[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |

Brüsszel, 2011.4.6.

COM(2011) 180 végleges

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK

Az ITU 2012. évi rádió-távközlési világkonferenciájára (WRC-12) vonatkozó európai uniós politikai megközelítés (EGT-vonatkozású szöveg)

TARTALOMJEGYZÉK

1. A spektrumpolitika európai és globális dimenziói 1

2. Európai előkészületek a WRC-12-re 1

3. A WRC-12-re javasolt politikai irányvonalak 1

4. A tagállamok és az EU egységes fellépése 1

5. Következtetés 1

A SPEKTRUMPOLITIKA EURÓPAI ÉS GLOBÁLIS DIMENZIÓI

E közlemény tájékoztatni kívánja az Európai Parlamentet és a Tanácsot a következő rádió-távközlési világkonferencia (WRC-12) azon napirendi pontjairól, amelyek fontosak az európai uniós politikák szempontjából, egyúttal javaslatot tesz a követendő közös politikai célkitűzésekre is.

A stratégiával rendelkező, koherens spektrumpolitika jelentős szerepet tölt be a modern információs társadalom megszilárdításában és számos politikai célkitűzés előmozdításában. Ezzel összhangban az EU 2020 stratégia egyik kiemelt kezdeményezése, az európai digitális menetrend[1] megállapította, hogy az összehangolt spektrumpolitika kulcsfontosságú a gazdasági növekedésre és az innovációra vonatkozó céljaink elérése szempontjából, melyek közé tartozik az is, hogy egész Európában megvalósuljon a gyors szélessávú hozzáférés.

A rádióspektrum-politika jelentőségét felismerve az Európai Parlament és a Tanács az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló, 2002. március 7-i 2002/21/EK irányelvben[2] (a továbbiakban: keretirányelv) rendelkezéseket hozott arra vonatkozóan, hogy a Bizottság tegyen javaslatot rádióspektrum-politikai programra, mely keretbe foglalja az Európai Unión belüli spektrumpolitika kidolgozását[3]. Ezt megerősíti az az új rendelkezés[4], mely előírja, hogy az ITU (Nemzetközi Távközlési Unió) rádiószabályzatát be kell tartani, és ez egyértelműen szükségessé teszi az EU számára, hogy saját érdekeinek képviselete érdekében szoros együttműködésről gondoskodjon a spektrummal kapcsolatos nemzetközi fórumokon.

A rádió-távközlési világkonferencia a rádiószabályzat elfogadásának helyszíne. A rádiószabályzat rögzíti a rádióspektrum használatának határokon átnyúló vonatkozásait, meghatározva, hogy nemzetközi határokon átnyúló esetekben mely használati módokat kell a többi használati módhoz igazítani. Valamennyi uniós tagállam tagja az ITU-nak és aktív szerepet játszik a rádiószabályzat elfogadásában. Az Európai Unió úgynevezett ágazati tag, amely az iparági szervezetekéhez hasonló státuszt jelent. A következő konferenciára 2012. január 23. és február 17. között, Genfben kerül majd sor.

Az előző konferenciák esetében a Bizottság közleményt[5] terjesztett az Európai Parlament és a Tanács elé, melyben meghatározta az egyes napirendi pontokkal kapcsolatos európai uniós politikai érdeket.

Több év előkészítő munkájára alapozva a 12. konferencián befejezik az ITU rádiószabályzatát érintő módosítások elfogadását. Minden konferencián szükségszerűen csak a rádiószabályzat egy-egy kisebb részletének figyelembe vételére van lehetőség, arra vonatkozóan határozzák meg a megvitatandó frekvenciasávokat, és a lehetséges eredmények hatáskörét. Ezeket a napirendi pontokat az előző világkonferencia határozza meg. Számos napirendi pont lényeges az európai digitális menetrend szempontjából, például a digitális frekvenciatöbbletre vonatkozó 1.17., az innovációra nyitottabb szabályozási rendszerről szóló 1.2. és 1.19. és az elektronikus hírgyűjtéssel kapcsolatos 1.5. napirendi pont, de más napirendi pontok is fontosak lehetnek. A záróokmányt az uniós tagállamok fogják aláírni, a tagállamok továbbá közös nyilatkozatot nyújtanak be a WRC záróokmányában történő szerepeltetés céljából, amelyben kijelentik, hogy az ITU rádiószabályzatának a konferencián elfogadott felülvizsgálatát az Európai Unióról szóló szerződés és az Európai Unió működéséről szóló szerződés szerinti kötelezettségeikkel összhangban alkalmazzák.

