HU    HU HU 
HU    HU  EURÓPAI BIZOTTSÁG  
Brüsszel, 2010.9.30. 
COM(2010) 520 végleges 
2010/0274 (COD)   
Javaslat: 
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE 
az Európai Hálózat- és Információbizton sági Ügynökség létrehozásáról szóló 
460/2004/EK rendeletnek az ügynökség me gbízatási ideje tekintetében történ ő 
módosításáról 
HU 2   HU INDOKOLÁS  
1. ELŐZMÉNYEK  
Az Európai Hálózat- és Információbiztonság i Ügynökséget (a továbbiakban: Ügynökség, 
ENISA) 2004 márciusában a 460/2004/EK rendelet1 hozta létre ötéves kezdeti id őtartamra, és 
elsődleges céljául a következ őket tűzte ki: „ [az Unión] belüli magas szint ű és hatékony 
hálózat- és információbiztonság biztosítása, vala mint az Európai Unió  polgárai, fogyasztói, 
vállalkozásai és a közszektor szervezetei ér dekében a hálózat- és információbiztonság 
kultúrájának kifejlesztése [...], ezáltal el ősegítve a bels ő piac zavartalan m űködését. ” Az 
ENISA megbízatási idejét  az 1007/2008/EK rendelet2 2012 márciusáig meghosszabbította.  
Az ENISA megbízatási idejének 2008. évi megho sszabbításával együtt egy vitafolyamat is 
kezdetét vette a hálózat- és az inform ációbiztonság területére irányuló európai er őfeszítések 
általános irányáról, amelyhez a Bizottság azzal járult hozzá, hogy nyilvános konzultációt 
kezdeményezett a hálózat- és az in formációbiztonságra vonatkozó meger ősített uniós 
szakpolitikai törekvések lehetséges célkit űzéseinek meghatározásáról. A 2008 novemberét ől 
2009 januárjáig tartó nyilvános konzultációra mintegy 600 hozzászólás érkezett.3  
A Bizottság 2009. március 30-án közleményt fogadott el a kritikus informatikai 
infrastruktúrák védelmér ől.4 A számítógépes támadások és hálózati zavarokkal szembeni 
európai felkészültség, védelem és ellenálló képesség fokozására össz pontosító közleményben 
felvázolt cselekvési terv, mely az ENISA feladataként els ősorban a tagállamok törekvéseinek 
támogatását határozza meg, széles kör ű támogatásra talált a kritikus informatikai 
infrastruktúrák védelme tárgyában 2009. áprili s 27–28-án az észtországi Tallinnban tartott 
miniszteri konferencia vitáiban.5 Az Európai Unió elnökségének következtetései 
hangsúlyozzák az ENISA számára nyújtandó „ operatív támogatás meger ősítésének ” 
fontosságát; kijelentik, hogy az ENISA „ értékes eszköz a területre irányuló uniós lépték ű 
együttműködési törekvések fokozása ” szempontjából; és rámutatnak arra, hogy „ az Európai 
Unió prioritásainak és igényeinek hangsúlyosabb figyelembevétele, a válaszadási képesség 
rugalmasabbá tétele, a készségek és a képesség ek fejlesztése és az Ügynökség operatív 
hatékonyságának és tevékenysége átfogó hatásainak meger ősítése ” érdekében újra kell 
gondolni és újra kell fogalmazni az Ügynökség fe ladatait, és ezáltal gondoskodni kell arról, 
hogy a szerv m űködése „ az egyes tagállamoknak és az Európai Uniónak mint egésznek 
egyaránt állandó jelleggel a javára váljék ”.  
A távközlési tanácsban 2009. június 11- én folytatott egy eztetéseket követ ően, melyek során a 
tagállamok a hálózat- és az információbiztons ág fontosságára és a területen jelentkez ő egyre 
                                                 
