(3)Az Egészségügyi Világszervezet 2020. március 11-én hivatalosan világjárványnak nyilvánította a Covid19-járványt. A világjárvány súlyos népegészségügyi szükséghelyzetet jelent a polgárok, a társadalom és a gazdaságok számára. Rendkívüli nyomást gyakorol a nemzeti egészségügyi rendszerekre, zavarokat okoz a globális ellátási láncokban, volatilitáshoz vezet a pénzügyi piacokon, sokkokat idéz elő a fogyasztói keresletben, és számos ágazatra kedvezőtlenül hat. Veszélyezteti az emberek munkahelyét, jövedelmét és a vállalkozások tevékenységét. A világjárvány komoly gazdasági sokkot okozott, amelynek már most is súlyos hatása van az Európai Unióban. A Bizottság 2020. március 13-án elfogadott közleményében a válság nyomán hozott koordinált gazdasági válaszintézkedéseket sürgetett, nemzeti és uniós szinten minden szereplő bevonásával.

(4)Több tagállam szükségállapotot hirdetett ki, vagy szükséghelyzeti intézkedéseket vezetett be. Minden szükséghelyzeti intézkedésnek szigorúan arányosnak, szükségesnek és időben korlátozottnak kell lennie, valamint összhangban kell lennie az európai és nemzetközi normákkal. Ezeknek az intézkedéseknek demokratikus felügyelet és független bírósági felülvizsgálat alá kell tartozniuk.

(5)2020. március 20-án a Bizottság közleményt fogadott el a Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési rendelkezésének aktiválásáról. Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében, 6. cikkének (3) bekezdésében, 9. cikkének (1) bekezdésében és 10. cikkének (3) bekezdésében, valamint az 1467/97/EK rendelet 3. cikkének (5) bekezdésében és 5. cikkének (2) bekezdésében meghatározottak szerinti rendelkezés elősegíti a költségvetési politikák összehangolását súlyos gazdasági visszaesés idején. Közleményében a Bizottság megosztotta a Tanáccsal azt a véleményét, miszerint a Covid19-járvány következtében várható súlyos gazdasági visszaesés miatt a jelenlegi feltételek lehetővé teszik a rendelkezés alkalmazását. A tagállamok pénzügyminiszterei 2020. március 23-án egyetértettek a Bizottság értékelésével. Az általános mentesítési rendelkezés alkalmazása lehetővé teszi a középtávú költségvetési célhoz vezető kiigazítási pályától való átmeneti eltérést, ha ez középtávon nem veszélyezteti a költségvetés fenntarthatóságát. A korrekciós ág tekintetében a Tanács a Bizottság ajánlására úgy is határozhat, hogy módosított költségvetési pályát fogad el. Az általános mentesítési rendelkezés nem függeszti fel a Stabilitási és Növekedési Paktum eljárásait. Lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy eltérjenek az általában alkalmazandó költségvetési követelményektől, a Bizottság és a Tanács számára pedig biztosítja annak lehetőségét, hogy a Paktum keretében meghozzák a szükséges szakpolitikai koordinációs intézkedéseket.

(6)Folyamatos fellépésre van szükség a vírus terjedésének korlátozása és ellenőrzés alatt tartása, a nemzeti egészségügyi rendszerek ellenálló képességének megerősítése, a társadalmi-gazdasági következményeknek a vállalkozásokra és háztartásokra irányuló támogató intézkedések révén történő csökkentése, valamint a gazdasági tevékenység újraindulása fényében a munkahelyeken megfelelő egészségügyi és biztonsági feltételek biztosítása érdekében. Az Uniónak teljes mértékben ki kell használnia a rendelkezésére álló eszközöket, hogy támogassa a tagállamok e területeken tett erőfeszítéseit. Ezzel párhuzamosan a tagállamoknak és az Uniónak együtt kell működniük azon intézkedések kidolgozásában – többek között a zöld átállás és a digitális átalakulás integrálásával, valamint a válság tanulságainak levonásával –, amelyek társadalmunk és gazdaságaink rendes működéséhez és a fenntartható növekedéshez való visszatéréshez szükségesek.

