A fő adóbázisok stabil növekedése ellenére az adóbevételek GDP-hez viszonyított aránya 2017-ben 0,9 százalékponttal csökkent. Ez a tekintélyes adócsökkentésekre vezethető vissza, nevezetesen i. a munkáltatói társadalombiztosítási járulék mértékének 5 százalékpontos csökkentésére, ii. a társasági adó csökkentésére és iii. egyes termékek és szolgáltatások héakulcsának csökkentésére (lásd a 3. táblázatot). Az adócsökkentések bevételekre gyakorolt negatív hatását részben ellensúlyozták azok a jövedelemalapú többlet adóbevételek, amelyeket a minimálbérek emelésére és a társadalombiztosítási járulékok csökkentésére visszavezethető gyorsuló béremelések eredményeztek. Ezzel párhuzamosan erősen emelkedtek az államháztartási kiadások. Az elsődleges kiadások – az uniós forrásokból származó bevételekkel teljesen fedezett programok emelkedő kiadásait nem számítva – csak a nominális GDP szintjét (7,8 %) éppen el nem érő mértékben emelkedtek (7,6 %-kal). A kiadások megfigyelt magas növekedése kormányzati intézkedésekre, például a közszektorbeli bérek emelésére, valamint a közberuházási projektek kiadásainak meredek emelkedésére vezethető vissza. Ugyanakkor a kamatkiadások még nominális értelemben is csökkentek, ami jelentős hiánycsökkentéshez vezetett (a GDP 0,4 %-a).

A GDP-arányos államháztartási hiány 2017-ben 2,0 %-ra nőtt a 2016. évi 1,7 %-ról. Strukturális értelemben ez a költségvetési irányvonal jelentős lazításának felel meg, mivel a GDP-arányos strukturális egyenleg a becslések szerint a 2016. évi mintegy –1,8 %-ról 2017-ben –3 %-ra romlott (lásd a 2. táblázatot). A gazdaság a potenciális szint felett, magas nominális ütemben nőtt, de az államháztartást a mezőgazdasági földterületek értékesítéséből származó egyszeri bevételek is segítették (a GDP 0,4 %-át kitevő negatív kiadásként). Emellett az államháztartási bevételek növekedéséhez átmeneti társaságiadó-befizetések is hozzájárultak (2016-ban és 2017-ben a GDP 0,6 %-át, illetve 0,7 %-át kitevő mértékben).

A Bizottság 2018. tavaszi előrejelzése szerint a GDP növekedése 4 %-on marad, majd 2019-ben 3,2 %-ra mérséklődik. A jelenleg a növekedést támogató ciklikus tényezők várhatóan fokozatosan gyengülnek. A beruházások várhatóan magas szinten stabilizálódnak, de további emelkedésüket az építőipar kapacitáshiánya korlátozza. A könnyen mozgósítható munkaerő-tartalékok kimerülése és a munkanélküliség alacsony szintje a becslések szerint le fogja lassítani a munkahelyteremtést. Emellett az adminisztratív béremelések hatása várhatóan fokozatosan gyengül, ami 2019-ben a reálbérek dinamikájának tompulásához vezet. A jövedelemnövekedés mérséklődése 2019-ben a várakozások szerint lassítani fogja a magánfogyasztás növekedését.

2017-ben a reál GDP növekedése a 2016. évi 2,2 %-ról 4,0 %-ra gyorsult, amit az expanzív költségvetési politika is támogatott. A GDP-növekedés élénkülését az adócsökkentés és az állami beruházások növekedése segítette. Emellett az erős munkaerőpiac és a nagy adminisztratív béremelések hatására a magánfogyasztás is fellendült. A fő exportpiacok felélénkülésének köszönhetően gyorsult az export növekedése. A belföldi kereslet erőteljes növekedése miatt azonban az import még nagyobb ütemben nőtt, és így a nettó export negatívan járult hozzá a GDP növekedéséhez. A munkáltatói társadalombiztosítási járulék tekintélyes csökkentése mérsékelte a béremelések inflációs hatását; mindazonáltal a fogyasztói árak a 2016. évi 0,4 %-hoz képest 2017-ben 2,4 %-kal emelkedtek.

E dokumentum 2. szakasza a Bizottság 2018. évi tavaszi előrejelzése alapján a 2017. évi makrogazdasági és költségvetési fejleményeket és a további kilátásokat ismerteti. A 3. szakasz a Stabilitási és Növekedési Paktumból származó kötelezettségeknek való megfelelés értékelését tartalmazza, ideértve a prevenciós ág követelményeitől való eltérés okainak átfogó értékelését is. A 4. szakasz a jelentős eltérés kezelése érdekében szükséges 2018. évi költségvetési kiigazításra tesz javaslatot, ideértve a strukturális egyenleg ajánlott éves javításának megfelelő alkalmazandó kiadási referenciaértéket is. Az 5. szakasz az átfogó következtetéseket tartalmazza.

