Az EU már most is a vegyi anyagokra vonatkozó egyik legátfogóbb és legnagyobb védelmet biztosító szabályozási kerettel rendelkezik, amely a világ legfejlettebb tudásbázisára támaszkodik. Ez a szabályozási keret világszinten egyre inkább modellértékűvé válik a biztonsági előírások tekintetében. Tagadhatatlan annak sikeressége, ahogy az EU megteremtette a vegyi anyagok hatékonyan működő belső piacát, csökkentette az egyes veszélyes vegyi anyagok – például a rákkeltő anyagok és a nehézfémek – által az emberre és a környezetre jelentett kockázatokat, és kiszámítható jogszabályi keretet biztosított a vállalatok működéséhez.

Az Európai Unió új növekedési stratégiája, az európai zöld megállapodás pályára állította az EU-t ahhoz, hogy 2050-re fenntartható, klímasemleges és körforgásos gazdasággá váljon. A megállapodás célul tűzte ki az emberi egészség és a környezet jobb védelmét is egy olyan ambiciózus megközelítés részeként, amelynek célja a valamennyi forrásból származó szennyezés kezelése és a toxikus anyagoktól mentes környezet felé való elmozdulás. A vegyi anyagok mindennapi életünkben mindenütt jelen vannak, és a legtöbb tevékenységünkben alapvető szerepet játszanak, mivel gyakorlatilag minden olyan eszközben megtalálhatók, amelyet jólétünk biztosítása, egészségünk és biztonságunk védelme, valamint az innováció révén az új kihívásoknak való megfelelés érdekében használunk. A vegyi anyagok az alacsony szén-dioxid-kibocsátású, szennyezőanyag-mentes, valamint energia- és erőforrás-hatékony technológiák, anyagok és termékek építőelemei is. A vegyiparnak a biztonságos és fenntartható vegyi anyagok biztosítására irányuló fokozott beruházási és innovációs kapacitása létfontosságú lesz az új megoldások lehetővé tételéhez, valamint gazdaságunk és társadalmunk zöld és digitális átállásának támogatásához.

A vegyi anyagok előállítása egyike a legszennyezőbb és legnagyobb energia- és erőforrásigényű ágazatoknak, továbbá szorosan összekapcsolódik más energiaigényes ágazatokkal és folyamatokkal. Ugyan az európai vegyipar már beruházott a gyártóüzemek fejlesztésébe, a zöld és digitális átálláshoz továbbra is jelentős beruházásokra van szükség az ágazatban. Az új és tisztább ipari folyamatok és technológiák nemcsak a vegyi anyagok előállításának környezeti lábnyomát csökkentenék, hanem a költségeket is, továbbá javítanák a piac felkészültségét és új piacokat hoznának létre a fenntartható európai vegyipar számára.

A toxikus anyagoktól mentes anyagciklusok és a tiszta újrafeldolgozás felé való elmozdulás, valamint annak biztosítása érdekében, hogy a „Recycled in the EU” világszerte ismert referenciává váljon, gondoskodni kell, hogy a termékek és az újrafeldolgozott anyagok a lehető legkevesebb aggodalomra okot adó vegyi anyagot tartalmazzanak. Alapelvként a primer és az újrahasznosított anyagok esetében a veszélyes anyagokra vonatkozóan ugyanazok a határértékek alkalmazandók. Előfordulhatnak azonban olyan kivételes körülmények, amelyek szükségessé tehetik az ezen elvtől való eltérést. Ehhez teljesülnie kell annak a feltételnek, hogy az újrafeldolgozott anyag felhasználása olyan egyértelműen meghatározott alkalmazásokra korlátozódik, amelyek nem gyakorolnak negatív hatást a fogyasztók egészségére és a környezetre, és amelyek esetében a primer anyaggal összevetésben az újrafeldolgozott anyag felhasználásának indokoltságát eseti elemzés támasztja alá.

