[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 24.10.2006

COM(2006) 621 végleges

2006/0203 (CNS)

Javaslat

A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Befektetési Alap tőkeemelésében való közösségi részvételről

(előterjesztő: a Bizottság) [SEC(2006) 1347]

INDOKLÁS

A JAVASLAT HÁTTERE |

110 | A javaslat indokai és célkitűzései Az Európai Beruházási Alap (az Alap) 1994-ben jött létre. Alapító tagjai az Európai Bizottság által képviselt Európai Közösség, az Európai Beruházási Bank (EBB) és több más pénzügyi intézmény. A Közösségnek az Európai Beruházási Alapban való tagságát az 1994/375/EK tanácsi határozat rögzíti (HL L 173., 1994. július 7., 12. o.). Az Alap 2007 közepére kimeríti saját forrásait és képtelenné válik a saját forrásból finanszírozott műveletek folytatására. Az Alap igazgatótanácsa az üzleti kilátások és a lehetőségek kimerítő vizsgálata után a jegyzett tőke 50 %-os névértékű emelését javasolja. Az 1994/375/EK tanácsi határozat 3. cikke meghatározza, hogy az Alap tőkéjének esetleges emelésével és a Közösségnek az emelésben való részvételével kapcsolatos közösségi állásfoglalásról a Tanács, a Bizottság javaslata alapján és az Európai Parlamenttel folytatott konzultációt követően, egyhangúlag dönt. Ebből kifolyólag a tanácsi határozatra irányuló javaslat célja az Alap 50 %-os névértékű tőkeemelésének és az abban való közösségi részvételnek az elfogadása. A javasolt határozat Tanács általi elfogadása után és az Alap alapokmányával összhangban az Alap közgyűlése felhatalmazná az Alapot az 50 %-os névértékű tőkeemelésre. Ez az új tanácsi határozat lehetővé tenné a gazdasági és monetáris ügyekért felelős biztos számára, hogy az Alap közgyűlésén a tőkeemelés mellett szavazzon. |

120 | Általános háttér Az európai kockázatitőke-piacok feladata nemcsak a magvető és induló fázisban lévő innovatív KKV-k tőkéhez jutásának megkönnyítése, hanem a fejlettebb fázisban lévő KKV-kba történő kiegészítő befektetés is, a vállalkozások teljes potenciáljának elérése, valamint termékeik és szolgáltatásaik piacra juttatása érdekében, ezáltal munkahelyeket teremtve és kutatási tevékenységeik további finanszírozását biztosítva. Az európai bankszektorban széles körben az értékpapírosítást tekintik a 2008-tól hatályban lévő Basel II tőkekövetelményekből esetleg eredő KKV-hitelezési problémára adott lehetséges megoldások egyikének. Létrehozása óta az Alap mintegy 270 000 KKV-t tudott támogatni kockázatitőke-befektetések és portfóliógaranciák révén az Európai Unióban és a csatlakozni kívánó országokban. Az EBB kockázatitőke-mandátuma, a német Gazdasági és Munkaügyi Minisztérium által kezdeményezett EBB/EHP-mandátum[1] és a közösségi mandátumok (nevezetesen az ETH vállalkozásalapítási programja, a KKV-garanciakeret és a „Növekedés és környezet” program) az Alap irányításával mintegy 263 000 KKV-t támogatott. Noha az Alap műveletei magas emelőhatást biztosítanak, tovább kell fejleszteni őket, hogy figyelembe vegyék a KKV-k összes típusának változó igényeit és a változó piaci körülményeket. Az Alap fontos szerepet játszik a KKV-k finanszírozási lehetőségeit korlátozó – és így potenciális növekedésüket minden fázisban (létrehozás, bővítés és fejlesztés) gátló – tartós és jól ismert piaci hiányosságok rugalmas kezelésében. A tőkeemelés hiányában az Alapnak fokozatosan csökkentenie kellene a saját forrásokból finanszírozott új műveleteket. A bizonyos mandátumok szerinti közös beruházási kötelezettségek miatt ez a mandátumok alapján végzett tevékenységre is hatást gyakorolna. |

130 | Az Alap tőkeemelése a lisszaboni stratégia keretébe tartozik és kiegészíti „A Közösség lisszaboni programjának végrehajtása: a KKV-k növekedésének finanszírozása – európai hozzáadott-érték teremtése” COM(2006) 349 című bizottsági közleményben megállapított intézkedéseket, amelyek célja a kockázatitőke-befektetések növelése, az innovációra irányuló banki finanszírozás fejlesztése és a meglévő finanszírozási rendszerek KKV-barátabbá tétele. A javaslat által érintett területet szabályozó hatályos rendelkezések 1993. március 25-én elfogadták az EBB alapokmányának jegyzőkönyvét módosító aktust (HL L 173., 1994. július 7., 14. o.), amely felhatalmazza az EBB kormányzótanácsát az Alap létrehozására. E módosítás 4. cikke meghatározza, hogy az Európai Közösség és pénzügyi intézmények az Alap tagjai lehetnek és hozzájárulhatnak a jegyzett tőkéhez. Az 1994/375/EK tanácsi rendelet rendelkezik a Közösség részvételéről az Alapban. A 2000. márciusi lisszaboni csúcstalálkozó – a KKV-k kockázatitőke-kezdeményezéseinek támogatására felszólító – következtetéseinek megfelelően az Alap részvényesei 2000 júniusában elfogadták az intézmény reformját, amely alapján az Alap a Közösség KKV-kra irányuló politikájának kulcsfontosságú pénzügyi eszközévé válik. |

141 | Összhang az Unió egyéb politikáival és célkitűzéseivel Az Alap politikai célkitűzése az elmúlt években megerősítést nyert a növekedésre és foglalkoztatásra irányuló lisszaboni stratégia tevékeny támogatása révén, hiszen annak kulcseleme a KKV-k finanszírozási lehetőségeinek javítása, továbbá az innováció és a kutatás finanszírozása. Az Alap tevékenysége kiegészíti az EBB kockázatitőke-mandátumát és a Közösség pénzügyi programjait, például a versenyképességi és innovációs keretprogramot (CIP), a mikro-, kis- és középvállalkozásokat támogató közös európai források programját (JEREMIE) és a hetedik kutatási keretprogramot, amely az Együttműködés és a Kapacitások programban szintén tartalmaz KKV-kat támogató intézkedéseket. E programok mindegyike saját szakpolitikai alkalmazási körben, saját iránymutatások szerint fejti ki tevékenységét, főként a kedvezményezett KKV-k meghatározott csoportját és különböző KKV-fejlettségi szinteket vesz célba, és eltérő kockázati profillal rendelkezik. Így elkerülhető ugyanazon támogatható költségek kétszeres finanszírozása, az Alap azonban saját tőkéjéből társfinanszírozást vállalhat, hogy növelje bizonyos programok közösségi költségvetési finanszírozásának emelőhatását. Végül az Alap igazgatótanácsa felelős annak biztosításáért, hogy az Alap forrásait közösségi célok elérésére fordítsák. |

KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELT FELEKKEL ÉS HATÁSVIZSGÁLAT |

Az érdekelt felekkel folytatott konzultáció |

211 | A konzultáció módszerei, a megcélzott főbb ágazatok és a válaszadók általános bemutatása Az ECOFIN-Tanács 2006. március 14-én elfogadta az EBB-csoport (EBB és az Alap) által a lisszaboni stratégia keretében az uniós növekedés és foglalkoztatás elősegítése érdekében az EBB-csoport hozzájárulásának növelésére tett javaslatáról szóló jelentést. A Bizottsággal közösen elkészített jelentés az Alap jegyzett tőkéjének 50 %-os névértékű tőkeemelésére is javaslatot tett. Az Európai Tanács 2006. március 23/24-én üdvözölte az EBB-csoport jelentését és kiemelte, hogy a teljes mértékben integrált pénzügyi piac és a finanszírozáshoz való megfelelő mértékű hozzáférés alapvető fontosságú a kis- és középvállalkozások növekedése szempontjából. 2006. június 7-én az EBB kormányzótanácsa végül jóváhagyta a tőkeemelést. |

212 | A válaszok összefoglalása és figyelembevételük módja A javaslat teljes mértékben tükrözi az Alap igazgatótanácsának és az EBB-nek a véleményét. A Gazdasági és Pénzügyi Bizottság 2006. március 2/3-án felkérte a Bizottságot egy ECOFIN-Tanács elé terjesztendő, jogszabályra irányuló javaslat benyújtására. |

A szakvélemények összegyűjtése és felhasználása |

221 | Az érintett tudományos- vagy szakterületek Az Alap pénzügyi és piaci szakértelme. |

222 | Alkalmazott módszer Nem alkalmazható. |

223 | A konzultációba bevont legfontosabb szervezetek/szakértők Az Alap, az EBB és az Alap igazgatótanácsa. |

2249 | A kapott és felhasznált vélemények összegzése A javaslat nem okoz változást az EBA-ban való közösségi részesedéshez kapcsolódó kockázatok jellegében. |

225 | A javaslat és az előzetes értékelés tükrözi az Alap álláspontját, továbbá az EBB és az igazgatótanács véleményét. |

226 | A szakértői vélemények nyilvános hozzáférhetőségének biztosítása Nem alkalmazható. |

230 | Hatásvizsgálat Formális hatásvizsgálatra nem került sor, azonban az Alap igazgatótanácsa 2005 ősze óta számos lehetőséget mérlegelt az Alap saját forrásokkal való ellátottságának javítására. Tőkeemelés nélkül az Alapnak meg kellene szüntetnie a saját forrásokból finanszírozott tevékenységét. Az Alap műveleteinek kockázati profilját, likviditási előírásait és hosszú távú jellegét figyelembe véve az eszközértékesítés, a fedezeti műveletek vagy a kölcsönfelvétel nem merült fel lehetséges alternatívaként. A tőkeemelés, amely az első az Alap 1994-es létrejötte óta, alapvető fontosságú az Alap célkitűzéseinek elérésében. Rövid és középtávon növelné az Alap együttműködési potenciálját a Bizottsággal, az EBB-vel és a pénzügyi intézményekkel, valamint az Alaptól társfinanszírozást kérő új vagy meglévő nem részvényes meghatalmazókkal. Az eljövő, 2007–2013 közötti időszakra szóló pénzügyi keret alatt nem kerülne sor újabb tőkeemelési igényre. Az Alap a saját forrásokat kockázatitőke- és garanciaműveletekre fordítja a KKV-k számára hozzáférhető finanszírozás növelésére, továbbá növekedést ösztönző KKV-beruházásokra az innováció és a kutatás és fejlesztés területén. Az EBB és a Bizottság célja az uniós szakpolitikák működéséhez szükséges források biztosítása, különösen a lisszaboni menetrend területein: innováció, KKV-k növekedése és munkahelyteremtés. Az Alap a múltban értékpapírosítási ügyletek kezdeményezése és az azokban való részvétel útján jelentős szerepet vállalt a KKV-k adósságfinanszírozásának megkönnyítésében. Tőkeemelés nélkül az Alap nem tudna részt venni értékpapírosítási ügyletekben. A költségvetési források szűkössége miatt a 2007–2013 közötti időszakra szóló versenyképességi és innovációs keretprogramban javasolt értékpapírosítási keret csupán kis hányadát tudná fedezni az Alap jelenlegi garancianyújtási tevékenységének. Az Alap ezenkívül nem tudná kiterjeszteni tevékenységeit, különösen a kockázatitőke-műveleteket a fejlődési potenciállal rendelkező piacokra, főként az új tagállamokban. Az EBB-csoport prioritásainak 2005. júniusi újrafogalmazása keretében – amely a csoportszintű szinergiát kihasználó innovatív termékekre helyezte a hangsúlyt – a kormányzótanács az uniós szakpolitikák megerősített támogatására szólította fel az Alapot. A kormányzótanácsnak a tevékenységek kiterjesztésére irányuló kérése támogatásra talált az Alap és a Bizottság több fontos új kezdeményezésről folytatott megbeszélése során. |

