A csalás elleni uniós program nagy mértékben a Herkules III programra épül, néhány helyen javítja azt, például lehetővé teszi új kezdeményezések (pl. az adatelemzésre vonatkozó új kezdeményezés) finanszírozását, és kombinálja azt az AFIS és az IMS finanszírozási alapjával. A program teljes mértékben ki fogja használni az új költségvetési rendelet kínálta lehetőségeket is. A csalás elleni uniós program biztosítani fogja a tagállamok és a Bizottság által az Unió pénzügyi érdekeinek védelme érdekében végzett tevékenységekhez, valamint a tagállamok közötti kölcsönös adminisztratív segítségnyújtáshoz, továbbá a tagállamok és a Bizottság közötti, vámügyi és mezőgazdasági kérdésekben folytatott együttműködéshez nyújtott uniós támogatás folytonosságát.

A költségvetés végrehajtásának szempontjából az AFIS – az IMS-hez hasonlóan – operatív tevékenység.Különös tekintettel arra, hogy a bűnszervezetek egyre kifinomultabbá válnak és új kihívások jelentkeznek a csalás elleni küzdelemben, többek között a technológiai fejlődéssel összefüggésben, továbbra is fokozottan szükség van a vámhatóságok közötti kölcsönös adminisztratív segítségnyújtásra és a Bizottsággal való együttműködésre.

Az uniós költségvetést sértő szabálytalanságok – így a csalás is – eleve Unió-szerte tapasztalható jelenség, mely nem korlátozódik az egyes tagállamokra. Ez különösen a határon átnyúló csalások esetében nyilvánul meg a kiadási oldalon, vagy a bevételi oldalon, pl. a behozott termékek vámcsalás céljából történő alulértékelése esetében, ami közvetlenül érinti az Unió tradicionális saját forrásait.

A vámügy területén a csalás elleni uniós program AFIS-komponense a továbbiakban is azokat a tevékenységeket fogja lefedni, amelyekkel a Bizottságot az 515/97/EK rendeletben megbízták. Végezetül, az IMS-komponens olyan tevékenységeket fog lefedni, amelyekkel a Bizottságot ágazati jogszabályokban bízták meg.

Számos uniós jogi aktus foglalkozik az Unió pénzügyi érdekeinek védelmével, elsősorban a következők: Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokra vonatkozó szabályok meghatározásáról szóló 883/2013/EU, Euratom rendelet, a vámügyi és mezőgazdasági kérdésekben való kölcsönös adminisztratív segítségnyújtásról szóló 515/97/EK rendelet, és legutóbb az Európai Ügyészség létrehozására vonatkozó megerősített együttműködés bevezetéséről szóló (EU) 2017/1939 rendelet és a PIF-irányelv. Az ágazati jogszabályok az Unió pénzügyi érdekeinek védelmére vonatkozó rendelkezéseket is tartalmaznak. A csalás elleni uniós program segítséget fog nyújtani a tagállamoknak és az érintett uniós szerveknek ahhoz, hogy jobban védelmezhessék az Unió pénzügyi érdekeit. A program a fent említett szakpolitikai eszközöket támogatja.

A Herkules III program, az AFIS operatív tevékenység és az IMS jelentéstételi rendszer értékes hozzájárulást nyújtanak az Unió pénzügyi érdekeinek védelméhez és a kölcsönös adminisztratív segítségnyújtáshoz a vámügyi területen. A csalás elleni uniós program révén e három eszköz finanszírozása egyetlen program keretében fog történni, aminek az előnye egyrészt az, hogy az egyes eszközök továbbra is azokat a szolgáltatásokat nyújtják majd, amelyek céljából kidolgozták őket, másrészt pedig az, hogy megteremti az észszerűsítés és a szinergiák létrehozásának, továbbá az adminisztratív terhek csökkentésének és az irányítás egyszerűsítésének feltételeit.