A fentiekre tekintettel szükség van az uniós spektrumpolitika egyre inkább stratégiai és politikai meghatározottságú jellege, valamint a WRC-n folytatott technikai és szabályozási tárgyalások közötti szakadék áthidalására, annak teljes tudatában, hogy tárgyalópartnereink technikai álláspontja politikai célok, ágazati politikai vagy egyéb érdekek kifejezéseként is szolgálhat. Az innovációbarát és alkalmazkodóképes nemzetközi szabályozási rendszer létrehozásához az Európai Uniónak is jól felfogott érdeke fűződik.

EURÓPAI ELőKÉSZÜLETEK A WRC-12-RE

Az Európai Unió tagállamai a szervezet független tagjaiként vesznek részt az ITU tárgyalásaiban. A gyakorlatban a CEPT ( Conférence Européenne des Postes et Télécommunications[6]) keretén belül együttesen alakítják ki technikai álláspontjukat, mielőtt a világ többi részével tárgyalásba kezdenének a konszolidált európai álláspontok („európai közös javaslatok”) alapján. Míg a CEPT feladata az, hogy egy olyan technikai–szabályozási konferencia tekintetében, mint amilyen a WRC is, kialakítsa a szükséges részletes európai tárgyalási álláspontot, emlékeztetni kell arra, hogy a tagállamokat kötik az EU-szerződések és a közösségi vívmányok alapján fennálló kötelezettségeik.

Ezért a technikai álláspontok CEPT keretén belüli kialakítása mellett a tárgyalások során szükség van az átfogó uniós érdekek figyelembevételére is. Ennek elősegítése érdekében és a keretirányelv rendelkezéseivel összhangban a Bizottság felkérte a rádióspektrum-politikával foglalkozó csoportot (RSPG), mely a tagállamok képviselőiből álló magas szintű tanácsadó szerv, hogy adjon véleményt, melyben tanácsokkal látja el a Bizottságot a konferencián kockán forgó európai politikai érdekekről. Az RSPG 2011. február 10-én fogadta el véleményét. Továbbá 2010. június 10-én Brüsszelben az érdekelt felek széles körének részvételével a CEPT és a Bizottság által közösen szervezett munkaértekezletre[7] került sor.

A tagállamoknak az egész tárgyalási folyamat során közös intézkedéseket kell kialakítaniuk, illetve szorosan együtt kell működniük annak érdekében, hogy az uniós politikáknak és kezdeményezéseknek megfelelő határozatok szülessenek.

Ezért a Bizottság támogatni fogja a Parlament és a Tanács által a WRC-12-t megelőzően jóváhagyott uniós politikai célkitűzéseken alapuló politikai megközelítések koordinációját, és figyelemmel fogja kísérni Európa részvételét a folyamatban.

A WRC-12-RE JAVASOLT POLITIKAI IRÁNYVONALAK

25, különböző fontosságú napirendi pont van, a digitális frekvenciatöbblet határon átnyúló koordinációjára vonatkozó követelményektől (1.17.) kezdve a Galileo fejlesztéséhez szükséges spektrumon (1.4. és 1.18) át a nagy magasságú kommunikációs léggömbökre vonatkozó projektig (1.20.). A következőkben megkíséreljük a napirendi pontokat témakörök szerint csoportosítani és hozzárendelni őket a vonatkozó uniós politikai célkitűzésekhez, figyelembe véve az RSPG véleményét is.

