2014 novemberében nagyszabású banki csalással kapcsolatos botrány robbant ki, amely súlyos kormányzati problémákat fedett fel, majd később mindehhez politikai instabilitás társult. E fejleményekből adódóan lassult a gazdasági növekedés, Moldova nemzetközi partnerei felfüggesztették a költségvetéshez nyújtott támogatást, továbbá romlott a költségvetés helyzete és a fizetési mérleg is. Moldovában a GDP 2015-ben 0,5 %-kal csökkent, és a gazdaság csak 2016-ban növekedett 4,1 %-kal. 2017–2019-ben a gazdasági növekedés – a fogyasztás és a költségvetési ösztönzők segítségével – várhatóan a 3,5 % és 4,0 % közötti tartományban marad. Az inflációs nyomást sikerült korlátok közé szorítani, így az éves infláció 2017-ben várhatóan 6,5 %-on stabilizálódik, majd 2018-ban 4,4 %-ra mérséklődik. A külső kereslet erősödése és az árak emelkedése hozzájárult az exportnövekedéshez. A nyersanyag-importárak ismételt emelkedése, valamint a belföldi kereslet élénkülése következtében azonban romlott a folyó fizetési mérleg hiánya, amely 2017-ben a GDP 6 %-át tette ki. 2016-hoz képest 2017-ben ismét növekedtek a külföldi munkavállalók hazautalásai. Sikerült fenntartani a pénzügyi stabilitást: folyamatban vannak az ágazat megtisztítására irányuló széles körű erőfeszítések, ezen belül azok, amelyek a tulajdonosi átláthatóság és a banki diagnosztika javítását célozzák.

2017-ben a növekedés alacsony szinten maradt (2,2 %), míg a munkanélküliségi ráta 2017 harmadik negyedévében 18,5 %-ra emelkedett a 2016. évi 15,3 %-hoz képest. A GDP-arányos általános (a vissza nem térítendő támogatásokkal együtt számított) költségvetési hiány 2,6 %-ra mérséklődött azoknak a GDP 1,5 %-át kitevő költségvetési intézkedéseknek köszönhetően, amelyeket a hatóságok 2017 elején hajtottak végre. Az előrelépés ellenére Jordánia fiskális helyzete továbbra is külföldi támogatásoktól függ, amelyek 2017-ben a GDP 2,9 %-át tették ki. Ugyanígy az utóbbi évek kiigazításai ellenére a folyó fizetési mérleg hiánya továbbra is rendkívül nagy, 2017-ben a külföldi támogatások nélkül a GDP 11,7 %-át tette ki.

Jordánia gazdaságát továbbra is kedvezőtlenül érintik a szíriai és iraki válság hatásai: a kereskedelmi útvonalak elzárása, a közvetlen külföldi befektetések visszaesése, valamint a külső egyensúly romlása fékezte a növekedést, továbbá rontotta Jordánia külső és költségvetési pozícióját is. Ezenfelül a szíriai válság következtében mintegy 1,3 millió szíriai menekült áramlott Jordániába, ami fokozta az ország költségvetési pozíciójára, közszolgáltatásaira és infrastruktúrájára nehezedő nyomást.

2017 januárja és novembere között a grúz GDP 4,8 %-kal nőtt, 2017 egészét tekintve pedig a növekedés meghaladhatta a 4 %-ot, ami a belső és külső kereslet élénkülésének, valamint a beruházások bővülésének tudható be. A vártnál gyorsabb tavalyi gazdasági növekedésre két évi, külső sokkok – elsősorban a térség gazdasági visszaesése – miatti lassulást követően került sor. Valószínűleg a vártnál gyorsabb gazdasági növekedés nyomán bekövetkező túlteljesítés tette lehetővé, hogy a 2016-ban 4,1 %-os GDP-arányos államháztartási hiány 2017-ben 3,5 %-ra csökkenjen. Grúzia GDP-arányos államadóssága 2017-ben mintegy 42 %-ra mérséklődhetett a 2016. évi 45 %-hoz képest. Ennek ellenére Grúzia fizetési mérlege továbbra is sérülékeny a folyó fizetési mérleg számottevő (2017-ben várhatóan 10 %-os) hiánya, valamint a magas (2017-ben várhatóan 107 %-os) külső adósság miatt. Grúzia nemzetközi tartalékai abszolút értéken 2011 óta nagyjából stabilnak mondhatók; 2017 végén 3,0 milliárd USD-t tettek ki (ez mintegy háromhavi importfedezetet jelent), a tartalékszükséglet ugyanakkor emelkedett, így a tartalék jelenleg elmarad az IMF becslése szerint megfelelőnek tekinthető mértéktől.