A JAVASLAT JOGI ELEMEI |

305 | A javasolt fellépés összefoglalása Az Alap saját forrásai 2007 közepére kimerülnek. Az Alap igazgatótanácsa ezért az Alap jegyzett tőkéjének 50 %-os névértékű emelését javasolta, 20 % befizetése mellett. A cél 1000 új részvény kibocsátása, ami névértéken a teljes jegyzett részvénytőke 2 milliárd euróról 3 milliárd euróra emelését jelentené, a jelenlegi 20 %-os befizetési arány fenntartásával, azaz a befizetett tőke 400 millió euróról 600 millió euróra történő növelésével. Az Alap tőkeemelését az EBB-csoport növekedési és foglalkoztatási kezdeményezéshez való hozzájárulásának keretében hagyták jóvá, amelyet 2006. március 14-én örömmel üdvözölt az ECOFIN és 2006. március 23/24-én az Európai Tanács. A javaslat értelmében a Bizottság a Közösség nevében az új alaptőkéből 30 % erejéig fog jegyezni. A 2007–2013 közötti időszakra szóló pénzügyi keret alapján e célra 100 millió euro van elkülönítve az általános költségvetésben. A részvényekért az Alapnak fizetendő teljes vételár két elemből áll össze: a befizetett tőke névértékéből és a részvénykibocsátási felárból. Konstans osztalékfizetési rátát feltételezve a részvény vételára az Alap pénzügyi teljesítményét tükrözi, tehát minél jobb az Alap teljesítménye, annál magasabb a részvény vételára és ebből kifolyólag a részvénykibocsátási felár. Az árbizonytalanság kiküszöbölése érdekében a Bizottság azt javasolja, hogy az Alap által a Közösségnek fizetett osztalékokat a négyéves időszak alatt fordítsák a tőkeemelés költségeinek részleges fedezésére. A 2007–2010 közötti időszakban kapott és a tőkeemelés költségének fedezésére fordított osztalékok a költségvetési rendelet 18. cikkének (2) bekezdésével összhangban célhoz kötött bevételnek minősülnek. Ez megfelelne a Bizottság azon szándékának, hogy a közösségi részesedést 30 %-on tartsa az Alap uniós szakpolitikákra való összpontosítását elősegítendő. Mindenesetre a Bizottság maximális kötelezettsége nem haladja meg a költségvetésben elkülönített 100 millió eurót és az ezen időszakban kapott osztalékok 20 millió euróra becsült összegét. |

310 | Jogalap: A Közösségnek az Európai Beruházási Alapban való tagságáról szóló 1994. június 6-i 1994/375/EK tanácsi határozat 3. cikke. |

329 | A szubszidiaritás elve A javaslat a Közösség kizárólagos hatáskörébe tartozik. A Közösségnek az Európai Beruházási Alapban való részvétele az 1994/375/EK tanácsi határozaton alapul. Az Alap létrehozását és az alapokmányt az EBB kormányzótanácsa jóváhagyta, ezért a szubszidiaritás elve nem alkalmazható. |

Az arányosság elve A javaslat a következő okokból tesz eleget az arányosság elvének. |

331 | A KKV-k finanszírozáshoz való hozzájutásának terén jelentkező, az Alap 1994-es létrehozásakor is létező piaci hiányosságok még mindig fennállnak, ezért a közösségi szintű beavatkozás továbbra is megalapozott. Az Alap igen hatékonynak bizonyult a KKV-k finanszírozására szolgáló termékeknek az EU egészére kiterjedő kínálatában, amire egy nemzeti intézmény nem lenne képes. Az Alap a megnövelt saját forrásokból finanszírozott műveleteket a szokásos beruházási és hitelezési feltételeknek és eljárásoknak megfelelően végzi. |

332 | A tőkeemelés ezenkívül figyelembe veszi a megállapodás szerinti pénzügyi keret költségvetési korlátait, az Alap üzleti tervei szerint pedig az 50 %-os tőkeemelés elegendő mértékű a saját forrásokból finanszírozott műveletek folytatására 2013-ig. Az Alap pótlólagos saját forrásai növelik a KKV-k számára hozzáférhető finanszírozás összegét. Alapos átvilágítást követően az Alap megfelelő partnereket, azaz kockázati tőkealapokat és pénzügyi intézményeket választ ki, amelyek pedig tőke- vagy hitelfinanszírozást nyújtanak a KKV-k számára. Az Alap igazgatótanácsának – amelybe a Bizottság két tagot jelöl – minden projektjavaslatot jóvá kell hagynia. |

Eszközök kiválasztása |

341 | Javasolt eszköz: egyéb. |

342 | Egyéb eszközök a következő ok(ok) miatt nem lennének megfelelők: Az 1994/375/EK tanácsi határozat 3. cikke meghatározza, hogy az Alap tőkéjének esetleges emelésével és a Közösségnek az emelésben való részvételével kapcsolatos közösségi állásfoglalásról a Tanács, a Bizottság javaslata alapján és az Európai Parlamenttel folytatott konzultációt követően, egyhangúlag dönt. |

KÖLTSÉGVETÉSI VONATKOZÁSOK |

401 | A Közösség az EBA új részvényeiből 300 darab erejéig jegyez. A részvények éves befizetésére a 2007–2010 közötti négyéves időszakban kerül sor. A négyéves időszakra szóló indikatív költségvetési előirányzat mintegy 100 millió eurót, azaz évi 25 millió eurót tesz ki. A cél az, hogy az Alap tőkéjében való közösségi részesedés 2010-ig 30 %-os szinten maradjon. A változó részvénykibocsátási ár miatt a Bizottság nem tudja előre meghatározni a költségvetési kötelezettségvállalások és kifizetések teljes, illetve éves mértékét. A 30 %-os részesedés 2010-ig történő fenntartásának és az árbizonytalanságok kiküszöbölésének érdekében a Bizottság azt javasolja, hogy az Alap által a 2007–2010-es időszakban fizetett osztalékot minden évben az új részvények költségeinek részleges finanszírozására fordítsák. Mindenesetre a Bizottság maximális kötelezettsége nem haladja meg a költségvetésben elkülönített 100 millió eurót és az ezen időszakban kapott osztalékok 20 millió euróra becsült összegét. |

