EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2020.12.9. COM(2020) 797 final A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK EMPTY Első eredményjelentés a biztonsági unióra vonatkozó uniós stratégiáról





























I. BEVEZETÉS A biztonság a polgárokat kiemelten foglalkoztató kérdések egyike, és az Európa területén bekövetkezett terrorista támadások közelmúltbeli elharapózása még jobban megerősítette, hogy uniós fellépésre van szükség. 2020. július 24-én a Bizottság elfogadta a 2020 és 2025 közötti időszakra szóló, a biztonsági unióra vonatkozó uniós stratégiát , hogy azokra a prioritási területekre irányítsa cselekvését, ahol az Unió hozzáadott értékkel gyarapíthatja a nemzeti erőfeszítéseket. A stratégia a 2015–2020-as európai biztonsági stratégia keretében korábban elért előrelépésre épít, és új problémákat helyez a középpontba annak garantálása érdekében, hogy az uniós biztonságpolitika a változó fenyegetettségi helyzetet tükrözze; hogy hosszú távú, fenntartható rezilienciát építsen; hogy bevonja az uniós intézményeket és hivatalokat, a kormányokat, a magánszektort és a magánszemélyeket egy, a társadalom egészére kiterjedő megközelítésbe; és hogy összevonja a biztonságra közvetlen hatással bíró számos szakpolitikai területet. Ez a munka az alapjogok maradéktalan tiszteletben tartására épül, hiszen az Unió biztonsága kizárólag akkor garantálható, ha mindenki biztos lehet alapjogainak teljes körű tiszteletben tartása felől. A transznacionális terrorista hálózatok jelentette fenyegetettség élénken emlékeztet arra, hogy az összehangolt uniós fellépés elengedhetetlen az európaiak védelmét szolgáló hatékony intézkedésekhez, közös értékeink és európai életvitelünk fenntartásához. Mindez jelképezi, hogy milyen növekvő mértékben merültek fel összetett, határokon átnyúló és ágazatokon átívelő biztonsági fenyegetések, ami miatt minden eddiginél alapvetőbb, hogy a biztonság terén minden szinten fokozottan együttműködjünk. Igaz ez a szervezett bűnözésre vagy a kábítószer-kereskedelemre, de a digitális világra is, ahol a kibertámadások és a kiberbűncselekmények terjedését tapasztalhatjuk. Mindezek a kihívások a határainkon túl is jelentkeznek, és egyértelműen szoros a kapcsolat a belső és a külső biztonság között. A Covid19-válság nyomán az európai biztonság is éles hangsúlyt kapott, minthogy a válság tesztelte Európa kritikus infrastruktúrájának rezilienciáját, a válsághelyzetekre való felkészülést, a stratégiai értékláncokat és a válságkezelési rendszereket, valamint társadalmunk manipulatív beavatkozással és félretájékoztatással szembeni rezilienciáját. A biztonsági unióra vonatkozó stratégia négy stratégiai prioritásra összpontosít az uniós szintű fellépés tekintetében: időtálló biztonsági környezet; a változó fenyegetések kezelése; az európaiak védelme a terrorizmussal és a szervezett bűnözéssel szemben; valamint egy erős európai biztonsági ökoszisztéma. E stratégia középpontjában a végrehajtás áll, és a végrehajtás e jelentés elsődleges témája: az a végrehajtás, amely az uniós biztonság frontvonalában működő nemzeti hatóságok teljes elkötelezettségére számít. Ez a jelentés a stratégiáról szóló első végrehajtási jelentés, amellyel teljesül a Bizottságnak az a kötelezettségvállalása, amelynek értelmében rendszeresen jelentést tesz az elért eredményekről. A jelentés a 2019. október 31-én kezdődő időszakot fedi le; ekkor tették közzé a biztonsági unióról szóló legutóbbi eredményjelentést az előző Bizottság mandátuma értelmében. II. IDŐTÁLLÓ BIZTONSÁGI KÖRNYEZET 1.A kritikus infrastruktúrák védelme és rezilienciája A polgárok mindennapjaik során minden eddiginél szorosabban kapcsolódó és összefüggő fizikai és digitális infrastruktúrára támaszkodnak. Ez az infrastruktúra létfontosságú a gazdaság és a társadalom működéséhez. Megbízható energiaellátás, előrejelezhető közlekedés, átfogó egészségügyi rendszerek vagy digitálisan vezérelt pénzügyi hálózat nélkül jelenlegi életvitelünk nem tartható fenn. A Covid19-világjárvány még egyértelműbben rávilágított annak jelentőségére, hogy biztosítani kell a kritikus ágazatok és üzemeltetők rezilienciáját. Az Unió elismerte, hogy közös érdek a kritikus infrastruktúra fenyegetésekkel szembeni védelme, legyen szó természeti vagy ember okozta katasztrófákról vagy terrortámadásokról. A kritikus infrastruktúrák jelenlegi fenyegetettségi helyzete igen sokrétű. Forrásai többek között az alábbiak lehetnek: terrorizmus, hibrid akciók, kibertámadások, belső incidensek; az új és kialakulóban lévő technológiákkal (drónok, 5G, mesterséges intelligencia) összefüggő fenyegetések; az éghajlatváltozással összefüggő kihívások; az ellátási láncok zavarai; és a választásokba történő beavatkozás. Jelenlegi szabályainkat korszerűsíteni és bővíteni kell. A hangsúlyt át kell helyezni a védelemről a rezilienciára, nagyobb koherenciát és következetességet kell biztosítani az ágazati lefedettség terén, valamint az alapvető szolgáltatásokat nyújtó kritikus szervezetekre kell összpontosítani. Ez lesz a célja a fizikai és a digitális infrastruktúra rezilienciájának előmozdítására irányuló, közeljövőben várható javaslatoknak. Az átfogó célkitűzés a nemzeti és uniós szintű felkészültség növelése olyan megbízható képességek kiépítésével, amelyek révén a fenyegetések megelőzhetők, feltárhatók, elháríthatók, illetve enyhíthetők, illetve amelyek segítenek felkészülni a fellépésre válság idején. A hatályos jogszabályok segítettek erősíteni és javítani a kockázatkezelést a kritikus ágazatokban; ezt fokozottan érvényesíteni kell. A kritikus infrastruktúrákról szóló felülvizsgált irányelv fő célja egy általánosan magas szintű reziliencia előmozdítása az alapvető szektorok kellően széles körében. Hasonlóképpen, a hálózati és információs rendszerekről (NIS) szóló irányelv aktualizálása során különös figyelmet kap „az alapvető szolgáltatásokat nyújtó szereplők” tagállami azonosításának fokozottabb következetessége. Általánosságban a jelentős előrelépés ellenére a tagállamok kiberbiztonsági képességei még mindig nem kiegyenlítettek, így a felülvizsgálat során általában törekedni kell a nagyobb kiberbiztonság ösztönzésére. Az eredmény a fizikai és digitális infrastruktúra rezilienciájának kiterjedtebb és koherensebb megközelítése lesz. Ezen átfogóbb keretre irányuló munka előrehaladtával ágazati kezdeményezések egészítik ki e munkát és veszik célba a konkrét sebezhetőségeket. Az energiaágazat konkrét kiberbiztonsági kihívásaival a 2019. évi bizottsági ajánlás alapján foglalkoznak, figyelembe véve az ágazat jellemzőit, mint például a valós idejű követelményeket, a kaszkádhatások kockázatát és az örökölt rendszerek új technológiákkal való kombinálását. Folyamatban van a munka a határokon átnyúló energiaáramlás kiberbiztonságáról szóló célirányos hálózati kódex terén, valamint a kritikus energetikai infrastruktúra rezilienciájának védelmét és az infrastruktúra kiberbiztonságát érintően. Újraindult a kritikus energetikai infrastruktúra védelmét szolgáló tematikus hálózat, új központi kérdésekkel és célkitűzésekkel; ennek keretében több mint 100 online résztvevő találkozott az első alkalommal 2020 júniusában. E hálózat az energiaágazatban a kritikus energetikai infrastruktúrák üzemeltetői és tulajdonosai számára biztosít platformot, hogy előmozdítsa köztük a határokon átnyúló együttműködést. Annak érdekében, hogy megteremtse a tagállami együttműködés közös kiindulópontját az energiaágazatban a kockázatokra való felkészülésben, 2020 szeptemberében a villamosenergia-piaci átvitelirendszer-üzemeltetők európai hálózata felvázolta a legrelevánsabb regionális villamosenergia-ellátási válságforgatókönyvet, amint azt a kockázatokra való felkészülésről szóló rendelet előírta. Ebben kitértek a kibertámadásokra, valamint a világjárványra és a szélsőséges időjárási eseményekre. A tagállamok nemzeti válságforgatókönyveket és kockázati készültségi terveket készítenek a villamosenergia-ellátási válságok megelőzésére és enyhítésére (az első tervezetek 2021 áprilisában várhatók). E folyamat továbbvitele érdekében 2020 júniusában kiadtak egy bevált gyakorlatokat tartalmazó munkadokumentumot, a Covid19 energiaágazatra gyakorolt hatásának a villamosenergia-ügyi koordinációs csoport, a gázkoordinációs csoport és az olajellátási koordinációs csoport, valamint az Európai Nukleáris Biztonsági Szabályozó Hatóságok Csoportja és az Európai Tengerhatósági Csoport általi fokozott nyomon követése mellett. Mivel a pénzügyi szolgáltatások teljesítéséhez egyre nagyobb mértékben és egyre összetettebb digitális folyamatokat vesznek igénybe, a pénzügyi ágazatban is szükség van a kiberbiztonság szintjének növelésére. Noha elismert, hogy az IKT-rendszerek biztonsága a pénzügyi gazdálkodó egységek kockázatkezelésének szerves része, ez még nem tükröződik teljes mértékben a pénzügyi szolgáltatások uniós szabályozási helyzetében. 2020. szeptember 24-én a Bizottság elfogadta a digitális pénzügyi stratégia csomagját, és azt az egyértelmű célt tűzte ki, hogy kezeli a digitális transzformációval együtt járó kihívásokat és kockázatokat, előmozdítja a rezilienciát. az adatvédelmet és a megfelelő prudenciális felügyeletet. E csomag része volt a digitális működési rezilienciáról szóló jogalkotási javaslat, amely azt hivatott garantálni, hogy biztosítékokat vezetnek be a kibertámadások és más kockázatok enyhítésére. A kezdeményezés hozzájárul egy erős és élettel teli európai digitális pénzügyi szektorhoz, ezáltal megerősítené Európa azon képességét, hogy megszilárdítsa nyílt stratégiai autonómiáját a pénzügyi szolgáltatások terén, valamint – messzebbre tekintve – a kapacitását a pénzügyi rendszer szabályozására és felügyeletére, ami védi Európa pénzügyi stabilitását. A kiterjedt veszélyhelyzetekben az ágazatok és országok közötti kölcsönös függőség magas foka miatt összehangolt fellépésre van szükség a gyors és hatékony reagálás, a jobb megelőzés és a hasonló jövőbeni helyzetekre való jobb felkészültség biztosítása érdekében. Az uniós polgári védelmi mechanizmusról szóló határozat felülvizsgálata során a Bizottság javaslatot tett katasztrófavédelmi rezilienciacélok kidolgozásra és rezilienciatervezésre, fokozottabban összpontosítva az országhatárokat átlépő katasztrófákkal szembeni hosszabb távú, ágazatokon átívelő reziliencia kiépítésére. A javasolt új rezilienciaépítési megközelítés kiegészíti a nemzeti szintű katasztrófakockázat-kezelési munkát. November 26-án a Tanács megállapodott a katasztrófamegelőzés, a felkészültség és a reagálás megerősítésére irányuló tárgyalási megbízásban, a 2020. június 2-i bizottsági javaslat alapján. A Covid19-világjárvány demonstrálta egy egészségügyi válság uniós és globális biztonságra gyakorolt hatását, és rávilágított arra, hogy fokozni kell a járványokra és a súlyos, határokon át terjedő egészségügyi veszélyekre való felkészülést és reagálási tervezést. A Bizottság 2020. november 11-i „Az európai egészségügyi unió kiépítése: az EU határokon át terjedő egészségügyi veszélyekkel szembeni rezilienciájának megerősítése” című csomagja vázolta a határokon át terjedő egészségügyi veszélyek kezelésének következő lépéseit. A csomag megerősítené a valamennyi egészségügyi veszély elleni, határokon átnyúló együttműködés keretét, és három jogalkotási javaslatot tartalmazott: a határokon át terjedő súlyos egészségügyi veszélyekről szóló jogszabály korszerűsítése, az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ (ECDC), valamint az Európai Gyógyszerügynökség (EMA) megerősítése. E javaslatok együtt szilárd és költséghatékony keretet vezetnek be, így az Unió és a tagállamok biztonságosabb alapról indulnak, ha jövőbeni egészségügyi válságokra kell reagálniuk. A kulcsfontosságú uniós és nemzeti digitális eszközök védelmének egyik fő eleme a kritikus infrastruktúrák biztonságos kommunikációját lehetővé tevő csatorna biztosítása. Ezt a biztonságos és reziliens állami műholdas kommunikáció hálózati infrastruktúrájának kiépítése támogatja az uniós űrprogram részeként. 2.Kiberbiztonság A digitális transzformáció előnyei vitathatatlanok, ahogy az is, hogy a transzformáció elkerülhetetlenül együtt jár az esetleges sebezhetőségek növekedésével. A kritikus infrastruktúra gyakran célpontja az egyre kifinomultabb kibertámadásoknak. A kiberbiztonsággal tehát nemcsak a politikai döntéshozóknak kell törődniük, hanem mindenkinek, aki online dolgozik vagy kommunikál. A digitális termékekbe, folyamatokba és szolgáltatásokba vetett bizalomnak és a biztonságuknak a fokozása érdekében a 2019. júniusi kiberbiztonsági jogszabály létrehozta az uniós kiberbiztonsági tanúsítási keretrendszert. A Bizottság arra kérte az Európai Uniós Kiberbiztonsági Ügynökséget (ENISA), hogy dolgozzon ki két kiberbiztonsági tanúsítási rendszert; ezek a jó úton haladnak. E munkában részt vesznek a nemzeti kiberbiztonsági tanúsító hatóságok, az ágazat, a fogyasztók, az akkreditáló, szabványügyi és tanúsító szervek, valamint az Európai Adatvédelmi Testület. E rendszerek egyike egy felhőszolgáltatási rendszer, amely támogatja a biztonságos és megbízható felhőszolgáltatási piacot. Ez a 2020 februárjában elfogadott uniós adatstratégia kulcseleme. Ez olyan közös biztonsági alapot teremtene a felhőszolgáltatások számára az ágazatok között, amely a meglévő (európai és nemzetközi) szabványok, rendszerek és gyakorlatok legmagasabb közös nevezőjére épül. Ez az Unióban való szabad adatáramlás kulcseleme lesz. A rendszer előmozdítja majd a felhőtechnológiák elfogadását is, azáltal, hogy a felhasználók, különösen a kis- és középvállalkozások és a közigazgatás számára érzékelhető megnyugvást ad a biztonság szintje tekintetében, amikor a felhőt igénybe veszik. Amint az a biztonsági unióra vonatkozó stratégiában hangsúlyt kapott, tekintettel arra, hogy egész Európában folyamatban van az 5G infrastruktúra terjeszkedése, és számos kritikus szolgáltatás potenciálisan az 5G hálózatoktól függ, e hálózatok rendszerszintű és széles körű zavarai különösen súlyos következményekkel járhatnak. Ennek eredményeként a tagállamok együttes erőfeszítéssel dolgoztak ki és vezettek be megfelelő biztonsági intézkedéseket. Az 5G hálózatok kiberbiztonságáról szóló, 2019. márciusi bizottsági ajánlást követően a tagállamok nemzeti kockázatértékeléseket folytattak le, amelynek eredményeként született egy összehangolt uniós kockázatértékelési jelentés, amely azonosította az 5G hálózatokhoz kapcsolódó biztonsági kihívásokat. Ennek alapján 2020. január 29-én a Kiberbiztonsági Együttműködési Csoport közzétette a kockázatcsökkentési intézkedések uniós eszköztárát, amelyben megállapította a szükséges stratégiai és műszaki intézkedéseket. Az eszköztár intézkedéseket tartalmaz a mobilhálózat-üzemeltetőkre vonatkozó biztonsági követelmények megerősítésére, a beszállítók sokféleségének az egyéni mobilhálózat-üzemeltetők számára történő garantálására, a beszállítók kockázati profiljának értékelésére és a magas kockázatúnak tekintett beszállítókra vonatkozó korlátozások alkalmazására. A Bizottság támogatni fogja az eszköztár végrehajtását a rendelkezésére álló hatáskörök és eszközök teljes körű kihasználásával, ideértve a távközlési és kiberbiztonsági szabályokat; a szabványosítás és az egész EU-ra kiterjedő tanúsítás koordinációját; és a közvetlen külföldi tőkebefektetések uniós keretét.

