EURÓPAI BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 2011.11.29. 
SEC(2011) 1409 végleges 
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA 
amely a következ ő dokumentumot kíséri 
európai parlamenti és tanácsi irányelvjavasla t a fogyasztói vitákra vonatkozó alternatív 
vitarendezésr ől  (a fogyasztói AVR-r ől szóló irányelv) 
 
és 
 
európai parlamenti és tanácsi rendeletjavas lat a fogyasztói vitákra vonatkozó online 
vitarendezésr ől (a fogyasztói OVR-r ől szóló rendelet) 
 
{COM(2011) 793 végleges} 
{SEC(2011) 1408 végleges}  
 
HU 2   HU Felelősségi nyilatkozat  
Ez a hatásvizsgálati jelentés cs ak az összeállításában részt vev ő bizottsági szolgálatokat köti, 
szövege észrevételezések alapjául szolgál, és a Bizottságot kés őbbi döntései tekintetében nem 
kötelezi. 
 
HU 3   HU 1. BEVEZETÉS  
Az utóbbi évtizedekben az uniós és nem zeti fogyasztóvédelmi jogszabályok jelent ősen 
megerősödtek. Ha azonban az európai fogyasz tók jogai sérülnek, nem mindig kapnak 
hatékony segítséget.  
Mindez azzal magyarázható, hogy a fogyaszt ók azt hiszik, hogy a bírósági eljárások 
költségesek, id őigényesek, és nagy terhet rónak rájuk. A nehézkes és eredménytelen eljárások 
és ezek bizonytalan kimenetele elbátortalanítj a a fogyasztókat még attól is, hogy egyáltalán 
jogorvoslathoz folyamodjanak. A fogyasztók továbbá nincsenek mindig tisztában azzal, hogy 
jogaik konkrétan mit is jelentenek, ezért hiába állna jogukban, nem kérnek kárpótlást. 
A hatékony jogorvoslat hiánya a több tagállamot érint ő ügyletekben különleges problémákat 
vet fel. Mivel a fogyasztók nyilvánvaló an óvakodnak az ismeretlen kereskedelmi 
környezett ől, külön aggodalommal tölti el őket, hogy valami probléma adódhat, amikor másik 
tagállamban vásárolnak. Tartanak a tagá llamok jogszabályai közötti különbségekt ől, a nyelvi 
problémáktól, az esetlegesen magasabb áraktól és  a másik tagállam ismeretlen vitarendezési 
eljárási szabályaitól. A fogyasz tók gyakran azért nem kérnek segítséget, mert nem tudják, 
hogy másik tagállamban hol lehetne jogorvos lathoz folyamodniuk. A jogorvoslat körüli 
bizonytalanság rossz hatással van a fogyasztók határon túli vásárlásba vetett hitére, és 
elrettenti őket attól, hogy éljenek az egységes piac el őnyeivel. 
A hagyományos bírósági vitarendezésen túlmen ően bizonyos tagállamokban a fogyasztók és 
vállalkozások az ún. alternatív vitarendezési (AVR ) rendszerekhez is  fordulhatnak 
követeléseikkel. Az alternatív vitarendezés ki fejezés peren kívüli e ljárásokat, mint pl. 
békéltetést, közvetítést , választottbíráskodást, felülbírál ati bizottságot takar. Ennek a 
hatásvizsgálatnak az alkalmazásában az AVR a fogyasztók és keresked ők közötti, a 
kereskedelmi áruk eladásához és  szolgáltatások nyújtásához köthet ő vitarendezést jelenti. Az 
AVR-rendszerek a felek között felmerül ő viták rendezésére irányulnak valamilyen szerv (pl. 
békéltető, mediátor, ombudsman, felülbírálati bi zottság) közbenjárásával. Az AVR nem 
foglalkozik a vállalkozások által m űködtetett bels ő panaszkezelési rendszerek általi 
vitarendezéssel. Azok az AVR-rendszerek, am elyek célja a fogyasz tók és a keresked ők 
közötti viták online eljá rás általi rendezése az ún. online vitarendezési (OVR) rendszerek. Az 
OVR hatékony eszköz lehet, különösen az online ügyletekkel kapcsolatos viták 
megoldásához. Az OVR jelenleg  még nincs eléggé kidolgozva1. 
Annak érdekében, hogy alterna tív vitarendezési rendszerek útján javuljon a fogyasztók 
jogorvoslathoz való hozzáférése, uniós szint ű mérlegelésre van szükség. Ez az elemzés teljes 
mértékben figyelembe veszi az AVR különböz ő fejlettségi szintjét a tagállamokban és a 
meglévő AVR-rendszerek különféle típusait. Az AVR-rendszerekre irányuló nemzeti 
politikák sokfélesége (vagy éppen ezek hiánya) arra mutat rá, hogy a tagállamok egyoldalú fellépése nem vezet kielégít ő megoldáshoz a fogyasztók és a vállalkozások számára. A 
koherens és hatékony nemze ti AVR-rendszerek hiányának má sik hatása, hogy a fogyasztók 
több tagállamot érint ő és online viták esetén nem hagyatkozhatnak ezekre az AVR-
                                                
