A hagyományos szabályok gyakran nem igazodnak a technológia és a választási kampányok terén jelentkező új fejleményekhez, az online környezet határok nélküli jellegéből és a szabályozási hiányosságokból adódóan bizonyos esetekben lehetőség nyílik a szabályok kijátszására. Tovább súlyosbítja a kapcsolódó problémákat, hogy a politikai kampányok során egyre gyakrabban alkalmaznak digitális reklámokat, a legfontosabb politikai kihívások pedig – az éghajlatváltozástól és a migrációtól a Covid19-világjárvány kezeléséig – határokon átnyúló jelleget öltenek. Egyértelmű, hogy az EU határain belül és azokon túl is növekszik a politikai reklám piacának mérete és összetettsége., amelynek EU-n belüli értékét 2019-ben több mint 100 millió EUR-ra becsülték. Az egyes tagállamok és a média különböző formái tekintetében heterogén szabályozás (például eltérő szabályok vonatkoznak a televízióra és a rádióra) hatással van a nemzetközi szinten működő vagy több médiumot felhasználó reklámkampányokat kínáló vállalkozásokra, amelyeknek többféle és gyakran nem egyértelmű átláthatósági követelményeknek kell megfelelniük, ami jogbizonytalansághoz vezet és megfelelési költségeket von maga után.

A tisztességes és szabad demokratikus folyamatok garantálása és a beavatkozás megelőzése érdekében tagállami szinten hagyományosan szabályozzák a politikai reklám átláthatóságát. A nemzeti szabályozások kötelezettségeket állapítanak meg a politikaireklám-szolgáltatókra nézve, többek között az elszámoltathatóság és a tisztességes és nyílt politikai folyamat általános megszervezésének biztosítása érdekében. Ezek a nemzeti szabályok olyan jogos közérdeket szolgálnak, amelyet az EU is teljes mértékben a magáénak vall. A szolgáltatókra vonatkozó nemzeti átláthatósági szabályok azonban tagállamonként és a különböző médiumok szerint is eltérőek, és főként a hagyományos médiára összpontosítanak. A jövőben valószínűleg növekedni fog a jogi széttagoltság és megnehezül a nemzeti átláthatósági szabályok határokon átnyúló érvényesítése.

A digitális korszak beköszöntével biztosítani kell, hogy a polgárok – köztük a fiatal generációk – különbséget tudjanak tenni a tények és a fikció között, valamint hogy a közérdekű kérdésekről olyan, ártó szándékú beavatkozástól, megfélemlítéstől és manipulációtól mentes nyílt társadalmi viták folyjanak, melyekben a szabad média és a civil társadalom szereplői is szabadon részt vehetnek. A polgárok számára egyértelműnek kell lennie, hogy politikai tartalmat juttatnak el számukra, és hogy az kitől származik. Érdemi átláthatóságra van szükség, amely lehetővé teszi az érintett szereplőknek a nyilvánosság általi ellenőrzését és elszámoltathatóságát, és jól tükrözi társadalmaink inkluzivitását és sokszínűségét.

A 2019-es európai parlamenti választások során az európai politikai pártok nehézségekbe ütköztek, amikor határokon átnyúló kampányokat próbáltak folytatni és az Európai Parlament reformot sürgetett. Az, hogy a politikai viták súlypontja gyorsan átkerült az online környezetbe, ösztönözte az online politikai reklám piacának növekedését is, amelyre az európai politikai szereplők 23 millió eurót költöttek a 2019. évi európai parlamenti választásokkal összefüggésben. Az uniós polgárok emellett akadályokba ütköztek, amikor más tagállamokban kívántak élni szavazati jogukkal az európai parlamenti választásokon és a helyhatósági választásokon.

Bár a 2018-ban javasolt intézkedések ma is relevánsak, további reformokra van szükség. Az említett intézkedések egy része csupán ajánlás formájában fogalmazódott meg, és végrehajtásuk nem volt következetes. A bizonyítékok azt mutatják, hogy a meglévő szabályok kijátszhatók.

