ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
besugárzott felületi teljesítmény vagy teljesítménysűrűség: egy felületen az egységnyi területre beeső sugárzott teljesítmény watt per négyzetméterben kifejezve (W m-2 ); az E(t) és E értékei mérésekből adódnak, vagy a berendezés gyártója szolgáltathatja azokat;

G
10.

A b) pontra vonatkozóan a Tanács: — a „technical field” kifejezést a „field of technology” kifejezésre változtatta (a magyar változat „technológia egyik területén” kifejezését a változtatás nem érinti), amely a szabadalmi jogra vonatkozó nemzetközi megállapodásokban – mint például a TRIPS-megállapodásban – általánosan alkalmazott; — a „műszaki hozzájárulás” feltételeinek pontosítása céljából az „új és” szavakat illesztette be; — egy második mondatot illesztett be, amely lényegében átemeli a Bizottság javaslata 4. cikkének (3) bekezdése rendelkezéseit, amelyeket némileg módosított annak pontosítása érdekében, hogy annak ellenére, hogy egy adott számítógépi találmány műszaki hozzájárulásának megállapításakor a nem műszaki ismérvek is figyelembe vehetők, elengedhetetlen, hogy valamennyi szabadalmi igény a műszaki ismérveket is tartalmazza. Ez az elképzelés részben megfelel az Európai Parlament 16., 100., 57., 99., 110. és 70. módosításának.
1.

Műszaki, környezetvédelmi és gazdasági elemzéssel ki kell választani a piacon az energiafelhasználó termékek néhány reprezentatív modelljét, és meg kell határozni azokat a műszaki lehetőségeket, melyekkel növelni lehet a termék környezetvédelmi teljesítményét, elkerülve a teljesítménynek és használati értéknek minden jelentős csökkenését. A műszaki, környezetvédelmi és gazdasági elemzésnek azt is meg kell határoznia a vizsgált környezetvédelmi jellemzők tekintetében, hogy melyik a piacon elérhető, legjobban teljesítő termék és technológia. Az elemzés alapján és számításba véve a gazdasági és műszaki megvalósíthatóságot, valamint a növelés lehetőségét is, a termék környezeti hatásainak csökkentése érdekében konkrét intézkedéseket hoznak. A felhasználás során fogyasztott energiát illetően a fogyasztás vagy energiahatékonyság szintjét úgy kell meghatározni, hogy az energiafelhasználó termékek reprezentatív modelljének végfelhasználója számára az életciklus költségeit minimalizálják, ugyanakkor más környezeti hatások következményeit is számításba vegyék. Az életciklus elemzési módszere reális diszkontrátát alkalmaz. Az életciklusköltségek az Európai Központi Bank által szolgáltatott adatokat és az energiafelhasználó termékek élettartamának reális hosszúságát veszik alapul; figyelembe veszik továbbá a vételár változásainak összegét (amely az ipari költségekből adódó változásokból ered), a működési költségekét, melyek a reprezentatív energiafelhasználó termékmodellek teljes élettartamán keresztül adódó műszaki fejlesztési lehetőségekből vezethetők le. A működési költségek elsődlegesen az energiafogyasztást és az egyéb erőforrásokra költött pótlólagos kiadásokat (például víz vagy mosó- és tisztítószerek) jelentik. A jelentős költségelemekre (mint pl. energia, vagy egyéb forrás ára, a nyersanyagköltség vagy a termelés költségei, diszkontráták), és szükség esetén a külső környezetvédelmi költségekre is kiterjedő érzékenységi elemzéssel kell kimutatni, hogy lehet-e lényeges változásokra számítani, és az általános következtetések kellően megbízhatók-e. A követelményt ennek megfelelően kell kiigazítani. Hasonló módszert kell alkalmazni a többi forrásra, pl. a vízre is.
3.

