EURÓPAI BIZOTTSÁG Strasbourg, 2022.10.18. COM(2022) 549 final 2022/0339(NLE) Javaslat A TANÁCS RENDELETE a szolidaritásnak a gázbeszerzések jobb összehangolása, a határokon átnyúló gázkereskedelem és megbízható ár-referenciaértékek révén történő fokozásáról



INDOKOLÁS A JAVASLAT HÁTTERE A javaslat indokai és céljai Reagálás a változó körülményekre Oroszország Ukrajna elleni, provokáció nélkül indított agresszív háborúja és az energiaellátás fegyverként való felhasználása rávilágított az Unió orosz fosszilis tüzelőanyagoktól való függőségére, próbára tette az ellátásbiztonságot garantáló eszközeinket, valamint példátlan szintre emelte az energiaárakat. A Bizottság az elmúlt évben a számos kezdeményezést terjesztett elő és hajtott végre, amelyek kezdetben a tagállamoknak nyújtott iránymutatások voltak, majd később fokozatosan egy integrált – szükség esetén jogi eszközökkel alátámasztott – ellátásbiztonsági stratégia kidolgozására irányultak. A legutóbbi ilyen intézkedés a magas energiaárak kezelését célzó vészhelyzeti beavatkozás volt, amely magában foglalta például a villamosenergia-kereslet összehangolt csökkentését (különösen a csúcsidőszakokban), a fogyasztók és a vállalkozások magas energiaárakkal szembeni védelmét szolgáló továbbfejlesztett tagállami eszköztárat, valamint a fosszilis ágazat szolidaritási hozzájárulását. A „REPowerEU” közleményt követően a Bizottság és a tagállamok az ellátásbiztonság garantálása érdekében egy uniós energiaügyi platform létrehozását kérték. E platformnak a szolidaritás szellemében támogatnia kell a tagállamokat és az Energiaközösség szerződő feleit, valamint a tagállamok és az említett felek gázipari vállalkozásait abban, hogy további LNG- és vezetékesgáz-készleteket szerezzenek be a kieső orosz gázmennyiség pótlására. A további vészhelyzeti intézkedések szükségessége A jelenlegi helyzet gazdasági és társadalmi nehézségeket okoz, és súlyos terhet ró a polgárokra és a gazdaságra. A növekvő energiaköltségek a polgárok vásárlóerejének gyengüléséhez és a vállalatok versenyképességének csökkenéséhez vezetnek. A gáz- és áramellátás hiánya és a viszonylag rugalmatlan energiakereslet a gáz- és villamosenergia-árak jelentős emelkedését és volatilitását eredményezte az EU-ban. Az említett tendenciák megfordítására irányuló nemzeti intézkedések a belső piac szétaprózódásához vezethetnek, és nem feltétlenül biztosítják a szolidaritást. Ugyanakkor a gázellátás fegyverként való felhasználása és a piacok Oroszországi Föderáció általi, a gázáramlások szándékos megzavarásával történő manipulálása az energiaárak ugrásszerű emelkedéséhez vezetett az Unióban, ami nemcsak az Unió gazdaságát veszélyezteti, hanem az ellátásbiztonságot is súlyosan aláássa. Az EU-nak ezért összehangolt és gyors választ kell adnia ezekre a kihívásokra. Az orosz gázszállítás mennyisége jelentősen megcsappant: míg 2021-ben a vezetékes orosz gáz készleteink 41 %-át (az LNG figyelembevételével 45 %-át) tette ki, 2022 szeptemberére ez az arány 9 %-ra (az LNG figyelembevételével 14 %-ra) esett vissza. Az Északi Áramlat 1 gázvezetéket ért nyilvánvaló szabotázs tovább fokozza annak szükségességét, hogy az Oroszországból érkező gázmennyiséget gyorsan és tartós módon helyettesítsük. A keresletcsökkentésen, az energiahatékonysági intézkedéseken és a megújuló energiaforrások részarányának növelésén túlmenően a hiányzó mennyiséget – amennyiben nem áll rendelkezésre más helyettesítő forrás – azonos mennyiségű gáz – főként cseppfolyósított földgáz (LNG) – más szállítóktól történő vásárlásával kell majd pótolni. Az idei télhez képest a vállalkozások a következő, 2023/2024-es téli idényben komoly nehézségekkel szembesülhetnek két további, a gáztárolók feltöltésével összefüggő probléma megoldásában. Először is nagyon valószínű, hogy az EU-ba kevesebb vezetékes gáz fog érkezni Oroszországból, sőt a jelenlegi politikai helyzet miatt a gázszállítás szinte bizonyosan teljesen le fog állni. Másodszor, a cél az, hogy az uniós gáztároló létesítmények 90 %-ra legyenek feltöltve, szemben a földgáztárolásról szóló (EU) 2022/1032 rendeletben e télre meghatározott 80 %-kal. Ebben a helyzetben, valamint a meglévő jogszabályokra és egyéb kezdeményezésekre építve az uniós kereslet és a közös beszerzés összevonása hasznos lehet ahhoz, hogy a tagállamok teljesíthessék a földgáztárolásról szóló rendeletben rögzített feltöltési ütemterveket és célértékeket. A javaslat céljai A Bizottság ezért javaslatot tesz erre a vészhelyzeti rendeletre, amely a gázárakra gyakorolt hatást kívánja enyhíteni a kereslet és az ellátás kezelése, az ellátásbiztonság Unió-szerte történő garantálása és a szolidaritás fokozása révén. A rendelet négy olyan fő elemet tartalmaz, amelyek koherens módon segítik elő az árcsökkenést, valamint a szolidaritás és az ellátásbiztonság megerősítését. Először is, az uniós gázkereslet összevonása és a közös gázbeszerzés lehetővé teszi az EU számára, hogy kollektív vásárlóerejét felhasználja alacsonyabb árak kialkudására, valamint csökkenti annak kockázatát, hogy a tagállamok egymásra licitáljanak a már amúgy is szűkös piacon, ezzel nemkívánatos módon felfelé hajtva az árakat. Ez fokozza majd az átláthatóságot és segíteni fogja különösen a kisebb tagállamokat, amelyek vásárlóként kedvezőtlenebb helyzetben vannak. A 122. cikk szerinti rövid távú intézkedések a kereslet összehangolására és összesítésére (összevonására) irányulnak annak érdekében, hogy elősegítsük a gáztárolók feltöltését a következő, gyorsan közeledő feltöltési időszakban.

Másodszor, a javaslat egy, a gázárakra vonatkozó teljes intézkedéscsomagot tartalmaz, amelynek az a célja, hogy mérsékelje a túlzott árszinteket, valamint hogy méltányos gáz- és villamosenergia-árakat biztosítson a válsághelyzetben. A jelenlegi javaslat bizonyosságot nyújt azzal kapcsolatban, hogy milyen árat kell alkalmazni olyan gázhiány esetén, amikor szükséghelyzetet kell elrendelni. Javaslatot tesz továbbá a cseppfolyósított földgáz (LNG) szállítására vonatkozó kiegészítő referenciaárra annak érdekében, hogy az Oroszország manipulációja által nem érintett LNG-behozatalra vonatkozóan megállapítható legyen egy reprezentatív referenciaár. A piacok túlzott volatilitásának mérséklésére olyan mechanizmusokat hoz létre, amelyek a határidős piacokon csökkentik a volatilitást egy olyan, napközbeni áringadozásokat kezelő mechanizmus révén, amely rövid távon mérsékli a szélsőséges árváltozásokat („megszakító”). Harmadszor, az árak korlátozására irányuló közös megközelítés alkalmazásához Unió-szerte szolidaritásra van szükség. Mivel nem minden tagállam rendelkezik kölcsönös szolidaritási megállapodásokkal, a Bizottság ilyen szolidaritási megállapodások hiányában közvetlenül alkalmazandó intézkedéseket javasol. Javasolni fogja továbbá, hogy a szolidaritás nyújtására vonatkozó kötelezettség a gázvezeték-hálózathoz nem kapcsolódó, LNG-létesítményekkel rendelkező tagállamokra is kiterjedjen. Ez biztosítani fogja, hogy felkészültek és cselekvőképesek legyünk arra az esetre, ha szükség lesz ilyen megállapodásokra. A Bizottság azt is vizsgálja, hogy szükség van-e további javaslatok előterjesztésére olyan helyzetekben, amikor egyes régiók nagyobb ellátási nehézségekkel szembesülnek, mint mások. Végezetül lehetővé kell tenni a gázkereslet további csökkentését, gondoskodva ugyanakkor arról, hogy a fogyasztók továbbra is megfelelő védelemben részesüljenek az ellátási hiányokkal szemben. Az EU már megerősítette gáz- és villamosenergia-megtakarításokat lehetővé tévő eszközeit. Az elfogadott rendeleteket azonban a lehető legteljesebb mértékben végre kell hajtani a szükséges keresletcsökkentési célok elérése érdekében. Ez elősegíti, hogy ellenállóbbak legyünk a további gázellátási zavarokkal szemben, valamint enyhíteni fogja a nemzetközi gázpiacokra nehezedő nyomást, ezáltal pedig az árfelhajtó hatást. A Bizottság szorosan nyomon fogja követni a keresletcsökkentő intézkedéseket, és készen áll arra, hogy uniós riasztást adjon ki vagy akár felülvizsgálja a gázkereslet csökkentésére vonatkozó célokat, amennyiben az önkéntes keresletcsökkentő intézkedések elégtelennek bizonyulnak ahhoz, hogy a télen elegendő gázkészlet álljon rendelkezésre. A javaslat fő elemei 1.Közös beszerzés és a gázinfrastruktúra hatékony üzemeltetése a) Közös beszerzés Ez a javaslat a tagállamok kérésének megfelelően egy ideiglenes közös beszerzési eszköz kifejlesztésével kívánja megoldani ezeket a sürgető problémákat. A határidő meglehetősen szoros: a szóban forgó eszköznek legkésőbb 2023 tavaszára, méghozzá a gázfeltöltési időszak kezdete előtt készen kell állnia az alkalmazásra. Ezt szem előtt tartva a Bizottság javasolja a 122. cikk szerinti közös beszerzés központi elemeinek mielőbbi meghatározását, ezért ezen elemek közül néhány ideiglenesen alkalmazandó lesz. A közös beszerzésre irányuló javaslat kétlépéses eljárást hoz létre: az első lépés a földgázkereslet összevonása; a második lépés az energiaügyi platform keretében lebonyolítandó lehetséges közös beszerzés. i.Első lépés: keresletösszevonás Az első lépésben a gázbeszerző vállalatok összevonnák keresletüket egy olyan szolgáltató segítségével, amely megszervezi ezt a folyamatot, és amellyel a Bizottság e célból közbeszerzési eljárás keretében szerződést kötött. Gáz iránti igényüket (megadva a mennyiséget, a szállítás időpontját, időtartamát és helyét) a vállalatok az ilyen adatok gyűjtésére szolgáló informatikai eszközön keresztül nyújthatják be a szolgáltatónak. A szolgáltató ezeket az adatokat – a bizalmas információk kellő védelme mellett – közzétenné honlapján, nyilvános pályázati eljárás keretében ajánlatot kérve az összevont keresletnek megfelelő földgázmennyiségre. Ez a lépés önkéntes lenne, azzal a kivétellel, hogy – tekintettel a földgáztárolók feltöltésének fontosságára – a tagállamoknak elő kellene írniuk, hogy vállalataik a következő évre vonatkozó tárolási követelményeik legalább 15 %-ának megfelelő gázmennyiséget (az EU egészére nézve körülbelül 13,5 milliárd köbmétert) kössenek le a keresletösszevonási folyamatban. A keresletösszevonásban kötelezettség alapján részt vevő vállalatok továbbra is eldönthetik, hogy az összevonási folyamatot követően ténylegesen megvásárolják-e az adott gázmennyiséget vagy sem. Ezenkívül a megvásárolt gázt nem feltétlenül tárolófeltöltésre kell felhasználni. Tekintettel arra, hogy különösen a következő évben lesz fontos feltölteni a földgáztárolókat, a közös gázbeszerzési mechanizmus szempontjából előnyös lenne a közös beszerzés nyomán érvényesíthető jobb piaci alkupozíció, továbbá a közös beszerzés hozzájárulna az idei utolsó feltöltési időszakban tapasztalt bizonytalanságok és rendkívül magas árak mérsékléséhez. Tekintettel az ügy sürgősségére, az említett szolgáltatónak egy olyan, már létező vállalkozásnak kell lennie, amely behatóan ismeri az energiapiacokat, valamint megfelelő informatikai eszközökkel és szakértelemmel rendelkezik e feladatok ellátására. A közös beszerzés nyitva áll az Energiaközösség szerződő feleinek (Nyugat-Balkán, Ukrajna, Moldova és Grúzia) vállalatai előtt. ii.Második lépés: Összehangolt gázbeszerzés Második lépésben azok a vállalatok, amelyek részt vettek a fent leírt keresletösszevonási folyamatban, dönthetnek egy gázbeszerzési konzorcium létrehozásáról abból a célból, hogy szerződést kössenek azokkal a beszállítókkal, amelyek e folyamat keretében gázt ajánlottak fel. E vállalatok tehát határozhatnak úgy, hogy közösen szereznek be gázt, majd összehangolják pozícióik elemeit, például a mennyiségeket, az árakat, a teljesítési pontokat és a teljesítés időpontját. Egy nagy vásárlóerővel rendelkező, egyetlen gázbeszerzési konzorcium könnyebben tud jobb árakat kialkudni, de több gázbeszerzési konzorcium is létrejöhet, tekintettel arra, hogy a vállalkozások EU-szerte igen eltérő keresleti igényekkel rendelkeznek. Biztosítani kell a versenyszabályok tiszteletben tartását (lásd lent „Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival” című pontot). iii. Ad hoc irányítási rendszer A fent említett intézkedéseknek megfelelő irányítási struktúrába kell illeszkedniük ahhoz, hogy biztosítható legyen a célkitűzések eléréséhez szükséges hatékony koordináció. Ezért eseti alapon indokolt létrehozni egy, a Bizottság és a tagállamok képviselőiből álló irányítóbizottságot, amelynek feladata felügyelni a) a keresletösszevonás folyamatát és b) az összehangolt gázbeszerzés folyamatát. Az irányítóbizottság biztosítani tudja a folyamat átláthatóságát, valamint iránymutatást adhat annak érdekében, hogy a közös beszerzés ténylegesen garantálja az ellátásbiztonságot és tiszteletben tartsa az energiapolitikai szolidaritás elvét. A javaslat gondosan kiegyensúlyozott, és tiszteletben tartja az arányosság elvét. Vannak bizonyos nélkülözhetetlen kötelező elemek, például a gáztárolók feltöltése iránti kereslet összevonása, de ezek semmilyen módon nem korlátozzák a vállalkozások szabadságát annak eldöntésében, hogy – a keresletösszevonási folyamat keretében ajánlott feltételektől függően – vásároljanak-e vagy sem. A közös beszerzésnek az a célja, hogy támogassa az uniós vállalkozások további gázkészletek beszerzésére irányuló erőfeszítéseit, valamint segítsen egyenlőbb hozzáférést biztosítani az új vagy további gázkészletekhez, tekintettel az ellátásbiztonságot fenyegető jelenlegi súlyos veszélyre. A javaslat emellett arra is kitér, hogy több tagállam komoly érdeklődést mutat az iránt, hogy – a vonatkozó versenyjogi megfontolásokat tiszteletben tartva – gázbeszerzési konzorciumokban vehessen részt.