TOVÁBBI INFORMÁCIÓK |

Felülvizsgálati/módosító/megszüntetési záradék |

531 | A javaslat felülvizsgálati záradékot tartalmaz. |

570 | A javaslat részletes magyarázata Az 1. cikk rögzíti, hogy a Bizottság jegyez az Alap 50 %-os névértékű tőkeemeléséből. A Közösség ez alapján 300 darab erejéig vásárol részvényeket. A tőkeemelés feltételeit az Alap közgyűlésén rögzítik 2007-ben. A 2. cikk a javaslat költségvetési vonatkozását tárgyalja. A 30 %-os közösségi részesedés fenntartása érdekében a Bizottság 300 darab erejéig vásárol az Alap új részvényeiből. A 2007–2013 közötti pénzügyi kereten belül a tőkeemelésre elkülönített költségvetési forrás felső korlátja 100 millió euro. Mivel a részvény vételára változó és nem biztos, hogy a költségvetési források elegendőek lesznek az Alapban lévő 30 %-os részesedés fenntartására 2010-ig, a Bizottság azt javasolja, hogy az Alap által ezen időszakban fizetett osztalékokat minden évben a tőkeemelésben való közösségi részvétel költségeinek részleges finanszírozására fordítsák. A Bizottság maximális kötelezettsége így a költségvetésben elkülönített 100 millió euróra és a 2007–2010-es időszak egyes éveiben kapott osztalékok 20 millió euróra becsült összegére korlátozódik. A 3. cikk tárgya az Alap tevékenységének a Bizottság általi értékelése, amelyet 2012. július 31-ig kell elvégezni. Az 1994/375/EK tanácsi határozat (10) preambulumbekezdésére támaszkodva a Bizottság eddig a Tanácsnak és a Parlamentnek továbbította az Alap éves jelentését. A 4. cikk e gyakorlat megváltoztatását javasolja és felkéri az Alapot, hogy az éves jelentést és a számvizsgáló bizottság éves jelentését közvetlenül az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak küldje. A Bizottság az 1994/375/EK tanácsi határozat 2. cikkével összhangban továbbra is értesíti a Tanácsot az Alap közgyűlésén megvitatott ügyekről. |

1. 2006/0203 (CNS)

Javaslat

A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Befektetési Alap tőkeemelésében való közösségi részvételről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a Közösségnek az Európai Beruházási Alapban való tagságáról szóló, 1994. június 6-i 1994/375/K tanácsi határozatra[2] és különösen annak 3. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára[3],

tekintettel az Európai Parlament véleményére[4],

mivel:

(1) Az Európai Beruházási Alap (a továbbiakban: az Alap) jegyzett tőkéjét létrehozásakor 2 milliárd euróban határozták meg, amely 2000 darab 1 millió euro névértékű részvényből állt. Az Európai Beruházási Alap alapokmánya[5] (a továbbiakban: az alapokmány) 7. cikkének (1) bekezdésével összhangban a jegyzett tőkét 20 %-os arányban kell befizetni.

(2) A Bizottság által képviselt Európai Közösség a 1994/375/EK tanácsi határozat értelmében az Alap 600 részvényét jegyezte le névértéken 600 millió euróért, amelyből 120 millió eurót fizetett be.

(3) Az Alap garancia- és kockázatitőke-műveletei nem haladhatják meg az alapokmány 26. cikke vagy az Alap közgyűlése által megszabott felső határokat. A felső határok az Alap tőkéjének és saját forrásainak méretétől függenek. Mivel az Alap 2007 közepéig várhatóan kimeríti saját forrásait és így képtelen lesz a saját forrásokból finanszírozott műveletek folytatására, az igazgatótanács az Alap jegyzett tőkéjének 50 %-os névértékű emelésére tett javaslatot.

(4) Az ECOFIN-Tanács 2006. március 14-én elfogadta az Európai Beruházási Bank Csoport (a továbbiakban: EBB-csoport) által benyújtott – az uniós növekedés és foglalkoztatás elősegítése érdekében az EBB-csoport hozzájárulásának növelésére irányuló – javaslatokról szóló jelentést, amelynek része az Alap tőkeemelésére irányuló javaslat.

(5) Az Európai Tanács 2006. március 23–24-i ülésén üdvözölte az EBB-csoport hozzájárulását és felkérte az érintett feleket, hogy tegyék meg a szükséges lépéseket, figyelembe véve a 2007–2013 közötti pénzügyi keretről szóló végleges megállapodást.

(6) Az új részvények közösségi jegyzése elősegíti a lisszaboni stratégia végrehajtását és segíti a Közösség kis- és középvállalkozásokkal, innovációval, kutatással és fejlesztéssel, kohéziós és regionális politikával, továbbá bővítéssel kapcsolatos célkitűzéseinek megvalósítását.

(7) Az Alap tőkeemelésére a költségvetésben elkülönített 100 millió euro összhangban van a 2007–2013 közötti pénzügyi keretről szóló végleges megállapodással.

(8) Az Alap részvényesei egy négyéves, 2007-ben kezdődő és 2010-ben véget érő időszak alatt belátásuk szerint jegyzik le az új részvényeket, tiszteletben tartva a pénzügyi intézmény részvényeseinek és az Európai Beruházási Banknak az érdekeit, valamint a Közösség költségvetési korlátait. Az új részvények árát évente, az Alap részvényesei által megállapodott nettóeszközérték-képlet szerint kell meghatározni.

(9) Az Alapban való közösségi részesedés után járó osztalékok 1995-től 2006-ig rendben visszakerültek a közösségi költségvetésbe. 2007 és 2010 között a kapott osztalékokat elkülönített bevételként kell kezelni és a tőkeemelés költségének részleges finanszírozására kell felhasználni. Ez növelné a tőkeemelésre rendelkezésre álló költségvetési források összegét, így támogatva azt a célt, hogy a Közösség alapbeli részesedésének aránya az Alap tőkéjének 30 %-a maradjon.

(10) Az Alap éves jelentéseit mostanáig a Bizottság továbbította az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. A jelentési rend egyszerűsítése céljából szükséges, hogy az Alap az éves jelentést és a számvizsgáló bizottság éves jelentését közvetlenül az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak küldje.

(11) Biztosítani kell az Alap és az Európai Beruházási Bank műveleteinek, a Közösség kis- és középvállalkozásokat támogató pénzügyi eszközeinek és adott esetben a pénzügyi intézmények műveleteinek megfelelő koordinációját, szinergiáját és egymást kiegészítő jellegét.

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

Az Európai Beruházási Alapban (a továbbiakban: Alap) lévő részesedését kiegészítve a Közösség 300, egyenként 1 millió euro névértékű részvény erejéig jegyez az Alapban. A részvényjegyzést és az éves befizetéseket az Alap közgyűlésén elfogadott feltételekkel hajtják végre.

2. cikk

. A Közösség az új részvényeket a 2007-től kezdődő négyéves időszak során vásárolja meg. 2007 és 2010 között az Alapban való közösségi részesedés után kapott osztalékok a jegyzés részleges finanszírozására szolgáló, az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet[6] 18. cikkének (2) bekezdése szerinti célhoz kötött bevételnek minősülnek.

A jegyzés fennmaradó részének finanszírozására az egész időszak tekintetében 100 millió eurót különítenek el az Európai Közösségek általános költségvetésében. A költségvetési kötelezettségvállalás az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 76. cikkének (3) bekezdésével összhangban négy éven át éves részletekre bontható.

3. cikk

A Bizottság 2012. július 31-ig az Alap saját forrásokból finanszírozott tevékenységéről szóló értékelést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

4. cikk

Az Alap az éves jelentést és a számvizsgáló bizottság éves jelentését az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz továbbítja.

