HU    HU HU 
HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 8.4.2009 
SEC(2009) 316 
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
 
amely a következ ő dokumentumot kíséri:  
Javaslat:  
 
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS  A TANÁCS IRÁNYELVE 
 
a kereskedelmi ügyletekhez kapcsolódó késedelmes fizetések elleni fellépésr ől 
(Átdolgozás) 
   
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA  
 
    
{COM(2009) 126 végleges} 
{SEC(2009) 315}  
HU 2   HU A napirendtervez őben/munkaprogramban használt hi vatkozás: 2009/ENTR/006. Ez a 
dokumentum csak a hatásvizsgálat összeállításában részt vev ő bizottsági 
szolgálatokat köti, de nem köt elezi el a Bizottságot kés őbbi határozatain ak végleges 
formája tekintetében. 
A hatásvizsgálati testület 2008. d ecember 17-én tette közzé véleményét a 
hatásvizsgálat tervezetér ől [D(2008)10479]. A testület  valamennyi ajánlását 
figyelembe vették, és a hatásvizsgálati jelentést ennek megfelel ően módosították.  
1. A PROBLÉMA MEGHATÁROZÁSA  
A 2000/35/EK irányelvet a kereskedelmi  ügyletekhez kapcsolódó késedelmes 
fizetések elleni fellépés érdekében foga dták el. Az irányelv szerint késedelmi 
kamatot lehet felszámítani, amennyiben a fizetésre nem a szerz ődés vagy a törvény 
szerinti határid őn belül kerül sor.  Az irányelv megállapítja a törvényes kamatlábat, de 
megengedi a feleknek, hogy másként ál lapodjanak meg. A kamat a szerz ődésben 
meghatározott fizetési határnap vagy határid ő lejáratát követ ő naptól, vagy 
amennyiben nem állapodnak meg fizetési határid őben, a számla vagy az azzal 
egyenérték ű fizetési felhívás adós általi kézhezvételét követ ő 30 nappal válik 
esedékessé.  
Az irányelv ellenére az Unióban tová bbra is általános gya korlatnak számít a 
késedelmes fizetés a kereskedelmi ügyl etekben. Nemcsak a vállalkozások között 
lebonyolított kereskedelmi ügyletekben fordul el ő gyakran: a felmérések szerint az 
állami szektorban általában hosszabbak a fizetési határid ők, mint a magánszektor 
szerződéseiben meghatározott határid ők.  
A kereskedelmi ügyletekben bekövetkez ő fizetési késedelem és számos hitelez ő 
ezzel kapcsolatos passzív hozzáállásának okai sokfélék:  
(1) A piac szerkezete: a piacon érvényesül ő verseny mértéke, a piaci résztvev ők 
piaci ereje, valamint ezzel összefüggésben az ügyfelekkel ápolt üzleti 
kapcsolatok romlásától való fé lelem mind olyan fontos tényez ők, amelyek 
meghatározzák, hogy a hitelez ők elfogadják-e vagy elut asítják-e a késedelmes 
fizetést, illetve az adósok kérik-e a szállítóval szembeni kötelezettség 
határidejének meghosszabbítását.  A hitelez ő helyzete egy adott piacon 
nagymértékben befolyásolja azt, hogy miként viszonyul a késedelmes 
fizetéshez, és mennyire tart az ügyféllel ápolt üzleti kapcsolatok romlásától. 
Az adósok esetében a keresk edelmi ügyletek keretében id őben történ ő fizetés 
fő indokai gyakran az üzleti vagy szakmai hírnévvel vagy a kölcsönös 
bizalommal függnek össze a hossz ú távú üzleti kapcsolatban. 
(2) A gazdasági ciklus: a késedelmes fizetés további oka a makrogazdasági 
feltételek megváltozása. A gazdasági visszaesés valószín űvé teszi a fizetési 
késedelmek számának emelkedését, mivel a cégek elhalasztják a számláik kiegyenlítését. Emellett a vállal atokat hátrányosan  érinti, hogy m űködésükkel 
kevesebb pénzt tudnak termelni, mí g a bankok eközben csökkenthetik a 
vállalatok rendelkezésére álló hitellehet őségeket. Azonban a gazdasági 
feltételek javulása is el őidézheti a késedelmes fizetések számának 
növekedését olyan vállalatok esetébe n, amelyeknek több beruházásra nyílik 
HU 3   HU lehetőségük, és ennek következtében nagyobb szükségük van további 
pénzeszközökre.  
