HU    HU HU 
HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 7.10.2009 
SEC(2009) 1298 végleges 
 
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
  
amely a következ ő dokumentumot kíséri:  
  
A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ  EURÓPAI PARLAMENTNEK, A 
TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A 
RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK 
 
az alacsony szén-dioxid-kibocsátással járó technológiák fejlesztésébe történ ő 
beruházásról  
(SET-terv) 
  
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA
 
{COM(2009) 519 végleges} 
{SEC(2009) 1295} {SEC(2009) 1296} {SEC(2009) 1297} 
HU 2   HU BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA 
 
az alacsony szén-dioxid-kibocsátással járó technológiák fejlesztésébe történ ő 
beruházásról (SET-terv) szóló közleményhez   
1. A PROBLÉMA MEGHATÁROZÁSA  
Az éghajlatváltozás nemzetközi jelent őségű probléma, melyet ha nem tartunk ellen őrzésünk 
alatt, jelent ős és hosszú id őre kiható károkat fog okozni globális szinten. E kihívásra 
válaszolva az EU (energia- és éghajlat-vá ltozási politikája kereté n belül) azt a célt t űzte ki, 
hogy 2020-ig az üvegházhatást okozó gázok kibocsát ását 20%-kal csökkenti, és az európai 
energiafelhasználás megújuló energiaforrás okból származó részesedését 20%-ra növeli. 
Ennek következtében a kibocsátott CO 2 mennyiségének 2050-re a jele nlegi szinthez képest 
80%-kal kellene csökkennie. Számos kezdemé nyezés született e cél ok elérésére, melyek 
közül a legjelent ősebb az európai kibocsátáskereskedelmi rendszer. 
Az egyik elképzelés az alac sony szén-dioxid-kibocsátással já ró technológiák fejlesztését 
célozza meg, mely mind az energia- és égha jlat-változási politika keretén belül kit űzött célok 
elérése, mind Európa jöv őbeni versenyképességének bizt osítása szempontjából kiemelt 
fontossággal bír. Az energia- és éghajlat-válto zási politika keretén belül elfogadott európai 
stratégiai energiatechnol ógiai terv (SET-terv) célja az alacs ony szén-dioxid-ki bocsátással járó 
legfontosabb technológiák fejlesztésének felgyorsítása oly módon, hogy azok minél 
gyorsabban a piacra kerülhessenek. 
E hatásvizsgálatnak az a célja, hogy tanulmányozza, felvázolja és ajánlás formájában 
megjelölje azokat a konkrét intézkedéseket, am elyeket a SET-terven belül meghatározott, 
alacsony szén-dioxid-kibocsátással járó technológiák fejlesztésének és alkalmazásának finanszírozásához érdemes megtenni.  
2. S
ZUBSZIDIARITÁS  
Ebben a szakaszban az európai uniós szint ű fellépés szükségességét a két következ ő szempont 
alapján indokoljuk:  
• mennyiben járul hozzá a szükséges további finanszírozási források megszerzéséhez  
• mennyiben járul hozzá az egymástól elkülönül ő, egymástól függetlenül m űködő eszközök 
koordinálásához.  
Finanszírozási hiány 
Az európai energiapiacon megjelen ő alacsony szén-dioxid-kibocsá tással járó technológiák 
elterjedését számos piaci és szabályozási hiányosság akadályozza. Ami a legfontosabb: ezek a technológiák a kibocsátáscsökkentés miatt mindenképpen el őnyös hatásúak, a 
kibocsátáscsökkentés azonban olyan közérdek, amel y súlyos környezeti externáliákkal jár, és 
költségeit nem fedezik az energiaszámlák. Hasonlóképpen az alapkutatás is jóval nagyobb 
HU 3   HU haszonnal jár a közjó szempontjából, mint amen nyi hasznot a kutatóint ézeteknek hoz (az ún. 
átgyűrűző hatás). Ennek eredményeképpen a piac egyik esetben sem fogja biztosítani a 
finanszírozás társadalmi szempontból optimális  szintjét; következésk éppen indokolt az állami 
beavatkozás. Egyéb hiányosságok is  hátráltatják az alacsony szén -dioxid-kibocsátással járó 
technológiák fejlesztését,  így többek között:  
