A TANÁCS 13/2013/EU ÁLLÁSPONTJA ELSŐ OLVASATBAN

a közúti közlekedésben használt menetíró készülékekről, a közúti közlekedésben használt menetíró készülékekről szóló 3821/85/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről és a közúti szállításra vonatkozó egyes szociális jogszabályok összehangolásáról szóló 561/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából

A Tanács által 2013. november 15-én elfogadva

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2013/C 360 E/03)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 91. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

Az intelligens közlekedési rendszerek (ITS) segíthetik az európai közlekedéspolitika kihívásainak – például a növekvő közúti szállítási volumeneknek és a torlódásoknak, valamint a növekvő energiafogyasztásnak – a leküzdését. A menetíró készülékeket ezért szabványosított interfésszel kell ellátni az ITS-alkalmazásokkal való interoperabilitásuk biztosítása érdekében.

Tekintettel a lehető legmagasabb biztonsági szint fenntartásának fontosságára, a biztonsági tanúsítványokat az informatikai biztonságértékelési tanúsítványok kölcsönös elismeréséről szóló megállapodás („Mutual Recognition Agreement of Information Technology Security Evaluation Certificates”, a továbbiakban: a kölcsönös elismerésről szóló megállapodás) keretében a vezető tisztviselők információs rendszerek biztonságával foglalkozó csoportjának (Senior Officials Group on Information Systems Security, SOG-IS) igazgatótanácsa által elismert tanúsító szervnek kell kiállítania.

Ezenkívül lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy járművezetői kártyát állítsanak ki a területükön tartózkodási hellyel rendelkező járművezetők részére abban az esetben is, ha a Szerződések a területük egy részére nem alkalmazandók. Ezekben az esetekben a tagállamoknak maradéktalanul alkalmazniuk kell e rendelet vonatkozó rendelkezéseit.

A Bizottságnak a jövőben is fenn kell tartania internetalapú ügyfélszolgálatát, amely lehetővé teszi a járművezetők, szállítási vállalkozások, ellenőrző hatóságok és engedéllyel rendelkező szerelők, műhelyek és járműgyártók számára, hogy előterjesszék a digitális menetíró készülékkel kapcsolatos kérdéseiket, illetve aggályaikat, ideértve a manipulálás és a visszaélés új formáival kapcsolatos kérdéseket és aggályokat is.

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. FEJEZET

ALAPELVEK, HATÁLY ÉS KÖVETELMÉNYEK

1. cikk

Tárgy és elvek

(1) Ez a rendelet az 561/2006/EK rendeletnek, a 2002/15/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (15) és a 92/6/EGK tanácsi irányelvnek (16) való megfelelés ellenőrzése céljából meghatározza a közúti közlekedésben használt menetíró készülékek kialakítására, beépítésére, használatára, tesztelésére és ellenőrzésére vonatkozó kötelezettségeket és követelményeket.

A menetíró készülékeknek a kialakításuk, beépítésük, használatuk és tesztelésük tekintetében meg kell felelniük e rendelet követelményeinek.

(2) Ez a rendelet meghatározza azokat a feltételeket és követelményeket, amelyek szerint a menetíró készülékek által rögzített, feldolgozott vagy tárolt információk és – személyes adatoktól eltérő – adatok felhasználhatók az (1) bekezdésben említett jogi aktusoknak való megfelelés ellenőrzésétől eltérő célra is.

2. cikk

Fogalommeghatározások

(1) E rendelet alkalmazásában az 561/2006/EK rendelet 4. cikkében szereplő fogalommeghatározások alkalmazandók.

(2) Az (1) bekezdésben szereplő fogalommeghatározásokon kívül e rendelet alkalmazásában:

a) „menetíró készülék” vagy „adatrögzítő készülék”: közúti járműbe történő beépítésre szánt készülék, amely a 4. cikk (3) bekezdésének megfelelően automatikusan vagy félautomatikusan megjeleníti, rögzíti, kinyomtatja, tárolja és kiadja e járművek mozgásának – többek között azok sebességének – és vezetőik bizonyos munkaszakaszainak adatait;

b) „járműegység”: a menetíró készülék, ide nem értve a mozgásérzékelőt és a mozgásérzékelőhöz tartozó csatlakozó kábeleket. A járműegység egyetlen vagy több, a járműben különböző helyeken elhelyezett egységből állhat, amennyiben megfelel e rendelet biztonsági követelményeinek; a járműegység többek között feldolgozó egységből, adatmemóriából, időmérő funkcióból, két intelligenskártya-interfész készülékből (járművezető és járműkísérő), nyomtatóból, kijelző berendezésből, csatlakozóból, és a felhasználói inputok bevitelére szolgáló készülékekből áll;

c) „mozgásérzékelő”: a menetíró készülék azon része, amely jelzi a jármű sebességét és/vagy a megtett távolságot;

d) „tachográf-kártya”: a menetíró készülékkel történő használatra szánt intelligens kártya, amely lehetővé teszi a kártyatulajdonos menetíró készülék általi azonosítását, valamint az adatátvitelt és -tárolást;

e) „adatrögzítő lap”: a rögzített adatok befogadására és megőrzésére szolgáló lap, amelyet analóg menetíró készülékbe kell helyezni, és amelyre az analóg menetíró készülék jelölőeszközei folyamatosan ráírják a rögzítendő adatokat;

f) „járművezetői kártya”: egy tagállam hatóságai által egy adott járművezető részére kiállított tachográf-kártya, amely azonosítja a járművezetőt, és lehetővé teszi a járművezető tevékenységére vonatkozó adatok tárolását;

g) „analóg menetíró készülék”: olyan menetíró készülék, amely ezzel a rendelettel összhangban adatrögzítő lapot használ;

h) „digitális menetíró készülék”: olyan menetíró készülék, amely ezzel a rendelettel összhangban tachográf-kártyát használ;

i) „ellenőrzőkártya”: egy tagállam hatóságai által az illetékes nemzeti ellenőrző hatóság részére kiállított tachográf-kártya, amely azonosítja az ellenőrző szervet és opcionálisan az ellenőrző tisztviselőt, valamint lehetővé teszi az adatmemóriában vagy a járművezetői kártyán és opcionálisan a műhelykártyán tárolt adatokhoz való hozzáférést leolvasás, nyomtatás és/vagy letöltés céljából;

j) „vállalkozáskártya”: egy tagállam hatóságai által olyan szállítási vállalkozások részére kiállított tachográf-kártya, amelyek menetíró készülékkel felszerelt járműveket kötelesek üzemeltetni; e kártya azonosítja a szállítási vállalkozást, és lehetővé teszi a menetíró készülékben tárolt, az adott szállítási vállalkozás által lezárt adatok megjelenítését, letöltését és kinyomtatását;

k) „műhelykártya”: valamely tagállamtól kapott engedéllyel rendelkező menetírókészülék-gyártó, illetve -szerelő, járműgyártó vagy műhely kijelölt személyzete részére az adott tagállam hatóságai által kiadott tachográf-kártya, amely azonosítja a kártyatulajdonost és lehetővé teszi a menetíró készülék tesztelését, kalibrálását, aktiválását és/vagy az arról való letöltést;

l) „aktiválás”: az a szakasz, amelyben a menetíró készülék a műhelykártya használata révén teljes mértékben üzemképessé válik, és valamennyi funkcióját üzembe helyezi, beleértve a biztonsági funkciókat is;

m) a digitális menetíró készülék „kalibrálása”: a jármű adatmemóriában tárolandó paramétereinek, többek között a jármű azonosító adatainak és jellemzőinek frissítése vagy megerősítése a műhelykártya használatával;

n) „letöltés” a digitális menetíró készülékből: a jármű adatmemóriájában vagy a tachográf-kártya memóriájában tárolt teljes adatkészletnek vagy annak egy részének a digitális aláírással együtt történő lemásolása azzal a feltétellel, hogy a tárolt adatok nem módosulnak és nem vesznek el;

o) „esemény”: a digitális menetíró készülék által felderített olyan rendellenes művelet, amely csalási kísérletből eredhet;

p) „hiba”: a digitális menetíró készülék által felderített olyan rendellenes művelet, amely egy berendezés hibás működéséből vagy meghibásodásából eredhet;

q) „beépítés”: a menetíró készülék beszerelése a járműbe;

r) „nem érvényes kártya”: olyan kártya, amely hibásnak bizonyul, vagy amelynek a kezdeti hitelesítése nem sikerült, vagy amely nem érte még el érvényességi idejének kezdetét, illetve amelynek már lejárt az érvényességi ideje;

s) „időszakos vizsgálat”: annak ellenőrzésére végzett műveletek sorozata, hogy a menetíró készülék megfelelően működik, beállításai megfelelnek a jármű paramétereinek, és nem csatlakozik hozzá manipulálást lehetővé tévő eszköz;

t) „javítás”: egy mozgásérzékelő vagy egy járműegység bármely olyan javítása, amelyhez az áramellátás kiiktatása, a menetíró készülék más alkatrészektől történő elválasztása, vagy a mozgásérzékelő vagy járműegység felnyitása szükséges;

u) „típusjóváhagyás”: olyan eljárás, amellyel egy tagállam e rendelet 13. cikkével összhangban igazolja, hogy a piacon forgalomba hozandó menetíró készülék, annak alkatrészei vagy a tachográf-kártya teljesíti e rendelet követelményeit;

v) „interoperabilitás”: a rendszereknek és az alapjukat képező üzleti folyamatoknak az adatcserére és az információk megosztására való képessége;

w) „interfész”: a rendszerek közötti felület, amely biztosítja az összekapcsolódást és interakciót lehetővé tévő közvetítő eszközt;

x) „időmérés”: az egyezményes koordinált világidő folyamatos, digitális rögzítése;

y) „időbeállítás”: a mért idő automatikus, rendszeres időközönkénti, legfeljebb egy perccel való kiigazítása, illetve kalibrálás közben végzett beállítás;

z) „nyílt szabvány”: olyan szabvány, amelynek leírása szerepel egy díjmentesen vagy névleges díj ellenében hozzáférhető dokumentumban, amelynek sokszorosítása, terjesztése vagy felhasználása díjmentesen vagy névleges díj ellenében engedélyezett.

3. cikk

Hatály

(1) Az 561/2006/EK rendelet hatálya alá tartozó, valamely tagállamban nyilvántartott, közúti áru- vagy személyszállításra használt járművekbe menetíró készüléket kell szerelni, és ezeket használni kell.

(2) A tagállamok mentesíthetik e rendelet alkalmazása alól az 561/2006/EK rendelet 13. cikkének (1) és (3) bekezdésében említett járműveket.

(3) A tagállamok mentesíthetik e rendelet alkalmazása alól az olyan szállítási tevékenységekre használt járműveket, amelyekre az 561/2006/EK rendelet 14. cikkének (1) bekezdésével összhangban kivételt állapítottak meg.

A tagállamok mentesíthetik e rendelet alkalmazása alól az olyan szállítási tevékenységekre használt járműveket, amelyekre az 561/2006/EK rendelet 14. cikkének (2) bekezdésével összhangban kivételt állapítottak meg; erről azonnal értesíteniük kell a Bizottságot.

(4) Tizenöt évvel azt követően, hogy hatályba lépett az újonnan nyilvántartásba vett járműveknek a 8., 9. és 10. cikke szerinti menetíró készülékkel való felszerelésére vonatkozó követelmény, a nyilvántartásba vétel szerinti tagállamtól eltérő tagállamban üzemeltetett járműveket fel kell szerelni ilyen menetíró készülékkel.

(5) A tagállamok belföldi szállítás esetén előírhatják az e rendeletnek megfelelő menetíró készülékek beépítését és használatát minden olyan jármű esetében, amelyek tekintetében az (1) bekezdés egyébként nem írja elő menetíró készülék beépítését és használatát.

4. cikk

Követelmények és rögzítendő adatok

(1) E rendelet megfelelő végrehajtásához a menetíró készüléknek, ideértve annak külső alkatrészeit is, a tachográf-kártyának és az adatrögzítő lapnak szigorú műszaki és egyéb követelményeket kell teljesíteniük.

(2) A menetíró készüléknek és a tachográf-kártyának a következő követelményeknek kell megfelelnie:

(3) A digitális menetíró készüléknek a következő adatokat kell rögzítenie:

c)

(4) Az analóg menetíró készüléknek legalább a (3) bekezdés a), b) és e) pontjában említett adatokat kell rögzítenie.

(5) A menetíró készülékben és a tachográf-kártyán tárolt adatokhoz a következők bármikor hozzáférhetnek:

(6) Az adatok letöltését úgy kell elvégezni, hogy az a lehető legkisebb késedelmet okozza a szállítási vállalkozás vagy a járművezető számára.

(7) A menetíró készülékbe vagy készülékből vezeték nélküli vagy elektronikus úton továbbított adatokat a nyílt szabványban meghatározott, nyilvánosan hozzáférhető protokollok formájában kell rögzíteni.

(8) Abból a célból, hogy a menetíró készülék és a tachográf-kártya megfeleljen az e rendeletben és különösen e cikkben meghatározott elveknek és követelményeknek, a Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján elfogadja az e cikk egységes alkalmazásához szükséges részletes rendelkezéseket, amelyek mindenekelőtt előírják, hogy az említett követelmények milyen műszaki eszközök révén teljesíthetők. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 42. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

(9) A (8) bekezdésben említett részletes rendelkezéseknek adott esetben szabványokon kell alapulniuk, és biztosítaniuk kell a járműegységek és tachográf-kártyák különböző generációi közötti átjárhatóságot és kompatibilitást.