A fentieknek megfelelően különösen az összevont gázkereslet valamely szolgáltató általi pályáztatása kulcsszerepet játszhatna abban, hogy a tagállamok 2023/2024-es téli idényre feltölthessék a gáztárolókat. A javaslat az uniós szolidaritást is erősítheti azáltal, hogy elősegíti a gáz méltányosabb elosztását. A keresletösszevonás és a közös beszerzés is csökkentheti annak kockázatát, hogy egyes tagállamokban bizonyos gázipari vállalkozások túl sokat fizessenek a szűkös rövid távú piacokon kötött szerződések keretében megvásárolt gázért. Emellett segítheti a kisebb uniós vállalkozásokat – többek között az olyan, tengerparttal nem rendelkező országokban letelepedett, az LNG-vel kapcsolatos szerződéskötés terén kevés tapasztalattal rendelkező vállalkozásokat – abban, hogy egyesítsék az LNG-szállítmányok lekötésére irányuló igényüket (amelyek túl nagyok lehetnek ahhoz, hogy egy-egy vállalkozás egyszerre kezelje őket), valamint abban is, hogy az LNG-ellátást sajátos szükségleteiknek megfelelően strukturálják. A közös beszerzés különösen azoknak a vállalkozásoknak nyújthat segítséget, amelyek korábban kizárólag vagy főként orosz beszállítóktól vásároltak gázt. A közös beszerzés kedvezményes elbánást vagy támogatást biztosíthat a megújuló gázok, például a biometán és a hidrogén, valamint az egyébként lefúvatott vagy fáklyázott gázok beszerzése tekintetében. Az e rendelet alapján szerződéseket kötő vállalkozásokat arra kell ösztönözni, hogy az ENSZ olaj- és gázipari metánkibocsátással foglalkozó partnerségének 2.0 szabványát használják a metánkibocsátás mérésére, jelentésére és ellenőrzésére az Európai Unióba irányuló ellátási lánc mentén. Végezetül a közös beszerzés a jövőben növelheti a megújulóenergia-ellátásban rejlő potenciált például oly módon, hogy biztosítja a hozzáférést a nem uniós forrásokból származó hidrogén jövőbeli behozatalához. b)A csővezetékek és LNG-terminálok hatékony üzemeltetése A javasolt rendelet arra is kitér, hogy miként lehetne a leghatékonyabban üzemeltetni a csővezetékeket és az LNG-terminálokat. A beszerzési forrásoknak az orosz gázról való leválással zajló diverzifikálása nyomán változik a gázáramlások útvonala az EU-ban. Ezért az LNG-terminálok és a fogyasztói központok közötti összeköttetések fontosabbá válhatnak, mint a jelenleg leginkább meghatározó, kelet-nyugati irányú vezetékes gázszállítás. A gázáramlások említett változásai azonban (szerződéses és fizikai) szűkületeket eredményezhetnek a meglévő csővezetékeken és az EU LNG-terminálokon. A csővezetékekre vonatkozó jelenlegi szűkületkezelési intézkedések olyan „használd vagy elveszíted” eljárásokat irányoznak elő, amelyek hatása legkorábban a bevezetésüket követő hatodik hónapban mutatkozik. Ráadásul az érintett tagállamok nemzeti szabályozó hatóságainak le kell folytatniuk egy adminisztratív szempontból bonyolult eljárást. Ez a javaslat olyan eszközöket ad a földgázpiaci szállításirendszer-üzemeltetők kezébe, amelyeknek köszönhetően gyorsan tudnak reagálni a gázáramlásokban bekövetkező változásokra és az esetleges szerződéses szűkületekre. Ezen belül az új szabályok a rövid távú szűkületek előfordulása esetén felgyorsíthatják a fel nem használt hosszú távú kapacitások értékesítését. Ráadásul rendkívül fontos optimalizálni az uniós LNG-terminálok LNG-felvevőképességét és a tárolólétesítmények használatát. Szükség van egy átláthatósági platformra és a másodlagos kapacitások szervezett piacának kialakítására, hasonlóan azokhoz, amelyek a csővezetékes gázszállítás területén léteznek. A hidrogén- és gázpiaci dekarbonizációs csomag részét képező gázrendelet felülvizsgálatára irányuló bizottsági javaslat 10. és 31. cikke már tartalmaz erre vonatkozó rendelkezéseket. A jelenlegi javaslat a válságreagálás részeként korábbi időpontra ütemezi az említett rendelkezések végrehajtását azért, hogy a jövőben elkerülhetők legyenek az olyan helyzetek, amikor sikerül ugyan új gázforrásokat beszerezni, de az LNG-terminálok, illetve földgáztárolók használata szuboptimális és nem átlátható. 2. Ellátásbiztonság a)Keresletcsökkentés A jelenlegi, kihívásokkal teli helyzetben az EU ellátásbiztonságot érintő válaszintézkedéseinek okvetlenül magukban kell foglalniuk a gázkereslet proaktív csökkentését, hogy fel tudjunk készülni az esetleges ellátási zavarokra, elkerülve ugyanakkor a tárolólétesítmények kiürülését. A Bizottság szükség esetén javasolni fogja a keresletcsökkentésről szóló (EU) 2022/1369 rendelet szerinti uniós riasztás aktiválását. Ahhoz, hogy a lehető legjobban előre jelezhessük a 2023/2024-es téli idény alakulását és a legjobban fel tudjunk készülni a téli idényre, valamint hogy – az (EU) 2022/1032 rendeletben foglaltaknak megfelelően – 90 %-ra fel tudjuk tölteni a föld alatti tárolókat, minden olyan gázmennyiség jól jön, amellyel most csökkenteni tudjuk a gázkeresletet. Ezért az (EU) 2022/1032 rendeletben foglaltaknak megfelelően 2023 márciusa után is törekedni kell a gázkereslet csökkentésére a föld alatti tárolók 90 %-ra történő feltöltése érdekében. A Bizottság szorosan nyomon fogja követni a keresletcsökkentő intézkedéseket, és készen áll arra, hogy uniós riasztást adjon ki vagy akár felülvizsgálja a gázkereslet mérséklésére vonatkozó célokat, amennyiben az önkéntes keresletcsökkentő intézkedések nem bizonyulnak elegendőnek a téli gázellátás biztosításához. Mindeközben a tagállamoknak a gázkeresletet szabályozó rendeletnek megfelelően és a 2022 júliusában elfogadott, „Gázmegtakarítás a téli ellátásbiztonságért” című európai gázkereslet-csökkentési tervvel összhangban minden lehetséges intézkedést meg kell hozniuk a gázkereslet csökkentésére. Az ilyen intézkedések közé tartoznak a figyelemfelkeltő kampányok, valamint a hatóságok által üzemeltetett épületeket, illetve a kereskedelmi és kültéri tereket érintő keresletcsökkentő intézkedések. Az esetleges téli vészhelyzetekre való jobb felkészülés érdekében a javaslat az alábbi új ellátásbiztonsági rendelkezéseket vezeti be. Tekintettel arra, hogy képességeihez mérten minden fogyasztói csoportnak hozzá kell járulnia a gázmegtakarításhoz, ez a javaslat olyan rendelkezéseket tartalmaz, amelyek lehetővé teszik a tagállamok számára, hogy kivételesen intézkedéseket hozzanak a védett felhasználók „nem alapvető fontosságú gázfogyasztásának” csökkentésére, feltéve, hogy ezek az intézkedések nem csorbítják az alapvető fogyasztás védelmét. A szóban forgó intézkedések semmilyen körülmények között nem fogják érinteni a kiszolgáltatott fogyasztókat, akiknek nincs mozgásterük fogyasztásuk csökkentésére, valamint az intézkedések nem vezethetnek a védett felhasználók lekapcsolásához. A tagállamok újra meghatározhatnák, hogy kik számítanak védett fogyasztónak, mindaddig, amíg a kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartások továbbra is minden körülmények között védelemben részesülnek. b)A szolidaritásalapú védettség nyújtására vonatkozó kötelezettség kiterjesztése a kritikus fontosságú gáztüzelésű erőművekre A jelenlegi szabályozási keret értelmében azokban a tagállamokban, ahol a kritikus jelentőségű gáztüzelésű erőművek kulcsszerepet játszanak a villamosenergia-ellátás biztonságának szavatolásában, ezen erőművek működését még azt megelőzően kellene korlátozni – akár más tagállamok villamosenergia-ellátási biztonságának rovására is –, hogy az adott tagállam az (EU) 2017/1938 rendelet alapján szolidaritási intézkedéseket kérhet. A villamosenergia-termelésre gyakorolt negatív továbbgyűrűző hatások megelőzése érdekében a Bizottság azt javasolja, hogy a tagállamok bizonyos feltételek mellett már akkor nyújthassanak be szolidaritási kérelmet, ha a villamosenergia-rendszer megfelelő működésének biztosításához szükséges gáztüzelésű erőműveket az a veszély fenyegeti, hogy nem látják el őket a kritikus gázmennyiséggel. Ugyanezen okból a szolidaritást nyújtó tagállamok számára is biztosítani kell, hogy valamely másik tagállam szolidaritásalapú megsegítése ne a saját kritikus jelentőségű gáztüzelésű erőműveik működésének rovására történjen. c)A kétoldalú szolidaritásra irányadó alapértelmezett szabályok A javaslatban szereplő konkrét intézkedések egy tagállamok közötti alapértelmezett mechanizmust vezetnek be annak érdekében, hogy a tagállamok rendkívül súlyos gázhiányhoz vezető vészhelyzetben segítséget nyújtsanak egymásnak a „szolidaritási alapon védett felhasználók” (háztartások, távfűtés és bizonyos feltételek mellett az alapvető szociális szolgáltatások) és a kritikus jelentőségű gáztüzelésű erőművek ellátására. Az ellátásbiztonságra vonatkozó jelenlegi szabályok bevezették az ilyen szolidaritás elvét, de annak válsághelyzetben való tényleges alkalmazása részletes technikai és pénzügyi intézkedések megállapítását teszi szükségessé, amelyekről a tagállamoknak kétoldalú megállapodást kellett volna kötniük. A szükséges 40 megállapodásból eddig csak hat született meg. A javasolt rendelet ezért meghatározza azokat a szabályokat és eljárásokat, amelyeket automatikusan alkalmazni kell azon tagállamok viszonylatában, amelyek között nem jött létre kétoldalú szolidaritási megállapodás. A rendeletjavaslat az (EU) 2018/177 bizottsági ajánlásra és a Bizottság által a COM(2021) 804 javaslat 2. mellékletében előterjesztett – és a szükséges frissítéseket is tartalmazó – szabványos sablonra épül, és tükrözi azt a tényt, hogy a piac és az ellátásbiztonság helyzete azóta jelentősen romlott. Az egyéb kétoldalú megállapodások hiányában alkalmazandó alapértelmezett szolidaritási mechanizmus a következőket foglalja magában: ·A szolidaritást kérő tagállam által a szolidaritást nyújtó tagállamnak fizetendő szolidaritási ellentételezés alapja a gáz azon piaci átlagára, amelyet a segítséget kérő tagállam segítségnyújtás iránti kérelmét megelőző 30 napos időszakban jegyeztek a legmeghatározóbb tőzsdén. Az átlagolás azért fontos mozzanat, mert vészhelyzetben valószínűek a szélsőséges áringadozások.