Kelt Brüsszelben,

a Tanács részéről

az elnök

JOGALKOTÁSI PÉNZÜGYI KIMUTATÁS

1. A JAVASLAT CÍME:

Az Európai Befektetési Alap (EBB) tőkeemelése és a tőkeemelésben való közösségi részvétel.

2. TEVÉKENYSÉGALAPÚ GAZDÁLKODÁSI ÉS KÖLTSÉGVETÉS-TERVEZÉSI KERET

Gazdasági és pénzügyek

01 04 Pénzügyi műveletek és eszközök

3. KÖLTSÉGVETÉSI TÉTELEK

3.1. Költségvetési tételek, beleértve a következő megnevezéseket:

Kiadások:

01.0409: Európai Beruházási Alap

01.040901: Európai Beruházási Alap – A jegyzett tőke befizetett részeinek rendelkezésre bocsátása

01.040902: Európai Beruházási Alap – A jegyzett tőke lehívható része

Bevételi tétel.

850 : Az Európai Beruházási Alap által fizetett osztalékok

3.2. A fellépés és a pénzügyi kihatás időtartama:

100 millió euro van elkülönítve a 2007–2013 közötti időszakra szóló pénzügyi keret 1A alfejezetében, mégpedig évente 25 millió euro a 2007-től 2010-ig tartó négyéves időszakban. A Bizottság az új részvényeket az EBA közgyűlésén meghozandó, a tőkeemelés módozatairól szóló határozattal összhangban jegyzi le, majd a költségvetési rendelet 76. cikkének (3) bekezdésével összhangban négy éves részletben fizeti ki őket.

A Közösség költségvetésére gyakorolt tényleges hatás főként az EBB által kibocsátott új részvényekért fizetendő éves részvényártól függ. Az esetleges árbizonytalanság kiküszöbölése és az Alapban lévő közösségi részesedés 30 %-os arányának fenntartása érdekében a Bizottság azt javasolja, hogy az EBA-tól a négyéves időszak alatt kapott osztalékokat fordítsák a tőkeemelés költségeinek részleges fedezésére. A 2007–2010 közötti időszakban kapott osztalékok a költségvetési rendelet 18. cikkének (2) bekezdésével összhangban célhoz kötött bevételnek minősülnek. Mindenesetre a Bizottság maximális kötelezettsége nem haladja meg a költségvetésben elkülönített 100 millió eurót és az ezen időszakban kapott osztalékok 20 millió euróra becsült összegét.

A közösségi részvétellel kapcsolatos kötelezettségvállalások és kifizetések az új részvények kibocsátásától, az éves nettó jövedelem felhasználásától és az EBA közgyűlésén megállapított osztalékkifizetéstől függenek.

3.3. Költségvetési jellemzők:

Költségvetési tétel | Kiadás típusa | Új | EFTA-hozzájárulás | Felvételt kérő országok hozzájárulásai | A pénzügyi keret fejezete |

01 04 09 | Nem kötelező | Diff.[7] | IGEN | NEM | NEM | 1A. sz. |

4. FORRÁSOK ÁTTEKINTÉSE

4.1. Pénzügyi források

4.1.1. Az indikatív kötelezettségvállalási előirányzatok és az indikatív kifizetési előirányzatok áttekintése

A táblázatban a kötelezettségvállalási és a kifizetési előirányzatok finanszírozására a 2007–2013 közötti időszakra szóló pénzügyi keretben elkülönített összegek szerepelnek, az EBA által fizetett osztalékok nélkül (lásd a 4.1.3. pontot).

millió EUR

Kiadás típusa (indikatív összegek) | Szakasz száma | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 és később | Összesen |

Működési kiadások[8] |

Kötelezettségvállalási előirányzatok | 8.1. | a | 25,0 | 25,0 | 25,0 | 25,0 | - | - | 100,0 |

Kifizetési előirányzatok | b | 25,0 | 25,0 | 25,0 | 25,0 | - | - | 100,0 |

A referenciaösszegbe beletartozó igazgatási kiadások[9] |

Technikai és igazgatási segítségnyújtás | 8.2.4. | c | - | - | - | - | - | - | - |

TELJES REFERENCIAÖSSZEG |

Kötelezettségvállalási előirányzatok | a + c | 25,0 | 25,0 | 25,0 | 25,0 | - | - | 100,0 |

Kifizetési előirányzatok | b + c | 25,0 | 25,0 | 25,0 | 25,0 | - | - | 100,0 |

A referenciaösszegbe nem beletartozó igazgatási kiadások[10] |

Személyi és kapcsolódó kiadások | 8.2.5. | d | - | - | - | - | - | - | - |

A referenciaösszegbe nem beletartozó, a személyi és kapcsolódó kiadásoktól eltérő kiadások | 8.2.6. | e | - | - | - | - | 0,1 | - | 0,1 |

A fellépés teljes indikatív pénzügyi költsége |

TELJES KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZAT beleértve a személyi költséget | a+c+d+e | 25,0 | 25,0 | 25,0 | 25,0 | 0,1 | - | 100,1 |

TELJES KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZAT, beleértve a személyi költséget | b+c+d+e | 25,0 | 25,0 | 25,0 | 25,0 | 0,1 | - | 100,1 |

4.1.2. A pénzügyi programozással való összeegyeztethetőség

X A javaslat összeegyeztethető a jelenlegi pénzügyi programozással.

( A javaslat miatt a pénzügyi keret vonatkozó fejezetének átdolgozása szükséges.

( A javaslat miatt szükség lehet az intézményközi megállapodás[11] rendelkezéseinek alkalmazására (azaz a rugalmassági eszköz alkalmazására vagy a pénzügyi keret módosítására).