5. cikk

A digitális menetíró készülék funkciói

A digitális menetíró készülék a következő funkciókat látja el:

6. cikk

Megjelenítés és figyelmeztetés

(1) A digitális menetíró készülékben és a tachográf-kártyán szereplő, a jármű tevékenységére, a járművezetőre és a járműkísérőre vonatkozó adatokat világos, egyértelmű és ergonómikus módon kell megjeleníteni.

(2) A következő információkat kell megjeleníteni:

c)

A menetíró készülék kijelezhet kiegészítő információkat is, feltéve hogy azok világosan megkülönböztethetők az e bekezdésben előírt információktól.

(3) A digitális menetíró készülék bármely esemény és/vagy hiba észlelése esetén, illetve a megengedett maximális járművezetési idő letelte előtt és ezen idő túllépése pillanatában figyelmezteti a járművezetőt a vonatkozó jogszabályok betartásának elősegítése céljából.

(4) A figyelmeztető jelzésnek vizuálisan kell megjelennie, és hallható figyelmeztetések is alkalmazhatók. A figyelmeztetés legalább harminc másodpercen keresztül tart, kivéve ha a felhasználó – a menetíró készülék valamely gombjának a lenyomásával – ennél korábban visszaigazolja, hogy tudomásul vette azt. A figyelmeztetés oka kijelzésre kerül a menetíró készüléken, és látható marad, amíg a felhasználó a menetíró készülék egy meghatározott gombjának vagy parancsának alkalmazásával vissza nem igazolja, hogy tudomásul vette azt.

(5) Abból a célból, hogy a menetíró készülék megfeleljen az e cikkben a megjelenítésre és figyelmeztetésre vonatkozóan meghatározott követelményeknek, a Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján elfogadja az e cikk egységes alkalmazásához szükséges részletes rendelkezéseket. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 42. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

7. cikk

Adatvédelem

(1) A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a személyes adatok feldolgozása ezen rendelet vonatkozásában kizárólag az e rendeletnek és az 561/2006/EK rendeletnek való megfelelés ellenőrzése céljából, a 95/46/EK és a 2002/58/EK irányelvvel összhangban, és a 95/46/EK irányelv 28. cikkében említett tagállami felügyelő hatóság felügyelete alatt történjen.

(2) A tagállamok különösen gondoskodnak arról, hogy a személyes adatokat csak az e rendelethez és az 561/2006/EK rendelethez szorosan kapcsolódó célra, az (1) bekezdéssel összhangban és az alábbiak vonatkozásában lehessen felhasználni:

(3) A digitális menetíró készüléket úgy kell kialakítani, hogy biztosítsa a magánélet tiszteletben tartását. Kizárólag az e rendelet szerinti célokhoz szükséges adatok dolgozhatók fel.

(4) A járművek tulajdonosainak, a szállítási vállalkozásoknak és más érintett személyeknek adott esetben meg kell felelniük a személyes adatok védelmére vonatkozó megfelelő rendelkezéseknek.

II. FEJEZET

AZ INTELLIGENS MENETÍRÓ KÉSZÜLÉK

8. cikk

A jármű helyzetének rögzítése bizonyos pontokon a napi munkaidő során

(1) A vonatkozó jogszabályoknak való megfelelés ellenőrzésének megkönnyítése érdekében a jármű helyzetét automatikusan rögzíteni kell a következő pontokon, vagy az azokhoz legközelebb található azon helyeken, ahol a műholdas jelek elérhetők:

E célból az első alkalommal 36 hónappal a 11. cikkben említett részletes rendelkezések hatálybalépését követően nyilvántartásba vett járműveket fel kell szerelni egy műholdas navigációs rendszeren alapuló helymeghatározási szolgáltatáshoz kapcsolt menetíró készülékkel.

(2) Ami a menetíró készüléknek az (1) bekezdésben említettek szerint egy műholdas navigációs rendszeren alapuló helymeghatározási szolgáltatáshoz történő csatlakoztatását illeti, kizárólag ingyenes helymeghatározási szolgáltatást biztosító kapcsolatot lehet létesíteni. Az (1) bekezdésben említett pontok meghatározására a menetíró készülékben nem tárolható tartósan más helymeghatározási adat, csak amely – ha ez lehetséges – földrajzi koordinátákban van megadva. Az (1) bekezdésben említett pontok automatikus rögzítése vagy a mozgásérzékelő megerősítése céljából ideiglenesen tárolandó, a pozíciókra vonatkozó adatokhoz a felhasználók nem férhetnek hozzá, és azokat automatikusan törölni kell, amint az említett célra már nem szükségesek.

9. cikk

Az esetleges manipulációk és visszaélések korai távészlelése

(1) Az illetékes ellenőrző hatóságok általi célzott közúti ellenőrzések elősegítése érdekében az első alkalommal 36 hónappal a 11. cikkben említett részletes rendelkezések hatálybalépését követően nyilvántartásba vett járművekbe szerelt menetíró készüléknek a jármű mozgása során képesnek kell lennie az e hatóságokkal való kommunikációra.

(2) Tizenöt évvel azt követően, hogy hatályba lépett az újonnan nyilvántartásba vett járműveknek az e cikk és a 8. és 10. cikk szerinti menetíró készülékkel való felszerelésére vonatkozó követelmény, a tagállamok a megfelelő mértékben ellátják ellenőrző hatóságaikat az e cikkben említett adatkommunikáció lehetővé tételéhez szükséges, korai távészlelést biztosító berendezéssel, figyelmet fordítva konkrét végrehajtási követelményeikre és stratégiáikra. Az említett időpontig a tagállamok maguk határozhatnak arról, hogy ellátják-e ellenőrzési hatóságaikat ilyen korai távészlelést biztosító berendezéssel.

(3) Az (1) bekezdésben említett kommunikáció csak akkor jön létre a menetíró készülékkel, ha az ellenőrző hatóságok berendezései erre utaló kérést küldenek. Az adatok integritásának és az adatrögzítő és ellenőrző készülékek hitelességének érdekében a kommunikációnak biztonságosnak kell lennie. A továbbított adatokhoz csak az 561/2006/EK rendelet és az e rendelet megsértésének ellenőrzésére felhatalmazott ellenőrző hatóságok, valamint a műhelyek férhetnek hozzá, de utóbbiak csak annyiban, amennyiben ez a menetíró készülék helyes működésének ellenőrzéséhez szükséges.

(4) A kommunikáció során közölt adatokat az esetlegesen manipulált vagy nem megfelelően alkalmazott menetíró készülékkel rendelkező járművek célzott közúti ellenőrzéséhez szükséges adatokra kell korlátozni. Ezeknek az adatoknak a következő eseményekhez vagy a menetíró készülék által rögzített alábbi adatokhoz kell kapcsolódniuk:

(5) A közölt adatokat kizárólag az e rendeletnek való megfelelés ellenőrzésére lehet használni. Azok a vezető- és pihenőidők ellenőrzését végző hatóságokon, illetve – folyamatban lévő igazságügyi eljárások keretében – az igazságügyi szerveken kívül nem adhatók át más szerveknek.

(6) Az adatokat az ellenőrző hatóságok csak a közúti ellenőrzés idejére tárolhatják, és azokat az adatkommunikációt követő három órán belül törölni kell, kivéve ha az adatok a menetíró készülék esetleges manipulációjára vagy a használatával való visszaélésre engednek következtetni. Ha a közúti ellenőrzés következő szakasza nem erősíti meg a manipuláció vagy a visszaélés tényét, az átadott adatokat törölni kell.

(7) A járművet üzemben tartó szállítási vállalkozás felelőssége tájékoztatni a járművezetőt arról, hogy a menetíró készülék esetleges manipulációjának vagy használatával való visszaélésnek a korai észlelése céljából lehetőség van a távolból történő kommunikációra.

(8) Az e cikkben ismertetett típusú, korai távészleléssel történő kommunikáció semmilyen esetben nem vezethet automatikus pénzbírsághoz vagy szankciókhoz a járművezető, illetve a szállítási vállalkozás tekintetében. Az illetékes ellenőrző hatóság a közölt adatok alapján dönthet a jármű és a menetíró készülék ellenőrzéséről. A távoli adatközlés eredménye nem akadályozhatja meg, hogy az ellenőrző hatóság véletlenszerű közúti ellenőrzéseket hajtson végre a 2006/22/EK irányelv 9. cikkében bevezetett kockázatértékelő rendszer alapján.

10. cikk

A menetíró készülékeket és az intelligens közlekedési rendszereket összekapcsoló interfész

Az első alkalommal 36 hónappal a 11. cikkben említett részletes rendelkezések hatálybalépését követően nyilvántartásba vett járművekbe szerelt menetíró készülékeket el lehet látni olyan szabványosított interfészekkel, amelyek lehetővé teszik, hogy a menetíró készülék által rögzített vagy előállított adatokat egy külső eszköz működési üzemmódban felhasználja, feltéve hogy teljesülnek az alábbi feltételek:

az interfészhez csatlakozó külső eszköz csak akkor fér hozzá a földrajzi helymeghatározási adatokat is magukban foglaló személyes adatokhoz, ha a járművezető, akire az adatok vonatkoznak, ehhez igazolhatóan a hozzájárulását adta.

c)

11. cikk

Az intelligens menetíró készülékre vonatkozó részletes rendelkezések

Annak biztosítása céljából, hogy az intelligens menetíró készülék megfeleljen az e rendeletben meghatározott elveknek és követelményeknek, a Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján elfogadja a 8., 9. és 10. cikk egységes alkalmazásához szükséges részletes rendelkezéseket, kivéve az olyan rendelkezéseket, amelyek további adatoknak a menetíró készülék általi rögzítését írnák elő. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 42. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

Az első bekezdésben említett részletes rendelkezések:

meghatározzák a 8. és 9. cikkben említett, a menetíró készüléken kívüli vagy abba beépített műholdas helymeghatározó szolgáltatásra és távkommunikációs technológiára vonatkozó különböző feltételeket és követelményeket, továbbá a készüléken kívüli szolgáltatás és technológia esetében meghatározzák a műholdas helymeghatározó jelnek mint másodlagos mozgásérzékelőnek az alkalmazására vonatkozó feltételeket is;

c)

III. FEJEZET

TÍPUSJÓVÁHAGYÁS

12. cikk

Kérelmek

(1) A gyártóknak vagy meghatalmazottjaiknak az erre a célra az egyes tagállamok által kijelölt típusjóváhagyó hatóságokhoz kérelmet kell benyújtaniuk az adott típusú járműegység, mozgásérzékelő, adatrögzítőlap-minta vagy tachográf-kártya jóváhagyása iránt.

(2) A tagállamok legkésőbb … (17) -ig közlik a Bizottsággal az (1) bekezdésben említett kijelölt hatóságok megnevezését és elérhetőségét, és szükség esetén az ezekben bekövetkező későbbi változásokat is. A Bizottság a honlapján közzéteszi és naprakészen tartja a típusjóváhagyásra kijelölt hatóságok jegyzékét.

(3) A típusjóváhagyás iránti kérelemhez mellékelni kell mind a megfelelő leírásokat, a plombákra vonatkozó szükséges információkat is beleértve, mind pedig a biztonsági, működési és átjárhatósági tanúsítványokat. A biztonsági tanúsítványt a Bizottság által kijelölt elismert tanúsító szerv állítja ki.

A működési tanúsítványt a típusjóváhagyó hatóság állítja ki a gyártó számára.

Az átjárhatósági tanúsítványt egyetlen, a Bizottság alá tartozó és annak felelős laboratórium állítja ki.

(4) A menetíró készülék, annak releváns alkatrészei, illetve a tachográf-kártya vonatkozásában:

c)

(5) A menetíró készülék szoftverében, hardverében és a gyártásához felhasznált anyagok természetében végzett minden módosítást még az alkalmazás előtt be kell jelenteni azon hatóságnak, amely a berendezés részére a típusjóváhagyást megadta. E hatóság megerősíti a gyártó felé a típusjóváhagyás meghosszabbítását, vagy kérheti a vonatkozó működési, biztonsági, illetve átjárhatósági tanúsítványok frissítését vagy megerősítését.

(6) Egyazon típusú járműegységre, mozgásérzékelőre, adatrögzítőlap-mintára vagy tachográf-kártyára vonatkozóan csak egy tagállamhoz nyújtható be kérelem.

(7) A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján elfogadja az e cikk egységes alkalmazásához szükséges részletes rendelkezéseket. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 42. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

13. cikk

A típusjóváhagyás megadása

A tagállamok minden olyan típusú járműegységre, mozgásérzékelőre, adatrögzítőlap-mintára vagy tachográf-kártyára megadják a típusjóváhagyást, amely megfelel a 4. és 11. cikkben foglalt követelményeknek, feltéve hogy az adott tagállamnak módjában áll ellenőrizni, hogy a legyártott modellek megfelelnek-e a jóváhagyott típusnak.

Bármely jóváhagyott modell módosításához vagy kiegészítéséhez annak a tagállamnak a kiegészítő típusjóváhagyása szükséges, amelyik az eredeti típusjóváhagyást megadta.

14. cikk

Típusjóváhagyási jel

A tagállamok a kérelmező számára egy előzetesen meghatározott modellnek megfelelő típusjóváhagyási jelet adnak ki az általuk a 13. cikk és a II. melléklet szerint jóváhagyott minden egyes járműegységre, mozgásérzékelőre, adatrögzítőlap-mintára vagy tachográf-kártyára. A Bizottság az említett modelleket – végrehajtási jogi aktusok útján – a 42. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében fogadja el.

