1. BEVEZETÉS

Ez a negyedik jelentés az EU és a tagállamai által a közös élelmezés- és táplálkozásbiztonsági kötelezettségvállalásaik végrehajtása terén elért legfontosabb előrelépésekről. A jelentést egy bizottsági szolgálati munkadokumentum kíséri, amelyben az elemzést ismertető további információk és esettanulmányok találhatók.

A jelentés a főbb szakpolitikai fejleményekre helyezi a hangsúlyt, valamint elemzi a kifizetésekkel kapcsolatos pénzügyi tendenciákat és a szakpolitikai prioritások értékelését. Ismerteti továbbá az EU és a tagállamok által elért eredményeket és előrelépést a Tanács által 2018-ban meghatározott két tematikus fókuszterületen: i. a nők felelősségvállalásának ösztönzése az élelmezés- és táplálkozásbiztonság érdekében, valamint ii. vidéki munkahelyteremtés. A jelentés nyolc szakpolitikai irányvonal jelentőségének megvilágításával zárul.

A jelentés egészében találhatók arra vonatkozó példák, hogy az EU és a tagállamai hogyan fokozták az élelmezés- és táplálkozásbiztonság, valamint a fenntartható mezőgazdaság területén folytatott tevékenységüket.

2. GLOBÁLIS ÉS EURÓPAI SZAKPOLITIKAI FEJLEMÉNYEK

Több évtizednyi csökkenést követően az éhezés és a hiányos táplálkozás 2015 óta újra nőtt. Becslések szerint 2018-ban 821 millió ember volt alultáplált. Ezenfelül az élelmiszer-ellátás mérsékelt és súlyos bizonytalansága előfordulásának összesítése esetén becslések szerint a világ népességének 26,4 %-át (mintegy 2 milliárd főt) érinti az élelmiszer-ellátás bizonytalansága, és 55 ország több mint 135 millió lakosa tapasztalt sürgős élelmezési, táplálkozási és megélhetési segítségnyújtást igénylő akut éhezést. Ez túlnyomórészt konfliktusoknak, természeti katasztrófáknak és az éghajlatváltozásnak tulajdonítható. Ha a jelenlegi tendenciák folytatódnak, ez nemcsak a 2. fenntartható fejlődési célt (az éhínség felszámolása), hanem az összes fenntartható fejlődési célt veszélyeztetné 2030-ra.

2018-ban az Európai Unió Tanácsa a globális élelmezés- és táplálkozásbiztonsággal kapcsolatos aggodalmakat juttatott kifejezésre a már riasztó számadatokra reagálva, valamint az uniós élelmezés- és táplálkozásbiztonsági kötelezettségvállalások végrehajtásáról, illetve a táplálkozásról szóló bizottsági cselekvési tervről készült legfrissebb jelentések nyomán. A Tanács arra kérte a Bizottságot, hogy továbbra is tegyen erőfeszítéseket, illetve fokozza a 2. fenntartható fejlődési cél elérése érdekében tett erőfeszítéseit, és így fordítsa meg a jelenlegi tendenciákat.

A jelentéstételi időszakban az EU és a tagállamai jelentős mértékben hozzájárultak a globális élelmezésbiztonság javításához a finanszírozás mértékével, érdekérvényesítéssel és a legfontosabb kormányzási kérdések támogatásával.

Az EU és a tagállamai 2018-ban a fejlesztéspolitikáról szóló, 2017. júniusi európai konszenzus végrehajtására helyezték a hangsúlyt. A konszenzus megállapítja a nemzetközi együttműködési és fejlesztéspolitika közös megközelítését, valamint azt, hogy az EU külső tevékenysége miként járulhat hozzá a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend sikeres végrehajtásához. Elismerve, hogy az élelmezés- és táplálkozásbiztonság fontos globális kihívások, a fenntartható mezőgazdaságot és halászatot a szegénység és a növekvő egyenlőtlenség elleni küzdelem fő mozgatórugóiként határozza meg. Arra kéri továbbá az EU-t és a tagállamait, hogy továbbra is tegyenek erőfeszítéseket az éhezés és a hiányos táplálkozás valamennyi formájának megszüntetésére.