4.1.3. A bevételre gyakorolt pénzügyi hatás

( A javaslatnak nincs kihatása a bevételre

X A javaslatnak van pénzügyi kihatása – a bevételre gyakorolt hatása a következő:

A 2007–2010 közötti időszakban az EBA által kifizetett osztalékok a költségvetési rendelet 18. cikkének (2) bekezdésével összhangban célhoz kötött bevételnek minősülnek és az EBA tőkeemelésében való közösségi részvétel részleges finanszírozására szolgálnak. A tőkeemelés költségeinek finanszírozására fel nem használt összegek visszakerülnek a közösségi költségvetésbe. A bevételre gyakorolt hatás kiszámításának módjával kapcsolatos részletek a mellékletben találhatók. Az alábbi táblázatban csak az EBA 2006. június 30-i eredménykimutatásából származó indikatív összegek szerepelnek.

millió EUR

A fellépéstmegelőzően 2006 | A fellépés utáni indikatív helyzet |

A személyi állomány teljes létszáma | 0,6 | 0,6 | 0,6 | 0,6 | 0,6 | 0,6 |

5. JELLEMZŐK ÉS CÉLKITŰZÉSEK

5.1. Célkitűzések

Az EBA saját forrásait garanciaműveleteinek tőkefedezeteként és kockázatitőke-befektetéseinek kifizetésére használja fel. A 2006–2009 közötti üzleti előrejelzések szerint az EBA 2007 közepére kimeríti saját forrásait. A javasolt tőkeemelés alapvető fontosságú az EBA célkitűzéseinek – a KKV-k finanszírozáshoz jutásának támogatása az EU-ban, a csatlakozó és tagjelölt országokban és bizonyos más harmadik országokban – megvalósításához. Az EBA tovább erősítené kiválósági, know-how és szakmai központként betöltött helyét az alaptevékenységét képező kockázatitőke- és portfóliós garanciaügyletekben, emellett finanszírozási tevékenységét kiterjesztené a felismert piaci hiányosságoktól sújtott azon területekre (korai életszakasz, innováció, technológiatranszfer), amelyeken az EBA hozzáadott értéket tud generálni, különösen az új tagállamokban és a csatlakozó országokban. Tevékenységét a KKV-k rugalmasabb finanszírozására és új innovatív rendszerek kidolgozására is kiterjesztheti.

5.2. A közösségi részvétel által képviselt hozzáadott érték, valamint a javaslatnak az egyéb pénzügyi eszközökkel való összeegyeztethetősége és esetleges szinergiája

A tőkeemelés növelné az EBA és részvényesei (a Bizottság, az EBB és a pénzügyi intézmények), illetve harmadik felek közötti együttműködés lehetőségeit. Általa az EBA bővíthetné tevékenységei kiterjedésének földrajzi határait, elmélyíthetné kutatással és fejlesztéssel, innovációval, KKV-kkal és új tagállamokkal kapcsolatos tevékenységeit.

Az EBA saját forrásai kiegészítik a közösségi és EBB-mandátumokat (tehát a versenyképességi és innovációs program pénzügyi eszközeit és az EBB kockázati tőkével kapcsolatos mandátumát), valamint hozzájárulnak a lisszaboni célkitűzések eléréséhez. A közösségi források kiaknázásához az EBA saját forrásait a közösségi forrásokat kiegészítve a kockázatitőke-alapokba és esetleg technológiaátadási projektekbe kell fektetni, valamint a versenyképességi és innovációs program garanciaeszközeinek kockázatmegosztásába kell bevonni.

5.3. A javaslat céljai, a várt eredmények és a kapcsolódó mutatók a tevékenységalapú irányítás keretében

Az előzetes értékelés részletesen ismerteti a javaslat céljait, a várt eredményeket és a kapcsolódó mutatókat.

Az EBA az egyetlen közösségi intézmény, amelynek tevékenysége idevágó uniós célkitűzések – például innováció, kutatás és fejlesztés, vállalkozói szellem, növekedés és munkahelyteremtés – követésével a KKV-k finanszírozására összpontosul. E célkitűzések, amelyek az Unió sikeres bővítésére irányuló általános célkitűzésnek is részei, továbbra is igen időszerűek és követésük kulcsfontosságú uniós prioritás marad, amint ezt a Tanács 2005-ös és 2006-os következtetései is kiemelik.

Az eljövő, 2007–2013 közötti időszakra szóló pénzügyi keret alatt nem kerülne sor újabb tőkeemelési igényre.

5.4. Végrehajtási módszer (indikatív)

X Központosított irányítás

X közvetlenül a Bizottság által

6. FELÜGYELET ÉS ÉRTÉKELÉS

6.1. Felügyeleti rendszer

Az EBA éves beszámolóit az EBA számvizsgáló bizottságának megbízásából külső ellenőrök vizsgálják. A beszámolókat a részvényeseknek az éves közgyűlésen kell jóváhagyniuk.

Az EBB-nek kiszervezett belső audit a belső ellenőrzési rendszerek és eljárások alkalmasságát és eredményességét értékeli. Bevezet egy, a Nemzetközi Fizetések Bankja irányelvein alapuló belső ellenőrzési keretet. A belső audit az informatikai és igazgatási területek ellenőrzéseit is felülvizsgálja és teszteli.

Az igazgatótanács az EBA egyedi műveleteit értékeli és felügyeli a kockázatitőke- és portfóliós garanciaügyleteket. Arról is gondoskodik, hogy az Alapot az alapokmánynak és a tanács által elfogadott irányelveknek megfelelően igazgassák. A Bizottság két igazgatót és két helyettest nevezett az igazgatótanácsba. Igazgatói vagy helyettesi feladataik ellátása során az igazgatótanács tagjai és a helyettesek csak az EBA közgyűlésének felelősek. Feladataik ellátása során az igazgatótanács tagjainak és a helyetteseknek függetlenül kell eljárniuk és mindent meg kell tenniük az EBA érdekeinek szolgálatában. Tevékenységükkel nem léphetik túl az alapokmányban rájuk ruházott hatáskört és meg kell felelniük az alapokmányban és az EBA eljárási szabályzatában foglalt rendelkezéseknek. Az összeférhetetlenségi és a nyilvánosságra hozatallal kapcsolatos ügyeket a tanács tagjai és a helyettesek által aláírt magatartási kódex szabályozza.

Az Alapot a három fő hitelminősítő intézet, a Fitch, a Moody’s és a Standard and Poors minősíti.

Végül az Alap, a Számvevőszék és a Bizottság között egy háromoldalú megállapodás szabályozza, hogy miként kell biztosítani a Számvevőszék számára az Alaptőkéjében lévő közösségi részesedéssel kapcsolatos dokumentumokat és információkat.

6.2. Értékelés

6.2.1. Előzetes értékelés

Az előzetes értékelést 2006 márciusában készítették el a Bizottság szolgálatai (Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság).

6.2.2. Az időközi/utólagos értékelés nyomán hozott intézkedések (hasonló, korábbi tapasztalatok tanulságai)

Utólagos értékelést nem végeztek. Az előzetes értékelés a Bizottság által elvégzett egyéb idevágó értékelések következtetéseit tartalmazza.