(7)A Covid19-válság rávilágított, hogy az egységes piac lehetővé teszi a rendkívüli helyzetekhez való rugalmas alkalmazkodást. Mindazonáltal a helyreállítási szakaszba való gyors és zökkenőmentes átmenet, továbbá az áruk, szolgáltatások és a munkavállalók szabad mozgásának biztosítása érdekében az egységes piac rendes működését akadályozó rendkívüli intézkedéseket azonnal meg kell szüntetni, amint azok már nem nélkülözhetetlenek. A jelenlegi válság rámutatott arra, hogy válsághelyzet-felkészültségi terveket kell kidolgozni az egészségügyi ágazatban, amelyeknek magukban kell foglalniuk különösen a beszerzési stratégiák javítását, az ellátási láncok diverzifikálását és az alapvető eszközök stratégiai tartalékainak kialakítását. Ezek kulcsfontosságú elemek az átfogóbb válsághelyzet-felkészültségi tervek kidolgozása szempontjából.

(8)Az uniós jogalkotó már módosította a vonatkozó jogi kereteket, hogy lehetővé váljon a Covid19-világjárvány rendkívüli hatásainak kezelése érdekében az európai strukturális és beruházási alapokból származó fel nem használt források tagállamok általi mobilizálása. Ezek a módosítások további rugalmasságot, valamint egyszerűsített és észszerűsített eljárásokat biztosítanak. A cash flow-nyomás enyhítése érdekében a tagállamok a 2020–2021-es pénzügyi évben igénybe vehetik az uniós költségvetés 100 %-os társfinanszírozási rátáját is. Csehországot arra ösztönözzük, hogy teljes mértékben használja ki az említett lehetőségeket a kihívások által leginkább érintett egyének és ágazatok támogatása érdekében.

(9)A világjárvány társadalmi-gazdasági következményei az eltérő szakosodási minták miatt valószínűleg egyenlőtlenül érintik az egyes régiókat. Ezért a jelenlegi helyzet azzal a jelentős kockázattal jár, hogy Csehországon belül nőnek a regionális és területi egyenlőtlenségek, vagy szubregionális szinten új területi egyenlőtlenségek jönnek létre, ami tovább súlyosbítja a Karlovarský és Ústecký régiók, valamint az ország többi része közötti egyenlőtlenségek elmélyülésének már megfigyelt tendenciáját. A tagállamok közötti konvergenciafolyamat átmeneti felborulásának kockázatával együtt a jelenlegi helyzet célzott szakpolitikai válaszintézkedéseket tesz szükségessé.

(10)Csehország 2020. május 7-én benyújtotta 2020. évi nemzeti reformprogramját, 2020. április 30-án pedig 2020. évi konvergenciaprogramját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

(11)Csehország jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik.

(12)A 2020. évi konvergenciaprogram szerint a kormány azt tervezi, hogy az államháztartási egyenleg a bruttó hazai termék (GDP) 0,3 %-ának megfelelő 2019. évi többletről 2020-ra a GDP 5,1 %-ának megfelelő hiányra romlik. A hiány az előrejelzések szerint 2021-ben a GDP 4,1 %-ára csökken. Miután 2019-ben a GDP 30,8 %-ára csökkent, a GDP-arányos államadósság a 2020. évi konvergenciaprogram szerint 2020-ban várhatóan 37 %-ra növekszik. A makrogazdasági és költségvetési kilátásokat a Covid19-világjárvány miatt nagy bizonytalanság övezi.

