HU    HU  
 EURÓPAI  
BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 2013.12.13.  
COM(2013) 934 final 
  
A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A 
TANÁCSNAK 
A nettó pénzügyi korrekciók alka lmazása a tagállamokra a mez őgazdasági és a kohéziós 
politika terén 
 
 
2 
 Tartalomjegyzék 
 
1. Bevezetés..............................................................................................................3  
2. A pénzügyi korrekciók alkalmazásán ak általános keretszabályai ................4  
2.1. A nettó pénzügyi korrekciókra vonatkozó jogi aktusok és egyéb szabályok......4  
2.2. A nettó pénzügyi korrekciók tárgyát képez ő összegek költségvetési és 
számviteli kezelése – a címzett bevételi eszköz ..................................................................7  
3. A nettó pénzügyi korrekci ókra vonatkozó ágazatspecifikus szabályok........8  
3.1. Mezőgazdaság .....................................................................................................8  
3.1.1.  A jogi normák minden esetben nettó pénzügyi korrekcióról rendelkeznek........8  
3.1.2.  A nettó pénzügyi korrekciók alkalmazására vonatkozó jogi mechanizmusok 
további meger ősítése .........................................................................................10  
3.1.3.  A KAP esetében elrendelt megszakítások és felfüggesztések összehangolása a 
kohéziós politikai alapokkal ..............................................................................14  
3.2. Kohéziós politikai alapok ..................................................................................15  
3.2.1.  Új jogi rendelkezés írja el ő a Bizottság számára a tagállammal szembeni nettó 
pénzügyi korrekció elrendelését ........................................................................15  
3.2.2.  Az évente február 15-ét megel őzően feltárt szabálytalanságok/hiányosságok 
pénzügyi korrekciója .........................................................................................16  
3.2.3.  A jogszer űség és szabályszer űség bizottsági értékelése az évente február 15-ig 
benyújtott elszámolások, auditvélemény és kísér ő dokumentumok alapján .....17  
3.2.4.  A súlyos hiányosságra utaló szabálytalanságok uniós ellen őrzések által történ ő 
azonosítása február 15-ike után.........................................................................17  
3.2.5.  A Bizottság felügyeleti rendszerében al kalmazott bevált gyak orlatok közelítése 
a megosztott irányítás alá tartozó területeken ...................................................21  
 
 
 
3 
 1. Bevezetés  
 
Az Európai Számvev őszék 2012-re vonatkozó éves jelent ésében ismertetett hibaarány-
növekedésre válaszul a mentesítési  eljárás európai parlamenti el őadója és az Európai 
Parlament Költségvetési Ellen őrző Bizottságában képviselt f őbb politikai csoportok 
koordinátorai levelet intéztek az Európai Bi zottság elnökéhez, José  Manuel Barrosóhoz. A 
levélben arra kérték a Bizottságot, nyújts on be közleményt, amelyben részletezi, hogyan 
kívánja megvalósítani a 2014–2020-as finanszírozási id őszakban a nettó pé nzügyi korrekciók 
hatékonyabb rendszerét azon tagállamok vonatkozásában, amelyek tekintetében 
hiányosságok tapasztalhatók a megosztott irányítás alá tartozó programok esetében1. A nettó 
pénzügyi korrekció az érintett tagállamna k nyújtott finanszírozá s visszavonhatatlan 
csökkentését jelenti. 
Ez a közlemény a fenti felkérésnek kíván megfelelni: bemutatja, milyen módon szándékozik 
a Bizottság alkalmazni a 2014–2020-as finanszírozási id őszakra vonatkozó jogi keret által a 
nettó pénzügyi korrekciók tekintetében biztos ított új eszközöket és követelményeket, és 
ennek milyen hatása lesz a tagállamokra. 
A mezőgazdasági politika területén az érintett ta gállam számára biztosított uniós források 
elvesztéséhez vezet ő nettó pénzügyi korrekciók kor ántsem mennek újdonságszámba. A 
2014–2020-as finanszírozási id őszakra vonatkozó új szabál yok nem változtatnak ezen a 
helyzeten, és a meglév ő mechanizmusok konszolidálását célozzák.  
A kohéziós politika területén a korábban kifizetett összegek uniós költségvetésbe történ ő 
visszafizetéséhez vezet ő nettó pénzügyi kor rekciók kivételesnek  számítottak. A 2014–2020-
as új programozási id őszakban a jogszabályok jelent ős változáshoz vezetnek, amelynek 
értelmében a Bizottság hatás köre arra is kiterjed, hogy nettó  pénzügyi korrekciókat rendeljen 
el azon tagállamok vonatkozásában, amelyeknél az  irányítási és kontro llrendszerek súlyos 
hiányosságait állap ították meg. A nettó pénzügyi  korrekciók 2014–2020 közötti id őszakra 
előirányzott szabályozása nem biztosít a Bizottság számára mérlegelési lehet őséget a 
korrekciós határozatok elfogadása  tekintetében. Súlyos hián yosságok esetén rendes esetben 
nettó pénzügyi korrekciót kell ma jd elrendelni, és azt egyértelm ű, átlátható kritériumok és 
feltételek szerint kell alkalmazni. 
A nettó pénzügyi korrekciók 2 014–2020 közötti finanszírozási id őszakhoz tartozó 
intézkedésekre és programokra történ ő alkalmazása során az érintett szolgálatok bevált 
módszerek alkalmazása révén biztosítják majd, hogy az uniós költségvetés védelmére hivatott 
e fontos korrekciós eszköz eredményes hasz nálata hasonló elvek szerint történjék a 
megosztott igazgatás alá tartozó két említett területen. A bevált gyakorlatok közelítése 
egymáshoz a fizetési határid ő megszakítása és a kifizetések felfüggesztése tekintetében is 
                                                            
1 A levélírók utaltak a 2013. szeptember 30-án közzétett,  az Európai Unió költségvetésének 2012 végéig 
megvalósított védelmér ől szóló közleményre is (COM(2013) 682 final/2), amely az Európai Parlament 2011. évi 
mentesítési eljárásról hozott állásfogla lásában foglalt felkérésre született. 
 
4 
 fontos szempont lesz.  A kohéziós politika te rületén már sikeresen alkalmazott modell a 
2014–2020 közötti id őszakban a mez őgazdasági politika területén is hasonló módon 
bevezetésre kerül.   
A Bizottság álláspontja az, hogy minden pénzügyi  korrekció, így azok is, amelyek esetében a 
tagállamok felhasználhatják a korrigált összegeket  új projektek és új kiadások céljaira, az EU 
költségvetésének védelmét szolgálja. Mindamelle tt kétségtelen, hogy f okozottabb visszatartó 
hatást gyakorolnak azok a nettó pénzügyi korre kciók, amelyek esetében a tagállamok nem 
használhatják fel újra a korrekció tárgyát képez ő és visszafizettetett összegeket, 
következésképpen elveszítik azokat. E korrekciók lehet ősége arra ösztönzi a tagállamokat, 
hogy maguk tárják fel és korrigá lják a hibákat, és ezáltal ho zzájárul az irányítási és 
kontrollrendszerek tökéletesítéséhez. 
2. A pénzügyi korrekciók alkalmazás ának általános keretszabályai  
2.1. A nettó pénzügyi korrekciókra vonatkozó  jogi aktusok és egyéb szabályok 
Az EUMSZ 317. cikkével összhangban a nettó pénzügyi korrekciókra vonatkozó jogi 
szabályozás f ő vonalait a költségvetési rendelet, részle teit pedig az Európai Parlament és a 
Tanács által elfogadott ágazatsp ecifikus rendeletek fejtik ki. Ebben a jogi keretben a 
Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusoka t és végrehajtási aktusokat fogad el, illetve 
specifikus kérdéseket tisztázó iránymutatásokat tehet közzé.  
Az alábbi ábra sematikus át tekintést nyújt a pénzügyi korre kciók alkalmazására vonatkozó 
szabályozási keretr ől: 
 
