Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Innovatív pénzügyi eszközök a szociális vállalkozások fejlesztésének keretében

(feltáró vélemény)

(2022/C 194/07)

Előadó: Giuseppe GUERINI Társelőadó: Marie-Pierre Le BRETON

Felkérés: az Európai Unió Tanácsának francia elnöksége, 2021.9.21. Jogalap: az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke Elfogadás a szekcióülésen: 2021.12.13. Elfogadás a plenáris ülésen: 2022.1.19. Plenáris ülés száma: 566. A szavazás eredménye: (mellette/ellene/tartózkodott) 231/1/3

1. Következtetések és ajánlások

1.1. Az EGSZB üdvözli az EU Tanácsa francia elnökségének döntését, valamint a Gazdasági és Pénzügyminisztérium és a francia kormány konkrét elkötelezettségét a szociális gazdaságra vonatkozó cselekvési terv végrehajtásának támogatása iránt.

1.2. Az EGSZB fontosnak tartja olyan innovatív pénzügyi eszközök kifejlesztését, amelyek képesek kedvező szociális hatásokat kifejteni, elsősorban a szociális gazdaság szervezetei által végrehajtott intézkedéseken keresztül, de minden olyan vállalkozás bevonásával is, amely kedvező szociális hatások elérésére törekszik. Következésképpen az EGSZB nagyra értékeli és támogatja az Európai Bizottság által 2021. december 9-én előterjesztett, a szociális gazdaságra vonatkozó cselekvési terv rendelkezéseit, különös tekintettel arra a javaslatra, hogy új eszközök létrehozásának támogatásával ösztönözzék a szociális vállalkozásokba történő beruházások piacainak létrehozását Európában.

1.3. Az EGSZB úgy véli, hogy a szociális gazdaságnak és a társadalmi közelségnek az uniós iparpolitikai stratégia 14 ökoszisztémájának egyikeként történő elismerése összhangban van a szociális hatású beruházások előmozdításával, és üdvözli ezt az elismerést.

1.4. Az EGSZB fontosnak tartja a szociális hatások elérésére, minőségi munkahelyek létrehozására, valamint a magánbefektetők és új tőke bevonására irányuló beruházási formák bevezetését és támogatását, de azt ajánlja, hogy e beruházások célirányát úgy határozzák meg, hogy azok kiegészítő és multiplikátorhatásokat is eredményezzenek, és semmi esetre se helyettesítsék az alapvető ellátásokra fordított állami szociális kiadásokat.

1.5. Az EGSZB támogatja, hogy i. a szociális hatásvizsgálati eszközöket és mutatókat az elejétől közösen, minden projektre külön dolgozzák ki, így biztosítva a szociális gazdasági szervezetek sajátosságainak tiszteletben tartását, és ii. dolgozzák ki a szociális hatás uniós fogalommeghatározását.

1.6. Az EGSZB javasolja, hogy a szociális hatást célzó beruházásokat úgy alakítsák ki, hogy biztosítsák a szociális hatás (a beruházás által kiváltott kedvező változások), a (felelős és a befektető számára fenntartható) hozam mértéke és a szociális vállalkozás kockázati szintje közötti egyensúlyt, elősegítve a szociális vállalkozások új tőkebeáramlások, valamint az átláthatósági és a társadalmi felelősségvállalási normák javítása révén történő megerősítését, illetve növelve a szociális hatású vállalkozásoknak és a szociális vállalkozásoknak az európai gazdasági rendszerbe történő bevonására való képességet.

1.7. Az EGSZB nagyra értékeli az Európai Bizottság által az elmúlt években végrehajtott kezdeményezéseket, különösen az EaSI programhoz kapcsolódóakat, és üdvözli, hogy az InvestEU az európai szociális infrastruktúra megerősítésére szánt külön költségvetési kerettel rendelkezik.

1.8. Az EGSZB szerint annak érdekében, hogy a tagállamokat és az Európai Bizottságot arra ösztönözzék, hogy új lendületet adjanak ezeknek a kezdeményezéseknek, fontos, hogy a különböző innovációs rendszerek részletes feltérképezése céljából rendszeresen elemzéseket készítsenek a tagállamokban bevezetett társadalmi hatású finanszírozás támogatása érdekében, egy közös tudásbázis kialakítása és a bevált gyakorlatok cseréjének előmozdítása céljával.

