Különjelentés Egységes fel ügyeleti 
mechanizmus  – Ígéretes 
kezdet, de fejlesztésre van 
szükségHU 2016  29 SZ.
EURÓPAI
SZÁMVEVŐSZÉK

EURÓPAI SZÁMVEVŐSZÉK  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Telefon: +352 4398-1
Megkeresés:  eca.europa.eu/hu/Pages/ContactForm.aspx
Weboldal:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditors
Bővebb tájékoztatást az Európai Unióról az interneten talál (http://europa.eu).
Luxembourg: Az Európai Unió Kiadóhivatala, 2016
Print ISBN 978-92-872-6245-5 ISSN 1831-0893 doi:10.2865/78666 QJ-AB-16-029-HU-C
PDF ISBN 978-92-872-6237-0 ISSN 1977-5733 doi:10.2865/304012 QJ-AB-16-029-HU-N
EPUB ISBN 978-92-872-6240-0 ISSN 1977-5733 doi:10.2865/26749 QJ-AB-16-029-HU-E
© Európai Unió, 2016
A sokszorosítás a forrás megjelölésével megengedett.
A 4. ábra bármilyen formában történő felhasználásához vagy sokszorosításához közvetlenül a szerzői jog tulajdonosától 
kell engedélyt kérni.
A jelentésben szereplő, más szervezetek (pl. Nemzetközi Fizetések Bankja, IMF) dokumentumaiból származó idézetek 
fordításai nem szükségszerűen az említett szervezetek által készített hivatalos fordítások.
Egységes fel ügyeleti 
mechanizmus  – Ígéretes 
kezdet, de fejlesztésre van 
szükség
(az EUMSZ 287. cikke (4) bekezdésének második 
albekezdése alapján)KülönjelentésHU 2016  29 SZ.
02
 Az ellenőrző csoport
A számvevőszéki különjelentések egy adott költségvetési vagy irányítási területre vonatkozó teljesítmény- és szabálysze -
rűségi ellenőrzés eredményeit mutatják be. Annak érdekében, hogy ellenőrzései maximális hatást érjenek el, ezek megvá -
lasztásakor és megtervezésekor a Számvevőszék tekintetbe veszi a teljesítmény-, illetve szabályszerűségi kockázatokat, az 
érintett bevétel vagy kiadás nagyságát, a várható fejleményeket, valamint a politika és a nagyközönség érdeklődését.
Ezt a jelentést a piacszabályozás és versenyalapú gazdaság ellenőrzésére szakosodott, Baudilio Tomé Muguruza számvevő -
széki tag elnökölte IV. Kamara készítette. Az ellenőrzést Neven Mates számvevőszéki tag vezette, Georgios Karakatsanis, ka -
binetfőnök és Marko Mrkalj, a kabinet attaséja; Zacharias Kolias, igazgató és Mirko Gottmann feladatfelelős támogatásával. 
Az ellenőrző csoport tagjai Boyd Anderson (kirendelt szakértő), Paraskevi Demourtzidou, Helmut Kern és Giorgos Tsikkos 
ellenőrök voltak. Nyelvi támogatás: Thomas Everett.
Balról jobbra:  G. Karakatsanis, G. Tsikkos, M. Mrkalj, P . Demourtzidou, Z. Kolias, N. Mates,  
T. Everett, M. Gottmann, H. Kern
03
 Tartalomjegyzék
Bekezdés 
 Rövidítések
I – XV Összefoglaló
1 – 12 Bevezetés
6 – 12 Az európai bankunió létrehozása
13 – 19 Ellenőrzési módszer és módszertan
19 Nehézségek az ellenőrzési bizonyítékok megszerzése során
20 -–77 Irányítás
21 – 27 Összetett szervezeti struktúrát hoztak létre
25 Tekintve az időbeli korlátokat, az EKB által az EFM érdekében folytatott munkaerő-felvétel eredményes volt…
26 – 27 …az EKB azonban erőteljesen támaszkodik az illetékes nemzeti hatóságok erőforrásaira
28 – 39 Az intézményi szerveket az előírt módon létrehozták, de azokat igen szövevényes döntéshozatali 
folyamat támogatja
32 – 35 A döntéshozatal összetett folyamat, amely sokrétű információcserével és a  felügyeleti tanács 
titkárságának jelentős bevonásával jár
36 – 37 A fel ügyeleti test ületnek óriási számú határozatot kell hoznia…
38 – 39 …ami dominóhatást gyakorol az irányítóbizottság munkájára
40 – 52 Alkalmazzák a  monetáris politika és a  felü gyelet egymástól való elk ülönítésének elvét, de 
fennállnak a fü ggetlenség érzékelésével kapcsolatos kockázatok
42 – 46 Többet lehetne tenni a  szolgáltatások megosztásából eredő kockázatok értékelése érdekében
47 – 52 Az EFM szervezeti és pénz ügyi kialakítása eredendően a monetáris politikai és fel ügyeleti funkciók 
függetlenségét érintő további kockázatokat hordoz
04 Tartalomjegyzék 
 
53 – 57 Az EFM vezetése és munkatársai tekintetében etikai eljárásokat és magatartási kódexeket 
alkalmaznak
53 – 57 Kidolgozták „Az egységes fel ügyeleti mechanizmus etikai keretrendszere” című dokumentumot, de 
az illetékes nemzeti hatóságok továbbra is a nemzeti jogszabályok hatálya alá tartoznak, és jelentős 
mérlegelési jogkörrel rendelkeznek saját szabályaik meghatározása során
58 – 77 Belső ellenőrzés: átfogó ellenőrzési tervet alkalmazó innovatív megközelítés, de a  végrehajtást az 
erőforrások elosztásával és tervezésével kapcsolatos problémák hátráltatják
62 – 65 Az erőforrások D-IA általi elosztása: noha egyértelműen számszerűsítették a  személyzeti igényeket, 
a személyzet végleges létszáma nem volt megfelelő
66 – 69 A tervezés átfogó ellenőrzési univerzumon alapul, de nem mindig veszi figyelembe a  bevált gyakorlatot
70 – 77 Jóllehet a  kockázatértékelési módszertan általánosságban megfelelő, hiányoznak belőle a  biztosítékok, 
amelyek szavatolnák, hogy a nagy és közepes kockázatú ter ületekkel teljes körűen, a megfelelő időben 
foglalkozzanak
78 – 103 Elszámoltathatósági mechanizmusok
82 – 84 i. A létrehozó jogszabály világosan meghatározza és közzéteszi az EFM egészének szerepköreit és 
felelősségeit
85 – 87 ii. A Számvevőszék ellenőrzési felhatalmazását az Unió működéséről szóló szerződés határozza 
meg
88 – 97 iii. Még nem ker ült sor formális teljesítménykeret kidolgozására, amely bizonyosságot adna az 
EFM céljainak elérésére vonatkozóan
98 – 99 iv. A  felü gyelet Parlament általi demokratikus ellenőrzését jelentős titoktartási korlátozások 
mellett gyakorolják
100 – 103  v. Léteznek visszacsatolási mechanizmusok, de egyelőre nem foglalnak magukban a pénz ügyi 
intézményekre irányuló általános felméréseket
104 – 149 Közös fel ügyeleti csoportok  – szervezés és erőforrás-elosztás
106 – 125  A sz ükséges összes fel ügyeleti erőforrásra, az erőforrások elosztására és a személyzet 
biztosítására vonatkozó becslés és tervezés
107 – 110  Az EFM teljes személyzet iránti igényére vonatkozó kezdeti becslések egyszerű megközelítést követtek…
111 – 112  …amely nem vette teljes mértékben figyelembe a növekvő fel ügyeleti munkaterhet
113 – 119  A klaszterek kialakításának módszerét úgy határozták meg, hogy megkönnyítse a  munkatársak közös 
felügyeleti csoportokhoz való kezdeti hozzárendelését, de ezt naprakésszé kellene tenni
120 – 121  Az EKB erőforrásait a  klaszterek kialakításának módszertanával összhangban osztják el
122 – 125  A koordinátorok kinevezésére vonatkozó politikát úgy alakították ki, hogy előmozdítsa a  harmonizációt, 
de a politikát nem követik mindig a gyakorlatban
05 Tartalomjegyzék 
 
126 – 137  Az EKB egy üttműködése az illetékes nemzeti hatóságokkal és a rájuk való támaszkodás
126 – 128  A közös felü gyeleti csoportok erőteljesen támaszkodnak az illetékes nemzeti hatóságok munkatársaira, 
ám az EKB-nak kevés befolyása van az illetékes nemzeti hatóságok erőforrásaira
129 A közös fel ügyeleti csoportok személyzetét még mindig nagyrészt a  származási hely szerinti illetékes 
nemzeti hatóság adja…
130 – 137  …miközben az illetékes nemzeti hatóságok személyzeti kontingenseinek némelyike nem felel meg az EKB 
közös felü gyeleti csoportok személyzettel való ellátásával kapcsolatos elvárásainak
138 – 149  A közös fel ügyeleti csoportok felépítése, jelentési csatornái és képzése
138 – 139  A multinacionális csoportok megkönnyítik a  tudás és a  bevált gyakorlatok megosztását…
140 …de az egymással ü tköző jelentési csatornák…
141 …az egyértelműség hiánya a  kommunikációs áramlásokban és a  feladatok elosztásában…
142 …és az illetékes nemzeti hatóságok horizontális funkcióinak igénybevételében és besorolásában 
mutatkozó k ülönbségek az erőforrások kevéssé hatékony felhasználásához vezethetnek
143 – 147  Az illetékes nemzeti hatóságok közös fel ügyeleti csoportokban dolgozó személyzetére irányuló kötelező 
teljesítményértékelés hiánya ösztönzési és teljesítményproblémákat okozhat
148 – 149  Az EFM nem rendelkezik integrált képzési tantervvel vagy fel ügyelői tanúsítási programmal
150 – 183 Helyszíni fel ügyelet
150 – 152  A helyszíni fel ügyeleti mechanizmusok kialakítása koherens és átfogó
153 – 170  A helyszíni ellenőrzések személyzettel való ellátása, tervezése és végrehajtása során gyakorlati 
hiányosságok mer ülnek fel
153 – 158  Az EKB korlátozott részvétele a  helyszíni ellenőrzésekben
159 – 164  A tervezés részletes és összetett
165 – 170  Informatikai fejlesztésekre van sz ükség
171 – 175  Az EKB konkrét intézkedéseket tervez az ellenőrök és a  küldetésvezetők képzettségének és 
készségeinek javítása érdekében
06 Tartalomjegyzék 
 
176 – 183  Világos jelentéstételi struktúra, amely azonban nem fordít kellő figyelmet a részletekre, és 
amelynek értékét csökkentheti a hosszadalmas eljárás
176 – 177  Az EKB jelentéstételi eljárását jól alakították ki
178 – 182  A megállapítások kommunikálására vonatkozó szabályok azonban hiányosak
183 Hosszú időt hagynak a jelentések kiadására
184 – 197 Következtetések és ajánlások
185 – 187  Irányítás
188 – 189  Elszámoltathatóság
190 – 194  Közös felü gyeleti csoportok
195 – 197  Helyszíni ellenőrzések
 I. melléklet  — Az ellenőrzési módszer összefoglalása
 II. melléklet — Az információkhoz való hozzáférés korlátai
 III. melléklet — A döntéshozatali folyamat
 IV. melléklet — Az EKB költségvetési folyamata
 V. melléklet  — A bankfel ügyelet ellenőrzése kiválasztott nemzeti jogrendszerekben
 VI. melléklet —  Az IMF átláthatóságra és elszámoltathatóságra vonatkozó ajánlásai az EKB 
felü gyeleti felelősségei terén
 VII. melléklet —  Az Európai Bizottság által végzett, az EFM-rendelet 32. cikke szerinti 
felü lvizsgálat hatóköre
 VIII. melléklet — Az illetékes nemzeti hatóságok és a fel ügyelt intézmények felmérése
 IX. melléklet —  Az EKB Európai Parlament felé való elszámoltathatóságát biztosító 
mechanizmus fő elemei
 X. melléklet  — A helyszíni ellenőrzésekkel kapcsolatos jelentéstételi folyamat felépítése
 Az EKB válasza
07
 Rövidítések
BCBS : Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság
BIS: Nemzetközi Fizetések Bankja
BUCOM : az Európai Központi Bank Költségvetési Bizottsága
COI : az EKB Centralizált Helyszíni Vizsgálati Osztálya
DGMS : mikroprudenciális felügyeletért felelős főigazgatóság
EBH : Európai Bankhatóság
EFM : egységes felügyeleti mechanizmus
EKB : Európai Központi Bank
EUMSZ : az Európai Unió működéséről szóló szerződés
FDIC : Federal Deposit Insurance Corporation (az Egyesült Államok szövetségi betétbiztosítási intézete)
FTE : teljes munkaidős egyenérték
GAO : Government Accountability Office (az Egyesült Államok kormányzati ellenőrzési hivatala)
GMU : gazdasági és monetáris unió
GYIK : gyakran ismételt kérdések
HoM : küldetésvezető
IAC: Belső Ellenőrzési Bizottság
IMAS : információkezelési rendszer
IMF : Nemzetközi Valutaalap
INH : illetékes nemzeti hatóság
JST: közös felügyeleti csoport
KBER : Központi Bankok Európai Rendszere
MEL : minimális beavatkozási szint
NCB : nemzeti központi bank
08 Rövidítések 
 
PFER : Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszere
RAS : kockázatértékelési rendszer
SAI: legfőbb ellenőrző intézmény
SB: felügyeleti testület
SEP : felügyeleti vizsgálati program
SQA : felügyeleti minőségbiztosítás
SREP : felügyeleti felülvizsgálati és értékelési eljárás
09
 Összefoglaló
Mi az EFM?
I
A 2008-as globális pénzügyi válság sok európai gazdaságban súlyos zavart okozott. A bankszektort érintő dominóhatás 
következtében – a dereguláció és a növekvő kockázatvállalás évei után – sok hitelező intézmény abban a helyzetben 
találta magát, hogy túlságosan sok kitettséggel rendelkezik a hanyatló piacokon, és kénytelen a kormányhoz fordulni 
pénzügyi támogatásért. Az állami mentőcsomagok azonban elkerülhetetlenül hozzájárultak az államadósság növeke -
déséhez, ami a beruházások és a növekedés szűküléséhez és a bankok fizetőképességére gyakorolt további nyomáshoz 
vezetett.
II
A jövőbeli válságok megelőzése és a bankszektor iránti bizalom megerősítése érdekében meg kellett törni a túlzott koc -
kázatvállalás és a kormányzati mentőcsomagok „ördögi körét”. 2012-ben az uniós vezetők, tartós megoldásra törekedve 
az euróövezetben, hivatalosan bejelentették a bankok európai bankunió révén megvalósuló közös szabályozását.
III
A bankunió fő pilléreiként az euróövezeti bankok központosított felügyeletét, a csődbe jutott bankoknak az adófizetőkre 
és a gazdaságra háruló minimális költségekkel történő felszámolását biztosító mechanizmust és a betétgaranciák harmo -
nizált rendszerét kívánták létrehozni. A központosított felügyelet megvalósításának első lépése az egységes felügyeleti 
mechanizmus (EFM) 2014-ben történt létrehozása volt, amelynek át kellett vennie a korábban a nemzeti hatóságok által 
végzett felügyeleti munka nagy részét. Az EFM-et az Európai Központi Bank joghatósága alá helyezték, de a működésébe 
szorosan bevonják a részt vevő tagállamokat is.
Miről szól e jelentés?
IV
A Számvevőszéket megbízták azzal, hogy vizsgálja meg az EKB irányításának operatív hatékonyságát. Ezen ellenőrzés 
során ezért arra összpontosítottunk, hogy az EKB hogyan hozta létre az EFM-et és hogyan szervezi annak munkáját. Meg -
vizsgáltuk különösen az új mechanizmus irányítási struktúráját (beleértve a belső ellenőrzés munkáját), az elszámoltatha -
tósági mechanizmusokat (beleértve a külső ellenőrzést), a bankfelügyeleti csoportok szervezését és erőforrásokkal való 
ellátását (mind a helyszínen kívül, mind a helyszínen, a bankok helyiségeiben), valamint a helyszíni ellenőrzési eljárást.
V
Mindazonáltal az elvégezni kívánt ellenőrzésünk valamennyi területén egy fontos akadályba ütköztünk – véleménykü -
lönbség alakult ki ugyanis az EKB-val felhatalmazásunk pontos tartalmát és a dokumentumokba való betekintési jogunkat 
illetően. Azzal érvelve, hogy azok a hatáskörünkön kívül esnek, az EKB számos olyan dokumentumot nem volt hajlandó 
megosztani, amelyekre munkánk elvégzéséhez szükség lett volna. Emiatt csak részben tudtuk értékelni, hogy az EKB 
hatékonyan működteti-e az EFM-et az irányítás, a nem helyszíni felügyelet és a helyszíni ellenőrzések területén.
10 Összefoglaló 
 
Mit állapítottunk meg?
VI
Elegendő információt szereztünk annak megállapításához, hogy az EFM-et az ütemtervnek megfelelően létrehozták. 
A felügyeleti struktúra a nemzeti felügyeleti hatóságok részvétele miatt meglehetősen összetett, és az EKB-munkatársak 
és a részt vevő tagállamok által az illetékes nemzeti hatóságokhoz kinevezett munkatársak közötti kiterjedt koordinációra 
és kommunikációra támaszkodik. Ez az összetettség kihívást jelent az irányítás területén, ahol a vezetői döntéshozatal 
hatékonyságát és eredményességét gátolhatják az információcserére szolgáló összetett eljárások.
VII
Az EKB-t jogszabály kötelezi arra, hogy egyértelműen különválassza monetáris politikai és felügyeleti funkcióit. Ez utóbbit 
a felügyeleti testület felügyeli, amely határozatokra tesz javaslatot az EKB Kormányzótanácsának. Az EFM felügyeleti 
testülete azonban nem gyakorol ellenőrzést az EKB-n belül a felügyeleti költségvetés és a humánerőforrások felett. Ez 
aggályokat vet fel az EKB két munkaterületének függetlenségével kapcsolatban, mint ahogyan az is, hogy egyes EKB-osz -
tályok mindkét funkció számára nyújtanak szolgáltatásokat, olyan világos szabályok és jelentési csatornák nélkül, amelyek 
minimálisra csökkentenék a célkitűzések lehetséges ütközéseit.
VIII
A belső ellenőrzés is az ilyen közös szolgálatok egyike. Megállapítottuk, hogy nem rendelkezik elegendő erőforrással az 
EFM-mel kapcsolatos munkájához, amely az egyéb ellenőrzési feladatoknál kevesebb figyelmet kap. Noha kielégítő koc -
kázatértékelést végeztek a szükséges ellenőrzési témák meghatározása érdekében, a belső ellenőrzés számára jelenleg 
rendelkezésre álló erőforrások nem megfelelőek annak biztosításához, hogy az EFM-műveletek legkockázatosabb vonat -
kozásaival észszerű időn belül foglalkozni lehessen.
IX
Az EKB arra irányuló erőfeszítéseit, hogy biztosítsa az EFM átláthatóságát és elszámoltathatóságát az Európai Parlament és 
a nyilvánosság felé, potenciálisan gyengítheti, hogy nem áll rendelkezésre megfelelő mechanizmus a felügyeleti eredmé -
nyesség értékeléséhez, majd az arról való beszámoláshoz.
X
A felügyeleti személyzet létszámát eredetileg egy nagyon egyszerű módszerrel határozták meg, amely az arra vonatkozó 
becslésekre támaszkodott, hogy a hasonló funkciókat milyen létszámú személyzettel látták el az illetékes nemzeti ható -
ságoknál az EFM létrehozása előtt. Nem végeztek részletes elemzést az új és sokkal nagyobb követelményeket támasztó 
EFM-keret személyzeti szükségleteit illetően, és így nem hoztak létre a jogszabály előírása szerint közvetlen kapcsolatot 
a felügyeleti vizsgálati program és az erőforrások elosztása között. Vannak arra utaló jelzések, hogy a jelenlegi személy -
zeti létszám nem elegendő.
11 Összefoglaló 
 
XI
Az EFM az euróövezet fontosabb bankjainak helyszíni és nem helyszíni felügyeletére irányuló munkája során nagymér -
tékben támaszkodik a nemzeti hatóságok által kinevezett személyzetre. Így az EKB általános felelőssége ellenére nem 
rendelkezik elégséges ellenőrzéssel sem a felügyeleti és ellenőrző csoportok összetétele és készségei, sem a felhasznál -
ható erőforrások felett.
XII
A közös, nem helyszíni felügyeleti csoportok számára biztosított erőforrások, különösen a nemzeti hatóságok által biz -
tosított erőforrások nem felelnek meg a szükségletekre vonatkozó kezdeti becsléseknek, és a személyzeti létszám ebből 
fakadó korlátai sok esetben érintik a csoportok arra való képességét, hogy megfelelően felügyeljék a bankokat, amelye -
kért felelősek.
XIII
A helyszíni felügyelet munkája hasonlóképpen az EKB felelőssége, de itt az a probléma, hogy az ellenőrző csoportok 
tagjai között jellemzően nagyon kevés az EKB-munkatárs. Ezenfelül az ellenőrzéseket a legtöbb esetben a bank székhely 
szerinti vagy fogadó felügyeleti szerve vezeti.
XIV
A helyszíni felügyelet lefolytatását érintő problémák közé tartozik még az ellenőrzési kérelmek prioritási sorrendjének 
felállítására vonatkozó útmutatás hiánya, informatikai hiányosságok, valamint hogy javítani kell az illetékes nemzeti ható -
sági helyszíni ellenőrök képzettségét. Ezen túlmenően a végleges ajánlások kiadására vonatkozó határidő hossza miatt 
előfordulhat, hogy mire a megállapításokat hivatalosan átadják az ellenőrzött banknak, azok idejétmúlttá válnak.
Hogyan lehetne javítani az EFM-et?
XV
Ajánlásaink a következők:
a) Az irányítás területén az EKB:
I. törekedjen a hatékonyság azáltal történő javítására, hogy tovább egyszerűsíti a döntéshozatali folyamatot;
II. vizsgálja meg a közös szolgálatok rendszerének a funkciók elkülönítését érintő kockázatát, hozzon létre különálló 
jelentési csatornákat azokban az esetekben, amikor egyedi felügyeleti erőforrások érintettek, és vizsgálja meg 
annak a lehetőségét, hogyan vonhatná be jobban a felügyeleti testület elnökét és alelnökét a költségvetési folya -
matba; és
III. úgy ossza el a belső ellenőrzési készségeket és erőforrásokat, hogy a nagyobb kockázatokat a megfelelő módon 
és időben lefedjék.
12 Összefoglaló 
 
b) Az elszámoltathatóság területén az EKB:
I. bocsássa rendelkezésre a Számvevőszék által kért összes dokumentumot, hogy az eleget tudjon tenni ellenőrzési 
felhatalmazásának; és
II. dolgozzon ki és tegyen közzé egy formális teljesítménykeretet felügyeleti tevékenységei eredményességének 
bemutatására.
c) A nem helyszíni felügyelet (közös felügyeleti csoportok) területén az EKB:
i. tegyen lépéseket annak biztosítása érdekében, hogy a nemzeti hatóságok teljes mértékben és arányosan részt 
vegyenek a közös felügyeleti csoportok munkájában;
ii. dolgozzon ki módszereket az illetékes nemzeti hatóságokkal, amelyek segítségével értékelni tudja a közös fel -
ügyeleti csoportok leendő kinevezettjeinek megfelelőségét és későbbi teljesítményét;
iii. hozzon létre és tartson fenn a közös felügyeleti csoportok valamennyi munkatársának készségeit, tapasztalatát 
és képzettségét tartalmazó átfogó adatbázist;
iv. vezessen be formális és releváns képzési tantervet valamennyi felügyeleti munkatárs számára, és mérlegelje egy 
nem helyszíni felügyeleti tanúsítási program létrehozását;
v. dolgozzon ki kockázatalapú módszertant az egyes közös felügyeleti csoportok méretének és összetételének 
meghatározásához; és
vi. rendszeres időközönként vizsgálja felül a felügyeleti tervezésben használt klaszterképzési modellt, és szükség 
szerint frissítse azt. A klaszterképzésnek a legfrissebb bankspecifikus információkon kell alapulnia.
d) A helyszíni felügyelet területén az EKB:
i. jelentősen erősítse meg saját személyzete jelenlétét a helyszíni ellenőrzéseken, valamint gondoskodjon arról, 
hogy az ellenőrzések nagyobb arányát vezesse nem helyi felügyeleti munkatárs; és
ii. orvosolja az informatikai rendszer hiányosságait, és javítsa a helyszíni ellenőrök általános készségeit és 
képzettségét.
13
 Bevezetés
01 
A pénzügyi rendszer sarkalatos szerepet tölt be a gazdaság működésében. A megbíz -
ható pénzügyi rendszer kulcsszerepet játszik az erőforrások hatékony elosztásában, 
és ezáltal hozzájárul a fenntartható gazdasági növekedéshez. A pénzügyi stabilitás 
zavara jelentős költségeket okozhat az állam és a gazdaság egésze számára.
02 
A globális pénzügyi válságot megelőző időszakban az európai bankokat főként 
a kockázat (pl. a származtatott termékekkel, az ingatlanokkal kapcsolatos kockázat és 
az országkockázat) helytelen árazása jellemezte, miközben mérlegeik gyors ütem -
ben bővültek anélkül, hogy ezzel megfelelő tőketartalékok és likviditási tartalékok 
álltak volna szemben. E gyenge kockázatkezelés az alacsony kamatlábakkal párosulva 
túlzott kockázatvállaláshoz, a hitelezési tevékenység megugrásához és fenntartha -
tatlan tőkeáttételhez vezetett, és egyúttal több uniós tagállamban jelentős makro -
gazdasági egyensúlytalanság létrejöttéhez járult hozzá. Ezeket a problémákat sajnos 
nem ismerték fel kellő időben ahhoz, hogy kielégítően orvosolni lehetett volna őket. 
A modern pénzügyi rendszerek egymástól való kölcsönös függése miatt az egyik 
országban jelentkező problémák gyorsan továbbgyűrűztek az országhatárokon túlra, 
és más uniós országokban is pénzügyi nehézséget idéztek elő.
03 
A likviditás kimerülésével és a hitelminőség gazdasági visszaesés kiváltotta további 
romlásával számos bankról kiderült, hogy rendkívül sérülékeny, és az állami szektor 
támogatására szorul. Ami az euróövezetet illeti, bebizonyosodott, hogy a gazdasági 
és monetáris unió (GMU) mechanizmusai mélyen gyökerező strukturális hiányossá -
gokkal rendelkeznek.
04 
Az egyik fontos tényezőt az jelentette, hogy a hitelintézetek szabályozásával és 
felügyeletével kapcsolatos felelősségek nemzeti hatáskörben voltak. Az egységes 
európai felügyeleti hatóság hiánya következtében „lényeges eltérések álltak fenn 
a különböző tagállamokban a nemzeti felügyeleteknek adott hatáskörökben”1.1 Európai Bizottság, Report of 
the High-Level Group on 
Financial Supervision in the EU  
(Az európai uniós pénzügyi 
felügyelettel foglalkozó magas 
szintű csoport jelentése), 
Brüsszel, 2009.
14 Bevezetés 
 
05 
További problémát jelentett, hogy – amint 2012-ben megállapították – a GMU intéz -
ményi felépítése nem elégséges ahhoz, hogy megakadályozza „az államháztartások 
sebezhetősége és a bankszektor gyengeségei közötti káros kölcsönhatásokat”2. 
A nemzeti bankrendszer válsága érinti az államháztartást is, és fordítva. A bankok és 
az államháztartás egymástól való kölcsönös függősége sebezhetővé tette az euró -
övezetet, és tovább bonyolította a válság megoldásának feladatát (lásd: 1. ábra ).1. ábra2 Herman Van Rompuy, az 
Európai Tanács elnöke, 
együttműködésben José 
Manuel Barrosóval, az Európai 
Bizottság elnökével, 
Jean-Claude Junckerrel, az 
eurócsoport elnökével és 
Mario Draghival, az Európai 
Központi Bank elnökével: A cél 
a valódi gazdasági és monetáris 
unió , 2012. december.
A bankok és az államok közötti kölcsönös f üggőség: lefelé tartó spirál?
túlzott kockázatvállalás megfelelő 
tőketartalékok és likviditási tartalékok nélkül a hitelállomány túlzott növekedésemagas tőkeáttételtúlzott bónuszok
likviditási nyomásokﬁzetőképességi problémáka hitelállomány kismértékű növekedése (kínálat)gyenge bizalom a bankrendszer irántmakrogazdasági egyensúlyhiányokszéles körű állami pénzügyi támogatás a csőd közeli helyzetbe került bankok államosításához 
kevesebb állami kiadásgyenge növekedésa hitelállomány gyenge növekedése(kereslet)a nem teljesítő hitelek állományánakbővülésemagas hitelfelvételi költségek a bankokszámára (az országkockázat miatt)nagyobb költségvetési hiány és államadósságmagasabb hitelfelvételi költségek az állam számára
Államadósság-
válság A gazdaságot szűkítő 
költségvetési politikaGyenge 
bankfelügyeletBankválság
Megmentés
közpénzből
Forrás:  Európai Számvevőszék.
15 Bevezetés 
 
Az európai bankunió létrehozása
06 
2012-ben az európai vezetők úgy döntöttek, hogy elmélyítik a GMU-t, és egy európai 
bankuniót hoznak létre „a bankok és az államháztartások közötti ördögi kör megtö -
rése”3 érdekében és avégett, hogy megoldást találjanak az euróövezeti országok 
bankszektorát gyengítő hiányosságokra. A bankunió fő célja, hogy egy stabil és jól 
működő pénzügyi rendszer kialakításával növelje az európai bankrendszer átlátható -
ságát, egységességét és biztonságát (lásd: 1. táblázat ).1. táblázatA bankunió célja
A bankunió célja, hogy 
növelje az európai 
bankrendszer
…átláthatóságáta közös bankfelügyeleti, helyreállítási és szanálási szabályok és adminiszt -
rációs normák következetes alkalmazásán keresztül;
…egységességétaz országhatáron belüli és az azon átnyúló banki tevékenység egyenrangú 
kezelésén keresztül, valamint azáltal, hogy megszünteti a bankok és a mű -
ködési helyükül szolgáló ország pénzügyi helyzete közötti kapcsolatot;
…biztonságáta bankoknál felmerülő problémák korai kezelésén (hogy ezzel megakadá -
lyozzák csődjüket), valamint szükség esetén a csődközeli helyzetben lévő 
bankok hatékony szanálásának (felszámolásának) biztosításán keresztül.
Forrás:  Európai Számvevőszék, az EKB által nyújtott tájékoztatás (az EKB bankfelügyeletről szóló 
honlapja) alapján.3 Az európai bankunió 
létrehozását egy különleges 
európai csúcstalálkozón 
jelentették be 2012. június 29-
én. Ezt követően az Európai 
Tanács elnöke – szoros 
együttműködésben az 
Európai Bizottság, az 
eurócsoport és az Európai 
Központi Bank elnökével – 
2012. december 5-én jelentést 
tett közzé „A cél a valódi 
gazdasági és monetáris unió” 
címmel. Három évvel később, 
2015. június 22-én az öt elnök 
(sorai között immár az Európai 
Parlament elnökével) 
nyomonkövetési jelentést tett 
közzé „Az európai gazdasági 
és monetáris unió 
kiteljesítése” címmel.
4 A prudenciális szabályok 
a hitelintézetek pénzügyi 
stabilitásának javítása céljából 
bevezetett jogszabályok.
07 
A bankunió létrehozása a következők megteremtését vonta maga után:
a) egységes felügyeleti mechanizmus (EFM), a prudenciális szabályok4 euróövezeti 
országokban való következetes alkalmazásának garantálása érdekében;
b) az egységes szanálási mechanizmus (SRM), amelynek célja a fizetésképtelen 
bankok hatékony felszámolása az adófizetők és a reálgazdaság számára minimá -
lis költséggel, a magánhitelezőknek a bank szerkezetátalakításába és szanálásába 
való bevonása útján; valamint
c) a betétbiztosítási rendszerek részben harmonizált rendszere.
16 Bevezetés 
 
08 
Elhangzott olyan vélemény, miszerint „a gazdasági és monetáris unió megteremté -
se óta” az egységes felügyeleti mechanizmus 2014. novemberi létrehozása „jelenti 
a legnagyobb előrelépést a mélyebb gazdasági integráció megvalósulása felé”5. Az 
EFM szükséges kiindulópont a bankunió többi pilléréhez – az egységes szanálási 
mechanizmushoz és adott esetben az egész Unióra kiterjedő betétbiztosítási rend -
szerhez. A jogalkotók emellett úgy vélték, hogy az EFM elengedhetetlen az államház -
tartások és a bankok közötti kapcsolat megtöréséhez és a jövőbeni rendszerszintű 
bankválságok kockázatának csökkentéséhez is. Az EFM szabályozási és felügyeleti 
kerete továbbá igyekszik lépést tartani az összetett nemzetközi megállapodások és 
kötelezettségvállalások (pl. a bázeli megállapodások)6 szabályozta globális pénzügyi 
környezet folyamatos fejleményeivel, és ezáltal megszüntetni azt a bankok előtt álló 
lehetőséget, hogy kockázatosabb tevékenységeiket olyan jogrendszerekbe helyezzék 
át, amelyekben lazább a szabályozás.
09 
Az EFM az Európai Központi Bankból (EKB) és a részt vevő tagállamok bankfel -
ügyeletért felelős nemzeti hatóságaiból („illetékes nemzeti hatóságok”) áll. Az 
EFM-rendelet7 e szervek felelősségeként határozza meg a részt vevő tagállamok 
valamennyi hitelintézetének mikroprudenciális felügyeletét8. A 6. cikk (1) bekezdése 
az EKB-ra ruházza az EFM eredményes és következetes működésének felelőssé -
gét. Az 5. cikkel összhangban az EFM makroprudenciális feladatokat is ellát (lásd: 
1. háttérmagyarázat ).
Mikro- és makroprudenciális felü gyelet
A mikroprudenciális felügyelet célja az egyes bankok jó pénzügyi állapotának biztosítása. A makroprudenciá -
lis felügyelet célja a pénzügyi rendszer egészének stabilitását érintő, elsősorban a makrogazdaság alakulásából 
eredő kockázatok feltárása. Jóllehet a két felügyeleti szint céljai elkülönülnek, az alkalmazott eszközök rendszerint 
egybeesnek: a makroprudenciális eszközök felhasználhatók a mikroprudenciális felügyeleti értékeléshez és be -
avatkozáshoz is és fordítva. Ami eltér, az az eszközök felhasználásának logikája és alkalmazási köre. Ha egy eszközt 
szelektíven egyes intézmények esetében alkalmaznak, azt mikroprudenciális eszköznek, ha pedig ugyanezt az 
eszközt bankcsoportok vagy valamely ország valamennyi bankja tekintetében alkalmazzák, akkor makroprudenciá -
lis eszköznek tekintik.1. háttérmagyarázat5 Mario Draghi előszava az EKB 
felügyeleti tevékenységről 
szóló 2014-es éves 
jelentéséhez.
6 Herman Van Rompuy, az 
Európai Tanács elnöke, José 
Manuel Barroso, az Európai 
Bizottság elnöke, Jean-Claude 
Juncker, az eurócsoport 
elnöke és Mario Draghi, az 
Európai Központi Bank elnöke: 
A cél a valódi gazdasági és 
monetáris unió , 
2012. december.
7 A Tanács 2013. október 15-i 
1024/2013/EU rendelete az 
Európai Központi Banknak 
a hitelintézetek prudenciális 
felügyeletére vonatkozó 
politikákkal kapcsolatos külön 
feladatokkal történő 
megbízásáról (HL L 287., 
2013.10.29., 63. o.).
8 Az EFM-ben automatikusan 
valamennyi euróövezeti 
ország részt vesz (Belgium, 
Németország, Észtország, 
Írország, Görögország, 
Spanyolország, Franciaország, 
Olaszország, Ciprus, 
Lettország, Litvánia, 
Luxemburg, Málta, Hollandia, 
Ausztria, Portugália, Szlovénia, 
Szlovákia és Finnország). Az 
euróövezeten kívüli 
tagállamok választásuk 
szerint, az EKB-val való „szoros 
együttműködés” rendszere 
révén szintén részt vehetnek 
az EFM-ben.
17 Bevezetés 
 
10 
Az EFM három fő célkitűzése9 a következő:
a) az európai bankrendszer biztonságának és stabilitásának biztosítása;
b) a pénzügyi integráció és stabilitás növelése; és
c) a következetes felügyelet biztosítása.
11 
Az EKB és az illetékes nemzeti hatóságok felügyeleti szerepeit és felelősségeit a fel -
ügyelt szervezetek jelentősége alapján osztják el. Az EFM keretében az EKB a felelős 
a „jelentős” intézmények közvetlen felügyeletéért10. Az EKB e célból közös felügyeleti 
csoportokat hoz létre, amelyek az EKB és az illetékes nemzeti hatóságok munkatársai -
ból állnak. Minden közös felügyeleti csoport egy-egy jelentős bank mikroprudenciális 
felügyeletéért felel, de a vonatkozó határozatokat az EKB Kormányzótanácsa hozza 
meg az EFM felügyeleti testületének javaslata alapján.
12 
Az EKB emellett felügyeli a „kevésbé jelentős” bankok prudenciális felügyeletét. Ezek 
esetében a közvetlen felügyeleti hatóság a megfelelő illetékes nemzeti hatóság, 
amelynek felhatalmazása van minden szükséges felügyeleti döntés meghozatalá -
ra. Az EKB azonban bármikor átveheti a kevésbé jelentős intézmények közvetlen 
felügyeletét, ha ezt szükségesnek ítéli meg. Az EFM-en belüli feladatmegosztást 
a 2. ábra  mutatja be.9 Az EKB „Útmutató 
a bankfelügyelethez” című 
dokumentuma.
10 Jelenleg 129 bankcsoport 
(körülbelül 1200 felügyelt 
szervezet) áll az EKB közvetlen 
felügyelete alatt, amely több 
mint 21 billió euró 
eszközállománnyal 
rendelkezik; hozzávetőlegesen 
3200 bankot minősítettek 
kevésbé jelentősnek. Az annak 
eldöntésére szolgáló 
kritériumokat, hogy a bankok 
jelentősnek minősülnek-e és 
így az EKB közvetlen 
felügyelete alá tartoznak-e, az 
EFM-rendelet 6. cikkének 
(4) bekezdése határozza meg. 
E kritériumok a következők: 
a bank teljes eszközállománya; 
gazdasági jelentősége 
a tagállam vagy az Unió 
egésze számára; határokon 
átnyúló tevékenységeinek 
a jelentősége; és végül hogy 
a bank kapott-e vagy kért-e 
támogatást az Európai 
Stabilitási Mechanizmusból 
vagy az Európai Pénzügyi 
Stabilitási Eszközből. 
E kritériumok közül bármelyik 
alkalmazandó lehet. A bank 
akkor is jelentősnek 
minősülhet, ha a valamely 
adott országban letelepedett 
három legjelentősebb bank 
egyike.
18 Bevezetés 
 2. ábraAz EFM-en bel üli feladatmegosztás
  
 Közvetett 
felügyelet   Közvetlen 
felügyelet
   kevésbé jelentős 
intézmények 
 jelentős 
intézmények  
 horizontális részlegekközös felügyeleti
csoportilletékes nemzeti
hatóságokfelügyeli a rendszert Az EKB
támogató tevékenység
Forrás:  Európai Számvevőszék, az EKB által nyújtott tájékoztatás alapján.
19
 Ellenőrzési módszer és 
módszertan
13 
Megvizsgáltuk, hogy az EFM közös felügyeleti csoportjait és helyszíni ellenőrző 
csoportjait úgy hozták-e létre, hogy megfelelő irányítási, ellenőrzési és elszámoltat -
hatósági környezetben, hatékonyan tudjanak működni11. Különösen a következőket 
elemeztük:
a) az irányítási struktúra által a közös felügyeleti csoportok és a helyszíni ellenőrző 
csoportok munkájához teremtett működési környezet, beleértve az EKB belső 
ellenőrzési funkcióját és az EFM-mel kapcsolatos munkájának megtervezését;
b) az elszámoltathatóságra – ezen belül a külső ellenőrzésre – irányadó eljárások és 
szabályok, valamint azok gyakorlati alkalmazása;
c) a felépítésre és az erőforrásokra összpontosító közös felügyeleti csoportok meg -
tervezése és létrehozása; valamint
d) a helyszíni ellenőrzések létrehozása, megtervezése, végrehajtása és az azokról 
való beszámolás.
14 
Az ellenőrzési kritériumokat a következő forrásokból vezettük le:
a) az EFM-rendeletben és az EFM-keretrendeletben12 foglalt jogszabályi előírások és 
célkitűzések;
b) az eredményes bankfelügyelet alapelveinek 2012-es átdolgozása, amelyet a Bá -
zeli Bankfelügyeleti Bizottság (BCBS) adott ki;
c) a Belső Ellenőrök Szervezetének (IIA) standardjai és a német Szövetségi Pénzügyi 
Felügyeleti Hatóság (BaFin) által kiadott kockázatkezelési minimumkövetelmé -
nyek; valamint
d) az EKB belső szabályai és eljárásai.
15 
Ellenőrzési bizonyítékainkat az EKB kulcsfontosságú felügyeleti munkatársaival 
tartott találkozók és interjúk során, valamint belső dokumentumok és nyilvánosan 
rendelkezésre álló adatok áttekintése révén gyűjtöttük össze. E bizonyítékok segítsé -
gével megvizsgáltuk az EKB irányítási mechanizmusainak és szervezeti felépítésének 
megfelelőségét abban az időszakban, mióta az átvette felügyeleti feladatait, és érté -
keltük a jogi keretnek és különösen a függetlenségre vonatkozó szabályoknak való 
megfelelést. Megvizsgáltuk a döntéshozatali folyamat hatékonyságát, és értékeltük 
a felügyeleti munkatársak tekintetében bevezetett etikai keretet. Összehasonlítottuk 
az EFM belső ellenőrzési funkciójának felépítését és kialakítását az elfogadott bevált 
gyakorlatokkal.11 Felhatalmazásunk a KBER 
Alapokmányának 
27.2. cikkéből és az EFM-
rendelet 20. cikkének 
(7) bekezdéséből vezethető le.
12 Az Európai Központi Bank 
2014. április 16-i 468/2014/
EU rendelete az Egységes 
Felügyeleti Mechanizmuson 
belül az Európai Központi 
Bank és az illetékes nemzeti 
hatóságok, valamint a kijelölt 
nemzeti hatóságok közötti 
együttműködési 
keretrendszer létrehozásáról 
(HL L 141., 2014.5.14., 1. o.).
20 Ellenőrzési módszer és módszertan 
 