5 
  
Iránymutatások EUMSZ 317. cikk
Felhatalmazáson 
alapuló aktusok Mezőgazdaság:
• horizontális rendelet a 
közös agrárpolitika 
finanszírozásáról, irányításáról és 
monitoringjáról  
(pénzügyi korrekciók és felfüggesztések az EMGA 
és az EMVA 
tekintetében) • közös rendelkezésekr ől 
szóló rendelet –- CPR 
(EMVA, megszakítások) 
Végrehajtási 
aktusok Kohéziós politikai 
alapok: közös 
rendelkezésekr ől szóló 
rendelet (CPR)  
 Költségvetési rendelet 
80. cikk 
Felhatalmazáson 
alapuló aktusok Végrehajtási 
aktusok 
 
Az új költségvetési rendelet valame nnyi szakpolitikai területet felölel ő, koherens keretet 
képez, amely mindenekel őtt a tagállamokkal szemben végreh ajtott pénzügyi ko rrekciók elveit 
határozza meg:   
80. cikk – A visszafizettetésre vonatkozó szabályok 
… 
(4) A Bizottság pénzügyi korrekciókat hajt végre a tagállamokkal szemben annak érdekében, hogy 
kizárja az uniós finanszírozás alól az alkalmazandó jogszabályok megsértésével teljesített kiadásokat. 
A Bizottság a pénzügyi korrekcióit a jogosulatla nul felhasznált összegek beazonosítása, valamint a 
költségvetésre gyakorolt pénzügyi hatások megállapítása alapján hajtja végre. Amennyiben ezeket az 
összegeket nem lehet pontosan meghatározni, a Bizottság az ágazatspeci fikus szabályokkal 
összhangban extrapolált vagy átalánykorrekciót alkalmazhat. 
A Bizottság a pénzügyi korrekció összegének megha tározásakor figyelembe veszi az alkalmazandó 
jogszabályok megsértésének természet ét és súlyosságát, valamint a költségvetésre gyakorolt pénzügyi 
hatásokat, többek között abban az esetben is, ami kor az irányítási és kontrollrendszerek hiányossága 
állapítható meg. 
A pénzügyi korrekciók megállapítására vonatkoz ó feltételeket és az alkalmazandó eljárást 
ágazatspecifikus szabályok határozhatják meg. 
 
6 
 (5) Az extrapolált vagy átalánykorrekciók alkalm azására vonatkozó módszertant az ágazatspecifikus 
szabályoknak megfelel ően kell meghatározni, annak érdekében, hogy a Bizottság meg tudja óvni az 
Unió pénzügyi érdekeit. 
A költségvetési rendelet 80. cikke és az ágazats pecifikus rendeletek alapján a Bizottság a 
pénzügyi korrekciók alábbi három típusát alkalmazza: 
1. egyedi pénzügyi korrekció, a jogosulatla nul felhasznált összegek beazonosítása, 
valamint a költségvetésre gyakorolt pénz ügyi hatások megállapítása alapján; 
2. extrapolált pénzügyi korrekció; valamint  
3. átalánykorrekció. 
Extrapolált korrekció és átal ánykorrekció csak akkor alkalmazható, ha nem lehetséges 
azonosítani a korrigálandó pontos összeget. Az extrapolált korrekciónak reprezentatív mintán 
kell alapulnia, amelynek segítségével a vonatkozó összeg elegend ően magas konfidenciaszint 
mellett számszer űsíthető.  
A következ ő ábra a pénzügyi korrekció alkalmazásának mechanizmusait szemlélteti:  
 
 
7 
 
 
 
A pénzügyi korrekciók alkalmazásának részleteit a megosztott irányítás alá tartozó egyes 
szakpolitikai területeken e közlemény 3. szakasza mutatja be. 
2.2. A nettó pénzügyi korre kciók tárgyát képez ő összegek költségvetési és számviteli 
kezelése – a címzett bevételi eszköz 
A pénzügyi korrekciók „jogtal anul kifizetett összegekne k a [...] visszafizetéséb ől származó 
bevételek”-et eredményeznek, és  címzett bevételként kezelend ők (a költségvetési  rendelet 21. 
cikke (3) bekezdésének c) pontja).  
Két kivételt ől eltekintve2 a költségvetési rendelet nem tart almaz részletes rendelkezéseket a 
nettó pénzügyi korrekciókból származó címzett bevételek felhasználásáról.  
                                                            
2 E címzett bevételeket az Európai Mez őgazdasági Garanciaalap (EMGA) eset ében „típus szerint kell kiadási 
tételekhez hozzárendelni” (a költségvetési rendelet 174. cikkének (1) bekezdése), a pénzügyi eszközök esetében pedig „ugyanazon pénzügyi eszközre kell ford ítani” (a költségvetési re ndelet 140. cikkének (6) 
bekezdése). 
 
8 
  
  A költségvetési rendelet alkalmazási szabályairól  szóló rendelet (alkalmazási rendelet) 7. 
cikke szerint mindazonáltal a kö ltségvetési megjegyzések jelz ik, hogy mely tételekhez kell 
könyvelni a címzett bevételeknek megfelel ő előirányzatokat.
 Így tehát az EU költségvetésébe 
címzett bevételként visszaáramló nettó pénzügyi korrekciókat nem rendelik meghatározott 
tagállamokhoz.  
 
   
3. A nettó pénzügyi korrekciókra vonat kozó ágazatspecifikus szabályok 
3.1. Mezőgazdaság 
3.1.1.  A jogi normák minden eset ben nettó pénzügyi korrekcióról rendelkeznek 
A közös agrárpolitika (KAP) jogi keretrends zere szerint a Bizottság által a tagállamokkal 
szemben a megfelel őségvizsgálati eljárást követ ően elrendelt pénzügyi korrekciók az 1976-
ban elfogadott els ő záróelszámolási határo zat óta mindig is nettó korrekcióknak számítottak, 
és a jövőben is azok maradnak mind az Európai Mez őgazdasági Garanciaalap (EMGA), mind 
az Európai Mez őgazdasági Vidékfejlesztési Alap  (EMVA) tekintetében, mivel:  
- a korrekció tárgyát képez ő összegeket a tagállamok ténylegesen befizetik az EU 
költségvetésébe; valamint 
- a befizetett összegek az EU-költségve tésnek címzett bevételként kezelend ők; a közös 
agrárpolitika kiadásainak fedezésére szolgálnak, és nem rendelhet ők egyes 
tagállamokhoz (lásd err ől az alábbi keretes részt).  
A Bizottság évente 2–4 megfelel őségi határozatot fogad el e gyedi pénzügyi korrekciók egy-
egy csomagjával kapcsolatban. 2013-ban a Bizo ttság négy ilyen határozatot hozott, melyek 
147 darab, összesen 1,1 milliárd EUR összeg ű egyedi pénzügyi korrekcióra vonatkoztak (ez a 
2013. évi KAP-kiadások 2%-a). Ezek az adatok meger ősítik a Számvev őszék 2012. évi éves 
jelentésében (4.29. bekezdés) a pénzügyi korrekciók emelked ő trendjére vonatkozóan tett 
megállapítást3. 
                                                            
