Az európai helyreállítás érdekében tett erőfeszítéseink már éreztetik hatásukat. A több mint 800 milliárd EUR értékű Next Generation EU eszköz középpontjában álló Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz most lehetőséget kínál számunkra a tartós és inkluzív helyreállítás előkészítésére. Az eszköz átalakító hatása az elkövetkező években fog kibontakozni és egyre erőteljesebbé válni, ahogy – az uniós alapvető jogok és értékek maradéktalan tiszteletben tartása mellett – sor kerül a reformok és a beruházások végrehajtására.

A tagállamokkal együtt számos ambiciózus és átfogó program és eszköz segítségével kezeltük a világjárvány társadalmi és gazdasági hatásait. Az EU hosszú távú költségvetése és a Next Generation EU együtt összesen 2,018 billió euróval segíti gazdaságunk fellendítését és egy zöldebb, igazságosabb, digitálisabb és reziliensebb Európa kiépítését a Covid19-világjárványt követően. A Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési rendelkezésének aktiválása és az állami támogatási intézkedésekre vonatkozó ideiglenes keret 2020-ban a GDP 6,6 %-ának, 2021-ben pedig a GDP 7,1 %-ának megfelelő mértékben tette lehetővé a tagállamoknak a támogatásnyújtást a gazdaság számára. Ez hozzájárult a stabilitás megőrzéséhez és az erőteljes gazdasági fellendüléshez. Biztosítani fogjuk, hogy az uniós költségvetést a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elveinek megfelelően és az EU pénzügyi érdekeinek teljes körű védelme mellett költsék el. Emellett eddig 21 milliárd EUR-t mozgósítottunk a kohéziós politikai alapokból az egészségügyi ágazat szükséghelyzeti támogatására és a munkahelyek védelmére, a kohéziós célú és az európai területeknek nyújtott helyreállítási támogatás (REACT-EU) keretében biztosított 50 milliárd EUR pedig áthidaló szerepet töltött be a helyreállítási eszközök tekintetében.

Most, hogy a gazdasági tevékenység lassan visszatér a világjárvány előtti szintre, el kell gondolkodnunk arról, hogy a válság hogyan érintette gazdaságunkat. A Bizottság ezért újraindítja a költségvetési szabályokról és a gazdasági kormányzási keretről szóló nyilvános vitát. A Bizottság a nyilvános vita során kifejtett valamennyi véleményt figyelembe fogja venni. 2022 első negyedévében iránymutatást nyújt az elkövetkező időszakra vonatkozó költségvetési politikához azzal a céllal, hogy megkönnyítse a költségvetési politikák összehangolását, valamint a tagállamok stabilitási és konvergenciaprogramjainak kidolgozását. Az iránymutatás tükrözni fogja a globális gazdasági helyzetet, az egyes tagállamok sajátos helyzetét és a gazdasági kormányzási keretről folytatott vitát. A Bizottság iránymutatást fog adni a gazdasági kormányzási keret lehetséges módosításaihoz azzal a céllal, hogy 2023 előtt kellő időben széles körű egyetértés jöjjön létre a következő lépésekre vonatkozóan. A szükséghelyzeti munkanélküliségi kockázatokat mérséklő ideiglenes támogatást nyújtó európai eszköz, a SURE rendkívül sikeres eszköznek bizonyult, és a Bizottság gondosan meg fogja vizsgálni a levont tanulságokat.

A kutatás és innováció fontos szerepet fog játszani a ma előttünk álló kihívások kezelésében. Segítségül szolgál az európai helyreállítás megvalósításához, amely a zöld és a digitális átállás hajtóerejét biztosító gazdasági növekedésen alapul. Szükség lesz erre a méltányos gazdasági növekedéshez, amely valamennyi régió és polgár javát szolgálja, a vidéki térségekben is. Fontos biztosítani, hogy Európa továbbra is úttörő szerepet játsszon a tudományban és az új innovációs hullámok élvonalában maradjon.

A 2016. évi nemzetközi óceánpolitikai irányítási menetrendet is átalakítjuk: közös közleményt terjesztünk elő, amely cselekvési tervet határoz meg a nemzetközi óceánpolitikai irányításra vonatkozóan, kitérve az olyan kulcsfontosságú problémákra, mint a szennyezés, az éghajlatváltozás hatásai és a biológiai sokféleség csökkenése. A cselekvési terv határozott üzenetet fog közvetíteni arról, hogy az EU vezető szerepet tölt be a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendben foglalt globális célkitűzések végrehajtásában.

