as osztály [a pénzügyi osztály] vezetője megvizsgált egyes pénzügyi pozíciókat, majd ezek közül néhányat le is zárt.”

(XXXIII) Az RH válasza a Bizottság vizsgálata során azzal kapcsolatban feltett kérdésre, hogy az RH adhat-e tájékoztatást a STAT-nak folyamatban lévő ellenőrzésről: „Az RH az ellenőrzéseit nemzeti és nemzetközi szabványoknak megfelelően végzi. A jelentések összeállításának folyamatát illetően először minden jelentés elkészítésére és megvitatására a szervezeten belül kerül sor. Ezt követően az ellenőrzött intézmények lehetőséget kapnak arra, hogy észrevételezzék az RH által a jelentésben megfogalmazott javaslatokat. A végleges jelentésekben az RH tudomásul veszi és megjeleníti az észrevételeket, és azokkal kapcsolatban saját észrevételeit is megfogalmazza. Ez történt az RH Salzburg tartománnyal kapcsolatos nyomon követési jelentésének esetében is. A 2012. december 6-án közzétett végleges jelentés Salzburg tartomány válaszait és észrevételeit is tartalmazta. Salzburg tartomány észrevételeiben semmi nem utalt a Salzburg tartomány tartományi hivatala által szintén 2012. december 6-án tartott sajtótájékoztatón feltárt problémákra. A problémák feltárását követően az RH új ellenőrzési eljárást indított, amelynek eredménye az RH 2013. októberi jelentése.”

(XXXIV) Az RH válasza a Bizottság vizsgálata során azzal kapcsolatban feltett kérdésre, hogy az RH a jelentés véglegesítése és közzététele között milyen eljárásokat követ: „A vizsgált intézmény a jelentést annak közzététele napján kapja meg. A fő érdekeltek a jelentést néhány nappal azt megelőzően kapják meg.” Az LRH ezenkívül a következőkről számolt be: „A teljes eljárás szigorúan szabályozott. Az ellenőrzött jogalanynak például három hónapja van észrevételei megfogalmazására. Az előzetes jelentést 2012 augusztusa előtt megküldtük észrevételezésre az »Amt der Salzburger Landesregierung« részére. Az »Amt der Salzburger Landesregierung« annak ellenére nem tett észrevételt, hogy tudott a probléma létezéséről. Bizonyos személyek tudtak a problémáról, de úgy döntöttek, hogy nem tájékoztatják az RH-t.”

(XXXV) Salzburg tartomány tartományi hivatala a Bizottság 2016. szeptember 28-i vizsgálata során a következőről nyilatkozatott tette: „[A pénzügyi osztály igazgatója] csak 2012 októberében, a Finanzbeirat értekezletén tájékoztatott minket arról, hogy az általunk vizsgált portfólió Salzburg tartomány teljes portfóliójának csupán egy része volt”, továbbá „[a költségvetési részleg vezetője] által a Finanzbeirat részére megküldött mutatók kivétel nélkül hibásak voltak.”

(XXXVI) Salzburg tartomány tartományi hivatalának válasza a Bizottság vizsgálata során azzal kapcsolatban feltett kérdésre, hogy a valótlan adatszolgáltatást miért kezelték belső problémaként 2012 májusa és 2012. december 6-a között, pontosabban miért nem tájékoztatták az RH-t, az LRH-t és az Osztrák Szövetségi Statisztikai Intézetet: „[A pénzügyi osztály igazgatója] nem avatkozott bele [a költségvetési részleg vezetője] által végrehajtott tranzakciókba. Ehelyett felvette [a Deutsche Bank korábbi alkalmazottját], aki rendelkezett a szükséges tapasztalattal. Egyes problémák csak akkor váltak nyilvánvalóvá, amikor [a Deutsche Bank korábbi alkalmazottja] 2012 októberének második felében áttekintette a tranzakciókat. Ekkor született döntés arról, hogy a problémákra megoldást kell találni.”

(XXXVII) Az LRH vezetőjének válasza arra a Salzburg tartomány tartományi hivatalának is feltett kérdésre, hogy a valótlan adatszolgáltatást miért kezelték belső problémaként 2012 májusa és 2012. december 6-a között: „Az LRH vezetőjeként nem kaptam hivatalos tájékoztatást, bár a híresztelések eljutottak hozzám. [A költségvetési részleg vezetőjének] betegsége miatt a tartományi hivatal új alkalmazottat keresett. A tartományi hivatal szeptember 1-jével tudott új alkalmazottat felvenni. 2012 novemberében [a Finanzreferent és a pénzügyi osztály igazgatója a jelenlétemben] arról kérdezték [a költségvetési részleg vezetőjét], hogy Salzburg tartomány érintett-e bármilyen kockázatos tranzakcióban, amelyre [a költségvetési részleg vezetője] nemleges választ adott. [A költségvetési részleg vezetője] ugyanígy nyilatkozott a tartományi parlament költségvetési vitáján is.”

