ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
N.

mivel az EU-ban a rasszizmus, az intolerancia, a szélsőségesség, az idegengyűlölet, az iszlamofób, az antiszemita és a romaellenes érzelmek terjedése tapasztalható, amelyek egyes tagállamokban elfogadottá váltak, és amelyeket véleményformálók és politikusok szerte az EU-ban felkaroltak, olyan társadalmi légkört előmozdítva, amely termékeny alapot biztosít a rasszizmushoz, a hátrányos megkülönböztetéshez és a gyűlölet-bűncselekményekhez; mivel a muzulmánoknak, köztük a muzulmán nőknek továbbra is általános ellenséges hozzáállással és intoleranciával kell szembesülniük számos uniós országban (55); mivel az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége 2019. évi jelentésében rámutatott, hogy számos országban megkülönböztető intézményi gyakorlatok, politikák és jogszabályok léteznek; mivel a terrorizmus elleni küzdelem és a terrorizmusellenes politikák nem vezethetnek bizonyos közösségek általános hátrányos megkülönböztetéséhez; mivel 2018 decemberében az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége kifejezetten erre a célra létrehozta a muzulmángyűlölet elleni küzdelemmel kapcsolatos első adatbázist; mivel úgy tűnik, hogy egyre terjed az antiszemitizmus, ahogy azt az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének 2019. július 4-i jelentése is alátámasztotta, és több tagállam is az antiszemitizmus által motivált bűncselekmények számának növekedéséről számol be; mivel az etnikai és vallási kisebbségek gyakran szembesülnek verbális, fizikai, pszichológiai és faji alapú zaklatással; mivel alapvető fontosságú az oktatás és képzés fejlesztése a kritikus gondolkodás előmozdítása, a hátrányos megkülönböztetés és az intolerancia valamennyi formájának azonosításához szükséges eszközök biztosítása, valamint a digitális műveltség előmozdítása érdekében;
12.

ösztönzi a kialakulóban lévő technológiák szolgáltatóit, hogy építsenek be biztonsági és védelmi mechanizmusokat e technológiákba, beleértve az önjavító mechanizmusokat is, előzzék meg a fogyasztók biztonságát potenciálisan veszélyeztető szoftverek feltöltését, hívják fel a figyelmet termékeik biztonsági problémáira, valamint biztosítsák és javítsák a biztonságot a teljes életciklus során; kéri a Bizottságot, hogy elemezze, hogy a termékek tartóssága, újrafelhasználhatósága, korszerűsíthetősége és javíthatósága befolyásolhatja-e azok biztonságát; megjegyzi azonban, hogy sok gazdasági szereplő nem mindig gyakorol tényleges ellenőrzést termékei felett azok teljes életciklusa során, és hogy több más fél is felelős lehet a termék különböző összetevőiért;
O.

mivel Algéria alkotmánya továbbra is fenntartja a módosított alkotmány 54. cikke által biztosított sajtószabadság feltételességét, amely feltételesség „a nemzet hagyományainak, valamint vallási, erkölcsi és kulturális értékeinek” tiszteletben tartását írja elő; mivel a sajtószabadság ilyen jellegű korlátozása sérti a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányát, amelyet Algéria ratifikált; mivel az ENSZ Emberi Jogi Bizottságának 34. sz. általános észrevétele kimondja, hogy „semmilyen médiaorgánumot nem lehet büntetni azért, mert bírál egy politikai vagy társadalmi rendszert”; mivel a módosítás egy veszélyes változtatást is bevezet azáltal, hogy alkotmányossá teszi a hadsereg politikai szerepét és hatásköreit; mivel az alkotmányos reform fenntartja az elnöki tisztség domináns helyzetét valamennyi intézménnyel szemben, beleértve az igazságszolgáltatást is;
U.

mivel az egészségügyi korlátozások és kockázatok ellenére Lengyelországban és világszerte példa nélküli tiltakozásokra került sor; mivel tüntetők ezrei továbbra is tiltakoznak az alapvető szexuális és reprodukciós egészséget és jogokat aláásó súlyos korlátozások ellen; mivel a készenléti rendőrséget és a katonai csendőrséget is kirendelték a tüntetések ellenőrzésére, és a bűnüldöző szervek tagjai túlzott erőszakot és fizikai erőszakot alkalmaztak békés tüntetőkkel, köztük lengyel parlamenti képviselőkkel és lengyel európai parlamenti képviselőkkel szemben; mivel ezek az intézkedések ellentétesek a lengyel kormány nemzetközi emberi jogi jogszabályok szerinti kötelezettségeivel, ideértve a békés gyülekezéshez való jogot garantáló Chartát, valamint a békés gyülekezés és egyesülés szabadságához való joggal foglalkozó különleges előadó iránymutatásait, amelyek kimondják, hogy a katonaság főszabályként nem vethető be rendőri alakulatokban;
H.