A világjárványra adott válasz újfent bebizonyította, hogy a tudomány és az oktatás nemcsak életmódunk előmozdítása, hanem egészségünk megőrzése szempontjából is létfontosságú. Bár iskoláink és egyetemeink alkalmazkodnak a digitális forradalomhoz, a válság rávilágított az oktatás méltányosságával kapcsolatos kihívásra, mivel a világjárvány egyes diákokat kedvezőtlenebbül érintett, mint másokat. Biztosítani kívánjuk az európai tudósok következő generációjának jövőjét, és megőrizzük az európai egyetemek globális vezető szerepét, miközben fokozzuk az együttműködést. E célból bemutatjuk az egyetemekre vonatkozó uniós stratégiát, és javaslatokat teszünk a felsőoktatás terén folytatott transznacionális együttműködés elmélyítésének és fenntarthatóságának módjaira vonatkozóan, amelyeket a koherencia biztosítása érdekében az iskolai és a felsőoktatási digitalizáció fejlesztésére irányuló kezdeményezésekkel együtt dolgozunk ki.

A Covid19-válság tanulságainak levonása után új európai gondozási stratégiát fogunk előterjeszteni a gondozók és a gondozásban részesülők támogatására, a gyermekgondozástól kezdve a tartós ápolás-gondozásig. A stratégia keretet hoz létre a szakpolitikai reformokhoz, és iránymutatást nyújt a tartós ápolás-gondozás fenntartható formáinak kialakításához, amely mindenki számára biztosítja a könnyebben elérhető és megfizethetőbb minőségi szolgáltatásokat. A stratégia ezenkívül foglalkozik a gyermekkori neveléssel és gondozással, különös figyelmet fordítva a fogyatékossággal élő és a hátrányos helyzetű csoportokba tartozó gyermekekre. Emellett hozzá fog járulni a nemek közötti foglalkoztatási különbség megszüntetéséhez, a nők társadalmi szerepvállalásának növeléséhez és a nemek közötti egyenlőséghez, többek között a barcelonai célok felülvizsgálata révén.

Folytatjuk az erős európai egészségügyi unió kialakítására irányuló munkát, és az uniós gyógyszeripari ágazat dinamikusabbá tételét szolgáló új keretrendszerre teszünk javaslatot annak érdekében, hogy valamennyi uniós polgár számára biztosítsuk a megfizethető, jó minőségű gyógyszerekhez való hozzáférést, előmozdítsuk az innovációt és fokozzuk az ellátás biztonságát. A keret az innovatív digitalizáció révén egyszerűsített és hatékony szabályozási környezetet fog teremteni, és ezért a terhek csökkentésének egyik kiemelt eszköze lesz. Előterjesztjük továbbá a gyermekeknek szánt és a ritka betegségek kezelésére szolgáló gyógyszerekről szóló jogszabályok felülvizsgálatát a hiányosságok orvoslása, valamint annak biztosítása érdekében, hogy az innovatív gyógyszerek és kezelések azonnal rendelkezésre álljanak. Mindkét kezdeményezés az európai gyógyszerstratégiát követi, és hozzájárul az egészségügyi ágazat nyitott stratégiai autonómiájához, valamint a világjárvány során szerzett tapasztalatokra épít egy időtálló és a válságokkal szemben ellenálló gyógyszerészeti rendszer támogatása érdekében. Ezeket a kezdeményezéseket támogatja a valódi európai egészségügyi adattér létrehozására irányuló javaslat, amely megbízható irányítás révén biztosítja az adatbiztonságot és az adatvédelmet. Mindez hozzájárul az áttörést jelentő gyógyszerek kutatásának megkezdéséhez, és lehetővé teszi a polgárok számára, hogy nagyobb ellenőrzést gyakoroljanak egészségügyi adataik felett.

Az európai rákellenes terv részét képező, rákszűrésről szóló ajánlás még jobban ösztönözni fogja az életmentő rákszűrést és a korai diagnózist, figyelembe véve a rendelkezésre álló legújabb tudományos eredményeket.