15. cikk

Jóváhagyás vagy elutasítás

A tagállam illetékes hatósága, amelyhez a típusjóváhagyás iránti kérelmet benyújtották, az egyes jóváhagyott járműegységek, mozgásérzékelők, adatrögzítőlap-minták vagy tachográf-kártyák tekintetében egy hónapon belül megküldi a típusbizonyítvány egy példányát és a – plombákra is vonatkozó – műszaki leírások egy példányát a többi tagállam hatóságainak. Amennyiben az illetékes hatóságok nem hagyják jóvá a típusjóváhagyás iránti kérelmet, a jóváhagyás megtagadásáról értesítik a többi tagállam hatóságait, és közlik döntésük okait is.

16. cikk

A készülék típusjóváhagyásnak való megfelelése

(1) Amennyiben az a tagállam, amelyik a 13. cikk szerint megadta a típusjóváhagyást, azt állapítja meg, hogy az általa kiadott típusjóváhagyási jelet viselő járműegység, mozgásérzékelő, adatrögzítő lap vagy tachográf-kártya nem felel meg a jóváhagyott típusnak, megteszi a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a legyártott modellek megfeleljenek a jóváhagyott típusnak. A meghozott intézkedések szükség esetén magukban foglalhatják a típusjóváhagyás visszavonását is.

(2) A típusjóváhagyást megadó tagállam visszavonja a jóváhagyást, ha a jóváhagyott járműegység, mozgásérzékelő, adatrögzítő lap vagy tachográf-kártya nincs összhangban e rendelettel, vagy a használata során olyan általános jellegű hiba jelentkezik, amely alkalmatlanná teszi a tervezett felhasználásra.

(3) Amennyiben egy típusjóváhagyást megadó tagállam értesítést kap egy másik tagállamtól az (1) és (2) bekezdésben említett valamelyik esetről, az értesítést küldő tagállammal folytatott konzultációt követően megteszi az említett bekezdésekben megállapított lépéseket, az (5) bekezdésre is figyelemmel.

(4) Az a tagállam, amelyik meggyőződött arról, hogy a (2) bekezdésben említett esetek valamelyike fennáll, további értesítésig megtilthatja az érintett járműegység, mozgásérzékelő, adatrögzítő lap vagy tachográf-kártya forgalomba hozatalát és üzembe helyezését. Ugyanez alkalmazandó az (1) bekezdésben említett esetekre az EU-elsőhitelesítés alól mentesített járműegységek, mozgásérzékelők, adatrögzítő lapok vagy tachográf-kártyák tekintetében, amennyiben a gyártó a megfelelő figyelmeztetést követően sem biztosítja a készülék megfelelőségét a jóváhagyott modellel vagy e rendelet követelményeivel.

A tagállamok illetékes hatóságai minden esetben egy hónapon belül értesítik egymást és a Bizottságot bármely típusjóváhagyás visszavonásáról, illetve az (1), a (2) vagy (3) bekezdéssel összhangban tett egyéb intézkedéseikről, és részletesen meghatározzák e lépés okait.

(5) Amennyiben egy típusjóváhagyást megadó tagállam vitatja a tudomására hozott – az (1), illetőleg a (2) bekezdés szerinti – esetek bármelyikének fennállását, az érintett tagállamok igyekeznek a vitát rendezni, és folyamatosan tájékoztatják a Bizottságot.

Ha a tagállamok közötti megbeszélések a (3) bekezdés szerinti értesítést követő négy hónapon belül nem vezetnek megállapodáshoz, a Bizottság valamennyi tagállam szakértőinek meghallgatása és valamennyi releváns – például gazdasági és műszaki – tényező megvizsgálása után az említett négy hónapos időszak elteltétől számított hat hónapon belül határozatot fogad el, amelyről az érintett tagállamokat és egyidejűleg a többi tagállamot is értesíti. A Bizottság minden esetben határidőt szab határozatának végrehajtására.

17. cikk

Az adatrögzítő lapok jóváhagyása

(1) Az adatrögzítőlap-minta típusjóváhagyása iránti kérelmében a kérelmező meghatározza azoknak az analóg menetíró készülékeknek a típusát vagy típusait, amelyekhez a kérdéses adatrögzítő lapot tervezték, és az adatrögzítő lap tesztelésére alkalmas ilyen típusú készüléket bocsát rendelkezésre.

(2) Valamennyi tagállam illetékes hatósága jelzi az adatrögzítőlap-minta típusbizonyítványán azoknak az analóg menetíró készülékeknek a típusát vagy típusait, amelyekkel az adatrögzítőlap-mintát használni lehet.

18. cikk

Az elutasító határozat indokolása

Az e rendelet szerint hozott minden olyan határozatban, amellyel egy járműegység, mozgásérzékelő, adatrögzítőlap-minta vagy tachográf-kártya típusjóváhagyását elutasítják vagy visszavonják, részletesen meg kell adni a határozat indokait. A határozatot közölni kell az érintett féllel, akit ezzel egyidejűleg tájékoztatni kell a vonatkozó tagállam jogszabályai szerint rendelkezésére álló jogorvoslati lehetőségekről és azok érvényesítésének határidejéről.

19. cikk

A típusjóváhagyással rendelkező menetíró készülékek elismerése

A tagállamok nem utasíthatják el a menetíró készülékekkel felszerelt járművek nyilvántartásba vételét, és nem tilthatják meg az ilyen járművek üzembe helyezését vagy használatát semmilyen, az adott járműnek ilyen készülékkel való felszereltségével összefüggő indokkal, amennyiben a készülék el van látva a 14. cikkben említett típusjóváhagyási jellel és a 22. cikk (4) bekezdésében említett illesztési címkével.

20. cikk

Biztonság

(1) A gyártóknak úgy kell a gyártásra kerülő járműegységeket, mozgásérzékelőket és tachográf-kártyákat kialakítaniuk, tesztelniük és ellenőrizniük, hogy észleljék a termék életciklusának minden fázisában felmerülő sebezhetőségeket, és meg kell előzniük, illetve korlátozniuk kell az ezekkel való lehetséges visszaéléseket. A tesztek gyakoriságát az a tagállam állapítja meg, amely a típusbizonyítványt kiadta, a tesztek között eltelt idő azonban nem haladhatja meg a két évet.

(2) Ebből a célból a gyártók benyújtják a 12. cikk (3) bekezdésében említett tanúsító szervnek a sebezhetőség elemzéséhez szükséges dokumentációt.

(3) Az (1) bekezdés alkalmazásában a 12. cikk (3) bekezdésében említett tanúsító szerv teszteli a járműegységeket, mozgásérzékelőket és tachográf-kártyákat annak megerősítésére, hogy a nyilvánosan elérhető információk birtokában levő személyek nem tudnak visszaélni az ismert sebezhetőségekkel.

(4) Amennyiben az (1) bekezdésben említett tesztek a rendszer elemeinek (a járműegységeknek, a mozgásérzékelőknek és a tachográf-kártyáknak) a sebezhetőségét fedik fel, ezeket az elemeket nem lehet forgalomba hozni. Amennyiben a (3) bekezdésben említett tesztek a már piaci forgalomba helyezett elemek sebezhetőségét fedik fel, a gyártó vagy a tanúsító szerv erről értesíti a típusjóváhagyást megadó tagállam illetékes hatóságait. Ezek az illetékes hatóságok meghozzák azokat az intézkedéseket, amelyek a probléma – mindenekelőtt a gyártó általi – kezeléséhez szükségesek, és haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot a feltárt sebezhetőségekről és a tervezett vagy meghozott intézkedésekről, ideértve adott esetben a típusjóváhagyásnak a 16. cikk (2) bekezdése szerinti visszavonását is.

21. cikk

Üzemi tesztek

(1) A tagállamok engedélyezhetik a típusjóváhagyással még nem rendelkező menetíró készülékek üzemi tesztjét. A tagállamok kölcsönösen elismerik az üzemi tesztekre vonatkozó ilyen engedélyeket.

(2) Az üzemi tesztben részt vevő járművezetőknek és szállítási vállalkozásoknak meg kell felelniük az 561/2006/EK rendelet követelményeinek. A megfelelés igazolására a járművezetőknek az e rendelet 35. cikke (2) bekezdésében meghatározott eljárást kell követniük.

(3) A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogadhat el az üzemi tesztek elvégzése során követendő eljárások meghatározására és az ezen üzemi tesztek ellenőrzéséhez használt formanyomtatványokra vonatkozóan. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 42. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

IV. FEJEZET

BEÉPÍTÉS ÉS VIZSGÁLAT

22. cikk

Beépítés és javítás

(1) A menetíró készülék beépítését és javítását csak olyan szerelők, műhelyek vagy járműgyártók végezhetik, akik, illetőleg amelyek erre a tagállamok illetékes hatóságai által a 24. cikknek megfelelően adott engedéllyel rendelkeznek.

(2) Az engedéllyel rendelkező szerelők, műhelyek vagy járműgyártók, miután meggyőződtek a menetíró készülék megfelelő működéséről, a 15. cikkben említett típusbizonyítványban szereplő műszaki leírásokkal összhangban oly módon leplombálják azt, hogy a rögzített adatokat ne lehessen manipuláló eszközzel meghamisítani vagy megváltoztatni.

(3) Az engedéllyel rendelkező szerelő, műhely vagy járműgyártó az általa felhelyezett plombán egy speciális jelet helyez el, ezenkívül a digitális menetíró készülékek esetében betáplálja a hitelesítő ellenőrzések végrehajtásához kapcsolódó elektronikus biztonsági adatokat. Az egyes tagállamok illetékes hatóságai megküldik a Bizottságnak az alkalmazott jelek és elektronikus biztonsági adatok nyilvántartását, valamint az utóbbiakra vonatkozó szükséges információkat. A Bizottság ezt az információt kérésre hozzáférhetővé teszi a tagállamok számára.

(4) Annak igazolására, hogy a menetíró készülék beépítése e rendelet követelményeinek megfelelően történt, a készüléken illesztési címkét kell elhelyezni oly módon, hogy az jól látható és könnyen olvasható legyen.

(5) A menetíró készülék alkatrészeit a típusbizonyítványban meghatározottak szerint plombával kell ellátni. A menetíró készülékhez kapcsolt minden olyan csatlakozást plombával kell ellátni, amelynek esetében fennáll a hamisítás veszélye, ideértve a mozgásérzékelő és a sebességváltómű közötti csatlakozást, valamint adott esetben az illesztési címkét is.

A plomba csak a következő feltételekkel távolítható el vagy törhető fel:

a járműnek a plombát is érintő javítása vagy átalakítása céljából. Ebben az esetben a járműben el kell helyezni és meg kell őrizni egy írásbeli nyilatkozatot, amelyben szerepel a plomba eltávolításának vagy feltörésének időpontja és oka. A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján meghatározza az írásbeli nyilatkozat szabványosított formáját.

Az eltávolított plombát egy engedéllyel rendelkező szerelőnek vagy műhelynek késedelem nélkül, de legfeljebb az eltávolítást követő hét napon belül pótolnia kell.

Az új plomba elhelyezése előtt egy engedéllyel rendelkező műhelynek el kell végeznie a menetíró készülék ellenőrzését és kalibrálását.

23. cikk

A menetíró készülékek vizsgálata

(1) A menetíró készülékeket az engedéllyel rendelkező műhelyekkel rendszeresen meg kell vizsgáltatni. A rendszeres vizsgálatokat legalább kétévente el kell végezni.

(2) Az (1) bekezdésben említett vizsgálatok során a következőket kell ellenőrizni:

(3) A műhelyeknek vizsgálati jelentést kell készíteniük azokban az esetekben, amikor akár az időszakos vizsgálat, akár az illetékes nemzeti hatóság külön kérésére végzett vizsgálat következtében a menetíró készülék működésében tapasztalt rendellenességeket javítani kellett. A műhelyeknek jegyzéket kell vezetniük az összes vizsgálati jelentésről.

(4) A vizsgálati jelentéseket az elkészítésüktől számított legalább két éven keresztül meg kell őrizni. A tagállamok maguk határoznak arról, hogy a vizsgálati jelentéseket ez alatt az idő alatt meg kell-e őrizni vagy továbbítani kell-e az illetékes hatóság számára. Amennyiben a vizsgálati jelentéseket a műhely őrzi meg, az illetékes hatóság kérésére a műhelynek rendelkezésre kell bocsátania az adott időszakban elvégzett kalibrálásokról és vizsgálatokról készített jelentéseket.

24. cikk

Szerelők, műhelyek és járműgyártók engedélyezése

(1) A tagállamok engedéllyel látják el, rendszeresen ellenőrizik és tanúsítják azokat a szerelőket, műhelyeket és járműgyártókat, amelyek elvégezhetik a menetíró készülékek beépítését, ellenőrzését, vizsgálatát és javítását.

(2) A tagállamok biztosítják, hogy a szerelők, műhelyek és járműgyártók szakértelemmel bírnak és megbízhatóak. Ebből a célból egyértelmű nemzeti eljárásokat állapítanak meg és tesznek közzé, és gondoskodnak arról, hogy a következő minimumkritériumok teljesüljenek:

c)

(3) Az engedéllyel rendelkező szerelőkre és műhelyekre vonatkozó auditot az alábbiak szerint kell elvégezni:

az engedéllyel rendelkező szerelőkre és műhelyekre vonatkozóan legalább kétévente auditot kell elvégezni a menetíró készülék kezeléséhez alkalmazott eljárásaik tekintetében. Az auditnak mindenekelőtt az alkalmazott biztonsági intézkedésekre és a műhelykártyák kezelésére kell összpontosítania. A tagállamok ezeket az auditokat helyszíni vizsgálat nélkül is elvégezhetik.

