C 152/7

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A GDP-n túli mutatók a sikeres helyreállítás és a fenntartható és reziliens uniós gazdaság érdekében

(saját kezdeményezésű vélemény)

(2022/C 152/02)

Előadó: Petru Sorin DANDEA

Közgyűlési határozat: 2021.3.25. Jogalap: az eljárási szabályzat 32. cikkének (2) bekezdése saját kezdeményezésű vélemény Illetékes szekció: „Gazdasági és monetáris unió, gazdasági és társadalmi kohézió” szekció Elfogadás a szekcióülésen: 2021.11.23. Elfogadás a plenáris ülésen: 2021.12.8. Plenáris ülés száma: 565. A szavazás eredménye: (mellette/ellene/tartózkodott) 209/2/7

1. Következtetések és ajánlások

1.1. Az EGSZB szerint elkerülhetetlen, hogy egy olyan gazdasági rendszerről, amelyben a növekedés volt a fő mozgatórugó, egy olyan modellre térjünk át, amelyben a fenntartható fejlődésen van a hangsúly. Tekintettel arra, hogy ez az átalakulás igen összetett és óriási kihívásokkal jár, az új mutatókkal kapcsolatban ebben a véleményben szereplő javaslatok csak egy példát jelentenek a szociális, a gazdasági vagy a környezetvédelmi területen alkalmazható mérőeszközök lehetséges megközelítésére.

1.2. Az EGSZB egy sor mutató kidolgozását javasolja a politikai döntéshozók jobb tájékoztatása érdekében, akik így képesek lesznek a körforgásos gazdaság fejlesztését célzó szakpolitikák előmozdítására. Tartós fogyasztási cikkek esetében például a természeti erőforrásból származó anyagtartalomra vonatkozó adatok az átlagos használati idővel és az említett anyagok lehetséges hasznosíthatósági arányával összevetve releváns információkat nyújthatnak a politikai döntéshozók számára arról, hogy miért érdemes az újrahasznosítási ágazatba beruházni.

1.3. Az EGSZB úgy véli, hogy érdemes lenne kidolgozni egy tömör, „a GDP-n túl” jellegű eredménytáblát, amelyet azután bele lehetne építeni az európai zöld megállapodás eredménytáblájába. A ZOE nevű német intézet által kidolgozott „EU Doughnut by 2030” modellt is fel lehetne használni ennek az eredménytáblának az összeállításához. A tábla fontos szerepet kaphat az európai kormányzási folyamatban annak okán, hogy segít értékelni az elért eredményeket és meghatározni az európai szemeszter célkitűzéseinek eléréséhez szükséges fellépéseket. Az EGSZB úgy véli, hogy az európai kormányzási folyamatnak új, a polgárok jóllétére összpontosító perspektívát kellene követnie.

1.4. Az EGSZB úgy véli, hogy a tagállamoknak prioritásként az ENSZ által javasolt mutatók némelyikét kellene alkalmazniuk, nemzeti sajátosságaik függvényében, és arra ösztönzi őket, hogy használják fel a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezetnek a jóllét és a boldogulás mérésének javítására vonatkozó jelentéseiben megfogalmazott javaslatokat.

1.5. Az EGSZB egyetért azzal az európai szociális partnerek által a portói csúcstalálkozón kifejtett véleménnyel, hogy a javasolt 14 mutató megfelelő egy, a GDP-t kiegészítő eredménytábla összeállításához, amely felhasználható olyan politikák kialakításához, amelyek támogatnak egy a fenntartható növekedésen alapuló modellt.

1.6. Az összetartó társadalomba, a fenntartható fejlődésbe, a humán és társadalmi tőkébe, valamint az életminőségbe való beruházás elengedhetetlen lesz ahhoz, hogy lehetőségeket teremtsünk a modern vállalkozások számára, előmozdítva a jövőben a foglalkoztatást, a jólétet és a fenntartható növekedést. Ezért az EGSZB úgy véli, hogy a GDP-n túli mutatóknak nemcsak a nyomon követés és a mérés eszközeivé kell válniuk, hanem információt is kell szolgáltatniuk a szakpolitikák kidolgozásához, a kommunikáció javításához és a célok meghatározásának ösztönzéséhez.