16 
Ami az elszámoltathatóságra – ezen belül a külső ellenőrzésre – irányadó eljárásokat 
és szabályokat illeti, megvizsgáltuk az adatok és információk fő érdekelt felek számá -
ra történő kiválasztásának folyamatait, és ellenőriztük az alkalmazandó szabályoknak 
való megfelelést. Értékeltük az EFM elszámoltathatósági és külső ellenőrzési mecha -
nizmusait, és összehasonlítottuk azokat bizonyos más jogrendszerekben alkalmazott 
mechanizmusokkal. E célból Ausztrália, Kanada és az USA legfőbb ellenőrző intézmé -
nyeitől szerzett információkat használtunk fel.
17 
Ami a közös felügyeleti csoportok munkáját illeti, megvizsgáltuk az induló szakasz 
alatt az EKB által végzett előzetes tervezést és a felügyeleti erőforrások elosztását, 
valamint a nem helyszíni felügyelet erőforrásokkal való ellátása és végrehajtása során 
az illetékes nemzeti hatóságokkal való együttműködést és azokra való támaszkodást. 
Értékeltük a közös felügyeleti csoportok felépítését és jelentési csatornáit, valamint 
a megfelelő képzés biztosítása érdekében tett intézkedéseket is.
18 
Az EKB-nál végzett ellenőrzési munkánkon túlmenően kérdőívet küldtünk valamen y-
nyi érintett illetékes nemzeti hatóságnak és jelentős banknak azzal a céllal, hogy 
visszajelzést kapjunk az új felügyeleti rendszer hatékonyságáról. Az egyes ellenőrzési 
területeken végzett munkát az I. melléklet  ismerteti részletesen.
Nehézségek az ellenőrzési bizonyítékok megszerzése 
során
19 
Az EKB csak nagyon kis részét biztosította az általunk ahhoz kért információknak, 
hogy elemezni tudjuk az EKB átfogó értékeléseinek, a közös felügyeleti csoportok -
nak, illetve a felügyeleti tevékenységek megtervezése és végrehajtása irányításának 
működési hatékonyságát, valamint a döntéshozatali folyamatot és a helyszíni ellenőr -
zések keretében ténylegesen elvégzett munkát. A részleteket a  II. melléklet  ismerteti 
teljes körűen. Azok az ellenőrzési bizonyítékok, amelyeket nem tudtunk megvizsgál -
ni, röviden a következők:
i. Irányítás:
 ο a felügyeleti testület határozatai és jegyzőkönyvei (lásd: 36–39. bekezdés).
ii. Elszámoltathatóság:
 ο az Európai Parlament és a felügyeleti testület elnöke közötti eseti eszme -
cserék dokumentációja, valamint az EFM-ről való beszámolásra vonatkozó, 
jogszabályban foglalt kötelezettségével kapcsolatban a Bizottság által kért 
dokumentáció (lásd: 92. bekezdés és 98–99. bekezdés).
21 Ellenőrzési módszer és módszertan 
 
iii. Közös felügyeleti csoportok:
 ο a felügyeleti kézikönyvnek a felügyeleti vizsgálati program (SEP) tevékeny -
ségei szempontjából lényeges részei, valamint a bankoknak az ellenőrzés 
részeként kiválasztott mintájára vonatkozó SEP-dokumentumok;
 ο a felügyeleti kézikönyv releváns fejezetei, modellek és módszertanok, va -
lamint a felügyeleti felülvizsgálati és értékelési eljárás (SREP) során készült 
jelentések és határozatok mintái;
 ο meghatározott adatok mindegyik jelentős szervezet vonatkozásában, vala -
mint a klaszterképzési módszertanhoz használt számítások és a bankok meg -
határozott klaszterekbe való, EKB általi besorolása (lásd: 104–149. bekezdés).
iv. Helyszíni felügyelet:
 ο meghatározott ellenőrzési kérelmekre vonatkozó információk, ezen belül 
annak részletes ismertetése, hogy milyen okból nyújtották be a kérelmeket, 
azokat hogyan állították prioritási sorrendbe, és ha a kérelmet elutasították, 
ennek mi volt az oka;
 ο az illetékes nemzeti hatóságok erőforrásaira és a 2015-ös és 2016-os ellenőr -
zések tervezésére vonatkozó információk;
 ο ellenőrzési jelentések és a felügyeleti kézikönyv 6. fejezetéhez tartozó 
mellékletek, amelyek a helyszíni ellenőrzések módszertanát írják le (lásd: 
150–183. bekezdés).
22
 Irányítás
20 
E jelentés alkalmazásában az irányítás a felügyeleti funkciót vezérlő és azt biztosító 
belső folyamatokat és eljárásokat jelenti, hogy a felügyeleti intézkedések és határoza -
tok következetesek, hatékonyak, eredményesek és átláthatók legyenek. A jó irányítás 
magában foglalja a szerepek és felelősségek egyértelmű elosztását, a megfelelő hatás -
kör-átruházást és a megfelelő működési függetlenséget, amely lehetővé teszi a felügye -
leti szervek munkatársai számára, hogy megbízatásukkal és technikai szakértelmükkel 
összhangban végezzék feladataikat. A jó irányítás másik szempontja a belső ellenőrzés, 
amely megkönnyíti a csalások feltárását és megelőzését, a szabályszerűség nyomon 
követését és a kockázatok mérséklését. A BCBS szerint „a felügyeleti szerv működési 
függetlenségét, elszámoltathatóságát és irányítását jogszabályban kell előírni és nyilvá -
nosságra kell hozni” (2. elv, 1. alapvető kritérium).
Összetett szervezeti struktúrát hoztak létre
21 
Az EFM szervezeti felépítésére alkalmazandó egyik fő szabály, hogy az EFM-rendelettel 
„az EKB-ra ruházott feladatok elvégzésével foglalkozó személyzetet szervezetileg el kell 
különíteni az EKB egyéb személyzetétől, és az EKB-ra ruházott más feladatok végzésé -
ben részt vevő személyzettől eltérő jelentési csatornáknak kell vonatkozniuk rájuk”13.
22 
Az EKB-nak gyorsan sikerült létrehoznia a felügyeleti funkciót ellátó új szervezeti struk -
túrát14. Az új struktúra a felügyeleti testületből – amelyet egy titkárság segít, és amely 
az EKB felügyeleti feladatainak megtervezéséért és végrehajtásáért felel –, valamint 
négy mikroprudenciális felügyeletért felelős főigazgatóságból (DGMS I–IV.) áll, ame -
lyek a funkcióhoz kapcsolódó ügyekről a felügyeleti testület elnökének és alelnökének 
számolnak be15 (lásd: 3. ábra ). Az EKB irányítási struktúráján belül különálló egységet 
hoztak létre a IV. főigazgatóságon (DGMS IV.), és ezt az egységet bízták meg az EKB 
felügyeleti funkciójával kapcsolatos felügyeleti minőségbiztosítással (SQA). Az EKB 
produktumaira, folyamataira és eszközeire vonatkozóan utólagos minőségbiztosítási fe -
lülvizsgálatot végző SQA „második védelmi vonalként” szolgál az operatív egységek és 
a belső ellenőrzési funkció között. Célja, hogy a vezetésnek tett ajánlásai útján javítsa az 
EKB bankfelügyeletének minőségét és előmozdítsa a bevált gyakorlatok alkalmazását.
23 
A jelentős intézmények felügyeletéhez szükséges erőforrások biztosítására használt 
modellben mind az EKB, mind az érintett illetékes nemzeti hatóságok munkatársai részt 
vesznek16. Az EKB közös felügyeleti csoportok tagjaivá és koordinátoraivá kinevezett 
munkatársainak bázisa a DGMS I és a DGMS II; e főigazgatóságok gyakorolják az EKB 
közvetlen felügyeleti felelősségeit. A közös felügyeleti csoportok illetékes nemzeti ható -
ságok által kirendelt hasonló tagjai a saját intézményeik irodáiból dolgoznak. Az illeté -
kes nemzeti hatóságok a 2016. márciusi állapot szerint 846 teljes munkaidős egyenérték 
biztosítását vállalták a közös felügyeleti csoportok munkájához, míg az EKB 455 teljes 
munkaidős egyenértéket biztosított (215 teljes munkaidős egyenérték a DGMS I, 240 tel -
jes munkaidős egyenérték pedig a DGMS II. részéről).13 Az EFM-rendelet 25. cikke 
(2) bekezdésének második 
albekezdése.
14 Az EKB irányítási struktúráját 
az EUMSZ határozza meg. Az 
EFM-rendelet nem érintette az 
Igazgatóságnak az EKB belső 
szervezetének irányításával, 
ezen belül a HR- és 
költségvetési ügyekkel 
kapcsolatos felelősségét.
15 Az EFM-rendelet 
(66) preambulumbekezdése.
16 Az EFM-rendelet 6. cikkének 
(2) bekezdése alapján az EKB-t 
és az illetékes nemzeti 
hatóságokat jogszabály 
kötelezi arra, hogy jóhiszemű 
együttműködést és 
információcserét folytassanak. 
A 6. cikk (3) bekezdése úgy 
rendelkezik, hogy „az illetékes 
nemzeti hatóságok […] 
kötelesek segítséget nyújtani 
az EKB-nak a 4. cikkben 
említett, valamennyi 
hitelintézethez kapcsolódó 
feladatokhoz kapcsolódó 
bármilyen intézkedés 
előkészítésében és 
végrehajtásában”.
23 Irányítás 
 3. ábraAz EFM szervezeti felépítése
Mikroprudenciális felügyelet
Közvetlen felügyelet Közvetett felügyelet Horizontális felügyelet 
I. Mikroprudenciális 
Felügyeleti FőigazgatóságII. Mikroprudenciális 
Felügyeleti FőigazgatóságIII. Mikroprudenciális 
Felügyeleti FőigazgatóságIV. Mikroprudenciális 
Felügyeleti Főigazgatóság
± 30 bankcsoport ± 90 bankcsoportFelügyeleti ellenőrzés és kap -
csolattartás az illetékes nemzeti 
hatóságokkal Engedélyeztetés
Válságkezelés
Intézményi és ágazati felügyeletA felügyeleti vizsgálati programok 
tervezése és koordinációja
Elemzés és módszertani támogatás Belső modellek
Módszertan és szabványfejlesztés 
Végrehajtás és szankciók 
Kockázatelemzés
Felügyeleti minőségbiztosítás 
Felügyeleti politikák
Centralizált helyszíni vizsgálatok
Felügyeleti testület A felügyeleti testület titkársága
Forrás:  Európai Számvevőszék, az EKB által nyújtott tájékoztatás alapján.Közös  felügyeleti csoportok
A közös felügyeleti csoportok a jelentős 
intézmények napi szintű felügyeletének fő 
eszközei.
24 Irányítás 
 
24 
Az EFM 2014. novemberi indulásakor az új szervezeti felállás kész volt arra, hogy 
megkezdje teljes körű működését. Az összetett struktúra azonban, amelyben megálla -
podtak, jelentős problémákat vetett fel. A közös és hatékony felügyeleti megközelítés 
megvalósításához létfontosságúvá vált az EKB és az illetékes nemzeti hatóságok alkal -
mazottai közötti intenzív koordináció és gördülékeny kommunikáció.
Tekintve az időbeli korlátokat, az EKB által az EFM érdekében 
folytatott munkaerő-felvétel eredményes volt…
25 
Az EKB a felügyeleti felelősségeinek átvételét megelőző időszakban lépéseket tett an -
nak érdekében, hogy erőforrásokat szerezzen az új funkcióhoz – és tekintve a szűk idő -
keretet, ezt meglehetősen sikeresen tette. A munkaerő-felvétel 2013-ban kezdődött, és 
a 113 meghirdetett állás 25 000 pályázó érdeklődését keltette fel. 2014 végére a 2015-re 
jóváhagyott 1 073 teljes munkaidős egyenértéknek megfelelő álláshely körülbelül 85%-
át betöltötték. A munkaerő-felvétel 2015-ben is folytatódott, és az év végére a jóváha -
gyott álláshelyek hozzávetőlegesen 96%-át betöltötték. Mintavétel alapján összeha -
sonlítottuk a ténylegesen felvett munkatársak önéletrajzát a megfelelő beosztásokhoz 
szükséges készségekkel. Az érintett munkatársak rendelkeztek az EKB által megjelölt 
feladatok ellátásához szükséges készségekkel és képesítésekkel – annak ellenére, hogy 
a referenciák módszeres ellenőrzésére (azaz az önéletrajzokban megnevezett ajánlókkal 
való kapcsolatfelvételre) csak 2015 decemberétől került sor. Az EKB EFM-hez kirendelt 
munkatársainak százalékos megoszlását a  4. ábra  mutatja be.4. ábraAz EKB által végzett bankfel ügyelet számára jóváhagyott álláshelyek 
2015. december 31-én – teljes munkaidős egyenérték szerinti bontás
© Európai Központi Bank, Frankfurt am Main, Németország (a felügyeleti tevékenységekről szóló 2015. évi jelentés).DG MS IV
33%
DG MS III
11%
DG MS II
25%DG MS I
27%Titkárság
4%
25 Irányítás 
 
…az EKB azonban erőteljesen támaszkodik az illetékes 
nemzeti hatóságok erőforrásaira
26 
Az EFM erőforrásokkal való ellátására vonatkozó rendelkezés értelmében „[a]z EKB 
felel a […] rá ruházott feladatok ellátásához szükséges mértékű anyagi és személyi 
erőforrások biztosításáért”17, és a „forrásokat oly módon kell előteremteni, hogy 
biztosítva legyen az EKB-nak az illetékes nemzeti hatóságok és piaci résztvevők által 
gyakorolt nem helyénvaló befolyástól való függetlensége”18.
27 
A jelenlegi struktúra egyik fő kockázata az, hogy a személyzettel közösen ellátott 
felügyeleti csoportok rendszerében a jelentős euróövezeti bankok felügyeletével 
kapcsolatos költségek jelentős része az illetékes nemzeti hatóságoknál merül fel19. 
Az összesített felügyeleti költségvetés így valójában 27 külön költségvetés20 együt -
tese, az EKB költségvetését is beleértve. A közös források jelentős részét a tagállami 
személyzet (illetékes nemzeti hatóságok és központi bankok) költségeire fordítják. 
Azzal kapcsolatban, hogy milyen pénzügyi és egyéb erőforrásokat rendelnek hozzá 
a helyszíni ellenőrzésekhez és mely munkatársaikat nevezik ki a közös felügyeleti 
csoportokba, a nemzeti szervek mondják ki a végső szót21, annak ellenére, hogy 
e felügyeleti területek végső soron az EKB felelősségébe tartoznak. Továbbá, noha az 
EKB közzéteszi az általa a bankokra kivetett felügyeleti díj összegét, és közli e díjat az 
illetékes nemzeti hatóságokkal, mielőtt végleges határozatot hozna annak alkalmazá -
sáról, a jelenlegi jogi keret nem tartalmaz semmilyen rendelkezést az EFM összköltsé -
gének összevont közzétételére vonatkozóan.
Az intézményi szerveket az előírt módon létrehozták, 
de azokat igen szövevényes döntéshozatali folyamat 
támogatja
28 
Rendelkezésre áll az EFM jogi kerete. A rendeletek előírásainak megfelelően és a BCBS 
1. alapelvével22 összhangban intézkedéseket hoztak és tettek közzé az EFM azon 
szerveinek létrehozása és eljárási szabályzata tekintetében, amelyek szereppel bírnak 
a döntéshozatali folyamatban.17 Az EFM-rendelet 28. cikke.
18 Az EFM-rendelet 
(77) preambulumbekezdése.
19 Ellenőrzésünk hatóköre nem 
terjedt ki az illetékes nemzeti 
hatóságok költségvetéseinek 
vizsgálatára.
20 Ez a szám az illetékes nemzeti 
hatóságok és adott esetben 
a részt vevő tagállamok által 
kijelölt más hatóságok 
költségvetését foglalja 
magában.
21 Az EKB és az illetékes nemzeti 
hatóságok között az EFM 
keretében folytatott 
együttműködés szabályait az 
EFM-rendelet 6. cikke 
határozza meg. Mindazonáltal 
csak az EKB-n és kérdőívünkön 
keresztül jutottunk hozzá az 
illetékes nemzeti hatóságokra 
vonatkozó 
dokumentumokhoz és 
információkhoz. Az érintett 
illetékes nemzeti hatóságok 
tekintetében nem hajtottunk 
végre ellenőrzési eljárásokat.
22 http://www.bis.org/publ/
bcbs230.htm
26 Irányítás 
 
29 
A felügyeleti testületnek az a szerepe, hogy megtervezze és végrehajtsa az EKB-ra 
ruházott felügyeleti feladatokat. A testület ezzel összefüggésben véglegesíti a több -
nyire a közös felügyeleti csoportoktól származó teljes határozattervezeteket, és 
ezeket az EKB Kormányzótanácsa elé terjeszti. A határozatok elfogadottnak minősül -
nek, kivéve akkor, ha a Kormányzótanács bizonyos időn belül kifogást emel (ez az 
úgynevezett „kifogásról való lemondáson alapuló eljárás”). A testület összetételét és 
a megfelelő kinevezési eljárást az EFM-rendelet állapítja meg23. Az illetékes nemzeti 
hatóságok felügyeleti testületben ülő képviselőinek a kinevezésére és eltávolítására 
irányuló eljárásokat nem tudtuk ellenőrizni24. Az illetékes nemzeti hatóságoktól érke -
ző tagok kinevezése során nem egyeztetnek az uniós intézményekkel, és semmilyen 
módon nem vonják be azokat a kinevezési folyamatba.
30 
Az EKB – szintén az EFM-rendelettel összhangban25 – határozatainak belső adminiszt -
ratív felülvizsgálata céljából egy felülvizsgálati testületet (ABoR) hozott létre. 2015 jú -
liusáig a felülvizsgálati testületnek hat határozatot kellett felülvizsgálnia, és minden 
esetben a megszabott két hónapos határidőn belül adott véleményt. Egy esetben 
a felügyeleti testület az ABoR-eljárást követően 20 munkanap helyett három és fél 
hónap elteltével nyújtott be egy új határozatot a Kormányzótanácsnak.
31 
A felügyeleti testület valamely határozattervezetével szemben a Kormányzótanács 
által emelt kifogás által érintett illetékes nemzeti hatóságok közötti nézeteltérések 
rendezése céljából létrehozott közvetítő testületet26 eddig még nem vették igénybe.
A döntéshozatal összetett folyamat, amely sokrétű 
információcserével és a fel ügyeleti tanács titkárságának 
jelentős bevonásával jár
32 
A döntéseknek az ügy jelentőségének megfelelő szinten, a sürgősség mértékétől 
függő, megfelelő időn belül való elfogadását eredményes belső irányítási és kommu -
nikációs folyamatoknak kell segíteniük27.
33 
Az EFM döntéshozatali folyamatát, ezen belül a kifogásról való lemondáson alapuló 
eljárást az 5. ábra  mutatja be.23 Az EFM-rendelet 26. cikke.
24 Lásd: BCBS 2. alapelv, 
2. alapvető kritérium.
25 Az EFM-rendelet 24. cikke.
26 Lásd: az Európai Központi 
Bank 2014. június 2-i 673/2014/
EU rendelete a közvetítő 
testület, valamint annak 
eljárási szabályzata 
létrehozásáról (HL L 179., 
2014.6.19., 72. o.).
27 BCBS 2. alapelv, 4. alapvető 
kritérium.
27 Irányítás 
 
34 
A döntéshozatali folyamat során folytatott összetett és bonyolult információcserét, 
amely a felügyeleti testület titkárságának erőteljes részvételét igényli, a  III. melléklet  
ismerteti. A folyamat lebonyolítása a standard eljárás keretében hozzávetőlegesen öt 
hetet vesz igénybe28 (a közös felügyeleti csoportok által elvégzett előkészítő munka 
figyelembevétele nélkül).
35 
A döntéshozatali folyamat összehangolásáért a felügyeleti testület titkársága felel. 
A titkárság e célból belső gyakorlatokat és folyamatokat dolgozott ki. A közös 
felügyeleti csoportok és más üzleti területek számára azonban kevés iránymutatást 
adott ki ellenőrző listák, sablonok és folyamatábrák formájában.28 Ez öt munkamunkanapot 
foglal magában arra, hogy 
a felügyeleti testület tagjai 
a határozattervezet 
jóváhagyása előtt áttekintsék 
a dokumentumokat, két hetet, 
hogy a hitelintézet 
gyakorolhassa 
a meghallgatáshoz való jogát, 
és legfeljebb tíz munkanapot 
arra, hogy a Kormányzótanács 
az EFM-rendeletben 
megállapított módon, 
a kifogásról lemondva 
elfogadja a határozatot. 
A közös felügyeleti csoport 
előkészítő munkájának 
szakaszait a  III. melléklet  
ismerteti. Az öthetes standard 
határidő azokra az esetekre 
vonatkozik, amikor szükség 
van meghallgatásra. Ha 
a határozat nem járna 
hátrányos hatásokkal, nincs 
szükség a meghallgatáshoz 
való jogra, és a standard 
eljárás három hétig tart.5. ábraA döntéshozatali folyamat áttekintése
Az érintett jogi vagy 
természetes személyek 
kérhetik a felülvizsgálati 
testület általi felülvizsgálatotFelülvizsgálat
Jogi kötőerővel nem bíró, új határozattervezet benyújtására vonatkozó véleményt nyújt bea felügyeleti tanácsnak határozattervezeteket 
nyújt beFelügyeleti testület Kormányzótanács 
a) nem emel kifogást
b) kifogást emel
Közvetítő testület Elfogadás
KözvetítésMegoldást talál az illetékes nemzeti hatóságok által valamely kifogással kapcsolatban nyilvánított vélemények különbségeireKifogásVisszaküldi a felügyeleti tanácsnak újhatározattervezet benyújtása céljából
Felülvizsgálati 
testület
Forrás:  Európai Számvevőszék, az EKB által nyújtott tájékoztatás alapján.
28 Irányítás 
 
A felü gyeleti test ületnek óriási számú határozatot kell 
hoznia…
36 
A felügyeleti testület 2015 novemberéig összesen 1 450 felügyeleti határozatot 
hozott (lásd: 2. táblázat ). A testület elnöke nyilvánosan észrevételezte, hogy a Kor -
mányzótanács a neki továbbított felügyeleti határozatok mennyisége miatt kény -
telen megbízni a testület következtetéseiben29. 2016 januárjában vitát indítottak 
a döntéshozatali folyamat egyes vonatkozásainak egyszerűsítéséről30.29 „Sok ezer határozatról 
beszélünk, amelyet 
a Kormányzótanács elé 
terjesztenek. Ezek között 
olyan határozatok is vannak, 
amelyek soha nem kerültek az 
asztalomra, sőt, 
a hierarchiában eggyel 
alattam állók asztalára sem, 
mert az EFM-rendelet nem 
vesz tervbe hatáskör-
átruházást. Nem hiszem, hogy 
a Kormányzótanács minden 
részletet meg tud vizsgálni. 
Bíznia kell a felügyeleti 
testületben.”  
https://bankingsupervision.
europa.eu/press/interviews/
date/2016/html/sn160  125.
en.html
30 Az alelnök egy beszédben 
kifejtette, hogy a felügyeleti 
testület a „rutinszerű” 
határozatok alacsonyabb 
szintekre való delegálására 
szolgáló keret bevezetését 
fontolgatja, amely lehetővé 
tenné a testület számára, hogy 
az érzékenyebb, lényegesebb 
és mérlegelést igénylő 
ügyekre koncentráljon.  
https://bankingsupervision.
europa.eu/press/speeches/
date/2016/html/se160  113.
en.html2. táblázatFelügyeleti határozatok 2014. november és 
2015.  november között
Felügyeleti határozat kategóriája Határozatok száma
Szakmai alkalmassági és üzleti megbízhatósági határozatok 661
Jelentőség és a  jelentőség módosítása 216
Átfogó értékeléssel kapcsolatos 145
Felügyeleti felülvizsgálati és értékelési eljárás 119
Szavatoló tőke (elsődleges alapvető tőke kibocsátása, csökkentése) 103
Befolyásoló részesedés szerzése 80
Engedélyezés 27
Prudenciális követelményekről való lemondás 18
Vegyes 17
Függőben lévő felügyeleti eljárások 13
Az illetékes nemzeti hatóságoknak szóló, jelentős intézményekre vonatkozó 
utasítások13
Egyéb engedélyezések (eladások) 9
Fúziók 8
Költségek elrendelésére vonatkozó határozatok és díjak 7
Pénzügyi konglomerátumokra vonatkozó határozatok 6
Belső modellek 5
Csoportok felépítésére vonatkozó határozatok 2
Az illetékes nemzeti hatóságoknak szóló általános utasítások 1
ÖSSZESEN 1 450
Forrás:  Európai Számvevőszék, az EKB által nyújtott tájékoztatás alapján.
29 Irányítás 
 
31 Az EFM-rendelet 25. cikke.
32 Lásd különösen: az EFM-
rendelet 25. cikke.37 
Az általunk mintaként kiválasztott 16 ügy tekintetében az eljárási lépéseket és a kü -
lönböző határozattípusokra vonatkozó határidőket tartalmazó táblázatokat kaptunk. 
Nem tekinthettünk be azonban a mögöttes dokumentumokba, így nem tudunk 
véleményt nyilvánítani a folyamat hatékonyságáról.
…ami dominóhatást gyakorol az irányítóbizottság 
munkájára
38 
Az EKB által 2015-ben elvégzett felülvizsgálat hiányosságokat tárt fel az irányítóbi -
zottság eljárásainak és üléseinek szervezését és más részleteit illetően. Ami a leg -
fontosabb, a titkárság számára nehézséget jelentett, hogy felkészüljön a testület és 
az irányítóbizottság ugyanazon a napon tartott üléseire, ezért a dokumentumokat 
gyakran későn küldték körbe, és a bizottsági tagok nem voltak kellően felkészülve 
a napirend megvitatására.
39 
A felülvizsgálat nyomán készült feljegyzés több opció előnyeit és hátrányait ismertet -
te. Ennek értékelése során az irányítóbizottság nem változtatott munkaszervezésén, 
azzal a kivétellel, hogy egységesítette a nyomon követési eljárás egyes elemeit
Alkalmazzák a  monetáris politika és a  felügyelet 
egymástól való elk ülönítésének elvét, de fennállnak 
a függetlenség érzékelésével kapcsolatos kockázatok
40 
Az EKB az EFM-rendeletben rá ruházott feladatokat a monetáris politikával össze -
függő és egyéb feladatainak sérelme nélkül, azoktól elkülönítve látja el31. A rendelet 
(65) preambulumbekezdése úgy rendelkezik, hogy az összeférhetetlenség elkerülése 
érdekében és annak biztosítására, hogy minden funkció ellátása a vonatkozó célki -
tűzéseknek megfelelően történjen, az EKB monetáris politikai és felügyeleti funkcióit 
egymástól teljesen különválasztva kell ellátni. A rendelet által az EKB-ra ruházott 
feladatok elvégzésével foglalkozó személyzetet szervezetileg el kell különíteni az EKB 
egyéb személyzetétől, és rájuk az EKB-ra ruházott más feladatok végzésében részt 
vevő személyzettől eltérő jelentési csatornáknak kell vonatkozniuk. Az EKB számára 
előírták, hogy fogadja el és hozza nyilvánosságra a szükséges belső szabályokat, így 
többek között a szakmai titoktartásra és a két külön funkcionális terület közötti infor -
mációcserére vonatkozó előírásokat, és hogy gondoskodjon arról, hogy a Kormányzó -
tanács a monetáris politikai, illetve a felügyeleti funkció keretében végzett feladatait 
teljes mértékben elkülönítse egymástól32.
30 Irányítás 
 
41 
Az EKB e tekintetben egy határozatot, valamint a szakmai titoktartásra és a két külön 
funkcionális terület közötti információcserére vonatkozó szabályokat is elfogadott; 
ezenfelül módosította eljárási szabályzatát, hogy beillessze a szervezeti felépítésbe 
az új döntéshozó szerveket, és tisztázza azok egymással való kapcsolatát a döntésho -
zatali folyamatban. Azt a tájékoztatást kaptuk, hogy a Kormányzótanács a rendelet -
nek megfelelően külön napirendek és ülések révén irányítja a két területet. Ezt az EKB 
eljárási szabályzatának 13l.1. cikke írja elő.
Többet lehetne tenni a szolgáltatások megosztásából eredő 
kockázatok értékelése érdekében
42 
Az elkülönítés végrehajtásáról szóló EKB-határozat33 megállapítja, hogy az EKB 
bizonyos osztályai „közös szolgálatként” működhetnek, azaz mind az EKB monetáris, 
mind felügyeleti funkciója számára támogatást nyújthatnak. A közös szolgálatokat 
a hatékony és eredményes szolgáltatásnyújtás érdekében hozták létre, a párhuzamos 
munkafolyamatok elkerülése céljából. Ez a struktúra a fent ismertetett pozitív vonat -
kozások ellenére kockázatokat is hordoz (lásd: 3. táblázat ).
43 
Az elkülönítési elv teljes körű végrehajtásának hiányából eredő kockázatok az EKB 
más funkcionális területein is fennállhatnak. E kockázatok magukban foglalják többek 
között a bizalmas információk megosztását. A közös szolgálatok mentesülnek a szak -
politikai funkciók közötti információcserére vonatkozó, az elkülönítési elv végrehajtá -
sáról szóló EKB-határozat 6. cikkében meghatározott rendelkezések34 alól (pl. a bi -
zalmas információk cseréjéhez nem szükséges az Igazgatóság előzetes jóváhagyása), 
jóllehet az információkhoz való hozzáférésre vonatkozó általános elveket alkalmazni 
kell.
44 
A bizalmas információk feldolgozása tekintetében léteznek általános rendelkezések 
(pl. a KBER és az EKB Alapokmánya 37. cikkének (2) bekezdésében, az EUMSZ 339. cik -
kében, az EKB etikai keretrendszerében és az EKB/2014/39 határozat 4. és 5. cikkében 
foglalt jogi kötelezettségek). A BCBS 2. alapelvének 5. kritériuma hangsúlyozza, 
hogy szabályokra van szükség az összeférhetetlenségek kezelésének módjára és az 
információk megfelelő felhasználására vonatkozóan. Az EKB azonban nem végzett 
semmilyen konkrét elemzést az egyes közös szolgálatok kockázataival kapcsolatban, 
és a legtöbb üzleti terület esetében nem biztosította az egység vagy osztály szintjén 
megvalósuló elkülönítést sem.33 Az Európai Központi Bank 
2014. szeptember 17-i 
EKB/2014/39 határozata az 
Európai Központi Bank 
monetáris politikai és 
felügyeleti funkciói közötti 
elkülönítés végrehajtásáról 
(HL L 300., 2014.10.18., 57. o.).
34 Az EKB/2014/39 határozat 
3. cikkének (4) bekezdése.
31 Irányítás 
 3. táblázatAz EKB közös szolgálatai és a funkciók elk ülönítését érintő kockázatok
Közös szolgálat/üzleti 
területKülön osztályokat alakítottak-e ki 
a szolgálaton belül?Lehetséges összeférhetetlenségekLéteznek-e külön 
biztosítékok az EKB 
határozatán és az 
etikai szabályokon 
kívül?
Igazgatás NemErőforrások elosztása, a feladatok prioritási 
sorrendjének felállításaNem
Informatika NemErőforrások elosztása, a feladatok prioritási 
sorrendjének felállítása, külön informatikai 
követelményekNem
Kommunikáció NemHa egy üggyel kapcsolatban egymással ellentétes 
vélemények vannak, az egység nyújtana kommu -
nikációs támogatást. Ez olyan konszenzushoz is 
vezethet, amellyel egyik fél sem elégedett.Nem
Humán erőforrások, költség -
vetés és szervezésNemCsak az Igazgatóság felé történik funkcionális 
jelentéstétel, és nem osztják meg a  felelősségeket 
a munkaerő-felvételi, költségvetési, előléptetési, 
elbocsátási és fegyelmi hatásköröket illetően, 
amelyek terén a  személyzet valójában a  felügyele -
ti testület elnökének tartozik elszámolással.Nem
Belső ellenőrzésNagyon korlátozott. A D-IA vezetői 
csoport tagjaként a belső ellenőrzési 
csoport vezetője felel mindkét területen 
az ellenőrzési munkáért, és a  csoport 
ellenőrzi a  (felügyeleti és monetáris) 
statisztikákat is.Mivel a kockázatértékelés a szervezet egészére 
vonatkozik, előfordulhat, hogy az egyik terület fő 
kockázatait nem vagy nem kellő időben kezelik 
egy másik területen. Előfordulhat, hogy nem cél -
szerű az erőforrások elosztása. Ezzel a  területtel 
a belső ellenőrzésről szóló részben foglalkozunk.Nem
Jogi szolgálatKülön felügyeleti osztályt hoztak létre, 
főigazgató-helyettesi szintig történő 
elkülönítéssel. Mindkét területért a  fő-
igazgató a felelős. A felügyeleti jelentési 
csatorna nem a felügyeleti testület 
elnökéig, hanem alelnökéig ér, aki 
egyben az EKB Kormányzótanácsának és 
Igazgatóságának is tagja.A jogi értékelések bármely funkcióra vonatkoz -
hatnak1. A főigazgatósági szinten történő teljes 
elkülönítés hiányában az egyik oldal elnyomhatja 
a másikat, különösen mivel a  felügyeleti funkció 
jelentéseinek a  címzettje nem a  felügyeleti 
testület elnöke, hanem alelnöke. Ez akadályozhat -
ja a kölcsönös érdekű ügyekre vonatkozó eltérő 
vélemények kinyilvánítását.Nem
1  Ami a jogi szolgáltatásokat és a felügyeleti jogra vonatkozó tanácsadást illeti, a jelentési csatorna végpontja nem csak a felügyeleti testület 
alelnöke, hanem az Igazgatóság jogi szolgálatokért felelős tagja is.
Forrás:  Európai Számvevőszék.
32 Irányítás 
 
35 A „kínai falak” belső 
információs korlátok, 
amelyeket az 
összeférhetetlenségek 
megelőzése céljából hoznak 
létre.
36 A BCBS 2. alapelve.
37 Az EFM-rendelet nem 
alakította át az EKB irányítási 
struktúráját (az EKB eljárási 
szabályzata 10. cikkének 
(1) bekezdése). A KBER és az 
EKB Alapokmánya 11. cikkének 
(6) bekezdésével összhangban 
az EKB folyó ügyeinek 
intézéséért az Igazgatóság 
felel. Ez azonban nem zárja ki 
a kifogásról való lemondáson 
alapuló eljárás vagy hasonló 
eljárások alkalmazását, 
amelyek nagyobb önállóságot 
adnak a felügyeleti 
testületnek.
38 Az EKB eljárási szabályzata 
15. cikkének (1) bekezdése.45 
Az EKB/2014/39 határozaton kívül nem kaptunk semmilyen dokumentációt az elkü -
lönítés elvének alkalmazására vonatkozóan, így a közös szolgálatokon belüli „kínai 
falakra”35 vagy az annak nyomon követését alátámasztó bizonyítékokra vonatkozóan 
sem, hogy az elkülönítés elvét betartják.
46 
A jogi szolgálat és a statisztikai igazgatóság kivételével a közös szolgálatokon belül 
nem különülnek el egymástól a felügyeleti és más EKB-feladatok az osztályok szint -
jén, és nincs funkcionális jelentési csatorna a felügyeleti testület elnöke felé. 2016. 
január 1-jétől egyes közös szolgálatok (Informatikai Szolgálatok Főigazgatósága, 
Adminisztrációs Főigazgatóság, Humánerőforrás-gazdálkodási Főigazgatóság és 
Pénzügyi Főigazgatóság) a szolgálatokkal foglalkozó főtisztviselőnek (CSO) tartoznak 
beszámolással, aki az EKB elnökén keresztül számol be az Igazgatóságnak. Az EKB 
nem végzett kockázatelemzést a lehetséges összeférhetetlenségekkel, az informáci -
ók e szolgálatokon belüli megosztásával és a biztosítékok szükségességével kapcso -
latban. Nem vezette be ezzel kapcsolatban az egyes üzleti területek megfelelésének 
monitoringját sem, hogy mérsékelje a közös szolgálatok koncepciójából eredő 
lehetséges kockázatokat.
Az EFM szervezeti és pénz ügyi kialakítása eredendően 
a monetáris politikai és fel ügyeleti funkciók f üggetlenségét 
érintő további kockázatokat hordoz
47 
A BCBS alapelvei kimondják, hogy „a felügyelet operatív függetlenséggel, […] az 
önállóságot alá nem ásó költségvetési folyamatokkal és megfelelő erőforrásokkal 
rendelkezik, és elszámoltatható feladatainak ellátásával és erőforrásainak felhasználá -
sával kapcsolatban’’36.
48 
Az Igazgatóság a felelős az EKB belső szervezetének irányításáért, ezen belül fel -
ügyeleti funkciójának költségvetési és humán erőforrásokkal kapcsolatos vonatkozá -
saiért37. Az EKB költségvetési folyamatát a  IV. melléklet  ismerteti. Az EKB Kormány -
zótanácsa az Igazgatóság javaslata alapján eljárva minden pénzügyi év vége előtt 
elfogadja az intézmény következő pénzügyi évre szóló költségvetését. A felügyeleti 
feladatok kiadásai a költségvetésben elkülönítve azonosíthatók, és azokat a felügye -
leti testület elnökével és alelnökével folytatott konzultációt követően hagyják jóvá38.
33 Irányítás 
 
49 
Az EKB Költségvetési Bizottsága (BUCOM), amely a nemzeti központi bankok szakér -
tőiből áll, segíti a döntéshozó szervek munkáját39. Ezzel összefüggésben tanácsadás -
sal segíti a Kormányzótanácsot a monetáris és a felügyeleti funkció erőforrásokkal 
való ellátásában, a két terület közötti szervezeti elkülönítés nélkül.
50 
Az EKB költségvetési folyamatán belül egyeztetnek a felügyeleti testület elnökével és 
alelnökével az intézmény bankfelügyeleti kiadásairól, de sem a BUCOM, sem a Pénz -
ügyi Főigazgatóság (DG Finance) – amelynek az egyik osztálya (BCO – lásd: IV. mel -
léklet ) osztozik a költségvetéssel kapcsolatos tanácsadás, értékelés és monitoring 
felelősségében – nem számol be az elnöknek vagy a felügyeleti testület egészének. 
Az EKB a döntéshozatali folyamat lezárása előtt minden évben közli a felügyeleti tes -
tület tagjaival a bankok számára kiszabandó felügyeleti díj teljes összegére vonatko -
zó EKB-határozattervezet tartalmát.
51 
Ez végeredményben azt jelenti, hogy a felügyeleti testületnek – jóllehet felelős a fel -
ügyeleti feladatok megtervezéséért és végrehajtásáért – nincs befolyása a szükséges 
humán erőforrásokra és pénzügyi forrásokra. Ez hatással lehet arra, hogy a felügyeleti 
testület és annak elnöke végső soron képes-e megfelelni a kellő elszámoltathatóság 
követelményének, tekintettel a felügyelet erőforrásokkal való ellátásának felaprózott 
jellegére (lásd: 26. és 27. bekezdés).
52 
Az EFM-rendelet (66) preambulumbekezdése40 kimondja, hogy az EKB-ra ruházott 
feladatokat ellátó személyzet a felügyeleti testület elnökének tartozik jelentéstételi 
kötelezettséggel. A gyakorlatban a jelentési csatorna az alelnököt foglalja magában, 
aki egyben a Kormányzótanács és az Igazgatóság tagja is, és a döntéshozatal utolsó 
szakaszának kezdeményezője a Kormányzótanácsnál. Ugyanez vonatkozik a közös 
jogi és statisztikai szolgálatokon belüli felügyeleti osztályokra, amelyek csak a fel -
ügyeleti testület alelnökének tesznek jelentést (lásd: 46. bekezdés).39 Az EKB eljárási szabályzatának 
9. cikke.
40 Jóllehet a rendeletek 
preambuluma önmagában 
nem idéz elő semmilyen 
joghatást, fontos útmutatással 
szolgál a rendelet cikkeinek 
értelmezéséhez és 
a szükséges szervezési 
intézkedésekhez, így 
a kapcsolódó keretrendeletek 
vagy eljárási szabályzatok 
elkészítéséhez.
34 Irányítás 
 
Az EFM vezetése és munkatársai tekintetében etikai 
eljárásokat és magatartási kódexeket alkalmaznak
Kidolgozták „Az egységes fel ügyeleti mechanizmus etikai 
keretrendszere” című dokumentumot, de az illetékes 
nemzeti hatóságok továbbra is a  nemzeti jogszabályok 
hatálya alá tartoznak, és jelentős mérlegelési jogkörrel 
rendelkeznek saját szabályaik meghatározása során
53 
Az EKB valamennyi munkatársára alkalmazandó etikai előírásokat az intézmény „eti -
kai keretrendszere”41határozza meg, amely az EKB személyzeti szabályzatának szerves 
része. A keretrendszer az EKB valamennyi alkalmazottjára vonatkozik, de mivel az 
EKB-nak nincs hatásköre az illetékes nemzeti hatóságoktól érkező munkatársak alkal -
mazási feltételeinek szabályozására, a keretrendszer az illetékes nemzeti hatóságok 
által a közös felügyeleti csoportokba delegált felügyeleti munkatársakra nem terjed 
ki.
54 
Az EKB 2015 márciusában elfogadott egy iránymutatást42, amelyben megállapította 
az egységes felügyeleti mechanizmus külön „etikai keretrendszerének” alapelveit. 
Eszerint az új keretrendszernek az iránymutatásból, a bevált végrehajtási gyakorlatok 
összességéből (végrehajtási gyakorlatok), valamint az EKB és az egyes illetékes nem -
zeti hatóságok által külön-külön elfogadott belső szabályokból és gyakorlatokból 
kellett felépülnie. Az illetékes nemzeti hatóságok 2016 márciusáig kaptak időt arra, 
hogy végrehajtsák az iránymutatást. Az ehhez kapcsolódó harmonizációs törek -
véseket a közös „etikai keretrendszerrel foglalkozó munkacsoport” követi nyomon 
rendszeresen.
55 
Az iránymutatás kevésbé részletes az EKB személyzetére alkalmazandó etikai keret -
rendszernél, mivel pusztán egy közös keretrendszer alapelveit állapítja meg, amelyet 
az illetékes nemzeti hatóságoknak saját belső szabályaik, eljárásaik és mechanizmu -
saik bevezetésekor el kell fogadniuk. Ebből adódóan az illetékes nemzeti hatóságok 
belső szabályainak sajátosságai viszonylag tág határok között eltérhetnek egymástól. 
Az EFM tagállami etikai keretrendszerei közötti eltérések alááshatják a jogszabá -
lyokban célként előírt felügyeleti konvergenciát és harmonizációt, és az EKB-t érintő 
hírnévkockázat felmerülését okozhatják. Az iránymutatás például, bár foglalkozik az 
EKB és az illetékes nemzeti hatóságok szerveinek a felügyeleti feladatok ellátásában 
részt vevő munkatársaira és tagjaira vonatkozó „várakozási időszakok”43 kérdésével, 
pusztán azt mondja ki, hogy ilyen időszaknak léteznie kell, ahelyett, hogy megadná 
a minimális időtartamot; nem foglalkozik a felügyeleti vezetők hivatali idejével sem44, 
nem jelöl ki hatóságot, hogy nyomon kövesse az EFM etikai keretrendszerének való 
megfelelést, és nem szabja meg e nyomon követés gyakoriságát sem.41 http://eur-lex.europa.eu/
legal-content/HU/TXT/?uri=uri -
serv:OJ.C_.2015.204.01.0003.01.
HUN&toc=OJ:C:2015:204:FULL
42 Az Európai Központi Bank 
2015. március 12-i 2015/856/
EU iránymutatása az egységes 
felügyeleti mechanizmus 
etikai keretrendszere 
alapelveinek 
meghatározásáról 
(EKB/2015/12) (HL L 135., 
2015.6.2., 29. o.).
43 Az az idő, amely alatt az 
EKB-ból kilépő személynek 
továbbra is tartózkodnia kell 
az olyan tevékenységek 
folytatásától, amelyek 
összeférhetetlenséghez 
vezethetnének.
44 Az Egyesült Királyság például 
minimális és maximális hivatali 
időket szab meg a felügyelet 
területén dolgozó vezetők 
számára.
35 Irányítás 
 
45 A munkaviszony megszűnését 
követő korlátozásokra 
vonatkozó 11. végrehajtási 
gyakorlat például így szól: „Azt 
ajánljuk az EKB-nak és – 
amennyiben ezt a nemzeti jog 
számukra lehetővé teszi – az 
illetékes nemzeti 
hatóságoknak, hogy 
fogadjanak el arányos 
várakozási időszakokat 
a szervek azon tagjai, valamint 
azon vezetői és szakértői 
szintű munkatársak számára, 
akik olyan hitelintézetnél vagy 
olyan hitelintézet közvetlen 
versenytársánál kívánnak 
dolgozni, amelynek 
felügyeletében részt vettek. 
A szervek tagjai és a vezető 
beosztású munkatársak 
esetében a várakozási 
időszaknak legalább hat 
hónapnak kell lennie, ha olyan 
hitelintézetnél kívánnak 
munkát vállalni, amelynek 
a felügyeletéért felelősek 
voltak.”
46 A KBER az EKB-ból és a 28 
uniós tagállam nemzeti 
központi bankjaiból áll, míg az 
eurórendszer az EKB-ra és az 
euróövezet tagállamainak 
központi bankjaira 
korlátozódik (amelyek 
funkciója az EKB által 
választott monetáris politika 
alkalmazása).56 
Az EKB által az iránymutatáson túlmenően kiadott végrehajtási gyakorlatok a tagál -
lami etikai keretrendszerekre vonatkozó különféle EKB-ajánlásokat45 tartalmaznak. 
A végrehajtási gyakorlatok azonban – az iránymutatástól eltérően – jogilag nem 
kötelezőek az illetékes nemzeti hatóságokra nézve.
57 
A cél az, hogy a részt vevő illetékes nemzeti hatóságok az EFM etikai keretrendszeré -
nek rendelkezéseit alkalmazzák munkatársaikra (ideértve az iránymutatás rendelke -
zéseit és a végrehajtási gyakorlatokat is). Az iránymutatás általános jellege és a vég -
rehajtási gyakorlatok jogilag nem kötelező jellege azonban implicit módon jelentős 
szabadságot ad az egyes illetékes nemzeti hatóságoknak saját etikai keretrendszerük 
meghatározása és alkalmazása során.
Belső ellenőrzés: átfogó ellenőrzési tervet alkalmazó 
innovatív megközelítés, de a végrehajtást az 
erőforrások elosztásával és tervezésével kapcsolatos 
problémák hátráltatják
58 
Az EKB-nál a belső ellenőrzést a Belső Ellenőrzési Igazgatóság (D-IA) végzi, amely 
az EFM bevezetésével közös szolgálattá vált. A D-IA felel az EKB valamennyi műve -
letének és tevékenységének ellenőrzéséért, valamint erőforrásokat biztosít a Belső 
Ellenőrzési Bizottság (IAC) számára is, amely a D-IA felső vezetőiből és az illetékes 
nemzeti hatóságoknál és a nemzeti központi bankoknál dolgozó hasonló beosztású 
partnereikből áll.
59 
Az IAC három különböző formációban ül össze az eurórendszer, a Központi Bankok 
Európai Rendszere (KBER)46 és az EFM ellenőrzési ügyei kapcsán, a tervezés, a közös 
ellenőrzési standardok meghatározása, a releváns ismeretek megosztása, illetve 
ellenőrzések és kapcsolódó tevékenységek elvégzése érdekében. Az IAC ellenőrzési 
chartája az eurórendszer/KBER/EFM „ellenőrzési igazgatói” funkciójával ruházza fel 
a szervet, amely tagjainak kollektív felelőssége mellett működik. Ugyanakkor az IAC 
mindegyik tagja egy külön jogalany képviselőjeként jár el, és egyéni felelősséget 
vállal az ellenőrzési projekt rá eső részeinek irányításáért, lebonyolításáért és az arról 
való független beszámolásért.
36 Irányítás 
 
60 
Az IAC felépítését a  6. ábra  mutatja be. A meghatározott témákkal kapcsolatos 
ellenőrzési feladatok tervezéséért és elvégzéséért hat ellenőrzési munkacsoport 
(ATF) felel. Az ellenőrzési munkacsoportok az EKB és az illetékes nemzeti hatóságok/
nemzeti központi bankok munkatársaiból állnak. A közös ellenőrző csoport által az 
IAC helyi szintű ellenőrzése során tett minden megállapítás esetében értékelni kell, 
hogy annak milyen hatása van az EFM egészére. Ezt az innovatív megközelítést annak 
biztosítása céljából vezették be, hogy a több területet érintő kérdéseket az egész 
EFM-ben következetesen ellenőrizzék. Ellenőrzésünk során főként az EFM-ért és a sta -
tisztikáért felelős ellenőrzési munkacsoport szerepére összpontosítottunk, amely AFT 
SSM-ST néven ismert.
61 
Megvizsgáltuk az erőforrások IAC számára történő – főként a D-IA általi – biztosítását, 
valamint az ellenőrzések tervezését és a kockázatértékelést (beleértve a kockázat 
fedezését is). 6. ábraA D-IA szerepe az EFM és az eurórendszer belső ellenőrzési munkájában
Döntéshozatali szervek
Erőforrások 
Koordinál 
Adminisztratív
jelentési
csatorna 
Ellenőrzések
Funkcionális jelentési 
csatorna
Erőforrások Ellenőrzési 
jelentések/ 
munkaprogramAz EKB Igazgatósága
Az EKB Kormányzótanácsa Az EKB Általános Tanácsa 
A KBER összetétele
Az eurórendszer összetétele Az EFM összetétele 
IAC
A tagok együttesen alkotják az „ellenőrzési igazgatót”Felügyeleti testület 
Tanácsot ad
Az EKB Ellenőrző BizottságaMegerősíti az ellenőrzési
programot 
Erőforrások D-IAElnök 
Az EKB műveleteiIgazgatóság  Illetékes nemzeti hatóságok/
központi bank
Az IAC titkársága Ellenőrzési
munkacsoportok
Irányítási és pénzügyi jelentés Bankjegyek IT Monetáris politika Fizetési és elszámolási rendszerek EFM-statisztikák
[ellenőrzéseket végez a központi banknál (az illetékes nemzeti hatóságok és az EKB szintje)]
Az eurórendszerrel összefüggő témák
Az EFM-mel összefüggő témák
Forrás:  Európai Számvevőszék.
37 Irányítás 
 
Az erőforrások D-IA általi elosztása: noha egyértelműen 
számszerűsítették a  személyzeti igényeket, a  személyzet 
végleges létszáma nem volt megfelelő
62 
2013 márciusában, egy külső minőségértékelést követően, amely azt a következtetést 
vonta le, hogy lendületre van szükség a D-IA-nak az EFM ellenőrzésére való felkészítésé -
hez, a D-IA megállapította, hogy ahhoz, hogy e tekintetben független és objektív bizo -
nyossággal tudjon szolgálni, legalább 16 teljes munkaidős egyenértékre lenne szükség. 
Az EKB Kormányzótanácsa azonban 2013-ra csak három, 2014-re pedig további négy 
teljes munkaidős D-IA munkatársat hagyott jóvá 2013 augusztusában, mind az EFM-mel 
összefüggő, mind pedig a statisztikai feladatok ellátására47. A kérelmező egységek nem 
kaptak semmilyen indokolást az eredeti javaslatoktól való eltérésre (lásd: 4. táblázat ).47 A statisztika olyan feladat, 
amely a bankfelügyelethez 
(felügyeleti adatok) és 
a monetáris politikához 
(központi banki adatok) 
egyaránt kapcsolódik.4. táblázatAz azonosított személyzeti igények és a  tényleges 
munkaerő-felvétel összehasonlítása
A D-IA által az EFM tekintetében azonosított igények (teljes munkaidős 
egyenértékben)16
Jóváhagyott összes álláshely 7
(egy álláshely a vizsgálatokkal foglalkozó egység feladataihoz, amely az EFM-mel 
össze nem függő területeken is tevékenykedhet)(1)
(egy IT-álláshely – ezt a konkrét projektek esetében a D-IA-n belül másutt dolgozó 
munkatársak töltik be)(1)
Az EFM-mel kapcsolatos/statisztikai feladatokhoz rendelt álláshelyek, az 
IT-n és a vizsgálatokon kívül,
a következők szerint:5
(egy főellenőr, akit az EKB munkatársai közül vettek fel egy munkaerő-felvételi 
kampányt követően, amelyet a szervezeten kívül hirdettek meg)1
(kívülről felvett munkatársak friss, speciális kereskedelmi banki/bankfelügyeleti 
készségekkel)2
(rövid idejű kirendelés keretében felvett munkatársak friss, speciális bankfelügyeleti 
készségekkel)1
(egy IT-vel/statisztikával foglalkozó munkatárs D-IA-n belüli belső áthelyezése) 1
Forrás:  Európai Számvevőszék.
38 Irányítás 
 
