HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 281/12

Módosítás iránti kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

(2015/C 281/09)

Ez a közzététel az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 51. cikke alapján jogot keletkeztet a kérelem elleni felszólalásra.

AZ OLTALOM ALATT ÁLLÓ EREDETMEGJELÖLÉSEKHEZ/OLTALOM ALATT ÁLLÓ FÖLDRAJZI JELZÉSEKHEZ KAPCSOLÓDÓ TERMÉKLEÍRÁS NEM KISEBB JELENTŐSÉGŰ MÓDOSÍTÁSÁNAK JÓVÁHAGYÁSÁRA IRÁNYULÓ KÉRELEM

Az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének első albekezdése szerinti módosítás jóváhagyására irányuló kérelem

„EICHSFELDER FELDGIEKER”/„EICHSFELDER FELDKIEKER”

EU-szám: DE-PGI-0105-01281-21.11.2014

OEM ( ) OFJ ( X )

1. Kérelmező csoportosulás és jogos érdek

Név: Fleischer-Innung Nordthüringen

Cím:

Jogos érdek: A 39 húsfeldolgozó üzemet tömörítő Fleischer-Innung Nordthüringen az „Eichsfelder Feldgieker”/„Eichsfelder Feldkieker” gyártóinak 90 %-át képviseli az Eichsfeld türingiai részén, amely a meghatározott földrajzi terület jelentős részét magában foglalja.

2. Tagállam vagy harmadik ország

Németország

3. A termékleírás módosítással (módosításokkal) érintett rovata

— ☐ A termék elnevezése — ☒ A termék leírása — ☐ Földrajzi terület — ☐ A származás igazolása — ☒ Az előállítás módja — ☒ Kapcsolat — ☐ Címkézés — ☒ Egyéb (ellenőrző szerv)

4. A módosítás típusa

— ☒ Bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti, kisebb jelentőségűnek nem tekinthető módosítása — ☐ Bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti, kisebb jelentőségűnek nem tekinthető oly módon történő módosítása, amelyre vonatkozóan nem tettek közzé egységes (vagy azzal egyenértékű) dokumentumot

5. Módosítás(ok)

5.1. Húsrészek – hús

A „húsrészek” szót a teljes szövegben a „hús” szóval kell felváltani. A „húsrészek” szó „hús” szóval történő felváltása nem jelent lényegi módosítást. Célja mindössze annak a félreértésnek a megelőzése, miszerint a felhasznált húst bizonyos módon kellene feldarabolni. Ilyen kikötésről nincs szó, és a kolbász előállításának esetében ennek nem is lenne értelme.

Az egyes szövegrészek további változtatásai, az egységes dokumentum adott pontjaira való hivatkozással:

5.2. Az egységes dokumentum 3.2. pontja – „A termék leírása”:

Törölni kell a „Kémiai jellemzők” rovatban szereplő, a zsírtartalomra vonatkozó szövegrészt („zsírtartalom legfeljebb kb. 35 % az érlelt áruban”).

Indoklás:

A termékleírásban a legnagyobb zsírtartalommal kapcsolatban (nevezetesen 35 %) eddig szereplő előírás nem felel meg a Fleischer-Innung Nordthüringen területén tevékenykedő termelők igazolható és állandó előállítási szokásainak.

A zsírtartalomra vonatkozó előírás teljes elhagyása szakmailag is indokolt, mivel a relatív zsírtartalom a nedvességvesztéssel arányosan nő, és a zsírtartalom a hosszabb ideig érlelt nyerskolbászok esetében általában nem képvisel minőségi kritériumot. Így ez a lépés sem a termék jellegzetes objektív ismertetőjegyeire, sem a hírnevére nem gyakorol kedvezőtlen hatást.

5.3. Az egységes dokumentum 5. pontja – „Kapcsolat a földrajzi területtel”:

A „Termék sajátosságai” alrovatban az „Objektív jellemzők” cím alatt szereplő

Az „Eichsfelder Feldgieker” gyártói saját maguk vágják le az állatokat, vagy a heiligenstadti székhelyen található regionális vágóhídról szerzik be a vágóállatokat rendszerint bérvágás útján. A heiligenstadti vágóhíd kivételes engedéllyel rendelkezik, valamint egy, az illetékes állategészségügyi hatóság által engedélyezett feldolgozóüzem-hálózattal.

szövegrész helyébe a következő szöveg lép:

Az „Eichsfelder Feldgieker” előállításához felhasznált hús kizárólag olyan húsfeldolgozó üzemekből származik, amelyek rendelkeznek meleghús kiszállítására vonatkozó engedéllyel.