(3) Finanszírozási forrásokhoz való hozzájutás és költség vetési megszorítások: A 
rendelkezésre álló hitel, a monetáris po litika, a hitelinformációk áramlása és 
jellege, a cég likviditási helyzete , valamint a bankoktól igénybe vehet ő 
pénzügyi er őforrások mind kihathatnak a késedelmes fizetésre, különösen 
olyan vállalkozások esetében, amel yek számára a bankhitel jelenti a 
szállítókkal szembeni kötelezettségek a lternatíváját. Számos  adós vállalkozás 
és állami hatóság a késedelmes fizetés t hatékony és olcsó módszernek tekinti 
saját üzleti tevéke nysége finanszírozására. Az állami hatóságok számára a 
hitelezőknek történ ő késedelmes fizetés a költségvetési megszorítások 
megkerülésének egyszer ű, ám jogtalan módja, mellyel a fizetéseket a 
következő költségvetési id őszakra halasztják. 
(4) A hitelez ők és az adósok bels ő szervezete: Az adós ok (köztük az állami 
hatóságok) pénzügyi gazdálkodási gyakorlata, a hitelez ők hitelkezelési 
gyakorlata, valamint termékei k és szolgáltatásaik min ősége és értékesítés 
utáni szolgáltatásaik mind fontos tényez ők a késedelmes fizetések 
megelőzésében.  A kereskedelmi ügyletek hitelez ői – különösen a kkv-k – 
nem rendelkeznek szükségszer űen megfelel ő hitelkezelési rendszerekkel, 
amelyekkel megel őzhetnék vagy kezelhetnék a késedelmes fizetéseket. 
(5) Hatékony, eredményes megoldások hiánya: a 2000/35/EK irányelv ellenére 
sok vállalkozás – különösen a kkv-k – nem számít fel kamatot, amikor jogosult rá. Egyes hitelez ők számára a késedelmes fizetés elleni fellépés 
költségét nem teszi elég kifizet ődővé az elérhet ő pénzügyi el őny. Az 
adminisztrációs többletteher költsége it sok esetben nem lehet behajtani. A 
késedelmesen fizet ő ügyfelekkel kapcsolatos ut ánajárás vagy a késedelmi 
kamat felszámítása olyan adminisztra tív költségekkel já r, amelyeket sok 
vállalkozás inkább elkerül. Továbbá az adós által fizetend ő törvényes kamat 
végleges összegét csak azon a napon lehet kiszámítani, amelyen ténylegesen 
fizetnek a hitelez őnek, így ez utóbbinak el őbb meg kell várnia a fizetés 
megtörténtét ahhoz, hogy pontosan tudja a felszámítható kamat összegét. Emellett a kamatoknak a tényleges fizetés dátuma el őtt történ ő 
felszámításával járó költségek a legtöbb esetben meghaladják az elérhet ő 
pénzügyi el őnyöket. Mindezen okok miatt késedelm es fizetés esetén a negatív 
következmények kockázata túl alacs ony az adósok számára ahhoz, hogy 
érezhető javulás következzen be a fizetési fegyelem tekintetében. Ez 
különösen az állami hatóságok esetében elítélend ő, mert nekik nem kell 
ugyanolyan finanszírozási megszorításokkal szembenézniük, mint a vállalkozásoknak. Emellett az irányelv  számos kulcsfontosságú rendelkezése 
homályos vagy a gyakorlatban nehezen megvalósítható. Többféleképpen értelmezhet ő például az alkalmazandó kamatláb számítása, az „indokolt 
behajtási költségek” meghatározása, va lamint a kamatos kamat számításának 
lehetősége.  
