[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 29.11.2004

SEC(2004) 1434 végleges

AZ EK-NORVÉGIA VEGYESBIZOTTSÁG HATÁROZATA

a megállapodásnak a származó termék fogalmának meghatározásáról és a közigazgatási együttműködés módszereiről szóló 3. jegyzőkönyvének módosításáról

- Tervezet: a Bizottság közös álláspontja -(előterjesztő: a Bizottság)

INDOKLÁS

1. A diagonális származási kumuláció rendszerét a Közösség, Bulgária, Lengyelország, Magyarország, a Cseh Köztársaság, a Szlovák Köztársaság, Románia, Litvánia, Lettország, Észtország, Szlovénia, Izland, Norvégia és Svájc (beleértve Liechtensteint) között 1997-ben hozták létre, és 1999-ben kiterjesztették Törökországra.

2. 2002 márciusában Toledoban az euro-mediterrán kereskedelmi miniszteri találkozón a résztvevők megállapodtak abban, hogy a pán-európai származási kumuláció rendszerét az 1995. november 27-én és 28-án elfogadott barcelonai nyilatkozattal elindított barcelonai folyamat következő lépéseként kiterjesztik a mediterrán partnerekre.

3. 2003. július 7-én Palermoban az euro-mediterrán kereskedelmi miniszteri találkozón a miniszterek záradékkal látták el származási szabályokról szóló új jegyzőkönyvet, amellyel lehetővé válik a származási kumuláció pán-európai rendszerének a földközi-tengeri országokra történő kiterjesztése. A miniszterek kérték továbbá az érintett partnerországokat, hogy tegyék meg a szükséges intézkedéseket a megállapodásaik új jegyzőkönyvvel történő kiegészítése érdekében.

4. Különösen szükséges a származási kumulációról szóló cikkeket átfogalmazni, de új rendelkezéseket is be kell vezetni a származási bizonyítványra vonatkozóan, össze kell hangolni a vámvisszatérítés vagy vámmentesség tilalmára vonatkozó rendelkezéseket, valamint a jegyzőkönyvekben a nem származó anyagok származó helyzetbe kerülésének eljárására vonatkozó követelményeket, és módosításokat kell bevezetni annak érdekében, hogy minden jegyzőkönyv rendelkezései egyformák legyenek.

5. Továbbá az EK-Feröer-szigetek/Dánia vegyesbizottság 2003. november 28-i ülésének eredményeképpen javasolták, hogy a Feröer-szigeteket is vegyék fel a pán-euro-mediterrán származási kumuláció rendszerébe.

6. Mivel a Közösség által egyrészt Törökországnak, másrészt más európai kereskedelmi partnereknek nyújtott tarifális preferenciák közötti különbségek megszűntek, javasolják, hogy a Törökországból származó mezőgazdasági termékek is részesüljenek a pán-euro-mediterrán származási kumuláció előnyeiből.

7. Ennek megfelelően, hogy bevezessék a pán-euro-mediterrán származási kumulációt, a Közösségnek a Bulgáriával, Romániával, Izlanddal, Norvégiával, Svájccal, a Feröer-szigetekkel, Törökországgal, Algériával, Egyiptommal, Izraellel, Jordániával, Libanonnal, Marokkóval, Szíriával, Tunéziával, valamint a ciszjordániai és a gázai palesztin autonóm területekkel kötött szabadkereskedelmi megállapodásokhoz csatolt származási szabályokra vonatkozó jegyzőkönyveket és az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodáshoz csatolt származási szabályokról szóló jegyzőkönyvet módosítania kell. Szíria esetében a tárgyalás alatt lévő európa-mediterrán megállapodást ki kell egészíteni a származási szabályokról szóló pán-euro-mediterrán jegyzőkönyvvel.

8. Ezért a Tanácsot felkérik, hogy fogadjon el egy, a származási kumuláció rendszerének a mediterrán partnerországokra történő kiterjesztésére vonatkozó közösségi álláspontot, és nyújtsa azt be az érintett megállapodások mindegyikében említett intézményekhez.

Algéria esetében javasolják a közösségi álláspont EU-Algéria Társulási Tanács számára történő benyújtásának a 2002. április 22-én Valenciában aláírt euro-mediterrán megállapodás kereskedelmi rendelkezéseinek hatálybalépéséig történő elhalasztását.

Az Európai Uniónak az EU-Izrael Társulási Tanács 2003. november 17-i és 18-i negyedik ülése alkalmából kiadott nyilatkozatával összhangban a közösségi álláspontot az EU-Izrael származási szabályok kétoldalú kérdésének tisztázása után kell benyújtani az EU-Izrael Társulási Tanácsnak.

AZ EK-NORVÉGIA VEGYESBIZOTTSÁG HATÁROZATA

a megállapodásnak a származó termék fogalmának meghatározásáról és a közigazgatási együttműködés módszereiről szóló 3. jegyzőkönyvének módosításáról

A VEGYESBIZOTTSÁG,

tekintettel az 1973. május 14-én Brüsszelben aláírt, az Európai Gazdasági Közösség és a Norvég Királyság közötti megállapodásra[?] (a továbbiakban: a megállapodás) és különösen annak 3. jegyzőkönyve 38. cikkére,

mivel:

(1) A megállapodás jelenlegi jegyzőkönyve biztosítja a származási kumulációt a Közösség és Norvégia, Bulgária, Izland, Románia és Svájc (ideértve Liechtensteint is) között.

(2) A kumulációs rendszer kiterjesztése azért kívánatos, mivel lehetővé tenné a Közösségből, Bulgáriából, Romániából, Izlandról, Norvégiából, Svájcból (ideértve Liechtensteint is), a Feröer-szigetekről, Törökországból vagy bármely más, a kereskedelem fejlesztése és a regionális integráció előmozdítása céljából 1995. november 27-én és 28-án az euro-mediterrán konferencián elfogadott Barcelonai Nyilatkozaton[?] alapuló euro-mediterrán partnerségben résztvevő országból származó alapanyag felhasználását.

(3) Annak érdekében, hogy a kiterjesztett kumulációs rendszert csak azon országok között hajtsák végre, amelyek eleget tettek a szükséges feltételeknek, továbbá a vámok kijátszásának elkerülése végett, a származás igazolására új rendelkezéseket szükséges bevezetni.

(4) Azon áruk, amelyek tranzit- vagy raktározott árunak minősülnek azon a napon, amelytől e határozatot alkalmazni kell, átmeneti rendelkezések hatálya alá esnek, amelyek esetükben lehetővé teszik, hogy a kiterjesztett kumulációs rendszer előnyeiből részesülhessenek.

(5) Néhány technikai módosítás elengedhetetlen a szöveg különböző nyelvi változataiban és a köztük lévő eltérések kijavítása érdekében.

(6) Helyénvaló tehát a megállapodás megfelelő működése érdekében, továbbá a felhasználók és vámhatóságok munkájának megkönnyítésére tekintettel az összes kérdéses rendelkezést a jegyzőkönyv új szövegébe beépíteni,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A megállapodásnak a származó termék fogalmának meghatározásáról és a közigazgatási együttműködés módszereiről szóló 3. jegyzőkönyve helyébe a mellékelt szöveg lép, a megfelelő együttes nyilatkozatokkal együtt.

2. cikk

Ez a határozat elfogadásának napján lép hatályba.

Az elfogadásának napját követő hónap első napjától kell alkalmazni.

Kelt -án/én.

A Vegyesbizottság részéről

az elnök

LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT

1. Legal basis

Article 133 of the Treaty

2. Title of the measure

Proposal for an amendment to the definition of the concept of ‘originating products’ and methods of administrative co-operation set out in the protocols to the agreements between the EU and Bulgaria, Romania, Iceland, Norway, Switzerland, the Faroe Islands, Turkey, Algeria, Egypt, Israel, Jordan, Lebanon, Morocco, Tunisia and Palestinian Authority of the West Bank and Gaza Strip as well as the protocol on rules of origin attached to the European Economic Area Agreement.

3. Objective

To extend the system of pan-European cumulation of origin to the Mediterranean partners and to the Faroe Islands.

4. Financial implications

As the extension of the system of cumulation of origin to the Mediterranean partners and to the Faroe Islands is without any implication on the tariff concessions granted by the agreements, the proposal does not have any financial implications.

3. JEGYZŐKÖNYV

A SZÁRMAZÓ TERMÉK FOGALMÁNAK MEGHATÁROZÁSÁRÓLÉS A KÖZIGAZGATÁSI EGYÜTTMŰKÖDÉS MÓDSZEREIRŐL

TARTALOMJEGYZÉK

I. CÍM ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk Fogalommeghatározások

II. CÍM A SZÁRMAZÓ TERMÉK FOGALMÁNAK MEGHATÁROZÁSA

2. cikk Általános követelmények

3. cikk Kumuláció a Közösségben

4. cikk Kumuláció Norvégiában

5. cikk Egészében előállított termékek

6. cikk Megfelelően megmunkált vagy feldolgozott termékek

7. cikk Elégtelen megmunkálás vagy feldolgozás

8. cikk A minősítés egysége

9. cikk Kiegészítők, alkatrészek és eszközök

10. cikk Készletek

11. cikk Semleges elemek

III. CÍM TERÜLETI KÖVETELMÉNYEK

12. cikk A területiség elve

13. cikk Közvetlen szállítás

14. cikk Kiállítások

IV. CÍM VISSZAVONÁS VAGY MENTESSÉG

15. cikk Vámilleték-visszavonás vagy -mentesség tilalma

V. CÍM SZÁRMAZÁSI IGAZOLÁS

16. cikk Általános követelmények

17. cikk Az EUR.1 vagy EUR-MED szállítási bizonyítvány kiadására vonatkozó eljárás

18. cikk Visszamenőlegesen kiadott EUR.1 vagy EUR-MED szállítási bizonyítvány

19. cikk Az EUR.1 vagy EUR-MED szállítási bizonyítvány másodlatának kiadása

20. cikk EUR.1 vagy EUR-MED szállítási bizonyítvány kiadása a kiállított vagy előzőleg kiadott származási igazolás alapján

21. cikk Elszámolási elkülönítés

22. cikk A számlanyilatkozat kiállításának vagy az EUR-MED számlanyilatkozat kiállításának feltételei

23. cikk Elfogadott exportőr

24. cikk A származási igazolás érvényessége

25. cikk A származási igazolás benyújtása

26. cikk Részletekben végzett import

27. cikk A származási igazolás alóli mentesülés

28. cikk Alátámasztó dokumentumok

29. cikk A származási igazolás és az alátámasztó dokumentumok megőrzése

30. cikk Eltérések és formai hibák

31. cikk Euróban kifejezett összegek

VI. CÍM KÖZIGAZGATÁSI EGYÜTTMŰKÖDÉSI MEGÁLLAPODÁSOK

32. cikk Kölcsönös segítségnyújtás

33. cikk A származási igazolások ellenőrzése

34. cikk Jogviták rendezése

35. cikk Bírságok

36. cikk Vámszabadterületek

VII. CÍM CEUTA ÉS MELILLA

37. cikk A jegyzőkönyv alkalmazása

38. cikk Külön feltételek

VIII. CÍM ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

39. cikk A jegyzőkönyv módosításai

40. cikk A szállítás vagy tárolás alatt álló árukra vonatkozó ideiglenes rendelkezések

Mellékletek felsorolása

I. melléklet: Bevezető megjegyzések a II. mellékletben szereplő felsoroláshoz

II. melléklet: A nem származó anyagokon kötelezően elvégzendő olyan megmunkálások vagy feldolgozások felsorolása, amelyek során a gyártott termék származó státuszt nyer

IIIa. melléklet: Az EUR.1 szállítási bizonyítvány és az EUR.1 szállítási bizonyítványra vonatkozó kérelem mintája

IIIb. melléklet: Az EUR-MED szállítási bizonyítvány és az EUR-MED szállítási bizonyítványra vonatkozó kérelem mintája

IVa. melléklet: A számlanyilatkozat szövege

IVb. melléklet: Az EUR-MED számlanyilatkozat szövege

Együttes nyilatkozatok

Az Andorrai Hercegségre vonatkozó együttes nyilatkozat

A San Marino Köztársaságra vonatkozó együttes nyilatkozat

I. CÍMÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

E jegyzőkönyv alkalmazásában:

a) „gyártás”: bármiféle megmunkálás vagy feldolgozás, beleértve az összeszerelést vagy az egyedi műveleteket is;

b) „anyag”: mindenfajta hozzávaló, nyersanyag, alkotóelem vagy alkatrész stb., amely a termék gyártása során felhasználásra kerül;

c) „termék”: a gyártás alatt álló termék, még akkor is, ha azt egy másik gyártási műveletben történő későbbi felhasználásra szánják;

d) „áruk”: anyagok és termékek egyaránt;

e) „vámérték”: az Általános Vámtarifa- és Kereskedelmi Egyezmény (a vámértékelésől szóló WTO-megállapodás) VII. cikkének végrehajtására vonatkozó 1994-es megállapodásban szereplő meghatározásnak megfelelő érték;

f) „gyártelepi ár”: a Közösségben vagy Norvégiában annak a gyártónak a gyárból való elszállítás mellett a termékért fizetett ár, akinek a vállalkozásában az utolsó megmunkálási vagy feldolgozási műveletet elvégzik, feltéve hogy az ár magában foglalja az összes felhasznált anyag értékét, levonva abból minden belső adót, amely visszafizetésre kerül vagy kerülhet, amikor az előállított terméket exportálják;

g) „anyagok értéke”: a felhasznált nem származó anyagok importálásakor számított vámérték, illetve ha ez nem ismert, és nem határozható meg, az anyagokért a Közösségben vagy Norvégiában fizetett első meghatározható ár;

h) „a származó anyagok értéke”: a g) pontban meghatározott anyagok értéke értelemszerűen alkalmazva;

i) „hozzáadott érték”: a gyári ár, melyből levonásra kerül minden egyes beépített anyag vámértéke, amelyek a 3. és 4. cikkben hivatkozott egyéb országokból származnak, és amelyeknél a kumuláció alkalmazható, illetve amennyiben a vámérték nem ismert vagy nem határozható meg, az anyagokért a Közösségben vagy Norvégiában fizetett első meghatározható ár;

j) „fejezetek” és „vámtarifaszámok”: a Harmonizált Áruazonosítási és Kódrendszert (a jegyzőkönyvben a továbbiakban „Harmonizált Rendszer” vagy „HR”) alkotó nomenklatúrában használt fejezetek és vámtarifaszámok (négyjegyű kódok);

k) „besorolt”: a terméknek vagy anyagnak egy adott cím alá történő besorolása;

l) „szállítmány”: olyan termékek, amelyeket vagy egyidőben küldenek az exportőrtől az átvevő részére, vagy egyetlen szállítási dokumentum vonatkozik rájuk, amely az exportőrtől az átvevőig tartó szállításra terjed ki, illetve ilyen dokumentum hiányában egyetlen számla vonatkozik rájuk;

m) „területek”: a belvizeket tartalmazza.