1 Az Európai Parlament és a Tanács 460/2004/EK rendelete (2004. március 10.) az Európai Hálózat- és 
Információbiztonsági Ügynökség létrehozásáról, HL L 77., 2004.3.13., 1. o. 
2 Az Európai Parlament és a Tanács 1007/2008/EK re ndelete (2008. szeptember 24.) az Európai Hálózat- 
és Információbiztonsági Ügynökség létrehozásáról szóló 460/2004/EK rendeletnek az Ügynökség megbízatási ideje tekintetében történ ő módosításáról, HL L 293., 2008.10.31., 1. o. 
3 A nyilvános konzultáció eredményeit összefoglaló jelentés „Towards a Strengthened Network and 
Information Security Policy in Europe” („Egy meger ősített európai hálózat- és információbiztonsági 
politika felé”) címmel az e javaslatot kísér ő hatásvizsgálat 11. mellékletében olvasható. 
4 COM(2009) 149, 2009. március 30. 
5 Vitairat: http://www.tallinnc iip.eu/doc/discussion_paper_-_tallinn_ciip_conference.pdf ; 
 az elnökség következtetései: 
http://www.tallinnciip.eu/doc/EU_Presidency_C onclusions_Tallinn_CIIP_Conference.pdf . 
HU 3   HU változó kihívásokra való tekintettel támoga tásukról biztosították az ENISA megbízatási 
idejének meghosszabbítását és forrásainak növelé sét, a vitafolyamat végül az Európai Unió 
svéd elnöksége alatt záru lt le. A hálózat- és információbiztonság együttm űködésre épít ő 
európai megközelítésér ől szóló 2009. december 18-i tanácsi állásfoglalás6 rámutat az ENISA-
ban rejlő potenciálra, és kimondja, hogy az Ügynökséget „ hatékony szervezetté kell 
fejleszteni ”. Az állásfoglalás azt is  hangsúlyozza, hogy a Bizottság és a tagállamok által a 
technológia és a szakpolitikai törekvések köz ötti szakadék áthidalása érdekében tett 
erőfeszítések támogatása érdekében az Ügynökséget korszer űsíteni kell és meg kell er ősíteni, 
oly módon, hogy a hálózat- és informáci óbiztonság területén uniós szakért ői központként 
szolgálhasson.  
2. HÁTTÉR -INFORMÁCIÓK  
Az információs és kommunikációs technológia (IKT) az európai gazdaság és társadalom 
fontos tartópillérévé vált. Az IKT sérülékeny infrastruktúra, és olya n veszélyek fenyegetik, 
amelyek napjainkban már nem igazodnak ors zághatárokhoz, és amelyek a technológia 
fejlődését és a piaci körülmények alakulását követve az elmúlt id őszakban komoly 
változásokon mentek át. Az IKT globális jelleg ű, más infrastruktúrákhoz kapcsolódva, 
azokkal állandó kölcsönhatásban m űködik, ezért biztonsága és elle nálló képessége kizárólag 
nemzeti eszközökkel, koordinálatlan mód on nem biztosítható.  A hálózat- és 
információbiztonsággal kapcsolatos kihívások ugyanakkor gyorsan változnak. A hálózatok és 
az informatikai rendszerek számára mindenfajta  üzemzavarral és hibával szemben, így az 
emberi támadások következtében fellép őkkel szemben is, eredményes védelmet kell 
biztosítani. 
A hálózat- és az információbiztonságra irányuló  szakpolitikai törekv ések központi helyet 
foglalnak el az IKT-ben rejl ő lehetőségek hasznosítására, növelésére és e lehet őségeknek a 
fenntartható gazdasági növekedés és az i nnováció érdekében való mozgósítására 
összpontosító, az Európa 2020 stratégia kiemelt k ezdeményezésének számító európai digitális 
menetrenden7 belül. Az európai digitális menetre nd kulcsfontosságú céljai közé tartozik az 
IKT alkalmazásának bátorítása és a biza lom és a megbízhatóság fokozása. Ezzel 
összefüggésben az ENISA reformja azért szükséges, hogy az Unió, a tagállamok és az érdekeltek magas szinten felkészülhessenek a hálózat- és az információbiztonsággal 
kapcsolatos problémák megel őzésére, észlelésére és hatékonyabb kezelésére, és 
továbbfejleszthessék ilyen  irányú képességeiket. 
3. A
 FELLÉPÉS INDOKAI  
E javaslat el őterjesztésével párhuzamosan a Bizottság  javaslatot tesz egy másik rendelet 
elfogadására is, amely a 460/2004/EK rendelet hely ébe lépve új, alapjaiban felülvizsgált jogi 
keretet biztosít az Ügynökség m űködéséhez, és az Ügynökség megbízatásának id őtartamát öt 
évben jelöli meg. A Bizottság tudatában van annak, hogy az ez utóbbi javaslattal kapcsolatos 
jogalkotási eljárás és a kapcsolódó egyeztetések az Európai Parlamentben és a Tanácsban viszonylag sok id őt vehetnek igénybe, ami azt jelenti,  hogy jogi vákuum keletkezhet, ha az 
                                                
 
6 A Tanács állásfoglalása (2009. december 18 .) a hálózat- és információbiztonság együttm űködésre épít ő 
európai megközelítésér ől, HL C 321., 2009.12.29., 1. o.  
http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUri Serv.do?uri=OJ:C:2009:321:0001:0004:EN:PDF  
7 COM(2010) 245, 2010. május 19. 
HU 4   HU Ügynökségre vonatkozó új rendelete t a jelenlegi megbízatási id ő végéig nem sikerül 
elfogadni. 
Mindezekre tekintettel a Bizottság az egye ztetések lefolytatásához szükséges kell ő idő 
biztosítása érdekében az Ügynökség me gbízatási idejének 18 hónappal történ ő 
meghosszabbítását javasolja. 
HU 5   HU 2010/0274 (COD) 
Javaslat: 
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE  
az Európai Hálózat- és Információbizton sági Ügynökség létrehozásáról szóló 
460/2004/EK rendeletnek az ügynökség me gbízatási ideje tekintetében történ ő 
módosításáról 
(EGT-vonatkozású szöveg) 
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, 
tekintettel az Európai Unió m űködéséről szóló szerz ődésre és különösen annak 114. cikkére, 
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére,
8 
tekintettel a Régiók Bizottsága véleményére,9 
a javaslat nemzeti parlamenteknek való megküldését követ ően, 
a rendes jogalkotási eljárás keretében, mivel: (1) Az Európai Parlament és a Tanács 2004- ben elfogadta az Európai Hálózat- és 
Információbiztonsági Ügynökség (a továbbiak ban: Ügynökség) létrehozásáról szóló 
460/2004/EK rendeletet.
10 
(2) Az Európai Parlament és a Tanács 2008- ban elfogadta a 460/2004/EK rendeletnek az 
Ügynökség megbízatási ideje tekintetében történ ő módosításáról szóló 1007/2008/EK 
rendeletet.11 
(3) 2008 novemberében nyilvános vitafolyamat kezd ődött a hálózat- és az 
információbiztonság meger ősítésére irányuló európai er őfeszítések lehetséges 
irányáról, amely az Ügynökség jöv őjét is érintette. A Bizottság a jobb szabályozásra 
irányuló stratégiájával összhangban és az említett vitához való  hozzájárulásaképpen 
nyilvános konzultációt kezdeményezett a meger ősített hálózat- és 
információbiztonsági politika uniós szint ű célkitűzéseiről, amelyre 2008 novembere és 
                                                 