 
1 Az OVR a keresked ők közötti vitákra is alkalmazható, amellyel azonban az AVR-hez hasonlóan ez a 
hatásvizsgálat nem foglalkozik. Keresked ők közötti OVR-re példa a Cseh Választottbíróság 
(www.AVR.eu ), amely az egész világon márka- és védjegytulajdonosoknak, domainnévigényl őknek és 
regisztrációs vállalkozásoknak segít vitáik online eljárás általi megoldásában.  
 
HU 4   HU rendszerekre, ugyanis az AVR/OVR  eljárásokhoz továbbra is ig en korlátozott a hozzáférés. 
Az AVR-re és OVR-re vonatkozóan felisme rt problémák több tagállamot érint ő szempontjai 
közvetlenül összefüggenek a nemzeti helyzettel. A több tagállamot érint ő AVR javítása a 
nemzeti AVR javításán múlik.  
A hatásvizsgálat kifejezetten a peren kívüli vitarendezésre összpontosít. Egy sor olyan 
politikai lehet őség elemzésére törekszik, amely az AVR-e n és az OVR-en keresztül javítja a 
fogyasztók problémáinak jogorvoslatát. Ez a hatásvizsgálat nem foglalkozik más olyan 
eszközökkel, amelyek bírósági út on és jogérvényesítési intézked és útján javítják a fogyasztók 
belső piaci jogainak alkalmazását. 
2. A PROBLÉMA MEGHATÁROZÁSA  
Az európai fogyasztók jelent ős része tapasztal problémákat, amikor a bels ő piacon árukat 
vagy szolgáltatásokat vásárol. 2010-ben kb. mi nden ötödik európai fogyasztóra volt ez igaz2. 
Noha a jogszabályok alapvet ően magas szint ű fogyasztóvédelmet bi ztosítanak, a fogyasztók 
által tapasztalt problémák gyakran me goldatlanok maradnak. A vásárolt áruk vagy 
szolgáltatások kapcsán felmerül ő problémák miatt az európai fogyasztókra háruló veszteség 
az EU GDP-jének 0,4 %-ára becsülhet ő. Idetartoznak a több tagállamot érint ő vásárlásokkal 
kapcsolatosan az európai fogya sztókat ért károk is, ami k b. 500 millió–1 milliárd euróra 
tehető3. 
Négy olyan hiányosságot sikerült azonosítani, amelyek akadályozzák az AVR hatékonyságát. 
Az AVR helyenkénti hiánya, valamint az AVR -rendszerek alacsony ismertsége és színvonala  
Az EU területén az európai fogyasztók nem egyforma mértékben férnek hozzá a jó min őségű 
AVR-rendszerekhez. A 750 meglév ő nemzeti AVR-rendszer ellenére még mindig vannak 
lefedetlen részek földrajzilag és ágazatilag egyaránt. Ezen túlmen ően a részletes információk 
hiánya az AVR használatát illet ően jelentős akadályt gördít a fogyasz tók elé. A vállalkozások 
csak ritkán tájékoztatják a f ogyasztókat az illetékes AVR-rendszerr ől mint vitarendezési 
módszerről akár a vásárlás helyszínén, vagy a vásárlást követ ően. Végül az AVR-rendszerek 
nem mindig tartják be az alapelveket, mint pl. az átláthatóságot, a pártatlanságot és 
hatékonyságot, amint az 1998. és 2001. évi két bizottsági ajánlás el őírja. 
Az OVR és a több tagállamot érint ő e-kereskedelmi ügyletek  
Az Unió tagállamaiban az AVR hatókörének hiánya oda vezet, hogy az e-kereskedelmi 
ügyletekkel kapcsolatos viták rendezése ered ménytelenül zárul. 2010-ben az ECC-Net-en 
érkezett panaszok több mint fele e-kereskedelmi ügyleth ez volt kapcsolható, és ebb ől 
kevesebb mint 9 % kerül másik tagállamba n AVR-rendszerhez. Nagyon kevés az olyan AVR-
rendszer, amely lehet őséget nyújt a teljes folyamat onl ine lebonyolítására. Ha az egész 
folyamatot online lehetne kezelni, id őt lehetne spórolni, és könnye bb lehetne a felek közötti 
kommunikáció. 
                                                 