Indoklás:

A módosítással megszűnik a heiligenstadti vágóhíd kizárólagos megjelölése, és egyúttal a vágóhidaknak már nem kell feltétlenül a meghatározott földrajzi területen belül lenniük. Az „Eichsfelder Feldgieker” előállításához felhasznált hús ehelyett származhat bármely olyan húsfeldolgozó üzemből, amely rendelkezik meleghús kiszállítására vonatkozó engedéllyel, és be tudja tartani a termékleírásban meghatározott, gyártástechnológiailag kötött szállítási időket.

5.4. Ellenőrző szerv:

Alsó-Szászország és Hessen szövetségi tartományok tekintetében ki kell egészíteni az illetékes ellenőrző szervek körét:

Alsó-Szászországban:

Név : Veterinär- und Verbraucherschutzamt für den Landkreis und die Stadt Göttingen (Göttingen Város és Járás Állat-egészségügyi és Fogyasztóvédelmi Hivatala) Cím : Walkenmühlenweg 8, 37083 Göttingen Tel. : Fax : E-mail : veterinaeramt@landkreis-goettingen.de

Név : Landkreis Northeim, Fachbereich VII – Gesundheits- und Veterinärwesen, Verbraucherschutz (Northeim járás, VII. szakigazgatási részleg – Köz- és állategészségügy, fogyasztóvédelem) Cím : Medenheimer Straße 6/8, 37154 Northeim Tel. : Fax : E-mail : veterinaeramt@landkreis-northeim.de

Hessenben:

Név : Regierungspräsidium Gießen, Standort Wetzlar (Gießeni Tartományi Önkormányzat, wetzlari kirendeltség) Cím : Schanzenfeldstraße 8, 35578 Wetzlar Tel. : Fax : 0641-303-2197 E-mail :

Indoklás:

A meghatározott földrajzi terület az Eichsfeld, amely részben Észak-Türingiában terül el, ugyanakkor Alsó-Szászország és Hessen tartományokra is kiterjed.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

„EICHSFELDER FELDGIEKER”/„EICHSFELDER FELDKIEKER”

EU-szám: DE-PGI-0105-01281-21.11.2014

OEM ( ) OFJ ( X )

1. Elnevezés

„Eichsfelder Feldgieker”/„Eichsfelder Feldkieker”

2. Tagállam vagy harmadik ország

Németország

3. A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

3.1. A termék típusa

1.2. osztály: Húsipari termékek (főzve, sózva, füstölve stb.)

3.2. Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

Jellegzetes, enyhén savanykás ízű, jól szeletelhető nyerskolbász.

Sertéshúsból készül jellegzetes fűszerezéssel (elmaradhatatlan a só és az őrölt fehér vagy fekete bors, gyakran koriander), hólyag alakú kolbászbélbe (borjúhólyag, vászonzacskó, kollagén bél) töltve.

A kolbász elkészítéséhez kiváló minőségű és tömör húst használnak fel, amelyet nyújtott hizlalási periódusú és legalább 130 kg vágási tömegű sertésekből nyernek. A felhasznált hús válogatott húsrészekből (színhús, comb, karaj; tömör és kemény zsírrétegű hasa- és hátszalonna) származik. A gyártási eljárás kezdetekor a sertéshúsnak a vágást követően még melegnek kell lennie. A meleg húsfeldolgozás azt jelenti, hogy a nem hűtött hús szállítását a vágást követő legfeljebb két órán belül, feldolgozását pedig legfeljebb négy órán belül lehet elvégezni.

Kémiai jellemzők

— kötőszövetmentes húsfehérje-tartalom (BEFFE) legalább 15 %,

— érlelési súlyveszteség a nyersanyagból: legalább 33 %.

