Brüsszel, 27.4.2005

COM(2005) 170 végleges

2003/0107 (COD)

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK az EK-Szerződés 251. cikke (2) bekezdésének második albekezdése alapján

a Tanácsnak a nyersanyag-kitermelő iparágakból származó hulladék kezeléséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására vonatkozó közös álláspontjáról

2003/0107 (COD)

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEKaz EK-Szerződés 251. cikke (2) bekezdésének második albekezdése alapján

a Tanácsnak a nyersanyag-kitermelő iparágakból származó hulladék kezeléséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására vonatkozó közös álláspontjáról

1. ELŐZMÉNYEK

A javaslatnak az EP-hez, illetve a Tanácshoz történt továbbításának időpontja (COM(2003)319 végleges – 2003/0107 COD dokumentum): | 2.6.2003 |

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményének időpontja: | 11.12.2003 |

Az Európai Parlament véleményének időpontja, első olvasat: | 31.3.2004 |

A közös álláspont elfogadásának időpontja: | 12.4.2005. |

2. A BIZOTTSÁG JAVASLATÁNAK CÉLJA

A javaslat célja az, hogy minimum követelményeket állapítson meg a nyersanyag-kitermelő iparágakból származó hulladék kezelési módjának javítása érdekében. A javasolt irányelv két fő technikai célja a következő:

- olyan szennyezett talajvíz környezetre és emberi egészségre kifejtett hatásának minimálisra csökkentése, amely olyan hulladékgazdálkodási létesítményekből (tározók és derítő medencék) származik, amelyek nagy mennyiségük és a tartalmazott hulladék jellemzői révén magukban hordozzák a nagyon hosszú távú környezeti hatás lehetőségét, amely a létesítmény, valamint a hozzá kapcsolódó bánya vagy kőbánya bezárása után is fennmarad; és

- a balesetek hatásának megakadályozása vagy minimálisra csökkentése, és különösen az ülepítő- és derítőmedencék hosszú távú stabilitásának biztosítása céljából, mivel az ülepítő gátjának átszakadása magában hordozza a széleskörű környezeti kár keletkezésének lehetőségét, beleértve az emberi életet fenyegető veszélyt is.

A javaslat e célkitűzéseit az Elérhető Legjobb Technikákra alapuló intézkedések révén kell teljesíteni, amelyek a nyersanyag-kitermelő iparágakhoz kapcsolódó hulladékgazdálkodási létesítmények tervezésére, engedélyezésére, működtetésére, végleges bezárására és utógondozására vonatkoznak és különös tekintettel vannak e létesítmények stabilitására és a víz- és talajszennyezés megelőzésére.

3. MEGJEGYZÉSEK A KÖZÖS ÁLLÁSPONTRÓL

3.1 Általános észrevételek

A Bizottság az Európai Parlament által javasolt 74 módosításból az első olvasatban 46-ot teljes egészében, részben vagy elvben elfogadott. E módosításokból 41-et vagy szó szerint, vagy szellemében már bele is foglaltak a közös álláspontba.

A Bizottság azokat a módosításokat fogadta el, amelyek a szöveg jobb jogi érthetőségét teszik lehetővé, javítják a javaslat alkalmazási körét a tárgyalt anyagok vonatkozásában, előmozdítják a hulladékgazdálkodási létesítmények hosszú távú, biztonságos működtetését a bezárásra és utógondozásra vonatkozó rendelkezések szigorításával, és a régebbi létesítményekből származó szennyezésre irányulnak.

A Bizottság különösen azokat a módosításokat utasította el, amelyek túlzott mértékben előíró jellegűek és részletezők, vagy jelentősen kiszélesítik a javaslat alkalmazási körét.

A Tanács nagymértékben figyelembe vette a Parlament módosításait és számos további módosítást tett. Habár a Bizottság támogatta volna az irányelv alkalmazási körének kibővítését, hogy ne nyíljon lehetőség számos eltérésre különösen a nem veszélyes nem inert hulladékok tekintetében, de úgy ítéli meg, hogy a közös álláspont egészében véve nem változtatja meg a javaslat szemléletét és céljait, ezért azt támogatni tudja.