3 2012-ben a Bizottság három megfelel őségi határozatot hozott, amelyek 651 millió EUR pénzügyi korrekciót 
eredményeztek (ebb ől 503 millió EUR vonatkozott az EMGA-ra és 148 millió EU R az EMVA-ra). A pénzügyi Nettó pénzügyi 
korrekció Címzett bevétel 
Költségvetési rendelet 21. 
cikk, (3) bekezdés, c) pont 
Címzett bevétel 
Költségvetési rendelet 21. 
cikk, (3) bekezdés, c) pont EU-költségvetési 
előirányzat 
Alkalmazási rendelet 7. 
cikk 
 
9 
  
2013-ban elfogadott nettó pénzügyi korrekciók (EUR)  
Határozat 40 41 42 43 ÖSSZESEN 
EMGA –285 582 274 –130 136 896,33 –142 637 397 –303 566 912 –861 923 480 
EMVA –104 699 558 –88 444 255 –32 467 218 –10 598 290 –236 209 321 
EGYÉB –7 091 796 –8 757 551 –2 661 224 –121  357 –18 631 930 
ÖSSZESEN –397 373 628 –227 338 703 –177 765 840 –314.286.560 –1 116 764 733 
A 2013-ban elfogadott pénzügyi ko rrekciók 70%-a négy tagállamot érintett (GR, UK, FR és 
PL). A korrekciók négy tagállamra való  koncentráltsága azonba n nem állandó jellemz ő, 
hanem évr ől évre változhat a nemzeti vagy regionális kontrollrendszerek fejl ődésének 
megfelelően. 
Az EMGA esetében a pénzügyi ko rrekciót úgy hajtják végre, hogy az érintett összeget 
levonják a Bizottság által a tagállam számár a a pénzügyi korrekcióról szóló bizottsági 
határozatot követ ő második hónapban teljesítend ő havi kifizetésekb ől.  
Az EMVA esetében a pénzügyi korrekciók a ta gállamokat az összegek EU-költségvetésbe 
történő visszafizetésére felhívó visszafizettetési felszólítás útján kerü lnek végrehajtásra. 
A címzett bevételek kezelése 
A korrekció tárgyát képez ő és a Bizottság által visszafizettetett összegeket címzett bevételként írják 
jóvá az EU-költségvetés megfelel ő tételeinél (6 7 0 1. jogcím az EMGA és 6 7 1 1. jogcím az EMVA 
esetében).  
Az EMGA esetében az így keletkez ő címzett bevétel az EMGA-hoz tartozó bármely kiadás 
fedezésére felhasználható, ám nem irányozható el ő valamely tagállam számára. A 05 02 alcímhez 
(piacok) és a 05 03 alcímhez (közvetlen kifizetések) tartozó költségvetési megjegyzések egyértelm űen 
mutatják, hogy a költségvetési eljárás során az EMGA finanszírozási igényeit szisztematikusan 
csökkentik az adott költségvetési é vben a pénzügyi korrekciókból vá rható címzett bevételek becsült 
összegének megfelel ő összeggel. Például a 2012. évi költ ségvetésben eredetileg 600 millió EUR 
pénzügyi korrekciót terveztek, míg az adott kö ltségvetési évben ténylegesen 647,8 millió EUR 
címzett bevétel folyt be és került felhasználásra.  
Az EMVA esetében a visszafizettetett összegek már nem használhatók fel, mivel a költségvetési 
kötelezettségvállalásokat a visszatérítend ő kiadások bejelentésekor a tagállam már elköltötte.  A 
címzett bevételb ől származó kifizetési el őirányzatok az EMVA költségvetési tételei között 
                                                                                                                                                                                         
korrekciók átlagos összege az elmúlt öt évben (2008 –2012) 30%-kal nagyobb volt, mint az azt megel őző 
időszakban (2003–2007), az e két id őszak közötti költségvetés-növekedést is figyelembe véve. 
 
10 
 szerepelhetnek. Felhasználhatók bármely még le nem zárt kifizetésre, bármelyik vidékfejlesztési 
program esetében. Következésképpen az EMVA címzett bevételei csökkentik a teljes 
kifizetésiel őirányzat-igényt, és azokat a kiegészít ő kifizetési el őirányzatok iránti kérelmek 
csökkentésére használják fel. 2012-ben az EMVA-hoz kapcsolódó pénzügyi korrekciókból származó 
címzett bevételek összege 55 millió EUR volt.  
A nettó pénzügyi korrekciók komoly terhet jelentenek a tagállami költségvetések számára. 
Ezért került bevezetésre az a lehet őség, miszerint az érintett tagállam kérésére az egy 
bizonyos összeghatárt elér ő korrekciók három éves részletben is teljesíthet ők. A részletfizetés 
lehetőségével eddig Bulgária, Görögország, Portugáli a, Románia, Spanyolország és Litvánia 
élt. Emellett az uniós pénzügyi támogatásban részesül ő tagállamok egy alkalommal arra is 
felkérhetik a Bizottságot, hogy a pénzügyi ko rrekciók végrehajtását legfeljebb 18 hónappal 
halassza el. Ennek feltétele, hogy a tagállam a he lyzet rendezését célzó, célirányos cselekvési 
tervet hajtson végre. A halasztást követ ően a korrekciók három éves részletben teljesítend ők. 
Eddig Portugália és Görögország számára biztosított ha lasztást a Bizottság;  a görög halasztás 
2013. december 31-én járt le, a portugál  halasztás határideje 2014. május 31. 
A nettó pénzügyi korrekciók tagállamokra gyakorolt hatása 
A nettó pénzügyi korrekciók minden tagállamban közvetlenül érintik a közös agrárpolitika 
végrehajtásáért felel ős nemzeti és regionális hatóságokat. A ta gállam által a korábbi költségvetési 
években eszközölt kiadásokra vona tkozó korrekciók a folyó költségvetési év EU-támogatásait 
csökkentik. Ez sok esetben szükségessé teszi, hogy a tagállam költségvetési átcsoportosítások vagy 
költségvetés-módosítás révén pótolja a kies ő forrásokat. A nettó pénzügyi korrekciók így több esetben 
konkrét költségvetési és igazgatási vála szintézkedésekhez vezettek. Például: 
– Németország 2006-ban módosította az alkotmányt azt követ ően, hogy ismételt vita bontakozott ki a 
szövetségi kormány és a tartományok között a pénz ügyi korrekciókkal kapcsolatos tehermegosztás 
kérdésében; 
– egy 2009. évi jelent ős pénzügyi korrekciót követ ően Dániában a pénzügyminisztérium és a 
mezőgazdasági minisztérium között a közelmúltban tehermegosztási mechanizmus lépett életbe.     
  