mivel a belarusz hatóságok továbbra is erőszakosan lépnek fel a független belarusz riporterekkel és a polgári újságírókkal szemben, és szándékosan próbálják akadályozni az objektív tudósításokat; mivel csak 2020. november 15-én 23 újságírót tartóztattak le, akik a Raman Bandarenka emlékére különböző belarusz városokban tartott tiltakozásokról számoltak be; mivel a külföldi médiát és újságírókat nem engedik be Belaruszba;
P.

mivel Törökország továbbra is folytatja a Földközi-tenger keleti térségében jelenleg is zajló jogellenes, egyoldalú katonai fellépéseit, amelyek sértik Görögország és Ciprus uniós tagállamok szuverenitását; mivel Törökországnak a hegyi-karabahi konfliktussal összefüggésben Azerbajdzsán támogatását célzó közvetlen szerepvállalása túlmutat az ország geogazdasági érdekein, és ambiciózusabb geopolitikai menetrendet tükröz, és ez igaz Törökország líbiai és szíriai fellépéseire is, és aggodalommal állapítja meg, hogy Törökországnak az európai értékektől és normáktól való folyamatos és növekvő elhatárolódása miatt történelmi mélypontra érkeztek az EU és Törökország közötti kapcsolatok;
—

tekintettel a Közös Kutatóközpont „Analysis and development of a scoring system for repair and upgrade of products” (Elemzés és pontozási rendszer fejlesztése a termékek szervizeléséhez és továbbfejlesztéséhez) című, 2019. évi tanulmányára,
A.

mivel „A kkv-stratégia a fenntartható és digitális Európáért” című bizottsági közleményt 2020. március 10-én tették közzé, míg a WHO 2020. március 11-én adta ki a Covid19-világjárványra vonatkozó figyelmeztetést (10), amely jelentős hatással volt a kkv-k működését érintő gazdasági, társadalmi és politikai környezetre, valamint a számos gazdasági, társadalmi és politikai körülményben bekövetkezett változás miatt a stratégia felülvizsgálatát teszi szükségessé; mivel a 2020. márciusában benyújtott bizottsági stratégia továbbra is érvényes megoldásokat javasol a digitális és környezetbarát átállás kapcsán felmerülő olyan strukturális gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi kihívások kezelésére, amelyekkel a kkv-knak a Covid19-válságot megelőzően kellett, illetve a jövőben kell majd szembenézniük; mivel a Bizottságnak be kell nyújtania az új kkv-stratégiáról szóló közleményének frissített változatát, tükrözve az ebben az állásfoglalásban felvetett szempontokat; mivel a versenyképességet illetően Európa elmarad a többi fejlett gazdasághoz képest, ami veszélybe sodorja a gazdaság és jólét megteremtésével kapcsolatos európai lehetőségeket,
—

tekintettel a Cedefop „Vocational education and training in Europe, 1995-2035. Scenarios for European vocational education and training in the 21st century” (Szakképzés Európában 1995 és 2035 között – A 21. századi európai szakképzés forgatókönyvei) című jelentésére,
7.