2014-ben és 2015-ben Ukrajna gazdasága mély recesszióba süllyedt, amelynek eredményeként az említett években a reál-GDP 6,6 %-kal, illetve 9,8 %-kal csökkent. A válság ugyan Ukrajna makrogazdasági és strukturális hiányosságait tükrözte, azt Oroszország Ukrajna keleti részében végrehajtott destabilizáló, provokatív cselekményei váltották ki, amelyek bizalomvesztéshez és az ország termelési kapacitásának sérüléséhez vezettek. A hatóságok erőteljes politikai válasza, valamint a nagyszabású nemzetközi támogatási csomag hozzájárult ahhoz, hogy az ukrán gazdaság 2016-ban (2,3 %-os bővüléssel) ismét növekedési pályára állhatott. A fellendülés 2017-ben is folytatódott: Ukrajna az év első három negyedévében 2016 azonos időszakához viszonyítva 2,3 %-os növekedést ért el. A gazdasági tevékenység 2017. évi bővülése főként a beruházások és a háztartási fogyasztás eredménye, amelyre a bérek növekedése és az árfolyam stabilizálódása nyomán kerülhetett sor. Ugyancsak javult az államháztartás fenntarthatósága: a becslések szerint a GDP-arányos államadósság 2017 végén 75,6 %-on stabilizálódott, részben a megelőző 3 évben a kormányzat költségvetési konszolidációra irányuló erőfeszítéseinek eredményeként. Ukrajna gazdasági helyzetének 2015 óta tapasztalt javulása ellenére számos külső sérülékenység továbbra is fennáll. Ennek elsődleges okai Ukrajna nemzetközi tartalékainak a vártnál lassabb feltöltése, az ország nyersanyagexport-függősége, valamint külső eladósodottságának tartósan magas szintje.

A 2011-es forradalom óta Tunézia gazdasági tevékenysége visszaesett, ugyanakkor egyre súlyosabb problémák tapasztalhatók az ország fizetési mérlegében is. Ez a rendszerváltást követően szükségessé vált gazdasági átalakításnak, valamint a 2015-ben végrehajtott sorozatos, az ország kulcságazatait (pl. az idegenforgalmat és a közlekedést) sújtó terrortámadásoknak tudható be. 2017-ben a tunéziai gazdaság a fellendülés jeleit mutatta: becsült GDP-növekedése 2 %-ot ért el azt követően, hogy a gazdaság két éven keresztül szinte egyáltalán nem bővült (2015-ben a növekedés 0,8 %-os, 2016-ban 1,1 %-os volt). Az év során az infláció folyamatosan erősödött, és a 2016. végi 4,2 %-hoz képest az év végére meghaladta a 6 %-ot. Az államháztartás állapota az évek során romlott, főként a kiadásoknak elsősorban a bérek terén tapasztalt növekedése miatt, amelyet nem ellensúlyozott megfelelő mértékben a bevételeknek a 2016-tól végrehajtott adóreformok hatására egyébként biztató bővülése. Az államháztartás GDP-arányos hiánya a becslések szerint 2017-ben 6 % fölötti, míg az államadósság elérhette a 70 %-ot. Az utóbbi időben szintén romlott a külső pozíció: a folyó fizetési mérleg hiánya megközelítette a GDP 10 %-át, az apadó tartalékok 2017 végén mindössze 90 napi importfedezetet jelentettek, a külső adósság pedig a GDP nagyjából 70 %-át tette ki.