A biztonságos és fenntartható tervezésű vegyi anyagokra való átállás nemcsak társadalmi szinten sürgető, hanem nagy gazdasági lehetőség is, valamint kulcsfontosságú eleme az EU Covid19-válságból való kilábalásának. Figyelembe véve a világszintű vegyianyag-termelés tendenciáit, lehetőséget kínál az uniós vegyipar számára, hogy a biztonságos és fenntartható vegyi anyagok továbbfejlesztése révén visszanyerje versenyképességét és fenntartható, ágazatokon átívelő megoldásokat kínáljon különösen az építőanyagok, a textiltermékek, az alacsony szén-dioxid-kibocsátású mobilitás, az akkumulátorok, a szélturbinák és a megújuló energiaforrások tekintetében. A „Next Generation EU” eszközről szóló bizottsági javaslat, valamint a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz lehetővé teszi az EU tagállamai számára, hogy olyan projektekbe fektessenek be, amelyek elősegítik az uniós iparágak – többek között a vegyipar – zöld és digitális átállását, és fokozzák a fenntartható uniós ipar versenyképességét. A fenntartható vegyi anyagokra való átállás során szem előtt kell tartani a társadalmi-gazdasági következményeket, köztük egyes régiók, ágazatok és munkavállalók esetében a foglalkoztatásra gyakorolt hatásokat.

A szabályozási eredmények következetességének elérése érdekében a vegyi anyagokra vonatkozó uniós jogszabályokban koherens terminológiát kell alkalmazni, különösen a vegyi anyagok (pl. nanoanyagok) meghatározása esetében. A szakpolitikai értékelések azt is mutatják, hogy az érdekelt felek nincsenek mindig tisztában azzal, hogy mely információk állnak rendelkezésre, és hogy a további felhasználási jogok néha túlságosan korlátozóak. Rámutatnak továbbá a kémiai adatok interoperabilitásának és hozzáférhetőségének számos hiányosságára . Emellett a szabályozói biztonsági értékelések különböző módszertant alkalmaznak, ami az eredmények következetlenségéhez vezethet, ugyanakkor a tudományos vizsgálatokat nem használják ki kellő mértékben. Az értékelések kezdeményezésére és elvégzésére, valamint az adatok felhasználására is eltérő átláthatósági szabályok vonatkoznak.

Az „egy anyag, egy értékelés” megközelítés célja annak biztosítása, hogy a módszerek koherensebbek és a lehető legnagyobb mértékben harmonizáltak legyenek. Arra törekszik, hogy az adatok alapértelmezés szerint könnyen fellelhetők, interoperábilisak, biztonságosak, megoszthatók és újrafelhasználhatók legyenek. Az adatokat az interoperabilitás biztosítása érdekében megfelelő formátumban és eszközökkel – pl. IUCLID és IPCHEM – kell rendelkezésre bocsátani. Az „egy anyag, egy értékelés” megközelítés z uniós élelmiszer-biztonsági ágazat átláthatósága terén tett fontos lépésekre építve növelni fogja a vegyi anyagokra vonatkozó uniós döntéshozatali folyamat tudományos megalapozottságába vetett bizalmat is.

MÓDSZEREK ÉS ADATOK A Bizottság: ·biztosítani fogja, hogy a CLP-rendelet legyen a veszélyek osztályozásának központi eleme, és ezáltal a Bizottság kezdeményezhesse a harmonizált osztályozást; ·felül fogja vizsgálni a nanoanyag fogalommeghatározását, és jogilag kötelező erejű mechanizmusok alkalmazásával biztosítani fogja annak koherens alkalmazását a jogszabályokban; ·a vegyi anyagokra vonatkozó közös nyílt adatplatformot fog kialakítani az összes forrásból származó információk megosztásának, hozzáférhetőségének és további felhasználásának megkönnyítése érdekében; ·elő fogja mozdítani az emberi és környezeti egészségen alapuló határértékek újbóli felhasználását és harmonizálását az uniós kockázatértékelők és -kezelők körében egy központosított és naprakészen tartott uniós adattár révén; ·eszközöket és gyakorlatokat fog kidolgozni annak biztosítására, hogy a releváns tudományos adatok a biztonsági értékelések céljából könnyen és gyorsan hozzáférhetőek legyenek, és szabályozási célokra alkalmasak legyenek; ·lehetővé fogja tenni az uniós és a nemzeti hatóságok számára, hogy a szabályozási keret részeként megrendelhessék az anyagok vizsgálatát és nyomon követését, amennyiben úgy ítélik meg, hogy további információra van szükség; ·fel fogja számolni az adatok további felhasználása előtt álló jogszabályi akadályokat és egyszerűsíteni fogja a vegyi adatok áramlását az uniós és a nemzeti hatóságok között; ·kiterjeszti az uniós élelmiszer-biztonsági ágazatban alkalmazott nyílt hozzáférésű adatok elvét és a vonatkozó átláthatósági elveket a vegyi anyagokra vonatkozó egyéb jogszabályokra.