·Amennyiben az ipar korlátozását követően bírósági vagy választottbírósági eljárások indulnak, azok lehetséges költségei nem számítanak bele a tagállamok körében fizetendő szolidaritási ellentételezésbe. Ha ilyen költségek merülnek fel, azokat saját nemzeti szabályai szerint a segítségnyújtó tagállamnak kell viselnie. Ennek az az oka, hogy az iparnak a korlátozás miatt fizetendő ellentételezés költségét részben fedezi a gáz ára, amennyiben pedig egy bizonyos hányad visszamarad peres eljárásból, annak összege rendkívül bizonytalan, és nagymértékben meghaladhatja a gáz költségeit. A közvetett ellentételezési költségeket övező bizonytalanság ezért a szolidaritási megállapodások egyik fő akadályának bizonyult. A tagállamok azonban továbbra is megállapodhatnak eltérő ellentételezési feltételekről. ·A szolidaritás kérésére és nyújtására vonatkozó eljárásnak a lehetőségekhez mérten előnyben kell részesítenie az önkéntes piaci alapú intézkedéseket, figyelembe véve ugyanakkor azt, hogy a szolidaritásnak olyan intézkedéseket is magában kell foglalnia, mint amilyen a stratégiai készletek felszabadítása vagy a válság esetén végső megoldásként bevezetendő korlátozások. A javaslat egyértelművé teszi, hogy a szolidaritási kérelem kézhezvételét követően a gázvezeték-hálózathoz kapcsolódó tagállamoknak 12 órán belül válaszolniuk kell, majd 3 napon belül meg kell hozniuk a jóváhagyott szolidaritási intézkedéseket. A jelenlegi szolidaritási kötelezettség azokra a tagállamokra vonatkozik, amelyek közvetlenül vagy valamely harmadik országon keresztül kapcsolódnak a gázvezeték-hálózathoz. E javaslat ezt a kötelezettséget azokra az LNG-létesítményekkel rendelkező tagállamokra is ki fogja terjeszteni, amelyek még ha nem is kapcsolódnak közvetlenül a gázvezeték-hálózathoz, vészhelyzetben szolidaritásalapú segítséget nyújthatnak valamely tagállam számára, amennyiben a segítségre szoruló tagállam rendelkezik az LNG fogadásához szükséges infrastruktúrával. d)Kapacitásallokáció uniós vagy regionális vészhelyzet esetén Végezetül a javaslat rámutat arra, hogy jelentős gázellátási zavarokkal és ellátási hiánnyal járó, uniós vagy regionális szintű vészhelyzet is kialakulhat. Ilyen esetekben az Uniónak készen kell állnia arra, hogy gyorsan és regionális szinten összehangolt módon alkalmazzon szolidaritási mechanizmusokat a vészhelyzet enyhítésére. Ilyen rendkívüli körülmények között a Tanács – a Bizottság javaslata alapján – hatékonyan tudná ki tudná osztani a rendelkezésre álló gázkapacitásokat az említett regionális vagy uniós vészhelyzet által érintett tagállamok között. Ilyen esetben és kétoldalú szolidaritási megállapodás hiányában a szolidaritási segítségnyújtás keretében szállított gáz árát azon piaci átlagárként kell meghatározni, amelyet a segítséget kérő tagállam segítségnyújtás iránti kérelmét megelőző 30 napos időszakban jegyeztek a legmeghatározóbb tőzsdén (lásd még alább a 3.a) pontot). 3.A gázárak mértéként érintő intézkedések a)Az alapértelmezett szolidaritási megállapodásokban szereplő árképlet A fent említettek szerint a szolidaritásnak mind a kérelmező, mind a támogatást nyújtó tagállamok számára méltányos ellentételezésen kell alapulnia. A gázárak 2021 óta sokkal ingadozóbbá váltak, éppen ezért a válsághelyzetekben érvényes azonnali piaci árat kevésbé célszerű a méltányos ellentételezés alapjául venni. E rendelet javaslata szerint ezért a segítséget kérő tagállam segítségnyújtás iránti kérelmét megelőző hónapban érvényes átlagos piaci árat indokolt alapul venni, ami biztonságot nyújt az egyes felek számára. Mivel a megelőző hónap átlagos piaci ára jelenti a kiinduló pontot, az ellentételezés továbbra is a „piaci áron” alapul, amint azt a 2018. évi ajánlás rögzíti. Az átlagos havi piaci ár azonban kevésbé függ a változékony környezettől és a válsághelyzetekben vélhetően rendkívül magas azonnali áraktól, és mint ilyen, mérsékli az ellentmondásos ösztönzők hatását. A szolidaritást nyújtó tagállamok továbbra is méltányos ellentételezésben fognak részesülni, mivel a szóban forgó gázmennyiségek hosszú távú szerződésekből és tárolókból származnak, és így a várható azonnali válságáraknál alacsonyabb áron vásárolják meg őket. b)Az LNG-re vonatkozó új, kiegészítő referenciaár kidolgozása Az EU LNG-piaca még kialakulóban van, és a gázelosztó központok indexált árképzését továbbra is nagymértékben befolyásolja a csővezetékes ellátás – és következésképpen az EU-ba irányuló földgázellátás Oroszország általi manipulációja – csakúgy, mint a meglévő infrastrukturális szűk keresztmetszetek. Ezek a korlátozó tényezők indokolatlanul befolyásolják az LNG-importok EU-n belüli árát, és továbbra is kérdések övezik a jelenlegi indexek reprezentativitását. Ugyanakkor az energiaipart meghatározó pénzügyi piacok vélt működési zavarai aláássák a közbizalmat. Biztosítani kell az LNG-import stabil és kiszámítható árazását, ami elengedhetetlen az orosz gázbehozatal valószínű leállítása nyomán kieső gázmennyiség pótlásához. Ez a javaslat megbízza az Energiaszabályozók Európai Együttműködési Ügynökségét (ACER), hogy az összes napi ügyletre vonatkozó valós idejű információk gyűjtése révén rövid időn belül hozzon létre egy objektív árértékelési eszközt, idővel pedig állapítson meg egy referenciaárat az uniós LNG-behozatalra vonatkozóan. Ez az új referenciaár az LNG-importok (ideértve az LNG-vel kapcsolatos olyan vételi és eladási ajánlatokat, illetve tranzakciókat, amelyek Unión belüli szállítást határoznak meg vagy Unión belüli szállítást eredményeznek) bármely LNG-kereskedést folytató természetes vagy jogi személy általi, a behozatal napján történő bejelentésén fog alapulni, tekintet nélkül az adott személy bejegyzési helyére vagy lakóhelyére. Ezzel átfogóbb információkhoz jutnak a vevők és átláthatóbbá válnak az árak. A javasolt rendelet felhatalmazza az ACER-t az LNG-referenciaérték megállapításához szükséges ügyleti adatok összegyűjtésére, alapul véve és megerősítve azokat a feladatokat és hatásköröket, amelyekkel az ACER már rendelkezik a nagykereskedelmi energiapiacok integritásáról és átláthatóságáról szóló, 2011. október 25-i 1227/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet és a nagykereskedelmi energiapiacok integritásáról és átláthatóságáról szóló 1227/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (2) és (6) bekezdésének végrehajtására irányuló adatszolgáltatásról szóló, 2014. december 17-i 1348/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (a továbbiakban együttesen: REMIT) értelmében. c)Gázpiaci korrekciós mechanizmus A holland gáztőzsde (Title Transfer Facility, TTF) egy virtuális árképzési helyszín Hollandiában, amely nagy likviditása miatt gyakran irányadó az európai gázpiac számára a gázár tekintetében, ezért Unió-szerte hatással van a szerződésekre és a fedezeti műveletekre. A TTF azonban elsősorban a fizikai vezetéken keresztül érkező gáz holland hálózatba való besajtolására vonatkozó index, és tulajdonképpen nem más, mint Északnyugat-Európa gázelosztó központja. A TTF jelenleg kedvezőbb áron kereskedik a gázzal, mint a legtöbb uniós kereskedelmi központ, amelyek esetében az árak nagyrészt az Oroszország felől érkező gázellátás elapadását és a térség infrastrukturális szűk keresztmetszeteit tükrözik. Az a tény, hogy a TTF-en jegyzett árak olyan referenciaárak, amelyeket a különböző uniós gázelosztó központok alapul vesznek a gázszerződések fedezéséhez, azt mutatja, hogy a TTF fontos szerepet játszik az EU-ban érvényes földgázár meghatározásában. Végső megoldásként ez a sürgősségi javaslat úgy kívánja megoldani a túlzott földgázárak nyomán kialakult helyzetet, hogy felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy tanácsi intézkedésre tegyen javaslatot egy olyan maximális dinamikus ár megállapítása érdekében, amely áron meghatározott feltételek mellett földgázügyletek bonyolíthatók a TTF azonnali piacain. A többi uniós gázelosztó központ egy dinamikus árfolyosón keresztül fog kapcsolódni a korrigált azonnali TTF-árhoz. A negatív hatások elkerülése érdekében gondoskodni kell arról, hogy az intézkedés tegye lehetővé a tőzsdén kívüli gázkereskedelmet, ne csorbítsa az uniós gázellátás biztonságát és az EU-n belüli gázáramlásokat, ne vezessen a gázfogyasztás növekedéséhez, valamint ne befolyásolja a származékos energiapiacok stabilitását és szabályos működését. 4.Az áringadozás csökkentését célzó fellépés a)Napközbeni áringadozásokat kezelő mechanizmus: Már a költségvetési rendelet (MiFID II) előírja, hogy a szabályozott piacoknak a pénzügyi piacokat érintő jelentős áringadozások megfékezésére és a helytelen kereskedési minták megelőzésére irányuló mechanizmusokat kell bevezetnie. Úgy tűnik azonban, hogy a kereskedési helyszíneken továbbra is csak ritkán léptették életbe az említett mechanizmusokat, ami főként annak tudható be, hogy a meglévő mechanizmusok célja a téves megbízások megelőzése, nem pedig a piaci bizonytalanságra visszavezethető gyors áringadozások megakadályozása. A gáz- és villamosenergia-piacokon tapasztalható nagy volatilitási hullámok megnehezítik az energiaipari vállalkozások számára, hogy továbbra is részt vegyenek az említett piacokon, és fedezeti igényeik kielégítése mellett biztosítani tudják a végső fogyasztók energiaellátásának biztonságát. Ezért e javaslat követelményként előírja a kereskedési helyszínek számára, hogy a napközbeni volatilitás kezelésére új, ideiglenes mechanizmust vezessenek be, amely a villamosenergia- és gázderivatívákkal kapcsolatos ügyletek egyazon kereskedési napon belüli jelentős ármozgásait hivatott korlátozni. Ezen túlmenően, mivel a legnagyobb likviditású ügyletekre kell összpontosítani, illetve kerülni kell az alacsonyabb likviditású származtatott termékek piacain nem szándékos fennakadások kialakulását, a napközbeni volatilitáskezelési mechanizmust elsősorban az energiával kapcsolatos, legközelebbi (front month) lejáratú származtatott termékekre kell alkalmazni. A kereskedési helyszínek számára biztosítani kell a mechanizmus létrehozásához szükséges időt, ezért a kereskedési helyszíneknek olyan előzetes eszközöket kell bevezetniük, amelyek képesek a napközbeni volatilitáskezelési mechanizmussal nagyjából azonos célok elérését megvalósítani.