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a Tunéziának nyújtott MFA-hitelek késedelmes folyósítását több külső tényező együttesen okozta, amelyek közül egyeseket az Unió nem tudott befolyásolni. A Bizottság ugyanakkor elismeri, hogy többet is lehet tenni a támogatás gyorsabb folyósításáért, és továbbra is együttműködik a társjogalkotókkal a határozathozatali folyamat hatékonyságának javításában.

2016 decemberében a Számvevőszék különjelentést adott ki az Ukrajnának nyújtott uniós támogatásról, amelyben vizsgálta a költségvetési támogatást és a makroszintű pénzügyi támogatást is. A jelentés megállapította, hogy az Ukrajnának nyújtott uniós támogatás részben eredményesen támogatta Ukrajna megfelelően kormányzott országgá történő átalakulását, amelynek érdekében 2007–2015 között a közpénzgazdálkodás, a korrupció elleni küzdelem, valamint a gázágazat területén történtek intézkedések. A makroszintű pénzügyi támogatást illetően a jelentés szerint „az Ukrajna nehéz pénzügyi helyzetének kezelésére ígért támogatás gyors folyósítására a legeredményesebb eszköz a Bizottság által irányított makroszintű pénzügyi támogatás volt”. Az MFA folyósításainak elhalasztása ugyancsak hozzájárult ahhoz, hogy a programhoz kapcsolódó egyes feltételek megfelelően teljesülhessenek. A jelentés egyúttal rámutatott arra is, hogy egyes esetekben az MFA feltételeinek meghatározása, valamint azok teljesülésének értékelése túlságosan széles körű mérlegelési jogkört biztosított. A jelentés öt ajánlást fogalmazott meg az uniós támogatás javítása érdekében: i. nagyobb hangsúlyt kell helyezni a közpénzgazdálkodásra; ii. javítani kell a pénzügyi támogatás feltételeinek kidolgozását és annak kifizetését; iii. erősíteni kell az uniós támogatás megvalósításának monitoringját; iv. nagyobb hangsúlyt kell helyezni a reformok eredményes végrehajtására és fenntarthatóságára; v. lépéseket kell tenni az Ukrajnának a gázágazatban nyújtott uniós támogatás eredményesebbé tételére.

A politikai előfeltételekre helyezett nagyobb hangsúly következtében elhúzódott a határozathozatali folyamat, így a makroszintű pénzügyi támogatásra vonatkozó határozatok elfogadása hosszabb időt vett igénybe. Ez veszélybe sodorta a makroszintű pénzügyi támogatás azon fő célkitűzését, hogy fizetésimérleg-támogatást nyújtson olyan válsághelyzetben, amikor arra a legnagyobb szükség van (lásd az Európai Számvevőszék említett különjelentését a Tunéziának nyújtott uniós támogatásról).

A Bizottság a probléma megoldása céljából kísérletet tett a társjogalkotókkal való együttműködésre, amelynek keretében megkísérelte feltárni a jelenlegi határozathozatali folyamat eredményesebbé és hatékonyabbá tételének lehetőségeit.

A Bizottság fontosnak tartja, hogy az intézmények továbbra is betartsák az alapelveket, ezért az Európai Parlament és a Tanács makroszintű pénzügyi támogatásról szóló 2013. évi közös nyilatkozatán alapuló jogi szövegeket dolgozott ki.

A makroszintű pénzügyi támogatással kapcsolatos információk megosztásában az Európai Parlamenttel és a Tanáccsal szembeni, az Európai Parlament és az Európai Bizottság közötti kapcsolatokról szóló keretmegállapodás 9. cikke szerinti egyenlő bánásmód elvének teljes körű érvényesítése érdekében a Bizottság és a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság 2017-ben új megoldást alakított ki. Megállapodtak abban, hogy a Bizottság és a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság részéről is technikai kapcsolattartót jelölnek ki. E kapcsolattartók gondoskodnak arról, hogy a Bizottság az Európai Parlament és a Tanács részére azonos időben megküldjön minden dokumentumot, különös tekintettel azokra a „nem komitológiai” dokumentumokra, amelyek terjesztése nem a bizottsági eljárásokról vezetett nyilvántartáson keresztül történik.