3.1.2.  A nettó pénzügyi korrekciók al kalmazására vonatkozó jogi 
mechanizmusok további meger ősítése 
3.1.2.1.  Előtérben a kockázatosabb kiadások  
A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési F őigazgatóság ellen őrzési tevékenysége a 
kockázatelemzésen alapul: a magasabb kockázattal jellemezhet ő tagállamokra, 
intézkedésekre és programokra több ellen őrzés irányul. A f őigazgatóság évente egyszer 
központi kockázatelemzést végez, amely minden tagállamban minden KAP-kiadásra kiterjed. 
Ennek során a szolgálatok összegy űjtik és elemzik a f őigazgatóság által korábban végzett 
ellenőrzések eredményeit, illetve a Számvev őszéktől, az OLAF-tól és a nemzeti igazoló 
hatóságoktól származó adatokat annak érdekében, hogy megállapítsák, melyek a 
legkockázatosabb területek. E te rületek képezik majd a jöv őbeli ellen őrzések fő célpontját. 
Példának okáért a Számvev őszék 2011. és 2012. évi megbízh atósági nyilatkozatában 
 
11 
 ismertetett magas hibaarány miatt 2013-ban jelent ősen több ellen őrzés – szám szerint 35 – 
irányult az EMVA kiadásainak te rületére. Ezeknek az ellen őrzéseknek a száma 2014-ben 
csaknem eléri majd a 2012. évi szám (23) ké tszeresét (45).  A kockázatelemzés további 
következményeként egyes tagálla mok esetében évente ellen őrzést végeznek, mindaddig, 
amíg a tagállam valamennyi súlyos hiányosságot fel nem számolja. Ezt illusztrálja az alábbi 
példa.  
Példa – Intenzív ellen őrzés 
A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési F őigazgatóság az integrált igazgatási és ellen őrzési rendszer 
2008-as és 2009-es ellen őrzése során súlyos hiányosságokat állapított meg: a helyszíni ellen őrzésekre 
késve került sor, a mez őgazdasági parcellaazonosító rendszer el avult és pontatlan volt. Egy 2011. 
márciusi ellen őrző látogatás megállapította, hogy a hiányossá gok orvoslását célzó, a Bizottság által 
szorgalmazott eredeti cselekvési te rv csak részben valósult meg. A korrekciós intézkedések idejében 
történő végrehajtásának kudarca miatt a Mez őgazdasági és Vidékfejlesztési F őigazgatóság 2010. évre 
vonatkozó éves tevékenységi jelentésében fenntartást  kellett megfogalmazni, amelyet új cselekvési 
terv követett, amely 2013-ra t űzte ki a hiányosságok felszámolását. 2012. évi éves tevékenységi 
jelentésében a f őigazgatóság arról számolt be, hogy egy 2013. márciusi ellen őrző látogatás 
megerősítette a cselekvési terv sikeres végrehajtását. Ennek ellenére a f őigazgatóság nem vonta vissza 
a fenntartást, mert az els ő igénylési-ellen őrzési-kifizetési ciklus lezárulta el őtt nem állt rendelkezésre 
megbízható információ a naprakésszé tett parc ellaazonosító rendszer hibátlan alkalmazására 
vonatkozóan. Id őközben a 2008-as, valamint a 2009-es kiad ások vonatkozásában egy-egy pénzügyi 
korrekciót rendelt el a Bizottság. A 2010-re, 2011-re és 2012-re vonatkozó megfelel őségvizsgálati 
eljárás 2014 végén, míg a 2013-as kiadásokra vonatkozó várhatóan 2015 végére zárul.  
A 2014–2020 közötti id őszakra vonatkozó ellen őrzési stratégia hároméves gördül ő alapú, 
megerősített kockázatelemzésen alapul majd, ami biztosítani fogja a kiadások egészének jobb 
nyomon követését. A legkockázatosabb terüle teken azonban továbbra is intenzívebb 
ellenőrzési tevékenységet végez majd a Bizottság.  
3.1.2.2.  Mérlegelési lehet őség nincs, az átalánykorrekciók ritkák 
Az uniós költségvetést fenyeget ő, azonosított kockázatok kivé tel nélkül nettó pénzügyi 
korrekciót eredményeznek. A Bizottságnak nincs mérlegelési lehet ősége, mivel a jog kötelezi 
arra, hogy kizárjon a finanszíro zásból minden azonosított jogszer űtlen kiadást. A pénzügyi 
korrekciókat mind az EMGA, mind az EMVA teki ntetében az új horizontális KAP-rendelet 
szabályozza. Ez a rendelet még pontosabb kereteket szab az eljárás számára, amennyiben 
meghatározza, hogy a pénzügyi korrekciók összeg ének megállapítására vonatkozó módszert 
és feltételeket felhatalmazáson alapuló jogi ak tusban kell megállapítani. A felhatalmazáson 
alapuló rendeletet a tervek szerint 2014 els ő negyedévében fogadja el a Bizottság.  
A horizontális rendelet szerint a felhatalmazáson alapuló jogi aktusban meg kell határozni az 
uniós költségvetést fenyeget ő kockázat becslésének kritériuma it (lásd az I. mellékletet). Az 
átalánykorrekciók esetében meg kell határozn i, milyen módon kell ér tékelni a hiányosság 
súlyosságát, figyelembe véve jellegét (f ő vagy kiegészít ő kontroll), esetleges ismétl ődését 
(ismétlődés a megel őző évet követ ően, javulás nélkül) és más hiányosságokkal való 
 
12 
 halmozódását (több hiányosság esetén valószín űsíthetően magasabb a hibakockázat). Ez 
választ ad majd a Számvev őszék 2012. évi éves jelentésében (4.30. bekezdés4) 
megfogalmazott megállapításra azon esetek te kintetében, ahol több súlyos hiányosság 
tapasztalható ugyanazon sokaság körében. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus 
hatálybalépését követ ően a Bizottság iránymutatásban kí vánja tovább pontosítani az eljárás 
technikai elemeit.  
Mind a költségvetési rendelet, mind az új hor izontális KAP-rendelet rangsorolja a pénzügyi 
korrekciók egyes típusait: esze rint átalánykorrekció csak a kkor alkalmazható, ha arányos 
mértékű erőfeszítéssel nem állapíthatók meg számszer ű vagy extrapolált korrekciók. 
A számszer ű és extrapolált korrekciók jelenleg a Mez őgazdasági és Vidékfejlesztési 
Főigazgatóság pénzügyi ellen őreinek megállapításain és a ta gállamok által a kontradiktórius 
eljárásban biztosított in formációkon alapulnak. A jöv őben a f őigazgatóság további 
információforrásra is támaszkodhat majd, mivel a 2014-es igénylési évt ől kezdve új 
feladatként az igazoló hatóságok évente kö telesek az ügyletek reprezentatív mintáját 
megvizsgálni, és a vizsgálat eredményér ől véleményben beszámolni. 
3.1.2.3.  Rövidebb megfelel őségvizsgálati eljárás 
A pénzügyi korrekciók elrendelése el őtt jogi kötelezettség a kontradiktórius eljárás 
lefolytatása. Miel őtt nettó pénzügyi korrekcióhoz folyamodna, a Bizottságnak minden 
esetben fel kell ajánlania a tagállam számára annak lehet őségét, hogy az az eredeti bizottsági 
megállapításokat cáfoló bizonyítékokat és érve ket szolgáltasson. Ennek értelmében a közös 
agrárpolitika finanszírozásá ról szóló korábbi rendelet5 és az új horizon tális KAP-rendelet úgy 
rendelkezik, hogy „a tagállamok lehet őséget kapnak annak bizonyítására, hogy a meg nem 
felelés tényleges mértéke kisebb a Bizottság értékelésénél”. Az ellen őrzést végz ő és az 
ellenőrzött fél közötti kontradiktórius eljárás elve a pénzügyi ellen őrzés min őségi 
standardjainak is elengedhetetlen eleme. 
Ha a kontradiktórius eljárás során nem szül etik megállapodás, a horizontális KAP-rendelet 
52. cikkének (3) bekezdése egyeztetési eljá rásról rendelkezik a felek álláspontjának 
kibékítése céljából. Az egyezt etésre négy hónap áll rendelkezés re, azonban az egész folyamat 
– az érintett tagállam kérelmét ől az egyeztet ő testület ajánlásaira vonatkozó bizottsági 
elemzés végeredményének megszületé séig – legalább hat hónapig tart6.  
A Bizottság lépéseket tett, és a jöv őben további lépéseket te sz az eljárás egyszer űsítésére. 
Először is az új horizontális KAP-rende let pontosan meghatározza az egymást követ ő lépések 
                                                            