(13)A Covid19-világjárványra válaszul és az összehangolt uniós megközelítés részeként Csehország költségvetési intézkedéseket fogadott el az egészségügyi rendszer kapacitásának növelése, a járvány megfékezése és a különösen súlyosan érintett polgárok és ágazatok megsegítése érdekében. A 2020. évi konvergenciaprogram szerint a szóban forgó költségvetési intézkedések a GDP 4 %-át teszik ki. Az intézkedések közé tartoznak a kompenzációs adókedvezmények és a társadalom- és egészségbiztosítási kötelezettségek hat hónapra történő elengedése az önfoglalkoztatók esetében (a GDP 1 %-a), a csökkentett munkaidős foglalkoztatás (a GDP 1 %-a), a 2020 júniusában esedékes személyi és társasági jövedelemadó-előlegek elengedése (a GDP 0,8 %-a), valamint egészségügyi intézkedések (a GDP 0,7 %-a). Emellett Csehország olyan intézkedéseket jelentett be, amelyek – bár nem járnak azonnali közvetlen költségvetési hatással – hozzájárulnak a vállalkozások likviditásának támogatásához. Ezek főként kkv-knak és nagyvállalatoknak történő hitelnyújtásra irányuló garanciaprogramokat foglalnak magukban. A konvergenciaprogram azonban nem számszerűsíti az ezen új intézkedésekhez kapcsolódó függő kötelezettségeket. A programot alátámasztó intézkedések többsége szerepelt a Bizottság 2020. tavaszi előrejelzésében is. Néhány nem számszerűsíthető vagy a határidő lejárta után meghosszabbított intézkedést nem lehetett figyelembe venni. Összességében a Csehország által hozott intézkedések összhangban vannak a Covid19-járvány nyomán hozott koordinált gazdasági válaszintézkedésekről szóló bizottsági közleményben foglalt iránymutatással. A szóban forgó intézkedések teljes körű végrehajtása, majd ezt követően – amennyiben a gazdasági feltételek lehetővé teszik – olyan költségvetési politika követése, amelynek középpontjában a prudens középtávú költségvetési pozíció megvalósítása áll, hozzá fog járulni a költségvetés középtávú fenntarthatóságának megőrzéséhez.

(14)A Bizottság változatlan szakpolitikát feltételező, 2020. tavaszi előrejelzése alapján Csehország államháztartási egyenlege 2020-ban a GDP –6,7 %-át, 2021-ben pedig –4,0 %-át teszi ki. Az államadósság-ráta az előrejelzés szerint 2020-ban és 2021-ben eléri a GDP 60 %-át.

(15)A Bizottság 2020. május 20-án a Szerződés 126. cikkének (3) bekezdése alapján jelentést adott ki, mivel Csehország a hiányra vonatkozóan a GDP 3 %-ában meghatározott küszöbérték túllépését tervezi 2020-ban. Összességében az elemzés arra enged következtetni, hogy a Szerződésben és az 1467/97/EK rendeletben meghatározott hiánykritérium nem teljesül.