II. CÍMA SZÁRMAZÓ TERMÉK FOGALMÁNAK MEGHATÁROZÁSA

2. cikk Általános követelmények

1. E megállapodás végrehajtása céljából az alábbi termékek minősülnek a Közösségből származónak:

a) egészében a Közösségben előállított termékek az 5. cikk értelmében;

b) a Közösségben előállított olyan termékek, amelyek olyan anyagokat tartalmaznak, amelyek nem teljes egészében tekinthetők ott előállítottnak, feltéve hogy ezek az anyagok a 6. cikk értelmében megfelelő megmunkáláson vagy feldolgozáson estek át a Közösségben;

c) az Európai Gazdasági Térségből (EGT) származó áruk az Európai Gazdasági Térségre vonatkozó megállapodás 4. jegyzőkönyve értelmében.

2. E megállapodás végrehajtása céljából az alábbi termékek minősülnek Norvégiából származónak:

a) egészében Norvégiában előállított termékek az 5. cikk értelmében;

b) Norvégiában előállított termékek, amelyek olyan anyagokat tartalmaznak, amelyek nem teljes egészében tekinthetők ott előállítottnak, feltéve hogy ezek az anyagok a 6. cikk értelmében megfelelő megmunkáláson vagy feldolgozáson estek át Norvégiában.

c) az Európai Gazdasági Térségből (EGT) származó áruk az Európai Gazdasági Térségre vonatkozó megállapodás 4. jegyzőkönyve értelmében.

3. cikk Kumuláció a Közösségben

1. A 2. cikk (1) bekezdésében foglalt rendelkezések sérelme nélkül a termékek a Közösségből származónak minősülnek, amennyiben a termékeket ott állítják elő, és azok Norvégiából, Svájcból (ideértve Liechtensteint is) [?], Izlandról, Norvégiából, Romániából, Törökországból vagy a Közösségből származó anyagokat tartalmaznak, feltéve hogy a Közösségben végzett megmunkálás vagy feldolgozás túlmegy a 7. cikkben hivatkozott műveleteken. Nem szükséges, hogy a fenti anyagok megfelelően megmunkáltak vagy feldolgozottak legyenek.

2. A 2. cikk (1) bekezdésében foglalt rendelkezések sérelme nélkül a termékek a Közösségből származónak minősülnek, amennyiben a termékeket ott szerzik meg, és azok a Feröer-szigetekről vagy bármely olyan országból származó anyagokat tartalmaznak, amely az euro-mediterrán partnerség résztvevője az 1995. november 27-28-án tartott euro-mediterrán konferencián elfogadott barcelonai nyilatkozat alapján – kivéve Törökországot –[?], feltéve hogy a Közösségben végzett megmunkálás vagy feldolgozás túlmegy a 7. cikkben hivatkozott műveleteken. Nem szükséges, hogy a fenti anyagok megfelelően megmunkáltak vagy feldolgozottak legyenek.

3. Amennyiben a Közösségben végzett megmunkálás vagy feldolgozás nem megy túl a 7. cikkben hivatkozott műveleteken, az előállított termék kizárólag akkor minősül a Közösségből származónak, amennyiben a hozzáadott érték nagyobb, mint az (1) és (2) bekezdésben hivatkozott egyéb országok bármelyikéből származó anyagok értéke. Amennyiben ez nem így van, az előállított termék abból az országból származónak tekintendő, amely esetében a legmagasabb a Közösségben történő gyártáshoz felhasznált származó anyagok értéke.

4. Az (1) és (2) bekezdésben hivatkozott országok egyikéből származó termékek, amelyek nem esnek át a Közösségben végzett megmunkáláson vagy feldolgozáson, megtartják származásukat, amennyiben ezeknek az országoknak valamelyikébe exportálják azokat.

5. Az ebben a cikkben foglalt kumuláció kizárólag akkor alkalmazható, amennyiben:

a) az Általános Vámtarifa- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXIV. cikkének megfelelő kedvezményes kereskedelmi megállapodás vonatkozik a származó státusz megszerzésében és a rendeltetési országként érintett országok között;

b) az anyagok és a termékek az ebben a jegyzőkönyvben meghatározott származási szabályokkal azonos szabályok alkalmazásával szerezték meg a származási státuszt;

továbbá

c) a kumuláció alkalmazásához szükséges követelmények teljesítését jelző értesítéseket közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában (C sorozat), Norvégiában pedig az ország saját eljárásai szerint.

Az ebben a cikkben foglalt kumulációt az Európai Unió Hivatalos Lapjában (C sorozat) közzétett értesítésben szereplő naptól kell alkalmazni.

A Közösség az Európai Közösségek Bizottságán keresztül tájékoztatja Norvégiát a megállapodások részleteiről, ideértve azok hatálybalépésének idejét és a vonatkozó származási szabályokat, amelyeket az (1) és (2) bekezdésben hivatkozott egyéb országokkal alkalmaznak.

4. cikk Kumuláció Norvégiában

1. A 2. cikk (2) bekezdésében foglalt rendelkezések sérelme nélkül a termékek Norvégiából származónak minősülnek, amennyiben a termékeket ott állítják elő, és azok Bulgáriából, Svájcból (ideértve Liechtensteint is) [?], Izlandról, Norvégiából, Romániából, Törökországból vagy a Közösségből származó anyagokat tartalmaznak, feltéve hogy a Norvégiában végzett megmunkálás vagy feldolgozás túlmegy a 7. cikkben hivatkozott műveleteken. Nem szükséges, hogy a fenti anyagok megfelelően megmunkáltak vagy feldolgozottak legyenek.

2. A 2. cikk (2) bekezdésében foglalt rendelkezések sérelme nélkül a termékek Norvégiából származónak minősülnek, amennyiben a termékeket ott szerzik meg, és azok a Feröer-szigetekről vagy bármely olyan országból származó anyagokat tartalmaznak, amely az euro-mediterrán partnerség résztvevője az 1995. november 27-28-án tartott euro-mediterrán konferencián elfogadott barcelonai nyilatkozat alapján – kivéve Törökországot –[?], feltéve hogy a Norvégiában végzett megmunkálás vagy feldolgozás túlmegy a 7. cikkben hivatkozott műveleteken. Nem szükséges, hogy a fenti anyagok megfelelően megmunkáltak vagy feldolgozottak legyenek.

3. Amennyiben a Norvégiában végzett megmunkálás vagy feldolgozás nem megy túl a 7. cikkben hivatkozott műveleteken, az előállított termék kizárólag akkor minősül Norvégiából származónak, amennyiben a hozzáadott érték nagyobb, mint az (1) és (2) bekezdésben hivatkozott egyéb országok bármelyikéből származó anyagok értéke. Amennyiben ez nem így van, az előállított termék abból az országból származónak tekintendő, amelynél a legmagasabb a Norvégiában történő gyártáshoz felhasznált származó anyagok értéke.

4. Az (1) és (2) bekezdésben hivatkozott országok egyikéből származó termékek, amelyek nem esnek át a Norvégiában végzett megmunkáláson vagy feldolgozáson, megtartják származásukat, amennyiben ezeknek az országoknak valamelyikébe exportálják azokat.

5. Az ebben a cikkben foglalt kumuláció kizárólag akkor alkalmazható, amennyiben:

a) az Általános Vámtarifa- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXIV. cikkének megfelelő kedvezményes kereskedelmi megállapodás vonatkozik a származó státusz megszerzésében és a rendeltetési országként érintett országok között;

b) az anyagok és a termékek az ebben a jegyzőkönyvben meghatározott származási szabályokkal azonos szabályok alkalmazásával szerezték meg a származási státuszt;

továbbá

c) a kumuláció alkalmazásához szükséges követelmények teljesítését jelző értesítéseket közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában (C sorozat), Norvégiában pedig az ország saját eljárásai szerint.

Az ebben a cikkben foglalt kumulációt az Európai Unió Hivatalos Lapjában (C sorozat) közzétett értesítésben szereplő naptól kell alkalmazni.

Norvégia az Európai Közösségek Bizottságán keresztül tájékoztatja a Közösséget a megállapodások részleteivel, ideértve azok hatálybalépésének idejét és a vonatkozó származási szabályokat, amelyeket az (1) és (2) bekezdésben hivatkozott egyéb országokkal alkalmaznak.

5. cikk Egészében előállított termékek

1. Az alábbiak minősülnek egészében a Közösségben vagy Norvégiában megszerzettnek:

a) a földből vagy a tengerfenékből kitermelt ásványi termékek;

b) az ott betakarított mezőgazdasági termékek;

c) az ott született és nevelt állatok;

d) az ott nevelt élőállatokból származó termékek;

e) az ott folyó vadászattal vagy halászattal előállított termékek;

f) a Közösség vagy Norvégia felségvizein kívül a hajóik által szerzett tengerhalászati és egyéb, a tengerből származó termékek;

g) a kizárólag az f) pontban hivatkozott termékekből a gyárhajóik fedélzetén készült termékek;

h) az ott gyűjtött használtcikkek, amelyek kizárólag a nyersanyagok visszanyerésére alkalmasak, ideértve a csupán hulladékként felhasználható használt gumiabroncsokat;

i.) az ott végzett gyártási műveletekből származó hulladék és selejt;

j) a saját felségvizeiken kívül eső területek tengereinek talajából vagy altalajából kivont termékek, feltéve hogy kizárólagos jogokkal rendelkeznek a kérdéses talaj vagy altalaj művelésére;

k) a kizárólag az a)–j) pontban meghatározott termékekből ott előállított termékek.

2. Az (1) bekezdés f) és g) pontjában szereplő „hajóik” és „gyárhajóik” kifejezés kizárólag az alábbi hajókra és gyárhajókra vonatkozik:

a) amelyek a Közösség valamely tagállamában vagy Norvégiában be vannak jegyezve vagy nyilvántartásba vannak véve;

b) amelyek a Közösség valamely tagállama vagy Norvégia zászlója alatt hajóznak;

c) amelyeknek legalább 50 %-ban a következők a tulajdonosai: a Közösség valamely tagállama vagy Norvégia állampolgárai, vagy egy olyan vállalat, amelynek székhelye ezeknek az államoknak az egyikében található, és amelynek irányítója vagy irányítói, az igazgatótanács vagy a felügyelő bizottság elnöke, valamint azok tagjainak többsége a Közösség valamely tagállama vagy Norvégia állampolgára, és továbbá amelyek tőkéjének legalább fele – betéti vagy korlátolt felelősségű társaságok esetében – az adott állam vagy annak állami testületei vagy állampolgárai tulajdonában van;

d) amelyeknek parancsnoka és tisztjei a Közösség valamely tagállama vagy Norvégia állampolgárai;

továbbá

e) amelyeken a legénység legalább 75 %-a a Közösség valamely tagállama vagy Norvégia állampolgára.

6. cikk Megfelelően megmunkált vagy feldolgozott termékek

1. A 2. cikk alkalmazásában a nem teljes egészében előállított termékek akkor minősülnek megfelelően megmunkáltnak vagy feldolgozottnak, ha teljesülnek a II. mellékletben foglalt felsorolásban szereplő feltételek.

A fenti feltételek jelzik minden olyan termékre vonatkozóan, amelyre a megállapodás kiterjed, hogy milyen megmunkálási vagy feldolgozási műveleteket kötelező elvégezni a gyártásban felhasznált nem származó anyagokon, továbbá ezek a feltételek kizárólag a fenti anyagokra vonatkoznak. Ebből következik, hogy amennyiben egy, a felsorolásban szereplő feltételek teljesítésével származási státuszt elért terméket egy másik termék gyártásában használnak fel, az arra a termékre vonatkozó feltételek, amelyikbe be van építve, nem vonatkoznak rá, és nem veszik számításba azokat a nem származó anyagokat, amelyeket esetlegesen felhasználtak annak gyártásában.

2. Az (1) bekezdésben foglaltak ellenére azok a nem származó anyagok, amelyeket - a felsorolásban foglalt feltételeknek megfelelően - nem volna szabad felhasználni valamely termék gyártásában, mégis felhasználhatók, feltéve hogy:

a) összértékük nem haladja meg a termék gyári árának 10 %-át;

b) e bekezdés alkalmazásával a nem származó anyagok legnagyobb értékére a jegyzékben megadott százalékértékeket nem haladják meg.

Ez a bekezdés nem vonatkozik a Harmonizált Rendszer 50–63. fejezetébe tartozó termékekre.

3. Az (1) és a (2) bekezdésben foglaltak a 7. cikk rendelkezéseinek hatálya alatt alkalmazandók.

7. cikk Elégtelen megmunkálás vagy feldolgozás

1. A 2. bekezdés sérelme nélkül az alábbi műveletek minősülnek elégtelen megmunkálásnak vagy feldolgozásnak a származó termék státuszának odaítélése szempontjából, tekintet nélkül arra, hogy a 6. cikkben foglalt követelmények teljesülnek-e:

a) azok a tartósító műveletek, amelyek célja, hogy a termékek jó állapotban maradjanak a szállítás és a tárolás folyamán;

b) a csomagok felbontása és összerakása;

c) mosás, tisztítás; por, oxidáció, olaj, festék vagy más bevonat eltávolítása;

d) textíliák vasalása vagy gyűrtelenítése;

e) egyszerű festési vagy polírozási műveletek;

f) a gabonafélék és a rizs hántolása, részleges vagy teljes fehérítése, polírozása és fényezése;

g) a cukor színezésére vagy kockacukor készítésére irányuló műveletek;

h) gyümölcsök, diótermésűek és zöldségek hámozása, magozása és héjazása;

i) élesítés, egyszerű köszörülés vagy egyszerű vágás;

j) szitálás, rostálás, válogatás, osztályozás, összeállítás (beleértve a készletek összeállítását is);

k) egyszerű palackozás, konzervbe, üvegbe, zacskóba, ládába, dobozba töltés, kártyákra vagy lapokra felerősítés és minden egyéb egyszerű csomagolási művelet;

l) jelek, címkék, logók és egyéb hasonló megkülönböztető jelek ráerősítése vagy rányomtatása a termékekre vagy csomagolásukra;

m) a termékek egyszerű összekeverése, tekintet nélkül arra, hogy különböző félék-e;

n) árucikkek alkatrészeinek egyszerű összeszerelése a teljes árucikk létrehozása érdekében, vagy a termékek részekre bontása;

o) az a)–n) pontban meghatározott kettő vagy több művelet kombinációja;

p) állatok levágása.