felszólítja a tagállamokat, hogy teljes körűen használják ki az államháztartásra és a költségvetési politikákra vonatkozó uniós szabályok alkalmazása terén rendelkezésre álló mozgásteret, a Covid19-járvány okozta válság társadalmi következményeinek megelőzését és enyhítését, a szociális jóléti rendszerek megerősítését, a minőségi munkahelyek, a közszolgáltatások, a szegénység elleni küzdelem, valamint a zöld és a digitális átmenet finanszírozását szolgáló rendkívüli kiadások lehetővé tétele érdekében; üdvözli a Next Generation EU-t, az EU gazdaságélénkítő tervét; hangsúlyozza, hogy a méltányos zöld és digitális átállást csak az oktatás, a szociális ellátás és az egészségügyi infrastruktúra megfelelő támogatásával lehet megvalósítani a társadalmi méltányosság, a társadalmi kohézió és a jólét mindenki számára történő biztosítása érdekében; aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a jelenlegi válságban a szociális jóléti rendszerek soha nem látott nyomás alá kerültek, és exponenciálisan nőnek az ehhez kapcsolódó állami kiadások; hangsúlyozza, hogy a válságintézkedésekre fordított kiadásokat nem a legrosszabb gazdasági helyzetben lévők kárára kell kigazdálkodni, hanem méltányosan kell elosztani az ezekből eredő terheket; hangsúlyozza ezért, hogy a fellendülés ösztönzése és a válság szociális hatásainak ellensúlyozása érdekében a gazdaságélénkítő terv keretében tett uniós beruházási erőfeszítéseknek erős szociális dimenzióval kell rendelkezniük, meg kell erősíteniük a szociális jóléti rendszereket, és be kell fektetniük a szociális biztonságba, az egészségügyi ellátásba, az oktatásba, a megfizethető lakhatásba, a foglalkoztatásba, valamint a kiszolgáltatott csoportoknak szóló igazságügyi és szociális szolgáltatásokba; úgy véli, hogy az oktatásba történő beruházás, a jól megtervezett, progresszív adó- és szociális ellátási rendszerek, a szociális beruházások, valamint a minőségi köz- és szociális szolgáltatások nyújtása elengedhetetlen eszköze annak, hogy megakadályozzák a hátrányos helyzet egyik generációról a másikra történő átadását; hangsúlyozza a szociális jogok európai pillérének az európai helyreállítási terv, valamint a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében történő végrehajtásának fontosságát, a zöld megállapodással és a digitális átállással azonos szinten; ezért kéri, hogy a helyreállítási csomaghoz kapcsolódó, küszöbön álló reformok a felfelé irányuló szociális konvergenciát tegyék a nemzeti reformprogramok egyik fő célkitűzésévé, többek között pénzügyi támogatás révén; ebben az értelemben úgy véli, hogy a gazdasági és környezetvédelmi célok mellett a helyreállítási tervnek támogatnia kell a 2030-ig tartó időszakra szóló új portói menetrend céljait is;
D.

mivel az ujgurok szenvedései a fiatalabb nemzedékre is kiterjednek; mivel beszámolók szerint gyermekeket akkor is állami árvaházakba küldenek, ha csak az egyik szülőjük került internálótáborba; mivel kutatások megállapításai szerint 2019 végéig több mint 880 000 ujgur gyermeket helyeztek el bentlakásos létesítményekben; mivel hiteles kutatások azt mutatják, hogy a kínai hatóságok az ujgurok születési arányának csökkentése érdekében az ujgur nők elleni célzott születésmegelőző intézkedések hivatalos rendszerét hajtják végre; mivel e rendszer részeként a kínai hatóságok rendszeresen kényszerabortusznak, méhen belüli injekcióknak és sterilizációnak vetik alá a szülőképes korú ujgur nőket, és a Kínában 2018-ban újonnan alkalmazott összes méhen belüli eszköz (IUD) 80 %-át az ujgur területen helyezték fel, noha az Kína lakosságának mindössze 1,8 %-át teszi ki; mivel ezek az ujgur népességen belüli születésmegelőző intézkedések a legsúlyosabb emberiesség elleni bűncselekmények kritériumainak is megfelelhetnek;
K.

mivel az UNESCO által készített „Atlas of the World’s Languages in Danger” (A világ veszélyeztetett nyelveinek atlasza) az uniós tagállamokban beszélt nyelvek közül 186-ot sérülékenyként vagy veszélyben lévőként osztályoz, további három nyelvet pedig már kihaltként;
L.

mivel az elmúlt évtizedekben rendkívül elterjedt a nőkkel szembeni szexuális erőszak és zaklatás az egyiptomi társadalomban, mivel a túlélőket gyakran hibáztatják, és a hatóságok kevés erőfeszítést tettek a gyanúsítottak büntetőeljárás alá vonása vagy az ilyen erőszakot alátámasztó diszkriminatív normák megkérdőjelezése érdekében; mivel a szüzességi vizsgálatokhoz hasonló visszaélésszerű gyakorlatok még mindig széles körben elterjedtek, többek között az egyiptomi hatóságok részéről is; mivel a nőkkel szembeni erőszakról szóló törvényt, amely az egyiptomi parlamentben 2017 óta elakadt, még mindig nem ratifikálták; mivel a női nemi szervek megcsonkítása elleni meglévő politikákat és jogszabályokat nem megfelelően hajtják végre, és a gyakorlat továbbra is életben van; mivel a nőjogi jogvédők és a feminista aktivisták továbbra is elnyomással néznek szembe;
22.

