EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2021.11.25. COM(2021) 720 final A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK Tőkepiaci unió – Eredményeink egy évvel a cselekvési terv után



A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK Tőkepiaci unió – Eredményeink egy évvel a cselekvési terv után Bevezetés A tőkepiacok kulcsszerepet játszanak az uniós vállalkozások beruházásainak és növekedésének finanszírozásában. Most, amikor a Covid19-válságból való fokozatos kilábalás időszakát éljük, különösen szükség van e finanszírozásra. Az uniós tőkepiacok azonban továbbra is széttöredezettek, ami EU-szerte akadályozza a vállalatokat abban, hogy tőkéhez jussanak. Az integrált uniós tőkepiac jelentősen hozzájárulna a tartós helyreállításhoz, a fenntartható növekedéshez, valamint a költséghatékony zöld és digitális átálláshoz. A tőkepiaci unió lehetőséget kínál az uniós piac széttöredezettségének kezelésére. A tőkepiaci unióra vonatkozó 2020. évi cselekvési terv végrehajtása terén való előrelépésnek ezért továbbra is kulcsfontosságú uniós szakpolitikai prioritásnak kell maradnia. Ezért emelte ki 2021. szeptemberi szándéknyilatkozatában von der Leyen elnök a tőkepiaci unióra vonatkozó 2020. évi cselekvési terv végrehajtásának fontosságát, és ezért hangsúlyozza a Bizottság munkaprogramja a teljesen mértékben kiépített és integrált európai tőkepiacok megvalósításának szükségességét. Egy évvel a tőkepiaci unióra vonatkozó 2020. évi cselekvési terv elfogadása után az Európai Bizottság most teljesíti kötelezettségvállalásait, és négy jogalkotási javaslatot terjeszt elő. E javaslatok célja, hogy hozzájáruljanak a tőkepiaci unió célkitűzéseinek eléréséhez. Eközben a tőkepiaci unióval kapcsolatos egyéb intézkedések terén is folyamatos a haladás, előkészítve az utat a 2022-ra elérendő további ambiciózus célok felé. 1.Tőkepiaci unió – ma fontosabb, mint valaha 2.A tőkepiaci unió politikai jelentősége Gazdasági növekedés a Covid19 utáni időszakban. A Covid19-válságból való gazdasági kilábalás az EU azonnali prioritása. Bár a gazdasági kibocsátás 2020-ban 6,3 %-kal csökkent, a fellendülés az előrejelzések szerint a vártnál gyorsabb lesz, és az uniós gazdaság az idén 5,0 %-kal, 2022-ben pedig 4,3 %-kal nő . A vírus megfékezésére irányuló hatékony stratégiáknak és az oltások terén elért jelentős előrelépésnek köszönhetően a tagállamok fokozatosan újra meg tudták nyitni gazdaságukat . Míg a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz jelentős mértékben hozzájárul majd a helyreállításhoz a strukturális reformok és a közfinanszírozású beruházási projektek révén, az erős és jól integrált tőkepiacok elengedhetetlenek lesznek a jövőbeli gazdasági növekedés támogatásához. Zöld tőkepiaci unió. A magánfinanszírozás elengedhetetlen a zöld átálláshoz. Az európai zöld megállapodás részeként az EU azt a jogilag kötelező erejű célt tűzte ki maga elé, hogy 2050-re az első klímasemleges kontinenssé váljon. Célja továbbá, hogy megerősítse az éghajlatváltozással szembeni ellenálló képességét, valamint visszafordítsa a biológiai sokféleség csökkenését és a környezet szélesebb körű pusztulását. A fenntartható gazdaságra való átállás finanszírozására irányuló bizottsági stratégia támogatásával az EU globális vezető szerepet tölt be a zöld tőkepiacok fejlesztésében, a magánberuházásoknak az Unió ambiciózus éghajlat-politikai és környezetvédelmi célkitűzései felé történő irányításában. Ma az EU a zöldkötvény-kibocsátás centruma: 2020-ban az EU-ban hajtották végre a világ összes zöldkötvény-kibocsátásának