(16)Csehország 2020. március 12. és május 17. között szükségállapotot hirdetett a Covid19-világjárvány hatásának visszaszorítása érdekében, ami együtt járt az iskolák bezárásával, a rendezvények és az üzletek nyitvatartásának korlátozásával, valamint a személyek gyülekezésének jelentős korlátozásával. 2020. március 15. és május 17. között a szárazföldi határokat is részlegesen lezárták. Ily módon korlátozták a kilépő cseh munkavállalókat és az érkező külföldi munkavállalókat, ami helyi munkaerő-hiányt eredményezett, különösen a gyártás és az idénymunkák tekintetében, és hatást gyakorolt az alapvető ellátási láncokra. Annak érdekében, hogy a kormány segítséget nyújtson a háztartásoknak és a vállalkozásoknak a válság idején, közvetlen támogatási intézkedéseket és állami garanciákat tartalmazó ösztönző csomagot fogadott el. Bár ez átmeneti könnyítést jelenthet, a gazdaság 2020-ban várhatóan még mindig súlyos károkat szenved, mivel a külső kereslet csökken és a korlátozó intézkedések megzavarják a gazdasági tevékenységet. A reál-GDP 2021-ben várhatóan fokozatosan helyreáll majd, de nem valószínű, hogy az előrejelzési időszakban visszaáll a 2019-es értékre. Ez várhatóan jelentős hatást gyakorol majd az olyan ágazatokra, mint a közlekedés, a vendéglátás és az idegenforgalom. A munkanélküliség növekedni fog, de ezt tompítja majd az ösztönző csomag, a korábban szűk munkaerőpiac és a határozott idejű szerződések alacsony aránya. A likviditási támogatás biztosítása érdekében a hatóságok számos állami kezességvállalási programot indítottak minden méretű vállalkozás számára. A válság által érintett háztartások és vállalkozások esetében a fogyasztói hitelek és jelzáloghitelek visszafizetését is elhalasztják három vagy hat hónapra. Ezen intézkedések kidolgozása és végrehajtása során figyelembe kell venni a bankszektor ellenálló képességét. A válság pénzügyi szektorra gyakorolt hatásának enyhítése érdekében a Cseh Nemzeti Bank is elfogadott különböző intézkedéseket.

(17)A Covid19-járvány korai szakaszban történő megfékezését szolgáló erőfeszítések segítettek lelassítani a vírus terjedését Csehországban. Intézkedéseket hoztak annak érdekében, hogy növeljék az orvosi berendezések kínálatát és biztosítsák a szükséges infrastruktúrát, és így felkészítsék az egészségügyi rendszert a megnövekedett keresletre. Az elmúlt években számottevő mértékben javult a cseh lakosság egészségi állapota, és közelebb került az uniós átlaghoz. A várható élettartam tekintetében azonban jelentős regionális különbségek mutatkoznak, amelyeket részben társadalmi-gazdasági és viselkedési tényezők határoznak meg. Míg az egészségügyi ellátás iránti, önbevallások szerint kielégítetlen szükségletek általános szintje a legalacsonyabbak között van az EU-ban, továbbra is tapasztalhatók regionális különbségek az egészségügyi erőforrások és a személyzet elosztása terén, akik egyre nagyobb nyomásnak vannak kitéve. Az egészségügyi dolgozók jelentős része várhatóan az elkövetkező években fog nyugdíjba vonulni. A Covid19-világjárvány hatásának enyhítése érdekében a továbbiakban javítani kell az egészségügyi rendszer ellenálló képességét és válsághelyzetekre való felkészültségét, ugyanakkor az elkerülhető kórházi kezelések csökkentése érdekében támogatni kell az alapellátáshoz és az integrált ellátáshoz való egyenlő hozzáférést. Ez javíthatja a megelőzést is, és enyhítheti az egyéb egészségügyi körülményeket is. Az e-egészségügyi megoldások a 2016–2020-as időszakra szóló nemzeti e-egészségügyi stratégia ellenére még mindig korlátozottak.

