ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
50.

kéri, hogy vegyék figyelembe a helyi és regionális dimenziót a polgárjogokra építő és azokat megerősítő kezdeményezésekben és az arra irányuló erőfeszítésekben, hogy visszanyerjék a polgárok bizalmát az EU és annak intézményei iránt, és hangsúlyozza, hogy a gyermekeket és a fiatalokat is be kell vonni, mivel ők is képesek gyakorolni polgárjogaikat és a polgársággal járó felelősségeiket. Felkéri az Európai Bizottságot, hogy összpontosítson erre a kihívásra a 2013-as polgárok európai éve keretében tervezett tevékenységek során, amelyekhez az RB hozzá kíván járulni;
13.

hangsúlyozza, hogy az információk közvetítése valójában az európai intézmények feladata, mivel az Európai Unió szerkezetéről és politikáiról szóló alapismeretek közvetítése leginkább az ő érdekük. Ez nem utolsósorban abból is egyértelmű, hogy a pénzügyi szabályzat 49. cikkének 6. bekezdését tekintik jogalapnak. A Europe Direct központok működése ezért az Európai Bizottság által megszabott tartalmi és igazgatástechnikai keretfeltételeknek is alá van rendelve. Az, hogy a fenntartó intézmények is elkötelezettek az európai politikai ismeretterjesztés célja mellett és ehhez jelentős saját eszközökkel is hozzájárulnak, döntő eleme a Europe Direct információs központok sikerének. Ennek összefüggésében úgy tűnik, a jelenlegi támogatási arányt mindenképpen célszerű növelni;
16.

üdvözli a gazdaságpolitikák „egyre szorosabb összehangolására” irányuló célkitűzést, és újfent erőteljesen hangsúlyozza a regionális és helyi önkormányzatoknak az európai gazdaságban játszott kulcsfontosságú szerepét (2); ezért arra buzdítja a Szerződő Feleket, hogy: a) az új szerződésben tegyenek utalást a regionális és helyi önkormányzatok jogi hatáskörére az állami költségvetések és a gazdasági kormányzás alapvető területeit illetően, ahogyan az EU Szerződésekben előírt szubszidiaritás elve megkívánja; b) biztosítsák azt, hogy az „értékpapír-kibocsátási terveket”, a „gazdasági partnerségi programokat” és az „Euró Plusz Paktum-kötelezettségeket”a regionális és helyi önkormányzatokkal szoros együttműködésben, a többszintű kormányzás eszközét alkalmazva dolgozzák ki a tagállamokban (3); c) minden egyes euróövezeti csúcstalálkozó előtt, amennyiben ez indokolt, kérjék ki a regionális és helyi önkormányzatok véleményét; d) vonják be az RB-t a jövőben az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek közötti, a gazdasági kormányzásról tartandó konferenciákba, ahogyan azt az új szerződés említi; emeljék ki, hogy a nemzeti parlamenteknek ki kellene kérniük az illetékes regionális parlamentek véleményét, és amennyiben ez indokolt, be kellene őket vonni a folyamatba; e) terjesszék ki a nemzeti parlamentek illetékességeinek tiszteletben tartásáról szóló rendelkezést a jogalkotói hatáskörökkel rendelkező regionális parlamentekre is; f) biztosítsák, hogy a helyi és regionális önkormányzatoknak lehetőségük legyen hozzájárulni a legfontosabb gazdaságpolitikai reformokkal kapcsolatos legjobb gyakorlatok cseréjéhez, és hogy lehetővé váljon az elért haladás összehasonlító elemzésének alkalmazása; g) ismerjék el, hogy a központi kormányok költségvetésének egyensúlyban vagy többletben tartására vonatkozó követelmény („a kiegyensúlyozott költségvetésre vonatkozó szabály”) nemzeti jogba való átültetésének jogi kötelezettsége komoly költségvetési kihatásokkal jár majd a helyi és regionális önkormányzatokra nézve; h) legyenek tudatának annak, hogy egy ilyen szabály végrehajtása az ezzel párhuzamos többszintű kormányzási és partnerségi intézkedések kidolgozása nélkül azzal a veszéllyel jár, hogy a tagállamokon belüli, „felülről lefelé” irányuló költségvetési koordináció megerősítése révén a nemzeti szintű központosítás új folyamatát indítja el;
7.