2.6.Az európai demokrácia megerősítése

Az Európa jövőjéről szóló konferencián, amely töretlen lendülettel halad előre, minden európai elmondhatja véleményét arról, hogyan alakítsuk közös jövőnket. A példa nélküli, nyitott és inkluzív demokratikus gyakorlatot jelentő konferencia keretében egy többnyelvű digitális platformot is kialakítottunk. Figyelmet fogunk fordítani az itt megosztott elképzelésekre és hozzájárulásokra, és készen állunk arra, hogy nyomon kövessük a konferencián elfogadott javaslatokat. E lehetőség még hatékonyabb kihasználása érdekében új és innovatív eszközöket alkalmazunk, amelyek segítségével átalakítjuk a polgárokkal való kapcsolattartás módját. Ennek köszönhetően a fiatalok vezető szerepet tölthetnek be a vitában.

Az európai polgári kezdeményezés már most is lehetővé teszi a polgárok számára, hogy hozzájáruljanak Uniónk formálásához: felkérhetik a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot új jogszabályokra. A polgárok jelenleg tizenegy ilyen kezdeményezéshez gyűjtenek támogatást, három további kezdeményezés esetében pedig hamarosan megkezdődik a folyamat.

A tömegtájékoztatás szabadságának és sokszínűségének megőrzése demokratikus rendszereink alapja. Az európai tömegtájékoztatás szabadságáról szóló jogszabály előterjesztésével további lépéseket fogunk tenni a média szabadságát és sokszínűségét érintő fellépések átláthatóságának, elszámoltathatóságának és függetlenségének javítása érdekében.

A jogállamiság európai identitásunk és értékeink központi eleme, ezenkívül az EU kölcsönös bizalmon alapuló hatékony működésének is előfeltétele. A 2021. évi jogállamisági jelentés pozitív fejleményeket mutatott a tagállamokban, de történtek visszalépések is, és újabb aggályok is felmerültek. A Szerződések őreként a Bizottság továbbra is törekszik arra, hogy biztosítsa a jogállamisággal kapcsolatos kihívások azonosítását és kezelését, többek között a 2022. évi jogállamisági jelentésben konkrét ajánlásokat fogalmaz meg a tagállamok számára. A Bizottság ezenkívül az uniós jog elsőbbségének megőrzése érdekében meg fogja tenni a szükséges intézkedéseket. Emellett a következetes és hatékony megközelítés biztosításához igénybe veszi az eszközök teljes skáláját, többek között az uniós adófizetők pénzének védelme érdekében.

A határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelem fokozása érdekében a Bizottság folytatja a büntetőeljárások tagállamok közötti hatékony átadására vonatkozó közös jogi kerettel kapcsolatos munkát. Azt is meg fogjuk vizsgálni, hogy a büntetőügyekben folytatott, határokon átnyúló együttműködés javításának részeként miként érhető el a tagállamok közötti konvergencia az előzetes letartóztatás és a fogvatartási körülmények tekintetében.

A Bizottság ezenkívül továbbra is dolgozik azon, hogy az egyenlőségközpontú Unió mindenki számára valósággá váljon. Biztosítanunk kell, hogy minden polgár biztonságban érezhesse magát, és ne kelljen a szexuális irányultságon, nemi identitáson, nemi önkifejezésen, nemi jellegen, faji vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon vagy életkoron alapuló megkülönböztetéstől vagy erőszaktól tartania. Az egyenlőséggel foglalkozó szervek kulcsszerepet játszanak e jogok biztosításában, és intézkedéseket fogunk javasolni szerepük és függetlenségük megerősítése érdekében. Ezenkívül intézkedéseket fogunk javasolni a szülői jogállás tagállamok közötti elismerésének javítására, valamint a határokon átnyúló helyzetekben a kiszolgáltatott helyzetben lévő felnőttek védelmére irányuló igazságügyi együttműködés megerősítésére. A nők elleni erőszak megelőzésére és leküzdésére javasolt intézkedéseket egy jövő évi kezdeményezés fogja kiegészíteni, amelynek célja, hogy támogassa a tagállamokat a megelőzés javításában és a nőkkel és lányokkal szembeni káros gyakorlatok leküzdésére irányuló támogató intézkedések meghozatalában.

Törekedni fogunk arra, hogy előrelépést érjünk el az új intézményközi uniós etikai testület kialakítása terén, többek között azáltal, hogy továbbra is szorosan együttműködünk a többi intézménnyel annak érdekében, hogy megtaláljuk a szükséges közös alapot a jövőbeli testület hatókörére, szerepére és hatásköreire vonatkozóan. Ezeknek tiszteletben kell tartaniuk az egyes intézmények sajátosságait, valamint a Szerződések szerinti eltérő intézményi és demokratikus felelősségüket és kötelezettségeiket. Az Európai Parlament saját kezdeményezésű jelentése jelentősen hozzájárul a folyamatban lévő vitához.