Ezen túlmenően sor kerülhet az engedéllyel rendelkező szerelőkre és műhelyekre vonatkozóan bejelentés nélküli műszaki auditra is, az elvégzett kalibrálások, vizsgálatok és beépítések ellenőrzése céljából. Ezeket az auditokat minden évben az engedéllyel rendelkező szerelők és műhelyek legalább tíz százalékánál el kell végezni.

(4) A tagállamok és illetékes hatóságaik megfelelő intézkedéseket hoznak a szerelők, illetve műhelyek és a szállítási vállalkozások közötti összeférhetetlenség megelőzése érdekében. Összeférhetetlenség komoly kockázata esetén olyan további egyedi intézkedéseket kell hozni, amelyek biztosítják, hogy a szerelő vagy műhely megfeleljen e rendeletnek.

(5) A tagállamok illetékes hatóságai – lehetőség szerint elektronikus úton – évente megküldik a Bizottságnak az engedéllyel rendelkező szerelők és műhelyek, valamint a számukra kiadott kártyák jegyzékét. A Bizottság e jegyzékeket közzéteszi a honlapján.

(6) A tagállamok illetékes hatóságai ideiglenesen vagy véglegesen visszavonhatják az engedélyt azoktól a szerelőktől, műhelyektől és járműgyártóktól, amelyek nem tesznek eleget az e rendeletben előírt kötelezettségeiknek.

25. cikk

Műhelykártyák

(1) A műhelykártyák érvényességi ideje nem haladhatja meg az egy évet. A műhelykártya megújítása esetén az illetékes hatóság meggyőződik arról, hogy a szerelő, a műhely vagy a járműgyártó megfelel a 24. cikk (2) bekezdésében felsorolt kritériumoknak.

(2) Az illetékes hatóság a műhelykártyát a megújítás iránti érvényes kérelem és valamennyi szükséges dokumentáció kézhezvételének időpontjától számított 15 munkanapon belül megújítja. Ha a műhelykártya megsérült, hibásan működik, elveszett vagy azt eltulajdonították, az illetékes hatóság az erre irányuló részletes kérelem kézhezvételének időpontjától számított öt munkanapon belül cserekártyát biztosít. Az illetékes hatóságok az elvesztett, eltulajdonított, illetve meghibásodott kártyákról nyilvántartást vezetnek.

(3) Ha egy tagállam visszavonja egy szerelő, műhely vagy járműgyártó 24. cikk szerinti engedélyét, akkor vissza kell vonnia az annak kiadott műhelykártyákat is.

(4) A tagállamok minden szükséges intézkedést megtesznek annak érdekében, hogy megakadályozzák az engedéllyel rendelkező szerelők, műhelyek és járműgyártók részére kiállított műhelykártyák hamisítását.

V. FEJEZET

JÁRMŰVEZETŐI KÁRTYÁK

26. cikk

A járművezetői kártyák kiállítása

(1) A járművezetői kártyát a járművezető kérésére annak a tagállamnak az illetékes hatósága állítja ki, amelynek területén a járművezető szokásos tartózkodási helye található. Az illetékes hatóság a kártyát a kérelem és valamennyi szükséges dokumentáció kézhezvételének időpontjától számított egy hónapon belül kiállítja.

(2) E cikk alkalmazásában a „szokásos tartózkodási hely” az a hely, ahol az adott személy életvitelszerűen lakik, vagyis ahol egy naptári évben legalább 185 napot tölt, személyes és foglalkozásával összefüggő kötelékei miatt, illetőleg – foglalkozási kötelékekkel nem rendelkező személy esetében – olyan személyes kötelékei miatt, amelyek szoros kapcsolatra utalnak az adott személy és azon hely között, ahol él.

Olyan személy esetében azonban, akinek foglalkozásával összefüggő kötelékei más helyen vannak, mint személyes kötelékei, és aki ezért felváltva két vagy több tagállam különböző helyein él, szokásos tartózkodási helyként a személyes kötelékek helyét kell tekinteni, feltéve hogy a szóban forgó személy oda rendszeresen visszatér. E feltételnek nem kell teljesülnie, ha az érintett személy azért él valamely tagállamban, hogy ott határozott idejű megbízásnak tegyen eleget.

(3) A járművezető bármilyen arra alkalmas eszközzel, például személyazonosító igazolvánnyal vagy más érvényes okmánnyal igazolhatja szokásos tartózkodási helyét. A járművezetői kártyát kiállító tagállam illetékes hatóságai a szokásos tartózkodási helyről tett nyilatkozat érvényességével kapcsolatos kétségük esetén vagy meghatározott külön ellenőrzések céljára további információt vagy bizonyítékot kérhetnek.

(4) A tagállamok kellően indokolt és kivételes esetben legfeljebb 185 napig érvényes, ideiglenes és nem megújítható járművezetői kártyát állíthatnak ki olyan járművezető számára, akinek szokásos tartózkodási helye nem valamely tagállamban és nem egy olyan államban található, amely az AETR-megállapodás szerződő fele, feltéve hogy e járművezető valamely, a kiállító tagállamban letelepedett szállítási vállalkozással munkajogi viszonyban áll, és – amennyiben az 1072/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (18) alkalmazandó – az utóbbi rendeletben említett járművezetői igazolvánnyal rendelkezik.

A Bizottság a tagállamoktól kapott adatok alapján szorosan nyomon követi e bekezdés alkalmazását. Megállapításairól kétévente jelentést készít az Európai Parlament és a Tanács számára, és mindenekelőtt megvizsgálja, hogy az ideiglenes járművezetői kártyák nem befolyásolják-e hátrányosan a munkaerő-piaci helyzetet, valamint hogy egy és ugyanazon járművezető számára nem állítottak-e ki egynél több alkalommal is ideiglenes járművezetői kártyát. A Bizottság e bekezdés felülvizsgálatára megfelelő jogalkotási javaslatot terjeszthet elő.

(5) A kiállító tagállam illetékes hatóságai megfelelő intézkedéseket hoznak annak érdekében, hogy meggyőződjenek arról, hogy a kérelmező még nem rendelkezik érvényes járművezetői kártyával, és a járművezető személyes adataival látják el a járművezetői kártyát, gondoskodva ezen adatok láthatóságáról és biztonságáról.

(6) A járművezetői kártya érvényességi ideje nem haladhatja meg az öt évet.

(7) A járművezetői kártya az érvényességi ideje alatt csak akkor vonható vissza, illetve érvényessége csak akkor függeszthető fel, ha valamely tagállam illetékes hatósága arra a megállapításra jut, hogy a kártyát meghamisították vagy a járművezető olyan kártyát használ, amelynek nem ő a tulajdonosa, vagy a kártyát a valóságnak nem megfelelő nyilatkozatok, illetve hamis okmányok alapján szerezte meg. Ha az ilyen felfüggesztésről vagy visszavonásról a kártyát kiállító tagállamtól eltérő tagállam rendelkezik, akkor a lehető legrövidebb időn belül visszaküldi a kártyát a kiállító tagállam hatóságaihoz, és megadja a visszavonás vagy felfüggesztés indokait. Amennyiben a kártya visszaküldése várhatóan két hétnél több időt vesz igénybe, a felfüggesztésről vagy visszavonásról rendelkező tagállam ezen a két héten belül tájékoztatja a kiállító tagállamot a felfüggesztés vagy visszavonás indokairól.

(8) A tagállamok megtesznek minden szükséges intézkedést annak érdekében, hogy megakadályozzák a járművezetői kártyák hamisítását.

(9) Ez a cikk nem akadályozza meg a tagállamokat abban, hogy járművezetői kártyát adjanak ki olyan járművezetők részére, akiknek szokásos tartózkodási helye az érintett tagállam területének azon részén található, amelyre az Európai Unióról szóló szerződés vagy az Európai Unió működéséről szóló szerződés nem alkalmazandó, azzal a feltétellel, hogy ez esetben e rendelet vonatkozó rendelkezései az alkalmazandók.

27. cikk

A járművezetői kártyák használata

(1) A járművezetői kártya személyre szól.

(2) A járművezető nem rendelkezhet egynél több érvényes járművezetői kártyával, és csak saját, személyre szóló járművezetői kártyájának használatára jogosult. A járművezető nem használhat meghibásodott vagy lejárt járművezetői kártyát.

28. cikk

A járművezetői kártyák megújítása

(1) Amennyiben egy járművezető meg kívánja újítani járművezetői kártyáját, ezt legkésőbb 15 munkanappal a kártya lejáratának napja előtt kérelmeznie kell a szokásos tartózkodási helye szerinti tagállam illetékes hatóságánál.

(2) Amennyiben megújítás esetén a járművezető szokásos tartózkodási helye szerinti tagállam nem azonos azon tagállammal, amely a járművezető jelenlegi kártyáját kiállította, és amennyiben a járművezető a járművezetői kártya megújítását a szokásos tartózkodási helye szerinti tagállam hatóságaitól kéri, e hatóságoknak tájékoztatniuk kell a kártya megújításának indokairól azokat a hatóságokat, amelyek a régi kártyát kiállították.

(3) A rövidesen lejáró kártya megújítása iránti kérelem esetén az illetékes hatóság a lejárat időpontja előtt új kártyát biztosít, amennyiben a kérelmet az (1) bekezdésben megállapított határidőn belül benyújtották.

29. cikk

Eltulajdonított, elveszett vagy meghibásodott járművezetői kártyák

(1) A kiállító hatóság legalább a kártyák érvényességi idejének megfelelő ideig nyilvántartást vezet a kiadott, eltulajdonított, elveszett vagy meghibásodott járművezetői kártyákról.

(2) Ha a járművezetői kártya megsérül vagy hibásan működik, a járművezető köteles azt visszajuttatni a szokásos tartózkodási helye szerinti tagállam illetékes hatóságához. A járművezetői kártya eltulajdonításáról hivatalos bejelentést kell tenni azon állam illetékes hatóságainál, amelynek területén a lopás történt.

(3) A járművezetői kártya elvesztéséről hivatalos nyilatkozatot kell tenni a kártyát kiállító tagállam illetékes hatóságainál, valamint – amennyiben különböző tagállamról van szó – a járművezető szokásos tartózkodási helye szerinti tagállam illetékes hatóságainál is.

(4) Amennyiben a járművezetői kártya megsérült, hibásan működik, elveszett vagy azt eltulajdonították, a járművezetőnek hét naptári napon belül kérelmeznie kell a szokásos tartózkodási helye szerinti tagállam illetékes hatóságainál a kártya cseréjét vagy pótlását. E hatóságok az erre irányuló részletes kérelem kézhezvételének időpontjától számított nyolc munkanapon belül cserekártyát biztosítanak.

(5) A (4) bekezdésben meghatározott körülmények fennállása esetén a járművezető legfeljebb tizenöt naptári napig vezethet járművezetői kártya nélkül, illetőleg ennél hosszabb ideig abban az esetben, ha ez a járműnek a telephelyére való visszajuttatásához szükséges, feltéve hogy a járművezető bizonyítani tudja, hogy a kártya bemutatása vagy használata ezen időszak alatt lehetetlen.

30. cikk

A járművezetői kártyák kölcsönös elismerése és cseréje

(1) A tagállamok a járművezetői kártyákat kölcsönösen elismerik.

(2) Amennyiben az egyik tagállamban kiállított érvényes járművezetői kártya tulajdonosa a szokásos tartózkodási helyét egy másik tagállamba helyezi át, az addigi kártyája helyett azzal egyenértékű új járművezetői kártyát igényelhet. A kártyacserét végrehajtó tagállam feladata annak ellenőrzése, hogy a bemutatott kártya még érvényes-e.

(3) A kártyacserét végrehajtó tagállam visszaküldi a régi kártyát a kiállító tagállam hatóságainak, és megadja a visszaküldés indokait.

(4) Amennyiben egy tagállam pótol vagy másikra cserél egy járművezetői kártyát, az ilyen pótlást vagy cserét – és minden további pótlást vagy cserét – nyilvántartásba kell venni az adott tagállamban.

31. cikk

A járművezetői kártyákra vonatkozó elektronikus információcsere

(1) Annak biztosítása érdekében, hogy a kérelmező még nem rendelkezik a 26. cikkben előírtak szerint érvényes járművezetői kártyával, a tagállamok legalább a járművezetői kártyák érvényességi idejének megfelelő ideig e kártyákról – ideértve a 26. cikk (4) bekezdésében említett kártyákat is – a következő információkat tartalmazó nemzeti elektronikus nyilvántartásokat vezetnek:

(2) A Bizottság és a tagállamok – a 2010/19/EU ajánlásban említett TACHOnet üzenetküldő rendszer vagy egy kompatibilis rendszer felhasználásával – megtesznek minden szükséges intézkedést annak biztosítása érdekében, hogy az elektronikus nyilvántartások kapcsolódjanak egymáshoz és az egész Unió területéről elérhetők legyenek. Kompatibilis rendszer használata esetén az elektronikus adatok többi tagállammal való cseréjére a TACHOnet üzenetküldő rendszeren keresztül nyílik lehetőség.

(3) Járművezetői kártya kiállításakor, pótlásakor és szükség esetén megújításakor a tagállamok elektronikus adatcsere révén ellenőrzik, hogy a járművezető nem rendelkezik-e már egy másik érvényes járművezetői kártyával. Az adatcsere az ellenőrzés céljához szükséges adatokra korlátozódik.

(4) Az ellenőrző tisztviselők hozzáférhetnek az elektronikus nyilvántartáshoz annak érdekében, hogy ellenőrizzék a járművezetői kártyák státuszát.

