Ez a jelentés 2018-ig tartalmazza az adatokat, ezért nem tükrözi a Covid19-világjárvány vasúti ágazatra gyakorolt hatásait. Bár a vasúti szolgáltatások – különös tekintettel a teherszállításra – 2020 folyamán tovább üzemeltek, a nemzetközi utasok száma a különféle lezárások során jelentős mértékben csökkent, a bizonytalanság és a gazdasági visszaesés miatt pedig általánosságban is szűkült a kereslet.

Ez a vasúti piac fejlődésének nyomon követéséről szóló jelentés hetedik kiadása, amelyet a Bizottság a 2012/34/EU irányelv 15. cikkének (4) bekezdése alapján kétévente nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. E jelentés célja, hogy az EU vasúti piaccal kapcsolatos szakpolitikájának összefüggésében áttekintést nyújtson a vasúti piacokon bekövetkezett főbb fejleményekről. A jelentés számos témával foglalkozik, beleértve a következőket: a vasúti szolgáltatások egységes piacának alakulása; a vasúti társaságok rendelkezésére álló infrastruktúra és szolgáltatások; a vasúti piac keretfeltételei (a díjakat is beleértve); a hálózat állapota; a hozzáférési jogok felhasználása; valamint a hatékonyabb vasúti szolgáltatásokat akadályozó tényezők. A jelentést kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentum tartalmazza a témák részletes elemzését.

Ez a második jelentés, amely a vasúti piac nyomon követéséről szóló (EU) 2015/1100 bizottsági végrehajtási rendeletben (a továbbiakban: az RMMS-rendelet) meghatározott kérdőív alapján készült, és az első, amelyet a végrehajtást szolgáló átmeneti időszak vége után, 2018-ban kellett elkészíteni.

A tagállamok, az Egyesült Királyság és Norvégia által benyújtott RMMS-adatok mellett a jelentés Az EU közlekedése számokban (EU transport in figures) című statisztikai zsebkönyvet, az Európai Unió Vasúti Ügynökségének jelentéseit, az Eurostat adatait, a különféle ágazati szervezetek által összegyűjtött statisztikákat, előadásokat és tanulmányokat is felhasznált forrásként. Amennyiben az RMMS-rendelet az egyetlen forrás, az adatok összehasonlíthatóságának biztosítása érdekében a jelentés a 2015–2018 közötti trendeket vizsgálja. Egyéb források használata esetén előfordulhat, hogy a jelentés a trendeket hosszabb időszakra vonatkozóan mutatja be.

Az összesített adatok és átlagok a 27 tagú EU-ra (EU-27, azaz a jelenlegi uniós tagállamokra) vonatkoznak. Mivel az Egyesült Királyság 2020. január 31-ig uniós tagállam volt, a jelentés a 28 tagú EU-ra (EU-28) vonatkozó összesített adatokat és átlagokat is tartalmaz, vagy magában a szövegben, vagy a jelentéssel együtt a DG MOVE honlapján közzétett Excel-fájlban.

2.Vasút és fenntarthatóság

A vasút az egyetlen közlekedési mód, amely 1990 óta szinte folyamatosan csökkentette ÜHG- és CO2-kibocsátásait, miközben az összes közlekedési mód közül a teherforgalom 13 %-át és a személyforgalom 7 %-át bonyolítja (EU-27, 2018). A vasút ezért viszonylag kevésbé szennyező és nagyobb energiahatékonyságú, mint az egyéb motorizált közlekedési eszközök. 2018-ban a vasút a közlekedésből származó ÜHG- és CO2-kibocsátásoknak csupán 0,4 %-áért, a közlekedési ágazat energiafelhasználásának pedig 2 %-áért felelt a 27 tagú EU-ban. Az európai zöld megállapodás célkitűzéseinek teljesítése érdekében a vasútnak a személy- és teherszállításból egyaránt nagyobb részt kell vállalnia.

3.Az Európai Unió vasúti hálózata

Az EU-27 vasúti hálózatának teljes hossza 2018-ban mintegy 201 000 vonalkilométer volt, ami 2015-höz képest 0,4 %-os csökkenést jelent. A hálózat mintegy 56 %-a villamosított, ami 2015 óta 855 kilométeres növekedésnek felel meg (+1,2 %).

Az EU nagy sebességű hálózata 2019 végére meghaladta a 9 100 kilométert, hossza 2015 óta 17 %-kal nőtt.

1. ábra: Nemzeti hálózatok hossza országok szerint (ezer vonalkilométer, 2018) és relatív változás (2015–2018) Forrás: 2020. évi statisztikai zsebkönyv. Adatpótlás különféle egyéb forrásokból.

4.A vasúti szolgáltatások alakulása

Az uniós vonatkilométerek teljes száma (amely a személyszállító és a tehervonatok mozgásait egyaránt magában foglalja) az elmúlt 10 évben lényegében változatlan maradt. A 2008-as pénzügyi válság után a személy- és teherszállítási szolgáltatások helyreállása eltérő ütemben zajlott (a teherszállítás esetében fluktuációk mutatkoztak). 2015 és 2018 között a vasúti forgalom éves növekedése a 27 tagú EU-ban 2,5 % volt a személyszállítás és 4,1 % a teherszállítás esetében.

2. ábra: Személy- és áruszállítás volumene (személykilométer, tonnakilométer és vonatkilométer, 2005–2018) Forrás: RMMS, 2020. Adatpótlás különféle egyéb forrásokból és becslésekből. RO esetében a 2015-ös és 2016-os adatok becslések; az adatok a következők kiigazítását is tartalmazzák: a 2018-as személykilométerek BE, a 2015-ös és 2016-os tonnakilométerek ES, NL és LU, valamint a 2015-ös és 2016-os vonatkilométerek IE vonatkozásában.

2018-ra a 27 tagú EU-ban a személyforgalom volumene a teljes szárazföldi közlekedés által megtett mintegy 5 billió utaskilométerből 404 milliárd utaskilométert tett ki. A vasúti személyforgalom továbbra is főként belföldi, 2018-ban csupán 7 %-a volt nemzetközi.