1.7. Az Európai Bizottság nemrégiben közleményt ( 1 ) terjesztett elő azzal a céllal, hogy a finanszírozást a fenntartható tevékenységek felé irányítsa. Az EGSZB támogatja az Európai Bizottság e kezdeményezését, és úgy véli, hogy szükség van egy olyan mutatókészlet kidolgozására, amellyel egyrészt nyomon követhető a finanszírozás „zöldebbé tételének” folyamata, másrészt kimutatható a gazdasági ágazatok környezetbarátabbá válásának mértéke. Ezek a mutatók a politikai döntéshozók számára jobb iránymutatást nyújtanának a fenntartható tevékenységek állami ösztönzőinek tervezéséhez. Ezenfelül a tagállamok kormányai számára fontos nyomonkövetési eszközt is jelenthetnek. Ilyen nyomon követésre azért van szükség, mert szabályoznunk kell, hogy milyen gyorsan tereljük át a beruházásokat a fenntartható ágazatokba. Ha ugyanis túl lassan fektetünk be, fennáll a veszélye, hogy még azelőtt kimerítjük a rendelkezésre álló erőforrásokat, hogy az alternatív megoldások napvilágot látnának. Ez árrobbanáshoz vezetne, ami drámai hatással lenne a gazdasági rendszerre. Ha viszont túl gyorsan fektetünk be, fennáll a veszélye, hogy számos ágazatot megfosztunk a beruházásoktól, és ezáltal lelassítjuk a gazdasági tevékenységet, amely a beruházásokhoz szükséges erőforrásokat állítja elő.

1.8. Az EGSZB úgy véli, hogy az éghajlatváltozás elleni küzdelem területén ezenkívül felül kell vizsgálni a meglévő mutatókat annak érdekében, hogy jobban nyomon lehessen követni az elért előrelépéseket. Vannak olyan mutatók, amelyek nem tükrözik teljes mértékben az egyes gazdasági tevékenységek által a környezetre gyakorolt negatív hatásokat. Ugyanígy másokat azért kellene kiigazítani, hogy jobban tükrözzék az Európai Unió célkitűzéseit.

1.9. A gazdasági rendszer digitalizálása és környezetbarátabbá tétele a különböző ágazatok jelentős átszervezését igényli. Annak érdekében, hogy ezek a változások a lehető legalacsonyabb társadalmi költséggel valósuljanak meg, olyan munkaerő-védelmi szakpolitikákat kell bevezetni, amelyek közép- és hosszú távon biztosítják a szükséges munka igazságos elosztását az aktív népességen belül. Az európai szociális partnerek javaslatával összhangban az EGSZB úgy véli továbbá, hogy mutatókat kell kidolgozni a kollektív tárgyalásra vonatkozóan is, hiszen az általánosságban védi a munkavállalókat, de a szakképzési programokban is képes biztosítani és előmozdítani a munkavállalók mobilitásának szavatolásához szükséges intézkedéseket, ami a gazdaság átalakulása által támasztott kihívásokra tekintettel elengedhetetlen. Hasonlóképpen, az elérhető munka teljes gazdaságon belüli igazságos elosztása intelligens munkaidő-szervezési programokkal valósítható meg; ezekről a szociális partnerek tárgyalhatnak.

1.10. A gazdasági rendszer jelentős átalakítása csak a társadalom egészének támogatásával valósítható meg. Az EGSZB úgy véli, hogy új, Eurobarométer-típusú felmérésekre van szükség ahhoz, hogy nyomon lehessen követni, hogyan érzékeli a társadalom a gazdasági modell változását.