63 
Az ATF SSM-ST elnöke rendelkezik korábbi bankfelügyeleti tapasztalattal (1995–
2000), és tagja az ellenőrzési munkacsoport ellenőrzéseiért és a központi banki 
tevékenységekhez kapcsolódó ellenőrzésekért felelős D-IA vezetői csoportnak is. 
A csoporthoz 2015 márciusában két fő csatlakozott, akiknek három-, illetve négyéves 
bankfelügyeleti tapasztalata van. A csoport egy másik tagja, aki 2014 szeptembe -
rében csatlakozott, a magánszektorban szerzett tapasztalatot a kockázatkezelés és 
a Bázel II végrehajtása területén.
64 
A készségek jelenlegi összeállítása a D-IA alacsony személyzeti létszáma ellenére az 
általános ellenőrzés mellett számos fontos területet lefed, de ha a csoport megfelelő 
méretet ér el ahhoz, hogy módszertani és koncepcionális kérdésekre vonatkozó mély -
reható ellenőrzéseket végezzen, speciálisabb készségekre és gyakorlati tapasztalatra 
lesz szükség (pl. makroprudenciális felügyelet, vállalati hitelekkel foglalkozó back 
office).
65 
Mivel az ellenőrzési munkacsoport tagjainak kollektív felelősségére támaszkodik, 
teljesítménye az illetékes nemzeti hatóságokkal való együttműködéstől és azoknak 
a feladathoz nyújtott gyakorlati hozzájárulásától függ. A függőség egyes területeken 
(pl. helyszíni felügyelet, az illetékes nemzeti hatóság helyi munkatársainak közre -
működése) nagyobb, míg más területeken (pl. irányítási kérdések) kisebb mértéket 
ölthet. A szükségletek összehangolása nyilvánvalóan növeli a D-IA munkaterhét az 
EFM-mel kapcsolatos témák ellenőrzésekor.
A tervezés átfogó ellenőrzési univerzumon alapul, de nem 
mindig veszi figyelembe a  bevált gyakorlatot
Az ellenőrzés-tervezés átfogó terven alapul…
66 
A belső ellenőrzéshez eredetileg hozzárendelt erőforrások szűkösek voltak, és késve 
álltak rendelkezésre. Ebből adódóan először kevés tervezési tevékenység folyt.
67 
Az ellenőrzési témakörök nagyon részletes „univerzuma”48 2015 májusában készült el. 
Az univerzumot alkotó öt ellenőrzési klasztert 14 ellenőrzési tárgyra, 31 területre és 
folyamatra, végül pedig több mint 150 további összetevőre bontották tovább.48 Az ellenőrzési univerzumra 
vonatkozó kedvező 
értékelésünkkel valamennyi 
illetékes nemzeti hatóság 
egyetértett, amely válaszolt 
kérdőívünkre. A 11 illetékes 
nemzeti hatóságból azonban 
három aggályokat vetett fel 
a mögöttes ellenőrzési tárgyak 
pontos hatókörével és az 
észszerű időn belüli 
lefedhetőségükkel 
kapcsolatban.
39 Irányítás 
 
…de a tervezés nem foglal magában tartalékot az eseti kérésekre, 
és nem veszi figyelembe a  teljes/részleges kiszervezést
68 
Az általános ellenőrzés-tervezést akadályozza, hogy a bevált gyakorlattal49 ellentét -
ben nincs tartalék az eseti ellenőrzésekre vagy az aktuális ellenőrzések bővítésére (az 
erőforrások 100%-os kihasználását előíró politika miatt).
69 
Ugyancsak ellentétes a bevált gyakorlattal50, hogy a D-IA nem rendelkezik semmi -
lyen módszeres eljárással a műveletek teljes, illetve részleges kiszervezését illetően. 
Nem írja elő például szerződéses követelmény, hogy a szolgáltatók belső ellenőrzési 
funkciója számoljon be az EKB-nek a hozzájuk teljesen vagy részlegesen kiszervezett 
tevékenységekről. Ezenkívül nem minden vonatkozó szerződés tartalmaz olyan ren -
delkezést, amely feljogosítaná magát az EKB belső ellenőrzési funkcióját arra, hogy 
ellenőrizze a teljesen vagy részlegesen kiszervezett tevékenységeket.
Jóllehet a kockázatértékelési módszertan általánosságban 
megfelelő, hiányoznak belőle a biztosítékok, amelyek 
szavatolnák, hogy a nagy és közepes kockázatú ter ületekkel 
teljes körűen, a  megfelelő időben foglalkozzanak
Az ellenőrzési tárgyakra vonatkozó átfogó sablonokat dolgoztak 
ki és alkalmaznak egy olyan kockázati modellen bel ül, amely 
bizonyos hiányosságok ellenére koncepcionálisan megfelelő
70 
Az ellenőrzési témakörök soron következő időszak alatti prioritási sorrendjére vonat -
kozó döntéshozatal támogatásához kockázatértékelést használnak. Az értékelés az 
ellenőrzési tárgyakra vonatkozó sablonban szereplő kulcsfontosságú információkon 
alapul, amely részletekkel szolgál az ellenőrzési univerzum fő témáiról, valamint teljes 
körű leírást ad az egyes tevékenységekről, a kapcsolódó folyamatokról és a legrele -
vánsabb fő kontrollintézkedésekről. A kockázatértékelés során felhasznált sablonok 
nagyon jó kiindulópontként szolgálnak a tervezéshez.49 Lásd például: a német illetékes 
nemzeti hatóság (BaFin) által 
készített „Kockázatkezelési 
minimumkövetelmények” 
című dokumentum BT 2.3. 
szakaszának (3) bekezdése, 
valamint a német 
könyvvizsgálók intézete (IDW) 
által kiadott PS 240. ellenőrzési 
standard (20) bekezdése.
50 BaFin: „Kockázatkezelési 
minimumkövetelmények”, AT 
9, 6. bekezdés; BT 2.1., 
3. bekezdés.
40 Irányítás 
 
71 
Megvizsgáltuk három ellenőrzési terület sablonjait, és megállapítottuk, hogy megfe -
lelőek, és helyesen alkalmazzák őket. Mindazonáltal a harmadik felekkel kapcsolatos 
kockázat világosabb meghatározásának szükségességén túlmenően, általánosabb 
szinten szükség van a pénzügyi hatások kockázatára és a perkockázatra vonatko -
zó kritériumok következetes alkalmazására, valamint egy esetben a monetáris és 
felügyeleti politika egymástól való elkülönítésével kapcsolatos kockázatokra való 
összpontosításra is.
72 
A kockázati modell e hiányosságok ellenére nagyon alkalmas tervezési eszköznek 
mondható. A kérdőívünkre választ adó valamennyi illetékes nemzeti hatóság úgy 
vélte, hogy a kockázatértékelési folyamat „megfelelő” és „átlátható”.
Nincsenek minimális beavatkozási szintek, amelyek biztosítanák 
a nagy és közepes kockázatú ter ületek és a kulcsfontosságú 
fő összetevők teljes lefedettségét, és az EFM-ellenőrzések 
versengenek az erőforrásokért a más ter ületekre irányuló 
ellenőrzésekkel…
73 
Az IAC nem törekszik arra, hogy egy adott tervezési időszakon belül (például egy 
ötéves ciklusban) minden kockázattal foglalkozzon, hanem csak középtávú tervezési 
célkitűzésekre támaszkodik. Fő teljesítménymutatót alkalmaz a magas kockázatú 
területek lefedettségére vonatkozóan, azzal a céllal, hogy a magas kockázatú te -
rületeknek évente legalább a 30%-át, és minden hároméves időszak alatt legalább 
90%-át ellenőrizzék. A közepes kockázatú területekre vonatkozóan azonban nincs 
ilyen célérték. Az éves ellenőrzési programon belül minden negyedévben kiigazít -
ják a magas és közepes kockázatú területekre vonatkozó kockázatértékelést, hogy 
a tervezést át lehessen alakítani, ha új kockázatok merülnek fel. Noha a 2015–2018-
as középtávú ütemterv minden nagy kockázatú területet felölel, nem világos, hogy 
e területek összes fő összetevőjével foglalkozni fognak-e és ha igen, mikor, továbbá 
az ellenőrzés-tervezéshez használt képlet nem öleli fel módszeresen a korábban 
még nem vizsgált elemeket. A közepes kockázatúként besorolt területek, így a belső 
modellek, a makroprudenciális felügyelet és a kevésbé jelentős intézmények ellen -
őrzését 2019-ig egyáltalán nem ütemezték be, és nem világos, hogy ezekkel milyen 
mértékben fognak foglalkozni.
74 
Amennyiben korlátozottak az erőforrások, a 73. bekezdésben leírt megközelítés 
a nagy és közepes kockázatú területek ellenőrzésének elmaradásához vezethet, mert 
nem határoztak meg minimális beavatkozási szinteket (bizonyos kockázati pontszám, 
amely „ellenőrizni kell” minősítéshez vezet)51.51 A német illetékes nemzeti 
hatóság által kiadott 
„Kockázatkezelési 
minimumkövetelmények” 
című dokumentum 
e tekintetben „meghatározott” 
kockázatok esetében éves 
ellenőrzést, minden egyéb 
folyamat és tevékenység 
esetében pedig hároméves 
ellenőrzési ciklust ír elő (a 
BaFin kockázatkezelési 
minimumkövetelményei, 
BT 2.3.).
41 Irányítás 
 
75 
A belső ellenőrzés közös szolgálat jellege és az erőforráshiány oda vezetett, hogy 
a központi banki és EFM-mel kapcsolatos ellenőrzési tárgyak „versengenek” egymás -
sal az erőforrásokért (lásd: 5. táblázat ). 2015-ben csak a ténylegesen elkönyvelt idő 
15%-át fordították EFM-feladatokra. A D-IA 30 álláshelye közül csak hetet jelöltek ki 
az EFM-mel és a statisztikákkal kapcsolatos feladatokra (és ez a vizsgálatokat és az IT-t 
is magában foglalja). 5. táblázatAz EFM tekintetében tervezett ellenőrzések és az illetékes 
nemzeti hatóságokkal egy üttműködésben végzett egyéb 
ellenőrzési feladatok összehasonlítása
Ellenőrzési területMagas fennma -
radó kockázatot 
hordozó terüle -
tek, 2015. szep -
temberi állapot2015-ben 
elvégzett vagy 
elindított 
ellenőrzések2016-ra javasolt 
ellenőrzések2017–
2018-ra 
javasolt 
ellenőrzé -
sek
EFM/statisztikák16 1 2 3
Eurórendszer/KBER29 11 9 14
Irányítás, kockázat, 
számvitel és IT3 0 2 6
Nem-EFM összesen 12 11 11 20
1 A központi banki és felügyeleti statisztikákat nem választják egyértelműen külön.
2  Idetartozik különösen a monetáris politika és végrehajtás, a statisztikák, a fizetési és elszámolási 
rendszerek, a bankjegyek, az eurórendszer összevont mérlegének könyvelése és a pénzügyi 
beszámolás.
Forrás:  Európai Számvevőszék, az EKB adataiból levezetve.
… és a gyakorlatban a legnagyobb kockázatú ter ületeket nem 
emelték ki azonnal ellenőrzésre
76 
A különböző ellenőrzési munkacsoportok által javasolt ellenőrzési tárgyak közötti 
következetesség elérését célzó kalibrációs gyakorlat korrigált kockázatminősítések -
hez vezethet. Ráadásul amikor a minőségirányítási munkacsoport ellenőrzésekre tesz 
javaslatot az IAC-nak, olyan ellenőrzési tárgyakat is választhat, amelyek nem a leg -
magasabb kockázati minősítést kapták, az IAC pedig egyébként sem köteles tartani 
magát a munkacsoport javaslataihoz.
42 Irányítás 
 
77 
A „Rendszerszempontból jelentős bankok folyamatos felügyelete – SREP” és a „Banki 
válságkezelés” témákat, annak ellenére, hogy az ellenőrzési munkacsoport EFM-hez 
kapcsolódó ellenőrzési tárgyai közül a fennmaradó kockázat tekintetében a legna -
gyobb és a második legnagyobb pontszámot kapták, az első évben nem ellenőriz -
ték, a 2017–2018-as ellenőrzési tervbe azonban már felvették. 2015-re és 2016-ra az 
EFM-mel kapcsolatos ellenőrzési tárgyak közül a „Folyamatos felügyelet – tervezés és 
monitoring” (6.), illetve a „Felügyeleti statisztikák és információgazdálkodás” (holtver -
senyben második) témát választották ki. A folyamatos felügyelet tervezési vonatkozá -
sainak ellenőrzése a SREP – a legfontosabb folyamatos felügyeleti folyamat – mélyre -
ható vizsgálata nélkül nem tekinthető a témakör átfogó feldolgozásának.
43
 Elszámoltathatósági 
mechanizmusok
52 Az empirikus elemzés 
bizonyítja, hogy a felügyeleti 
szerv átláthatósága és 
a bankfelügyelet 
eredményessége között 
pozitív és jelentős korreláció 
áll fenn. Lásd például: Arnone. 
M. Salim. M.D. és A. Gambini: 
Banking Supervision: Quality 
and Governance  
(Bankfelügyelet: minőség és 
irányítás), 2007, 07/82. sz. 
munkadokumentum, IMF.
53 Hiátusok, átfedések és 
kihívások: állapotfelmérés az 
uniós elszámoltathatósági és 
közpénz-ellenőrzési 
rendszerekről . Európai 
Számvevőszék, 2014 ( http://
eca.europa.eu ).78 
A stabil elszámoltathatósági keret elengedhetetlen a bankfelügyelet minősége 
szempontjából, mivel az a jó irányítás elveihez, így az átláthatósághoz és az eredmé -
nyességhez kapcsolódik52. Az elszámoltathatóság megköveteli a felügyeleti hatóság -
tól, hogy releváns, időszerű és pontos információkat szolgáltasson az érdekelt felek 
körének, hogy széles körben ismertté tegye tevékenységeit és teljesítményét, és 
megkapja a szükséges visszajelzéseket.
79 
Az EFM általános elszámoltathatósági keretének értékeléséhez az uniós elszámoltat -
hatósági és közpénz-ellenőrzési rendszerekről szóló európai számvevőszéki állapotel -
lenőrzésben53 azonosított keretet (lásd: 80. bekezdés), az EFM-rendelet 20. cikkében 
meghatározott mechanizmusokat, az eredményes bankfelügyelet alapelveinek 2012-
es átdolgozását (BCBS) (lásd: 2. háttérmagyarázat ) és a hasonló jogrendszerek jogi 
kereteit és gyakorlatait használtuk fel viszonyítási alapként.
A BCBS
A bankok prudenciális szabályozása terén a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság (BCBS) a legfőbb globális szabványal -
kotó, amely fórumot biztosít a bankfelügyeleti ügyekben való együttműködés számára. A 29 alapelvét tartalmazó 
átdolgozott rendszer – amely külön alapvető és kiegészítő kritériumokat tartalmaz – a következőket öleli fel:
 οfelügyeleti hatáskörök, felelősségek és funkciók, az eredményes kockázatalapú felügyeletre, valamint a korai be -
avatkozás és a kellő időben meghozott felügyeleti intézkedések szükségességére összpontosítva (1–13. elv); és
 οa bankok felügyelettel szembeni elvárásai, a jó irányítás és a kockázatkezelés, valamint a felügyeleti standardok -
nak való megfelelés fontosságát hangsúlyozva (14–29. elv).
Jóllehet az elvek jogi kötőerővel nem rendelkeznek, azokat széles körben alkalmazzák nemzetközileg elfogadott 
viszonyítási alapként a különböző jogrendszerekben működő felügyeleti rendszerek és gyakorlatok minőségének 
értékelésére. Az EKB a Bázeli Bizottság tagjaként megerősítette elkötelezettségét54 az eredményes bankfelügyelet 
alapelveiben (BCBS, 2012) szereplő kijelentés mellett, miszerint ezen elvek „ szilárd alapot teremtenek a bankszektor 
szabályozásához, felügyeletéhez, irányításához és kockázatkezeléséhez”55.
54 Az EKB „Útmutató a bankfelügyelethez” című dokumentuma (2014. november), 6–7. o.
55 Az eredményes bankfelügyelet alapelvei (2012), BCBS.
Forrás:  Nemzetközi Fizetések Bankja (BIS).2. háttérmagyarázat
44 Elszámoltathatósági mechanizmusok 
 
80 
Az uniós elszámoltathatóságról szóló állapotfelmérésünkben a stabil elszámoltatha -
tósági keret következő fő elemeit azonosítottuk:
i. a szerepkörök és felelősségek egyértelmű meghatározása;
ii. erős felhatalmazás a független külső ellenőr számára a pénzügyi, szabályszerűsé -
gi és teljesítménnyel kapcsolatos vonatkozások tekintetében;
iii. vezetői bizonyosság a szakpolitikai célkitűzések elérésére vonatkozóan;
iv. teljes körű demokratikus felügyelet; és
v. korrekciós intézkedéseket/továbbfejlesztéseket lehetővé tevő visszacsatolások56.
81 
Az alábbiakban azt vizsgáljuk, hogy az EFM elszámoltathatósági kerete milyen mér -
tékben tesz eleget ezen öt követelménynek.
i.  A létrehozó jogszabály világosan meghatározza és 
közzéteszi az EFM egészének szerepköreit és 
felelősségeit
82 
Ami az elszámoltathatósági láncba tartozó felelősségek egyértelműségét illeti, 
a rendeletek az EKB-ra ruházták az EFM felügyeleti feladatait. Külön szabályok vannak 
érvényben, amelyek megkövetelik az EKB-tól, hogy monetáris politikai és felügye -
leti funkcióit függetlenül lássa el, miközben az EFM-mel összefüggő tevékenységek 
tekintetében továbbra is elszámolással tartozik az Európai Parlament, a Tanács és az 
eurócsoport felé. A felügyeleti tevékenység tervezését és végrehajtását a felügyeleti 
testület végzi, míg továbbra is a Kormányzótanács a felelős a végső döntéshozatalért 
és az EKB általános irányításáért, amely a monetáris és a felügyeleti funkciót egyaránt 
felöleli. A döntéshozatali folyamat részletei a  III. mellékletben  találhatók.
83 
Ami a célkitűzések egyértelműségét illeti, az EFM-rendelet világosan leírja az EKB 
felügyeleti feladataihoz kapcsolódó célját, amely „a hitelintézetek biztonságához és 
hatékony és eredményes működéséhez, valamint az Unión és az egyes tagállamokon 
belül a pénzügyi rendszer stabilitásához való hozzájárulás”57.56 E követelmények mind 
tükröződnek a bázeli 
kritériumokban is, 
a visszacsatolási hurkokra 
vonatkozó követelmény 
kivételével, amely főként egy 
más jogrendszerek által 
a prudenciális keret hatásainak 
és a felügyelet 
eredményességének 
megismerése céljából követett 
gyakorlat. A visszacsatolási 
hurkok olyan mechanizmusok, 
amelyek biztosítják, hogy 
a jogalkotási eljárás során 
figyelembe vegyék az érdekelt 
felek visszajelzéseit (pl. 
a felügyelt szervezetekre 
irányuló konzultációk vagy 
felmérések). A felmérések 
felhasználhatók például 
a teljesítmény mutatójaként, 
hogy feltárják az aggodalomra 
okot adó területeket és 
a javítási lehetőségeket.
57 Az 1024/2013/EU rendelet 
1. cikke.
45 Elszámoltathatósági mechanizmusok 
 
58 A 27.2. cikk megfogalmazását 
az EFM-rendelet 20. cikkének 
(7) bekezdése is tükrözi.
59 Egy ország nem válaszolt 
a kérdőívre.
60 Az Európai Unió Legfőbb 
Ellenőrzési Intézményeinek 
Kapcsolattartó Bizottsága és 
az Európai Számvevőszék 
„Teljes mértékben 
ellenőrizhető, elszámoltatható 
és eredményes 
bankfelügyeleti rendszerre 
van szükség az egységes 
felügyeleti mechanizmus 
bevezetését követően” című 
nyilatkozata.84 
Az EFM felelősségeivel és különféle alkotóelemeinek koordinációjával kapcsolatban 
feltártunk néhány problémát (lásd: a közös felügyeleti csoportokról és a helyszíni 
ellenőrzésről szóló rész).
ii.  A Számvevőszék ellenőrzési felhatalmazását az 
Unió működéséről szóló szerződés határozza meg
85 
Sok jogrendszer meghatározza, hogy a bankfelügyeleti szervek és tevékenységeik 
közpénzellenőrzésének ki kell terjednie azokra az esetekre is, amikor a felügyelet 
a központi bank feladata. A legfőbb ellenőrző intézményeknek (SAI-k) a bankfelügye -
leti szervek feletti ellenőrzési jogokkal való felruházásának célja az elszámoltatható -
ság és az átláthatóság fokozása.
86 
Az EKB kijelölt ellenőre a Számvevőszék. Felhatalmazását a KBER és az EKB Alapok -
mányának 27.2. cikke58 határozza meg, amely szerint az EUMSZ 287. cikkének rendel -
kezéseit kell alkalmazni, és – többek között az EKB felügyeleti feladatai tekintetében 
is – a Számvevőszék a felelős az EKB igazgatása hatékonyságának vizsgálatáért.
87 
Az EFM tevékenységeinek néhány fontos területét nem lehetett ezen első ellenőrzés 
során felölelni (az ellenőrzés hatókörének részleteit lásd: 19. bekezdés és I. mellék -
let). Az Európai Unió Legfőbb Ellenőrző Intézményeinek Kapcsolattartó Bizottsága 
egy jelentésben összehasonlította az EU 28 nemzeti legfőbb ellenőrző intézménye 
közül 27-nek59 a bankfelügyeletek feletti ellenőrzési jogait. Az ennek eredményekép -
pen született nyilatkozat60 rámutatott arra, hogy „ellenőrzési hiátus alakult ki azon 
országokban, ahol a tagállami legfőbb ellenőrző intézményeknek a nemzeti bankfel -
ügyeletekre vonatkozó korábbi ellenőrzési felhatalmazásának helyébe nem lépett az 
Európai Számvevőszéknek az EKB felügyeleti tevékenységeire irányuló hasonló szintű 
ellenőrzése”. A  6. táblázat  összehasonlító áttekintést nyújt bizonyos nem uniós 
jogrendszerek mikroprudenciális felügyelet feletti ellenőrzési felhatalmazásairól, az 
V. melléklet  pedig az említett jogrendszerekben a bankfelügyelet ellenőrzése céljá -
ból létrehozott mechanizmusokat foglalja össze.
46 Elszámoltathatósági mechanizmusok 
 6. táblázatA mikroprudenciális fel ügyelet ellenőrzésére vonatkozó 
felhatalmazás (a jog által adott jogosítványok) és annak 
hatóköre
Felügyeleti 
szervTeljesítmény-el -
lenőrzési jogok 
a felügyeleti 
tevékenységek 
tekintetébenTeljesítmény-el -
lenőrzési jogok 
a nem felügyeleti 
tevékenységek 
tekintetébenSzabályszerű -
ség-ellenőrzési 
jogok a  felügyele -
ti tevékenységek 
tekintetébenSzabályszerű -
ség-ellenőrzési 
jogok a nem 
felügyeleti 
tevékenységek 
tekintetében
Egyesült 
ÁllamokIGEN – TELJES KÖRŰ 
ellenőrzési jogokIGEN – TELJES KÖRŰ 
ellenőrzési jogokIGEN – TELJES KÖRŰ 
ellenőrzési jogokIGEN – TELJES 
KÖRŰ ellenőrzési 
jogok
KanadaIGEN – TELJES KÖRŰ 
ellenőrzési jogokIGEN – TELJES KÖRŰ 
ellenőrzési jogokIGEN – TELJES KÖRŰ 
ellenőrzési jogokIGEN – TELJES 
KÖRŰ ellenőrzési 
jogok
AusztráliaIGEN – a szervezet 
működésének 
bármely szempont -
jai tekintetében 
felülvizsgálat vagy 
vizsgálat végezhetőIGEN – a szervezet 
működésének 
bármely szempont -
jai tekintetében 
felülvizsgálat vagy 
vizsgálat végezhetőJogosultság további 
szolgáltatások 
nyújtására (a jobb 
gyakorlatra vonat -
kozó útmutatók, 
megbízhatósági 
és felülvizsgálati 
jelentések)Jogosultság további 
szolgáltatások 
nyújtására (a jobb 
gyakorlatra vonat -
kozó útmutatók, 
megbízhatósági 
és felülvizsgálati 
jelentések)
Forrás:  Európai Számvevőszék.
iii.  Még nem ker ült sor formális teljesítménykeret 
kidolgozására, amely bizonyosságot adna az EFM 
céljainak elérésére vonatkozóan
88 
Az elszámoltathatóság feltételezi, hogy a felügyeleti szerv intézkedéseit bizonyos 
standardok fényében és meghatározott célkitűzésekhez viszonyítva fogják értékel -
ni. A felügyelet különböző szintjein a teljesítménymutatók és mérőszámok széles 
választékát felhasználó teljesítménykeret következetes és egységes áttekintést ad 
a felügyeleti eredményességről, és bemutatja az érdekelt feleknek, hogy a felügyeleti 
gyakorlatok hogyan járulnak hozzá a célkitűzések megvalósításához.
89 
Az eddig rendelkezésére álló idő alatt az EKB még nem dolgozott ki formális telje -
sítménykeretet az EFM számára. Előállított egy eszközt, a kísérleti EFM felügyeleti 
eredménytáblát, amely lehetővé teszi számára felügyeleti tevékenységei legfonto -
sabb szempontjainak nyomon követését és értékelését, valamint annak figyelemmel 
kísérését, hogy a felügyeleti prioritásokat milyen eredményességgel ültetik át a gya -
korlatba. Ez az eszköz azonban csak a felügyeleti testület és a felső vezetés számára 
elérhető, és emiatt a többi érdekelt fél számára nem nyújt bizonyosságot az EFM 
célkitűzéseinek elérésére vonatkozóan.
47 Elszámoltathatósági mechanizmusok 
 
90 
Más jogrendszerekben a formális teljesítménymutatók a felügyeleti funkció szokásos 
részei. A  7. ábra  egy jelzésértékű válogatást mutat be.
61 IMF: European Union: 
Publication of Financial Sector 
Assessment Program 
Documentation, Technical Note 
on Issues in Transparency and 
Accountability  (Európai Unió: 
a pénzügyi szektor 
értékelésére irányuló program 
dokumentációjának 
közzététele – technikai 
feljegyzés az átláthatóság és 
az elszámoltathatóság 
kérdéseiről), 13/65. sz. 
országjelentés, 2013. március. 
A dokumentumban 
megfogalmazott vélemények 
nem feltétlenül tükrözik az 
Európai Unió IMF-hez delegált 
képviselőinek vagy az IMF 
igazgatóságának véleményét.7 . ábraPéldák teljesítménymutatókra
Mérőszámok (példák) 
Csődökkel vagy a nemteljesítések 
által okozott veszteségek mértékével 
kapcsolatos mutatók  •csőd előtti felügyeleti kockázati pontszámok, csődök 
száma •csőd miatti veszteségek (Money Protection Ratio – a 
biztonságban lévő kötelezettségek összes kötelezett -
séghez viszonyított aránya1, Performance Entity Ratio 
– a kötelezettségeiket teljesítő felügyelt szervezetek -
nek az összes szervezethez viszonyított aránya2) •rendezett kontra rendezetlen csőd
A bankszektor vagy a bankfelügyelet 
iránt (a nyilvánosság által) érzett 
bizalommal kapcsolatos mutatók •vállalati vagy lakossági felmérések  •az ügyfélbetétek trendjei
A különböző felügyeleti rendszerek 
vagy kockázati pontszámok közötti 
mozgásokra vonatkozó mutatók  •a bankok felügyeleti kockázati pontszámainak figye -
lemmel kísért és jelentett hosszú távú trendjei
Az érdekelt felek körében végzett 
felméréseken alapuló mutatók  •az intézmények által a helyszíni ellenőrzést követően 
kitöltött kérdőívek, ágazati megfigyelők nézetei, a ha -
sonló felügyeleti szervek körében végzett felmérések
1 A biztonságos kötelezettségek összes kötelezettséghez viszonyított aránya.
2  A kötelezettségvállalásaiknak eleget tevő intézményeknek az összes intézmény számához viszonyított 
aránya.
Forrás:  a BIS jelentése a bankfelügyelet hatásáról és elszámoltathatóságáról, 2015. július; az ausztrál Pruden -
ciális Szabályozási Hatóság.
91 
Mielőtt bevezették volna az EFM-et, egy IMF technikai feljegyzés a felügyeleti politika 
hitelességét előmozdítandó javaslatot tett egy átláthatósággal és elszámoltatha -
tósággal kapcsolatos intézkedéscsomagra61. A dokumentum egyebek mellett azt 
javasolta, hogy a felügyeleti testület tegye közzé a szakpolitikai megbeszélések jegy -
zőkönyvét, és hozzon létre egy külső szakértői bizottságot, hogy biztosítsa az EFM 
független ellenőrzését. A további részleteket lásd: VI. melléklet .
48 Elszámoltathatósági mechanizmusok 
 
Kérdések a dokumentumok Bizottságnak történő átadásával 
kapcsolatban
92 
Az EFM-rendelet 32. cikke kifejezetten előírja az Európai Bizottságnak, hogy három -
évente átfogó felülvizsgálati jelentést nyújtson be az EFM irányítási, elszámoltatható -
sági és pénzügyi rendelkezéseinek alkalmazásáról, megfelelőségéről és eredményes -
ségéről, az EKB felügyeleti és szankcionálási hatásköreinek eredményességéről és az 
EFM belső piac működésére gyakorolt potenciális hatásáról (lásd: VII. melléklet ). Az 
első felülvizsgálati jelentés, amely 2015. december 31-ig volt esedékes, késve készült 
el. Az EKB-t először 2015 júliusában kerestük fel információkért. A két intézmény csak 
2015 novemberében kötött egyetértési megállapodást a nem nyilvános információk 
átadásáról, amelyet követően az EKB a Bizottság 2015. december 16-i felkérésére 
reagálva véglegesítette az információátadást. Egy 2016. februári részletesebb kérést 
követően az EKB 2016. április 19-én adott további információkat. A Bizottság nem 
kapta meg a kért bankspecifikus információkat (a felügyeleti díjak értékelésére szol -
gáló banki adatkészlet), mivel az EKB a titoktartási szabályokkal kapcsolatos aggodal -
mának adott hangot.
Megfelelő adatszolgáltatás a széles nyilvánosság számára
93 
A nyilvános átláthatóság az elszámoltathatóság kulcsfontosságú jellemzője. A fel -
ügyeleti hatóságoknak az átláthatóság biztosítására és a szabályaik és tevékenysége -
ik mögött álló indokok kifejtésére szolgáló bevált gyakorlatát követve62 az EKB bank -
felügyeleti honlapja63 átfogó információkat tesz közzé a széles nyilvánosság számára, 
amelyek kiterjednek a jogi keretre és a szabályozási környezetre, a gyakran ismételt 
kérdésekre, a bankfelügyeleti útmutatóra, a SREP módszertani füzetre, a felügyeleti 
testület elnökének és alelnökének heti és havi ülésnaptáraira (körülbelül három hó -
napos csúszással), valamint a felügyeleti irányvonalakat és gyakorlatokat körvonalazó 
egyéb dokumentumokra. A honlapon a nyilvános konzultációk során a rendeletterve -
zetekkel kapcsolatban tett észrevételek és az EKB válaszai is megjelennek.62 Lásd: a Bázeli Bizottság 
jelentése a bankfelügyelet 
hatásáról és 
elszámoltathatóságáról, 
2015. július.
63 https://www.
bankingsupervision.europa.
eu/home/html/index.hu.html
49 Elszámoltathatósági mechanizmusok 
 
Az információk korlátozott átláthatósága a  felügyelt szervezetek 
szempontjából
94 
A felügyelt szervezeteknek szolgáltatott információk nem elégségesek az EFM mód -
szertanának minden vonatkozásban megfelelő megértéséhez. Az EKB szelektív meg -
közelítést alkalmaz (azaz csak rövid részeket tesz közzé) az EFM felügyeleti kézikönyv 
közzétételét illetően, amely a hitelintézetek felügyeletére szolgáló felügyeleti felül -
vizsgálati és értékelési eljárás (SREP) folyamatait és módszertanát, valamint az EFM-en 
belüli és más hatóságokkal való együttműködés eljárásait határozza meg. A közzé -
tétel megközelítése más jogrendszerekben változó. Az Egyesült Államokban például 
a felügyeleti kézikönyveket közzéteszik a felügyeleti hatóságok hivatalos honlapján, 
a Bank of England mellett működő prudenciális szabályozó hatóság viszont nem teszi 
közzé belső kézikönyvét.
95 
Az EKB közzététellel kapcsolatos megközelítése miatt a felügyelt szervezetek nem 
tudják teljes mértékben megérteni az SREP eredményét. A kérdőívünkre választ 
adó bankok körülbelül fele (lásd: VIII. melléklet ) aggályosnak találta az átláthatóság 
hiányát, amely véleményük szerint (egy válaszból idézve) növelheti „a felügyelet ön -
kényességének kockázatát”. E tekintetben lásd: a SREP közzétételéről szóló 8. ábra .8. ábraA bankok SREP közzétételével kapcsolatos benyomásai
1%
10%6% 7%
44%
32%1 nagyon átfogó
2
3 jól kiegyensúlyozott 
4
5 gyenge tájékoztatás 
N/A
Megjegyzés:  A felmérés mérete: a 129 bankból, amely megkapta a kérdőívet, 69-en válaszoltak.
Forrás:  A felügyelt jelentős intézményeknek kiküldött számvevőszéki kérdőív.
50 Elszámoltathatósági mechanizmusok 
 
96 
Egy másik kérdésre válaszolva a bankok 29%-a 3-nál rosszabb pontszámot (1 = kiváló, 
5 = gyenge) adott a felügyeleti kézikönyvből eredő eljárásokra vonatkozóan kapott, 
a felügyeleti szervvel folytatott napi szintű munkájuk szempontjából lényeges in -
formációk minőségére, mivel „a felügyeleti szervekkel folytatott mindennapi munka 
szempontjából fontos kérdéseket nem írnak le kellőképpen” (lásd: 9. ábra ).
97 
Az Európai Parlament a bankunióról szóló 2015-ös éves jelentésében hasonló ag -
gályainak adott hangot, és nagyobb átláthatóságot kért a 2. pillérrel kapcsolatos 
SREP-döntéseket és indokolásokat illetően64.9. ábraA felügyeleti eljárásokra vonatkozó információk 
minőségével kapcsolatos ambivalencia
Hogyan értékelné a felügyeleti kézikönyvben előírt, a felügyeleti szervvel végzett 
mindennapi munkája szempontjából lényeges eljárásokról kapott információk 
minőségét?
3%
7%3%
19%
46%22%1 kiváló
2
3
4
5 gyenge
N/A
Megjegyzés:  A felmérés mérete: a 129 bankból, amely megkapta a kérdőívet, 69-en válaszoltak.
Forrás:  A felügyelt jelentős intézmények számvevőszéki felmérése.64 EP, Gazdasági és Monetáris 
Bizottság: Jelentés 
a bankunióról – 2015. évi éves 
jelentés, 2016.2.19., 
37. bekezdés.
51 Elszámoltathatósági mechanizmusok 
 
iv.  A felügyelet Parlament általi demokratikus 
ellenőrzését jelentős titoktartási korlátozások 
mellett gyakorolják
98 
Az EFM-rendelet nagy vonalakban rendelkezett az Európai Parlament és a Tanács felé 
való elszámoltathatóságról. Az EFM elszámoltathatóságára vonatkozó további részle -
teket az Európai Parlamenttel kötött intézményközi megállapodásban65 és a Tanáccsal 
kötött egyetértési megállapodásban66 állapították meg. A Parlament a bankunióról 
szóló 2015. évi éves jelentésében üdvözölte „azt a hatékonyságot és nyitottságot, 
amellyel az EKB eddig a Parlamenttel szemben fennálló elszámoltathatósági kötele -
zettségeit teljesítette”67. Az Európai Parlament felé történő elszámoltathatóságnak 
több csatornán keresztül tesznek eleget (lásd: IX. melléklet ), többek között a felügye -
leti testület üléseiről történő feljegyzések átadásával.
99 
Az Európai Parlamentnek történő bármilyen adatszolgáltatás az intézményközi meg -
állapodásban szereplő szakmai titoktartási követelményekre figyelemmel lehetséges, 
és e követelmények jogi kötőereje a megállapodás megszűnése után is megmarad. 
A Parlament jelentésében felhívta az EKB-t, hogy még inkább segítse a Parlamentet 
abban, hogy értékelni tudja az EFM keretében végrehajtott eljárásokat és tevékenysé -
geket68, és ajánlotta, hogy mérlegeljék a Számvevőszék ellenőrzési felhatalmazásának 
megerősítését69.
v.  Léteznek visszacsatolási mechanizmusok, de 
egyelőre nem foglalnak magukban a pénzü gyi 
intézményekre irányuló általános felméréseket
100  
Az EKB elszámoltathatósági kötelezettségei nem értelmezhetők úgy, mintha csökken -
tenék azt a jogát, hogy a rá ruházott felügyeleti feladatokat teljes függetlenségben, 
különösen a nem helyénvaló politikai befolyástól és ágazati beavatkozástól mentesen 
hajtsa végre (az EFM-rendelet (75) preambulumbekezdése). Ez összhangban áll a bá -
zeli alapelvekkel, amelyek a következőket mondják ki: „[…] Semmiféle kormányzati 
és ágazati beavatkozás nem gyengítheti a felügyeleti szerv működésének függet -
lenségét. A felügyeleti szerv saját mérlegelése alapján hoz meg minden felügyeleti 
intézkedést vagy döntést a felügyelete alatt álló bankokkal és bankcsoportokkal 
kapcsolatban”70.65 Intézményközi megállapodás 
az Európai Parlament és az 
Európai Központi Bank között 
az egységes felügyeleti 
mechanizmus (EFM) keretében 
az Európai Központi Bankra 
ruházott feladatok 
végrehajtásával kapcsolatos 
demokratikus elszámoltatás és 
felügyelet gyakorlásának 
szabályairól.
66 Egyetértési megállapodás az 
Európai Unió Tanácsa és az 
Európai Központi Bank között 
az egységes felügyeleti 
mechanizmussal (EFM) 
összefüggő eljárások terén 
folytatott együttműködésről.
67 EP, Gazdasági és Monetáris 
Bizottság: Jelentés 
a bankunióról – 2015. évi éves 
jelentés, 2016.2.19., 
39. bekezdés.
68 Uo.
69 Uo., 40. bekezdés.
70 Az eredményes 
bankfelügyelet alapelvei 
(2012), BCBS, 2. elv, 1. alapvető 
kritérium.
52 Elszámoltathatósági mechanizmusok 
 
101  
Ez azt jelenti, hogy az Európai Parlament és a Tanács nem adhat az irányításra vonat -
kozó visszajelzést és nem kérhet javító intézkedéseket, ahogyan más, közvetlenebb 
szintű ellenőrzés hatálya alá tartozó uniós intézmények és szervek esetében teszi. 
Így nagyobb teher hárul az EKB-ra azzal kapcsolatban, hogy komolyan megfontolja 
a Parlament, a Tanács vagy külső ellenőrök által adott visszajelzéseket. Az EKB-tól azt 
is elvárják, hogy eredményes önértékelést végezzen, többek között oly módon, hogy 
visszajelzést kér a közvetlen érdekelt felektől.
102  
Az EKB világos és megfelelő mechanizmusokat hozott létre, hogy a pénzügyi intéz -
mények visszajelzéseket adjanak felügyeleti tevékenységeiről, a következők révén: 
i. a közös felügyeleti csoporttal és az EKB vezetésével való folyamatos párbeszéd; ii. 
a határozatokkal kapcsolatos meghallgatás joga alapján tett hivatalos észrevételek; 
iii. nyilvános konzultációk és iv. nemzeti vagy európai bankszövetségek, amelyek 
rendszeres jelleggel észrevételeket nyújtanak be vagy tárgyalnak az EKB-val. A kér -
dőívünkre választ adó bankok 61%-a vélekedett úgy, hogy az EKB által létrehozott 
visszacsatolási mechanizmusok megfelelnek az igényeinek.
103  
Az EFM létrehozása után egy évvel még nem bonyolított le felmérést a felügyelt 
szervezetek körében annak megismerése érdekében, hogy miképp vélekednek 
a célkitűzéseinek elérése során nyújtott teljesítményéről. Az ilyen felmérésekhez jó 
minták állnak rendelkezésre. A Bizottság például felméréseken alapuló megközelítést 
alkalmazott, hogy empirikus bizonyítékokat és konkrét visszajelzéseket gyűjtsön 
össze többek között a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó uniós szabályok okozta 
szükségtelen szabályozási terhet illetően71. Más jogrendszerek (pl. Kanada és Ausztrá -
lia) felügyeleti szervei szintén végeztek felméréseket annak mérése érdekében, hogy 
mennyire látják eredményesnek felügyeleti tevékenységüket (lásd: 3. háttérma -
gyarázat ). Az ágazati felmérések nem értelmezhetők olyan beavatkozásként, amely 
rontja a felügyeleti szerv működési függetlenségét.71 Lásd például: http://ec.europa.
eu/finance/
consultations/2015/
financial-regulatory-
framework-review/
index_en.htm .
Néhány példa a bankok által a visszacsatolási mechanizmusokkal kapcsolatban 
tett észrevételekre
 οNégy bank a konzultációs mechanizmusok felülvizsgálata mellett foglalt állást (pl. hosszabb konzultációs időszakok 
és jobb időbeli egyeztetés, hogy korlátozott erőforrásokkal is meg tudjanak birkózni a feladatokkal).
 οHat bank ajánlotta, hogy az EKB folytasson további konzultációt a technikai tartalommal, így például a SREP mód -
szertanával és a tőke fogalommeghatározásaival kapcsolatban.
 ο15 bank strukturáltabb és átfogóbb visszacsatolási mechanizmusokat kért. Tizenegyen említették például a rend -
szeres felmérések alkalmazását annak mérése érdekében, hogyan értékelik a felügyeleti tevékenységek hatékonysá -
gát és eredményességét.
Forrás:  A felügyelt jelentős intézmények számvevőszéki felmérése.3. háttérmagyarázat
53
 Közös fel ügyeleti 
csoportok  – szervezés 
és erőforrás-elosztás
104  
A bankok EFM keretében végzett közvetlen, folyamatos felügyeletének feladatával 
az EKB és a részt vevő tagállamok illetékes nemzeti hatóságai által delegált bankfel -
ügyeleti munkatársakból álló közös felügyeleti csoportokat72 bízták meg. Összesen 
129 közös felügyeleti csoport van – egy-egy mindegyik jelentős felügyelt szervezet -
hez, amelynek központja valamely részt vevő tagállamban van73.
105  
A közös felügyeleti csoportok létrehozására és működésére irányuló ellenőrzésünk 
során a következőket vizsgáltuk meg:
a) az EKB által az EFM induló szakasza alatt szükséges összes felügyeleti erőforrás 
tekintetében végzett előzetes becslés és tervezés, valamint a közös felügye -
leti csoportok személyzettel való ellátásakor eredetileg biztosított felügyeleti 
erőforrások;
b) az EKB együttműködése az illetékes nemzeti hatóságokkal és az azokra való 
támaszkodás a közös felügyeleti csoportok személyzettel való ellátása és a folya -
matos felügyelet végzése során;
c) a közös felügyeleti csoportok felépítése, jelentési csatornái és képzési rendszere.
A sz ükséges összes fel ügyeleti erőforrásra, az 
erőforrások elosztására és a  személyzet biztosítására 
vonatkozó becslés és tervezés
106  
A közös felügyeleti csoportok innovációt jelentenek a bankfelügyelet világában. Ezek 
a valamennyi uniós országot és felügyeleti kultúrát képviselő bankfelügyelők multi -
nacionális csoportjai, akik több nyelven kommunikálnak a felügyelt szervezetekkel 
(az EFM munkanyelve az angol). E csoportok egységes mechanizmust alkalmaznak 
a 19, még nem teljes mértékben harmonizált jogi kerettel rendelkező euróövezeti 
tagállam bankjainak felügyeletére.
Az EFM teljes személyzet iránti igényére vonatkozó kezdeti 
becslések egyszerű megközelítést követtek…
107  
Az EFM közös felügyeleti csoportjaihoz szükséges személyzetre vonatkozó kezdeti 
becslések megállapításához egyszerű megközelítést követtek. A közös felügyele -
ti csoportok EKB és illetékes nemzeti hatóságok által biztosítandó személyzetére 
vonatkozó eredeti becslések két különálló – de egymáshoz kapcsolódó – folyamatot 
követtek, amelyek párhuzamosan futottak.72 Az EFM-keretrendelet 
3. cikkének (1) bekezdése 
kifejezetten előírja a közös 
felügyeleti csoportok 
létrehozását.
73 Az olyan bankcsoportok 
esetében, amelyek központja 
nem valamely részt vevő 
országban található, nem az 
EKB lesz a csoportba tartozó 
bankok egyetlen felügyeleti 
szerve. Az ilyen bankok 
valamely EFM-országban 
székhellyel rendelkező 
mindegyik leányvállalata 
számára ezért külön közös 
felügyeleti csoportot hoznak 
létre, feltéve, hogy 
a leányvállalat jelentős 
szervezetnek minősül. Ha 
a valamely részt vevő 
tagállamban székhellyel 
rendelkező gazdaintézmény 
„konszolidáló” szervezettel 
rendelkezik, a felügyeletre 
összevont alapon kerül sor.
54 Közös fel ügyeleti csoportok – szervezés és erőforrás-elosztás 
 