8 HL C […]., […]., […]. o. 
9 HL C […]., […]., […]. o. 
10 Az Európai Parlament és a Tanács 460/2004/EK rendelete (2004. március 10.) az Európai Hálózat- és 
Információbiztonsági Ügynökség létrehozásáról, HL L 77., 2004.3.13., 1. o. 
11 Az Európai Parlament és a Tanács 1007/2008/EK re ndelete (2008. szeptember 24.) az Európai Hálózat- 
és Információbiztonsági Ügynökség létrehozásáról szóló 460/2004/EK rendeletnek az Ügynökség 
megbízatási ideje tekintetében történ ő módosításáról, HL L 293., 2008.10.31., 1. o. 
HU 6   HU 2009 januárja között került sor. A vita eredményeképpen a Tanács 2009. december 18-
án állásfoglalást fogadott el a háló zat- és információbiztonság együttm űködésre épít ő 
európai megközelítésér ől.12 
(4) A nyilvános vita eredményei alapján a 460/ 2004/EK rendelet helyébe várhatóan új 
rendelet fog lépni. 
(5) Tekintettel arra, hogy az Ü gynökség reformjára irányuló jogalkotási folyamat hosszú 
időt vehet igénybe, miközben az Ügynökség megbízatása 2012. március 13-án véget 
ér, a megbízatási id őt indokolt oly módon meghossza bbítani, hogy ezáltal lehet őség 
nyíljék mind az Európai Parlamentben  és a Tanácsban zajló viták kell ő mélység ű 
lefolytatására, mind az összhang és a folyamatosság biztosítására.  
(6) Az Ügynökség megbízatási idejét ezér t 2013. szeptember 13-ig meg kell 
hosszabbítani, 
ELFOGADTA EZT A RENDELETET: 
1. cikk 
A 460/2004/EK rendelet a következ őképpen módosul: 
A 27. cikk helyébe a következ ő szöveg lép: 
„27. cikk – Id őtartam 
Az Ügynökség 2004. március 14-ével, ki lenc év hat hónapra jön létre.” 
2. cikk 
Hatálybalépés 
Ez a rendelet Az Európai Unió Hivatalos Lapjában  való kihirdetését követ ő napon lép 
hatályba. 
Ez a rendelet teljes egészében kötelez ő és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. 
Kelt [...]-ban/-ben, […]-án/-én. 
az Európai Parlament részér ől a Tanács részér ől 
az elnök az elnök 
                                                 
12 A Tanács állásfoglalása (2009. december 18 .) a hálózat- és információbiztonság együttm űködésre épít ő 
európai megközelítésér ől, HL C 321., 2009.12.29., 1. o. 
HU 7   HU PÉNZÜGYI KIMUTATÁS JAVASLATOKHOZ  
1. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS  FŐBB ADATAI   
1.1. A javaslat/kezdeményezés címe  
Javaslat: az Európai Parlament és a Tanács rendelete az Európai Hálózat- és 
Információbiztonsági Ügynökség létrehozás áról szóló, 2004. március 10-i 460/2004/EK 
európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról.  
1.2. Érintett szakpolitikai terület(ek) a tevé kenységalapú irányítás / tevékenységalapú 
költségvetés-tervezés keretében13  
Információs társadalom és médiaügy 
A digitális menetrend szabályozási kerete 
1.3. A javaslat/kezdeményezés típusa  
 A javaslat/kezdeményezés új fellépésre  irányul   
 A javaslat/kezdeményezés kísérleti projektet/el őkészítő fellépést követ ő új fellépésre  irányul14  
; A javaslat/kezdeményezés jelenlegi fellépés meghosszabbítására  irányul  
 A javaslat/kezdeményezés új fellépésnek megfelel ően módosított fellépésre  irányul   
1.4. Célkitűzések 
1.4.1.  A javaslat/kezdeményezés által érintett többéves bizottsági stratégiai célkit űzések  
Az európai elektronikus hírközlési há lózatok ellenálló képességének növelése 
Az Ügynökség – más tevékenysége mellett – a tová bbiakban is fog felméréseket végezni az 
ellenálló képességgel kapcsolatos kötelezettségekr ől, követelményekr ől és helyes gyakorlati 
megoldásokról,15 és elemezni fogja az ellenálló képess ég fokozásának t ovábbi módjait és 
eljárásait. Az Ügynökség újabb kísérleti proj ekteket fog végrehajtani a követelmények, a 
módszerek és a gyakorlati megoldások helyénva lóságának értékelése céljából. Az Ügynökség 
hozzá fog járulni a kritikus információs és ko mmunikációs infrastruktúrák biztonságának és 
ellenálló képességének növeléséhez, illet őleg az ellenálló képesség javításáért felel ős 
páneurópai köz-magán partnerség (EP3R) és a Páneurópai Tagállami Fórum (EFMS) 
létrehozásához. 
                                                 
13 Tevékenységalapú irányítás: ABM ( Activity Based Management ), tevékenységalapú költségvetés-tervezés: ABB 
(Activity Based Budgeting ). 
14 A költségvetési rendelet 49. cikke (6) bekezdésének a) vagy b) pontja szerint. 
15 Ezek a felmérések az elektroniku s hírközlési szolgáltatók által alkalmazott biztonsági intézkedésekr ől az ENISA 
által 2006-ban és 2007-ben készített felméréseken fognak alapulni. 
HU 8   HU A tagállamok közötti együttm űködés kialakítása és fenntartása 
Az ENISA az európai hatókör ű biztonsági kompetenciakörök felkutatásával kapcsolatos 
tevékenységének eredményeit olyan té makörökben fogja hasznosítani, mint a 
tudatosságnövelés és a biztonsági eseménye kre való válaszadási képesség, a páneurópai 
elektronikus személyazonosság-megállapító rendszerek m űszaki átjárhatóságát célzó 
együttműködés,16 valamint egy, a hálózat- és az inform ációbiztonság terén rendelkezésre álló 
európai gyakorlati tapasztalatok cseréjét lehet ővé tévő platform fenntartása.17 A 
tagállamoknak – valame nnyi tagállamra kiterjed ően – a tagállami képességek javítása, az 
egységesség növelése és a m űszaki átjárhatóság fokozása céljából további együttm űködést kell 
folytatniuk egymással. 
Az új kockázatok azonosítása a bizalom és a megbízhatóság növelése érdekében 
Az Ügynökség továbbra is dolgozni fog egy olyan keret kialakításán, amely rendszeres 
adatgyűjtés és -feldolgozás, információterjesztés és visszajelzések útján lehet ővé teszi a 
döntéshozók számára az új technológiák és az új alkalmazások következtében fellép ő újfajta 
kockázatok jobb megértését és elemzését.  
Az információs bizalom kiépítése a mikrovállalkozások felé 
A digitális információk kora számos új lehet őséget tartogat a vállalkoz ások, különösen pedig a 
mikrovállalkozások számára. Az információs és kommunikációs technológiák fejlesztésében 
és felhasználók általi al kalmazásában azonban még vannak hiányosságok. A cél a 
mikrovállalkozások igényeinek és várakozásai nak felmérése a szóban forgó területen. Az 
ENISA ennek érdekében el ő fogja mozdítani a mikrovállal kozások javára a hálózat- és 
információbiztonság területén kapaci tásépítéssel foglalkozó különböz ő szerepl ők és 
szövetségek határon átnyúló együttm űködését, és hozzájárul az ilyen célú modellek 
kikísérletezéséhez; tanúsítási rendszereket dolgoz ki a mikrovállalkozások számára, és 
megfelelési kereteket alakít ki a nem szakért őknek; helyes gyakorlati megoldásokat fog 
kidolgozni és kikísérletezni az üzletmenet-folytonosság területén;  olyan megfelelési rendszert 
hoz létre, amelynek révén a kkv-k és a mikr ovállalkozások definiál hatják a biztonsággal 
kapcsolatos célkit űzéseiket, és meghatározhatják a célkit űzéseik megvalósításához vezet ő utat.  
1.4.2.  Meghatározott célkit űzés(ek) és érintett tevékenység( ek) a tevékenységalapú irányítás / 
tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretében  
Meghatározott célkit űzés 
A hálózat- és az információbiztonság növelése, hálózat- és információbiztonsági kultúra 
kialakítása a polgárok, a fogyasztók, a vállalkozás ok és a közszektorbeli szervezetek javára, a 
jövő hálózatai és az internet kapcsán jelentkez ő szakpolitikai kihívások azonosítása. 
                                                 