6.2.3. A jövőbeni értékelések feltételei és gyakorisága

Az új tanácsi határozatra irányuló javaslat meghatározza, hogy a Bizottság 2012. július 31-ig elvégez egy értékelést. Ez a jelentés az EBA KKV-kal kapcsolatos tevékenységét és saját forrásainak helyzetét fogja értékelni.

7. Csalás elleni intézkedések

Az EBA 2002. január 22-én vezette be csalás elleni intézkedéseit annak érdekében, hogy megfelelő lépéseket tudjanak tenni az EBA berkeiben észlelt csalás vagy csalárd viselkedés esetén.

Az EBA igazgatótanácsa emellett 2004 júniusában elfogadta az „OLAF: Határozat a csalás elleni intézkedésekről” című dokumentumot, amely meghatározza a Közösségek érdekeire nézve hátrányos csalás, korrupció és bármely jogellenes tevékenység leküzdésével kapcsolatos vizsgálatok feltételeit és szabályait.

8. A FORRÁSOK RÉSZLETEZÉSE

8.1. A javaslat célkitűzéseinek pénzügyi költségei (indikatív összegek)

Kötelezettségvállalási előirányzatok millió euróban

2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |

Tisztviselők vagy ideiglenes alkalmazottak[12] (XX 01 01) | A*/adminisztrátor | 0,6 | 0,6 | 0,6 | 0,6 |

B*,C*/asszisztens | - | - | - | - | - | - |

ÖSSZESEN | 0,6 | 0,6 | 0,6 | 0,6 |

8.2.2. A fellépés keretében felmerülő feladatok leírása

A tőkeemelés a pénzügyi ügyletekkel kapcsolatos igazgatási feladatokon kívül nem teremt jelentősebb pótlólagos feladatokat.

Az EBA-val fenntartott kapcsolat folyamatossága érdekében az illetékes tisztviselő felelős a következő igazgatási eljárások előkészítéséért: az EBA tanácsaiban bizottsági tagjelöltek kinevezéséről szóló bizottsági határozatok; kapcsolattartás az EBA-val és az ügyletekkel – például eladási opcióval – kapcsolatos tárgyalások nyomon követése; és együttműködés a Számvevőszékkel a háromoldalú megállapodás alapján.

Az illetékes tisztviselő emellett a bizottsági jelöltek segítségére van az igazgatótanácsi ülések előkészítésében. E tekintetben a tisztviselő a Bizottság illetékes szolgálataival együttműködésben megvizsgálja az EBA javaslatainak a Közösség érdekét érintő hatásait az EBA-szakpolitikák összefüggésében. E feladat része az EBA saját forrásainak befektetését vagy közös befektetését magával vonó EBA-műveletek értékelése is. Az illetékes tisztviselő emellett a biztos vagy képviselője segítségére van az EBA közgyűléseinek előkészítésében.

Végül, a tisztviselő gondoskodik arról, hogy a Tanács az 1994/375/EK tanácsi határozattal összhangban megfelelő tájékoztatást kapjon az EBA tevékenységéről.

8.2.3. A – jogszabályban meghatározott – állomány származási helye

Több származási hely megjelölése esetén kérjük az álláshelyek számát minden származási helyre vonatkozóan megadni

X Jelenleg betöltött tisztségek

8.2.4. A referenciaösszegbe beletartozó egyéb igazgatási kiadások (XX 01 04/05. – Igazgatási kiadások)

Nincsenek.

8.2.5. A referenciaösszegbe nem beletartozó személyi és kapcsolódó költségek

millió EUR

A személyi állomány fajtája | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 és később |

Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak (XX 01 01.) | 0,065 | 0,065 | 0,065 | 0,065 |

Személyi és kapcsolódó – a referenciaösszegbe NEM beletartozó – költségek összesen | 0,065 | 0,065 | 0,065 | 0,065 |

Számítás – Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak

108 000 euro* 0.6 = 64 800 euro.

8.2.6. A referenciaösszegbe nem beletartozó egyéb igazgatási kiadások millió EUR |

2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 és később | ÖSSZESEN |

XX 01 02 11 04. – Tanulmányok és konzultációk | - | - | - | - | 0,1 | - | 0,1 |

Egyéb irányítási kiadások összesen (XX 01 02 11.) | - | - | - | - | 0,1 | - | 0,1 |

A személyi és kapcsolódó költségeken kívüli – a referenciaösszegbe NEM beletartozó – igazgatási kiadások összesen | - | - | - | - | 0,1 | - | 0,1 |

Számítás - A referenciaösszegbe nem beletartozó egyéb igazgatási kiadások

Ez a 100 000 eurós indikatív összeg fedezi a 2012 júliusáig elkészítendő külső értékelés költségeit.

Melléklet

A tőkeemelés és a részvényár

Az Európai Beruházási Alap célja mintegy 330 millió eurós feltőkésítés, amely 50 %-os névértékű tőkeemelésen alapulna. Elérése érdekében az Alap 1000 új részvényt bocsát ki, amelyeket ezt követően részvényesei lejegyeznek. A Közösséget érintő befizetések egy négyéves időszakban zajlanak le. Az Alap tőkeemelési javaslata szerint az új részvényeket a részvényesek által 2005 júniusában elfogadott csererészvény-vásárlási megállapodásban foglalt képlet (RSPU-képlet) alapján árazzák be, a következő módon:

Részvényár = (Befizetett tőke + részvénykibocsátási felár + tartalékok + a kockázatitőke-befektetések nem realizált nyereségei + előrehozott nyereség + éves nyereség – éves osztalékok) / a részvények száma.

E nettóeszközérték-képlet alapján az éves részvényár az éves nettóeszközérték-számítás függvénye, és a részvényesek a befizetett tőke névértékénél többet fognak fizetni. A többletet az Alap részvénykibocsátási feláraként számolják el, így az tovább növeli az Alap saját forrásait.

Miután a Tanács jóváhagyja az Alap tőkéjének 1000 részvénnyel való emelését, az Alap közgyűlése elfogadja az új részvények kibocsátásáról szóló határozatot.

Az EBA valamennyi részvényese számára ugyanazon feltételeket kínálja, azaz a részvényeket a 2007–2010 közötti négyéves időszakban vásárolhatják meg. Az Alap részvényeinek mintegy 8 %-át birtokló pénzügyi intézmények legtöbbje azonban jelezte, hogy a rájuk eső rész teljes mértékben meg tudják vásárolni 2007-ben. Az alábbi számítások azon a feltételen alapulnak, hogy az EBB is 2007-ben vásárolja meg a rá eső részt, mivel a pénzügyi intézmények kérésére demonstrálni kívánja a tőkeemelés iránti visszavonhatatlan elkötelezettségét. Ennek következtében a 2007-ben több részvényt bocsátanának ki, mint az azt követő években.