Magyarország azóta a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik, amely előírja, hogy a tagállamoknak megfelelő előrelépést kell tenniük a középtávú költségvetési céljuk (MTO) felé. Magyarország az adósságszabály hatálya alá is tartozik, mivel az államadósság a GDP 60 %-a felett maradt. A Tanács 2016. július 12-én az európai szemeszter keretében ajánlásokat címzett Magyarországnak. Az államháztartás terén a Tanács különösen azt ajánlotta Magyarországnak, hogy 2017-ben hajtson végre a GDP 0,6 %-ának megfelelő költségvetési kiigazítást, kivéve, ha a középtávú költségvetési cél ennél kisebb kiigazítással is teljesül.

A 2017. évi költségvetési hiány elmaradt a 2017-es konvergenciaprogramban szereplő 2,4 %-os GDP-arányos céltól. Az uniós források felhasználása elmaradt a tervektől, az adókból és egyéb forrásokból származó bevételek viszont nagyobbak lettek a tervezettnél. Kiadási oldalon az árukra és szolgáltatásokra fordított összegek jelentősen alacsonyabbak lettek a vártnál. Ezen fejlemények hiánycsökkentő hatását részben tompította a hazai forrásokból finanszírozott tőkekiadások tervezettnél nagyobb értéke, valamint a közszektorbeli béremelésekre és a szociális transzferekre fordított többletkiadás.

Előre tekintve a Bizottság 2018. tavaszi előrejelzése szerint az államháztartási hiány 2018-ban 2,4 %-on tetőzik majd. Az újabb adócsökkentések, különösen a munkáltatói társadalombiztosítási járulék mértékének további 2,5 százalékpontos csökkentése és a héamértékek további szelektív csökkentése várhatóan negatív hatást gyakorol az adóbevételek GDP-hez viszonyított arányára. Emellett várhatóan jelentős hiánynövelő hatással jár majd az ideiglenes bevételek (vagyis a földterületek értékesítéséből és a társasági adóból származó, a 2016-os és a 2017-es költségvetést támogató rendkívüli bevételek) fokozatos kivezetése. A nominális GDP magas növekedésének köszönhetően azonban az elsődleges kiadások (az uniós források nélkül) összességében előre láthatólag csak mérsékelten – de az inflációt meghaladó mértékben – nőnek. Így a kiadások növekedésének előre jelzett lassulását 2018-ban részben ellensúlyozzák a fent említett kiadásnövelő fejlemények. A szakpolitika változatlanságát feltételező forgatókönyv alapján az államháztartási hiány 2019-ben várhatóan a GDP 2,1 %-ára csökken.

A magyar hatóságok a 2018. évi konvergenciaprogramban 2018-ra a GDP 2,4 %-ának megfelelő államháztartási hiányt terveznek – amely megfelel a Bizottság előrejelzésének –, 2019-re pedig a GDP 1,8 %-ának megfelelő államháztartási hiányt, amely némileg elmarad a Bizottság változatlan szakpolitikát feltételező előrejelzésétől. 2018 esetében az összbevétel és az összkiadás tervezett szintje is meghaladja a Bizottság által előre jelzett szintet (lásd a 2. táblázatot). Az alapul szolgáló makrogazdasági előrejelzés – a reál GDP 2018. évi 4,3 %-os növekedése – optimistább a Bizottság 2018. évi előrejelzésénél, így a várt adóbevételek is nagyobbak. A kormány az adóbevételek tekintetében a minimálbérek további emelése és a társadalombiztosítási járulékok csökkentése miatt is nagyobb növekedésre számít, mint a Bizottság. A kiadási oldalon jelentősen magasabbra becsülik a közberuházások tervezett szintjét. A Bizottság az előrejelzésében a közberuházások alacsonyabb szintjét várja, mivel az építőipar fokozódó kapacitási korlátjaiból kiindulva feltételezi, hogy az uniós források felhasználása és a hazai finanszírozású projektek végrehajtása lassabb lesz a tervezettnél.

2. táblázat: A költségvetési kiigazítás összetevői

3. táblázat: A Bizottság 2018-ra vonatkozó előrejelzésében szereplő fő diszkrecionális bevételi intézkedések (költségvetési hatás a GDP %-ában)