úgy véli, hogy a jövőbeli jogszabályok hatályának a számviteli irányelv 3. cikkének (4) bekezdésében meghatározott, az EU területén letelepedett valamennyi tőzsdén jegyzett és tőzsdén nem jegyzett nagyvállalkozásra ki kell terjednie; hangsúlyozza, hogy az egyenlő versenyfeltételek biztosítása érdekében ezt a jogszabályt az uniós piacon működő nem uniós vállalatokra is alkalmazni kell; felkéri a Bizottságot, hogy azonosítsa azokat a magas kockázatú gazdasági ágazatokat, amelyek jelentős hatást gyakorolnak azokra a fenntarthatósági szempontokra, amelyek indokolhatják a jogszabálynak a szóban forgó ágazatok kis- és középvállalkozásaira (kkv-k) való alkalmazását; úgy véli továbbá, hogy a Bizottság által jelenleg végzett hatásvizsgálatot követően a fenntarthatósági stratégiáknak mérhető, konkrét, időhöz kötött és tudományosan megalapozott célokat, valamint az EU környezetvédelemmel és éghajlatváltozással kapcsolatos nemzetközi kötelezettségvállalásaival, különösen a Párizsi Megállapodással, a biológiai sokféleségről szóló egyezménnyel és az erdőirtással foglalkozó nemzetközi megállapodásokkal összehangolt átmeneti terveket kell tartalmazniuk; úgy véli, hogy a stratégiák magukban foglalhatnak egy olyan belső politikát is, amely az országonkénti létminimumon alapuló méltányos keresetet, egy nemek közötti egyenlőségre vonatkozó politikát, valamint egy olyan politikát, amely biztosítja, hogy a munkavállalók jogait jobban integrálják az üzleti tevékenységekbe; hangsúlyozza, hogy e belső politikák tartalmát maguknak a vállalatoknak kell meghatározniuk alkalmazottaik kellő figyelembevételével és velük konzultálva; úgy véli, hogy e politikáknak figyelembe kell venniük az ágazatspecifikus és/vagy földrajzi kérdéseket, valamint a különösen kiszolgáltatott csoportokhoz vagy közösségekhez tartozó személyek jogait; úgy véli, hogy az ügyvezető igazgatók javadalmazása változó részének a stratégiában meghatározott mérhető célok elérésével való összekapcsolása azt szolgálná, hogy az igazgatók érdekeit összhangba hozzák vállalatuk hosszú távú érdekeivel; felhívja a Bizottságot, hogy továbbra is mozdítsa elő a felsővezetői pozíciókra vonatkozó ilyen javadalmazási rendszereket;
H.

mivel 2016 és 2019 között Németország és Franciaország nyújtotta be messze a legtöbb dublini kérelmet (az összes uniós kérelem 68 %-át), míg Spanyolország, Észtország, Litvánia, Lettország, Szlovákia, Bulgária, Lengyelország és a Cseh Köztársaság csupán kevés kérelmet nyújtott be; mivel Spanyolország a menedékjog iránti kérelmek nagy és növekvő száma ellenére szinte egyáltalán nem nyújtott be dublini kérelmet; mivel az országok között jelentős eltérések vannak: 2016 és 2019 között az átadások 54,6 %-a történt Görögországból, 42,2 %-a Svédországból, 11,2 %-a Németországból, 6,7 %-a Franciaországból és 1,6 %-a Olaszországból; mivel több tagállam esetében jelentős információhiány mutatkozik;
14.

sajnálatának ad hangot a határokon átnyúló szervezett bűnözés – többek között a kábítószer-csempészet vagy az emberkereskedelem – elleni küzdelem érdekében hozott európai jogszabályok következetlensége és hiányosságai miatt; kéri, hogy a Bizottság továbbra is kövesse nyomon a szervezett bűnözés elleni küzdelemről szóló kerethatározat helyes átültetését, felhasználva a Szerződések által ráruházott, a jogszabályok érvényesítésére vonatkozó hatásköröket; felhívja a Bizottságot, hogy az EUMSZ 83. cikkének (1) bekezdése alapján nyújtson be irányelvre irányuló jogalkotási javaslatot a szervezett bűnözés elleni küzdelemről szóló 2008/841/IB tanácsi kerethatározat felülvizsgálata érdekében, amelyben pontosítja a szóban forgó bűncselekmények meghatározását annak érdekében, hogy különös hangsúlyt kapjon a bűnszervezetek határokon átnyúló jellege, amint azt az érintett európai ügynökségek, köztük az Europol és az Eurojust jelentései több alkalommal is hangsúlyozták, szigorítja a szankciókat és bevezeti a bűnszervezet létrehozásának bűncselekményét, amelyet a maffiához hasonlóan a megfélemlítési taktikák, a bűnözői tevékenységben való részvétel kifejezett szándékával történő társulás, valamint a közintézmények befolyására való képesség jellemeznek; úgy véli, hogy ebben az összefüggésben kívánatos lenne egy általános európai jogszabály a bűnüldöző hatóságokkal együttműködő személyek védelméről;
N.