16 Ez a tevékenység az elektronikus szem élyazonosság-megállap ító rendszerek m űszaki átjárhatóságának javítását 
célzó közös nyelv kialakításával kapcsolatban az ENISA által 2006-ban és 2007-ben megtett er őfeszítésekre fog 
épülni. 
17 Ez a platform a hálózat- és informáci óbiztonság területén rendelkezésre á lló európai gyakorlati tapasztalatok 
cseréjét célzó „útiterv” kidolgozásával kapcsolatban az ENISA által 2007-ben folytatott tevékenység nyomán jött 
létre. 
HU 9   HU Érintett tevékenység(ek) a tevékenységalapú irányítás / tevékenységalapú költségvetés-
tervezés keretében  
Elektronikus hírközlési politika és hálózatbiztonság  
HU 10   HU 1.4.3.  Várható eredmény(ek) és hatás(ok) 
Hozzájárulás a magas szint ű hálózat- és információbiztonság megteremtéséhez az Unión belül; 
a hálózat- és információbiztonság kultúrájá nak kialakítása az euró pai unióbeli polgárok, 
fogyasztók, vállalkozások és a közs zektor szervezete i javára; végs ő soron a bels ő piac 
zavartalan m űködésének el ősegítése. 
1.4.4.  Az eredmények és hatások mutatói  
Lásd a fenti 1.4.1. pontot.  
1.5. A javaslat/kezdeményezés indoklása  
1.5.1.  Rövid vagy hosszú távú szükséglet(ek)  
Az ENISA eredetileg 2004-ben jött létre a há lózat- és az információbiztonságra leselked ő 
veszélyek és a hálózatok és az informatikai rendszerek biztonságának ezekb ől fakadó 
esetleges sérüléseinek kezelésére. Azóta a há lózat- és az információbiztonsággal kapcsolatos 
kihívások a technológia fejl ődését és a piaci körülmények alakulását követve komoly 
változásokon mentek át; a kérdéskörrel kapcsolatos gondolkodási és vitafolyamat 
eredményeképpen ma már más és sokkal részle tesebb leírást tudunk adni a beazonosított 
problémákról és arról, hogy ezek a problémák a hálózat- és információbiztonság területén 
megfigyelhet ő változások tükrében miképpen változnak. Ezzel kapcsolatban külön említést 
érdemelnek a kritikus informatikai infrastruktúrák védelme tárgyában Tallinnban tartott 
miniszteri konferencia elnökségi követk eztetései, amelyek rámutatnak, hogy „az el őttünk álló 
újfajta, hosszabb id őre szóló kihívások miatt szüksége ssé vált az Ügynökség megbízatásának 
alapos újragondolása és újrafogalmazása, és enne k révén az Európai Unió prioritásainak és 
igényeinek hangsúlyosabb figyelembevétele, a válaszadási képesség rugalmasabbá tétele, a 
készségek és a képességek fejlesztése és az Ügynökség operatív hatékonyságának és 
tevékenysége átfogó hatásainak meger ősítése. Ezáltal gondoskodni le het arról, hogy az ENISA 
működése az egyes tagállamoknak és az Európai Uniónak mint egésznek egyaránt állandó 
jelleggel a javára váljék.” 
E javaslat el őterjesztésével párhuzamosan a Bizottság  javaslatot tesz egy másik rendelet 
elfogadására is, amely a 460/2004/EK rendelet hely ébe lépve új, alapjaiban  felülvizsgált jogi 
keretet biztosít az Ügynökség m űködéséhez, és az Ügynökség megbízatásának id őtartamát öt 
évben jelöli meg. A Bizottság tudatában van annak, hogy az ez utóbbi ja vaslattal kapcsolatos 
jogalkotási eljárás és a kapcsolódó egyeztetések az Európai Parlamentben és a Tanácsban 
viszonylag sok id őt vehetnek igénybe, ami azt jelenti, hogy jogi vákuum keletkezhet, ha az 
Ügynökségre vonatkozó új rendelet et a jelenlegi megbízatási id ő végéig nem sikerül 
elfogadni. 
Mindezekre tekintettel a Bizottság az egy eztetések lefolytatásához szükséges kell ő idő 
biztosítása érdekében az Ügynökség me gbízatási idejének 18 hónappal történ ő 
meghosszabbítását javasolja. 
HU 11   HU 1.5.2.  Az uniós részvételb ől adódó többletérték 
A hálózat- és az információbiztonság területén jelentkez ő problémák nem igazodnak az 
országhatárokhoz, ezért eredményesen nem lehet ellenük kizárólag nemzeti szint ű 
eszközökkel küzdeni. Ugyanakkor rendkívül ta rka képet mutat az, ahogyan az egyes 
tagállamok közszervei megpróbálják kezelni a problémát. Ezek az eltérések nagyban 
hátráltathatják az európai hálózat- és informáci óbiztonság területén uniós  szinten létrehozandó 
mechanizmusok m űködtetését. Mivel az IKT-infrastruktúr ák nem függetlenek egymástól, a 
tagállami szinten tett intézkedések ered ményességére nagymértékben kihat, ha más 
tagállamokban hiányoznak az azonos szint ű intézkedések, vagy ha nincs meg a kell ően 
rendszeres határokon átnyúló együttm űködés. Ha a hálózat- és in formációbiztonság területén 
egyik tagállam intézkedései elégtelene k, és ez biztonsági eseményt idéz el ő, annak a többi 
tagállamban nyújtott szolgált atások is kárát láthatják.  
A biztonsági el őírások sokfélesége ugyanakkor az európai uniós szinten m űködő 
vállalkozásokra is többl etterhet ró, ami az er őfeszítések elaprózódását és a versenyképesség 
gyengülését eredményezi az európai bels ő piacon. 
Miközben a hálózatoktól és az informatikai rendszerekt ől való függés egyre nagyobb mérték ű, 
a biztonsági eseményekre való felkészültség elégtelennek t űnik.  
Az idejekorán történ ő riasztásra és a biztonsági események kezelésére szolgáló meglév ő 
tagállami szint ű rendszerek több tekintetbe n rendkívül hiányosak. A biztonsággal kapcsolatos 
váratlan események felügyeletének és jele ntésének gyakorlata és folyamatai jelent ős 
eltéréseket mutatnak a különböz ő tagállamokban. Bizonyos országokban a folyamatok alig 
formalizáltak, míg másutt nincs meg az az ill etékes hatóság, amely fogadhatná és 
feldolgozhatná a biztonsági eseményekkel kapcsolatban beérkez ő jelentéseket. Európai szinten 
egyáltalán nincsenek rendszerek. Mindezek miatt a hálózat- és informác ióbiztonság területén 
bekövetkez ő biztonsági események alapjaib an rázhatják meg az alapvet ő szükségletek 
kielégítésének folyamatát, ami megfelel ő válaszadást kíván. A kritikus informatikai 
infrastruktúrák védelmér ől elfogadott bizottsági közle mény is hangsúlyozta a korai 
figyelmeztet ő rendszerek és a reagálóképesség szükségességét, amelyet európai lépték ű 
gyakorlatok is alátámaszthatnának. 
Egyértelm űen szükség van egy olyan szakpolitikai eszközrendszerre, amely proaktív módon 
képes azonosítani a hálózat- és az in formációbiztonság területén jelentkez ő kockázatokat és 
rendszereink gyenge pontjait, amely létrehozza a válaszadás mech anizmusait (például a bevált 
gyakorlati megoldások terjesztésével), és amely képes gondoskodni arról, hogy ezeket a 
válaszadási mechanizmusokat az érde keltek ismerjék és alkalmazzák.  
1.5.3.  Hasonló, korábbi tapasztalatok tanulsága 
Az ENISA-rendelet 25. cikke alapján 2006/2007-ben egy küls ő szakértőkből álló testület 
értékelte az ENISA m űködését. E küls ő értékelés keretében a test ület arra kapott megbízást, 
hogy előretekintő aspektusból vizsgálja át az Ügynökség  munkamódszereit, szervezetét és 
feladatkörét, és szükség szerint fogalmazz on meg jobbító ajánlásokat. Megjegyzend ő, hogy 
erre az értékelésre egy évvel azt követ ően került sor, hogy az ENISA megkezdte m űködését. 
HU 12   HU Az értékel ő jelentés18 visszaigazolta az ENISA létrehozását megalapozó szakpolitikai 
megfontolásokat, és több olyan kérdést is felv etett az Ügynökség munkáj ának láthatóságával 
és a kell ő szintű hatás kifejtésére való képességéve l kapcsolatban, amelyek feltétlenül 
továbbgondolást igényelnek. Ilyen kérdés az Ügynökség szervezeti felépítése, operatív 
munkatársainak el őképzettsége és létszáma, valamint a székhelyének távoli fekvéséb ől fakadó 
szervezési nehézségek. 
Lásd még a fenti 1.5.1. pontot. 
1.5.4.  A javaslatnak az egyéb pénzügyi eszközökkel való összeegyeztethet ősége és esetleges 
szinergiája 
Az ENISA jöv őjének kérdése a hálózat- és inform ációbiztonsággal és a kérdéskör jöv őjére 
összpontosító más politikai kezdeményezésekkel foglalkozó általános vitafolyamat részét 
képezte. 
                                                 