(5) A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el a (2) bekezdésben említett összekapcsolódáshoz szükséges – a kicserélt adatok formátumát, a nemzeti elektronikus nyilvántartásokba elektronikus úton történő betekintésre vonatkozó műszaki eljárásokat, a hozzáférési eljárásokat és a biztonsági mechanizmusokat is magukban foglaló – közös eljárások és műszaki előírások megállapítása érdekében. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 42. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

VI. FEJEZET

A KÉSZÜLÉK HASZNÁLATA

32. cikk

A menetíró készülékek helyes használata

(1) A szállítási vállalkozásoknak és a járművezetőknek gondoskodniuk kell a digitális menetíró készülék és a járművezetői kártya megfelelő működéséről és helyes használatáról. Analóg menetíró készüléket használó szállítási vállalkozásoknak és járművezetőknek gondoskodniuk kell az analóg menetíró készülék megfelelő működéséről és az adatrögzítő lap helyes használatáról.

(2) A digitális menetíró készülék nem állítható be úgy, hogy a jármű motorjának leállításakor vagy a gyújtás kikapcsolásakor automatikusan egy meghatározott tevékenységkategóriára kapcsoljon, kivéve ha a járművezető manuálisan ki tudja választani a megfelelő tevékenységkategóriát.

(3) Tilos az adatrögzítő lapon rögzített vagy a menetíró készülékben vagy a járművezetői kártyán tárolt adatokat, illetve a menetíró készülék kinyomtatott adatait meghamisítani, eltitkolni, kitörölni vagy megsemmisíteni. Ugyanúgy tilos a menetíró készülékkel, az adatrögzítő lappal vagy a járművezetői kártyával kapcsolatos bármely olyan manipuláció, amely az adatok, illetve a kinyomtatott információk meghamisítását, törlését vagy megsemmisítését eredményezheti. Nem tartható a járművön olyan eszköz, amely ilyen célra felhasználható lehet.

(4) A járművek nem lehetnek egynél több menetíró készülékkel felszerelve, kivéve a 21. cikkben meghatározott üzemi tesztek céljából.

(5) A tagállamok megtiltják a menetíró készülék manipulálására készített és/vagy szánt eszközök gyártását, forgalmazását, reklámozását és/vagy értékesítését.

33. cikk

A szállítási vállalkozás felelőssége

(1) A szállítási vállalkozás felelőssége gondoskodni arról, hogy járművezetői megfelelő képzést és utasítást kapjanak a menetíró készülék – legyen az digitális vagy analóg – helyes működésével kapcsolatban, továbbá rendszeresen ellenőrzi, hogy járművezetői helyesen használják-e a készüléket, és nem adhat nekik olyan, közvetlen, vagy közvetett ösztönzőt, amely a menetíró készülékkel való visszaélésre sarkallhat.

A szállítási vállalkozás megfelelő számú adatrögzítő lapot ad ki azoknak a járművezetőknek, akik analóg menetíró készülékkel felszerelt járművet vezetnek, amely mennyiségnél számításba kell venni az adatrögzítő lapok személyes jellegét, a szolgálati idő tartamát és annak a lehetőségét, hogy a sérült, vagy a felhatalmazott, ellenőrző tisztviselő által lefoglalt adatrögzítő lapokat pótolni kell. A szállítási vállalkozás a járművezetőknek csak olyan adatrögzítő lapokat adhat ki, amelyek a jóváhagyott mintának megfelelnek és a járműbe beépített készülékhez használhatók.

Amennyiben a jármű digitális menetíró készülékkel van felszerelve, a szállítási vállalkozás és a járművezető gondoskodik arról, hogy a szolgálati idő hosszát szem előtt tartva az adatoknak a menetíró készülékből való, az ellenőrző tisztviselő kérésére történő kinyomtatása vizsgálat esetén helyesen történjen.

(2) A szállítási vállalkozásnak időrendi sorrendben és olvasható formában, használatukat követően legalább egy évig meg kell őriznie az adatrögzítő lapokat és – amennyiben a 35. cikknek való megfelelés érdekében készültek ilyenek – a kinyomtatott lapokat, és az érintett járművezetőnek – kérésére – ezekről másolatokat kell adnia. A szállítási vállalkozásnak ezen túlmenően át kell adnia az érintett járművezetőnek – annak kérésére – a járművezetői kártyákról letöltött adatok másolatát és e másolatok kinyomtatott változatát is. Az adatrögzítő lapokat, kinyomtatott lapokat és a letöltött adatokat a felhatalmazott ellenőrző tisztviselő kérésére be kell mutatni vagy át kell adni.

(3) A szállítási vállalkozás felel azért, ha saját járművezetői vagy a rendelkezésére álló járművezetők megsértik az e rendeletben előírtakat. A tagállamok azonban ezt a felelősséget attól tehetik függővé, hogy a szállítási vállalkozás megsértette-e az e cikk (1) bekezdésének első albekezdésében, valamint az 561/2006/EK rendelet 10. cikkének (1) és a (2) bekezdésben foglaltakat.

34. cikk

A járművezetői kártyák és az adatrögzítő lapok használata

(1) A járművezető – attól az időponttól kezdve, amikor a járművet átveszi – minden nap használja az adatrögzítő lapot vagy a járművezetői kártyát, amikor járművet vezet. Az adatrögzítő lapot vagy járművezetői kártyát nem szabad eltávolítani a napi munkaidő vége előtt, kivéve ha az eltávolítás egyébként megengedett. Egyetlen adatrögzítő lap vagy járművezetői kártya sem használható azon az időtartamon túl, amelyre szánták.

(2) A járművezetők megfelelő módon védik az adatrögzítő lapokat vagy járművezetői kártyákat, és nem használhatnak elszennyeződött vagy sérült adatrögzítő lapokat vagy járművezetői kártyákat.

(3) Ha a jármű elhagyásának következtében a járművezető nem tudja használni a járműbe szerelt menetíró készüléket, az (5) bekezdés b) pontjának ii., iii. és iv. alpontjában említett időszakokat be kell jegyezni:

A tagállamok nem írhatják elő a járművezetők számára annak követelményét, hogy dokumentálják a jármű elhagyása során végzett tevékenységeiket.

(4) Amennyiben a digitális menetíró készülékkel felszerelt járművön egynél több járművezető tartózkodik, minden egyes járművezetőnek gondoskodnia kell arról, hogy járművezetői kártyája a menetíró készülék megfelelő kártyaolvasó egységébe legyen beillesztve.

Amennyiben az analóg menetíró készülékkel felszerelt járművön egynél több járművezető tartózkodik, a járművezetők a szükséges változtatásokat az adatrögzítő lapokon úgy hajtják végre, hogy a vonatkozó információkat a járművet ténylegesen vezető járművezető adatrögzítő lapjára jegyzik fel.

(5) A járművezetők:

(6) Az a járművezető, aki analóg menetíró készülékkel felszerelt járművet vezet, bejegyzi az adatrögzítő lapjára a következő adatokat:

c)

a munkanap folyamán bekövetkező járműcsere esetén az első járművön, amelyre beosztották, és azon a járművön, amelyre azután következőleg osztották be,

(7) A járművezető a digitális menetíró készülékbe beírja azoknak az országoknak a betűjeleit, amelyekben a napi munkaidejét megkezdi és befejezi. A tagállamok ugyanakkor előírhatják, hogy az olyan járművezetők, akik az adott tagállam határain belül folytatnak szállításokat, az ország betűjele mellett részletesebb földrajzi leírásokat is adjanak meg, feltéve hogy az adott tagállam e részletes földrajzi leírásokról még 1998. április 1-je előtt értesítette a Bizottságot.

A járművezetőknek nem szükséges megadniuk az első albekezdés első mondatában említett információt, ha a menetíró készülék a 8. cikknek megfelelően automatikusan rögzíti a helymeghatározási adatokat.

35. cikk

Sérült járművezetői kártyák és adatrögzítő lapok

(1) Amennyiben a bejegyzéseket tartalmazó adatrögzítő lap vagy a járművezetői kártya megsérült, a járművezető a sérült adatrögzítő lapot vagy járművezetői kártyát a pótláshoz használt tartalék adatrögzítő laphoz köteles csatolni.

(2) Ha egy járművezetői kártya megsérült, hibásan működik, elveszett vagy eltulajdonították, a járművezető:

az út végén kinyomtatja a menetíró készülék által rögzített időtartamokkal kapcsolatos információt, bejegyzi az induláskor készített nyomtatás óta egyéb munkával töltött időt, készenléti időt és pihenőket, amelyeket a menetíró készülék nem jegyzett fel, valamint megjelöli a dokumentumon azokat az adatokat, amelyek lehetővé teszik a járművezető azonosítását (név, a járművezetői kártya vagy a vezetői engedély száma), beleértve a járművezető aláírását is.

36. cikk

A járművezető által magánál tartandó dokumentumok

(1) Ha a járművezető analóg menetíró készülékkel felszerelt járművet vezet, a felhatalmazott ellenőrző tisztviselő kérésére be kell tudnia mutatni a következőket:

(2) Ha a járművezető digitális menetíró készülékkel felszerelt járművet vezet, a felhatalmazott ellenőrző tisztviselő kérésére be kell tudnia mutatnia a következőket:

(3) A felhatalmazott ellenőrző tisztviselő az adatrögzítő lapok, illetve a menetíró készülék vagy a járművezetői kártya által rögzített, kijelzett vagy kinyomtatott adatok, illetve ha ezen adatok nem állnak rendelkezésre, bármely más olyan dokumentum elemzésével ellenőrizheti az 561/2006/EK rendeletnek való megfelelést, amely bizonyos rendelkezések – például e rendelet 29. cikke (2) bekezdésének és 37. cikke (2) bekezdésének – be nem tartását bizonyítja.

37. cikk

Eljárások hibásan működő készülék esetében

(1) A menetíró készülék üzemzavara vagy hibás működése esetén a szállítási vállalkozó, mihelyt a körülmények megengedik, megjavíttatja a készüléket egy engedéllyel rendelkező szerelővel vagy műhellyel.

Amennyiben a jármű nem tud visszatérni a szállítási vállalkozás telephelyére az üzemzavar vagy a hibás működés megállapításának napjától számított egy héten belül, a javítást útközben kell elvégezni.

A tagállamok által a 41. cikk szerint hozott intézkedések – amennyiben ez összeegyeztethető az érintett tagállam nemzeti jogszabályaival – felhatalmazzák az illetékes hatóságokat a jármű használatának a megtiltására, amennyiben az üzemzavart vagy a hibás működést nem orvosolták az e bekezdés első és második albekezdésének megfelelően.

(2) Amennyiben a menetíró készülék üzemképtelen vagy hibásan működik, a járművezető az alábbiakon rögzíti az azonosítását lehetővé tevő adatokat (név, a járművezetői kártya és/vagy a vezetői engedély száma) – saját kezű aláírásával együtt –, valamint a különböző időtartamokra vonatkozó mindazon információkat, amelyeket a menetíró készülék már nem helyesen rögzített vagy nyomtatott ki:

VII. FEJEZET

VÉGREHAJTÁS ÉS SZANKCIÓK

38. cikk

Ellenőrző tisztviselők

(1) E rendelet betartásának hatékony figyelemmel kísérése érdekében az ellenőrző tisztviselőknek kellő mennyiségű felszereléssel és megfelelő hatáskörrel kell rendelkezniük ahhoz, hogy elláthassák e rendelet szerinti feladataikat. Ez a felszerelés különösen az alábbiakat tartalmazza:

(2) Ha az ellenőrző tisztviselő az ellenőrzés végeztével elegendő bizonyítékot talál a csalás alapos gyanújára, felhatalmazással rendelkezik arra, hogy további tesztek elvégzése céljából egy engedéllyel rendelkező műhelybe küldje a járművet, különösen annak ellenőrzése érdekében, hogy a menetíró készülék:

(3) Az ellenőrző tisztviselők felhatalmazással rendelkeznek az engedéllyel rendelkező műhelyek arra való utasítására, hogy végezzék el a (2) bekezdésben említett teszteket és a manipulációs eszközök jelenlétének felderítésére szolgáló külön teszteket. Ha manipulációs eszközöket mutatnak ki, a készüléket, beleértve magát az eszközt, a járműegységet vagy annak alkatrészeit és a járművezetői kártyát ki lehet szerelni a járműből, és bizonyítékként fel lehet használni, az ilyen bizonyítékok kezelésére vonatkozó nemzeti eljárási szabályoknak megfelelően.

(4) Az ellenőrző tisztviselőknek a vállalkozások telephelyének ellenőrzésekor adott esetben ki kell használniuk a lehetőséget az ott található menetíró készülékek és járművezetői kártyák ellenőrzésére.

39. cikk

Az ellenőrző tisztviselők képzése

(1) A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az ellenőrző tisztviselők megfelelően képzettek legyenek a rögzített adatok elemzéséhez és a menetíró készülék ellenőrzéséhez, és ezáltal biztosított legyen a hatékony és összehangolt ellenőrzés és végrehajtás.

(2) A tagállamok legkésőbb … (19) -ig tájékoztatják a Bizottságot az ellenőrző tisztviselőikre vonatkozó képzési követelményekről.

(3) A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján intézkedéseket hoz az ellenőrző tisztviselők képzésének és továbbképzésének tartalmára vonatkozóan, beleértve az ellenőrzések irányítására és a manipulációs eszközök és csalás észlelésére vonatkozó technikákkal kapcsolatos képzést is. Ezek az intézkedések az e rendelet vonatkozó rendelkezéseinek és az 561/2006/EK rendeletnek a végrehajtását segítő iránymutatásokat is magukban foglalnak. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 42. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

(4) A tagállamok az ellenőrző tisztviselők képzési programjába beépítik a Bizottság által meghatározott tartalmat.