2.3.2.Zéró tolerancia meg nem felelés esetén

Az EU-ban előállított vagy az európai piacon forgalomba hozott vegyi anyagoknak, anyagoknak és termékeknek teljes mértékben meg kell felelniük az uniós tájékoztatási, biztonsági és környezetvédelmi követelményeknek. Ennek ellenére jelenleg az unióban forgalmazott veszélyes termékekre vonatkozó riasztások csaknem 30 %-a vegyi anyagok miatti kockázatokkal függ össze. Az érintett termékek csaknem 90 %-a az EU-n kívülről érkezik, valamint az importált árucikkek és az online értékesítés különösen is kihívást jelent. Hasonlóképpen, az ágazat által a REACH alapján nyilvántartásba vett vegyi anyagok regisztrálási dokumentációjának csupán egyharmada felel meg teljes mértékben a tájékoztatási követelményeknek. Sürgősen fel kell gyorsítani a vegyi anyagokra vonatkozó jogszabályok végrehajtását és érvényesítését annak érdekében, hogy biztosítani lehessen a megfelelést a vegyi anyagok gyártása és forgalomba hozatala, valamint kibocsátása és ártalmatlanítása tekintetében.

Az új piacfelügyeleti rendelet végrehajtása, valamint az EU vámuniójának megerősítését célzó, küszöbön álló intézkedések meg fogják erősíteni a végrehajtást mind az egységes piacon, mind az EU külső határain. A Bizottság jelenleg azt mérlegeli, hogy milyen kiegészítő intézkedéseket lehete alkalmazni a REACH érvényesítésének megerősítésére az Unió határain, valamint az online piacterekkel való együttműködés fokozására.

Emellett a vegyi anyagokra vonatkozó uniós jogszabályok végrehajtása a különböző nemzeti szintű kapacitások és erőforrások miatt nem egyformán hatékony az EU egész területén. A tagállamoknak végrehajtási kapacitásaikat a megfelelő hatékonysági szintre kell növelniük, lehetővé téve az EU gyors tájékoztatási és riasztási eszközeinek kihasználását, a digitális eszközök hatékonyabb alkalmazását a gyorsabb fellépés érdekében, valamint az erőforrások – ideértve a piacfelügyeleti hatóságok erőforrásait is – optimalizálását. Az Európai Vegyianyag-ügynökség információcserével és végrehajtással foglalkozó fóruma eredményesnek bizonyult a végrehajtás harmonizációjának előmozdításában, és az intézkedések megkettőzésének elkerülése és a hatékonyság növelése érdekében ki fogja terjeszteni a meglévő végrehajtási hálózatokkal és hatóságokkal való együttműködését.

A folyamatban lévő tevékenységek célja a vegyi anyagokra vonatkozó környezetvédelmi jogszabályoknak való megfelelés javítása. Jó példa erre a környezetvédelmi megfelelési és irányítási fórum, amely összefogja a tagállamok vegyi anyagokkal foglalkozó hatóságait és a környezetvédelmi végrehajtási hálózatokat. A szennyezőanyag-mentességi cselekvési terv további konkrét intézkedéseket fog kezdeményezni a vegyi szennyezés csökkentése érdekében.

A fogyasztók és a fogyasztói szervezetek pozíciójának erősítését célzó intézkedések szintén kulcsfontosságúak lesznek, mivel ezek az ipari szerkezetváltás és a jogszabályoknak való megfelelés erőteljes mozgatórugói. Ez a fogyasztóvédelmi szabályok végrehajtásával valósítható meg.