108  
Az EKB-erőforrások kezdeti becsléséhez és a közös felügyeleti csoportokba való elosztá -
sukhoz minden bankot besoroltak hat klaszter egyikébe, több tényező alapján (a klaszte -
rekbe sorolás módszerének részletes tárgyalását lásd: 113–120. bekezdés) Ezután minden 
közös felügyeleti csoportnak klaszterenként rendelkeznie kellett egy minimális létszámú 
EKB-munkatárssal, valamint bizonyos számú további, „tartalékként” szolgáló munkatárs -
sal, akiket mindig a legmegfelelőbb helyen kívántak igénybe venni. Az EKB azért válasz -
totta ezt a nagyon egyszerű megközelítést, hogy a közös felügyeleti csoportok gyorsan 
megkezdhessék működésüket. Azon a napon, amelyen átvette a felügyelet közvetlen 
felelősségét, az EKB a költségvetésbe állított 403 helyett 330 teljes munkaidős egyenérté -
ket foglalkoztatott a DG MS I-nél és a DG MS II-nél.
109  
Az illetékes nemzeti hatóságoktól érkező munkatársakra vonatkozó kezdeti becslés az 
EKB által elindított felmérésekből vagy „számbavételekből” származott, amelyek révén 
valamennyi illetékes nemzeti hatóság adatokkal szolgált arra vonatkozóan, hogy milyen 
létszámú személyzetet fog biztosítani az azon jelentős szervezetek tekintetében létreho -
zandó egyes közös felügyeleti csoportok számára, amelyek az EFM létrehozása után az 
EKB közvetlen felügyelete alá fognak tartozni. Mielőtt az EKB átvette volna a közvetlen 
felügyeletet, három ilyen számbavételre került sor, mégpedig 2013 októberében, 2014 jú -
niusában és 2014 szeptemberében. A 2013. októberi számbavétel eredményei alapján úgy 
állapodtak meg, hogy az illetékes nemzeti hatóságok 1005 teljes munkaidős egyenértéket 
biztosítanak a közös felügyeleti csoportok számára. A 2014. júniusi, második személyzeti 
létszámra vonatkozó felmérés után ezt a számot az illetékes nemzeti hatóságok részéről 
834 teljes munkaidős egyenértéknek megfelelő új kötelezettségvállalásra csökkentették. 
Az EKB szerint a teljes munkaidős egyenértékek módosított száma pontosabban tükrözte 
az illetékes nemzeti hatóságok által a közös felügyeleti csoportok számára biztosított 
személyzet létszámát, mert az eredeti szám magában foglalta például a helyszíni ellenőr -
zésekhez és a modellek validálásához igénybe vett létszámot is, amelyet inkább a hori -
zontális támogató funkciókhoz kellett volna hozzárendelni, nem pedig a közös felügyeleti 
csoportokhoz. A 2014. szeptemberi felmérés további csökkenést mutatott, 803,5 teljes 
munkaidős egyenértékre. Az EKB mindazonáltal a 2014. júniusi felmérés eredményeit 
(834 teljes munkaidős egyenérték) használta kiindulási referenciaértékként az illetékes 
nemzeti hatóságok által a közös felügyeleti csoportok számára biztosított munkatársak 
összlétszámát illetően azon a napon, amelyen átvette felügyeleti felelősségeit.
110 
Az EKB létszámra vonatkozó kezdeti becslései ily módon egyesítették a folytonosságot – 
mivel a jelentős bankok felügyeletére fordított erőforrásoknak arra a létszámára támasz -
kodtak, amelyre az illetékes nemzeti hatóságok röviddel azelőtt vállaltak kötelezettséget, 
hogy az EKB átvette felügyeleti feladatait – annak elismerésével, hogy EKB-munkatársak 
formájában további erőforrásokra lesz szükség. A kezdeti személyzetfelvételi folyamat 
részeként az EKB-munkatársak 25%-os és az illetékes nemzeti hatóságoktól érkező mun -
katársak 75%-os arányát határozták meg célként (jóllehet soha nem fejtették ki, hogy mi 
indokolja ezt az arányt). Tekintettel arra, hogy az EKB eredetileg 403 teljes munkaidős 
egyenértéket kívánt a közös felügyeleti csoportokba felvenni, ez 1209 teljes munkaidős 
egyenértéket jelentett volna az illetékes nemzeti hatóságok hozzájárulását illetően. A gya -
korlatban a közös felügyeleti csoportoknak az illetékes nemzeti hatóságok általi feltöltése 
az illetékes nemzeti hatóságok kötelezettségvállalásain alapul, amelyeket felmérésekkel 
rendszeresen nyomon követnek, illetve azokat kétoldalú és többoldalú megbeszéléseken 
tárgyalják meg.
55 Közös fel ügyeleti csoportok – szervezés és erőforrás-elosztás 
 
…amely nem vette teljes mértékben figyelembe a növekvő 
felü gyeleti munkaterhet
111 
Nem világos, hogy az EKB a személyzeti létszámra vonatkozó eredeti becsléseiben 
teljes mértékben figyelembe vette-e, hogy az EFM létrehozását követően milyen 
mértékben fog növekedni a teljes felügyeleti munkateher. A DGMS I és II 2015. márci -
us 16-án, azaz az EKB általi közvetlen felügyelet kezdete után mindössze négy hónap -
pal kelt személyzetfelvételi feljegyzése, amelyben a DGMS I számára 29, a DGMS II 
számára pedig 88 új teljes munkaidős egyenértéket kérnek (valamennyi állandó mun -
katárs), azt jelzi, hogy a jövőbeni munkaterhet legalábbis alábecsülték. A feljegyzés -
ben több indokkal támasztották alá a kérést; ilyen volt például „[…] az egyes felügye -
leti feladatok tekintetében a vártnál nagyobb munkateher […]”. Nem mutattak be 
nekünk semmiféle olyan tanulmányt, jelentést vagy egyéb dokumentumot azelőttről, 
hogy az EKB 2014 novemberében átvette felügyeleti feladatait, amely számszerű -
sítette volna, hogy mennyi erőforrásra lesz szükség az új, lényegesen összetettebb 
felügyeleti rendszerrel való megbirkózáshoz. Az EKB nem végzett előzetes, alulról 
építkező értékeléseket sem a várható erőforrásigények tekintetében.
112  
Ugyanakkor számítani lehetett volna arra, hogy a következő könnyen előre látha -
tó tényezők együttesen jelentősen növelni fogják a felügyeleti munkaterhet: i. az 
euróövezetben alkalmazott, igen szerteágazó banki szabályok és felügyeleti eljárá -
sok harmonizálásának szükségessége; ii. az új irányelvek74 végrehajtásából adódó 
megnövekedett felügyeleti felelősségek; és iii. az EFM szándékosan „intruzív” jellegű 
felügyeleti megközelítése75.
A klaszterek kialakításának módszerét úgy határozták 
meg, hogy megkönnyítse a munkatársak közös fel ügyeleti 
csoportokhoz való kezdeti hozzárendelését, de ezt 
naprakésszé kellene tenni
113  
A közös felügyeleti csoportok létrehozása az arányosság és a kockázatalapú felügye -
let elvén nyugszik. Az egyes közös felügyeleti csoportok számára szükséges felügye -
leti erőforrások ezen elvekkel összhangban történő megbecslése érdekében az EKB 
rendszert alakított ki a jelentős szervezetek kockázati „klaszterekbe” való besorolásá -
ra. A klaszterek kialakításának módszertana olyan tényezőket vett figyelembe, mint 
például a bank külső kockázati minősítése, összetettsége, mérete, földrajzi diverzifi -
kációja, kapcsolati rendszere és felügyeleti összetettsége. Ez egy 1-től 5-ig terjedő 
osztályozási rendszert eredményezett, amelyben a legtöbb felügyeleti erőforrást 
az 1. klaszterbe, a legkevesebbet pedig az 5. klaszterbe tartozó bankokhoz rendelik 
hozzá. Végezetül egy „fogadó” klaszter is létezik, amelybe azok a szervezetek kerültek 
bele, amelyek jelen vannak valamely részt vevő tagállamban, de amelyeknek a szék -
helye az EFM területén kívül található76.74 Pl. a tőkekövetelményekről 
szóló, 
2013. június 26-i -irányelv 
(CRD IV) és a bankok 
helyreállításáról és 
szanálásáról szóló, 
2014. május 15-i irányelv 
(BRRD).
75 Az EFM küldetési nyilatkozata: 
https://www.
bankingsupervision.europa.
eu/about/mission-statement/
mission-statement-of-the-
ssm/html/index.hu.html .
76 A „fogadó” klaszterbe tartozó 
intézmények olyan jelentős 
szervezetek, amelyek 
összevont alapú felügyeletét 
nem az EKB végzi.
56 Közös fel ügyeleti csoportok – szervezés és erőforrás-elosztás 
 
114  
A klaszterek kialakításának módszertana valamelyest eltér az EBH által kiadott ajánlá -
soktól, amelyek négy kategóriát javasolnak77, miközben a hat EKB-klaszterben találha -
tó legjelentősebb intézmények legtöbbje az EBH szerinti 1. kategóriába tartozna.
115  
A BCBS egy öt egyenlően súlyozott kategóriát használó módszertant78 javasol, amely 
a bankok méretét, összekapcsoltságát, a bankok által nyújtott szolgáltatásokat pótló, 
gyorsan rendelkezésre álló helyettesítő szolgáltatások vagy a szolgáltatásokhoz 
szükséges pénzügyi intézményi infrastruktúrák hiányát, globális (több jogrendszerre 
kiterjedő) tevékenységüket és összetettségüket tükrözi. Az EKB hasonló kvalitatív 
tényezőket vesz figyelembe, egy bankspecifikus  kockázati tényezővel kiegészítve. 
Ez a kiegészítés túl is megy az EBH ajánlásán, amely úgy hangzik, hogy a besorolás -
nak „az intézmények miatt a pénzügyi rendszerben fellépő rendszerszintű  kockázat 
értékelését” kell tükröznie, „nem pedig egy intézmény minőségének kifejezéseként”79 
használandó fel.
116  
Az EKB által a közös felügyeleti csoportok összetételére, személyzeti létszámára 
és készségeire vonatkozóan, 2015 decemberében lefolytatott belső felülvizsgálat 
mindazonáltal azt állapította meg, hogy a modellnek – ha azt a személyzetfelvétel 
kiindulópontjaként használják fel – több hiányossága van. A felügyeleti összetettség -
gel kapcsolatos tényező nevezetesen több olyan kritériumot is figyelmen kívül hagy, 
amelynek jelentős hatása lehet a munkateherre: ilyen többek között a szakmai alkal -
massági és üzleti megbízhatósági értékelések, az engedélyezések vagy az értékpapí -
rosítások száma. Ezen túlmenően a válsághelyzetben lévő bankokkal járó súlyosabb 
munkaterheket sem vették közvetlen tényezőként figyelembe a modellben.
117  
Ezenfelül könnyen előfordulhat, hogy a módszertan alábecsüli az olyan intézmé -
nyekre fordítandó felügyeleti figyelmet, amelyek – jóllehet az EFM általános keretét 
tekintve kicsik és kevésbé összetettek – saját helyi gazdaságaikban nagyon is rend -
szerszintű szerepet játszanak. Mint a közelmúltbeli pénzügyi válságok megmutat -
ták, a belföldi rendszerszinten jelentős bankokkal – köztük a viszonylag kis méretű 
bankokkal – kapcsolatos problémák bármely tagállam határain belül és azokon túl is 
gyorsan eszkalálódhatnak. Ezért körültekintő lehet az olyan bankokat, amelyek saját 
nemzetgazdaságaikon belül rendszerszempontból jelentősek, magasabb klaszterbe 
besorolni, mint az az EFM általános osztályozásában betöltött helyükből következ -
ne. Az EKB jelenlegi módszertana lehetővé teszi e lehetőség alkalmazását, és ezzel 
néhány esetben már éltek is.77 A felügyeleti felülvizsgálati és 
értékelési eljárásra vonatkozó 
egységes eljárásokról és 
módszerekről szóló 
iránymutatások (EBA/
GL/2014/13) 2.1.1. szakaszának 
10. bekezdése.
78 BCBS 255: Global systemically 
important banks: updated 
assessment methodology and 
the higher loss absorbency 
requirement  (Globálisan 
rendszerszinten jelentős 
bankok: frissített értékelési 
módszertan és a magasabb 
veszteségelnyelési 
követelmény), BIS, 2013. július. 
Megjegyzés: a  globálisan  
rendszerszinten jelentős 
bankokra vonatkozó értékelési 
módszertan az EFM által 
felügyelt 129 bankból csak 
nyolcra alkalmazandó. 
A belföldi  rendszerszinten 
jelentős bankokra vonatkozó 
hasonló módszertan 
(BCBS 233) azonban hasonló 
megközelítést ajánl, 
ugyanezen kategóriák 
alkalmazásával, azzal 
a kivétellel, hogy a több 
jogrendszerre kiterjedő 
tevékenység nem feltétlenül 
közvetlenül releváns. Ezen 
túlmenően a BCBS 233 
nagyobb nemzeti mérlegelési 
jogkört tesz lehetővé.
79 A felügyeleti felülvizsgálati és 
értékelési eljárásra vonatkozó 
egységes eljárásokról és 
módszerekről szóló 
iránymutatások (EBA/
GL/2014/13) 2.1.1. szakaszának 
11. bekezdése.
57 Közös fel ügyeleti csoportok – szervezés és erőforrás-elosztás 
 
118  
Az EKB az ellenőrzés időpontjában nem rendelkezett olyan eljárásokkal, amelyek 
keretében rendszeres időközönként felülvizsgálná a bankok klaszterekbe való 
besorolását80. Ezenfelül a 2015. decemberi belső felülvizsgálat (lásd: 116. bekezdés) 
megállapította, hogy a klaszterre vonatkozó pontszámok kiszámításához felhasznált 
adatokat 2013 óta nem frissítették. Tekintve, hogy a klaszterekbe való besorolás 
fontos szerepet játszik az egyes jelentős szervezetekkel kapcsolatban elvégzendő 
felügyeleti tevékenységek minimális gyakoriságának meghatározásában, azt rendsze -
resen felül kell vizsgálni és naprakésszé kell tenni.
119  
A közös felügyeleti csoportok létszámát főként az határozta meg, hogy az adott 
bankot mely klaszterbe sorolták be, és a besorolásban a kockázat csak nagyon kis 
szerepet játszott. A felügyelt bankra vonatkozó minimális beavatkozási szintek81 
azonban egyaránt tükrözik azt a klasztert, amelybe a bankot besorolták, és annak 
a kockázatértékelési pontszámát is. Így a nagyobb kockázatúként felfogott intézmény 
felügyeleti vizsgálati programja nagyobb számú minimális felügyeleti feladatot fog 
tartalmazni, annak ellenére, hogy a felelős közös felügyeleti csoport nem feltétlenül 
rendelkezik elegendő munkatárssal ahhoz, hogy mindezeket a feladatokat megfe -
lelően elvégezze (mivel az egyes klaszterekhez hozzárendelt létszámok csak ele -
nyésző mértékben tükrözik a kockázatot). Ez a probléma különösen súlyosan érinti 
a 3–5. klaszter és a „fogadó” klaszter közös felügyeleti csoportjait, amelyek közül sok 
létszámproblémákkal küzd.
Az EKB erőforrásait a  klaszterek kialakításának 
módszertanával összhangban osztják el
120  
Az 1. és a 2. klaszterbe tartozó bankok közös felügyeleti csoportjainak a DGMS I, 
a 4. és az 5. klaszterbe tartozó bankok közös felügyeleti csoportjainak a DGMS II, 
a 3. klaszterbe tartozó bankok közös felügyeleti csoportjainak pedig a két főigaz -
gatóság valamelyike ad helyet. Minthogy a DGMS I-nél hozzávetőlegesen 215 teljes 
munkaidős egyenérték áll rendelkezésre mintegy 30 intézmény felügyeletéhez, 
a DGMS II-nél pedig hozzávetőlegesen 240 teljes munkaidős egyenérték körülbelül 
90 bankhoz, az EKB – módszertanával összhangban – bankonként lényegesen több 
felügyeleti erőforrást allokált az 1. és 2. klaszter számára, mint a 3., 4. és 5. klaszter 
számára. A  10. ábra  az egy közös felügyeleti csoportra jutó EKB-munkatársak átlagos 
számát mutatja be klaszterenként.
121  
A munkatársak közös felügyeleti csoportokba való elosztására vonatkozó EKB-irány -
mutatások minden klaszterben meghatározzák az egy közös felügyeleti csoportban 
dolgozó EKB-munkatársak minimális létszámát. Ez természetesen az 1. klaszter 
esetében a legnagyobb (7 teljes munkaidős egyenérték plusz egy koordinátor), és az 
5. klaszter esetében a legkisebb (0,5 teljes munkaidős egyenérték plusz egy koordi -
nátor). Az EKB által szolgáltatott legújabb számadatok szerint a személyzet tényleges 
elosztása nagyjából megfelel ezen iránymutatásoknak.80 Az EBH-iránymutatások 
a bankok kategóriákba 
sorolásának éves 
felülvizsgálatát javasolják 
a felügyeleti vizsgálati 
program kapcsán. Lásd: 
a felügyeleti felülvizsgálati és 
értékelési eljárásra vonatkozó 
egységes eljárásokról és 
módszerekről szóló 
iránymutatások (EBA/
GL/2014/13) 2.1.1. szakaszának 
12. bekezdése.
81 Az EKB négy minimális 
beavatkozási szintet (MEL) 
állapított meg, amelyek az 
adott intézmény tekintetében 
gyakorolt felügyelet 
„intenzitásának” minimális 
szintjét határozzák meg. 
Minden szinten megadták 
a felügyeleti vizsgálati 
program minimális alapvető 
feladatait és tevékenységeit, 
valamint ezek elvégzésének 
minimális gyakoriságát. 
A négy minimális beavatkozási 
szint a legkevésbé intruzívtól 
a legintruzívabb szint felé 
haladva a következő: 
alapszintű, standard, fokozott 
és intenzív. Az EKB kidolgozott 
egy mátrixot, amellyel 
a bankokat hozzárendeli 
a minimális beavatkozási 
szintekhez a bank kockázati 
pontszáma és azon klaszter 
alapján, amelybe a bankot 
besorolták. Minél 
összetettebb és 
rendszerszempontból minél 
jelentősebb egy bank, és 
minél kockázatosabbnak tartja 
az EKB a bankot, annál 
nagyobb lesz a felügyeleti 
intenzitás minimumszintje.
58 Közös fel ügyeleti csoportok – szervezés és erőforrás-elosztás 
 10. ábraAz egy közös fel ügyeleti csoportra jutó EKB-munkatársak átlagos száma (teljes 
munkaidős egyenértékben) a klaszterekben
1,92,23,46,57,111,9
Fogadó 5 4 3 2 114
12
10
8
6
42
0
Forrás:  Európai Számvevőszék, az EKB által szolgáltatott adatok alapján.
A koordinátorok kinevezésére vonatkozó politikát úgy 
alakították ki, hogy előmozdítsa a harmonizációt, de 
a politikát nem követik mindig a  gyakorlatban
122  
Az egyes közös felügyeleti csoportok koordinátorait az EKB nevezi ki. A koordinátorok 
kinevezését kezdetben az EFM felügyeleti testületének egésze hagyta jóvá82, de az 
eljárást átalakították, oly módon, hogy immár csak a testület elnöke hagyja jóvá a ki -
nevezéseket, hacsak mindez nem jár a hierarchia megváltozásával is (azaz ha a kijelölt 
koordinátort egyúttal osztályvezetővé is előléptetik, a kinevezést az Igazgatóságnak 
kell jóváhagynia). Ez csökkenti a felügyeleti testület koordinátori kinevezések feletti 
befolyását.
123  
Az EKB bankfelügyeleti útmutatója szerint a koordinátor általában nem lehet a bank 
székhely szerinti országának állampolgára. A 123 koordinátorból azonban jelenleg 18 
abból az országból származik, amelyben az adott bank székhelye található83.82 A koordinátorokat az érintett 
DGMS I vagy II főigazgatója 
nevezi ki. A felügyeleti 
testületet tájékoztatják, és az 
megvitathatja, illetve 
megtámadhatja a kinevezést.
83 A 18 eset belga, német, 
spanyol és olasz bankokat 
érint, amelyek közös 
felügyeleti csoportja főként 
a 4. és 5. klaszterbe, illetve 
négy esetben a 3. klaszterbe, 
egy esetben pedig a „fogadó” 
klaszterbe tartozik.
59 Közös fel ügyeleti csoportok – szervezés és erőforrás-elosztás 
 
124  
Jóllehet az EKB kijelentette, hogy nem tartja jogilag kötelezőnek az útmutatóban 
szereplő előírást, kezelni kívánja a fent említett eseteket; erre lépcsős megközelí -
tés alkalmazásával, három hullámban84 – 2016 júniusában, 2016 decemberében és 
2017 júniusa táján – kerülne sor.
125  
A felügyelet sokrétűségének további biztosítása és a felügyeleti tudás megosztásá -
nak megkönnyítése érdekében az EKB minden három–öt évben rotálni kívánja a koor -
dinátorokat és az EKB közös felügyeleti csoportokban dolgozó munkatársait. Ezt az 
eljárást azonban 2017 végéig várhatóan nem teszik hivatalossá.
Az EKB egy üttműködése az illetékes nemzeti 
hatóságokkal és a rájuk való támaszkodás
A közös felü gyeleti csoportok erőteljesen támaszkodnak 
az illetékes nemzeti hatóságok munkatársaira, ám az EKB-
nak kevés befolyása van az illetékes nemzeti hatóságok 
erőforrásaira
126  
A közös felügyeleti csoportok személyzettel való ellátását illetően az EKB erőteljesen 
támaszkodik a részt vevő illetékes nemzeti hatóságokra. Nincs azonban olyan formá -
lis eljárás, amely arra szolgálna, hogy az EKB további erőforrásokat kérjen az illetékes 
nemzeti hatóságoktól. Az illetékes nemzeti hatósági munkatársak közös felügyeleti 
csoportokba való beosztásának folyamata kétoldalú eseti megállapodásoktól és az il -
letékes nemzeti hatóságok jóakaratától függ. Jóllehet az illetékes nemzeti hatóságok 
kötelesek jóhiszeműen együttműködni85, az EKB rendelkezésére bocsátandó illetékes 
nemzeti hatósági munkatársak számát nem határozták meg jogilag kötelező módon. 
Ezenfelül az illetékes nemzeti hatóságok saját belátásuk szerint szabadon áthelyezhe -
tik vagy egyéb módon igénybe vehetik felügyeleti munkatársaikat.
127  
Az EFM-keretrendelet szerint a közös felügyeleti csoportok létrehozásáért és össze -
tételéért az EKB felel, az illetékes nemzeti hatóságok pedig csak a saját személyzetük 
tagjainak a kinevezéséért felelősek. Az illetékes nemzeti hatósági munkatársak egyi -
dejűleg több közös felügyeleti csoportba is kijelölhetők tagként86.84 A DGMS II vezetése 
2015. december 28-án azt 
javasolta, hogy azokat 
a koordinátorokat, akiknek az 
állampolgársága megegyezik 
a felügyelt bank székhely 
szerinti országával, osszák be 
másik közös felügyeleti 
csoportokhoz. A felügyeleti 
testület e javaslatot 
2015. december 30-án 
elfogadta.
85 Az EFM-keretrendelet 
20. cikke, az EFM-rendelet 
6. cikkének (2) bekezdése.
86 Az EFM-keretrendelet 
4. cikkének (1) és 
(2) bekezdése.
60 Közös fel ügyeleti csoportok – szervezés és erőforrás-elosztás 
 
128  
Az EKB-t a közös felügyeleti csoportokban dolgozó illetékes nemzeti hatósági mun -
katársak tekintetében megillető egyetlen mérlegelési jogkör az, hogy elutasíthat 
valamely illetékes nemzeti hatósági kinevezést. A kérdőívünkre választ adó mind 
a 12 illetékes nemzeti hatóság kijelentette, hogy az EKB eddig soha egyetlen jelöltjét 
sem utasította el. Ami azt illeti, az EKB-nak jelenleg nincsenek olyan eljárásai vagy 
iránymutatásai, amelyek az illetékes nemzeti hatósági kinevezések elfogadására vagy 
elutasítására vonatkoznának, így nincsenek eljárások az illetékes nemzeti hatósági 
jelöltek képzettségének, tapasztalatainak, tudásának vagy alkalmasságának érté -
kelésére sem. Ezen túlmenően az EKB azt állítja, hogy illetékes nemzeti hatóságok 
által hivatkozott adatvédelmi követelmények miatt csak korlátozottan kérheti ki az 
illetékes nemzeti hatóság által a közös felügyeleti csoportokba jelölt személyek (pl. 
a képzettségre és tapasztalatokra vonatkozó) személyes adatait.
A közös fel ügyeleti csoportok személyzetét még mindig 
nagyrészt a  származási hely szerinti illetékes nemzeti 
hatóság adja…
129  
A közös felügyeleti csoportok egyik célja egy közös felügyeleti kultúra létrehozása 
a különféle származású felügyelők révén87. A közös felügyeleti csoportok összetétele 
azonban azt mutatja, hogy azok személyzetét a legtöbb esetben a felügyelt bank 
székhely szerinti országának állampolgárai alkotják. Az 1. klaszterbe tartozó közös 
felügyeleti csoportok többségének a személyzetét legalább 70%-ban a felügyelt 
szervezet országa biztosítja, és hasonló a kép a 2. klaszter esetében is. A 3–5. klasztert 
felügyelő közös felügyeleti csoportok közül sokban még nagyobb a felügyelt bank 
joghatóságából érkező munkatársak aránya.
…miközben az illetékes nemzeti hatóságok személyzeti 
kontingenseinek némelyike nem felel meg az EKB közös 
felü gyeleti csoportok személyzettel való ellátásával 
kapcsolatos elvárásainak
130  
A közös felügyeleti csoportba beosztott EKB-munkatársak száma a klasztertől és 
a felügyelt bank sajátosságaitól függ, a közös felügyeleti csoport teljes nagysága és 
pontos összetétele pedig – a felügyelt bank konkrét jellemzőinek függvényében – 
szintén jelentős mértékben változó. A közös felügyeleti csoportok átlagos mérete 
(az EKB és az illetékes nemzeti hatóságok munkatársai együtt) 43,6 teljes munkaidős 
egyenérték (1. klaszter) és 4,8 teljes munkaidős egyenérték (5. klaszter) között alakul. 
Az 1. klaszterbe tartozó közös felügyeleti csoportokba beosztott illetékes nemzeti 
hatósági munkatársak száma – mint azt az alábbi 11. ábra  is mutatja – összhangban 
van az eredeti 25%/75%-os aránnyal. A 2. és a 3. klaszter esetében vegyes a kép, mivel 
e klaszterekben több közös felügyeleti csoportban is viszonylag alacsony az illetékes 
nemzeti hatósági személyzet létszáma.87 Az EFM-rendelet 
(79) preambulumbekezdése.
61 Közös fel ügyeleti csoportok – szervezés és erőforrás-elosztás 
 
131  
A 4., az 5. és a „fogadó” klaszterben az illetékes nemzeti hatósági munkatársak rész -
aránya kisebb. Ez arra enged következtetni, hogy az illetékes nemzeti hatóságok nem 
allokáltak elegendő erőforrást e klaszterekbe. A 4., az 5. és a „fogadó” klaszterben bi -
zonyos közös felügyeleti csoportok csak kevesebb mint két teljes munkaidős illetékes 
nemzeti hatósági álláshellyel rendelkeznek, hasonló számú EKB-munkatárs mellett. 
Noha a 4. és az 5. klaszterbe tartozó bankok általában a teljes EFM nézőpontjából 
rendszerszinten kevésbé fontosak, nemzeti összefüggésben sokan közülük fontos és 
rendszerszempontból nagyon is jelentős intézmények. Mivel nehezen lehet amel -
lett érvelni, hogy a kevesebb mint 1,5 teljes munkaidős egyenértéknek megfelelő 
illetékes nemzeti hatósági személyzet elégséges az eredményes felügyelet biztosítá -
sához, ez azt jelzi, hogy sok illetékes nemzeti hatóság valószínűleg a bankfelügyeleti 
munkatársak komoly hiányával küzd, vagy nem biztosít elegendő erőforrást a közös 
felügyeleti csoportok számára. Ami azt illeti, az EKB belső felülvizsgálata megálla -
pította, hogy „az erőforrások jelenleg mind az EKB-nál, mind az illetékes nemzeti 
hatóságoknál nagyon korlátozottak a felügyelet előírt minőségének eléréséhez, 
különösen a legkisebb közös felügyeleti csoportok esetében […]”88.11. ábraA közös fel ügyeleti csoportok személyzetének átlagos létszáma és összetétele, 
klaszterenként
0,1
2,91,84,02,37,83,5
13,72,97,711,5
9,4
22,7
0,40,9
5 4 3 2 150
45
40
35
30
25
20
15
10
5
0EKB
Egyéb INH
Székhely szerinti INH
Forrás:  Európai Számvevőszék, az EKB által szolgáltatott adatok alapján.
88 Jelentés a közös felügyeleti 
csoportok összetételéről, 
személyzeti ellátottságáról és 
készségeiről . 02/2015. sz. 
EKB-jelentés, 
2015. december 10., 9. o.
62 Közös fel ügyeleti csoportok – szervezés és erőforrás-elosztás 
 
132  
Az EKB felügyeleti feladatainak átvételét követően, 2015 januárjában egy negyedik 
felmérést készített az illetékes nemzeti hatóságok személyzettel való ellátottsága 
tárgyában. Ebből az derült ki, hogy az illetékes nemzeti hatóságok hozzájárulása 
továbbra is 801 teljes munkaidős egyenérték, azaz 33-mal kevesebb, mint az egy 
évvel korábban az EKB által kért és az illetékes nemzeti hatóságok által „vállalt” 834. 
2015 szeptemberében, a 2015. június 8-i felügyeleti testületi ülésen folytatott vitát 
követően a testület elnöke hivatalos levelet küldött mind a 19 részt vevő tagállam 
21 felügyeleti hatóságának89 a közös felügyeleti csoportok illetékes nemzeti hatósági 
személyzetének kérdésével kapcsolatban:
a) Az EKB úgy vélte, hogy kilenc felügyeleti hatóság elegendő munkatársat 
biztosított, és e kilenc hatóságot nem kérték arra, hogy biztosítson további 
munkatársakat.
b) Az EKB további erőforrásokat kért a közös felügyeleti csoportba 12 hatóságtól, 
amelyeknek a közös felügyeleti csoportokhoz való személyzeti hozzájárulását 
elégtelennek tartotta. Hat illetékes nemzeti hatóság megígérte, hogy teljesíti az 
EKB konkrét kérését. További öt hatóság vállalta, hogy részben eleget tesz a ké -
résnek. Egy hatóság elutasította a kérés teljesítését, azonban hat hónap után az 
EKB-nak benyújtott dokumentumokban a hatóság vállalta, hogy részben eleget 
tesz a kérésnek.
133  
Ennek következtében hét illetékes nemzeti hatóság személyzeti kontingense nem 
felel meg az EKB közös felügyeleti csoportok személyzettel való ellátására vonatkozó 
jelenlegi elvárásainak90. Ez a hiányosság felhívja a figyelmet az EKB közös felügyeleti 
csoportokon keresztül megvalósított felügyeleti mechanizmusának egy alapvető 
gyenge pontjára, nevezetesen arra, hogy az nagymértékben az illetékes nemzeti 
hatóságok együttműködésétől és jóakaratától függ.
134  
Ezenfelül úgy tűnik, hogy bizonyos illetékes nemzeti hatóságok nem értenek egyet az 
EKB-val a közös felügyeleti csoportok személyzettel való ellátására vonatkozó „köte -
lezettségvállalásuk” pontos jelentését illetően. A 2015. januári munkaerő-ellátottsági 
felmérés eredményeit a felügyeleti testület 2015 áprilisában vitatta meg. A vita során 
„a testület egyes tagjai megemlítették, hogy nem tudnak kötelezettséget vállalni 
a személyzet létszámára vonatkozóan, és ezt soha nem is tették, hanem csak pontos 
választ adtak a felmérésekre a közös felügyeleti csoport munkájában részt vevő mun -
katársak számát illetően, ami nem jelent kötelezettségvállalást”91.89 Két ország két felügyeleti 
hatóságból álló rendszerrel 
rendelkezik.
90 Egy illetékes nemzeti hatóság 
személyzetre vonatkozó 
kötelezettségvállalása 
meghaladja az EKB által kért 
teljes munkaidős 
egyenértéket.
91 Jelentés a közös felügyeleti 
csoportok összetételéről, 
személyzeti ellátottságáról és 
készségeiről . 02/2015. sz. 
EKB-jelentés, 
2015. december 10., 16. o.
63 Közös fel ügyeleti csoportok – szervezés és erőforrás-elosztás 
 
135  
2015 májusáig a nemzeti illetékes hatóságok 830,5 teljes munkaidős egyenértékre 
tettek „kötelezettségvállalást”. Az eredeti 25%/75%-os megcélzott arány 1209 teljes 
munkaidős egyenértéknyi illetékes nemzeti hatósági hozzájárulást jelentene. Az 
EKB által biztosított adatok szerint 2016 márciusában a DGMS I és II az összes közös 
felügyeleti csoportot tekintve 455 teljes munkaidős egyenértékkel rendelkezett. Az 
EKB személyzeti hozzájárulásának 2014 novembere óta 52 teljes munkaidős egyenér -
tékkel történő megnövelése nem kompenzálta a nemzeti felügyeleti hatóságok által 
eredetileg megcélzott értékek és a nemzeti felügyeleti hatóságok tényleges „kötele -
zettségvállalása” közötti eltérést.
136  
A felügyeleti testület elnöke által 2015 szeptemberében az illetékes nemzeti hatósá -
goknak küldött levelekben az EKB a következőképpen hívta fel a figyelmet a felügye -
leti személyzet viszonylagos hiányára, az USA hasonló hatóságaihoz képest: „Ezen 
ország bankfelügyeleti szerveihez (Federal Reserve és az Office of the Comptroller of 
the Currency) képest az EFM-nél a folyamatos felügyeletre fordított kapacitás ban -
konként átlagosan csak mintegy 60%”.
137  
Az illetékes nemzeti hatósági személyzet hiányának problémáját tovább súlyosbíthat -
ja, hogy az EKB megengedi, hogy a 3–5. klaszter és a „fogadó” klaszter koordinátorai 
egyidejűleg egynél több közös felügyeleti csoportot vezessenek. A gyakorlatban 
a 4., az 5. és a „fogadó” klaszter legtöbb koordinátora kettő–négy közös felügyeleti 
csoportért, egy személy pedig öt közös felügyeleti csoportért felel.
A közös fel ügyeleti csoportok felépítése, jelentési 
csatornái és képzése
A multinacionális csoportok megkönnyítik a tudás és a bevált 
gyakorlatok megosztását…
138  
A közös felügyeleti csoportok multinacionális összetételének többek között az is 
a célja, hogy előmozdítsa az EFM valamennyi joghatóságából származó tudás és 
bevált gyakorlatok megosztását, és hozzájáruljon a harmonizált felügyeleti kultúra és 
az egyenlő versenyfeltételek megteremtéséhez.
64 Közös fel ügyeleti csoportok – szervezés és erőforrás-elosztás 
 
139  
A közös felügyeleti csoportok felelősek valamennyi tagjuk munkájának irányításáért, 
ideértve a más országokban dolgozó illetékes nemzeti hatósági munkatársakat is. 
Ezeket „INH-alkoordinátorok” segítik, akik nemzeti szinten koordinálják a folyamatos 
felügyeletet. Az alkoordinátorok a felelősek annak biztosításáért is, hogy a felügye -
let végzésére szakszerű és elővigyázatos módon, az EFM elveivel összhangban és 
a koordinátor útmutatásának megfelelően kerüljön sor. A közös felügyeleti csoportok 
a telefonon, illetve e-mailben folytatott rendszeres kommunikáción túlmenően gyak -
ran folytatnak találkozókat az EKB-nál, az illetékes nemzeti hatóságok irodáiban vagy 
a helyszínen, a felügyelt bankoknál. A közös felügyeleti csoportok tagjai csapatépítő 
gyakorlatokon és tanfolyamokon is részt vesznek.
…de az egymással ütköző jelentési csatornák…
140  
Felépítésükből adódóan a közös felügyeleti csoportok hatékony működését több 
kihívás nehezíti, különösen a feladatok elosztásával és a csoporton belüli kommu -
nikációs áramlásokkal kapcsolatban, amelyekért a koordinátor felelős. Hivatalosan 
a közös felügyeleti csoportot alkotó valamennyi munkatárs (mind az EKB-tól, mind 
az illetékes nemzeti hatóságoktól érkező munkatársak) a koordinátornak számol be 
(az illetékes nemzeti hatóságok folyamatos tájékoztatása mellett). A közös felügyeleti 
csoportok illetékes nemzeti hatósági munkatársainak azonban kettős funkcionális 
jelentési csatornát kell használniuk: a közös felügyeleti csoportban végzett munkát 
illetően, amely könnyen lehet, hogy szakmai feladataik nagy részét alkotja92, a koor -
dinátornak számolnak be, minden egyéb munkával kapcsolatban pedig az illetékes 
nemzeti hatósági közvetlen felettesüknek. Ezenfelül a hierarchiával és a humán 
erőforrásokkal kapcsolatos ügyekben csak az illetékes nemzeti hatóság vezetésének 
tartoznak elszámolással.
…az egyértelműség hiánya a  kommunikációs áramlásokban 
és a  feladatok elosztásában…
141  
A közös felügyeleti csoportok hatékony működéséhez elengedhetetlen az inten -
zív együttműködéssel és párbeszéddel járó, jó munkakapcsolat a közös felügyeleti 
csoportok koordinátorai és az illetékes nemzeti hatósági alkoordinátorok között. Az 
EKB belső felülvizsgálata (lásd: 116. bekezdés) megállapította, hogy jóllehet az EKB és 
a közös felügyeleti csoportok illetékes nemzeti hatósági tagjai közötti együttműkö -
dés minősége általában véve jó, különbségek mutatkoznak az egyes közös felügyeleti 
csoportok között:
a) Egyes koordinátorok jelezték, hogy problémák vannak a feladatok illetékes nem -
zeti hatósági szinten történő elosztásával. Ezen túlmenően a legnagyobb közös 
felügyeleti csoportokban a feladatokat alapvetően az alkoordinátorok osztják el, 
és a koordinátoroknak olykor alig van rálátásuk az elosztás hatékonyságára.92 Az illetékes nemzeti 
hatóságok közös felügyeleti 
csoportokban dolgozó 
munkatársai esetében a közös 
felügyeleti csoporttal és az 
illetékes nemzeti hatósággal 
kapcsolatos feladatok 
megoszlását az EKB és az 
illetékes nemzeti hatóságok 
közötti kétoldalú 
megállapodások állapítják 
meg, amelyek „felső 
határokat” szabnak meg 
a közös felügyeleti csoporttal 
kapcsolatos feladatokra 
fordított idő százalékarányára 
vonatkozóan; 
e százalékarányok 75% és 
100% között mozognak. Egy 
illetékes nemzeti hatóság 
75%-os, 14 illetékes nemzeti 
hatóság 80%-os, három 
90%-os, egy 95%-os felső 
határt alkalmaz, kettő pedig 
nem szabott meg semmilyen 
felső határt (100%). (A 
végösszeg meghaladja 
a 19-et, mert két ország 
egynél több felügyeleti 
hatósággal rendelkezik, és 
ezek eltérő felső határt 
alkalmazhatnak.)
65 Közös fel ügyeleti csoportok – szervezés és erőforrás-elosztás 
 
b) Egyes közös felügyeleti csoportokban problémaként azonosították az informá -
ciók megosztását és a kommunikációt. Egyes illetékes nemzeti hatósági alkoor -
dinátorok panaszkodtak, hogy az illetékes nemzeti hatósági tagok nem kapnak 
elegendő információt a koordinátor kéréseiről, és nincs visszajelzés, miután 
eleget tettek a kéréseknek.
c) A közös felügyeleti csoportok közös postaládái, amelyeket „közös beviteli 
pontként” használnak a felügyelt intézményekkel való információmegosztásra, 
a közös felügyeleti csoportok egyetlen illetékes nemzeti hatóságoktól érkező 
tagja számára sem elérhetők. Egyes közös felügyeleti csoportok lehetővé teszik 
a felügyelt bank számára, hogy egyidejűleg kommunikáljon az EKB-val és az 
illetékes nemzeti hatósággal.
…és az illetékes nemzeti hatóságok horizontális funkcióinak 
igénybevételében és besorolásában mutatkozó kü lönbségek 
az erőforrások kevéssé hatékony felhasználásához 
vezethetnek
142  
Az illetékes nemzeti hatóságok szintjén hozzávetőlegesen 1 300 teljes munkaidős 
egyenértéknek93 megfelelő személyzet dolgozik horizontális felügyeleti funkciók -
ban94. A közös felügyeleti csoportok és az illetékes nemzeti hatóságok horizontális 
funkciói közötti közvetlen érintkezést illetően kevés a konkrét útmutatás. Az EKB 
belső felülvizsgálata (lásd: 116. bekezdés) megállapította, hogy egy közös felügyeleti 
csoport illetékes nemzeti hatósági tagjai egyes esetekben helyi horizontális cso -
portjaikhoz, míg az EKB által kirendelt tagjai ugyanabból a célból az EKB horizontális 
osztályaihoz fordultak. Ez párhuzamos munkavégzéshez és döntéshozatali késedel -
mekhez vezetett.
Az illetékes nemzeti hatóságok közös felü gyeleti 
csoportokban dolgozó személyzetére irányuló 
kötelező teljesítményértékelés hiánya ösztönzési és 
teljesítményproblémákat okozhat
143  
Az EFM létrehozásakor nem voltak formális eljárások, amelyek révén az EKB hivata -
losan beszámolt volna az illetékes nemzeti hatóság vezetésének a közös felügyeleti 
csoportokban dolgozó illetékes nemzeti hatósági munkatársak teljesítményéről. 
Noha adtak valamennyi visszajelzést, ez nem volt hivatalos, és az illetékes nemzeti 
hatóságot nem terhelte kötelezettség arra nézve, hogy e visszajelzést elfogadja vagy 
hasznosítsa.93 Ezt a számot az EKB 
Szervezetfejlesztési Bizottsága 
által végzett felmérésből 
(2014. október) állapították 
meg.
94 A horizontális funkciók 
elnevezésüket és lényegüket 
illetően is eltérhetnek az 
illetékes nemzeti hatóságok 
körében, de általában olyan 
szakterületeket vagy 
egységeket foglalnak 
magukban, mint például 
a banki engedélyezés, 
a válságkezelés, a végrehajtás 
és szankciók, a felügyeleti 
politikák, a belső kockázati 
modellek vagy a tervezés és 
koordináció.
66 Közös fel ügyeleti csoportok – szervezés és erőforrás-elosztás 
 
144  
Az EKB immár létrehozott egy kísérleti folyamatot arra, hogy hivatalos visszajel -
zést adjon a közös felügyeleti csoportok koordinátorai részéről az illetékes nemzeti 
hatóságok alkoordinátorai számára, az illetékes nemzeti hatóságok más munkatársai 
azonban nem kapnak ilyen visszajelzést. A folyamat 2015. november 18-án lépett ha -
tályba95. A szerzett „tapasztalatok alapján megfontolásra fog kerülni az EFM teljesít -
ményre vonatkozó adatok rendelkezésre bocsátásának egy átfogóbb bevezetése.”96 
Ez kedvező fejlemény, és potenciálisan jelentős javulást eredményezhet a korábbi 
helyzethez képest.
145  
Az azonban, hogy az illetékes nemzeti hatóság felhasználja-e a közös felügyeleti cso -
port koordinátora által adott visszajelzést vagy sem, és hogy azt belefoglalja-e saját 
személyzeti jelentésébe, továbbra is teljes mértékben az illetékes nemzeti hatóság 
mérlegelésén múlik. Az illetékes nemzeti hatóságok nemcsak hogy megtartják az 
alkalmazottaik teljesítményének értékelésért való teljes körű felelősséget, hanem 
egyes hatóságokat a nemzeti jogszabályok egyenesen megakadályozhatnak abban, 
hogy felhasználják az EKB teljesítményre vonatkozó visszajelzését.
146  
A kérdőívünkre választ adó illetékes nemzeti hatóságok 80%-a számolt be arról, hogy 
teljesítmény-visszajelzést kapott az EKB-tól a közös felügyeleti csoportokban részt 
vevő illetékes nemzeti hatósági tagok munkájára vonatkozóan. Mindössze 33% szá -
molt be azonban arról, hogy saját teljesítményértékelésük során figyelembe veszik 
ezt a visszajelzést.
147  
Az egymással ütköző jelentési csatornák és a teljesítményre vonatkozó kötelező 
EKB-visszajelzés hiánya potenciálisan negatív hatással járhat. Fennáll a kockázat, 
hogy az illetékes nemzeti hatósági személyzet tagjai úgy döntenek, hogy az illetékes 
nemzeti hatósági munkájuknak adnak elsőbbséget a közös felügyeleti csoporttal 
kapcsolatos felelősségeikkel szemben.95 Az EKB/2015/36 határozat 
(közzétéve: https://www.ecb.
europa.eu/ecb/legal/pdf/
en_ecb_2015_36_f_sign.pdf )
96 A 2015. november 18-i 
EKB/2015/36 határozat 
(3) preambulumbekezdése.
67 Közös fel ügyeleti csoportok – szervezés és erőforrás-elosztás 
 
Az EFM nem rendelkezik integrált képzési tantervvel vagy 
felügyelői tanúsítási programmal
148  
Az EKB széles körű képzést biztosít az általános üzleti készségek és az úgynevezett 
„puha” készségek, így például a szövegírás terén, valamint vezetői tanfolyamokat 
és a folyamatokhoz és az informatikai eszközökhöz kapcsolódó képzéseket is nyújt. 
A bankfelügyeleti személyzet szakmai tudását a munkaerő-felvételi folyamat során 
tesztelik, és az EKB elérhetővé teszi munkatársai számára a bankfelügyelet témájá -
ban a Financial Stability Institute (Pénzügyi Stabilitási Intézet) által szervezett online 
tanfolyamokat. A (főként a DG MS IV által biztosított) speciális képzésen túlmenően 
a személyzet tagjai részt vehetnek az illetékes nemzeti hatóságok vagy más bankfel -
ügyeleti hatóságok által szervezett képzésekben is. Nem létezik azonban kifejezett 
strukturált, kötelező képzési tanterv, különösen az EFM munkatársai bankfelügyeleti 
feladatainak szempontjából kifejezetten lényeges technikai szakterületeken. Irányí -
tócsoportot hoztak létre egy, a rendszer egészére kiterjedő és valamennyi EFM-mun -
katárs számára elérhető felügyeleti képzési tanterv kialakítására és fenntartására. 
A csoport a tanterv meglévő elemeit fejleszti és egészíti ki annak biztosítása érdeké -
ben, hogy eredményes képzési program álljon rendelkezésre az EFM egésze számára. 
A 2016-ra vonatkozó elsőbbségi képzésekre idén ősszel fog sor kerülni, és 2017-ben 
egy átfogóbb programot vezetnek be.
149  
Az integrált képzési tanterv vagy tudástanúsítási program hiánya – jóllehet a folya -
mat létrehozásának nagyon korai szakaszaiban nem meglepő – akadályozhatja az 
eredményes felügyeletet, mivel előfordulhat, hogy az EFM munkatársai nincsenek 
birtokában az uniós bankszektor eredményes felügyeletéhez szükséges naprakész 
technikai tudásnak. Ez különösen igaz az elmúlt években bevezetett számos új 
prudenciális iránymutatás és felügyeleti követelmény fényében. Ezenfelül az EKB-hoz 
csatlakozó új munkatársak nagyon változatos nemzeti szabályozási és jogi rendsze -
rekből érkeznek, amelyek között – a gyakorlatok EFM-szerte történő harmonizálására 
irányuló kísérletek ellenére – továbbra is rengeteg a különbség. E környezetben az 
egyértelmű tanúsítási folyamatot magában foglaló, mélyreható és integrált felügye -
leti képzési program szükséges feltételnek tűnik az EFM-rendeletben tervbe vett, 
valóban integrált felügyeleti mechanizmus létrehozásához97.97 Lásd: az EFM-rendelet 
(79) preambulumbekezdése.
68
 Helyszíni fel ügyelet
A helyszíni fel ügyeleti mechanizmusok kialakítása 
koherens és átfogó
150  
A helyszíni felügyeleti tevékenységekre irányuló ellenőrzésünk a BCBS alapelvein ala -
pult, amelyek megkövetelik a felügyeleti szervektől, hogy a helyszíni és nem helyszíni 
felügyelet megfelelő kombinációját alkalmazzák98. A felügyeleti szerveknek koherens 
folyamattal kell rendelkezniük a helyszíni és nem helyszíni tevékenységek megterve -
zéséhez és végrehajtásához, olyan politikák és folyamatok felhasználásával, amelyek 
biztosítják, hogy e tevékenységeket alaposan és egységesen folytassák le, egyértelmű 
felelősségek, célkitűzések és outputok mellett, és hogy eredményes koordináció és 
információmegosztás valósuljon meg a helyszíni és nem helyszíni funkciók között99.
151  
A helyszíni felügyeleti folyamat világosan meghatározott szakaszokra van osztva 
(lásd: 12. ábra ).98 Az eredményes bankfelügyelet 
alapelvei (2012), BCBS, 9. elv, 
1. alapvető kritérium. Az elvek 
a következőképpen határozzák 
meg a helyszíni munkát: „olyan 
eszköz, amely biztosítja az arról 
való független meggyőződést, 
hogy a bankokban megfelelő 
politikák, eljárások és 
kontrollintézkedések 
léteznek-e; amellyel 
megállapítható, hogy a bankok 
által szolgáltatott információk 
megbízhatók-e; amellyel 
megszerezhetők a bankra és 
kapcsolt vállalkozásaira 
vonatkozó, a bank állapotának 
értékeléséhez szükséges 
további információk; amellyel 
figyelemmel kísérhető, hogy 
a bank hogyan veszi 
figyelembe a felügyeleti 
aggályokat stb.”.
99 Az eredményes bankfelügyelet 
alapelvei (2012), BCBS, 9. elv, 
2. alapvető kritérium.12. ábraA helyszíni felü gyelet szakaszai
C.B.A.
Részt vevő felek
Az EKB felügyeleti minőségbiztosítási és teljesítménymérési funkciójaKözpontosított 
helyszíni funkció
Közös felügyeleti
csoportKüldetésvezetőKözpontosított 
helyszíni funkcióRészt vevő felekRészt vevő felek
Központosított helyszíni funkció, JST-k, az INH helyszíni funkciói, az EKB horizontális funkcióiTERVEZÉS
B.1. Előkészítés B.2. Vizsgálat B.3. Jelentéstétel B.4. Nyomon követés
Ellenőrző csoportKüldetésvezető Küldetésvezető Közös felügyeleti csoport
Ellenőrző csoport Ellenőrző csoport Küldetésvezető
Közös felügyeleti csoport
Közös felügyeleti csoport
Horizontális minőségbiztosítás (utólagos felülvizsgálat)
Forrás:  Európai Számvevőszék, az EKB által nyújtott tájékoztatás alapján.
69 Helyszíni fel ügyelet 
 