A kereskedelmi ügyletekben bekövetkez ő késedelmes fizetésnek jelent ős hatása van: 
• A késedelmes fizetés jelent ős költséggel jár a hitelez ő vállalkozások számára. A 
késedelmes fizetés általában megterhe li a pénzforgalmi helyzetet, növeli a 
HU 4   HU pénzügyi költségeket, korlátozza a beruházási lehet őségeket, és bizonytalanságot 
szül számos hitelez ő vállalkozás, különösen a kkv-k számára, f őleg olyankor, 
amikor a finanszírozási források korlátozott mértékben és drágán állnak rendelkezésre. Ennek eredményeként gyakr an veszélybe kerül versenyképességük 
és fizetőképességük.  
• A késedelmesen fizet ő adós vállalkozások és állami hatóságok ingyen jutnak 
kereskedelmi hitelhez. 
• A fizetési késedelem negatív hatást gyakor ol a Közösségen belüli kereskedelemre. 
A legtöbb tagállamban a vállalkozások úgy vélik, hogy az áruk és szolgáltatások 
más tagállamban m űködő vállalkozásoknak és hatóságoknak történ ő értékesítése 
esetén nagyobb a késedelmes fizetés kockázata. Egyéb okok mellett a késedelmes 
fizetés kockázata riasztja el a váll alkozásokat attól, hogy más tagállamokban 
értékesítsenek termékeket és sz olgáltatásokat, mivel ez fokozza a 
bizonytalanságot, és növeli az üzletv itel költségeit. A közbeszerzési 
szerződésekben kikötött rendkívül hosszú fizetési határid ők és az állami 
hatóságok késedelmes fizetése is eltántorítja a gazdasági szerepl őket attól, hogy 
közbeszerzési eljárásokban vegyenek rész t. Ez gátolja az állami hatóságokat 
abban, hogy a lehet ő legjobban használják fel az adófizet ők pénzét. 
2. C
ÉLKITŰZÉSEK  
Minden közösségi kezdeményezésnek, amely a késedelmes fizetés kérdésének 
megoldására törekszik, végs ő soron arra kell irányulnia, hogy: 
• mozdítsa el ő a növekedés és foglalkoztatás el ősegítését célzó megújult 
lisszaboni partnerségben1 foglalt szélesebb kör ű, átfogó versenyképességgel 
kapcsolatos célok elérését; 
• jelentősen csökkentse a vállalkozásokat sújtó adminisztratív terheket, javítsa 
pénzforgalmi helyzetüket, és segí tsen abban, hogy minél többen váljanak 
vállalkozóvá a kisvállalkozói intézkedéscsomag  (Small Business Act)2 elveinek 
megfelelően; 
• segítse elő a belső piac  zökkenőmentes m űködését és megvalósítását a határokon 
átnyúló ügyeleteket érint ő korlátok felszámolásával. 
A kezdeményezés a jelenlegi gazdas ági válság leküzdéséhez is jelent ős lökést ad 
azáltal, hogy hozzájárul az európai gazdaságélénkítési terv3 megvalósításához, és 
támogatja a vállalkozások pénzforgalmi helyzetét annak érdekében, hogy hosszú 
távon meger ősítse az európai vállalkozások versenyképességét.  
                                                 
1 A Bizottság közleménye: Közös munkával a növekedésért és a munkahelyekért. A lisszaboni stratégia 
új kezdete - COM(2005) 24. 
2 A „Gondolkozz el őbb kicsiben!” Európai kisvállalkozói in tézkedéscsomag: „Small Business Act” cím ű, 
2008. június 25-i, a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai gazdasági és Szociális 
bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett CO M(2008)394 végleges bizo ttsági közlemény szerint 
a kkv-k finanszírozáshoz jutásának megkönnyítése, továbbá a kereskedelmi tranzakciókhoz kapcsolódó 
fizetések id őben történ ő teljesülését támogató jogi és üzleti környezet megteremtése azon tíz elv közé 
tartozik, amelyek mind közösségi, mind tagállami szinten segítik majd a politikák kidolgozását és 
végrehajtását. 