Az új mechanizmust a kereskedési helyszínek által bevezetett statikus vagy dinamikus szüneteltetési mechanizmusok kiegészítéseképpen, azok mellett kell használni. Az új volatilitáskezelési mechanizmus egységes végrehajtási feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottság számára lehetővé kell tenni, hogy egy végrehajtási jogi aktusban meghatározza a mechanizmus kalibrálásának egyes technikai elemeit. Emellett ahhoz, hogy az új mechanizmus megfelelően igazodjon az érintett származtatott ügyletek sajátos jellemzőihez, a kereskedési helyszínek számára lehetővé kell tenni, hogy a jogszabályban meghatározott követelmények betartása mellett szabadon alkalmazhassanak ügyletspecifikus volatilitási határértékeket. Az Európai Értékpapírpiaci Hatóság feladata lesz, hogy az illetékes nemzeti hatóságok által rendszeresen benyújtott jelentések alapján az egész Unió területén koordinálja e mechanizmus alkalmazását, és dokumentálja a mechanizmus végrehajtásának módjában mutatkozó eltéréseket. b)Az e javaslatot kísérő nem jogalkotási intézkedések Az e rendeletben javasolt intézkedéseket az ESMA és az ACER által az energiapiacok és átláthatóságuk megerősítése érdekében meghozandó egyéb intézkedések egészítik ki. Az ESMA és az ACER szorosabban együttműködnek annak érdekében, hogy megerősítsék az esetleges piaci manipulációk és visszaélések nyomon követésére és felderítésére vonatkozó képességeiket. Az ESMA és az illetékes nemzeti hatóságok maguk is fokozzák nyomon követési és felügyeleti tevékenységeiket a származékos energiatermékek piacán. Az energiaipari vállalkozások egyre nehezebben tudják hatékonyan fedezni kereskedelmi kockázataikat a központilag elszámolt uniós energiapiacokon. Az egyre szigorúbb letéti követelmények és a letéti követelmények teljesítéséhez szükséges likviditás biztosítása terén tapasztalt nehézségek miatt egyes energiaipari vállalkozások fedezeti tevékenységeik csökkentésére kényszerülhetnek, amely következésképpen további kockázatoknak teszi ki őket. Ezt a stresszt hivatott enyhíteni a Bizottság által elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus, amely meghatározott feltételek mellett lehetővé teszi a biztosítékkal nem fedezett bankgaranciák és állami garanciák elfogadható biztosítékként való felhasználását a letéti felhívások teljesítéséhez. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus az ESMA október 14-i javaslatával összhangban került elfogadásra. Az ESMA azt is egyértelművé tette, hogy a kereskedelmi értékpapírok és az uniós kötvények szerepelnek a nem pénzbeli fedezetként elfogadható biztosítékok listáján. Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel A javasolt kezdeményezés átmeneti, arányos és rendkívüli intézkedéseket határoz meg. Kiegészíti a meglévő vonatkozó uniós kezdeményezéseket és jogszabályokat, amelyek biztosítják, hogy a polgárok biztonságos gázellátásban részesüljenek, és hogy a felhasználók a súlyos ellátási zavarok esetén védelmet élvezzenek. Logikus folytatása a meglévő kezdeményezéseknek, például a „REPowerEU tervnek” és a hidrogén- és gázpiaci dekarbonizációs csomagról szóló javaslatnak. Emellett a földgáztárolásról szóló, nemrégiben elfogadott (EU) 2022/1032 rendelet Oroszország Ukrajna elleni inváziójára válaszul tárolási kötelezettségeket vezetett be. Az (EU) 2022/1032 rendeletben a 6a. cikk szerinti kötelezettség előírja a gáztárolók előre meghatározott ütemterveknek és célértékeknek megfelelő feltöltését. A javasolt kezdeményezés kiegészíti a belső piacra és az ellátás biztonságára vonatkozó uniós jogszabályokat. Ukrajna orosz megszállását követően az EU kidolgozta a REPowerEU tervet azzal a céllal, hogy a lehető leghamarabb, de legkésőbb 2027-ig megszüntesse az EU orosz fosszilis tüzelőanyagoktól való függőségét. Ennek megvalósítása érdekében a REPowerEU terv bevezeti a Bizottság és a tagállamok által a gáz, az LNG és a hidrogén közös beszerzésére létrehozott uniós energiaplatformot. Bejelentették, hogy a Bizottság közös beszerzési mechanizmust fog kidolgozni. Ezek tekintetében a javasolt kezdeményezés teljes mértékben összhangban áll a REPowerEU tervben meghatározott célokkal. A javaslat megerősíti és kiegészíti a földgázellátás biztonságáról szóló (EU) 2017/1938 rendeletet. Ez utóbbi már tartalmazza a szolidaritás nyújtására vonatkozó kötelezettséget, valamint meghatározza a szolidaritási alapon védett felhasználók fogalmát, amely a háztartásokat és bizonyos körülmények között az alapvető szociális szolgáltatókat és a távhőszolgáltatókat is magában foglalja. A javaslat a gáztüzelésű erőművek kritikus mennyiségekkel való ellátásának biztosítására is kiterjeszti az említett szolidaritási kötelezettséget, amely kétoldalú szolidaritási megállapodások hiánya esetén egy alapértelmezett mechanizmus révén lépne érvénybe. A javaslat maradéktalanul eleget tesz a keresletcsökkentésről szóló (EU) 2022/1369 rendelet azon céljának is, miszerint proaktív módon csökkenteni kell a gázkeresletet az Oroszország Ukrajna elleni inváziója miatt kialakuló esetleges ellátási zavarok enyhítése érdekében. A kereslet csökkentése továbbra is az ellátás biztonságát célzó válaszlépésünk egyik alappilére, amelyet a javaslat is megerősít azáltal, hogy lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy a kiszolgáltatott helyzetben lévő és más védett felhasználók védelmének fenntartása mellett a nem alapvető fontosságú fogyasztás tekintetében megtakarításokat hajtsanak végre. A hidrogén- és gázpiaci dekarbonizációs csomag keretében elfogadott, a megújuló gázok, a földgáz és a hidrogén belső piacáról szóló rendeletre irányuló bizottsági javaslat olyan intézkedéseket tartalmaz, amelyek célja, hogy az LNG-terminálok és a földgáztárolók tekintetében nagyobb átláthatóságot és könnyebb hozzáférést biztosítsanak. A jelenlegi javaslat ugyanezeket a rendelkezéseket tartalmazza rövidebb végrehajtási határidőkkel, így teljes mértékben összhangban áll a földgázrendelettel. A javaslat emellett összhangban áll az Oroszország Ukrajna elleni inváziójára válaszul tárolási kötelezettségeket bevezető, földgáztárolásról szóló, nemrégiben elfogadott (EU) 2022/1032 rendelet követelményeivel is. A földgázszállító hálózatokhoz való hozzáférés feltételeiről és az 1775/2005/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. július 13-i 715/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 1. mellékletének 2.2.5. pontja egy hosszú távú „használd vagy elveszíted” mechanizmusra vonatkozó rendelkezéseket tartalmaz. Ezek a rendelkezések ezért kerültek elfogadásra, hogy a piaci szereplők ne tudják blokkolni a szállítási kapacitásokat, amennyiben azokat nem tudják vagy nem tervezik felhasználni. A válsághelyzetre való tekintettel a jelenlegi javaslat csökkenti az adminisztratív terheket, és előrevetíti e rendelkezések alkalmazását. Ezzel kapcsolatban kiemelendő, hogy a javaslat hat hónapról egy hónapra csökkenti a kapacitások ki nem használtnak minősítésére vonatkozó határidőt. A javaslat tehát összehangban áll a gázhálózatok nem hatékony kihasználásának megelőzésére vonatkozó belső piaci szabályokkal. A javaslat azon rendelkezései, amelyek lehetővé teszik az ACER számára, hogy LNG-referenciaértéket tegyen közzé, az ACER-nek a REMIT jogi keretében végzett meglévő feladataira épülnek és azokat kiegészítik. A villamosenergia-piacon a magas árak leszorítását célzó sürgősségi beavatkozás mellett a Bizottság hosszabb távon javítani fogja a villamosenergia-piac szerkezetét. A villamosenergia-piac szerkezetét érintő említett reform elsődleges célja, hogy a megfizethető, nem fosszilis technológiák előnyeiből a fogyasztók is részesüljenek, a közös, piaci alapú villamosenergia-rendszer előnyeinek megőrzése mellett. A reform célja továbbá annak biztosítása, hogy a jövőben egyetlen energiahordozó se okozhasson olyan piaci zavart, mint amelyet jelenleg a földgáz esetében tapasztalunk; mindezt azonban a szénmentesített és nagyrészt villamosított kontinens létrehozásához szükséges mélyreható átalakításokra is figyelemmel kell megvalósítani. A Bizottság kötelezettséget vállalt arra, hogy 2022 végéig ismerteti a reform fő elemeit. Ez alapján kerül majd sor a miniszterekkel és más érdekelt felekkel a Bizottság által előterjesztett ötletekről folytatott konzultációkra. E folyamat eredményeképpen alakul majd várhatóan a Bizottság 2023-ra vonatkozó javaslata. Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival Európai zöld megállapodás A javaslat, amely alapvetően az ellátásbiztonság megerősítését, valamint a magas és ingadozó energiaárak leszorítását célozza, összhangban áll a zöld megállapodás hosszabb távú célkitűzésével is, mivel a kereslet csökkentésére irányuló erőfeszítések felgyorsítják az energiahatékonysági intézkedéseket és a strukturális változásokat.

Belső piaci politika A javaslat összhangban áll a belső energiapiacra vonatkozó szabályokkal, beleértve az uniós versenyszabályokat is. Ellátási hiánnyal sújtott helyzetben a határokon átnyúló energiapiacok működése kulcsfontosságú az ellátásbiztonság szempontjából. Versenypolitika Ami a kereslet összevonására és a közös beszerzésre vonatkozó szabályokat illeti, a gáz közösen, összehangoltabb módon történő beszerzésének kialakítása összhangban áll a zöld megállapodásban és a RepowerEU-ban megjelölt dekarbonizációs programjával is. Az energiaplatform hatálya a megújuló hidrogénre is kiterjed. Az ACER számára LNG-referenciaérték meghatározását lehetővé tevő rendelkezések hozzájárulnak a piac átláthatóbbá tételéhez és közvetett módon a gáz nagykereskedelmi árának csökkentéséhez, így összhangban állnak az EU versenypolitikájával. A kereslet összevonására és a közös beszerzésre vonatkozó szabályok alkalmazhatók oly módon, hogy az összeegyeztethető legyen az uniós versenyszabályokkal, amelyek bizonyos feltételek mellett lehetővé teszik a versenytárs vállalkozások közös beszerzését, és amelyeket az aktuális piaci körülményekre tekintettel alkalmaznak. A versenyjogi aggályokkal kapcsolatos kockázatok csökkentése érdekében a szolgáltató nem lehet része olyan vertikálisan integrált vállalkozásnak, amely az Unióban vagy az Energiaközösség szerződő feleinek területén földgáztermeléssel vagy -ellátással foglalkozik, illetve földgázt használ fel. Súlyos ellátási zavar vagy ellátási hiány esetén a nagykereskedőként működő földgázipari vállalkozások közös beszerzése valószínűleg összeegyeztethető az uniós versenyszabályokkal, amennyiben az ilyen válsághelyzeti együttműködés i. súlyos ellátási zavar vagy hiány kezelése céljából szükséges, ii. ideiglenes jellegű, és iii. arányos az elérni kívánt céllal. Kisebb valószínűséggel vet fel versenyjogi aggályokat, ha a közös beszerzésben részt vevő vállalkozások nem rendelkeznek piaci erővel a beszerzési és értékesítési piacokon. Mindezek alapján a jelenlegi rendkívüli piaci körülmények között az európai gázipari vállalkozások és a gázfogyasztó vállalkozások súlyos ellátási akadályokkal szembesülnek, amely lényegesen erősebb tárgyalási pozíciót biztosít a kínálati oldal szereplőinek. A gázbeszerzésben résztvevők tárgyalási pozíciójának erősítését célzó beszerzési konzorciumnak minden csatlakozni hajlandó piaci szereplő számára megkülönböztetésmentes feltételek mellett hozzáférhetőnek kell lennie, egyesítve a legkülönfélébb, egymástól független termék- és földrajzi piacok aktív szereplőit, ahol a versenytársak egy adott csoportja – legyen bármilyen jelentős piaci részesedése is egy adott downstream vagy kapcsolódó piacon – a résztvevők teljes létszámához viszonyítva csak korlátozottan képviselteti magát. A beszerzési konzorcium létrehozásakor biztosítani kell, hogy az a verseny esetleges torzulásával kapcsolatban semmilyen kockázatot ne vessen fel azokon a downstream vagy kapcsolódó piacokon, amelyeken a résztvevők egymással versenyben lehetnek. Amennyiben a szolgáltató által szervezett keresletösszevonási mechanizmusban a szolgáltatót igénybe vevő vállalkozások vesznek részt, azt pozitív tényezőként fogják figyelembe venni az uniós versenyjog szerinti gázbeszerzési együttműködési rendszerek lehetséges kockázatainak és előnyeinek mérlegelésekor, amennyiben ezáltal nagyobb hatékonyság érhető el, és így jelentősen hozzájárul a versenykockázatok ellensúlyozásához az átfogó mérlegelési teszt során. Különösen fontos lesz annak biztosítása, hogy a keresletösszevonás működéséhez szükséges átláthatóság az egyes részt vevő vállalkozások és a szolgáltató, a Bizottság és az illetékes nemzeti hatóságok között ne eredményezzen nagyobb átláthatóságot a mennyiségek, szállítási határidők vagy az egyes résztvevő vállalkozásokra vonatkozó realizált árak tekintetében, vagy akár egy adott ágazat vagy alágazat tekintetében, amelyek olyan downstream vagy kapcsolódó piacot képviselhetnek, amelyen a versenynek továbbra is érvényesülnie kell. Míg az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101. cikkének a horizontális együttműködési megállapodásokra való alkalmazhatóságáról szóló bizottsági iránymutatás kimondja, hogy ha az együttes piaci részesedés a beszerzési és értékesítési piac(ok)on nem éri el 15 %-ot, az minden bizonnyal azt jelenti, hogy piaci erő nem áll fenn, ha pedig az együttes piaci részesedés egyik vagy mindkét piacon meghaladja ezt a küszöbértéket, az nem jelenti automatikusan azt, hogy a közös beszerzési egyezség valószínűleg versenykorlátozó eredményű. Az ebbe a „biztonságos övezetbe” nem tartozó közös beszerzési egyezség piacra gyakorolt hatásait a jelenlegi rendkívüli piaci körülmények fényében értékelni kell, beleértve többek között az olyan tényezőket is, mint az erős szállítók lehetséges ellensúlyozó ereje, valamint a downstream piacokon a folyamatos verseny biztosításához szükséges irányítási és információcsere-megállapodásokat. A Bizottság készen áll arra, hogy iránymutatást adjon a vállalkozások számára egy ilyen konzorcium kialakításához, és hogy az 1/2003/EK rendelet 10. cikke értelmében gyorsan határozatot hozzon arról, hogy az EUMSZ 101. és/vagy 102. cikke nem alkalmazandó, amennyiben a vonatkozó biztosítékokat beépítik és tiszteletben tartják. A Bizottság kész továbbá informális iránymutatást adni, amennyiben bármely más konzorciumban részt vevő vállalkozások bizonytalansággal szembesülnek a közös beszerzési megállapodás egy vagy több elemének az uniós versenyszabályok szerinti értékelését illetően. A közös gázbeszerzésben résztvevőknek pénzügyi biztosítékokra lehet szükségük, ha valamelyik vállalkozás utóbb nem tudja kifizetni a szerződés szerinti végső összeget. A tagállamok vagy más érdekelt felek pénzügyi támogatást – többek között biztosítékokat – nyújthatnak a földgázipari vállalkozásoknak vagy a földgázt fogyasztó vállalkozásoknak. A jogalkotási javaslat megemlíti a közös beszerzésben részt vevő vállalkozásoknak nyújtott pénzügyi támogatás lehetőségét. A javaslat hangsúlyozza, hogy adott esetben az említett támogatásnak összhangban kell állnia az állami támogatásokra vonatkozó szabályokkal. A gáz közösen, összehangoltabb módon történő beszerzésének kialakítása összhangban áll a zöld megállapodásban és a RepowerEU-ban említett dekarbonizációs programmal is. Az energiaplatform hatálya a megújuló hidrogénre is kiterjed. Az ACER számára LNG-referenciaérték meghatározását lehetővé tevő rendelkezések hozzájárulnak a piac átláthatóbbá tételéhez és közvetett módon a gáz nagykereskedelmi árának csökkentéséhez, így összhangban állnak az EU versenypolitikájával. JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG Jogalap Ezen eszköz jogalapja az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 122. cikkének (1) bekezdése. Ez a cikk csak súlyos nehézségek esetén alkalmazható, és a szolidaritás szellemében kell alkalmazni. Az Oroszországi Föderációból származó gázellátásban mutatkozó jelenlegi hiány a 122. cikk értelmében vett súlyos nehézséget jelent az energiatermék-ellátásban. Az uniós vezetők és a Bizottság megállapították, hogy – ideiglenesen – további sürgős intézkedésekre van szükség az összehangoltabb fellépés érdekében, hogy jobban fel lehessen készülni a következő két tél esetleges újabb gázellátási zavaraira.