2. Minden – akár a Közösségben, akár Norvégiában – végzett műveletet együtt vesznek figyelembe annak meghatározásakor, hogy a megmunkálás vagy a feldolgozás, amit az adott terméken végeztek elégtelennek minősül-e az (1) bekezdés értelmében.

8. cikk A minősítés egysége

1. A jegyzőkönyv alkalmazásakor a minősítés egysége az a konkrét termék, amely alapegységnek tekinthető a besorolásnak a Harmonizált Rendszer nomenklatúrájának segítségével történő meghatározásakor.

Ebből következik, hogy:

a) amikor egy cikkek csoportjából vagy összeállításából álló termék a Harmonizált Rendszer szerint egyetlen cím alá van besorolva, az egész alkotja a minősítés egységét;

b) amikor egy küldemény több azonos termékből áll, amelyek a Harmonizált Rendszerben ugyanazon cím alatt szerepelnek, mindegyik terméket egyenként kell figyelembe venni a jegyzőkönyv rendelkezéseinek alkalmazásakor.

2. Amennyiben – a Harmonizált Rendszer 5. általános szabálya alapján – a csomagolás beszámít a terméknél a besorolás céljából, akkor a származás meghatározásakor is beszámít.

9. cikk Kiegészítők, alkatrészek és eszközök

A berendezésekkel, gépekkel, készülékekkel vagy járművekkel együtt szállított kiegészítők, alkatrészek és eszközök, amelyek a normál berendezés részét képezik és beleszámítanak annak árába vagy nincsenek külön kiszámlázva, a kérdéses berendezéssel, géppel, készülékkel vagy járművel egynek minősülnek.

10. cikk Készletek

A készletek – a Harmonizált Rendszer 3. általános szabályának meghatározása alapján – akkor minősülnek származónak, ha minden összetevő termék származó. Mindazonáltal, amennyiben a készlet származó és nem származó termékekből áll, a készlet egésze származónak minősül, feltéve hogy a nem származó termékek értéke nem lépi túl a készlet gyári árának 15 %-át.

11. cikk Semleges elemek

Annak meghatározásához, hogy a termék származó-e, nem szükséges meghatározni az esetlegesen a gyártás során felhasznált következő dolgok származását:

a) energia és üzemanyag;

b) üzemek és berendezések;

c) gépek és szerszámok;

d) olyan áruk, amelyek a termék végső összetételébe nem épülnek be, és azokat nem is arra szánták.

III. CÍMTERÜLETI KÖVETELMÉNYEK

12. cikk A területiség elve

1. A 2. cikk (1) bekezdésének c) pontjában, a 3. és 4. cikkben valamint ennek a cikknek a (3) bekezdésében foglalt rendelkezések kivételével a II. címben meghatározott, a származási státusz megszerzéséhez szükséges feltételek kivétel nélkül teljesítendők a Közösségben és Norvégiában.

2. A 3. és 4. cikkben foglaltak kivételével, amennyiben a Közösségből vagy Norvégiából más országba exportált származó áruk visszakerülnek, azokat nem származónak kell tekinteni, hacsak nem bizonyítható be a vámhatóságok számára kielégítő módon, hogy:

a) a visszakerülő áruk megegyeznek az exportáltakkal;

továbbá

b) nem végeztek rajtuk semmiféle műveletet – a jó állapotuk megőrzéséhez szükséges dolgokon kívül – az illető országban való tartózkodás vagy az export folyamán.

3. A származási státusznak a II. címben meghatározott feltételeknek megfelelő megszerzését nem érinti a Közösségből vagy Norvégiából exportált és oda később visszaimportált anyagokon a Közösségen vagy Norvégián kívül végzett megmunkálás vagy feldolgozás, feltéve hogy:

a) a fenti anyagok egészében megszerzettnek minősülnek a Közösségben vagy Norvégiában, illetve a 7. cikkben hivatkozott műveleteken túlmenő megmunkáláson vagy feldolgozáson mentek keresztül az exportálást megelőzően;

továbbá

b) a vámhatóságok számára kielégítő módon bizonyítható, hogy

i. a reexportált áruk megszerzése az exportált anyagok megmunkálásával vagy feldolgozásával történt;

továbbá

ii. az ebben a cikkben foglalt rendelkezések alkalmazásával a Közösségen vagy Norvégián kívül szerzett összes hozzáadott érték nem lépi túl azon végtermék gyári árának 10 %-át, amelyre a származási státuszt igénylik.

4. A (3) bekezdés alkalmazásában a II. címben foglalt származási státusz megszerzéséhez szükséges feltételek nem vonatkoznak a Közösségen vagy Norvégián kívül végzett megmunkálásra vagy feldolgozásra. Amennyiben azonban a végtermék származási státuszának megállapításakor a II. melléklet felsorolásában szereplő olyan szabályt alkalmaznak, amely maximumértéket határoz meg az összes beépített nem származó anyagra vonatkozóan, az érintett fél területén beépített nem származó összes értéke és az ebben a cikkben foglalt rendelkezések alkalmazásával a Közösségen vagy Norvégián kívül szerzett összes hozzáadott érték együttesen nem lépheti túl a megállapított százalékos értéket.

5. A (3) és (4) bekezdésben foglalt rendelkezések alkalmazásának céljából az „összes hozzáadott érték” a Közösségen vagy Norvégián kívül felmerült összes költséget jelenti, beleértve az ott beépített anyagok költségét is.

6. A (3) és (4) bekezdésben foglalt rendelkezések nem vonatkoznak azokra a termékekre, amelyek nem felelnek meg a II. mellékletben szereplő feltételeknek, vagy amelyek csak a 6. cikk (2) bekezdésében megadott általános tűrés alkalmazásával tekinthetők megfelelően megmunkáltnak vagy feldolgozottnak.

7. A (3) és (4) bekezdésben foglalt rendelkezések nem vonatkoznak a Harmonizált Rendszer 50-63. fejezetéhez tartozó termékekre.

8. Az ebben a cikkben foglalt rendelkezések hatálya alá tartozó, a Közösségen vagy Norvégián kívül végzett bármely megmunkálás vagy feldolgozás a külföldi feldolgozásra vonatkozó vagy hasonló megállapodások szerint történik.

13. cikk Közvetlen szállítás

1. A megállapodás alapján történő kedvezményes elbírálás kizárólag olyan termékekre vonatkozik, amelyek teljesítik az ebben a jegyzőkönyvben foglalt követelményeket, és amelyek közvetlen szállításra kerülnek a Közösség és Norvégia között vagy a 3. és 4. cikkben hivatkozott olyan egyéb országok területén keresztül szállítják őket, amelyekkel a kumuláció alkalmazható. Az egyetlen küldeményt képező termékek azonban szállíthatók más területeken keresztül is, ahol – ha úgy adódik rá alkalom – átrakodás vagy ideiglenes tárolás történik, feltéve hogy a tranzit- vagy tárolási ország vámhatóságának felügyelete alatt maradnak, és a kirakodáson, újbóli berakodáson és a jó állapotuk megőrzésére irányuló műveleteken kívül semmilyen más műveletet nem végeznek rajtuk.

Származó termékek csővezetéken keresztül szállíthatók más, a Közösséghez vagy Norvégiához nem tartozó területen keresztül is.

2. Az (1) bekezdésben foglalt feltételek teljesítésére vonatkozó igazolást az importáló ország vámhatóságának az alábbiak valamelyikén nyújtják be:

a) egyetlen szállítási dokumentum, amely kiterjed az exportáló országtól a tranzitországon keresztüli áthaladásra; vagy

b) a tranzitország vámhatósága által kiállított igazolás:

i. amely pontos leírást ad a termékekről;

ii. tartalmazza a termékek kirakodásának és újbóli berakodásának időpontjait, a hajók nevét vagy az igénybe vett másfajta szállítási módot;

továbbá

iii. igazolja, hogy milyen körülmények között maradtak a termékek a tranzitországban; vagy

c) a fentiek hiányában bármilyen alátámasztó dokumentum.

14. cikk Kiállítások

1. Azok a származó termékek, amelyeket kiállítás céljából a 3. és 4. cikkben hivatkozott országoktól eltérő olyan országba küldenek, amelyekkel a kumuláció alkalmazható, majd a kiállítást követően a Közösségbe vagy Norvégiába irányuló import céljából értékesítik, az import alkalmával részesülnek a megállapodás rendelkezéseiből, amennyiben a vámhatóság előtt kielégítő módon igazolják, hogy:

a) az exportőr a Közösségből vagy Norvégiából küldte ezeket a termékeket abba az országba, ahol a kiállítást rendezték, és ki is állította azokat;

b) a termékeket az exportőr értékesítette vagy más módon valamely személy rendelkezésére bocsátotta a Közösségben vagy Norvégiában;

c) a termékeket a kiállítás folyamán vagy közvetlenül azután feladták abban az államban, ahová a kiállításra küldték azokat;

továbbá

d) a termékeket a kiállításra történt feladásuk óta nem használták fel más célra, mint a kiállításon történő bemutatásra.

2. Származási igazolást kell kiadni vagy kiállítani az V. címben foglalt rendelkezéseknek megfelelően, és benyújtani azt a szokásos módon az importáló ország vámhatóságának. A kiállítás nevét és címét szerepeltetni kell rajta. Amennyiben szükséges, további írásos bizonyítékot kérhetnek arról, hogy milyen körülmények között állították ki azokat.

3. Az (1) bekezdés vonatkozik mindenfajta kereskedelmi, ipari, mezőgazdasági vagy kézműves kiállításra, vásárra vagy hasonló nyilvános bemutatóra, amelyet nem magáncélból szerveznek üzletekben vagy hivatalos helyiségekben külföldi termékek értékesítése céljából, és amelynek során a termékek vámhatósági ellenőrzés alatt maradnak.

IV. CÍMVISSZAVONÁS VAGY MENTESSÉG

15. cikk Vámilleték-visszavonás vagy -mentesség tilalma

1. a) A Közösségből, Norvégiából vagy a 3. és 4. cikkben hivatkozott egyéb országok valamelyikéből származó olyan termékek gyártásában felhasznált nem származó anyagok, amelyekre az V. címben foglalt rendelkezéseknek megfelelően származási igazolást állítanak vagy adnak ki, semmiféle vámilleték-visszavonást vagy mentességet nem élveznek a Közösségben vagy Norvégiában.

b) Azok a termékek, amelyek a Harmonizált Rendszer 3. fejezetéhez, illetve 1604. és 1605. címéhez tartoznak és a 2. cikk (1) bekezdésének c) pontjában foglaltak szerint a Közösségből származnak, és amelyekre az V. címben foglalt rendelkezéseknek megfelelően származási igazolást állítanak vagy adnak ki, semmiféle vámilleték-visszavonást vagy mentességet nem élveznek a Közösségben.

2. Az (1) bekezdés tiltása vonatkozik mindenfajta – a Közösségben vagy Norvégiában érvényes, a gyártásban felhasznált anyagokra és azokra a termékekre, amelyekre a fenti (1) bekezdés b) pontja kiterjed, alkalmazandó – vámilleték vagy azzal egyenértékű hatású költség részleges vagy teljes visszatérítésére, elengedésére, meg nem fizetésére irányuló megállapodásra, amennyiben a fenti visszatérítés, elengedés vagy meg nem fizetés kifejezetten vagy hatályosan alkalmazandó, ha fenti anyagokból nyert termékeket exportálják, akkor azonban nem, ha házi használatra tartják meg azokat.

3. A származási bizonyítvánnyal rendelkező termékek exportőre kész arra, hogy a vámhatóság kérésére bármikor bemutasson minden olyan megfelelő dokumentumot, amely bizonyítja, hogy nem értek el visszavonást az illető termékek gyártásában felhasznált nem származó termékek tekintetében, valamint hogy a fenti anyagokra vonatkozóan ténylegesen kifizettek mindenfajta vámilletéket vagy azzal egyenértékű hatású költséget.

4. Az (1)–(3) bekezdésben foglalt rendelkezések alkalmazandók továbbá a csomagolásra a 8. cikk (2) bekezdése értelmében, továbbá a kiegészítőkre, alkatrészekre és eszközökre a 9. cikk értelmében, valamint a készletben lévő termékekre a 10. cikk értelmében, ha az ilyen tételek nem származóak.

5. Az (1)–(4) bekezdésben foglalt rendelkezések kizárólag olyan fajta anyagok tekintetében alkalmazandók, amelyekre a megállapodás vonatkozik. Továbbá nem zárják ki a mezőgazdasági termékekre vonatkozó export-visszatérítési rendszer alkalmazását, amely az export esetére vonatkozik a megállapodás rendelkezéseinek megfelelően.

V. CÍMSZÁRMAZÁSI IGAZOLÁS

16. cikk Általános követelmények

1. A Közösségből származó termékekre az Norvégiába irányuló import esetén, illetve az Norvégiából származó termékekre a Közösségbe irányuló import esetén vonatkozik a megállapodás, amennyiben benyújtják az alábbi származási igazolások valamelyikét:

a) EUR.1 szállítási bizonyítvány, amelynek mintája a IIIa. mellékletben található;

b) EUR-MED szállítási bizonyítvány, amelynek mintája a IIIb. mellékletben található;

c) A 22. cikk (1) bekezdésben meghatározott esetekben az a nyilatkozat – a továbbiakban „számlanyilatkozat” vagy „EUR-MED számlanyilatkozat” –, amelyet az exportőr ad egy számlára, szállítólevélre vagy egyéb olyan kereskedelmi dokumentumra vonatkozóan, amely elegendő részletességgel írja le az adott termékeket ahhoz, hogy azonosíthatók legyenek; a számlanyilatkozatok szövegeit a IVa. és b. melléklet tartalmazza.