hangsúlyozza, hogy a gazdaságpolitikák koordinációját meg kell erősíteni, és ezért úgy véli, hogy a helyi és regionális önkormányzatokat tagállami szinten be kell vonni az európai szemeszter folyamatába, valamint kéri, hogy az uniós intézmények szintjén az RB-t is vonják be;
3.

hangsúlyozza, hogy a nemzeti kormányok és az EU csak a helyi és regionális önkormányzatok aktív bevonásával tudja majd teljesíteni a kitűzött célokat, ugyanis az éghajlatváltozás hatásai őket érintik a legközvetlenebbül, és a megfelelő szakpolitikák végrehajtásáért is nagyrészt ők felelősek; kiemeli ezért azt is, hogy az éghajlatváltozás hatásait és az alkalmazkodási stratégiákat illetően olyan adatokra van szükség, amelyekből a térbeli eloszlás is kitűnik;
—

üdvözli azon mechanizmus bevezetését, amely a strukturális politikák fokozott koordinációját és érvényesítését célozza a tagállamok és uniós intézmények közötti szerződéses jellegű megállapodások alapján; kiemeli, hogy e megállapodásokról közösen kell dönteni, és azokat közösen is kell megvalósítani, ezért kéri, hogy a helyi és regionális önkormányzatokat vonják be a szerződéses megállapodások kidolgozásába, kellő tekintettel a tagállami jogszabályokra; az eszköznek azonban önkéntes alapon nyitva kell állnia az euróövezeten kívüli uniós tagállamok előtt is;
11.

úgy véli, hogy az Európa 2020 stratégia eddig nem megfelelő eredményei nem csupán a gazdasági válságnak és a tagállamok hiányzó ambíciójának tudhatók be, hanem annak is, hogy a stratégia kialakításába és végrehajtásába nem vonták be a helyi és regionális önkormányzatokat, vagyis hogy tulajdonképpen az Európa 2020 stratégiának nincs igazi területi vetülete;
10.

arra ösztönzi az Európai Bizottságot, hogy továbbra is támogassa a határokon átnyúló együttműködést és a makroregionális stratégiák kialakítását és végrehajtását. Ezek az azonos földrajzi régióban található tagállamok és harmadik országok számára integrált keretet képeznek a közös kihívások megválaszolására és a gazdasági, társadalmi és területi kohézióért folytatott együttműködés fokozására; hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy ebbe a folyamatba szorosabban vonják be a regionális és helyi önkormányzatokat, amelyek az RB-ben is képviseltetik magukat, illetve a makroregionális stratégiák folyamatában részt vevő területek gazdasági és szociális szereplőit;
13.

úgy véli, hogy a migrációval kapcsolatos kihívásokra és lehetőségekre adott uniós válasz nem teljes, ha a származási országok gazdasági és különösen politikai helyzetével a migrációtól elkülönítve foglalkoznak. Ezért üdvözli az Európai Bizottság arra vonatkozó ajánlását, hogy össze kell ülni és meg kell állapodni a harmadik országokkal a migráció kezelésének és annak érdekében, hogy jobban közbe tudjanak lépni és meg tudják menteni a bajba jutott migránsok életét. Az RB szerint erre szubnacionális szinten is törekedni kell, bevonva a rendészeti hatóságokat is, hogy helyi szinten is kézzelfogható eredményeket lehessen elérni a csempészhálózatok elleni küzdelemben, valamint a legális migrációs lehetőségek kialakításában és a visszatérési politikák alkalmazásában. Kéri az EU-t, a tagállamokat, valamint a helyi és regionális önkormányzatokat, hogy – különösképpen a kereskedelem révén, illetve a helyi vállalkozói tevékenységek fejlesztése útján – fokozzák erőfeszítéseiket a harmadik országok azon kapacitásainak fejlesztése érdekében, hogy azok képesek legyenek a globális gazdaságban működni; ezzel összefüggésben arra kéri a tagállamokat, hogy teljesítsék azon kötelezettségvállalásukat, hogy GDP-jük legalább 0,7 %-át fejlesztési együttműködésre fordítják, és kiemelten támogatják a decentralizált fejlesztési együttműködést;
4.

