1. Bevezetés

Itt Európában az autóipar egyik legfontosabb és legtartósabb innovációja a védelmi iparból származik. Nils Ivar Bohlin, svéd gépészmérnök, miután egy európai repüléstechnikai vállalatnál vadászgépek katapultülésein dolgozott, új biztonsági övet tervezett egy európai autóipari vállalat számára. A pilóták által használt hám által inspirált hárompontos biztonsági öv az autóiparban globális normává vált, és bevezetése óta több mint egymillió ember életét mentette meg.

Ez a példa illusztrálja, hogy mi járt Ursula von der Leyen elnökasszony fejében, amikor megbízta a Bizottságot azzal, hogy „biztosítsa a polgári, a védelmi és az űripar közötti termékeny kölcsönhatást”, és „összpontosítson a világűr, a védelem és a biztonság közötti kulcsfontosságú kapcsolat javítására”. Ennek érdekében 2020 márciusában az európai iparstratégia a Tanács által is üdvözölt cselekvési tervet hirdetett meg „a polgári, a védelmi és az űripar közötti szinergiákról, többek között a programok, a technológiák, az innováció és az induló innovatív vállalkozások szintjét is”.

Ez a cselekvési terv (a hárompontos öv terve) lefekteti az alapokat ahhoz, hogy konkrét szakpolitikai intézkedéseket lehessen hozni három kiemelt célkitűzés keretében:

·a beruházások hatékonyságának és az eredmények hathatósságának növelése érdekében a releváns uniós programok és eszközök egymást kiegészítő jellegének fokozása („szinergiák”);

·annak előmozdítása, hogy a kutatásra és fejlesztésre – többek között a védelemre és az űrkutatásra – fordított uniós finanszírozás gazdasági és technológiai előnyökkel járjon az uniós polgárok számára („technológiaátengedési hatások”);

·a polgári ipar kutatási eredményei és a polgári kezdeményezésű innováció felhasználásának megkönnyítése az európai védelmi együttműködési projektekben („technológiaátvételi hatások”).

Szinergiák: Egy kihívást jelentő nemzetközi környezetben, amelyben az EU-nak meg kell őriznie technológiai előnyét és támogatnia kell ipari bázisát, az EU 2021–2027 közötti időszakra szóló többéves pénzügyi kerete jelentősen növeli a védelmi technológiákba vagy a kapcsolódó polgári felhasználású technológiákba – például a biztonságba, a mobilitásba, az egészségügybe, az információkezelésbe, a kiber- és űrkutatásba – történő beruházásokat. A többéves pénzügyi keret vonatkozó programjai a kutatást, a fejlesztést, a demonstrációt, a prototípus-készítést és a telepítést (innovatív termékek és szolgáltatások beszerzése) egymást kiegészítő módon fedik le.

A kialakulóban lévő és forradalmi technológiák elterjedtsége a polgári, védelmi és űriparban az uniós programok és eszközök közötti szinergiákra új lehetőségeket teremt. Egy olyan strukturált megközelítés, amely megfelelő eljárásokat és mechanizmusokat hoz létre ezen eszközök között, egyidejűleg figyelembe véve azok konkrét céljait és korlátait, hatásosabb finanszírozást eredményez, csökkenti a párhuzamosság kockázatát, és maximalizálja az uniós adófizetők számára a hozzáadott értéket.

Technológiaátengedési hatások: A védelmi beruházások növelésének a gazdaság egésze számára is előnyösnek kell lennie, ugyanakkor teljes mértékben tiszteletben kell tartania a védelmi ágazat eredendő korlátait (pl. a nemzeti hatóságok szerepe a kereslet irányításában, az információkezelésben vagy a szellemitulajdon-jogokra vonatkozó különös szabályokban). A nyilvánosság figyelmének felhívása az EU biztonsági, védelmi és űrkutatási kiadásainak jelentős multiplikátorhatására (K+F) szintén hozzájárul e kezdeményezések lakossági támogatottságának megszilárdításához.