2 EB 342, 169. o. 
3 Feltéve, hogy az egyéni veszteségek, a belföldi és több tagállamot érint ő vásárlásoknál hasonlóak, a 
több tagállamot érint ő vásárlások miatt az uniós fogyasztókat ért kár 500 millió EUR és 1 milliárd 
EUR-ra tehet ő. Ez a feltételezés azzal is alátámasztható, hogy ha összehasonlítju k a belföldi és több 
tagállamot érint ő vásárlók tapasztalatait, úgy t űnik, hogy a tapasztalt problémák tekintetében nincsenek 
jelentős különbségek. Határon túl vásárolt termék esetén a vásárlók 16 %-a, míg a belföldi piacon 
vásárolt termék esetén a vásárlók 18 %-a tapasztalt késést.  
 
HU 5   HU 3. A SZUBSZIDIARITÁS ELVE ÉS AZ UNIÓS FELLÉPÉS SZÜKSÉGESSÉGE  
A fogyasztóvédelem az EU és a tagállamok köz ös hatáskörébe tartozik. Mint ahogy az 
Európai Unió m űködéséről szóló szerz ődés 169. cikke el őírja, a fogyasztói érdekek 
érvényesülésének el őmozdítása érdekében az Unió ho zzájárul többek között a fogyasztók 
gazdasági érdekeinek védelméhez, valamint a tájékoztatáshoz, oktatáshoz és az érdekeik védelmét célzó önszervez ődéshez való jogaik meger ősítéséhez. A EUMSz. 114. cikkén 
alapuló AVR/OVR kezdeményezés a bels ő piac megfelel ő működésének keretén belül segít 
ezen célkit űzések elérésében. Ezzel egyid őben tiszteletben tartja a szubszidiaritás és az 
arányosság elvét. 
A fogyasztói AVR/OVR létrehozása kulcsfont osságú a fogyasztók és a vállalkozások 
támogatásához és a bels ő piac működésének javításához, mindezt a nyilvános konzultációkon 
és vitákon az érdekeltek véleményé nek valamennyi ágazata is meger ősítette. 
A fogyasztói AVR-rendszerekr ől szóló bizottsági ajánlások után 12 évvel a jelenlegi helyzet 
elemzése azt mutatja, hogy a kizárólag nem zeti szinten hozott intézkedések nem 
eredményeztek elegend ő AVR-hatókört. Néhány hiányossá g még mindig akadályozza az 
AVR-rendszerek eredményességét, és a több tagállamot érint ő e-kereskedelmi ügyletekhez 
alkalmazott, jól m űködő és elérhet ő OVR-rendszerek még mindig nem elég fejlettek. Az EU 
területén az európai fogyasztók ezért nem egyforma mértékben férnek hozzá az AVR-
rendszerekhez. Ezen kívül nincs garantálva minden kiskereskedelmi ágazatban a fogyasztók 
tájékoztatása az AVR-r ől. Ha az AVR kifejlesztése csak  a tagállamokra marad, akkor a 
színvonalas AVR-ek néhány kiskereskedelmi ágazatba n és az EU néhány területén továbbra is 
hiányozni fognak. A fogyasztók és  a vállalkozások továbbra sem ismerik széles körben az 
AVR-t, míg a nemzeti AVR figyelemmel kíséré sét a tagállamok önkéntes alapon végzik. 
Végül nincs rá biztosíték, hogy az AVR/OVR-r endszerek tiszteletben tartják a min őséget 
biztosító alapelveket. Az EU-ban az AVR  ilyen elégtelen és fragmentált fejl ődése ellentétben 
áll az EUMSz. célkit űzéseivel, ugyanis aláássa a bels ő piac működését, illetve új akadályokat 
hoz létre el őtte, az EU-ban egyenl őtlen fogyasztóvédelmet, valami nt a vállalkozások számára 
változó kereskedelmi feltételeket alakít ki. Jól m űködő belföldi AVR nélkül továbbá, amelyre 
a több tagállamot érint ő AVR épülhet, nem lehet megvalósítani hatékony és eredményes 
AVR-t a több tagállamot érint ő vitákhoz. 
A hatékony AVR/OVR hiánya korlátozza a vi tarendezés ilyen eszközének lehet őségeit, és a 
különböző tagállamokban egyenl őtlenségeket hoz létre a f ogyasztói viták kezelésének 
hatékonyságában. Ez a helyzet pedig befolyásolja a fogyasztók több tagállamot érint ő 
vásárlásba vetett bizalmát. A vállalkozások4 és a fogyasztók egyaránt  azt állítják, hogy mivel 
aggályaik vannak a másik tagá llamban esetlegesen felmerül ő jogorvoslati problémákkal 
kapcsolatban, húzódoznak a külföl di eladásoktól és vásárlás októl, így nem aknázzák ki 
teljesen a bels ő piac teremtette el őnyöket5. Különös figyelmet kell szentelni a fogyasztók 
belső piacba vetett bizalma kialakításának, vala mint a tagállamokban a vállalkozások számára 
kellő mozgástér biztosításának. 
                                                 