A gázellátás biztonságára vonatkozó jelenlegi szabályozási keret, nevezetesen a földgázellátás biztonságáról szóló (EU) 2017/1938 rendelet célja a rövid távú ellátási zavarok, nem pedig a fő szállító tartós kiesésének kezelése volt. Ezért további ideiglenes vészhelyzeti eszközökre van szükség a gázellátás biztonsága érdekében, többek között a határokon átnyúló szállítások indokolatlan korlátozásának megelőzésére, valamint annak megakadályozására, hogy a gázellátás tartós megszakadása olyan jelentős továbbgyűrűző hatásokkal járjon, amelyek veszélyeztetik a villamosenergia-rendszer megfelelő működését. A védett felhasználók fogalmát ugyancsak rövid ideig tartó ellátási hiány esetére vonatkozóan határozták meg, és elhúzódó fennakadás esetén a tagállamoknak engedniük kellene, hogy a nem alapvető fontosságú fogyasztás csökkentése révén a védett felhasználók is hozzájárulhassanak a kereslet csökkentéséhez. A földgázellátás biztonságáról szóló (EU) 2017/1938 rendeletben a szolidaritásra vonatkozóan meghatározott rendelkezéseket kétoldalú szolidaritási megállapodásoknak kell kísérniük, amelyek tisztázzák a szolidaritás jogi, technikai és pénzügyi részleteit. Megállapodások hiányában a szolidaritásra vonatkozó említett kötelezettség nem működőképes, ami miatt indokolt a meglévő rendelkezéseket egy olyan alapértelmezett szolidaritási mechanizmussal kiegészíteni, amely kétoldalú megállapodások hiányában lépne életbe. A jogi eszköz keretében hozott intézkedések valamennyi tagállamban lehetővé teszik a vállalkozások számára, hogy összehangolt módon felkészüljenek az esetleges további ellátási hiányokra, és hogy hatékonyabban használják a gázinfrastruktúrát. Az európai gáztárolók nagy része a téli időszakban várhatóan kimerül. Az Orosz Föderációból érkező szállítások elmaradásával a tagállamok számára nehézségeket jelenthet a tárolók szükséges szintre történő feltöltése. Ebben a helyzetben szükséges a gázbeszerzés összehangolása és egy olyan közös gázbeszerzési eljárás kialakítása, amely lehetővé teszi a közös beszerzés tényleges megvalósulását. A közös beszerzés révén a tagállamokban működő vállalkozások egyenlőbb módon férhetnek hozzá új vagy kiegészítő földgázforrásokhoz olyan sürgős helyzetekben, amikor szolidaritásra van szükség. A szolidaritás jegyében mérsékelheti a túllicitálás árfelhajtó káros hatását, a kisebb vállalkozások számára pedig lehetővé tenné, hogy az összevont keresletből fakadó kedvezőbb beszerzési feltételekből profitáljanak. A közös beszerzési mechanizmus alkalmazásával a tagállamok könnyebben megoldhatják a gáztárolóknak az Oroszországi Föderációból érkező gázszállítások elmaradása miatt szükséges feltöltését. Segíthet például a gázbeszerzések összehangolásában és az árak fenntartható szinten tartásában. Az ad hoc irányítóbizottságon keresztül megoldható lenne a feltöltés és a tárolás összehangolt kezelése a következő gázfeltöltési időszakra. A közös beszerzés ezért megerősítheti az uniós szolidaritást a gázbeszerzés és -elosztás terén. A szolidaritás jegyében a közös beszerzés különösen azoknak a vállalkozásoknak nyújthat segítséget, amelyek korábban kizárólag vagy főként orosz beszállítóktól vásároltak gázt. A rendkívüli helyzet teljes mértékben indokolja az EUMSZ 122. cikkének alkalmazását annak érdekében, hogy a meglévő szervezetek egyikével a szükséges szolgáltatásokról szerződést kötve a lehető leghamarabb létrejöjjön egy új szervezet. A közös gázbeszerzés sikere az LNG-terminálok és -vezetékek kapacitásainak rendelkezésre állásától függ. Ez még fontosabb a jelenlegi körülmények között, amikor a csővezetékek és terminálok túlterheltsége szűk keresztmetszeteket okoz a gázellátásban, ideértve a tárolók feltöltését is. Átláthatósági szabályok alkalmazásával, valamint az LNG-terminálok fel nem használt kapacitásának és a gázvezetékek kihasználatlan kapacitásainak értékesítésével maximalizálható a gázinfrastruktúra szabadkapacitása. Az infrastruktúra nyílt, hatékonyabb és megkülönböztetésmentes használata növeli a határokon átnyúló és a belső gázáramlást, és szükséges feltétele annak, hogy az LNG az Unió minden részén eljusson a fogyasztókhoz. A jelenleg érvényben lévő szabályok nem elégségesek ennek biztosításához. Az LNG-terminálok és gázvezetékek kapacitásának felhasználását lehetővé tevő szabályok mielőbbi elfogadása és alkalmazása szükséges. Az LNG-árértékelést legkésőbb két héttel e rendelet hatálybalépését követően naponta közzé kell tenni, hogy a 2022/23-as téli szezontól kezdve objektív árreferencia álljon a piaci szereplők rendelkezésére. Az árértékelés kiegészítéseként egy LNG-referenciaértéket kell legkésőbb 2023. március 1-jéig közzétenni. Egy ilyen eszköz állandó jelleggel történő létrehozását egy későbbi szakaszban be kell majd építeni a REMIT jogi keretének átfogóbb felülvizsgálatába, a jelenlegi válsághelyzet azonban már most sürgős fellépést igényel az Unióba irányuló LNG-szállítások ellátásával és pontos árazásával kapcsolatos súlyos nehézségek azonnali kezelése tekintetében, ideiglenes jelleggel, a REMIT jogi keret felülvizsgálatának elfogadásáig. Ebben az értelemben az LNG-referenciaértékre vonatkozó javaslatot is ideiglenesnek kell tekinteni, amely „hídként” szolgál a rendes jogalkotási eljárás keretében javasolandó tartósabb megoldásokhoz. Ezért indokolt a javasolt eszközt az EUMSZ 122. cikkének (1) bekezdésére alapozni. Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén) A kezdeményezés tervezett intézkedései teljes mértékben összhangban állnak a szubszidiaritás elvével. A gázszállítás Oroszországi Föderáció részéről történő további csökkentésének léptéke és jelentős hatása uniós szintű fellépést igényel. Regionális szintű vagy szélesebb körű közös beszerzéseken, valamint az LNG-terminálok, gáztárolók és gázvezetékek hatékonyabb használatán alapuló összehangolt fellépés szükséges az idei és a következő téli esetleges jelentősebb fennakadások kockázatának minimalizálása érdekében, amelynek keretében a tagállamoknak és vállalkozásaiknak egyaránt törekedniük kell az orosz gázszállítások helyettesítésére. Ez hatékonyabban szabályozható uniós szinten, mint nemzeti szinten. Ugyancsak uniós szinten összehangolt fellépés szükséges az ellátásbiztonsági intézkedések, többek között a keresletcsökkentésre irányuló intézkedések tekintetében is. A koordináció elengedhetetlen annak biztosításához, hogy a tagállamok hatékonyan és időben reagálhassanak a szolidaritási kérelmekre. Bár a tagállamoknak továbbra is lehetőségük lesz kétoldalú szolidaritási megállapodásokat kötni, az említett megállapodások megkötéséig az alapértelmezett szabályok lesznek érvényben, amelyek alapján minden uniós tagállam élhet a szolidaritás alapú lehetőséggel. Ez biztosítja végső soron azt, hogy a tagállamok közötti igazgatási és pénzügyi megállapodások hiánya ne hátráltassa a kétoldalú szolidaritási megállapodások érvényesülését, ugyanakkor lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy az alapértelmezett szabályokat tárgyalás során egyeztetett feltételekkel egészítsék ki. Tekintettel a gázellátási válság példátlan jellegére és határokon átnyúló hatásaira, valamint az uniós belső energiapiac integrációjának szintjére, indokolt az uniós szintű fellépés, mivel a tagállamok önmagukban nem képesek hatékonyan kezelni az áremelkedésekből vagy az ellátás jelentős zavaraiból eredő súlyos gazdasági nehézségek kockázatát. E javaslat a szolidaritásalapú védettség kiterjesztésében és az alapértelmezett szolidaritási szabályok meghatározásában állapítja meg az elérendő végső célt, miközben autonómiát biztosít a tagállamok számára a szolidaritási kötelezettségek teljesítéséhez és a szolidaritási intézkedésekről szóló kétoldalú megállapodásokhoz szükséges leghatékonyabb eszközök megválasztásában. A keresletcsökkentésre vonatkozó rendelkezések nem lépik túl az ellátásbiztonság biztosításához szükséges mértéket, és a tagállamok hatóságaira bízzák a védett felhasználók nem alapvető fontosságú fogyasztásából származó megtakarítások meghatározását, feltéve, hogy az nem érinti a kiszolgáltatott helyzetben lévő felhasználókat. Hangsúlyozni kell, hogy a jelenlegi javaslat szerint a közös beszerzések keretében létrejött gázszállítási szerződések szerződő felei továbbra is a magánvállalkozások maradnak. Sem az Unió, sem a Bizottság nem köt gázszállítási szerződést szerződő félként. Mivel léptéke és hatása miatt a fellépés céljai uniós szinten jobban megvalósíthatók, az Unió az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvével összhangban intézkedéseket fogadhat el. Az LNG-ügyletekre vonatkozó uniós szintű referenciaérték megállapítása szintén nem lehetséges tagállami szinten, ellenben uniós szinten jobban megvalósítható. Az egyetlen tagállam kereskedési központjához kapcsolódó TTF-referenciaértékkel kapcsolatos korábbi tapasztalatok azt mutatják, hogy a decentralizált referenciamutatók rendszere hiányos információkkal szolgálhat a piaci szereplők számára, és magasabb árakat eredményezhet. Arányosság A kezdeményezés megfelel az arányosság elvének. A szakpolitikai beavatkozás arányos a meghatározott problémák nagyságával és jellegével, valamint a kitűzött célok elérésével. Tekintettel a példa nélküli geopolitikai helyzetre, valamint a polgárokat és az uniós gazdaságot fenyegető jelentős veszélyre, egyértelműen összehangolt fellépésre van szükség. A javaslatban meghatározott intézkedések nem lépik túl a célkitűzéseik eléréséhez szükséges mértéket, és arányosak az említett célkitűzésekkel. Az intézkedések a lehető legnagyobb mértékben a meglévő megközelítésekre, például a belső gázpiac meglévő intézkedéseire épülnek.

