[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 9.6.2009

COM(2009) 261 végleges

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK ÉS AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK

a közös halászati politika egyszerűsítésére és jobbítására vonatkozó cselekvési terv végrehajtásáról

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK ÉS AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK

a közös halászati politika egyszerűsítésére és jobbítására vonatkozó cselekvési terv végrehajtásáról

1. HÁTTÉR

2005 decemberében a Bizottság a 2006–2008-as időszakra cselekvési tervet fogadott el a közös halászati politika egyszerűsítésére és jobbítására vonatkozóan (COM(2005) 647)[1]. A terv hozzájárulásként készült a szabályozási környezetnek a polgárok, a vállalkozások és a hatóságok érdekében történő egyszerűsítését célzó bizottsági kezdeményezéshez.

A tervet megvizsgálta és támogatta az Európai Parlament, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, a halászati és akvakultúra-ágazati tanácsadó bizottság, valamint a Halászati Tanács.

A tervben foglalt intézkedéseket rendszeresen kiegészítették a Bizottság éves, folytatólagos egyszerűsítési programjába illesztett, többek között a halászatra is vonatkozó intézkedések.

A tagállamok kétéves időközi jelentésekből[2] értesültek a halászati ágazatban a jobb szabályozást célzó program[3] keretében hozott intézkedésekről. A kezdeményezés olyan lépéseket foglalt magában, amelyek célja egyértelműbb jogi szövegek létrehozása, az adminisztratív költségek lefaragása, az új kezdeményezések színvonalának emelése és az adattovábbítás ésszerűsítése volt.

Eljött az ideje, hogy számba vegyük az elért eredményeket: mérlegre tegyük az új kezdeményezéseket és megvizsgáljuk, miként sikerült kezelni az esetleges hiányosságokat. Mivel a jobb szabályozás a Közösség és a tagállamok közös célja, itt volna az alkalom annak felmérésére is, mit sikerült tenni nemzeti szinten az egyszerűsítés érdekében. Azonban a Bizottság csak korlátozott visszajelzést kapott a tagállamoktól, így az általuk elért eredményekről jelenleg nem tudunk beszámolni[4].

2. A CSELEKVÉSI TERV TARTALMA

Közleményünk a cselekvési tervben meghatározott célokkal összhangban az alábbi területek vizsgálatára tér ki:

- a halászatra vonatkozó közösségi joganyag ( acquis communautaire ) átvizsgálása;

- az eddig elfogadott főbb jogalkotási javaslatok;

- a közös halászati politika szabályai révén a halászokra rótt adminisztratív terhek csökkentése.

2.1. Az acquis communautaire (közösségi vívmányok)

A Bizottság megkezdte a közösségi joganyag átvizsgálását annak megállapítása végett, hogy a jogi aktusok egy része – az egyértelműbb jogi szabályozás elérése, egyúttal a hatályos joganyag terjedelmének csökkentése érdekében – hatályon kívül helyezendő vagy egységes szerkezetbe foglalandó-e[5].

A halászatra vonatkozó jogi aktusokat a Hatályos közösségi jogszabályok jegyzékének 4. fejezete tartalmazza. A jogszabályok száma folyamatosan növekedett. 2009. március 1-jén a jegyzék 795 jogi aktust tüntetett fel.

Ekkora számú hatályos jogszabály megléte egy olyan korlátozott gazdasági súlyú és korlátozott számú szereplőt felvonultató ágazatban, mint a halászat, magyarázatot kíván. A számadat hátterében három fő ok húzódik meg.

Először is, számolnunk kell a meglévő címek alá való pontatlan besorolás problémájával: néhány jogi aktus ugyanis jelenleg a 4. fejezet több különböző szakaszában is fel van tüntetve, a jogi aktusok összesített száma így természetesen magasabb valóságos számuknál.

Másodszor, a regionális halászati szervezetek széleskörű jogi szabályozásából következően ajánlásaikat csak jelentős számú külön jogszabály révén lehet átültetni a közösségi jogba. A közösségi jogba való átültetés szükségességének mértéke várhatóan csökkenni fog, amint a regionális halászati szervezetek megalkotandó szabályainak döntő többsége EU-szinten is hatályossá válik.

A jogi aktusok egy része elavult, azaz noha formálisan hatályban van, nem rendelkezik joghatással, ezért el kell távolítani a joganyag joghatással bíró részéből. A felülvizsgálat mintegy 60 jogi aktusról állapította meg, hogy elavult. Az e jogi aktusok hatályon kívül helyezésére vonatkozó javaslatok megtételére a hatályon kívül helyezendő jogi aktusokéval azonos típusú jogi aktusok elfogadásával került sor[6].

Végül a jogi aktusok száma csökkenni fog azáltal is, hogy egyes jogi aktusok egységes szerkezetbe foglalása megkezdődött[7] vagy küszöbön áll[8], különösen az új halászati ellenőrző rendszer elfogadását követően, amellyel nem kevesebb, mint 11 rendelet módosul.