4 Különösen a kkv-k, mivel korlátozott ad minisztratív kapacitásuk nem teszi lehet ővé számukra, hogy 
bírósági úton érvényesítsék követeléseiket. Egyszer ű vitarendezés, mint pl. az AVR elérhet ősége 
megoldaná a kkv-k ilyen problémáit. 
5 A jelentések szerint 20-ból 1 fogyasztó ta pasztal problémákat a több tagállamot érint ő vásárlások 
esetén, míg a keresked ők 59 %-a állította, hogy a külföldi eladásaik el őtt álló jelent ős akadály a 
belföldihez képest a több tagállamot érint ő vásárlások kapcsán felmerül ő panaszok és konfliktusok 
rendezésének esetleges magas költségei. 
 
HU 6   HU Ezen túlmen ően a több tagállamot érint ő jelenlegi e-kereskedelmi  ügyletek alacsony szintje 
ellenére a tagállamokban gyorsan b ővül a digitális kiskereskedelmi piac6. A határokon túli 
online ügyletek tekintet ében tehát az egyszer ű, olcsó és hatékony peren kívüli jogorvoslat 
egyre fontosabb a fogyasztók és a keresked ők számára. Tagállami szint ű fellépéssel nem lehet 
uniós szint ű online vitarendezést elérni, amely – a hogy a digitális menetrend is hirdeti – 
kulcsfontosságú eszköz az e-kereskedelem népszer űsítéséhez.  
A kitűzött célok uniós szint ű intézkedésekkel ezek lépték e és hatásai miatt könnyebben 
elérhetők. A tagállamokban az AVR-rendszerek közös elvei és kritériumai meghatározásában 
egyértelm ű előny, ha a belföldi és határokon túli ügylet ekkel kapcsolatos fogyasztói vitákat 
hatékonyan és megfelel ően kezelik. Mindez azt is bizt osítja, hogy az AVR/OVR az EU-ban 
homogénebben fejl ődik. 
A tagállami szint ű egyoldalú intézkedések nem tudják eléggé biztosítani a fent említett 
előnyöket a fogyasztóknak és a keresked őknek. A tagállamok koor dinálatlan törekvései 
valószínűleg az AVR további fragmentálódásához vezetnek, ami a fogyasztók és keresked ők 
egyenlőtlen belső piaci bánásmódjához járul hozzá, és az EU-ban a fogyasztói jogorvoslatok 
különböző szintjéhez vezet. 
4. POLITIKAI CÉLKIT ŰZÉSEK  
Az általános célkit űzések a következ ők: i. a kiskereskedelmi bels ő piac működésének javítása, 
ideértve a digitális kiskereskedelmi piacot is, ii. magas szint ű fogyasztóvédelem 
megvalósítása, iii. annak lehet ővé tétele, hogy a fogyasztók és keresked ők hatékonyan 
rendezzék vitáikat. Az alábbi tá blázat az egyedi és operatív célkit űzéseket írja le:  
Egyedi célkit űzések  Operatív célkit űzések  
Az AVR hatóköre, tájékoztatás és min őség 
Az AVR-rendszerekhez való hozzáférés biztosítása, 
hogy a fogyasztók számára könnyebbé váljon a peren kívüli vitarendezés a keresked őkkel folytatott belföldi 
és határokon túli viták esetén egyaránt.
 • Az AVR-rendszerek által rendezett, belföldi és 
határokon túli fogyasztói viták arányának növelése. 
• A belföldön vagy a határokon túl vásárolt áruk vagy 
szolgáltatásokkal kapcsolatos megoldatlan fogyasztói problémák számának csökkentése.
 
Annak biztosítása, hogy a fogyasztók és 
vállalkozások tudjanak az AVR-rendszerekr ől.  • Annak biztosítása, hogy a fogyasztók 
tájékozódhassanak a vitájukhoz illetékes AVR-r ől, 
különösen a több tagállamot érint ő esetekben. 
• Annak biztosítása, hogy a fogyasztók és 
vállalkozások tudjanak az AVR-rendszerekkel 
kapcsolatos általános információkról és ezek használatáról, különösen a több tagállamot érint ő 
esetekben. 
 