1.9. Az EGSZB alapvető fontosságúnak tartja egy olyan uniós szintű szerv létrehozását, amely politikai iránymutatást és technikai felügyeletet biztosít a szociális gazdaság és a szociális hatás elérésére törekvő vállalkozások innovatív finanszírozására irányuló kezdeményezésekhez.

2. Általános megjegyzések

2.1. Az EGSZB évek óta azt hangoztatja, hogy az európai intézményeknek és a tagállamoknak a szociális gazdaság szerepének megerősítésére kell törekedniük Európában.

2.2. ECO/533. számú véleményében ( 1 ) az EGSZB nemrégiben azt ajánlotta, hogy a tőkepiaci unió (CMU) teljes mértékben vegye figyelembe a szociális hatású beruházások különböző formáit, különösen a szociális gazdaság területén.

2.3. A szociális gazdasági szervezetek szerepének tudatosítása és elismerése következtében az elmúlt tíz évben egyre nagyobb hangsúly helyeződött a szociális hatású beruházásokra, amelyek valószínűleg tovább fogják erősíteni a felelős és fenntartható innováció és a munkahelyteremtés terén a szociális vállalkozásokban rejlő, már most is jelentős potenciált ( 2 )

2.4. Európának egyre nagyobb szüksége van inkluzív és felelős finanszírozásra, és az EU-nak el kell köteleznie magát amellett, hogy intézkedéseket és iránymutatásokat dolgoz ki az intézmények, a vállalkozások, a pénzügyi alapok, de ugyanígy az egyetemek, a kutatóközpontok, a szociális gazdaság szereplői és a helyi közösségek számára is arról, hogy hogyan terjeszthetik ki a szociális vállalkozásban rejlő lehetőségeket, és hogy egy befogadóbb és fenntarthatóbb gazdaság fejlesztésének szereplőiként hogyan gyakorolhatnak hatást a finanszírozásra.

2.5. Számos szociális gazdasági szervezet nyújt olyan szolgáltatásokat, amelyektől a lakosság életéhez alapvető funkciók függnek, különösen a hátrányos helyzetű csoportok esetében. Ezek közé tartoznak a szociális, egészségügyi, gondozási és oktatási szolgáltatások, és általában véve minden olyan szolgáltatás, amely – elsősorban megfelelő munkafeltételek biztosításával – a kiszolgáltatott emberek méltóságteljes életének biztosításához szükséges.

2.6. Ezért a szociális hatású beruházások célirányát úgy kell meghatározni, hogy a közpolitikákhoz képest kiegészítő és multiplikátorhatásokat eredményezzenek, elkerülve, hogy a szociális hatású beruházások az állami források helyébe lépjenek, különösen azon vállalkozások esetében, amelyek a sérülékeny emberekre irányuló szociálpolitikák keretében kapnak pénzeket.

2.7. A világjárvány mindannyiunkat olyan társadalmi problémákkal szembesített, amelyek megakadályozzák a fenntartható átalakulás nagyratörő célkitűzéseinek elérését (szegénység és egyenlőtlenség, a migránsok beilleszkedésével kapcsolatos nehézségek, a fogyatékossággal élő személyek társadalmi befogadásával kapcsolatos hiányosságok, a kiszolgáltatott családok és a fiatalok számára elérhetetlen lakhatás). Ezért itt az ideje, hogy olyan gazdasági növekedési modellt és olyan vállalkozói rendszert támogassunk, amelyek képesek előmozdítani a szociális célokat, ezek között is prioritásként kezelve a minőségi munkahelyek előmozdítását.

3. Az innovatív pénzügyi eszközök fogalommeghatározása

3.1. Mivel az EGSZB egyetért a szociális gazdaságra vonatkozó cselekvési terv azon rendelkezéseivel, amelyek szerint innovatív pénzügyi eszközöket kell bevezetni a szociális hatású vállalkozások és a szociális vállalkozások fejlesztésére, nagyon fontosnak tartja hangsúlyozni, hogy ezek a pénzügyi eszközök magukban foglalják olyan beruházások széles körét, amelyek azon a feltételezésen alapulnak, hogy a magántőke hozzájárulhat a – mindenkor prioritásnak tekintendő – kedvező társadalmi hatások kialakításához, miközben gazdasági hasznot is hoz.

3.2. Ezen eszközök sajátosságát tehát éppen az a szándék jelenti, hogy a beruházó közös eszközök és közös értékek létrehozásával társadalmi célokat kíván követni, kiegyensúlyozott gazdasági hozamot is biztosítva, amelyet nagyrészt szociális célok megvalósítására fordít.

