1.Bevezetés: a katonai mobilitás javítása az Unióban

Az Unió helyzetéről szóló, 2017-es beszédében Juncker elnök is hangsúlyozta annak fontosságát, hogy 2025-re létrejöjjön a teljes értékű európai védelmi unió. Az EU már most is megteszi a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy hatékonyabb, reagálóképesebb és összetartóbb Unió jöjjön létre, amely képes a béke előmozdítása és a polgárok és területek biztonságának garantálása terén érvényesíteni az EU közös érdekeit és prioritásait, amint azt az EU kül- és biztonságpolitikájára vonatkozó globális stratégia is sürgette. Az európai védelmi cselekvési terv és különösen az Európai Védelmi Alap mutatja Európa elkötelezettségét, hogy bátor fellépéssel támogassa a tagállamokat. Az Európai Unión belüli katonai mobilitás javítása az e célból tett gyakorlati lépések egyike, amely hozzájárul egy olyan, védelmet nyújtó Unió létrehozásához, amely hatékonyan valósítja meg az európai szolidaritást és kölcsönös segítségnyújtást.

Huszonöt uniós tagállam úgy döntött, hogy a katonai mobilitást a 2017. december 11-én elindított állandó strukturált együttműködés keretében tett kötelező erejű kötelezettségvállalások közé sorolja. A Tanács 2018. március 6-án szintén elfogadott egy ajánlást az állandó strukturált együttműködés végrehajtásának ütemtervéről, valamint egy határozatot az állandó strukturált együttműködés keretében kidolgozandó projektek jegyzékének létrehozásáról. 2017 decemberében a 2016. júliusi EU-NATO együttes nyilatkozat végrehajtására irányuló új javaslatok közös csomagja kiegészült a katonai mobilitással. Az Európai Tanács 2017 decemberében felkérte a főképviselőt, a Bizottságot és az uniós tagállamokat, hogy tegyenek lépéseket a katonai mobilitás terén, mind az állandó strukturált együttműködés keretében, mind pedig az EU-NATO együttműködés keretében.

Az uniós megközelítés vezérelvei

Az Európai Unió katonai mobilitásának javításáról szóló, 2017. novemberi közös közlemény nyomon követéseként, valamint az Európai Védelmi Ügynökség keretében a határokon átnyúló, Európán belüli katonai szállítással foglalkozó ad-hoc munkacsoport ütemtervére építve e cselekvési terv célja, hogy koherens keretet biztosítson a folyamatban lévő és jövőbeli programok, projektek, kezdeményezések és tevékenységek számára. Ez lehetővé teszi egy összehangoltabb uniós megközelítés kialakítását, a tagállamok közötti szolidaritás megerősítését és az uniós hozzáadott érték javítását.

A fegyveres erők jobb mobilitása az Unión belül és kívül fokozni fogja az európai biztonságot azáltal, hogy lehetővé teszi az uniós tagállamok számára, hogy gyorsabban cselekedjenek védelmi szükségleteikkel és felelősségeikkel összhangban, mind a közös biztonság- és védelempolitikai missziók és műveletek, mind a nemzeti és nemzetközi tevékenységek során (pl. a NATO keretében).

E cselekvési terv végrehajtása szempontjából kulcsfontosságú az uniós tagállamokkal – beleértve valamennyi érintett szereplőt – való szoros együttműködés. Erre az EU-tagállamoknak a területükkel, valamint a katonai mozgásokra vonatkozó nemzeti döntéshozatali folyamataikkal kapcsolatos szuverenitásának teljes körű tiszteletben tartása mellett kerül sor. Emellett az uniós intézmények, ügynökségek és szervek, valamint a tagállamok illetékes nemzeti hatóságai közötti együttműködés megerősítésére irányuló lépésekre az érintett szereplők különböző hatásköreinek teljes mértékű tiszteletben tartása mellett kerül sor. Annak érdekében, hogy az eredmények kiegészítsék egymást, biztosítani kell a jelenlegi cselekvési terv és a katonai mobilitással kapcsolatos állandó strukturált együttműködési projekt közötti szoros koordinációt.