40. cikk

Kölcsönös segítségnyújtás

A tagállamok segítik egymást e rendelet alkalmazásában és az e rendeletnek való megfelelés ellenőrzésében.

E kölcsönös segítségnyújtás keretén belül a tagállamok illetékes hatóságai rendszeresen megküldik egymásnak az e rendelet szerelők vagy műhelyek általi megsértésével, a manipulálás gyakorlatainak típusaival, valamint az ilyen jogsértésekért kiszabott szankciókkal kapcsolatos összes rendelkezésre álló információt.

41. cikk

Szankciók

(1) A tagállamok a nemzeti alkotmányos szabályokkal összhangban megállapítják az e rendelet megsértése esetén kiszabható szankciókra vonatkozó szabályokat, és minden szükséges intézkedést megtesznek azok foganatosítása érdekében. Az említett szankcióknak hatékonyaknak, arányosnak, visszatartó erejűnek és megkülönböztetéstől mentesnek kell lenniük, és meg kell felelniük a 2006/22/EK irányelvben meghatározott jogsértési kategóriáknak.

(2) A tagállamok … (20) -ig értesítik a Bizottságot ezekről az intézkedésekről és a szankciókra vonatkozó szabályokról. Az említett intézkedések bármilyen későbbi módosításáról szintén tájékoztatják a Bizottságot.

VIII. FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

42. cikk

Bizottság

(1) A Bizottság munkáját egy bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak minősül.

(2) Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 4. cikkét kell alkalmazni.

(3) Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.

Amennyiben a bizottság nem ad ki véleményt, a Bizottság nem fogadhatja el a végrehajtási jogi aktus tervezetét, és a 182/2011/EU rendelet 5. cikke (4) bekezdésének harmadik albekezdését kell alkalmazni.

Amennyiben a bizottság írásbeli eljárás útján alakítja ki véleményét, az írásbeli eljárás eredmény nélkül lezárásra kerül abban az esetben, ha a vélemény kialakítására megállapított határidőn belül az elnök így dönt, vagy ha a bizottsági tagok egyszerű többsége ezt kéri.

43. cikk

Menetíró készülékekkel foglalkozó fórum

(1) Létrejön a menetíró készülékekkel foglalkozó fórum, amely támogatja a tagállamok szakértői, a 42. cikkben említett bizottság tagjai, és – az AETR-megállapodás alapján menetíró készüléket használó – harmadik országok szakértői között a menetíró készülékre vonatkozó műszaki kérdésekről zajló párbeszédet.

(2) A tagállamok szakértőként delegálják a menetíró készülékekkel foglalkozó fórumba a 42. cikkben említett bizottságban részt vevő szakértőket.

(3) A menetíró készülékekkel foglalkozó fórumnak nyitottnak kell lennie az olyan érdeklődő harmadik országok szakértőinek részvétele előtt, amelyek az AETR-megállapodás szerződő felei.

(4) A menetíró készülékekkel foglalkozó fórumba meghívást kell kapniuk az érdekelt feleknek, a járműgyártók és a menetírókészülék-gyártók képviselőinek, a szociális partnereknek és az európai adatvédelmi biztosnak.

(5) A menetíró készülékekkel foglalkozó fórum elfogadja saját eljárási szabályzatát.

(6) A menetíró készülékekkel foglalkozó fórum évente legalább egyszer ülésezik.

44. cikk

A nemzeti intézkedések közlése

A tagállamok legkésőbb 30 nappal az elfogadás időpontját követően és először … (21) -ig tájékoztatják a Bizottságot nemzeti joguknak azon törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseiről, amelyeket az e rendelet által szabályozott területen fogadnak el.

45. cikk

Az 561/2006/EK rendelet módosítása

Az 561/2006/EK rendelet a következőképpen módosul:

46. cikk

Átmeneti intézkedések

Amennyiben az e rendeletben említett végrehajtási jogi aktusok nem kerültek úgy elfogadásra, hogy azok az e rendelet alkalmazásának kezdő időpontjában alkalmazhatóak legyenek, a 3821/85/EGK rendeletben és annak I.B. mellékletében foglalt rendelkezések – átmeneti alapon – az e rendeletben említett végrehajtási jogi aktusok alkalmazásának kezdő időpontjáig továbbra is alkalmazandók maradnak.

47. cikk

Hatályon kívül helyezés

A 3821/85/EGK rendelet hatályát veszti. A hatályon kívül helyezett rendeletre történő hivatkozásokat az e rendeletre történő hivatkozásként kell értelmezni.

48. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

E rendelet – a 46. cikkben szereplő átmeneti rendelkezésekre figyelemmel – … (23) -tól /-től alkalmazandó. A 24., 34. és 45. cikk azonban … (24) -tól/-től alkalmazandó.

(1) HL C 43., 2012.2.15., 79. o.

(2) Az Európai Parlament 2012. július 3-i álláspontja (HL C 349. E, 2013.11.29., 106. o.) és a Tanács 2013. november 15-i álláspontja első olvasatban. Az Európai Parlament …-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

(3) A Tanács 3821/85/EGK rendelete (1985. december 20.) a közúti közlekedésben használt menetíró készülékekről (HL L 370., 1985.12.31., 8. o.).

(4) Az Európai Parlament és a Tanács 561/2006/EK rendelete (2006. március 15.) a közúti szállításra vonatkozó egyes szociális jogszabályok összehangolásáról, a 3821/85/EGK és a 2135/98/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 3820/85/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 102., 2006.4.11., 1. o.).

(5) EBHT 1994., I-2497. o.

(6) Az Európai Parlament és a Tanács 2006/22/EK irányelve (2006. március 15.) a közúti szállításra vonatkozó egyes szociális jogszabályokkal kapcsolatos 3820/85/EGK és a 3821/85/EGK tanácsi rendelet végrehajtásának minimumfeltételeiről és a 88/599/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 102., 2006.4.11., 35. o.).

(7) Az Európai Parlament és a Tanács 765/2008/EK rendelete (2008. július 9.) a termékek forgalmazása tekintetében az akkreditálás és piacfelügyelet előírásainak megállapításáról és a 339/93/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 218., 2008.8.13., 30. o.).

(8) A Bizottság 2010/19/EU ajánlása (2010. január 13.) a kibocsátott járművezetői kártyák egyediségének ellenőrzésére szolgáló tagállamok közötti elektronikus adatcsere biztonságáról (HL L 9., 2010.1.14., 10. o.).

(9) Az Európai Parlament és a Tanács 95/46/EK irányelve (1995. október 24.) a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 281., 1995.11.23., 31. o.).

(10) Az Európai Parlament és a Tanács 2002/58/EK irányelve (2002. július 12.) az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről (HL L 201., 2002.7.31., 37. o.).

(11) Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

(12) Két évvel e rendelet hatálybalépésének időpontját követően.

(13) Az Európai Parlament és a Tanács 45/2001/EK rendelete (2000. december 18.) a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 8., 2001.1.12., 1. o.).

(14) HL C 37., 2012.2.10., 6. o.

(15) Az Európai Parlament és a Tanács 2002/15/EK irányelve (2002. március 11.) a közúti fuvarozásban utazó tevékenységet végző személyek munkaidejének szervezéséről (HL L 80., 2002.3.23., 35. o.).

(16) A Tanács 92/6/EGK irányelve (1992. február 10.) a Közösségben egyes gépjármű-kategóriákra sebességkorlátozó készülékek felszereléséről és használatáról (HL L 57., 1992.3.2., 27. o.).

(17) Egy évvel e rendelet hatálybalépését követően.

(18) Az Európai Parlament és a Tanács 1072/2009/EK rendelete (2009. október 21.) a nemzetközi közúti árufuvarozási piachoz való hozzáférés közös szabályairól (HL L 300., 2009.11.14., 72. o.).

(19) 30 hónappal e rendelet hatálybalépésének időpontját követően.

(20) Két évvel e rendelet hatálybalépésének időpontját követően.

(21) 12 hónappal e rendelet hatálybalépésének időpontját követően.

(23) Két évvel e rendelet hatálybalépését követően.

(24) Egy évvel e rendelet hatálybalépését követően.

a jármű mozgása: a járműnek saját motorerejével egyenes vonalban, sík terepen, 50 + 5 km/h sebességgel kell előrehaladnia. A mérés elvégezhető megfelelő vizsgapadon is, ha az összevethető pontosságot nyújt.

A III. rész f) 3. pontjában foglalt maximális tűréshatárok betartását legalább hatévente egyszer meg kell vizsgálni, a tagállamok azonban ennél rövidebb vizsgálati időszakot is előírhatnak a területükön nyilvántartásba vett járművek vizsgálatára. A vizsgálat során le kell cserélni az illesztési címkét.

A járműbe beépített készülék időszakos vizsgálatát legalább kétévenként el kell végezni és az elvégezhető magának a járműnek a műszaki vizsgálata keretében is.

Ennek a pontnak az alkalmazásában az M1 és N1 járművek azok, amelyeket a 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) II. mellékletének A része meghatároz. Azokban a járművekben, amelyeket e rendelettel összhangban menetíró készülékkel szereltek fel, és nem úgy terveztek, hogy azokba egy, a távolság- és sebességérzékelők és a menetíró készülék közötti védett kábelt szereljenek be, a távolság- és sebességérzékelőkhöz lehető legközelebb adaptert kell elhelyezni.

5. A menetíró készüléket és a jeladót csatlakoztató kábeleket folytonos, műanyag bevonatú, korrózió ellen védett, peremezett végű acélburkolattal kell védeni, kivéve azokat az eseteket, amikor a manipulációval szemben ugyanolyan szintű védelem biztosítható olyan egyéb eszközökkel (elektronikus ellenőrzéssel, például jeltitkosítással) is, amelyek alkalmasak a menetíró készülék helyes működéséhez egyébként nem szükséges olyan eszközök jelenlétét érzékelni, amelyek célja az, hogy a menetíró készülékek pontos működését a sebesség- és távolságérzékelőből érkező elektronikus adatok rövidre zárásával, megszakításával vagy módosításával megakadályozzák. E rendelet értelmében az a csatlakozás számít folytonosnak, amely plombával ellátott kapcsolódási pontokból áll.

azzal a feltétellel, hogy a menetíró készülék továbbra is megbízhatóan és pontosan működik, és egy engedéllyel rendelkező szerelő vagy műhely a sebességkorlátozó készülék vagy a közúti közlekedés biztonságát fokozó egyéb készülék beszerelése után közvetlenül, egyéb esetben pedig hét napon belül visszahelyezi a plombát. E plombák feltörésekor minden alkalommal írásos nyilatkozatot kell készíteni a feltörés okairól, amelyet az illetékes hatóság rendelkezésére kell bocsátani.

Az első bekezdés b), c) és e) pontjában említett plombák eltávolíthatók:

Különleges esetekben a menetíró készülék típusának jóváhagyásakor további plombákat is előírhatnak, és a jóváhagyási bizonyítványban meg kell adni e plombák helyét.

c)

1. A menetíró készüléket a járműben úgy kell elhelyezni, hogy a járművezető a vezetőülésből a sebességmérőt, a kilométer-számlálót és az órát könnyen leolvashassa, és ugyanakkor a készülékek valamennyi alkatrésze, beleértve a meghajtóelemeket is, védettek legyenek a véletlen károsodással szemben.

c) Az adatrögzítő lapokra nyomtatandó információk

c)

(c)

c)

Az ismertető címkét be kell építeni a készülékbe, és azon szerepelnie kell a következő jelzéseknek, amelyeknek láthatóaknak kell lenniük a készüléken a felszerelés után is:

A sebességrögzítő írótűnek az adatrögzítő lap formájától függetlenül általában egyenes vonalban és az adatrögzítő lap mozgásirányára merőlegesen kell mozognia. Azonban az írótű vezethető görbe vonalban is, ha a következő feltételek teljesülnek:

Az útszakasz rögzítésének még a méréstartomány felső határát elérő sebesség esetén is kifogástalanul olvashatónak kell lennie.

c) Adatrögzítő műszerek

Az időmérőnek a készüléken kívülről is láthatónak kell lennie és lehetővé kell tennie a világos, tisztán látható és félreérthetetlen leolvasást.

A megfelelő használat biztosítása érdekében a menetíró készülék minden belső alkatrészét védeni kell a nedvesség és a por ellen. Az alkatrészeket plombával ellátható burkolatok alkalmazásával hamisítás elleni védelemmel is el kell látni.

egy vagy több időrögzítőt, amely megfelel a c) 4. pontban meghatározott követelményeknek.

Azoknál a járműveknél, amelyekhez két járművezetőt osztanak be, a készüléknek olyannak kell lennie, hogy az első bekezdés 3., 4. és 5. pontjában felsorolt időszakokat két külön adatrögzítő lapon egyidejűleg és megkülönböztethetően jegyezze fel.

c) „a jellemző együttható”: a jármű és a menetíró készülék közötti kapcsolatot biztosító alkatrész (sebességváltó kimenőtengelye vagy a keréktengely) által – mialatt a jármű normál vizsgálati feltételek mellett egy mért kilométernyi távolságot tesz meg – kibocsátott kimenő jel értékét megadó jellemző számérték (lásd e melléklet VI. részének 4. pontját). A jellemző együtthatót vagy kilométerenkénti fordulatszámban (w = ford/km) vagy kilométerenkénti impulzusszámban (w =… imp/km) kell kifejezni;

(2) Jelölje be a megfelelő négyzetet.