NAPIRENDI PONTOK ÉS AZOK JELENTőSÉGE AZ UNIÓS POLITIKÁK SZEMPONTJÁBÓL

1.17. napirendi pont: digitális frekvenciatöbblet / politika: belső piac

Ez a napirendi pont a digitális frekvenciatöbblet felső tartományában lévő spektrum (790–862 MHz) használatának határon átnyúló koordinációjára vonatkozik. Ez különösen fontos, ha a spektrumot a határ egyik oldalán sem használják földi műsorszórásra, mivel a digitális műsorszórás az ITU Genf-06 megállapodás értelmében már védelmet élvez. Az EU-ban ezt a frekvenciasávot műszakilag már harmonizálták a vezeték nélküli szélessávú szolgáltatás lehetővé tétele érdekében, és döntő jelentőségű lesz az e szolgáltatások költséghatékony módon történő kiterjesztésére tett erőfeszítések szempontjából. A harmonizáció attól kezdve lép hatályba, hogy valamely tagállam úgy határoz, nem folytat többé nagy teljesítményű műsorszórást ebben a sávban. Az e folyamat befejezésének közös időpontjára tett külön javaslatot a rádióspektrum-politikai programra tett javaslat tartalmazza[8]. Az EU keleti határa mentén található digitális frekvenciatöbblet egy részének hatékony kihasználását akadályozza, hogy a határ másik oldalán ugyanebben a sávban elavult repüléstechnikai navigációs rendszert alkalmaznak. Ez a rendszer nemsokára végleg elavulttá válik, az EU-nak pedig arra kell törekednie, hogy a jövőben a határ két oldalán lévő felhasználási módok méltányosan létezhessenek egymás mellett, lehetővé téve, hogy a 790–862 MHz-es frekvenciasávot az egész EU-ban teljes körűen használni lehessen vezeték nélküli szélessávú szolgáltatások céljára.

Az EU politikai célkitűzése

Az EU-nak támogatnia kell, hogy szabályozási rendelkezések szülessenek annak érdekében, hogy keleti határai mentén a vezeték nélküli széles sávú szolgáltatás és a repüléstechnikai rádiónavigációs rendszerek csökkenő használata kiegyensúlyozottan működhessen egyszerre, annak érdekében, hogy a vezeték nélküli szélessávú szolgáltatás az EU egész területét hatékonyan lefedhesse. A digitális műsorszórás védelmére a GE-06 megállapodás értelmében fennálló valamennyi kötelezettségnek hatályban kell maradnia, és a konferencián nem kerülhet sor további kötelezettségek elfogadására.

1.4./1.18. napirendi pont: Galileo / politika: transzeurópai hálózatok

A Galileo műholdas navigációs rendszer egy korszerű globális navigációs rendszer megteremtését célzó európai kezdeményezés, amely igen pontos, garantált globális helymeghatározási, navigációs és időmérő szolgáltatást nyújt. A rendszer kritikus infrastruktúrák és fontos közszolgáltatások, mint a felkutatás és mentés, továbbá kereskedelmi célú alkalmazások és a fogyasztók műholdas navigációs vevőkészülékének alapjául is fog szolgálni.

A Galileo különböző sávokban fog frekvenciát használni, és ezt két napirendi pont is közvetlenül érinti. Az 1.18. napirendi pont értelmében az elsődleges és másodlagos kiosztások jelenlegi regionális keveréke helyett harmonizált globális elsődleges kiosztást kell létrehozni a műholdas navigációs szolgáltatások által használt 2483.5–2500 MHz-es sávban. Tanulmányok kimutatták, hogy a Galileóhoz hasonló rendszerek működhetnek párhuzamosan ugyanabban a hullámsávban, ugyanakkor meg tudják védeni a meglévő szolgáltatásokat, beleértve a szenzitív radarrendszereket is, feltéve, ha azok betartják a „interferenciamentes és nem védett” szabályozási előírást. Az 5000–5030 MHz-es frekvenciasáv már kiosztásra került a műholdas navigációs rendszerek részére és a Galileo felmenő irányú összeköttetése alkalmazza, lásd az alábbi 1.4. napirendi pontot.

Az EU politikai célkitűzése

A Galileo fontos európai projekt és az EU-nak meg kell óvnia a működéséhez szükséges frekvenciákat a más rádiószolgáltatások által okozott interferenciától. Az EU-nak támogatnia kell a 2483.5–2500 MHz-es kiegészítő frekvenciasávot a jövőbeli fejlettebb szolgáltatások érdekében.