A Kiberbiztonsági Együttműködési Csoport 2020 júliusában eredményjelentést tett közzé az eszköztár intézkedéseinek végrehajtásáról. Ebben megjegyezte hogy a tagállamok nagy többsége már elfogadta az eszköztárban javasolt intézkedéseket, vagy éppen most hajtja végre őket. Azon intézkedések közé tartozott, amelyek végrehajtása még nem volt annyira előrehaladott, többek között a magas kockázatú beszállítóktól való függőség kockázatának csökkentése és a többszállítós stratégiák kidolgozása vállalati és nemzeti szinten. Az elmúlt hónapok során az uniós intézmények és tagállamok elhárították a Covid19-válság kiváltotta egyre növekvő kiberbiztonsági kockázatot, azzal hogy fokozták az információcserét és növelték az esetleges kiberbiztonsági válságra való felkészültség szintjét. Az uniós együttműködést élénkítették a legfontosabb fórumokon (Kiberbiztonsági Együttműködési Csoport és a számítógép-biztonsági eseményekre reagáló csoport (CSIRT) hálózat), valamint új együttműködési formákon és információmegosztó eszközökön keresztül. 2020 szeptemberében sor került egy második operatív szintű szimulációs gyakorlatra (Blueprint Operational Level Exercise, Blue OLEx), amelynek keretében beindították a tagállamok kiberválságok kapcsolattartó szervezeteinek hálózatát (Cyber Crisis Liaison Organisation Network, CyCLONe), amely végrehajtja majd a nagyléptékű, több országot érintő kiberbiztonsági események vagy válságok esetére szóló veszélyhelyzeti gyorsreagalási tervezetet. A globális kibertérben a kibertámadások és a fenyegetések gyakran az Unión kívülről érkeznek. Ahhoz, hogy e kihívásokat le lehessen küzdeni, az EU és a tagállamok együttműködnek a kibertér nemzetközi biztonságának és stabilitásának növelésén, a felelős állami magatartás előmozdításán, a globális reziliencia fokozásán és a kiberfenyegetésekkel és a rossz szándékú kibertevékenységgel kapcsolatos tudatosságnövelésen, többek között nemzetközi partnerekkel. 2020. április 30-án a főképviselő nyilatkozatot tett közzé az EU nevében, amely elítéli a kibertérben megvalósított rossz szándékú magatartást és kifejezi az áldozatokkal való szolidaritását. 2020. július 30-án a Tanács elfogadta a legelső uniós kiberbiztonsági szankciókat hat természetes és három jogi személlyel szemben, amelyek kibertámadásokért voltak felelősek vagy azokban vettek részt. Ezek közé tartoztak az OPCW (Vegyifegyvertilalmi Szervezet) elleni kibertámadás, illetve a „WannaCry”, a „NotPetya”, és az „Operation Cloud Hopper” néven ismertté vált támadások. 2020. október 22-én a Tanács további két természetes személlyel és egy jogi személlyel szemben fogadott el szankciókat a német szövetségi parlamenttel szembeni kibertámadásért vagy az e támadásban való részvételért. E határozatok az Unió és a tagállamok azon folyamatos jelzéseit követték, hogy meg kell előzni a rossz szándékú kibertevékenységeket, azoktól el kell téríteni, el kell rettenteni és azokra reagálni kell, többek között a 2017-es kiberdiplomáciai eszköztár részét képező kiberbiztonsági szankciórendszer alkalmazásával. Folytatódtak a tárgyalások a társjogalkotók között azokról az új exportszabályokról, amelyek korlátozzák kiberfelügyeleti áruk emberi jogok elnyomásában részt vevő világszintű rendszereknek történő értékesítését. E szabályok – mihelyt elfogadják őket – a kettős felhasználású termékek kereskedelmének nagyobb mértékű elszámoltathatóságát, versenyképességét és átláthatóságát eredményezik. A javasolt módosítások, amelyek a technológiai fejlemények és a növekvő biztonsági kockázatok miatt váltak szükségessé, új kritériumokat vezetnek be bizonyos eszközök exportengedélyeinek megadásával vagy elutasításával kapcsolatban. 3.A nyilvános terek védelme Amint azt a terrorizmus elleni küzdelmet célzó uniós program elismeri, a nyilvános terek biztonsági fenyegetésekkel szembeni reziliencia kiépítésével történő védelme továbbra is a hatékony és valódi biztonsági unióra irányuló munka döntő fontosságú része. A Bizottság a köz- és a magánszektor érdekelt szereplőinek széles körével dolgozik együtt, hogy megszövegezzen egy útmutatót, és hogy gyakorlati támogatást és finanszírozást nyújtson a nyilvános terek védelmének javítására irányuló 2017-es cselekvési tervvel és a nyilvános terek védelmét támogató bevált gyakorlatok 2019-es gyűjteményével összhangban. A terrorizmus elleni uniós programban foglaltak szerint a Bizottság növeli majd a helyi és regionális hatóságoknak nyújtott támogatását, amelyek kulcsszerepet játszanak a nyilvános terek védelmében és a radikalizálódás megelőzésében. E támogatás részeként a városok biztonságáról és rezilienciájáról szóló uniós protokollt dolgoznak ki a városok biztonságáról és rezilienciájáról, amelyben meghatározzák az alapelveket és célkitűzéseket az e területeken érintett helyi hatóságok számára. Minthogy a terrortámadások egyre inkább az istentiszteleti helyeket veszik célba, különösen hangsúlyossá válik a hatóságok, a vallási vezetők és a közösségek közötti együttműködés, amelynek célja, hogy javítsák a biztonsági ismeretek szintjét és segítsenek megvalósítani a bevált gyakorlatokat és képzést az istentiszteleti helyeken. Egyszerű intézkedéseken múlhat élet vagy halál. 2019 októberében a hallei zsinagóga esett terrortámadás áldozatául. Egy megerősített ajtó, a pánikgomb és a biztonsági kamerák életeket mentettek. A nyilvános terek, különösen az istentiszteleti helyek fokozott biztonságának további támogatása érdekében 2020-ban a Bizottság 20 millió EUR-t bocsátott az érdekeltek által vezetett projektek rendelkezésére. A Bizottság azon is dolgozik, hogy választ adjon a nyilvános terekkel kapcsolatban felmerülő kockázatokra, ideértve a pilóta nélküli légijármű-rendszereket (UAS) is. Noha a drónok jelentős gazdasági és foglalkoztatási lehetőségeket kínálnak, egyúttal jelentős a kockázatuk a nyilvános terekre, a kritikus infrastruktúrákra és más érzékeny területekre, például a büntetés-végrehajtási intézetekre nézve. Az e téren hozott közelmúltbeli uniós szabályok csökkentik ezt a kockázatot a drónműveletek biztonságának növelésével. 2021 januárjától a drónüzemeltetőknek nyilvántartásba kell vetetniük magukat a nemzeti hatóságoknál. Ezt a rendszert a U-space, Európa pilóta nélküli forgalomirányítási rendszerének szabályozási kerete egészíti ki, amely biztosítja a biztosabb és biztonságosabb drónműveleteket. E lépések együtt megnehezítik, hogy magánszemélyek tiltott területeken reptessenek drónokat, és segítenek az elkövetők beazonosításában és büntetőeljárás alá vonásában. A Bizottság azon is munkálkodik, hogy támogassa a bűnüldöző szerveket, a kritikus infrastruktúrák üzemeltetőit, a tömegrendezvények szervezőit és más érdekelt feleket, hogy fellépjenek a drónok nem együttműködő használatával szemben, például az Európai Unió Repülésbiztonsági Ügynökségével együttműködve kidolgozza a repülőterek működésében érintett szereplőket segítő bevált gyakorlatokat, amelyek révén reagálhatnak az illetéktelen dróneseményekre, emellett megkönnyíti az EU körül az ellenintézkedések összehangoltabb tesztelési erőfeszítéseit, és kidolgoz egy gyakorlati kézikönyvet az érdekeltek számára, amely a városi környezetre összpontosít. A nyilvános terek védelmével foglakozó uniós digitális őszi iskola, amelyet a Bizottság Közös Kutatóközpontja szervezett 2020 októberében, több mint 200 személyt, köztük várostervezőket és a nyilvános terek állami és magánüzemeltetőit fogta össze. A képzési alkalmak során számos témát érintettek, például, hogy hogyan kell védekezni a robbantásokkal és a gázolásos támadásokkal szemben, csökkenteni az ellenséges drónok városi környezetre jelentett veszélyét, továbbá alkalmazni a felügyeleti és feltárási technológiákat. A Bizottság továbbra is aktívan támogatja a nyilvános terek biztonságát szolgáló partnerséget, amelyet 2019 januárjában indítottak el az uniós városfejlesztési menetrend keretében, amely közzétette új cselekvési tervét a városok biztonságának az irányítás különböző szintjein történő kezelésére. Az intézkedések közé tartozik az önértékelési eszközök keretének kialakítása, a politikai döntéshozatallal kapcsolatos ajánlások, a többszintű kormányzás és finanszírozás, az intelligens megoldások és technológiák révén megvalósított innováció, ideértve a beépített biztonság fogalmát, a megelőzés és a társadalmi befogadás. A partnerség most lép majd a végrehajtási szakaszba. Az Innovatív városfejlesztési tevékenységek 4. pályázati felhívásán keresztül támogatást nyújtottak a nyilvános terek biztonságának helyi szintű javításához. Ennek keretében három várost választottak ki, ahol tesztelik a városi biztonsági kérdésekkel kapcsolatos új megoldásokat (a görögországi Pireusz, a finnországi Tampere és az olaszországi Torino) az Európai Regionális Fejlesztési Alap finanszírozásával. Ami a reagálást illeti, a Bizottság kifejlesztett egy európai keretet a tömeges égési halálesetekkel járó váratlan eseményekre való felkészülés és reagálás javítására, amely kiaknázza Európa égési sérüléseket ellátó teljes kapacitását, a betegek uniós szintű együttműködés révén történő kezelése érdekében. Az uniós polgári védelmi mechanizmust számos, súlyos égési sérülést szenvedő beteg támogatására lehet használni azzal, hogy hozzáférést biztosítanak szakosított ellátóközpontokban található, égési sérültek számára kialakított ágyakhoz, az égési sérülések szakértőihez és az orvosi evakuációs kapacitáshoz. III. A VÁLTOZÓ FENYEGETÉSEK KEZELÉSE 1.Kiberbűnözés A kiberbiztonsági hiányosságokat a bűnelkövetők gyakran kihasználják. Ez minden eddiginél világosabbá vált a Covid19-válság idején. Növekedett a rosszindulatú szoftverekkel és a zsarolóvírusokkal (azaz a személyes vagy fizetési adatok ellopása vagy az áldozatok zsarolása érdekében) megvalósított, „klasszikus” kiberbűnözés, valamint a felhasználókat rosszindulatú szoftverek telepítésére csábító új weboldalak elburjánzása. Előfordultak az egészségügyi ellátórendszerrel vagy a kutatási infrastruktúrával szembeni kibertámadások, amelyek során lezárták az IKT-rendszereket, és azok csak váltságdíj fizetése ellenében oldhatók fel, vagy ha hozzáférést biztosítanak az oltóanyagok fejlesztésével kapcsolatos információhoz. A gyermekek szexuális zaklatása és az azzal kapcsolatos anyagok jelentős megszaporodása is megfigyelhető volt. A kiberbűnözésre való hatékony reagáláshoz a nyomozás és bűnüldözés stabil keretére van szükség, ennek az egyik fontos első lépése az információs rendszerek elleni támadásokról szóló irányelv teljes átültetése és végrehajtása. A Bizottság figyelemmel kíséri Bulgária, Olaszország, Portugália és Szlovénia intézkedéseit a kötelezettségszegési eljárások 2019-es megindítása után. Előre kell lépni továbbá a gyermekek szexuális bántalmazása elleni küzdelemről szóló 2011-es irányelv végrehajtása terén is. Azok a területek, ahol továbbra is erőfeszítésekre van szükség: a megelőzés, az anyagi büntetőjog, a segítségnyújtás, a támogatás és a gyermek áldozatokat védő intézkedések. 2018 óta a Bizottság 25 tagállammal szemben indított kötelezettségszegési eljárást. 2020. július 24-én a Bizottság elfogadta a gyermekek szexuális bántalmazása elleni hatékonyabb küzdelmet célzó uniós stratégiát , amelynek célja, hogy uniós szinten hatékony válaszlépéseket biztosítson a gyermekek szexuális zaklatásának bűncselekményével szemben. Új kihívásként jelentkezett az, hogy 2020. december 21-től egyes online hírközlési szolgáltatások, mint a webmail és az üzenetküldő szolgáltatások az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv hatálya alá fognak tartozni, és az Európai Elektronikus Hírközlési Kódex felülvizsgált fogalommeghatározásai vonatkoznak rájuk. Következésképp egyértelmű a kockázata, hogy az e szolgáltatásokat nyújtóknak, akik napjainkban fontos önkéntes tevékenységet vállalnak a gyermekek online szexuális zaklatásának felderítése, kezelése és bejelentése tekintetében, e tevékenységekkel fel kell hagyniuk. A Bizottság tehát javaslatot tett egy rendeletre, hogy lehetővé tegye ezen önkéntes tevékenységek folytatását bizonyos feltételek mellett, amíg hosszú távú jogalkotási megoldás nem születik. A Bizottság jelenleg is e megoldásra irányuló javaslaton dolgozik, amelynek elfogadása 2021-ben várható.