3.3. Az ilyen innovatív eszközöket támogató és létrehozó aktív szereplők lehetnek vállalkozások, szervezetek és alapok, amelyek mérhető és a gazdasági következményekkel összeegyeztethető szociális hatás kifejtésén dolgoznak.

3.4. A szociális hatású beruházásokat a következő elemeknek kell jellemezniük: — egyértelmű és szándékos törekvés a kedvező szociális hatások létrehozására, — olyan vállalkozások támogatása, amelyek közösen elfogadott meghatározások és objektív kritériumok alapján egyértelműen szociális vállalkozásként vannak meghatározva, — méltányos, fenntartható és átlátható gazdasági hozamokkal kapcsolatos elvárások meghatározása még akkor is, ha azok alacsonyabbak lehetnek az átlagos piaci hozamoknál, — arra irányuló szándék, hogy a vagyon egy részét más, szociális célú beruházásokba forgassák vissza, — mérhető hatás, ami elengedhetetlen az átláthatóság biztosítása és a beruházások céljainak és célkitűzéseinek megfelelő ismerete érdekében, — ha a beruházások szociális vállalkozásokra irányulnak, az alapszabályban meghatározott elvekkel és értékekkel való összhang biztosítását prioritásként kell kezelni.

3.5. A szociális hatású beruházásoknak különösen azokat az innovációval és közösségi fejlesztéssel foglalkozó vállalkozásokat kellene támogatniuk, amelyek enélkül nem tudnának fejlődni, illetve enélkül időnként nem tudnának megfelelő szintű szolgáltatásokat biztosítani a lakosok számára. Képesnek kellene lenniük arra, hogy az inkluzív gazdasági növekedést potenciálisan ösztönző dinamikát hozzanak létre.

3.6. A szociális hatást célzó vállalkozásokba és szervezetekbe történő beruházások javíthatják a szociális, oktatási, egészségügyi és kulturális szolgáltatásokra fordított közkiadások hatékonyságát és eredményességét, és támogathatják a foglalkoztatást is annak köszönhetően, hogy a befektetők nagyobb mértékben vesznek részt egy olyan vállalkozói ökoszisztéma támogatásában, amely ötvözi a fenntarthatóságot és a társadalmi felelősségvállalást.

4. A szociális vállalkozások fogalommeghatározásának összetett kérdése

4.1. Miközben egyre nagyobb hangsúly helyeződik a szociális vállalkozások és a szerepüket legjobban támogatni képes innovatív pénzügyi eszközök elemzésére és megismerésére, számos akadályt kell még leküzdeni ahhoz, hogy a szociális vállalkozások mellett az innovatív, felelős és fenntartható finanszírozás úgyszintén innovatív ökoszisztémája is kialakulhasson, amely lehetővé teszi egy, a polgárok és a vállalkozások szolgálatában álló, valóban európai gazdasági modell tényleges és konkrét megvalósításának kidolgozását.

4.2. Az innovatív pénzügyi eszközökhöz – például a magántőkealapokban való részvételhez, a kvázisajáttőke-eszközökhöz, valamint a fedezett és hosszú lejáratú kölcsönökhöz – való teljeskörű hozzáférés, illetve a munkavállalói megtakarítások keretében a szociális vállalkozások számára elkülöníthető szolidáris finanszírozás tekintetében sok esetben akadályok állnak a szociális gazdasági szervezetek előtt; ezek között négy olyan területet azonosíthatunk, ahol meg kell szüntetni a hiányosságokat: — az információhiány megszüntetése és a hitelnyújtók megítélésének helyreigazítása, valamint a sajátos gazdasági jelleg jogi meghatározása és elismerése, — a pénzügyi szektorbeli szereplők a szociális gazdasági szervezetek működésének pénzügyi szempontú értékelésével kapcsolatos kompetenciáinak fejlesztése, — a szociális gazdasági szervezetek képzésének támogatása gazdasági és pénzügyi készségeik javítása érdekében, — a szociális gazdasági szervezetek tájékoztatásának javítása, ami által képessé válnak a pénzügyi eszközök használatára, és ezáltal csökkennek a kihasználatlan lehetőségek.