1.11. A tagállamoknak és az Európai Bizottságnak támogatniuk kell a jóllét jobb mérésére és a gazdasági tevékenységek környezetre gyakorolt hatásának elemzésére irányuló kezdeményezések fejlesztését is, mint amilyen például az, amelyet a „fánk-közgazdaságtan” (Doughnut Economics) néven ismert mutatórendszert kidolgozó ZOE nevű német kutatóintézet fejlesztett ki.

2. Bevezetés

2.1. Világszerte továbbra is a bruttó hazai termék (GDP) az elsődleges makrogazdasági mutató, amelyet a gazdasági tevékenység számszerűsítésére használnak. Széles körben elterjedt azonban az a nézet, hogy nem tükrözi sem a társadalom jóllétének és fejlettségének valódi szintjét, sem az egyes gazdasági tevékenységek környezetre gyakorolt negatív hatásait.

2.2. Így – bár már maguk a GDP koncepciójának megalkotói is tisztában voltak annak korlátaival –, az 1990-es években egyre nagyobb teret nyertek a „GDP-n túl” témaköréről szóló viták. Ezért felmerült az igény olyan megfelelő mutatók iránt, amelyek képesek kezelni a 21. század globális kihívásait, például az éghajlatváltozást, a szegénységet, az erőforrások kimerülését, az egészséget és az életminőséget. „A GDP-n túl” című ( 2 ) , az Európai Bizottság, az Európai Parlament, a Római Klub, az OECD és a WWF által 2007-ben szervezett magas szintű konferencia fontos lépés volt az e területeken tett előrehaladás mérésére legalkalmasabb mutatók megtalálása felé, amelyek a legjobban integrálhatók a döntéshozatali folyamatba, és amelyekről nyilvános vitát lehetne folytatni. Ezt követően a gazdasági teljesítmény és a társadalmi haladás mérésével foglalkozó bizottság, amelynek elnöke Joseph E. Stiglitz, Amartya Sen és Jean-Paul Fitoussi, valamint e bizottság végleges jelentése ( 3 ) hangsúlyozta a GDP további korlátait (kétségeknek adva hangot a termelékenység mérésének módját illetően és amiatt, hogy a humán tőkét nem veszik figyelembe).

2.3. Az elmúlt években számos új prioritás merült fel az európai döntéshozók számára, mint például a digitális és környezeti átalakulás, valamint a társadalmi megfontolások előtérbe helyezése számos szakpolitikai területen. Továbbá, bár a COVID-19 járvány kétségtelenül súlyos és negatív hatással lesz az európai gazdaságra, fontos, hogy ne feledkezzünk meg arról sem, hogy más kihívások, például az éghajlatváltozás, a növekvő egyenlőtlenségek és a lassú termelékenységnövekedés, nem szűntek meg. Az összetartó társadalomba, a fenntartható fejlődésbe, a humán és társadalmi tőkébe, valamint az életminőségbe való beruházás elengedhetetlen lesz ahhoz, hogy lehetőségeket teremtsünk a modern vállalkozások számára, előmozdítva a jövőben a foglalkoztatást, a jólétet és a fenntartható növekedést. Ezért a GDP-n túli mutatóknak nemcsak a nyomon követés és a mérés eszközeivé kell válniuk, hanem információt is kell szolgáltatniuk a szakpolitikák kidolgozásához, a kommunikáció javításához és a célok meghatározásának ösztönzéséhez.

2.4. Ezzel a saját kezdeményezésű véleménnyel az EGSZB értékes hozzájárulást kíván nyújtani annak meghatározásához, hogy milyen jólléti és fejlődési mutatókat kell figyelembe venni a klasszikus gazdasági mutatók kiegészítéseként. A vélemény rámutat a hiányzó adatokra is, és felvázolja, hogyan lehetne ezeket a mutatókat jobban integrálni az európai és nemzeti szintű politikai döntéshozatali folyamatokba annak érdekében, hogy az EU megerősödve kerüljön ki a jelenlegi válságból, miközben ellenállóbbá válik a jövőbeli sokkhatásokkal szemben.

