HU   ECB -PUBLIC 
 
 
 
AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK VÉLEMÉNYE  
2014. október 10.  
az egyes fogyasztói kölcsönszerződésekre vonatkozó további szabályokról  
(CON/2014/ 72) 
 
Bevezetés és jogalap  
2014. szeptember 12- én az Európai Központi Bank (EKB) felkérést kapott a magyar Nemzetgazdasági  
Minisztériumtól (a továbbiakban: a konzultáló hatóság) arra, hogy alkosson véleményt az egyes 
fogyasztói kölcsönszerződésekre vonatkozó szabályokról szóló törvényjavaslatról (a továbbiakban: a törvényjavaslat).  
A törvényjavaslatot annak módosítását
1 követ ően a magyar Parlament 2014. szeptember 24- én 
elfogadta2. Ezen körülmények között az EKB a konzultációra benyújtott törvényjavaslat alapján 
fogadta el a véleményét.  
Az EKB véleményalkotásra szolgáló hatásköre az Európai Unió működéséről szóló szerződés 
127 cikkének (4) bekezdésén és 282. cikkének (5) bekezdésén, valamint a nemzeti hatóságoknak az 
Európai Központi Bankkal a jogszabálytervezetekről folytatott konzultációjáról szóló, 1998. június 29-
i 98/415/EK tanácsi határozat3 2. cikke (1) bekezdésének harm adik és hatodik francia bekezdésein 
alapul, mivel a törvényjavaslat a Magyar Nemzeti Bankra, valamint a pénzintézetekre vonatkozó, a pénzintézetek és pénzpiacok stabilitását lényegesen befolyásoló szabályokkal kapcsolatos 
rendelkezéseket tartalmaz.  Az Euró pai Központi Bank  eljárási szabályzatának 17.5. cikke első 
mondatával összhangban a Kormányzótanács fogadta el ezt a véleményt.  
 
1 A törvényjavaslat célja  
1.1. Mint ahogy arra a CON/2014/59 vélemény
4 is hivatkozik, a magyar Kúria elfogatott egy 
jogegységi határozatot5, ame ly megállapítja a Parlament által meghatározandó azon egyes 
                                                 
1  Lásd a T/1272 /4 és a T/1272/6 számú módosító indítványokat, amelyek elérhetők a magyar Parlament honlapján: 
www.parlament.hu  
2  2014. évi XL. törvény, közzétéve a Magyar Közlöny 137/2014 számában . 
3  A Tanács 98/415/EK határozata (1998. június 29.) a nemzeti hatóságoknak az Európai Központi Bankkal a 
jogszabálytervezetekről folytatott konzultációjáról (HL L 189., 1998.7.3., 42. o.).  
4  A Kúriának a fogyasztói hitelszerződésekre vonatkozó jogegységi határozatából eredő új, általános érvényű 
rendelkezésekről szóló CON/201 4/59 vélemény.  Az EKB valamennyi véleménye közzétételre kerül az EKB 
honlapján: www.ecb.europa.eu.  
ECB -PUBLIC 
2 általános feltétek körvonalait, amelyeket a természetes személyek által megkötött, forintban 
vagy devizában denominált fogyasztói kölcsönszerződések részét képezhetnék.  
1.2. A magyar Parlament ez t követően elfogadta a Kúriának a fogyasztói kölcsönszerződésekre 
vonatkozó jogegységi határozatában foglaltak rendezésére irányuló 2014. évi XXXVIII. 
törvényt6. Ez a jogszabály a természetes személyek által megkötött, forintban illetve  külföldi 
pénznemben folyósított kölcsönszerződésekre, valamint pénzügyi lízingszerződésekre 
vonatkozó szabályokat tartalmaz. Ez a jogszabály többek között: megállapítja, hogy jogellenes 
az, hogy a pénzügyi intézmények profitál janak az árfolyamrés alkalmazásából, és előírja, hogy a 
pénzügyi intézmények az érintett fogyasztók számára visszafizetendő összeg eket az MNB által 
közzétett hivatalos devizaárfolyamon számítsák ki; és b) kimondja, hogy a kölcsönszerződések és pénzügyi lízingszerződések egyoldalú módosítása nem felel meg  a Kúria jogegységi 
határozatában körülírt elveknek, így azokat tisztességtelennek, ezáltal semmisnek nyilvánítja, hacsak a pénzügyi intézmény bírói eljárás keretében ennek ellenkezőjét bizonyítani nem tudja.  
A 2014. évi XXXVIII. törvény elfogadása, valami nt a törvényjavaslatban foglalt további 
részletszabályok az elsők azon jogalkotási lépések sorában, amelyek célja a Kúria jogegységi 
határozatában foglalt kérdések rendezése.  
1.3. A törvényjavaslat a 2014. évi XXXVIII. törvény által bevezetett új jogszabá lyi 
rendelkezésekhez kapcsolódó eljárásokat állapít meg, ideértve a vonatkozó határidőket is.  
A törvényjavaslat meghatározza a leírásokra illetve visszafizetésekre vonatkozó szabályokat, 
amelyek a szerződés állapotától függenek (azaz attól függően, hogy to vábbi kötelezettségek 
teljesítendők -e a szerződés alapján, illetve hogy a szerződés már teljesedésbe ment -e), valamint 
egyes esetekben meghatározza az alkalmazandó átváltási árfolyamokra és a fizetendő kamat mértékére vonatkozó szabályokat. Amennyiben a fo gyasztó valamely kedvezményben részesült, 
illetve a fizetési kötelezettsége csökkentésre került (például a végtörlesztésre vagy az árfolyamgátra vonatkozó rendelkezések eredményeképpen), úgy a törvényjavaslat arról 
rendelkezik, hogy a pénzügyi intézmény le vonást hajt végre a leírás vagy a visszafizetés 
összegéből, a nyújtott kedvezmény, illetve fizetési kötelezettség -csökkentés mértékéhez 
igazodóan. Különös eljárási szabályok kerülnek meghatározásra a felfüggesztett eljárások 
szabályozása érdekében, valamin t a fogyasztó i kölcsönszerződésekre vonatkozó egyoldalú 
kamat, költség illetve díjemelés is megtiltásra kerül 2016. április 30 -ig. A törvényjavaslat azt is 
kimondja, hogy az annak végrehajtásával kapcsolatos terhek viselésére teljes mértékben a 
pénzügyi intézmények kötelesek.  További rendelkezések olyan formális vitarendezési 
szabályokat írnak elő, amelyek az MNB támogatásával működő Pénzügyi Békéltető Testület 
előtt folytathatók le. Az MNB felügyeleti hatáskörében új feladatokat kap, és a törvényjavaslat 
                                                 