emlékeztet annak elismerésére, hogy szakadék van a polgárok és az EU között, amivel 25 évvel ezelőtt foglalkozott a Maastrichti Szerződés is, amely többek között az európai uniós polgárságot és a Régiók Európai Bizottságát is létrehozta. A decentralizált helyi és regionális önkormányzatoknak a Lisszaboni Szerződésben előirányzott vezető szerepe biztosításához azonban még garantálni kell a szubszidiaritást és az európai jogalkotási folyamatban való részvételt. Ezért alapvetően fontos, hogy javítsunk a jelenlegi helyzeten, amikor a helyi és regionális önkormányzatok továbbra is túlságosan gyakran csak az uniós szakpolitikák végállomásaként működnek, és nem kapnak igazi szerepet e szakpolitikák, mindenekelőtt a jogszabályok kidolgozásában, dacára annak az erőfeszítésnek, illetve politikai és intézményi szerepnek, melyet a Régiók Európai Bizottsága a többi uniós intézménnyel fenntartott kapcsolataiban vállal;
3.

jövőképet is felvázoló, átfogó megközelítést szorgalmaz a 2018-as európai év kapcsán, amely véleménye szerint jó alkalmat teremt az „egység a sokféleségben” uniós mottó megerősítésére is. Az RB megismétli, hogy támogatja a kulturális örökség 2018-as európai évét. Ennek keretében kész részt venni annak az európai irányítócsoportnak a munkájában is, amelyet az Európai Bizottság kíván felállítani a 2018-as európai év kapcsán;
23.

megjegyzi, hogy az országspecifikus ajánlások végrehajtási aránya alacsony, és hogy minden kormányzati szintnek határozottabban törekednie kellene ennek javítására; megállapítja, hogy egyes kihívások megválaszolása tartós erőfeszítéseket igényel, amit az is bizonyít, hogy a 2016. évi területi jellegű ajánlások mintegy háromnegyede már a 2015-ös ajánlások között is szerepelt, a tavalyiak kétharmadát pedig már 2014-ben is javasolták;
24.

a kilépési megállapodás részes feleit sürgeti, hogy mérlegeljék az Egyesült Királyság kilépésének uniós ifjúsági és oktatási, valamint K+F-programokra gyakorolt potenciális hatását, és arra kéri őket, hogy mérlegeljenek megfelelő megoldásokat az ún. „partnerországok”-megközelítés keretében, amely az EU-val kötött kétoldalú megállapodások alapján lehetővé teszi a nem uniós országok részvételét is. Ennek kapcsán arra kéri a feleket, hogy tegyék lehetővé, hogy a brit helyi és decentralizált kormányzatok részt vegyenek a jövőbeli uniós – többek között a kutatásra, a versenyképességre és innovációra, a kultúrára, az egész életen át tartó tanulásra, az ifjúságra, az e-kormányzásra és a közigazgatási reformra vonatkozó – programokban, ahogyan például jelenleg Norvégia és Izland is részt vesz; emlékeztet arra, hogy a diákcsereprogram (az ERASMUS-szal és azon kívül is) az európai integráció egyik nagy sikertörténetének számít, amelyből mind az uniós, mind a brit egyetemek rendkívüli mértékben profitálhattak. Ezért bármilyen, a jövőben e téren kialakítandó megállapodásnál arra kell törekedni, hogy megőrizzük a brit egyetemek aktív szerepét ebben a tekintetben, ami a helyi és regionális gazdaságokat is komoly előnyökhöz juttatja;
11.