                                                 
6 2004 és 2010 között az EU-25 országaiban jelent ős mértékben, 22 %-ról 37 %-ra n őtt az interneten 
árukat vagy szolgáltatásokat rendel ő személyek aránya, különösen az Egyesült Királyságban, 
Luxemburgban, Németországban, Hollandiában, Franciaországban és az északi országokban, ahol az 
internethasználók 45–65 %-a online vásárló is egyben. 
 
HU 7   HU Annak biztosítása, hogy az AVR-rendszerek jó 
minőségű szolgáltatásokat nyújtsanak a 
fogyasztóknak és a vállalkozásoknak egyaránt  • Annak biztosítása, hogy az AVR-rendszerek 
pártatlan szolgáltatásokat nyújtsanak a 
fogyasztóknak és a vállalkozásoknak egyaránt. 
• Annak biztosítása, hogy az AVR-rendszerek 
kompetens és átlátható szolgáltatásokat nyújtsanak a 
fogyasztóknak és a vállalkozásoknak egyaránt. 
• Annak biztosítása, hogy az AVR-rendszerek 
hatékony szolgáltatásokat nyújtsanak. 
• Az AVR-rendszerek rendszeres figyelemmel 
kísérésének biztosítása.  
Az online vitarendezés (OVR) és a több tagállamot érint ő e-kereskedelmi ügyletek  
Annak biztosítása, hogy a fogyasztók és a 
vállalkozások több tagállamot érint ő e-kereskedelmi 
vitáik online rendezésére igénybe vehessenek egy 
mechanizmust.  • Annak lehet ővé tétele a fogyasztók és a 
vállalkozások számára egy uniós szint ű webes alapú 
szolgáltatással, hogy minden több tagállamot érint ő 
e-kereskedelmi vitájukat online és peren kívül 
rendezhessék.  
• Olyan közös kritériumok kialakítása, amelyekre a 
webes alapú rendszer épülhet, és ezáltal 
hatékonyabbá válhat  
5. POLITIKAI LEHET ŐSÉGEK ÉS ELEMZÉS  
Az alábbi táblázat összefoglalja a két probl ématerületre megállapított politikai lehet őségeket. 
5.1. Az AVR hatóköre, tájékoztatás és min őség 
1. 
lehetőség Nincs uniós fellépés (alapforgatókönyv)  
2. 
lehetőség Nem kötelez ő erejű jogi eszköz, amely minden belföldi és határokon túli fogyasztói vita 
rendezéséhez színvonalas AVR-rendszerekre öszt önöz, a vállalkozásokat arra ösztönzi, 
hogy tájékoztassák a fogyasztókat a vitá ik rendezésében illetékes AVR-rendszerr ől, az 
AVR-rendszereket pedig arra ösztönzi, hogy vegyenek részt az ágazatspecifikus AVR-rendszerek meglév ő uniós hálózatában. 
 
3. 
lehetőség  Kötelező erejű jogi eszköz annak biztosítására, hogy a fogyasztók minden belföldi és 
több tagállamot érint ő vitájukhoz jó min őségű AVR-rendszereket vehessenek igénybe, 
ideértve az online szolgáltatásokat is; hog y a fogyasztók tájékozódhassanak a vitáik 
rendezésében illetékes AVR-rendszerr ől; és hogy az AVR-rendszerek részt vegyenek az 
ágazatspecifikus AVR-rendszerek meglév ő uniós hálózatában.  
4. 
lehetőség Kötelező erejű jogi eszköz színvonalas nemzeti AVR-rendszerek számára uniós modell 
létrehozására, amely magában foglalja  a belföldi és több tagállamot érint ő fogyasztói 
vitákat és az online vásárlásokat is. Ez a j ogi eszköz azt is biztosítja, hogy a fogyasztók 
tájékozódjanak a vitáik rendezésében illetékes AVR-rendszerr ől, és létrejöjjön az 
ágazatspecifikus AVR-rendszerek uniós hálózata.  
 