(XXXVIII) A Bizottsággal 2016. szeptember 26-án tartott találkozón tett bevezető nyilatkozata során a STAT egyebek mellett a következőket közölte: „(...) miután a STAT számára világossá vált, hogy problémák lehetnek Salzburg tartomány adataival (2012. december 6-i sajtótájékoztató), jelentős nehézségekbe ütközött az, hogy találkozzunk Salzburg tartomány illetékes tisztviselőivel a helyzet tisztázása és a szükséges adatok beszerzése céljából.”

(XXXIX) A STAT válasza a Bizottság vizsgálata során azzal kapcsolatban feltett kérdésre, hogy a STAT megemlítette-e a 2012. december 6-i sajtótájékoztatót a Salzburg tartománnyal a 2013. áprilisi EDP-bejelentés kapcsán folytatott elektronikus levelezésben: „A 2013 első hónapjaiban küldött e-mailekben nem említettük. Salzburg tartománnyal csak a 2013. áprilisi bejelentést követően vettük fel a kapcsolatot (...).”

(XL) A STAT válasza a Bizottság vizsgálata során azzal kapcsolatban feltett kérdésre, hogy mikor és hogyan váltak egyértelművé a STAT számára a Salzburg tartomány által átadott adatok szabálytalanságai: „A 2012. december 6-i sajtóból értesültünk erről. Ennek kapcsán első alkalommal 2013 májusában találkoztunk Salzburg tartomány képviselőivel. A találkozón felismertük, hogy problémák lehettek a származtatott termékekre és az EDP-adósságra (hitelekre) vonatkozó adatszolgáltatással. Végül 2013 októberében megállapítottuk, hogy Salzburg tartomány a korábbi mérlegekben mintegy 2,1 milliárd EUR összegű adósságot nem szerepeltetett. Ezzel kapcsolatban – amint azt Önök is jól tudják – az Eurostattal is találkoztunk. A STAT 2013 októbere előtt sem hivatalos tájékoztatást, sem frissített (helyesbített) adatokat nem kapott Salzburg tartománytól. Csak a negyedéves adósságadatokat adták át az érvényben lévő adatszolgáltatási kötelezettségeknek megfelelően, minden további megjegyzés nélkül. Az RH sem tett bejelentést a STAT-nak.”

(XLI) A Bizottsággal 2016. szeptember 26-án tartott találkozón tett bevezető nyilatkozata során a STAT egyebek mellett a következőket közölte: „(...) [Salzburg tartománnyal] az első találkozóra csak 2013. május 7-én került sor. (...) A találkozó során [a pénzügyi osztály vezetője] biztosította a STAT-ot arról, hogy az 2013 augusztusáig megkapja a szükséges adatokat.”

(XLII) A Bizottsággal 2016. szeptember 26-án tartott találkozón tett bevezető nyilatkozata során a STAT egyebek mellett a következőket közölte: „(...) 2013 augusztusában Salzburg tartomány csak pénzmozgásokra vonatkozó adatokat adott át a STAT-nak, állományadatokat nem. A STAT ezen adatok alapján állította össze a nemzeti stabilitási paktum átmeneti adatszolgáltatási tábláit (2013. szeptember 6–7). Akkoriban Salzburg tartomány észrevételt tehetett a salzburgi adatokra vonatkozóan készített becslésekre. E célból Salzburg 2013. szeptember 17-én megkapta a hiányra és adósságra vonatkozó átmeneti táblákat.”

(XLIII) A STAT-tal 2016. szeptember 26-án tartott találkozó során az RH képviselője, aki 2013 júliusában a STAT alkalmazottja volt, a következő nyilatkozatot tette: „Miután az ESA szerinti nemzeti számlákkal kapcsolatos számításokhoz a 2012. évre vonatkozóan nem álltak rendelkezésre a Salzburg tartomány pénzügyi kimutatásaival kapcsolatos végleges éves adatok, a STAT negyedéves adatok alapján állította össze a nemzeti számlákat (...).”