(18)2019 folyamán és 2020 elején a cseh munkaerőpiac erőteljes maradt, és a legtöbb mutató pozitív eredményeket mutatott. A foglalkoztatási ráta tovább nőtt, a munkanélküliségi ráta pedig az eddigi legalacsonyabb szintre esett vissza. A Bizottság előrejelzése szerint azonban a munkanélküliség 2020-ban várhatóan 5,0 %-ra emelkedik, majd 2021-ben némileg, 4,2 %-ra csökken. A kormány gyorsan reagált a Covid19-járvány kitörésére, hiszen számos intézkedést bevezetett a jövedelmek és a foglalkoztatás védelme érdekében, különös tekintettel a vállalkozásokra és az önfoglalkoztatókra. Egyes kiszolgáltatott munkaerőpiaci csoportok (rövid távú szerződéssel rendelkező munkavállalók, munkaerő-kölcsönző ügynökségeken keresztül felvett munkavállalók) azonban nem részesülnek a javasolt enyhítő intézkedések nyújtotta teljes körű védelemben. A bölcsődék, az óvodák és az iskolák korlátozó intézkedések miatti bezárása különösen a jelentős gondozói feladatokat ellátó nőket érintette. A gyermekgondozásra és a tartós ápolásra-gondozásra irányuló beruházásoknak a rugalmas munkafeltételekkel – például a távmunkával – párosuló előmozdítása várhatóan gördülékenyebbé teszi a válságból való kilábalást. A célzottabb aktív munkaerőpiaci politikák és a készségek biztosítása – a szociális partnerekkel együttműködésben – támogatják mind a munkavállalók megtartását, mind pedig a munkahelyváltást. Az állami foglalkoztatási szolgálatok tájékoztatási intézkedései szintén elősegíthetik a munkaerőpiacra való sikeres visszatérést, különösen a kiszolgáltatott csoportok esetében. A szociális védelemhez való könnyebb és gyorsabb hozzáférés segítene elkerülni a szegénységi csapdákat és a kilakoltatásokat. Az oktatási eredményeket továbbra is erősen befolyásolják a társadalmi-gazdasági egyenlőtlenségek és a beruházások alacsony szintje. Az inkluzív, minőségi oktatáshoz és képzéshez való egyenlő hozzáférés biztosítása – a digitális környezetben is – segíthet a készségszintek javításában és a digitális tanulás kiterjesztésében. Különösen fontos a digitális készségek előmozdítása, többek között a tanárok és oktatók támogatása és folyamatos képzése révén. Az egy hallgatóra jutó közkiadások az oktatás valamennyi szintjén továbbra is viszonylag alacsonyak. A képzett tanárok hiánya arra utal, hogy növelni kell a szakma vonzerejét, különösen a tehetséges fiatalok körében.

(19)Csehország azon országok közé tartozik, amelyeket különösen jelentős mértékben érinthet a technológiai változás, és amelyeknek jelentős beruházásokra van szükségük ezen a területen. A digitális átálláshoz támogatásra lesz szükség, többek között az ipari és a szolgáltatási ágazatokban, az intelligens megoldásokba és készségekbe való célzott beruházás révén. Az ország sikeresen teljesítette a teljes vezetékes szélessávú lefedettségre vonatkozó célkitűzést, de a mobil szélessávú hozzáférés továbbra is viszonylag drága. Az infrastruktúra-fejlesztés késedelme különösen a kiszolgáltatott csoportokat és a strukturálisan gyenge régiókat érintheti, amelyek esetében nagyobb az elszigeteltség kockázata. Ez negatív következményekkel járhat a járványmegfigyelésre és -ellenőrzésre nézve is. Az összekapcsoltsági igények kezelése érdekében beruházásokra van szükség a nagyon nagy kapacitású, vezetékes és mobil hálózatok és a megfelelő keresletoldali intézkedések terén. Ennek eléréséhez elengedhetetlen lesz, hogy az 5G spektrumot kellő időben, a beruházásokat elősegítő, kiszámítható feltételek mellett osszák ki. A szupergyors szélessávú szolgáltatások elterjedését fékezi az olyan változókból eredő alacsony kereslet, mint az előfizetési ár, valamint a lakosság vásárlóereje, életkora és iskolázottsága. A hatóságok elkötelezettek az új digitális technológiák fejlesztése és integrálása iránt, ezt azonban akadályozza a készségek tartósan alacsony szintje. A hatóságok elkötelezettek a mesterséges intelligencián alapuló megoldások ösztönzése iránt, de Csehország még mindig elmarad a vele határos uniós országoktól az e területen folytatott kutatási és szabadalmi tevékenységek tekintetében.