HU 8   HU 5.2. Az online vitarendezés (OVR) és a több tagállamot érint ő e-kereskedelmi 
ügyletek  
1. 
lehetőség Nincs uniós fellépés (alapforgatókönyv)  
2. 
lehetőség Nem kötelez ő erejű jogi eszköz, amely a több tagállamot érint ő e-kereskedelmi vitákkal 
foglalkozó nemzeti AVR-rendszereket egy uniós hálózatban online összeköti.  
3. 
lehetőség Kötelező erejű jogi eszköz a fogyasztók számára közvetlenül elérhet ő, webes alapú 
platformból álló, uniós rendszer létrehozására, amely a nemzeti AVR-rendszerekre épül, 
és online is foglalkozni tud a több tagállamot érint ő e-kereskedelmi vitákkal (OVR); 
valamint közös kritériumokat határoz meg a webes alapú platform m űködéséhez.  
4. 
lehetőség Kötelező erejű jogi eszköz egy egységes uniós szerv létrehozására, amely minden, több 
tagállamot érint ő e-kereskedelmi vitával online foglalkozik.  
6. A LEHETŐSÉGEK ÉS HATÁSAIK ÖSSZEHASONLÍTÁSA  
A problématerületekkel kapcsolatos politikai lehet őségeket egy 0–5-ös skálán értékelték az 
eredményesség, hatékonyság és koherencia  szempontjából. Mindegyik kritériumra 
(eredményesség, hatékonyság, koherencia) a kombinált lehet őségek pontjait az alábbi 
összegző táblázat mutatja. A végeredmények azt mutatják, hogy az egyes kombinált 
lehetőségek várhatóan milyen mértékben járulnak hozzá a politikai célkit űzésekhez.  
Összhatás (eredményesség, 
hatékonyság és koherencia)  Az online vitarendezés és a több tagállamot érint ő e-kereskedelmi ügyletek  
Az AVR hatóköre, 
tájékoztatás és min őség 1. politikai 
lehetőség 2. politikai 
lehetőség 3. politikai 
lehetőség 4. politikai 
lehetőség 
1. politikai lehet őség 0 3 5 7 
2. politikai lehet őség 3 6 6 8 
3. politikai lehet őség 6 9 15 11 
4. politikai lehet őség 8 8 13 12 
A fenti táblázat értékeléséb ől az a következtetés vonható le , hogy az uniós fellépéssel nem 
járó lehet őségek kombinációja változatlanul hagyja a he lyzetet, tehát a tapasztalt problémák 
fennmaradnak. A nem kötelez ő erejű jogi eszközök elfoga dására irányuló lehet őségek 
kombinációja a felmerül ő problémákat nem kezeli sem eredményesen, sem hatékonyan. 
Következésképpen a fogyasztók problém ái megoldatlanok maradnak, és a bels ő piacon 
tapasztalt veszteségek nem kerülnek orvoslásr a. Egy újabb ajánlás várhatóan nem jelent 
hozzáadott értéket a jelenlegi problémák megoldásához.  
A lehetőségek azon kombinációja, amely olyan kötelez ő erejű jogi eszközök elfogadását 
irányozza el ő, amelyek el őírják a vitákat online is keze lni tudó AVR-rendszerek elérhet őségét 
olyan gazdasági ágazatokban, amelyekben még nem m űködnek ilyen rendszerek (3 lehet őség 
AVR), teljes kör ű AVR-hatókört biztosítana. A teljes AVR-hatókör következtében létrejön a 
szükséges keret, amely alapján egy webes alap ú uniós rendszer eredményesen tudja kezelni a 
több tagállamot érint ő e-kereskedelmi ügyletekkel ka pcsolatos vitá kat (3. lehet őség OVR). A 
 