152  
Az előkészítési  szakasz alatt valamennyi résztvevőnek közösen meg kell állapod -
nia a tervezett ellenőrzés hatókörében. A közös felügyeleti csoport koordinátora 
és a helyszíni ellenőrző csoportért felelős küldetésvezető (HoM) készítenek egy 
ellenőrzés előtti feljegyzést, amely meghatározza az ellenőrzés céljait, hatókörét és 
részletességét. A  vizsgálati  szakasz alatt a küldetésvezető vezetésével elvégzik az 
összes szükséges ellenőrzési eljárást, többnyire a hitelintézet irodáiban. A HoM készít 
egy előzetes jelentéstervezetet, a bankot pedig felkérik, hogy a lezárást megelőző 
megbeszélésen tegye meg az ezzel kapcsolatos észrevételeit; ezután egy jelentéster -
vezet készül, amelyet a küldetésvezető székhely szerinti illetékes nemzeti hatósága 
és az EKB Centralizált Helyszíni Vizsgálati Osztálya (COI) a következetesség szempont -
jából felülvizsgál. A küldetésvezető ezt követően véglegesíti a jelentést, és a közös 
felügyeleti csoport koordinátorának vezetésével záró megbeszélést tartanak a hitel -
intézettel. A nyomon követési szakaszban a közös felügyeleti csoport koordinátora az 
ellenőrzési jelentésben szereplő megállapítások alapján ajánlásokat fogalmaz meg. 
Ezeket az ajánlásokat egy nyomon követő levélben elküldik a banknak.
A helyszíni ellenőrzések személyzettel való ellátása, 
tervezése és végrehajtása során gyakorlati 
hiányosságok mer ülnek fel
Az EKB korlátozott részvétele a  helyszíni ellenőrzésekben
153  
A COI személyzetének létszáma 2015. november végén 46 fő volt, akik közül 35 veze -
tett ellenőrzéseket vagy vett részt ellenőrzésekben. A COI becslése szerint a munka -
társak munkaidejük kétharmadát töltik terepmunkával, egyharmadát pedig tervezés -
sel, koordinációval és következetességi ellenőrzésekkel.
154  
2015-ben októberig összesen 235 helyszíni ellenőrzést hajtottak végre. Ezek közül 
huszonkilencet a COI vezetett (az összes ellenőrzés 12%-a); az ellenőrzések többségét 
valamely illetékes nemzeti hatóság vezette. Az EKB 2015-ben az összes helyszíni el -
lenőrzéshez a személyzet 8%-át biztosította, 92% pedig az illetékes nemzeti hatósá -
goktól érkezett.
70 Helyszíni fel ügyelet 
 
155  
Az EFM-rendelet az EKB-t határozza meg a feladat felelőseként, és felelőssé teszi az 
euróövezetbe tartozó valamennyi rendszerszempontból jelentős bank közvetlen 
felügyeletéért. E hatáskör kritikus jelentőségű alkotóeleme a helyszíni felügyelet. 
Az EKB helyszíni ellenőrzésekkel kapcsolatos sarkalatos szerepét az EFM-rendelet 
(47) preambulumbekezdése100 és 12. cikkének (1) bekezdése101 is világosan jelzi. 
Jóllehet ebből nem következik, hogy minden ellenőrzést kizárólagosan az EKB sze -
mélyzetének kellene vezetnie vagy elvégeznie, az EKB részvételének jelenlegi szintje 
meglepően alacsony, és nincs összhangban a rendelet szellemiségével. Ezenfelül 
a felügyeleti kézikönyv kimondja, hogy „a helyszíni ellenőrző csoportokat fősza -
bályként illetékes nemzeti hatósági munkatársak vezetik”, ami nincs összhangban 
a rendelet szövegével. E kérdés összes részletét lásd: 7. táblázat .100 Felügyeleti hatáskörének 
eredményes végrehajtása 
érdekében az EKB számára 
lehetővé kell tenni, hogy 
minden szükséges információt 
bekérhessen, vizsgálatokat és 
helyszíni ellenőrzéseket 
végezhessen, szükség esetén 
az illetékes nemzeti 
hatóságokkal 
együttműködésben. Az EKB és 
az illetékes nemzeti hatóságok 
számára ugyanazokhoz az 
információkhoz kell 
hozzáférést biztosítani, 
anélkül, hogy 
a hitelintézeteknek emiatt 
párhuzamos adatszolgáltatási 
követelményeknek kellene 
eleget tenniük.
101 Az EKB az e rendeletben rá 
ruházott feladatainak ellátása 
érdekében és a vonatkozó 
uniós jogban előírt egyéb 
feltételektől függően 
a 13. cikknek megfelelően 
minden szükséges helyszíni 
ellenőrzést elvégezhet 
a 10. cikk (1) bekezdésében 
említett jogi személyek, 
valamint a 4. cikk 
(1) bekezdésének g) pontjával 
összhangban az EKB általi 
összevont alapú felügyelet alá 
tartozó bármely egyéb 
vállalkozás helyiségeiben, 
amennyiben erről előzetesen 
értesítette a mechanizmusban 
részt vevő érintett tagállam 
illetékes nemzeti hatóságát. 
Amennyiben az ellenőrzés 
megfelelő lebonyolítása és 
eredményessége ezt 
megköveteli, az EKB anélkül is 
elvégezheti a helyszíni 
ellenőrzést, hogy ezt 
előzetesen bejelentette volna 
e jogi személyeknek.7. táblázatA küldetésvezetőkre vonatkozó rendelkezések
EFM-rendelet Keretrendelet Felügyeleti kézikönyv
12. cikk
Az EKB az e rendeletben rá ruházott 
feladatai ellátása érdekében és a vo -
natkozó uniós jogban előírt egyéb 
feltételektől függően a  13. cikknek 
megfelelően minden szükséges 
helyszíni ellenőrzést elvégezhet 
a 10. cikk (1) bekezdésében említett 
jogi személyek, valamint a 4. cikk 
(1) bekezdésének g) pontjával 
összhangban az EKB általi összevont 
alapú felügyelet alá tartozó bármely 
egyéb vállalkozás helyiségeiben, 
amennyiben erről előzetesen értesí -
tette a mechanizmusban részt vevő 
érintett tagállam illetékes nemzeti 
hatóságát.
(47) preambulumbekezdés
Felügyeleti hatáskörének eredmé -
nyes végrehajtása érdekében az EKB 
számára lehetővé kell tenni, hogy 
valamennyi szükséges információt 
bekérhessen, vizsgálatokat és hely -
színi ellenőrzéseket végezhessen, 
szükség esetén az illetékes nemzeti 
hatóságokkal együttműködésben.A 143. cikk (1) bekezdése
(1) Az EKB az EFM-rendelettel ráru -
házott feladatok ellátása érdekében 
az EFM-rendelet 12. cikke szerint 
a 144.  cikkben említett helyszíni 
vizsgálati csoportokat jelölhet ki az 
EFM-rendelet 10.  cikkének (1)  be-
kezdésében említett jogi személyek 
telephelyein az összes szükséges 
helyszíni ellenőrzés elvégzésére.
144. cikk
(1) Az EKB felel a helyszíni vizsgálati 
csoport INH-k bevonásával történő 
létrehozásáért és összetételéért, 
az EFM-rendelet 12.  cikkének 
megfelelően.
(2) Az EKB jelöli ki a helyszíni vizs -
gálati csoport vezetőjét az EKB és az 
INH személyzetének tagjai közül.45. bekezdés
A helyszíni ellenőrzési cso -
portokat főszabályként az 
illetékes nemzeti hatósági 
személyzet vezeti.
Forrás:  Európai Számvevőszék.
71 Helyszíni fel ügyelet 
 
156  
Az ellenőrző csoportok tagjait, köztük a küldetésvezetőt, az EKB nevezi ki. Mind a ke -
retrendelet, mind a felügyeleti kézikönyv kizárja, hogy külső személyeket, így például 
könyvvizsgáló cégek tagjait lehessen küldetésvezetőnek kinevezni, és kimondja, 
hogy ilyen személyek csak az ellenőrző csoport tagjaként vehetők igénybe. A ke -
retrendelet tehát erősebb korlátozást tartalmaz, mint az EFM-rendelet. Az Európai 
Parlament számára nemrégiben készített tanulmány amellett érvelt, hogy a külső 
ellenőrök felügyeletbe való bevonásához való rugalmasabb hozzáállás – bizonyos 
feltételek mellett – javítaná a minőséget102. Külső szakértők megfelelő biztosítékok 
melletti kinevezése, a lehetséges összeférhetetlenségek elkerülésének biztosítása 
mellett, valóban enyhíthetné a helyzetet egy olyan időszakban, amikor maga az EKB 
korlátozott személyzeti erőforrásokkal rendelkezik.
157  
Kérdőívünkben megkérdeztük az illetékes nemzeti hatóságokat, hogy lehetséges-e, 
hogy külső munkatársak működjenek küldetésvezetőként a kevésbé jelentős hitel -
intézetek helyszíni ellenőrzésein. Két illetékes nemzeti hatóság válaszolt igennel. Az 
egyikük sok éve igénybe vesz külső munkatársakat küldetésvezetőként.
158  
Az EKB által a felügyeleti vizsgálati programra (SEP) vonatkozó belső felügyeleti mi -
nőségbiztosítási jelentés keretében nyújtott elemzésből az derül ki, hogy az illetékes 
nemzeti hatósági munkatársak határokon átnyúló ellenőrzésekhez való kirendelését 
illetően 2015-ben negatív trend rajzolódott ki. Ennek oka részben az illetékes nemzeti 
hatóságoknál felmerülő utazási költségek és fizetések megtérítésével kapcsolatos 
politikában keresendő. A felügyeleti testület 2015 szeptemberében úgy döntött, 
hogy minden utazási költséget megtérít, a bérköltségeket azonban nem. Kérdőívünk -
ben megkérdeztük az illetékes nemzeti hatóságokat, hogy a bérköltségeket meg 
kellene-e téríteni. A hét választ adó illetékes nemzeti hatóságból öt azt az álláspontot 
képviselte, hogy a fizetéseket meg kellene téríteni, míg a másik kettő úgy vélte, hogy 
nem kell változtatni a jelenlegi szabályon. Az illetékes nemzeti hatósági személyzet 
kirendelése terén mutatkozó trend másik oka ugyanezen felügyeleti minőségbiztosí -
tási jelentés szerint az illetékes nemzeti hatósági erőforrások szűkössége és a határo -
kon átnyúló ellenőrzések hosszú időtartama.
A tervezés részletes és összetett
159  
A felügyeleti folyamat azzal kezdődik, hogy minden jelentős hitelintézet tekinteté -
ben felügyeleti vizsgálati programot hoznak létre, amely meghatározza a következő 
év felügyeleti intézkedéseit és prioritásait. A felügyeleti vizsgálati program e célból 
felsorolja az összes helyszíni ellenőrzésre irányuló kérést, és azokat prioritás szerint 
„alapvető”, „fontos” vagy „kívánatos” kérésként sorolja be103. E kategorizálás tekinteté -
ben nem áll rendelkezésre semmilyen útmutatás.102 Banking Supervision and 
External Auditors in the 
European Union  
(Bankfelügyelet és külső 
ellenőrök az Európai Unióban), 
6. o., http://www.europarl.
europa.eu/RegData/etudes/
STUD/2015/542  673/
IPOL_STU(2015)542 673_
EN.pdf.
103 A felügyeleti kézikönyv 
6. fejezetének 75. bekezdése.
72 Helyszíni fel ügyelet 
 
160  
A 8. táblázat  a közös felügyeleti csoportok által 2015-ben kért és elvégzett ellen -
őrzések számát mutatja be, prioritás szerinti bontásban. Az összesített számok azt 
mutatják, hogy a közös felügyeleti csoportok 2015-ben 576 helyszíni ellenőrzésre irá -
nyuló kérést nyújtottak be, amelyekből 250-et (43%) hagytak jóvá. Az EKB kifejtette, 
hogy noha egyes ellenőrzéseket nem tartottak indokoltnak, másokat az EKB- és/vagy 
az illetékes nemzeti hatósági személyzet hiánya miatt nem lehetett végrehajtani. 
A személyzettel való megfelelő ellátottságra vonatkozó kérdésre választ adó tizenegy 
illetékes nemzeti hatóságból három állította, hogy munkaerőhiánnyal küzd. A Fel -
ügyeleti Minőségbiztosítási Osztály jelentésében megállapította, hogy 2015 második 
felében különösen szűkösek voltak az illetékes nemzeti hatóságok erőforrásai. 8. táblázatKért, jóváhagyott és végrehajtott helyszíni ellenőrzések 
2015-ben (2015.10.31-i állapot)
Prioritási 
szintKért ellenőrzések 
számaJóváhagyott ellenőrzé -
sek számaVégrehajtott ellenőrzések 
száma
Alapvető Nem adták meg 148 143
Fontos Nem adták meg 86 80
Kívánatos Nem adták meg 16 12
Összesen 576 250 235
Forrás:  az EKB adatai alapján, a számokat nem ellenőriztük.
161  
A felügyeleti kézikönyv nem foglalkozik a helyszíni ellenőrzés átütemezésére szolgáló 
eljárással, és nem fejti ki azt. Egy helyszíni ellenőrzésekről szóló havi frissítés azonban 
leírja az eljárást, amely a felügyeleti testület és a Kormányzótanács kifogásról való 
lemondáson alapuló eljárás keretében adott jóváhagyását igényli.
162  
Az illetékes nemzeti hatóságok 2015 novemberéig 249 küldetésvezetőt (134 teljes 
munkaidős egyenérték) és 906 ellenőrt (421 teljes munkaidős egyenérték) biztosí -
tottak a helyszíni ellenőrzésekhez. A létszám és a teljes munkaidős egyenértékre 
vonatkozó adatok közötti eltérés főként az ellenőrök által a küldetésekre fordítható 
időnek volt betudható, de a COI szerint az illetékes nemzeti hatóságok által szolgál -
tatott megbízhatatlan adatoknak is. Az erőforráshiány miatt a COI-nak 2015-ben az 
eseti ellenőrzési kérelmek teljesítése érdekében meg kellett változtatnia az egyéb 
ellenőrzések prioritási sorrendjét.
73 Helyszíni fel ügyelet 
 
163  
A felügyeleti kézikönyv nem írja elő az ellenőrzések minimális gyakoriságát, noha ez 
a bevált felügyeleti gyakorlat általánosan elfogadott részét képezi104. A felügyeleti 
testület 2016 januárjában egyértelmű stratégiát kért a helyszíni ellenőrzési kérésekre 
és azok prioritási sorrendbe állítására vonatkozóan. 2016 májusában határoztak a hely -
színi ellenőrzések megtervezésére vonatkozóan javasolt stratégiáról, amely „célzott 
beavatkozási szinteket” is tartalmazott. A célzott beavatkozási szintek az egy tervezési 
ciklusban ideális esetben elvégzett helyszíni ellenőrzések indikatív számát jelentik. Még 
mindig nincs olyan rendelkezés, amelynek alapján maguk a hitelintézetek kérhetnének 
helyszíni ellenőrzést, ami más felügyeleti rendszerekben bevett gyakorlat105.
164  
Ami 2016-ot illeti, a közös felügyeleti csoportok koordinátorainak immár minden 
helyszíni ellenőrzésre irányuló kérelem tekintetében rövid írásbeli indokolást kell 
benyújtaniuk. Ez lehetővé teszi a COI számára, hogy jobban megismerje az igényeket, 
ami egyszerűbbé teszi a tervezési folyamatot. A felügyeleti minőségbiztosítási jelentés 
e tekintetben megállapította, hogy az erőforráskorlátokra tekintettel rövid távon észsze -
rű megközelítés lehet ugyan az ellenőrzéseknek a rendelkezésre álló erőforrások alapján 
történő kiválasztása, a közös felügyeleti csoportok javaslatait mindazonáltal hosszú 
távon a helyzetnek és a hitelintézet kockázati profiljának megfelelően kell jóváhagyni.
Informatikai fejlesztésekre van sz ükség
165  
A helyszíni ellenőrzések végrehajtását, az azokról való jelentéstételt és nyomon követé -
süket megfelelő informatikai rendszernek kell támogatnia. Az EKB az információkezelési 
rendszer (IMAS) alkalmazást használja. Mivel az IMAS a közös felügyeleti csoportok és 
a helyszíni ellenőrző csoportok által egyaránt használt fő informatikai eszköz, technikai 
alapot kellene biztosítania a folyamatok harmonizálásához és a hitelintézetek felügyele -
tének egységességéhez.
166  
Összességében célszerű, hogy az EKB egy integrált informatikai platformot használ, 
amely a helyszíni és nem helyszíni felügyeletet egyaránt lefedi. Ami azonban a helyszíni 
felügyeletet illeti, az IMAS-t a következő fő hiányosságok gyengítik:
a) nem tartalmaz funkciót a küldetések személyzettel való ellátásához és nyomon 
követéséhez;
b) nincs összhangban az EFM felügyeleti kézikönyv 6. fejezetével, különösen ami az 
egységes dokumentációs standardokat és az ellenőrzési nyomvonalat illeti;
c) a dokumentumok és adatok gyenge fel- és letöltése;
d) problémák a távoli eléréssel;
e) nem megfelelő jelentéstételi funkciók; valamint
f) nem megfelelő ellenőrzési funkciók.104 Lásd: a Federal Reserve (USA) 
felügyeleti kézikönyvének 
5000.0.3. szakasza.
105 Lásd: a Federal Reserve (USA) 
felügyeleti kézikönyvének 
5000.0.2. szakasza.
74 Helyszíni fel ügyelet 
 
167  
Az IMAS jelenlegi változata alkalmatlan a helyszíni ellenőrzésekhez. Az EKB szerint 
ez egy átmeneti megoldás volt, amíg nem sikerül bevezetni egy teljes mértékben 
kiforrott informatikai rendszert. A kérdőívünkre választ adó illetékes nemzeti hatósá -
gok közül öt használja jelenleg az IMAS-t, négy pedig nem használja. A felhasználás 
mértéke illetékes nemzeti hatóságonként eltérő.
168  
Nem találtunk a felügyeleti kézikönyvben információkat az ellenőrzési dokumentu -
mok (pl. ellenőrzési jelentések) abban az esetben történő tárolásáról vagy irattárazá -
sáról, ha nem az IMAS-t használják. A COI átadott nekünk egy standard e-mailt, amely 
előírja, hogy bizonyos dokumentumokat az IMAS-ban kell tárolni. Ezt az e-mailt 
a végleges jelentés kiadásakor elküldik a küldetésvezetőknek. A COI azonban nem 
ellenőrzi, hogy az összes előírt dokumentumot eltárolták-e. Ezenfelül az e-mail nem 
tartalmaz semmilyen követelményt az olyan bizonyítékok tárolásával kapcsolatban, 
amelyeket nem használtak fel a megállapításokhoz.
169  
Az átadott dokumentáció nem tartalmazott bizonyítékot arra nézve, hogy a fel -
ügyeleti testületet tájékoztatták volna arról, hogy az IMAS-ból hiányoznak bizonyos 
kulcsfontosságú szolgáltatások, ami lehetővé tette volna a testület számára, hogy 
megalapozott döntést hozzon.
170  
A küldetésvezetők kinevezésük egész ideje alatt hozzáférnek az IMAS-ban lévő összes 
helyszíni ellenőrzési jelentéshez. Emiatt előáll az a működési kockázat, hogy a jelen -
tések adataival visszaélhetnek, vagy azok véletlenül elveszhetnek. Az EKB átadott 
nekünk egy szabályzat jellegű dokumentumot az EFM-személyzet tagjainak az IMAS-
ban lévő felügyeleti információkhoz való hozzáférési jogairól, de a dokumentum nem 
foglalkozik a küldetésvezetők vagy az illetékes nemzeti hatóságoktól kinevezett hely -
színi ellenőrök hozzáférési jogaival. Ezen túlmenően, mivel a felügyeleti kézikönyv 
nem írja elő, hogy minden munkadokumentumot az IMAS-ban kell tárolni, az illetékes 
nemzeti hatóságok e tekintetben szabadon állapíthatnak meg saját szabályokat.
75 Helyszíni fel ügyelet 
 
Az EKB konkrét intézkedéseket tervez az ellenőrök és 
a küldetésvezetők képzettségének és készségeinek 
javítása érdekében
171  
Az EFM-keretrendelet az EKB-t teszi felelőssé a helyszíni ellenőrző csoportok létre -
hozásáért és összetételéért. A gyakorlatban azonban, tekintettel korlátozott erőfor -
rásaira, az EKB-nak a rendelkezésre álló illetékes nemzeti hatósági személyzetre kell 
támaszkodnia.
172  
Csak összesített statisztikákat kaptunk a küldetésvezetők, valamint a bankok tőke -
követelmény megállapítása céljára szolgáló belső modelljeinek az ellenőrzéséért 
felelős projektvezetők tapasztalataira vonatkozóan. 2015 februárjában az összes 
küldetésvezető és projektvezető 56%-a három évnél kevesebb tapasztalattal rendel -
kezett a helyszíni ellenőrzések vagy belső modellre vonatkozó ellenőrzések vezetése 
terén106.
173  
Tekintettel az illetékes nemzeti hatóságok közötti különbségekre, a COI félévenkénti 
felmérések révén rendszeresen számba veszi az illetékes nemzeti hatóságok hely -
színi ellenőreinek készségeit. Megkaptuk a 2015. februári összesített összefoglalót, 
a felmérés mögöttes részleteit viszont nem adták át nekünk. Az összefoglaló szerint 
az említett időpontban mindössze három illetékes nemzeti hatóság tudta biztosítani 
a helyszíni ellenőrzésekhez szükséges összes készséget. Az egyik illetékes nemzeti 
hatóságnál csaknem minden szükséges készség hiányzott, a többiek pedig legalább 
néhány készséggel nem rendelkeztek.
174  
Kérdőívünkben arra kértük a bankokat, hogy minősítsék a helyszíni ellenőrzések mi -
nőségét az EFM létrehozása óta. A válaszadók 54%-a úgy válaszolt, hogy a minőség 
jó vagy nagyon jó, 37% szerint a minőség csak elégséges, 10% pedig rossznak találta 
a minőséget.
175  
Az EKB 2015-ben hat képzési szemináriumot szervezett a küldetésvezetőknek. A kül -
detésvezetők fele azonban egyetlen ilyen szemináriumon sem vett részt. Az EKB-nak 
vannak olyan tervei, hogy egy ellenőrzési akadémiát állít fel, amely az EKB intézményi 
képzési programjának részeként testre szabott tanfolyamokat fejleszt ki.106 A belső modelleket 
a tőkekövetelmény-rendelet 
(CRR) szerinti 
tőkekövetelmények 
kiszámítására használják fel. 
E belső modelleket 
a felügyeleti szerveknek kell 
jóváhagyniuk és nyomon 
követniük. További 
információk az EKB 
bankfelügyeleti 
útmutatójában 
(2014. november) találhatók.
76 Helyszíni fel ügyelet 
 
Világos jelentéstételi struktúra, amely azonban nem 
fordít kellő figyelmet a részletekre, és amelynek 
értékét csökkentheti a  hosszadalmas eljárás
Az EKB jelentéstételi eljárását jól alakították ki
176  
A helyszíni ellenőrzésekkel kapcsolatos jelentéstétel tekintetében követendő sorren -
det világosan meghatározták. A teljes részleteket lásd: X. melléklet . Kérdőívünkben 
megkérdeztük a bankokat, hogy kaptak-e észszerű lehetőséget arra, hogy észrevé -
teleket tegyenek az ellenőrzési jelentés tervezetére vonatkozóan, és azt megvitassák 
a helyszíni csoporttal. A válaszadók nagy többsége (92%) igennel válaszolt.
177  
A „függetlenség elve”107 alapján a COI ugyan kérheti az ellenőrzési jelentés tartal -
mának megváltoztatását, a küldetésvezető azonban ezt elutasíthatja. Noha minden 
ilyen elutasítást a COI következetességre vonatkozó megállapításainak részeként 
nyilvántartásba kell venni, a banknak a küldetésvezető végleges jelentéstervezetét 
továbbítják.
A megállapítások kommunikálására vonatkozó szabályok 
azonban hiányosak
178  
Az ellenőrzési megállapításokat a hitelintézet pénzügyi helyzetére gyakorolt hatás 
alapján osztályozzák („alacsony”, „mérsékelt”, „nagy” és „nagyon nagy”)108. Ezt az osz -
tályozást azonban csak a szervezeten belül használják, és az ellenőrök a munkado -
kumentumokban ugyan dokumentálják, az ellenőrzési jelentésben azonban nem rög -
zítik. A felügyeleti kézikönyv nem ad ezzel kapcsolatban semmilyen iránymutatást. 
Nehéz biztosítani, hogy a megállapítások osztályozása a különböző küldetésvezetők 
körében egységes legyen – ez egy olyan probléma, amelyet egy későbbi szakaszban, 
a következetességi ellenőrzésekkel kell kezelni. A kérdőívünkre választ adó illetékes 
nemzeti hatóságok közül kettő úgy vélte, hogy az EKB belső osztályozásra vonatkozó 
útmutatása nem megfelelő, míg kilenc kielégítőnek találta azt.107 A „függetlenség elve” alapján 
kizárólag a küldetésvezető 
a felelős az ellenőrzési jelentés 
elkészítéséért és 
jóváhagyásáért, valamint 
a kapcsolódó beszámolási 
tevékenységért.
108 A felügyeleti kézikönyv 
6. fejezetének 123. bekezdése.
77 Helyszíni fel ügyelet 
 
179  
A felügyeleti kézikönyv nem határozza meg, hogy kinek a részére kell elküldeni 
a helyszíni jelentéseket. Az EKB nem vizsgálta meg részletesen, hogy ki lenne az 
egyes jogrendszerekben a megfelelő címzett. A közös felügyeleti csoport koordináto -
rának mérlegelésére van bízva, hogy kinek küldi el a jelentést. Fennáll annak a kocká -
zata, hogy a hitelintézet igazgatóságának (a végrehajtásban részt nem vevő tagokat 
is beleértve), felügyelőbizottságának vagy ellenőrzési bizottságának tagjaihoz nem 
jut el a jelentés.
180  
Kérdőívünkben megkérdeztük a bankokat, hogy kinek címezték a helyszíni ellenőrzé -
si jelentéseket. A válaszadók többsége (56%) azt válaszolta, hogy a jelentéseket csak 
az igazgatótanácsnak címzik, míg 11% esetében azokat csak a felügyelőbizottságnak, 
9% esetében pedig csak a vezérigazgatónak küldik el. A válaszadók további 9%-a azt 
a választ adta, hogy a jelentéseket az igazgatótanácsnak és a felügyelőbizottságnak 
egyaránt elküldik. A fennmaradó válaszokban (15%) a címzettek különböző kombiná -
cióit nevezték meg, illetve egy-két ritka esetben teljesen más címzetteket említettek.
181  
Az ajánlások a kapcsolódó megállapítások súlyosságától és lényegességétől függően 
kétféle formát ölthetnek. Az „operatív aktusok” nem kötelezőek és nem tartoznak 
a felügyeleti testület és a Kormányzótanács részvételével megvalósuló döntéshozata -
li folyamat hatálya alá. A „felügyeleti határozatokat” ezzel szemben a közös felügyele -
ti csoport koordinátora szövegezi meg és a felügyeleti testület és a Kormányzótanács 
hagyja jóvá a kifogásról való lemondáson alapuló eljárás keretében. Noha az EKB 
átadta nekünk a felügyeleti kézikönyv néhány releváns részét, ezek nem tartalmaztak 
semmilyen útmutatást a súlyosság vagy a lényegesség fogalmára vonatkozóan.
182  
A végleges jelentést és az ajánlásokat a záró megbeszélésen vitatják meg a hitel -
intézettel. A felügyeleti kézikönyv kötelezővé teszi a küldetésvezetőnek és a közös 
felügyeleti csoport koordinátorának a részvételét, de nem adja meg, hogy kinek 
a jelenlétét várják el a hitelintézet részéről109.109 A felügyeleti kézikönyv 
6. fejezetének 137. bekezdése.
78 Helyszíni fel ügyelet 
 
Hosszú időt hagynak a  jelentések kiadására
183  
Mint a  13. ábra  mutatja, nyolchetes határidő áll rendelkezésre arra, hogy a végleges 
jelentést megküldjék a közös felügyeleti csoport koordinátorának. A banknak szóló 
ajánlásokat tartalmazó végső nyomon követő levelet további tizenegy héten belül 
kell elküldeni, amiből összesen 19 hetes határidő adódik. A folyamat hosszadalmassá -
ga miatt fennáll annak a kockázata, hogy az ellenőrzés megállapításai elavulnak, mire 
eljutnak az érdekelt felekhez. 13. ábraA nyomonkövetési folyamat időkerete
A végleges 
jelentést 
elkül-
dik a JST-nekKövetkeze-
tességi 
felülvizsgálatA zárást 
megelőző 
értekezletFolyamatos 
helyszíni 
ellenőrzésA végleges ajánlásokat 
tartalmazó végső 
nyomon követő levélZáró értekezletAz ajánlásterve-
zetek elküldése
a banknakA főigazgatóság 
vezetősége általi 
felülvizsgálatAjánlások 
megfogalmazása A COI folyamata
11 hét 8 hétA JST folyamata
Forrás:  Európai Számvevőszék, az EKB által nyújtott tájékoztatás alapján.
79
 Következtetések 
és ajánlások
184  
Az EKB-nak sikerült viszonylag rövid idő alatt összetett felügyeleti struktúrát létre -
hoznia. Az új felügyeleti mechanizmus továbbra is eredendően az illetékes nemzeti 
hatóságok erőforrásaira támaszkodik. Ezenfelül növelni kell a belső ellenőrzésre 
allokált erőforrásokat, és le kell rövidíteni a kockázatok lefedéséhez a belső ellenőr -
zési funkció rendelkezésére álló időt. Az EKB által nyújtott tájékoztatás csak rész -
ben elegendő ahhoz, hogy értékeljük az EFM irányítási struktúrájához kapcsolódó 
műveleteknek, a közös felügyeleti csoportjai munkájának és helyszíni ellenőrzéseinek 
a hatékonyságát110. Ebből adódóan ellenőrzésünk is megerősíti az EFM létrehozása 
óta keletkezett ellenőrzési hiátus létezését, amelyre a nemzeti legfőbb ellenőrző 
intézmények kapcsolattartó bizottsága hívta fel a figyelmet.
Irányítás
185  
Az összetett döntéshozatali folyamat többrétű információcserét foglal magában 
(32–35. bekezdés). A felügyeleti testületnek rendkívül nagy számú teljes határozat -
tervezetet kell véglegesítenie, ami adott esetben hátrányos lehet a testületi ülések 
hatékonyságára és eredményességére nézve, és jelentős mértékben leköti a titkárság 
erőforrásait (36–39. bekezdés).
186  
Az EKB az EFM-rendeletben rá ruházott feladatokat a monetáris politikával összefüg -
gő feladatai és egyéb feladatok sérelme nélkül, azoktól elkülönítve látja el111. A ren -
delet (65) preambulumbekezdése kimondja, hogy az EKB monetáris és felügyeleti fel -
adatait egymástól teljes mértékben elkülönítve kell ellátni. Az EKB arra az álláspontra 
helyezkedett, hogy ez lehetővé teszi bizonyos közös szolgálatok igénybevételét. Az 
is nyilvánvaló, hogy az elkülönítés nem zárhatja ki a szükséges információk cseréjét. 
Nem végeztek azonban semmilyen kockázatelemzést a közös, azaz mindkét funkció 
számára támogatást biztosító szolgálatok igénybevételével kapcsolatban, és szabály -
szerűségi monitoring sem áll rendelkezésre (40–46. bekezdés). Ezenkívül kockázat 
fenyegeti a felügyeleti funkció észlelt függetlenségét is, minthogy a felügyeleti testü -
let elnökével és alelnökével csak egyeztetnek, de azok nem gyakorolnak ellenőrzést 
a felügyeleti költségvetés vagy a humán erőforrások felett (47–52. bekezdés).
187  
Az EKB belső ellenőrzési funkciója jelenleg nem rendelkezik megfelelő erőforrá -
sokkal, hogy kezelje az EFM-témák tekintetében feltárt kockázatokat, és az ellenőr -
zés-tervezés nem biztosítja, hogy a magas és közepes kockázatú területek valamen y-
nyi kulcsfontosságú elemével észszerű időn belül foglalkozzanak (62–77. bekezdés).110 Lásd: 19. bekezdés.
111 Az EFM-rendelet 25. cikke.
80 Következtetések és ajánlások 
 
1. ajánlás
Az EKB egyszerűsítse tovább döntéshozatali folyamatát, és delegáljon bizonyos dön -
téseket alacsonyabb szintekre annak érdekében, hogy a felügyeleti testület jobban 
tudjon összpontosítani a nagyobb kihívást jelentő kérdésekre. Tekintettel a titkárság 
döntéshozatali folyamatban való jelentős koordinátori részvételére, dolgozzon ki 
további útmutatást az egyes határozattípusokra vonatkozó ellenőrző listák, sablonok 
és folyamatábrák formájában.
Ajánlott megvalósítási határidő: 2017 közepe.
2. ajánlás
A közös szolgálatok használatával kapcsolatos aggályok leküzdése érdekében az EKB 
értékelje a kapcsolódó kockázatokat, és hajtsa végre a szükséges óvintézkedéseket, 
ideértve az esetlegesen egymással ütköző kérelmek kezelését és a szabályszerűség 
célzott monitorozását. Formális eljárást kell létrehozni a felügyeleti testület elnöké -
nek és alelnökének bevonásával a következők biztosítása érdekében:
i. a felügyeleti politikai funkciók szükségleteinek megfelelő és teljes körű 
figyelembevétele;
ii. különálló jelentési csatornák álljanak rendelkezésre az olyan esetekre, amelyek 
a felügyeleti funkció egyedi erőforrásait érintik;
iii. az elnök és az alelnök erőteljesebben vegyenek részt a költségvetés elkészítésé -
ben és a kapcsolódó döntéshozatali folyamatokban, elősegítve az EKB felügyeleti 
funkciójának költségvetési önállóságát a jogi keretek adta határok között.
Ajánlott megvalósítási határidő: 2017 közepe.
3. ajánlás
Az EKB megfelelő belső ellenőrzési készségeket és erőforrásokat rendeljen az EFM-
mel kapcsolatos feladatokhoz annak érdekében, hogy a nagy és közepes kockázatú 
területekkel a megfelelő módon és időben foglalkozzanak.
Ajánlott megvalósítási határidő: 2017 közepe.
81 Következtetések és ajánlások 
 
Elszámoltathatóság
188  
A Számvevőszék EKB feletti ellenőrzésre vonatkozó felhatalmazását az EFM-rendelet 
20. cikkének (7) bekezdése hangsúlyozza, amely utal a KBER és az EKB alapokmányá -
nak 27.2. cikkére is. A dokumentumokba való betekintésünknek az EKB által megsza -
bott korlátozásai miatt fontos területek ellenőrzése elmaradt112. A nemzeti legfőbb 
ellenőrző intézmények is ellenőrzési hiátust azonosítottak, minthogy a nemzeti 
bankfelügyeletek feletti korábbi ellenőrzési felhatalmazásaik helyébe nem lépett 
a Számvevőszéknek adott, az EKB felügyeleti tevékenységei feletti hasonló felhatal -
mazás (85–87. bekezdés).
189  
Az EKB az Európai Parlament és a nyilvánosság felé való elszámoltathatóságára 
irányadó szabályokat állapított meg, és az EFM szerepeit és felelősségeit világosan 
meghatározták és nyilvánosan közzétették. Ezt a struktúrát hátrányosan érinti, hogy 
az EKB nem tesz közzé a felügyeleti eredményességet bizonyító teljesítménymutató -
kat és mérőszámokat (82–84. és 88–91. bekezdés).
4. ajánlás
Az EKB működjön együtt teljes mértékben a Számvevőszékkel, lehetővé téve számára 
felhatalmazásának gyakorlását és ezáltal az elszámoltathatóság fokozását.
Ajánlott megvalósítási határidő: haladéktalanul.
5. ajánlás
Külső elszámoltathatóságának fokozása érdekében az EKB formalizálja a felügyeleti 
teljesítmény mérésére és az arra vonatkozó információk nyilvános közzétételére szol -
gáló jelenlegi mechanizmusait. A pénzügyi intézmények körében végzett felmérések 
hasznosak lehetnek a problémás területek és a lehetséges javítások azonosításában.
Ajánlott megvalósítási határidő: 2018 vége.112 Lásd: 19. bekezdés.
82 Következtetések és ajánlások 
 
Közös fel ügyeleti csoportok
190  
Az EFM-keretrendelet az EKB-t teszi felelőssé a jelentős szervezetek nem helyszíni 
felügyeletét végző közös felügyeleti csoportok létrehozásáért és összetételéért, 
a közös felügyeleti csoportok azonban – kialakításukból adódóan – részben továbbra 
is erősen támaszkodnak az illetékes nemzeti hatóságok által kinevezett személyzetre. 
Az EKB ezért – mind a mennyiséget, mind a minőséget tekintve – csak korlátozott 
ellenőrzéssel rendelkezik a közös felügyeleti csoportok legnagyobb személyzeti 
alkotórésze felett, és az illetékes nemzeti hatóságok együttműködésére és jóakara -
tára támaszkodik. A személyzeti erőforrások valamennyi közös felügyeleti csoport 
esetében korlátozottak, ami veszélybe sodorja az EKB-nak az „intruzív és eredményes 
bankfelügyeleti tevékenység” végzésére irányuló küldetését (126–137. bekezdés).
191  
A felügyeleti személyzet szintjét eredetileg egy nagyon egyszerű módszerrel hatá -
rozták meg, amely arra vonatkozó becslésekre támaszkodott, hogy a hasonló funk -
ciókat milyen létszámú személyzettel látták el az illetékes nemzeti hatóságoknál az 
EFM létrehozása előtt. Ezek a becslések pontatlannak bizonyultak. Az új és sokkal 
nagyobb igényeket támasztó EFM-keret személyzeti szükségleteit illetően nem vé -
geztek részletes elemzést. Ez azt jelenti, hogy nem hoztak létre közvetlen kapcsolatot 
a felügyeleti vizsgálati program és az erőforrások elosztása között, mint ahogyan 
a tőkekövetelmény-irányelv előírja (107–112. bekezdés). Vannak arra utaló jelzések, 
amelyeket a felügyeleti testület közelmúltbeli közleménye is megerősít, hogy a jelen -
legi személyzeti létszámok nem elegendők.
192  
Nincs strukturált kötelező képzési tanterv az EKB-alkalmazottak számára a nem 
helyszíni felügyelet gyakorlati tudnivalóinak tárgyában, különösen a bankfelügyeleti 
feladatok szempontjából kifejezetten lényeges technikai tárgyterületeken. Ezenfelül 
az EKB nem rendelkezik a közös felügyeleti csoportok tagjainak (mind EKB-, mind 
illetékes nemzeti hatósági alkalmazottak) a készségeit és szakértelmét tartalmazó 
központosított, standardizált és átfogó adatbázissal (148–149. bekezdés).
193  
A bank esetében a felügyeleti intenzitás minimális beavatkozási szintjét folyamatos 
jelleggel meghatározó két bemeneti adat egyike az, hogy a bankot mely klaszterbe 
sorolták be (a másik a kockázatértékelési pontszám). Az EKB klaszterek kialakítá -
sára használt módszertanát az EFM kezdete óta nem vizsgálták felül és nem tették 
naprakésszé. Ezenfelül a klaszterek kialakítása során használt bankszintű adatokat 
2013 óta nem frissítették. Ebből adódóan az EKB a folyamatos felügyelet tervezésé -
hez még mindig egy olyan modellt használ, amely az EFM indulásáig nyúlik vissza 
(113–121. bekezdés).
83 Következtetések és ajánlások 
 
194  
A felügyeleti tervezésre vonatkozóan nekünk átadott dokumentáció nem tette lehe -
tővé számunkra annak megállapítását, hogy az EKB hatékonyan végzi-e e felügyeleti 
tevékenységeket.
6. ajánlás
Az EKB módosítsa az EFM-keretrendeletet annak érdekében, hogy hivatalossá tegye 
a részt vevő illetékes nemzeti hatóságok kötelezettségvállalásait, és biztosítsa, hogy 
azok mindegyike teljes körűen és arányosan részt vegyen a közös felügyeleti csopor -
tok munkájában.
Ajánlott megvalósítási határidő: 2017 vége.
7. ajánlás
Az EKB az illetékes nemzeti hatóságokkal együttműködve dolgozzon ki a feladatokra/
csoportokra vonatkozó profilokat és módszereket az illetékes nemzeti hatóságok által 
a közös felügyeleti csoportok számára biztosítani szándékozott személyzet alkalmas -
ságának és későbbi teljesítményének értékelésére.
Ajánlott megvalósítási határidő: 2018 vége.
8. ajánlás
Az EKB hozzon létre és tartson fenn központosított, egységesített és átfogó adatbá -
zist, amely tartalmazza a közös felügyeleti csoportokban dolgozó EKB- és illetékes 
nemzeti hatósági alkalmazottak készségeit, tapasztalatát és képzettségét.
Ajánlott megvalósítási határidő: 2018 vége.
84 Következtetések és ajánlások 
 
9. ajánlás
Az EKB vezessen be formális képzési tantervet a közös felügyeleti csoportok új és már 
meglévő felügyeleti személyzete számára, a bankfelügyelet szempontjából lényeges, 
tartalomorientált képzésre összpontosítva, gondoskodva arról, hogy a kötelező rész -
vétel arányos legyen az üzleti igényekkel és igazodjon a személyzet tapasztalatához 
és profiljához, valamint mérlegelje egy nem helyszíni felügyeleti tanúsítási program 
létrehozását a közös felügyeleti csoportok tagjai számára.
Ajánlott megvalósítási határidő: 2018 vége.
10. ajánlás
Az EKB dolgozzon ki és vezessen be kockázaton alapuló módszertant a közös felügye -
leti csoportokban dolgozó személyzet céllétszámának és készségei összetételének 
meghatározása céljából, amelynek biztosítania kell, hogy az egyes közös felügyeleti 
csoportok erőforrásai (EKB-munkatársak és illetékes nemzeti hatósági munkatársak) 
arányban legyenek a felügyelt intézmény méretével, összetettségével és kockázati 
profiljával, és megfelelőek legyenek a felügyeleti vizsgálati program adott intézmény 
tekintetében történő végrehajtásához.
Ajánlott megvalósítási határidő: 2018 vége.
11. ajánlás
Mivel e fontos felügyeleti tervezési folyamatban továbbra is a klaszterek kialakítá -
sának módszerét alkalmazzák, azt rendszeresen vizsgálják felül és szükség szerint 
frissítsék. A klaszterek kialakítása során felhasznált bankspecifikus információkat is 
frissítsék rendszeresen.
Ajánlott megvalósítási határidő: 2017 közepe.
85 Következtetések és ajánlások 
 
Helyszíni ellenőrzések
195  
Az EKB által átadott dokumentáció nem volt elégséges a működési hatékonyság 
teljes körű vizsgálatához. Abból, amit értékelni tudtunk, a folyamat koherensnek és 
átfogónak tűnik (150–152. bekezdés).
196  
Az EFM-rendelet 12. cikke az EKB-t bízta meg a helyszíni ellenőrzések végrehajtásá -
nak feladatával. A jelenlegi működési gyakorlat azonban nincs összhangban ezzel 
a célkitűzéssel. Az EKB a helyszíni ellenőrzéseket végző teljes személyzet nem több 
mint 8%-át adja, és az ellenőrző látogatások mindössze 12%-át vezette. Szinte min -
den egyéb ellenőrzést a székhely szerinti vagy a fogadó felügyeleti szerv munkatársai 
vezetnek (153–158. bekezdés).
197  
Az ellenőrzések tervezését és az erőforrások egyes ellenőrzésekhez való hozzáren -
delését illetően 2016 májusáig hiányzott a prioritási sorrend felállítására vonatkozó 
egyértelmű útmutatás (159. bekezdés). Az EKB felügyeleti kézikönyve nem írja elő az 
ellenőrzések minimális gyakoriságát (163. bekezdés), azonban 2016 májusában ennek 
orvoslására irányuló intézkedéseket fogadtak el. Az informatikai rendszerben jelentős 
hiányosságok vannak (165–170. bekezdés), és az illetékes nemzeti hatóságok helyszíni 
ellenőreinek képzettségével és készségeivel is foglalkozni kell (171–175. bekezdés). 
Ezen túlmenően az ellenőrzési jelentéseket a záró megbeszélést követően gyorsab -
ban ki kellene adni (183. bekezdés).
12. ajánlás
Az EKB egészítse ki vagy csoportosítsa át személyzetét oly módon, hogy – a kockáza -
tok egyértelmű prioritási sorrendbe állítása alapján – lényegesen meg tudja erősíteni 
a jelenlétét a jelentős bankok helyszíni ellenőrzésein. Az EKB növelje a nem a szék -
hely szerinti és a nem a fogadó felügyeleti szerv által vezetett helyszíni ellenőrzések 
arányát.
Ajánlott megvalósítási határidő: 2018 vége.
86 Következtetések és ajánlások 
 