A II. melléklet a következőképpen módosul: a) Az 1.1. pont helyébe a következő rendelkezés lép: „1.1. E melléklet követelményei nem vonatkoznak a hátrafelé néző ülésekre vagy az ilyen ülésekre szerelt fejtámlákra.” b) A 2.3. pont helyébe a következő rendelkezés lép: „2.3. »Ülés« a kárpitozásával együtt olyan szerkezet, amely a jármű szerkezetével vagy egy egységet alkot vagy nem, és egy felnőtt személy ülőhelyéül szolgál. A fogalom mind egyedi ülésekre, mind pedig a sorülések egy személy számára szolgáló részére vonatkozik. Irányától függően az »ülés«: 2.3.1. »menetirányba néző ülés«: olyan ülés, amely a mozgó járműben használható, és amely a jármű eleje felé néz oly módon, hogy az ülés függőleges szimmetriasíkja a jármű függőleges szimmetriasíkjával +10 o-nál vagy –10 o-nál kisebb szöget zár be; 2.3.2. »hátrafelé néző ülés«: olyan ülés, amely a mozgó járműben használható, és amely a jármű hátulja felé néz oly módon, hogy az ülés függőleges szimmetriasíkja a jármű függőleges szimmetriasíkjával +10 o-nál vagy –10 o-nál kisebb szöget zár be; 2.3.3. »oldalra néző ülés«: olyan ülés, amely a jármű függőleges szimmetriasíkjához való beállítása tekintetében nem felel meg a fenti 2.3.1. vagy 2.3.2. pontokban megadott fogalommeghatározások egyikének sem;”. c) A 2.9. pontot el kell hagyni.
3.

Az újrafeldolgozási eljárások legalább az alábbi újrafeldolgozási célokat kell, hogy elérjék: a) a savas ólomelemek és -akkumulátorok az átlagos tömeget tekintve 65 %-os újrafeldolgozása, beleértve az ólomtartalom technikailag lehetséges legteljesebb újrafeldolgozását is, a túlzott költségek egyidejű elkerülése mellett; b) nikkel-kadmium elemek és akkumulátorok az átlagos tömeget tekintve 75 %-os újrafeldolgozása, beleértve a kadmiumtartalom technikailag lehetséges legteljesebb újrafeldolgozását is, a túlzott költségek egyidejű elkerülése mellett; és c) egyéb hulladékelemek és -akkumulátorok az átlagos tömeget tekintve 50 %-os újrafeldolgozása.
(6)

A fegyverek megszerzésének és tartásának ellenőrzéséről szóló, 1991. június 18-i 91/477/EGK tanácsi irányelv (6) hatálya alá tartozó fegyverek – beleértve a lőfegyvereket is – kizárása ezen irányelv hatálya alól helyénvaló; a fegyverek kizárása nem vonatkozik a hordozható robbanópatronos rögzítő és egyéb összekapcsoló gépekre, amelyeket kizárólag ipari vagy műszaki célokra terveztek. Rendelkezni kell olyan átmeneti intézkedésekről, amelyek lehetővé teszik a tagállamok számára a forgalomba hozatal és üzembe helyezés engedélyezését ilyen jellegű gépekre, amelyeket ennek az irányelvnek az elfogadásán alapuló hatályos nemzeti rendelkezésekkel összhangban gyártottak, beleértve a kézi lőfegyverek próbabélyegeinek kölcsönös elismeréséről szóló, 1969. július 1-i egyezményt végrehajtó rendelkezéseket is. Az ilyen átmeneti rendelkezések lehetővé teszik az európai szabványügyi szervezetek számára is a műszaki ismeretek adott fejlettségi fokán alapuló biztonsági szintet biztosító szabványok megalkotását.
(21)

A hulladékkezelő létesítményekre és az egyedi hulladékanyagok kezelésére vonatkozó kötelező követelmények meghatározása közösségi szinten – az EU jogszabályokban már meglévő rendelkezéseken túl – hozzájárulhat a magas szintű környezetvédelem megteremtéséhez az egész Közösségben, segíthet az egyenlő piaci feltételek kialakításában az újrafeldolgozás területén, valamint annak biztosításában, hogy az újrafeldolgozás gazdaságilag működőképes belső piacának fejlődése ne ütközzön akadályokba. Ezért az újrafeldolgozáshoz kapcsolódóan szükséges az egyenlő piaci feltételek kialakítása közösségi szinten – szükség szerint bizonyos területeken közös szabályok alkalmazásán keresztül, a másodlagos nyersanyagok tekintetében is – az újrafeldolgozás minőségi javítása érdekében. A Bizottság szükség szerint és a gyakorlati szempontból legkorábbi időpontban terjesszen elő bizonyos hulladékok és bizonyos újrafeldolgozó létesítmények vonatkozásában ilyen szabályokra javaslatokat a hulladékgazdálkodási stratégiával kapcsolatos további vizsgálatai alapján, figyelembe véve a meglévő közösségi jogszabályokat, valamint a tagállamok jogszabályait. Bizonyos feltételek mellett addig is lehetséges olyan tervezett szállítmányok ellenzése, amelyeknél a kapcsolódó hasznosítás nincs összhangban a küldő országnak a hulladék hasznosításra vonatkozó nemzeti jogszabályaival. Addig is a Bizottságnak figyelemmel kell kísérnie a helyzetet az új tagállamokba irányuló esetleges nem kívánatos hulladékszállítmányok tekintetében és szükség esetén megfelelő javaslatokat kell előterjesztenie az ilyen helyzetek kezelésére.
1.