A Bizottság az Alap részvényeinek megvásárlására évente 25 millió eurót fordíthat. A tervezett számú részvény megvásárlásának érdekében javasolt az Alap által fizetett osztalékokat a 2007–2010 közötti időszakban az új részvények megvásárlására fordítani, a költségvetési rendelet 18. cikkének (2) bekezdésével összhangban. Ez ugyanis lehetővé tenné, hogy a közösségi részesedési arány viszonylag változatlan maradjon 2010-ig, és kimutassa a Bizottság arra irányuló szándékát, hogy kezdettől fogva a lehető legtöbb részvényt vásárolja, ekképpen demonstrálva az Alap és a tőkeemelés iránti elkötelezettségét. Az évente rendelkezésre álló, korlátozott költségvetési források következtében azonban 2007–2009 között a Közösség 30 %-os részesedése valamelyest felhígul (az alábbi számítások szerint 2007-ben a Közösség részesedése mintegy 25 %, 2008-ban mintegy 27 %, 2009-ben mintegy 29 %, 2010-től pedig mintegy 30 % lenne).

Az Alap 2006 június 30-i eredménykimutatása és az indikatív részvényár alapján az alábbi táblázat egy példa a Bizottság által megvásárolható részvényekre és a költségvetési igényekre:

2007 | 2008 | 2009 | 2010 | Összesen |

A részvényesek által jegyzett részvények indikatív száma | 790 | 90 | 89 | 26 | 1000 |

A Bizottság által jegyzett részvények indikatív száma | 95 | 90 | 89 | 26 | 300 |

Indikatív éves részvényár (euróban) | 326 526 | 338 912 | 351 406 | 364 376 |

Indikatív költségvetési igény (euróban) | 31 019 970 | 30 502 080 | 31 275 134 | 9 473 776 | 102 270 960 |

Közösségi bevételek

Az alapokmány 24. cikke alapján az Alap a részvényesek megfelelő hozamára törekszik. Az Alap közgyűlésének határozatát követően az Alap az éves nettó nyereségből osztalékot fizet részvényeseinek. A közösségi részesedésre fizetett osztalékok visszakerülnek a közösségi költségvetésbe (8 5 0. sor: Az Európai Beruházási Alap által fizetett osztalékok).

Az Alap jövedelme jelenleg pénzügyi szolgáltatások bevételeiből, kezelési díjakból és a saját forrásokból finanszírozott garanciaműveletekből származó bevételekből áll. A kockázatitőke-befektetésekből eredő – nehezen előrejelezhető – jövedelmek azonban valószínűleg az Alap teljes jövedelmének egyre nagyobb hányadát teszik majd ki. Továbbá, az esetleges új mandátumok további kezelési díjakat hoznak, így növelik az Alap jövedelmezőségét. Ebből kifolyólag nem lehet végleges számokkal szolgálni a jövőbeni bevételeket és az abból fizetett osztalékokat illetően. Illusztráció gyanánt az alábbi táblázat egy egyszerűsített példát mutat be:

Pénzügyi év *) |

2006 | 2007 | 2008 | 2009 |

A Bizottság által eredetileg jegyzett részvények száma | 600 | 600 | 600 | 600 |

A Bizottság által jegyzett új részvények indikatív száma | 0 | 95 | 90 | 89 |

A Bizottság által jegyzett részvények száma összesen | 600 | 695 | 785 | 874 |

1 részvényre jutó becsült éves osztalék (euróban) | 10 299 | 8 014 | 8 197 | 8 8534 |

A következő évben a Bizottságnak fizetett osztalék becsült összege (euróban) | 6 179 400 | 5 569 730 | 6 434 645 | 7 458 716 |

*) Az n. pénzügyi évhez tartozó osztalékokat az n+1. év május/júniusában fizetik meg.

A Közösség költségvetésére gyakorolt teljes hatás

A közösségi részesedés megközelítőleg 30 %-on tartása érdekében a Bizottság 300 darab erejéig vásárol az EBA új részvényeiből. Az éves befizetésekre a költségvetési rendelet 76. cikkének (3) bekezdésével összhangban a 2007–2010 közötti időszakban kerül sor. A 25 millió eurós éves költségvetési keretet kiegészítendő a Bizottság azt javasolja, hogy a kapott osztalékokat a 2007–2010-es időszak alatt fordítsák a tőkeemelés költségeinek részleges fedezésére.

Az osztalékok kifizetése rögtön az Alap közgyűlésének a kifizetést jóváhagyó döntése után történik. Ezzel párhuzamosan, a közgyűlés határozata után az Alap felkéri a részvényeseket az új részvények jegyzésére és a lejegyzett új részvények kifizetésére. A költségvetési rendelet 18. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság a kapott osztalékokat a tőkeemelés költségeinek részleges fedezésére fordítja. A 2007–2009 között kapott osztalékok többletösszegét, amelyet nem kellett a tőkeemelés költségeinek részleges fedezésére fordítani, átcsoportosítják a következő évre. Amennyiben 2010-ben nincs szükség az osztaléktöbbletre a tőkeemelés költségeinek finanszírozásához, úgy ez az osztaléktöbblet visszakerül a közösségi költségvetésbe.

További hatásként jelentkezhet, hogy a kötelezettségvállalások és kifizetések az időszak elejére esnek, tehát a 2010-ben költségvetési kötelezettségvállalásokra és kifizetésekre igényelt összeg valószínűleg lényegesen kisebb lehet.

[1] Európai Helyreállítási Program

[2] HL L 173., 1994.7.7., 12. o.

[3] HL C ., ., . o.

[4] HL C ., ., . o.

[5] HL L 173., 1994.7.7., 1. o. Az Európai Beruházási Alap közgyűlése által 2000. június 19-én módosított alapokmány (HL C 225., 2001.8.10., 2. o.).

[6] HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

[7] Differenciált előirányzatok

[8] Olyan kiadások, amelyek nem tartoznak az érintett xx. cím xx 01. alcíme alá.

[9] A(z) xx cím xx 01 04. jogcímcsoport alá tartozó kiadások.

[10] A(z) xx 01. alcím alá tartozó, a(z) xx 01 04. és a(z) xx 01 05. jogcímcsoportokon kívüli kiadások.

[11] Lásd az intézményközi megállapodás 19. és 24. pontját.

[12] Amelynek költségét NEM fedezi a referenciaösszeg