Ezen intézkedések eredményeképpen a jogalkalmazók számára könnyebben elérhetővé válnak a halászatra vonatkozó jogszabályok. Ugyanez a cél lebegett a jogalkotó szeme előtt akkor is, amikor azt a döntést hozta, hogy az adott tengeri területen hatályos vonatkozó jogszabályokat felveszi Európa Tengeri Atlaszába[9]. E projekt célja az európai tengerpolitika térbeli dimenzióinak szemléltetése volt. Ezzel az eszközzel az EU különböző tengeri területein működő érdekeltek kellő gyorsasággal átlássák az egymásra épülő jogi követelményeket.

2.2. Főbb jogalkotási javaslatok

A cselekvési tervben foglalt főbb jogalkotási javaslatok és a Bizottság folytatólagos egyszerűsítési programja a következő területeket érintik:

1. a halászati erőforrások ésszerű kiaknázása;

2. a halászati tevékenységekre vonatkozó adatgyűjtés;

3. a halászati tevékenységek felügyelete;

4. a köztámogatás.

a) Ami az állományvédelmi célkitűzésekre vonatkozó jogi szövegek egyszerűsítését célzó intézkedéseket illeti, változásokat eszközöltek több, a teljes kifogható mennyiség és a halászati kvóták éves megállapítását meghatározó rendeletben e szövegek egyértelműsítésére, szakítva azzal a gyakorlattal, hogy „mindent átfogó” jogi aktusok jöjjenek létre.

A legemlítésreméltóbb kezdeményezés a halászati lehetőségekről szóló éves tanácsi határozatok előkészítése során alkalmazott új munkamódszer volt, amely lehetőséget nyújtott az érdekeltekkel folytatott intenzívebb egyeztetésre és a tudományos szakértőkkel való hatékonyabb koordinációra. A Bizottság most – jóval az éves jogszabályjavaslatokat megelőzően – egy közleményben politikai nyilatkozatot tesz közzé a következő évre vonatkozó halászati lehetőségekről[10]. Ez a munkamódszer hatékonynak bizonyult, javított az eredményeken, különösen az érdekeltekkel olyan szövegek előkészítéséről folytatott egyeztetések révén, amelyek nagy jelentőséggel bírnak az ipar számára.

További igen fontos kezdeményezés a halászati erőforrások technikai intézkedések révén történő védelméről szóló tanácsi rendeletjavaslat[11]. Széleskörű egyeztetés eredményeként létrejövő szövege több egyszerűsítési törekvést is céloz. Mindenekelőtt a jelenlegi jogszabály helyébe kíván lépni, amelynek olvashatósága az ismétlődő módosítások következtében jócskán megnehezült; másodszor: egyszerűbb, harmonizált, a regionális adottságokhoz illeszkedő intézkedések bevezetését célozza; harmadszor: egyértelmű különbséget fog tenni a Tanács illetékességi körébe tartozó alapelvek között; negyedszer: mind a négy érintett régió vonatkozásában a Bizottságra ruházza a tisztán technikai szabályok elfogadását; végül ötödször: a tagállamoknak – pontosan meghatározott feltételek mellett – irányítási jogkört fog biztosítani. Sajnos bizonyos kifogások eddig lassították e régen várt szöveg elfogadását.

b) A közös halászati politikának a legjobb tudományos, technikai és gazdasági elemzéseken kell nyugodnia. Ezért elsőrendű a halászati tevékenységekre vonatkozó adatgyűjtés jelentősége. A meglévő közösségi keretszabályozás felülvizsgálatra szorult, különösen a minőség javítása és a tagállamok közötti együttműködés támogatása terén. Ezenkívül a tapasztalatok szerint nagyon fontos volt a releváns adatok összegyűjtésének ésszerűsítése és a párhuzamos munkavégzés elkerülése. A rendszernek egységesnek és költséghatékonynak is kell lennie. Az új közösségi keretszabályozás e célok szem előtt tartásával került elfogadásra[12]. Hasonlóképpen, a végrehajtási szabályokat is úgy alakították ki, hogy lehetővé tegyék a bürokratikus terhek csökkentését és szorgalmazzák az elektronikus eszközök szélesebb körű alkalmazását[13].

c) A halászati tevékenységek nyomon követése, ellenőrzése és felügyelete a közös halászati politika lényeges elemeit alkotják. Szabályozásuk rögtön e politika megalkotásakor megtörtént, azóta azonban ezek a területek továbbfejlődtek. Nem meglepő hát, hogy a vonatkozó jogszabályok igen bonyolultak, végrehajtásuk pedig költséges. Az ellenőrző rendszer bonyolultsága arra vezethető vissza, hogy az évek során számos olyan előírással bővült, amelyek különböző rendeletek részét alkotják, ráadásul gyakran a nemzetközi jogon alapulnak. A szabályok itt-ott átfedésben, sőt olykor ellentmondásban vannak egymással. A meglévő rendszer, lévén hogy rengeteg adminisztratív követelményt tartalmaz, költséges és terhes a közigazgatás és az ipar számára egyaránt.