13. ajánlás
Az EKB szorosan kövesse nyomon a helyszíni ellenőrzések informatikai rendszerének 
hiányosságait, és folytassa az illetékes nemzeti hatóságoktól érkező helyszíni ellen -
őrök képzettségének és készségeinek növelésére irányuló erőfeszítéseit.
Ajánlott megvalósítási határidő: 2017 közepe.
A jelentést 2016. október 18-i luxembourgi ülésén fogadta el a Baudilo Tomé 
MUGURUZA számvevőszéki tag elnökölte IV. Kamara.
 a Számvevőszék nevében
 Klaus-Heiner Lehne
 elnök
87
 Mellékletek
Az ellenőrzési módszer összefoglalása
Az ellenőrzés tárgya Az ellenőrzés kritériumai Az ellenőrzés elemzése
Az EFM irányítási mechanizmusai meg -
felelő környezetet biztosítanak-e a közös 
felügyeleti csoportok és a helyszíni 
ellenőrző csoportok munkájához?I  A BCBS 2. alapelve.
II  Az EFM-rendelet (65), (66) és 
(77)  preambulumbekezdése
III  Az EFM-rendelet 4., 6., 19., 22., 24., 25. és 26. cikke
IV  Az EKB felügyeleti kézikönyve
V  Az EKB eljárási szabályzata ο Dokumentumok kvalitatív elemzése
 ο A munkatársakkal folytatott interjúk
Kielégítő megoldást nyújt-e a belső 
ellenőrzés kialakítása és a tervezési és 
jelentéstételi mechanizmusok rendszere 
a bankfelügyeleti feladatokkal kapcsolat -
ban azonosított kockázatokra?I  A 2030-as IIA standard, a nemzetközi szakmai mód -
szerekről szóló keretszabály (IPPF) IPPF gyakorlati 
útmutató a 2030-as standardhoz ο Dokumentumok kvalitatív elemzése
 ο A munkatársakkal folytatott interjúk
Az elszámoltathatósági szabályokkal 
kapcsolatos eljárások és azok gyakorlati 
alkalmazása  – ezen belül a  külső ellenőr -
zés – megfelelő környezetet biztosíta -
nak-e a bankfelügyelet számára?I  A BCBS 2. alapelve.
II  Az EFM-rendelet 20. cikke ο Teljesítménymérés és más legfőbb ellenőrző 
intézményekkel folytatott interjúk (Ausztrália, 
Kanada, USA)
 ο A kapcsolattartó bizottság felmérésének 
elemzése
 ο Dokumentumok kvalitatív elemzése
 ο Az EKB munkatársaival folytatott interjúk
 ο Az érdekelt felekkel (Parlament, Tanács) 
folytatott interjúk
Megfelelő volt-e a  közös felügyeleti 
csoportok megtervezése és létreho -
zása a struktúra és az erőforrások 
szempontjából?I  A BCBS alapelvei
II  Az EFM-rendelet 6. cikke
III  Az EFM-rendelet (79) preambulumbekezdése
IV  Az EFM-keretrendelet 3. és 4. cikke
V  A 2013/36/EU irányelv 63. és 97. cikke1
VI  Az EKB felügyeleti kézikönyve
VII  Az EBH iránymutatásai a felügyeleti felülvizsgálati és 
értékelési eljárásra vonatkozó egységes eljárásokról 
és módszerekről.A lehetséges mértékben:
 ο A felügyeleti kézikönyv és a szervezeti 
kialakítással foglalkozó más dokumentumok 
elemzése
 ο Az általános erőforrás-tervezés értékelése 
a DGMS I-nél és II-nél
 ο A közös felügyeleti csoportok erőforrás-terve -
zésének értékelése
 ο Az erőforrásokkal való ellátásra vonatkozó 
döntések és az alapul szolgáló feltevések és 
modellek felülvizsgálata
 ο A munkatársakkal folytatott interjúk
 ο A személyzeti akták kvalitatív elemzése
 ο A képzési program dokumentumainak 
kvalitatív elemzése
 ο (valamennyi eljárás a  lehetséges mértékben)
Megfelelően tervezik-e meg a  fel-
ügyeleti tevékenységeket, hogy azok 
megoldást nyújtsanak a standardok 
által meghatározott kritériumokra, és 
a felügyelő hatékonyan végzi-e el ezeket 
a tevékenységeket?I  A BCBS alapelvei
II  Az EFM-keretrendelet 3. cikke
III  A 2013/36/EU irányelv 97. és 99. cikke
IV  Az EBH iránymutatásai a felügyeleti felülvizsgálati és 
értékelési eljárásra vonatkozó egységes eljárásokról 
és módszerekről. ο A tervbe vett eljárások közül szinte seme -
lyiket nem sikerült végrehajtani (a SEP-/
SREP-dokumentumok, a banki akták és 
a felügyeleti kézikönyv módszertani részei 
nem álltak rendelkezésre)
Megfelelően tervezik-e meg és hajtják-e 
végre a  helyszíni ellenőrzéseket, és ezek -
ről megfelelően számolnak-e be?I  A BCBS 9. alapelve.
II  ISA 580
III  Az EFM-rendelet 12. cikke
IV  Az EFM-keretrendelet 3. cikke
V  A 2013/36/EU irányelv 99. cikke
VI  Az EKB felügyeleti kézikönyvének 6. fejezete ο Azon dokumentumok kvalitatív elemzése, 
amelyekbe betekinthettünk
 ο A munkatársakkal folytatott interjúk
1  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. június 26-i 2013/36/EU irányelve a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelinté -
zetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, a 2002/87/EK irányelv módosításáról, a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv 
hatályon kívül helyezéséről (HL L 176., 2013.6.27., 338. o.).I. melléklet
88 Mellékletek 
 