Globális szinten az EU és a tagállamai erőfeszítései továbbra is: i. erősítették az élelmezés- és táplálkozásbiztonsági kormányzást, többek között a Világélelmezés-biztonsági Bizottság és a Scaling Up Nutrition (SUN) mozgalom közreműködésével; és ii. támogatták az élelmezési válságok megszüntetését célzó, új globális koordinációs mechanizmust. Az EU az élelmezési válságok elleni globális hálózatnak nyújtott támogatásával továbbra is vezető szerepet töltött be és teljesítette azt a kötelezettségvállalását, hogy a humanitárius segítségnyújtás, a fejlesztés és a béke közötti kapcsolat erősítése érdekében többoldalú együttműködést folytasson (6. prioritás). A válságok ezen átfogó megközelítése az összes fontos szereplőt egybegyűjti, valamint aktívan előmozdítja a helyszíni koordinációt és együttműködést. Az élelmezési válságokról szóló, éves globális jelentés az Élelmezésbiztonsági Információs Hálózat keretében 16 vezető globális és regionális intézményt gyűjt egybe, és jelenleg széles körben elismert az élelmezési válságok konszenzuson alapuló elemzésének hivatkozási alapjaként. 2018-ban a globális hálózat készítette elő a 2019 elején, Brüsszelben megrendezett, „Élelmezés és mezőgazdaság válságok idején” című konferenciát.

A hiányos táplálkozás kezelését célzó globális erőfeszítések keretében az EU aktívan foglalkozik az alultápláltsággal, különösen a gyermekek visszamaradt fejlődésének megelőzésével. A Bizottság felajánlotta, hogy 2020-ig 3,5 milliárd EUR-t mozgósít annak érdekében, hogy 2025-ig legalább 7 millióval csökkenjen a fejlődésben visszamaradt gyermekek száma a partnerországokban. A Tanács a 2018. november 26-i következtetéseiben elismerte, hogy a Bizottság erőfeszítéseket tett az uniós kötelezettségvállalások betartására, valamint arra, hogy valamennyi releváns ágazatot mozgósítson a táplálkozási menetrend globális szinten és a partnerországok szintjén történő támogatása érdekében. A táplálkozásról szóló uniós cselekvési tervről készült, 2019-ben kiadott negyedik eredményjelentés megerősítette, hogy a Bizottság táplálkozáshoz kapcsolódó beruházásai az EU szakpolitikai kötelezettségvállalása teljesítésének irányába tartottak. 42 partnerországban a visszamaradott fejlődés előfordulása a 2012. évi 39,2 %-ról 2019-ben 34,9 %-ra mérséklődött. A jelenlegi tendenciák alapján ezekben az országokban mintegy 4,7 millió gyermek fogja elkerülni fejlődése visszamaradását. A 2020-ig 3,5 milliárd EUR elkülönítésére vonatkozó kötelezettségvállalás a tervezettnél előbb, 2019-ben teljesült.

A nemek közötti egyenlőségre vonatkozó II. uniós cselekvési tervvel összhangban az erőfeszítések továbbra is transzformatív megközelítést alkalmaztak a nemek közötti egyenlőség javítására. A nőknek az agrár-élelmezési értékláncokon belül a természeti erőforrások kezelésében, valamint az élelmezés- és táplálkozásbiztonság biztosításában betöltött kritikus fontosságú szerepe teljes mértékben elismert. A nemek közötti egyenlőség szempontját figyelembe vevő szerződések száma a 2014. évi 37 %-ról 2018-ban 57 %-ra emelkedett.