A közös halászati politika egyszerűsítésének középpontjában ezért az ellenőrző rendszer alapos felülvizsgálata áll. Ezt a célt követtük, amikor megtettük az alábbi intézkedésekre vonatkozó javaslatokat:

- az ellenőrző rendszerre vonatkozó meglévő rendelkezések átdolgozása;

- a jogellenes halászat elleni küzdelem megszervezése;

- korszerű technológiák alkalmazásnak támogatása;

- a halászati engedélyek kezelése.

A kívánt eredmény egy önálló jogszabály, amely az ellenőrzés valamennyi aspektusának irányítására vonatkozó általános szabályokat tartalmazza[14], valamint egy átfogó rendszer a jogellenes halászatnak a világ legfejlettebb ellenőrzési előírásai és eljárásai segítségével folytatott megfékezésére, függetlenül attól, hogy hol kerül sor ilyen halászatra[15]. Az új szabályozás merész lépést tesz a halászati tevékenységekre vonatkozó adatok nem papíralapú rögzítése és jelentése[16], valamint a közösségi vizeken kívül folytatott halászati tevékenységek engedélyezésére vonatkozó egységes, egyszerűsített és felhasználóbarát rendszer létrehozása felé[17].

E kezdeményezéseknek köszönhetően a jogi szabályozás egyértelműbbé és következetesebbé vált, végrehajtása pedig – amint azt a 4. pont alatt részletesen kifejtjük – kevésbé költségessé.

Az ellenőrzési szabályok egyszerűsítését és jobbítását célzó kezdeményezések között meg kell említeni azt a rendelettervezetet, amelynek célja a halakra vonatkozó, az Európai Unió tagállamainak lobogói alatt közlekedő hajókon alkalmazott átváltási együtthatók közösségi harmonizációja és a 2807/83/EGK bizottsági rendelet módosítása.

Az átváltási együtthatókat a kvótakezelésben a feldolgozott haltermékek súlyának az adott faj élősúlyára való átszámítása során alkalmazzák, és főként a hajónaplóban rögzített adatok helytállóságának ellenőrzésére használják. Az egyes tagállamok azonban eltérő átváltási együtthatókat alkalmaznak, ami nehézségeket, illetve bizonyos fokú egyenetlenséget okoz az ellenőrzés és a végrehajtás során. Az átváltási együtthatókat tehát szükséges egyszerűsíteni és harmonizálni az Európai Unión belül. E célból a szóban forgó rendelet meghatározza azokat az átváltási együtthatókat és kiszerelési kódokat, amelyeket a nemzeti hatóságoknak a kvótakihasználás kiszámítása során, illetve a halászhajók parancsnokainak a fogás élősúlyának a fedélzeten és a kirakodáskor való megbecsülése során alkalmazniuk kell.

d) Bizonyos feltételek mellett a vállalkozások nemzeti vagy közösségi forrásból származó köztámogatásban részesülhetnek. Annak érdekében, hogy a jogi szabályozás egyértelműbb legyen, azaz a jogi aktusok száma ne legyen a szükségesnél nagyobb, a halászati pénzügyi eszközökre vonatkozó új jogi szabályozást egyetlen rendelet[18] és annak végrehajtási szabályai[19] foglalják magukba. Ezenkívül a támogatásnyújtás arányosabbá tétele érdekében a tagállamoknak az Európai Halászati Alap által társfinanszírozott olyan pénzügyi hozzájárulásait, amelyek valamely intézkedési program részét alkotják, nem szükséges megvizsgálni abból a szempontból, hogy megfelelnek-e az állami támogatásokról szóló közösségi szabályoknak. Ezt a mentességet a közelmúltban kiterjesztették azon állami támogatásokra is, amelyeket a tagállamok a magas olajárak következtében 2008-ban jelentkező gazdasági válság által érintett vállalkozások védelmét célzó intézkedésekkel összefüggésben nyújtottak[20].

A halászati és akvakultúra-ágazatban tevékenykedő vállalkozások nemzeti költségvetésből való pénzügyi támogatásával kapcsolatban két olyan kezdeményezést kell megemlítenünk, amelyek az eljárások egyszerűsödését hozzák magukkal. Összhangban a csekély összegű (de minimis) támogatásokról szóló rendelettel a három éves időszakra nyújtott, vállalkozásonként legfeljebb 30 000 EUR-nyi támogatást nem kell bejelenteni a Bizottságnak[21]. Egy további rendelet[22] értelmében a halászati termékek előállításával, feldolgozásával vagy forgalmazásával foglalkozó vállalkozásoknak nyújtott egyes támogatástípusok bizonyos feltételek mellett mentesek a Bizottságnak való előzetes bejelentési kötelezettség alól, mivel összeegyeztethetőknek tekintik őket a közösségi jogi szabályozással. A szóban forgó rendelet előírásai a kis- és középvállalkozásokat, azaz az EU csaknem valamennyi vállalkozását érintik, amelyek adminisztratív terhei ezáltal jelentősen csökkennek.