Azóta a 2019. évi európai parlamenti választások és a tagállami nemzeti választások tapasztalatai megmutatták, hogy jelentős mértékben megváltozott a politikai szereplők választóikkal való kapcsolattartásának módja. A politikai viták még inkább átkerültek az internetre és a közösségi médiába. Az internetes platformok döntő szerepet játszanak abban, ahogyan a polgárok kialakítják, kifejezésre juttatják és megvitatják a véleményüket. A Covid19-világjárvány által megkövetelt alkalmazkodás tovább erősítette ezeket a tendenciákat azáltal, hogy még szélesebb körűvé vált az online szolgáltatások igénybevétele. Ezek a változások új lehetőségeket teremtenek a demokratikus vita kibontakozása számára, ugyanakkor a demokratikus rendszert és a belső piacot veszélyeztető új fenyegetésekhez – ezen belül akár hibrid jellegűekhez is – vezethetnek.

Ugyanakkor z EU nemcsak az uniós határokon belüli demokrácia védelmével foglalkozik, hanem külső tevékenysége keretében külföldön is fellép annak érdekében. Mivel világszerte egyre nagyobb nyomás nehezedik a demokráciára, a javasolt intézkedéscsomag szinergiát képez az Európai Unió vezetésével zajló komoly külső erőfeszítésekkel. Hozzájárulhat az Európai Unió arra irányuló tevékenységeihez, hogy világszerte oltalmazza, ösztönözze és támogassa a demokráciákat, amelyek közös kihívásokkal néznek szembe, és közös érdekük, hogy együttműködjenek ezek megoldása érdekében.

A digitális átállás megváltoztatta ezt a helyzetet. Nem csupán a választók – köztük a külföldön élők – megszólítására kínált példátlan eszközöket, hanem arra is, hogy az üzeneteket az emberek személyes érdeklődéséhez igazítsák, és hogy a hagyományos kereteken túl is megismertessék az elképzeléseket. A digitális eszközök elmosták a határvonalat a valódi tájékoztatás és a politikai kampányok között, és utat nyitottak a szavazókat burkoltan befolyásoló új, tolakodó jellegű és átláthatatlan targetálási és felerősítési technológiák előtt. E fejlemények következtében az egyének kevésbé találkoznak a nézetek sokszínűségével, a demokratikus vita széttagolttá válik és növekszik a manipuláció kockázata. Napjainkban az online platformoktól, a közösségi médiától az adatfeldolgozó vállalatokig sok új szereplő játszik fontos szerepet a politikai kampányokban. Ezek a fejlemények számos probléma forrásává váltak, kezdve a polgárok adataival való visszaéléstől a dezinformáció elleni küzdelemmel kapcsolatos politikák érvényesítésére képtelen vagy attól vonakodó online platformokig. Azok, akik ebben a kihívásokkal teli környezetben kínálnak szolgáltatásokat, akadályokkal, többek között jogbizonytalansággal szembesülnek. Figyelembe véve az online politikai reklámpiac növekedésére vonatkozó jelenlegi előrejelzéseket, a feltárt problémák idővel csak súlyosbodni fognak, ha nem kezeljük a helyzetet.

A javasolt szabályok először is az ellentételezés fejében nyújtott politikaireklám-szolgáltatások átláthatóságának biztosítása iránti jogos igényt fogják kielégíteni az EU belső piacának védelme és fejlesztése érdekében, az alapvető jogok, az arányosság és a szubszidiaritás betartása mellett. Céljuk az olyan kulcsfontosságú információk elrejtésével és megtévesztő bemutatásával kapcsolatos aggályok kezelése, mint például a politikai üzenetek eredete, szándéka, forrásai és finanszírozása, valamint az üzenet politikai jellegének nyilvánosságra hozatala, amire szükség van a tájékozott politikai döntések meghozatalához. Az új szabályok gondoskodnak arról, hogy a polgárok egyértelműen fel tudják ismerni a politikai reklámot. Jól láthatóan meg lesz jelenítve számukra a szponzor neve, az átláthatóságra vonatkozó hirdetményben pedig megtalálhatják a politikai reklámra fordított összeget, a felhasznált pénzeszközök forrását, valamint az adott reklám és az érintett választások vagy népszavazás közötti kapcsolatot. A rendelet azt is figyelembe veszi, hogy digitális politikai reklám dinamikus folyamat, mivel a reklámok előállítási láncában egy vagy több szolgáltató is irányíthatja ezeket a folyamatokat.