1.4./1.7. napirendi pont: SESAR („Egységes európai égbolt” légiforgalmi szolgáltatási kutatás) / politika: közlekedéspolitika, űrpolitika

Európában világszinten a legsűrűbbek közé tartozik a légi forgalom. Az EU „Egységes európai égbolt” légiforgalmi szolgáltatási kutatási programjának (SESAR) célja olyan új generációs légiforgalmi szolgáltatási rendszer kiépítése, amely a következő 30 évben világszerte biztosítja a légi forgalom biztonságosságát és folyamatosságát. Az EU törekvése a spektrummal kapcsolatban az, hogy lehetővé váljék a program keretében tervezett rendszerek zökkenőmentes bevezetése. A projekt jelenleg fejlesztési szakaszban van, kiépítése várhatóan a 2014–2020 közötti időszakban kezdődik meg.

Az 1.4. napirendi pont a modernebb repülésbiztonsági kommunikációs rendszerek bevezetésére vonatkozik, és a 960–1164 MHz-es frekvenciasáv légi közlekedésben való használatához szükséges rendelkezéseket veszi górcső alá. A modernebb rendszerek célja, hogy adatintenzív, biztonsági szempontból kritikus információk továbbítására alkalmas légiforgalmi szolgáltatási alkalmazások bevezetését támogassák. A 960–1164 MHz-es frekvenciasávon való üzemeltetésre javasolt, fent említett rendszerek és az ICAO (Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet) által szabványosított rendszerek közötti kompatibilitást az ICAO-szabványok segítségével kell majd biztosítani. Ezek a rendszerek, továbbá a GSM- és az UMTS-rendszerek (és más, tervezett széles sávú rendszerek is) 960 MHz alatt megfelelő védelmet igényelnek. A légi közlekedésben való használatra vonatkozó szabályozási korlátoknak biztosítaniuk kell az 1164–1215 MHz-es frekvenciasávban üzemelő műholdas navigációs vevőkészülékek védelmét, ugyanis ezt a sávot jelölték ki a GPS, a Galileo és az orosz GLONASS életbiztonsági alkalmazásai számára.

A légi közlekedési ágazat jelenleg az 5091–5150 MHz-es tartománybeli WLAN-rendszer kifejlesztésén dolgozik a repülőtéri földfelszíni alkalmazások számára, amelyet számos nemzetközi fórumon szabványosítanak, és amely a SESAR támogatását is élvezi. E munka befejezésének határideje 2013. Az 5000–5030 MHz-es frekvenciasáv légügyi célokra történő javasolt új kiosztása is e tevékenység keretébe tartozna.

Az 5000–5010 MHz-es frekvenciasáv légügyi célokra való kiosztása azonban csak abban az esetben elfogadható, ha az 5091–5150 MHz-es frekvenciasávban nem lehet az említett rendszerek számára szükséges, kielégítő frekvenciát adni, továbbá ha nem áll fenn interferencia a Galileóval az 5000–5030 MHz-es frekvenciasávon (különös tekintettel a Galileo kritikus felmenő irányú összeköttetésére), sem a 4990–5000 MHz-es frekvenciasávon üzemelő rádiócsillagászati szolgáltatásokkal. A jövőbeli Galileo-vevőkészülékek jeleinek védelme érdekében kerülendő, hogy az 5010–5030 MHz-es frekvenciasávban új, légügyi célra való kiosztásra történjék javaslat azokban az esetekben, ha a tanulmányok megállapításai szerint a kompatibilitás nem lehetséges.

Az 1.7. napirendi pont a műholdas szolgáltatások jelenlegi és jövőbeli használatára vonatkozik, különösen arra, hogy az 1525–1559 és az 1626,5–1660,5 MHz-es frekvenciasáv közös használatának átláthatónak és méltányosnak kellene lennie annak érdekében, hogy hosszú távon biztosítani lehessen hozzáférhetőségét a repüléstechnikai műholdas szolgáltatások számára.

Az EU politikai célkitűzése

A WRC-12 során az EU-nak meg kell őriznie Európa azon képességét, hogy a lehető legjobb rendszert fejlessze ki és alkalmazza eredményes és átlátható módon. E célnak kell vezérelnie az EU politikáját az 1.7 napirendi pontot illetően is a SESAR műholdhasználatának vonatkozásban, és annak biztosítása érdekében, hogy a SESAR műholdeleme teljesíteni tudja a feladatát.