– a magas technológiai, szabályozás i és piaci kockázat, mely az opt imális szint alatt tartja a 
beruházási kedvet e tech nológiák tekintetében, 
– számos, az energiapiac m űködéséből következ ő hiányosság, így különösen a magas 
tranzakciós költségek és a piacra lépést korlátozó tényez ők; továbbá a verseny korlátozott 
volta, az új infrastruktura kiépítésére vonat kozó szabályozási keret széttagoltsága és az 
energetikai infrastruktúra bels ő tehetetlensége. 
E hiányosságok kiküszöbölésére és  a globális éghajlat- változási célok elér ésére a SET-terv 
egy sor olyan, stratégiai szempontból fontos t echnológiát határozott meg, amelyet támogatni 
kíván. A SET-terv céljai elérés éhez szükséges többletfinanszí rozás összege technológiákra 
lebontott becslés alapján körülbelül összesen 50 milliárd EUR lesz.  
Koordinációs hiányosságok 
A megjelölt célok elérését az onban nemcsak finanszírozási kor látok akadályozzák, hanem a 
rendelkezésre álló eszközök struktúrája és koordinálása terén is tetten érhet ők hiányosságok. 
Jelenleg számos eszköz áll rendelkezésre, így például a kutatási és innovációs programok és 
az Európai Beruházási Bank Csoport által kezelt  pénzügyi eszközök. Mégis, számos esetben 
elégtelen az általános koordináció és a fi nanszírozás összege, különösen a nagy lépték ű 
demonstrációs projektek és a kutat ási és innovációs programok kapcsán. 
Összefoglaló 
Az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaság ra való áttérés nemcsak szükséges, de jó 
hatással is van a közösségre. Azonban az átalakuláshoz szükséges er őfeszítések komplexitása 
és nagysága miatt kevés olyan tagállam van, am ely képes lenne elérni  a kívánt változást. 
Jelentős mértékű kihasználatlan lehet őségek rejlenek továbbá uniós szinten a különböz ő 
támogatási rendszerek koordinációjában és a jelenleg még széttagolt piac konszolidálásában. 
Beavatkozásra szükség van, mi vel pedig a közösségi szint ű fellépés jóval nagyobb el őnyökkel 
járna, mint a tagállamok egyedi inté zkedései, indokolt a közösségi szint ű fellépés. 
3. CÉLKITŰZÉSEK  
E hatásvizsgálatnak az a célja, hogy megvi zsgálja azokat a lehetséges pénzügyi 
intézkedéseket, amelyek bevezetésére a SET- tervben meghatározott célok megvalósítása 
érdekében szükség lehet. A fentiek fényében ezek az alábbi konkrét célokat tartalmazzák: 
– Jelentős növekedés ösztönzése a SET-tervben me ghatározott technológi ák kutatására, 
fejlesztésére, demonstrációj ára és piaci bevezetésére irányuló magánszektorbeli 
finanszírozás terén. 
– Annak biztosítása, hogy elégséges, megfelel ő és hatékony finanszíro zási források álljanak 
rendelkezésre a SET-tervben meghatározott  alacsony szén-dioxid- kibocsátással járó 
technológiák fejlesztésének támogatására, és így az innováció elérje az uniós szakpolitikai 
célkitűzésekben meghatározott szintet. 
HU 4   HU A gyakorlatban ez a következ őket jelenti:  
– legalább duplájára kell növelni a SET-terv ben meghatározott technológiákra szánt 
pénzügyi források összegét, 
– a rendelkezésre álló eszközöket hatékonyabba n és rugalmasabb módon kell kezelni,  
– módosítani kell az eszközöket, vagy (ame nnyiben szükséges) újakat kell létrehozni. 
4. SZAKPOLITIKAI LEHET ŐSÉGEK  
Annak meghatározására, hogy a fenti célkit űzéseket hogyan lehet a leghatékonyabban 
megvalósítani, a lehet őségeket négy különböz ő, a rendelkezésre álló választási lehet őségek 
teljes skáláját felölel ő szakpolitikai területre osztottuk: 
(1) a jelenleg érvényben lév ő intézményi kereteken belül rendelkezésre álló beruházási 
eszközök további használata („minden marad a régiben” opció) 
(2) a jelenleg érvényben lév ő intézményi kereteken belül rendelkezésre álló beruházási 
eszközökön keresztül nyújtott fina nszírozás növelése (1. opció) 