(20)A gazdaság helyreállításának elősegítése érdekében fontos lesz a kiforrott közberuházási projektek előreütemezése és a magánberuházások ösztönzése, többek között kapcsolódó reformok révén. Csehország nemzeti energia- és klímaterve szerint fontos beruházásokra van szükség az éghajlatváltozás és az energetikai átállás sikeres kezeléséhez, valamint a klímasemlegesség felé történő elmozduláshoz. Ez különösen igaz a megújuló energiaforrások, az energiahatékonyság, az infrastruktúra és az átviteli rendszer részeinek előmozdítására. Az éghajlatváltozás hatásai már most is láthatók aszályok és áradások formájában, amelyek jelentős gazdasági veszteségeket okoznak. A levegőszennyezés szintén állandó probléma. Ugyanakkor a környezetszennyezési adók nagyon alacsonyak. A szén továbbra is uralja a villamosenergia-ágazatot, és három cseh régióban továbbra is a gazdasági tevékenység fontos hajtóereje marad. A projektgazdák korlátozott fejlesztési kapacitása és a hatóságok által nyújtott korlátozott tanácsadási támogatás továbbra is jelentős akadálya annak, hogy e régiókban lehetővé váljon az éghajlatváltozással és a digitális átállással kapcsolatos ikerprojektek szilárd portfóliójának kidolgozása. Középtávon a szénről való átállás várhatóan jelentős társadalmi-gazdasági következményekkel fog járni, de eddig kevesen voltak hajlandóak beruházni a kibocsátásmentes és alacsony üvegházhatásúgáz-kibocsátású technológiákba. A megújulóenergia-termelés szintje elmarad az uniós átlagtól. Az ágazat nem rendelkezik pénzügyi ösztönzőkkel, és nincs megfelelő jogi és intézményi keret a további fejlődésének támogatásához. Úgy tűnik továbbá, hogy kevéssé ismertek az energiahatékonyság szélesebb körű előnyei is. Az elektromos közlekedésre való átállás eddig meglehetősen lassú, és a közúti közlekedés válik egyre inkább az egyik fő energiafogyasztóvá. A közlekedési adók alacsonyak, és nem a CO2-kibocsátáson alapulnak. Az elektromos járművek feltöltésére szolgáló infrastruktúra még mindig kezdeti stádiumban van. A hulladékgazdálkodás teljesítménye az ambiciózusabb célokat is figyelembe véve továbbra is mérsékelt. Hiányzik a gazdaság körforgásos potenciáljának fejlesztésére irányuló átfogó stratégia. A Méltányos Átállást Támogató Alap 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó programozása elősegítheti Csehországban a klímasemleges gazdaságra való átállás által jelentett egyes kihívások kezelését, különösen az országjelentés D. mellékletében ismertetett területeken. Így Csehország a lehető legjobban kihasználhatná ezt az alapot.

(21)A hagyományos finanszírozáshoz való hozzáférés meghaladja az uniós átlagot, de a kockázatfinanszírozás kevésbé fejlett. A magas kockázatú hazai vállalkozások finanszírozása – különösen a magvető és a későbbi fejlődési szakaszban – továbbra is szűkös. Bár piacra került néhány sikeres innovatív kezdeményezés, a kockázatitőke- és a sajáttőke-finanszírozás továbbra is nagyon alacsony szintű. Csehországban a rendszerszintű reform szükségessége akadályozza a kutatást és az innovációt. Noha továbbra is folyamatosan növekednek a magánkézben lévő K+F-beruházások, a nagy, többnyire külföldi tulajdonban lévő vállalatok észrevehetően nagyobb mértékben fektetnek be olyan immateriális javakba, mint a K+F, mintsem a hazai kis- és középvállalkozásokba. A közép- és csúcstechnológiai iparban a természettudományok, a technológia, a műszaki tudományok és a matematika (TTMM) területén végzettek alacsony száma és a nem megfelelő graduális képzés miatt hiány mutatkozik. Ugyanakkor a vállalkozói készségek ösztönzése és támogatása továbbra is alacsony, ami akadályozza a termelékenység növekedését. A kutatási ágazat nagyfokú széttöredezettsége azt eredményezi, hogy a kutatás és a fejlesztés finanszírozása túl szűkösen oszlik el. A kutatók jelenlegi karrierértékelési gyakorlata akadályozza az állami és a magánszféra közötti együttműködést. A tudományos élet és az üzleti szféra közötti szorosabb együttműködés – különösen a vállalatcsoport egy tagjának különválása (spin-off) révén – felgyorsíthatja a technológiaátadást és az innováció terjesztését.