2. Az (1) bekezdésben foglaltak ellenére a jegyzőkönyv értelmében származó termékekre a 27. cikkben meghatározott esetekben vonatkozik a megállapodás anélkül, hogy szükséges volna benyújtani a fent hivatkozott dokumentumok bármelyikét.

17. cikk Az EUR.1 vagy EUR-MED szállítási bizonyítvány kiadására vonatkozó eljárás

1. Az exportáló ország vámhatósága EUR.1 vagy EUR-MED szállítási bizonyítványt ad ki az exportőr vagy az exportőr felelősségével meghatalmazott képviselője írásbeli kérelmére.

2. Ebből a célból az exportőr vagy meghatalmazott képviselője kitölti mind az EUR.1 vagy EUR-MED szállítási bizonyítványt, mind a kérvényt, melyeknek mintái a IIIa. illetve IIIb. mellékletben találhatók. Ezeknek az űrlapoknak a kitöltésére e megállapodás egyik hivatalos nyelvén és az exportáló ország hazai törvényi rendelkezéseinek megfelelően kerül sor. Kézírással történő kitöltés esetén nyomtatott betűvel és tintával töltendők ki. A termékek leírását az erre a célra fenntartott rovatban kell megadni, és nem szabad kitöltetlen helyeket hagyni. Amennyiben a rovat nincs teljesen kitöltve, vízszintes vonalat kell húzni a leírás utolsó sora alatt, az üresen hagyott helyet pedig átlós vonallal kell áthúzni.

3. Az EUR.1 vagy EUR-MED szállítási bizonyítvány kiadásáért folyamodó exportőr kész arra, hogy azon exportáló ország vámhatóságának kérésére, ahol az EUR.1 vagy EUR-MED szállítási bizonyítványt kiadják, bármikor bemutasson minden olyan megfelelő dokumentumot, amely bizonyítja az illető termékek származási státuszát és a jegyzőkönyv egyéb követelményeinek teljesítését.

4. Az (5) bekezdés sérelme nélkül az EUR.1 igazolást a Közösség egy tagállamának vagy Norvégiának a vámhatósága adja ki az alábbi esetekben:

– amennyiben az illető termékek a Közösségben, Norvégiában, illetőleg a 3. cikk (1) bekezdésében vagy a 4. cikk (1) bekezdésében hivatkozott egyéb országok valamelyikéből származó termékeknek tekinthetők, amelyeknél a kumuláció alkalmazható – ám a 3. cikk (2) bekezdésében és a 4. cikk (2) bekezdésében hivatkozott országok valamelyikéből származó anyagokkal való kumuláció alkalmazása nélkül –, és teljesítik a jegyzőkönyv egyéb követelményeit,

– amennyiben az illető termékek a 3. cikk (2) bekezdésében és a 4. cikk (2) bekezdésében hivatkozott országok valamelyikéből származó termékeknek tekinthetők, amelyeknél a kumuláció alkalmazható – ám a 3. és 4. cikkben hivatkozott országok valamelyikéből származó anyagokkal való kumuláció alkalmazása nélkül –, és teljesítik a jegyzőkönyv egyéb követelményeit, feltéve hogy EUR-MED igazolást vagy EUR-MED számlanyilatkozatot állítottak ki a származási országban.

5. Az EUR-MED szállítási bizonyítványt a Közösség egy tagállamának vagy Norvégiának a vámhatósága adja ki, amennyiben az illető termékek a Közösségből, Norvégiából vagy a 3. és 4. cikkben hivatkozott egyéb országok valamelyikéből származó termékeknek tekinthetők, amelyeknél a kumuláció alkalmazható, teljesítik a jegyzőkönyv egyéb követelményeit, valamint:

– kumulációt alkalmaztak a 3. cikk (2) bekezdésében és a 4. cikk (2) bekezdésében hivatkozott országok valamelyikéből származó anyagokkal, vagy

– a termékek a kumulációval összefüggésben anyagként felhasználhatók a 3. cikk (2) bekezdésében és a 4. cikk (2) bekezdésében hivatkozott országok valamelyikébe irányuló exporttermékek gyártásához, vagy

– a termékek reexportálhatók a rendeltetési országból a 3. cikk (2) bekezdésében és a 4. cikk (2) bekezdésében hivatkozott országok valamelyikébe.

6. Az EUR-MED szállítási bizonyítvány a 7. rovatban a következő nyilatkozatok egyikét tartalmazza angol nyelven:

– amennyiben a származás megszerzése a 3. és 4. cikkben hivatkozott egy vagy több egyéb országból származó anyagokkal való kumuláció alkalmazásával történt:

„CUMULATION APPLIED WITH………”(ország/országok neve)

– amennyiben a származás megszerzése a 3. és 4. cikkben hivatkozott egy vagy több egyéb országból származó anyagokkal való kumuláció alkalmazása nélkül történt:

„NO CUMULATION APPLIED”.

7. Az EUR.1 vagy EUR-MED szállítási bizonyítványokat kiadó vámhatóságok minden szükséges lépést megtesznek annak érdekében, hogy ellenőrizzék a termékek származási státuszát és a jegyzőkönyv egyéb követelményeinek teljesítését. Ebből a célból jogukban áll bármilyen bizonyítékot bekérni és az exportőr elszámolásait ellenőrizni, vagy bármilyen egyéb megfelelőnek tartott ellenőrzést végezni. Azt is ellenőrzik, hogy a (2) bekezdésben hivatkozott űrlapok megfelelően ki vannak-e töltve. Külön ellenőrzik, hogy a termékek leírására fenntartott helyet úgy töltötték-e ki, hogy kizárjanak mindenfajta csalárd kiegészítést.

8. Az EUR.1 vagy EUR-MED szállítási bizonyítvány kiadásának keltét az igazolás 11. rovatában jelölik meg.

9. Az EUR.1 vagy EUR-MED szállítási bizonyítványt a vámhatóságok kiadják és a tényleges exportálás lebonyolítását vagy biztosítását követően azonnal az exportőr rendelkezésére bocsátják.

18. cikk Visszamenőlegesen kiadott EUR.1 vagy EUR-MED szállítási bizonyítvány

1. A 17. cikk (9) bekezdésében foglaltak ellenére az EUR.1 vagy EUR-MED szállítási bizonyítvány kivételes esetben azoknak a termékeknek az exportálását követően is kiadható, amelyekhez kapcsolódik, amennyiben:

a) nem került kiadásra az exportálás idejekor hiba, nem szándékos mulasztás vagy valamely különleges körülmények miatt;

vagy

b) a vámhatóság számára kielégítő módon bizonyítják, hogy az EUR.1 vagy EUR-MED szállítási bizonyítvány kiadásra került, de azt az importálásnál technikai okokból nem fogadták el.

2. A 17. cikk (9) bekezdésében foglaltak ellenére az EUR.1 vagy EUR-MED szállítási bizonyítvány azoknak a vonatkozó termékeknek az exportálását követően is kiadható, amelyekre az exportálás idején EUR.1 szállítási bizonyítványt állítottak ki , amennyiben vámhatóság számára kielégítő módon bizonyítják, hogy a 17. cikk (5) bekezdésében hivatkozott feltételek teljesülnek.

3. Az (1) és (2) bekezdés alkalmazása céljából az exportőr köteles kérvényében jelezni azon termékek exportálásának helyét és idejét, amelyekhez az EUR.1 vagy EUR-MED szállítási bizonyítvány kapcsolódik, továbbá kérését meg kell indokolnia.

4. A vámhatóságok kizárólag akkor adhatnak ki visszamenőlegesen EUR.1 vagy EUR-MED szállítási bizonyítványt, ha előzőleg ellenőrizték, hogy az exportőr kérelmében megadott információk megfelelnek-e a kapcsolódó aktában foglaltaknak.

5. A visszamenőlegesen kiadott EUR.1 vagy EUR-MED szállítási bizonyítványokat a következő angol nyelvű záradékkal kell ellátni:

„ISSUED RETROSPECTIVELY”

A (2) bekezdés alkalmazásával visszamenőlegesen kiadott EUR.1 vagy EUR-MED szállítási bizonyítványokat a következő angol nyelvű záradékkal kell ellátni:

„ISSUED RETROSPECTIVELY (Original EUR.1 No………..[kiadás helye és ideje]”.

6. Az (5) bekezdésben hivatkozott záradékot az EUR.1 vagy EUR-MED szállítási bizonyítvány 7. rovatába kell bevezetni.

19. cikk Az EUR.1 vagy EUR-MED szállítási bizonyítvány másodlatának kiadása

1. Amennyiben az EUR.1 vagy EUR-MED szállítási bizonyítványt ellopják, elvész vagy megsemmisül, az exportőr másodlat kiállítását kérelmezheti a kiadó vámhatóságnál a rendelkezésükre álló exportálási dokumentumok alapján.

2. Az ily módon kiadott másodlatot az alábbi angol nyelvű szóval kell záradékolni:

„MÁSODLAT”

3. A (2) bekezdésben hivatkozott záradékot az EUR.1 vagy EUR-MED szállítási bizonyítvány másodlat 7. rovatába kell bevezetni.

4. A másodlat, amelyen az eredeti EUR.1 vagy EUR-MED szállítási bizonyítvány kiadásának keltezése kell hogy szerepeljen, attól az időponttól lép hatályba.

20. cikk EUR.1 vagy EUR-MED szállítási bizonyítvány kiadása a kiállított vagy előzőleg kiadott származási igazolás alapján

Amennyiben származó termékek a Közösségben vagy Norvégiában vámhivatali ellenőrzés alá kerülnek, lehetőség van arra, hogy az eredeti származási igazolást egy vagy több EUR.1 vagy EUR-MED szállítási bizonyítvánnyal váltsák ki annak érdekében, hogy ezek közül egyes termékeket a Közösségen vagy Norvégián belül máshová küldjenek. A helyettesítő EUR.1 vagy EUR-MED szállítási bizonyítványokat az a vámhivatal állítja ki, amelynek a termékek az ellenőrzése alá kerülnek.

21. cikk Elszámolási elkülönítés

1. Amennyiben jelentős költségbeli vagy anyagi jellegű nehézségek merülnek fel abban a tekintetben, hogy azonos és felcserélhető, származó és nem származó anyagok készleteit külön tárolják, a vámhatóság az érintettek írásbeli kérésére engedélyt adhat az úgynevezett „elszámolási elkülönítés” módszerének alkalmazására a fenti készletek kezeléséhez.

2. Ennek a módszernek kell biztosítania, hogy egy konkrét referencia-időszak folyamán a származónak tekinthető termékek száma ugyanannyi legyen, mint az, amely akkor adódott volna, ha a készleteket fizikailag elkülönítették volna.

3. A vámhatóság bármilyen megfelelőnek tekintett körülmények között adhat ilyen engedélyt.

4. Ennek a módszernek a nyilvántartása és elszámolása annak az országnak az általános számviteli elvei alapján történik, ahol a terméket gyártották.

5. A fenti könnyítés kedvezményezettje származási igazolásokat állíthat ki vagy alkalmazhat a származónak tekinthető termékmennyiségre vonatkozóan. A vámhatóság kérésére a kedvezményezett nyilatkozatot ad a mennyiségek kezelésének módjára vonatkozóan.

6. A vámhatóság figyelemmel kíséri az engedély felhasználását és bármikor visszavonhatja azt, amennyiben a kedvezményezett bármely, nem megfelelő módon használja fel az engedélyt, vagy ha az e jegyzőkönyvben foglalt egyéb feltételek valamelyikét nem teljesíti.

22. cikk A számlanyilatkozat kiállításának vagy az EUR-MED számlanyilatkozat kiállításának feltételei

1. Számlanyilatkozatot vagy EUR-MED számlanyilatkozatot állíthat ki a 16. cikk (1) bekezdésének c) pontjában hivatkozottak szerint:

a) az elfogadott exportőr a 23. cikk értelmében;

vagy

b) bármely exportőr olyan küldeményre vonatkozóan, amely egy vagy több, olyan származó termékeket tartalmazó csomagból áll, amelyeknek az összértéke nem haladja meg a 6 000 euro összeget.

2. A (3) bekezdés sérelme nélkül számlanyilatkozat állítható ki az alábbi esetekben:

– amennyiben az illető termékek a Közösségben, Norvégiában, illetőleg a 3. cikk (1) bekezdésében vagy a 4. cikk (1) bekezdésében hivatkozott egyéb országok valamelyikéből származó termékeknek tekinthetők, amelyeknél a kumuláció alkalmazható – ám a 3. cikk (2) bekezdésében és a 4. cikk (2) bekezdésében hivatkozott országok valamelyikéből származó anyagokkal való kumuláció alkalmazása nélkül –, és teljesítik a jegyzőkönyv egyéb követelményeit,

– amennyiben az illető termékek a 3. cikk (2) bekezdésében és a 4. cikk (2) bekezdésében hivatkozott országok valamelyikéből származó termékeknek tekinthetők, amelyeknél a kumuláció alkalmazható – ám a 3. és 4. cikkben hivatkozott országok valamelyikéből származó anyagokkal való kumuláció alkalmazása nélkül –, és teljesítik a jegyzőkönyv egyéb követelményeit, feltéve hogy EUR-MED igazolást vagy EUR-MED számlanyilatkozatot állítottak ki a származási országban.

3. EUR-MED számlanyilatkozat állítható ki, amennyiben az illető termékek a Közösségből vagy Norvégiából vagy a 3. és 4. cikkben hivatkozott egyéb országok valamelyikéből származó olyan termékeknek tekinthetők, amelyeknél a kumuláció alkalmazható, teljesítik a jegyzőkönyv egyéb követelményeit, valamint:

– kumulációt alkalmaztak a 3. cikk (2) bekezdésében és a 4. cikk (2) bekezdésében hivatkozott országok valamelyikéből származó anyagokkal, vagy

– a termékek a kumulációval összefüggésben anyagként felhasználhatók a 3. cikk (2) bekezdésében és a 4. cikk (2) bekezdésében hivatkozott országok valamelyikébe irányuló exporttermékek gyártásához, vagy

– a termékek reexportálhatók a rendeltetési országból a 3. cikk (2) bekezdésében és a 4. cikk (2) bekezdésében hivatkozott országok valamelyikébe.