A kiberbiztonsági központok és innovációs és műveleti szakértői csomópontok európai hálózata létrehozta a Covid19 Kibervédelmi Szövetséget, hogy innovatív megközelítéseket dolgozzanak ki a Covid19-cel összefüggő bűncselekményekkel szemben. 2020 áprilisában egy célirányos EIC Covid platformot hoztak létre, hogy összekapcsolják a civil társadalmat, az innovátorokat, a partnereket és a befektetőket Európa-szerte, hogy innovatív megoldásokat dolgozzanak ki. A bűncselekményekkel szembeni hatékonyabb eljárás garantálása érdekében, és tekintettel a nyomozások során az elektronikus információ és bizonyítékok jelentőségére, a bűnüldöző és igazságügyi hatóságoknak gyorsan hozzáférést kell szerezniük ezen információkhoz és bizonyítékokhoz a nyomozásaikban. Ezt az uniós belügyminiszterek 2020. november 13-i együttes nyilatkozata is elismerte. Az Europol, az Eurojust és az Európai Igazságügyi Hálózat 2020. december 1-jén közzéteszik a digitális bizonyítékokról szóló második uniós helyzetjelentésüket („SIRIUS EU Digital Evidence Situation Report”). A jelentés hangsúlyozza, hogy a nyomozásokban egyre nagyobb a jelentősége az elektronikus bizonyítékoknak. Az Európai Parlament még nem alakította ki álláspontját az elektronikus bizonyítékok határokon átnyúló elérésére irányuló, 2018. áprilisi bizottsági javaslatokról, ezért még csak ezután kezdődnek a társjogalkotók közötti tárgyalások. E javaslatok késedelmes elfogadása hátráltatja a bűnüldöző és igazságügyi hatóságok munkáját, és bonyolítja az elektronikus bizonyítékok határokon átnyúló elérésére vonatkozó összetett szabályok nemzetközi tárgyalások révén történő megállapítására irányuló, folyamatban lévő erőfeszítéseket. Nemzetközi szinten a Bizottság az EU nevében részt vesz az Európa Tanács számítástechnikai bűnözésről szóló budapesti egyezményéhez csatolandó második kiegészítő jegyzőkönyv folyamatban lévő tárgyalásain. E jegyzőkönyv fejlett, messzire ható eszközökkel ruházná fel az illetékes bűnüldöző hatóságokat a kiberbűnözés és más súlyos bűncselekmények nyomozása és büntetőeljárás alá vonása terén folytatandó határokon átnyúló együttműködéshez, ideértve a szolgáltatókkal való közvetlen együttműködést. Mivel az együttműködés e fokozott, megerősített módjai személyes adatok cseréjén alapulnak, lényeges, hogy a jövőbeni jegyzőkönyv rendelkezzen megfelelő adatvédelmi biztosítékokról, nem csak alapjogi szempontból, hanem a jogbiztonság, a kölcsönös bizalom és az operatív bűnüldözési együttműködés hatékonyságának garantálása érdekében. A tárgyalásoknak 2021-ben le kell zárulniuk. Ezzel párhuzamosan, a Bel- és Igazságügyi Tanács tavalyi megbízatása nyomán a Bizottság tárgyalásokat folytat egy, az elektronikus bizonyítékok határokon átnyúló eléréséről szóló EU–USA megállapodásról. Ez kiegészíti a szolgáltatókkal folytatott, határokon átnyúló közvetlen együttműködés tekintetében javasolt belső uniós szabályokat azzal, hogy megszünteti a kollíziót és közös szabályokat és biztosítékokat ad. 2019. szeptember 25-én megindultak a hivatalos tárgyalások, és már több tárgyalási fordulóra került sor. Ugyanakkor a tárgyalások kimenetele nagymértékben azon múlik, hogy milyen eredményeket érünk el az elektronikus bizonyítékokkal kapcsolatos belső szabályokkal. Az adatok bűnüldözési célú megőrzését és felhasználását illetően a korábbi, 2016-os Tele2 kontra Watson ügyben hozott ítéletet a Bizottságnak a megfelelő szolgáltatókkal, a rendőrséggel és az igazságügyi hatóságokkal, a civil társadalommal, az adatvédelmi hatóságokkal, a tudományos körökkel és az uniós hivatalokkal folytatott szakértői konzultációi követték. A mérlegelések része volt az elektronikus hírközlési szolgáltatók adatmegőrzési gyakorlatairól szóló tanulmány, valamint a bűnüldöző hatóságok adatokhoz való hozzáféréssel kapcsolatos szükségletei és gyakorlatai, a vonatkozó technológiai kihívások azonosítása és a nemzeti jogi keretek áttekintése is. Ezt a munkát hangsúlyosabbá tette a bűnüldöző hatóságok azon igénye is, hogy feladatuk hatékonyabb ellátása érdekében adatokhoz férjenek hozzá. 2020. október 6-án a Bíróság több ítéletet hozott Belgium, Franciaország és az Egyesült Királyság nem tartalmi hírközlési adatok bűnüldözési és nemzetbiztosági célú megőrzéséről, továbbításáról és az azokhoz való hozzáférésről szóló nemzeti jogszabályait illetően. A Bizottság megvizsgálja az elérhető alternatívákat, hogy garantálja a terroristák és más bűnelkövetők azonosítását és felkutatását, tiszteletben tartva a Bíróság által értelmezett uniós jogot, és tekintettel a Bíróság előtt e tárgyban folyamatban lévő más ügyekre. A kiberbűnözés egy másik fontos eleme az internetes doménnevek regisztrációs adatai („WHOIS információ”) elérhetőségének és pontosságának biztosításával kapcsolatos munka a Bejegyzett Nevek és Számok Internetszervezete (ICANN) erőfeszítéseivel összhangban. A megbeszélések során annak garantálására törekednek, hogy a jogosult hozzáférés-igénylők, köztük a bűnüldöző szervek és a kiberbiztonsági szolgáltatók hatékony hozzáférést szerezzenek a generikus felső szintű doménregisztrációs adatokhoz, teljes mértékben tiszteletben tartva a hatályos adatvédelmi szabályokat. Egy új WHOIS politikára vonatkozó végleges ajánlásokat tettek közzé 2020. augusztus 10-én, és azokat jelenleg is felülvizsgálják, mielőtt az ICANN tanácsa határozatot hozna. A Bizottság megvizsgálja a felülvizsgálat következtetéseit, és mérlegeli, hogy ezek mennyire tükrözik kielégítően a bűnüldöző hatóságok és a kiberbiztonsági szereplők számára biztosított hatékony hozzáférés adatvédelmi és közérdekű megfontolásait. 2.Korszerű bűnüldözés Minthogy a technológia folyamatosan átformálódik csaknem a társadalom valamennyi szektorában, ideértve a biztonságot, a bűnüldözésnek és az igazságszolgáltatásnak ezzel tartania kell a lépést. A biztonság és védelem növelése szempontjából létfontosságú a mesterséges intelligencia, a nagy adathalmazok és a nagy teljesítményű számítástechnika integrálása a biztonságpolitikába, az alapjogok hatékony védelmének gyengítése nélkül. A Bizottság több fontos munkafolyamaton dolgozik. 2020. november 25-én a Bizottság javaslatot tett az adatkormányzási rendeletre, amely a személyes és nem személyes adatok innovációs és fejlesztési célú megosztását és további felhasználását megkönnyíteni hivatott keret. Ez az ipart és a közjogi szervezeteket fedi le virtuális vagy fizikai ágazati adattereken keresztül. Lehetővé teszi majd a nemzeti bűnüldöző hatóságok számára, hogy saját innovációs céljaikra hozzáférjenek más adattereken tárolt adatokhoz. Ugyanakkor, a nemzeti bűnüldöző és biztonsági hatóságok birtokában lévő adatokhoz való hozzáférés nem engedélyezhető, csak akkor, ha arra az uniós vagy a nemzeti jog felhatalmazást ad. A nemzeti bűnüldöző és biztonsági hatóságok azt is kihasználhatják, ha az egyéni érintettek adataikat önkéntesen, a közjó érdekében, pusztán tudományos kutatási céllal rendelkezésre bocsátják. A Bizottság továbbá a mesterséges intelligenciáról (MI) szóló új kezdeményezés előkészítésén is dolgozik, a mesterséges intelligenciára vonatkozó fehér könyv közzétételét követően. Noha elismeri az MI technológia kínálta előnyöket a biztonság fokozása és a polgárok, illetve az egész társasdalom jóllétének élénkítése szempontjából, a fehér könyv több kockázatra is rámutatott, köztük a kiberbűnözésre, a személyes biztonsággal kapcsolatos kockázatokra vagy a konnektivitás kiesésére. A nyilvános konzultáció során a résztvevők fő aggálya az volt, hogy az MI sértheti az alapjogokat, illetve, hogy fennáll a kockázata annak, hogy az MI diszkriminatív kimenetelhez vezethet. Az emberközpontú mesterséges intelligencia iránti bizalom növelése című közleményében a Bizottság hangsúlyozta, hogy az MI rendszereket rezilienssé kell tenni mind a nyílt támadásokkal, mind az adatok vagy algoritmusok manipulálására irányuló kifinomultabb kísérletekkel szemben, és intézkedéseket kell hozni a kockázatok csökkentésére. A titkosítás alapvető szerepet játszik a szilárd kiberbiztonságnak és az alapjogok hatékony védelmének, például a magánélet védelmének – ideértve a kommunikáció titkosságát – és a személyes adatok védelmének garantálásában, valamint a titkosítási technológiákon alapuló szolgáltatásokba és termékekbe, például a digitális személyazonosítási megoldásokba vetett bizalom biztosításában. Ugyanakkor a titkosítás felhasználható arra is, hogy elleplezzenek bűncselekményeket a bűnüldözés és az igazságszolgáltatás elől, megnehezítve a nyomozást, a felderítést és a büntetőeljárás alá vonást. A Tanácsban a tagállamok olyan megoldásokra szólítottak fel, amelyek lehetővé teszik a bűnüldöző és igazságügyi hatóság számára, hogy jogszerűen hozzáférjenek a digitális bizonyítékokhoz, teljes mértékben tiszteletben tartva a magánélet védelmét, az adatvédelmet és a tisztességes eljárás biztosítékait. A Bizottság a tagállamokkal együtt dolgozik azon jogi, operatív és műszaki megoldásokon, amelyek révén jogszerűen hozzá lehet férni a hírközlés biztonságát fenntartó titkosított környezetben tárolt elektronikus információhoz. A folyamatban lévő gyakorlati lépések közé sorolható az Europol visszafejtési platformja, amelynek segítségével a bűnüldöző szervek jogszerűen hozzáférhetnek a nyomozás során lefoglalt eszközökön tárolt titkosított információkhoz. A Kiberbűnözés Elleni Európai Képzési és Oktatási Csoport kísérleti képzési modulokat dolgozott ki, amelyeket felhasználnak a Bűnüldözési Képzési Ügynökség (CEPOL) munkájában. Létrejött