A jelenlegi javaslat konkrétan azt irányozza elő, hogy a keresletösszevonás és a közös gázvásárlás önkéntes alapon történik, a földgáztárolók feltöltése céljából történő keresletösszevonásban való kötelező részvétel kivételével. A közös beszerzés keretében létrejött gázszállítási szerződések részes felei továbbra is magánvállalkozások lesznek. Az Oroszországi Föderáció felőli betáplálási pontokon keresztül érkező földgázra nem terjedhet ki a mechanizmus, mivel annak felvétele ellentétes lenne a javasolt rendelet célkitűzésével, amely az oroszországi helyett alternatív források biztosítására irányul. Ezen túlmenően, az orosz kormány vagy bármely orosz természetes vagy jogi személy ellenőrzése alatt álló vállalkozásokat, vagy az EUMSZ 215. cikke alapján létrehozott uniós szankciók hatálya alá tartozó bármely más természetes vagy jogi személy ellenőrzése alatt álló vállalkozásokat kizárják a közös beszerzésben való részvételből, valamint a közös beszerzést szervező szolgáltató szervezetében való részvételből. A tagállamok által a védett felhasználók nem alapvető fontosságú fogyasztásának csökkentése céljából meghozható intézkedéseknek szükségesnek és arányosnak kell lenniük, és különösen az (EU) 2017/1938 rendelet 11. cikkének (1) bekezdése és 12. cikke szerinti kihirdetett válsághelyzet vagy az (EU) 2022/1369 rendelet szerinti uniós riasztás esetén alkalmazhatók. A védett felhasználók a nem alapvető fontosságú fogyasztás csökkentését célzó intézkedések alkalmazása esetén is védelemben részesülnek a hálózatról való lekapcsolással szemben. Az említett intézkedések továbbá nem korlátozhatják a kiszolgáltatott helyzetben lévő felhasználók védelmét, akiknek a jelenlegi fogyasztását alapvető fontosságúnak kell tekinteni. A szolidaritásnak a kritikus jelentőségű gáztüzelésű erőművekre való kiterjesztése olyan korlátozásokat vezet be a piaci szereplőkre nézve, amelyek a gázellátás csökkenése és a téli időszakban megnövekedett kereslet esetén szükségesek a gázellátás biztonságának biztosításához. Az említett korlátozások az (EU) 2022/1369 rendeletben, illetve az (EU) 2017/1938 rendeletben meghatározott meglévő intézkedésekre épülnek, és céljuk, hogy az említett intézkedéseket hatékonyabban lehessen alkalmazni a jelenlegi körülmények között. A piaci szereplők azon kötelezettsége, hogy az ACER számára megküldjék az LNG-ügyletekre vonatkozó információkat, szükséges és arányos annak a célkitűzésnek az eléréséhez, hogy az ACER LNG-referenciaértéket határozhasson meg, összhangban áll a piaci szereplők REMIT szerinti meglévő kötelezettségeivel, és az ACER bizalmasan kezeli az érzékeny üzleti információkat. A napközbeni áringadozás leszorítására irányuló intézkedés olyan követelményeket ír elő a kereskedési helyszínek és a kereskedők számára, amelyek szükségesek ahhoz, hogy az energiaipari vállalkozások továbbra is részt vehessenek a gáz- és villamosenergia-piacokon, kielégíthessék fedezeti igényeiket, és így biztosítani tudják a végső felhasználók energiaellátásának biztonságát. A jogi aktus típusának megválasztása Figyelembe véve az energiaválság dimenzióját, valamint annak társadalmi, gazdasági és pénzügyi hatását, a Bizottság helyénvalónak tartja, hogy általános hatályú, közvetlenül és azonnal alkalmazandó rendeletet hozzon. Ez gyors, egységes és uniós szintű együttműködési mechanizmust eredményezne. AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk Tekintettel a javaslat politikailag érzékeny jellegére és a javaslat előkészítésének sürgősségére (annak érdekében, hogy a Tanács időben el tudja fogadni azt), nem került sor konzultációra az érdekelt felekkel. Alapjogok Az alapvető jogok tekintetében nem állapítottak meg negatív hatást. Az e kezdeményezés szerinti intézkedések nem érintik az (EU) 2017/1938 rendelet alapján védettként besorolt felhasználók jogait, beleértve a háztartási felhasználókat is. A fogyasztás csökkentését célzó intézkedések csak nem alapvető fontosságú felhasználásokra irányulhatnak, és nem eredményezhetik a háztartási felhasználók hálózatról való lekapcsolását vagy a legkiszolgáltatottabb helyzetben lévő felhasználók védettségének csökkenését. Az EU által hozott szankciók hatálya alá tartozó államokból származó vállalkozások közös beszerzésből való kizárása csak addig alkalmazható, amíg az említett szankciók érvényben vannak. A kezdeményezés lehetővé teszi a gázhiánnyal kapcsolatos kockázatok csökkentését, amelyek egyébként jelentős hatással lennének a gazdaságra és a társadalomra. A piaci szereplők azon kötelezettsége, hogy az ACER számára megküldjék az LNG-ügyletekre vonatkozó információkat, szükséges és arányos annak a célkitűzésnek az eléréséhez, hogy az ACER LNG-referenciaértéket határozhasson meg, összhangban áll a piaci szereplők REMIT szerinti meglévő kötelezettségeivel, és az ACER bizalmasan kezeli az érzékeny üzleti információkat. KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK A költségvetési vonzatok a közös beszerzésre irányuló keresletösszevonást végző szolgáltató által létrehozandó mechanizmusnak szolgáltatási szerződéseken vagy közvetlenül a Bizottság által irányított egyéb kezdeményezéseken keresztül történő finanszírozására korlátozódnak. Mindazonáltal sem a Bizottság, sem a közös beszerzést szervező szolgáltató nem vásárol gázt a részt vevő vállalkozások nevében. Az említett vállalkozások beszerzési szerződést kötnek a beszerzési mechanizmus keretében kiválasztott beszállítókkal. További részletekért lásd a pénzügyi kimutatást. E javaslat uniós költségvetésre gyakorolt költségvetési hatása az Európai Bizottság Energiaügyi Főigazgatóságának és az ACER-nek emberi erőforrásait és egyéb igazgatási kiadásait is érinti. A javaslat javítja a földgázellátás-biztonsági architektúrát, és ezzel új kötelezettségeket ró a tagállamokra. Az Energiaügyi Főigazgatóság szerepe ennek megfelelően számos területen megerősödik, nevezetesen: ·a rendelet általános irányítása és végrehajtása (3 teljes munkaidős egyenérték), ·egy olyan tanácsi intézkedésre irányuló javaslat előkészítése és végrehajtása, amely gázkapacitás-elosztó mechanizmusról rendelkezik azon tagállamok ellátása érdekében, amelyek esetében regionális vagy uniós vészhelyzetet hirdettek ki; a javaslattal kapcsolatos ügyintézés és a javaslat végrehajtása, beleértve a válságkezelési csoport bevonását is (2 teljes munkaidős egyenérték),

·a földgázbeszerzési konzorcium versenyjogi szabályoknak megfelelő működésének megtervezése, amelyhez az iparral való információcsere is szükséges (2 teljes munkaidős egyenérték), ·a nagyobb kritikus gázmennyiség engedélyezésére irányuló tagállami kérelmek elbírálása (1 teljes munkaidős egyenérték), ·a szolidaritási kérelmek nyomon követése, a szolidaritási megállapodások végrehajtásának előmozdítása (1 teljes munkaidős egyenérték), ·igazgatási segítségnyújtás (1 teljes munkaidős egyenérték), ·a javaslat az ACER számára új feladatként meghatározza az LNG-ügyletekre vonatkozó adatoknak az LNG-referenciaérték meghatározása céljából történő gyűjtését (5 teljes munkaidős egyenérték). EGYÉB ELEMEK Nem releváns. 2022/0339 (NLE) Javaslat A TANÁCS RENDELETE a szolidaritásnak a gázbeszerzések jobb összehangolása, a határokon átnyúló gázkereskedelem és megbízható ár-referenciaértékek révén történő fokozásáról AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 122. cikke (1) bekezdésére, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, mivel: (1)Az Oroszországi Föderáció Ukrajna elleni katonai agressziója és az Oroszországi Föderációból a tagállamokba irányuló földgázellátás példátlan mértékű csökkenése veszélyezteti az Unió és tagállamai ellátásbiztonságát. Ugyanakkor a gázellátás fegyverként való felhasználása és a piacok Oroszországi Föderáció általi, a gázáramlások szándékos megzavarásával történő manipulálása az energiaárak ugrásszerű emelkedéséhez vezetett az Unióban, ami nemcsak az Unió gazdaságát veszélyezteti, hanem az ellátásbiztonságot is súlyosan aláássa. (2)Ehhez határozott és összehangolt válaszra van szükség az Unió részéről annak érdekében, hogy megvédjük polgárait és gazdaságát a túlzott és manipulált piaci áraktól, és biztosítsuk, hogy a földgáz a határokon át áramoljon minden rászoruló fogyasztóhoz, gázhiány esetén is. Az Oroszországi Föderációból származó földgázellátástól való függőség csökkentése és a túlzott árak mérséklése érdekében elengedhetetlen a külső szállítóktól történő gázbeszerzések jobb összehangolása. (3)Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 122. cikkének (1) bekezdése lehetővé teszi a Tanács számára, hogy a Bizottság javaslata alapján és a tagállamok közötti szolidaritás szellemében határozatot hozzon a gazdasági helyzetnek megfelelő intézkedésekről, különösen ha egyes termékekkel való ellátásban – ideértve mindenekelőtt az energia területét – súlyos nehézségek merülnek fel. Az orosz gázellátás teljes leállításának magas kockázata és az uniós gazdaságot aláásó szélsőséges energiaár-emelkedés ilyen súlyos nehézségeket jelent. (4)A Bizottság a REPowerEU-ról szól közleményében bejelentette, hogy a tagállamokkal közösen uniós energiaügyi platformot hoz létre a gáz, a cseppfolyósított földgáz (LNG) és a hidrogén közös beszerzésére. Ezt a bejelentést az Európai Tanács a 2022. május 30–31-i ülésén jóváhagyta. A REPowerEU terv részeként a Bizottság előterjesztette az EU külső energiaügyi szerepvállalására vonatkozó stratégiát is, amely kifejti, hogy az EU miként támogatja a globális, tiszta és igazságos energetikai átállást a fenntartható, biztonságos és megfizethető energia biztosítása érdekében, többek között azáltal, hogy diverzifikálja az EU energiaellátását, különösen azáltal, hogy tárgyalásos úton politikai kötelezettségvállalásokról állapodik meg a meglévő vagy új gázszolgáltatókkal az Európába irányuló gázszállítások növelése érdekében. (5)Az uniós energiaügyi platform kulcsszerepet játszhat az olyan kölcsönösen előnyös partnerségek keresésében, amelyek hozzájárulnak az ellátás biztonságához, és alacsonyabb importárakat eredményeznek a harmadik országokból vásárolt gáz tekintetében, teljes mértékben kihasználva az Unió kollektív súlyát. E cél eléréséhez elengedhetetlen a gázszállítók (mind a csővezeték-, mind az LNG-szolgáltatók) és a zöldhidrogén-szolgáltatók fokozott nemzetközi bevonása. Különösen az uniós energiaplatformon keresztül a tagállamokkal és a tagállamok között a harmadik országokkal szemben folytatott sokkal szorosabb koordináció biztosítaná, hogy az Unió kollektív súlya hatékonyabb legyen.

(6)Amennyiben az ellátás biztonságának biztosítása terén továbbra is súlyos nehézségek állnak fenn, a közös beszerzésnek elő kell segítenie, hogy a vállalkozások a tagállamokban és az Energiaközösség szerződő feleiben egyenlőbb hozzáféréssel rendelkezzenek az új vagy további gázforrásokhoz, és hozzá kell járulnia ahhoz, hogy alacsonyabb árakat biztosítsanak annál, mint amit a szolgáltatón keresztül gázt vásárlók elérnének, ami a végső fogyasztók javát szolgálja. (7)A közös beszerzés azt eredményezheti, hogy előnyösebb elbánást vagy támogatást biztosítanak a megújuló gázok – például a biometán és a hidrogén – kínálatához, amennyiben azok biztonságosan betáplálhatók a gázrendszerbe, valamint az egyébként lefúvatandó vagy fáklyázásra kerülő gáz értékesítéséhez. Amennyiben az érintett joghatóságokban nincs hivatalos jogi követelmény, az e rendelet alapján szerződéseket kötő vállalkozásokat arra ösztönzik, hogy az ENSZ olaj- és gázipari metánkibocsátással foglalkozó partnerségének 2.0 szabványát használják a metánkibocsátás mérésére, jelentésére és ellenőrzésére az Európai Unióba irányuló ellátási lánc mentén. (8)Az e rendelet szerinti közös beszerzés egy kétlépcsős folyamat. Első lépésként az Unióban vagy az Energiaközösség szerződő feleiben letelepedett földgázipari vállalkozások vagy gázfogyasztó vállalkozások a Bizottság által szerződtetett szolgáltatón keresztül összesítenék gázigényüket. Ez lehetővé tenné a gázszolgáltatók számára, hogy az egyéni vásárlók több kisebb ajánlata helyett nagy összesített mennyiségek alapján tegyenek ajánlatot. Második lépésben az Unióban vagy az Energiaközösség szerződő feleiben letelepedett földgázipari vállalkozások vagy gázfogyasztó vállalkozások egyénileg vagy másokkal összehangoltan gázvásárlási szerződést köthetnek olyan földgázszolgáltatókkal vagy -termelőkkel, amelyek ki tudják elégíteni az összesített keresletet. (9)Mivel az ellátás biztonságának biztosítása terén továbbra is súlyos nehézségek állnak fenn, a közös beszerzésnek elő kell segítenie, hogy a vállalkozások a tagállamokban egyenlőbb hozzáféréssel rendelkezzenek az új vagy további gázforrásokhoz, és hozzá kell járulnia ahhoz, hogy alacsonyabb árakat biztosítsanak annál, mint amit a szolgáltatón keresztül gázt vásárlók elérnének, ami a végső fogyasztók javát szolgálja. Már a megújuló gázok, a földgázok és a hidrogén belső piacairól szóló rendeletre irányuló bizottsági javaslatban szerepel egy első hivatkozás a kiegyenlítési célú közös gázbeszerzés igen korlátozott formájának lehetőségére. A javaslat azonban még az Oroszországi Föderáció Ukrajna elleni katonai agresszióját megelőző időszakra nyúlik vissza; ezenkívül nem tartalmaz részletes koncepciót a javaslat, amely csak a szállításirendszer-üzemeltetőknek az energia kiegyensúlyozásával kapcsolatos igen sajátos igényeire vonatkozott. Mivel azonnali és sokkal átfogóbb megoldásra van szükség az összehangolt gázbeszerzés hiányzó struktúráinak problémájára, helyénvaló ideiglenes gyorsított megoldást javasolni. (10)A közös beszerzés ezért megerősítheti az uniós szolidaritást a gázbeszerzés és ‑elosztás terén. A szolidaritás szellemében a közös beszerzésnek különösen azokat a