2.5. Minden bizonnyal még soha nem volt ilyen égető szükség olyan mutatók kidolgozására, amelyek lehetővé teszik a bolygó összes lakosának jóllétét biztosítani képes, fenntartható gazdaság globális modelljének kialakítására irányuló politikák megtervezését és végrehajtását. A jelenlegi gazdasági modell, amely a rendszer stabilitásához fő mozgatórugónak tekintett örökös növekedésen alapul, nem tartható fenn többé egy korlátozott erőforrásokkal rendelkező bolygón.

2.6. Az Európai Bizottság júniusban vitaanyagot ( 4 ) tett közzé, amelyben megerősítette, hogy a GDP-t kiegészítő mutatókat kell kidolgozni annak érdekében, hogy jobban nyomon lehessen követni az európai zöld megállapodás előmozdítására irányuló politikák végrehajtásának köszönhetően a társadalomban és a gazdaságban végbemenő átalakulást. A dokumentum bemutatja továbbá, hogy egyes tagállamok milyen erőfeszítéseket tettek az elmúlt években a jóllét és a gazdasági tevékenységek környezeti hatásainak nyomon követésére szolgáló kiegészítő eszközök kialakítására.

2.7. Globális szinten számos olyan kezdeményezés létezik, amelynek célja olyan mutatók kidolgozása, amelyek egyrészt lehetőséget adnak a politikai döntéshozóknak arra, hogy a fenntarthatóságot előmozdító politikákat dolgozzanak ki és hajtsanak végre, másrészt pedig jobb tájékoztatást nyújtanak a gazdasági modell átalakításának folyamatáról. Az egyik ilyen figyelemre méltó kezdeményezés az „EU Doughnut by 2030” ( 5 ) , amely egy új koncepció a meglévő eredménytáblák és 30 kiválasztott mutató szakpolitikai összegzésének bemutatására annak érdekében, hogy elősegítse a szakpolitikák hatékonyabb kialakítását, illetve azt is, hogy a közvélemény jobban megértse a gazdasági rendszer átalakításának szükségességét.

3. Általános és részletes megjegyzések

3.1. A „GDP-n túl” témájáról folytatott vita jelentős reakciókat váltott ki az intézmények, a kutatók és a politikai döntéshozók részéről. Ezért az OECD, az ENSZ, az Európai Bizottság és az Eurostat is javaslatokat tett a jóllét és a boldogulás jobb egyéni, kollektív vagy nemzeti szintű mérésére szolgáló mutatókra. 2015-ben az ENSZ elfogadta a fenntartható fejlődési célokat, amelyekhez 169 célt és 200 mutatót határozott meg. 2018-ban az OECD magas szintű szakértői csoportja két jelentést ( 6 ) tett közzé, amelyekben a jóllét hatékonyabb mérését ajánlotta a meglévő mutatók javítása vagy újak bevezetése révén. Az EGSZB úgy véli, hogy a tagállamoknak prioritásként az ENSZ által javasolt mutatók némelyikét kellene alkalmazniuk, nemzeti sajátosságaik függvényében, és arra ösztönzi őket, hogy használják fel a jóllét és a boldogulás mérésének javítására vonatkozó OECD-jelentésekben megfogalmazott javaslatokat.

3.2. A közelmúltban az európai szociális partnerek, nevezetesen a BusinessEurope, az Európai Szakszervezetek Szövetsége (ESZSZ), az Állami és Közszolgáltatási Vállalatok Európai Központja (SGI Europe) és az Európai Kis- és Középvállalkozások Szövetsége (UEAPME) közös dokumentumot ( 7 ) írtak alá, amelyben a GDP-t kiegészítő mutatók használatát ajánlották szociális, gazdasági és környezetvédelmi területen. Az EGSZB egyetért az európai szociális partnerek azon véleményével, hogy a javasolt 14 mutató megfelelő egy, a GDP-t kiegészítő eredménytábla összeállításához, amely felhasználható olyan politikák kialakításához, amelyek támogatnak egy a fenntartható növekedésen alapuló modellt.