4 A Számvev őszék 2012. évi éves jelentése, 4.30. bekezdés: „Az átalánykorrekciók használata nem veszi kell ően 
figyelembe a szabályszegés jellegét és súlyosságát, hisz en ugyanazt az 5%-os átalánykorrekciót alkalmazzák, 
függetlenül attól, hogy egyetlen f ő kontroll vagy több ilyen kontroll te kintetében találtak hiányosságokat.” 
5 A 2005. június 21-i 1290/2005/EK tanácsi rendelet. 
6 A folyamat akár hosszabb is lehet, ha az  egész esetet újra ki kell vizsgálni. 
 
13 
 természetét, hatályát és sorozatát, csakúgy, mint a pénzügyi korrekciók különböz ő típusait. 
Másodsorban a felhatalmazáson alapuló jogi aktus rendelkezései (a pénzügyi korrekciók 
kiszámításának módszere és kritériumai) és  a végrehajtási aktusok szabályai (a 
megfelelőségvizsgálati eljárás részletei és kötelez ő határidői) tovább kívánják egyszer űsíteni 
a jogi kereteket, és korlátozni szándé kozzák az indokolatlan késedelmek kockázatát. 
Harmadsorban e szilárdabb alapokra építve a Mez őgazdasági és Vidékfejlesztési 
Főigazgatóság a határid ők szigorú betartatása érdekében szorosabban fogja nyomon követni a 
megfelelőségvizsgálati eljárások el őrehaladását.  
A közös agrárpolitikával kapcsolatos nettó pénzügyi korrekciók alkalmazásának tervezett 
eljárására vonatkozó részlete k az 1. mellékletben találhatók. 
 
Az alábbi ábra az új horizontális KAP-re ndelet szerinti nettó pénzügyi korrekciók 
elrendelését megel őző megfelel őségvizsgálati eljárás egymást követ ő lépéseit mutatja be. 
Amint azt a Számvev őszék 2012. évi éves jelentésének a megfelel őségvizsgálati eljárás 
túlzott hosszára vonatkozó 4.31. bek ezdésére adott bizottsági válasz7 jelzi, van mód a 
megfelelőségvizsgálati eljárás jelent ős felgyorsítására, amelynek eredményeként általános 
esetben a pénzügyi korrekciókról az eredeti ellen őrzést követ ő két éven belül határozat 
születhet.  
                                                            
7 A Számvev őszék 2012. évi éves jelentésének 4.30. bekezdés ére adott bizottsági válasz: „A KAP reformjának 
végrehajtására való felkészülés keretében például a Bizo ttság továbbra is folytatja a folyamat javítására és 
felgyorsítására irányuló er őfeszítéseit, szem el őtt tartva a min őségi követelmények fenntartásának 
szükségességét és a tagállamok válaszadási jogát.” 
 
14 
 Év Hó Eljárási lépés Eljárási szakaszA pénzügyi korrekció 
hatálya
2014 J ELJÁRÁS KEZDETE
F Ellenőrző látogatás
M
Á
M
J
J
A
Sz
OKétoldalú találkozó a tagállammal az azonosított 
hiányosságok, a szükséges intézkedések és az EU-
N
D
2015 J
F
M
ÁA tagállam értesítése a pénzügyi korrekcióról és az 
egyeztetési eljárás megindítása
M
J
J
A
Sz
O
N
D Levél a tagállamnak a végleges pénzügyi korrekcióról
2016 J ELJÁRÁS VÉGE
F
M Bizottsági határozat a pénzügyi korrekcióról
Á
M
JA tagállam ténylegesen visszafizeti az összeget
 az EU-költségvetésbeA Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési F őigazgatóság nettó pénzügyi korrekciókat megel őző megfelel őségvizsgálati eljárásakomitológia és bizottsági 
határozathozatali eljáráskontradiktórius szakasz a 
tagállammalegyeztetési szakasz
a pénzügyi 
korrekció az 
értesítést 
megelőző 24 
hónapban 
felmerült 
kiadásokra 
vonatkozhata pénzügyi korrekció az eredményr ől szóló
értesítést követ ő időszak tekintetében 
felmerült kiadásokra vonatkozhat 
mindaddig, amíg a tagállam nem igazolja,
hogy intézkedéseket tett a helyzet 
orvoslásáraAz eljárás id őrendje egy 2014 februárjában végrehajtott hipotetikus helyszíni ellen őrzés példáján
Látogatási jelentés és a tagállam értesítése az ellen őrzés 
eredményér ől
        Egyeztetési eljárás (tagállami kérésre)
Az egyeztet ő testület független a Bizottságtól és a 
tagállamtól. Feladata a két fél álláspontjának kibékítése. 
Következtetései nem kötik a Bizottságot.
 
3.1.3.  A KAP esetében elrendelt megszakítások és felfüggesztések 
összehangolása a kohéziós politikai alapokkal 
Az új horizontális KAP-rendelet elfogadásával 2014-t ől új jogi keret vonatkozik a KAP-alapokból 
származó kifizetések megszakítására és felfüggesztésére. Ez er ősebb jogosítványokat biztosít a 
Bizottság számára az uniós finanszírozás felfügge sztése terén azokban az esetekben, amikor a 
Bizottság szabálytalan kifizeté sek kockázatát azonosította.  
A Bizottság ennek megfelel ően az alábbi feltételek mellett csökkentheti vagy felfüggesztheti 
a havi (EMGA) vagy id őközi (EMVA) kifizetéseket: 
„ha az adott tagállami kontrollrendszer kulcsfontosságú elemeib ől egy vagy több hiányzik, 
vagy azok a feltárt hiányosságok súlyossá ga vagy állandósága következtében nem 
 