mintegy 50 %-át . Emellett a 2020-ban világszerte kibocsátott zöldkötvények mintegy fele euróban denominált volt, így az euró a világ vezető zöld finanszírozási valutájává vált. Az EU zöldkötvény-piacát valószínűleg tovább erősíti a Bizottság azon célkitűzése, hogy 2026 végére a Next Generation EU forrásainak akár 30 %-át, 240 milliárd EUR-t, zöldkötvények kibocsátása révén vonja be. Az EU e téren betöltött vezető szerepe egyedülálló lehetőséget kínál egy valóban integrált zöld tőkepiac – egy zöld tőkepiaci unió – kiépítésére, amely nagyobb lendületet adhat az uniós tőkepiacok szélesebb körű integrációjának. Mindazonáltal ahhoz, hogy a zöld tőkepiaci unió fejlődhessen és bővülhessen, fel kell számolni azokat a strukturális akadályokat, amelyek továbbra is a nemzeti határok mentén fragmentálják a tőkepiacokat, és általában is visszafogják a tőkepiaci unió fejlődését. Digitális átállás. Az EU a gazdaság digitalizálása terén is ambiciózus célokat tűzött maga elé. A digitális átalakuláshoz jelentős magánberuházásokra van szükség. E beruházások megvalósításához elengedhetetlen a jelentős méretű, integrált és hatékony tőkepiac, a tőkepiaci unió létezése. Ugyanakkor az új technológiák elősegíthetik a tőkepiacok integrációját, javíthatják a pénzügyi szolgáltatások nyújtását, és hatékonyabbá tehetik azokat a vállalatok és a polgárok javára. A digitalizáció máris új üzleti modelleket eredményezett, többek között a lakossági befektetők számára, amelyekben a pénzügyi eszközök közvetítőkön, például bankokon keresztül történő forgalmazását a szakosodott platformokon vagy pénzügyi technológiai vállalkozásokon (FinTech) keresztüli közvetlenebb hozzáférés egészíti ki. Nyitott stratégiai autonómia. Az erős, versenyképes és integrált pénzügyi rendszer a stabil és pezsgő gazdaság gerincét képezi. Egy ilyen rendszer nemcsak a már bejáratott vállalkozásokat finanszírozza, de elengedhetetlen a jövő vállalkozásainak, az EU számára kulcsfontosságú stratégiai jelentőségű területeken, például a kvantumtechnológia, a félvezetők, a hidrogénenergia, a gyógyszeripar/biotechnológia és a mesterséges intelligencia területén tevékenykedő uniós unikornisoknak és az induló vállalkozásoknak a finanszírozásához is. A versenyképes és költséghatékony piaci infrastruktúrákra – például a központi szerződő felekre – támaszkodó mély és likvid uniós tőkepiacok, amellett, hogy nyitottak maradnak a globális pénzügyi piacok előtt, kulcsszerepet játszanak abban, hogy csökkenjen az EU kritikus pénzügyi szolgáltatásokat nyújtó harmadik országbeli szolgáltatóktól való túlzott függése. A tőkepiaci unió a bankunióval együtt növelni fogja az EU nyitott stratégiai autonómiáját, globális gazdasági szerepét, és erősíteni fogja az euróba vetett bizalmat. 3.A tőkepiaci unió célkitűzései A tőkepiaci unióra vonatkozó 2020. évi cselekvési terv három fő célkitűzést határozott meg annak érdekében, hogy Unió-szerte kézzelfogható előnyöket biztosítson a vállalkozások és a polgárok számára. 1. célkitűzés: a finanszírozás hozzáférhetőbbé tétele az uniós vállalkozások számára A tőkepiaci unióra azért van szükség, hogy diverzifikáltabb finanszírozási lehetőségeket biztosítsunk az uniós vállalkozások számára, és csökkentsük a bankok túlzott szerepét a vállalati finanszírozásban. Ez a célkitűzés 2020 óta csak fontosabbá vált, mivel a Covid19-válságot követő helyreállítás megnövelte a vállalatok tőkeigényét, különösen a saját tőke iránti szükségletet. Az integráltabb és fejlettebb tőkepiacok létrehozásával a tőkepiaci unió lehetőséget nyújt a vállalkozásoknak arra, hogy közvetlenül a befektetőktől származó, nagyobb és likvidebb forrásokhoz jussanak. 2. célkitűzés: az EU még biztonságosabb hellyé alakítása az egyének megtakarításai és hosszú távú befektetései számára