3. ADATKEZELÉS

A tengerek biológiai erőforrásai fenntartható kiaknázásának elérésére irányuló megfelelő intézkedések meghozatala, valamint az említett intézkedések pontos és egységes végrehajtásának ellenőrzése érdekében a Bizottság szolgálatainak kellő mennyiségű adatot kell gyűjteniük és elemezniük, melyek többnyire a tagállamoktól érkeznek be az adott év során. Noha a technológiai fejlődés révén ugrásszerűen javult a begyűjtött adatok minősége és időszerűsége, az óriási adatmennyiségek feldolgozása az adatkezelő rendszerek folyamatos bővülését igényli.

Éppen ezért a Bizottság a kilencvenes évek óta élen jár a korszerű technológiák halászati ágazatban való bevezetésében, és nemzeti szinten is támogatja ezek alkalmazását, folyamatos elterjedését és továbbfejlesztését. Az úttörők e hatékony eszközök sorában a halászati tevékenységek távfelügyeletét lehetővé tevő műholdas hajómegfigyelési rendszerek voltak.

Az egyszerűsítést célzó cselekvési terv különös hangsúlyt helyez az információtechnológia széles körű alkalmazására, támogatva ezzel a papírmentes adatkezelési környezetet, különösen a halászati tevékenységekre vonatkozó adatok rögzítése és továbbítása, valamint az uniós és nem uniós hajók engedélyeinek kezelése terén[23]. Olyan speciális kommunikációs alkalmazások részletes kidolgozására került sor, mint az elektronikus jelentéstételi rendszer (ERS) vagy a FAP-rendszer (Fishing Authorisations and Permits). Ezek az informatikai eszközök jól kiegészítik a flottákkal, a halászhajók tevékenységével és a haltermékek piaci forgalmazásával kapcsolatos adatokat kezelő rendszereket. Az Európai Unió integrált tengerpolitikájáról szóló bizottsági közleményben[24] javasolt európai tengermegfigyelési és adatkezelési hálózathoz (EDMONET) való csatlakoztatással a hálózatok továbbfejleszthetők .

4. ADMINISZTRATÍV TERHEK CSÖKKENTÉSE

Az adatok gyűjtésére és beküldésére vonatkozó kötelezettség a közösségi jog rendelkezésein alapszik. A jelentéstételi kötelezettségek[25] száma az évek során folyamatosan emelkedett. Költségeket rónak a közigazgatásokra és a vállalkozásokra, ezért ha az ilyen kötelezettségek szükségtelenek, meg kell őket szüntetni. E célból a Bizottság szolgálatai a cselekvési terv elfogadása után megindították a közös halászati politika szabályozásából fakadó jelentéstételi kötelezettségek felülvizsgálatát, amely az elavult, felesleges, illetve csekély értéket képviselő jelentéstételi kötelezettségek hatályon kívül helyezésére irányul. A felülvizsgálat befejezését követően a szakpolitikai vagy ellenőrzési szempontból szükséges jelentéstételi kötelezettségeket betáplálják egy, a tagállamok számára nyitott, dedikált adatbázisba (OBONT: OBligation On the NeT). A tagállami közigazgatások ennek az eszköznek a segítségével nyomon követhetik, hogy milyen adatokat, milyen formátumban és milyen határidővel kell megküldeniük a Bizottságnak.

Az Európai Tanács 2007 márciusában kiemelte annak fontosságát, hogy Európa gazdaságának élénkítése érdekében mérséklődjenek az adminisztratív terhek. Az Európai Tanács ezért célul tűzte ki az uniós jogszabályokból fakadó adminisztratív terhek 25 %-kal való csökkentését 2012-ig.[26]

A közös halászati politika hozzájárul e célkitűzés teljesítéséhez, és egyike a Bizottság által kiválasztott 13 prioritási területnek, amelyeken fel kell mérni az adminisztratív költségeket. A jelentéstételi kötelezettségekből fakadó költségeknek az uniós standard költségmodell (SCM[27]) segítségével történő feltérképezéséhez és felméréséhez a halászati ellenőrző rendszert[28] választották ki, vagyis a közös halászati politika azon szektorát, amelyben jellegéből adódóan számszerűleg messze a legtöbb jelentéstételi kötelezettséggel találkozunk. Ez a modell lényegében azt veszi figyelembe, hogy a vállalkozásoknak mennyi időt és pénzt kell fordítaniuk a hatóságok vagy harmadik felek tájékoztatására vonatkozó jogi kötelezettségek (jelentéstétel, vizsgálatok, statisztikák stb.) teljesítésére.

Egy külső szakértő becslései szerint a halászati ellenőrző rendszer keretében előírt jelentéstételi kötelezettségek mintegy 80 millió EUR költséget jelentenek a vállalkozások számára, amely összeg legnagyobb része a hajónaplók, kirakodási nyilatkozatok és értékesítési bizonylatok kitöltéséből és kezeléséből adódik.[29]

Az új ellenőrző rendszer – amely az információs és távközlési technológiák kiterjedtebb alkalmazásán és az adatbázisok hatékonyabb használatán fog alapulni – a jelenlegi költségekhez képest akár 30 %-kal is csökkenteni fogja a halászati ágazatra háruló adminisztratív terheket.