4.2A jövőben várható fejlemények: makroszintű pénzügyi támogatás a következő többéves pénzügyi keretben

Mivel az EU szomszédsága geopolitikai és gazdasági szempontból továbbra is instabil, az EU makroszintű pénzügyi támogatása iránti igény a következő években is jelentős marad. Ezzel összefüggésben a Bizottság a 2014–2020 közötti többéves pénzügyi keret félidős értékelése részeként a társjogalkotók által jóváhagyott javaslatot tett a makroszintű pénzügyi támogatás eszközének megerősítésére, és ennek megfelelően az MFA éves hitelezési kapacitásának a jelenlegi 500 millió EUR-ról 2 000 millió EUR-ra történő növelésére.

A Bizottság 2018. május 2-án a 2020 utáni többéves pénzügyi keretről szóló közleményt fogadott el. Az Unió külső tevékenységét illetően vannak a meglévő eszközök jelentős egyszerűsítésére vonatkozó tervek, amelyek célja az uniós tevékenység jobb kommunikációja, az átfedések elkerülése, a folyamatok kevésbé nehézkessé tétele, a hatékonyság és a komplementaritás javítása, valamint az uniós hozzáadott érték jobb alátámasztása. Javaslat született arra, hogy a 2014–2020 közötti többéves pénzügyi keret több eszközét az új Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköz (NDICI) részeként vonják össze. Az egyes MFA-műveletek aktiválása ugyanakkor továbbra is szükség szerint, külön ad-hoc határozatok alapján történik majd, mivel elismert igény, hogy az MFA-műveletekkel kapcsolatos határozathozatali folyamatnak elkülöníthetőnek kell maradnia. A makroszintű pénzügyi támogatásra tehát a továbbiakban is a rendes jogalkotási eljárás lesz az irányadó, amely szerint az egyes műveletekre vonatkozóan az Európai Parlament és a Tanács jóváhagyása szükséges. Ezzel egyidejűleg az MFA-hitelekkel kapcsolatos garancianyújtás fedezetét az NDICI keretében létrehozandó új, külső tevékenységre vonatkozó garancia biztosítja, amely a tervek szerint magában foglalja majd a jelenlegi, külső fellépésekre vonatkozó garanciaalapot is. Ezenfelül a makroszintű pénzügyi támogatás keretében továbbra is vissza nem térítendő támogatásban részesülnek a jogosult, fokozottan sérülékeny országok.

5Új támogatás iránti kérelmek és a Bizottság készülő javaslatai – költségvetési helyzet

Az MFA-műveletekre vonatkozó 2018. évi program a következő:

I.a folyamatban lévő MFA-műveletek végrehajtása a fent ismertetetteknek megfelelően. Ide tartozik az előírt feltételek teljesítésétől függően a Jordániára vonatkozó MFA II és a Tunéziára vonatkozó MFA II művelet utolsó részletének folyósítása, valamint a Moldovára vonatkozó művelet folyósításának megkezdése;

II.a Grúziát érintő MFA III művelet jóváhagyása és végrehajtása, a támogatás első két részletének várható folyósítása;

III.az Ukrajna számára biztosított új MFA IV program jóváhagyása, megvalósításának megkezdése.

A makroszintű pénzügyi támogatások teljes folyósított összege 2018-ban várhatóan 995 millió EUR lesz, szemben a 2017-ben folyósított 1,01 milliárd EUR-val.

Az alábbi táblázat áttekintést nyújt a 2016., 2017. és 2018. évi (előzetes adatok) MFA vissza nem térítendő támogatásokkal kapcsolatos kötelezettségvállalásokról és kifizetésekről. A 2018-ra vonatkozó előrejelzés csupán tájékoztató adatokat tartalmaz és csak azokra az MFA-műveletekre terjed ki, amelyek esetében a Bizottság határozatra irányuló javaslatot tett, vagy a határozatot a társjogalkotók jóváhagyták.

Végül, a korábbi kötelezettségvállalásokkal összhangban a Bizottság 2018-ban folytatja a jelenleg valamely IMF-program keretében kifizetésben részesülő, jogosult országok – mindenekelőtt Jordánia és Tunézia – finanszírozási szükségleteinek vizsgálatát, és indokolt esetben további MFA-műveletekre tesz javaslatot ezen országok számára.