Biztosítani kell, hogy a megtakarítók befektetési és kockázati preferenciáiknak leginkább megfelelő pénzügyi termékekbe fektethessenek be, beleértve egyre többük esetében a környezeti, társadalmi és irányítási követelményeknek (ESG) megfelelő termékeket. Sok megtakarító azonban mindmáig nem jelent meg a tőkepiacokon, mert vagy bizalmatlan azokkal szemben, vagy nem ismeri a rendelkezésre álló lehetőségeket – ez pedig csökkenti a tőkepiacok vállalkozásfinanszírozásba történő bekapcsolásának lehetőségeit. Alapvető fontosságú ezért, hogy a lakossági befektetők a megfelelő szintű védelem mellett élhessenek ezekkel a lehetőségekkel. A 2022-ben elfogadásra kerülő lakossági befektetési stratégia célja a lakossági befektetők érdekeinek középpontba állítása. 3. célkitűzés: a nemzeti tőkepiacok valódi egységes piacba való integrálása A tőkepiacok széttagoltsága gyengíti az EU globális versenyképességét. A tőkepiaci unió keretében hozott intézkedések a határokon átnyúló befektetések előtt álló akadályok – többek között a mélyen gyökerező akadályok, például az eltérő és nem hatékony fizetésképtelenségi keretek vagy forrásadó-szabályok megszüntetésére, valamint a szolgáltatásnyújtás uniós szintű passzportálásának megerősítésére irányulnak. Ez segíteni fogja a vállalkozásokat abban, hogy bővebb, az intézményi és lakossági befektetők által EU-szerte rendelkezésre bocsátott tőkeforrásokhoz férjenek hozzá. 4.A mai jogalkotási intézkedéscsomag – A tőkepiaci unió egy év után E célkitűzésekhez fényében a ma elfogadott jogalkotási javaslatok fontos lépést jelentenek a tőkepiaci unióra vonatkozó 2020. évi bizottsági cselekvési terv végrehajtásában. A tőkepiaci szolgáltatások széles körében jelentkező problémákat kezelnek, és hozzájárulnak a tőkepiaci unió alapvető célkitűzéseinek megvalósításához. 5.Egységes európai hozzáférési pont (ESAP) a vállalkozások számára a finanszírozási és üzleti lehetőségek bővítése érdekében Jelenleg a vállalkozásokra és a pénzügyi termékekre vonatkozó pénzügyi és fenntarthatósági információk szétszórtan találhatók a tagállamokban, számos hozzáférési ponton, különböző nyelveken és különböző digitális formátumokban. Ez a széttöredezettség akadályozza a befektetéseket, különösen a határokon átnyúló befektetéseket. A Bizottság javaslatot tesz az Európai Értékpapírpiaci Hatóság (ESMA) által létrehozandó egységes európai hozzáférési pont létrehozásáról szóló rendeletre. Az ESAP közös, nyilvános, ingyenes tájékoztatási platform lesz, amely az uniós vállalkozásokról és befektetési termékekről tartalmaz majd információkat, függetlenül attól, hogy az EU-ban hol találhatók, vagy honnan származók. Fokozatos bevezetését követően az ESAP 2024-től kezdi meg működését. Az ESAP láthatóbbá teszi a befektetési lehetőségeket mind az uniós, mind a nemzetközi befektetők számára. Ezáltal bővíti a finanszírozási lehetőségeket az uniós vállalkozások és különösen azok számára, amelyek kisebbek vagy kisebb tőkepiacokon működnek. Időt és erőforrásokat takarít meg a befektetők számára az információk megtalálásában, hozzájárulva a tőkepiaci unió azon célkitűzésének megvalósításához, hogy a polgárok könnyebben és biztonságosabban tudjanak befektetni. Az ESAP emellett a vállalkozók számára lehetővé teszi, hogy EU-szerte üzleti lehetőségeket keressenek. Az ESAP egyúttal a digitális pénzügyi szolgáltatási