15 
 hatékonyak” (vagy a szabálytalan kifizetések vi sszafizettetésére szolgá ló rendszert hasonló, 
súlyos hiányosságok jellemzik), és ha a következ ő feltételek egyike teljesül: 
- a hiányosságok állandó jelleg űek, és legalább két kor ábbi pénzügyi korrekciós 
határozat indokául szolgáltak;  
vagy  
- a Bizottság megállapítja, hogy az érintett tagállam a közeljöv őben nem tudja – a 
Bizottsággal konzultálva kidolgozandó, egyértelm ű eredménymutatókat 
tartalmazó cselekvési tervnek megfelel ően – végrehajtani a helyzet orvoslásához 
szükséges intézkedéseket.  
Míg az els ő francia bekezdés megfelel a korábbi , 1290/2005/EK rendelet szerinti helyzetnek, 
a második francia bekezdés új rendelkezést állapít meg. Lényegében az Európai Parlament 
2011. évi mentesítési állásfoglalás ának azon ajánlására adott j ogalkotási választ képviseli, 
mely szerint a KAP felfüggesztésre vonatkozó szabályait összhangba ke ll hozni a kohéziós 
alapok hasonló szabályaival. 
Az EMGA esetében az új szabályok szerint a tagállamoknak teljesített havi kifizetések a 
felfüggesztésr ől hozott döntés feltételeinek teljesülé séig folytatódhatnak, mivel a havi 
kifizetések ritmusa nem teszi lehet ővé a megszakítási eljárás alkalmazását. Az EMVA 
esetében azonban a közös rendelkezésekr ől szóló új rend elet kiegészít ő, gyors és reaktív 
eszközként a kifizetések jogszer űségével és szabályszer űségével kapcsolatos aggályok 
felmerülése esetén lehet ővé teszi az id őközi kifizetések megbízott, engedélyezésre jogosult 
tisztviselő (azaz a főigazgató) általi megszakítását is. 
A két megel őző intézkedés kombinálása (megszakítás az EMVA esetében és felfüggesztés 
mindkét alap esetében) és a nettó pénzügyi korrekciók alkalmazása lehet ővé teszi, hogy a 
Bizottság késedelem nélkül és hathatósan lé pjen fel az uniós költségvetés védelmében: új 
kifizetésekre nem kerül sor, illetve ezek a felfüggesztés id őtartama alatt a becsült kockázat 
szintjéig csökkennek; a szabályt alan kifizetéseket teljes mértékben fedezik a pénzügyi 
korrekciók. 
3.2. Kohéziós politikai alapok  
3.2.1.  Új jogi rendelkezés írja el ő a Bizottság számára a tagállammal szembeni 
nettó pénzügyi korrekció elrendelését 
A 2014–2020-as programozási id őszakban jelent ős változás került bevezetésre. A közös 
rendelkezésekr ől szóló rendelet 145. cikkének (6) bekezdése szerint bizonyos feltételek 
mellett a Bizottságnak kötele ssége határozatot hozni a nettó pénzügyi korrekció 
elrendelésér ől. Ezekben az esetekben nem érvényesül a tagállam korábban meglév ő azon 
lehetősége, hogy a korrekciót elfogadja, és az uniós forrásokat újra felhasználja.   
 
16 
 Az új pénzügyi irányí tási ciklusban a megel őző számviteli év kiadásaival kapcsolatos nettó 
pénzügyi korrekcióról szóló új  rendelkezés alkalmazása tekintetében figyelembe veend ő 
határidő a számviteli évet követ ő év február 15-ike8. Az adott határid őig a tagállamoknak be 
kell nyújtaniuk a Bizottság számára a program elszámolásait, a vezet ői nyilatkozatot, az 
auditvéleményeket és a vonatkozó jelentéseket. E határid őig tehát minden tagállami 
ellenőrzési és kontrolltevékenységet le kell zárni, hogy a tagállam igazolhassa az éves 
elszámolásban feltüntetett kiadások jogszer űségét és szabályszer űségét. 
3.2.2.  Az évente február 15-ét megel őzően feltárt 
szabálytalanságok/hiányoss ágok pénzügyi korrekciója 
A 2014–2020-as programozási id őszakban az évente február 15-e el őtt azonosított 
szabálytalanságokkal kapcsolatos pénzügyi ko rrekciókra vonatkozó szabályok hasonlóak a 
megelőző időszakban alkalmazott szabályo khoz, amelyeket a feltárás id őpontjától 
függetlenül, általánosan kellett al kalmazni. A cél a tagállamok további ösztönzése arra, hogy 
a szabálytalanságokat feltárják és orvosolják, és az érintett összegeket kizárják a Bizottság 
felé kimutatott kiadásokból, elkerülve ezzel, hogy uniós források vesszenek kárba (lásd a 
3.2.5. pontot).  
A tagállami ellen őrzések által azonosított szabálytal an kiadásokat le kell vonni a 
Bizottságnak minden évben február 15-ig benyújtandó elszámolásokból. Amennyiben a 
tagállam így jár el, újra felhasználhatja az í gy korrigált összegeket a program alapján jogosult 
új intézkedésekre, csakúgy, mint a korábbi id őszakban. 
Amennyiben a kiadásokra vonatkozó, a Bizottsá gnak a hitelesített elszámolás benyújtását 
megelőzően végrehajtott uniós ellen őrzések pénzügyi korrekciót szükségessé tev ő 
szabálytalanságot tárnak fel, a korábbi programozási id őszakhoz hasonlóan most is két 
lehetőség van. Ha a tagállam egyetért a pénzügyi korrekcióval, és int ézkedik, a korrekció 
tárgyát képez ő összeget újra felhasználhatja új, jogosult m űveletekre (a közös 
rendelkezésekr ől szóló rendelet 145. cikkének (4) bekezdés e). Ha a tagállam nem ért egyet a 
korrekcióval, a Bizottság a közös rendelkezésekr ől szóló rendelet 145. cikke szerinti 
kontradiktórius eljárást követ ően pénzügyi korrekcióról hatá roz. A pénzügyi korrekció 
mindig nettó, és a programra és a tagállam számára el őirányzott össz egek arányos 
csökkentésével jár. Ezt az öss zeget a tagállamnak nincs lehet ősége újra felhasználni. 
                                                            
 8 Ez a határid ő rendkívüli esetekben a tagállam kérésére március 1-jéig meghosszabbítható (lásd a 
költségvetési rendelet (az Európai Parlament és a Tanács  966/2012/EU, Euratom) rendelete) 59. cikkének (5) 
bekezdését). 
 
17 
 3.2.3.  A jogszer űség és szabályszer űség bizottsági értékelése az évente február 
15-ig benyújtott elszámolások, auditvélemény és kísér ő dokumentumok 
alapján 
A tagállam által teljesítend ő éves beszámolóra és a nettó pénzügyi korrekciókra vonatkozó új 
rendelkezések a bizottsági feladatok ellátásában is változásokat hoznak. A Bizottság áttekinti 
és értékeli majd az auditvéleményeket (a rendszerek m űködésével, a jog- és 
szabályszer űséggel kapcsolatos elemeket) és az éves  kontrolljelentéseket, ezen belül a 
bejelentett hibaarányokat, valamint a vezet ői nyilatkozatokat és éves összefoglalókat. Erre 
három hónap áll rendelkezésére, a február 15-ig benyújtandó dokumentumok benyújtásától 
számítva. A Bizottság ennek alapján elkészít i kockázatértékelését, és a kiválasztott 
programokra irányuló kockázatalapú ellen őrzéseket el őirányzó ellen őrzési tervet.  
A Bizottság az auditvélemények, vezet ői nyilatkozatok és vonatkozó dokumentumok 
benyújtása naptári évén ek végéig végrehajtja a kockázatalapú ellen őrzéseket. A 
dokumentumok áttekintése, helyszíni ellen őrzések és a tagállami auditok egyes mintákra 
irányuló megismétlése alapján megvizsgálja , hogy a közölt információk megbízhatók-e, és 
így a jogszer űségről és szabályszer űségről kialakított állásfoglal ás megbízható alapját 
képezik-e. Prioritást élvez azon programok ellen őrzése, amelyek jelent ős hatást gyakorolnak 
a számviteli évben a megfelel ő alap számára teljesítend ő bizottsági kifizetésekre. Az 
ellenőrzési prioritások kockázatal apú meghatározása során a tagállami hatóságok korábbi 
teljesítményét is figye lembe veszi a Bizottság. 
3.2.4.  A súlyos hiányosságra utaló szabálytalanságok uniós ellen őrzések által 
történő azonosítása február 15-ike után  
Amennyiben az évente február 15-ike után  végrehajtott uniós (bizottsági vagy 
számvevőszéki) ellen őrzések az adott számviteli évet érint ő súlyos hiányosságra utaló 
szabálytalanságot tárnak fel, a Bizottság kötelessége, hogy – a re ndeletben felsorolt feltételek 
fennállása esetén – hivatalos határozatban pénzügyi korrekciót rendeljen el. A Bizottságnak 
ez esetben nincs mérlegelési lehet ősége. Az így adódó pénzügyi kor rekció mindig nettó.  Ez 
azt jelenti, hogy a programra el őirányzott összeg és a tagállam számára el őirányzott teljes 
támogatás automatikusan csökken a korrekció ös szegével, még akkor is , ha a kontradiktórius 
eljárásban a tagállam elfogadja az ellen őrzés eredményét és a pénzügyi korrekciót. 
Következésképpen az érintett tagállam nem hasz nálhatja fel újra más programban az ilyen 
nettó pénzügyi korrekció összegét. 
A rendelet a következ ő feltételek fennállása esetén teszi a Bizottság számára kötelez ővé a 
nettó pénzügyi korrekció alkalmazását: 
− az uniós ellen őrzések által feltárt szabálytalansá gok súlyos hiányosságról tanúskodnak, 
mely hiányosság olyan számviteli id őszakot érint, amellyel kapcsolatban a tagállam már 
benyújtotta a vezet ői nyilatkozatot, és az auditvélemény nem hívta fel a figyelmet az adott 
problémára;  
 