Másodsorban a javasolt rendelet a demokratikus folyamat megóvása érdekében – magas szintű adatvédelem biztosítása mellett – kezelni fogja azokat a kockázatokat, amelyek egyes targetálási, felerősítési és optimalizálási technikák alkalmazásából adódnak. A rendelet szavatolni fogja továbbá annak elkerülését, hogy az esetleges jövőbeli szabályozás hatására a politikai reklám harmonizált piaca ismét széttagolttá váljon. Az európai demokráciáról szóló cselekvési tervben a Bizottság ismertette első értékelését a politikai reklámmal kapcsolatos kihívásokról és a reklámoknak a felhasználók személyes adatain alapuló targetálására használt új technikákkal kapcsolatos kérdésekről. A politikai reklám során alkalmazott ilyen targetálási, felerősítési és optimalizálási technikák az adatokon alapuló viselkedési profilalkotás révén lehetővé teszik a politikai reklámoknak az egyén vagy egy csoport egyedi profiljához igazítását, gyakran az érintettek tudta nélkül. Függetlenül attól, hogy az adatokat megfelelően szerezték-e be vagy sem, ezekkel a technikákkal vissza lehet élni, kihasználva a polgárok sebezhetőségét.

Emellett az uniós polgároknak joguk van ahhoz, hogy objektív, nyílt és plurális tájékoztatást kapjanak, ami pedig a virágzó demokrácia egyik előfeltétele. A targetálási, felerősítési és optimalizálási technikák alkalmazása kihatással lehet erre, mivel az említett technikák felhasználásával az embereket bizonyos tartalmak felé lehet terelni, és meg lehet nehezíteni a számukra azt, illetve el lehet venni a kedvüket attól, hogy olyan üzeneteket érjenek el vagy keressenek meg, amelyeket egy demokráciában jogukban áll meghallgatni és véleményezni. Ez ellentétes a nyílt demokratikus viták elveivel, amelyek során szembesülni kell a gondolati pluralitással („agóra”). Továbbá szűkíti a politikai szereplők lehetőségét arra, hogy az adott vita keretében reagáljanak az üzenetekre, így a vádakra is.

Ezért a javasolt rendelet nem teszi lehetővé az ilyen targetálási és felerősítési technikák alkalmazását, amennyiben azokra nem vonatkoznak érdemi átláthatósági követelmények. Emellett korlátozni és szabályozni fogja a különleges adatok bizonyos fajtáinak felhasználását, ideértve azokat az eseteket is, amikor az adatkezelés során az embereket olyan védett érdekkategóriák szerint csoportosítják, mint a vallás vagy a szexuális irányultság, illetve a feltételezett érdeklődés. Ez még inkább képessé fogja tenni az egyéneket arra, hogy tisztában legyenek azzal, hogy politikai reklámtevékenység célpontjai-e és ha igen, milyen módon célozták meg őket, valamint eldöntsék, hogy kívánják-e ezt, vagy sem. Emellett az egyének érdemi információkhoz juthatnak arról, hogy miért és milyen típusú targetálási technikát alkalmaztak, az kire irányult és milyen célból (például azért, mert egy bizonyos helyen lakik, ahol hamarosan helyhatósági választásra kerül sor), a felhasznált adatok forrásairól, valamint a célközönség méretéről. Továbbá hozzáférhető lesz annak ismertetése, hogy milyen lépéseket tettek a javaslat targetálásra vonatkozó követelményeinek való megfelelés érdekében.

A rendeletjavaslat a vonatkozó uniós jogszabályokra épül, és kiegészíti azokat, ideértve az általános adatvédelmi rendeletet és a digitális szolgáltatásokról szóló javasolt jogszabályt. Elfogadását követően átfogó átláthatósági, elszámoltathatósági és rendszertervezési szabályokat határoz meg az online platformokon történő reklámtevékenységre vonatkozóan, beleértve a politikai reklámtevékenységet is. Az önszabályozó módon működő, a dezinformáció visszaszorítását célzó gyakorlati kódexnek a közelmúltban közzétett bizottsági iránymutatás alapján történő aktualizálása szintén kiegészíti a rendeletjavaslatot.