aggodalommal jegyzi meg, hogy a közberuházások szintje az EU-ban túl alacsony, az elosztása pedig egyenlőtlen, amit az Európai Bizottság is elismer azzal, hogy az európai szemeszter 2019-es ciklusában a hosszú távú beruházásokra összpontosított; ismét emlékeztet ezért arra, hogy a Stabilitási és Növekedési Paktumon belüli rugalmassági küszöbökről szóló megállapodást át kell ültetni az elsődleges jogba; megismétli továbbá azt a kérését, hogy hozzanak további intézkedéseket a közberuházások növelése érdekében, nevezetesen azáltal, hogy az esb-alapok keretében történő nemzeti, regionális és helyi társfinanszírozást kizárják a Stabilitási és Növekedési Paktum számviteli mechanizmusából, ahogyan ez már az Európai Stratégiai Beruházási Alap keretébe tartozó társfinanszírozás esetében most is történik;
4.

üdvözli az Európai Bizottság arra irányuló erőfeszítéseit, hogy hatékony mechanizmusokat vezessen be a jogállamiság tiszteletben tartásának biztosítására, ideértve a három pilléren alapuló legutóbbi intézkedési tervet is (1. Az ismeretek bővítése és a közös jogállamisági kultúra kialakítása, 2. Megelőzés: a jogállamiság nemzeti szintű megerősítésére irányuló együttműködés és támogatás, 3. Reagálás: uniós szintű érvényesítés a nemzeti mechanizmusok kudarca esetén). Hangsúlyozza ennek kapcsán, hogy a helyi és regionális önkormányzatok – mint helyi szinten megválasztott szervek – kulcsszerepet játszhatnak a jogállamiság előmozdításában, illetve az azt fenyegető kockázatok felismerésében azzal, hogy bevonják a polgárokat a részvételi demokráciába, kiépítik a jogállamiság kultúráját és támogatják az e célból nélkülözhetetlen szervezeteket, többek között a szabad és független médiát. Ennek megfelelően meg kell erősíteni a helyi és regionális önkormányzatok szerepét a hárompilléres struktúrában. Ugyanakkor, bár üdvözli az Európai Bizottság által nyújtott biztosítékokat arra vonatkozóan, hogy az uniós végső kedvezményezettek számára zökkenőmentes finanszírozást kíván biztosítani arra az esetre, ha egy tagállam ellen eljárás indul, az RB továbbra is ellenzi azt a feltételt, amely a jogállamiság és a demokratikus elvek nemzeti szintű tiszteletben tartásának elmulasztása esetén korlátozza a helyi és regionális önkormányzatok számára a kohéziós politika keretében biztosított finanszírozáshoz való hozzáférést. Az RB ezért azt várja az Európai Bizottságtól, hogy további intézkedéseket dolgozzon ki a végső kedvezményezettek érdekeinek védelme érdekében, és megismétli azt a korábbi kérését, hogy rögzítsenek egyértelmű kritériumokat annak meghatározására, hogy mi számít általános hiányosságnak a jogállamiság tekintetében;
14.

üdvözli az esb-alapok 2021–2027-es programozására vonatkozó iránymutatásokat, amelyek az országjelentésekben szerepelnek (D. melléklet); megjegyzi ugyanakkor, hogy a regionális egyenlőtlenségek mögöttes elemzése még mindig nem kielégítő, többek között amiatt is, mert a helyi és regionális önkormányzatokat nem vonták be annak előkészítésébe, amint az az RB által az országjelentések közzétételét követően készített felmérésből is kiderült;
50.