Az információkhoz való hozzáférés korlátai
Azok a területek, amelyeket azért nem sikerült kielégítően 
ellenőrizni, mert az EKB nem adta át a kért dokumentumokatÁt nem adott bizonyítékok
Átfogó értékelés
 ο Stresszteszt
 ο Eszközminőségi felülvizsgálat ο Többek között a biztosítékok értékelésére vonatkozó iránymutatások, 
a kockázatos eszközök kiválasztására irányuló folyamat, GYIK, az EBH-val, az 
ERKT-vel, az EKB-val tartott ülések jegyzőkönyvei, a velük folytatott levele -
zés, az adójóváírások hatásának értékelése és a kapcsolódó iránymutatások, 
valamint bizonyos projektekkel összefüggő dokumentumok1
Döntéshozatali folyamat
 ο A megszabott határidők betartása
 ο A határozatok szintje és időzítése, tekintettel a probléma 
súlyosságára
 ο A döntéshozatali folyamatban részt vevő különféle felek 
nyújtanak-e és ha igen, hogyan nyújtanak hozzáadott értéket, és 
a konkrét esetek alapján vannak-e átfedések és redundanciák
 ο Nem tudtuk konkrét határozatokkal visszaellenőrizni a dön -
téshozatali folyamattal kapcsolatos felmérésünk keretében 
a kereskedelmi bankok által tett észrevételeket ο A felügyeleti testület határozatai
 ο Banki akták
 ο A döntéshozatali folyamat során követett eljárási lépések mögöttes 
dokumentációja
 ο Felügyeleti testületi jegyzőkönyvek
A helyszíni ellenőrzések operatív hatékonysága
 ο A tervezési módszertan jelentős részei
 ο A helyszíni ellenőrzések tényleges hatékonysága
 ο A módszertan következetes és hatékony alkalmazása az egész 
EFM-ben (pl. indokolatlan késedelmek, az összpontosítás hiánya, 
az ellenőrzések nem hatékony elvégzése)
 ο A helyszíni ellenőrzésekről való koherens jelentéstétel
 ο Hatékony következetességi ellenőrzések
 ο Nem tudtuk tényleges helyszíni jelentésekkel vagy munka -
dokumentumokkal visszaellenőrizni a  helyszíni ellenőrzési 
folyamattal kapcsolatos felmérésünk keretében a kereskedelmi 
bankok által tett észrevételeket
 ο Az IMAS fejlesztésének konkrétsága és időtávja
 ο A helyszíni ellenőrzések minőségbiztosítása ο A tervezett, de végre nem hajtott ellenőrzések listája
 ο A felügyeleti kézikönyv 6.  fejezetének mellékletei, amelyek a  helyszíni felügye -
let módszertanáról szólnak (a 6. fejezetet megkaptuk [60 oldal], de a mellékle -
teket nem [a beszámolók szerint 1000 oldal])
 ο Konkrét helyszíni ellenőrzések tervezése (a helyszíni ellenőrzések listája az 
erőforrásokra vonatkozó kérelmekkel)
 ο A tematikus felülvizsgálatok listája és az eseti kérelmek listája
 ο A rendelkezésre álló helyszíni ellenőrök készségeinek értékelésére irányuló 
illetékes nemzeti hatósági felmérés mögöttes részletei
 ο Az IMAS-verziók éles üzembe helyezésére vonatkozó tervek
 ο Felügyeleti testületi határozatok pl. a  helyszíni ellenőrzések tervezéséről
 ο Az ellenőrök munkadokumentumai (ideértve a  tervezési dokumentumokat)
 ο A bankspecifikus következetességi ellenőrzésekről szóló jelentések
 ο Banki akták/mintavétel konkrét esetekből
 ο A helyszíni ellenőrök részvétele az eszközminőség felülvizsgálatára irányuló 
2015-ös görögországi projektben és a vonatkozó jelentésekII. melléklet
89 Mellékletek 
 II. mellékletAzok a területek, amelyeket azért nem sikerült kielégítően 
ellenőrizni, mert az EKB nem adta át a kért dokumentumokatÁt nem adott bizonyítékok
A nem helyszíni felügyelet tervezésének operatív 
hatékonysága
 ο A klaszterek kezdeti kialakítása és az erőforrások kapcsolódó 
elosztása során felhasznált mögöttes adatok és számítások
 ο A felügyeleti tevékenységek tervezésének hatékonysága
 ο A felügyeleti tevékenységek tervezésének megfelelősége
 ο A tematikus felülvizsgálatok hatékony/megfelelő felhasználása 
a felügyeleti tevékenységek tervezése során
 ο A nem helyszíni felügyelet elvégzésének operatív hatékonysága
 ο A felügyeleti tevékenységek végrehajtásának hatékonysága
 ο A felügyeleti tevékenységek végrehajtásának megfelelősége
 ο Koherens és megfelelő SREP-elemzés és  -jelentéstétel
 ο A személyazonosító kártyák megfelelő/hatékony felhasználása
 ο A RAS-modell megfelelősége
 ο A RAS-modell hatékony felhasználása a felügyeleti folyamatban
 ο A felügyeleti határozatok hatékony és célzott nyomon követése 
a közös felügyeleti csoportok részéről
 ο Nem tudtuk visszaellenőrizni a  nem helyszíni felügyelettel 
kapcsolatos felmérésünk keretében a  kereskedelmi bankok által 
tett észrevételeket ο Felügyeleti kézikönyv (a közös felügyeleti csoportokról szóló körülbelül 
25 oldal és a válságkezelésről szóló további 17 oldal kivételével, az összesen 
346 oldalból)
 ο A felügyeleti kézikönyv módszertani mellékletei
 ο A SREP-folyamat részletes módszertana és modelljei
 ο A RAS-modell részletes módszertanai
 ο Tematikus jelentések
 ο A felügyeleti testület határozatai
 ο SEP-javaslatok, jóváhagyott SEP-ek
 ο Tényleges személyazonossági kártyák (csak egy megtisztított változatot 
kaptunk), valamint a felhasznált FINREP-adathalmaz
 ο SREP-jelentések
 ο RAS-pontszámok és a modell outputjai, alátámasztó dokumentumok, 
részletek, felülbírálások
 ο Az EKB-nak benyújtott helyreállítási tervek, a közös felügyeleti csoportok 
általi elemzés és nyomon követés
 ο Felügyeleti határozatok, a közös felügyeleti csoportok általi nyomon követés 
és végrehajtás
 ο A klaszterek kialakításának módszertana – nem adták meg a modellt, 
a bemeneti adatokat (bankok részletei, adatai), a számításokat, a kimenetre 
vonatkozó részleteket (köztük a felülbírálásokat)
 ο Banki akták/mintavétel konkrét esetekből
A felügyeleti testület ülései
 ο Az ülések hatékonysága
 ο A felügyeleti testületben részt vevő illetékes nemzeti hatósági 
képviselők függetlenségére vonatkozó elv betartása ο A testület jegyzőkönyvei
Elszámoltathatóság
 ο Átfogó és hatékony beszámolás az EP felé
 ο Az információk hatékony és átfogó cseréje, az EFM-rendelet 
32. cikkében előírtak szerint  – e tekintetben harmadik felektől 
kapott információkra kellett támaszkodnunk ο Írásbeli dokumentáció az Európai Parlament és a felügyeleti testület elnöke 
közötti eseti eszmecseréről
 ο A felügyeleti testület üléseinek jegyzőkönyve, amelyet a Parlament illetékes 
bizottságának átadtak, a határozatok jegyzetekkel ellátott listájával
 ο Az Európai Bizottság által a 32. cikk szerinti jelentéséhez kért tényleges 
dokumentáció és az információkéréssel kapcsolatos levelezés dátumokkal
Forrás:  Európai Számvevőszék.
1 Az EKB 2016 áprilisában átadta nekünk a DGMS IV 2015. áprilisi minőségbiztosítási jelentését. Noha a jelentés több területet felölelt, 
nem tudtuk elvégezni ellenőrzési eljárásainkat a rendelkezésre álló forrásdokumentumok felhasználásával. A jelentés inkább az eljárási, 
semmint a módszertani kérdésekre összpontosított. Kaptunk több eljárási dokumentumot is, így ellenőröknek szóló megbízási leveleket 
és a hitelállomány felülvizsgálatával kapcsolatban javasolt erőforrásigényeket. Nem kaptunk elégséges hozzáférést az ellenőrök 
munkadokumentumaihoz, és más szempontokkal kapcsolatban sem tudtuk levonni saját következtetéseinket a rendelkezésre álló információk 
alapján.
90 Mellékletek 
 II. mellékletAz alábbiakban példákat hozunk arra, hogy mindez hogyan érintette 
ellenőrzés ünket.
I. Irányítás
Probléma A kereskedelmi bankoknak általunk küldött kérdőívre válaszolva három intézmény azt állította, hogy nem biztosították 
a meghallgatáshoz való jogát. Nem tekinthettünk be azonban a banki aktákba vagy határozatokba.
Következmény Nem tudtuk ellenőrizni ezt az állítást.
Probléma Mintákat kértünk különböző típusú határozatokból (sürgősségi helyzetek, szokásos ügyek, SREP-határozatok és engedé -
lyek), a teljes mögöttes dokumentációáramlással, minden lépés dátumával, a kezdeményezés szakaszától a végleges ha -
tározat meghozataláig. Csak táblázatokat kaptunk azonban, amelyek feltüntették az eljárási lépések dátumát; a mögöttes 
dokumentációhoz nem kaptunk hozzáférést.
Következmény Nem tudtuk megállapítani, hogy a döntéshozatal késedelmei az eljárás tökéletlenségeiből vagy a tárgykör összetettsé -
géből adódtak-e. Nem tudtunk foglalkozni a döntéshozatali folyamat konkrét hiányosságaival, nem tudtuk azonosítani 
az esetleges szükségtelen rétegeket, sem ellenőrizni, hogy az átadott dokumentumok lehetővé teszik-e a megalapozott 
döntéshozatalt. Így a döntéshozatal hatékonyságára irányuló mindenfajta elemzés szükségszerűen csak meglehetősen 
elvont lehet.
Probléma Elkértük a felügyeleti testület jegyzőkönyveit annak értékelése érdekében, hogy az elnök – az EU egészének érdekében – 
biztosítja-e a felügyeleti testületben a hatékony, de eredményes vitákat, valamennyi tag rendszeres jelenlétével és a vitá -
ban való teljes körű részvételével. A felügyeleti testület jegyzőkönyveibe való betekintést azonban megtagadták tőlünk.
Következmény Nem tudtunk véleményt nyilvánítani a felügyeleti testületi ülések hatékonyságáról.
II. Közös felügyeleti csoportok
Probléma A kérdőívre adott válaszában egy kereskedelmi bank tájékoztatott bennünket, hogy az EKB aránytalanul nagy mennyiségű 
dokumentumot („több száz aktát”) kért a szakmai alkalmassági és üzleti megbízhatósági értékeléseihez, noha a legtöbb 
ügy az igazgatók hivatali idejének meghosszabbítását érintette.
Következmény A szakmai alkalmassági és üzleti megbízhatósági értékelések az EKB által hozott határozatok csaknem felét teszik ki. 
A minőségbiztosítási osztály egyik jelentésében hangsúlyozta, hogy ezek a határozatok hatással lehetnek az erőforrá -
sokra. Nem tudtuk értékelni, hogy a szakmai alkalmassági és üzleti megbízhatósági határozatokkal kapcsolatos eljárások 
arányosak-e (azaz hogy valamennyi eljárás és információkérés szükséges volt-e), vagy negatív hatással jártak-e az erőfor -
rások elosztására. Ezért nem tudtunk megalapozott álláspontot kialakítani arra vonatkozóan, hogy szükség van-e további 
személyzetre vagy a feladatok hatékonyabb szervezésére.
Probléma Szándékunkban állt, hogy megvizsgáljuk a kockázatmodellezést mint az SREP alkotóelemét, és hogy a felügyelt bankok 
által átadott adatokat eredményesen, megfelelő kockázati modellben használják-e fel. Nem kaptunk részletes tájékozta -
tást a felügyelt bankok által benyújtott adatoknak a RAS-pontszámra gyakorolt hatásáról. A kérdőívünkre válaszolva sok 
kereskedelmi bank állította, hogy a vele szemben támasztott adatszolgáltatási követelmények aránytalanok.
Következmény Nem tudtunk meggyőződni arról, hogy a bejelentett adatokat felhasználják-e (és ha igen, hogyan) a SREP-pontszám 
meghatározására, és hogy az adatszolgáltatási követelmények kialakítása lehetne-e hatékonyabb a jelentős kockázatok 
kiemelése érdekében.
III. Helyszíni ellenőrzések
Probléma Nem küldték el nekünk a  felügyeleti kézikönyv módszertani mellékletét, sem a  mögöttes helyszíni ellenőrzési aktá -
kat. A kereskedelmi bankok néhány esetben negatív kijelentéseket tettek a helyszíni ellenőrzések teljesítményével 
kapcsolatban.
Következmény Nem tudtuk értékelni az ellenőrzési ciklus egyik szakaszát sem – sem a bank kiválasztását, sem az ellenőrzést megelőző 
feljegyzés megfogalmazását, sem az ellenőrző látogatás lefolytatását és az arról való jelentéstételt, sem az utólagos 
következetességi ellenőrzéseket –, és azt sem, hogy az alapul szolgáló módszertan foglalkozott-e a fő kockázatokkal, és 
hogy az erőforrásokat megfelelően és hatékonyan használták-e fel. Egy nem megfelelő helyszíni ellenőrzési megközelítés 
mindamellett óriási következményekkel járna az erőforrás-elosztás és a ténylegesen elvégzett munka hatékonyságának 
értékelése szempontjából. Egy nem teljes körű vagy célt tévesztett módszertan a jelentős bankokra irányuló összes (akár 
az EKB, akár az illetékes nemzeti hatóság által végzett) ellenőrzés hatékonyságát befolyásolná.
91 Mellékletek 
 III. mellékletA Kormányzótanácsban a kifogásról való lemondáson alapuló eljárással bezárólag 
az egyes fel ügyeleti határozatok és egyéb kötelező és nem kötelező erejű jogi aktu -
sok esetében alkalmazott döntéshozatali folyamat
Hivatkozás az 
ábráraLeírás
(1-2)A közös felügyeleti csoport alkoordinátora kapcsolatot tart az érintett illetékes nemzeti hatóság vezetésével, hogy annak a határozat -
tervezetek további kiosztása előtt lehetősége legyen átnézni azokat, és észrevételeket tenni azokkal kapcsolatban. Az észrevételek 
megtételére rendelkezésre álló idő a körülményektől függ, és figyelembe veszi a végső jogi és operatív határidőt.
(3-4) A közös felügyeleti csoport az (1–2) lépéssel párhuzamosan jogi tanácsot vagy tanácsot kérhet az érintett EFM üzleti területektől.
(5)A közös felügyeleti csoportokat felkérik, hogy az első javaslattervezetet, az első határozattervezetet és a határidőket vitassák meg 
a felügyeleti testület titkárságával. A  felügyeleti testület titkársága felülvizsgálja a  dokumentációt.
Ha e korai szakaszban nem egyeztetnek a titkársággal, a felülvizsgálatra azt megelőzően kerül sor, hogy a dokumentációt elküldenék 
a felügyeleti testületnek.
(6-7-8)Ha az idő megengedi, a felügyeleti testület titkársága elküldi szerkesztésre a dokumentációt az általános jogi szolgálat főigazgatósá -
gának (DG/L).
(9)A közös felügyeleti csoport koordinátora elküldi a dokumentációs csomagot az adott esettől függően a DG I vagy a DG II felső vezetésé -
nek, hogy az felülvizsgálja és jóváhagyja a benyújtott határozattervezetet.
(10)A felső vezetés a közös felügyeleti csoport koordinátora által benyújtott határozattervezet felülvizsgálata és jóváhagyása után 
a felügyeleti testület javaslatát, a határozattervezetet és más háttérdokumentumokat e-mailben elküldi az elnöknek és az alelnöknek 
jóváhagyásra és a felügyeleti testület tagjainak való továbbításra. Mindezt másolatban csatolják a felügyeleti testület titkárságának is, 
hogy azonnal folytathassa a munkát, amint az elnök és az alelnök jóváhagyja a dokumentációt.
(11)A felügyeleti testület titkársága elküldi a dokumentációt a felügyeleti testület többi tagjának. A felügyeleti testület tagjainak 
főszabályként az érintett ülés előtt legalább 5 munkanappal meg kell kapniuk a dokumentációt. Ha a dokumentációt írásbeli eljárás 
keretében nyújtják be jóváhagyásra, szintén öt munkanap a standard határidő.
(12)Ülés/írásbeli eljárás. Az írásbeli eljárás keretében rendszerint nem kerül sor hivatalos szavazásra. Ha a felügyeleti testület tagjai a hatá -
ridőn belül nem emelnek kifogást, úgy tekintik, hogy jóváhagyták a határozattervezetet.
(13) A felügyeleti testület általi jóváhagyás.
(14-15)Amennyiben szükséges, a felügyeleti testület titkársága elküldi fordításra a dokumentációt, legkésőbb annak a felügyeleti testület ré -
szére való benyújtásakor. A dokumentációt rendszerint akkor küldik el fordításra, amikor az angol szöveg már nem változik. A felügye -
leti testület titkársága e ponton véglegesíti a dokumentációt, és egyeztet a Kormányzótanács titkárságával – kivéve, ha a felügyeleti 
határozatnak hátrányos hatása van a hitelintézetre, és az megkapja a meghallgatáshoz való jogot.
(16-17)Ha valamely határozat hátrányos hatásokkal járna a címzettre nézve, a felügyeleti testület titkársága a meghallgatás jogának gyakor -
lása céljából elküldi a teljes határozattervezetet a hitelintézetnek. A standard határidő két hét. Sürgős esetben a határidőt lerövidíthe -
tik vagy a meghallgatásra utólag is sor kerülhet, a keretrendelet 31. cikkében megállapított feltételek mellett. A meghallgatási időszak 
azon a napon kezdődik, amelyen a hitelintézet megkapja a határozattervezetet.
(18)A felügyeleti testület titkársága a hitelintézettől beérkezett észrevételeket elküldi értékelésre a közös felügyeleti csoportnak. A közös 
felügyeleti csoport szükség esetén egyeztethet a  DG/L-lel.
(19-23)A közös felügyeleti csoport értékeli a hitelintézettől beérkezett észrevételeket (a meghallgatáshoz való jog), és a dokumentáció 
áramlása a 10–12. pontban szereplő köztes lépéseket követi. A titkárság felülvizsgálja az észrevételek értékelését és az átdolgozott 
határozatot.
(24) A(z átdolgozott) határozatot az észrevételek értékelésével együtt jóváhagyásra benyújtják a felügyeleti testületnek.
(25)A felügyeleti testület titkársága jóváhagyásra elküldi a végleges dokumentációs csomagot az alelnöknek (ez szükséges a kifogásról 
való lemondáson alapuló eljárás elindítása előtt), a Kormányzótanács titkársága másolatot kap.
(26)A Kormányzótanács titkársága elküldi a dokumentációt a Kormányzótanácsnak a kifogásról való lemondáson alapuló eljárás keretében 
történő elfogadásra. A kifogásról való lemondáson alapuló eljárásra legfeljebb 10 munkanap áll rendelkezésre. A Kormányzótanács 
titkársága tájékoztatja az elfogadásról a felügyeleti testület titkárságát.
(27) A felügyeleti testület titkársága értesíti a hitelintézetet a végleges határozatról.
92 Mellékletek 
 III. melléklet
A határozattervezeteket 
egyidejűleg el kell küldeni az 
érintett INH-(k)nakVégleges dokumentációs csomagA(z átdolgozott) 
határozat jóváhagyása és 
az észrevételek értékeléseSzükség esetén 
fordításÉrtékeli a hitelintézet végleges tervezethez fűzött észrevételeit (konzultálni lehet a DG/L-lel)
Meghallgatáshoz való jog a hátrányos hatású határozatok esetében (két kivétel)Sürgős esetben
3 munkanap az 
észrevételek 
megtételéreHitelintézetHa az ügy sürgős vagy 
technikai jellegű„B” pontok vagy 
szakpolitikai 
kérdések 
megvizsgálásaDG/L
A változások szerkesztéseA nyomon követés és
a körbeküldés biztosítása Valamennyi dokumentum 
jóváhagyása és az 
SB-tagoknak történő 
körbeküldés lehetővé tételeSegítségnyújtás/jogi 
tanácsadás kéréseA JST tervezetének 
felülvizsgálata és jóváhagyása
Felülvizsgálat és megvitatás 
a JST-vel
Írásbeli eljárás és a kifogásról való 
lemondáson alapuló eljárás (1)
(2)
(3)
(4)(5)
(6)
(7)(8)(9)
(10)
(10)
(11)
(12)
(13)
(14)
(15)(16)
(17)(18) (19)
(20)
(21)
(22)
(23)
(24)
(25)(25)(25)
(26)
(27)(26)A felügyeleti testület titkárságaA főigazgatóság felső vezetése Illetékes nemzeti hatóság
A tervezetre vonatkozó
észrevételek
Az EFM üzleti területei A felügyeleti testület elnöke
és alelnökeA felügyeleti testület titkársága
ÜlésFelügyeleti testület
Írásbeli eljárás
(Irányítóbizottság)ÜlésA felügyeleti testület tagjai
Írásbeli eljárás
5 munkanappal
a szavazás előtt
A felügyeleti testület titkársága
A határozattervezet véglegesítéseA főigazgatóság felső vezetése 
A felügyeleti testület elnöke
és alelnöke
A felügyeleti testület titkársága
FelülvizsgálatÍrásbeli válaszok
2 hét az észrevételek
megtételéreÜlésKözös felügyeleti csoport
DG/L
A felügyeleti testület tagjai
Felügyeleti testület A felügyeleti testület titkársága
Illetékes nemzeti hatóság A felügyeleti testület alelnöke
A végleges csomag
felülvizsgálata A Kormányzótanács titkársága
E-mailben tájékoztatják
Kormányzótanács
Szokásos
Kevesebb mint 10 munkanapSürgősségi helyzetek
Kevesebb mint 48 óraA felügyeleti testület titkársága
Értesítés az elfogadásról
Hitelintézet
Értesítés a végleges határozatról JST
5 munkanappal
az ülés/jóváhagyás 
előtt 
93 Mellékletek 
 IV. mellékletAz EKB költségvetési folyamata
A CSO az EKB elnökén keresztül 
számol be az Igazgatóságnak.
A DG-F/BCO egységért felelős
A költségvetési központok 
vezetői (megosztott 
felelősség a DG-F/BCO-val)DG-F/BCO (Költségvetési, 
Kontrolling- és Szervezeti 
Osztály)BUCOM
(Költségvetési Bizottság)
Az EKB és az euróövezeti nemzeti 
központi bankok szakértői. Segíti
a Kormányzótanácsot
a költségvetésre vonatkozó 
döntésének meghozatalában
(a költségvetési javaslat 
értékelése).
CeBa (központi banki 
tevékenységek) kontra EFM 
(egységes felügyeleti
mechanizmus)A bank működtetése kontra
a bank átalakítása6/uni00A0igazgatósági tag
19/uni00A0euróövezeti nemzeti központi bank elnöke
Konzultáció a felügyeleti 
testület (SB) elnökével és 
alelnökével
Segíti az Igazgatóságot
a költségvetés EFM-mel összefüggő 
részének értékelésében.
Felelősek saját költségvetési 
központjuk operatív tervezéséért 
és végrehajtásáért. Felelősek az 
EKB költségvetésének érintett 
részével kapcsolatos monito-
ringért és kontrollingért.Értékeli az üzleti területeket érintő 
HR-, költségvetési és szervezeti 
következményeket. Ennek 
megfelelően tanácsot ad az 
Igazgatóságnak.
Az Igazgatóság/Kormányzótanács 
által nyújtott stratégiai 
iránymutatással összhangban 
kidolgozza, előkészíti és nyomon 
követi a költségvetést.Felelős a humán- és a pénzügyi 
erőforrások elosztásáért és 
kezeléséért. Költségvetést 
javasol a Kormányzótanács 
számára.Az Igazgatóság (EB) javaslata 
alapján elfogadja az EKB 
költségvetését.A Kormányzótanács
összetétele
Igazgatóság (EB)Kormányzótanács (GC)
Szolgálatokkal foglalkozó
főtisztviselő (CSO)
Forrás:  DG-F/BCO.
94 Mellékletek 
 V. mellékletA bankfel ügyelet ellenőrzése kiválasztott nemzeti jogrendszerekben
AUSZTRÁLIA KANADA USA
Legfőbb ellenőrző 
intézményAustralian National Audit Office 
(ANAO – Ausztrália nemzeti 
számvevőszéke)Auditor General of Canada (Kanada 
számvevőszéke)Government Accountability Office (GAO – az USA 
kormányzati ellenőrzési hivatala)
Banki szabályozó/
felügyeleti szervI  Australian Prudential Regu -
lation Authority (APRA – az 
ausztrál prudenciális 
szabályozó hatóság)
II  Australian Securities and 
Investments Commission 
(ASIC – az ausztrál értékpa -
pír- és befektetési bizottság)
III  Australian Competition 
and Consumer Commission 
(CCC – az ausztrál verseny -
jogi és fogyasztóvédelmi 
bizottság)
IV  Reserve Bank (a jegybank)1I  Office of the Superintendent of 
Financial Institutions (OSFI – 
a pénzügyi intézmények felügye -
letét ellátó hivatal)
II  Canada Deposit Insurance 
Corporation (CDIC – a kanadai 
betétbiztosító társaság)
III  Bank of Canada (Kanada központi 
bankja)2
IV  Financial Consumer Agency 
Canada (Kanada pénzügyi 
fogyasztók védelmével foglalkozó 
ügynöksége)I  Board of Governors of the Federal Reserve 
System (FED – a szövetségi jegybanki tanács)
II  Office of Comptroller General of the Currency 
(OCC – pénzforgalmi számvevő hivatal)
III  Federal Deposit Insurance Corporation (FDIC – az 
USA szövetségi betétbiztosítási intézete)
IV  National Credit Union Administration (NCUA – 
a nemzeti hitelszövetkezet igazgatósága)
V  Financial Stability Oversight Council (a pénzügyi 
stabilitást felügyelő tanács)3
Az ellenőrzési 
jogokat biztosító 
jogszabályokA számvevőszékről szóló 1997. évi 
törvény (Auditor General Act), 
11. és 17. szakaszA számvevőszékről szóló 1985. évi 
törvény ( Auditor General Act R.S.C. ), 
c. A-17A US Code (az Egyesült Államok törvénykönyve) 
31. címének 714. §-a (A pénzügyi intézményeket 
vizsgáló tanács, a szövetségi jegybanki tanács, az 
FDIC és az OCC ellenőrzése), 31. címének 717. §-a (Az 
Amerikai Egyesült Államok kormánya programjainak 
és tevékenységeinek értékelése), 31. címének 712. 
§-a (A közpénzek felhasználásának vizsgálata) és 12. 
címének 1833c. §-a (Számvevőszéki ellenőrzés és az 
elszámolásokhoz való hozzáférés)
A pénzügyi 
felügyeleti szervek 
ellenőrzésére 
vonatkozó 
megbízatás 
(jogszabály által 
biztosított jog)I  A beszámoló megbízható -
ságának pénzügyi ellenőr -
zése; a felügyeleti és nem 
felügyeleti tevékenységek 
teljesítményének ellenőrzé -
se; a további szolgáltatások 
között szerepel a jobb 
gyakorlatokra vonatkozó 
útmutatás és a  felülvizsgá -
lati jelentések
II  A beszámoló megbíz -
hatóságának pénzügyi 
ellenőrzése; a  felügyeleti és 
nem felügyeleti tevékeny -
ségek teljesítményének 
ellenőrzéseI  A felügyeleti és nem felügyeleti 
tevékenységek teljesítmény- és 
szabályszerűségi ellenőrzése
II  A beszámoló megbízhatósá -
gának pénzügyi ellenőrzése; 
a felügyeleti és nem felügyeleti 
tevékenységek teljesítmény- és 
szabályszerűségi ellenőrzése
III  Nincs felhatalmazás
IV  A felügyeleti és nem felügyeleti 
tevékenységek teljesítmény- és 
szabályszerűségi ellenőrzéseI  A felügyeleti és nem felügyeleti tevékenységek 
teljesítmény- és szabályszerűségi ellenőrzése
II  A felügyeleti és nem felügyeleti tevékenységek 
teljesítmény- és szabályszerűségi ellenőrzése; 
a beszámoló megbízhatóságának pénzügyi 
ellenőrzése
III  A felügyeleti és nem felügyeleti tevékenységek 
teljesítmény- és szabályszerűségi ellenőrzése; 
a beszámoló megbízhatóságának pénzügyi 
ellenőrzése
IV  A felügyeleti és nem felügyeleti tevékenységek 
teljesítmény- és szabályszerűségi ellenőrzése; 
a beszámoló megbízhatóságának pénzügyi 
ellenőrzése
V  A felügyeleti és nem felügyeleti tevékenységek 
teljesítmény- és szabályszerűségi ellenőrzése; 
a beszámoló megbízhatóságának pénzügyi 
ellenőrzése
A felügyeleti 
tevékenységek 
ellenőrzésének 
elvégzésére vonatkozó 
felhatalmazás 
hatóköreFelhatalmazás felülvizsgálat 
vagy vizsgálat elvégzésére a szer -
vezet működésének bármely 
szempontja tekintetébenTeljes körű felhatalmazás szabálysze -
rűségi és teljesítmény-ellenőrzések 
elvégzéséreTeljes körű felhatalmazás szabályszerűségi és teljesít -
mény-ellenőrzések elvégzésére4
1 Csak a monetáris politikáért és a pénzügyi stabilitásért felelős.
2 Végső hitelezőként lép fel, és a makroprudenciális felügyelet révén az OSFI-val együtt nyomon követi a pénzügyi stabilitást.
3 A tőzsdei reformról és fogyasztóvédelemről szóló Dodd–Frank-törvény (Dodd-Frank Wall Street Reform and Consumer Protection Act) 
létrehozta a FSOC-t, és tartalmazott egy rendelkezést, amely szerint annak tevékenységeit a GAO ellenőrzi.
95 Mellékletek 
 V. mellékletAUSZTRÁLIA KANADA USA
Ellenőrzési 
célkitűzések 
a felhatalmazás 
gyakorlása soránRendszerek és eljárások 
kialakítása és működtetése, 
befektetővédelmi tevékenységek 
és makroprudenciális szintű 
felügyeleti döntéshozatalI  Rendszerek és eljárások kialakítása 
és működtetése, makroprudenciális 
szintű felügyeleti döntéshozatal és 
az egyes intézményekre vonatkozó 
értékelések és határozatok (mik -
roprudenciális felügyelet)
II  Rendszerek és eljárások kialakítása 
és működtetése, az egyes intéz -
ményekre vonatkozó értékelések 
és határozatok (mikroprudenciális 
felügyelet)Rendszerek és eljárások kialakítása és működtetése, 
makroprudenciális szintű felügyeleti döntéshozatal 
és az egyes intézményekre vonatkozó értékelések és 
határozatok (mikroprudenciális felügyelet), általában 
az intézmények mintájának részvételével.
A felhatalmazás 
korlátai (az 
információkhoz 
való hozzáférésre 
vonatkozó 
korlátozások)Nincs Nincs I  Nincs; a GAO törvényes joga, hogy hozzáférjen 
a bankfelügyeleti ügynökség nyilvántartásaihoz 
a Federal Reserve felhatalmazás szerinti hatás -
körébe tartozó felelősségi területeken
II  Nincs; a GAO korlátlan hozzáféréssel rendelkezik, 
hogy ellenőrizhesse az OCC -t, a FDIC -et, a NCUA-t 
és a FSOC -t.
Jelentések  ο A számvevőszék elnö -
kének 42.  sz. jelentése, 
2000–2001
 ο A számvevőszék elnökének 
2. sz. jelentése, 2005–2006 ο Nagy bankok szabályozása és 
felügyelete, 2010. ősz
 ο A korábbi ellenőrzési jelentés 
ajánlásainak hasznosulási 
jelentése ο GAO-15–67(2014) A banktőkével kapcsolatos 
reformok: A Bázel III kezdeti hatásai a tőkére, 
a hitelre és a nemzetközi versenyképességre
 ο A GAO 2015-ös ellenőrzése arra vonatkozóan, hogy 
a szabályozó szerv hogyan használja a kocká -
zatalapú vizsgálati megközelítést a letétkezelő 
intézményekben fennálló információbiztonság 
megfelelőségének felügyelete érdekében
 ο A FDIC szervezeti felépítésének és belső kontrollja -
inak eredményességére irányuló GAO-ellenőrzés
 ο A banki holdingtársaságokra és külföldi banki 
szervezetekre vonatkozó megerősített prudenciá -
lis standardokra irányuló új Federal Reserve-sza -
bály GAO általi 2014-es felülvizsgálata
 ο A múltbeli bankválságok során levont szabá -
lyozási tanulságok és a szabályozó szervek által 
a bankrendszer biztonságát és megbízhatóságát 
érintő újonnan megjelenő kockázatok kezelése 
érdekében hozott intézkedések GAO általi 2015-ös 
felülvizsgálata
 ο A GAO-10–861-es jelentés a bajba jutott eszközök 
megmentésére irányuló programról
 ο A szabályozói tőkére vonatkozó szabályok és a ki -
egészítő tőkeáttételi rátára vonatkozó átdolgozá -
sok banki szabályozó szervek általi végrehajtásá -
nak GAO általi 2015-ös felülvizsgálata.
4 http://www.gao.gov/products/T-GGD-90–8
96 Mellékletek 
 V. mellékletAUSZTRÁLIA KANADA USA
Vizsgált ellenőrzési 
területek ο A nemzetközileg elfogadott 
bankfelügyeleti standardok 
és fejlemények bevezetése 
és végrehajtása.
 ο A prudenciális felügyelet 
értékelése (hatékonyság/
eredményesség), ezen 
belül:
 ο tőkemegfelelés;
 ο helyszíni ellenőrzések;
 ο határon átnyúló banki 
tevékenységek;
 ο felügyeleti keret;
 ο pénzügyi irányítási 
mechanizmusok. ο A szabályozási keret és a felügye -
leti megközelítés relevanciája és 
megfelelősége:
 ο Összpontosítás az intézményi 
kockázatvállalás kezelése 
céljából kidolgozott prudenciális 
szabályozásra
 ο Hogyan kérik ki a bankoktól a ban -
ki adatokat és információkat?
 ο A legnagyobb bankok szabályo -
zására és felügyeletére szolgáló 
folyamatok megfelelősége
 ο Hogyan vizsgálják felül, hogyan 
alkalmazzák és hogyan frissítik 
az újonnan megjelenő kockáza -
tok fényében a szabályozási és 
felügyeleti keretet?
 ο A felügyeleti megközelítést fe -
lülvizsgálják-e és a kívánt módon 
alkalmazzák-e?
 ο Hogyan osztják meg az informá -
ciókat a szövetségi ügynökségek 
körében? ο Az USA bázeli szabályai és azok hatása az USA 
bankjaira
 ο A Bázel III-at végrehajtó más országok – az USA 
banki szervezeteinek nemzetközi versenyképessé -
gére gyakorolt hatás
 ο Hogyan felügyelik a szabályozó szervek az intéz -
mények kiberfenyegetések mérséklésére irányuló 
erőfeszítéseit? A kiberfenyegetésekre vonatkozó 
információk forrásai és az ügynökségek ezen 
információk megosztására irányuló erőfeszítései
 ο Az igazgatóság által az ügynökség felügyelete 
céljából alkalmazott mechanizmusok
 ο Humántőke-stratégiák és a képzési kezdeménye -
zések értékelése
 ο A FDIC banki ágazatot érintő kockázatok nyomon 
követésére és értékelésére irányuló folyamatai, 
beleértve az általa végzett felügyeletet és 
értékelést.
 ο A vizsgálati eljárások, módszerek és eredmények 
minőségének értékelése
 ο A felügyeletre és a koordináció szintjére vonatkozó 
összehasonlító vizsgálatok több szabályozó szerv 
körében
 ο A szabályozó szervek újonnan megjelenő kocká -
zatok azonosítására és az azokra való reagálásra 
irányuló erőfeszítéseinek nyomon követése. 
Értékelések, a  következők céljából:
 ο A szabályozási erőfeszítések hiányosságainak 
azonosítása
 ο Javaslatok megfogalmazása az eredményesség 
fokozása érdekében
 ο A pénzügyi rendszer biztonsága és 
megbízhatósága:
 ο Stressztesztek végzése
 ο A kockázatkezelés felügyelete
 ο A bankcsődök mögöttes okainak elemzése
 ο Összevont alapú felügyelet
 ο A kockázatra összpontosító vizsgálati stratégiák
 ο A végrehajtás és a szabályalkotás megreformálása
97 Mellékletek 
 V. mellékletAUSZTRÁLIA KANADA USA
Ellenőrzési 
megállapítások és 
ajánlások ο Javulásra van szükség 
a felügyeleti díj kezelését 
illetően
 ο Felül kell vizsgálni a kocká -
zatminősítési folyamatot
 ο Fokozni kell a nemzetközi 
műveletek felügyeletét
 ο Nem elégséges a  helyszíni 
ellenőrzések gyakorisága
 ο Felül kell vizsgálni a bankok 
kitettségeire vonatkozó 
prudenciális korlátozást ο Nincs a szövetségi szabályozási 
keret eredményességének felül -
vizsgálatára szolgáló folyamat
 ο A szabályozási keretet napraké -
szen tartják
 ο A bankok felügyelete megfelelő
 ο A megnövelt szabályozási 
követelmények HR-problémákat 
idéznek elő
 ο Javítani lehetne az információké -
rések összehangolásán
 ο A külföldi felügyeleti szervektől 
megfelelő és releváns információk 
érkeznek ο A Bázel III végrehajtása mérsékelt hatást fog 
gyakorolni a hitelnyújtási tevékenységekre
 ο A bankok jelenleg megfelelnek az új minimális 
tőkemegfelelési mutatóknak
 ο Megnövekedett jogkövetési költségek
 ο Nem egyértelmű a  nemzetközi bankokra gyako -
rolt versenyhatás
 ο Nem megfelelők az érintett megbízható és 
időszerű információk összegyűjtésére szol -
gáló folyamatok A felügyeleti szervnek nincs 
felhatalmazása arra, hogy közvetlenül kezelje 
a bankokat érintő IT-kockázatokat
 ο Olyan politikák és eljárások kidolgozása, 
amelyek meghatározzák, hogy hogyan fogja 
módszeresen és átfogóan értékelni kockázatér -
tékelési tevékenységeit
 ο A Federal Reserve-nek el kell készítenie egy 
kétéves SCAP-záróelemzést, és a SCAP-ból levont 
tanulságok alapján javítania kell a bankfelügye -
let átláthatóságát, a vizsgálóknak nyújtott út -
mutatást, a kockázatok feltárását és értékelését 
és a szabályozói koordinációt
98 Mellékletek 
 VI. mellékletAz IMF átláthatóságra és elszámoltathatóságra vonatkozó ajánlásai az EKB fel ügye -
leti felelősségei terén
A felügyeleti politikák 
hitelességének előmozdítása 
céljából ajánlott intézkedések a 
felügyeleti felelősségek EKB általi 
átvételekor1.  Az EFM felügyeleti testülete dolgozzon ki és tegyen közzé iránymutatásokat, amelyet a szakpolitikai 
ajánlások megfogalmazásakor követni fog.
2. A felügyeleti testület tegye közzé szakpolitikai üléseinek jegyzőkönyvét.
3.  Az EKB az EFM független felügyeletének biztosítása céljából mérlegelje egy külső szakértői bizottság lét -
rehozását.  A bizottság tegyen közzé rendszeres jelentéseket, és adjon közvetlen visszajelzést a felügyeleti 
testületnek.
Forrás:  IMF, Financial Sector Assessment Program European Union  (A pénzügyi szektor értékelésére irányuló program – Európai Unió), 13/65. sz. 
országjelentés, 2013. március.
99 Mellékletek 
 VII. mellékletAz Európai Bizottság által végzett, az EFM-rendelet 32.  cikke szerinti fel ülvizsgálat 
hatóköre
Az Európai Bizottság jelentést tesz közzé az EFM-rendelet alkalmazásáról, amelyben értékeli többek között:
a) az EFM-nek a PFER keretein belüli működését, az EKB felügyeleti tevékenységének hatását az Unió egészének 
érdekeire és a pénzügyi szolgáltatások egységes piacának koherenciájára és integritására […];
b) az EKB és az illetékes nemzeti hatóságok feladatainak felosztását az EFM-en belül […];
c) az EKB felügyeleti és szankcionálási hatásköreinek hatékonyságát, valamint azt, hogy helyénvaló-e az EKB-ra 
további szankcionálási hatásköröket ruházni […];
d) az 5. cikk szerint a makroprudenciális feladatokra és eszközökre, illetve a 14. cikk szerint az engedélyek visszavo -
nására vonatkozó rendelkezések megfelelőségét;
e) a függetlenségre és az elszámoltathatóságra vonatkozó rendelkezések hatékonyságát;
f) az EKB és az EBH közötti együttműködést;
g) az irányítási rendelkezések megfelelőségét, beleértve a felügyeleti testület összetételét és szavazati szabályait, 
valamint a Kormányzótanácshoz való viszonyát […];
h) az EKB és a mechanizmusban részt nem vevő tagállamok illetékes hatóságai közötti együttműködést, és az EFM e 
tagállamokra gyakorolt hatásait;
i) az EKB határozataira vonatkozó jogorvoslati mechanizmus hatékonyságát;
j) az EFM költséghatékonyságát;
k) a 7. cikk (6), (7) és (8) bekezdése alkalmazásának az EFM működésére és integritására gyakorolt esetleges hatásait;
l) az EKB felügyeleti és monetáris politikai funkciója elkülönítésének hatékonyságát, a felügyeleti feladatokra szánt 
pénzügyi forrásoknak az EKB költségvetéséről történő leválasztása hatékonyságát […];
m) az EFM révén meghozott felügyeleti határozatoknak a mechanizmusban részt vevő tagállamokra gyakorolt költ -
ségvetési hatásait […];
n) az EFM továbbfejlesztésének lehetőségeit – figyelembe véve a vonatkozó rendelkezések minden módosítását, 
ideértve az elsődleges jog szintjét is, továbbá figyelembe véve azt, hogy az e rendeletben foglalt intézményi 
rendelkezések ésszerűségi szempontjai fennállnak-e még […].
100 Mellékletek 
 VIII. mellékletAz illetékes nemzeti hatóságok és a fel ügyelt intézmények felmérése
Az illetékes nemzeti hatóságok felmérése
1. Irányítás: döntéshozatali folyamat
1. KÉRDÉS:  Az érintett közös felügyeleti csoport alkoordinátora mindig kapcsolatba lépett az Ön szerve -
zetével annak biztosítása érdekében, hogy Ön átnézze az Ön joghatóságához tartozó hitelintézeteknek 
címzett felügyeleti határozatok tervezeteit, és véleményt nyilvánítson azokról?
1a. KÉRDÉS: Ha nem, kérjük, fejtse ki (lásd: 1. háttérmagyarázat ).IGEN 11 91,7%
NEMEM 1 8,3%
N. V. (Nincs válasz) 0 0,0%
ÖSSZESEN 12 100,0  %
2. KÉRDÉS:  Ön szerint az EKB döntéshozatali folyamata figyelembe veszi-e az Ön szervezetének 
szakértelmét és nézeteit, és az Ön szervezetének véleménye tükröződik-e a  felügyeleti testület 
javaslattervezetében?
2a. KÉRDÉS:  Ha nem, kérjük, fejtse ki (lásd: 1. háttérmagyarázat ).IGEN 11 91,7%
NEM 1 8,3%
N. V. (Nincs válasz) 0 0,0%
ÖSSZESEN 12 100,0%
3. KÉRDÉS:  Előfordult-e olyan eset, hogy a felügyeleti határozatokra vonatkozó eltérő nézeteket nem 
sikerült rendezni a  közös felügyeleti csoporttal?IGEN 6 50,0%
NEM 6 50,0%
N. V. (Nincs válasz) 0 0,0%
ÖSSZESEN 12 100,0%
3a. KÉRDÉS:  Ha igen, kapott lehetőséget arra, hogy ezeket a véleménykülönbségeket az EKB köztes struk -
túrái és az Ön szervezetének a vezetése közötti kétoldalú kapcsolatfelvétellel rendezzék?IGEN 5 41,7%
NEM 0 0,0%
N. V. (Nincs válasz) 7 58,3%
ÖSSZESEN 12 100,0%
4. KÉRDÉS:  Előfordult olyan eset, hogy ezekkel a  véleménykülönbségekkel nem tudtak foglalkozni, és nem 
sikerült konszenzust elérni?IGEN 6 50,0%
NEM 5 41,7%
N. V. (Nincs válasz) 1 8,3%
ÖSSZESEN 12 100,0%
IGEN 5 41,7%
4a. KÉRDÉS:  Ha igen, felkérték Önt arra, hogy valamilyen megállapodás szerinti időn belül szolgáltasson 
információkat a felügyeleti testületben folytatandó vitához?NEM 0 0,0%
N. V. (Nincs válasz) 7 58,3%
ÖSSZESEN 12 100,0%
1. háttérmagyarázat – Irányítás: döntéshozatali folyamat
Az illetékes nemzeti hatóságok nagy többsége nagyon elégedett az EFM döntéshozatali folyamatával, noha néhányan 
az illetékes nemzeti hatóságok munkatársainak a döntéshozatalba való nagyobb mértékű bevonását javasolják. Például 
egy illetékes nemzeti hatóság egy olyan esetet említett, amikor a folyamat során nem vették figyelembe az illetékes 
nemzeti hatóság szakértőinek a véleményét a felügyeleti testületnek benyújtott végleges javaslatokban, egy másik pe -
dig észrevételezte, hogy az EKB munkatársai anélkül módosították a javaslatokat, hogy megfelelő párbeszédet folytat -
tak volna a közös felügyeleti csoport illetékes nemzeti hatóságot képviselő munkatársaival, és megfelelően bevonták 
volna őket a folyamatba.
101 Mellékletek 
 VIII. melléklet2. Belső Ellenőrzési Bizottság (IAC): kérdések az IAC bankfelügyelettel összefüggésben végzett munkájáról
1. KÉRDÉS:  Teljes körűnek, átfogónak és érthetőnek tartja-e az EFM „ellenőrzési univerzumát” 
(azaz a klaszterek, ellenőrzési tárgyak, ellenőrzési területek és fő elemek általános áttekintését)?  
1a. KÉRDÉS:  Ha nem, kérjük, adja meg, hogy mely területeket kellene bevonni (lásd:  
2. háttérmagyarázat ).IGEN 8 66,7%
NEM 3 25,0%
N. V. 
(Nincs  válasz)1 8,3%
ÖSSZESEN 12 100,0%
2. KÉRDÉS: Világos-e az Ön számára, hogy mi lesz a pontos hatóköre a következő ciklusra 
kiválasztott ellenőrzési tárgyak alapjául szolgáló ellenőrzéseknek? Ezzel összefüggésben úgy 
gondolja-e, hogy az ellenőrzési tárgyakat észszerű időn belül, átfogóan lefedték?  
2a. KÉRDÉS: Ha nem, milyen javítással lehetne elérni, hogy az ellenőrzési tárgyak tartalma 
világosabb legyen, valamint megadott időkereten belül biztosítani az átfogó lefedettséget? 
(lásd: 2. háttérmagyarázat )IGEN 11 91,7%
NEM 0 0,0%
N. V. 
(Nincs  válasz)1 8,3%
ÖSSZESEN 12 100,0%
3. KÉRDÉS:  Átlátható-e az IAC általános erőforrás-elosztási és -kiválasztási folyamata?  
3a. KÉRDÉS: Ha nem, min lehetne javítani? (lásd: 2. háttérmagyarázat )IGEN 9 75,0%
NEM 1 8,3%
N. V. 
(Nincs  válasz)2 16,7%
ÖSSZESEN 12 100,0%
4. KÉRDÉS:  Átláthatónak és megfelelőnek tartja-e az ellenőrzési tárgyak tekintetében az IAC -
nál követett kockázatértékelési folyamatot?  
4a. KÉRDÉS: Ha nem, min lehetne javítani? (lásd: 2. háttérmagyarázat )IGEN 11 91,7%
NEM 0 0,0%
N. V. 
(Nincs  válasz)1 8,3%
ÖSSZESEN 12 100,0%
5. KÉRDÉS: Elkülönítették-e saját szervezetén belül a  belső ellenőrzési funkció monetáris 
politikai témákkal foglalkozó szervezetét a  felügyeleti funkciókkal foglalkozó ellenőrzésektől?IGEN 4 33,3%
NEM 3 25,0%
N. V. 
(Nincs  válasz)5 41,7%
ÖSSZESEN 12 100,0%
5a. KÉRDÉS:  Ha igen, ez a különválasztás a vezetőségre is kiterjed? IGEN 4 33,3%
NEM 0 0,0%
N. V. 
(Nincs  válasz)8 66,7%
ÖSSZESEN 12 100,0%
102 Mellékletek 
 VIII. melléklet5b. KÉRDÉS:  Ha igen, milyen vezetői szintig (csoportvezető, egységvezető, részlegvezető, 
igazgató, igazgatósági tag)?CSOPORTVEZETŐ 2 16,7%
EGYSÉGVEZETŐ 2 16,7%
RÉSZLEGVEZETŐ 0 0,0%
IGAZGATÓ 0 0,0%
IGAZGATÓSÁGI TAG 0 0,0%
N. V. 8 66,7%
ÖSSZESEN 12 100,0%
5c. KÉRDÉS:  Ha nem, létrehoztak-e szabályokat e tekintetben a közös szolgálatokra vonatkozóan? IGEN 1 8,3%
NEM 1 8,3%
N. V. (Nincs 
válasz)10 83,3%
ÖSSZESEN 12 100,0%
6. KÉRDÉS:  Hány ember jut az Ön szervezetében a banki felügyeleti funkcióban dolgozó 
100 teljes munkaidős egyenértékre a belső ellenőrzési funkcióban? Az átlagos szám 100 teljes 
munkaidős egyenértékenként 1,59  fő. A  számok jelentős szóródást mutattak; a  megszerzett 
adatok alapján ezért nem fogalmazható meg pontos állítás.
2. háttérmagyarázat – Belső Ellenőrzési Bizottság
Csaknem valamennyi illetékes nemzeti hatóság elégedett az IAC bankfelügyelettel összefüggésben végzett munká -
jával, noha néhányan a belső ellenőrzési folyamatban rejlő kockázatokra hívták fel a figyelmet. Egy illetékes nemze -
ti hatóság azt a kockázatot említette például, hogy „a kisebb illetékes nemzeti hatóságok személyzeti korlátai miatt 
nem feltétlenül sikerül a tervbe vett idő alatt és/vagy a tervbe vett terjedelemben lefedni a meghatározott hatókört 
vagy elvégezni az ellenőrzési feladatokat”, egy másik pedig úgy vélte, hogy „a folyamatban lévő EFM-ellenőrzések 
széles skálát felölelő céljai nem veszik teljes mértékben figyelembe az egyes illetékes nemzeti hatóságok sajátossá -
gait, és több ellenőrzési erőforrást tesznek szükségessé, mint amennyivel előzőleg számoltak”. 
Azzal kapcsolatban, hogy min lehetne javítani, az egyes illetékes nemzeti hatóságok a következő kérdéseket vetet -
ték fel: 
 οaz egyes ellenőrzések hatókörét, időkeretét és időzítését időben és eredményesebben meg kell vitatni és meg 
kell osztani, hogy az ellenőrzést helyi szinten jobban meg lehessen tervezni és elő lehessen készíteni;
 οa terepmunka előtt egyértelműen és pontosan meg kell határozni az ellenőrzés hatókörét – különösen akkor, ha 
különböző illetékes nemzeti hatóságok több ellenőrző csoportja egyidejűleg végez közös ellenőrzést, és közös 
célkitűzéseket kell elérniük. Máskülönben az EFM szintjén megvalósuló ellenőrzési projekteket illetően fennáll a 
kockázat, hogy a különböző ellenőrző csoportok outputja túlságosan tág határok között fog változni; 
 οaz ellenőrzési munkacsoportoknak több információt kell adniuk az IAC számára az erőforrások elosztásáról an -
nak érdekében, hogy javítsák az ellenőrzések kiválasztását. 
103 Mellékletek 
 VIII. melléklet3. Közös felügyeleti csoportok
1. KÉRDÉS:  Megfelel-e szervezetének jelenlegi személyzeti ellátottsága a  közös felügyeleti csoportok személy -
zettel való ellátására vonatkozó illetékes nemzeti hatósági követelményeknek?IGEN 8 66,7%
NEM 2 16,7%
N. V.  
(Nincs 
válasz)2 16,7%
ÖSSZESEN 12 100,0%
2. KÉRDÉS:  Véleménye szerint elegendő személyzettel rendelkeznek országában az egyes bankokhoz tartozó 
közös felügyeleti csoportok (egyaránt beleértve az EKB és az illetékes nemzeti hatóságok munkatársait) ahhoz, 
hogy eredményesen el tudják látni a  jelentős intézmények felügyeletét?
2a. KÉRDÉS:  Ha nem, az elégtelenség az illetékes nemzeti hatósági munkatársak hiányának tudható be? Az 
EKB-munkatársak hiányának? Mind az illetékes nemzeti hatósági, mind az EKB-munkatársak hiányának?IGEN 6 50,0%
NEM 4 33,3%
N. V.  
(Nincs 
válasz)2 16,7%
ÖSSZESEN 12 100,0%
3. KÉRDÉS: Összesen hány főből áll felügyeleti személyzete? ( A válaszokat nem közöljük. )
4. KÉRDÉS: Személyzetének munkatársai közül jelenleg hány főt rendeltek ki a  közös felügyeleti csoportokhoz 
(összes teljes munkaidős egyenérték)? Átlagosan 59,47 főt rendeltek ki a közös felügyeleti csoportokhoz.
5. KÉRDÉS: Szembesült-e nehézségekkel képzett és tapasztalt személyzet nem helyszíni bankfelügyelethez 
történő felvétele során?IGEN 5 41,7%
NEM 6 50,0%
N. V.  
(Nincs 
válasz)1 8,3%
ÖSSZESEN 12 100,0%
6. KÉRDÉS: Tervei szerint hány fő felügyeleti munkatársat vesz fel a következő 3 évben annak érdekében, hogy 
megfelelő létszámmal rendelkezzen a közös felügyeleti csoportokban dolgozó munkatársak iránti várható 
igény kielégítéséhez? ( A válaszokat nem közöljük .)
7. KÉRDÉS:  Előfordult-e valaha, hogy az EKB elutasított egy jelöltet, akit az Ön szervezete jelölt egy közös 
felügyeleti csoportba?IGEN 0 0,0%
NEM 12 100,0%
N. V.  
(Nincs 
válasz)0 0,,0%
ÖSSZESEN 12 100,0%
8. KÉRDÉS:  Szervezetének felügyeleti munkatársai közül bárki is dolgozik-e jelenleg olyan banko(ka)t felügye -
lő közös felügyeleti csoportban, amely(ek)nek székhelye nem az Ön tagállamában van?IGEN 9 75,0%
NEM 3 25,0%
N. V.  
(Nincs 
válasz)0 0,0%
ÖSSZESEN 12 100,0%
104 Mellékletek 
 VIII. melléklet8a. KÉRDÉS: Ha igen, hányan?
8b. KÉRDÉS: Ha igen, hány különböző közös felügyeleti csoportban?  
A részleteket nem közöljük. Általánosságban a teljes munkaidős egyenértékek száma meglehetősen alacsony 
vagy nullával egyenlő volt, az érintett közös felügyeleti csoportok száma azonban 2 és 14 között mozgott.
9. KÉRDÉS:  Kér-e vagy kap-e a szervezete bármilyen formában a teljesítményre vonatkozó visszajelzést a közös 
felügyeleti csoport koordinátorától vagy az EKB más alkalmazottjától az Ön közös felügyeleti csoportban 
dolgozó személyzetének a  munkateljesítményéről?IGEN 8 66,7%
NEM 2 16,7%
N. V.  
(Nincs 
válasz)2 16,7%
ÖSSZESEN 12 100,0%
9a. KÉRDÉS:  Ha igen, figyelembe veszik-e ezt a visszajelzést, amikor saját szervezetének a vezetése elvégzi 
a közös felügyeleti csoportokban dolgozó személyzetének teljesítményértékelését?IGEN 2 16,7%
NEM 4 33,3%
N. V.  
(Nincs 
válasz)6 50,0%
ÖSSZESEN 12 100,0%
10. KÉRDÉS:  Legalább részben közzéteszi-e és felhasználja-e az EBH kérdéseit és válaszait a bankokkal való 
kommunikációja során?FULLIGEN 7 58,3%
PARTIALLI -
GEN4 33,3%
NOT AT ALL 1 8,3%
N. V.  
(Nincs 
válasz)0 0,0%
ÖSSZESEN 12 100,0%
10a. KÉRDÉS:  Ha csak részben teszi közzé ezeket a kérdéseket, létezik-e illetékes nemzeti hatóságánál világos 
döntéshozatali folyamat annak eldöntésére, hogy mely kérdéseket és válaszokat alkalmazzák a gyakorlatban és 
melyeket nem?IGEN 1 8,3%
NEM 2 16,7%
N. V.  
(Nincs 
válasz)9 75,0%
ÖSSZESEN 12 100,0%
11. KÉRDÉS:  Zökkenőmentes-e az EKB-tól induló, elvi kérdésekre (pl. hogyan kell [illetve kell-e] alkalmazni 
az EBH egyes kérdéseit és válaszait a gyakorlatban) vonatkozó információáramlás, azaz kellő időben világos 
válaszok érkeznek-e?IGEN 2 16,7%
NEM 5 41,7%
N. V.  
(Nincs 
válasz)5 41,7%
ÖSSZESEN 12 100,0%
11a. KÉRDÉS:  Átlagosan hány napig tart, hogy az ilyen kérdésekre választ kapjanak (megadhat tartományt is)? 
A válaszok néhány munkanap és „több hónap” közötti időtartamot jelöltek meg.
11b. KÉRDÉS:  Mit lehetne tenni a  helyzet javítása érdekében, ha azt nem tartja kielégítőnek? (lásd: 
3. háttérmagyarázat ).
105 Mellékletek 
 VIII. melléklet3. háttérmagyarázat – Közös felü gyeleti csoportok
Azzal kapcsolatban, hogy min lehetne javítani, az illetékes nemzeti hatóságok a következőket ajánlották: 
 οa banki belső modellek (belső minősítésen alapuló (IRB), fejlett mérési megközelítés(AMA)) elemzésével és 
kapcsolódó feladatokkal (pl. a modellek jelentős frissítéseinek jóváhagyása) foglalkozó horizontális személyzet 
növelése;
 οtöbb pótlólagos személyzet alkalmazása, az egymást átfedő feladatok számának csökkentése, a pótlólagos 
illetékes nemzeti hatósági feladatok csökkentése;
 οa fő kapcsolattartók listájának átadása a meghatározott témákkal kapcsolatos megkeresésekhez, hogy könnyeb -
ben el lehessen dönteni, hogy kihez kell fordulni a megkeresésekkel; 
 οstrukturáltabb folyamat valamennyi idevágó EKB/EBH standard végrehajtásához egy IT-eszköz segítségével, 
amellyel az összes lényeges standard (szakpolitikai irányvonalak stb.) összevonható a közös felügyeleti csopor -
tok számára, mivel még mindig észrevehető különbségek mutatkoznak a különböző közös felügyeleti csoportok 
munkájában ;
 οegy nagyobb szakértői bázis létrehozása a horizontális DGMS IV-nél, amely kizárólag a szabályozás értelmezé -
sének kérdéseire összpontosít, és jobb összeköttetéssel és oda-vissza irányú reaktív információtovábbítással 
rendelkezik a Jogi Főigazgatóság (DG/L) jogi szakértőivel és a DGMS I és a DGMS II közös felügyeleti csoportjai -
val, mivel a szabályozási elvekkel kapcsolatos eszmecsere és az azokra vonatkozó világos irányvonalak EKB-tól való 
megszerzése időigényesnek és eredménytelennek bizonyult ;
 οa közös felügyeleti csoportokban dolgozó illetékes nemzeti hatósági munkatársak teljesítményértékelésének
106 Mellékletek 
 VIII. melléklet4. Helyszíni ellenőrzések
1. KÉRDÉS:  Végzett-e az Ön szervezete helyszíni ellenőrzéseket az EFM létrehozása előtt? IGEN 12 100,0%
NEM 0 0,0%
N. V.  
(Nincs válasz)0 0,0%
ÖSSZESEN 12 100,0%
1a. KÉRDÉS:  Ha igen, hasonlóak voltak-e ezek (az ellenőrzési módszertan, eljárások, mélység szempontjából) 
az EFM keretében végzett helyszíni ellenőrzésekhez?
1b. KÉRDÉS:  Ha nem, kérjük, jelezze a fő eltéréseket. Azok esetében, akik válaszoltak, a vizsgálat időtartama 
és mélysége tért el (hosszabb és intruzívabb).IGEN 9 75,0%
NEM 2 16,7%
N. V.  
(Nincs válasz)1 8,3%
ÖSSZESEN 12 100,0%
2. KÉRDÉS:  Szervezetén belül elkülönül-e egymástól a  helyszíni ellenőrzési egység és a  nem helyszíni egység 
(azaz más emberek dolgoznak-e a  helyszínen kívüli, mint a  helyszíni ellenőrzéseken)?IGEN 9 75,0%
NEM 3 25,0%
N. V.  
(Nincs válasz)0 0,0%
ÖSSZESEN 12 100,0%
3. KÉRDÉS: Szervezetének helyszíni ellenőrzései közül hány (teljes munkaidős egyenérték) irányul jelentős 
hitelintézetek ellenőrzésére? ( A válaszokat nem közöljük. )
4. KÉRDÉS: Szervezetének helyszíni ellenőrzései közül hány (teljes munkaidős egyenérték) irányul kevésbé 
jelentős hitelintézetek ellenőrzésére? ( A válaszokat nem közöljük. )
5. KÉRDÉS:  A kevésbé jelentős bankok helyszíni ellenőrzéséhez igénybe vesz-e külső szolgáltatókat, pl. magán 
könyvvizsgáló cégeket?IGEN 1 8,3%
NEM 10 83,3%
N. V.  
(Nincs válasz)1 8,3%
ÖSSZESEN 12 100,0%
6. KÉRDÉS: Lehetséges-e, hogy az ilyen ellenőrzéseknél a  küldetésvezető külső szolgáltató legyen? IGEN 2 16,7%
NEM 5 41,7%
N. V.  
(Nincs válasz)5 41,7%
ÖSSZESEN 12 100,0%
107 Mellékletek 
 VIII. melléklet7. KÉRDÉS:  Elegendő erőforrással rendelkezik-e a  helyszíni ellenőrzésekhez az EFM bevezetése óta?
7a. KÉRDÉS: Ha nem, milyen további erőforrásokra lenne szüksége? (teljes munkaidős egyenértékben és 
készségek szempontjából) ( A válaszokat nem közöljük. )IGEN 8 66,7%
NEM 3 25,0%
N. V.  
(Nincs válasz)1 8,3%
ÖSSZESEN 12 100,0%
8. KÉRDÉS: Megszabott-e a szervezete minimumkövetelményeket arra vonatkozóan, hogy egy munkatárs 
mikor alkalmas helyszíni ellenőrnek vagy küldetésvezetőnek?
8a. KÉRDÉS:  Ha igen, kérjük, adja meg e követelményeket.IGEN 9 75,0%
NEM 1 8,3%
N. V.  
(Nincs válasz)2 16,7%
ÖSSZESEN 12 100,0%
9. KÉRDÉS:  A felügyeleti kézikönyv szerint (6.4.15.  fejezet) a  helyszíni ellenőrzések megállapításait kate -
góriákba kell sorolni. Megfelelő útmutatást biztosít-e az EKB az Ön szervezetének a kategóriákba sorolás 
elvégzéséhez?IGEN 9 75,0%
NEM 2 16,7%
N. V.  
(Nincs válasz)1 8,3%
ÖSSZESEN 12 100,0%
10. KÉRDÉS:  Az EFM létrehozása óta végzett-e a szervezete kevésbé jelentős bankokra irányuló eseti 
ellenőrzéseket?IGEN 8 66,7%
NEM 4 33,3%
N. V.  
(Nincs válasz)0 0,0%
ÖSSZESEN 12 100,0%
11. KÉRDÉS:  A jelentős hitelintézetek ellenőrzésével kapcsolatban az illetékes nemzeti hatóságoknál felmerülő 
bérköltségeket a jelenlegi keretben nem térítik meg. Mit gondol, változtatni kellene ezen a gyakorlaton? 
11a. KÉRDÉS: Ha igen, hogyan kellene megváltoztatni ezt a gyakorlatot?  
A legtöbb válasz a határokon átnyúló küldetések költségeinek (többek között a bérköltségeknek) a megtéríté -
sére utalt.IGEN 5 41,7%
NEM 2 16,7%
N. V.  
(Nincs válasz)5 41,7%
ÖSSZESEN 12 100,0%
12. KÉRDÉS:  Az EFM létrehozása előtt szervezete igénybe vett-e külső ellenőröket a  helyszíni ellenőrzések 
elvégzéséhez?IGEN 3 25,0%
NEM 9 75,0%
N. V.  
(Nincs válasz)0 0,0%
ÖSSZESEN 12 100,0%
12a. KÉRDÉS: Ha igen, előfordult-e, hogy ezen ellenőrzéseket külső szakemberek vezették? IGEN 2 16,7%
NEM 2 16,7%
N. V.  
(Nincs válasz)8 66,7%
ÖSSZESEN 12 100,0%
108 Mellékletek 
 VIII. melléklet13. KÉRDÉS:  Összességében min lehetne javítani a  helyszíni ellenőrzések területén? (lásd: 
4. háttérmagyarázat )
14. KÉRDÉS:  A gyakorlatban használja-e az IMAS-t a helyszíni felügyelethez?
14a. KÉRDÉS: Ha igen, IT-vel összefüggő munkájának mekkora hányadát (a teljes munka %-ában) végzi 
ténylegesen az IMAS-ban?  
A válaszok nagy szórást mutattak, kezdve attól, hogy egyáltalán nem használják az IMAS-t, egészen a nagyon 
gyakori használatig; tekintettel a szöveges elemekre, a válaszok nem tették lehetővé egyértelmű következtetés 
levonását.IGEN 5 41,7%
NEM 4 33,3%
N. V.  
(Nincs válasz)3 25,0%
ÖSSZESEN 12 100,0%
4. háttérmagyarázat – Helyszíni ellenőrzések
Azzal kapcsolatban, hogy min lehetne javítani, az egyes illetékes nemzeti hatóságok a következő kérdéseket vetet -
ték fel:
 οa jelentős intézményeknél végrehajtott helyszíni küldetések szervezésének technikai szempontjait érintő 
javítások;
 οa jelentős intézmények és a kevésbé jelentős intézmények helyszíni ellenőrzéseinek azonos módszertant kellene 
követnie, elkerülve ezzel a helyszíni ellenőrök további terhelését, és biztosítva, hogy az ellenőrzéseket minden 
banknál egységesen folytassák le;
 οa helyszíni módszertan továbbfejlesztése a módszer egységességének javítása érdekében valamennyi jogható -
ságban, mivel a küldetéseket még mindig az egyes országok korábbi tapasztalatai alapján végzik el, és a helyszíni 
ellenőrzések területén a nemzeti gyakorlatok rendkívül különbözők ;
 οfókuszáltabb visszajelzés az EKB-tól mind magára a küldetésre, mind pedig az ellenőrzési jelentésre 
vonatkozóan;
 οtöbb képzés és technikai támogatás a COI részéről; 
 οjavítások a tervezési folyamatban, mivel a részvételi felhívásokat túl rövid idővel az ellenőrzés előtt hirdetik 
meg, és így a helyszíni részvétel nem hangolható össze az egyéb kötelezettségvállalásokkal. A határokon átnyúló 
küldetésekben való részvételt megnehezíti a hatókör, az ellenőröktől megkövetelt készségek és az ilyen projektekhez 
lekötött erőforrások változékonysága . 
109 Mellékletek 
 VIII. mellékletA felü gyelt intézmények felmérése
Az EFM ellenőrzésével összefüggésben a Számvevőszék kapcsolatba lépett az EFM közvetlen felügyelete alá tartozó 
valamennyi jelentős európai bankkal annak érdekében, hogy megtudja, miként vélekednek e bankok az EFM mint 
közös felügyeleti szerv által megbízása fő elemeinek teljesítése során nyújtott teljesítményről. A kapott információkat 
a Számvevőszék nem ellenőrizte; azzal a céllal mutatjuk be e helyen az információkat, hogy kiegyensúlyozott jelen -
tést készítsünk, amely az érdekelt felek ellenőrzésre kiválasztott területekkel kapcsolatos nézeteit is figyelembe veszi.
1. Elszámoltathatósági mechanizmusok (igen vagy nem)
1. KÉRDÉS:  Úgy véli, hogy az EKB által annak érdekében létrehozott jelenlegi visszacsatolási mechanizmusok 
(pl. nyilvános konzultáció az EKB rendeleteivel kapcsolatban, EFM-keret, felügyeleti pénzügyi információk 
jelentése, felügyeleti díjak, opciók és mérlegelési jogkörök gyakorlása), hogy kikérje a bankok EFM általi 
felügyelettel kapcsolatos nézeteit, megfelelnek az Ön igényeinek?IGEN 42 60,9%
NEM 27 39,1%
N. V.  
(Nincs 
válasz)0 0,0%
ÖSSZESEN 69 100,0%
2. KÉRDÉS:  Ha nem, min lehetne javítani? (lásd: 1. háttérmagyarázat ).
3. KÉRDÉS:  Mit gondol, léteznek a  felügyeleti tevékenységnek olyan általános jellegű területei, amelyek 
tekintetében konzultációt kellene folytatni, de ezt nem teszik (pl. a  pénzügyi intézmények körében folytatott 
rendszeres felmérések azzal kapcsolatban, hogy miként vélekednek a felügyeleti tevékenységek hatékonyságá -
ról és eredményességéről, mint Kanadában vagy Ausztráliában)?IGEN 33 47, 8 %
NEM 35 50,7%
N. V.  
(Nincs 
válasz)1 1,4%
ÖSSZESEN 69 100,0%
4. KÉRDÉS:  Ha igen, kérjük, nevezze meg az érintett területeket (lásd: 1. háttérmagyarázat ).
1. háttérmagyarázat – Elszámoltathatósági mechanizmusok
Azzal kapcsolatban, hogy min lehetne javítani, egyes bankok azt ajánlották, hogy az EKB:
 οvizsgálja felül a konzultációs mechanizmusokat (pl. a konzultációs időszakok időtartamát); 
 οidőben jobban egyeztesse a konzultációkat, hogy azokat korlátozott erőforrásokkal is lehessen kezelni, és ter -
jessze ki azok hatókörét többek között a technikai kérdésekre (SREP-módszertan, a tőkére vonatkozó fogalom -
meghatározások, tagoltság);
 οhozzon létre strukturáltabb és átfogóbb visszajelzési mechanizmusokat a pénzügyi intézményekkel, példá -
ul arra vonatkozó felmérések révén, hogy hogyan értékelik a felügyeleti tevékenységek hatékonyságát és 
eredményességét. 
110 Mellékletek 
 VIII. melléklet2. Átláthatóság (kérjük értékelje 1-től 5-ig, vagy jelölje, hogy nem alkalmazandó)
5. KÉRDÉS:  Elégségesek-e a SREP-folyamatról és a SREP eredményeiről kapott információk? (értékelje 1-től 
5-ig tartó skálán: 1 = nagyon átfogó, 3 = jól kiegyensúlyozott, 5 = kevés információ)1 4 5,8%
2 7 10,1%
3 22 31,9%
4 30 43,5%
5 5 7, 2 %
N. V. 1 1,4%
ÖSSZESEN 69 100,0%
6. KÉRDÉS:  1-től 5-ig terjedő skálán (1 = kiváló, 5 = gyenge) hogyan értékelné a felügyeleti kézikönyvben 
előírt, a  felügyeleti szervvel végzett mindennapi munkája szempontjából lényeges eljárásokról kapott informá -
ciók minőségét?1 2 2,9%
2 13 18,8%
3 32 46,4%
4 15 21,7%
5 5 7, 2 %
N. V. 2 2,9%
ÖSSZESEN 69 100,0%
7. KÉRDÉS: Ami az EKB által az Ön hitelintézete tekintetében elfogadott határozatokat illeti, mennyire elége -
dett a  határozatok indokolásának/eredményének megértéséhez szükséges információkhoz kapott hozzáférés -
sel? (1 = nagyon elégedett, 5 = egyáltalán nem elégedett, nem alkalmazandó)1 4 5,8%
2 16 23,2%
3 26 37,7 %
4 22 31,9%
5 1 1,4%
N. V. 0 0,0%
ÖSSZESEN 69 100,0%
8. KÉRDÉS: A hitelintézetének az EKB felügyeleti határozat elfogadására irányuló szándékáról küldött értesí -
tésben világosak voltak-e a határozat elfogadását megalapozó jogi és tartalmi indokokra vonatkozó informáci -
ók (1 = nagyon világos, 5 = egyáltalán nem világos, nem alkalmazandó)?1 13 18,8%
2 15 21,7%
3 28 40,6%
4 10 14,5%
5 2 2,9%
N. V. 1 1,4%
ÖSSZESEN 69 100,0%
9. KÉRDÉS: Melyek azok a fő problémák, amelyekkel az EKB-nak az átláthatóság javítása érdekében foglalkoz -
nia kell? (lásd: 2. háttérmagyarázat ).
111 Mellékletek 
 VIII. melléklet2. háttérmagyarázat – Átláthatóság
Azzal kapcsolatban, hogy min lehetne javítani, egyes bankok azt ajánlották, hogy az EKB:
 οszolgáljon további információkkal az EFM felügyeleti kézikönyvéről, ezen belül a SREP folyamatáról és módszer -
tanáról, és adjon magyarázatot a végső eredménnyel kapcsolatban;
 οadjon jobb indokolást a felügyeleti határozatokkal kapcsolatban.
3. háttérmagyarázat – Irányítás
Azzal kapcsolatban, hogy min lehetne javítani, egyes bankok azt ajánlották, hogy az EKB:
 οterjessze ki a bankokkal folytatott felügyeleti párbeszédet; 
 οlegyen fogadókészebb a bankok által felvetett kérdésekre.3. Irányítás (igen vagy nem, nem alkalmazandó)
10. KÉRDÉS: Ami a hitelintézetére vonatkozó határozatokat illeti, kellő idővel korábban értesítették-e arról, 
hogy az EKB felügyeleti határozatot kíván elfogadni (meghallgatás megszervezése céljából)?IGEN 54 78,3%
NEM 6 8,7%
N. V. 9 13%
ÖSSZESEN 69 100,0%
11. KÉRDÉS:  Úgy véli, hogy a meghallgatás eredményét (azaz a megbeszélés során felvetett fő észrevételek 
értékelését) kellően figyelembe vették az EKB végleges felügyeleti határozatában vagy a végleges határozat -
hoz csatolt dokumentumban?IGEN 23 33,3%
NEM 25 36,2%
N. V. 21 30,4%
ÖSSZESEN 69 100,0%
12. KÉRDÉS:  Előfordult-e olyan eset a hitelintézetére vonatkozó felügyeleti határozatokkal kapcsolatban, hogy 
az EKB az Ön véleménye szerint helytelenül nem biztosította Önnek a meghallgatáshoz való jogot?1IGEN 3 4,3%
NEM 51 73,9%
N. V. 15 21,7%
ÖSSZESEN 69 100,0%
13. KÉRDÉS:  Mit lehetne tenni a fenti kérdések tárgyát képező irányítási szempontok további javítása érdeké -
ben? (lásd: 3. háttérmagyarázat ).
1  Az igennel válaszoló bankok közül kettő a 2014. november 4. előtt befejezett 2014-es stresszteszteket említette. Egy bank nem adott konkrét 
információt. 
112 Mellékletek 
 VIII. melléklet4. Az arányosság elve
14. KÉRDÉS:  Mit gondol, a belső irányítási követelményekkel és (adott esetben) helyreállítási tervekkel 
kapcsolatos szabályok, folyamatok és mechanizmusok arányosak-e az Ön üzleti modelljében rejlő eredendő 
kockázatok jellegével és összetettségével, az Ön intézménye által folytatott tevékenységek méretével, rend -
szerszempontból vett jelentőségével, nagyságrendjével és összetettségével?
15. KÉRDÉS: Ha nem, kérjük, jelezze, mely szabályokat tartja aránytalannak. (lásd: 4. háttérmagyarázat ).IGEN 35 50,7%
NEM 32 46,4%
N. V. 2 2,9%
ÖSSZESEN 69 100,0%
16. KÉRDÉS:  Ön szerint a különböző adathalmazok választéka (azaz teljes FINREP , pénzügyi információkra 
vonatkozó egyszerűsített felügyeleti adatszolgáltatás, pénzügyi információkra vonatkozó továbbegyszerűsített 
felügyeleti adatszolgáltatás és a pénzügyi információkra vonatkozó felügyeleti adatszolgáltatás adatpontjai 
a pénzügyi információkra vonatkozó felügyeleti adatszolgáltatáshoz) megfelelően tükrözi az arányosság elvét?IGEN 26 37,7 %
NEM 39 56,5%
N. V. 4 5,8%
ÖSSZESEN 69 100,0%
17. KÉRDÉS:  Saját intézményének jellegét tekintve arányosnak tartja-e a tőkekövetelményre és pénzügyi 
információkra vonatkozó, a tőkekövetelmény-rendelet (CRR) 99. cikke szerinti adatszolgáltatás hatókörét és 
gyakoriságát?IGEN 56 81,2%
NEM 8 11,6%
N. V. 5 7, 2 %
ÖSSZESEN 69 100,0%
18. KÉRDÉS:  Saját intézményének jellegét tekintve arányosnak tartja-e a likviditásra vonatkozó és a stabil 
forrásellátottsági követelménnyel kapcsolatos adatszolgáltatás hatókörét és gyakoriságát?IGEN 43 62,3%
NEM 22 31,9%
N. V. 4 5,8%
ÖSSZESEN 69 100,0%
19. KÉRDÉS:  Saját intézményének jellegét tekintve arányosnak tartja-e a COREP-re vonatkozó adatszolgáltatás 
hatókörét és gyakoriságát?IGEN 54 78,3%
NEM 10 14,5%
N/A 5 7, 2 %
ÖSSZESEN 69 100,0%
20. KÉRDÉS:  Ön szerint az előző kérdésekben említettektől eltérő egyéb felügyeleti adatszolgáltatási követel -
mények aránytalan adminisztratív terhet rónak-e a bankokra?
21. KÉRDÉS:  Ha igen, mely konkrét követelményeket tartja terhesnek? Kérjük, adja meg konkrétan, hogy mely 
területek különösen terhesek, és min lehetne javítani (lásd: 4. háttérmagyarázat ).IGEN 52 75,4%
NEM 17 24,6%
N. V. 0 0,0%
ÖSSZESEN 69 100,0%
113 Mellékletek 
 VIII. melléklet22. KÉRDÉS:  Ésszerűnek tartja a felügyeleti adatszolgáltatási követelmények végrehajtási határidőit? IGEN 29 42,0%
NEM 40 58,0%
N. V. 0 0,0%
ÖSSZESEN 69 100,0%
23. KÉRDÉS:  Arányosnak tartja az EKB által az intézményének felszámított felügyeleti díjat intézményének 
jelentőségével és kockázati profiljával?
24. KÉRDÉS:  Ha nem, min lehetne javítani a felügyeleti díjakkal és a kiszámításukra használt módszerrel 
kapcsolatban (pl. az eszközállomány és kockázati profil tényezőket illetően)? (lásd: 4. háttérmagyarázat ).IGEN 30 43,5%
NEM 32 46,4%
N. V. 7 10,1%
ÖSSZESEN 69 100,0%
4. háttérmagyarázat – Arányosság
Azzal kapcsolatban, hogy min lehetne javítani, egyes bankok azt ajánlották, hogy az EKB:
 οjavítsa ki az adatszolgáltatási követelményekben fennálló párhuzamosságokat, és fokozza a más intézményekkel 
(pl. az EBH-val) való összehangolást. Az összehangolás hiányából fakadóan előfordulhat, hogy különböző formá -
tumokban és sablonokon ugyanazt az információt kérik; 
 οvizsgálja meg újra, hogy az adatszolgáltatási kérelmek alkalmazzák-e az arányosság elvét (pl. rövid távú intézke -
dés (STE), az adatszolgáltatás tagoltsága);
 οértékelje újra az adatszolgáltatási követelmények relevanciáját, gyakoriságát és határidőit;
 οértékelje újra az EFM felügyeleti díj kiszámítását – pl. azt, hogy továbbra is fizetnek-e felügyeleti díjat az illetékes 
nemzeti hatóságoknak.
114 Mellékletek 
 VIII. melléklet5. Helyszíni ellenőrzések
25. KÉRDÉS:  Hogyan minősítené 1-től 5-ig terjedő skálán (1 = nagyon jó, 5 = nagyon rossz) az EFM keretében 
végrehajtott helyszíni ellenőrzések minőségét abból a szempontból, hogy mennyire fedték le átfogóan az 
ellenőrzött tárgykört?1 7 10,1%
2 29 42,0%
3 14 20,3%
4 4 5,8%
5 0 0,0%
N. V. 15 21,7%
ÖSSZESEN 69 100,0%
26. KÉRDÉS:  Hogyan minősítené 1-től 5-ig terjedő skálán (1 = nagyon jó, 5 = nagyon rossz) az EFM keretében 
végrehajtott helyszíni ellenőrzések minőségét abból a szempontból, hogy azok mennyiben foglalkoztak a fő 
kockázatokkal a formalitásokhoz képest?1 5 7, 2 %
2 15 21,7%
3 24 34,8%
4 6 8,7%
5 0 0,0%
N. V. 19 27, 5%
ÖSSZESEN 69 100,0%
27. KÉRDÉS: Miután létrehozták az EFM-et, kinek címezték a  helyszíni ellenőrzési jelentéseket? A  hitelintézet 
felügyelőbizottságának, ellenőrző bizottságának, igazgatótanácsának vagy más címzetteknek?
28. KÉRDÉS: Milyen javulások/jelentős változások következtek be az EFM elindítása előtti helyszíni ellenőrzé -
sekhez képest, és hol lát még továbbra is teret a javításra? (lásd: 5. háttérmagyarázat ).
29. KÉRDÉS:  Az ellenőrzési jelentés megállapításait és az ajánlásokat nem osztályozzák súlyossági szint 
szerint. Az adott magyarázatok alapján képes-e megállapítani, hogy mely megállapításoknak kell elsőbbséget 
adni, és hogy ezek mennyire súlyosak? (lásd: 5. háttérmagyarázat ).FELÜGYELŐBIZOTTSÁG 5
ELLENŐRZŐ BIZOTTSÁG 1
IGAZGATÓTANÁCS 33
MÁS CÍMZETT 1
IGAZGATÓTANÁCS ÉS 
FELÜGYELŐBIZOTTSÁG2
VALAMENNYI FELSOROLT 
CÍMZETT2
N. V. 25
ÖSSZESEN 69
30. KÉRDÉS:  Világosan kifejtették-e a  helyszíni jelentésben szereplő megállapításokat, és egyértelmű volt-e 
Önnek, hogy ezeket hogyan kezelje?IGEN 41 59,4%
NEM 7 10,1%
N. V. 21 30,4%
ÖSSZESEN 69 100,0%
31. KÉRDÉS:  Lehetőséget kapott-e arra, hogy észszerű időn belül észrevételeket tegyen a  helyszíni jelentés 
tervezetével kapcsolatban, és megvitassa azt a helyszíni ellenőrző csoporttal?IGEN 46 66,7%
NEM 4 5,8%
N. V. 19 22,7%
ÖSSZESEN 69 100,0%
115 Mellékletek 
 VIII. melléklet5. háttérmagyarázat – Helyszíni ellenőrzések
Azzal kapcsolatban, hogy min lehetne javítani, egyes bankok azt ajánlották, hogy az EKB:
 οosztályozza a helyszíni ellenőrzések megállapításait súlyosság szerint, lehetővé téve azok prioritási sorrendjének 
felállítását; 
 οjavítsa a helyszíni ellenőrzési folyamatot, pl. a végleges jelentések és ajánlások gyorsabb átadásával, és adjon 
több időt a bankoknak, hogy felkészüljenek az ellenőrzés lezárását megelőző megbeszélésekre .
116 Mellékletek 
 VIII. melléklet6. Közös felügyeleti csoportok
32. KÉRDÉS:  Létezik-e világosan meghatározott kommunikációs csatorna az Ön intézménye és az 
intézményének felügyeletéért felelős EFM közös felügyeleti csoport között?IGEN 65 94,2%
NEM 4 5,8%
N. V. 0 0,0%
ÖSSZESEN 69 100,0%
33. KÉRDÉS:  Ha igen, a közös felügyeleti csoport mely tagja az Ön első számú kapcsolattartó 
pontja? (Kérjük, a beosztást adja meg, ne pedig egy személy nevét, pl. a közös felügyeleti csoport 
koordinátora, illetékes nemzeti hatósági alkalmazott stb.)A KÖZÖS FELÜGYELETI CSOPORT 
KOORDINÁTORA38
AZ ILLETÉKES NEMZETI HATÓSÁG 5
A KÖZÖS FELÜGYELETI CSOPORT KOORDINÁ -
TORA ÉS AZ ILLETÉKES NEMZETI HATÓSÁG11
A KÖZÖS FELÜGYELETI CSOPORT KOORDINÁ -
TORA VAGY AZ ILLETÉKES NEMZETI HATÓSÁG3
A KÉRDÉSTŐL FÜGG 6
N. V. 6
ÖSSZESEN 69
34. KÉRDÉS:  Intézménye módszeresen képes-e a  választása szerinti nyelven kommunikálni 
a közös felügyeleti csoport tagjaival?
35. KÉRDÉS:  Ha nem, kérjük, írja le a problémákat, és hogy min lehetne javítani. (lásd: 
6. háttérmagyarázat ).IGEN 57 82,6%
NEM 11 15,9%
N. V. 1 1,4%
ÖSSZESEN 69 100,0%
36. KÉRDÉS:  Tart-e a közös felügyeleti csoport helyszíni megbeszéléseket az Ön intézményének 
a vezetésével?IGEN 67 97,1%
NEM 2 2,9%
N. V. 0 0,0%
ÖSSZESEN 69 100,0%
37. KÉRDÉS:  Ha sor kerül ilyen megbeszélésekre, általában milyen gyakran, és ezek a megbeszé -
lések mennyi ideig tartanak? (Kérjük, adja meg az egy év alatt tartott megbeszélések számát.)>12 9
10-12 11
8-9 3
6-7 6
4-5 20
2-3 7
1 2
ATTÓL FÜGG 3
N. V. 8
ÖSSZESEN 69
38. KÉRDÉS:  A megbeszélések gyakorisága 1 = túlzott, 2 = megfelelő, 3 = nem elégséges? 1 13 18,8%
2 56 81,2%
3 0 0,0%
N. V. 0 0,0%
ÖSSZESEN 69 100,0%
117 Mellékletek 
 VIII. melléklet39. KÉRDÉS:  A megbeszélések időtartama 1 = túlzott, 2 = megfelelő, 3 = nem elégséges? 1 6 8,7%
2 62 89,9%
3 1 1,4%
N. V. 0 0,0%
ÖSSZESEN 69 100,0%
40. KÉRDÉS:  A közös felügyeleti csoport koordinátora mindig jelen van az ilyen megbeszéléseken? IGEN 52 75,4%
NEM 17 24,6%
N. V. 0 0,0%
ÖSSZESEN 69 100,0%
41. KÉRDÉS:  Hogyan minősítené egy 1-től (= nagyon jó) 5-ig (= nagyon rossz) terjedő skálán 
a közös felügyeleti csoport által az EFM keretében végzett nem helyszíni felügyelet minőségét? Ha 
nem történt elég érintkezés e  kérdés értékeléséhez, kérjük, válassza a  „nem alkalmazandó” opciót.1 4 5,8%
2 30 43,5%
3 23 33,3%
4 8 11,6%
5 0 0,0%
N. V. 4 5,8%
ÖSSZESEN 69 100,0%
42. KÉRDÉS:  Hogyan változott a  nem helyszíni felügyelet minősége az EFM előtti felügyeleti 
rendszerhez képest (1 = javult, 2 = nem változott, 3 = romlott)?
43. KÉRDÉS: Ha azt válaszolta, hogy romlott vagy javult, kérjük, fejtse ki, hogy miben nyilvánul ez 
meg (lásd:  6. háttérmagyarázat ).1 23 33,3%
2 34 49,3%
3 8 11,6%
N. V. 4 5,8%
ÖSSZESEN 69 100,0%
44. KÉRDÉS: Hogyan változott a nem helyszíni felügyelet hatékonysága az EFM előtti felügyeleti 
rendszerhez képest (1 = javult, 2 = nem változott, 3 = romlott)?
45. KÉRDÉS:  Ha azt válaszolta, hogy romlott vagy javult, kérjük, fejtse ki, hogy miért (lásd: 
6. háttérmagyarázat ).1 10 14,5%
2 36 52,2%
3 17 24,6%
N. V. 6 8,7%
ÖSSZESEN 69 100,0%
46. KÉRDÉS: A közös felügyeleti csoport tagjai kellően ismerik-e az Ön intézményének sajátos 
kockázatait és jellemzőit (azon tagokra gondolva, akikkel találkozott)?IGEN 57 82,6%
NEM 12 17, 4%
N. V. 0 0,0%
ÖSSZESEN 69 100,0%
47. KÉRDÉS:  A SREP-csoport által adott magyarázatokból (pl. a kétoldalú megbeszélések során 
adott magyarázatok) meg tudta érteni, hogy milyen kvalitatív és kvantitatív tényezők befolyásol -
ták SREP-pontszámát?IGEN 36 52,2%
NEM 32 46,4%
N. V. 1 1,4%
ÖSSZESEN 69 100,0%
118 Mellékletek 
 VIII. melléklet48. KÉRDÉS:  Ha kérdéseket tesz fel a közös felügyeleti csoportnak, észszerű időn belül választ 
kap?IGEN 55 79,7%
NEM 14 20,3%
N. V. 0 0,0%
ÖSSZESEN 69 100,0%
49. KÉRDÉS: Előfordult-e olyan eset, hogy a közös felügyeleti csoportnak feltett kérdések megvá -
laszolatlanul maradtak, vagy olyan válasz érkezett, amely nem volt érthető?IGEN 18 26,1%
NEM 50 72,5%
N. V. 1 1,4%
ÖSSZESEN 69 100,0%
119 Mellékletek 
 