az európai audiovizuális szakemberek készségeinek javítása a fejlesztés, a gyártás, a forgalmazás/terjesztés, valamint a vásárlásösztönzés területén, annak érdekében, hogy javuljon az európai audiovizuális alkotások minősége és teljesítménye. A program különösen az alábbi területeken történő intézkedéseket támogatja: a) forgatókönyv írási technikák, annak érdekében, hogy az európai audiovizuális alkotások minősége és forgalmazási lehetőségei javuljanak; b) gazdasági, pénzügyi és kereskedelmi irányítás biztosítása az audiovizuális alkotások gyártása, forgalmazása és vásárlásösztönzése tekintetében annak érdekében, hogy már a fejlesztési szakasztól kezdődően európai stratégiák legyenek kialakíthatók; c) már a gyártás kezdeti szakaszában digitális technológiák bevezetése az európai audiovizuális programok gyártása, gyártás utáni szakasza, forgalmazása, értékesítése és archiválása során. Emellett a 2. pont az a), b) és c) pontja alapján támogatott képzési tevékenységekben biztosítani kell a képzés helyszínétől eltérő országok szakembereinek és oktatóinak a részvételét is.
2.

a közvetlen központi vagy átruházott hatáskörön alapuló gazdálkodás hatálya alá tartozó költségvetés vonatkozásában: a) tanulmányok, felmérések, modellek és forgatókönyvek készítése; b) monitoring, ideértve az erdők monitoringját is; c) segítségnyújtás kapacitásépítéshez; d) képzés, workshopok és találkozók, ideértve az erdőtüzek megelőzésére irányuló kezdeményezésekben részt vevő személyek képzését is; e) hálózatépítés és legjobb gyakorlat platformok; f) információs és kommunikációs fellépések, ideértve a környezettudatosság erősítését szolgáló kampányokat is, különös tekintettel az erdőtüzekkel kapcsolatos figyelemfelhívó kampányokra; g) innovatív szakpolitikai megközelítések, technológiák, módszerek és eszközök bemutatása; h) nemzeti ügynökségek személyi költségei; továbbá i) kifejezetten a „Természet és biodiverzitás” elem számára: — területek és fajok megőrzéséhez szükséges természetvédelmi kezelési tevékenységek, valamint a kezelés tervezése, ideértve a Natura 2000 hálózat ökológiai egységességének javítását is, — a természetvédelmi helyzet monitoringja, ideértve – de nem kizárólagosan – az erre szolgáló eljárások és rendszerek felállítását is, — faj- és élőhelymegőrzési cselekvési tervek kidolgozása és megvalósítása, — a Natura 2000 hálózat tengeri területekre történő kiterjesztése, — földvásárlás, feltéve, hogy: — a földvásárlás hozzájárul az adott Natura 2000 terület egységességének fenntartásához vagy helyreállításához, — a földvásárlás a tervezett természetvédelmi cél elérésének egyetlen vagy leghatékonyabb eszköze, — a megszerzett földterület hosszú távon a 4. cikk (2) bekezdésében meghatározott célkitűzésekkel összhangban lévő használatra van fenntartva, — az érintett tagállamok átruházás útján vagy más módon biztosítják az ilyen földterületek hosszú távon természetvédelmi célokra történő fenntartását.
Moulaine (FR) – Aubange (BE) vezeték

Avelin (FR) – Avelgem (BE) vezeték

EL.2.
i.