a tagállamok titkosítási szakértői pontjainak hálózata, amelynek célja, hogy megossza a bevált módszereket és szakértelmet, és támogassa a műszaki és gyakorlati eszközök tárának kifejlesztését. Az elektronikus bizonyítékok digitális cseréjére szolgáló rendszer (eEDES) lesz az eszköze az európai nyomozási határozatok, a kölcsönös segítségnyújtási megkeresések és a digitális formátumú bizonyítékok biztonságos, gyors és hatékony határokon átnyúló cseréjének. E rendszert fokozatosan kell gyarapítani és kibővíteni a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés más eszközeire, jövőbeni hatályát pedig az igazságügyi együttműködési eljárások digitalizálásáról szóló, 2021-re tervezett jogalkotási javaslat állapítja majd meg. 3.A jogellenes online tartalmak elleni küzdelem Az erőszakos szélsőségeséghez és terrorizmushoz vezető radikalizálódás többdimenziós, határokon átívelő jelenség, amely ki tudta aknázni az internet gyors bővülésében rejlő lehetőségeket. Az internetet továbbra is használják a kiszolgáltatottak radikalizálására és toborzására. Júliusban az Europol szélsőséges internetes tartalmakkal foglalkozó uniós egysége 2000, terrorista tartalomra mutató hivatkozást távolított el, többek között támadások végrehajtásáról szóló kézikönyveket és útmutatókat. Az internet radikalizálásban és a franciaországi és ausztriai támadásokban részt vevők bűncselekményeinek reklámozásában betöltött nyilvánvaló szerepe még inkább hangsúlyozza, hogy szükség van világos jogszabályi keretre a terrorista tartalom online terjesztésének megelőzéséhez, egyúttal az alapjogok védelmét szolgáló hatékony biztosítékok fenntartásához. Az online terrorista tartalom terjesztéséről szóló rendeletjavaslat tárgyában az Európai Parlament és a Tanács között folytatott tárgyalások intenzívebbé váltak az elmúlt hetekben. A terrorista tartalmak, köztük a radikalizálódáshoz vezető tartalmak kezelése szempontjából döntő fontosságú, hogy e tárgylások különösen az eltávolítási végzések egy olyan új és hatékony operatív eszközének létrehozásával záruljanak, amelynek révén a terrorista tartalom határokon átnyúló eltávolítására az említett végzés kézhezvételétől számított egy órán vagy rövidebb időn belül sor kerül. Mindeközben az uniós internetes fórum továbbra is a cselekvés katalizátoraként működik, és alapvető platformot biztosít, amely összefogja a tagállamokat és az ágazatokat az online terrorista tartalmak elterjedésének megfékezése és a radikalizáló üzenetek elleni fellépés érdekében. A fórum olyan referenciajegyzék kidolgozásán munkálkodik, amely tartalmazza a tagállamok tiltott jelképeit és csoportjait, és amely megalapozhatja a platform tartalommoderálási protokollját. Az uniós internetes fórum tevékenységi körét kiterjesztette a gyermekek online szexuális zaklatására is. A fórum a kölcsönös megértés növelése és a megoldások közös megtalálása érdekében közös teret biztosít a bevált módszerek megosztása és azon akadályok azonosítása számára, amelyekkel mind a magán-, mind a közszereplők szembesülnek. Emellett lehetővé teszi a magas szintű politikai koordinációt a fellépés hatékonyságának és eredményességének maximalizálása érdekében. Az uniós internetes fórum keretében létrejött egy műszaki szakértői eljárás a tudományos körök, az ágazat, a hatóságok és a civil társadalmi szervezetek részvételével, hogy feltérképezzék és előzetesen értékeljék a gyermekek szexuális zaklatásának feltárására és bejelentésére szolgáló lehetséges műszaki megoldásokat a végpontok közötti titkosított elektronikus hírközlésben. Az ilyen műszaki megoldások nem gyengíthetik a titkosítást. Ez a megközelítés kiegészíti a gyermekek online és offline szexuális zaklatása elleni küzdelem fent bemutatott többi elemét. A Bizottság továbbra is megosztotta az uniós szakértelmet és tapasztalatokat az újonnan létrehozott, a terrorizmus elleni küzdelemmel foglalkozó globális internetes fórum független tanácsadó bizottságának tagjaként, valamint a Microsofttal együtt a válságelhárítási munkacsoport társelnökeként. A Bizottság az Europollal együtt folytatta a tagállamok támogatását az uniós válsághelyzeti protokoll végrehajtásában. A szélsőséges internetes tartalmakkal foglalkozó uniós egység 2020. november 23-án megszervezett egy második szimulációs gyakorlatot, hogy iránymutatást készítsen az operatív reagálás javítására és a tagállamok és az online szolgáltatók közötti valós idejű egyeztetésre.

2020 júniusában a Bizottság közzétette a jogellenes online gyűlöletbeszéd felszámolására vonatkozó magatartási kódex végrehajtásáról szóló legutóbbi nyomonkövetési tevékenység eredményeit. Ezek az eredmények azt mutatták, hogy az IT vállalatok 24 órán belül megvizsgálják a megjelölt tartalmak 90 %-át, és a jogellenes gyűlöletbeszédnek minősített tartalmak 71 %-át eltávolítják. Ugyanakkor hiányosságokat is azonosítottak az átláthatóságot és a felhasználóknak való visszajelzéseket illetően. A magatartási kódex elmúlt négy évben zajló végrehajtását beépítették azokba a megfontolásokba is, hogy a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabályra irányuló, közeljövőben várható javaslatban hogyan kezeljék a jogellenes online tartalmakat a véleménynyilvánítás szabadságának egyidejű védelme mellett. Az Unió helyzetéről szóló 2020-as beszédében von der Leyen elnök azt is bejelentette, hogy 2021 végére a Bizottság javaslatot tesz az uniós szintű bűncselekmények EUMSZ 83. cikkének (1) bekezdése szerinti listájának a gyűlölet-bűncselekményekre és gyűlöletbeszédre történő kiterjesztésére. 4.Hibrid fenyegetések Elismerve a hibrid fenyegetések változó jellegét, a Tanács 2019 júliusában létrehozta a reziliencia megerősítésével és a hibrid fenyegetésekkel szembeni fellépéssel foglalkozó horizontális munkacsoportot. A munkacsoport elsődleges célja a tagállamok közötti stratégiai és horizontális koordináció támogatása az állami és társadalmi reziliencia terén, a stratégiai kommunikáció javítása és a dezinformáció elleni fellépés révén. A munka magában foglalta a hibrid kockázati felmérések nyomon követését, valamint kifejezetten a hibrid fenyegetések és a dezinformáció vizsgálatát a szomszédos partnerországokban. A horizontális munkacsoport tevékenységeit egy 2020. szeptember 14-én elfogadott éves jelentésben mutatták be. 2019 decemberében a Tanács elfogadta a reziliencia megerősítésére és a hibrid fenyegetések elleni küzdelemre irányuló kiegészítő jellegű erőfeszítésekről szóló következtetéseit, amelyekben a biztonság és a hibrid fenyegetések elleni küzdelem átfogó megközelítését sürgette, amely az összes releváns ágazaton átívelő, fokozottabban stratégiai, összehangoltabb és egységesebb módon működik. 2020 júliusában két fontos nyomonkövetési lépésre került sor. Először is a Bizottság szervezeti egységei és az EEAS feltérképezték a hibrid fenyegetésekre való uniós reagáláshoz kapcsolódó intézkedéseket és dokumentumokat. E feltérképezés során átfogó leltárt készítettek a hibrid fenyegetések elleni küzdelemre vonatkozó uniós szintű intézkedésekről és a kapcsolódó szakpolitikai dokumentumokról. Ez a leltár kiindulópontként szolgál egy olyan, korlátozott hozzáférésű online platform létrehozásához, amely a hibrid fenyegetésekre vonatkozó intézkedések, szakpolitikák és jogalkotási dokumentumok, továbbá a vonatkozó tanulmányok egyablakos rendszereként működik. Másodszor, a hibrid fenyegetések elleni küzdelemről szóló legutóbbi éves jelentés megvizsgálta a végrehajtást, a helyzetismeretre, a rezilienciaépítésre, a felkészültségre és a válságelhárításra, valamint a hibrid fenyegetések elleni küzdelemben folytatott nemzetközi, különösen pedig az EU és a NATO közötti együttműködésre összpontosítva. Noha a jelentés észlel némi előrelépést az uniós szintű koordináció terén, a hibrid fenyegetések példátlan mértéke és sokfélesége miatt napjainkban további lépéseket kell tenni egy uniós megközelítés szintjén, a külső és belső dimenzió zökkenőmentes folyamatba történő integrálása, a hibrid fenyegetések elleni küzdelemre irányuló tagállami erőfeszítések támogatása, továbbá a tagállamok rezilienciájának megerősítése érdekében. Ezzel párhuzamosan zajlik a munka az új biztonsági stratégiában megállapított intézkedések végrehajtásával kapcsolatban, hogy a hibrid fenyegetésekkel kapcsolatos megfontolásokat általánosan érvényesítsék a politikai döntéshozatalban, kidolgozzanak egy korlátozott hozzáférésű online platformot, létrehozzák az uniós reziliencia ágazati alapjait, továbbá észszerűsítsék az információáramlást a helyzetismeret további javítása érdekében. Ez a munka a hibrid fenyegetésekkel foglalkozó uniós információs és elemzőcsoportra (HFC) épül, amelyet az Európai Unió Helyzetelemző Központján (EU INTCEN) belül hoztak létre, amely a hibrid fenyegetések értékelésének fő uniós kapcsolattartási pontja marad. A hibrid és kiberfenyegetésekről már több mint 180 írásbeli jelentés született. A HFC egyik projektje a hibrid tendenciák elemzése, amely olyan témákról szolgáltat adatokat, mint például: az újonnan megjelenő szereplők hibrid tevékenységeinek ismételt elemzése; külföldi hírszerzési tevékenységek az uniós tagállamokkal, intézményekkel, partnerekkel és érdekekkel szemben; a Covid19-világjárvány hibrid állami és nem állami szereplők általi kihasználása. Amint arra a 2020. júniusi, ötödik éves eredményjelentés is rámutatott, az EU–NATO együttműködés (a 2016-os varsói és a 2018-as brüsszeli közös nyilatkozat jelentette átforgó keretben) intenzívebbé vált a személyzetek közötti kapcsolatfelvétellel és a konkrét leszállítandó anyagokkal a hibrid fenyegetések a kibervédelem és a kapacitásépítés terén. A hibrid rezilienciáról szóló forgatókönyvekkel kapcsolatos munka tekintetében döntő fontosságú egy ágazatokon átívelő, egységes módszertan kidolgozása, hogy kezelhető legyen a politikák, az eszközök és az intézkedések elaprózódása és megkettőzése. Ebbe az együttműködésbe bevonták a hibrid fenyegetések elleni küzdelem európai kiválósági központját is, amely Helsinkiben működik. A NATO-val folytatott együttműködés fokozódott a Covid19-válság idején, többek között a világjárvánnyal összefüggő dezinformáció és az ellenséges tájékoztatási tevékenységek kezelése terén. Általában a Covid19-világjárvány hangsúlyossá tette a dezinformáció gyorsan változó kockázatát és az emberek életét fenyegető valós veszélyt. 2020. június 10-én a Bizottság és a főképviselő elfogadott egy közös közleményt a Covid19 és a dezinformáció kapcsán, amelyben rámutatott a Covid19-cel kapcsolatos dezinformáció sajátos kockázataira, és arra, hogy milyen intézkedéseket kell hozni. Idetartoznak a fő online platformok azon intézkedései, hogy a fenyegetések kezelésére protokollokat dolgozzanak ki, valamint a platformok tevékenységeinek fokozott figyelemmel kísérése, továbbá a célirányos együttműködés az EEAS által kezelt riasztási rendszeren keresztül. A világjárvány több, a dezinformáció kezelését és a lakosság nagyobb mértékű tájékoztatását szolgáló erőfeszítést váltott ki. 2020 első felében a dezinformációs ügyek EUvsDisinfo nevű nyilvános adatbázisába bekerült 1963, Kremlt támogató dezinformációs ügy, ezek közel egyharmada a Covid19-infodémiához kapcsolódott. 