3.2 A megjegyzések részletezése

3.2.1. A Bizottság által teljes egészében, részben vagy elvben elfogadott és a közös álláspontba beépített parlamenti módosítások

A következő módosításokat a Bizottság teljes egészében, részben vagy elvben elfogadta és azok a közös álláspontban is megtalálhatóak. A 2., 3., 5., 6., 7., 11., 12., 13., 14., 16., 17., 21., 25., 27., 28., 29., 30., 31., 32., 35., 37., 39., 44., 47., 50., 51., 52., 57., 59., 60., 63., 66., 67., 70., 71., 72., 75., 76., 86., 93. és 98. módosítás.

3.2.2. A Bizottság és a Tanács által elvetett és a közös álláspontból kihagyott parlamenti módosítások

A 4. és 8. módosítások, amelyek hasznos értelmezésekkel szolgáló szövegrész elhagyását javasolják. Ezért szükséges volt e szövegrészt megtartani.

A 9., 90., 24., 38., 53., 61. és 64. módosítások olyan kiegészítések megtételét javasolják, amelyeket szükségtelennek tűnnek, mivel azok többségét a jelenlegi szövegben máshol található rendelkezések – kifejezetten vagy nem kifejezetten – tárgyalják.

A 20. és 88. módosítások nyelvi jellegűek és azokat szükségtelennek ítélték.

A 22., 34., 40., 41., 48., 55., 56. és 74. módosítások olyan kiegészítéseket javasoltak, amelyeket túl részletesnek ítéltek ahhoz, hogy egy irányelvbe kerüljenek.

A 43., 45. és 65. módosítások olyan hulladékkal feltöltött munkagödrökre vonatkozó rendelkezéseket bővítnek ki, amelyek kívül esnek a javaslat alkalmazási körén.

Az 58., 62. és 73. módosítások olyan más, közösségi jogszabályokra történő utalásokat tartalmaznak, amelyek egyébként is megfelelően alkalmazandóak.

A 69. módosítás az országhatárokon átterjedő környezeti hatások vizsgálatról szóló ENSZ-egyezményből (espoo-i egyezmény) átvett szöveget módosítja.

3.2.3. A Bizottság által teljes egészében, részben vagy elvben elfogadott, de a közös álláspontból kihagyott parlamenti módosítások

A 19. módosítást nyelvi jellegűnek ítélték.

A 26. módosítás az olyan hulladékgazdálkodási lehetőségekre helyezi a hangsúlyt, amelyeket figyelembe kell venni a hulladékgazdálkodási terv megalkotásakor. Annak ellenére, hogy a Bizottság úgy gondolta, hogy az ajánlott kiegészítés hozzájárult volna a szöveg érthetőségéhez, a Tanács megállapította, hogy az túlságosan előíró jellegű ahhoz, hogy beilleszthető legyen.

A 42. módosítás azt javasolja, hogy a munkagödrökbe visszahelyezett hulladékra vonatkozó rendelkezéseknek egyéb gyártási melléktermékekre is vonatkozzanak. A Bizottság a feltöltési anyagokkal kapcsolatos jogi bizonytalanságok elkerülése érdekében ezt a kiegészítést – kissé eltérő szöveggel – elfogadta. A Tanács azonban ezt hulladékhoz nem kapcsolódó kérdésnek ítélte, amely így e javaslat alkalmazási körén kívül esik.

A 46. módosítás a védett területeket olyan fontos tényezőként jelöli meg, amelyet a hulladékgazdálkodási létesítmények helyének meghatározásánál figyelembe kell venni. A természetvédelmi területekre vonatkozó közösségi követelményeket azonban a megfelelő módon egyébként is figyelembe kell venni.

Az 54. módosítás megállapítja, hogy a bezárt hulladékgazdálkodási létesítményekkel kapcsolatosan megvalósítandó intézkedéseknek a közösségi környezetvédelmi előírásoknak való megfelelés a célja. Ezen előírások egyébként is vonatkoznak és ezt a kiegészítést nem ítélték szükségesnek.