18 Lásd http://ec.europa.eu/dgs/information_society/e valuation/studies/s2006_enisa/docs/final_report.pdf  
HU 13   HU 1.6. A fellépés és a pénzügyi hatás id őtartama  
; A javaslat/kezdeményezés korlátozott id őtartamra  vonatkozik   
– ; A javaslat/kezdeményezés 2012. március 14-t ől 2013. szeptember 13-ig hatályos.  
– ; A pénzügyi hatás 2012-t ől 2013-ig tart. 
 A javaslat/kezdeményezés korlátlan id őtartamra  vonatkozik 
– A beindítási id őszak ÉÉÉÉ-tól/-t ől ÉÉÉÉ-ig tart, 
– majd a végrehajtás rendes ütemben folytatódik tovább. 
1.7. Tervezett irányítási módszer(ek)19  
 Centralizált irányítás közvetlenül  a Bizottság által  
; Centralizált irányítás közvetetten  a következ őknek történ ő hatáskör-átruházással: 
–  végrehajtó ügynökségek  
– ; a Közösségek által létrehozott szervek20  
–  tagállami közintézmények/köz feladatot ellátó szervek  
–  az Európai Unióról szóló szerz ődés V. címe értelmében külön intézkedések 
végrehajtásával megbízott, a költségvetési rend elet 49. cikke szerinti  vonatkozó jogalapot 
megteremt ő jogi aktusban megha tározott személyek  
 Megosztott irányítás  a tagállamokkal  
 Decentralizált irányítás  harmadik országokkal   
 Nemzetközi szervezetekkel közös irányítás  (nevezze meg ) 
                                                 