2020. március közepétől április végéig naponta több mint 10 000 ember látogatott el a weboldalra, és a látogatók teljes száma 400 %-kal nőtt 2019 hasonló időszakához viszonyítva. Az uniós válasz többek között célirányos kommunikációs kampányt és a világjárvánnyal kapcsolatos tényszerű tájékoztatást foglalta magában. A tanulságokat felhasználták a 2020. december 2-án elfogadott, az európai demokráciáról szóló cselekvési tervben. A cselekvési terv vázolja az Unió demokratikus szövete rezilienciájának a szabad és tisztességes választások előmozdításával, a szabad és független sajtó előtt álló terhek kezelésével és a dezinformáció elleni küzdelemmel történő megerősítését szolgáló legfontosabb lépéseket. E legutóbbi vonatkozás a félretájékoztatással szembeni 2018. évi cselekvési tervre épül, amely az Unió dezinformáció kezelésével kapcsolatos fokozott fellépésének, valamint a civil társadalom és a magánszektor főbb érdekelt felei bevonásának az alapja. A cselekvési terv előretekint a dezinformáció visszaszorítását célzó gyakorlati kódexszel kapcsolatos következő lépésre is, amely a kódex hatékonyságának 2020. szeptemberi értékelését követi. A kódex fontos és szükséges lépés volt az online platformok átláthatóbb és elszámoltathatóbb ökoszisztémájának létrehozása irányában, de hatékonyabb lehetne egységesebb fogalommeghatározásokkal következetesebb végrehajtással és a konkrét területekkel, köztük a mikrotargetálással foglalkozó több intézkedéssel. Egy további fontos eszköz, amely már az EU rendelkezésére áll, a Digitális Média Európai Megfigyelőközpontja, amely 2020 júniusától lépett működésbe. E központ összefogja a dezinformációt érintő munkát végző főbb érdekelt feleket, köztük a tényellenőrzőket és a tudományos kutatókat. IV. AZ EURÓPAIAK VÉDELME A TERRORIZMUSSAL ÉS A SZERVEZETT BŰNÖZÉSSEL SZEMBEN 1.Terrorizmus és radikalizálódás A közelmúltbeli támadások ismét rávilágítottak arra, hogy a terroristafenyegetés szintje továbbra is magas az EU-ban. 2020. október 16-án megöltek egy tanárt Conflans-Sainte-Honorine-ban, majd október 29-én három embert a nizzai Notre-Dame templomban. November 2-án egy bécsi terrortámadás során négy ember életét vesztette, 23 pedig megsebesült. November 13-án a Tanácsban az uniós tagállamok belügyminiszterei együttes nyilatkozatot fogadtak el a közelmúltban Franciaországban és Ausztriában elkövetett terrortámadásokról. E közelmúltbeli, dzsihádista ihletettségű támadások tetézik a jobboldali erőszakos szélsőségesek és a terrorizmus más formái jelentette egyre növekvő veszélyt. A Bizottság a terrorizmus elleni uniós program mai elfogadásával további támogatást nyújt a tagállamoknak a terrorizmus és radikalizálódás elleni küzdelemben. E program a meglévő szakpolitikákra és eszközökre épít, és megerősíti az uniós keretet, hogy tovább javítsa a veszélyek és kockázatok előrejelzését, megelőzze a radikalizálódást és az erőszakos szélsőségességet, védje az embereket és az infrastruktúrát, többek között a külső határok biztonsága révén, és hatékony intézkedéseket vezet be a támadásokat követően. A program azt is vázolja, hogy milyen módon lehetne javítani a bűnüldözési és igazságügyi együttműködést, a technológiák használatát és a releváns, többek között a külső határokon ellenőrzést folytatók számára szükséges információ Unió-szerte történő megosztását. Továbbra is kulcsfontosságú a jogszabályok végrehajtása és érvényesítése. A terrorizmus elleni küzdelem kulcsa a megelőzés. A radikalizálódás megelőzését érintően alkalmazott uniós erőfeszítések az ügyfelekkel közvetlenül érintkező szakemberek és a politikai döntéshozók számára nyújtott támogatás során eddig szerzett szilárd tapasztalatokra épülnek. November 24-én a Bizottság elfogadott egy új cselekvési tervet az integrációról és a befogadásról. A radikalizálódás elleni küzdelemben döntő jelentősége van a közösségeket összefogó alaposabb munkának. Egy összetartóbb és befogadóbb társadalom révén megelőzhető az esetlegesen terrorizmushoz és erőszakos szélsőségességhez vezető szélsőséges ideológiák elterjedése. Az uniós radikalizálódástudatossági hálózatnak nyújtott támogatás egy 2020. januári, további 30 millió EUR-ról szóló szerződést foglal magában, amely a következő négy évben segíti a helyszíni szakembereket, valamint külön támogatást biztosít a politikai döntéshozóknak és a kutatóknak. Ezek és egyéb eszközök, köztük az uniós internetes fórum lehetővé teszik a Bizottság számára, hogy kezelje a radikalizálódás megelőzésére alkalmazott összehangolt uniós megközelítésről szóló, a tagállamokkal kidolgozott, 2021. évi stratégiai iránymutatásokat. Ezeket a terrorizmus elleni program intézkedései egészítik ki az online szélsőséges ideológiák elleni küzdelem, a többek között külföldi terrorista harcosok tekintetében a büntetés-végrehajtási intézetekre és a rehabilitációra és reintegrációra irányuló erőfeszítések fokozása, valamint a helyi szereplőknek nyújtott támogatás megerősítése és reziliensebb közösségek építése terén. A 2017 márciusában elfogadott, a terrorizmus elleni küzdelemről szóló irányelv az elsődleges uniós szintű büntető igazságszolgáltatási jogi aktus, amely a terrorizmus elleni fellépést szolgálja. Az irányelv minimumszabályokat állapít meg a terrorista bűncselekmények és a terrorista tevékenységekhez kapcsolódó bűncselekmények fogalmának meghatározására és a szankciókra, egyúttal a terrorizmus áldozatai számára biztosítja a védelemhez, támogatáshoz és segítséghez való jogot. 2020. szeptember 30-án a Bizottság jelentést fogadott el, amely értékeli a tagállamok által az irányelvnek való megfelelés érdekében hozott intézkedéseket. A jelentés megállapítja, hogy a nemzeti jogba való átültetés eredményeképpen határozottabbá vált a tagállamok terrorizmushoz való hozzáállása a büntető igazságszolgáltatás terén, és erősödtek a terrorizmus áldozatainak biztosított jogok, ám hiányosságok továbbra is vannak. Például nem minden tagállam kriminalizálja nemzeti jogában az irányelvben felsorolt valamennyi bűncselekményt terrorista bűncselekményként, rendelkezik a terrorizmus céljával történő utazás kriminalizálásáról, foglalkozik a terrorizmus finanszírozásával vagy az áldozatok támogatásával. Az irányelv értékelő jelentését 2021 során később fogadják majd el. Az EU továbbra is támogatja a tagállamokat abban, hogy megtagadják a terroristáktól a támadásra alkalmas eszközöket, és hogy elősegítsék a szabályok végrehajtását. A robbanóanyag-prekurzorok forgalmazásáról és felhasználásáról szóló, 2019 júniusában elfogadott rendeletet 2021. február 1-jétől kell alkalmazni. A Bizottság 2020 júniusában iránymutatásokat tett közzé, hogy segítse a nemzeti hatóságokat és a magánszektort a rendelet végrehajtásában. Emellett a Bizottság 2020 júniusában kidolgozott egy programot a rendelet kimenetének, eredményeinek és hatásának figyelemmel kísérésére. 2019 novemberében a Bizottság felkérte a tagállamokat, hogy értékeljék a vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris biztonsági kockázatokkal szembeni felkészültség fokozásáról szóló, 2017. évi cselekvési tervet. Az általános következtetés az volt, hogy az intézkedések többségét végrehajtották. 2020 elején a Bizottság nemzeti szakértőkkel együttműködve létrehozta a magas kockázatú, aggodalomra okot adó vegyi anyagok listáját. Ez volt az alapja a berendezések gyártói bevonásának, amelynek az volt a célja, hogy növeljék a felderítési kapacitást. A Bizottság a közelmúltban tanulmány készítésébe fogott arról, hogy megvalósítható-e e vegyi anyagok némelyikéhez való hozzáférés korlátozása. A munka az uniós polgári védelmi mechanizmus keretében is folyik, és a tagállamok jelenleg megvitatják a további, vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris biztonsági reagálási kapacitást az ártalmatlanítás, a felderítés, a megfigyelés és a monitoring, valamint a készletfelhalmozás terén. 2020. október 12-én a Tanács úgy határozott, hogy egy évvel meghosszabbítja a vegyi fegyverek elterjedése és használata elleni szankciórendszert, ezáltal lehetővé teszi az Unió számára, hogy korlátozó intézkedéseket szabjon ki a vegyi fegyverek fejlesztésében és használatában részt vevő természetes és jogi személyekkel szemben. 2020. október 14-én a Tanács korlátozó intézkedéseket fogadott el hat természetes személlyel és egy jogi személlyel szemben az Alexej Navalnij elleni merényletkísérlet miatt, akit a novicsok-csoportba tartozó idegméreggel mérgeztek meg 2020. augusztus 20-án Oroszországban. A pénzügyi információk is döntő fontosságúak a terrorista hálózatok azonosíthatósága szempontjából, mivel a terroristák pénzeszközöket vesznek igénybe az utazáshoz, a képzéshez és a felszerelésekhez, a terrorizmus finanszírozásával szembeni fellépés erőfeszítései tehát lényegesek a terrorizmusellenes nyomozásokban. A legfontosabb kérdések többek között a meglévő eszközök és hírszerzés teljes potenciáljának kiaknázása, a nemzetközileg elfogadott normák megfelelő végrehajtása és a kialakulóban lévő technológiák és a közösségi média platformjai által támasztott változó kihívások kezelése (lásd alább). A közlekedési hálózat mindig is a terrorizmus célpontja volt, és napjainkban is az. Az Unió erőfeszítéseibe a légi közlekedési ágazat védelmére irányuló, kockázatalapú megközelítés is beletartozik. A konfliktuszónák súlyos kockázatot jelentenek a polgári repülés számára, ezért az információ és a kockázatértékelés megosztása döntő fontosságú a kockázatcsökkentés szempontjából. Az Unió konfliktuszónák kockázatértékelésének információs riasztási rendszere elismerten bevált módszer, és az információmegosztással kapcsolatos nemzetközi normákat beépítették az uniós jogszabályokba . A polgári repülés terén szerzett tapasztalat alapján a Bizottság kiterjesztette a kockázatértékelésen alapuló megközelítését más szállítási módokra is. Az uniós vasúti védelmi cselekvési terv végrehajtása jó úton halad, és kihasználja a Bizottság által létrehozott, célirányos szakértői csoport, az Európai Uniós Vasúti Utasbiztonsági Platform szakértelme jelentette előnyöket. A tengeri közlekedés terén a kockázatértékelésen alapuló megközelítést jól ismerik és alkalmazzák, a Bizottság pedig együtt dolgozik a tagállamokkal és az érdekelt felekkel az utasbiztonság megerősítésén. Ezt belefoglalták az Európai Unió tengeri védelmi stratégiájába és annak 2018-ban felülvizsgált cselekvési tervébe, amely biztonsági és védelmi dimenziót is magában foglal. Ezt a 2020. október 23-án elfogadott és közzétett legutóbbi végrehajtási jelentés ismerteti.