megismétli, hogy az egészségügyi unió kialakításába be kell vonni a helyi és regionális önkormányzatokat is, mivel ezek a legtöbb tagállamban komoly feladatokat látnak el a közegészségügy területén. Ezzel összefüggésben üdvözli, hogy az Európai Bizottság meg akarja erősíteni a határokon átterjedő súlyos egészségügyi veszélyek felderítésére és az azokra való reagálásra szolgáló uniós keretet – ennek mentén megerősítve a meglévő ügynökségek szerepét és létrehozva az Európai Orvosbiológiai Kutatási és Fejlesztési Ügynökséget. Ennek kapcsán üdvözli az európai egészségügyi unióra vonatkozó csomagot, amelynek célja a nemzeti koordináció megerősítése az EU-n belül, valamint az emberi egészséget fenyegető veszélyekkel szembeni jobb uniós szintű védelemre, megelőzésre, felkészültségre és válaszra irányuló meglévő struktúrák és mechanizmusok megerősítése. Az RB ismételten hangsúlyozza, hogy ezekbe az új mechanizmusokba be kell vonni a regionális és helyi egészségügyi szolgáltatókat, és a mechanizmusoknak segíteniük kell a gyógyszerek, valamint az orvosi és kórházi felszerelések biztosítását is. Az RB határozottan támogatja azt a javaslatot is, amely szerint – az RB európai egészségügyi vészhelyzeti mechanizmusra vonatkozó javaslatához hasonlóan – lehetőséget kell teremteni az EU számára arra, hogy olyan uniós vészhelyzetet jelentsen be, amely fokozott koordinációt eredményezne, és lehetővé tenné a válsággal kapcsolatos termékek kifejlesztését, felhalmozását és beszerzését;
2.

hangsúlyozza, hogy a koronavírus okozta válságról és a helyi és regionális önkormányzatok szerepéről az RB nevében 2020. szeptemberben végzett közvélemény-kutatás szerint az uniós polgárok a különféle kormányzati szintek közül továbbra is a helyi és regionális kormányzati szintet tartják a legmegbízhatóbbnak (52 %), és a legtöbben (48 %) ugyancsak e szintről tudják leginkább elképzelni, hogy most és a jövőben is megteszi a megfelelő intézkedéseket a koronavírus okozta válság gazdasági és társadalmi hatásainak leküzdésére. Az európaiak egyértelmű többsége (58 %) úgy véli továbbá, hogy ha a regionális és helyi önkormányzatok nagyobb befolyással rendelkeznének, az pozitív hatással lenne az EU problémamegoldó képességére – és ez a nézet minden tagállamban többséget élvez;
22.

helyi, regionális, nemzeti és európai identitásaink, valamint az európai kulturális örökségünket alkotó különböző nyelvek és hagyományok kulturális sokszínűségének népszerűsítése; annak hangsúlyozása, hogy a pandémia súlyosan érintette a kulturális és kreatív ágazatokat, amelyek munkaadókként szerepet töltenek be a helyi gazdaságban, de a közösségek társadalmi életében is funkciójuk van, és most támogatásra szorulnak; részvétel az Új európai kulturális menetrendben, ideértve a kultúrába irányuló beruházások beépítését a különböző uniós alapokba, illetve a kultúra és egyéb politikák – például turizmus, regionális politika, oktatás, ifjúság, valamint kutatás és fejlesztés – közötti szinergiák erősítését.
53.

üdvözli az Európai Bizottság törekvését, hogy az elkövetkező évtizedben 1 billió EUR fenntartható magán- és közberuházást kíván mobilizálni, de aggodalmának ad hangot amiatt, hogy: a) ez csupán egy viszonylag kis részarányát jelenti a teljes beruházási igénynek, amit maga az Európai Bizottság is évi 260 milliárd EUR-ra becsül 2030-ig; b) ez a becslés az éghajlatvédelmi és energetikai beruházásokra szorítkozik, és az átfogóbb fenntarthatósági célkitűzések elérése, ami szociális és humántőke-befektetéseket is magában foglal, még nagyobb összegeket követel meg; c) az 1 billió eurós főösszeg jórészt nem „további” új forrásokat vesz igénybe, hanem inkább a folyamatban lévő vagy már tervbe vett uniós politikákon és eszközökön alapul;
5.