3.3. Az EGSZB már 2011 óta részt vesz a „GDP-n túl” témájáról folytatott európai szintű vitában. Egy sor véleményt ( 8 ) dolgozott ki, amelyekben új mutatókat javasolt a jóllét és a boldogulás mérésére, és felméréseket végzett, hogy alaposabban feltárja azokat a tényezőket, amelyek az európai polgárok számára a minőségi és tartalmas élet érzését adják. Az EGSZB szükségesnek tartja olyan új mutatók kidolgozását, amelyek nemcsak az alkalmazkodásra és az átalakulásra való képesség szempontjából mérik a gazdasági rezilienciát, hanem figyelembe veszik a „senki ne maradjon le” elvet is.

3.4. Ahhoz, hogy biztosak legyünk abban, hogy a jövő nemzedékeire olyan bolygót hagyunk, amelynek állapota a jelenleginél legalábbis nem rosszabb, újra kell gondolnunk a természeti erőforrások ellenőrizetlen kiaknázásán alapuló gazdasági modellt. Tény, hogy a körforgásos gazdaság, amely egyre nagyobb érdeklődésre tart számot, biztosítja a természeti erőforrások észszerűbb felhasználását. Az EGSZB továbbá egy sor mutató kidolgozását javasolja a politikai döntéshozók jobb tájékoztatása érdekében, akik így képesek lesznek az ezen ágazat fejlesztését célzó szakpolitikák előmozdítására. Ha például bizonyos tartós fogyasztási cikkek esetében feltüntetik, hogy mennyi természeti erőforrásból származó anyagot tartalmaznak, és ezt kiegészítik az átlagos használati idejükkel és az említett anyagok lehetséges hasznosíthatósági arányával, akkor a politikai döntéshozók számára releváns információkat lehet nyújtani arról, hogy miért érdemes az újrahasznosítási ágazatba beruházni.

3.5. Az EGSZB úgy véli, hogy érdemes lenne kidolgozni egy tömör, „a GDP-n túl” jellegű eredménytáblát, amelyet azután bele lehetne építeni az európai zöld megállapodás eredménytáblájába. A ZOE nevű német intézet által kidolgozott „EU Doughnut by 2030” modellt is fel lehetne használni ennek az eredménytáblának az összeállításához. A tábla fontos szerepet kaphat az európai kormányzási folyamatban annak okán, hogy segít értékelni az elért eredményeket és meghatározni az európai szemeszter célkitűzéseinek eléréséhez szükséges fellépéseket. Az EGSZB úgy véli, hogy az európai kormányzási folyamatnak új, a polgárok jóllétére összpontosító perspektívát kellene követnie.

3.6. Az EGSZB azt ajánlja az Európai Bizottságnak és a tagállamoknak, hogy minden egyes mutató kapcsán határozzanak meg célkitűzéseket. Ezáltal fel tudnák használni a „céltól való távolság” koncepcióját arra, hogy jobban nyomon kövessék és jobban megértsék az elért eredményeket.