4. Az EUR-MED számlanyilatkozat a következő nyilatkozatok egyikét tartalmazza angol nyelven:

– amennyiben a származás megszerzése a 3. és 4. cikkben hivatkozott egy vagy több egyéb országból származó anyagokkal való kumuláció alkalmazásával történt:

„CUMULATION APPLIED WITH ……….”(ország/országok neve)

– amennyiben a származás megszerzése a 3. és 4. cikkben hivatkozott egy vagy több egyéb országból származó anyagokkal való kumuláció alkalmazása nélkül történt:

„NO CUMULATION APPLIED”.

5. A számlanyilatkozatot vagy az EUR-MED számlanyilatkozatot kiadó exportőr kész arra, hogy az exportáló ország vámhatóságának kérésére bármikor bemutasson minden olyan megfelelő dokumentumot, amely bizonyítja az illető termékek származási státuszát és a jegyzőkönyv egyéb követelményeinek teljesítését.

6. A számlanyilatkozatot vagy EUR-MED számlanyilatkozatot az exportőr a nyilatkozatnak a számlára, a szállítólevélre vagy egyéb kereskedelmi dokumentumra történő gépeléssel, pecsételéssel vagy nyomtatással állítja ki; e nyilatkozatnak a szövegei a IVa. és b. mellékletben találhatók, megírásuknál a mellékletben található valamelyik nyelvi változatot kell alkalmazni az exportáló ország belföldi törvényi rendelkezéseinek megfelelően. Amennyiben a nyilatkozatot kézzel írják, tintával, nyomtatott betűvel kell kitölteni.

7. A számlanyilatkozaton vagy EUR-MED számlanyilatkozaton az exportőr eredeti, saját kezű aláírása szerepel. Viszont a 22. cikk értelmében elfogadott exportőr nem szükséges, hogy aláírja a fenti nyilatkozatokat, amennyiben írásban kötelezettséget vállal az exportáló ország vámhatóságai felé, hogy teljes körű felelősséget vállal minden olyan számlanyilatkozatért, amelyen az ő személyét úgy tüntetik fel, mintha a sajátkezű aláírása szerepelne rajta.

8. A számlanyilatkozatot vagy EUR-MED számlanyilatkozatot az exportőr akkor állítja ki, amikor azokat a termékeket, amelyekre vonatkozik, exportálják, illetve az exportálást követően kiállítható azzal a feltétellel, hogy bemutatják az importáló országban azoknak a termékeknek az importálását követő két éven belül, amelyekre vonatkozik.

23. cikk Elfogadott exportőr

1. Az exportáló ország vámhatósága bármely, a megállapodás alapján gyakran termékeket szállító olyan exportőr – a továbbiakban: elfogadott exportőr – számára engedélyezheti, hogy számlanyilatkozatokat vagy EUR-MED számlanyilatkozatokat állítson ki az érintett termékek értékére való tekintet nélkül. A fenti engedélyt kérelmező exportőrnek a vámhatóságok számára kielégítő garanciát kell felajánlania, amely igazolja a termékek származási státuszát és a jegyzőkönyv egyéb követelményei teljesítését.

2. A vámhatóság bármilyen megfelelőnek tekintett feltétel mellett engedélyezheti az elfogadott exportőri státuszt.

3. A vámhatóság az elfogadott exportőrnek vámengedélyszámot ad, amely szerepel a számlanyilatkozaton vagy az EUR-MED számlanyilatkozaton.

4. A vámhatóság figyelemmel kíséri az engedélynek az elfogadott exportőr általi felhasználását.

5. A vámhatóság bármikor visszavonhatja az engedélyt. Akkor kerül sor visszavonásra, ha az elfogadott exportőr a továbbiakban már nem ajánlja fel az (1) bekezdésben hivatkozott garanciákat, már nem teljesíti a (2) bekezdésben hivatkozott feltételeket, vagy egyéb módon helytelenül használja fel az engedélyt.

24. cikk A származási igazolás érvényessége

1. A származási igazolás az exportáló országban történt kiállításának keltétől számított négy hónapig van érvényben, és a fenti időszakon belül benyújtandó az importáló ország vámhatóságának.

2. Azok a származási igazolások, amelyeket az (1) bekezdésben meghatározott végső benyújtási határidőt követően nyújtanak be az importáló ország vámhatóságának, kedvezményes elbírálás alkalmazása céljából elfogadhatók, amennyiben a fenti dokumentumok végső határidő előtti benyújtásának elmulasztása kivételes körülmények miatt történt.

3. A késedelmes benyújtás egyéb eseteinél az importáló ország vámhatóságai elfogadhatják a származási igazolásokat, amennyiben a termékeket a fenti végső határidő letelte előtt bemutatták.

25. cikk A származási igazolás benyújtása

A származási igazolások benyújtása az importáló ország vámhatóságának az adott országban alkalmazandó eljárásoknak megfelelően történik. A fenti hatóság kérheti a származási igazolás lefordítását, és azt is előírhatja, hogy az importnyilatkozatot az importőr olyan nyilatkozata kísérje, hogy a termékek megfelelnek a megállapodás végrehajtásához szükséges feltételeknek.

26. cikk Részletekben végzett import

Amennyiben az importőr kérésére és az importáló ország vámhatósága által megállapított feltételek mellett a Harmonizált Rendszer XVI. és XVII. részéhez vagy 7308. és 9406. címéhez tartozó, a Harmonizált Rendszer 2a. általános szabályának értelmében vett szétszerelt vagy össze nem szerelt termékeket részletekben importálnak, az ezekre a termékekre vonatkozó egyetlen származási igazolást az első részlet importálásának alkalmával nyújtják be a vámhatóság részére.

27. cikk A származási igazolás alóli mentesülés

1. A magánszemélytől magánszemélynek kiscsomagként küldött vagy az utazók személyes poggyászának részét képező termékeket származó áruként engedik át és nem írják elő a származási igazolás benyújtásának kötelezettségét, amennyiben ezeket a termékeket nem kereskedelmi úton importálják, és a vonatkozó nyilatkozat szerint teljesítik ennek a jegyzőkönyvnek a követelményeit, és amennyiben nem kétséges a fenti nyilatkozat valóságtartalma. A postán küldött termékek esetében ezt a nyilatkozatot a CN22/CN23 vámárunyilatkozattal vagy a dokumentumhoz csatolt papírlapon lehet megtenni.

2. A nem rendszeres és kizárólag a címzettek vagy utazók vagy családjuk személyes használatára célzott termékekből álló import nem minősül kereskedelmi importnak, amennyiben nyilvánvaló, a termékek jellegéből és mennyiségéből fakadóan, hogy nem áll fenn kereskedelmi célzat.

3. Továbbá ezeknek a termékeknek az összértéke nem haladja meg az 500 euro összeget kiscsomagok esetében vagy az 1 200 euro összeget az utazók személyes poggyászának részét képező termékek esetében.

28. cikk Alátámasztó dokumentumok

A 17. cikk (3) bekezdésében és a 22. cikk (5) bekezdésében hivatkozott dokumentumok, amelyeket annak bizonyítására használnak, hogy az EUR.1 vagy EUR-MED szállítási bizonyítvánnyal, számlanyilatkozattal vagy EUR-MED számlanyilatkozattal lefedett termékek a Közösségből, Norvégiából vagy a 3. és 4. cikkben hivatkozott egyéb országok valamelyikéből származónak tekinthetők, teljesítik a jegyzőkönyv egyéb követelményeit, többek között az alábbiakat tartalmazhatják:

a) az exportőr vagy a szállító által az illető áruk megszerzése érdekében elvégzett folyamatok közvetlen tanúsítása, amely például elszámolásaiban vagy könyvelésében szerepel;

b) a felhasznált anyagok származási státuszát igazoló, a Közösségben vagy Norvégiában kiállított vagy kiadott dokumentumok, amennyiben ezeket a dokumentumokat a belföldi törvények értelmében alkalmazzák;

c) a Közösségben vagy Norvégiában kiállított vagy kiadott dokumentumok, amelyek igazolják, hogy az anyagok megmunkálását vagy feldolgozását a Közösségben vagy Norvégiában végezték, amennyiben ezeket a dokumentumokat a belföldi törvények értelmében alkalmazzák;

d) a Közösségben vagy Norvégiában ennek a jegyzőkönyvnek megfelelően – vagy a 3. és 4. cikkben hivatkozott egyéb országok valamelyikében az ebben a jegyzőkönyvben foglaltakkal azonos származási szabályoknak megfelelően – kiállított vagy kiadott EUR.1 vagy EUR-MED szállítási bizonyítvány, számlanyilatkozat vagy EUR-MED számlanyilatkozat, amely igazolja a felhasznált anyagok származási státuszát;

e) megfelelő tanúsítás a Közösségen vagy Norvégián kívül végzett megmunkálásra vagy feldolgozásra vonatkozóan a 12. cikk alkalmazásával, amely bizonyítja, hogy az abban a cikkben foglalt követelmények teljesültek.

29. cikk A származási igazolás és az alátámasztó dokumentumok megőrzése

1. Az EUR.1 vagy EUR-MED szállítási bizonyítvány kiadásáért folyamodó exportőr legalább három évig megőrzi a 17. cikk (3) bekezdésében hivatkozott dokumentumokat.

2. A számlanyilatkozatot vagy EUR-MED számlanyilatkozatot kiállító exportőr legalább három évig megőrzi számlanyilatkozatának másolatát valamint a 22. cikk (5) bekezdésben hivatkozott dokumentumokat.

3. Az exportáló ország vámhatósága, amely EUR.1 vagy EUR-MED szállítási bizonyítványt állít ki, legalább három évig megőrzi a 17. cikk (2) bekezdésében hivatkozott kérelmet.

4. Az importáló ország vámhatósága legalább három évig megőrzi a részére benyújtott EUR.1 vagy EUR-MED szállítási bizonyítványokat, számlanyilatkozatokat és EUR-MED számlanyilatkozatokat.

30. cikk Eltérések és formai hibák

1. Amennyiben kisebb eltéréseket fedeznek fel a származási igazolásban és a vámhivatalnak a termékek importálásához szükséges formalitások elvégzése érdekében benyújtott dokumentumok között, ez ipso facto nem érvényteleníti a származási igazolást, amennyiben kellő gondossággal megállapítják, hogy ez a dokumentum ténylegesen a benyújtott termékekhez tartozik.

2. Olyan nyilvánvaló formai hibák, mint például a származási igazoláson szereplő gépelési hibák miatt a dokumentum nem utasítandó vissza, amennyiben nem olyan mérvű hibákról van szó, amelyek kétségeket ébresztenek a dokumentumban tett nyilatkozatok valóságtartalmát illetően.

31. cikk Euróban kifejezett összegek

1. A 22. cikk (1) bekezdésének (b) pontjában és a 27. cikk (3) bekezdésében foglalt rendelkezések olyan esetekben történő alkalmazására, amikor a termékeket az eurótól eltérő pénznemben számlázzák, a Közösség tagállamai vagy Norvégia vagy a 3. és 4. cikkben hivatkozott egyéb országok valamelyikének nemzeti valutájában megadott, az euróban kifejezett összegekkel egyenértékű összegeket az érintett országok mindegyike évente meghatározza.

2. A küldemény kedvezményezettje a 22. cikk (1) bekezdésének b) pontjában vagy a 27. cikk (3) bekezdésében foglaltaknak annak a pénznemnek a vonatkozásában, amelyben a számla kiállításra került, az érintett ország által meghatározott összegnek megfelelően.

3. A bármely nemzeti valutában alkalmazandó összegek október első napjával egyenértékűek a megfelelő, euróban kifejezett összegekkel. Az összegeket október 15-ig közlik az Európai Közösségek Bizottságával, és a következő év január 1-jétől alkalmazandók. Az Európai Közösségek Bizottsága értesít minden érintett országot a vonatkozó összegekről.

4. Az adott ország fel- vagy lekerekítheti az euróban kifejezett összegnek a nemzeti valutájára történő átváltásából származó összeget. A kerekített összeg nem térhet el 5 %-nál magasabb mértékben az átváltásból származó összegtől. Az adott ország változatlanul hagyhatja az euróban kifejezett összeggel egyenértékű nemzeti valuta-összeget, amennyiben a (3) bekezdésben foglalt éves kiigazításkor a lekerekítés előtt 15 %-nál alacsonyabb növekedés tapasztalható a nemzeti valuta-egyenértékben. A nemzeti valuta-egyenérték változatlanul tartható, amennyiben az átváltás az egyenérték csökkenését eredményezné.

5. Az euróban kifejezett összegeket a Vegyesbizottság a Közösség vagy Norvégia kérésére felülvizsgálhatja. A felülvizsgálat elvégzésekor a Vegyesbizottság azt vizsgálja, hogy reálviszonylatban kívánatos-e az illető korlátok hatásainak megőrzése. Ebből a célból módosíthatja az euróban kifejezett összegeket.

VI. CÍMKÖZIGAZGATÁSI EGYÜTTMŰKÖDÉSI MEGÁLLAPODÁSOK

32. cikk Kölcsönös segítségnyújtás

1. A Közösség tagállamainak vámhatóságai és Norvégia vámhatóságai – az Európai Közösségek Bizottságán keresztül – eljuttatják egymásnak a vámhivatalaikban az EUR.1 és EUR-MED szállítási bizonyítványok kiadásához használt pecsétek mintanyomatait, továbbá az ezeknek a bizonyítványoknak, számlanyilatkozatoknak és EUR-MED számlanyilatkozatoknak az ellenőrzéséért felelős vámhatóságok címeit.

2. A jegyzőkönyv megfelelő alkalmazása érdekében a Közösség és Norvégia kölcsönösen segítséget nyújt egymásnak illetékes vámtestületein keresztül az EUR.1 és EUR-MED szállítási bizonyítványok, a számlanyilatkozatok és EUR-MED számlanyilatkozatok hitelességének, illetve az ezekben a dokumentumokban megadott információk valóságtartalmának ellenőrzésében.

33. cikk A származási igazolások ellenőrzése

1. A származási igazolások utólagos ellenőrzését elvégezhetik véletlenszerűen, illetve bármikor, amikor az importáló ország vámhatóságának ésszerű kétségei merülnek fel a fenti dokumentumok hitelességét, az illető termékek származási státuszát vagy a jegyzőkönyv egyéb követelményeinek teljesítését illetően.