1.7., 1.13., 1.25, 7. napirendi pontok: távközlési műholdak / politika: belső piac, űrpolitika

Az európai vállalatok világszinten vezető szerepet töltenek be a műholdas kommunikációban: a műholdas műsorszórás, az állandó helyű és a mobil műholdas szolgáltatások fontos szerepet játszanak a gazdaságunk és társadalmunk számos területét érintő szolgáltatások nyújtásában. Erre vonatkozó képességüket a továbbiakban is fenn kell tartani, a spektrum hatékony használatának biztosítása mellett.

Az EU politikai célkitűzése

Az EU-nak elleneznie kell a 21.4–22 GHz-es frekvenciasáv és kapcsolódó orbitális pozícióinak bármiféle, az ITU-tagállamok részére történő, nemzeti alapú felosztását, mely korlátozná a sáv használhatóságát. Az EU-nak, mint említettük, meg kell védenie azt a pozícióját, amely lehetővé teszi, hogy a megfelelő spektrummal rendelkező mobil műholdas szolgáltatásokat lehessen nyújtani az európai légiforgalmi szolgáltatás számára.

1.3. napirendi pont: pilóta nélküli légijármű-rendszerek (UAS)

Noha a katonai alkalmazások talán ismertebbek, az ITU foglalkozik a pilóta nélküli légijármű-rendszerek nem korlátozott légtérben történő alkalmazásával is, amikor a pilótával rendelkező és a pilóta nélküli légi járművek egyidejűleg üzemelhetnek. Az UAS fontos polgári vagy közvédelmi feladatokat láthat el: döntő szerepet játszhat például a tűzoltás, a mezőgazdasági felügyelet, a határőrségi és parti őrségi feladatokban, de világszerte segíthet a segítségnyújtásban is (a szárazságok és áradások idején zajló migrációs folyamatok meghatározása révén). Mivel ezek a feladatok szükségessé teszik, hogy az UAS megossza a légteret a hagyományos légi járművekkel, fontos, hogy biztonságosan üzemeljenek, és teljes mértékben eleget tegyenek a légiforgalmi szolgáltatási előírásoknak. Aggodalmak merülnek fel azonban arra vonatkozóan, hogy az UAS földi komponense számára előirányzott néhány spektrum megakadályozná a jövőbeli Galileo-vevőkészülékek világszintű elérhetőségét az 5010–5030 MHz-es frekvenciasávban, vagy – ami még fontosabb szempont – zavarná a Galileo kritikus felmenő irányú összeköttetését az 5000–5010 MHz-es frekvenciasávban.

Az EU politikai célkitűzése

Az EU-nak támogatnia kell a nem korlátozott légtérben működő UAS biztonságos üzemeléséhez szükséges spektrum meghatározását. Ezért az EU szempontjából az 5000–5030 MHz-es frekvenciasávon kívüli spektrumopciók kívánatosak az UAS számára.

1.2. napirendi pont: a nemzetközi szabályozási rendszer rugalmassága / politika: belső piac; 1.19. napirendi pont: szoftver alapú és kognitív rádió / politika: belső piac

A WRC-határozatok hatása igen hosszú távú. Ha a nemzetközi szabályozási rendszer túl merevvé válik, az káros hatással lehet Európa azon képességére, hogy új, innovatív szolgáltatásokat és rugalmas engedélyezési rendszereket vezessen be, mint amilyen például a megosztott használat. Az EU a frekvenciagazdálkodás modernizálásának egyik úttörője, ezért fontos, hogy az időtálló ITU-szabályozások– amennyiben lehetséges – rugalmassági elemet is tartalmazzanak, mely például lehetővé teszi a helyhez kötött és mobil hálózatok vegyes alkalmazását a rádiótelefon-rendszerekben.