Ezek a kiadások a lakosság nagyobb biztonság iránti igényét elégítik ki, és hosszú távú befektetést jelentenek a fenntartható technológiai fejlesztésbe, a gazdasági rezilienciába és a növekedésbe. Számos világszínvonalú európai vállalat köszönheti helyzetét az európai védelmi kutatásból kivált vállalkozásoknak, a száloptikás technológiától a polgári repülőgépekig vagy akár élelmiszerkonzervekig. Hasonlóképpen számos, a világűrben először alkalmazott innováció vált polgári sikertörténetté, például a digitális képérzékelő, az inzulinpumpa vagy a vezeték nélküli fejhallgató. A Galileo, az EGNOS és a Kopernikusz által generált űradatokat és szolgáltatásokat számos, az EU-n belüli és kívüli területen használják fel, ami jelentős előnyökkel jár a gazdasági jólét és az általános életminőség szempontjából.

Technológiaátvételi hatások: Sok esetben egyre nehezebb egyértelmű határvonalat húzni a polgári és a védelmi kutatás között, különösen az alaptechnológia (alacsony technológiai készenléti szintek) esetében. A technológia polgári alkalmazása egyre olcsóbbá válik, aminek hátterében a tudás globalizálódása, a szélesebb nagyközönséghez való hozzáférés és az adatokhoz való általános hozzáférés húzódik meg. Ugyanakkor számos kialakulóban lévő és digitális technológia jelentős védelmi potenciállal rendelkezik, ideértve a mesterséges intelligenciát (MI), a mikroelektronikát, az adatfelhő-infrastruktúrát és a robotikát.

Ezeken a területeken az innováció gyakran az induló innovatív vállalkozásoktól, a kis- és középvállalkozásoktól (kkv-k), valamint a kutatási és technológiai szervezetektől származik. Az európai védelmi iparnak a lehetőségekhez képest lehetőséget kell kapnia arra, hogy az uniós polgári ipar kutatási eredményeire támaszkodjon, ezzel megelőzve a költséges párhuzamos kutatást.

A polgári, a védelmi és az űripar jól bevált vezetőin – többek között a kkv-ken és az induló innovatív vállalkozásokon – túlmenően Unió-szerte szerzett szakértelem hasznosítása hozzá fog járulni a fokozott európai együttműködéshez, versenyképességhez és rezilienciához.

Bár e cselekvési terv hatóköre az uniós programokra és eszközökre korlátozódik, az uniós szintű szinergiák előmozdítása nemzeti és regionális szinten hasonló fellépéseket válthat ki, többek között az uniós projektek nemzeti társfinanszírozásán keresztül, ezzel megsokszorozva a várt pozitív hatást.

Bár a tagállami indíttatású biztonsági és védelmi kezdeményezések nem tartoznak e cselekvési terv hatálya alá, azokat is figyelembe veszik, különösen a stratégiai iránytűt, a koordinált éves védelmi szemlét (CARD), az állandó strukturált együttműködést (PESCO) és a polgári KBVP területére vonatkozó paktumot. Adott esetben figyelembe kell venni az EU és a NATO közötti együttműködést is, többek között az interoperabilitás tekintetében is. A Bizottság szervezeti egységei továbbra is szorosan együttműködnek az Európai Külügyi Szolgálattal (EKSZ) és az Európai Védelmi Ügynökséggel (EVÜ), amelyek releváns tevékenységeit figyelembe fogják venni a szinergiák és a termékeny kölcsönhatás keresésekor.

Tágabb geopolitikai összefüggésben az EU elkötelezte magát, hogy a globális gazdasági és biztonsági aggályokra figyelemmel közös transzatlanti megközelítést dolgoz ki a kritikus technológiák védelmére, és együttműködést folytat a technológia, a kereskedelem és a szabványok terén. A transzatlanti partnerség és a hasonló felfogású más országokkal folytatott együttműködés támogathatja ezen a területen az EU erőfeszítéseit.