19 Az egyes irányítási módszerek ismertetése, valamint a költségvetési rendeletben szerepl ő megfelel ő hivatkozások 
megtalálhatók a Költségvetési F őigazgatóság honlapján: http://www.cc.cec/budg/man/ budgmanag/budgmanag_en.html  
20 A költségvetési rendelet 185. cikkében el őírt szervek. 
HU 14   HU 2. IRÁNYÍTÁSI  INTÉZKEDÉSEK   
2.1. A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések  
Az ügyvezet ő igazgató a célkit űzések tükrében folyamatosan figyelemmel kíséri és értékeli az 
Ügynökség teljesítményét, és err ől évente jelentést tesz az igazgatóságnak.  
Az ügyvezet ő igazgató minden évben „általános jelentést” készít az Ügynökség el őző évi 
valamennyi tevékenységér ől, amelyben egyebek mellett összeveti az elért eredményeket az 
éves munkaprogramban kit űzött célokkal. Az igazgatóság  általi elfogadást követ ően az 
ügyvezető igazgató a jelentést megküldi az Eu rópai Parlamentnek, a Tanácsnak, a 
Bizottságnak, a Számvev őszéknek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a 
Régiók Bizottságának, majd pedig nyilvánosan is közzéteszi. 
2.2. Irányító és ellen őrző rendszer  
2.2.1.  Felismert kockázat(ok)  
Mivel az ENISA már 2004 óta m űködik, tevékenységér ől több küls ő és belső értékelés is 
készült. 
Az ENISA-rendelet 25. cikkével összhangban a folyamat els ő lépése az volt, hogy 2006–
2007-ben egy küls ő szakértőkből álló testület független érté kelést készített az ENISA 
munkájáról. A küls ő szakértőkből álló testület jelentése21 megerősítette, hogy az Ügynökség 
létrehozását és eredeti céljait eredetileg megalapozó politikai megfontolások továbbra is 
érvényben vannak, és ez a jelentés abból a szempontból is fontos volt, hogy több olyan 
kérdésre rávilágított, amely további figyelmet igényel. 
A Bizottság 2007 márciusában jelent ést nyújtott be az értékelésr ől az igazgatóságnak, amely 
ezt követ ően saját ajánlást adott ki az Ügynökség jöv őjéről és az ENISA-rendelet általa 
szükségesnek tartott módosításairól.22 
2007 júniusában a Bizottság egy, az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak címzett 
közleményben23 elemezte a küls ő értékelés eredményeit és az igazgatóság ajánlásait. A 
közlemény kijelentette: „mindenekel őtt választani kell, hogy meghosszabbítják-e az 
Ügynökség megbízatását vagy más mechanizmussal helyettesítik az Ügynöks éget, pl. érdekelt 
felek állandó fórumával vagy biztonsági szer vezetek hálózatával.” A Bizottság a kérdésr ől 
nyilvános konzultációt is szer vezett, amelyben a további vita  irányának megszabása céljából 
egy konkrét kérdéssor alapján várta az  európai érdekeltek hozzászólásait.24  
                                                 
21 http://ec.europa.eu/dgs/information_society/evaluation/studies/index_en.htm 
22 Az ENISA-rendelet 25. cikkének megfelel ően. Az ENISA igazgatósága által elfogadott dokumentum teljes 
szövege, amely az igazgatóság érveit is tartalmazza, a http://enisa.europa. eu/pages/03_02.htm  internetcímen 
olvasható.. 
23 A Bizottság közleménye az Európai Pa rlamentnek és a Tanácsnak az Európa i Hálózat- és Információbiztonsági 
Ügynökség (ENISA) értékelésér ől, COM(2007) 285 végleges, 2007. június 1., http://eur-
lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriSer v.do?uri=CELEX:52007DC0285:HU:NOT.. 
24 http://ec.europa.eu/yourvoice/ipm/forms/dispatch?form=EnisaFuture&lang=en 
HU 15   HU A Bizottság 2009-ben az ENISA jöv őjével kapcsolatos lehet őségek feltérképezése érdekében 
hatásvizsgálat elkészítését kezdeményezte.  Ez a hatásvizsgálat a 460/2004/EK rendeletet 
felváltó új ENISA-rendeletre vonatkozó joga lkotási javaslathoz csatolva olvasható.  
2.2.2.  Tervezett ellen őrzési eszköz(ök)  
Lásd a 2.2.1. pontot.  
2.3. A csalások és a szabálytalanságok megel őzésére vonatkozó intézkedések  
A megrendelt szolgáltatásokat és felméréseket  az Ügynökség személyi állománya a kifizetés 
előtt a szerz ődéses kötelezettségek, a gazdaságossági elvek, valamint a helyes pénzügyi és 
vezetési gyakorlat figyelembevételével ellen őrzi. Az Ügynökség és a kifizetések 
kedvezményezettjei között létrejöv ő mindennem ű megállapodás és szerz ődés – felügyelet, 
jelentéstételi kötelezettség stb. formájában – tartalmazni fog csalás elleni rendelkezéseket.  
HU 16   HU 3. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS  BECSÜLT  PÉNZÜGYI  HATÁSA   
3.1. A kiadások a többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely 
kiadási tételét/tételeit érintik?  
• Jelenlegi költségvetési kiadási tételek  
Költségvetési tétel  Kiadás 
típusa Részvétel  
A többéves 
pénzügyi keret 
fejezete  Szám / Megnevezés  diff./nem 
diff. 
előirányzat
25 
 EFTA-
országokb
ól26 
 tagjelölt 
országokbó
l27 
 harmadik 
országokb
ól a költségvetési 
rendelet 18. cikke 
(1) bekezdésének a) 
pontja értelmében  
09 02 03 01. Európai Hálózat- és 
Információbiztonsági Ügynökség – 
Hozzájárulás az 1. és 2. címhez  diff. IGEN  NEM NEM NEM 1.a 
Versenyképesség 
a növekedésért és 
a 
foglalkoztatásért  09 02 03 02. Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség – Hozzájárulás a 3. címhez
 diff. IGEN  NEM NEM NEM 
09 01 01. Az „Információs 
társadalom és média” szakpolitikai 
területen aktív állományban foglalkoztatott alkalmazottakkal 
kapcsolatos kiadások
 nem diff.  NEM NEM NEM NEM 
5. Igazgatási 
kiadások  
09 01 02 11. Egyéb igazgatási 
kiadások  nem diff.  NEM NEM NEM NEM 
                                                 
25 Differenciált/nem differenciált el őirányzatok. 
26 EFTA: Európai Szabadkereskedelmi Társulás.  
27 Tagjelölt országok és adott esetben a pote nciális nyugat-balkáni tagjelölt országok. 
 