3.2.4. A Bizottság által teljes egészében, részben vagy elvben nem elfogadott és a közös álláspontba nem beépített parlamenti módosítások

A Tanács úgy ítéli meg, hogy a 36. és 68. módosításoknak tükröződniük kell a közös álláspontban. A Bizottság nem ítélte szükségesnek e módosítások elfogadását, mivel úgy gondolja, hogy azok tartalma a bizottsági javaslatban már szerepel.

3.2.5. A Tanács további változtatásai a javaslatban

Preambulumbekezdések:

Számos változtatás a szöveg olyan kiigazítását célozza, amely tükrözi a más cikkekben tett különböző változtatásokat is. Továbbá a következő változtatásokat emelték ki:

A (4) preambulumbekezdés egyértelművé teszi, hogy a gyártás előtti fejlesztési szakasz során képződött hulladékra is a hulladék meghatározás vonatkozik.

A (6) preambulumbekezdés a nyersanyag-kitermelésből származó hulladék meghatározására történő utalással egészül ki.

A (8) preambulumbekezdés egyértelművé teszi, hogy egyéb hulladékgazdálkodási jogszabályokat is megfelelően alkalmazni kell a nem nyersanyag-kitermelésből származó felgyülemlett hulladékra, valamint az olyan nyersanyag-kitermelésből származó hulladékra, amelyet olyan helyre szállítottak, amely nem nyersanyag-kitermelésből származó hulladékot feldolgozó létesítmény.

A javaslat egy új (11) preambulumbekezdéssel egészül ki, amely tisztázza, hogy a radioaktív tulajdonságaiért kitermelt anyagokból származó hulladékra az irányelv nem vonatkozik, amennyiben arra az Euratom Szerződés már vonatkozik. A Bizottság kiemeli, hogy a (10) és (11) preambulumbekezdés együttes olvasata magában foglalja azt, hogy ez az irányelv az ilyen hulladékra nem vonatkozik, amennyiben létezik az Euratom Szerződés értelmében elfogadott egyéb közösségi jogszabály, amely ugyanazokra a környezetvédelmi célkitűzésekre törekszik és megfelelően foglalkozik az ezen irányelv által taglalt szempontokkal.

A javaslat egy új (16) preambulumbekezdéssel egészül ki, amely tisztázza, hogy a hulladékgazdálkodási létesítmények besorolása az A. kategóriába nem történhet kizárólagosan a munkavállalók egészségi és biztonsági kockázata alapján, mivel ezt a kérdést egyéb vonatkozó közösségi jogszabályok tárgyalják.

A javaslat egy új, (23) preambulumbekezdéssel egészül ki, amely az A. kategóriába tartozó létesítmények monitoringja és ellenőrzése tekintetében megfelelő utógondozási időszak meghatározásának szükségességét hangsúlyozza ki.

A javaslat egy új, (37) preambulumbekezdéssel egészül ki, amely arra ösztönzi a tagállamokat, hogy jelezzék saját nemzeti végrehajtó intézkedésük és az irányelv közötti megfelelést.

Cikkek

Az 1. cikk a víz, az állatvilág, növényvilág, talaj, levegő és a tájkép védelmére helyezett hangsúllyal egészül ki.

A 2. cikkben említett víz visszasajtolása és kiszivattyúzott talajvíz visszasajtolása a 2000/60/EK irányelvhez hasonló módon mentesült a hatály alól. Az inert hulladékra (amely most már, a 98. módosítás alapján, a kutatási műveletekből származó szennyezetlen talajra és hulladékra is vonatkozik) alkalmazandó korlátozott rendelkezéseket kiterjesztették, hogy magukban foglalják az 5. cikk valamennyi rendelkezését. A tőzegkitermelésből származó hulladék is e korlátozott rendelkezések hatálya alá került át. Megállapították azonban, hogy az ilyen hulladék céljából létrehozott A. kategóriába tartozó létesítményekre az irányelv rendelkezései teljes egészében vonatkoznak. Az illetékes hatóságok számára lehetőséget nyújtottak arra, hogy a kutatásból származó nem veszélyes hulladékra, valamint a tőzegkitermelésből származó szennyezetlen talajra és hulladékra vonatkozó követelményszintet csökkentsék. Továbbá létrehozták a nem veszélyes nem inert hulladék új kategóriáját, amelyet a tagállamok mentesíthetnek a pénzügyi garanciákra (14. cikk) és a stabilitásra hatást gyakorló eseményekről való értesítésre (11. cikk (3) bekezdése és 12. cikk (5) és (6) bekezdése) vonatkozó rendelkezések alól, kivéve a fent említett A. kategóriás létesítményeket.