A Bizottság a Herkules III program teljesítményének 250/2014/EU rendeletben előírtaknak megfelelő értékeléséhez külső vállalkozót vett igénybe. A külső vállalkozó független tanulmánya lehetővé tette a Herkules III program részletes félidős értékelését és ötleteket tartalmazott a program lehetséges célkitűzéseire és tevékenységeire vonatkozóan, elsősorban a tagállamok közötti, határon átnyúló együttműködés, a nem uniós partnerekkel való együttműködés, valamint az új technológiai fejlemények kihívásainak kezelése tekintetében. A tanulmány azonban azt is megállapította, hogy csak néhány intézkedés keretében került sor a nemzeti hatóságok alkalmazottai közötti csereprogramokra és nemzetközi szereplők részvételére.

A Bizottság nyilvános konzultációt is lefolytatott a jövőbeli ágazati jogszabályok elkészítése során, melyek a 2020 utáni időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló javaslatot fogják kísérni. A beérkezett válaszok közül csak nagyon kevés vonatkozott a csalás elleni uniós programmal kapcsolatos szempontokra.

Az Európai Számvevőszék a 19/2017. sz. különjelentésében megállapította, hogy bizonyos AFIS-alkalmazások hatékony eszközként szolgálnak a származás helytelen megjelölésével és az alulértékeléssel/alulszámlázással kapcsolatos lehetséges csalások azonosításához. Hasznos eszközök lehetnek a vámbevétel-kiesések nagyságának becsléséhez is. Ugyanebben a különjelentésben az Európai Számvevőszék azt is megállapította, hogy az Unió vámügyi információcserére és az együttműködés fokozására szolgáló eszközeit és programjait nem használták ki teljes mértékben. A különjelentés további következtetése szerint az AFIS néhány váminformációs rendszerét nem használják kellő mértékben. Az Európai Számvevőszék 10/2015. sz. és 24/2016. sz. különjelentései az IMS-re vonatkozó ajánlásokat tartalmaztak.

Az AFIS és az IMS nem finanszírozási programok, ezért nem tartoznak a vonatkozó értékelési ciklusokba. Ugyanakkor vannak olyan mutatók is, amelyek alapján értékelhető a kapcsolódó operatív tevékenységek terén elért teljesítményük. Az AFIS esetében ezenfelül a Bizottság felméréseket végez, melyekről rendszeresen jelentéseket készít. A legutóbbi jelentések szerint a tagállami felhasználók több mint 80 %-a elégedett a különböző AFIS-alkalmazások funkcionalitásával és teljesítményével, valamint a nyújtott AFIS-képzésekkel.

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel a Számvevőszék véleményére,

rendes jogalkotási eljárás keretében,

mivel:

(1)Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 325. cikke előírja, hogy az Unió és a tagállamok küzdenek a csalás, korrupció és az Unió pénzügyi érdekeit sértő bármely más jogellenes tevékenység ellen. Az Uniónak támogatnia kell az ezeken a területeken folytatott tevékenységeket.

(2)Az ilyen kezdeményezések múltbeli támogatása a 804/2004/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (a továbbiakban: a Herkules program) révén, amelyet a 878/2007/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (a továbbiakban: a Herkules II program) módosított és meghosszabbított, és melyet a 250/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: a Herkules III program) hatályon kívül helyezett és annak helyébe lépett, lehetővé tette az Unió és a tagállamok által vállalt tevékenységek fokozását a csalás, korrupció és az Unió pénzügyi érdekeit sértő bármely más jogellenes tevékenység elleni küzdelemben.

(3)Az Unió pénzügyi érdekeit sértő szabálytalanságok és csalás tagállamok, tagjelölt országok és potenciális tagjelölt országok általi, a szabálytalanságkezelő rendszeren (a továbbiakban: IMS) keresztüli bejelentésének elősegítése az Európai Mezőgazdasági Garanciaalapra és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra, a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alapra, valamint a rendőrségi együttműködés, a bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem, továbbá a válságkezelés pénzügyi támogatására szolgáló eszközre, a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alapra, valamint az előcsatlakozási támogatásra vonatkozó ágazati jogszabályokban meghatározott követelmény a 2014–2020 közötti és az azutáni programozási időszakot illetően. Az IMS biztonságos elektronikus kommunikációs eszközként segíti a tagállamokat, valamint a tagjelölt országokat és a potenciális tagjelölt országokat a felderített szabálytalanságok bejelentésére vonatkozó kötelezettségük teljesítésében és segítséget nyújt a szabálytalanságok kezeléséhez és elemzéséhez.