18 
 − február 15-ét követ ően és az uniós ellen őrzést megel őzően a tagállam nem azonosította a 
problémát a Bizottságnak benyújtott más ellen őrzési jelentésekben (a megfelel ő 
intézkedésekkel), vagy nem tett megfelel ő intézkedéseket a probléma orvoslására.   
A nemzeti programhatóságok február 15-ig 
benyújtják a Bizottságnak:
- az elszámolásokat;-a  v e z e tői nyilatkozatot és az éves 
összefoglalót;
- az auditvéleményt és az éves 
kontrolljelentést.
Február 15-e után uniós ellen őrzés az 
elszámolási id őszakot érint ő súlyos 
hiányosságról tanúskodó szabálytalanságokat 
tár fel, amelyeket a Bizottságnak benyújtott 
vezetői nyilatkozat, éves kontrolljelentés és 
auditvélemény nem azonosított.
Azonosította már a problémát a tagállam a 
Bizottságnak benyújtott (a megfelel ő 
intézkedéseket is tartalmazó) más ellen őrzési 
jelentésekben, vagy történtek-e már lépések a 
probléma kezelésére?
IGEN
A tagállam korrekciót hajthat 
végre és a korrigált összeget újra 
felhasználhatja.A Bizottság nettó pénzügyi 
korrekciót alkalmaz. A korrekció 
tárgyát képez ő összegek nem 
használhatók fel újra.NEM
 
Ha teljesülnek a nettó pénzügyi korrekció fe ltételei, a tagállam – a Bizottság pénzügyi 
korrekcióról való határozatát megel őzően – két hónapon belül észrevételeket nyújthat be9, és 
meghallgatás során ellen őrzési bizonyítékokat tárhat el ő. A rendelet világos id őkereteket 
állapít meg a tagállam és a Bizottság közöt ti kontradiktórius eljárá s tekintetében. Végül 
függetlenül attól, hogy a tagállam elfogadja-e vagy sem a Bizottságnak a szükséges pénzügyi 
korrekcióról kialakított álláspontját, a Bi zottságnak a tagállam meghallgatását követ ően 
legfeljebb hat hónapon belül hivata los határozatot kell hoznia. 
A súlyos hiányosság fogalmának meghatározása 
                                                            
9  Extrapolált vagy átalánykorrekcióra irányuló javasla t esetében a tagállamnak ennél két hónappal hosszabb 
határidő áll rendelkezésére annak céljából, hogy bizonyít sa, a szabálytalanság té nyleges mértéke kisebb a 
Bizottság értékelésénél. 
 
19 
 A jogbiztonság érdekében az „irányítá si és kontrollr endszer hatékony m űködésének súlyos 
hiányossága” fogalmát maga a közös rendelkezésekr ől szóló rendelet (2. cikke) határozza 
meg. Eszerint valamely, a rendszer f ő követelményei tekintetében felmerül ő hiányosság 
lényegében akkor tekintend ő súlyosnak, ha jelent ős hibakockázatot hordoz. 
A közös rendelkezésekr ől szóló rendelet 2. cikkének 39. pontja: 
… 
„irányítási és kontrollrendszer hatékony m űködésének súlyos hiányossága”:  a negyedik rész szerinti 
alapok és az ETHA végrehajtásának alkalmazásában  olyan hiányosságot jelent, amely jelent ős javító 
intézkedéseket tesz szükségessé  a rendszerben, amely az alapokat és az ETHA-t jelent ős 
szabálytalanság kockázatának teszi ki , és amely megléte nem egyeztethet ő össze egy, az irányítási és 
kontrollrendszer m űködéséről adott fenntartás nélküli auditvéleménnyel 
… 
A közös rendelkezésekr ől szóló rendelet felhatalm azza a Bizottságot arra, hogy 
felhatalmazáson alapuló jogi aktusban hatá rozza meg az irányítási és kontrollrendszer 
értékelési kritériumaira vonatkozó részlete s szabályokat (köztük a súlyos hiányosságok f őbb 
típusait), az alkalmazandó pénzügyi korrekció  szintjének megállapítására vonatkozó 
kritériumokat, valamint az átalánykorrekc iók és az extrapolált pénzügyi korrekciók 
alkalmazására vonatkozó kritériumokat. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus alkalmazása 
tekintetében általános érvény ű lesz, azaz nem függ a hiányosságok azonosításának 
időpontjától. 
A felhatalmazáson alapuló jogi aktus az irányítá si és kontrollrendszerrel szemben támasztott 
főbb követelmények értékelésére és az átal ánykorrekciók szintjének megállapítására 
vonatkozó jelenlegi útmutatásokra támaszkodik ma jd. A Bizottság 2014 február elején tervezi 
elfogadni a felhatalmazáson alapuló jogi aktu st, amelynek eredményeként szilárdabb jogi 
bázisra támaszkodhat majd az új programo zási periódusban. A jogi aktus azt is el ősegíti 
majd, hogy a programban érdekelt felek el őzetesen ismerjék az értékelési kritériumokat és az 
átalánykorrekciók szintjeit. 
A Bizottság által követni szándé kozott megközelítésmód a következ ő: a Bizottság a rendszer 
főbb követelményeinek értékelése alapján (lásd az alábbi ábrát) akko r fogja megállapítani, 
hogy súlyos hiányosság áll fenn, ha a kiemelt f őbb követelmények (az ábrán ezeket félkövér 
betűkkel jeleztük) legalább egyike vagy a többi f őbb követelmény közül legalább kett ő csak 
részlegesen m űködik, vagy nem m űködik. Ezekben az esetekbe n a Bizottság pénzügyi 
átalánykorrekciót alkalmaz, kivéve akkor, ha  a tagállam négy hónapon belül az érintett 
kiadások megfelel ő és reprezentatív mintájának ellen őrzése alapján pontosabb becslést ad a 
kockázatról, amely becslés extrapolált korrekció alapjául szolgálhat.  
Az elképzelések szerint az átalánykorrekciók jelenlegi szintjei – 5% , 10%, 25% és 100% – 
nem változnak. Az átalánykorrekciók alkalm azásának e megközelítésmódját a Bíróság 
ítélkezési gyakorlata is meger ősítette.  
 