4.3. Az első ponttal kapcsolatban az EGSZB reméli, hogy a szociális gazdaságra vonatkozó cselekvési terv lehetőséget nyújt arra, hogy az európai intézményeket és a tagállamokat arra ösztönözzék, hogy az állami intézményekre és az Európai Unió pénzügyi intézményeire egyaránt érvényes fogalommeghatározást fogadjanak el. Erre egyre nagyobb szükség van a tőkepiachoz való teljeskörű hozzáférés biztosításához, aminek egyik módját a szociális hatású beruházásokban részt vevő szereplők kompetenciáinak fejlesztésére összpontosító nem pénzügyi támogatási intézkedések jelentik.

4.4. Ezzel kapcsolatban az EGSZB úgy véli, hogy a szociális gazdaságnak a szociális hatású beruházások Európába történő bevonzásában játszott szerepére a „Tőkepiaci unió a polgárok és a vállalkozások számára” című cselekvési tervben ( 3 ) is nagyobb figyelmet kellene fordítani.

4.5. Az innovatív szociális beruházások értékelésére való képesség javítását illetően úgy véljük, hogy a pénzügyi szereplők nagyon sok esetben magas kockázatúként sorolják be a szociális gazdasági szervezeteket, egyszerűen azért, mert olyan értékelési eszközöket alkalmaznak, amelyeket általában más vállalkozásokra használnak. Ez a rangsorolás torzulásához vezet, és gyakran alábecsülni a szociális gazdaság olyan sajátosabb dimenzióit, mint a társadalmi és humán tőke, a hírnév, a társadalmi funkció és a társadalmi konszenzus, a közérdekű célokra való összpontosítás és a közös javak létrehozására való képesség. Úgy is mondhatnánk, hogy a cél mérését lehetővé tevő eszközök hiányában túlzott jelentőséget tulajdonítanak az eszközöknek.

4.6. A szociális gazdasági szervezetek társadalmi, oktatási és környezetvédelmi célkitűzések megvalósítását tekintik prioritásnak. Ezt a szociális küldetést teljes mértékben össze kell egyeztetni a gazdasági és pénzügyi követelményekkel, amelyek az ilyen szervezetek fenntarthatóságának egyik mozgatórugóját jelentik, ez pedig az alkalmazottak gazdasági és pénzügyi képzésére és képesítésére irányuló intézkedések támogatásán keresztül történik.

5. Innovatív pénzügyi eszközök és szociális taxonómiák

5.1. Az elmúlt évtizedben sokat fejlődtek a szociális vállalkozásoknak szentelt pénzügyi eszközök ( 4 ) , de még van hová fejlődni: jobban ki lehetne elégíteni a szociális vállalkozások igényeit, valamint támogatni lehetne a belső piacon való terjeszkedésüket. Az EGSZB fontosnak tartja, hogy a továbbfejlődésükkel párhuzamosan valamennyi szervezetnél kialakuljon az értékelés kultúrája, és hogy különösen a tudományos körök a szociális gazdaságra szabott értékelési eszközöket alakítsanak ki.

5.2. Az Európai Bizottság 2021. június 12. és augusztus 27. között konzultációt indított a szociális és környezeti taxonómia témájában. Ezzel kapcsolatban az EGSZB felhívja a figyelmet arra, hogy el kell kerülni a környezeti és a szociális taxonómia közötti verseny vagy egy még komolyabb összeütközés kialakulását.

5.3. Az egységes (szociális és környezeti) taxonómiai modell kidolgozása optimális megoldást jelent, éppen a szociális és a környezetvédelmi célkitűzések között fenntartandó szoros kapcsolat miatt. Ahhoz azonban, hogy ez a modell megvalósítható és rugalmas legyen, az szükséges, hogy ne rójon súlyos terheket a vállalkozásokra.

5.4. A szociális vállalkozások elsősorban a helyi közösségekbe beágyazottak, ahol a részvételi és a közösségi szempontok a meghatározóak. Ezeket a vállalkozásokat a társadalmi elkötelezettségük is megkülönbözteti: munkahelyteremtés, a foglalkoztatás támogatása és fenntartása, tisztességes bérpolitika és szakmai egyenlőség. Ez annak is köszönhető, hogy a szociális vállalkozások többnyire a demokrácia, a nyitottság és az átláthatóság kritériumain alapuló, részvételi irányítási struktúrával rendelkeznek. Ezeket a szempontokat figyelembe kellene venni és külön ösztönözni kellene a szociális taxonómiában.