(3) a jelenleg rendelkezésre álló beruházási eszközök meger ősítése módosított intézményi 
keretek között (2. opció) 
(4) külön intézményi keretek létrehozása olyan új  beruházási eszközök számára, melyek a 
jelenleg használatos beruh ázási eszköztár hiányosságait és rendszeresen problémát 
okozó gyenge pontjait küszöbölnék ki (3. opció). 
A fenti opciók mindegyike egyedi megol dást és egyben gyakorlati lehet őséget jelentene a 
továbblépésre; továbbá mindegyik tartalmaz a kut atásra, az innovációra, az adósságra, a saját 
tőkére és a kockázatit őke-eszközökre vonatkozó javaslatok at. Megítélésünk szerint a fenti 
négy opció együttesen elegend ő a rendelkezésre álló lehet őségek teljes skálájának 
bemutatására.  
5. A HATÁSOK ÉRTÉKELÉSE  
Noha a fent vázolt célok eléréséhez szükséges  intézkedések meghozatala nélkülözhetetlen, 
fontos megjegyezni, hogy a GDP-növekedés szem pontjából a teljes (és a fenti intézkedéseket 
magába foglaló) energiapoli tika összességében kismérték ű költséggel járhat a társadalom 
számára. Mindazonáltal ez a költség ellensúlyozható, s őt, akár csökkenthet ő is e politikák 
helyes alkalmazása és a rendelkezésre álló  kibocsátáscsökkentési mechanizmusok, így 
különösen a kibocsátáskereskedelmi rendszer  közötti komplementaritás teljes kör ű 
kihasználásával.  
Meg kell továbbá jegyezni, hogy miközben minden megvizsgált szakpolitikai lehet őség 
előnyösebb hatásokkal jár, mint a „minden ma rad a régiben” opci ó, a gazdaság és a 
társadalom számára jelentett haszon szempontjából a f ő különbséget nem az jelenti a 
különböző lehetőségek között, hogy azok milyen átf ogó hatással bírnak, hanem hogy mikor 
érzékelhet ők e hatások. Az, hogy a várható környezeti el őnyök mikor nyilvánulnak meg, a 
SET-terv végrehajtásának ütemét ől függ. A különböz ő szakpolitikai lehet őségek hatással 
HU 5   HU lesznek arra, hogy milyen ütemben kerüln ek bevezetésre az alacsony szén-dioxid-
kibocsátással járó technológiák, és  így Európa teljes szén-dioxid- kibocsátását is befolyásolni 
fogják.  
6. A SZAKPOLITIKAI LEHET ŐSÉGEK ÖSSZEHASONLÍTÁSA  
A technológiák csoportosítása  
Annak érdekében, hogy a vizsgálat meghozza a kívánt eredményt, a SET-terven belül 
meghatározott technológiákat az egyes technológiaterületek egyedi jellemz őinek és 
tulajdonságainak nagyobb mérték ű figyelembevétele céljából há rom csoportra osztottuk. Az 
alábbi csoportok kerü ltek kialakításra: 
(1) I. csoport: olyan technológiák, amelyek közel állnak ahhoz, hogy versenyképesek 
legyenek a piacon1 
(2) II. csoport: olyan, újonnan megjelen ő technológiák, amelyek tömeges piacra kerülése a 
küszöbön áll2 
(3) III. csoport: új technológiák3 
Értékelési kritériumok 
A majd elfogadásra kerül ő célzott politikai fellépések szempontjából mind a négy lehet őséget 
megvizsgáltuk egyedi kritérium ok mentén, az alábbi jellemz őket figyelembe véve:  
• Mozgósítóképesség – képesség a megfelel ő mértékű finanszírozás mozgósítására. 
• Megfelelőség – annak foka, hogy a tervezett intézked ések milyen mérték ben felelnek meg 
az adott technológia által tá masztott követelményeknek.  
• Rugalmasság – annak foka, hogy a tervezett intézkedések milyen mértékben képesek 
reagálni a változó helyzetekre. 
• Hatékonyság – annak foka, hogy a tervezett int ézkedések milyen mértékben fognak hatást 
gyakorolni az európai energiaágazatra.  
Elemzés és következtetések 
Az elemzés során (i) mind a négy szakpolitikai lehet őséget megvizsgáltuk azok er ősségei és 
gyenge pontjai alapján a fent említett négy kr itérium alkalmazásával (anélkül, hogy a négy 
lehetőséget közvetlenül összehasonlítottuk volna egymással, vagy figyelembe vettük volna a 
                                                 