20 
 Mindamellett a közös rendelkezésekr ől szóló rendeletnek megfelel ően bármely pénzügyi 
korrekciós szint alkalmazására vonatkozó döntés  során figyelembe kell venni az arányosság 
elvét és az uniós költségvetést érint ő fennmaradó kockázatot. Ezért rendkívüli esetekben a 
Bizottság egyéb átalányko rrekciós szintet is alkalmazhat (pl. 50% vagy 20%). 
IGENA 3., 4., 5., 9., 12., 13. 
számú főbb 
követelmények közül 
van-e legalább egy, 
vagy a többi f őbb 
követelmény közül 
van-e legalább két 
olyan, amelyet a 3-as 
vagy 4-es kategóriába 
soroltak?IGEN
Egy vagy több súlyos 
hiányosság vanNincs súlyos 
hiányosság
A Bizottság átalánykorrekciót 
javasol, hacsak a tagállam nem 
mutatja be a kockázatok 
pontosabb becslésétNEM
Nem indul eljárásAz igazgatási és kontrollrendszerekre vonatkozó 
13 főbb követelmény:
1. A jelentéstételi és nyomonkövetési funkciók és 
rendszerek megfelel ő elválasztása
2. Megbízható adat-nyilvántartási rendszer 
működtetését szolgáló megfelel ő eljárások
3. A műveletek kiválasztását célzó megfelel ő 
eljárások
4.Megfelelő igazgatási ellen őrzések
5. Megfelelő ellenőrzési nyomvonal
6. A csalás elleni intézkedések megfelel ő végrehajtása
7. A vezet ői nyilatkozat és az éves összefoglaló 
elkészítését célzó megfelel ő eljárások
8. A kifizetésekre vonatkozó megfelel ő eljárások
9. Az éves elszámolások összeállítására és 
igazolására vonatkozó megfelel ő eljárások
10. A digitális adatnyilvántartás m űködtetésére 
vonatkozó megfelel ő eljárások
11. A visszavonások és visszafizetések elszámolására 
és nyilvántartására vonatkozó megfelel ő eljárások
12. Megfelelő rendszer- és művelet-ellen őrzések
13. A megbízható auditvélemény kialakítását és az 
éves kontrolljelentés összeállítását célzó megfelel ő 
eljárásokAfőbb követelmények teljesítésének 
értékelésére szolgáló  négy kategória:
1. kategória:  jól m űködik, csak kisebb 
módosításokra van szükség
2. kategória:   m űködőképes, de néhány 
tekintetben módosításra szorul
3. kategória:  csak részben m űködőképes, 
jelentős módosításokra van szükség
4. kategória:   lényegében m űködésképtelen
A tagállam négy hónapon belül 
benyújtja a korrigálandó 
összegre vonatkozó becslést
NEM
A Bizottság extrapolált 
korrekcióról döntA Bizottság 
átalánykorre kcióról dönt
 
 
21 
  
Ismétlődő hiányosságok esetén magasabb korrekciós szint alkalmazható 
A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktusb a olyan rendelkezést kíván beépíteni, amely 
lehetővé tenné az els ő korrekciónál nagyobb mérték ű korrekció alkalmazását abban az 
esetben, ha valamely uniós ellen őrzés egy korábbi pénzügyi ko rrekció ellenére ugyanolyan 
hiányosságot tapasztal. Ez világos üzenet lenne a tagállamok számára a tekintetben, hogy 
súlyos hiányosság esetén késedelem nélkül és tartós hatást elérve kell módosítaniuk 
igazgatási és kontrollrendszerüket. 
A kohéziós politikai alapokkal kapcsolatos ne ttó pénzügyi korrekciók alkalmazásának 
tervezett eljárására vonatkozó rész letek a 2. mellékletben találhatók. 
3.2.5.  A Bizottság felügyeleti rendszerében alkalmazott bevált gyakorlatok 
közelítése a megosztott irányítás alá tartozó területeken 
A 2007–2013-as id őszakban az operatív programok (vagy ezek bizonyos részei) céljára 
teljesített kifizetések felfüggesztése, illetve megszakítása jelentette azt a legfontosabb 
megelőző jellegű jogi eszközt, amely arra ös ztönözte a tagállamokat, hogy hatékony 
irányítási és kontrollrendszereket m űködtessenek. A Bizottság véleménye szerint ezek az 
eszközök hozzájárultak a hibaaránynak a 2000–2006-os id őszakhoz képest mért jelent ős 
csökkenéséhez.  
Megszakítási és felfüggesztési  eljárások összesen – 2012–2013  
 ERFA és Kohéziós Alap ESZA 
Figyelmeztetés 175 16 
Megszakítás 184 60 
Felfüggesztést megel őző 137 34 
Felfüggesztés 6 esetben, 13 programra 11 esetben, 11 programra 
 
Mindazonáltal a hibaarányok csökkenése terén el ért javulás nem bizonyult elégségesnek, és a 
jelenlegi új programozási id őszakban a meglév ő megelőző eszközöket hatékonyabb 
korrekciós intézkedések egészítik ki, amelyek a megosztott irányítás alá tartozó valamennyi 
területre kiterjesztik a bevált gyakorlatokat.  
A bizottsági felügyeleti rendszer f őbb elemei a 2014–2020-as programozási id őszakban 
eszerint a következ ők: 
- megszakítások és felfüggesztések (a közös rendelkezésekr ől szóló rendelet 83. és 142. 
cikke), amelyeket a 2007–2013-as programozási id őszakban a kohéziós politika 
területén alkalmaztak, 
- új rendelkezés alapján (a közös rendelkezésekr ől szóló rendelet 145. cikkének (7) 
bekezdése) súlyos rendszer hiányosságok esetén kötelez ően alkalmazandó nettó 
pénzügyi korrekciók. 
 
22 
 A bizonyos feltételek mellett kötelez ő jelleggel elrendelend ő nettó pénzügyi korrekciók 
jogalapjának megteremtése az új programozási id őszakban a korábbi jo gi keret egy gyenge 
pontját orvosolja, amelyre az Európai Parlament és a Tanács is felhívta a figyelmet az elmúlt 
évek mentesítési eljárásai során megfogalm azott ajánlásokban. A korrekció tárgyát képez ő és 
visszafizettetett összegek újbó li felhasználását meg nem enged ő, azaz a tagállam számára az 
uniós források elvesztését jelent ő új nettó pénzügyi korrekc iókra vonatkozó rendelkezések 
visszatartó hatása jóval er ősebb lesz, mint a korábbi id őszak rendelkezéseinek visszatartó 
hatása, és számottev ően ösztönzi majd a hathatós kont rollintézkedések kialakítását. 
A rendelkezések ilyen módon történ ő közelítése a közös agrárpolitika tekintetében már létez ő 
gyakorlathoz a korrekciós intézkedések oldaláról is teljessé teszi azon jogi eszközök tárházát, 
amelyek a kohéziós politikai al apok vonatkozásában ellátandó bi zottsági felügyeleti hatáskör 
gyakorlását biztosítják, és új abb lépést jelent a megoszto tt irányítás alá tartozó uniós 
költségvetési területeket szabályozó j ogi keretrendszer ha rmonizálása felé.