2. Az (1) bekezdés rendelkezéseinek végrehajtása céljából az importáló ország vámhatósága visszaküldi az EUR.1 vagy EUR-MED szállítási bizonyítványt és a számlát – ha benyújtásra került –, a számlanyilatkozatot vagy az EUR-MED számlanyilatkozatot illetve ezeknek a dokumentumoknak a másolatát az exportáló ország vámhatóságának, és amennyiben szükséges, megindokolja az információkérést. Bármilyen megszerzett és a származási igazolás helytelenségére utaló dokumentumot vagy információt továbbít az igazoló ellenőrzésre irányuló kérelem alátámasztására.

3. Az igazoló ellenőrzést az exportáló ország vámhatósága végzi el. Ebből a célból jogukban áll bármilyen bizonyítékot bekérni és az exportőr elszámolásait ellenőrizni, vagy bármilyen egyéb megfelelőnek tartott ellenőrzést végezni.

4. Amennyiben az importáló ország vámhatósága úgy dönt, hogy felfüggeszti az illető termékek preferenciális elbírálását mindaddig, amíg meg nem kapja az igazoló ellenőrzés eredményeit, az importőrnek felajánlják a termékek felszabadítását az esetlegesen szükségesnek tartott óvintézkedések mellett.

5. Az igazoló ellenőrzést kérelmező vámhatóságot a lehető leghamarabb értesítik a fenti igazoló ellenőrzés eredményeiről. Az eredményeknek világosan jelezniük kell, hogy a dokumentumok hitelesek-e, valamint hogy az illető termékek a Közösségből Norvégiából vagy a 3. és 4. cikkben hivatkozott egyéb országok valamelyikéből származónak tekinthetők-e, és hogy teljesítik-e a jegyzőkönyv egyéb követelményeit.

6. Amennyiben – jogos kétségek esetén – nem érkezik válasz az igazoló ellenőrzésre irányuló kérelem keltétől számított tíz hónapon belül, illetve ha a válasz nem tartalmaz elegendő információt a kérdéses dokumentum hitelességének vagy a termékek tényleges származásának eldöntéséhez, a kérelmező vámhatóság – kivéve, ha kivételes körülmények állnak fenn – elutasítja a preferenciákra vonatkozó jogosultságot.

34. cikk Jogviták rendezése

Amennyiben jogvita merül fel a 33. cikkben foglalt igazoló ellenőrzési eljárásokkal kapcsolatban, amelyet az igazoló ellenőrzést kérelmező és annak a lebonyolításáért felelős vámhatóság egymás közt rendezni nem képes, vagy amennyiben kérdés merül fel ennek a jegyzőkönyvnek az értelmezésére vonatkozóan, a Vegyesbizottsághoz kell fordulni.

Az importőr és az importáló ország vámhatósága közötti jogviták rendezésére vonatkozóan minden esetben az említett ország törvényei az irányadók.

35. cikkBírságok

Bírságot szabnak ki minden olyan személyre, aki a termékek preferenciális elbírálása céljából olyan dokumentumot készít vagy készíttet, amely valótlan információkat tartalmaz.

36. cikk Vámszabadterületek

1. A Közösség és Norvégia megtesz minden szükséges lépést annak érdekében, hogy a származási igazolás fedezete alatti kereskedelmi árukat, amelyek szállítás közben saját területükön lévő vámszabadterületet vesznek igénybe, ne cseréljék fel más árukkal és ne végezzenek rajtuk az állagromlásuk megakadályozására irányuló szokásos műveletektől eltérő kezelést.

2. Az (1) bekezdésben foglalt rendelkezések alóli mentesség útján, amikor a Közösségből vagy Norvégiából származó termékeket származási igazolás fedezete alatt vámszabadterületre importálnak és kezelést vagy feldolgozást végeznek rajtuk, az érintett hatóságok új EUR.1 vagy EUR-MED szállítási bizonyítványt adnak ki az exportőr kérésére, amennyiben a rajtuk végzett kezelés vagy feldolgozás megfelel a jegyzőkönyv rendelkezéseinek.

VII. CÍMCEUTA ÉS MELILLA

37. cikk A jegyzőkönyv alkalmazása

1. A 2. cikkben alkalmazott „Közösség” kifejezés nem vonatkozik Ceutára és Melillára.

2. A Norvégiából származó termékekre a Ceutára vagy Melillára történő importáláskor minden tekintetben ugyanaz a vámrendszer vonatkozik, amelyet a Közösség vámterületéről származó termékekre alkalmaznak a Spanyol Királyság és a Portugál Köztársaság európai uniós csatlakozási okmánya 2. jegyzőkönyvében foglaltak szerint. Norvégia a Ceutáról és Melilláról származó, a megállapodás hatálya alá tartozó termékek importja esetében ugyanazt a vámrendszert alkalmazza, amely a Közösségből származó és onnan importált termékekre vonatkozik.

3. A (2) bekezdés alkalmazása céljából a Ceutáról és Melilláról származó termékekre értelemszerűen vonatkozik a jegyzőkönyv a 38. cikkben meghatározott külön feltételek mellett.

38. cikk Külön feltételek

1. Amennyiben szállításuk közvetlenül történt a 13. cikkben foglaltak rendelkezéseknek megfelelően, az alábbiak minősülnek:

(1) Ceutáról és Melilláról származó termékeknek:

a) egészében Ceután és Melillán előállított termékek;

b) azok a Ceután és Melillán előállított termékek, amelyek előállításában az a) pontban említettektől eltérő termékeket is felhasználtak, amennyiben:

i. az említett termékek a 6. cikk értelmében kielégítő megmunkáláson vagy feldolgozáson mentek keresztül;

vagy

ii. azok a termékek Norvégiából vagy a Közösségből származóak, feltéve hogy a rajtuk végzett megmunkálás vagy feldolgozás túlmegy a 7. cikkben hivatkozott műveleteken;

(2) Norvégiából származó termékeknek:

a) az egészében Norvégiában előállított termékek;

b) azok a Norvégiában előállított termékek, amelyek gyártásában az a) pontban hivatkozottaktól eltérő termékeket használnak fel, feltéve hogy:

i. az említett termékek a 6. cikk értelmében kielégítő megmunkáláson vagy feldolgozáson mentek keresztül;

vagy

ii. azok a termékek Ceutáról és Melilláról vagy a Közösségből származóak, feltéve hogy a rajtuk végzett megmunkálás vagy feldolgozás túlmegy a 7. cikkben hivatkozott műveleteken.

2. Ceuta és Melilla egységes területnek minősül.

3. Az exportőr vagy meghatalmazott képviselője a „Norvégia” illetve „Ceuta és Melilla” szavakat írja be az EUR.1 vagy EUR-MED szállítási bizonyítvány 2. rovatába, a számlanyilatkozatra vagy az EUR-MED számlanyilatkozatra. Továbbá a Ceutáról és Melilláról származó termékek esetében ezt fel kell tüntetni az EUR.1 vagy EUR-MED szállítási bizonyítvány 4. rovatában, a számlanyilatkozaton vagy az EUR-MED számlanyilatkozaton.

4. A spanyol vámhatóságok a felelősek ennek a jegyzőkönyven a Ceután és Melillán történő alkalmazásáért.

VIII. CÍMZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

39. cikk A jegyzőkönyv módosításai

A Vegyesbizottság dönthet a jegyzőkönyv rendelkezéseinek módosításáról.

40. cikk A szállítás vagy tárolás alatt álló árukra vonatkozó ideiglenes rendelkezések

A megállapodás rendelkezései olyan árukra alkalmazhatók, amelyek megfelelnek a jegyzőkönyv rendelkezéseinek, és amelyek a jegyzőkönyv hatályba lépésének napján vagy tranzitban, vagy a Közösség vagy Norvégia területén ideiglenes tárolás alatt vámraktárban vagy vámszabadterületen vannak, és rájuk vonatkozóan az exportáló ország vámhatósága által visszamenőlegesen kiállított EUR.1 vagy EUR-MED szállítási bizonyítvány nyújtandó be az importáló ország vámhatósága részére a fenti időponttól számított négy hónapon belül, azokkal a dokumentumokkal együtt, amelyek bizonyítják, hogy az árukat közvetlenül szállították a 13. cikkben foglalt rendelkezéseknek megfelelően.

I. MELLÉKLET

BEVEZETŐ MEGJEGYZÉSEK A II. MELLÉKLETBEN FOGLALT LISTÁHOZ

1. megjegyzés:

A lista megállapítja azokat a szükséges feltételeket, amelyek alapján a termékek a jegyzőkönyv 6. cikke értelmében kielégítően megmunkáltnak vagy feldolgozottnak tekinthetők.

2. megjegyzés:

2.1. A lista első két oszlopa a létrejött vagy előállított terméket ismerteti. Az első oszlop tartalmazza a Harmonizált Rendszerben használt vámtarifaszámot vagy árucsoportszámot, a második oszlop pedig megadja az ebben a rendszerben az adott vámtarifaszámhoz vagy árucsoporthoz tartozó árumegnevezést. Az első két oszlopban szereplő minden egyes tételre egy, a 3. vagy a 4. oszlopban megállapított szabály vonatkozik. Ahol néhány esetben az első oszlopban lévő számot egy „ex” szó előzi meg, ez azt jelenti, hogy a 3. vagy 4. oszlopban szereplő szabály csak a vámtarifaszámnak a 2. oszlopban meghatározott részére vonatkozik.

2.2. Ahol az 1. oszlopban vámtarifaszámok csoportja vagy egy árucsoport száma szerepel, és ezért a 2. oszlop árumegnevezése általános jellegű, a 3. vagy 4. oszlopban hozzájuk tartozó szabályok az összes olyan termékek vonatkoznak, amelyek a Harmonizált Rendszer szerint az adott árucsoport vámtarifaszámai vagy az 1. oszlopban összevont vámtarifaszámok valamelyike alá kerültek besorolásra.

2.3. Ahol a listában egy vámtarifaszámon belüli különböző termékekre különböző szabályok vonatkoznak, minden egyes francia bekezdés a vámtarifaszám adott részének leírását tartalmazza, a 3. vagy 4. oszlopban hozzájuk tartozó szabályokkal együtt.

2.4. Ahol az első két oszlopban szereplő tételre mind a 3. mind a 4. oszlop meghatároz egy szabályt, az exportőr választhat, hogy a 3. vagy a 4. oszlopban ismertetett szabályt alkalmazza. Ha a 4. oszlopban nem szerepel származási szabály, a 3. oszlopban ismertetett szabályt kell alkalmazni.

3. megjegyzés:

3.1. A jegyzőkönyv 6. cikkének a származó helyzetet szerzett, más termékekelőállításához felhasznált termékekre vonatkozó rendelkezéseit tekintet nélkül arra, hogy a származó helyzetet abban a gyárban nyerték el, ahol e termékeket felhasználják vagy az egyik szerződő fél területén lévő másik gyárban.

Példa:

Egy, a 8407 vámtarifaszám alá tartozó motor – amelyre vonatkozóan a szabály úgy szól, hogy a beépíthető nem származó anyagok értéke nem haladhatja meg a gyártelepi ár 40%-át – az ex 7224 vámtarifaszám alá tartozó „kovácsolással durván alakított más ötvözött acél”-ból készül.

Ha ezt a kovácsolást a Közösségben végezték el nem származó ingotból, akkor a kovácsolt termék már megszerezte a származó helyzetet a listában az ex 7224 vámtarifaszámra vonatkozó szabály értelmében. A kovácsolás ekkor származónak számíthat a motor értékkalkulációjában, függetlenül attól, hogy ugyanabban a gyárban vagy a Közösségben egy másik gyárban állították-e elő. A nem származó ingot értékét így nem veszik figyelembe a felhasznált nem származó anyagok értékének összegzésekor.

3.2. A listában szereplő szabály a megkövetelt legkisebb mennyiségű megmunkálást vagy feldolgozást jelöli, több megmunkálás vagy feldolgozás elvégzése szintén a származó helyzet megszerzését eredményezheti; ellenben kevesebb megmunkálás vagy feldolgozás elvégzése nem eredményez származó helyzetet. Így, ha egy szabály azt írja elő, hogy az előállítás bizonyos szintjén nem származó anyag felhasználható, az előállítás korábbi szakaszában az ilyen anyag felhasználása megengedett, de a későbbi szakaszban már nem.

3.3. A 3.2. megjegyzés sérelme nélkül, ha egy szabályban az „Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból” kifejezés szerepel, akkor bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagot (a termékkel azonos vámtarifaszám és árumegnevezés alá tartozó anyagot is) fel lehet használni, figyelemmel azonban azokra a különös korlátozásokra, amelyeket a szabály ezeken túl tartalmazhat.

Az „Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, a vámtarifaszám alá tartozó egyéb anyagokat is beleértve”, illetve „az „Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, a termékkel megegyező vámtarifaszám alá tartozó egyéb anyagokat is beleértve” kifejezés azonban azt jelenti, hogy bármely vámtarifaszám alá tartozó termék felhasználható, kivéve azokat, amelyek megnevezése megegyezik a terméknek a 2. oszlopban szereplő megnevezésével.

3.4. Ha a lista valamely szabálya meghatározza, hogy egy termék egynél több anyagból is előállítható, ez azt jelenti, hogy az anyagok bármelyike vagy több ilyen anyag is felhasználható. Ez nem jelenti azt, hogy mindegyiket fel kell használni.

Példa:

Az 5208–5212 vámtarifaszám alá tartozó szövetekre vonatkozó szabály úgy rendelkezik, hogy természetes szálak használhatók, és hogy egyéb anyagok mellett vegyi anyagok is felhasználhatók. Ez nem jelenti azt, hogy mindkettőt fel is kell használni; lehet az egyiket, a másikat vagy mindkettőt.

3.5. Ha a lista valamely szabálya meghatározza, hogy egy terméket egy bizonyos anyagból kell előállítani, a feltétel nyilvánvalóan nem gátolja más olyan anyagok felhasználását, amelyek belső tulajdonságaiknál fogva nem tudnak eleget tenni a szabályban foglaltaknak (lásd még az alábbi 6.2. megjegyzést a textíliákkal kapcsolatban).

Példa:

A 1904 vámtarifaszám alá tartozó elkészített élelmiszerre vonatkozó szabály, amely kifejezetten kizárja a gabonafélék és származékaik felhasználását, nem tiltja a nem gabonafélékből nyert ásványi sók, vegyi anyagok és egyéb olyan adalékanyagok használatát.

Ez azonban nem vonatkozik olyan termékekre, amelyek – bár nem állíthatók elő a listában szereplő adott anyagból – az előállítás korábbi szakaszában ugyanolyan jellegű anyagból is előállíthatók.