3 COM(2008) 800, 2008.11.26. 
HU 5   HU Ez konkrétan az alábbi két operatív célkit űzésben testesül meg: 
(1) Olyan intézkedésekkel szembesíteni az adósokat, amelyek eredményesen 
visszatartják őket a késedelmes fizetést ől; valamint  
(2) Olyan intézkedéseket biztosítani a hitelez ők számára, amelyekkel késedelmes 
fizetés esetén hiánytalanul és haté konyan tudják jogaik at érvényesíteni. 
3. SZAKPOLITIKAI LEHET ŐSÉGEK  
A kiindulási lehet őségen túl a következ ő szakpolitikai lehet őségeket vizsgálták: 
– 2a. szakpolitikai lehet őség (nem jár jogalkotással): a vállalkozások 
tájékozottságának növelését célz ó tevékenységek szervezése; 
– 2b. szakpolitikai lehet őség (nem jár jogalkotással): a kkv-k képviseletét ellátó 
szervezetek tájékozottságának növelésé t célzó tevékenységek szervezése; 
– 2c. szakpolitikai lehet őség (nem jár jogalkotással): a rossz adósokra vonatkozó 
adatok közzététele; 
– 3a. szakpolitikai lehet őség (jogalkotással jár): a fizetési határid ők teljes kör ű 
összehangolása; 
– 3b. szakpolitikai lehet őség (jogalkotással jár): a „m arginális” kamatláb növelése; 
– 3c. szakpolitikai lehet őség (jogalkotással jár): az 5 EUR-s küszöb eltörlése; 
– 3d. szakpolitikai lehet őség (jogalkotással jár): a „késedelmi díj” bevezetése; 
– 3e. szakpolitikai lehet őség (jogalkotással jár): a „k ésedelmes fizetésért járó 
kártérítés” bevezetése; 
– 3f. szakpolitikai lehet őség (jogalkotással jár): az ér dekképviseleti szervezetek 
szerepének megszilárdítása. 
A szakpolitikai lehet őségek értékelésének korai  szakaszában több lehet őséget 
elvetettek, például a 2000/35/EK irányelv hatályon kívül helyezését, illetve egy, a 
kkv-k számára követeléseik alapján költs égmentesen finanszírozási források 
biztosítását célzó európai alap létrehozását. 
4. HATÁSELEMZÉS  
Meg kell jegyezni, hogy a probléma 1. szakaszban felvázolt okai közül az els ő három 
problematikus területen vonat kozásában az Unió csak korl átozottan jogosult fellépni. 
A nemzeti vagy regionális pi acok szerkezetével összefügg ő bizonyos problémákkal a 
tagállamoknak kell foglalkozniuk, míg a konjunktúraciklust illet ően a legtöbb 
gazdaságpolitikai eszköz a tagállamok kezében van, így a probléma valamennyi 
okára nem lelhet ő átfogó megoldás az Unió szintjén.  
HU 6   HU Emellett az irányelv csupán választható eszköz a gazdasági szerepl ők számára, 
amennyiben nem kötelezi őket arra, hogy késedelmi kamatot követeljenek. Az 
irányelv ezenkívül olyan területr e vonatkozik, ahol sok más tényez ő is 
befolyásolhatja a fizetési fegyelmet a vállalkozások közötti ügyeletekben. A közelmúltban hatályba lépett vagy hamarosan hatályba lép ő új közösségi szabályok 
átalakítják az Unión belül a határokon át nyúló kereskedelmi ügyletekben a fizetési 
eljárásra és a fizetés érde kében indított bírósági pe rekre vonatkozó szabályozói 
környezetet. Az alapforgatókönyvben nehéz számításba venni az összefüggéseket és 
a továbbgy űrűző hatásokat. Így bármel yik szakpolitikai lehet őség lehetséges 
gazdasági és társadalmi hatásairól csak tájékoztató jelleg ű mennyiségi becsléseket 
lehet készíteni. Ezért az elemzés els ősorban min őségi elemzés. Meg kell jegyezni, 
hogy egyik szakpolitikai lehet őségnek sincs hatása a környezetre vagy kihatása 
harmadik országra.  