stratégia egyik sarokköve. Idővel az ESAP-nak egyedi hozzáférési ponttá kell válnia a vállalatok pénzügyi és fenntarthatósággal kapcsolatos információihoz és termékadataihoz, amely ezáltal elősegítené az adatok nemzeti határok mentén való széttöredezettségének megszüntetését, lehetővé téve az információk jobb digitális (újra)felhasználását. Fontos megjegyezni, hogy az ESAP jelentős potenciállal rendelkezik a zöld átállás fellendítése terén is. Azáltal, hogy könnyebb és centralizált hozzáférést biztosít az uniós vállalatok ESG-adataihoz és az ESG pénzügyi termékekkel kapcsolatos információkhoz, kezelni fogja a gazdasági és civil társadalmi szereplőknek a fenntarthatósággal kapcsolatos információk iránti növekvő igényét, hozzájárulva ezáltal a fenntarthatóságra való méltányos átálláshoz. 6.A hosszú távú befektetések előmozdítása az európai hosszú távú befektetési alapokon keresztül Az európai hosszú távú befektetési alapok (EHTBA) célja, hogy a hosszú távú finanszírozást a tőzsdén jegyzett és nem jegyzett kis- és középvállalkozások, valamint a hosszú távú infrastrukturális projektek felé irányítsák az ágazatok olyan széles körében, mint az energiahatékonyabb közlekedési infrastruktúra, a zöldenergia-termelés, a tiszta technológiai innováció és a szociális infrastrukturális projektek. Ehhez teljes mértékben ki kell aknázni az EHTBA-kban rejlő lehetőségeket. Jelenleg az EHTBA-k száma még mindig alacsony: 2021 októberéig négy tagállamban mindössze 57 ilyen alapot jegyeztek be. A piaci szereplők általában úgy vélik, hogy az EHTBA-k engedélyezésére, befektetési politikáira, működési feltételeire és forgalmazására vonatkozó hatályos szabályok nem igazodnak kellőképpen a hosszú távú befektetéshez. Ez a lakossági befektetők belépésének akadályaival együtt csökkenti az EHTBA-k vonzerejét mind az alapkezelők, mind a befektetők számára. Az EHTBA-keret javasolt módosításai vonzóbbá teszik ezeket az alapokat. Növelni fogják az EHTBA-k szerepét a reálgazdaság kiegészítő finanszírozásában, és lehetővé teszik számukra, hogy a hosszú távú megtakarításokat eredményesebben irányítsák a hosszú távú befektetési projektek felé. Elfogadásukat követően a felülvizsgált szabályok kibővítik azon eszközök körét, amelyekbe az EHTBA-k befektethetnek, és további rugalmasságot biztosítanak az EHTBA-kezelők számára az EHTBA-k létrehozása, működtetése és forgalmazása tekintetében. Azáltal is vonzóbbá teszik a hosszú távú alapokat, hogy enyhítik a kizárólag szakmai befektetők számára forgalmazott EHTBA-kra vonatkozó egyes követelményeket. A tőkepiaci uniónak a lakossági befektetők szerepének növelésére irányuló célkitűzésével összhangban a javasolt módosítások továbbá megszüntetik azokat a küszöbértékeket, amelyek akadályozzák a lakossági befektetők EHTBA-khoz való hozzáférését, miközben továbbra is védelmet nyújtanak a befektetőknek. Az átalakított szabályok hozzá fognak járulni egy integráltabb tőkepiaci unió kiépítéséhez, amely versenyképesebbé és reziliensebbé teszi az EU gazdaságát. Támogatni fogják továbbá az európai zöld megállapodást és az európai energiauniót azáltal, hogy becsatornázzák a zöld és energetikai infrastrukturális projektekhez szükséges hosszú távú befektetéseket. Az EHTBA-k emellett eredményesen képesek támogatni a technológiai innováció finanszírozását és a digitális átállást. Demográfiai kihívásaink közepette az EHTBA-k segíthetnek továbbá olyan szociális infrastrukturális projektek finanszírozásában, mint a kórházak vagy a szociális lakások. 7.Diverzifikáltabb vállalati finanszírozás előmozdítása az alternatívbefektetésialap-kezelőkről szóló irányelv (ABAK-irányelv) felülvizsgálata révén