mivel a hagyományos nemi szerepek továbbra is hatással vannak a nők és férfiak közötti feladatmegosztásra otthon, az oktatásban a munkahelyen és a társadalomban; mivel a fizetés nélkül végzett gondozási és háztartási munkát főként nők végzik, ami kihat a foglalkoztatásra és a szakmai előmenetelre, és hozzájárul a nemek közötti bér- és nyugdíjszakadékhoz; mivel a munka és a magánélet közötti egyensúly megteremtését célzó intézkedések, közöttük a munka és a magánélet közötti egyensúly megteremtéséről szóló irányelv fontos első lépések, de ezeket a tagállamoknak mindenekelőtt át kell ültetniük, majd teljes körűen és megfelelő időn belül végre is kell hajtaniuk, valamint további intézkedésekkel is ki kell egészíteniük annak érdekében, hogy több férfit vonjanak be a nem fizetett gondozási munkába (hangsúlyozva, hogy ez a szakmaszerűen végzett munkával megegyező jelentőséggel bír) és a gondozási feladatokba, és előmozdítsák a bérek és a szakmai előremenetel egyenlőségén alapuló modellt; mivel a hagyományos struktúrák, a nem fizetett gondozási munka és a nemzeti adópolitikák munkavállalás ellen ható tényezői hozzájárulnak ahhoz, hogy a nők második keresői státuszba szoruljanak, illetve ilyen státuszban maradjanak, ami negatív következményekkel jár a nőkre és gazdasági függetlenségükre, valamint a társadalom egészére nézve;
6.

sürgeti a Bizottság alelnökét/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét, a Bizottságot és a tagállamokat, hogy továbbra is vessék fel Demirtaş úr ügyét és az önkényesen fogva tartott emberijog-védők, ügyvédek, újságírók, politikusok és tudósok összes többi ügyét török partnereiknél, és biztosítsanak diplomáciai és politikai támogatást számukra; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozzák a sürgősségi támogatások felhasználását az emberijog-védők számára, és biztosítsák az emberi jogok védelmezőiről szóló uniós iránymutatások maradéktalan végrehajtását az EU törökországi küldöttsége és a tagállamok törökországi diplomáciai képviseletei által; sürgeti az Európai Unió törökországi képviseletét, hogy továbbra is szorosan kövesse nyomon Demirtaş úr és más foglyok ügyét, ideértve a tárgyalásaikon való részvételt is, és folytassa helyzetük felvetését a török hatóságoknál;
33.

ismételten hangsúlyozza, hogy a kulturális műtárgyak tiltott kereskedelme – ideértve azok digitális csatornákon keresztüli kereskedelmét is – globális dimenziójú, komoly kérdés, amely nemcsak a tagállamok között, hanem nemzetközi szinten is összehangolt fellépést igényel; rámutat arra, hogy az európai örökséggel kapcsolatos minden megfontolás során újra meg kell vizsgálni a háborúk során zsákmányolt, ellopott vagy illegálisan szerzett műveket és kulturális javakat is; megismétli, hogy támogatja az eredetkutatás aktív előmozdítását a kulturális örökség európai éve keretében;
—

tekintettel az IPPF European Network „How to address the impact on women, girls and vulnerable groups and their sexual and reproductive safety” (Hogyan kezeljük a nőkre, a lányokra és a veszélyeztetett csoportokra, valamint szexuális és reproduktív biztonságukra gyakorolt hatást) című kiadványára;
14.

megismétli az Európai Külügyi Szolgálathoz és a tagállamokhoz intézett felhívását, hogy továbbra is szorosan kövessék nyomon az Oroszországi Föderációban uralkodó emberi jogi helyzetet, és felhívja az EU oroszországi küldöttségét és a tagállamok nagykövetségeit, hogy továbbra is kövessék nyomon a civil társadalmi szervezeteket, ellenzéki politikusokat és aktivistákat érintő bírósági ügyeket, többek között Alekszej Navalnij ügyét is; felhívja az Uniót, hogy nyújtson több támogatást az orosz másként gondolkodóknak, nem kormányzati szervezeteknek és civil társadalmi szervezeteknek, valamint a független médiának és a riportereknek;
50.