5.5. A szociális taxonómiának hozzá kellene járulnia a finanszírozás befolyásolásához annak érdekében, hogy az kiegészítse az állami forrásokat, amelyek gyakran nem megfelelő mértékben támogatják a társadalmi befogadásra irányuló szakpolitikákat. A szociális finanszírozás azonban soha nem veheti át az intézmények, a jogszabályok és a közpolitikák szerepét a szociális jogok érvényesítésében, az egyenlőtlenségek felszámolásában és a hátrányos megkülönböztetés elleni küzdelemben.

5.6. Kifejezetten az általános érdekű szolgáltatásokkal kapcsolatban fontos, hogy azokat közpénzekből kell finanszírozni, és a magántőke ezeket csak kiegészítheti. A szociális hatást kifejtő vállalkozások rendkívül fontos szerepet töltenek be a társadalomban, ezért az ezeket megcélzó beruházásoknak a lehető legnagyobb mértékben stabil pénzügyi alapokon és türelmes tőkén kell alapulniuk. Tudatában kell ugyanis lennünk annak, hogy a szociális célkitűzések hosszú távra szólnak.

5.7. El kell kerülni annak kockázatát, hogy a mérések és mérési módszerek a könnyebben mérhető ágazatokat, illetve azokat az ágazatokat jutalmazzák, ahol több forrás áll rendelkezésre vagy több adat érhető el, szemben azokkal a területekkel, ahol az objektív mérés összetettebb vagy az adatok nehezebben lelhetők fel. A szociális beruházások sikeréhez szükség van a köz-, a magán- és a szociális szféra közötti együttműködésre. A szociális szektor együttműködése elengedhetetlen a szükségletek rangsorolásához, mivel az ezen a területen tevékenykedők azok, akik a helyszínen dolgoznak és ismerik az igényeket.

6. A terepen bevált gyakorlatokon alapuló javaslatok

6.1. A 2011-es „szociális vállalkozás” kezdeményezés hatására az Európai Bizottság az elmúlt években – közvetlenül és az Európai Beruházási Alapon keresztül – különböző kezdeményezéseket fogadott el a szociális innováció támogatása és a szociális gazdasági szervezetek finanszírozáshoz való hozzáférésének javítása érdekében. Különösen érdekesek voltak az EaSI Funded, EaSI Debt, EaSI Guarantee, EaSI Capacity Building és EFSI Equity Social Impact programok. A jövőbeli programozás szempontjából az InvestEU program keretében tervezett szociális kezdeményezések úgyszintén ígéretesek, különösen akkor, ha a szociális gazdaságra vonatkozó cselekvési tervben bejelentetteknek megfelelően konkrét innovációkat vezetnek be a szociális beruházások előmozdítása érdekében.

6.2. A szociális beruházások számára kedvező ökoszisztéma előmozdítása érdekében az EGSZB fontosnak tartja, hogy a különböző nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek (NRRP) végrehajtása során a tagállamok felkészüljenek arra, hogy az Európai Helyreállítási Eszközből nyújtott finanszírozással számos konkrét intézkedést valósítanak meg, köztük az alább felsoroltakat.

6.3. Számos országban kísérleteket végeztek az „eredményalapú” (pay by result) finanszírozási mechanizmusok bevezetésére és igazolására. Ez történt például Franciaországban a szociális hatású szerződésekkel, amelyek során különös figyelmet szenteltek az „outcome funds” modelleknek, amelyekben olyan magánbefektetők vesznek részt, akik hajlandóak forrásokat mozgósítani a kormánnyal egyeztetett politikákhoz (különösen a szociálpolitikák területén), a kifizetést a várt eredmények eléréséhez kapcsolva. Az ilyen gyakorlatok előmozdításának olyan előzetes értékelésen kell alapulnia, amellyel azonosítani lehet a lehetséges visszaéléseket, például a szociális gazdaságon kívüli vállalkozásoknak történő kapacitásátadást vagy az államok esetleges kivonulását az adott területről.

6.4. A legjobb gyakorlatok közül rendkívül érdekes a finn kormány által kidolgozott gyakorlat, amely létrehozta a „Környezet- és társadalomtudatos Befektetések Szakértői Központját”. A központon keresztül technikai és szakmai segítséget nyújtanak a szociális hatású befektetéseket végrehajtani szándékozó szereplők készségeinek támogatása érdekében.

6.5. Az ilyen kezdeményezések is megerősítik, hogy fontos támogatni a szociális vállalkozások kezdeményezéseit finanszírozó hatásalapok, alapok alapjai vagy más pénzügyi eszközök létrehozását, fejlesztését és hozzáférhetőségét, többek között forrásokat irányítva olyan alapokba, mint az InvestEU vagy az Igazságos Átmenet Alap, ezáltal a társbefektetés (saját tőke), a társfinanszírozás (hitel) és a hitelgarancia más formáit is előmozdítva a piaci műveletekhez.