Fizikai jellemzők

— levegőn szárított, jól szeletelhető,

— kíméletes klimatikus érlelés, amelynek időtartama a hólyag átmérőjétől függ,

— évtizedek óta gondozott flórával rendelkező klímakamrák, új klímakamrák esetében a flórát az előérlelt áruval alakítják ki,

— méret: átmérő: 8–15 cm, hosszúság: 15–30 cm; szeletelt áru esetében: legalább 65 mm átmérőjű bél,

— külső megjelenés: jól szeletelhető, rendszerint körte alakú nyerskolbász, felvágva élénkvörös színű, egyenletes szemcsézetű szalonna és sovány hús részaránnyal.

Érzékszervi jellemzők

— jellegzetes, intenzíven fűszeres ízárnyalatok, könnyen harapható.

3.3. Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében) és nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

Az „Eichsfelder Feldgieker” a hús minőségét illetően meghatározott követelményeknek felel meg. Elkészítéséhez kiváló minőségű és tömör húst használnak fel, amely kizárólag a lehető legnagyobb vágási tömeggel rendelkező, legalább 130 kg tömegű sertésekből nyerhető. E magas hizlalási végtömeg eléréséhez magas stressztűrő képességgel rendelkező honos fajták keresztezett példányait (például a német sertést [Deutsches Landschwein], a német nemes sertést [Deutsches Edelschwein], részben pedig más fajták kandisznóit, kivéve a stresszérzékeny Pietrain fajtát) használják. A kolbászkülönlegességhez a hasított test valamennyi része feldolgozásra kerül, ideértve a legfinomabb nemes részeket is.

3.4. Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

A megfelelő nyersanyagok kiválasztásától a kolbász érleléséig tartó teljes előállítási folyamatot a meghatározott földrajzi területen kell lefolytatni.

3.5. A bejegyzett elnevezést viselő termék szeletelésére, aprítására, csomagolására stb. vonatkozó egyedi szabályok

—

3.6. A bejegyzett elnevezést viselő termék címkézésére vonatkozó egyedi szabályok

—

4. A földrajzi terület tömör meghatározása

Eichsfeld Közép-Németországban található vidék, amely több szövetségi tartomány területére kiterjed. Hozzá tartozik:

— Türingiából: a teljes eichsfeldi járás; az Unstrut-Hainich-i járásból csak Dünwald, Anrode, Katharinenberg és Heyerode települések, valamint a Hildebrandshausen/Lengenfeld unterm Stein közigazgatási társulás,

— Alsó-Szászországból: Göttingen járásból Gieboldehausen települési társulás és Duderstadt település, Radolfshausen települési társulásból csak Seeburg és Seulingen települések; Northeim járásból csak Katlenburg-Lindau település,

— Hessenből: a Werra-Meißner-i járásból csak Witzenhausen település Neuseesen és Werleshausen helységrészei.

5. Kapcsolat a földrajzi területtel

A földrajzi terület sajátosságai:

Alsó-Szászország délkeleti és Türingia északnyugati részén fekszik az Eichsfeld nevű történelmi táj, amely talajviszonyainak és éghajlatának sajátosságai révén környezetétől jelentősen eltér (Wüstefeld, Karl: Eichsfelder Volksleben [Eichsfeldi népi élet], Duderstadt, 1919, 2. oldal, 2. számú melléklet). A kolbászgyártásnak, különösen pedig az „Eichsfelder Feldgieker” gyártásának hosszú, az irodalom által is bizonyított hagyománya van, amit az alábbi, okiratokban fellelhető utalások is igazolnak:

A városi felügyeleti intézkedések során Hilkerodéban 1718-ban többek között „3,5 font Feldgiekerért tizennégy jó garast” („vierzehn gute groschen pro 3,5 pfund felt kycker”) fizettek (Wandregister, jelenleg Duderstadti Városi Levéltár).

Ezt követően az „Eichsfelder Feldgieker”-ről egy bernshauseni dokumentációban találunk okirati szintű említést 1724-ben.

A duderstadti városi kincstár számlakönyve szerint a kincstár tizenkét garast fizetett a főesperes és Eichsfeld helytartójának 1744. október 21. és 23. között Duderstadtban tett látogatásakor elfogyasztott „két nagy Feldgieker”-ért („vor zwey grosse feld gücker”).

A duderstadti városi kincstár 1748. évi számlakönyvében nyilvántartják, hogy a főesperes és Eichsfeld helytartójának 1748. november 4-i látogatása során „reggelire és ebédre kolbászt és Feldgiekert szolgáltak fel” („denen bedienten würste und feltgieker zum fruhstück und mittag brodt”).