Az Europol a Terrorizmus Elleni Küzdelem Európai Központján (ECTC) keresztül támogatja a tagállamokat a terrorizmussal összefüggő nyomozásokban. A tagállamok ECTC-nek címzett, operatív támogatás iránti megkereséseinek száma folyamatosan emelkedett, és az ECTC már majdnem minden nagyobb terrorizmusellenes nyomozásban részt vesz. 2019-ben az Europol összesen 632 különböző műveletet támogatott a terrorizmus elleni küzdelem terén. A tagállami nyomozók is egyre inkább értékelik ezt a munkát: a megelégedettségi szint a 2018-as 8/10-ről 9,1/10-re nőtt 2019-ben. Az ECTC összesen 18 akciónapot koordinált 2019-ben. Az Eurojust emellett 116 terrorizmus elleni nyomozást támogatott 2019-ben és 2020-ban. A jelenlegi munka eredménye egy jogalkotási javaslat lesz a terrorizmus elleni küzdelem 2019-ben elindított nyilvántartásának fejlesztése érdekében a határokon átnyúló terrorizmussal kapcsolatos, digitális ügyeket érintő információcseréről, valamint bővül a jobb- és baloldali szélsőséges csoportokat érintő munka. A Tanács legutóbb 2020. július 30-án újította meg a terrorizmus elleni küzdelmet célzó korlátozó intézkedések hatálya alatt álló természetes és jogi személyek és csoportok listáját. A legutóbbi listán 14 természetes és 21 jogi személy szerepel. Ugyanezen a napon a Tanács korlátozó intézkedéseket vezetett be egy természetes személlyel szemben, az ISIL (Dáis) és az al-Kaida terrorizmusellenes szankciórendszere szerint. Jelenleg öt természetes személy szerepel függetlenül e listán a rendszerben, amelyet 2020. október 19-én egy évvel meghosszabbítottak. A terrorizmus elleni politika fontos eleme a jelenleg Szíriában és Irakban bevetett külföldi terrorista harcosok jelentette veszély. Noha az EU teljes mértékben tiszteletben tartja a tagállamok elsődleges felelősségét e kérdéseket illetően, az uniós szintű támogatás és együttműködés segít a tagállamoknak megbirkózni a közös kihívásokkal; ezek: a terrorista bűncselekményeket elkövetett személyek büntetőeljárás alá vonása, a schengeni térségbe való felderítetlen belépés megelőzése és a visszatérő külföldi terrorista harcosok reintegrációja és rehabilitációja. A Bizottság például szorosan együttműködik a tagállamokkal és a fő partnerországokkal, hogy biztosítsa a harctéren gyűjtött bizonyítékok megosztását és azok azonosításra, az uniós határokon történő észlelésre és bűnüldözésre való hatékony felhasználását. Az Eurojust által közzétett, a harctéren gyűjtött bizonyítékokról szóló 2020-as memorandum megmutatja, hogy noha számos tekintetben kihívást jelent ezen adatok megszerzése és annak biztosítása, hogy azok megfeleljenek az elfogadható bizonyítékok kritériumának, segíthetnek a gyanúsított terroristák igazságszolgáltatás elé állításában. A Bizottság megkönnyíti a tagállamokkal és a humanitárius szereplőkkel folytatott párbeszédet is, hogy átfogó és tényszerű rálátást nyújtson az észak-kelet szíriai táborok helyzetéről, ahol külföldi terrorista harcosok családtagjai élnek. Különösen összpontosítani kell a szíriai táborokban lakó gyermekek helyzetére. A Bizottság abban is segíti a tagállamokat, hogy osszák meg a nemzeti intézkedésekkel és mechanizmusokkal kapcsolatos tapasztalataikat a visszatérő külföldi terrorista harcosok, valamint a gyermekek rehabilitációjának és reintegrációjának jobb kezelése érdekében. Az uniós radikalizálódástudatossági hálózat szakmai látogatásokat is szervez, és esetre szabott tanácsot ad, hogy jobban meg lehessen birkózni az elítélt hazatérők, különösen a büntetés-végrehajtási intézetből való kiengedésük után jelentette kihívásokkal, valamint a családok és a helyi közösségek reintegrációs erőfeszítésekben betöltött szerepéről. A terrorizmus elleni, harmadik országokkal, valamint az Unió szomszédságába tartozó partnerekkel fenntartott partnerségek és együttműködés szintén lényegesek az Unión belüli biztonság javítása és az uniós biztonságpolitika külső és belső dimenziójának jobb összekapcsolása szempontjából. A Tanács felszólított arra, hogy tovább erősítsék az Unió külső, terrorizmus elleni elkötelezettségét, és koncentráljanak a Nyugat-Balkánra, Észak-Afrikára, a Közel-Keletre, a Száhel-övezetre, Afrika szarvára és Ázsiára. Ezt a munkát a külső fellépések eszközeinek – köztük a terrorizmus elleni magas szintű párbeszédeknek és az EU küldöttségeihez kirendelt 17 terrorizmus elleni/biztonsági szakértő hálózatának – teljes körű kihasználásával folytatják; e hálózat továbbra is nyújt támogatást, elősegíti az együttműködést és előmozdítja a kapacitásépítést. Jelenleg is folyamatban van az e hálózat megerősítésének és bővítésének lehetőségével kapcsolatos vita. A Nyugat-Balkánra vonatkozó, terrorizmus elleni 2018-as közös cselkevési terv és a 2019-ben az egyes partnerekkel aláírt kísérő kétoldalú megállapodások a közös biztonsági célkitűzések és az EU-ban élő személyek védelme szempontjából kulcsfontosságú régióra összpontosítanak. Az EU–Nyugat-Balkán bel- és igazságügy-miniszteri fórumon 2020. október 22-én az EU és a nyugat-balkáni partnerek megerősítették elkötelezettségüket, hogy végrehajtják a közös cselekvési terv célkitűzéseit 2020 után is. A Nyugat-Balkánnal folytatott együttműködés része a külföldi terrorista harcosok és családtagjaik folyamatos hazatérésének kezelése, valamint a radikalizáció elleni tevékenységekbe való további bevonásuk. Az EU emellett rendszeres kapcsolatot tart a terrorizmus elleni fellépést illetően a Közel-Kelettel, Észak-Afrikával és Közép-Ázsiával. A Közép-Ázsiával folytatott munka a vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris veszélyek kezelésére összpontosított. Az EU–Öböl-menti Együttműködési Tanács közös együttműködési bizottsága 2020. június 25-én értekezletet tartott, ahol olyan kérdéseket tárgyaltak meg, mint például a radikalizálódás elleni fellépés, a terrorizmus finanszírozásának kezelése, a pénzmosás elleni küzdelem, a kiberbiztonság és az Europollal folytatott együttműködés. Az EU együtt dolgozott a NATO-val a vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris veszélyek legelső ellenőrzésén az Öböl-menti országok egyikében 2019 végén. Összességében 2019 végéig mintegy 465 millió EUR-t fordítottak a terrorizmus elleni, folyamatban lévő projektekre és az erőszakos szélsőségesség megelőzésére az Unión kívül, ami 15 %-os növekedést jelent az előző évhez képest. Az EU tovább mélyítette az ENSZ-szel való, terrorizmus elleni együttműködését, különösen az ENSZ Terrorizmus Elleni Hivatalával és a Terrorizmus Elleni Bizottság Ügyvezető Igazgatóságával, többek között éves magas szintű párbeszédeken keresztül, és legújabban az ENSZ terrorizmus elleni hetén való virtuális részvétellel 2020 nyarán. A Bizottság emellett fokozottan követte az Európa Tanács terrorizmus megelőzéséről szóló Egyezményében foglalt, a terrorista bűncselekmények meghatározásának felülvizsgálatára vonatkozó tanácskozásokat, és ösztönözte az uniós jogban szereplő fogalommeghatározásokkal való szó szerinti összehangolást. A jó együttműködés tovább folytatódott a NATO és az EU között a terrorizmus elleni küzdelem és a vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris anyagok terén, ennek során információt cseréltek a kapacitásépítésről, a munka megkettőzésének elkerülése és a kiegészítő jelleg garantálása érdekében. 2.A szervezett bűnözés elleni küzdelem A szervezett bűnözés növekszik, egyre inkább nemzetközivé válik, és belép az online térbe is. Europol, A súlyos és szervezett bűnözés általi fenyegetettség értékelése (SOCTA 2017) A bizottsági fellépés többek között a következőkre irányult: a kábítószerek, a tiltott tűzfegyverek, a gazdasági bűnözés, a kulturális javak jogellenes behozatala, az emberkereskedelem vagy a környezeti bűnözés elleni küzdelem, a bűnüldöző és igazságügyi hatóságok támogatása a tagállamokban és a szomszédság partnereinél. A harmadik országokkal, különösen a szomszédságban található, például a nyugat-balkáni országokkal, valamint a nemzetközi szervezetekkel, többek között az ENSZ Kábítószer- és Bűnügyi Hivatalával folytatott együttműködés szintén kulcsfontosságú volt. 2019-ben, az Europol Súlyos és Szervezett Bűnözés Elleni Központja majdnem 55 000 operatív észrevételt fogadott be és dolgozott fel, ami 12 %-os növekedést jelent 2018-hoz képest. Ami a támogatott műveletek számát illeti, a központ 726 esetben nyújtott segítséget az országoknak. Szintén döntő fontosságú, hogy valamennyi tagállam teljes mértékben átültette az EU szervezett bűnözéssel kapcsolatos jogszabályi keretét, amely a bűnszervezetben való részvételhez kapcsolódó bűncselekmények kriminalizálására vonatkozó tagállami jogszabályok harmonizálására törekszik és szankciókat állapít meg e bűncselekmények tekintetében. A Bizottság tanulmányt kezdeményezett e jogszabály javítása módjainak elemzésére. A szervezett bűnözés elleni uniós küzdelem fokozásának további lépéseit a szervezett bűnözés kezelését célzó uniós program fogja majd össze, amelyet 2021 első negyedévében fogadnak el. A szervezett bűnözés leküzdésének egyik leghatékonyabb eszköze a bűncselekményekből származó jövedelmek zárolása és elkobzása. A 2020 júniusában az Europol keretében létrehozott új Pénzügyi és Gazdasági Bűnözés Elleni Európai Központ (EFECC) fokozza a tagállamoknak és az uniós szerveknek biztostandó operatív támogatást a pénzügyi és gazdasági bűnözés terén, tovább előmozdítja a pénzügyi nyomozások rendszerszintű alkalmazását. A bűncselekményekből származó vagyon hatékonyabb azonosítására, zár alá vételére és elkobzására irányuló uniós erőfeszítések támogatása érdekében a Tanács 2020 júniusában következtetéseket fogadott el a pénzügyi nyomozásoknak a súlyos és szervezett bűnözés elleni közdelem érdekében történő megerősítéséről. 2021-ben a Bizottság felülvizsgálja a bűncselekményből származó jövedelem befagyasztásáról és elkobzásáról és a vagyon-visszaszerzési hivatalokról szóló jogszabályokat. A szervezett bűnözés elleni küzdelemben olyan biztosítékokra van szükség, amelyek garantálják, hogy a bűnüldöző szervek munkája hatékonyan folyhat az alapvető határok között, úgymint a személyes adatok védelme. A bűncselekményekkel összefüggő személyes adatok kezelése tekintetében a természetes személyek védelmét szabályozó, a bűnüldözésben érvényesítendő adatvédelemről szóló 2016. évi irányelv védi az adatvédelemhez fűződő alapjogot, amikor a bűnüldöző hatóságok bűnüldözési céllal személyes adatokat használnak fel. Az irányelv biztosítja, hogy az áldozatoknak, a tanúknak és a bűncselekmények gyanúsítottjainak a személyes adatai megfelelő védelemben részesüljenek, és elősegíti a határokon átnyúló együttműködést a bűnözés és a terrorizmus elleni küzdelemben. A bűnüldözésben érvényesítendő adatvédelemről szóló irányelv átültetésének határideje 2018. május 6-án járt le. Napjainkig a legtöbb tagállam elfogadta az irányelvet átültető jogszabályt. Ugyanakkor néhány kötelezettségszegési eljárás még jelenleg is folyamatban van. A Bizottság jelenleg vizsgálja, hogy a nemzeti átültető jogszabályok megfelelnek-e az irányelvnek. A tiltott kábítószerek elleni küzdelem A Bizottság 2020 júliusában elfogadta az EU új, 2021–2025 közötti időszakra szóló kábítószer elleni programját és cselekvési tervét, az EU meglévő kábítószer elleni stratégiái mentén. E közlemény meghatározza a következő öt év szakpolitikai keretét és cselekvési prioritásait. A program elsődlegesen a következőkre összpontosít: 1) megerősített biztonsági intézkedések a tiltott kábítószer-kereskedelemmel szemben, a bűnszervezetektől kezdve a külső határok igazgatásán keresztül az EU-n belüli tiltott forgalmazásig és termelésig; 2) fokozott megelőzés, beleértve a kábítószerek káros hatásainak tudatosítását, különös tekintettel a kábítószer-használat, az erőszak és a bűnözés egyéb formái közötti kölcsönhatásokra; és 3) a kábítószerrel kapcsolatos ártalmak kezelése a kezeléshez való hozzáférés, a kockázat és az ártalmak csökkentése, valamint a büntetés-végrehajtási intézetekben előforduló kábítószerekkel kapcsolatos kiegyensúlyozott megközelítés révén. 2020. november 30-án a Bizottság elfogadta az Európai Unió kábítószer-prekurzorokról szóló politikájának értékelését, amely megállapítja, hogy további fellépésre van szükség annak megakadályozására, hogy a bűnszervezetek az EU-ban hozzáférjenek olyan vegyi anyagokhoz, amelyekből tiltott szintetikus kábítószereket állíthatnak elő. Az EU emellett konkrét projekteket is finanszírozott a kábítószerek elleni küzdelem fokozása érdekében, köztük a drogokkal kapcsolatos európai civil társadalmi fórumot. A Kábítószer és a Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontja által 2020. szeptember 22-én közzétett, 2020. évi európai kábítószer-jelentés bemutatja a közelmúltbeli kábítószer-használatot és a piaci tendenciákat az EU-ban, Törökországban és Norvégiában. A jelentésből kiolvasható, hogy a kokain rendelkezésre álló mennyisége növekedett és a lefoglalások rekordmennyiséget, 181 tonnát tettek ki, a heroinlefoglalás majdnem megkétszereződött (9,7 tonna), és nagy mennyiségben állnak rendelkezésre nagy tisztaságú kábítószerek az EU-ban. A jelentés feltárta az új szintetikus opioidok és különös egészségügyi megfontolások megjelenését, és foglalkozik a Covid19-világjárvány okozta kihívásokkal. A kábítószer-ellenes munka több különböző szinten folytatódott. Az új pszichoaktív anyagokra (NPS) vonatkozó jogszabálycsomagot 2017 őszén fogadták el, és az 2018 novemberében vált teljeskörűen alkalmazandóvá. Öt tagállam még mindig kötelezettségszegési eljárás alatt áll. Már elfogadták az első olyan felhatalmazáson alapuló jogi aktust, amely egy új pszichoaktív anyagot (izotonitazén) kábítószerként határoz meg.