A TANÁCS INDOKOLÁSA

I. BEVEZETÉS

A Bizottság 2011. július 19-én benyújtotta a Tanácsnak a közúti közlekedésben használt menetíró készülékekről szóló 3821/85/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről és az 561/2006/EK rendelet módosításáról szóló rendeletre vonatkozó javaslatát (1).

Az Európai Parlament 2012. július 3-án megszavazta első olvasatbeli véleményét (2).

A Tanács 2012. október 29-én politikai megállapodásra jutott a javaslat tervezetével kapcsolatban.

Munkája során a Tanács figyelembe vette az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság és az európai adatvédelmi biztos véleményét is. A Régiók Bizottsága úgy döntött, hogy nem ad ki véleményt, illetve nem készít jelentést.

Az Európai Parlament szavazását követően tárgyalások indultak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között a javaslattal kapcsolatos megállapodás elérése céljából. 2013. május 14-én létrejött a megállapodás, amelyhez ezt követően 2013. május 24-én az Állandó Képviselők Bizottsága, majd 2013. június 18-án az Európai Parlament Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottsága (TRAN) is támogatását adta.

A fenti megállapodásra figyelemmel, a jogi és nyelvi ellenőrzést követően a Tanács – az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 294. cikkében meghatározott rendes jogalkotási eljárásnak megfelelően – 2013. november 15-én elfogadja első olvasatbeli álláspontját.

II. A TANÁCS ELSŐ OLVASATBAN KIALAKÍTOTT ÁLLÁSPONTJÁNAK ELEMZÉSE

1. Általános szempontok

A közúti közlekedésben használt menetíró készülékekről szóló, a Tanácsnak 2011 júliusában benyújtott javaslat „a 2006/126/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a járművezetői kártya funkcióit tartalmazó vezetői engedély tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre vonatkozó javaslat”-tal együttesen olyan jogalkotási csomagot képez, amelynek célja a közúti közlekedésben alkalmazott szociális szabályok betartásának javítása és a csalások, valamint az adminisztratív terhek csökkentése a menetíró készülékek műszaki jellemzőinek fejlesztése és hatékonyságuk javítása révén. A fent említett javaslathoz csatoltan a Bizottság egy közleményt is benyújtott, „Digitális menetíró készülék: Útiterv a jövőbeli tevékenységekhez” címmel.

A Tanács általánosságban pozitívan fogadta a bizottsági javaslat célkitűzéseit, nevezetesen a menetíró-rendszer biztonságának növelését (a csalásoknak és a menetíró készülékek manipulációjának visszaszorítását), az adminisztratív költségek csökkentését és a rendszer ellenőrzésének hatékonyabbá tételét. Jelezte ugyanakkor, hogy a Bizottság által javasolt egyes intézkedések esetében további vizsgálatot igényelnek a várható hatások, hangsúlyozva annak fontosságát, hogy a tagállamok rugalmas módon a leginkább költséghatékony intézkedéseket alkalmazhassák, továbbá azt, hogy meg kell erősíteni a rendeletben a személyes adatok védelmét, és pontosítani kell a menetíró készülékre vonatkozó műszaki és funkcionális követelményekre vonatkozó rendelkezéseket. A Tanács álláspontja ezért jelentős kiigazításokat tartalmaz a bizottsági javaslathoz képest.

2. A Tanács álláspontja egyes kulcsfontosságú kérdések parlamenti módosításaival kapcsolatban

i. A jogi aktus felépítése (felhatalmazáson alapuló jogi aktusok / végrehajtási aktusok)

A bizottsági javaslat azt tartalmazta, hogy a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazítás érdekében a Bizottság kapjon felhatalmazást arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkével összhangban jogi aktusokat fogadjon el az I., az IB. és a II. mellékletnek a műszaki fejlődéshez való hozzáigazítása, valamint az IB. mellékletnek a helymeghatározó adatok automatikus rögzítéséhez, a távoli kommunikáció lehetővé tételéhez és az intelligens közlekedési rendszerekhez kapcsolódó interfész biztosításához szükséges műszaki előírásokkal történő kiegészítése tekintetében (lásd a bizottsági javaslat 4., 5., 6. és 38. cikkét).

A Parlament egyetértett a Bizottság által javasolt megközelítéssel, de azt javasolta, hogy – a menetíró készülékekről szóló rendelet elsődleges rendelkezéseinek módosításával kapcsolatos bizottsági hatáskör korlátozása érdekében – a fent említett mellékletek tartalmának egy része épüljön be a rendelet rendelkező részébe is. Ez mindenekelőtt a fogalommeghatározásokra, a követelményekre és a rögzítendő adatokra, továbbá a digitális menetíró készülék funkcióira, illetve a megjelenítésre és a figyelmeztetésre vonatkozó rendelkezések szövegét érinti, amelyekre vonatkozóan a Parlament jelentős számú módosítást elfogadott.

A Tanács elismeri, hogy a rendeletben meg kell határozni egy alapszintű jogi keretet. Azt javasolja ezért, hogy a rendelet szövege egészüljön ki a fentebb említett melléletekben foglalt főbb műszaki követelményekkel, amelyek alapján pedig a későbbiekben a Bizottságnak kellene majd végrehajtási aktusok útján meghatároznia a vonatkozó részletes rendelkezéseket annak biztosítása céljából, hogy a rendelet alkalmazása az EU összes tagállamában egységes legyen. Ennek megfelelően a Tanács álláspontja a fogalommeghatározásokra, a műszaki követelményekre és a rögzítendő adatokra, a digitális menetíró készülék funkcióira, valamint a megjelenítésre és a figyelmeztetésre vonatkozó rendelkezéseket is tartalmaz.

A Tanács tehát elvi alapon támogatja a Parlament 20., 22–37., 39–43., 45. és 48. módosítását. A 125., a 113., a 114. és a 115. módosítást viszont nem vette át.

ii. Új technológiákkal kapcsolatos és adatvédelmi rendelkezések

a) Az adatvédelem megerősítése

A Bizottság eredeti szövegében közvetlen hivatkozás beillesztését javasolta az adatvédelmi jogszabályokra (34. cikk).

A Tanács egyetért a Parlamenttel abban, hogy a Bizottság által javasolt adatvédelmi rendelkezéseknek az európai adatvédelmi biztos véleményén alapuló megerősítése helyénvaló lépés, ezért elvi alapon nagyrészt elfogadja az EP 12., 44. és 101–102. módosítását. A Tanács nem tudta azonban figyelembe venni a 48. és a 49. módosítást.

b) A helymeghatározó adatok rögzítése

Míg a Bizottság a munkanapnak csak az indulási és az érkezési helyét javasolta rögzíteni (4. cikk), a Parlament amellett foglalt állást, hogy a járművezető adott napjának mindegyik szállítási szegmense automatikusan rögzítésre kerüljön.

A Tanács ezzel a megközelítéssel nem tud azonosulni, ugyanakkor elismeri, hogy a munkanap indulási és érkezési helyén kívül hasznos lenne a halmozott vezetési idő minden harmadik órájában automatikusan rögzíteni az adott helyszín koordinátáit annak érdekében, hogy a hivatásos közúti fuvarozó járművezetők fokozottabban betartsák a hatályos jogszabályokat. A Tanács ezért álláspontjában részben figyelembe tudta venni a Parlament bizonyos, a 46. és a 47. módosításban megjelenített megfontolásait.

c) Az ellenőrök korai távészlelő technológiával való felszerelése

A Parlament több olyan módosítást is előterjesztett, amelyek célja az ellenőröknek a menetíró készülékek esetleges manipulálásának korai észlelését lehetővé tevő távészlelő berendezésekkel való kötelező felszerelése.

A Tanács álláspontjában részben érvényre juttatta a Parlament aggályait, és úgy véli, hogy az a szakaszos megközelítés, amelyet a 9. cikk határoz meg az ellenőrök távérzékelő technológiával való felszerelésére vonatkozóan, megfelelő. Ennek megfelelően – a nemzeti végrehajtási stratégiákat is figyelembe véve – a tagállamoknak 15 évvel az intelligens menetíró készülék bevezetése után a megfelelő mértékben el kell majd látniuk ellenőrző hatóságaikat távérzékelő berendezésekkel. E határidőt megelőzően a tagállamok maguk dönthetik el, hogy felszerelik-e az ellenőrző hatóságokat a távérzékelő technológiával. A Tanács ennek megfelelően részben be tudta építeni álláspontjába a Parlament 52., 88. és 103. módosításában megfogalmazott megfontolásokat, figyelembe véve egyúttal a tagállamok költségvetési korlátait is.

d) A menetíró készülékeket és az intelligens közlekedési rendszereket összekapcsoló interfész

A Parlament több olyan módosítást is előterjesztett, amely a menetíró készülékeket az intelligens közlekedési rendszerekkel összekapcsoló interfész kötelező bevezetését írná elő.

A Tanács úgy véli: kulcsfontosságú a megfelelő mértékű rugalmasság megtartása annak érdekében, hogy a szállítási vállalkozások továbbra is szabadon eldönthessék, hogy össze kívánják-e kötni a menetíró készüléket valamilyen külső berendezéssel. A Tanács álláspontjában ezért úgy rendelkezik, hogy a menetíró készülékeket bizonyos feltételek mellett el lehet látni olyan szabványosított interfészekkel, amelyek lehetővé teszik, hogy a menetíró készülék által rögzített vagy előállított adatokat egy külső eszköz felhasználja. A tanácsi szöveg ezenkívül kitér arra is, hogy az interfészhez csatlakozó külső eszköz csak akkor férhet hozzá a személyes adatokhoz, ha a járművezető, akire az adatok vonatkoznak, ehhez kifejezetten a hozzájárulását adta.

Ennek fényében a Tanács a Parlament 59. + 122., a 60–61. és 62. + 123. módosítását csak részben vette figyelembe álláspontjában.

iii. Az intelligens menetíró készülék bevezetését és a járművek utólagos felszerelését előíró rendelkezések hatálybalépésének ideje

a) Hatálybalépés

A Bizottság eredeti javaslata szerint az intelligens menetíró készülékek újonnan nyilvántartásba vett járművekbe való beépítésének a rendelet hatálybalépésétől számított 48 hónap a határideje.

A Parlament azt javasolta, hogy ilyen berendezéssel az intelligens menetíró készülék műszaki leírásának hatálybalépésétől számított 24 hónap elteltével forgalomba helyezett járművek legyenek felszerelve.

A Tanács első olvasatbeli álláspontja szerint az intelligens menetíró készüléket – az első alkalommal nyilvántartásba vett járművek esetében – 40 hónappal az intelligens menetíró készülékek műszaki leírásának hatálybalépését követően lenne kötelező beszerelni, mely időpontot a Bizottság legkésőbb 2014. december 31-ében szándékozik rögzíteni.

A Tanács ezért a 46., az 51. és a 61. módosítást a határidő vonatkozásában nem tudta figyelembe venni.

b) A járművek digitális menetíró készülékekkel való utólagos felszerelése

A Bizottság a járművek intelligens menetíró berendezésekkel való utólagos felszereléséről nem rendelkezett eredeti javaslatában, míg a Parlament minden jármű esetében az új intelligens menetíró készülékkel való utólagos felszerelés 2020-ig való végrehajtása mellett foglalt állást az ellenőrök és a szállítási vállalkozások tevékenységének megkönnyítése érdekében.

A Tanács úgy véli, hogy a Parlament által előirányzott utólagos beszerelés aránytalan gazdasági hatással járna mindenekelőtt azáltal, hogy növelné a kis- és középvállalkozásokra nehezedő terheket, és ezzel veszélyeztetné az uniós üzemeltetők versenyképességét. A Tanács mindazonáltal hajlandó első olvasatbeli álláspontjában részben érvényesíteni az EP által 38. módosításában megfogalmazott szempontokat: a tanácsi szöveg 3. cikkének (4) bekezdése szerint a nemzetközi szállításban részt vevő járműveket legkésőbb 15 évvel azt követően kell felszerelni az intelligens menetíró készülékkel, hogy az újonnan nyilvántartásba vett járművek számára annak beépítése kötelezővé válik.

iv. Súlyérzékelők beépítése az intelligens menetíró készülékbe

A Bizottság javaslata nem tartalmazott súlyérzékelőkre vonatkozó rendelkezést, a Parlament azonban úgy vélte, hogy az intelligens menetíró készülékekben súlyérzékelőknek is lenniük kell annak érdekében, hogy javuljon a járművek súlyára vonatkozó hatályos jogi rendelkezéseknek a hivatásos közúti szállítási vállalkozások általi betartása. A Parlament e célból több módosítást is előterjesztett (13 + 147 + 148; 149; 63 + 150 és 71 + 151).

A Tanács nem osztja a Parlament értékelését, miszerint közvetlen összefüggés van a súlyérzékelők intelligens menetíró készülékekbe való beépítése és a vezetési, illetve pihenőidők ellenőrzésének a javulása között. A Tanács úgy véli, hogy az intelligens menetíró készülékek súlyérzékelővel való ellátása több októl sem célszerű. Egyrészt, a súlyérzékelőkre vonatkozó új műszaki leírás beillesztése további költségeket eredményezne, amely mindenekelőtt a kis- és középvállalkozásokat érintené. Másrészt, ennek az új műszaki leírásnak a kidolgozása késleltetheti az új menetíró készülék piaci forgalomba helyezését.