A szoftver alapú rádiónak, amely esetében a rádióadó szoftver segítségével meg tudja változtatni a jeleinek jellegét, meg kell felelnie azoknak a szabályoknak, amelyek az adott szolgáltatásra és frekvenciasávra vonatkoznak. Kétségtelennek tűnik, hogy ennek kezeléséhez nincs szükség világszintű rendeleti előírásokra. A kognitív rádiórendszerek (melyek meg tudják határozni a más felhasználóknak kiosztott, ki nem használt spektrumot, és szoftveralapú rádiótechnológia segítségével ehhez alkalmazkodva használják ezeket a kihasználatlan spektrumokat) bonyolultabb ügyet jelentenek, és kétségek merültek fel azt illetően, hogy esetleges használatuk során megbízhatóan el lehet-e kerülni az interferenciákat. Noha fontos, hogy ilyen technológiákat is alkalmazni lehessen, a kognitív rádiórendszerek bevezetése nem eredményezheti azt, hogy az elsődleges frekvenciahasználati módok méltánytalan hátrányt szenvedjenek el. Úgy tűnik, hogy a rádiószabályzat nem megfelelő eszköz a fenti aggályok kezelésére.

Az EU politikai célkitűzése mindkét napirendi ponttal kapcsolatban

Az EU-nak meg kell őriznie képességét az európai frekvenciagazdálkodás modernizálására, és arra kell ösztönöznie az ITU-t, hogy rugalmasabb megközelítésmódokat dolgozzon ki. A szoftveralapú és a kognitív rádiót illetően nincs szükség a rádiószabályzat megváltoztatására.

1.22. napirendi pont: kis hatótávolságú eszközökből származó adás / politika: belső piac

A kis hatótávolságú eszközök – azaz az olyan rádiók, amely nem kilométeres, hanem csak méteres körzetben sugároznak – számára fenntartott számos frekvenciát már harmonizáltak az Európai Unióban. Ezen eszközöknek számos változata létezik, az autók távirányítóitól kezdve a bonyolult orvosi készülékekig. Összességüket tekintve fontos szerepet töltenek be az EU gazdaságában és társadalmában. Ezeknek az eszközöknek természetükből adódóan csak korlátozott, határokon átnyúló interferenciapotenciáljuk van. A rádiószabályzat nem a megfelelő eszköz a szabályozatlan eszközök importjából esetleg adódó interferenciaproblémák kezelésére.

Az EU politikai célkitűzése

Tekintettel a korlátozott határokon átnyúló következményekre és arra a tényre, hogy az uniós szabályozás elegendő rugalmasságot nyújt a kis hatótávolságú eszközök paramétereinek meghatározására, az EU-nak meg kell akadályoznia, hogy a kis hatótávolságú eszközökre vonatkozóan további korlátozásokat vegyenek fel a rádiószabályzatba. A meglévő méretgazdaságosság növelése érdekében az EU-nak hasonló frekvenciahasználatra kell ösztönöznie az unión kívüli, többi ITU-tagot.

A tudományos kutatás és az éghajlatváltozás elleni küzdelem szempontjából jelentős napirendi pontok

Számos napirendi pont érdekes az EU kutatási és éghajlatváltozási politikája szempontjából, beleértve a következőket: 1.6.: passzív szolgáltatások a 275–3000 GHz-es frekvenciasávban; 1.11.: űrkutatás a 22,55–23,15 GHz-es frekvenciasávban; 1.12.: űrkutatási szolgáltatás a 37 GHz-es frekvenciasávban; 1.16.: villámdetekció; 1.24.: meteorológiai műholdak, és 1.15.: oceanográfiai radarok a 3–50 MHz-es frekvenciasávban.

Az 1.6. napirendi pontban tárgyalt frekvenciatartomány a kommunikációs célokra használt frekvenciák felett helyezkedik el és általánosan elfogadott nézet szerint a tudományos kutatás számára van fenntartva. Az 1.6. és 1.24. pontban említett passzív szolgáltatásokat például a Föld megfigyelésére lehet használni: ez jelentős szerepet játszik az éghajlatváltozás elleni küzdelemben, és biztosítja a polgárok biztonságát, különösen az EU GMES-projektje keretében. Ezek az alkalmazások általában nagyon érzékenyek a többi felhasználási módhoz képest, és az azokból eredő interferenciával szemben különleges védelmet igényelnek. A többi napirendi pontban szereplő szolgáltatás ugyan kevésbé érzékeny, de megfelelő védelemre van szükségük a többi felhasználó által okozott interferenciával szemben.

A WRC-12 arra is jó alkalmul szolgálhat, hogy ezen szükségleteket tárgyalópartnereink körében nagyobb mértékben lehessen elfogadtatni, hogy az érintett, az időjárás-előrejelzés, katasztrófa-előrejelzés és –enyhítés szempontjából is fontos szolgáltatások által nyújtott előnyöket az Európán kívüli területeken is szélesebb körben felismerjék.