A nemzetközi színtéren az EU aktívan részt vett az ENSZ Kábítószer-bizottságában, különösen, hogy aktualizálja új pszichoaktív anyagok anyagjegyzékbe való felvételét, illetve, hogy újra vegyék fel a kannabiszt és a kannabiszhoz kapcsolódó anyagokat. A Tanács jóváhagyott két új, Kínával, illetve Iránnal a kábítószerekről folytatott párbeszédet, a Kábítószer és a Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontja pedig tovább dolgozott a harmadik országokkal való munkamegállapodásokon. A gazdasági bűnözés elleni küzdelem 2020 májusában a Bizottság elfogadta a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás megelőzését szolgáló, átfogó uniós szakpolitikára irányuló cselekvési tervét az uniós keret javítása érdekében. November 5-én a Tanács elfogadta a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelemről szóló következtetéseit, és kifejezetten kérte a Bizottságot, hogy dolgozzon egy egységes szabálykönyv elfogadásán, egy független felügyeleti szerv létesítésén és a pénzügyi információs egységek koordinációján. A pénzügyi nyomozások megerősítéséről szóló tanácsi következtetésekkel összhangban a Bizottság azt is értékeli, hogy szükség van-e a központi bankszámla-nyilvántartások összekapcsolására, amely jelentősen felgyorsítaná a bankszámlaadatokhoz való hozzáférést a pénzügyi információs egységek és a bűnüldöző szervek számára. Ezzel párhuzamosan további erőfeszítések garantálják, hogy a legújabb uniós normákat ténylegesen végrehajtsák a tagállamokban. Az 5. pénzmosás elleni irányelv szerinti szabályok célja, hogy biztosítsák a vállalati tulajdonosi szerkezetek magasabb fokú átláthatóságát. Az átültetési határidő 2020. január 1-jén lejárt, és a Bizottság 16 tagállammal szemben indított kötelezettségszegési eljárást. További fontos intézkedés a készpénz-ellenőrzési rendelet, amelyet 2018 októberében fogadtak el és 2021. június 3-tól kell alkalmazni. A rendelet javítja majd az Unió területére belépő, illetve az Unió területét elhagyó készpénz meglévő ellenőrzési rendszereit, és előkészítés alatt állnak a végrehajtási rendelkezések. A külpolitikában az erőfeszítések továbbra is arra irányulnak, hogy támogassák a partnerországokat a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása terén. Ezzel összefüggésben az EEAS és az EU küldöttségei kulcsszerepet játszanak a harmadik országokkal és a nemzetközi szervezetekkel, például a Pénzügyi Akció Munkacsoporttal való politikai elköteleződés előmozdításában és támogatásában. E munka kiegészítéseként a Bizottság beindított egy globális eszközt, amely támogatást nyújt az Unión kívül partnerországoknak a pénzmosás elleni küzdelmet/a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelmet szolgáló hatékony keret nemzetközi normákkal összhangban történő bevezetéséhez. A 20 millió EUR értékű fellépés azt is célul tűzte ki, hogy ösztönözze a pénzügyi és igazságügyi szereplők közötti együttműködést nemzeti, regionális és nemzetközi szinten. A korrupció elleni küzdelem A korrupció önmagában is bűncselekmény, de egyúttal a szervezett bűnözés elsődleges támogató eszköze. Az újonnan létrehozott jogállamisági mechanizmus alapján a korrupció megelőzése és a korrupció elleni küzdelem a tagállami jogi keretrendszer által végzett rendszeres nyomon követés és értékelés tárgyát képezi. Az első, egész Unióra kiterjedő jogállamisági jelentés t 2020. szeptember 30-án fogadták el. A jelentés rámutatott arra, hogy sok tagállamban magas szintűek a jogállamisági normák, de számos kihívás továbbra is fennáll. A jelentés minden tagállamra kiterjedően objektív és tényszerű értékelést tartalmaz, hogy lehetővé tegye az egyes tagállamok fejleményeinek nagyobb fokú ismeretét és jobb megértését, amint azok bekövetkeznek, hogy azonosíthatók legyenek a kockázatok, ki lehessen alakítani a lehetséges megoldásokat és korán célirányossá lehessen tenni a támogatást. Az Európai Ügyészség (EPPO) fog foglalkozni az uniós költségvetés elleni bűncselekményekkel, a jelenlegi szakaszban a 22 részt vevő uniós tagállamban. Az EPPO hatáskörrel rendelkezik az uniós költségvetés elleni bűncselekményekért, köztük a csalásért, a korrupcióért vagy a súlyos, határokon átnyúló héacsalásért felelős személyekkel szembeni nyomozást, büntetőeljárás alá vonásukat és bíróság elé állításukat illetően. Az EPPO-nak 2021 első negyedévében meg kell kezdenie működését. A Bizottság jelenleg vizsgálja az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalás ellen büntetőjogi eszközökkel folytatott küzdelemről szóló irányelvben megállapított szabályok nemzeti jogba történő átültetését, és kötelezettségszegési eljárást indított azon tagállamokkal szemben, amelyek nem küldtek értesítést a teljes körű átültetésről. 2021-ben a Bizottság jelentést fogad el, amelyben értékeli, hogy a tagállamok milyen mértékben tették meg az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy megfeleljenek az irányelvnek. A kulturális javak tiltott kereskedelme elleni küzdelem A 2019 júniusában elfogadott, a kulturális javak bejuttatásáról és behozataláról szóló rendelet fő célja, hogy megállítsa a származási országukból jogellenesen exportált kulturális javak Unióba történő behozatalát. A rendelet megfelelő végrehajtásának biztosítása érdekében a Bizottság jelenleg előkészíti a végrehajtási rendelkezések elfogadását, ideértve a kulturális javak behozatalának központosított elektronikus rendszere tekintetében, amely lehetővé teszi az információ tárolását és tagállamok közötti cseréjét, továbbá a szükséges behozatali alakiságok teljesítését. Egy általános tilalmi szabály lép hatályba 2020 végén, amely jogszerű eszközökkel látja el a tagállamok vámhatóságait, hogy ellenőrizzék azokat a szállítmányokat, amelyek a származási országukból jogellenesen exportált kulturális javakat tartalmazhatnak, és hogy eljárjanak velük kapcsolatban. A tűzfegyverek tiltott kereskedelme elleni küzdelem 2020. július 24-én a Bizottság közzétette a tűzfegyverek tiltott kereskedelmére vonatkozó 2020–2025-ös új cselekvési tervet. Az EU és a Nyugat-Balkán külügyminisztériumai és belügyminisztériumai közötti, 2020. január 31-i magas szintű miniszteri konferencia hangsúlyozta, hogy több intézkedésre van szükség a tűzfegyverek tiltott kereskedelme elleni küzdelemben. A cselekvési terv konkrét intézkedéseket fogalmaz meg a tűzfegyverek jogi ellenőrzésének, a tűzfegyverekkel kapcsolatos veszély ismeretének, a bűnüldözési együttműködésnek és a különösen Délkelet-Európára összpontosító nemzetközi együttműködésnek a javítása érdekében. A Bizottság lépéseket tett annak biztosítására, hogy a fegyverek megszerzésének és tartásának ellenőrzéséről szóló, 2017 májusában elfogadott irányevet a tagálamok teljeskörűen átültessék. Ugyanakkor 10 tagállamnak kell még értesítést küldenie az irányelv teljes körű átültetéséről, és a tagállamok többsége nem ültette át az irányelvet követő végrehajtási jogszabályt. A Bizottság ennek eredményeként kötelezettségszegési eljárásokat indított. A Bizottság részletesen vizsgálja a bejelentett átültetési intézkedéseket is, és 2021 első félévében jelentést tesz az irányelv végrehajtásáról. A Bizottság megkezdte a tűzfegyverekre vonatkozó behozatali, kiviteli és tranzitszabályok jogi kerete lehetséges korszerűsítésének vizsgálatát is. Az emberkereskedelem elleni küzdelem A biztonsági unióra vonatkozó stratégia rámutatott arra, hogy ki kell dolgozni egy új stratégiai megközelítést az emberkereskedelem felszámolására a szervezett bűnözés kezelését célzó program keretében. Emellett, amint azt az emberkereskedelem elleni küzdelemről szóló irányelv 20. cikke előírta, a Bizottság 2020 októberében közzétette harmadik jelentését az emberkereskedelem elleni küzdelemben elért előrelépésről. E jelentés szerint előrelépés történt a transznacionális együttműködés, a határokon átnyúló bűnüldözési és igazságügyi operatív fellépések; a nemzeti és transznacionális áldozatkezelési mechanizmusok létrehozása és az emberkereskedelemmel kapcsolatos tudásbázis kialakítása terén. A tagállamok egyre nagyobb mértékben veszik igénybe az uniós hivatalokat az információcserére, közös fellépések végrehajtására, illetve a közös nyomozócsoportokat az emberkereskedelem elleni küzdelemben, az Unión belül és kívül egyaránt. Az operatív együttműködés kézzelfogható eredményekre vezetett, különösen az Európai Multidiszciplináris Platform a Bűnügyi Fenyegetettség Ellen keretében: 2019-ben ez a munka 825 letartóztatást és 8 824 gyanúsított azonosítását eredményezte, továbbá 1 307 áldozathoz vezetett el, köztük 69 beazonosított gyermekhez. Beazonosítottak vagy hatástalanítottak 94, e bűncselekményekben részt vevő bűnszervezetet, továbbá zároltak 1,5 millió EUR-t bankszámlákon, vállalatoknál, webdoméneken. Az Emberkereskedelem Elleni Küzdelem Európai Napján, 2020. október 18-án a Bizottság tanulmányt tett közzé az emberkereskedelem költségeiről, valamint a nemzeti és nemzetközi áldozatkezelési mechanizmusokról. Migránscsempészés A Migránscsempészés Elleni Küzdelem Európai Központja arról számolt be, hogy a migránscsempészési tevékenység folyamatosan növekszik, különösen a Nyugat-Balkánon és a szomszédos országokban, valamint az Unión áthaladó továbbutazásban. 2019-ben az Europol 14 218, a migránskereskedelemben tevékeny gyanúsított azonosításában működött közre. 2020 májusában az Eurojust elindította az ügyészek migránscsempészéssel foglalkozó fókuszcsoportját, amely az uniós tagállamokban az igazságszolgáltatás nemzeti szintű főbb szereplőinek rendszeres összekapcsolását biztosító fontos központ, amely támogatja együttes operatív reagálásukat. A környezeti bűnözés elleni küzdelem

A környezeti bűncselekmények olyan cselekményeket foglalnak magukban, amelyek a környezetvédelmi jogszabályok megszegését jelentik, és jelentősen károsítják vagy károsíthatják a környezetet és az emberi egészséget, illetve jelentős kockázatot jelentenek vagy jelenthetnek a környezetre és az egészségre. A környezeti bűnözés egyik legfontosabb területe az anyagok jogellenes kibocsátása a levegőbe, a vízbe vagy a talajba, a vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelme, az ózonkárosító anyagok jogellenes kereskedelme és az illegális hulladékszállítás, illetve -lerakás. A környezeti bűnözésről szóló irányelv közelmúltbeli értékelése azt mutatta, hogy az európai keret kidolgozása terén tett előrelépéshez nem társultak jelentős helyi szintű hatások, többek között a határokon átnyúló jobb együttműködést és a tagállamokban alkalmazott szankciók kiegyenlítettebb feltételeit tekintve. Az irányelv különösen nem vezetett több elítéléshez, sem több visszatartó erejű szankció kiszabásához a tagállamokban. A Bizottság tehát úgy döntött, hogy 2021 végére felülvizsgálja az irányelvet. 2019. október 29–30-án az Eurojust az Európai Környezetvédelmi Ügyészhálózattal (ENPE) közösen konferenciát szervezett „Nemzetközi együttműködés a környezeti bűnözés elleni küzdelemben” címen, hogy az Unión belül és azon kívüli ügyészek és más szakemberek körében növelje a környezeti bűnözéssel kapcsolatos tudatosságot és előmozdítsa a határokon átnyúló együttműködést. Jelenleg zajlik a vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelme elleni 2016. évi cselekvési terv értékelése. Az egyik konkrét intézkedés egy 2021 januárjáig tartó projekt, amely a vadon élő állatok és növények Unión áthaladó, az interneten és csomagküldő szolgálatok segítségével megvalósított jogellenes kereskedelmével foglalkozik, hogy megszakítsa és hatástalanítsa a vadon élő növényeket és állatokat érintő kiberbűnözési hálózatokat. V.ERŐS EURÓPAI BIZTONSÁGI ÖKOSZISZTÉMA A valódi és hatékony biztonsági uniót olyan közös erőfeszítés eredményeként kell létrehozni, amelyben a társadalom minden rétege részt vesz. A kormányokat, a bűnüldöző szerveket, a magánszektort, az oktatást és magukat a polgárokat is be kell vonni a megvalósításba, fel kell őket ruházni a szükséges képességekkel, és meg kell közöttük teremteni a megfelelő kapcsolatokat a mindenkire és különösen a legkiszolgáltatottabb csoportokra, az áldozatokra és a tanúkra kiterjedő felkészültség és reziliencia kialakítása érdekében. 