3.7. Az éghajlatváltozással kapcsolatban az Európai Unió ambiciózus célt tűzött ki, vagyis azt, hogy a légkörbe kibocsátott szén-dioxid tekintetében 2050-re el kell érni a semlegességet. Ez többek között azt jelenti, hogy a beruházásokat olyan gazdasági tevékenységekre kell átirányítani, amelyeknek nincs hatása a környezetre. Az Európai Bizottság nemrégiben közleményt ( 9 ) terjesztett elő azzal a céllal, hogy a finanszírozást a fenntartható tevékenységek felé irányítsa. Az EGSZB támogatja az Európai Bizottság e kezdeményezését, és úgy véli, hogy szükség van egy olyan mutatókészlet kidolgozására, amellyel egyrészt nyomon követhető a finanszírozás „zöldebbé tételének” folyamata, másrészt kimutatható a gazdasági ágazatok környezetbarátabbá válásának mértéke. Ezek a mutatók a politikai döntéshozók számára jobb iránymutatást nyújtanának a fenntartható tevékenységek állami ösztönzőinek tervezéséhez. Ezenfelül a tagállamok kormányai számára fontos nyomonkövetési eszközt is jelenthetnek. Ilyen nyomon követésre azért van szükség, mert szabályoznunk kell, hogy milyen gyorsan tereljük át a beruházásokat a fenntartható ágazatokba. Ha ugyanis túl lassan fektetünk be, fennáll a veszélye, hogy még azelőtt kimerítjük a rendelkezésre álló erőforrásokat, hogy az alternatív megoldások napvilágot látnának, és ez árrobbanáshoz vezetne, ami drámai hatással lenne a gazdasági rendszerre. Ha viszont ezt túl gyorsan tesszük, fennáll a veszélye, hogy számos ágazatot megfosztunk a szükséges beruházásoktól, és ezáltal lelassítjuk a gazdasági tevékenységet, amely a beruházásokhoz szükséges erőforrásokat állítja elő.

3.8. Az EGSZB úgy véli, hogy az éghajlatváltozás elleni küzdelem területén ezenkívül felül kell vizsgálni a meglévő mutatókat annak érdekében, hogy jobban nyomon lehessen követni az elért előrelépéseket. Erre példa az üvegházhatásúgáz-kibocsátás mutatója. Egyes ágazatok, például a légi közlekedés kibocsátásai nem szerepelnek az Eurostat által kidolgozott mutatóban. Ugyanígy számos mutatót ki kellene igazítani annak érdekében, hogy jobban tükrözzék az Európai Unió célkitűzéseit.

3.9. A gazdasági rendszer digitalizálása és környezetbarátabbá tétele a különböző ágazatok jelentős átszervezését igényli, mind a GDP-hez, mind a foglalkoztatáshoz való hozzájárulásuk tekintetében. Annak érdekében, hogy ezek a változások a lehető legalacsonyabb társadalmi költséggel valósuljanak meg, olyan munkaerő-védelmi szakpolitikákat kell bevezetni, amelyek közép- és hosszú távon biztosítják a szükséges munka igazságos elosztását az aktív népességen belül. Az európai szociális partnerek javaslatával összhangban az EGSZB úgy véli továbbá, hogy mutatókat kell kidolgozni a kollektív tárgyalásra vonatkozóan is, hiszen az általánosságban védi a munkavállalókat, de a szakképzési programokban is képes biztosítani és előmozdítani a munkavállalók mobilitásának szavatolásához szükséges intézkedéseket, ami a gazdaság átalakulása által támasztott kihívásokra tekintettel elengedhetetlen. Hasonlóképpen, az elérhető munka teljes gazdaságon belüli igazságos elosztása intelligens munkaidő-szervezési programokkal valósítható meg; ezekről a szociális partnerek tárgyalhatnak.

3.10. A gazdasági rendszer jelentős átalakítása csak a társadalom egészének támogatásával valósítható meg. Ezért elengedhetetlen, hogy e nehéz folyamat során a statisztikai mutatók mellett olyan felmérések és statisztikai kutatások is a politikai döntéshozók rendelkezésére álljanak, amelyek segítségével ellenőrizni tudják a változások társadalmi megértésének és elfogadásának szintjét. Az EGSZB úgy véli, hogy új, Eurobarométer-típusú felmérésekre van szükség ahhoz, hogy nyomon lehessen követni, hogyan érzékeli a társadalom a gazdasági modell változását. A tagállamoknak és az Európai Bizottságnak támogatniuk kell a jóllét jobb mérésére és a gazdasági tevékenységek környezetre gyakorolt hatásának elemzésére irányuló kezdeményezések fejlesztését is, mint például az „EU Doughnut by 2030” mutatórendszert kidolgozó ZOE nevű német kutatóintézet munkáját ( 10 )