A 3. cikk a „szennyezetlen talaj”, „tengeri”, „kutatás” és „jelentős változás” kifejezések meghatározásaival egészül ki. Részben a 21. módosítás alapján, a minden egyes hulladéktípus által jelentett kockázatnak megfelelően a "hulladékgazdálkodási létesítmény" meghatározásának differenciáltabb megközelítését vezették be, miközben azt is meghatározták, hogy e meghatározás azokat a munkagödröket is magában foglalja, amelyekbe nem helyreállítási vagy építkezési okokból helyeznek hulladékot. Azt is megállapították, hogy az üzemeltető felelőssége a hulladék ideiglenes tárolására is vonatkozik.

A 4. cikk általános követelményeit mindenféle hulladékgazdálkodásra kiterjesztették, beleértve az ideiglenes tárolást is, valamint átvették a 75/442/EGK irányelv teljes 4. cikkét is.

Az 5. cikk hulladékgazdálkodási létesítmények besorolására vonatkozó követelményeit a 7. cikkből helyezték át ide, hogy azok a hulladékgazdálkodási terv részévé váljanak. Ezt a terv illetékes hatóságok által történő elfogadását szükségessé tevő új bekezdéssel egészítették ki.

A 6. cikk meghatározza milyen esetben szükséges a különféle súlyos balesetekkel kapcsolatos intézkedések rendelkezésre állása.

Az 9. cikkben a hulladékgazdálkodási létesítmények besorolási rendszerét egyszerűsítették és a III. mellékletben megállapított vonatkozó kritériumokat a „súlyos baleset” meghatározásához igazították.

A 11. cikk a hulladékgazdálkodási létesítmények helymeghatározásánál figyelembe veendő számos egyéb elemmel egészült ki.

A 13. cikkben a cianid koncentráció határértékeit új létesítmények esetében a legszigorúbb szintre csökkentették.

A 14. cikkben megállapították, hogy pénzügyi garanciákba az egyenértékű rendszer is beleértendő. A Bizottság kiemeli, hogy akármilyen formában is, de minden ilyen rendszernek, az üzemeltető fizetésképtelensége vagy az általa történő „sorsára hagyás” esetén, bármely időpontban biztosítania kell a helyreállítási munkálatokhoz szükséges megfelelő pénzeszközöket. A környezeti felelősségi követelményeket egy különálló cikk tartalmazza, amely megállapítja, hogy a vonatkozó irányelv rendelkezései minden nyersanyag-kitermelésből származó hulladék kezelésére vonatkoznak.

A 20. cikkben a bizottsági eljárás útján fejlesztendő feladatok tekintetében prioritásokat állítottak fel, valamint e feladatokat az inert hulladék meghatározásával egészítették ki.

A 22. cikket új rendelkezéssel egészítették ki az olyan hulladékgazdálkodási létesítményekre vonatkozóan, amelyek az irányelv átültetésekor már nem fogadnak hulladékot, de amelyek bezárási eljárását még nem fejezték be.

Mellékletek

A III. melléklet első francia bekezdését újraszövegezték, hogy a javaslatban megállapított „súlyos baleset” meghatározására történő közvetlen utalást hozzanak létre.

4 KÖVETKEZTETÉS

A Tanács által bevezetett változtatások segítik a javaslat kifejezéseinek érthetőségét és miközben alkalmazási körét bizonyos mértékben szűkítik, nem vonnak le annak általános lényegi értékéből. A közös álláspontot tehát a Bizottság támogatni tudja.