A problémák egyes okai, amelyek tekintet ében az Unió nem jogosult arra, hogy 
eljárjon, mindazonáltal befolyásol ják bizonyos szakpolitikai lehet őségek választását. 
Például a piac szerkezete és a gazdasági szerepl ő piaci pozíciója nagy mértékben 
meghatározza, hogy mennyire hajlandó fellépni egy késedelmesen fizet ő adós ellen, 
és vállalni azt a kockázatot, hogy ezzel megr omlik egy esetleg több ezer euró érték ű 
üzleti kapcsolat. Emiatt – noha a különböz ő szakpolitikai lehet őségek hatása 
minőségileg megbecsülhet ő – nehezen lehet megbízható el őrejelzést készíteni a 
javaslat átfogó gazdasági hatásáról, enné lfogva lehetetlen mennyiségileg felmérni a 
közvetlen társadalmi hatásokat.  
A szakpolitikai lehet őségek eredményességének, hatékonyságának és 
koherenciájának értékelése a kiindulási lehet őség fényében történik:
 
A szakpolitikai lehet őségek általános összehasonlítása  
Szakpolitikai 
lehetőség  Eredményesség  Hatékonyság  Koherencia  
2a. szakpoliti-
kai lehet őség 
(nem jár 
jogalkotással): A vállalkoások 
tájékozottságána
k növelését célzó 
tevékenységek 
szervezése Nem : az adósokra 
semmilyen, a hitelez őkre 
minimális hatást 
gyakorol Nem : túl sok er őforrást 
igényel egy nagyon 
bizonytalan eredmény 
eléréséhez. Igen : más területeket is 
érintő 
kompromisszumokat 
nem lehetett azonosítani. 
2b. szakpoliti-kai lehet őség 
(nem jár 
jogalkotással): A kkv-k 
képviseletét 
ellátó szervezetek 
tájékozottságá-
nak növelését 
célzó 
tevékenységek szervezése Nem : a célokat 
valószínűleg nem lehet 
elérni. Igen : meglehet ősen 
alacsony költséggel jár 
az Unió költségvetése 
szempontjából.
 Egyéb 
költséggel nem jár. Igen : más területeket is 
érintő 
kompromisszumokat 
nem lehetett azonosítani. 
2c. szakpoliti-
kai lehet őség Kétséges : lehetséges 
visszatartó er ő a Nem : nagyon magas 
adminisztratív Igen : más területeket is 
érintő 
HU 7   HU (nem jár 
jogalkotással): 
A rossz 
adósokra vonatkozó 
adatok 
közzététele hitelezőkre nézve, de a 
megvalósítása sok 
gyakorlati hátránnyal jár költségekkel jár a 
vállalkozások számára. kompromisszumokat 
nem lehetett azonosítani. 
3a/1. szakpolitikai lehet őség 
(jogalkotással 
jár): a 
vállalkozások 
között fennálló fizetési 
kötelezettségekr
e vonatkozó fizetési 
határidők 
összehangolása Igen : a szerz ődéses 
fizetési határid ők 
lerövidítésével 
valószínűleg kevesebb 
fizetési késedelemhez 
vezet.  Nem : jelent ős 
megfelelési és kiigazítási 
költségekkel jár. Nem : csorbul a 
szerződéskötési 
szabadság, ha megsz űnik 
a vállalkozások azon 
lehetősége, hogy az 
ügyfeleknek kínált fizetési határid őkkel 
versenyezzenek. Ez 
pedig nagyobb nyomást gyakorolhat a 
szerződéses tárgyalások 
egyéb vonatkozásaira, amelyek során a 
nagyvállalatok továbbra 
is jelent ős befolyást 
gyakorolhatnak a 
beszállító kisvállalatokra 
3a/2. szakpoliti
kai lehet őség 
(jogalkotással 
jár): az állami 
hatóságok vállalkozásokkal 
szemben 
fennálló fizetési 
kötelezettségére 
vonatkozó fizetési 
határidők 
összehangolása Igen : a szabályos és 
átlátható eljárások követésére kötelezett 
nemzeti hatóságokkal 
kötött szerz ődésekben 
nem szabad 
érvényesülnie az 
ügyféllel ápolt üzleti 
kapcsolat megromlásától 
való félelemnek.