(4)Az 515/97/EK tanácsi rendeletben és a 2009/917/IB tanácsi határozatban foglaltak szerint az Unió támogatja a tagállamok közigazgatási hatóságai közötti kölcsönös segítségnyújtást, valamint a vám- és mezőgazdasági jogszabályok helyes alkalmazásának biztosítása érdekében az e hatóságok és a Bizottság együttműködését.

(5)Ezt a támogatást különböző operatív tevékenységekhez nyújtják. Ezek közé tartozik a Csalás Elleni Információs Rendszer (a továbbiakban: AFIS), mely egy, a Bizottság által kezelt közös információs rendszer keretében üzemeltetett vámügyi informatikai alkalmazások egész sorából összetevődő információtechnológiai platform. Az IMS-t is az AFIS-platform keretében működtetik. Egy ilyen rendszerhez stabil és kiszámítható finanszírozást kell biztosítani az évek során a fenntarthatósága biztosítása érdekében.

(6)Az Unió pénzügyi érdekeinek védelme, a szabálytalanságok bejelentése, továbbá a vámügyi és mezőgazdasági kérdésekben való kölcsönös adminisztratív segítségnyújtás és együttműködés terén nyújtott uniós támogatást egyetlen program, nevezetesen a csalás elleni uniós program (a továbbiakban: a program) keretében kell észszerűsíteni a szinergiák és a költségvetési rugalmasság növelése, valamint az irányítás egyszerűsítése céljából.

(7)A program ezért kombinálja egymással a Herkules programra támaszkodó egyik komponenst, az IMS finanszírozását biztosító komponenst, és egy harmadik komponenst, mely az 515/97/EK rendeletben a Bizottságra ruházott tevékenységeket, ideértve az AFIS-platformot, finanszírozza.

(8)Az AFIS-platform különböző információs rendszerekből áll, egyikük a váminformációs rendszer (a továbbiakban: VIR). A VIR egy automatizált információs rendszer, melynek célja, hogy segítse a tagállamokat a vám- vagy mezőgazdasági jogszabályokat sértő tevékenységek megelőzésében, kivizsgálásában és a vádemelésben azáltal, hogy lehetővé teszi az információk gyorsabb terjesztését, és ezáltal növeli a tagállamok vámigazgatási szervei együttműködési és ellenőrzési eljárásainak hatékonyságát. A VIR egyetlen infrastruktúrában kezeli a közigazgatási és a rendőrségi együttműködési ügyeket. A VIR közigazgatási együttműködés céljából történő alkalmazását az 515/97/EK rendelet szabályozza, melyet az Európai Unió működéséről szóló szerződés 33. cikke és 325. cikke alapján fogadtak el. A VIR rendőrségi együttműködés céljából történő alkalmazását a 2009/917/IB határozat szabályozza, melyet az Európai Unióról szóló szerződés 30. cikke (1) bekezdésének a) pontja és 34. cikke (2) bekezdésének c) pontja alapján fogadtak el. A VIR rendőrségi együttműködés céljából történő alkalmazása technikailag nem választható el a közigazgatási együttműködés céljából történő alkalmazásától, mivel mindkét együttműködési forma egyetlen információtechnológiai rendszerben működik. Tekintettel arra, hogy a VIR csupán egyike az AFIS keretében működtetett számos információs rendszernek, és arra, hogy a VIR-ben a rendőrségi együttműködési ügyek száma jóval kisebb a közigazgatási együttműködési ügyek számánál, az AFIS rendőrségi együttműködés céljából történő alkalmazása úgy tekinthető, hogy az csupán kiegészíti a VIR közigazgatási együttműködés céljából történő alkalmazását.

(9)Ez a rendelet meghatározza a program teljes időtartamára vonatkozóan a program pénzügyi keretösszegét, amely [a hivatkozást aktualizálni kell az új intézményközi megállapodásnak megfelelően: a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 17. pontja] értelmében az éves költségvetési eljárás során az elsődleges referenciaösszeget jelenti az Európai Parlament és a Tanács számára.