HU 9   HU lehetőségek ilyen kombinációja je lentené ezért a belföldi és több tagállamot érint ő viták 
rendezésének legeredményesebb és leghatékonyabb módját.  
A lehetőségek olyan kombinációja, am ely az AVR és OVR (4. lehet őség) területeinek magas 
szintű összehangolásával járna, telj es lefedettséget biztosítana, de  az általános kezdeményezés 
célkitűzései szempontjából aránytalan lenne. Minde zt a nyilvános konzu ltáción született 
válaszok, valamint a bizottsági szolgálatok és a tagállamok közötti kétoldalú megbeszélések is 
alátámasztották. Egy egységes uniós OVR-szervezet  létrehozása továbbá feleslegessé tenné a 
már nemzeti szinten m űködő, online vitarendezéssel foglalko zó AVR-rendszereket. Végül ez 
a fejlesztés nem veszi figyelembe a nemzeti he lyzetet, és aránytalan, mivel komoly „felülr ől 
lefelé irányuló" uniós beavatkoz ást vonna magával, ami szükségtel en költségeket is róna az 
Unióra.  
Az a következtetés vonhat ó tehát le, hogy a célkit űzéseket a legjobban különálló, de egymást 
kiegészítő eszközökkel lehet elérni. Az el őnyben részesített lehet őség a következ ő két 
politikai lehet őség kombinációja: 
(1) Keretirányelv annak biztosítására, hogy a fogyasztók minden belföldi és több 
tagállamot érint ő vitájukhoz színvonalas AVR-rendszereket vehessenek 
igénybe, ideértve az online szolgáltatásoka t is; tájékoztatást kapjanak a vitáik 
rendezésében illetékes AVR-rendszerr ől, és az AVR-rendszerek részt vegyenek 
az ágazatspecifikus AVR-rendszerek meglév ő uniós hálózatában (3. lehet őség). 
A tagállamok számára kötelez ő erejű lesz, de maguk választhatják meg a 
formát és módszereket (arról, hogy hogyan „töltsék be a hézagokat”); valamint 
(2) rendelet a fogyasztók számára közvetlenül elérhet ő, webes alapú platformból 
álló, uniós rendszer létrehozására, am ely a nemzeti AVR-rendszerekre épül, és 
online is foglalkozni tud a több tagállamot érint ő e-kereskedelmi vitákkal 
(OVR); valamint közös kritériumokat határoz meg a webes alapú platform 
működéséhez (3. lehet őség). 
6.1. Az előnyben részesített politikai lehet őség hatása 
A preferált lehet őség tényleges változást jelent majd a fogyasztók  számára.   
A fogyasztók minden vitájukkal (bármelyik üz leti ágazatban, vásárl ási csatornán vagy 
országban, ahol az árut vagy szolgáltatást ve tték) igénybe vehetik az egyik AVR-rendszert. 
Biztosak lehetnek benne továbbá, hogy minde n AVR-rendszer átlátható, valamint hatékonyan 
és pártatlanul kezeli vitájukat, tehát felkés zültebben és magabiztosab ban fordulhatnak az 
AVR-hez. Ennek eredményeként több fogyasztói problémára derül fény, és több is oldódik 
meg. A visszanyert veszteségeket ezáltal a bels ő piacon áruk és szolgálta tások vásárlására újra 
fel lehet használni. A színvonalas AVR bevezetés ével elért megtakarítások szintén fontosak 
lesznek, az EU GDP-jének közel 0,17 %-á t teszik ki. A fogyasztók minden szerz ődésben és 
kereskedelmi dokumentumban (pl. számlán, blokkon) tájékoztatást kapnak arról, hogy egy kereskedővel folytatott adott vita esetében melyik AVR-hez forduljanak. Következésképpen 
az AVR közismertté válik számukra, és  a rendszer sokkal ismertebb lesz.  
A vállalkozásokra  gyakorolt hatás szintén számottev ő lesz. A vállalkozás okra pluszköltségek 
hárulnak, ugyanis i. felkérhetik őket AVR-rendszerek részleges vagy teljes kialakítására és 
finanszírozására olyan ágazatokban, ahol ilyenek  még nincsenek. Az ezzel járó költségek az 
ágazattól, a vitáktól és az országtól függene k. Azok a tagállamok lesznek a legérintettebbek, 
 