Mivel az európai politikai pártok határokon átnyúló kommunikációs kampányokat szponzorálnak, az elszámoltathatóság előmozdítása érdekében magas szintű átláthatóságot kell biztosítani e kampányok esetében is. Ezért az európai politikai pártok és az európai politikai alapítványok jogállásáról és finanszírozásáról szóló rendelet (az alábbi 4. szakaszban ismertetett másik kezdeményezés révén történő) módosításával külön átláthatósági követelmények kerülnek meghatározásra a politikai reklámot igénybe vevő európai politikai pártokra vonatkozóan is.

Létrejön az európai politikai pártok által alkalmazott politikai reklám külön adattára, amely tájékoztatást nyújt a polgárok számára az ilyen reklámokról, az azokra költött összegekről, valamint az adott reklám demográfiai célcsoportjáról. Az európai politikai pártok arról is gondoskodnak, hogy weboldalaikon közvetlenül átláthatóvá tegyék politikai reklámozási gyakorlataikat és politikáikat. Az európai politikai pártok és az európai politikai alapítványok jogállásáról és finanszírozásáról szóló javasolt rendelet keretet biztosít a targetálási technikák európai politikai pártok általi alkalmazásához is.

Mivel a nemzeti politikai pártokra vonatkozó szabályok megállapítása nemzeti hatáskörbe tartozik, a Bizottság felkéri a tagállamokat annak biztosítására, hogy az európai politikai pártokra vonatkozó átláthatósági előírások a nemzeti politikai pártokra is vonatkozzanak, és hogy politikai reklám alkalmazása esetén az európai politikai pártokra vonatkozó szabályoknak megfelelő, szigorú átláthatósági követelményeket érvényesítsenek. Az uniós átláthatósági követelmények átvétele nagymértékben elősegítené a feltárt problémák megoldását.

Az e csomag kezdeményezéseiben javasolt konkrét és célzott rendelkezéseknek köszönhetően a politikaireklám-szolgáltatók megfelelő, harmonizált, egyértelműbb és kiszámíthatóbb jogi környezetben folytathatják tevékenységüket. Az uniós polgárok ugyanakkor átlátható politikai információkhoz juthatnak, amelyek segítségével jobban megérthetik a politikai diskurzus tétjét és árnyalatait. Elfogadása esetén a politikai reklám átláthatóságáról és targetálásáról szóló javasolt rendelet hozzá fog járulni a szolgáltatások belső piacának fejlődéséhez, és lehetővé teszi az uniós polgárok számára, hogy az uniós értékekkel összhangban részesüljenek a politikai reklám magas szintű átláthatóságának előnyeiből.

A Bizottság a 2024-es európai parlamenti választásokat követően értékelni fogja a politikai reklám átláthatóságára vonatkozó új követelmények alkalmazását.

3.A mobilis uniós polgárok választójoga

13,5 millió uniós polgár a származásától eltérő tagállamban rendelkezik lakóhellyel – ők a mobilis uniós polgárok. Ezek polgárok a lakóhely szerinti tagállamukban rendezett európai parlamenti választásokon és helyhatósági választásokon is rendelkeznek aktív és passzív választójoggal. Mégis, a részvételük gyakran alacsonyabb azon polgárokénál, akik az adott ország állampolgárai.

Ez részben a lakóhely szerinti tagállamuk bonyolult nyilvántartásba vételi eljárásainak tudható be. A mobilis uniós polgárok nem mindig kapnak egyértelmű tájékoztatást a szóban forgó választásokról, vagy az is előfordulhat, hogy általuk nem beszélt nyelven kapják meg az információkat. Vannak olyan esetek is, amikor a származási tagállamukban eltávolíthatják a választók névjegyzékéből azokat az uniós polgárokat, akiket egy uniós tagállamban rendezett európai parlamenti vagy helyhatósági választásokon nyilvántartásba vettek. Mindez megnehezíti az érintettek számára, hogy szavazati jogaikat gyakorolják, és ezáltal aláássa demokratikus jogaikat.