Ennek fényében, attól eltekintve, hogy egy preambulumbekezdésben általános jelleggel utal egy, a jövőben a Bizottság által arról készítendő értékelésre, hogy a súlyérzékelők milyen mértékben alkalmasak a közúti szállításra vonatkozó jogszabályok betartásának javítására, a Tanács álláspontja nem illeszt súlyérzékelőkre vonatkozó rendelkezést a rendelet szövegébe. A Tanács következésképpen nem tudta figyelembe venni a Parlament fenti módosításait.

v. Az ellenőrök képesítése és képzése

A Parlament egy sor olyan módosítást előterjesztett, amely az ellenőrök képzésére, valamint a készségeik és kompetenciáik tanúsításának harmonizálására vonatkozik.

A Tanács határozottan ellenzi bárminemű képesítési rendszer bevezetését a végrehajtó személyzet viszonylatában, és nem tudja elfogadni a Parlament 97., 98., 106., 107. és 108. módosítását.

Az ellenőrök képzését illetően a Parlament által 104. és 105. módosításában felvetett szempontokat azonban részben a Tanács is érvényesítette első olvasatbeli álláspontjában. A Tanács álláspontjában szereplő 39. cikk (3) bekezdése szerint a Bizottság intézkedéseket hoz az ellenőrök képzésének és továbbképzésének tartalmára vonatkozóan, mely tartalomnak az ellenőrök számára a tagállamokban nyújtott képzések részét kell képeznie.

vi. A közúti szállításra vonatkozó egyes szociális jogszabályok összehangolásáról szóló 561/2006/EK rendelet keretében nyújtott mentességek

A Bizottság javaslata 43. cikkében megváltoztatná az 561/2006/EK rendelet 13. cikkének (1) bekezdését, amely bizonyos feltételek mellett lehetővé teszi a tagállamok számára a rendelet bizonyos rendelkezései alóli mentességek engedélyezését. A Bizottság csak azon járművek esetében javasolta lehetővé tenni a tagállamok számára az 561/2006/EK rendelet alkalmazása alóli mentesség engedélyezését, amelyeket a vállalkozás telephelyétől számított 100 km-es sugarú körön belül használnak.

A Parlament egy sor olyan módosítást nyújtott be, amelyek célja újabb mentességek lehetővé tétele az 561/2006/EK rendelet keretében. A Parlament nem volt elégedett mindenekelőtt azzal, hogy a Bizottság által javasolt 100 km-es sugarú körön belüli szállítási műveletek viszonylatában való mentesség engedélyezésének csak a lehetősége áll a tagállamok rendelkezésére; ehelyett a mentesség összes uniós tagállamra való kiterjesztését kívánja alkalmazni. E célból az EP a 126. és a 135. módosítást nyújtotta be, amelyek célja az 561/2006/EK rendelet 3. cikkének módosítása annak érdekében, hogy a nem hivatásos járművezetők kikerüljenek a rendelet hatálya alól, és így azon kötelezettség hatálya alól is, hogy menetíró készüléket kelljen használniuk, amennyiben kizárólag a vállalkozásuk telephelyétől számított 100 km-es sugarú körön belül folytatják tevékenységüket.

A kompromisszumkészség jegyében a Tanács beleegyezett, hogy feltünteti a Parlament ezen elgondolását első olvasatbeli álláspontjában. A tanácsi szövegben ennek megfelelően azok a nem hivatásos járművezetők, akik járművüket a saját munkájukhoz szükséges anyagok vagy berendezések szállítására használják, mentesülnek a menetíró készülék használatának kötelezettsége alól, feltéve hogy a járművet kizárólag a vállalkozásuk telephelyétől számított 100 km-es sugarú körön belül használják, és annak súlya nem haladja meg a 7,5 tonnát. A Parlament többi olyan módosítását azonban, amelyek újabb mentességek bevezetését célozzák az 561/2006/EK rendelet keretében – azaz a 6., a 117–120., a 127–128. és a 134. módosítást – a Tanács nem vette tekintetbe.

vii. Harmonizáció a jogsértések és a szankciók tekintetében

A Parlament több olyan módosítást is előterjesztett, amelyek célja a jogsértésekkel és a szankciókkal kapcsolatos harmonizáció megerősítése a tagállamok között. A Parlament mindenekelőtt új rendelkezések beillesztését javasolta a rendeletbe annak kötelező jellegű meghatározására vonatkozóan, hogy mely jogsértések sorolandók a menetíró készülékekről szóló rendelet nagyon súlyos megsértésének kategóriájába; a Parlament célja annak biztosítása, hogy a menetíró készülékekre vonatkozó szabályok be nem tartása esetén a nemzeti jog szerinti legsúlyosabb szankciók kerüljenek kiszabásra.

A Tanács számára a Parlament által 3., 109. és 111–112. módosításában javasolt megközelítés nem elfogadható, és úgy véli, hogy az e rendelet megsértése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozó szabályokat a tagállamoknak kell megállapítaniuk, nemzeti szintű alkotmányos eljárásaiknak megfelelően. A Tanács álláspontjának szövege szerint továbbá az említett szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak, visszatartó erejűeknek és megkülönböztetéstől menteseknek kell lenniük, és meg kell felelniük a 2006/22/EK irányelvben meghatározott jogsértési kategóriáknak (3). A tanácsi szöveg egy új preambulumbekezdést is tartalmaz annak hangsúlyozása céljából, hogy a meglévő szabályokat a tagállamok hatóságainak egységes módon kell alkalmazniuk. A 4. módosítást tehát a Tanács elvi szinten elfogadja.

viii. A műhelyek megbízhatóságának megerősítése

A bizottsági javaslatban (annak IV. fejezetében, és főként 19. cikkében) foglalt egyes rendelkezések a műhelyek engedélyezésére vonatkozó jogi keretek megerősítésére irányultak. A Bizottság úgy vélte, hogy egy, bejelentés nélküli, rendszeres auditokat, valamint összeférhetetlenségek kiküszöbölését célzó intézkedéseket alkalmazó rendszer révén a műhelyek megbízhatóbbá válnának, és csökkenne a csalások és manipulációk előfordulásának a kockázata.

A Parlament módosítást nyújtott be (81. módosítás) az engedéllyel rendelkező műhelyek esetében végzett bejelentés nélküli műszaki auditok 20 %-ra való emelése céljából.

Tekintettel a különböző tagállamokban tapasztalható helyzetek sokféleségére, a Tanács módosított a bizottsági szövegen annak érdekében, hogy a tagállamok bizonyos rugalmassággal rendelkezzenek a kivitelezés kapcsán, gondoskodva ugyanakkor arról, hogy bizonyos minimumkritériumok vonatkozzanak a műhelyek engedélyezésére (a személyzet megfelelő képzettsége, a releváns tesztek és feladatok elvégzéséhez szükséges berendezések rendelkezésre állása, jó hírnév). A műhelyek megbízhatóságának védelme érdekében továbbá a Tanács a műhelyek által a menetíró készülék kezelése során alkalmazott eljárások rendszeres auditjának rendszerességét kettőről egy évre módosítja, a Bizottság által a műhelyek bejelentés nélküli műszaki auditjaira vonatkozóan javasolt 10 %-os arányt, valamint a műhelykártyák érvényességi idejére vonatkozó bizottsági javaslatot (egy év) viszont megtartja. Ennek megfelelően a Tanács nem tudta figyelembe venni a Parlament 81. módosítását, ugyanakkor a 82. és a 152. módosítást elvi szinten tartalmazza az álláspontja.

ix. A vállalkozás felelőssége a járművezetők által elkövetett jogsértésekért

A bizottsági javaslat tartalmazott egy rendelkezést, mely szerint a szállítási vállalkozásnak felelősséggel kell tartoznia a rendeletnek a járművezetői által elkövetett megsértései tekintetében, ugyanakkor a tagállamok figyelembe vehetik az esetleges olyan bizonyítékokat, melyek alapján a szállítási vállalkozásról ésszerű módon nem állítható, hogy felelős lett volna az elkövetett jogsértésért.

A Tanács az 561/2006/EK rendelet 10. cikke alapján egy olyan mondat beillesztését javasolja, amely e felelősségre vonhatóságot attól teszi függővé, hogy a vállalkozás megsértette-e a 33. cikk (3) bekezdését (a járművezetők megfelelő felkészítésének elmulasztása a vállalkozás által) és az 561/2006/EK rendelet 10. cikkének (1) és (2) bekezdését. A tanácsi szöveg ezenkívül úgy rendelkezik, hogy a vállalkozás mind a saját járművezetői, mind a rendelkezésére álló járművezetők által elkövetett jogsértések tekintetében felelősséggel tartozik.

E tekintetben a Parlament által 92., valamint 92. + 124. + 133. módosításában jelzett főbb megfontolásokat a Tanács elvi szinten elfogadta.

x. A menetíró készülékhez tartozó járművezetői kártyának a vezetői engedéllyel való összevonása

Az eredeti bizottsági javaslatban szereplő 27. cikk úgy rendelkezett, hogy 2018. január 19-étől kezdődő hatállyal a menetíró készülékekhez tartozó járművezetői kártyákat bele kell építeni a vezetői engedélyekbe, és a 2006/126/EK rendelet rendelkezései szerint kell kiállítani, megújítani, cserélni és pótolni.

A járművezetői kártyák vezetői engedélyekkel való felváltásának e fokozatos folyamata szükségessé tenné a vezetői engedélyekről szóló irányelv módosítását annak érdekében, hogy jogi szempontból rendezett legyen a két funkció egy dokumentumban való egyesítése, vagyis az, hogy a vezetői engedélyek a menetíró készülékekhez tartozó járművezetői kártyák funkcióival is rendelkezzenek.

Az Európai Parlament 89. módosításában egy olyan rendelkezést illesztett a 27. cikk helyébe, amely megbízza a Bizottságot, hogy a rendelet hatálybalépésétől számított 2 éven belül készítsen hatásvizsgálatot a hivatásos járművezetők által használt összes kártya egyesítésének megvalósíthatóságáról.

A Tanács úgy véli, hogy a vezetői engedélyekről szóló irányelv módosításához a Bizottságnak először átfogó költség-haszon elemzést kell készítenie; enélkül nem hozható döntés erről az összetett kérdésről. Ennek kapcsán a Tanács úgy döntött, hogy a teljes 27. cikket elhagyja.

A Tanács tehát nem érvényesítette szövegében a Parlament 89. módosítását.

xi. Menetíró készülékekhez tartozó járművezetői kártyák harmadik országbeli járművezetők esetében

A Tanács egyetért azzal, hogy a rendelet kiegészüljön egy új rendelkezéssel az AETR-megállapodásban nem részes harmadik országbeli járművezetők kérdésének rendezése céljából. A tanácsi álláspont 26. cikkének (4) bekezdése lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy – legfeljebb 185 napos érvényességgel – ideiglenes és nem megújítható járművezetői kártyákat állítsanak ki.

A bizottsági javaslat szerint a járművezetői kártyát az a tagállam állítja ki, amelynek területén a járművezető szokásos tartózkodási helye található. A Tanács aggályosnak tartja azon harmadik országbeli járművezetők esetét, akik nem rendelkeznek szokásos tartózkodási hellyel az Európai Unió területén, és akiknek digitális menetíró készülékkel felszerelt teherautót kell vezetniük. A tanácsi álláspontba beillesztett új rendelkezés megoldást kíván találni azon harmadik országbeli járművezetők számára, akik jogszerűen dolgoznak az EU területén, de nem áll módjukban járművezetői kártyát igényelni, mivel szokásos tartózkodási helyük nem az EU területén található.

A Tanács álláspontjának szövege továbbá úgy rendelkezik, hogy a Bizottság szorosan figyelemmel fogja kísérni ezeknek az ideiglenes járművezetői kártyáknak a harmadik országbeli járművezetők számára való kibocsátását, mindenekelőtt annak biztosítása érdekében, hogy azok ne befolyásolják hátrányosan a munkaerő-piaci helyzetet, valamint hogy egy és ugyanazon járművezető számára ne állítsanak ki egynél több alkalommal is ideiglenes járművezetői kártyát.

3. Az Európai Parlament által elfogadott egyéb módosítások

A Tanács első olvasatbeli álláspontjában nem szereplő további módosítások az alábbiakhoz kapcsolódnak:

— a „napi munkaidő” fogalmának meghatározása (21. módosítás), amelyet a Tanács (8) preambulumbekezdése már tartalmaz,

— javaslat arra vonatkozóan, hogy a menetíró készülékből letöltött adatok értelmezése céljára az illetékes hatóságok típusjóváhagyással rendelkező szoftvert alkalmazzanak (34., 45., 63. + 150., 68., 69., 70. és 103. módosítás),

— rendelkezések annak biztosítására, hogy a járművezetők tevékenységüket mindig tartsák nyilván manuálisan; a Parlament célja itt annak a megakadályozása, hogy a munkáltatók visszaélhessenek a menetíró készülékek pihenésre/szünetre való automatikus beállításával, amikor a jármű motorja leáll, és alkalmazottaikat az olyan időszakok alatt is munkavégzésre kényszerítsék, amely pihenőidőként/szünetként kerül rögzítésre (91. módosítás),

— rendelkezés a nemzetközi járművezetők egyéni munkaszerződéséről, amely e rendelet hatályát meghaladja (132. módosítás).

III. ÖSSZEGZÉS

A Tanács első olvasatbeli álláspontjának kialakítása során teljes mértékben figyelembe vette a Bizottság javaslatát és az Európai Parlament első olvasatbeli véleményét. Az Európai Parlament által javasolt módosítások tekintetében a Tanács megállapítja, hogy az első olvasatban elfogadott álláspontja a módosítások jelentős részét – elvben, részben vagy teljes egészében – magában foglalja.

(1) 13195/11.

(2) P7_TA-PROV(2012)0271.

(3) HL L 102., 2006.4.11., 35. o.