Az adminisztratív terhek EU-ban történő csökkentésére irányuló cselekvési programban [30] felsorolt kezdeményezéseken kívül a halászati ágazatban más intézkedéseken keresztül is sikerült költségcsökkentést elérni. Az ilyen testreszabott intézkedések példájaként említhető az az egészségügyi előírás, amelynek értelmében az olyan, 12 méternél rövidebb hajók, amelyek egyhuzamban 24 óránál rövidebb ideig folytatnak halászatot, mentesülnek az adatrögzítési kötelezettség és a HACCP-rendszer (veszélyelemzés és kritikus szabályozási pontok) keretében végrehajtandó kapcsolódó vizsgálati kötelezettség alól. Az ebből eredő megtakarítások összege a becslések szerint 14 millió EUR-ra tehető.[31]

A közeljövőben a halászati engedélyek kérelmének és kibocsátásának számítógépes kezelése szintén jelentős költségcsökkentést fog jelenteni a vállalkozások számára. Ezen túlmenően a közös halászati politika soron következő reformjának egyik célja a Bizottság által kezelt adatok körének csökkentése lesz[32].

5. HATÁSVIZSGÁLAT

A hatásvizsgálat a politikák strukturálására és fejlesztésük támogatására irányuló eljárás. Célja a bizottsági javaslatok minőségének javítása és a szabályozási környezet egyszerűsítése. Eredményeképpen olyan javaslatok születnek, amelyekben az előirányzott intézkedések arányban állnak a javaslatok hatályával. A javaslatoknak figyelembe kell venniük rendelkezéseik valószínű gazdasági, környezeti és társadalmi hatásait. Egy adott hatásvizsgálat nyomán születhet döntés valamely intézkedés megszüntetéséről is.

A halászattal összefüggésben tizenhat kezdeményezést vetettek alá hatásvizsgálatnak. A hatásvizsgálatok közül tizenhármat a hatásvizsgálati testület, a Bizottság által 2006 létrehozott tanácsadó szerv keretében is megvizsgáltak annak érdekében, hogy a hatásvizsgálatok kiegyensúlyozottabbak és színvonalasak legyenek. Az említett testület halászattal kapcsolatos javaslatait közzéteszik.[33]

A Tengerügyi és Halászati Főigazgatóság oly módon alakította át adminisztratív struktúráját, hogy az maradéktalanul megfeleljen a hatásvizsgálati követelményeknek. A tisztviselők szakképzésben részesültek, és folyamatosan tájékoztatják őket a fejleményekről azzal a céllal, hogy valamennyi fontos kezdeményezés esetében a lehető legjobb hatásvizsgálat készüljön.

6. KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELTEKKEL

A Bizottság elkötelezett amellett, hogy az érdekelt felek egy átláthatóbb konzultációs folyamat keretében fokozottabb mértékben vegyenek részt a munkában, ami növelni fogja a Bizottság elszámoltathatóságát. A Bizottság e célból rendszeresen egyeztet az ágazatban tevékenykedő érdekelt felekkel, főképpen a halászati és akvakultúra-ágazati tanácsadó bizottság[34] (HATB) és a 7 regionális tanácsadó testület[35] (RTT) keretében.

Ami a HATB-t illeti, a Bizottság 49 munkacsoporti ülést és 12 plenáris ülést szervezett. A HATB 21 szakvéleményt és 18 állásfoglalást bocsátott ki. Ezenkívül a HATB a szóban forgó időszakban szóbeli szakvéleményt is adott a Bizottság által folytatott 16 konzultáció során. A közös halászati politika új reformjának főbb irányvonalai ad-hoc csoport keretében kerülnek megvitatásra.

Ugyanebben az időszakban a Bizottság mintegy 60 RTT-ülést szervezett, évente átlagban 10 konzultációs dokumentumot küldött az RTT-knek, és nagyjából 250 ajánlást kapott tőlük.

A célzott konzultációkon túlmenően a Bizottság széles körű egyeztetést folytatott az érdekelt felekkel, amelynek keretében kérdőíveket tett közzé internetes oldalán olyan kérdésekkel kapcsolatban, mint pl. a tengerpolitika, a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelem, a cápák védelme, a halászati ellenőrzés és végrehajtás. A legutóbb közzétett konzultációs dokumentum a közös halászati politika reformjáról szóló zöld könyv.

7. CSELEKVÉSI TERV

Noha a cselekvési tervben rögzített kötelezettségvállalások teljesültek, a halászatra és az ahhoz kapcsolódó tevékenységekre vonatkozó szabályozás egyszerűsítését célzó erőfeszítéseket folytatni kell, mivel a jobb szabályozás programjában megállapított feladatok állandó jellegűek.