HU 17   H3.2. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás  
3.2.1.  A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése  
millió EUR (három tizedesjegyig)  
A többéves pénzügyi keret fejezete:   1.a  Versenyképesség a növekedésé rt és a foglalkoztatásért 
 
ENISA    2012. 
márc. 
14.–
dec. 31.2013. 
jan. 1.–
szept. 
13. ÖSSZESEN  
Operatív el őirányzatok     
Kötelezettségvál
lalási 
előirányzatok  (1) 2,073 1,734 3,807 09 02 03 02. Európai Hálózat- és 
Információbiztonsági Ügynökség – Hozzájárulás a 3. címhez
 Kifizetési 
előirányzatok  (2) 2,073 1,734 3,807 
Igazgatási el őirányzatok     
09 02 03 01. Európai Hálózat- és 
Információbiztonsági Ügynökség – 
Hozzájárulás az 1. és 2. címhez   (3) 4,600 4,291 8,891 
Kötelezettségvál
lalási 
előirányzatok  =1 +3 6,673 6,025 12,698 A többéves pénzügyi keret 1a. 
alfejezetéhez tartozó el őirányzatok 
ÖSSZESEN  Kifizetési 
előirányzatok  =2+3 6,673 6,025 12,698 
 
y Operatív el őirányzatok ÖSSZESEN  Kötelezettségvál
lalási 
előirányzatok  (4) 2,073 1,734 3,807 
 
HU 18   HKifizetési 
előirányzatok  (5) 2,073 1,734 3,807 
y Bizonyos egyedi programok keretéb ől finanszírozott 
igazgatási jelleg ű előirányzatok ÖSSZESEN  (6) 4,600 4,291 8,891 
Kötelezettségvál
lalási 
előirányzatok  =4+ 6 6,673 6,025 12,698 A többéves pénzügyi keret 1a. 
ALFEJEZETÉHEZ ( Versenyképesség a 
növekedésért és a foglalkoztatásért ) 
tartozó el őirányzatok ÖSSZESEN  Kifizetési 
előirányzatok  =5+ 6 6,673 6,025 12,698 
 
millió EUR (három tizedesjegyig)  
A többéves pénzügyi keret fejezete:  5.  Igazgatási kiadások 
 
 2012. 
márc. 14.–
dec. 31.  2013. jan. 
1.–szept. 
13. Összesen  
Humánerőforrás  0,342 0,299 0,641 
Egyéb igazgatási kiadások  0,008 0,007 0,015 
DG INFSO 
ÖSSZESEN  Előirányzatok  0,350 0,306 0,656 
 
A többéves pénzügyi 
keret 5. 
FEJEZETÉHEZ  
tartozó előirányzatok 
ÖSSZESEN  (Összes 
kötelezettségvállalá
si előirányzat = 
összes kifizetési 
előirányzat)  0,350 0,306 0,656 
 
 
HU 19   H 2012. 
márc. 14.–
dec. 12.  2013. jan. 
1.–szept. 
13. Összesen  
Kötelezettségvállal
ási előirányzatok  7,023 6,331 13,354 A többéves pénzügyi 
keret 1–5. 
FEJEZETÉHEZ 
tartozó el őirányzatok 
ÖSSZESEN  Kifizetési előirányzatok
 7,023 6,331 13,354 
 
3.2.2.  Az operatív el őirányzatokra gyakorolt becsült hatás  
–  A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után operatív el őirányzatok felhasználását.  
– ; A javaslat/kezdeményezés az alábbi operatív el őirányzatok felhasználását vonja maga után: 
Kötelezettségvállalási el őirányzatok, millió EUR (három tizedesjegyig) 
Tüntesse fel a célkit űzéseket és a teljesítéseket  
 
Ø 2012. március 
14–december 31.  2013. január 1. –
 2007. szeptember 
13. ÖSSZESEN  
Az európai elektronikus hírközlési hálózatok ellenálló 
képességének növelése  0,237 0,198 0,435 
A tagállamok közötti együttm űködés kialakítása és fenntartása  0,237 0,198 0,435 
Az új kockázatok azonosítása a bizalom és a megbízhatóság 0,169 0,141 0,310 
Az információs bizalom kiépít ése a mikrovállalkozások felé  0,087 0,072 0,159 
Horizontális tevékenységek igazgatása  1,344 1,124 2,468 
ÖSSZKÖLTSÉG  2,073 1,734 3,807 
 
HU 20   HU 3.2.3.  Az igazgatási el őirányzatokra gyakorolt becsült hatás28 
3.2.3.1.  Összegzés  
–  A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után igazgatási 
előirányzatok felhasználását.  
– ; A javaslat/kezdeményezés az alábbi igazgatási el őirányzatok 
felhasználását vonja maga után: 
a) A többéves pénzügyi keret 5. feje zetéhez tartozó igazgatási kiadások 
millió EUR (három tizedesjegyig)  
A többéves pénzügyi 
keret 5. FEJEZETE  2012. 
márc. 14.–
dec. 31.  2013. jan. 
1.–szept. 
3. ÖSSZESEN  
 
Humánerőforrás  0,342 0,299 0,641 
Egyéb igazgatási 
kiadások  0,008 0,007 0,015 
 
ÖSSZESEN  0,350 0,306 0,656 
b) Az ENISA-val kapcsolatos igazgatási ki adásokat a „09 02 03 01. Európai Hálózat- és 
Információbiztonsági Ügynökség – 1. cím: S zemélyi állomány, 2. cím: Az ügynökség 
működése” költségvetési tétel fedezi.  
millió EUR (három tizedesjegyig) 
 2012. 
márc. 14.–
dec. 31.  2013. jan. 
1.–szept. 
3. ÖSSZES
EN 
 