Példa:

Az ex 62. árucsoportba tartozó, nem szőtt anyagokból készült ruházati cikkek esetében, ha e áruosztályra vonatkozóan csupán nem származó fonal felhasználása megengedett, nem lehet a nem szőtt szövetből kiindulni, még akkor sem, ha a nem szövött szövetet általában nem is lehet fonalból készíteni. Ilyen esetekben a kiinduló anyag általában a fonal előtti fázis – azaz a szál fázis lesz.

3.6. Ha a lista valamely szabályában két százalékértéket is megadnak a felhasználható nem származó anyagok maximális értékére, akkor e százalékértékeket nem lehet összeadni. Más szavakkal a felhasznált nem származó anyagok maximális értéke semmiképpen nem haladhatja meg a megadott legmagasabb százalékértéket. Nem lehet továbbá túllépni az egyes adott anyagok vonatkozásában alkalmazandó egyes százalékos arányokat sem.

4. megjegyzés:

4.1. A listában használt „természetes szálak” kifejezés a nem mesterséges vagy szintetikus egyéb szálakra vonatkozik. A fonást megelőző fázisokra korlátozódik, beleértve a hulladékot is, és – amennyiben másként nem határozzák meg – tartalmazza a kártolt, fésült, vagy másként feldolgozott, de nem fonott szálakat.

4.2. A „természetes szálak” kifejezés magában foglalja a 0503 vámtarifaszám alá tartozó lószőrt, az 5002 és az 5003 vámtarifaszám alá tartozó selymet, valamint az 5101–5105 vámtarifaszám alá tartozó gyapjúszálakat, a finom vagy durva állati szőrt, az 5201–5203 vámtarifaszám alá tartozó pamutszálakat és az 5301–5305 vámtarifaszám alá tartozó más növényi szálakat is.

4.3. A listában használt „textilpép”, „vegyi anyagok” és „papírgyártásra szolgáló anyagok” kifejezések a mesterséges, szintetikus vagy papírszálak vagy -fonalak előállítására felhasználható, az 50–63. árucsoportba nem sorolt anyagok megnevezésére szolgálnak.

4.4. A listában használt „vágott műszál” kifejezés az 5501–5507 vámtarifaszám alá tartozó szintetikus vagy mesterséges fonókábel, vágott szál vagy hulladék megjelölésére szolgál.

5. megjegyzés:

5.1. Ha a lista egy adott termékével kapcsolatban erre a megjegyzésre hivatkoznak, a 3. oszlopban meghatározott feltételek nem alkalmazandók e termék előállítása során felhasznált textilalapanyagokra, amelyek együttesen a felhasznált textilalapanyagok teljes tömegének legfeljebb 10 százalékát teszik ki (lásd még az alábbi 5.3. és 5.4. megjegyzést is).

5.2. Az 5.1. megjegyzésben említett tűréshatárt azonban csak a kevert, két vagy több textilalapanyagból készült termékekre lehet alkalmazni.

A textilalapanyagok a következők:

- selyem,

- gyapjú,

- durva állati szőr,

- finom állati szőr,

- lószőr,

- pamut,

- papírgyártásra szolgáló anyagok és papír,

- len,

- valódi kender,

- juta és más textilrost szál,

- szizál és az Agave nemhez tartozó más növények rostjai,

- kókuszdiórost, abaka (manilakender), rami és más növényi eredetű rost,

- szintetikus végtelen szál,

- mesterséges végtelen szál,

- áramvezető végtelen szál,

- szintetikus vágott műszál polipropilénből,

- szintetikus vágott műszál poliészterből,

- szintetikus vágott műszál poliamidból,

- szintetikus vágott műszál poliakrilnitrilből,

- szintetikus vágott műszál poliimidből,

- szintetikus vágott műszál politetrafluor-etilénből,

- szintetikus vágott műszál polifenilén-szulfidből,

- szintetikus vágott szál polivinil-kloridból,

- egyéb szintetikus vágott műszál,

- mesterséges vágott műszál viszkózból,

- egyéb mesterséges vágott műszál,

- rugalmas poliéter szegmensekkel szegmentált poliuretán fonal, paszományozott is,

- rugalmas poliészter szegmensekkel szegmentált poliuretán fonal, paszományozott is,

- az 5605 vámtarifaszám alá tartozó termékek (fémezett fonal), amelyek egy legfeljebb 5 mm széles, alumíniumfólia-magból vagy műanyagfilm-magból – alumíniumporral bevonva is – álló, két műanyagfilm-réteg között átlátszó vagy színezett ragasztóval összeillesztett szalagot tartalmaznak,

- az 5605 vámtarifaszám alá tartozó más termékek.

Példa:

Egy, az 5205 vámtarifaszám alá tartozó fonal, amelyet az 5203 vámtarifaszám alá tartozó pamutszálból és az 5506 vámtarifaszám alá tartozó szintetikus vágott műszálból készítenek, kevert fonal. Ezért a nem származó szintetikus vágott műszálak, amelyek nem felelnek meg a származási szabályoknak (amelyek a vegyi anyagból vagy textilpépből történő előállítást írják elő), felhasználhatók, feltéve, hogy össztömegük nem haladja meg a fonal tömegének 10%-át.

Példa:

Egy, az 5112 vámtarifaszám alá tartozó gyapjúszövet, amelyet az 5107 vámtarifaszám alá tartozó gyapjú fonalból és az 5509 vámtarifaszám alá tartozó szintetikus vágott műszálból készítenek, kevert szövet. Következésképpen a származási szabályokat (amelyek a vegyi anyagokból vagy textilpépből történő előállítást írják elő) nem kielégítő szintetikus fonal, vagy a származási szabályokat (amelyek előírják a nem kártolt vagy nem fésült vagy fonásra más módon nem előkészített természetes szálakból történő előállítást) nem kielégítő gyapjú fonal, vagy a kettő keveréke akkor használható fel, ha e fonalak össztömege nem haladja meg a szövet tömegének 10%-át.

Példa:

Az 5205 vámtarifaszám alá tartozó pamutfonalból és az 5210 vámtarifaszám alá tartozó pamutszövetből készített, az 5802 vámtarifaszám alá tartozó tűzött szövet, csak akkor kevert termék, ha a pamutszövet maga két különböző vámtarifaszám alá tartozó fonalból készült kevert szövet, vagy ha a felhasznált pamutfonalak önmagukban keverékek.

Példa:

Ha a szóban forgó tűzött szövetet az 5205 vámtarifaszám alá tartozó pamutfonalból és az 5407 vámtarifaszám alá tartozó szintetikus szövetből készült, a felhasznált két fonal nyilvánvalóan két különböző textilalapanyag, így a tűzött szövet ennek megfelelően kevert termék.

5.3. A „rugalmas poliéter szegmensekkel szegmentált poliuretán fonal, paszományozott is” megnevezésű fonalat tartalmazó termék esetében ez a tűréshatár e fonal tekintetében 20%.

5.4. A „legfeljebb 5 mm széles, alumíniumfólia-magból vagy műanyagfilm-magból – alumíniumporral bevonva is – álló, két műanyagfilm-réteg között átlátszó vagy színezett ragasztóval összeillesztett szalagot tartalmazó szalag”-ot tartalmazó termékek tekintetében ez a tűréshatár 30 százalék.

6. megjegyzés:

6.1. Ahol e listában erre a megjegyzésre történik utalás, az érintett konfekcionált termékre a lista 3. oszlopában meghatározott szabálynak nem megfelelő textilanyagok (a bélések és közbélések kivételével) felhasználhatók, feltéve, hogy a termékétől eltérő vámtarifaszám alá tartoznak, és hogy értékük nem haladja meg a termék gyártelepi árának 8%-át.

6.2. A 6.3. megjegyzés sérelme nélkül, az 50–63. árucsoportba nem sorolható anyagok korlátlanul felhasználhatók a textiltermékek előállítása során, textiltartalmuktól függetlenül.

Példa:

Ha a lista valamely szabálya azt írja elő, hogy egy bizonyos textiltermék (például nadrág) előállításához fonalat kell használni, ez nem akadályozza meg a fém részek – például gombok – használatát, mivel a gombok nem sorolandók az 50–63. árucsoportba. Ugyanebből az okból kifolyólag a húzózár használatát sem akadályozza, annak ellenére, hogy a húzózárak rendszerint textilt is tartalmaznak.

6.3. Amennyiben a százalékos szabály alkalmazandó, a nem az 50–63. árucsoportba tartozó anyagok értékét figyelembe kell venni a felhasznált nem származó anyagok értékének kiszámításakor.

7. megjegyzés:

7.1. Az ex 2707, 2713–2715, ex 2901, ex 2902 és ex 3403 vámtarifaszám alkalmazásában a „meghatározott eljárások” céljára a következők:

a) vákuumdesztilláció;

b) átdesztillálás nagyon alapos frakcionált desztillációval;

c) krakkolás;

d) reformálás;

e) extrakció szelektív oldószerrel;

f) a következő műveleteket magukba foglaló eljárások: kezelés tömény kénsavval, óleummal vagy kénsav-anhidriddel; semlegesítés alkáli reagenssel; színtelenítés és tisztítás természetes aktív földdel, aktivált földdel, aktivált faszénnel vagy bauxittal;

g) polimerizáció;

h) alkilezés;

i) izomerizálás.

7.2. A 2710, 2711 és 2712 vámtarifaszám alkalmazásában a „meghatározott eljárások” céljára a következők:

a) vákuumdesztilláció;

b) átdesztillálás nagyon alapos frakcionált desztillációval;

c) krakkolás;

d) reformálás;

e) extrakció szelektív oldószerrel;

f) a következő műveleteket magukba foglaló eljárások: kezelés tömény kénsavval, óleummal vagy kénsav anhidriddel; semlegesítés alkáli reagenssel; színtelenítés és tisztítás természetes aktív földdel, aktivált földdel, aktivált faszénnel vagy bauxittal;

g) polimerizáció;

h) alkilezés;

ij) izomerizálás;

k) kizárólag az ex 2710 vámtarifaszám alá tartozó nehézolajok tekintetében olyan, hidrogénnel történő kéntelenítés, amelynek eredményeképpen a kezelt termék kéntartalmának legalább 85 térfogatszázaléka redukálódik (ASTM D 1266-59 T módszer);

l) kizárólag a 2710 vámtarifaszám alá tartozó termékek tekintetében parafinmentesítés a szűrés kivételével;

m) kizárólag az ex 2710 vámtarifaszám alá tartozó nehézolajok esetén hidrogénnel legalább 20 bar nyomáson és legalább 250°C hőmérsékleten végzett katalitikus kezelés, a kéntelenítési eljáráson kívül, ha a hidrogén a vegyi folyamat aktív szereplője. Az ex 2710 vámtarifaszám alá tartozó kenőolajok további, különösen a szín vagy stabilitás javítása céljából végzett hidrogénes kezelését (pl. hidrofiniselés vagy színtelenítés) azonban nem lehet „meghatározott eljárásnak” tekinteni;

n) kizárólag az ex 2710 vámtarifaszám alá tartozó fűtőolajok esetében atmoszférikus desztilláció, azzal a feltétellel, hogy ezeknek a termékeknek az ASTM D 86 módszerrel, a veszteségeket is beleértve kevesebb mint 30 térfogatszázaléka desztillál át 300°C-on;

o) kizárólag az ex 2710 vámtarifaszám alá tartozó egyéb nehézolajok – a gázolaj és fűtőolaj kivételével – esetében kezelés nagyfrekvenciás elektromos koronakisülésekkel;

p) kizárólag az ex 2712 vámtarifaszám alá tartozó nyers termékek tekintetében (a 0,75 tömegszázaléknál kevesebb olajat tartalmazó vazelin, ozokerit, lignitviasz, tőzegviasz, paraffinviasz kivételével) olajmentesítés frakcionált kristályosítással.

7.3. Az ex 2707, 2713–2715, ex 2901, ex 2902 és az ex 3403 vámtarifaszám alkalmazásában az olyan egyszerű műveletek, mint a tisztítás, ülepítés, sótalanítás, víztelenítés, szűrés, színezés, jelölés, kéntartalom-beállítás különböző kéntartalmú termékek keverése révén, vagy e műveletek bármilyen kombinációja, illetve hasonló műveletek nem elegendőek a származó helyzet megszerzéséhez.

II. MELLÉKLET

_AZ ELŐÁLLÍTOTT TERMÉK SZÁRMAZÓ HELYZETÉNEK_MEGSZERZÉSE ÉRDEKÉBEN A NEM SZÁRMAZÓ ANYAGOKON VÉGZENDŐ _MEGMUNKÁLÁSOK VAGY_FELDOLGOZÁSOK LISTÁJA

.Előfordulhat, hogy a megállapodás nem terjed ki a listában szereplő valamennyi termékre. Ezért a megállapodás más részeit is meg kell nézni.