Az EU politikai célkitűzése

Az EU-nak támogatnia kell a szükséges új kiosztásokat és meg kell védenie a tudományos szolgáltatásokat a vonatkozó frekvenciasávokban. Különösen meg kell védeni azokat a szolgáltatásokat, amelyek segítenek az éghajlatváltozás elleni küzdelemben, és amelyek a polgárok biztonságát biztosítják.

1. 5. napirendi pont: hangtartományok az elektronikus hírgyűjtés számára

Az a törekvés, hogy a híresemények számára, ahol és amikor szükséges, frekvencia álljon rendelkezésre, önmagában nagyon fontos. Ez a követelmény azonban nagyban függ az adott időtől és helytől. A Bizottság egyetért az RSPG azon álláspontjával, hogy egy olyan ITU-R ajánlás, amely felsorolná a lehetséges frekvenciatartományokat, megfelelő útmutatásul szolgálna a gyártók számára, ugyanakkor a frekvenciagazdálkodási hivataloknak megmaradna az ahhoz szükséges rugalmasságuk, hogy rövid időn belül is elérhetővé tudjanak tenni frekvenciákat, azaz ne legyen szükség a WRC általi kiosztásra.

Az EU politikai célkitűzése

Az EU-nak azt az álláspontot kell képviselnie, hogy a rádiószabályzatot nem kell megváltoztatni e napirendi pontot illetően, de ösztönözni kell az ITU-R arra irányuló munkáját, hogy egy ITU-R ajánlásban, amely megnövekedett de facto harmonizációhoz vezet, frekvenciatartományokat azonosítson.

A következő napirendi pontok esetében a végeredmény csak kis mértékben fogja befolyásolni az átfogó politikai célkitűzéseket.

1.9. napirendi pont: mobil tengeri szolgáltatás és 1.10. napirendi pont: hajók és kikötők biztonsági rendszerei

Ez a két napirendi pont a jelenlegi tengeri szolgáltatások csatornaelrendezésének megváltoztatására vonatkozik az új digitális technológia bevezetésének lehetővé tétele érdekében. Ez a világszintű szabályozási rendszer naprakésszé tételét jelenti a már folyamatban lévő fejlesztések figyelembe vétele céljából.

1.23. napirendi pont: amatőr szolgáltatás és 1.20. napirendi pont: nagy magasságú hordozóra telepített állomások

E vonatkozásban nincsenek európai uniós érdekek.

1.21. napirendi pont: radarok a 15,4–15,7 GHz-es frekvenciasávban

Ez a frekvenciasáv fontos rádiócsillagászati szolgáltatásokkal határos és a használatát érintő valamennyi változást alaposan meg kell fontolni. Az erre vonatkozó tanulmányok a konferencia előtt még folyamatban vannak.

8.2. napirendi pont: a következő WRC-konferencia napirendje

Minden egyes rádió-távközlési világkonferencia során megállapítják a következő konferencia napirendjét. Ez nagy jelentőséggel fog bírni az uniós politika, különösen a széles sávú politika szempontjából. Az Európai Unió érdeke az egyes európai uniós politikákhoz közvetlenül kapcsolódó, jövőbeli WRC-konferenciákon szereplő kezdeményezések támogatása.

A WRC-15-re előkészülve a Bizottság valamennyi fontos érdekelttel együttműködik a konferencián támogatandó ilyen politikai területek egyedi spektrumigényeinek azonosítása céljából.

A Bizottság álláspontja szerint a vezeték nélküli széles sávú szolgáltatásról szóló napirendi pontot nem szabad egyetlen frekvenciasávra korlátozni. Az EU WRC-15-öt illető megközelítésének annak gondos értékelésén kell alapulnia, hogy egyrészt a vezeték nélküli széles sávú iparág mennyire eredményesen használta fel az uniós jogszabályok által hozzáférhetővé tett komoly spektrummennyiséget, másrészt mekkora az említett frekvenciasávokban üzemelő jelenlegi szolgáltatások társadalmi és/vagy gazdasági haszna az általuk elfoglalt frekvenciasávhoz képest. Ebben az összefüggésben fontos szerepe lesz a rádióspektrum-politikai program keretében tervezett leltárnak, mivel meg fogja világítani az elektronikus távközlési szolgáltatásokon túli használati módokat is.