A teljes mértékben elfogadott módosítások: 2. módosítás (az első bevezető hivatkozásra vonatkozóan); 5. módosítás (a (3) preambulumbekezdésre vonatkozóan); 6. módosítás (a (4) preambulumbekezdésre vonatkozóan); 7. módosítás (az (5) preambulumbekezdésre vonatkozóan); this Recital is now Recital 3; 11. módosítás (a (9) preambulumbekezdésre vonatkozóan); 31. módosítás (az 1. mellékletre vonatkozóan); 32. módosítás (a 2. mellékletre vonatkozóan);
(12)

Annak értékelése során, hogy a közszolgáltatási szerződés gazdasági egyensúlya veszélybe kerülne-e, olyan előre meghatározott szempontok is figyelembe vehetőek, mint a közszolgáltatási szerződésben szereplő bármely szolgáltatás nyereségességére gyakorolt hatás – beleértve a szerződést odaítélő illetékes hatóságnál felmerülő nettó költségre gyakorolt közvetett hatást is – az utasigény, a jegyárazás, a jegyváltásra vonatkozó szabályozók, a megállók helye és száma a határ mindkét oldalán valamint a javasolt új szolgáltatás menetrendje és gyakorisága. Ezen értékelés és az érintett szabályozó szerv döntésének tiszteletben tartása mellett a tagállamok engedélyezhetik, módosíthatják vagy megtagadhatják a kért nemzetközi személyszállítási szolgáltatás nyújtását, beleértve azt is, hogy díjat vethetnek ki az új nemzetközi személyszállítási szolgáltatás üzemeltetőjére a gazdasági elemzésnek megfelelően, valamint a közösségi joggal, továbbá az egyenlőség és a megkülönböztetésmentesség elvével összhangban.
(29)

A 97/67/EK irányelvben jelenleg is meghatározott átláthatóság, megkülönböztetés-mentesség és arányosság elvét továbbra is alkalmazni kell minden finanszírozási mechanizmusra, és az ezen a területen hozott döntéseknek átlátható, objektív és ellenőrizhető kritériumokon kell alapulniuk. Különösen az egyetemes szolgáltatás nyújtásának nettó költségét – a nemzeti szabályozóhatóság felügyelete mellett – úgy kell kiszámítani, mint egy kijelölt egyetemes szolgáltató egyetemes szolgáltatási kötelezettséggel együttjáró és egyetemes szolgáltatási kötelezettség nélkül jelentkező nettó költségeinek különbségét. A számításkor figyelembe kell venni minden egyéb lényeges elemet is, így az egyetemes szolgáltatás nyújtására kijelölt postai szolgáltató tekintetében keletkező bármilyen piaci előnyt, az ésszerű nyereséghez való jogot és a költséghatékonysági ösztönzőket.
(25)

A tagállamoknak megfelelő intézkedéseket kell tenniük annak érdekében, hogy – hitelpiacuk sajátos jellemzőit is figyelembe véve – a hitelviszony valamennyi szakasza folyamán felelősségteljes gyakorlatot mozdítsanak elő. Ezen intézkedések magukban foglalhatják például a fogyasztók tájékoztatását és oktatását is, ideértve a nemfizetéshez és a túlzott eladósodáshoz kapcsolódó veszélyekre való figyelmeztetést is. A bővülő hitelpiacon különösen fontos az, hogy a hitelezők ne vegyenek részt felelőtlen hitelügyletekben, és amennyiben ezt teszik a tagállamok alkalmazandó szankciók meghatározására legyenek jogosultak. A hitelintézetek tevékenységének megkezdéséről és folytatásáról szóló, 2006. június 14-i 2006/48/EK irányelv (5) hitelkockázati rendelkezéseinek sérelme nélkül a hitelezők felelőssége, hogy egyenként felmérjék a fogyasztók hitelképességét. Ennek érdekében a hitelezők nemcsak a fogyasztó által az adott hitelmegállapodás előkészítése során megadott információkat használhatják fel, hanem egy hosszú ideje fennálló kereskedelmi kapcsolat során szerzett információkat is. A tagállamok hatóságai is megfelelő utasításokat és iránymutatásokat adhatnak a hitelezőknek. A fogyasztóknak szintén körültekintően és szerződéses kötelezettségeik betartásával kell eljárniuk.
1.

A környezeti levegő minőségét valamennyi helyszínen vizsgálni kell a 2. pontban felsoroltak kivételével, a helyhez kötött mérések tekintetében a B. és C. szakaszban meghatározott kritériumokkal összhangban. A B. és C. szakaszban megállapított elveket is alkalmazni kell, amennyiben jelentőséggel bírnak azon konkrét helyszínek meghatározása tekintetében, ahol a vonatkozó szennyező anyagok koncentrációját megállapították és ahol a környezeti levegő minőségének vizsgálata indikatív méréssel vagy modellezéssel történik.
—