6. háttérmagyarázat – Közös fel ügyeleti csoportok
Azzal kapcsolatban, hogy min lehetne javítani, egyes bankok azt ajánlották, hogy az EKB:
 οkönnyítse meg a közös felügyeleti csoportokkal való (pl. a technikai kérdésekkel kapcsolatos) kommunikációt 
saját választott (anya)nyelvükön. Előfordult például, hogy a bank nemzeti nyelvén meglévő dokumentumokat 
angol nyelven is bekérték, noha a közös felügyeleti csoport néhány tagja az adott ország állampolgára volt. A 
közös felügyeleti csoport koordinátorának és tagjainak kellően érteniük kell az intézmény által választott nyel -
vet, hogy el tudják olvasni és meg tudják érteni az információkat; 
 οjavítsa a közös felügyeleti csoportoknak az EKB-tól és az illetékes nemzeti hatóságoktól érkező tagjai közötti ko -
ordinációt. Például a közös felügyeleti csoport postaládája csak az EKB-tagok számára hozzáférhető, az illetékes 
nemzeti hatósági tagok számára nem.
  50. KÉRDÉS:  A közös felügyeleti csoporttól kapott válaszok világosak-e, és azokat észszerű 
mértékben megindokolják-e?IGEN 59 85,5%
NEM 8 11,6%
N. V. 2 2,9%
ÖSSZESEN 69 100,0%VIII. melléklet
120 Mellékletek 
 IX. mellékletAz EKB Európai Parlament felé való elszámoltathatóságát biztosító mechanizmus fő 
elemei
Az 1024/2013/EU rendelet 
az Európai Központi 
Banknak a hitelintézetek 
prudenciális 
felügyeletére vonatkozó 
politikákkal kapcsolatos 
külön feladatokkal 
történő megbízásárólA 20. cikk (1) bekezdése: A rendelet végrehajtása tekintetében az EKB elszámolási kötelezettséggel tartozik az Európai 
Parlament és a Tanács felé.
A 20. cikk (3) bekezdése: A rendeletben rá ruházott feladatok végrehajtásáról szóló jelentést az EKB felügyeleti testülete 
elnökének kell nyilvánosan a  Parlament elé terjesztenie.
A 20. cikk (3) bekezdése: A rendeletben rá ruházott feladatok végrehajtásáról szóló jelentést az EKB felügyeleti testülete 
elnökének kell nyilvánosan a  Parlament elé terjesztenie.
A 20. cikk (6) bekezdése: Az EKB [...] szóban vagy írásban válaszol a Parlament által hozzá intézett kérdésekre.
A 20. cikk (8) bekezdése: Az EKB felügyeleti testületének elnöke kérésre zárt ajtók mögött bizalmas szóbeli megbeszé -
léseket tart a Parlament illetékes bizottságának elnökével és alelnökével a felügyeleti feladatairól, amennyiben ezek a meg -
beszélések szükségesek ahhoz, hogy a Parlament gyakorolhassa az EUMSZ-ben foglalt hatásköreit.
A 20. cikk (9) bekezdése: Az EKB lojálisan együttműködik a Parlament minden vizsgálata során, az EUMSZ-ben foglaltaknak 
megfelelően.
Az Európai Parlament 
és az EKB közötti 
intézményközi 
megállapodás1.  Az EKB évente jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek az 1024/2013/EU rendeletben ráruházott feladatok végrehaj -
tásáról. Az éves jelentést az EKB felügyeleti testületének elnöke nyilvános meghallgatás keretében terjeszti a  Parla -
ment elé.
2.  Az EKB felügyeleti testületének elnöke a Parlament illetékes bizottságának kérésére részt vesz a felügyeleti feladatok 
végrehajtásáról szóló rendes nyilvános meghallgatásokon. A Parlament illetékes bizottsága és az EKB közös megegye -
zéssel meghatároz két következő évi időpontot, amikor ilyen meghallgatásra kerül sor.
3.  A Parlament illetékes bizottsága a felügyeleti kérdésekkel kapcsolatban további eseti eszmecseréket is kérhet a fel -
ügyeleti testület elnökétől.
4.  Amennyiben a Parlamentnek az EUMSZ-ben és az uniós jogban rögzített hatásköre gyakorlásához szükséges, illetékes 
bizottságának elnöke indokolással ellátott írásos kérelemben külön bizalmas ülések megtartását kérheti a  felügyeleti 
testület elnökétől.
5.  A felügyeleti testület elnökének vagy a Parlament illetékes bizottsága elnökének indokolással ellátott kérésére, és 
amennyiben erről a felek kölcsönösen megállapodnak, a rendes meghallgatásokon, az eseti eszmecseréken és a bi -
zalmas üléseken részt vehetnek az EKB felügyeleti testületbe delegált képviselői vagy a  felügyeleti személyzet vezető 
beosztású tagjai.
6.  A rendes meghallgatások, eseti eszmecserék és bizalmas ülések az EFM tevékenységének és működésének valamennyi, 
az EFM-rendeletben szabályozott aspektusára kiterjedhetnek.
7.  A bizalmas üléseken kizárólag a felügyeleti testület elnöke, valamint a Parlament illetékes bizottságának elnöke és 
alelnöke vehet részt.
8.  Az EKB a felügyeleti testület intézkedéseiről legalább egy olyan átfogó és közérthető összefoglalót bocsát a Parlament 
illetékes bizottságának rendelkezésére, amely rávilágít a megbeszélések tartalmára, és tartalmazza a határozatok 
magyarázatokkal ellátott jegyzékét.
Forrás:  Számvevőszék.
121 Mellékletek 
 X. mellékletA helyszíni ellenőrzésekkel kapcsolatos jelentéstételi folyamat felépítése
9.
A VÉGLEGES ajánlások 
elküldése a hitelintézetnek
és az illetékes nemzeti 
hatóságnak8. 7. 6.
Ajánlások
elkészítéseA jelentés és
az ajánlástervezet elküldése
a hitelintézetnek5. 4. 3. 2. 1. 
A végleges jelentés
és a bizalmas levél elküldése
a közös felügyeleti csoportnak
és az illetékes nemzeti 
hatóságoknakMegbeszélés
a hitelintézettelAz előzetes jelentéstervezet/
a megállapítások 
felsorolásának elkészítése
Részt vevő felekA jelentéstervezet elkészítése Következetességi ellenőrzés
Ellenőrző csoport Ellenőrző csoport Ellenőrző csoport EKB COI Küldetésvezető
Hitelintézet
Közös felügyeleti csoport
Ellenőrzött szervezetKözös felügyeleti csoport 
KüldetésvezetőKözös felügyeleti csoport Közös felügyeleti csoport Közös felügyeleti csoport Záró megbeszélésRészt vevő felek
Forrás:  Számvevőszék, az EKB adatai alapján.
122 Az EKB válasza
Összefoglaló
Az EKB nagyra értékeli a Számvevőszék munkáját, amely segít tovább javítani az EFM tevékenységét. Azonban örült volna 
annak, ha a számvevőszéki jelentés egyértelműbben elismeri a bankfelügyeleti funkció létrehozása során elért legfőbb 
eredményeket.
Az EFM a bankunió egyik kulcseleme, megalapításával pedig olyan alappillért hoztunk létre, amelyet az euroövezeti 
válság legzavarosabb szakaszának lezárása megkívánt . Az EKB az illetékes nemzeti hatóságokkal (INH) együttműködve 
kevesebb mint 13 hónap alatt, tehát kivételesen rövid és kihívásokkal teli időkeretben hozta létre az EFM-et. Ez a hatalmas 
erőfeszítés tette lehetővé, hogy 2014. november 4-től a felügyelet átvegye 129 jelentős bankcsoport, és ezen belül mint -
egy 1200 felügyelt hitelintézet közvetlen felügyeletét, továbbá, hogy elvégezze a szükséges előkészületeket a kevésbé 
jelentős hitelintézetek felügyeletének felvigyázására. Az azóta eltelt időszakban az EKB további jelentős előrelépést tett 
a felügyeleti gyakorlat európai szintű harmonizálására, és ma már több mint 1500 felügyeleti határozatot hoz évente.
E vállalkozás és a hozzá kapcsolódó eredmények jelentőségét és nagyságrendjét a lakosság széles körben elismeri, és az 
EKB úgy véli, hogy a jelentés mindezt egyértelműbben kidomboríthatta volna.
VII
Az EKB felhívná a figyelmet arra, hogy nem saját hatáskörben döntött arról, hogy a felügyeleti testület ne gyakorolhasson 
ellenőrzést a felügyeleti költségvetés és a humán erőforrások felett. Megjegyzendő, hogy a felügyeleti testület nem az 
EKB döntéshozó testületeinek egyike, hanem az EKB intézményi struktúrájához az EFM-rendelet, vagyis egy másodlagos 
jogszabály által csatolt további grémium. A Kormányzótanács és az Igazgatóság humán erőforrások és pénzügyi források 
feletti, elsődleges jogban rögzített hatásköreit fenn kell tartani. Az EKB továbbá felhívná a figyelmet az EKB eljárási sza -
bályzatának 15.1. cikkére, amely a humán erőforrásokat és a pénzügyi erőforrásokat a felügyeleti testület tevékenységével 
hozza kapcsolatba, amikor így fogalmaz: [az EKB által ellátott] „ felügyeleti feladatok kiadásainak a költségvetésben elkülö -
nítve azonosíthatónak kell lenniük, és azokról konzultálni kell a felügyeleti testület elnökével és alelnökével .”
Az EKB megítélése szerint az, hogy a felügyeleti testület nem gyakorol ellenőrzést a felügyeleti költségvetés és az emberi 
erőforrások felett, összeegyeztethető az elkülönítés alapelvével, és nem veszélyezteti az EKB monetáris politikai és fel -
ügyeleti munkaterületeinek függetlenségét. Az alapelv a két terület funkcionális elkülönítését követeli meg, azt azonban 
nem, hogy a felügyeleti testületnek teljes ellenőrzést kelljen gyakorolnia a felügyeleti költségvetés, valamint akár az EKB, 
akár az INH-k humán erőforrásai felett. Amint azt a Számvevőszék jelentésének 14. lábjegyzetében elismeri, az EFM-ren -
delet nem érintette az Igazgatóságnak az EKB belső szervezetének irányításával, ezen belül a HR- és költségvetési ügyek -
kel kapcsolatos hatáskörét.
Az úgynevezett közös szolgálatok, vagyis a mindkét munkaterület számára szolgáltatást nyújtó szervezeti egységek 
létrehozása szintén nem vezet összeférhetetlenséghez, és ennek megfelelően összeegyeztethető az elkülönítés alapelvé -
vel. A közös szolgálatok révén megelőzhető a tevékenységek kettőzése a hatékonyság és az eredményesség érdekében. 
Ugyanez a megközelítés tükröződik az EKB elkülönítésről szóló határozatának (EKB/2014/39) 14. preambulumbekezdésé -
ben, amely így fogalmaz: „ a monetáris politikai és a felügyeleti funkció hatékony elkülönítése nem akadályozhatja meg a két 
szakpolitikai funkció azonos intézményen belül történő egyesítésének eredményeként várható előnyök kiaknázását, amikor ez 
lehetséges és kívánatos... ”.
Az EKB válasza 123
Nehézségek az ellenőrzési bizonyítékok megszerzése során
19
Az EKB úgy véli, hogy a Számvevőszék rendelkezésére bocsátotta mindazokat az ellenőrzési bizonyítékokat, amelyek 
utóbbi megbízatásának teljesítéséhez szükségesek. A Számvevőszék megbízatása az „ EKB irányítása  operatív hatékonysá -
gának ” ellenőrzésére terjed ki, amelyről a KBER alapokmányának 27. cikk 2. bekezdése, valamint az EFM-rendelet 20. cikk 
(7) bekezdése rendelkezik. Ennek megfelelően az EKB nem ért egyet a Számvevőszék megállapításával, miszerint az EKB 
csak nagyon kis részét biztosította a kért információknak. Az EKB a KBER-alapokmányban és az EFM-rendeletben foglalt 
kötelezettségeivel összhangban teljes mértékben együttműködött a Számvevőszékkel ellenőrzési munkájának előmoz -
dítására, továbbá komoly erőforrásokat és időt mozgósított annak érdekében, hogy jelentős mennyiségű dokumentum 
és felvilágosítás állhasson az ellenőrző csoport rendelkezésére. Egyes dokumentumokba (például a felügyeleti testület 
üléseinek jegyzőkönyvébe és az egyes felügyeleti határozatokba) azonban nem állt módjában betekintést nyújtani, mivel 
ezek nem köthetők az EKB irányításának operatív hatékonyságához, amint azt a KBER alapokmánya előírja, és amint az az 
EFM-rendeletben tükröződik.
Irányítás
30
Egy esetben az ABoR-eljárást követő intézkedések hosszabb időt vettek igénybe, mivel összetett ügyről volt szó, továbbá 
tiszteletben kellett tartani a felügyelt pénzintézet meghallgatáshoz való jogát.
39
Az irányítóbizottság az érvek és ellenérvek alapos megfontolását követően döntött úgy, hogy a jelenlegi munkaszervezési 
gyakorlat megtartása a lehető legjobb opció.
40
Az EKB megjegyzi, hogy a teljes elkülönítés kizárólag felügyeleti és monetáris politikai feladatainak ellátására nézve köte -
lező az összeférhetetlenség elkerülésének érdekében. Nem vonatkozik ugyanakkor azokra a szervezeti egységekre, így 
a közös szolgálatokra sem, amelyek nem vesznek részt a monetáris és a felügyeleti politika meghatározásában.
42
Az EKB meg kívánja jegyezni, hogy „közös szolgálatokat” kizárólag abban az esetben lehet létrehozni, ha az általuk 
nyújtott támogatás nem vezet összeférhetetlenséghez az EKB felügyeleti és monetáris politikai célkitűzései között az 
EKB/2014/39 határozat 11. preambulumbekezdése értelmében. A közös szolgálatok olyan szervezeti egységek, amelyek az 
EKB szakpolitikai funkcióinak nyújtanak olyan szakmai jellegű támogatást, amely nem befolyásolja az EKB szakpolitikáinak 
kidolgozását.
Az EKB válasza 124
45
Sem az EFM-rendelet betűjéből, sem szellemiségéből nem következik a „kínai falak” fogalma. Ehelyett más megközelítést 
alkalmaz, amely szerint a két terület között egészen addig megengedett a kommunikáció és az információcsere, amíg 
az nem vezet összeférhetetlenséghez, hogy így ki lehessen aknázni a monetáris politikai és a felügyeleti területek „egy 
tető alá hozásából” adódó pozitív szinergiákat. Ennek érdekében az EFM-rendelet 25. cikk (3) bekezdése előírja az EKB 
számára, hogy „ elfogadja és nyilvánosságra hozza a szükséges belső szabályokat, így többek között a szakmai titoktartásra és 
a két külön funkcionális terület közötti információcserére vonatkozó előírásokat. ” Ez a rendelkezés explicit módon elismeri 
a két terület közötti információcsere lehetőségét.
51
Lásd az EKB-nak a VII. bekezdés első részére adott válaszát.
60
Az EKB hozzátenné, hogy a munkamennyiséghez köthető okok miatt, illetve a 2015 decemberében született elvi megálla -
podás értelmében az IAC 2016 júliusában úgy határozott, hogy az ATF SSM/Statisztika részleget ATF SSM és ATF Statisztika 
néven két részre bontja. A változás 2016 végén lép életbe.
63
Az ATF NKB-k/INH-k által jelölt tagjai kiterjedt bankfelügyeleti tapasztalattal rendelkeznek, beleértve több éves vezetői 
múltat is.
Közös válasz a 73. és a 74. bekezdésre
Az EKB úgy véli, hogy a nagy és közepes kockázati besorolású területek, valamint kulcsfontosságú elemek ellenőrzése 
garantált.
Megítélése szerint a tervezésben alkalmazott megközelítés megfelel a szakmában bevett gyakorlatnak. Noha nincs köte -
lező kockázati ciklus, a kockázatértékelő modell a kapcsolódó eljárásokon korábban elvégzett ellenőrzési munkát is figye -
lembe veszi. Az ellenőrzés kiválasztása negyedévente kiigazított kockázatértékelésen alapul, az ellenőrzési témaköröket 
érintő döntések során pedig azt is figyelembe veszik, hogy mikor volt a legutóbbi ellenőrzés és hogy ez a kapcsolódó 
eljáráson belül mely kockázati területeket érintette.
75
A D-IA erőforrásai az EKB összes műveletét és tevékenységét lefedik. Az EKB úgy véli, hogy az említett százalékos arányt 
tágabb kontextusba helyezve kell értelmezni. Az EFM-hez kapcsolódó ellenőrzési tárgyak vizsgálatára külön ellenőrzési 
csoport alakult, amelyet fokozatosan építettek fel a D-IA-n belül, ám 2015 folyamán ez a folyamat még nem zárult le. Ezért 
a 2015-ös átfogó adat nem tükrözi maradéktalanul a jelenlegi helyzetet.
Az EKB válasza 125
76
Az EKB hozzátenné, hogy a kalibráció korrigálja például a kockázatminősítési modellek alkalmazásához kötődő követ -
kezetlenségeket, ami a prioritási sorrend felállításának egyik eszköze. A szakmai normák megkívánják, hogy a belső 
ellenőrzés prioritásai összhangban legyenek az intézmény céljaival és hogy az ellenőrzési tervek „egyéb tényezők mellett  
a kockázatok és a nekik való kitettség értékelésén alapuljanak” .1 Az EKB úgy véli, hogy ez a megközelítés megfelel a szakmai 
normáknak.
77
A prioritási sorrend felállítása során figyelembe vették, hogy bizonyos eljárások még mindig a „fejlesztési szakaszban” 
tartanak. Az EKB megítélése szerint ezen a ponton a kiválasztott vizsgálatoknak nagyobb hozzáadott értékük volt, mint 
a SREP-hez vagy a bankválsághoz kötődő eljárások felülvizsgálatának, amelyeket pedig középtávra ütemeztek.
Elszámoltathatósági mechanizmusok
Közös válasz a 78. és az azt követő bekezdésekre
Az EKB úgy véli, hogy komoly elszámoltathatósági keretrendszer (lásd a jelentés IX. Mellékletében szereplő leírást) hatálya 
alá esik, és hogy működése maradéktalanul összhangban áll a KBER-alapokmány, az EFM-rendelet, valamint az Európai 
Parlamenttel és a Tanáccsal kötött intézményközi megállapodások vonatkozó rendelkezéseivel. A keretrendszer részletes, 
kifejezetten az EKB számára kidolgozott elszámoltathatósági szabályokat irányoz elő, amelyek ennek megfelelően rele -
vánsabbak, mint a Számvevőszék „ uniós elszámoltathatóságról szóló állapotfelmérése ”.
89
Az EKB egyetért azzal, hogy a „hivatalos teljesítménykeret” hasznos eszköznek bizonyulhat a bankfelügyelet eredményes -
ségének mérésére, ám egy ilyen keret kidolgozása hosszabb időt igényel. Ennek hátterében az a gyakorlati szempont áll, 
hogy a teljesítménykeretnek a megfelelő mutatókon kell alapulnia, amelyek körének meghatározásához tapasztalatra van 
szükség. Ráadásul ezeket a mutatókat ajánlatos több éven keresztül mérni.
91
Az EKB megjegyzi, hogy az IMF hivatkozott technikai feljegyzését az IMF szakértői készítették, és mint ilyen, nem minősül 
a Valutaalap hivatalos állásfoglalásának. Az EKB ezért kifogásolja, hogy a Számvevőszék egy ilyen tanulmányra mint rele -
váns referenciára hivatkozik.
Az EKB emellett egyértelműsíteni kívánja, hogy a felügyeleti testület ülésein elhangzottak bizalmas információnak 
minősülnek, összhangban az EKB eljárási szabályzata 23. cikk (1) bekezdésében foglaltakkal. Mindez az EKB számára 
meghatározott szigorú szakmai titoktartási követelményeket tükrözi, amelyekről a KBER-alapokmány 37. cikke, valamint 
az EFM-rendelet 27. cikke rendelkezik. A teljes elszámoltathatóság biztosítására az EKB – összhangban az Európai Parla -
menttel kötött intézményközi megállapodással – átfogó és érdemi jegyzőkönyvet juttat el a felügyeleti testület üléseiről 
a Parlament illetékes bizottságához, hogy érthetővé tegye a testületben zajló vitákat. A jegyzőkönyv a határozatok meg -
jegyzésekkel ellátott jegyzékét is tartalmazza.
1 Lásd még az International Standards for the Professional Practice of Internal Auditing ( A belső ellenőrzés gyakorlatának nemzetközi normái ) című 
dokumentum 2010. számú, tervezéssel foglalkozó teljesítménynormáját (hatályos 2013. január 1-től), valamint a hozzá kapcsolódó, 2010-2011-es 
gyakorlati útmutatót.
Az EKB válasza 126
92
Az EKB szeretné hangsúlyozni, hogy maradéktalanul támogatja az Európai Bizottságnak az EFM-rendelet felülvizsgálatára 
irányuló, jelenleg zajló munkáját, és hogy a bizalmas adatkezelési és titoktartási megállapodás aláírását követően a Bizott -
ság rendelkezésére bocsátotta a kért dokumentációt.
Az EKB rámutatna továbbá arra, hogy az EFM-rendelet felülvizsgálata nem része az EFM-rendeletben meghatározott 
elszámoltathatósági keretrendszernek.
94
Az EKB szeretné hozzátenni, hogy amint azt a Számvevőszék a 93. bekezdésben elismeri, az EKB bankfelügyeleti webolda -
lán „ átfogó információkat ” közöl arról, hogy miként látja el bankfelügyeleti feladatait. A bankfelügyeleti munkát bemutató 
általános kiadványon kívül több dokumentumot is publikált, amelyekben szakpolitikai állásfoglalásait és a felügyeleti 
gyakorlatot vázolja fel (pl. Útmutató az uniós jogban szereplő választási és mérlegelési lehetőségekről). Az EKB folyama -
tosan munkálkodik azon, hogy javítsa felügyeleti megközelítésének átláthatóságát, ezért az elkövetkező hónapok során 
további szakpolitikai állásfoglalásokat fog közzétenni, amint a szükséges nyilvános konzultációk lezárulnak. Ami a SREP-et 
illeti, 2016. februárjában az EKB kiadta az „SSM SREP Methodology Booklet” (EFM SREP-módszertani füzet) című kiadványt, 
amely a SREP-eljárás jogi alapját és módszertanát ismerteti. A banknak ezek a szakpolitikai állásfoglalásokat és gyakorla -
tot felvázoló dokumentumai relevánsabbak a hitelintézetek számára, mint a Felügyeleti kézikönyv.
Az EKB emellett más kommunikációs eszközöket (műhelyfoglalkozás bankoknak, beszéd, felügyeleti párbeszéd a közös 
felügyeleti csoportokkal, sajtóközlemény, konferencia, telefonbeszélgetés bankok vezetőivel) is igénybe vesz a felügyelt 
szervezeteknek az EKB felügyeleti megközelítéséről való tájékoztatására.
Az EKB összességében úgy véli, hogy elegendő információt bocsát a felügyelt szervezetek rendelkezésére ahhoz, hogy 
azok kellően megérthessék az EFM bankfelügyeleti munkáját.
Közös válasz a 95. és a 96. bekezdésre
Az EKB véleménye szerint elegendő információt bocsát az érintettek rendelkezésére. Azzal kapcsolatban, hogy a ban -
kok miként ítélik meg a SREP-pel kapcsolatos információk közzétételét, az EKB pozitívan értékeli, hogy a válaszadó 69 
bank fele úgy véli, az EKB igen átfogó vagy legalábbis kiegyensúlyozott tájékoztatást nyújtott a SREP-eljárásról és annak 
eredményeiről.
A felügyeleti eljárásokkal kapcsolatos információk minőségét illetően az EKB megjegyzi, hogy a válaszadók 68%-a úgy 
ítélte meg, hogy megfelelő minőségű információt kapott.
103
Ami a felmérések iránti igényt illeti, az EKB felhívja a figyelmet arra, hogy az EFM létrehozása óta szoros kapcsolatot ápol 
a bankszövetségekkel, köztük az Európai Bankszövetséggel (EBF), amely a bankok 2015. Évi EFM-felügyeleti tapaszta -
latához kapcsolódó (éves gyakoriságúra tervezett) munkája részeként (a nemzeti bankszövetségekkel összehangolva) 
felmérést készített az akkor 122 jelentős intézmény közül 94-gyel. Az EBF jelentésében foglalt ajánlásokat az elnökségi 
válaszok, valamint a bankok képviselőivel való technikai szintű értekezletek követték.
Az EKB, amely ez idáig elsősorban az EFM működőképessé tételével foglalkozott, a jövőben fontolóra veszi saját felméré -
sek készítésének a lehetőségét is, amennyiben ez egyértelműen hozzáadott értéket képvisel (különös tekintettel a többi 
érdekelt általi felmérésekkel való átfedés elkerülésére).
Az EKB válasza 127
Közös fel ügyeleti csoportok  – szervezés és erőforrás-elosztás
110
Pontosítani kívánja, hogy az EFM létrehozásakor kialakított 25% EKB-s és 75% INH-s személyiállomány-arány egy széles 
körben alkalmazott referenciaszám, nem pedig formalizált célkitűzés volt.
115
Megjegyezzük, hogy ugyan húzható bizonyos párhuzam a rendszerszempontból fontos globális bankok (G-SIB) jelentő -
ségének értékelése és az EKB-nak a klaszterek kialakítására vonatkozó módszertana között, az EBH módszertanához nem 
fűződik érdemi kapcsolat. Az EKB módszertana ugyanis nem az EBH megközelítése szerint kategorizálja a bankokat, és 
nem rendelkezik sem a G-SIB-ek, sem a jelentős hitelintézetek körének megállapításáról. Az EKB klaszterképzésének célja 
a jelentős intézményekre vonatkozó alkategóriák bevezetése, hogy ezáltal érvényre juttassa az arányosság elvét. Ennek 
révén létrehozzuk a jelentős intézmények kategóriáján belül a személyzeti létszám elosztásának kiindulási pontját.
119
Kérjük, tekintse meg az EKB 115. Bekezdésre adott válaszát.
…de az egymással ütköző jelentési csatornák…
Kérjük, tekintse meg az EKB 147. bekezdésre adott válaszát.
141. (c)
Az EKB megjegyzi, hogy ezt a technikai korlátot 2016. szeptember 6-án feloldották.
147
Az EKB véleménye szerint az „egymással ütköző jelentési csatornák” megfogalmazás nem megfelelő. Vélekedése szerint 
ugyanis a jelentési csatornák párhuzamosak ugyan, de nem  ütköznek egymással. Az EFM szervezeti felépítése alapján az 
EFM-en kívül eső feladatokért, a hierarchiával kapcsolatos ügyekért és a humán erőforrásokért kizárólag az INH vezetése 
felel.
149
Az EKB véleménye szerint túl korai lenne egy nem helyszíni felügyeleti tanúsítási programmal foglalkozni. A felügyeleti 
képzést irányító csoport jelenleg alakítja ki az érintett EFM-munkatársak rendszerszintű közös képzési tervét, ezért a fel -
ügyeleti tanúsítási program elsietett lenne. A képzési programnak a nem helyszíni felügyeletre való korlátozása figyelmen 
kívül hagyná a tényt, hogy a munkatársak idővel rotálnak az egyes feladatok között, tehát általánosabban alkalmazható 
tanmenetre lesz szükségük.
Az EKB válasza 128
Helyszíni fel ügyelet
159
Ez a kategorizálás megváltozik, amint az EFM kézikönyv átdolgozása megtörténik a 163. bekezdésben leírt célzott beavat -
kozási szintek (targeted engagement levels) fogalmának bevezetése kapcsán.
178
Az EKB pontosítani szeretné, hogy a megállapítások következetes osztályozásáról szóló hivatalos útmutatás hivatalosan is 
belekerül az EFM kézikönyv 2016-ban aktualizált 6. fejezetébe.
182
Az EKB pontosítani szeretné, hogy az azzal kapcsolatos információ, hogy a hitelintézet részéről kitől várják el a záró meg -
beszélésen való megjelenést, a 2016 folyamán kiadandó helyszíni ellenőrzési (OSI) útmutatásban lesz benne.
Következtetések és ajánlások
184
Az EKB nem ért egyet azzal a kijelentéssel, hogy az ellenőrzés olyan ellenőrzési hiátus létét erősítette meg, amely az EFM 
létrehozása óta keletkezett. Véleményünk szerint a Számvevőszék minden olyan adatot és dokumentációt kézhez kapott, 
amely ahhoz szükséges, hogy a KBER alapokmányának 27. cikk 2. bekezdésével és az EFM-rendelet 20. cikk (7) bekezdésé -
vel összhangban értékeljék az EKB igazgatásának működési hatékonyságát.
Felhívjuk továbbá a figyelmet a 80. bekezdésre tett észrevételünkre is, amelyben a jelenleg érvényes különféle ellenőrzési 
szinteket és elszámoltathatósági mechanizmusokat mutatjuk be.
186
Kérjük, tekintse meg az EKB 40. és 45. bekezdésekre adott válaszát.
187
Kérjük, tekintse meg az EKB 73. és 74. bekezdésekre adott válaszát.
Az EKB válasza 129
1. ajánlás
Az EKB elfogadja az ajánlás első részét és az ajánlott megvalósítási határidőt, amennyiben azt a Kormányzótanács is 
jóváhagyja.
Az EKB szeretné megjegyezni, hogy törekedni fog a döntéshozatali folyamat további egyszerűsítésére. Valójában már 
több lépést tett ebben az irányban, így például a legtöbb felügyeleti határozatot írásos eljárással hozzuk meg, és a dön -
téshozó testületek elé kerülő dokumentációt szabványosítottuk. Az EKB ezenfelül a felügyeleti határozatok olyan delegá -
ciós keretrendszerén dolgozik, amely lehetővé teszi a rutinjellegű felügyeleti határozatok alsóbb szintű elfogadását.
Az EKB elfogadja az ajánlás második részét. A felügyeleti testület titkársága már kidolgozott ellenőrző listákat, sablonokat 
és folyamatábrákat, amelyeket 2016 szeptemberében a bankfelügyeletben részt vevő szervezeti egységek munkatársai -
nak rendelkezésére bocsát. A titkárság továbbfejleszti ezt az eszköztárat, és képzést kínál használatukról.
2. ajánlás
Az EKB elfogadja az ajánlás (i) részét.
Az EKB nem fogadja el az ajánlás (ii) részét.
A 66. preambulumbekezdés a személyzetnek csak azon tagjai esetében említ eltérő jelentési csatornát, akik a szóban 
forgó rendelet által az EKB-ra ruházott felügyeleti feladatokat látják el, ez pedig nem foglalja magában a közös szolgála -
tok személyzetét. Amennyiben a közös szolgálatokban is szigorúan ezt az elvet követnénk, jelentősen emelkednének 
a költségek, és csökkenne az EKB operatív igazgatásának hatékonysága.
Az EKB nem fogadja el az ajánlás (iii) részét.
Vélekedése szerint ugyanis a jogi feltételrendszer határain belül az elnök és az alelnök jelenleg is szorosan részt vesz 
a költségvetési folyamatban. Az eljárási szabályzatban foglaltaknak megfelelően konzultálnak az elnökkel és az alel -
nökkel. Az EFM-rendelet előírja, hogy az alelnöknek benne kell lennie az EKB Igazgatóságában és a végső döntéshozónak 
tekintett Kormányzótanácsban. Ez biztosítja a felügyeleti funkció szempontjainak megfelelő érvényesülését, valamint 
a nagyfokú befolyás és átláthatóság megőrzését.
3. ajánlás
Az EKB elfogadja az ajánlást amennyiben határozat születik a belső ellenőrzési funkció további erőforrásokkal való 
ellátásáról.
188
Az EKB pontosítani kívánja, hogy nem „szabott meg” korlátozást a dokumentumokba való betekintésre. A Számvevőszék -
nek a dokumentumokba való betekintése – a KBER alapokmánya 27. cikk 2. bekezdésében és az EFM-rendelet 20. cikk (7) 
bekezdésében lefektetett – mandátumával összhangban kell hogy álljon. Tehát nem hiányzik az együttműködés, csak az 
ellenőrzés hatáskörét értelmezzük eltérően.
Az EKB válasza 130
4. ajánlás
Az EKB tudomásul veszi az ajánlást, és továbbra is teljes körű együttműködéséről biztosítja a Számvevőszéket annak érde -
kében, hogy lehetővé tegye a KBER alapokmányában és az EFM-rendeletben előírtak szerinti megbízatásának ellátását.
5. ajánlás
Az EKB a következő feltétellel fogadja el az ajánlást:
Egyetért a felügyeleti tevékenységének átláthatósága iránti igénnyel. Ezzel összefüggésben közzéteszi az EFM prioritásait, 
amelyek a felügyelet súlypontját és célját mutatják be. Az EKB honlapján a felügyeleti tevékenységéről közzétett éves 
jelentésben számol be az említett cél elérésére tett lépésekről. Az éves jelentés átfogó statisztikákat is tartalmaz. Közöl -
jük többek között az engedélyezési eljárásoknak, az uniós jogszabályok megszegésével kapcsolatos bejelentéseknek és 
a végrehajtási és szankcionálási intézkedéseknek a számát, valamint az elvégzett helyszíni ellenőrzések számát is kocká -
zati kategória és klaszter szerinti bontásban.
Az EKB szoros kapcsolatot ápol a bankszövetségekkel, beleértve az EBF-et is, és a bankoknak az EFM-hez kapcsolódó 
2015. évi felügyeleti tapasztalataihoz fűződő munka részeként felmérést készített az akkori 122 jelentős intézmény közül 
94-gyel. A felmérés az országos bankszövetségekkel együttműködve készült, és a tervek szerint évente megismétlődik. 
Az Európai Bankszövetség jelentésében foglalt ajánlásokat az elnökségi válaszok, valamint a banki képviselőkkel való 
technikai szintű értekezletek követték.
Az EKB, amely ez idáig az EFM működőképessé tételére irányította a figyelmét, a jövőben fontolóra veszi saját felméré -
sek készítésének a lehetőségét is, amennyiben ez egyértelműen hozzáadott értéket képvisel; Különösen fontos, hogy ne 
legyen átfedés a bankszövetségek meglevő felméréseivel, így az említett felméréssel sem.
Az EKB folytatja az informatív, átfogó mutatócsoportok fejlesztését, hiszen ezek tovább bővítik az Éves jelentésben és 
egyéb csatornákon keresztül nyilvánosságra hozott információk körét.
A 191–195. bekezdésekre adott közös válasz
Lásd az EKB 104–149. bekezdésekhez fűzött észrevételeit.
Az EKB meg kívánja jegyezni, hogy a jelentés 9. bekezdésében foglaltak szerint az EFM-et az EKB és az INH-k alkotják. 
A közös felügyeleti csoportokhoz, továbbá a helyszíni ellenőrzésekhez kapcsolódó összes személyzeti intézkedést az 
elsődleges uniós jogszabályokban lefektetett intézményi keretrendszeren belül kell meghozni. Ennek értelmében tiszte -
letben kell tartani az együttműködés és párbeszéd szellemében az EKB és az INH-k különböző intézményi megoldásait.
Az említett ellenőrzés gyakorlati részének lebonyolítása óta az SGST (felügyeleti képzési irányító csoport) létrehozásával 
nagy előrelépést tettünk az EFM egységes képzési tantervének kialakítása felé, amelyet az EKB és az INH tagokból álló 
szakértői csoport támogatott. Az első kézzel fogható eredményeket 2016 őszére várjuk.
Az EKB válasza 131
6. ajánlás
Az EKB a következő feltétellel fogadja el az ajánlást:
Megítélése szerint az EFM-keretrendelet módosítása nem feltétlenül szükséges. Az EFM-rendelet 6. cikkének (3) bekez -
dése egyértelműen kimondja, hogy az INH-k számára kötelező, hogy segítséget nyújtsanak az EKB-nak feladatai ellá -
tásában. Emellett a rendelet 6. cikk (2) bekezdése értelmében az INH-k kötelessége a jóhiszemű együttműködés. Az 
EFM-keretrendelet 3. és azt követő cikkei egyértelműen kimondják az INH-k kötelességét arra nézve, hogy személyzetüket 
a közös felügyeleti csoportok rendelkezésére bocsássák; a keretrendelet 4. cikkének (5) bekezdése rendelkezése szerint az 
EKB-nak és az INH-knak konzultálniuk kell egymással, és meg kell állapodniuk az INH-erőforrásoknak a közös csoportokat 
érintő felhasználásáról.
Az EKB szorosan nyomon követte a közös felügyeleti csoportok személyzetének (minőségi és mennyiségi) összeállítását, 
és ezt a jövőben is megteszi. Emellett az INH-kal konzultálva feltárja, hogyan biztosítható a közös felügyeleti csoportok 
számára folyamatosan a megfelelő személyzet. Mindeközben nem zárja ki annak a lehetőségét, hogy szükség esetén 
a keretrendelet módosítását indítványozza a felügyeleti testület, illetve a Kormányzótanács előtt.
7. ajánlás
Az EKB elfogadja az ajánlást, és a 10-es számú ajánlással együttesen foglalkozik vele. A megvalósítást 2018 végére tervezi 
a következő megkötéssel:
Szeretnénk pontosítani, hogy a közös felügyeleti csoportok felállításának jogi feltételrendszere adott. Már a keretrendelet 
4. cikke lefekteti a közös felügyeleti csoporttagoknak az EKB és az INH-k közötti párbeszéden alapuló kinevezési rendsze -
rét, valamint lehetővé teszi az EKB számára, hogy az INH-kat a kinevezés módosítására kötelezze. Ezzel összefüggésben 
olyan intézkedéseket kell kidolgozni, amelyek ahelyett, hogy gyengítik a 4. cikket, gondoskodnak annak messzemenő 
gyakorlásáról. Az EKB tehát tartalmában egyetért az ajánlással, ugyanakkor úgy véli, hogy az együttműködésről szóló 
részt ki kell emelni. A közös felügyeleti csoportok megalapítása és működése ugyanis az EFM felállítása óta az EKB/EFM 
és az INH-k/NKB-k közös erőfeszítése. Az EKB az INH-k/NKB-k kapacitására támaszkodik a közös felügyeleti csoport -
tag-profilhoz elvárt megfelelő tapasztalatú, tudásszintű és kiegészítő készségekkel rendelkező személyzet biztosításában.
Emellett hangsúlyoznunk kell, hogy jelenleg sem az EKB, sem az INH-k nincsenek olyan helyzetben, hogy felesleges 
munkaerővel rendelkeznének, és így egy adott közös felügyeleti csoportba az ideális készségekkel rendelkező személyt 
tudnák kiválasztani. Ezért az EKB is hatékony megoldásnak tartja az olyan esetek aktív kezelését, ahol felmerül a tovább -
fejlesztés vagy a személyzeti kiigazítás igénye. Ezt a megközelítést támogatja az EFM kísérleti visszajelzési eljárásának 
bevezetése, valamint az EFM-képzések tantervének továbbfejlesztése. Ennek az eszköztárnak a megerősítése igazodik 
a jelentés tartalmához és a Számvevőszék egyéb ajánlásaihoz is.
Végül a felügyeleti minőségbiztosítási osztály is adott ajánlásokat, amelyek célja a közös felügyeleti csoportok nagysá -
gának és összetételének megállapításához alkalmazott módszertan finomítása. E szerint a módszertant hozzákapcsol -
nák a banki kockázati profilhoz és a SEP-hez, amivel a cél a kockázati profil kezelése és annak biztosítása, hogy a közös 
felügyeleti csoportok személyzeti ügyeit az INH-kal párbeszédben, éves eljárás keretében intézzék.
8. ajánlás
Az EKB elfogadja ezt az ajánlást azzal a feltétellel, hogy sikerül leküzdeni a jogi (bizalmas adatkezelési) és technikai akadá -
lyokat. Ennek érdekében először megvalósíthatósági tanulmányt készítünk.
Az EKB válasza 132
Az EKB szerint ugyanis a felügyeleti erőforrások eredményes, hatékony elhelyezéséhez elengedhetetlen ezek mennyiségi 
és minőségi szempontból való feltérképezése. Egy ilyen adatbázis megalkotására tett kísérletek ugyanakkor ez idáig 
jelentős jogi akadályokba ütköztek, hiszen tiszteletben kell tartanunk az egyes tagállamoknak a személyes adatok bizal -
mas kezelésére vonatkozó jogszabályait. Az ajánlás alapján az EKB – jogi és technikai megvalósítási tanulmányok készíté -
sével – tovább vizsgálja egy ilyen adatbázis létrehozásának a lehetőségét.
9. ajánlás
Az EKB elfogadja az ajánlást.
10. ajánlás
Az EKB elfogadja az ajánlást.
Ugyanakkor fontosnak tartjuk, hogy az egyes közös felügyeleti csoportok létszámát meghatározó rendszer ne legyen 
túlzottan részletes és bürokratikus. A személyzeti kérdésekben inkább a hatékonyságra kell törekedni, amelyhez hozzá -
tartozik az önálló vezetői döntési jog.
11. ajánlás
Az EKB elfogadja az ajánlást.
A klaszterkialakítási modell időszakos felülvizsgálatát illetően megjegyezzük, hogy most folyik a rendszeres félévenkénti 
felülvizsgálat.
12. ajánlás
Az EKB elfogadja az ajánlást.
Az EKB COI-osztályán a helyszíni ellenőrzésben érintett munkatársak létszáma folyamatosan bővül, hogy minél több 
küldetésvezető kerülhessen ki az EKB soraiból. Ezen a téren elengedhetetlen az INH-knál alkalmazott munkatársak feltétel 
nélküli, tevőleges támogatása. Ugyanakkor a közös felügyeleti csoportok koordinátorai – alkalmanként a COI javaslata 
alapján – határozzák meg, mely vizsgálatokat irányítja az EKB, és melyeket nem.
Mindemellett a kérelmekre vonatkozó múltbeli gyakorlat és a néhány országban jelentkező helyi problémák miatt az 
aktuális személyzeti helyzet valóban nem teszi lehetővé az EKB számára, hogy részt vegyen az összes olyan vizsgálatban 
(rendszeres OSI, a tematikus felülvizsgálat, szükséghelyzet miatti vizsgálat), amelyet neki kellene irányítania. Folyamat -
ban van ugyan az optimalizálás, mint például a vegyes munkacsapat támogatása és eszköztár kidolgozása, de az igények 
teljes körű kielégítéséhez további COI munkatársakra lenne szükség.
13. ajánlás
Az EKB elfogadja az ajánlást.
Az EKB megjegyzi az ajánlásnak az IT-rendszerre vonatkozó részével kapcsolatban, hogy a kidolgozás alatt álló IMAS 2.0 
üzembe helyezése részben kezelni fogja a problémát. Az INH-ellenőrök képzettségét és készségeit illetően az EFM képzési 
tantervének bevezetése várhatóan megoldja a jelzett problémát.
HOGYAN JUTHAT HOZZÁ AZ EURÓPAI UNIÓ KIADVÁNYAIHOZ?
Ingyenes kiadványok:
  egy példány:  
az EU Bookshopból (http://bookshop.europa.eu),
  több példány, valamint plakátok, térképek rendelése:  
az Európai Unió képviseletein keresztül (http://ec.europa.eu/represent_hu.htm),  
nem uniós országokban a küldöttségektől (http://eeas.europa.eu/delegations/index_hu.htm),  
a Europe Direct szolgáltatáson keresztül (http://europa.eu/europedirect/index_hu.htm)  
vagy a 00 800 6 7 8 9 10 11 telefonszám tárcsázásával (ingyenesen hívható az EU egész  
területéről) (*).
(*)  A legtöbb hívás és a megadott információk ingyenesek (noha egyes mobiltelefon-szolgáltatókon keresztül,  
telefonfülkékből és hotelekből a számot csak díj/f_izetés ellenében lehet hívni).
Megvásárolható kiadványok: az EU Bookshopból (http://bookshop.europa.eu).
Esemény Dátum
Az ellenőrzési feladatterv elfogadása / az ellenőrzés megkezdése 2015.6.29.
A jelentéstervezet hivatalos megküldése a Bizottságnak (vagy más ellenőrzött félnek) 2016.6.28.
A végleges jelentés elfogadása az egyeztető eljárás után 2016.10.18.
Az Európai Központi Bank hivatalos válaszainak beérkezése az összes uniós nyelven 2016.10.19.
2012-ben az uniós vezetők úgy határoztak, hogy az 
euróövezeti bankokat az egységes felügyeleti 
mechanizmus (EFM) felügyelete alá helyezik. Az ESM-ben az 
EKB játssza a központi szerepet, de az illetékes nemzeti 
hatóságokra is számos feladat hárul. A jelentés azt vizsgálja, 
hogy az EKB hogyan hozta létre az EFM-et, miként szervezi 
annak munkáját, valamint milyen kihívásokkal szembesül.
Megállapítottuk, hogy az összetett felügyeleti struktúrát 
viszonylag gyorsan létrehozták, de az új rendszer 
összetettsége kihívásokat okoz, különösen azért, mert az új 
mechanizmus túl nagy mértékben támaszkodik a nemzeti 
felügyeletek erőforrásaira. Ezért átfogó felelőssége ellenére 
az EKB nem rendelkezik kellő ellenőrzéssel a bankfelügyelet 
egyes fontos szempontjai felett.
Az EKB által adott információk azonban nem voltak 
elégségesek a Számvevőszék számára annak teljes körű 
értékeléséhez, hogy az EKB hatékonyan működteti-e az 
EFM-et az irányítás, a nem helyszíni felügyelet és a helyszíni 
ellenőrzések területén.
EURÓPAI
SZÁMVEVŐSZÉK