1 Szárazföldi széler őművek, napenergiát hasznosító f űtési rendszerek, napenergia-alapú 
fényelektromosság (szilíciumkristályos), els ő generációs bioüzemanyagok, villamosenergia-hálózatok 
(átvitel), atommaghasadás (G III+), kapcsolt h ő- és villamosenergia-termelés (KHV), 
energiahatékonyság az épületekben, a közlekedésben és az iparban. 
2 Tengeri szélenergia, napenergia-alapú fényelek tromosság (vékonyréteges), koncentrált napenergia-
termelés, CO 2-leválasztás és tárolás, második generációs bioüzemanyagok, villamosenergia-hálózatok 
(elosztás).  
3 Negyedik generációs atommag-hasadási energia, hidrogén és üzemanyagcellák, óceánenergia, 
geotermikus energia.  
HU 6   HU technológiacsoportokat); csak ezu tán (ii) választottuk szét a technológiákat három csoportba, 
és értékeltük egyenké nt a politikai lehet őségeket a fent említett négy kritérium szerint. 
A vizsgálat alapján az alá bbi konklúzióra jutottunk: 
• A kettes számú opció, azaz a jelenleg rendelkezésre álló beruházási eszközök meger ősítése 
módosított intézményi szabályozási ke retek között minden technológiai csoport 
tekintetében megfelel őnek tűnik és nagy el őrelépést jelentene.  
• Az egyes számú opció, mely több finanszíro zást hozna, ám kevesebb intézményi változást 
eszközölne, szintén komoly jelölt (rugalmassága és gyorsan jelentkez ő hatékonysága 
következtében); azonban általánosságban elmo ndható, hogy csak azokat a technológiákat 
támogatná, amelyek már közel állnak a hhoz, hogy versenyképesek legyenek a piacon. 
• A harmadik opció (köszönhet ően fokozott finanszírozás mozgósítási és hatékony 
eszközkoordinációs képességének) a hármas számú technológiacsopo rt esetében lenne 
megfelelő.  
• A „minden marad a régiben” opció a technológ iák egyik csoportja esetében sem megfelel ő. 
Meg kell jegyezni, hogy e következtetések nem zárják ki a különböz ő politikai lehet őségek 
kombinálását, továbbá nem tesznek semmiféle utalást arra vonatkoz ólag, hogy hogyan, illetve 
milyen ütemben kellene megva lósítani a fentieket.  
Ajánlások 
Összegzésképpen javasoljuk a finanszírozási fo rrások összegének a szükséges szintre történ ő 
megemelését, továbbá annak megvizsgálását,  hogy milyen úton le hetne az intézményi 
változtatásokat véghezvinni. Mindazonáltal, mivel sürg ősen lépni kell, javasoljuk az egyes 
számú opció széles körben történ ő gyors végrehajtását, a második és a harmadik opció 
esetében pedig azt, hogy a bevezetés a szükségesnek mutatkozó körben és id őpontban, 
fokozatosan és célirányosan történjék.  
A követend ő stratégia megtervezésekor az alábbiakat kell figyelembe venni: 
• Számos esetben célravezet ő lehet olyan, kombinált stra tégiát követni, amely különböz ő 
politikai lehet őségekből merít alternatívákat. 
• Az első csoportba tartozó technológiák közül számos, így különösen az 
energiahatékonyság, rövid távon kínál nagy lehet őségeket, ami a második opció teljes 
mértékű és gyorsított bevezetése mellett szól.  
• Ami a harmadik csoportba tartozó technológiák at illeti, meg kell említeni, hogy közülük 
több esetében már most is folyamatban va n a második opció keretén belül javasolt 
alternatívák valamelyik ének alkalmazása.  
7. ELLENŐRZÉS ÉS ÉRTÉKELÉS  
A javasolt finanszírozási er őfeszítéseket támogatni fogja a S ET-terv keretében a közelmúltban 
létrehozott ellen őrzési és értékelési információs rendszer (SETIS). A SETIS-t az EU Közös 
Kutatóközpontja (KKK) m űködteti, és egyben biztosítj a annak függetlenségét és 
HU 7   HU objektivitását. Els ősorban az alacsony szén-dioxid-kibocsátással járó technológiák kutatására 
irányuló pénzeszközöket f ogja folyamatosan ellen őrizni, amir ől minden évben beszámol a 
SETIS által kiadott kapacitástérképen.  
A SETIS továbbá szigorúan és folyamatosan ellen őrizni fogja a kutatásra fordított 
finanszírozás hatását a technológiák fejleszté sére és alkalmazására, az elemzéseket pedig 
félévente meg fogja jeleníteni a technológiai  térképen. Ezenkívül a SETIS felül fogja 
vizsgálni a SET-terv keretén belül végzett célzott technológia i fejlesztéseket, függetlenül 
attól, hogy azokat az európai ipari kezdeményezés eken vagy más, az Európai Energiakutatási 
Szövetség keretébe tartozó programokon belü l végezték. A felülv izsgálat rendszeres 
időközönként és a SETIS, illetve az érdekeltek által a SET-terv keretébe tartozó, a 
technológiára és az ágazatra egyaránt irányu ló tevékenységek tervezési és definiálási 
folyamata részeként meghatározott úgynevezett kulcsfontosságú teljesítménymutatók (Key 
Performance Indicators – KPI) alapján kerü l majd végrehajtásra. A mutatók jellemz ően a 
technológiák költségét és relatív  teljesítményét fogják mérni.