HR vámtarifaszám | Árumegnevezés | A nem származó anyagokon végzett, a származó helyzet megszerzését biztosító, megmunkálás vagy feldolgozás_ |

(1) | (2) | (3) | vagy | (4) |

1. árucsoport | Élő állatok | Az 1. árucsoportba tartozó valamennyi állatnak teljes egészében létrejöttnek vagy előállítottnak kell lennie.. |

2. árucsoport | Hús és élelmezési célra alkalmas belsőségek | _Előállítás, amelynek során az 1. és 2. árucsoportba tartozó valamennyi felhasznált anyag teljes egészében létrejött vagy előállított. |

3. árucsoport | Halak és rákok, puhatestű és más gerinctelen víziállatok | Előállítás, amelynek során a 3. árucsoportba tartozó valamennyi felhasznált anyag teljes egészében létrejött vagy előállított. |

ex 4. árucsoport | Tejtermékek; madártojás; természetes méz; másutt nem említett, élelmezési célra alkalmas állati eredetű élelmiszer; kivéve: | Előállítás, amelynek során a 4. árucsoportba tartozó valamennyi felhasznált anyag teljes egészében létrejött vagy előállított. |

0403 | lró, aludttej, tejföl, joghurt, kefir és más erjesztett vagy savanyított tej, tejföl sűrítve, cukrozva vagy más édesítőanyag hozzáadásával, ízesítve, gyümölcs, diófélék vagy kakaó hozzáadásával is | Előállítás, amelynek során: - a 4. árucsoportba tartozó valamennyi felhasznált anyag teljes egészében létrejött vagy előállított. - a 2009 vámtarifaszám alá tartozó valamennyi gyümölcslé (az ananász-, lime- vagy grapefruitlé kivételével) származó, és - a 17. árucsoportba tartozó valamennyi felhasznált _anyag_értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 30 %-át |

ex 5. árucsoport | Másutt nem említett_állati eredetű_termékek; kivéve: | Előállítás, amelynek során a 5. árucsoportba tartozó valamennyi felhasznált anyag teljes egészében létrejött vagy előállított. |

ex 0502 | Kikészített sertés- és vaddisznószőr, sörte | Tisztítás, fertőtlenítés, válogatás és a sörte és szőr kiegyenesítése |

6. árucsoport | Élő fák és_egyéb növények; hagymák, gumók, gyökerek és hasonlók; vágott virágok és díszítő lombozat | Előállítás, amelynek során: - a 6. árucsoportba tartozó valamennyi felhasznált anyag teljes egészében létrejött vagy előállított. - valamennyi felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 50 %-át |

7. árucsoport | Élelmezési célra alkalmas zöldségfélék, gyökerek és gumók | Előállítás, amelynek során a 7. árucsoportba tartozó valamennyi felhasznált anyag teljes egészében létrejött vagy előállított. |

(1) | (2) | (3) | vagy | (4) |

8. árucsoport | Élelmezési célra alkalmas gyümölcs és diófélék, citrusfélék vagy a dinnyefélék héja | Előállítás, amelynek során: - valamennyi felhasznált gyümölcs és dióféle teljes egészében létrejött vagy előállított, és - a 17. árucsoportba tartozó valamennyi felhasznált _anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 30 %-át |

ex 9. árucsoport | Kávé, tea, matétea és fűszerek, kivéve: | Előállítás, amelynek során a 9. árucsoportba tartozó valamennyi felhasznált anyag teljes egészében létrejött vagy előállított. |

0901 | Kávé nyersen, pörkölve vagy koffeinmentesen is; kávéhéj és_burok; bármilyen arányban valódi kávét tartalmazó pótkávé | Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból |

0902 | Tea, aromásítva is | Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból |

ex 0910 | Fűszerkeverékek | Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból |

10. árucsoport | Gabonafélék | Előállítás, amelynek során a 10. árucsoportba tartozó valamennyi felhasznált anyag teljes egészében létrejött vagy előállított. |

ex 11. árucsoport | Malomipari termékek; maláta; keményítők; inulin; búzasikér; kivéve: | Előállítás, amelynek során valamennyi, a 0714 _vámtarifaszám alá tartozó gabonaféle, élelmezési célra alkalmas zöldség, gyökér és gumó vagy gyümölcs teljes egészében létrejött vagy előállított. |

ex 1106 | Liszt, dara és por a 0713 vámtarifaszám alá tartozó szárított, kifejtett hüvelyes zöldségből | A 0708 vámtarifaszám alá tartozó hüvelyes zöldségek szárítása és őrlése |

12. árucsoport | Olajos magvak és olajtartalmú gyümölcsök; különféle magvak és gyümölcsök; ipari és gyógynövények, szalma és takarmány | Előállítás, amelynek során a 12. árucsoportba tartozó valamennyi felhasznált anyag teljes egészében létrejött vagy előállított. |

1301 | Sellak; természetes mézga, gyanta, mézgagyanta és oleorezin (például balzsam) | Előállítás, amelynek során a 1301 vámtarifaszám alá tartozó valamennyi felhasznált _anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 50%-át |

1302 | Növényi nedv és kivonat; pektintartalmú anyag, pektinát és pektát; agar-agar és más növényi anyagból nyert nyálka és dúsító modifikálva (átalakítva) is: |

- Növényi anyagokból nyert nyálka és dúsító modifikálva (átalakítva) is | Előállítás nem modifikált (átalakított) nyálkából és dúsítóból |

- Más | Előállítás, amelynek során valamennyi felhasznált _anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 50 %-át |

14. árucsoport | Növényi eredetű nyersanyag fonásra; másutt nem említett növényi termékek | Előállítás, amelynek során a 14. árucsoportba tartozó valamennyi felhasznált anyag teljes egészében létrejött vagy előállított. |

ex 15. árucsoport | Állati vagy növényi zsír és olaj, és ezek bontási termékei; elkészített ételzsír; állati vagy növényi eredetű viasz; kivéve: | Előállítás a termékétől eltérő bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból |

1501 | Sertészsír (zsiradék is) és baromfizsír a 0209 és a 1503 vámtarifaszám alá tartozók kivételével |

- Zsír csontokból vagy hulladékból | Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, kivéve a 0203, 0206 vagy 0207 vámtarifaszám alá tartozó anyagból vagy a 0506 vámtarifaszám alá tartozó_csontból |

- Más | Előállítás a 0203 vagy 0206 vámtarifaszám alá tartozó sertéshúsból vagy élelmezési célra alkalmas belsőségből, vagy a 0207 vámtarifaszám alá tartozó baromfihúsból és élelmezési célra alkalmas belsőségből |

1502 | Szarvasmarhafaggyú, birka- vagy kecskefaggyú, az 1503 vámtarifaszám alá tartozók kivételével |

- Zsír csontokból vagy hulladékból | Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, kivéve a 0201, 0202, 0204 vagy 0206 vámtarifaszám alá tartozó anyagból vagy a 0506 vámtarifaszám alá tartozó_csontból |

- Más | Előállítás, amelynek során a 2. árucsoportba tartozó valamennyi felhasznált anyag teljes egészében létrejött vagy előállított |

1504 | Halból vagy tengeri emlősből nyert zsír, olaj és ezek frakciói finomítva is, de vegyileg nem átalakítva: |

- Szilárd frakciók | Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból az 1504 vámtarifaszám alá tartozó egyéb anyagot is beleértve |

- Más | Előállítás, amelynek során a 2. és 3. árucsoportba tartozó valamennyi felhasznált anyag teljes egészében létrejött vagy előállított |

ex 1505 | Finomított lanolin | Előállítás a 1505 vámtarifaszám alá tartozó nyers gyapjúzsírból |

1506 | Más állati zsír, olaj és ezek frakciói finomítva is, de vegyileg nem átalakítva: |

- Szilárd frakciók | Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból az 1506 vámtarifaszám alá tartozó egyéb anyagot is beleértve |

- Más | Előállítás, amelynek során a 2. árucsoportba tartozó valamennyi felhasznált anyag teljes egészében létrejött vagy előállított. |

1507 - 1515 | Növényi olajok és ezek frakciói |

- Szójabab-, földimogyoró-, pálma-, kókuszdió- (kopra-), pálmamag-, babassu-, tung- (kínaifa-) és oiticicaolaj, mirtuszviasz és japánviasz, jojobaolaj frakciói és olajok műszaki vagy ipari felhasználásra, az emberi fogyasztásra alkalmas élelmiszer-előállítás kivételével | Előállítás a termékétől eltérő bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból |

- Szilárd frakciók, a jojobaolaj szilárd frakcióinakl kivételével | Előállítás az 1507–1515 vámtarifaszám alá tartozó egyéb _anyagból |

- Más | Előállítás, amelynek során valamennyi felhasznált növényi anyag teljes egészében létrejött vagy előállított |

1516 | Állati vagy növényi zsír és olaj és ezek frakciói részben vagy teljesen hidrogénezve, közbeesően vagy újraészterezve és elaidinizálva, finomítva is, de tovább nem elkészítve | Előállítás, amelynek során: - a 2. árucsoportba tartozó valamennyi felhasznált anyag teljes egészében létrejött vagy előállított. - valamennyi felhasznált növényi anyag teljes egészében létrejött vagy előállított. A 1507, 1508, 1511 és 1513 vámtarifaszám alá tartozó anyag azonban felhasználható |

1517 | Margarin; ebbe az árucsoportba tartozó állati vagy növényi zsírok vagy olajok vagy ezek frakciói étkezésre alkalmas keveréke vagy készítménye, a 1516_vámtarifaszám alá tartozó _étkezési zsír vagy olaj _ és ezek frakciói _kivételével: | Előállítás, amelynek során: - 2. és a 4. árucsoportba tartozó valamennyi felhasznált anyag teljes egészében létrejött vagy előállított, és - valamennyi felhasznált növényi anyag teljes egészében létrejött vagy előállított. A 1507, 1508, 1511 és 1513 vámtarifaszám alá tartozó anyag azonban felhasználható |

16. árucsoport | Húsból, halból, vagy rákból, puhatestűből, valamint más gerinctelen víziállatból készült termékek | Előállítás: - az 1. árucsoportba tartozó állatokból, és/vagy - amelynek során a 3. árucsoportba tartozó valamennyi felhasznált anyag teljes egészében létrejött vagy előállított. |

ex 17. árucsoport | Cukor és cukoráruk, kivéve: | Előállítás a termékétől eltérő bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból |

ex 1701 | Nád- vagy répacukor és vegytiszta szacharóz szilárd állapotban, ízesítőanyag- vagy színezőanyag-_hozzáadásával | Előállítás, amelynek során a 17. árucsoportba tartozó valamennyi felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 30%-át |

1702 | Más cukor, beleértve a vegytiszta tejcukrot, malátacukrot, szőlőcukrot és gyümölcscukrot is, szilárd állapotban; cukorszirup ízesítő- vagy színezőanyagok hozzáadása nélkül, műméz, természetes mézzel keverve is, égetett cukor: |

- Vegytiszta malátacukor és gyümölcscukor | Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból _a 1702 vámtarifaszám alá tartozó egyéb anyagot is beleértve |

- Más cukor szilárd állapotban,ízesítő- vagy színezőanyagok hozzáadásával | Előállítás, amelynek során a 17. árucsoportba tartozó valamennyi felhasznált _anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 30%-át |

- Más | Előállítás, amelynek során valamennyi felhasznált anyag származó |

ex 1703 | Cukor kivonása vagy finomítása során nyert melasz, ízesítő- vagy színezőanyagok hozzáadásával | Előállítás, amelynek során a 17. árucsoportba tartozó valamennyi felhasznált_anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 30%-át |

1704 | Cukorkaáru (beleértve a fehér csokoládét is), kakaótartalom nélkül | Előállítás: - a termékétől eltérő bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, és - amelynek során a 17. árucsoportba tartozó valamennyi felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 30%-át |

18. árucsoport | Kakaó és kakaókészítmények | Előállítás: - a termékétől eltérő bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, és - amelynek során a 17. árucsoportba tartozó valamennyi felhasznált _anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 30%-át |

1901 | Malátakivonat; lisztből, darából, durva őrleményből, keményítőből vagy malátakivonatból előállított, másutt nem említett élelmiszer-készítmény, amely kakaót nem, vagy teljesen zsírtalanított anyagra számítva 40 tömegszázaléknál kisebb mennyiségben tartalmaz; a 0401-0404 vámtarifaszám alá tartozó árukból készített, másutt nem említett élelmiszer-készítmény, amely kakaót nem, vagy teljesen zsírtalanított anyagra számítva 5 tömegszázaléknál kisebb mennyiségben tartalmaz |

- Malátakivonat | Előállítás a 10. árucsoportba tartozó gabonafélékből |

- Más | Előállítás: - a termékétől eltérő bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, és - amelynek során a 17. árucsoportba tartozó valamennyi felhasznált _anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 30%-át |

1902 | Tészta, főzve és töltve (hússal vagy más anyaggal) vagy másképp elkészítve is, mint pl. spagetti, makaróni, metélt, lasagne, gnocchi, ravioli, cannelloni; kuszkusz (búzadarakása) elkészítve is: |

- 20 tömegszázalék vagy kevesebb hússal, belsőséggel, hallal, rákkal, vagy puhatestűvel | Előállítás, amelynek során valamennyi felhasznált gabonaféle és származékaik (a durumbúza és származékai kivételével) teljes egészében létrejött vagy előállított |

- 20 tömegszázalékot meghaladó_hússal, belsőséggel, hallal, rákkal, vagy puhatestűvel | Előállítás, amelynek során: - valamennyi felhasznált gabonaféle és származékaik (a durumbúza és származékai kivételével) teljes egészében létrejött vagy előállított, és - 2. és a 3. árucsoportba tartozó valamennyi felhasznált anyag teljes egészében létrejött vagy előállított |

1903 | Tápióka és keményítőből készült tápiókapótló, mindezek pehely, szem, gyöngy, és hasonló formában | Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, az 1108 vámtarifaszám alá tartozó burgonyakeményítő kivételével |

1904 | Gabonából puffasztással vagy pirítással előállított, elkészített élelmiszer (pl. kukoricapehely); másutt nem említett gabona (a kukorica kivételével) szem formában, pehely formában vagy más megmunkált szem formában (a liszt a dara és a durva őrlemény kivételével) előfőzve vagy másképp elkészítve | Előállítás: - bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, _a 1806 _vámtarifaszám alá tartozók kivételével - a felhasznált gabonaféléknek és lisztnek (a durumbúza és származékai, illetve a Zea indurata /gömbölyű/ kukorica és származékai kivételével) teljes egészében létrejött vagy előállított, és - amelynek során a 17. árucsoportba tartozó valamennyi felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 30%-át |

1905 | Kenyér, cukrászsütemény, kalács, keksz (biscuit) és más pékáru kakaótartalommal is; áldozó ostya, üres gyógyszerkapszula, pecsételő ostya, rizspapír és hasonló termék | Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, a 11. árucsoportba tartozók kivételével |

ex 20. árucsoport | Zöldségfélékből, gyümölcsből,_ diófélékből vagy más_növényrészekből előállított készítmények, kivéve: | Előállítás, amelynek során valamennyi felhasznált gyümölcs, dióféle vagy zöldség teljes egészében létrejött vagy előállított |

ex 2001 | Yamgyökér, édesburgonya (batáta) és a növények hasonló, étkezésre alkalmas részei, legalább 5 tömegszázalék keményítőtartalommal, ecettel vagy ecetsavval elkészítve vagy tartósítva | Előállítás a termékétől eltérő bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból |

ex 2004 és ex 2005 | Burgonya liszt, dara vagy pehely formájában, ecet vagy ecetsav nélkül elkészítve vagy tartósítva | Előállítás a termékétől eltérő bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból |

2006 | Zöldség, gyümölcs, dióféle, gyümölcshéj és más _növényrész, cukorral tartósítva (drénezett, cukrozott vagy kandírozott): | Előállítás, amelynek során a 17. árucsoportba ta