Ennek megfelelően a Tanács a (3) bekezdésben márciusról júniusra halasztja az összefoglaló jelentés benyújtásának a Bizottság által megállapított határidejét. Ez az összefoglaló jelentés értékeli a tagállamok és a Bizottság által különösen a 4. cikkben leírt rendszerek és szolgáltatások végrehajtásának tekintetében elért előrelépéseket és az azon cikkben meghatározott határidők meghosszabbításának esetleges szükségességét. Az összefoglaló jelentésnek, amelyet a Vámpolitikai Csoport részére is be kell nyújtani, a Bizottság által tett ellenőrző látogatások eredményeit is tartalmaznia kell.
(6)

Az Egészségügyi Világszervezet (WHO) 2005. évi európai egészségügyi jelentése szerint a korlátozottsággal korrigált életévek (Disability Adjusted Life-Years (DALY)) tekintetében a WHO európai régiója betegségterhének legfontosabb okai: a nem fertőző betegségek (az összes 77 %-a), a külső hatásra keletkezett sérülések és mérgezés (14 %) és a fertőző betegségek (9 %). A régióban a korlátozottsággal korrigált életévek 34 %-áért hét fő tényező felelős: ischemiás szívbetegség, unipoláris depresszió, cerebrovaszkuláris betegségek, alkoholfogyasztáshoz kapcsolódó betegségek, krónikus tüdőbetegségek, tüdőrák és közlekedési sérülések. A DALY-k 60 %-áért hét fő kockázati tényező felelős: dohányzás, alkoholfogyasztás, magas vérnyomás, magas koleszterinszint, túlsúly, alacsony zöldség- és gyümölcsfogyasztás, valamint a fizikai aktivitás hiánya. Ezenkívül az olyan fertőző betegségek, mint a HIV/AIDS, az influenza, a tuberkulózis és a malária is egyre inkább fenyegetik Európa népeinek egészségét. A program egyik fontos feladata – adott esetben a közösségi statisztikai programmal együttműködve – az egészségre nehezedő fő terhek pontosabb meghatározása a Közösségben.
46.1.

Kipufogógáz-kibocsátás (6) Az EK-típusjóváhagyásra alkalmazandó alap szabályozási aktus és a legutolsó módosító szabályozási aktus száma. Két vagy több végrehajtási szakaszt tartalmazó szabályozási aktus esetén meg kell jelölni a végrehajtási szakaszt is: … 1. vizsgálati eljárás: … CO: ……… HC: ……… NOx: ……… HC + NOx: ……… Füst (az elnyelési együttható korrigált értéke (m–1)): ……… Részecskék: … 2. vizsgálati eljárás (szükség esetén)……………. CO: ……… NOx: ……… NMHC: ……… THC: ……… CH4: ……… Részecskék: ………
(26)

Speciális tájékoztatási követelményekkel biztosítani kell, hogy a fogyasztókat nem vezetik félre a természetes aromák előállításához használt alapanyagokkal kapcsolatban. Mindenekelőtt, ha egy aroma jellemzésére a „természetes” kifejezést alkalmazzák, az aroma-összetevőknek teljességgel természetes eredetűeknek kell lenniük. Ezen túlmenően az aromák forrását is fel kell tüntetni a címkén, kivéve ha az említett alapanyag nem lenne felismerhető az élelmiszer zamatán vagy ízén. Ha egy forrás említésre kerül, az aroma-összetevők legalább 95 %-ának az említett anyagból kell származnia. A fennmaradó legfeljebb 5 %-ot csak standardizálásra lehet használni, illetve például arra, hogy frissebb, csípősebb, érettebb, zöldebb stb. jelleget kölcsönözzön az aromának. Ha az aroma-összetevő kevesebb mint 95 %-a származott az említett forrásból, és az alapanyag íze még felismerhető, a forrást annak megállapításával kell megadni, hogy más természetes aroma is hozzáadásra került – például olyan kakaókivonat, amelyhez más természetes aromákat is hozzáadtak, hogy banán ízt kölcsönözzön. Ha a természetes aromák megjelölésénél az alapanyagot is feltüntetik, az aroma-összetevőnek nem ebből az alapanyagból nyert hányada ne az említett forrás ízét másolja vagy utánozza.
5.