vállalkozásokat kell támogatnia, amelyek korábban kizárólag vagy főként orosz szállítóktól vásároltak gázt, segítve őket abban, hogy az összesített kereslet pályáztatása eredményeként előnyös feltételek mellett alternatív földgázszállítóktól vagy -ellátóktól szerezzék be a készleteket. (11)Az összesített gázkereslet szolgáltató általi pályáztatásának elő kell segítenie a gáztárolók feltöltését a jelenlegi szükséghelyzetben, amennyiben az európai gáztárolók többsége a most következő tél után kimerül. Emellett a szolidaritás szellemében elő kell segítenie a gáz összehangoltabb beszerzését. (12)A jelenlegi javaslat az EUMSZ 122. cikkén alapul, tekintettel arra, hogy sürgősen szükség van a közös beszerzés gyors és ideiglenes bevezetésére. Ily módon gyorsan létre lehetne hozni egy szolgáltatót, ami lehetővé tenné a kereslet összesítését. A Bizottság által szerződtetett szolgáltatónak csak néhány alapvető funkciója lenne, és az általa szervezett folyamat csak a kereslet összesítésében való részvételre vonatkozó kötelező elemeket tartalmazna, de még nem tartalmazná a szerződéses feltételek kötelező összehangolását vagy az azon keresztül történő gázvásárlásra vonatkozó kötelező érvényű ajánlatok benyújtásának kötelezettségét. (13)A földgázipari vállalkozások és a gázfogyasztó vállalkozások nem kötelezhetők arra, hogy a szolgáltatón keresztül vásároljanak gázt olyan gázszállítókkal vagy ‑termelőkkel kötött gázellátási szerződések vagy egyetértési megállapodások alapján, amelyek ki tudják elégíteni az összesített keresletet. A földgázipari vállalkozásokat és a gázfogyasztó vállalkozásokat azonban határozottan arra ösztönzik, hogy a versenyjoggal összeegyeztethető együttműködési formákra törekedjenek, és vegyék igénybe a szolgáltatót a közös beszerzés előnyeinek teljes körű kihasználására. Ezért a szolgáltató és a részt vevő vállalkozások között létre lehetne hozni egy olyan mechanizmust, amely meghatározza azokat a főbb feltételeket, amelyek mellett a részt vevő vállalkozások kötelezettséget vállalnak az összesített keresletnek megfelelő gáz megvásárlására. (14)Fontos, hogy a Bizottság és a tagállamok világos képet kapjanak az Unió-szerte tervezett és megkötött gázellátási szerződésekről annak értékelése érdekében, hogy teljesülnek-e az ellátásbiztonságra és az energiapolitikai szolidaritásra vonatkozó célkitűzések. Ezért a vállalkozásoknak tájékoztatniuk kell a Bizottságot az 5 TWh feletti tervezett nagy gázbeszerzésekről. A Bizottságnak ezért ajánlásokat kell kiadnia az érintett tagállamok számára, figyelmeztetve a tervezett beszerzéseknek a közös beszerzés működésére, az ellátás biztonságára, a belső piacra vagy az energiapolitikai szolidaritásra gyakorolt negatív hatásaira. (15)A tagállamoknak segíteniük kell a Bizottságot annak értékelésében, hogy az érintett gázbeszerzések növelik-e az ellátás biztonságát az Unióban, és összeegyeztethetők-e az energiapolitikai szolidaritás elvével. Ezért a koordináció elősegítése érdekében létre kell hozni a tagállamok és a Bizottság képviselőiből álló ad hoc irányítóbizottságot. (16)A kereslet közös beszerzés céljából történő összesítésének folyamatát megfelelő szolgáltatónak kell elvégeznie. Ezért a Bizottságnak közbeszerzési eljárás keretében kell szerződést kötnie egy szolgáltatóval, amely ki tudja fejleszteni a megfelelő informatikai eszközt, és megszervezi a kereslet összesítésének folyamatát. A működési költségek fedezésére díjak szedhetők be a közös beszerzés résztvevőitől. (17)A földgáz iránti kereslet összesítése és a földgáz beszerzése összetett folyamat, amelynek különböző elemeket kell figyelembe vennie, amelyek nem korlátozódnak az árakra, hanem a mennyiségekre, a teljesítési pontokra és más paraméterekre is. Ezért a kiválasztott szolgáltatónak rendelkeznie kell a szükséges szintű tapasztalattal a földgázbeszerzések és a kapcsolódó szolgáltatások uniós szintű kezelése és összesítése terén. A földgáz iránti kereslet összesítése és beszerzése szintén alapvető fontosságú az Unió gázellátásának biztonsága szempontjából. (18)A közös beszerzés különböző formákat ölthet. Ez történhet a szolgáltató által szervezett olyan pályázatokon vagy aukciókon keresztül, amelyek egy közös beszerzési informatikai eszköz segítségével összesítik a földgázipari vállalkozások és a gázfogyasztó vállalkozások keresletét annak érdekében, hogy azt megfeleltessék a földgázszolgáltatók vagy -termelők ajánlatainak. (19)A kereslet összesítésének és a közös beszerzésnek az egyik célja, hogy csökkentse az ugyanazon gázmennyiségre ajánlatot tevő vállalatok által előidézett szükségtelen áremelkedések kockázatát. Az, hogy a közös beszerzés előnyei teljes mértékben eljutnak-e a végső fogyasztókhoz, végső soron maguknak a vállalkozásoknak a döntéseitől függ. A nagyvállalatokat korlátozni kell, még akkor is, ha magasabb áron tudnak gázt értékesíteni. A közös beszerzésből származó alacsonyabb gázvásárlási árak előnyeit élvező vállalkozásoknak ezeket az előnyöket tovább kell adniuk a fogyasztóknak. Az alacsonyabb árak továbbadása fontos mutatója lenne a közös beszerzés sikerének, mivel döntő fontosságú a fogyasztók számára. (20)A javasolt rendelet alapján hozott intézkedéseknek meg kell felelniük az EUMSZ 215. cikke alapján elfogadott uniós korlátozó intézkedéseknek. Különösen az orosz kormány vagy bármely orosz természetes vagy jogi személy ellenőrzése alatt álló vállalkozásokat vagy az EUMSZ 215. cikke alapján létrehozott uniós korlátozó intézkedések (szankciók) hatálya alá tartozó, illetve az ilyen korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó bármely más természetes vagy jogi személy, szervezet vagy szerv tulajdonában vagy ellenőrzése alatt álló vállalkozásokat ki kell zárni a közös beszerzésben való részvételből, valamint a közös beszerzési folyamat megszervezéséből. Ezeket a korlátozó intézkedéseket az Unió közös kül- és biztonságpolitikai célkitűzéseinek elérése érdekében fogadták el, különös tekintettel a béke megőrzésére, a konfliktusok megelőzésére, valamint a nemzetközi és uniós biztonság megerősítésére, az Egyesült Nemzetek Alapokmányában foglalt elvekkel összhangban. Ez nem érinti az Oroszországgal vagy más országokkal szemben a jövőben elfogadott szankciókat. (21)Az Orosz Föderációból származó olyan földgázt, amely az Orosz Föderáció belépési pontjain keresztül lép be a tagállamokba vagy az Energiaközösség szerződő feleibe, nem lehet közös beszerzés keretében beszerezni. Ez összhangban van a javasolt rendelet célkitűzésével, azaz az orosz ellátást kiváltó alternatív források biztosításával. (22)A közös gázbeszerzés résztvevőinek pénzügyi garanciákra lehet szükségük, ha valamelyik vállalkozás nem tudja kifizetni a szerződés szerinti végső összeget. A tagállamok vagy más érdekelt felek pénzügyi támogatást – többek között garanciákat – nyújthatnak a közös beszerzés résztvevőinek. A pénzügyi támogatás nyújtásának az állami támogatásokra vonatkozó szabályokkal összhangban kell történnie, beleértve adott esetben az állami támogatásokra vonatkozó ideiglenes válságkeretet is. (23)A gáztárolók feltöltése elengedhetetlen az Unió ellátásbiztonságának biztosításához. Az Oroszországi Föderációból származó földgázellátás visszaesése miatt a tagállamok kihívásokkal szembesülhetnek a földgáztárolók feltöltése során, hogy 2023–2024 telére biztosított legyen a földgázellátás biztonsága az (EU) 2022/1032 rendeletben előírtak szerint. A szolgáltató keresletösszevonási lehetőségének kihasználása segítheti a tagállamokat e kihívások enyhítésében; a versenyjog keretein belül különösen támogathatná a töltés és a tárolás összehangolt kezelését a következő feltöltési időszakra való tekintettel, elkerülve a túlzott árcsúcsokat, amelyeket többek között a tárolók nem összehangolt feltöltése okoz. (24)Annak biztosítása érdekében, hogy a közös beszerzés az (EU) 2022/1032 rendeletben meghatározott köztes célokkal összhangban hozzájárulhasson a gáztárolók feltöltéséhez, a tagállamoknak megfelelő intézkedéseket kell hozniuk annak biztosítására, hogy a joghatóságuk alá tartozó földgázipari vállalkozások a szolgáltató által szervezett eljárást használják a feltöltési célértékek elérésének egyik lehetséges eszközeként. (25)Az (EU) 2022/1032 rendelet előírja, hogy a tagállamoknak 2023 novemberéig 90 %-ig fel kell tölteniük tárolóikat. Ez a célérték magasabb a 2022. novemberi célértéknél (80 %). A közös beszerzés segítheti a tagállamokat ezen új célkitűzés elérésében. Ennek során a tagállamoknak elő kell írniuk a belföldi vállalkozások számára, hogy a szolgáltatót a kereslet kellően nagy mennyiségű gázzal való összesítésére használják annak érdekében, hogy csökkenjen annak a kockázata, hogy a tárolók feltöltése nem válik lehetségessé. A tagállamoknak elő kellene írniuk, hogy vállalataik a következő évre vonatkozó tárolófeltöltési célmennyiség legalább 15 %-ának megfelelő gázmennyiséget (az EU egészére nézve körülbelül 13,5 milliárd köbmétert) kössenek le a keresletösszevonási folyamatban. A területükön föld alatti tárolóval nem rendelkező tagállamoknak a tehermegosztási kötelezettségeiknek megfelelő mennyiséggel kell részt venniük a keresletösszevonási folyamatban.

(26)A közös beszerzés hatékony kihasználása és a szolgáltatónak gázt kínáló szolgáltatókkal való gázmegállapodások megkötése érdekében a vállalkozások az uniós jog korlátain belül összehangolhatják a vásárlás feltételeit, például a mennyiségeket, a gázárat, a teljesítési pontokat és a szállítás időpontját. A földgázbeszerzési konzorciumban részt vevő földgázipari vállalkozásoknak azonban biztosítaniuk kell, hogy a közvetlenül vagy közvetve kicserélt információk az EUMSZ 101. cikkével összhangban a kitűzött cél eléréséhez feltétlenül szükséges mértékre korlátozódjanak. Emellett e rendelet átláthatóságra és irányításra vonatkozó rendelkezései biztosítani fogják, hogy a beszerzési konzorcium szerződései ne veszélyeztessék az ellátás biztonságát vagy az energiapolitikai szolidaritást, különösen akkor, ha a tagállamok közvetlenül vagy közvetve részt vesznek a beszerzési folyamatban. (27)Noha több gázbeszerzési konzorcium is létrejöhet, a leghatékonyabb megoldás az lenne, ha egyetlen gázbeszerzési konzorciumot hoznának létre, amely a lehető legtöbb vállalatot tömörítené, hogy a szolgáltatón keresztül összesítse a keresletet, és úgy alakítanák ki, hogy összeegyeztethető legyen az uniós versenyjoggal. Emellett az egyetlen gázbeszerzési konzorciumba való tömörülés az Unió tárgyalási pozíciójának megerősödését eredményezi a piacon, és olyan előnyös feltételeket tesz lehetővé, amelyeket aligha lehetne elérni kisebb uniós vállalkozások által vagy széttagoltabb fellépéssel. (28)A gázbeszerzési konzorciumok e rendelet szerinti létrehozását és végrehajtását az uniós versenyszabályokkal összhangban kell végezni, a jelenlegi kivételes piaci körülmények figyelembevételével. A Bizottság jelezte, hogy készen áll arra, hogy segítse a vállalatokat egy ilyen gázbeszerzési konzorcium kialakításában, és hogy az 1/2003/EK rendelet 10. cikke értelmében határozatot hozzon az EUMSZ 101. és 102. cikkének alkalmazhatatlanságáról, amennyiben a vonatkozó biztosítékokat beépítik és tiszteletben tartják. A Bizottság kijelentette továbbá, hogy kész informális iránymutatást adni, amennyiben bármely más konzorciumban részt vevő vállalkozások bizonytalansággal szembesülnek a közös beszerzési megállapodásuk egy vagy több elemének az uniós versenyszabályok szerinti értékelését illetően. (30)Az arányosság elvének megfelelően a keresletösszevonásra és a közös beszerzésre vonatkozó intézkedések nem lépik túl a céljuk eléréséhez szükséges mértéket, mivel azokat önkéntes alapon hajtják végre, csak korlátozott kivétellel a földgáztárolók feltöltését célzó keresletösszevonásban való kötelező részvétel tekintetében, és a magánvállalkozások továbbra is részes felei maradnak a közös beszerzés keretében kötött gázellátási szerződéseknek. (31)Az uniós LNG-terminálok LNG-felvevőképességének és a tárolólétesítmények használatának optimalizálása érdekében fokozott átláthatósági intézkedésekre és a gáztárolók és LNG-létesítmények kapacitásainak másodlagos kereskedelmét megkönnyítő szervezett piacra van szükség, hasonlóan azokhoz, amelyek a földgáz csővezetékeken keresztül történő szállítására vonatkoznak. Ez különösen fontos a vészhelyzet és az Oroszországi Föderációból az LNG-ba irányuló vezetékesgáz-áramlás változásai idején. A hidrogén- és gázpiaci dekarbonizációs csomag részét képező gázrendelet felülvizsgálatára irányuló bizottsági javaslat 10. és 31. cikke tartalmaz erre vonatkozó rendelkezéseket. E rendelkezéseknek a válságreagálás részeként korábbi időpontra ütemezése elengedhetetlen ahhoz, hogy az LNG-terminálokat és a földgáztárolókat a szükséges átláthatósággal és hatékonyabban lehessen használni. (32)A gázszállítási kapacitások hosszú távú lekötésével kapcsolatban a jelenlegi szűkületkezelési szabályok „használd vagy elveszíted” eljárásokat írnak elő. Ezek az eljárások azonban lassúak (a hatásuk legalább hat hónap után jelentkezik), és nehézkes igazgatási eljárásokat igényelnek a nemzeti szabályozó hatóságok részéről. Ezért ezeket a szabályokat meg kell erősíteni és egyszerűsíteni kell annak érdekében, hogy a földgázpiaci szállításirendszer-üzemeltetők olyan eszközöket kapjanak, amelyeknek köszönhetően gyorsan tudnak reagálni a gázáramlásban bekövetkező változásokra és az esetleges szűkületekre. Ezen belül az új szabályok a rövid távú szűkületek előfordulása esetén felgyorsíthatják a fel nem használt hosszú távú kapacitások értékesítését, amelyek egyébként kihasználatlanok maradnának, hatékonyabbá téve a csővezetékek használatát. (33)A szállításirendszer-üzemeltetőknek