A közös halászati politika egyszerűsítésére vonatkozó konkrét kezdeményezések szerepelni fognak a Bizottság által évente előterjesztett programban. A 2009. évi program például megemlíti a piacszervezés irányadó szabályainak felülvizsgálatát, különös tekintettel a jogi szabályozás egyértelműbbé tételére és az adminisztratív terhek csökkentésére az elektronikus jelentéstétel szélesebb körű alkalmazása révén.

A szükségtelen jelentéstételi kötelezettségek megszüntetése továbbra is a fő célkitűzések egyike marad csakúgy, mint a kevesebb, de egyértelműbb és áttekinthetőbb jogi aktussal történő szabályozás.

A megreformált közös halászati politika kidolgozásakor a Bizottság szem előtt fogja tartani az egyszerűsítési célokat, továbbá megfelelőképpen figyelembe fogja venni azokat változásokat is, amelyek a Lisszaboni Szerződésből adódóan a jogalkotási eljárás szabályait érintik.

A Bizottság arra ösztönzi a tagállamokat, hogy kötelezzék el magukat az egyszerűsített szabályozási környezet mellett az információs és kommunikációs technológiák terjedésének elősegítése révén, valamint azáltal, hogy megszüntetik a nemzeti jogszabályaikban megállapított, de valójában szükségtelen követelményeket.

MELLÉKLET

Az egyszerűsítésre irányuló cselekvési tervhez kapcsolódó jogszabályok jegyzéke

Javaslatok

- Javaslat: A Tanács rendelete a Bizottságnak az Európai Közösség és harmadik országok között létrejött halászati partnerségi megállapodások jegyzőkönyveire vonatkozó módosítások jóváhagyására történő felhatalmazásáról (COM(2007)595, 2007.10.15.);

- Javaslat: A Tanács rendelete a halászati erőforrások technikai intézkedések révén történő megóvásáról (COM(2008)324, 2008.6.4.);

- Javaslat: A Tanács rendelete a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról (COM(2008)721, 2008.11.14.);

- Tervezet: A halakra vonatkozó harmonizált közösségi átváltási együtthatóknak az európai uniós tagállami lobogó alatt közlekedő hajókon történő használatára vonatkozó részletes szabályok megállapításáról, valamint a 2807/83/EK bizottsági rendelet módosításáról.

Közlemények

- A Bizottság közleménye: A közösségi halászati gazdálkodással kapcsolatos konzultáció javítása (COM(2006) 246, 2006.5.24.);

- A Bizottság politikai nyilatkozata a 2007. évi halászati lehetőségekről (COM(2006) 499, 2006.9.15.);

- A Bizottság politikai nyilatkozata a 2008. évi halászati lehetőségekről (COM(2007) 295, 2007.6.6.);

- A Bizottság politikai nyilatkozata a 2009. évi halászati lehetőségekről (COM(2008) 331, 2008.5.30.);

- A Bizottság közleménye a közös halászati politika keretében a halászati kapacitás és erőkifejtés mérésére használt mutatókról (COM(2007) 39, 2007.2.5.);

- A Bizottság közleménye a közös halászati politika területét érintő egyes közösségi jogi aktusok elavultságának hivatalos elismeréséről (HL C 43., 2009.2.21., 2. o.).

Tanácsi jogi aktusok

- A Tanács 2009/xx/EK határozata a közös halászati politika területét érintő 83/515/EGK irányelv és 11 elavult határozat hatályon kívül helyezéséről;

- A Tanács 2007/409/EK határozata a közös halászati politika alapján történő regionális tanácsadó testületek felállításáról szóló 2004/585/EK határozat módosításáról (HL L 155., 2007.6.15., 68. o.);

- A Tanács 1198/2006/EK rendelete az Európai Halászati Alapról (HL L 223., 2006.8.15., 1. o.).

- A Tanács 1941/2006/EK rendelete az egyes halállományokra és halállománycsoportokra vonatkozó, a Balti-tengeren alkalmazandó halászati lehetőségeknek és kapcsolódó feltételeknek a 2007. évre történő meghatározásáról (HL L 367., 2006.12.22., 1. o.);

- A Tanács 1966/2006/EK rendelete a halászati tevékenységekre vonatkozó információ elektronikus rögzítéséről és jelentéséről, valamint a távérzékelés eszközeiről (HL L 409., 2006.12.30., 1. o.);

- A Tanács 41/2007/EK rendelete a bizonyos halállományokra és halállománycsoportokra vonatkozó, halfogási korlátozások alá tartozó vizeken tartózkodó közösségi hajókon és a közösségi vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek és kapcsolódó feltételeknek a 2007. évre történő meghatározásáról (HL L 15., 2007.1.20., 1. o.);

- A Tanács 1098/2007/EK rendelete a balti-tengeri tőkehalállományokra és az ezen állományok halászatára vonatkozó többéves terv létrehozásáról, a 2847/93/EGK rendelet módosításáról és a 779/97/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 248., 2007.9.22., 1. o.);