Emlékeztet arra, hogy a NATO továbbra is a kollektív védelem sarokköve azon tagállamok számára, amelyek az Észak-atlanti Szerződés Szervezetének is tagjai, amit az EUMSZ is kifejezetten elismer; úgy véli, hogy az EU és a NATO együttműködésének egymást kiegészítő jellegűnek kell lennie és tiszteletben kell tartania a két fél sajátosságait és szerepkörét, továbbá nem szabad szükségtelenül struktúrákat megkettőznie vagy helyettesítenie; emlékeztet arra, hogy a védelmi együttműködés a transzatlanti együttműködés egyik pillére, és továbbra is alapvető fontosságú a szövetséges és partnerországok kölcsönös biztonsága szempontjából, és ezért megismétli, hogy szorosabb kapcsolatokra van szükség; emlékeztet rá, hogy az „egységes haderő” elvét követve az EU védelmi képességeinek fejlesztése nem jelent versenykockázatot a NATO számára, és előnyös lesz a KBVP-ben és a NATO-ban egyaránt részt vevő országok számára; és hogy a hatékonyabb uniós biztonsági és védelmi együttműködést olyan tényezőnek kell tekinteni, amely megerősíti a NATO európai pillérét, minthogy az EU nagyobb szerepet vállal saját biztonságának biztosításában; úgy véli, hogy a képességfejlesztési kezdeményezéseknek biztosítaniuk kell a szövetségesekkel való interoperabilitást és elő kell segíteniük a gyors telepítést; aggodalommal jegyzi meg, hogy bizonyos széttartó magatartások aláásták a Szövetség szolidaritását a Törökország által a Földközi-tenger keleti térségében végrehajtott fellépések után;
L.

mivel a Covid19-cel kapcsolatos korlátozó intézkedések több alkalommal is konkrét csoportokat céloztak meg, ami túlzott erőszakot és önkényes letartóztatásokat eredményezett anélkül, hogy ügyvédi segítséget lehetett volna igénybe venni, amint azt a Children of the Sun Foundation – magukat leszbikusként, melegként, biszexuálisként vagy transzneműként meghatározó hajléktalan fiatalok menedékhelye – esetében a 2020. március 29-én tartott rendőrségi razzia is szemlélteti;
A.

mivel az 1994-es ruandai népirtást követően bevezetett szigorú médiatörvények Paul Kagame elnök alatt továbbra is kedvezőtlenül hatnak a véleménynyilvánítás szabadságára; mivel a kormány politikai indíttatású perek során letartóztatta, fogva tartotta és büntetőeljárás alá vonta a kormányt bírálókat és ellenzőket Ruandában, míg a Ruandán kívül tartózkodó egyéb személyeket ismételten megfenyegette, akik közül néhányat fizikai támadás is ért, sőt egyeseket meg is öltek;
30.

felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a nők munkaerőpiaci részvételét, és biztosítsa a nők érdemi részvételét a kulcsfontosságú döntéshozó szervekben, valamint a többéves pénzügyi kereten és a Next Generation EU helyreállítási terven belül a nemek közötti egyenlőséget figyelembe vevő helyreállítási és gazdaságélénkítő csomagok kialakításában; megjegyzi, hogy a Covid19-válság különösen súlyosan érinti a nőket a munkaerőpiacon, tekintettel a nők munkanélküliségi rátájának növekedésére; e tekintetben felhívja a Bizottságot, hogy hozzon konkrét intézkedéseket a nők foglalkoztatása tekintetében mutatkozó különbségek kezelésére a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében történő célzott elosztás révén, amellyel az uniós tagállamok konkrét intézkedéseket vezetnek be a nők munkanélküliségének, a nők szegénységének, valamint a nők és lányok elleni erőszak megnövekedett eseteinek kezelése érdekében, mivel ezek akadályozzák, hogy a nők teljes körűen részt vegyenek az élet minden területén, így a foglalkoztatás területén is;