kéri, hogy a Europe Direct központokat vonják be az Európa jövőjéről szóló konferenciába, és tekintsék őket a részvétel regionális központjainak, hatókörük, valamint amiatt is, hogy központi szerepet töltenek be az európai kérdések polgárok elé tárásában. A Europe Direct központok fontos tapasztalatokkal rendelkeznek a viták előmozdításában, ezért kulcsfontosságú pillért jelentenének annak biztosításához, hogy az Európa jövőjéről szóló konferencia széles körű és átfogó legyen, és különböző véleményekkel gazdagodjon;
39.

sürgeti az Európai Bizottságot, hogy a polgári védelem területén lépjen előre a katasztrófákkal szembeni rezilienciával kapcsolatos uniós célok megállapításában és kidolgozásában, amelyek nem kötelező erejű célkitűzésként támogatják a megelőzési és felkészültségi intézkedéseket, ugyanakkor hangsúlyozza, hogy ezt nemcsak a nemzeti kormányokkal, hanem a helyi és regionális önkormányzatokkal is együttműködve kell megvalósítani; várakozással tekint az uniós polgári védelmi tudáshálózat teljes körű megvalósítása elé is, és sürgeti az Európai Bizottságot, hogy ebbe építse be a – szubnacionális szinten is elérhető – katasztrófavédelmi szakértelmet. Ezenkívül egyértelmű tervet vár az uniós polgári védelmi mechanizmus és eszközei, például a rescEU és az Európai Orvosi Hadtest hosszú távú kötelezettségvállalására és pénzügyi megerősítésére;
30.

kiemeli, hogy a határon átnyúló együttműködés nemcsak a gazdasági együttműködésről szól, hanem a határ menti régiókon belüli életről és a közös identitás érzésének kialakításáról is. Kultúrán alapuló megközelítést kell kidolgozni, amely kiaknázza a határ menti régiók közös tárgyi és szellemi örökségének gazdagságát, és amely lehetőséget kínál a polgároknak a szomszédjaikkal való rendszeres együttműködésre és szocializálódásra, kölcsönös bizalmat építve, amelynek hiánya továbbra is a határon átnyúló együttműködés egyik fő akadálya. E tekintetben kiemelkedően fontosak az emberek közötti projektek, és különösen nagy jelentősége van az interkulturális csereprogramok megerősítésének, ezek mivel elmélyítik a helyi szintű együttműködést, amelyet a polgárok a legközelebb éreznek magukhoz, mivel az a mindennapi életükben is változást hozhat. Különös figyelmet kell fordítani a népesség sokszínűségére, és megfelelő eszközöket kell keresni az inkluzív megközelítés alkalmazására;
19.

emlékeztet arra, hogy a konferenciának Európa valamennyi térségét, a városiakat és a vidékieket is meg kell szólítania; hangsúlyozza, hogy a szubnacionális szintek alapvető szerepet tölthetnek be abban, hogy a konferencián tartott viták eljussanak a vidéki területekre is, és így az ő sajátos igényeiket is figyelembe lehessen venni;
5.

aggodalommal látja, hogy a Covid19-vírus továbbra is köztünk van, és ahogy szerte a világon, úgy Európában is nehéz ellenőrzésünk alá vonni a világjárványt és megszabadulni a ciklikus korlátozó intézkedésektől. Aggasztóak az oltóanyagok gyártásával és EU-ban történő bevezetésével kapcsolatos aktuális fejlemények is, tekintettel arra, hogy egyes oltóanyaggyártók jelentősen csökkentették a szállítmányokat, ami miatt a nemzeti hatóságok kénytelenek átdolgozni az oltóanyag-elosztásra vonatkozó terveiket. Ezért elengedhetetlennek tartja, hogy az európai intézmények megfelelő intézkedéseket hozzanak annak biztosítására, hogy a gyártók teljesítsék a szerződéseikben vállalt kötelezettségeiket;
32.