Az is előfordult, hogy uniós polgárok kétszer is szavazhattak ugyanazokon európai parlamenti választásokon, egyszer a lakóhelyük szerinti tagállamban, egy másik alkalommal pedig a származási tagállamban („többszörös szavazás”), ami jogellenes.

Ezen aggályok eloszlatása érdekében a Bizottság javaslatot tesz a vonatkozó hatályos jogi keret aktualizálására. A jogalkotási intézkedések részeként a Bizottság azt javasolja, hogy nyújtsanak konkrét tájékoztatást a mobilis uniós polgároknak választójogukról, többek között a többszörös szavazás tilalmáról és annak következményeiről. Ez maga után vonná, hogy a tájékoztatást és az alkalmazott kommunikációs eszközöket hozzáigazítanák a választók konkrét csoportjaihoz, például a fiatal választókhoz. Az ugyanazon a választáson való többszörös szavazás lehetőségének további korlátozása érdekében a Bizottság azt javasolja, hogy határozzák meg az összegyűjtendő és tagállami közigazgatási szervek között kicserélendő közös adatkészletet. A Bizottság ugyanakkor annak megtiltását javasolja, hogy kizárólag ezen adatcsere alapján eltávolítsák a választói névjegyzékből a mobilis uniós polgárokat a származási tagállamban rendezett egyéb választások vonatkozásában.

A Bizottság emellett valamennyi uniós nyelven elérhető sablonok bevezetését javasolja a választóként vagy jelöltként történő nyilvántartásba vételhez, hogy a mobil uniós polgárok könnyen nyilvántartásba vetethessék magukat a lakóhelyük szerinti tagállamban. A Bizottság felkéri majd a tagállamokat, hogy világos és közérthető nyelven nyújtsanak tájékoztatást a mobilis uniós polgároknak legalább a fogadó tagállam hivatalos nyelvén vagy nyelvein, valamint az Unió egy másik olyan hivatalos nyelvén, amelyet a területükön tartózkodó lehető legtöbb uniós polgár széles körben megért. Az említett javasolt jogalkotási intézkedések révén javulni fog a helyhatósági választásokra és az európai parlamenti választásokra vonatkozó adatgyűjtés.

A Bizottság emellett a választójoggal foglalkozó bizottsági szintű kapcsolattartó pontot is létrehoz, hogy még jobb kapcsolatot alakítson ki a Europe Direct ügyfélszolgálati központtal és az Európa Önökért Tanácsadó Szolgálattal, és megerősítse azokat. Az információkhoz való könnyebb hozzáférés, a szolgáltatások minőségének javulása és a mobilis uniós polgárok kérdéseinek gyorsabb megválaszolása révén mindez abban is segíteni fogja az uniós polgárokat és a helyhatóságokat, hogy megoldást találjanak a felmerülő releváns kérdésekre abban az időszakban, amikor az uniós polgárok nyilvántartásba vettethetik magukat az európai parlamenti választásokon

A hatályos jogi rendelkezések lehetővé teszik, hogy a tagállamok kizárólag saját állampolgáraik számára tartsák fenn a helyhatósági választásokon jelöltként való indulás jogát például az alapszintű helyhatósági egység végrehajtó testülete vezetőjének, helyettesének vagy tagjainak esetében. Több tagállam élt ezzel a rendelkezéssel, így korlátozva a mobilis uniós polgárok lehetőségeit arra, hogy a lakóhelyükön részt vegyenek a politikai életben. A módosított szabályok értelmében a tagállamoknak rendszeresen jelentést kell tenniük a szóban forgó intézkedések alkalmazásáról, hogy értékelni lehessen azok fenntartásának szükségességét. A Bizottság a választási együttműködési hálózat keretében továbbra is elő fogja mozdítani a bevált gyakorlatok cseréjét, annak átgondolására ösztönözve a tagállamokat, lehetne-e egyenlő hozzáférést biztosítani ezekhez a tisztségekhez az önkormányzati választásokon.