elemezniük kell az átviteli hálózatnak a rendszerhasználók általi használatáról rendelkezésre álló információkat, és meg kell határozniuk, hogy a lekötött nem megszakítható kapacitás kihasználatlan-e. Az ilyen kihasználatlanság olyan helyzetként határozható meg, amikor a rendszerhasználó az elmúlt 30 napban a lekötött nem megszakítható kapacitás átlagosan kevesebb mint 80 %-át használta vagy kínálta fel a piacon. Kihasználatlanság esetén a szállításirendszer-üzemeltetőnek közzé kell tennie a következő havi aukcióra rendelkezésre álló kapacitást, majd azt követően árverésre kell bocsátania. (34)Az Oroszországi Föderáció Ukrajna elleni jogellenes, provokáció nélküli és indokolatlan megszállása jelentős bizonytalanságokhoz és zavarokhoz vezetett az európai földgázpiacokon. Ennek eredményeként ezeken a piacokon az elmúlt hónapokban az ellátás bizonytalansága és az ebből eredő piaci várakozások rendkívül magas és ingadozó földgázárakat eredményeztek. Ez viszont további nyomást gyakorolt a piaci szereplőkre, és aláásta az uniós energiapiacok zökkenőmentes működését. (35)A 2014/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv szabályokat állapít meg azon kereskedési helyszínek megfelelő működésének biztosítására, ahol az energiával kapcsolatos árualapú származtatott termékekkel is kereskednek. Az említett irányelv értelmében a tagállamoknak meg kell követelniük, hogy a szabályozott piac rendelkezzen a pénzügyi piacok tisztességes és rendezett működését biztosító mechanizmusokkal. Az ilyen mechanizmusoknak azonban egyrészt nem az a rendeltetése, hogy korlátozzák az árak napközbeni mozgását, másrészt nem sikerült megakadályozniuk a gáz- és villamosenergia-derivatívák piacán mutatkozó szélsőséges ingadozásokat. (36)Tekintettel azokra a nehézségekre, amelyekkel a piaci szereplők az energiával kapcsolatos árualapú származtatott termékekkel kereskedő kereskedési helyszíneken szembesülnek, valamint annak mielőbbi biztosítása érdekében, hogy a származtatott energiaügyletek piacai továbbra is be tudják tölteni a reálgazdaság fedezeti igényeinek kielégítésében játszott szerepüket, helyénvaló előírni az energiával kapcsolatos árualapú származtatott termékekkel kereskedő kereskedési helyszínek számára, hogy hozzanak létre ideiglenes napközbeni volatilitáskezelési mechanizmusokat a túlzott mértékű ármozgások hatékonyabb kezelése céljából. Annak érdekében, hogy a mechanizmus a leginkább likvid ügyletekre vonatkozzon, és hogy elkerülhetők legyenek a kevésbé likvid származtatott ügyletek piacainak nem szándékos zavarai, a napközbeni volatilitáskezelési mechanizmust csak az energiával kapcsolatos, legközelebbi (front month) lejáratú árualapú származtatott termékekre kell alkalmazni. (37)Az energiával kapcsolatos, legközelebbi (front month) lejáratú árualapú származtatott termékek tekintetében szolgáltatást nyújtó kereskedési helyszínek gyakran lehetővé teszik a részvételt valamennyi tagállam különböző energiaipari vállalkozásainak. Ezek az energiaipari vállalkozások nagymértékben támaszkodnak az ilyen kereskedési helyszíneken forgalmazott származtatott termékekre annak érdekében, hogy Unió-szerte biztosítani tudják a kulcsfontosságú gáz- és villamosenergia-ellátást. Az árukereskedést lebonyolító helyszíneken bekövetkező túlzott mértékű ármozgások ezért Unió-szerte hatással vannak az energiaipari vállalkozások működésére, és végső soron a végfelhasználókat is hátrányosan érintik. Ezért a tagállamok közötti szolidaritás szellemében össze kell hangolni a napközbeni volatilitáskezelési mechanizmus végrehajtását és alkalmazását annak biztosítása érdekében, hogy az energiaellátás biztonsága szempontjából alapvető fontosságú üzemeltetők valamennyi tagállamban élvezhessék az olyan nagy ármozgásokkal szembeni biztosítékokat, amelyek hátrányosan befolyásolják üzleti tevékenységük folytonosságát, ami a végfelhasználók számára is kedvezőtlen lenne. (38)A napközbeni volatilitáskezelési mechanizmusnak biztosítania kell az adott kereskedési napon belüli túlzott ármozgások megelőzését. A mechanizmusnak a rendszeres időközönként megfigyelt piaci áron kell alapulnia. Tekintettel a származtatott energiaügyletek piacán alkalmazott eszközök sokféleségére és az ilyen jellegű eszközökhöz kapcsolódó kereskedési helyszínek sajátosságaira, a napközbeni volatilitáskezelési mechanizmusokat ezen eszközök és piacok sajátosságaihoz kell igazítani. Ezért a kereskedési helyszíneknek árhatárokat kell megállapítaniuk, amelyek figyelembe veszik valamennyi energiával kapcsolatos, legközelebbi (front month) lejáratú árualapú származtatott termék sajátosságait, valamint az ilyen származtatott termék piacának likviditási és volatilitási profilját. (39)A napközbeni volatilitáskezelési mechanizmusnak ki kell egészítenie a tőzsdei kereskedés minden olyan statikus vagy dinamikus szüneteltetési mechanizmusát, amelyet a kereskedési helyszínek e rendelet hatálybalépése előtt a 2014/65/EU irányelvvel összhangban már bevezettek. (40)Az általuk alkalmazott napközbeni volatilitáskezelési mechanizmus működésével kapcsolatos átláthatóság biztosítása érdekében a kereskedési helyszíneknek közzé kell tenniük a mechanizmus általános jellemzőinek leírását. A tisztességes és szabályos kereskedés biztosítása érdekében azonban a kereskedési helyszínek nem kötelezhetők az általuk bevezetett mechanizmus valamennyi technikai paraméterének közzétételére. (41)Annak biztosítása érdekében, hogy a napközbeni volatilitáskezelési mechanizmus végrehajtása egységes feltételek mellett történjen, valamint hogy biztosítani lehessen az energiával kapcsolatos, legközelebbi (front month) lejáratú árualapú származtatott termékekkel való kereskedést lehetővé tévő kereskedési helyszínek zavartalan működését, a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni a napközbeni volatilitáskezelési mechanizmus végrehajtási feltételeinek meghatározása céljából, beleértve az árhatárok megújításának gyakoriságát, illetve azokat az intézkedéseket, amelyeket az árhatárt túllépő kereskedés esetén kell meghozni. A Bizottság számára lehetővé kell tenni, hogy figyelembe vegye az energiával kapcsolatos valamennyi árualapú származtatott termék sajátosságait, valamint az ilyen származtatott termék piacának likviditási és volatilitási profilját. (42)Annak érdekében, hogy a kereskedési helyszíneknek elegendő idejük legyen az e rendeletben meghatározott, a napközbeni volatilitáskezelési mechanizmus megbízható végrehajtására, a kereskedési helyszínek számára 2023. január 31-ig lehetővé kell tenni a napközbeni volatilitáskezelési mechanizmus létrehozását. Annak biztosítása érdekében, hogy a kereskedési helyszínek gyorsan, még a mechanizmus létrehozása előtt kezelni tudják a túlzott ármozgásokat, olyan előzetes mechanizmussal kell rendelkezniük, amely nagyrészt ugyanazt a célt éri el, mint a napközbeni volatilitáskezelési mechanizmus. (43)Az ezen intézkedés által a kereskedési helyszínekre és a kereskedőkre rótt kötelezettségek és korlátozások nem haladják meg az ahhoz szükséges mértéket, hogy az energiavállalatok továbbra is részt vehessenek a gáz- és villamosenergia-piacokon, és kielégíthessék fedezeti igényeiket, hozzájárulva ezáltal a végfelhasználók energiaellátásának biztonságához. (44)A napközbeni volatilitáskezelési mechanizmus hatékony alkalmazásának biztosítása érdekében az illetékes hatóságoknak felügyelniük kell a mechanizmus kereskedési helyszínek általi végrehajtását, és erről rendszeresen jelentést kell tenniük az Európai Értékpapírpiaci Hatóságnak (ESMA). A napközbeni volatilitáskezelési mechanizmus következetes végrehajtásának biztosítása érdekében az illetékes hatóságoknak azt is garantálniuk kell, hogy a mechanizmus kereskedési helyszínek általi végrehajtásában mutatkozó eltérések kellően indokoltak legyenek. (45)A tagállamok között a napközbeni volatilitáskezelési mechanizmus alkalmazását illető esetleges eltérések kezelése érdekében és az illetékes hatóságok által benyújtott jelentések alapján az ESMA-nak össze kell hangolnia a tagállami illetékes hatóságok intézkedéseit, és dokumentálnia kell azokat az eltéréseket, amelyeket a napközbeni volatilitáskezelési mechanizmus kereskedési helyszínek által történő végrehajtása tekintetében az Unión belüli joghatóságok között észlelni lehet. (46)Tekintettel az Oroszországi Föderációból érkező földgázellátás példátlan mértékű csökkenésére és a további hirtelen ellátási zavarok tartós kockázatára, az Uniónak sürgősen diverzifikálnia kell gázellátását. Az európai LNG-piac azonban még kialakulóban van, és nehéz felmérni az ezen a piacon uralkodó árak pontosságát. Az Unióba irányuló LNG-szállítások árának pontos, objektív és megbízható értékelése érdekében az Energiaszabályozók Együttműködési Ügynökségének (ACER) össze kell gyűjtenie minden olyan adatot az LNG-piacra vonatkozóan, amely a piac napi árértékelésének megállapításához szükséges.

(47)Ezt az árértékelést az Unióba irányuló LNG-szállításokhoz kapcsolódó valamennyi ügylet alapján kell elvégezni. Az ACER-t fel kell hatalmazni arra, hogy összegyűjtse a szóban forgó piaci adatokat az Unióba irányuló LNG-szállításokban részt vevő összes szereplőtől. E szereplőket kötelezni kell arra, hogy az LNG-piacra vonatkozóan rendelkezésre álló valamennyi adatot a valós időhöz olyan közel szolgáltassa az ACER-nek, amennyire csak technikailag lehetséges, vagy az ügylet megkötését vagy az ügylet megkötésére irányuló vételi vagy eladási ajánlat közzétételét követően. Az ACER által készített árértékelésnek a legteljesebb adatkészleten kell alapulnia, beleértve az ügyleti árakat is, valamint 2023. március 1-jétől az Unióba irányuló LNG-szállításokra vonatkozó vételi és eladási árakat. Ennek az objektív árértékelésnek, valamint az LNG-referenciaérték formájában más piaci referenciaárakhoz képest megállapított különbözetnek a napi közzététele megnyitja az utat ahhoz, hogy azt a piaci szereplők önkéntes alapon alkalmazzák szerződéseikben és ügyleteikben referenciaárként. Megállapításukat követően az LNG-árértékelés és az LNG-referenciaérték referencia-kamatlábként is szolgálhatna az LNG árának vagy az LNG-ár és más gázárak közötti árkülönbség fedezésére használt származtatott ügyletek esetében. Tekintettel az intézkedés sürgős voltára, az LNG-árértékelés első közzétételére legkésőbb két héttel e rendelet hatálybalépését követően sort kell keríteni. (48)Az 1227/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet és az 1227/2011/EU rendelet 8. cikke (2) és (6) bekezdésének végrehajtásáról szóló 1348/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (a továbbiakban együttesen: a nagykereskedelmi energiapiacok integritásáról és átláthatóságáról szóló rendelet, REMIT) által az ACER-re ruházott jelenlegi felhatalmazások nem elegendőek az Unióba irányuló valamennyi LNG-szállítás teljes és átfogó adatkészletének létrehozásához. Egy ilyen, a napi árértékeléshez szükséges átfogó és teljes adatkészletre azonban szükség van ahhoz, hogy az Unió a szolidaritás szellemében kezelni tudja a nemzetközi LNG-importra vonatkozó beszerzési politikáit, különösen a jelenlegi válsághelyzetben. Az LNG-szerződésekre vonatkozó releváns adatokra és információkra az árak alakulásának nyomon követéséhez, valamint az adatminőség-ellenőrzés és a minőségbiztosítás elvégzéséhez is szükség van. Ennek az ad hoc eszköznek lehetővé kell tennie az ACER számára, hogy összegyűjtse az Unióba irányuló LNG-szállítások árának átfogó és reprezentatív értékeléséhez szükséges valamennyi piaci adatot. (49)Bár a napi LNG-árértékelés és az LNG-referenciaérték állandó jelleggel történő meghatározását egy későbbi szakaszban be kell építeni a REMIT jogi keretének átfogóbb felülvizsgálatába, a jelenlegi válsághelyzet már most sürgős fellépést tesz szükségessé az ellátással és az Unióba irányuló LNG-szállítások valóságot tükröző árképzésével kapcsolatos nehézségek ideiglenes kezelése érdekében mindaddig, amíg a REMIT jogi keretének felülvizsgálatát rendes jogalkotási eljárás keretében el nem fogadják. (50)Annak érdekében, hogy haladéktalanul növelni lehessen az LNG-importpiaci árak átláthatóságát és a tervezési biztonságot, rögzíteni kell, hogy az adatkészletnek tartalmaznia kell mind a befejezett LNG-ügyletek árára és mennyiségére, valamint az Unióba irányuló LNG-szállításokhoz kapcsolódó vételi és eladási ajánlatok áraira és mennyiségeire vonatkozó információkat, mind pedig adott esetben az ár alapjául szolgáló hosszú távú szerződésben szereplő árképletet. (51)A jelentéstételi kötelezettség hatálya alá tartozó valamennyi piaci szereplőt olyan piaci szereplőként kell meghatározni, amely részt vesz az Unióba irányuló LNG-szállítmányok beszerzésében vagy értékesítésében. Az LNG-piaci szereplőkre a REMIT értelmében a piaci szereplőkre vonatkozó kötelezettségeket és tilalmakat kell alkalmazni. (52)Az ACER-nek a Bizottsággal együttműködve széles körű megbízatással kell rendelkeznie arra, hogy meghatározza az Unióba irányuló LNG-szállítások napi árértékelésének elkészítéséhez általa gyűjtött piaci adatok minőségét és tartalmát. Emellett széles mérlegelési jogkörrel kell rendelkeznie az előnyben részesített adattovábbítási protokoll megválasztásában. A jelentésköteles piaci adatok lehető legjobb minősége érdekében az ACER-t fel kell hatalmazni arra, hogy meghatározza a neki bejelentendő piaci adatok valamennyi paraméterét. E paramétereknek – nem kimerítő jelleggel – ki kell terjedniük azokra a referenciaegységekre, amelyekben az árra vonatkozó adatok bejelentésre kerülnek, azokra a referenciaegységekre, amelyekben a mennyiségi adatok kerülnek bejelentésre, az ügylet vagy az ügyletet megelőző vételi és eladási ajánlat határidős futamidejére, valamint a jelentéskötele