Napjainkban egyre több tőkepiaci befektetés valósul meg pénzügyi közvetítőkön keresztül. Különösen az alternatív befektetési alapok (ABA-k) játszanak növekvő szerepet a pénzügyi közvetítésben. Az ABAK-irányelv 2011-es elfogadása óta támogatja az alternatív befektetési alapok hatékony egységes piacának létrehozását, és erős szabályozási és felügyeleti keretet biztosít ezen alapkezelők számára az EU-ban. A Bizottság az ABAK-irányelv keretének célzott módosítását javasolja annak érdekében , hogy az alternatív befektetési alapok piaca még hatékonyabbá és integráltabbá váljon. A módosítások megkönnyítik az uniós vállalkozások számára a finanszírozáshoz való hozzáférést azáltal, hogy összehangolják a vállalkozásoknak hitelt nyújtó alapok szabályozási keretét. A hitelnyújtó alapok a banki hitelezés életképes alternatívájaként finanszírozást biztosítanak az uniós vállalkozásoknak, különösen akkor, ha a hagyományos hitelezők nehéz piaci helyzetben visszalépnek. Ezek az alapok különböző nemzeti szabályok alapján működnek. Ez széttöredezi az egységes piacot, és korlátozza a piaci szereplők közötti versenyt. A finanszírozási lehetőségek körének bővítésével az új szabályok lehetővé teszik, hogy a vállalkozások bármely piaci helyzetben növekedhessenek, finanszírozhassák az innovációt, és elérhessék zöld és digitális célkitűzéseiket. A felülvizsgált szabályok a befektetők fokozottabb védelmét is biztosítják. Először is, a befektetők érdekeinek védelmét hivatott előmozdítani, hogy az új szabályok EU-szerte alkalmazandó, egységes magas szintű normákat betartását írják elő a feladatkörüket harmadik felekre átruházó alapkezelők számára. A javaslat pontosítja a meglévő szabályokat, és hozzájárul a felügyeleti konvergenciához, ugyanakkor elismeri, hogy az átruházás lehetővé teszi a befektetési portfóliók hatékony kezelését, és egy adott földrajzi piacon vagy eszközosztályban biztosítja a szükséges szakértelmet. A felülvizsgált szabályok ezáltal hozzájárulnak az EU befektetésialap-ágazatának globális sikeréhez. Másodszor, a módosított szabályok ösztönözni fogják, hogy a nyílt végű ABA-k vagy az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozások (ÁÉKBV-k) kezelői megfelelően használják a harmonizált likviditáskezelési eszközöket. Elősegítik ezáltal a likviditási kockázatok hatékony kezelését, és piaci stressz idején a befektetések értékének megőrzését. Ez erősíteni fogja az e befektetési eszközök iránti befektetői bizalmat, és növelnie fogja a lakossági befektetők befektetési hajlandóságát. 8.A piac átláthatóságának fokozása a pénzügyi eszközök piacairól szóló rendelet (MiFIR) felülvizsgálata révén A hatékony piaci infrastruktúra a megfelelően működő egységes tőkepiac gerincét képezi. Az EU-ban a pénzügyi eszközök piacairól szóló rendelet (MiFIR) szabályozza a kereskedés működését. A MiFIR-t az elmúlt évtizedben többször finomhangolták, és a mai javaslat még inkább hozzá fog járulni egy versenyképesebb, átláthatóbb, integráltabb és méltányosabb feltételeket biztosító kereskedelmi környezet kialakításához. A javaslat biztosítani fogja, hogy az EU pénzügyi piacai a folyamatosan változó globális kereskedési körülmények között is tovább prosperáljanak. A pénzügyi piacoknak jó minőségű piaci adatokra van szükségük. Az információkhoz – például az árakhoz és az ügyletek volumenéhez – kapcsolódó, jól kalibrált átláthatósági követelmények ezért alapvető fontosságúak, és hozzájárulnak az árképzéshez. A javasolt módosított