- A Tanács 199/2008/EK rendelete a halászati ágazatban az adatok gyűjtésére, kezelésére és felhasználására szolgáló közösségi keretrendszer létrehozásáról, valamint a közös halászati politika tekintetében a tudományos tanácsadás támogatásáról (HL L 60., 2008.3.5., 1. o.);

- A Tanács 1005/2008/EK rendelete a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról, továbbá a 2847/93/EGK, az 1936/2001/EK és a 601/2004/EK rendelet módosításáról és az 1093/94/EK és az 1447/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 286., 2008.10.29., 1. o.);

- A Tanács 1006/2008/EK rendelete a közösségi halászhajók közösségi vizeken kívül folytatott halászati tevékenységeinek engedélyezéséről és a harmadik országok hajóinak közösségi vizekhez való hozzáféréséről, valamint a 2847/90/EGK és az 1624/94/EK rendelet módosításáról, továbbá a 3317/94/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 286., 2008.10.29., 33. o.);

- A Bizottság xx/2009/EK rendelete a közös halászati politikára vonatkozó 14 elavult rendelet hatályon kívül helyezéséről.

Bizottsági jogi aktusok

- A Bizottság 2009/309/EK határozata a közös halászati politika területét érintő 13 elavult határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 90., 2009.4.2., 24. o.);

- A Bizottság 498/2007/EK rendelete az Európai Halászati Alapról szóló 1198/2006/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 120., 2007.5.10., 1. o.);

- A Bizottság 875/2007/EK rendelete az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a halászati ágazatban nyújtott csekély összegű (de minimis) támogatásokra való alkalmazásáról és az 1860/2004/EK rendelet módosításáról (HL L 193., 2007.7.25., 6. o.);

- A Bizottság 696/2008/EK rendelete a halászati ágazatban a termelői szervezetek által elfogadott egyes szabályok tagsággal nem rendelkező termelőkre való kiterjesztése tekintetében a 104/2000/EK tanácsi rendelet részletes alkalmazási szabályainak megállapításáról (HL L 195., 2008.7.24., 6. o.);

- A Bizottság 736/2008/EK rendelete a Szerződés 87. és 88. cikkének a halászati termékek előállításával, feldolgozásával és forgalmazásával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról (HL L 201., 2008.7.30., 16. o.);

- A Bizottság 665/2008/EK rendelete a halászati ágazatban az adatok gyűjtésére, kezelésére és felhasználására szolgáló közösségi keretrendszer létrehozásáról, valamint a közös halászati politika tekintetében a tudományos tanácsadás támogatásáról szóló 199/2008/EK tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 186., 2008.7.15., 3. o.);

- A Bizottság 1077/2008/EK rendelete a halászati tevékenységekre vonatkozó információ elektronikus rögzítéséről és jelentéséről, valamint a távérzékelés eszközeiről szóló 1966/2006/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról és az 1566/2007/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2008.11.4., 3. o.);

- A Bizottság 148/2009/EK határozata a közös halászati politikára vonatkozó 11 elavult rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 50., 2009.2.21., 10. o.);

- A Bizottság 248/2009/EK rendelete a halászati és akvakultúra-termékek piacának közös szervezése keretében a termelői szervezetek elismerésével, valamint az ármegállapítással és az intervencióval kapcsolatos tájékoztatás tekintetében a 104/2000/EK tanácsi rendelet alkalmazásának részletes szabályairól (átdolgozott szöveg) (HL L 79., 2009.3.25., 7. o.).

[1] Lásd még a Közös Halászati Politika jogszabályi környezetének javítási és egyszerűsítési lehetőségeiről szóló bizottsági közleményt (COM (2004) 820) és a közös halászati politika jogszabályi környezetének javítási és egyszerűsítési lehetőségeinek elemzéséről és azok végrehajtásáról szóló bizottsági szolgálati munkadokumentumot (SEC (2004) 1596).

[2] http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/simplification/action_plan_en.htm.

[3] EK, Jobb szabályozás – dióhéjban , 2006.

[4] Csupán Csehország és a Szlovák Köztársaság küldött beszámolót.

[5] COM(2003) 71 végleges és COM(2006) 689 végleges.

[6] A Bizottság 148/2009/EK rendelete (2009. február 20.) a közös halászati politikára vonatkozó 11 elavult rendelet hatályon kívül helyezéséről; A Bizottság 2009/309/EK határozata (2009. április 1.) a közös halászati politika területét érintő 13 elavult határozat hatályon kívül helyezéséről; COM(2009) 88 és 89. Meglévő jogi alap hiányában a jogi aktusok az elavultságot hivatalosan elismerő nyilatkozat révén kerültek hatályon kívül (2009/C 43/02).

[7] A Bizottság 696/2008/EK rendelete (2008. július 23.) a halászati ágazatban a termelői szervezetek által elfogadott egyes szabályok tagsággal nem rendelkező termelőkre való kiterjesztése tekintetében a 104/2000/EK tanácsi rendelet részletes alkalmazási szabályainak megállapításáról; A Bizottság 248/2009/EK rendelete (2009. március 19.) a halászati és akvakultúra-termékek piacának közös szervezése keretében a termelői szervezetek elismerésével, valamint az ármegállapítással és az intervencióval kapcsolatos tájékoztatás tekintetében a 104/2000/EK tanácsi rendelet alkalmazásának részletes szabályairól.