 
Ráadásul az állami 
hatóságok által odaítélt 
szerződésekben a fizetési 
határidő általában nem 
képezi tárgyalás alapját. 
Rendelkezni kell azonban egy kell ően 
nagy mérték ű, 
késedelmes fizetés esetén alkalmazandó 
szankcióról.  Igen : a nemzeti 
hatóságok költségvetésére 
gyakorolt hatás 
meglehetősen korlátozott 
lenne ahhoz képest, hogy 
mennyivel megnövelné a 
vállalkozások 
likviditását, ha az állami 
hatóságok korábban fizetnének.  Igen : más területeket is 
érintő 
kompromisszumokat 
nem lehetett azonosítani. 
3b. szakpolitik
ai lehet őség 
(jogalkotással 
jár): a 
„marginális” kamatláb 
növelése Kétséges : úgy t űnik, 
hogy az érintettek elégedettek a jelenlegi 
„marginális” 
kamatlábbal. A vállalkozásoknak már 
jelenleg is joguk van 
magasabb kamatlábat 
kikötni a szerz ődésben 
vagy a kereskedelmi feltételeikben. A 
jelenlegi szabályok 
lehetővé teszik, hogy 
nemzeti 
jogszabályaikban a 
tagállamok magasabb Kétséges : ez a lehet őség 
megerősítheti a nagyobb 
vagy er ősebb 
vállalkozások helyzetét, 
mivel azoknak a vállalatoknak a 
tárgyalási pozícióját 
erősíti, amelyek 
kedvezményt kérnek a 
korai fizetésért. Igen : más területeket is 
érintő 
kompromisszumokat 
nem lehetett azonosítani. 
HU 8   HU minimális „marginális” 
kamatlábat írjanak el ő. 
3c. szakpolitika
i lehet őség 
(jogalkotással 
jár): az 5 EUR-s 
küszöb eltörlése Igen , a kis érték ű 
ügyletek esetében, 
amennyiben egyéb olyan intézkedésekkel társítják 
őket, amelyek 
gazdaságossá teszik a kinnlevő összegek 
beszedését.
 Igen , különösen a kkv-k 
számára. Nem lehetett 
költségvetési, tranzakciós, illetve 
megfelelési költségeket 
azonosítani. Igen : más területeket is 
érintő 
kompromisszumokat nem lehetett azonosítani 
3d. szakpolitikai lehet őség 
(jogalkotással 
jár): a „késedelmi díj” 
bevezetése Igen : lehetővé tenné a 
vállalkozásoknak, hogy 
megtéríttessék a fizetés 
teljesítésének követelésével és a 
késedelmi kamatok 
kiterhelésével járó tranzakciós költségeket, 
hogy a hitelez ők pusztán 
üzleti okokból döntsenek úgy, hogy nem 
számítanak fel kamatot. Igen : a költségek (f őként 
tranzakciós költségek) 
újraelosztásra kerülnek.
 
Költségvetési vagy 
megfelelési költségek 
nem merülnek fel. Igen : más területeket is 
érintő 
kompromisszumokat 
nem lehetett azonosítani. 
3e. szakpolitikai lehet őség 
(jogalkotással 
jár): a 
„késedelmes fizetésért járó 
kártérítés” 
bevezetése Igen : a követeléssel 
arányos nagy visszatartó erő az adósokra nézve, 
mivel az adós számára 
felmerülő költségek 
meghaladnák azt a 
megtakarítást, amelyet 
az ingyenes kereskedelmi hitellel 
egyébként el tudna érni.
 
A hitelez őket is er ősen 
arra ösztönzi, hogy a 
fizetés teljesítését és kamatokat követeljenek. Igen : a költségek (f őként 
tranzakciós költségek) újraelosztásra kerülnek. 