szabályok növelni fogják a piac átláthatóságát azáltal, hogy korlátozzák a kereskedési adatok közzététele alóli mentességek alkalmazását. A kereskedési környezet is folyamatosan fejlődik, a tőzsdék jelenleg a befektetési bankokkal versenyeznek. A tőzsdék és a befektetési bankok közötti egyenlő versenyfeltételek érdekében a javasolt módosítások elő fogják mozdítani az átláthatósági követelmények és a kereskedelmi gyakorlatok szorosabb összehangolását a különböző szereplők között. További céljuk annak a vitatott gyakorlatnak a megszüntetése, amelynek keretében a kereskedési szereplők ösztönzőket kínálnak a brókereknek, hogy az ügyfélmegbízásokat feléjük irányítsák, függetlenül attól, hogy ez ügyfeleik legjobb érdekét szolgálja-e („fizetett megbízásátirányítás”). Elfogadásukat követően a felülvizsgált szabályoknak köszönhetően a piaci szereplők időben átfogó képet kaphatnak az uniós tőzsdék és más kereskedési helyszínek kereskedési feltételeiről. Ezek a szabályok létrehozzák az összesítettadat-szolgáltatást, miközben megfelelő mértékű ellentételezést biztosítanak a tőzsdéknek, különösen a kisebbeknek, a részvényekre vonatkozó adatszolgáltatásáért. Biztosítani fogják, hogy minden befektető – legyen nagy vagy kicsi – hozzáférjen a piaci adatokhoz, és ezáltal konszolidált képet kapjon az uniós piacok és a különböző pénzügyi eszközök – például részvények, tőzsdén kereskedett alapok és kötvények – kereskedési feltételeiről. Ez csökkenteni fogja a legnagyobb piaci szereplők információs előnyét más piaci szereplőkhöz – különösen a kisebb eszközkezelőkhöz, bankokhoz és brókercégekhez – képest, amelyek nem minden esetben engedhetik meg maguknak, hogy igénybe vegyék az adatszolgáltatók költséges szolgáltatásait. A kereskedési feltételek nagyobb átláthatósága a kereskedési szereplők körében a kereskedés végrehajtási kockázatait is csökkenti. Az összesítettadat-szolgáltatás a lakossági befektetők számára is elérhető lesz, ezáltal segítve a kereskedés demokratizálását az EU-ban. 9.Kitekintés – 2022-ra elérendő eredmények A mai napon elfogadott jogalkotási javaslatok – a Szolvencia II. irányelv felülvizsgálatára és a banki csomagra vonatkozó, ez év elején elfogadott jogalkotási javaslatok mellett— jelentős mérföldkövet jelentenek a tőkepiaci unió létrehozása felé vezető úton. A Bizottság munkája ezzel azonban nem ért véget. Folyamatban van a tőkepiaci unióra vonatkozó 2020. évi cselekvési tervben szereplő egyéb intézkedésekkel kapcsolatos munka, és a cél az, hogy ez még a jelenlegi bizottsági ciklusban befejeződjön. Ez a szakasz a tőkepiaci unió 2022-ra tervezett néhány intézkedését ismerteti. Az egyéb intézkedések végrehajtásának helyzetét e közlemény melléklete ismerteti. 3.1. A tőzsdei jegyzésre vonatkozó szabályok felülvizsgálata a nyilvános piacokon történő vállalati forrásbevonás elősegítése céljából A vállalkozások és különösen a kkv-k továbbra is csak költségesen és nehézkesen tudnak tőkét bevonni az EU nyilvános piacain. Ezért a tőkepiaci unióra vonatkozó 2020. évi cselekvési tervben a Bizottság bejelentette, hogy egyszerűsíteni fogja a tőzsdei jegyzésre irányadó uniós szabályokat. 