HU 10   HU amelyek kevés AVR-rendszerrel rendelkeznek, va gy egyáltalán nem rendelkeznek velük. A 
teljes lefedettség kötelezettségével kapcso latos vállalati költségek azonban nem hozhatók 
közvetlen összefüggésbe a vállalkozás s zékhelye szerinti tagállamban meglév ő AVR-
hatókörrel. Az AVR teljes hatókörével a vállalkozások számára már nem szükséges 
módszeresen minden kiskereskedelmi ágazatba n AVR-rendszert létrehozni. A tagállamok – a 
vállalkozásokkal együttm űködve vagy nélkülük – ehelyett úgy is dönthetnek, hogy 
területükön lév ő hiányok pótlására egy egységes vagy a fennmaradó ügyekben illetékes 
ágazatközi szervezetet hoznak létre. Ezenkí vül meg kell jegyezni, hogy az AVR-rendszerek 
vállalkozások általi finanszírozása már beve tt gyakorlat sok ágazatban és tagállamban. ii. A 
vállalkozásoknak szerz ődéseiket és kereskedelmi dokumen tumaikat ki kell igazítaniuk, hogy 
kiegészüljenek a vonatkozó AVR-rendszerr ől szóló információkkal. Ez  bizonyos költségeket 
ró rájuk, ami egyszeri lesz, és az egész EU-ban kb. 771 milli ó EUR-t (vállalkozásonként 254 
EUR-t) fog kitenni. 
Másfelől azonban ha a vállalko zások, ideértve a kkv-kat is, a bí rósági eljárások helyett AVR-t 
használnak, éves szinten 1,7–3 milliárd EUR- t, valamint 258 napot  tudnak megspórolni. 
Ezenkívül azáltal, hogy hajla ndónak mutatkoznak a vitáka t olcsón és könnyen elérhet ő módon 
rendezni, jobb megítélésük lesz a fogyasztók körében, és jelent ős mértékben kiküszöbölik a 
hírnévbeli kockázatokkal kapcsolatos kérdéseket . Minden online, off-line, belföldi és több 
tagállamot érint ő áruk és szolgáltatások számára telje s lefedettség nyújtása ezért lehet ővé 
teszi, hogy a vállalkozások használják az AVR-t. Ezzel elkerülhetik a hosszadalmas és költséges bírósági eljárásokat, és fenntarth atják jó hírnevüket. Ennek eredményeként a 
vállalkozások, különösen a kkv-k motiváltak lesznek bels ő panaszkezelési rendszereik 
javítására is, és nagyobb verseny alakul ki. A vállalkozások így hajlandóbbak lennének 
áruikat és szolgáltatásaika t az interneten kínálni.  
A hatás a tagállamokra  is számottev ő lenne. Az új AVR létrehozása és m űködtetése 
költségekkel járna, amelyeket a tagállamokna k kellene részben vagy teljesen átvállalniuk 
(attól függ ően, hogy az AVR finanszírozása mily en: állami, magán vagy mindkett ő). A 
vonatkozó végrehajtási költségek hasonlóak le nnének, mint a vállalkozások esetében fent 
leírtak. A tagállamoknak több lehet őségük adódna a teljes lefe dettség kötelezettségének 
teljesítéséhez. Az AVR-rendszerek fejlesztésér ől szóló jelentések marginális költségei szintén 
a tagállamokra hárulnak. 
Figyelembe kell venni az EU költségvetésére  gyakorolt hatást is. A több tagállamot érint ő, e-
kereskedelmi ügyletekkel kapcsolatos vitákhoz  a webes alapú rendszer kifejlesztésének, 
valamint az ECC hálózaton belül szükséges szakértelemnek a költségeit az EU fogja fedezni. 
Figyelembe véve az online vitákkal foglalkozó, meglév ő AVR-rendszereket és a hasonló 
uniós eszközöket, a webes alapú rendszer létrehozásához szükséges költségvetés kb. 2 millió EUR-ra becsülhet ő, és az éves karbantartási és m űködési költség kb. 300 000 EUR lesz.  
Végül az EU beavatkozási hatásköre szigorúan a megállapított célkit űzések teljesítéséhez 
szükséges intézkedésekre lesz korlátozva. Az AVR fejlesztésér ől keretirányelv, az OVR-
rendszer uniós szint ű létrehozásáról pedig rendelet biztos ítja a leghatékonyabb módját annak, 
hogy a célkit űzések a lehet ő legkisebb költségek mellett teljesüljenek. Az uniós szint ű 
fellépés figyelembe veszi a meglév ő nemzeti AVR-rendszereket. Az el őnyben részesített 
lehetőség miatt a vállalkozásokra és a ta gállamokra háruló terhek a lehet ő legarányosabbak, 
mivel a költségek és a szükségtelen adminisz tratív terhek megduplázá sának elkerülésével a 
célkitűzések a legkisebb költségekkel te ljesülnek. A választott lehet őség tehát tiszteletben 
tartja az arányosság elvét. 
 
HU 11   HU 7. KÖVETKEZTETÉSEK / FIGYELEMMEL KÍSÉRÉS ÉS ÉRTÉKELÉS  
A javasolt jogi kezdeményezések tartalmazn ának egy rendelkezést, amely kimondja, hogy a 
kezdeményezés alkalmazásáról, valamint a célkit űzések teljesítése szempontjából azok 
megfelelőségéről és eredményességér ől jelentést kell készít eni. Ezenkívül több 
monitoringmutatót is alkalmaznak a kezdeményezések célkit űzéseinek teljesülése felé vezet ő 
haladás mérésére. Ide sorolandó az AVR-esetek számának, valamint a határokon túl online vásárló, illetve eladó f ogyasztók, illetve keresked ők számának növekedése; az ismertségi szint 
növekedése, a másik tagállamban online értékesí tésre hajlandó vállalkozások számának 20 %-
os növekedése 2020-ig, valamint a másik tagá llamtól online vásárolni hajlandó fogyasztók 
számának 10 %-os növekedése 2020-i g; valamint az AVR-rendszerek min őségi elveknek való 
megfelelőségi szintjei.