felhívja a figyelmet arra, hogy a települések és régiók mind munkáltatóként, mind pedig szociális gondozási szolgáltatások nyújtóiként és megbízóiként döntő mértékben hozzájárulnak a társadalmi kohézióhoz, a nemek közötti egyenlőséghez és a foglalkoztatáshoz Európában. A szociális jogok európai pillérének megvalósítására vonatkozó cselekvési terv végrehajtása során fontos a szociális partnerek, valamint a települések és régiók teljes körű bevonása a szociális területre vonatkozó uniós kezdeményezések kialakításába és végrehajtásába is, hogy az intézkedések célirányosak és hatékonyak legyenek. Az európai szemeszter döntő szerepet játszik e tekintetben. A helyi és regionális szintnek részt kell vennie a döntésekben, és felelősséget kell vállalnia a közös célkitűzések elérésének módjáért. Az európai szemeszter reformja során be kell építeni az európai szemeszterbe a területi dimenziót, valamint a fenntartható fejlődési célokat is;
14.

üdvözli az Európai Bizottság CARE (Cohesion’s Action for Refugees in Europe – az Európában lévő menekültekre irányuló kohéziós fellépés) és CARE+ csomagjait, valamint a REACT-EU keretében alkalmazott rugalmassági intézkedéseket, és hangsúlyozza, hogy előnyös a regionális és helyi önkormányzatokat közvetlenül bevonni a CARE és a REACT-EU csomagok tervezésébe, irányításába és végrehajtásába; hangsúlyozza, hogy a kohéziós politikai programok kiigazításainak összhangban kell lenniük a „ne árts a kohéziónak” elvével, amelyet a közelmúltban a 8. kohéziós jelentés vezetett be;
1.

Az ipari és kereskedelmi miniszter felkéri az érdekelt személyeket, hogy a módosított Petroleum (Production) (Seaward Areas) Regulations 1988 (S.I. 1988 No 1213), valamint a Hydrocarbons Licensing Directive Regulations 1995 (S.I. 1995 No. 1434) rendelkezéseivel összhangban nyújtsanak be a Seaward Production Licences („hagyományos engedélyek”), Promote Seaward Production Licences („kitermelést ösztönző engedélyek”) és a Frontier Seaward Production Licences („a kontinentális talapzatra szóló engedélyek”) iránti kérelmeket. A miniszter különösen a „kontinentális talapzatra szóló” és a „hagyományos” engedélykérelmek benyújtását támogatja a SEA 1 és SEA 4 területén, továbbá a „hagyományos” és a nyílt tengeri „kitermelést ösztönző” engedélyek iránti kérelmeket a SEA 2, SEA 3 és a SEA 5 területén. Az ezen engedélytípusokra vonatkozó részletes információkhoz az Egyesült Királyság Kereskedelmi és Ipari Minisztériumának (Department of Trade and Industry) olajjal és gázzal kapcsolatos internetes oldalán lehet hozzáférni: http://www.og.dti.gov.uk/upstream/licensing/lictypevar.htm.
Hét vállalatnak – a Cheminova A/S (a továbbiakban: Cheminova), a Chisso Corporation (Chisso), a Daicel Chemical Industries, Ltd (Daicel), a Hoechst AG, (Hoechst), a Nutrinova Nutrition Specialities & Food Ingredients GmbH (Nutrinova), a The Nippon Synthetic Chemical Industry Co, Ltd (Nippon), az Ueno Fine Chemicals Industry, Ltd (Ueno) – 2002. december 30-án, illetve 2003. január 9-én kifogási nyilatkozatot küldtek. Az ügyirathoz való hozzáférést két, a kifogási nyilatkozatot kísérő, vagy később megküldött CD-ROM biztosította. Az egyik fél a kifogási nyilatkozatra adandó válaszadás eredeti határidejének elhalasztását kérte. Válaszképpen minden érintett fél esetében a válaszadás idejét az ügyirathoz való hozzáféréstől számított nyolc hétre meghosszabbítottam. Minden érintett fél időben válaszolt.