A szöveg a következő cikkekkel egészül ki: „9a. cikk Nemzeti szabályok (1) Az Ügynökség a Bizottság kérésére elvégzi a vasútbiztonsági irányelv 8. cikkével vagy a Közösségben a vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságáról szóló, …-i 2008/…/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (8) (a továbbiakban: a vasutak kölcsönös átjárhatóságáról szóló irányelv) 17. cikkének (3) bekezdésével összhangban a Bizottságnak benyújtott új nemzeti szabályok technikai vizsgálatát. (2) Az Ügynökség megvizsgálja, hogy az (1) bekezdésben említett szabályok összhangban állnak-e a hatályos KBM-ekkel és KÁME-kkel. Az Ügynökség azt is megvizsgálja, hogy ezek a szabályok lehetővé teszik-e a hatályos KBC-k betartását. (3) Ha az Ügynökség a tagállam által közölt indokok figyelembevétele után úgy véli, hogy e szabályok valamelyike nem egyeztethető össze a KÁME-kkel vagy a KBM-ekkel, vagy nem teszi lehetővé a KBC-k elérését, az említett szabályoknak a Bizottság által az Ügynökséghez való továbbítását követő két hónapon belül véleményt nyújt be a Bizottságnak. 9b. cikk A nemzeti szabályok osztályozása (1) Az Ügynökség a (2)–(4) bekezdésben meghatározott eljárásoknak megfelelően elősegíti az egyik tagállamban üzembe helyezett járműveknek a többi tagállam által történő elfogadását. (2) Az Ügynökség … [hat hónappal a vasutak kölcsönös átjárhatóságáról szóló irányelv hatálybalépése után] felülvizsgálja a 2008/…/EK irányelv VII. mellékletének 1. szakaszában foglalt paraméterek jegyzékét, és az általa megfelelőnek tartott ajánlásokat fogalmaz meg a Bizottságnak. (3) Az Ügynökség kidolgozza azon referenciadokumentum tervezetét, amely megvizsgálja a tagállamok által a járművek üzembe helyezése területén alkalmazott minden nemzeti szabály megfelelését. Ez a dokumentum a vasutak kölcsönös átjárhatóságáról szóló irányelv VII. mellékletében felsorolt valamennyi paraméter tekintetében tartalmazza minden tagállam nemzeti szabályait, valamint meghatározza az azon melléklet 2. szakaszában megjelölt csoportot, amelybe e szabályok tartoznak. Ezek a szabályok tartalmazzák azokat a szabályokat, amelyekről a 2008/…/EK irányelv 17. cikkének (3) bekezdése értelmében értesítették a Bizottságot, beleértve azokat a szabályokat is, amelyekről a KÁME-k elfogadása után (egyedi esetek, nyitott kérdések, eltérések), valamint azokat is, amelyekről a vasútbiztonsági irányelv 8. cikke értelmében történt értesítés. (4) Az Ügynökség – annak érdekében, hogy a vasutak kölcsönös átjárhatóságáról szóló irányelv VII. mellékletének 2. szakaszában említett B. csoportba tartozó nemzeti szabályok száma folyamatosan csökkenjen – rendszeresen kidolgozza a referenciadokumentum naprakésszé tett változatának tervezetét, és továbbítja azt a Bizottságnak. A dokumentum első változatát legkésőbb … [egy évvel e rendelet hatálybalépése után] kell benyújtani a Bizottságnak. (5) E cikk alkalmazásában az Ügynökség felhasználja a nemzeti biztonsági hatóságoknak a 6. cikk (5) bekezdése alapján folytatott együttműködését, és a 3. cikkben foglalt elvekkel összhangban munkacsoportot hoz létre.
(13)

A tagállamoknak továbbá képesnek kell lenniük üledék és/vagy bióta vonatkozásában nemzeti szintű EQS-ek megállapítására, és ezeknek az EQS-eknek az ezen irányelvben a vízre vonatkozóan megállapított EQS-ek helyetti alkalmazására. Az ilyen EQS-eket olyan átlátható eljárással kell megállapítani, amely magában foglalja a Bizottság és a többi tagállam értesítését is, a védelem olyan szintű biztosítása érdekében, amely egyenértékű a közösségi szinten a vízre megállapított EQS-ek szintjével. A Bizottság összefoglalja ezeket az értesítéseket a 2000/60/EK irányelv végrehajtásáról szóló jelentéseiben. Ezen felül az üledékek és a bióták továbbra is fontos tényezők maradnak az egyes anyagok tagállamok általi monitoringja során, az antropogén tevékenységek hosszú távú hatásainak és az általuk elindított folyamatoknak az értékelése érdekében, a tagállamoknak – figyelemmel a 2000/60/EK irányelv 4. cikkére is – intézkedéseket kell tenniük annak biztosítására, hogy a bióták és az üledékek jelenlegi szennyezettségi szintje ne emelkedjék jelentősen.