2021 májusában a kkv-kkal foglalkozó szakértői csoport 12 ajánlást tett közzé arról, hogy miként könnyíthető meg a kkv-k nyilvános piacokhoz való hozzáférése . Ezen ajánlások alapján, valamint a kkv-k tőzsdei jegyzéséről szóló rendeletre és a társjogalkotók által a tőkepiaci helyreállítási csomag részeként elfogadott intézkedésekre építve a Bizottság azt tervezi, hogy 2022 második felében jogalkotási javaslatot fogad el, amely csökkenti az uniós nyilvános piacokon forrást bevonni kívánó vállalkozások adminisztratív terheit, ugyanakkor továbbra is garantálja a piac integritását és a befektetők védelmét. A javaslat kritikusan értékeli a tőzsdei bevezetési folyamaton áteső és az uniós nyilvános piacokon már jegyzett vállalatokra alkalmazandó szabályokat. A kezdeményezés hozzájárul majd ahhoz, hogy az uniós nyilvános piacok nagyobbak, hatékonyabbak és likvidebbek legyenek, és ezáltal globális szinten versenyképesebbé váljanak, valamint elősegíti a fenntartható és innovatív vállalkozások felé történő tőkeallokációt. 3.2. A nyílt pénzügyi szolgáltatási tevékenység szabályozási kerete a tőkepiacok támogatására, valamint a fogyasztók és a vállalkozások számára hozzáadott érték teremtésére A tőkepiaci unióra vonatkozó 2020. évi cselekvési terv és a digitális pénzügyi szolgáltatási stratégia nyomán a Bizottság fel fogja gyorsítani az arra irányuló munkáját, hogy az uniós tőkepiacok, fogyasztók és vállalkozások a lehető legjobban kihasználhassák az adatgazdaság előnyeit. Az adatkormányzási rendeletre vonatkozó, küszöbön álló javaslattal összhangban és a pénzforgalmi szolgáltatásokról szóló II. irányelv értékelésére építve a „nyílt pénzügyi szolgáltatási tevékenység szabályozási keretének” célja, hogy lehetővé tegye az adatok pénzügyi intézmények általi megosztását és újrafelhasználását új szolgáltatások létrehozása céljából, feltéve, hogy az ügyfelek hozzájárulnak, valamint hogy adatvédelmi szabályok és egyértelmű biztonsági biztosítékok vonatkoznak rá. Ez biztosítani fogja, hogy több adat váljon hozzáférhetővé az innovatív pénzügyi szolgáltatások számára. Emellett több választási lehetőséget biztosít a fogyasztók számára, és segíti őket abban, hogy megtalálják azokat a termékeket, amelyek a leginkább megfelelnek befektetési preferenciáiknak, többek között a fenntarthatóság tekintetében is, ugyanakkor lehetővé teszik számukra, hogy továbbra is ellenőrzést gyakoroljanak adataik felett, ideértve azt is, hogy ki férhet hozzá azokhoz. Ez közvetlenül hozzájárulhat a lakossági befektetők nagyobb mértékű bevonásához. A nyílt pénzügyi szolgáltatási tevékenység szabályozási kerete pozitív hatással lehet a kkv-k finanszírozáshoz való hozzáférésére is. Utóbbiak számára előnyt jelent majd, ha több pénzügyi szolgáltató értékeli gazdasági profiljukat, és kínál számukra a szükségleteiknek leginkább megfelelő finanszírozási megoldásokat. A „nyílt pénzügyi szolgáltatási tevékenység szabályozási kerete” a meglévő és az új belépők számára biztosított egyenlő versenyfeltételek elvén fog alapulni. Az adatmegosztás előnyei nem korlátozódnak a pénzügyi szolgáltatásokra. A kezdeményezés ezért kiegészíti a Bizottság egyéb, adatokkal kapcsolatos iniciatíváit. A nyílt pénzügyi szolgáltatási tevékenység rendszerének a pénzforgalmi szolgáltatásokról szóló II. irányelv hatályán túlmutató kialakítása érdekében a Bizottság alulról építkező megközelítést fog alkalmazni. Ennek során az érdekelt felekkel végzett, a felhasználás konkrét lehetőségeinek példáit első körben vizsgáló munkájára épít, és kikéri a közelmúltban létrehozott, az európai pénzügyi adattérrel foglalkozó szakértői csoport véleményét. Második lépésként jogalkotási javaslatot terjeszt majd elő a nyílt pénzügyi szolgáltatási tevékenység új szabályozási keretére vonatkozóan, amely a digitális pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó stratégiában bejelentetteknek megfelelően a szélesebb körű adathozzáférési kezdeményezésekre épül, és azokkal teljes összhangban áll.