Cím 2017 2018 2019 A munkáltatói társadalombiztosítási járulék (tb) mértékének csökkentése, plusz a tb-kedvezmények hozzáigazítása a kedvezményes mértékekhez (a járulék mértéke 2017-ben 27 %-ról 22 %-ra, 2018-ban 19,5 %-ra csökkent) –1,4 % –0,75 % A jövedelemadó- és a tb-bevételek növekedése a minimálbér emelése miatt – közvetlen, statikus hatás (általános minimálbér: 2017-ben 15 %-os, 2018-ban 8 %-os emelés; szakmunkások garantált bérminimuma: 2017-ben 25 %-os, 2018-ban 12 %-os emelés) +0,35 % +0,1 % A társasági adó csökkentése (a 10 %-os és 19 %-os mértékű kétkulcsos adó helyébe 9 %-os mértékű egykulcsos adó lép) –0,4 % A héamértékek szelektív csökkentése (2017: a baromfi, a tej és a tojás esetében 27 %-ról 5 %-ra, az éttermi vendéglátás és az internet esetében 27 %-ról 18 %-ra; 2018: a hal és a sertésmáj esetében 27 %-ról 5 %-ra; az éttermi vendéglátás és az internet esetében 18 %-ról 5 %-ra) –0,2 % –0,2 % Az adóbeszedés hatékonyságát javító intézkedések (az online pénztárgépek használatának kiterjesztése a szolgáltatási ágazatban és az online számlázás fokozatos bevezetése a vállalkozásoknál) +0,15 % +0,05 % Megjegyzés: A táblázatban szereplő költségvetési hatás megfelel a Bizottság 2018. tavaszi előrejelzésének. A pozitív adat azt jelzi, hogy az intézkedés hatására növekednek a bevételek. A táblázat olyan intézkedéseket tartalmaz, amelyek költségvetési hatása a vizsgált időszakban eléri legalább a GDP 0,1 %-át.





4. táblázat: Az adósság alakulása

A GDP-arányos államadósság 2017-ben 2,4 százalékponttal csökkent, 73,6 %-ra. Ezt a csökkenést főként a nominális GDP-növekedés gyorsulását tükröző hólabdahatás okozta, és segítette az elsődleges többlet is, viszont az egyéb fejlemények (vagyis az SFA-tételek) az ellenkező irányba hatottak. A Bizottság 2018. tavaszi előrejelzése 2018 kapcsán – az SFA-tételek további jelentős hatása miatt – az adósságcsökkentés ütemének lassulását várja: az adósságráta mérsékelt csökkenés után 73,3 %-os lesz. Ezt követően az adósságráta várhatóan gyorsabban fog csökkenni, és 2019-ben a nominális GDP tartósan magas növekedésének köszönhetően 71 %-ra esik. A hatóságok aktualizált adósság-előrejelzése nagyjából megfelel a Bizottság 2018-ra vonatkozó előrejelzésének, noha a hatóságok 2019 végére a Bizottsághoz képest alacsonyabb adósságrátára számítanak, főként a GDP-növekedés magasabb várt értékével összefüggésben.

Magyarország 2017-ben a számítások szerint megfelelt az adósságszabálynak, mivel a GDP-arányos államadósság az adósságcsökkentési referenciaérték alatt maradt. Az aktualizált nemzeti tervek és a Bizottság 2018. tavaszi előrejelzése alapján 2018 és 2019 vonatkozásában is hasonló következtetés vonható le.

3.A középtávú költségvetési cél eléréséhez szükséges kiigazításnak való megfelelés 2017-ben

Magyarország középtávú költségvetési célja (MTO) a GDP 1,5 %-ának megfelelő strukturális értelemben vett hiány.

A Tanács 2016. július 12-én az európai szemeszter keretében ajánlásokat címzett Magyarországnak. Az államháztartás terén a Tanács különösen azt ajánlotta Magyarországnak, hogy 2017-ben hajtson végre a GDP 0,6 %-ának megfelelő költségvetési kiigazítást, kivéve, ha a középtávú költségvetési cél ennél kisebb kiigazítással is teljesül.

A 2018. évi konvergenciaprogram szerint a biztonsággal kapcsolatos intézkedések 2017-ben jelentős költségvetési hatással bírnak, és megfelelő bizonyítékokkal támasztja alá e költségvetési többletkiadások mértékét és természetét. A biztonsággal kapcsolatos intézkedések elismerhető többletkiadásai 2017-ben a GDP 0,17 %-ának feleltek meg. Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében és 6. cikkének (3) bekezdésében foglalt rendelkezések lehetőséget adnak e többletkiadások figyelembevételére, mivel a terrorfenyegetettség rendkívüli eseményt jelent, és jelentős hatással van a magyar államháztartásra, de a középtávú költségvetési célhoz vezető korrekciós pályától való átmeneti eltérés engedélyezése nem veszélyeztetheti a pénzügyi fenntarthatóságot. Ennek megfelelően a Bizottság a 2017. évi többletköltségek figyelembevétele érdekében csökkentette a középtávú költségvetési cél eléréséhez 2017-ben szükséges kiigazítás mértékét. A menekültekkel és a biztonsággal kapcsolatos többletköltségek hároméves áthozatalára vonatkozó, 2015-ben és 2016-ban nyújtott lehetőséget is figyelembe véve Magyarország a rendkívüli eseményekre vonatkozó rendelkezés alapján 2017-ben a GDP 0,25 %-ának megfelelő átmeneti eltérésre jogosult a szükséges kiigazítási pályától.