Fontos a NATO-val a katonai mobilitás terén az együttes nyilatkozat végrehajtása keretében folytatott további együttműködés is. A Tanács 2017. decemberi következtetéseinek megfelelően a NATO-val a katonai mobilitás valamennyi területe (szárazföldi, tengeri, légi) terén folytatott együttműködés és konzultáció személyzeti szinten, rendszeres találkozókon történik. A cél az EU és a NATO közötti koherens megközelítés és szinergiák biztosítása a meglévő – többek között jogi, infrastrukturális és eljárási – akadályok hatékony leküzdése érdekében, megkönnyítve és meggyorsítva ezzel a katonai személyzet és anyagok mozgását és határátlépését, teljes mértékben tiszteletben tartva a szuverén nemzeti döntéseket. Ezt az együttműködést teljesen nyíltan és átláthatóan, mindkét szervezet döntéshozatali autonómiájának és eljárásainak tiszteletben tartása mellett, befogadó és kölcsönös módon kell megvalósítani, anélkül, hogy bármely uniós tagállam biztonság- és védelmi politikájának sajátos jellege sérülne. A valamennyi érdekelt féllel való együttműködés célja a koordináció és az eredményesség optimalizálása, az összes szinergia kihasználása érdekében.

A határokon átnyúló katonai szállítással foglalkozó ad-hoc munkacsoport eredményei

E cselekvési terv az Európai Védelmi Ügynökség keretében annak irányítóbizottsága 2017. szeptemberi határozatával létrehozott ad hoc munkacsoport által kidolgozott katonai mobilitási ütemtervre épül. Az ad hoc munkacsoport ütemterve a következő négy szempont tekintetében azonosította a katonai mobilitás javítására vonatkozó feladatokat, felelősségi köröket és ambiciózus határidőket: jogi szempontok; vámügyek; katonai követelmények, beleértve az infrastruktúrához kapcsolódó katonai szabványokat; valamint a határokon átnyúló forgalmi engedélyek, beleértve a diplomáciai engedélyeket is. Az Európai Védelmi Ügynökség irányítóbizottsága 2018. február 9-én üdvözölte az ütemtervet, és megbízta az Európai Védelmi Ügynökséget, hogy e cselekvési terv végrehajtása keretében is folytassa a katonai mobilitás javítására irányuló további munkát, és éves rendszerességgel tegyen jelentést az elért eredményekről.

Ezen túlmenően az EU tagállamai számos, az Európai Védelmi Ügynökség által támogatott együttműködési projektben és kezdeményezésben vesznek részt, úgymint: a „mozgás és szállítás” projektcsoport, az EU multimodális szállítási csomópontja és a diplomáciai engedélyekről szóló technikai megállapodás.

2.Meghatározott intézkedések

2.1. Katonai követelmények

Az EU és tagállamai szükségleteit tükröző katonai követelmények azonosítása és az azokról szóló megállapodás az EU egész területén a hatékony megközelítés kiindulópontja lesz, amely az alábbi szakaszokban meghatározott összes többi intézkedést felöleli. E követelményeknek tartalmazniuk kell a katonai mobilitáshoz szükséges infrastruktúra meghatározását is. Előírják az uniós tagállamok számára, hogy az összkormányzati megközelítést kövessék, és hogy a védelmi minisztériumokon kívül más illetékes nemzeti hatóságokat is bevonjanak.

Uniós szintű kulcsintézkedések: ·Az Európai Külügyi Szolgálat/az Európai Unió Katonai Törzse – az uniós tagállamokkal, a Bizottsággal és az érintett uniós ügynökségekkel és szervekkel (beleértve az Európai Védelmi Ügynökséget is) szorosan együttműködve, illetve adott esetben a NATO-val konzultálva – kidolgozza a katonai követelményeket. ·Felkérjük a Tanácsot, hogy 2018 közepéig vizsgálja meg és validálja a katonai követelményeket, bevonva az érintett előkészítő szerveket, többek között az EU Katonai Bizottságát is.

2.2. Közlekedési infrastruktúra