5  A Kúria 2014. június 16-i 2/2014. számú jogegységi határozata. Lásd még a Kúria 2013. december 16-i 6/2013. 
számú jogegységi határozatát is.  
6  Magyar Közlöny 98/2014, 2014. 7.18.  
ECB -PUBLIC 
3 az egyéb érintett jogi normákkal való összhang ot is biztosítja. Végezetül módosításra kerülnek 
egyes számviteli és adózási szabályok a pénzügyi intézmények jelenlegi és a jövőbeni fizetési 
kötelezettségek az új szabályok alapján történő teljesítésének lehet ővé tétele érdekében.  
1.4. A 2014. évi XXXVIII törvény által bevezetett új jogi rendelkezések végrehajtásához szükséges alapvető eljárási szabályok meghatározásán túlmenően a törvényjavaslat az MNB elnökét olyan rendelet elfogadására hatalmazza fel, amely a pénzügyi intézmények által betartandó egyes 
fontos részletszabályokat határoz meg. Ez magában foglalja az új kötelezettségek 
végrehajtására, a kötelezettségek teljesítésének határidejére, és egyes korlátozott esetekben az átváltási árfolyamra irányadó ér téknapra vonatkozó részletszabályokat csakúgy, mint a 
pénzügyi kötelezettségek teljes mértékben való teljesítésének határidejét, beleértve annak tartalmát és módját, és a közzétételre vonatkozó szabályokat.  
 