6.6. Javítani kell az európai intézmények és a tagállamok azon képességét, hogy összegyűjtsék és elemezzék azokat az adatokat, amelyekkel bizonyítható, hogy a szociális vállalkozások és infrastruktúra finanszírozása esetén a nemteljesítés valószínűsége alacsonyabb, mint a banki hitelek átlagos nemteljesítési valószínűsége, és ezáltal el kell érni az ilyen típusú finanszírozás társadalmi értékét figyelembe vevő sajáttőke felhasználási arányainak elismerését.

6.7. Az EGSZB már korábban is javasolta, hogy a szociális vállalkozások finanszírozására nyújtott hitelek fedezésére a bankok által elkülönített tőke felhasználásának csökkentése érdekében a tőkekövetelmény-rendeletben ( 5 ) legyenek – többek között környezetvédelmi és szociális – támogatási tényezők.

6.8. Mindenképpen érdemes megemlíteni, hogy a számos európai országban jelen lévő alternatív és etikus bankok szerepet játszanak a szociális és környezetvédelmi célokat szolgáló finanszírozás előmozdításában, amely célok egyes esetekben a szociális és környezetvédelmi ágazatba történő beruházást célzó befektetési alapokat vagy takarékpénztárakat is életre hívtak.

6.9. A szociális gazdaságba történő beruházások megkönnyítését célzó adóügyi rendelkezések hasznosnak bizonyulhatnak mind azon kibocsátók, mind pedig azon kötvényjegyzők számára, akik képesek bizonyítani a ténylegesen elért szociális hatást.

6.10. A türelmes tőke, például az egyesületek és szövetkezetek saját tőkéjének megerősítését célzó egyesületi és részesedésre jogosító értékpapírok előmozdítása és ösztönzése is kulcsfontosságú lenne. Másfelől a szociális vállalkozásokba történő befektetések ösztönzése érdekében az ilyen innovatív eszközök használatát elősegítő ösztönző szabályok a nyugdíjalap-kezelők számára is hasznosak lennének.

6.11. Fontos lenne, hogy a szabályozott banki megtakarítások és a munkavállalói szolidaritási megtakarítási alapok egyenlegeinek a szociális vállalkozások, a szociális hatásúnak minősülő vállalkozások, illetve a szolidaritási alapok felé történő, szabályozási úton elrendelt orientációjával kapcsolatos francia tapasztalatok példáját követve továbbfejlesszük a szolidaritási alapok szabályozását annak érdekében, hogy optimalizáljuk a szociális vállalkozásokra történő orientáció mértékét, és további befektetési kapacitást szabadítsunk fel a sajáttőke- vagy kvázisajáttőke-befektetések tekintetében.

6.12. A szociális vállalkozások, különösen a szövetkezetek bevált gyakorlatai közé tartoznak azok a fellépések, amelyek célja, hogy a válságban lévő vállalkozásokat szövetkezeti formában szerveződött munkavállalók közösségévé alakítsák át. Ezt nevezzük a vállalkozások alkalmazottak általi átvételének ( 6 ) , amit Franciaországban, Olaszországban és Spanyolországban finanszírozási rendszerek segítségével, speciális kölcsönös befektetési alapok létrehozásával hajtanak végre. Ezek a tőkében való részesedésen keresztül működnek, és szövetkezet létrehozásával, a munkavállalókkal együtt társfinanszírozzák az üzleti tevékenység átvételét.

Kelt Brüsszelben, 2022. január 19-én. az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke Christa SCHWENG

(1) HL C 155., 2021.4.30., 20. o.

(2) HL C 286., 2021.7.16., 13. o.

(3) Tőkepiaci unió a polgárok és a vállalkozások számára – új cselekvési terv (COM(2020) 590 final).

(4) Általános elemzés található az Európai Bizottság „A recipe book for social finance” című kiadványában, https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/f1b8099b-fd4c-11e5-b713-01aa75ed71a1/language-en/format-PDF/source-234506515.

(5) HL L 176., 2013.6.27., 1. o.

(6) Business transfers to employees under the form of a cooperative in Europe: opportunities and challenges [Vállalkozások szövetkezeti formában történő átadása a munkavállalóknak Európában: lehetőségek és kihívások], CECOP, 2013.