Az EU politikai célkitűzése

A következő WRC-15 napirendbe, amelyet 2012-ben határoznak meg, fel kell venni a fontos uniós politikákból adódó potenciális frekvenciaigényeket. Különösen fontos egy olyan napirendi pont felvétele, amely azokkal a lehetséges kapacitás-korlátozásokkal foglalkozik, amelyek az európai digitális menetrend céljainak megfelelő vezeték nélküli széles sávú szolgáltatások nyújtásából adódnak.

A TAGÁLLAMOK ÉS AZ EU EGYSÉGES FELLÉPÉSE

A rádióspektrumnak erős uniós politikai vonatkozása van, mivel érinti a belső piacot általában, továbbá a kutatást, a közlekedést, az éghajlatváltozást és a transzeurópai hálózatokat, azaz olyan területeket, amelyek közös vagy párhuzamos hatáskörbe tartoznak. Ezen területek mindegyikén adódhat ugyanakkor olyan helyzet, hogy az Unió kizárólagos hatáskörrel rendelkezik, különösen, ha közös szabályokról van szó. Ez az eset állhat fenn például a rádiószabályzat kötelező hatálya miatt. A WRC-12 esetében ez legalább két napirendi pont, a digitális frekvenciatöbbletről szóló 1.17. és a kis hatótávolságú eszközökről szóló 1.22. napirendi pont esetében fennáll, mivel az érintett frekvenciasávokra jelenleg hatályos uniós szabályozás vonatkozik, és a rádiószabályzatban bekövetkező változások közvetlenül befolyásolhatják azok hatáskörét. Ezen túlmenően, általánosabb szempontból összehangolt megközelítésre van szükség, hogy az Unió és a tagállamok egységes, koherens és eredményes fellépését biztosítani lehessen az összes olyan ügyet és napirendi pontot illetően, amelyek uniós tárgyköröket érinthetnek.

Ebből a szempontból szükség van annak biztosítására, hogy a WRC-12 folyamán a tagállamok elősegítsék és megvédjék a közös politikai célkitűzéseket, ha kell, akkor az EU nevében fellépve. Ebből a célból, tekintettel az EU-nak az ITU-ban elfoglalt jelenlegi státuszára, a megoldás az lehetne, hogy a Bizottsággal szorosan együttműködve a Tanács elnökségét betöltő tagállam koordinálja a konferencia vonatkozó napirendi pontjait, és amennyiben szükséges, képviselője szól az EU nevében. Ez nem sértené a Bizottság abbéli lehetőségét, hogy szükséges és megfelelő esetben, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése értelmében javaslatot terjesszen a Tanács elé az EU által elfogadandó álláspontról.

A későbbiek folyamán tekintetbe lehetne venni az Európai Unió ITU-ban betöltött pozíciójának és szerepének felülvizsgálatát. Ez a kérdés a következő, 2014-ben esedékes ITU Meghatalmazotti Konferencia napirendjén szerepelhetne.

KÖVETKEZTETÉS

A Bizottság felkéri az Európai Parlamentet és a Tanácsot arra, hogy a 2012. évi rádió-távközlési világkonferencián támogassa az e közleményben megállapított közös uniós politikai célok elérését.

[1] COM(2010) 245: Az európai digitális menetrend.

[2] HL L 108, 2002.4.24., módosítva a 2009/140/EK irányelvvel, HL L 337, 2009.12.18.

[3] Uo., 8a. cikk (3) bekezdés.

[4] Uo., 9. cikk (1) bekezdés.

[5] Az előző konferenciára vonatkozóan lásd: COM(2007) 371, Az ITU 2007. évi rádió-távközlési világkonferenciája.

[6] A CEPT 48 postai és távközlési hatóság szövetsége, amely elsősorban a rádióspektrummal kapcsolatos ügyekkel foglalkozik.

[7] http://ec.europa.eu/information_society/policy/ecomm/radio_spectrum/manage/intl/wrc/_en.htm#ws_wrc12.

[8] A rendes jogalkotási eljárás folyamatban van.