2. Általános észrevételek  
 Az EKB- val folytatott konzultáció megfelelő időpontja  
 A törvényjavaslatot a Parlament 2014. szeptember 24- én elfogadta, röviddel azt követően, hogy 
az EKB -val konzultációt kezdeményeztek, és még mielőtt az EKB elfogadhatta volna a 
véleményét. Következésképpen a Parlamentnek n em volt lehetősége arra, hogy a 
törvényjavaslat elfogadása előtt figyelembe vegye az EKB álláspontját. Továbbmenve, a 
törvényjavaslat  elfogadott szövege a Parlament által a jogalkotási eljárás során elfogadott 
módosító indítványok következtében jelentősen eltér a törvényjavaslat azon szövegétől, 
amelyről az EKB -val konzultáltak. Ez a vélemény az EKB -hoz konzultációra benyújtott 
törvényjavaslaton alapul.   
 A magyar hatóságok ismételten megszegték az EKB -val való konzultációnak a kellő módon 
való megfelelésre vonatkozó kötelezettségüket. A módosított törvény elfogadása nem mentesíti 
a hatóságokat az ezen véleményben foglaltak megfontolására vonatkozó kötelezettségük alól, mivel e kötelezettség fontos a törvény, valamint az esetleges későbbi módosítások alkalmazása 
és értelmezése szempontjából.  
 Az EKB ismételten nyomatékot ad azon álláspontjának, amely szerint a nemzeti hatóságok különleges sürgősség esetén sem mentesülnek az EKB -val a jogalkotási folyamat egy olyan 
pontján történő konzultáció alól, amely elegendő időt biztosít: a) az EKB számára arra, hogy megvizsgálja a jogszabálytervezetet és valamennyi megkívánt nyelvi változatban elfogadja a 
véleményét; valamint b) a nemzeti hatóságok számára arra, hogy a 98/415/EK határozatban 
foglaltaknak megfelelően figyelembe vegyék az EKB álláspontját.  Az EKB erre tekintettel 
méltányolná, ha a konzultáló hatóság a jövőben a 98/415/EK határozatban foglaltaknak megfelelő en tenne eleget az EKB -val történő konzultációra vonatkozó kötelezettségének.  
ECB -PUBLIC 
4 3. Különös észrevételek  
3.1. Az EKB hangsúlyozni kívánja, hogy a CON/2014/59 vélemény 3. bekezdésében tett 
valamennyi észrevétel továbbra is fennáll. Kifejezett jelentőséggel bí rnak a 3.3. és a 3.4. 
bekezdésben az intézkedések alábbi lehetséges hatásának vonatkozásában tett észrevételek: a) azok a bankrendszerre nehezedő komoly terhet jelentenek, potenciálisan kedvezőtlenül 
érintve a magyar pénzügyi szektor egészének stabilitását  és az egyes pénzügyi intézmények 
helyzetét, és b) azok a bankcsoportok konszolidált profitjára és tőkepozíciójára gyakorolt, határon átnyúló, a gazdaságra kiható tovagyűrűző hatásokat is előidézhetnek. A CON/2014/59-
es vélemény ezen bekezdései említést te sznek továbbá a magyar hatóságok és valamennyi 
érdekelt szervezet közötti érdemi párbeszéd fontosságáról , valamint arról,  hogy a nyilvánosság 
érdekei nek - ideértve a pénzügyi intézményeket és a hitelfelvevőket, valamint a magyarországi 
pénzügyi rendszer st abilitásának biztosításáért felelős hatóságokat is – megfelelő megfontolást 
szükséges kap niuk.  
3.2. A pénzügyi stabilitás kérdését illetően az EKB üdvözli azt, hogy a törvényjavaslat felhatalmazza az MNB elnökét arra, hogy a 2014. évi XXXVIII. törvény ált al bevezetett új 
rendelkezésekhez kapcsolódó egyes rendelkezéseket rendeletben határozzon meg, mivel az MNB egyben a makroprudenciális felügyeletért és a makroprudenciális felvigyázásért felelős 
nemzeti hatóság Magyarországon. Az MNB van a legmegfelelőbb h elyzetben arra, hogy a 
fogyasztók által kötött kölcsönszerződések általános feltételeit, valamint az új jogi 
rendelkezéseknek a pénzügyi intézményekre gyakorolt hatását elemezze. A feladatai körében az 
MNB képes hozzájárulni a pénzügyi rendszerre gyakorolt  rendszerkockázatok megelőzéséhez 
és kezeléséhez. Ami a törvényjavaslat által az MNB elnöke számára javasolt jogalkotási felhatalmazásokat illeti, azok nem csupán technikai jellegűnek minősülnek, így az EKB elvárja, 
hogy a hatáskörébe tartozó jogszabályter vezetek vonatkozásában a 98/415/EK határozatban 
foglaltaknak megfelelően kellő időben konzultáljanak vele az MNB elnöke által elfogadásra 
előkészített jogszabályok tervezetéről.  
3.3. A külföldi bankcsoportok tulajdonában lévő, a magyar bankszektorban működő jogalanyok magas arányára tekintettel, továbbá a to vagyűrűző hatások és az Európai Unión belüli pénzügyi 
stabilitás veszélyeztetésének megelőzése érdekében az MNB -nek tájékoztatnia kellene az EKB -
t, az Európai Rendszerkockázati Testületet és az egyéb érd ekelteket a jövőbeli tervezett 
végrehajtási rendelkezésekről . 
3.4. A fogyasztói kölcsönszerződésekre vonatkozó új jogi követelményeknek való megfelelés  
ellenőrzésére vonatkozó új felügyeleti feladatain túlmenően az MNB feladata lesz a panaszok előterjesztése esetén való közvetítés és a közérdekű keresetek indítása. A központi banki 
függetlenség alapelvével összhangban az MNB -nek képesnek kell lennie ezen új feladatok oly 
módon történő ellátására, hogy emellett a Központi Bankok Európai Rendszerén (KBER) bel üli 
feladatainak ellátásához szükséges elegendő pénzügyi forrás is a rendelkezésére álljon. 
A központi banki függetlenség elve megköveteli azt, hogy a nemzeti központi bankoknak 
ECB -PUBLIC 
5 elegendő pénzügyi forrás álljon rendelkezésre a KBER -rel kapcsolatos, valamint  a nemzeti 
feladataik ellátásához, ez utóbbi jelen esetben magában foglalja az MNB -nek adott új 
feladatokat is.  
 
Ezt a véleményt közzéteszik az EKB honlapján.  
 
 Kelt Frankfurt am Mainban, 2014. október 10- én. 
 
[aláírás]  
 
az 
EKB elnöke  
Mario DRAGHI