ZÉRÓ TOLERANCIA MEG NEM FELELÉS ESETÉN A Bizottság: ·meg fogja erősíteni a REACH szerinti „adatok hiányában a forgalomba hozatal tilalma” és „a szennyező fizet” elvet, különösen azáltal, hogy az összes regisztrálási dokumentáció megfelelését előírja, és meg nem felelés esetén visszavonja a regisztrációs számokat; ·javasolni fogja, hogy a Bizottság kapjon megbízást arra, hogy adott esetben ellenőrzéseket végezzen a tagállamokban a vegyi anyagokra vonatkozó jogszabályok, különösen a REACH betartásának és végrehajtásának biztosítása érdekében, és szükség esetén kötelezettségszegési eljárást indítson; ·figyelmet fog fordítani az ismerten a meg nem felelés magas kockázatának kitett területekre, különösen az online értékesítésre, az importált árucikkekre, az osztályozásra, a címkézésre és a korlátozásokra; ·ki fogja terjeszteni az Európai Csalás Elleni Hivatal koordinációs és vizsgálati tevékenységét a tiltott vegyi termékek EU-n belüli forgalmának kezelése érdekében; ·támogatni fogja a tagállamokat abban, hogy több jogszabályon alapuló ellenőrzések révén prioritásként kezeljék az integrált végrehajtást; ·biztosítani fogja a vegyi anyagokra vonatkozó jogszabályok végrehajtásával kapcsolatos uniós szinten összehangolt reagálást és összehangolt információcserét az érintett bizottsági informatikai platformok használatának megerősítése révén. ·meg fogja vizsgálni a digitális eszközök használatának lehetőségét a piacfelügyelet és a vámhatóságok támogatása, valamint az európai fogyasztóknak online értékesített, vegyi anyagokat tartalmazó termékek megfelelőségének javítása érdekében; ·ösztönözni fogja a tagállamokat, hogy használják fel a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközt a piacfelügyeleti infrastruktúrák és a digitalizáció megerősítésére irányuló beruházásokhoz; ·a piacfelügyeletről szóló rendelet értelmében egységes ellenőrzési feltételeket és gyakoriságot állapít meg egyes olyan termékekre vonatkozóan, amelyek esetében folyamatosan különös kockázatokat vagy az alkalmazandó uniós harmonizációs jogszabályok súlyos megsértését azonosították.

2.4.A vegyi anyagokra vonatkozó átfogó tudásalap

A vegyi anyagok megfelelő kezelése Európában attól függ, hogy az EU és tagállamai megalapozott, releváns és naprakész ismeretek alapján tudják-e meghozni döntéseiket. Az EU – részben a tudományos testületei által – több évtizeden keresztül végzett munkának köszönhetően világszínvonalú ismereteket szerzett a vegyi anyagok tulajdonságai és kockázatai terén, amely tudásalapot a világ más részein is széles körben használják. Ennek ellenére a hatóságoknak sok további ismeretre van szükségük a vegyi anyagok túlnyomó többségének lényegi tulajdonságairól, ideértve a polimereket és a nem nagy mennyiségben gyártott vegyi anyagokat is. Hasonlóképpen, a felhasználással és az expozícióval kapcsolatos ismeretek is töredezettek, különösen azért, mert az iparág által szolgáltatott pontos információktól függenek. Már a piacon jelen lévő vegyi anyagok száma is hatalmas tudásbeli kihívást jelent, és a vegyi anyagok gyártásának és felhasználásának várható jövőbeli növekedésével fokozódik annak veszélye, hogy tovább szélesedik a „vegyi kockázatok ismeretlen területe”.

Ábra: A vegyi kockázatok ismeretlen területe, EEA

2.4.1.A vegyi anyagokra vonatkozó adatok rendelkezésre állásának javítása

Az EU-nak még mindig nincs átfogó információs bázisa a forgalomba hozott valamennyi anyagról és azok általános környezeti lábnyomáról, beleértve az éghajlatra gyakorolt hatásukat is, ami akadályozza a vegyi anyagok és termékek megfelelő kezelését, és nem teszi lehetővé a teljes körű fenntarthatósági értékelést. Különösen igaz ez a polimerek esetében, amelyek a műanyagok alapvető építőelemei, ugyanakkor nem tartoznak a REACH szerinti nyilvántartásba vétel hatálya alá. Ezenkívül a REACH értelmében az alacsony és közepes mennyiségű anyagokra vonatkozóan előírt információk nem teszik lehetővé a kritikus veszélyességi tulajdonságokkal rendelkező anyagok teljes körű azonosítását. Az anyagok rákkeltő hatására és az egyéb kritikus veszélyekre vonatkozó tájékoztatási követelmények valamennyi termelési szinten történő szigorítása alapvető fontosságú az olyan betegségek elleni sikeres küzdelemben, mint a rák. Emellett javítani kell a REACH értékelési eljárásainak hatékonyságát és eredményességét.