3.11. Az EGSZB szerint elkerülhetetlen, hogy egy olyan gazdasági rendszerről, amelyben a növekedés volt a fő mozgatórugó, egy olyan modellre térjünk át, amelyben a fenntartható fejlődésen van a hangsúly. Tekintettel arra, hogy ez az átalakulás igen összetett és óriási kihívásokkal jár, az új mutatókkal kapcsolatban ebben a véleményben szereplő javaslatok természetesen csak egy példát jelentenek a szociális, a gazdasági vagy a környezetvédelmi területen alkalmazható mérőeszközök lehetséges megközelítésére.

Kelt Brüsszelben, 2021. december 8-án. az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke Christa SCHWENG

(1) COM (2021) 188 final, Uniós taxonómia, a fenntarthatósággal kapcsolatos vállalati beszámolás, a fenntarthatósági preferenciák és a vagyonkezelői kötelezettségek: a finanszírozási forrásoknak az európai zöld megállapodás felé történő irányítása (HL C 517., 2021.12.22., 72. o.).

(2) „A GDP-n túl” című konferencia összefoglalója – https://ec.europa.eu/environment/beyond_gdp/proceedings/bgdp_proceedings_summary_notes.pdf (angol nyelvű).

(3) Az Európai Bizottság jelentése a gazdasági teljesítmény és a társadalmi haladás méréséről (angol nyelvű) https://ec.europa.eu/eurostat/documents/8131721/8131772/Stiglitz-Sen-Fitoussi-Commission-report.pdf

(4) . https://ec.europa.eu/info/publications/economic-policy-making-beyond-gdp-introduction_en

(5) https://zoe-institut.de/en/publication/a-compass-towards-2030

(6) OECD (2018), Beyond GDP: Measuring what counts for economic and social performance (A GDP-n túl: a gazdasági és társadalmi teljesítmény szempontjából fontos tényezők mérése) OECD Publishing, Párizs – https://doi.org/10.1787/9789264307292-en

OECD (2018), For Good Measure: Advancing Research on Well-Being Metrics Beyond GDP (A jó mértékegységért: a jóllét GDP-n túli mérőszámaival kapcsolatos kutatás elősegítése), OECD Publishing, Párizs – https://www.oecd-ilibrary.org/economics/for-good-measure_9789264307278-en

(7) https://est.etuc.org/wp-content/uploads/2021/05/FINAL-BEYOND-GDP-SOCIAL-PARTNERS-EU.pdf

(8) Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A GDP-n innen és túl – a civil társadalom bevonása a kiegészítő mutatók kidolgozásának folyamatába (saját kezdeményezésű vélemény)(HL C 181., 2012.6.21., 14. o.).

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Központi Banknak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – A gazdaságpolitikai koordináció erősítése a stabilitás, a növekedés és a munkahelyteremtés érdekében – az európai uniós gazdasági irányítás megszilárdításának eszközei (COM(2010) 367 végleges)(HL C 107., 2011.4.6., 7. o.).

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A GDP-n túl – a fenntartható fejlődés mércéi (HL C 100., 2009.4.30., 53. o.).

(9) COM (2021) 188 final, Uniós taxonómia, a fenntarthatósággal kapcsolatos vállalati beszámolás, a fenntarthatósági preferenciák és a vagyonkezelői kötelezettségek: a finanszírozási forrásoknak az európai zöld megállapodás felé történő irányítása (HL C 517., 2021.12.22., 72. o.).

(10) A ZOE intézet jelentése: A Compass towards 2030 (Iránytű 2030-ig) (https://zoe-institut.de/en/publication/a-compass-towards-2030/).