(10)E rendeletre az Európai Parlament és a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 322. cikke alapján elfogadott horizontális pénzügyi szabályok alkalmazandók. Ezeket a szabályokat a költségvetési rendelet tartalmazza és meghatározzák elsősorban a költségvetés elkészítésére és a költségvetés vissza nem térítendő támogatásokkal, közbeszerzésekkel, pénzdíjakkal és közvetett irányítással való végrehajtására vonatkozó eljárást, továbbá előírják a pénzügyi szereplők felelősségének ellenőrzését. Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 322. cikke alapján elfogadott szabályok az Unió költségvetésének védelmére is vonatkoznak a tagállamokban a jogállamiság tekintetében fennálló, általánossá vált hiányosságok esetén, mivel a jogállamiság tiszteletben tartása elengedhetetlen előfeltétele a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásnak és a hatékony uniós finanszírozásnak.

(11)E rendelet keretében a finanszírozás típusait és a végrehajtás módozatait az alapján kell kiválasztani, hogy mennyiben képesek megvalósítani az intézkedések egyedi célkitűzéseit és biztosítani az eredményeket, figyelembe véve különösen a kontrollok költségeit, az adminisztratív terheket és a szabályok be nem tartásának várható kockázatait. Idetartozik a költségvetési rendelet 125. cikkének (1) bekezdésében említett egyösszegű átalányok, százalékos átalányok és egységköltségek, valamint a tárgyát képező művelet költségeitől független finanszírozás alkalmazásának mérlegelése.

(12)Annak érdekében, hogy a program keretében biztosítható legyen az 515/97/EK rendeletben a Bizottságra ruházott összes tevékenység – ideértve az AFIS-platform – finanszírozásának folyamatossága, az I. melléklet indikatív listájában felsorolt tevékenységek finanszírozandók.

(13)A vámellenőrzési berendezések beszerzésének pénzügyi támogatására szolgáló uniós eszközből történő berendezés-beszerzés pozitív hatást gyakorolhat az EU pénzügyi érdekeit sértő csalás elleni küzdelemre. Mind a vámellenőrzési berendezések beszerzésének pénzügyi támogatására szolgáló uniós eszköz, mind a program tekintetében ügyelni kell az uniós támogatások közötti átfedések elkerülésére. A program keretében nyújtott támogatásnak alapvetően az olyan berendezések beszerzésére kell irányulnia, amelyek nem tartoznak a vámellenőrzési berendezések beszerzésének pénzügyi támogatására szolgáló uniós eszköz hatálya alá, vagy az olyan berendezésekére, amelyek kedvezményezettjei a vámellenőrzési berendezések pénzügyi támogatásának uniós eszköze kedvezményezett hatóságaitól eltérő hatóságok. Az átfedések elkerüléséről különösen az éves munkaprogramok elkészítése során kell gondoskodni.

(14)A programnak nyitva kell állnia az Európai Szabadkereskedelmi Társulás (EFTA) azon országainak részvétele előtt, amelyek az Európai Gazdasági Térség (EGT) tagjai is. A programnak nyitva kell állnia a csatlakozó országok, a tagjelölt országok, és a potenciális tagjelöltek, valamint az európai szomszédságpolitika hatálya alá tartozó országok részvétele előtt is, a szóban forgó országok uniós programokban való részvételének a vonatkozó keretmegállapodásokban és társulási tanácsi határozatokban vagy hasonló megállapodásokban meghatározott általános alapelveivel és általános feltételeivel összhangban. A programnak nyitva kell állnia más harmadik országok előtt is, feltéve, hogy az uniós programokban való részvételüket szabályozó egyedi megállapodást kötnek.

(15)Tekintettel a Herkules programok korábbi értékeléseire, a program erősítése érdekében kivételesen lehetővé kell tenni a programhoz nem társult harmadik országban letelepedett jogalanyok részvételét anélkül, hogy e jogalanyoknak viselniük kellene részvételük költségeit.

(16)A programot a „Határozottabb fellépés a cigarettacsempészet és a dohánytermékek illegális kereskedelmének egyéb formái ellen – Átfogó uniós stratégia” című, 2013. június 6-i bizottsági közleményben felsorolt ajánlások és intézkedések, valamint az e közlemény végrehajtásáról szóló, 2017. május 12-i eredményjelentés figyelembevételével kell végrehajtani.