A 2017-ben tartott „One Planet Summit” elnevezésű csúcstalálkozón az EU 270 millió EUR-t ajánlott fel az éghajlatváltozással szembeni ellenálló képesség, valamint a fenntartható vidékátalakítást célzó mezőgazdasági innováció támogatására. A Bizottság Franciaország pénzügyi támogatásával elindította a DeSIRA kezdeményezést az éghajlatváltozás hatásival szemben reziliens élelmezési rendszerekre irányuló kutatás és innováció közötti kapcsolat erősítése, valamint az alacsony és a közepes jövedelmű országok szakpolitikáinak támogatásához kapcsolódó bizonyítékok létrehozása érdekében. A DeSIRA Afrikában, Ázsiában és Latin-Amerikában bonyolított kutatási és innovációs projekteket támogat, emellett a kulcsfontosságú nemzeti, regionális és globális szereplők kutatási kapacitásait és kormányzását erősíti. Három fő pillére van: 1) kutatás és innováció a mezőgazdasági és élelmezési rendszerekben, 2) innovációt eredményező kutatási infrastruktúra, valamint 3) a szakpolitika kialakítását szolgáló ismeretek és bizonyítékok. 2018 óta több mint 40 projekt elfogadására került sor több mint 31 országban, és hat tagállam további forrásokat kötött le a DeSIRA céljára, hogy erősödjenek a szinergiák a mezőgazdaság és a vidékfejlesztés területén a kétoldalú és többoldalú innovációs portfólióikkal.

Az élelmezés- és táplálkozásbiztonsággal és a fenntartható mezőgazdasággal foglalkozó EU–Afrika kutatási és innovációs partnerség jelenleg az EU és az Afrikai Unió közösen elfogadott menetrendjét (2016–2020) hajtja végre. 2020 végéig a Horizont 2020 keretprogramból 190 millió EUR nagyságrendű finanszírozást mozgósítanak az Afrikai Unió kutatástámogatási rendszere, valamint 10 uniós tagállam és az Afrikai Unió 9 tagállama közös finanszírozási rendszerén (LEAP-AGRI ERANet) keresztül. Összesen közel 100 projekt részesül finanszírozásban.

Két esemény erősítette az Afrikai Unió és az EU közötti együttműködést. Az Afrikai Unió és az EU közötti, 2019-ben megrendezett miniszteri szintű konferencia 10 cselekvési pontról állapodott meg, többek között a szakpolitikák gazdasági elemzésével foglalkozó pánafrikai hálózat (PANAP) létrehozásáról, amely a szubszaharai országokon belüli szakpolitikai hatásvizsgálatra vonatkozó ismeretek megosztására hivatott. Az Afrikai Unió és az EU között a tudományról, technológiáról és innovációról 2019-ben folytatott magas szintű szakpolitikai párbeszéd célja a kutatási eredmények jobb hasznosítása, valamint olyan termékekbe és folyamatokba való beépítése volt, amelyek megfelelő alapanyagokkal növelik a kiváló minőségű élelmiszerek termelését, fokozzák a jövedelem növekedését, valamint előmozdítják a vidékfejlesztést mindkét térségben.

Az EU és a tagállamai előrelépést tettek a mezőgazdasági kistermelők és a kis- és középvállalkozások (kkv-k) közötti kapcsolat erősítése, valamint beruházásaiknak a vidéki területeken belül – különösen fiatalok és nők számára – történő munkahelyteremtésre irányítása területén. 2018-ban elfogadásra került a fenntartható beruházásokra és munkahelyekre irányuló Afrika–Európa szövetségről szóló közlemény a munkahelyteremtés, valamint a fenntartható és inkluzív fejlődés előmozdítása céljával. A mezőgazdaságon és az agrár-élelmezési ágazaton belüli munkahelyteremtés fellendítése érdekében létrejött a vidéki Afrikával foglalkozó munkacsoport is. Az afrikai beruházások (többek között a mezőgazdaság fejlesztését célzó egyéb finanszírozási források mozgósításával történő) ösztönzésére hivatott legfontosabb uniós eszközök: a külső beruházási terv és a Szükséghelyzeti Alap Afrikáért.

Ami a többoldalú koordinációt illeti, a Bizottság és öt tagállam továbbra is tagja a vidékfejlesztést célzó globális donori platform igazgatótanácsának. A platformon belül az EU határozottan szerepet vállal a földügyi kérdésekkel foglalkozó globális donori munkacsoportban. Az EU és 28 partnere kötelezettséget vállalt arra, hogy fokozza a földügyi kormányzási programokra irányuló koordinációt és ismeretcserét, és közösen támogatják a szakpolitikai folyamatok során felmerülő földügyi kérdések megoldását. Az EU 2018-ban egy földügyi kormányzási programot fogadott el, amely a mezőgazdasági termelékenység fokozása és a fenntartható fejlődés érdekében a földügyi beruházásokat kívánja fellendíteni.