A reifensteini kolostor gazdasági könyvében, amelyben az „Eichfeldicus Butulus” latin elnevezést használták, 1770 körül az szerepel, hogy a kolbászból „76 fontot szállítottak a mainzi udvarba” (Deutschlands kulinarisches Erbe [Németország kulináris öröksége], Cadolzburg, 1998, 63. o.).

Az Unser Eichsfeld (A mi Eichsfeldünk) című folyóirat 1927-ből és 1937-ből származó számaiban azt olvashatjuk, hogy a „Feldgieker” a 18. században már külföldön is nagy népszerűségnek örvendett. Amint arról a prágai vár 1816-ban elhunyt kapitánya, Joseph Rudolf is beszámolt, a prágai császári udvarban például köszönetnyilvánításként „Feldgieker”-t ajándékoztak.

A „Feldgieker” minőségét Johann Wolfgang von Goethe köreiben is nagyra értékelték. Az egykori színésznő és opera-énekesnő, Karoline Jagemann, akinek szülei Eichsfeld vidékéről származtak, 1793. április 4-én e kolbászról írt Weimarban tartózkodó apjának.

A „Feldkyker” részletes leírása 1844-ből származik. Eszerint a „Feldkyker” vastagbélbe töltött, hosszú nyerskolbász szalonnadarabokkal, amely a nevét állítólag onnan kapta, hogy legnagyobb fajtája a kabátzsebbe vagy a vadásztarisznyába rejtve kikandikál abból, vagyis a mezőket szemléli. „Feldkyker”-nek mindenekelőtt a kolbász alsó végét nevezik, amely a végbél legvastagabb végének felhasználásával készül. (Die goldene Mark Duderstadt, Carl Hellrung, 1844)

A néprajzkutató Wüstefeld 1919-ben így ír (13. oldal): „Mivel az eichsfeldi ember a mindennapi életben is ínyenc, de az igen híres »Feldgieker« nevű nyerskolbászt nem fogyasztja minden nap, ezért különleges alkalmakkor megengedheti magának e különleges kedvtelést.”

Az „Eichsfelder Feldgieker” készítése során alkalmazott módszer, amely alapján a meleghúst nyerskolbásszá dolgozzák fel, azért gyökeresedett meg, mert megfelel a szóban forgó terület hagyományainak. Az eichsfeldi vidéken még a friss darált húst is hagyományosan meleghúsból állítják elő. Ez a módszer egyébként Németországban tiltott, azonban a húshigiéniára vonatkozó német jogszabályokban lefektetett kivétel alapján a régióban megengedettnek minősül. E jogi szabályozás elismeri azt a történelmi fejlődést, miszerint a sertéshúsnak még meleg állapotban való feldolgozása az eichsfeldi vidéken a húsfeldolgozás évszázadok óta ápolt eljárásának számít, amely a mai napig fennmaradt.

A termék sajátosságai:

Objektív jellemzők

A hagyományosan az eichsfeldi vidéken alkalmazott meleghús-feldolgozás a nyerskolbász előállítása során máshol alig fordul elő (egyébként csupán a hesseni „Ahle Wurscht”-nál [öreg kolbásznál] találkozhatunk vele), és az „Eichsfelder Feldgieker” az egyetlen olyan „Feldgieker” fajta, amelynél ezt a módszert alkalmazzák (a „Göttinger Feldgieker”-t nem ezzel a módszerrel készítik). A termék kiemelkedő minőségét a meleghús-feldolgozásnak is köszönheti.

A meleghús a biokémiai folyamatok tekintetében különbözik a hűtött hústól, ezen folyamatok a meleghúsban az állat levágását követően bizonyos ideig még hasonlóak az élő szervezetben zajló folyamatokhoz. A biokémiai folyamatokat a magasabb pH-érték, a még meleg állati test sejtjeiben jelenlévő energiahordozó (adenozin-trifoszfát, ATP), valamint ezen energiahordozó és a kontraktilis izomfehérjék, a miozin és az aktin közötti kölcsönhatás idézi elő. A fenti kölcsönhatás miatt a csontváz izomzata eltérő módon viselkedik, a kölcsönhatás az izom rugalmasabb konzisztenciájához vezet és fenntartja azt az állapotot, hogy a csontvázizom két fehérjefrakciója elválik egymástól. Ez viszont jobb víz- és zsírlekötést, és ezáltal előnyösebb feldolgozási jellemzőket eredményez. Technológiai segédanyagok (adalékanyagok) alkalmazása kevésbé szükséges.