(22)A Covid19-világjárvány miatti korlátozó intézkedések nyomást gyakoroltak az ellátási láncokra, és számos vállalkozásnak szüneteltetnie kellett működését, miközben hiányoztak a likviditási tartalékok is. Ez leginkább a gépjárműipart és a szolgáltatási ágazatot érintette. A piacfelügyeleti tevékenységek túl sok hatóság között oszlanak meg, az együttműködés és a koordináció pedig nem optimális. A vállalkozásoknak történő állami kezességvállalás biztosítását célzó hivatalos programokra gyorsan és a tervezettnél többen jelentkeztek. Eredményesebb koordinációra és gyorsabb folyamatokra van szükség ahhoz, hogy a támogatás eljuthasson a vállalatokhoz. Egyes érdekelt felek szerint a hatóságok által a Covid19-válság hatásainak enyhítése érdekében elfogadott intézkedések bürokratikusak, és megvalósításuk lassú a reálgazdaságban. Van még javítanivaló a célzott gazdaságélénkítési stratégiákkal és intézkedésekkel kapcsolatos gyors, megalapozott és optimális döntések meghozatalához szükséges adatok megfelelőbb elemzése terén. A gyorsan változó jogszabályokat és az összetett adminisztratív eljárásokat az üzleti szektor általában a beruházások akadályának tekinti. Az adminisztratív terhek különösen problematikusak az induló vállalkozások számára az engedélyek tekintetében. Az építési engedély megszerzéséhez szükséges hosszadalmas és nehézkes eljárások jelentős akadályt jelentenek. A javasolt új építési jogszabály kritika tárgyát képezi. Csehország a digitális közszolgáltatások használata terén a legkevésbé fejlett tagállamok közé tartozik. Az e-kormányzat felhasználóinak száma lassan növekszik, és továbbra is messze elmarad az uniós átlagtól. Az ország végrehajtja e-kormányzati tervét. 2020-tól az ország új „digitális alkotmánnyal” rendelkezik, amely legkésőbb 2025-től lehetővé teszi szinte valamennyi közszolgáltatás elektronikus úton történő igénybevételét. Mindazonáltal az önkormányzatoknak csak mintegy 10 %-a kínál online megoldásokat. A parlament jelenleg tárgyalja az adótörvény módosítását, amelynek célja az adórendszer digitalizálásának fokozása, mivel bizonyos adók esetében az elektronikus benyújtás aránya továbbra is meglehetősen alacsony.

(23)Miközben a jelenlegi ajánlások a világjárvány társadalmi-gazdasági hatásainak kezelésére és a gazdaság helyreállításának elősegítésére összpontosítanak, a Tanács által 2019. július 9-én elfogadott 2019. évi országspecifikus ajánlások olyan reformokra is kitértek, amelyek elengedhetetlenek a közép- és hosszú távú strukturális kihívások kezeléséhez. Az említett ajánlások továbbra is helytállóak, és a következő évi európai szemeszter éves ciklusa során folytatódik nyomon követésük. Ez a beruházásokkal kapcsolatos gazdaságpolitikákkal összefüggő ajánlásokra is vonatkozik. Ez utóbbi ajánlásokat figyelembe kell venni a kohéziós politikai finanszírozás 2020 utáni stratégiai programozása során, beleértve a jelenlegi válsághoz kapcsolódó enyhítő intézkedéseket és exitstratégiákat.