[8] A 2009-es kodifikációs program magában foglalja a 2371/2002/EK tanácsi rendelet III. fejezetében meghatározott közösségi flottapolitika végrehajtási szabályainak megállapításáról szóló, 2003. augusztus 12-i 1438/2003/EK bizottsági rendeletet.

[9] SEC (2007) 1278., 8.2. pont.

[10] COM(2006) 499, COM(2007) 295 és COM(2008) 331.

[11] COM(2008) 324.

[12] A Tanács 199/2008/EK rendelete (2008. február 25.) a halászati ágazatban az adatok gyűjtésére, kezelésére és felhasználására szolgáló közösségi keretrendszer létrehozásáról, valamint a közös halászati politika tekintetében a tudományos tanácsadás támogatásáról.

[13] A Bizottság 665/2008/EK rendelete (2008. július 14.) a 199/2008/EK tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról.

[14] COM(2008) 721. Ez a javaslat a szabályozási környezet egyszerűsítését célzó stratégia eredményeiről szóló harmadik jelentésben szerepel (COM(2009) 17., 8. o.).

[15] A Tanács 1005/2008/EK rendelete (2008. szeptember 29.) a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról, továbbá a 2847/93/EGK, az 1936/2001/EK és a 601/2004/EK rendelet módosításáról és az 1093/94/EK és az 1447/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről.

[16] A Tanács 1966/2006/EK rendelete (2006. december 21.) a halászati tevékenységekre vonatkozó információ elektronikus rögzítéséről és jelentéséről, valamint a távérzékelés eszközeiről.

[17] A Tanács 1006/2008/EK rendelete (2008. szeptember 29.) a közösségi halászhajók közösségi vizeken kívül folytatott halászati tevékenységeinek engedélyezéséről és a harmadik országok hajóinak közösségi vizekhez való hozzáféréséről, valamint a 2847/93/EGK és az 1624/94/EK rendelet módosításáról, továbbá a 3317/94/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről.

[18] A Tanács 1198/2006/EK rendelete (2006. július 27.) az Európai Halászati Alapról.

[19] A Bizottság 498/2007/EK rendelete (2006. március 26.) az Európai Halászati Alapról szóló 1198/2006/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról. Annak érdekében, hogy a tagállamokat a programok és értékelések kidolgozásában segítse, a Bizottság elfogadott egy ismertetőt (C(2007) 3812) és két nyilatkozatot (C(2007)2575 és 2578) is.

[20] A gazdasági válság által érintett európai közösségi halászati flották szerkezetátalakításának ösztönzését célzó különleges átmeneti intézkedésről szóló 744/2008/EK tanácsi rendelet 4. cikke.

[21] A Bizottság 875/2007/EK rendelete (2007. július 24.) az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a halászati ágazatban nyújtott csekély összegű (de minimis) támogatásokra való alkalmazásáról és az 1860/2004/EK rendelet módosításáról.

[22] A Bizottság 736/2008/EK rendelete (2008. július 22.) a Szerződés 87. és 88. cikkének a halászati termékek előállításával, feldolgozásával és forgalmazásával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról.

[23] A tagállamok a Közösség jelentős pénzügyi hozzájárulásával új eszközöket telepítettek és továbbfejlesztették műszaki infrastruktúráikat (a jelenlegi jogi keretet a közös halászati politika végrehajtására és a tengerjogra vonatkozó közösségi pénzügyi intézkedések létrehozásáról szóló 861/2006/EK tanácsi rendelet határozza meg).

[24] COM(2007) 575, 3.2.3. pont.

[25] Más néven tájékoztatási kötelezettségek.

[26] A tagállamok szintén kitűzték az adminisztratív terhek csökkentésére vonatkozó saját célkitűzéseiket (COM(2009) 17, 10. melléklet).

[27] SEC(2005) 791, frissítve 2006-ban.

[28] A Tanács 2847/1993/EGK rendelete a közös halászati politika ellenőrző rendszerének létrehozataláról.

[29] A felmérés 22 tagállamot érintett.

[30] COM(2007) 23.

[31] A Bizottság 1243/2007/EK rendelete (2007. október 24.) az állati eredetű élelmiszerek különleges higiéniai szabályainak megállapításáról szóló, 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet III. mellékletének módosításáról.

[32] Zöld könyv - A közös halászati politika reformja (COM(2009) 163).

[33] http://ec.europa.eu/governance/impact/practice_en.htm.

[34] A Bizottság 1999/478/EK határozata a halászati és akvakultúraágazati tanácsadó bizottság megújításáról.

[35] A Tanács 2004/585/EK határozata a közös halászati politika alapján történő regionális tanácsadó testületek felállításáról.