Az „Eichsfelder Feldgieker” előállításához felhasznált hús kizárólag olyan húsfeldolgozó üzemekből származik, amelyek rendelkeznek meleghús kiszállítására vonatkozó engedéllyel.

A terméket az Eichsfeld különleges éghajlatának köszönhető kíméletes érlelés, az eichsfeldi húskészítők magas fokú hozzáértése, az átmérőtől függő érlelési idő, valamint a kolbászoknál szinte egyáltalán nem jellemző hólyagforma teszi hagyományos regionális specialitássá. A termék különleges ízét az évtizedek óta gondozott flórával rendelkező klímakamráknak (illetve új klímakamrák esetében az előérlelt áruval bevitt flórának) köszönheti.

Hírnév

Földrajzi eredete alapján a termék különleges hírnévnek örvend. A termék jellegzetes külseje és földrajzi származása között már abból a szempontból is összefüggés áll fenn, hogy a termék a külsejének, azaz annak a jellegzetes formának is köszönheti hírnevét, amelynek Eichsfeldben évszázados hagyománya van. A kolbász formájáról a megkérdezetteknek azonnal Eichsfeld jut eszébe, még az eichsfeldi vidéken túl is, elsősorban Közép-Németország egész területén.

Számos régről származó bizonyíték igazolja, hogy így volt ez a múltban, de az „Eichsfelder Feldgieker” napjainkban is Eichsfeld ismert és kedvelt kulináris kolbászkülönlegességének és nagykövetének számít jóval a régió határain túl is.

Hírnevét ezenkívül az alábbi példák is alátámasztják:

Az irodalomban

Dieter Wagner Unser schönes Eichsfeld (Szép Eichsfeldünk) című művében (Kiadó: Heimat- und Verkehrsverband Eichsfeld, Mecke Kiadó, 2000) a 160. és a 190. oldalon kerül megemlítésre az „Eichsfelder Feldgieker”. E műben az áll, hogy „összehasonlíthatatlan az ízvilága” az eichsfeldi házi vágásból származó termékeknek, amelyekhez a „Feldgieker” is tartozik. A 190. oldalon az „eichsfeldi kolbászok királyának” nevezik az „Eichsfelder Feldgieker”-t.

Sucher és Wurlitzer „Thüringen” (Türingia) című művében (DuMont zsebútikönyv, 2. kiadás, 2006) a 40. oldalon az „Ételek és italok” címszó alatt az alábbiakat olvashatjuk:

„Türingia szinte minden régiójának megvan a maga kulináris különlegessége. Így például az eichsfeldiek nemcsak a sült kolbászra esküsznek, hanem a sertéshúsból készített két kemény nyerskolbászra, az »Eichsfelder Feldgieker«-re és az »Eichsfelder Kälberblase«-ra is (…)”.

A Das Eichsfeld Kochbuch (Eichsfeldi szakácskönyv) című műnek (Limosa Kiadó, 2008) már az alcímében is megjelenik az „Eichsfelder Feldgieker”. Ebben a műben az eichsfeldi konyha sokszínűségének szinonimájaként ismerik el. Az alcím így szól: „Zwischen Schmandkuchen und Feldgieker” (A túrótortától a „Feldgieker”-ig).

Az Eichsfelder Küchengeschichten (Eichsfeldi konyhai történetek) című mű (Mecke Kiadó, 2004, harmadik, bővített kiadás) a 21. oldalon tesz említést az „Eichsfelder”-ről, eszerint a „Feldgieker” májusig érlelődik, és csak akkor vágják meg, amikor a kakukk elsőt szól. A 22. oldalon olyan történetet találhatunk, amelyben a „Feldgieker”-nek is szerepe van. A 80. oldalon pedig azt olvashatjuk, hogy bizonyos alkalmakkor az utolsó nagy „Feldgieker”-eket is megették a túróval megkent kenyér mellé, hiszen nem volt már messze a disznóölés ideje.