Humánerőforrás – 
1. cím: Személyi 
állomány  4,216 3,916 8,132 
Egyéb igazgatási 
kiadások – 2. cím: Az 
ügynökség 
működése
 0,384 0,375 0,759 
 
ÖSSZESEN  4,600 4,291 8,891
                                                 
28 A pénzügyi kimutatás mellékletét nem töltjük ki, mert e javaslat szempontjából nem releváns.  
 
HU 21   HU 3.2.3.2.   Becsült humáner őforrás-szükségletek  
–  A javaslat/kezdeményezés ne m vonja maga után humáner őforrások 
felhasználását.  
– ; A javaslat/kezdeményezés az alábbi humáner őforrások felhasználását 
vonja maga után: 
a) Humáner őforrás a Bizottságon belül 
 2012. márc. 
14.–dec. 31.  2013. jan. 1.–
szept. 13.  
A létszámtervben szerepl ő álláshelyek (tisztvisel ői és ideiglenes 
alkalmazotti álláshelyek, teljes munkaid ős egyenértékben)  
XX 01 01 01 (a központban és a 
bizottsági képviseleteken)  3,5 3,5 
ÖSSZESEN  3,5 3,5 
 
b) Humáner őforrás az Ügynökségnél  
 2012. márc. 
14.–dec. 31.  2013. jan. 1.–
szept. 13.  
Az ENISA létszámterve szerint (teljes munkaid ős egyenértékben)  
AD 29 29 
Tisztvisel ők és ideiglenes 
alkalmazottak  
AST 15 15 
Tisztvisel ők és ideiglenes 
alkalmazottak ÖSSZESEN  44 44 
Egyéb állomány (teljes munkaid ős egyenértékben)  
Szerződéses alkalmazottak  13 13 
Nemzeti szakért ők 5 5 
Egyéb állomány ÖSSZESEN  18 18 
ÖSSZESEN  62 62 
 
Az Ügynökség személyzete által elvégzend ő feladatok leírása: 
Tisztvisel ők és ideiglenes 
alkalmazottak  Az Ügynökség a jöv őben is ellátja a következ ő feladatait: 
– tanácsadással szolgál és koordinációs feladatokat lát el, gyűjti és elemzi 
az információbiztonsággal kapcsolatos adatokat. Napjainkban közszervek és 
magánszektorbeli szervezetek különböz ő célokkal gy űjtenek adatokat az 
 
HU 22   HU informatikai eseményekr ől, illetve általában az információbiztonsággal 
kapcsolatban. Ennek ellenére nincs olyan európai szint ű központi szerv, 
amelynek átfogó módon lenne lehet ősége az adatgy űjtésre és az 
adatelemzésre, illet őleg arra, hogy véleményt formáljon vagy tanácsadással 
szolgáljon a hálózat- és az informác ióbiztonsággal kapcsolatos uniós 
szakpolitikai munka támogatására,  
– olyan szakértői központként szolgál , amelyhez a tagállamok és az 
európai intézmények egyaránt fordulhatnak véleményért és tanácsért  a 
biztonsággal kapcsolatos műszaki kérdésekben , 
– hozzájárul az információbiztonság területén m űködő különböz ő 
szereplők közötti széles együttm űködéshez  például azáltal, hogy részt vesz 
a biztonságos elektronikus üzletvitelt támogató követ ő tevékenységekben. 
Ez a fajta együttm űködés létfontosságú el őfeltétele az európai hálózatok és 
informatikai rendszerek biztonságos m űködésének, és nagyon fontos, hogy 
valamennyi érdekelt részt vegyen benne,  
– hozzájárul egy összehangolt információbiztonsági koncepció 
kialakításához, ennek érdekében támogatja a tagállamokat  például a 
kockázatértékelés alkalmazásának ösztönzésében  és a tudatosságnövel ő 
kezdeményezésekben,  
– gondoskodik a hálózatok és az informatikai rendszerek m űszaki 
átjárhatóságáról  azokban az esetekben, amikor a tagállamok biztonsági 
vonatkozású m űszaki követelményeket alkalmaznak ,  
– meghatározza a releváns szabványosítási  igényeket, értékeli a már 
meglévő biztonsági el őírásokat és tanúsítási rendszereket, és az európai 
jogalkotás támogatása érdekében el ősegíti ez utóbbiak minél szélesebb kör ű 
használatát, 
– támogatja a szóban forgó területen folyó nemzetközi együttm űködést , 
amely a hálózat- és információbiztonsági kérdések globálissá válása miatt 
egyre nagyobb jelent őségre tesz szert.   
Külső személyzet  – Lásd fent.  
 
HU 23   HU 3.2.4.  A jelenlegi többéves pénzügyi ker ettel való összeegyeztethet őség  
– ; A javaslat/kezdeményezés összeegyeztethet ő a jelenlegi többéves 
pénzügyi kerettel. 
–  A javaslat/kezdeményezés miatt a többéves pénzügyi keret vonatkozó 
fejezetének átdolgozása szükséges. 
–  A javaslat/kezdeményezés miatt szükség van a rugalmassági eszköz 
alkalmazására vagy a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatára.29 
3.2.5.  Harmadik felek részvétele a finanszírozásban  
–  A javaslat/kezdeményezés nem irányoz el ő harmadik felek általi 
társfinanszírozást.  
– ; A javaslat/kezdeményezés az alábbi b ecsült társfinanszírozást irányozza 
elő (a 09.020301 és a 09.020302 költségvetési sorban): 
A kötelezettségvállalási el őirányzat indikatív összege, m illió EUR (három tizedesjegyig)  
 2012. márc. 
14.–dec. 31.  2013. jan. 1.–
szept. 13.  Összesen  
EFTA  0,160 0,145 0,305 
 
 
 
                                                 
29 Lásd az intézményközi megáll apodás 19. és 24. pontját. 
 
HU 24   HU 3.3. A bevételre gyakorolt becsült pénzügyi hatás  
– ; A javaslatnak nincs pénz ügyi hatása a bevételre. 
–  A javaslatnak van pénzügyi hatása  – a bevételre gyakorolt hatása a 
következő: 
–  a javaslat a saját forr ásokra gyakorol hatást  
–  a javaslat az egyéb bevé telekre gyakorol hatást