Megfelelési költségek 
nem merülnek fel. A vállalkozásoknak 
okozott kárra tekintettel 
a költségvetési kiadások indokoltak és arányosak 
a szabályoknak történ ő 
megfeleléssel. Igen : más területeket is 
érintő 
kompromisszumokat 
nem lehetett azonosítani. 
3f. szakpolitikai lehet őség 
(jogalkotással 
jár): az 
érdekképviseleti 
szervezetek szerepének 
kibővítése Kétséges : nem biztos, 
hogy ezek a szervezetek 
elegendő erőforrással 
rendelkeznek ahhoz, 
hogy vállalni tudják a 
lejárt követelések peresítésével járó 
adminisztratív 
költségeket és pénzügyi kockázatokat. 
Érdekellentét miatt is 
elállhatnak a per indításától, ha például 
mind a hitelez ők, mind 
az adós tagjai a szervezetnek.  Igen , ha intézkedéseket 
hoznak a perindítás 
költségének és a hozzá kapcsolódó pénzügyi 
kockázatoknak a 
csökkentésére (3c., 3d. és 3e. lehet őség).
 Igen : más területeket is 
érintő 
kompromisszumokat nem lehetett azonosítani. 
A fenti hatáselemzés azt mutatja, hogy a vállalkozások közötti ügyletek tekintetében 
a 3a/2., a 3c., a 3d. és a 3e. szakpolitikai lehet őség felel meg a hatékonyság, 
eredményesség és koherencia kritériu mának. A többi szakpolitikai lehet őség legalább 
egy kritériumnak nem felel meg:  
A szakpolitikai lehet őségek rangsorolása  
HU 9   HU Szakpolitikai lehet őség  Eredményesség  Hatékonyság  Koherencia  
JAVASOLT LEHET ŐSÉG  
3a/2. szakpolitikai lehet őség 
(jogalkotással jár): az állami hatóságok 
vállalkozásokkal szemben fennálló 
fizetési kötelezettségére vonatkozó fizetési határid ők összehangolása Igen
 Igen  Igen  
3c. szakpolitikai lehet őség (jogalkotással 
jár): az 5 EUR-s küszöb eltörlése Igen  Igen  Igen  
3d. szakpolitikai lehet őség 
(jogalkotással jár): a „késedelmi díj” 
bevezetése Igen  Igen  Igen  
3e. szakpolitikai lehet őség (jogalkotással 
jár): a „késedelmes fizetésért járó kártérítés” bevezetése Igen
 Igen  Igen  
NEM JAVASOLT LEHET ŐSÉGEK  
3b. szakpolitikai lehet őség 
(jogalkotással jár): a „marginális” 
kamatláb növelése  Kétséges  Kétséges  Igen  
3f. szakpolitikai lehet őség (jogalkotással 
jár): az érdekképviseleti szervezetek 
szerepének kib ővítése Kétséges  Igen  Igen  
3a/1. szakpolitikai lehet őség 
(jogalkotással jár): a vállalkozások között 
fennálló fizetési kötelezettségekre 
vonatkozó fizetési határid ők 
összehangolása Igen  Nem  Nem  
2a. szakpolitikai lehet őség (nem jár 
jogalkotással): A vállalkozások 
tájékozottságának növelését célzó 
tevékenységek szervezése Nem  Nem  Igen  
2b. szakpolitikai lehet őség (nem jár 
jogalkotással): A kkv-k képviseletét ellátó 
szervezetek tájékozottságának növelését célzó tevékenységek szervezése Nem
 Igen  Igen  
2c. szakpolitikai lehet őség (nem jár 
jogalkotással): A rossz adósokra 
vonatkozó adatok közzététele Kétséges  Nem  Igen  
Csak a 2c. szakpolitikai lehet őség terhelné meg valószín űleg jelent ős költségekkel a 
vállalkozásokat. Ennek a szakpolitikai lehet őségnek az esetében ezek a költségek a 
kkv-k tekintetében 25 300 millió EUR-ra, a nagyvállalatok tekintetében 86,1 millió EUR-ra rúgnának.