Az Eichsfelder Heimatzeitschrift (Eichsfeldi helyi újság) 53. évfolyamának 1. füzete (2009. január) a 9. oldalon az alábbiakat írja abból az apropóból, hogy disznóvágásnál az egyik segéd egy hosszú verset szavalt el:

„És milyen jó, hogy a vers tizenhatodik strófájánál a kolbászkészítés a végéhez ért. A Felső-Eichsfelden »Feldgieker«-nek, míg az Alsó-Eichsfelden »Kälberblase«-nak nevezett »eichsfeldi kolbászok királyának« a csaknem egyéves érlelési folyamat után végtére is az ízével kell bámulatba ejtenie. (Itt egy idézet következik Theodor Stormtól.) (…) Az eichsfeldi emberek számára ugyanazt jelenti a házi disznóölés és a »Feldgieker«, mint amit a mühlhausenieknek az édes sütemény (…)”.

Rendezvényeken való szereplés, turizmus

Az eichsfeldi régió a „Feldgieker”-t identitást meghatározó termékként és reklámeszközként használja fel a turizmusban, így például az Eichsfeldi Turisztikai Egyesület (Eichsfeld Touristik e.V.) honlapján a következő áll:

„Eichsfeld már régóta ismert kiváló konyhájáról, amelynek fontos és leginkább ismert névjegye az »Eichsfelder Feldgieker« vagy az »Eichsfelder Kälberblase«. A »Stracke« a henger alakú, »egyenes« változat.”

A Thüringer Wurschtblatt című lap és a rendezvény programja szerint a Rostkultur 2009 elnevezésű fesztivál 14 óra 30 perckor kezdődő programpontja „csak az Eichsfelder Feldgieker”-ről szólt.

Heiligenstadt rendezvénynaptára szerint 2008. október 3-án vágták meg a leghosszabb „Feldgieker”-t.

A földrajzi terület és (OEM esetében) a termék minősége vagy jellemzői közötti vagy (OFJ esetében) a termék különleges minősége, hírneve vagy egyéb jellemzője közötti ok-okozati kapcsolat

A megjelölés bejegyzésre való alkalmasságát az indokolja, hogy különleges hírnevet és minőséget tudhat magáénak. Hírneve a nevezett területről származó jelöléssel ellátott termék eredetén alapul. A kolbászkészítésnek évszázados hagyománya van Eichsfeldben, ami megalapozza az eichsfeldi kolbász hírnevét. Mással össze nem téveszthető ízét a hagyományos és jellegzetes fűszerezésnek, valamint a kolbászáruk különleges feldolgozási módjának köszönheti. A termék különleges jellemzőkkel is rendelkezik, hiszen a hús frissen vágott állapotban való feldolgozása hagyományos eichsfeldi előállítási módnak számít. Meleghúsból készült „Feldgieker”-t csak Eichsfeldben találunk. A meleghús-feldolgozás hozzájárul a „Feldgieker” különleges minőségéhez, így az „Eichsfelder Feldgieker” lazább állagú, mint a hideg húsból készített nyerskolbász, és a bél rendszerint könnyen elválik a tölteléktől. Ahhoz, hogy a nyerskolbász jól sikerüljön, fontos szempontot jelent a meleghúsban található szabadon lévő, azaz kötetlen víz (úgynevezett aw-érték) alacsony aránya, mivel azonban ez egyéb tényezőktől is függ, ezért ez az arány nem számszerűsíthető. Az alacsony aw-értékek meggátolják a nem kívánt mikroorganizmusok szaporodását. Tekintettel arra, hogy a meleghúsban lévő mikroorganizmusok szaporodásának kedvező kötetlen víz csak csekély mértékben van jelen, a meleghúsból készített nyerskolbász is stabil érlelési és tárolási jellemzőket ér el.

A termék jellemzőit objektív és jelentős módon befolyásolja a földrajzi származás, ez különösen a klímakamrák hőmérsékletére és flórájára vonatkozik. Megpróbálták már a „Feldgieker”-t más területeken is előállítani, azonban e próbálkozások alapján azt a következtetést lehetett levonni, hogy a jellegzetes íz nem jött létre, és a kolbász más ízű volt.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

(e rendelet 6. cikke (1) bekezdésének második albekezdése)

https://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/40809

(1) HL L 343., 2012.12.14., 1. o.