A Bizottság ezenkívül előterjeszti a képzett munkaerő elvándorlásával és a népességcsökkenéssel kapcsolatos kihívások enyhítésére irányuló kezdeményezését, amely megvizsgálja a különböző kiváltó tényezőket, a hosszú távú következményeket és az képzett munkaerő elvándorlásának megállítására vagy akár visszafordítására szolgáló lehetséges megoldásokat.

3.Minőségi jogalkotás, valamint az uniós jog végrehajtása és érvényesítése

3.1.Minőségi jogalkotás

Minőségi jogalkotási programunk biztosítja, hogy a politikai döntéseket a rendelkezésre álló legjobb bizonyítékok alapján hozzák meg, figyelembe véve azok helyi hatását, valamint a várhatóan érintett személyek és vállalkozások véleményét. E megközelítés révén biztosíthatjuk, hogy a szabályozás célirányos és könnyen betartható legyen, és ne járjon indokolatlan szabályozási terhekkel. „A jogalkotás minőségének javítása: közös erővel a jobb jogszabályokért” címmel megjelent 2021-es közlemény meghatározza a jogalkotás minőségének javítására és előnyeinek maximalizálására szolgáló kulcsfontosságú lehetőségeket.

Az uniós szakpolitikai célkitűzések eléréséhez kapcsolódó terhek minimalizálása érdekében a Bizottság e munkaprogramja tekintetében teljes mértékben alkalmazza az „egy be, egy ki” elvet. Ennek révén az új terhek bevezetésekor biztosítani fogja a meglévő jogszabályokhoz kapcsolódó terhek szisztematikus és proaktív csökkentését. A Bizottság az uniós jogszabályoknak való megfelelés várható költségeit átláthatóbban számszerűsíti, amennyiben ez megvalósítható és arányos, és szisztematikusan mutatja be azokat a hatásvizsgálatokban. Ezenkívül az adminisztratív költségeket ellentételezni fogja. A kiigazítási költségek kompenzálása érdekében a lehető legnagyobb mértékben egyéb intézkedésekre is sor kerül. Az „egy be, egy ki” elv kiegészíti a Célravezető és hatásos szabályozás programot (REFIT), amely módszeresen azonosítja és megszünteti a bürokráciát és a szükségtelen költségeket.

A minőségi jogalkotás a fenntarthatóság és a digitális átállás támogatásában is alapvető fontosságú. A Bizottság zöld és digitális célkitűzései, társadalmi és méltányossági dimenziói, valamint a fenntartható fejlődési célokra, a jelentős károkozás elkerülését célzó elvre és az „alapértelmezetten digitális” elvre helyezett hangsúly előtérbe kerül az értékeléseinkben, hatásvizsgálatainkban és konzultációinkban. A politikai döntéshozatal valamennyi szakaszában figyelembe kell venni a mindenki számára biztosítandó egyenlőség szempontját – beleértve a nemek közötti egyenlőséget –, valamint a belső politikák külső hatásait is. Javítani kell a területi hatásvizsgálatokat és a vidéki térségekre gyakorolt hatások vizsgálatát, hogy jobban figyelembe lehessen venni a különböző uniós területek szükségleteit és sajátosságait. Különös figyelmet fordítunk a fiatal generációra gyakorolt hatásra. Az előrejelzésnek a politikai döntéshozatalba való beépítése szintén erősíteni fogja szabályozásaink időtállóvá tételét.

3.2.Az uniós jog végrehajtása és érvényesítése

Az ambiciózus és innovatív jogszabályok elfogadása nem az utolsó lépés: az uniós polgárok és vállalkozások jogainak védelméhez elengedhetetlen a megfelelő végrehajtás. A Bizottság továbbra is támogatni fogja a tagállamokat, és együtt fog működni velük az új és a meglévő uniós szabályok végrehajtásának biztosítása érdekében, valamint habozás nélkül érvényesíti az uniós jogot, szükség esetén kötelezettségszegési eljárás keretében. Ennek megvalósítása szakpolitikai céljaink elérésének előfeltétele olyan területeken, mint például az egységes piac megfelelő működése, Európa digitális korszakba való átvezetése, az európai zöld megállapodás megvalósítása és a szociális jogok európai pillérének végrehajtása. A kötelezettségszegési eljárások szintén lényeges részét képezik annak az eszköztárnak, amely a Bizottság rendelkezésére áll az Unió alapját képező alapvető jogok és értékek védelméhez.