1.Együttműködés és információcsere Az EU többek között azáltal tud a leginkább hozzájárulni a polgárok védelméhez, hogy elősegíti a biztonságért felelős személyek és szervezetek jó együttműködését. A bűnözés és a terrorizmus elleni küzdelemnek, valamint az olyan fenyegetések kezelésének, mint például a kiberbűnözés, továbbá az igazságszolgáltatásnak a leghatékonyabb eszköze az együttműködés és az információmegosztás. Több eszközt is bevezettek a bűnüldöző és az igazságügyi hatóságok közötti információcsere támogatására. Jelenleg bizottsági elfogadásra vár az Europol felülvizsgált megbízatása, amely több ponton célirányosan javítja az Europol munkáját. Ennek eredményeként az Europol jobban meg tud birkózni az internet segítségével megvalósított bűncselekmények folyamatosan változó természetével és a gazdasági bűnözéssel. A felülvizsgálat nyomán megerősödik az együttműködés a magánszektorral, és össze lehet hangolni az adatvédelmi rendelkezéseket a hatályos uniós szabályokkal. Az Europol és más uniós hivatalok, köztük a Frontex, a CEPOL és a Eurojust, a Bizottság támogatásával folytatták a szervezett és súlyos nemzetközi bűnözésre vonatkozó uniós szakpolitikai ciklus, az „Európai Multidiszciplináris Platform a Bűnügyi Fenyegetettség Ellen” ( EMPACT ) kialakítását. Az EMPACT keretében folytatott együttműködés továbbra is hatékony eszköznek bizonyult a szervezett bűnözéssel szemben Európa-szerte, mint például a 2020 szeptemberében, októberében és novemberében megtartott közös akciónapok során. Ez egyértelműen mutatja az együttműködés értékét. Az együttműködés kevésbé számszerűsíthető célokat is támogatott: jobb hírszerzési kép, képzés és kapacitásépítés, megelőzés, együttműködés nem uniós partnerekkel, az online bűnözés elleni küzdelem. A 2018–2021-es szakpolitikai ciklus/EMPACT független értékelése 2020-ban megállapította, hogy az EMPACT egyre relevánsabbnak és hatékonyabbnak bizonyult a bűnszervezetek jelentette, leginkább szorongató fenyegetések leküzdésében. A hozzáadott értéket az együttműködési platform képviseli, amelynek révén a tagállamok jobb eredményeket érhetnek el a súlyos és szervezett bűnözéssel szemben, mintha egyedül próbálnának megbirkózni ezzel. Az értékelés megjelölt lehetőségeket, és ajánlásokat is tett e nagyon hasznos együttműködési eszköz következő, 2022–2025-ös ciklusra történő továbbfejlesztésére. A Bizottság 2021-ben elindítja az uniós rendőrségi együttműködési kódexre irányuló kezdeményezését, a megfelelő nemzeti szervek közötti bűnüldözési együttműködés észszerűsítése, javítása, fejlesztése, korszerűsítése és megkönnyítése érdekében. Ez nagy fokú támogatást jelent a tagállamok számára a súlyos és szervezett bűnözés és a terrorizmus elleni küzdelmükben. Együttműködésre szükség van a rendőrség és más jelentős bűnüldöző hatóságok között is, valamint az olyan hivatalokkal, mint a vámhatóságok. Az uniós vámszervek kulcsszerepet játszanak a külső határok biztonságának és az ellátási lánc biztonságának védelmében, és ezáltal hozzájárulnak az Európai Unió belső biztonságához. Az új és változó fenyegetések érintik a vámszervek és a bűnüldöző hatóságok közötti fő kapcsolatokat, és különösen rávilágítanak a vámellenőrzés „felderítési/megelőzési” értékére, valamint a vámszervek árukat illetően betöltött vezető szerepére. A Bizottság támogatta és ösztönözte a vámszervek és az Europol közötti együttműködést, amely közvetlen hatást gyakorol az olyan területeken folytatott fellépésre, mint például a tűzfegyverek, a környezeti bűnözés, a bűncselekmények finanszírozása és a kiberbűnözés. A vámhatóságok jelenleg több, Europol által vezetett, a súlyos és nemzetközi szervezett bűnözés elleni fellépésben is részt vesznek, valamint a CEPOL képzésein. Ezek a tevékenységek segítenek az ügynökségek közötti együttműködés előmozdításában és továbbfejlesztésében, és javítják a kulcsszereplők közötti kapcsolattartást. Az erőteljes és hatékony információs rendszerek elengedhetetlenek az igazságügyi és bűnüldöző hatóságok közötti jobb információcseréhez az egész EU-ban. A Schengeni Információs Rendszert (SIS) is megerősítették olyan aktualizált szabályokkal, amelyek a potenciális hiányosságokat kezelik azáltal, hogy létrehozzák a riasztások kiegészítő kategóriáit, bővítik azon tárgyak jegyzékét, amelyek tekintetében riasztást lehet bevinni a rendszerbe, valamint hogy engedélyezik új típusú adatok bevitelét. Az új szabályok 2018. december 28-án léptek hatályba, és azoknak 2021 decemberére teljesen működésbe kell lépniük. Hasonlóan, 2019-ben az Európai Bűnügyi Nyilvántartási Információs Rendszer (ECRIS) egy további rendszerrel egészült ki, amely lehetővé teszi az EU-ban elítélt, harmadik országbeli állampolgárokra vonatkozóan a bűnügyi nyilvántartásban szereplő információk hatékony cseréjét (ECRIS-TCN). Ezen új, központosított rendszer műszaki fejlesztésével és végrehajtásával kapcsolatos munka jelenleg is zajlik, a hatálybalépés 2023-ra várható. 2020. július 24-én a Bizottság elfogadta az utasnyilvántartási adatállományról (PNR) szóló irányelv felülvizsgálati jelentését, amely a PNR-irányelv alkalmazásának első két évét tekintette át. A jelentésből kiderül, hogy jó úton halad az egész Unióra kiterjedő PNR-rendszer fejlesztése. A PNR-adatok használata alapvetően fontos a terrorizmus, a súlyos és a szervezett bűnözés elleni küzdelemben, és már kézzelfogható eredményeket hozott. Mindössze egyetlen tagállam nem értesítette még a Bizottságot a teljes körű átültetésről. 2020. december 3-án a Bizottság indokolással ellátott véleményt adott ki az irányelv teljes körű átültetéséről szóló értesítés elmulasztása miatt. 2020. szeptember 9-én a Bizottság közzétette a 2004-es, előzetes utasinformációról szóló irányelv értékelését. Az értékelés számos hiányosságra és következetlenségre világít rá, amelyeket figyelembe kell venni a hatályos jogszabályi keret közelgő felülvizsgálata során. Egy másik, további vizsgálat tárgyát képező fontos jogi aktus a prümi határozat, amelyet át kell gondolni tekintettel az operatív, technológiai, forenzikus és adatvédelmi fejleményekre. Az együttműködésnek az EU-n túlra is ki kell terjednie, hogy bevonják a legfontosabb harmadik országokat a terrorizmus és a szervezett bűnözés elleni küzdelembe. 2020. május 13-án a Tanács engedélyezte a tárgyalások megkezdését Új-Zélanddal, az Europol és Új-Zéland közötti személyesadat-cserét illetően. A személyes adatok súlyos és szervezett bűnözés elleni küzdelemben való cseréjét érintően folyamatban vannak a tárgyalások Törökországgal, ugyanakkor az Algériával, Egyiptommal, Izraellel, Jordániával, Marokkóval és Tunéziával folytatott tárgyalások megrekedtek. Emellett 2020. november 19-én a Bizottság tanácsi határozatra irányuló ajánlást fogadott el az Európai Unió és tíz harmadik ország közötti, az Eurojust és e harmadik országok közötti, a személyes adatok cseréje terén folytatott együttműködésről szóló megállapodásokról szóló tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról. Ami a PNR terén folytatott nemzetközi együttműködést illeti, a terrorizmus és a súlyos bűncselekmények elleni küzdelem céljaira a Tanács engedélyezte, hogy tárgyalásokat kezdjenek Japánnal egy PNR-megállapodás megkötése érdekében. Mindeközben a meglévő EU–USA és EU–Ausztrália megállapodások közös értékelései véglegesítés alatt állnak. A Bizottság megkezdte a PNR-adatok harmadik országokba történő továbbítására vonatkozó jelenlegi megközelítésének felülvizsgálatát is. A Bizottság együtt dolgozik az ENSZ-szel, hogy növelje a partnerországok kapacitását a terrorista bűncselekmények és más súlyos bűncselekmények utasadatok (API és PNR) összegyűjtése és elemzése révén történő megelőzése, felderítése, nyomozása és büntetőeljárás alá vonása terén. A Bizottság részt vett egy olyan eljárásban, amely megkönnyíti a PNR-adatoknak a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet által elfogadott új PNR-szabványok keretébe tartozó uniós jogi követelményekkel összhangban történő továbbítását. 2020. június 23-án az ICAO tanácsa új szabványokat és ajánlott gyakorlatokat (SARP) fogadott el a PNR-re vonatkozóan, és a szerződő feleknek 2021. január 30-ig tájékoztatniuk kell az ICAO-t, ha a nemzeti szabályozási gyakorlatuk különbözik a PNR-re irányadó új SARP-től.

2. Az erős külső határok nyújtotta hozzájárulás A külső határok korszerű és hatékony igazgatása alapvetően fontos az uniós polgárok biztonsága szempontjából. Az összes releváns szereplő bevonása annak érdekében, hogy a lehető legnagyobb biztonságról gondoskodjunk a határokon, valamint a megfelelő eszközökkel való ellátásuk valódi hatást gyakorolhat a határokon átnyúló bűnözés és terrorizmus megelőzésére. Az új migrációs és menekültügyi paktum rávilágított arra, hogy szilárd és tisztességes határigazgatásra van szükség, ideértve a személyazonossági, egészségügyi és biztonsági ellenőrzéseket. Ez egy átfogó megközelítés része, amely rámutat arra, hogy a migráció, a menekültügy, az integráció és a határigazgatás kulcsa a valamennyi fronton való előrelépés. Az új paktum hangsúlyozza, hogy az eredményesen működő schengeni térség elengedhetetlen a migrációs politikához, egyúttal mélyreható biztonsági következményei vannak. Ezt a 2020. november 30-án tartott első schengeni fórumon vitatták meg. A tagállamok és az Európai Parlament képviselői egyetértettek abban, hogy egy eredményesen működő schengeni rendszer a polgárokat szolgálja a szabad mozgás és a biztonság értelmében véve. Ezt a folyamatot beépítik az új schengeni stratégiába, amelynek előterjesztése 2021-re várható. A schengeni értékelési és nyomonkövetési mechanizmus fontos eszköze a kölcsönös bizalom kiépítésének és a schengeni vívmányok jobb és egységesebb végrehajtása biztosításának, ideértve a biztonsági vonatkozásokat is. Ez fontos téma volt a november 25-én elfogadott jelentésben, amely ismertette a schengeni vívmányok végrehajtásának aktuális helyzetét és számba vette a schengeni értékelési és nyomonkövetési mechanizmus működését. Az interoperabilitási rendeleteket úgy alakították ki, hogy a meglévő, és az új vagy továbbfejlesztett biztonsági, határigazgatási és migrációkezelési uniós informatikai rendszerek intelligensebb és hatékonyabb módon tudjanak együtt működni. Az uniós információs rendszerek interoperabilitása javítja a külső határokon folytatott ellenőrzések hatékonyságát és eredményességét, hozzájárul az illegális bevándorlás megelőzéséhez, és közreműködik a magas szintű biztonság megteremtésében. Értékes további eszközt biztosít a bűnüldöző és a határforgalom-ellenőrzést végző hatóságok számára. A tagállamok a schengeni társult országok és a megfelelő uniós hivatalok (eu-LISA, Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség és az Europol) készen kell álljanak, és a Bizottság figyelemmel kíséri a felkészülést és a készenlétet annak érdekében, hogy a teljes körű végrehajtás 2023 végére megvalósuljon. 2020. december 8-án ideiglenes megállapodás jött létre a társjogalkotók között a Vízuminformációs Rendszer aktualizálására irányuló javaslatról. Ugyanakkor még néhány fontos jogszabályt el kell fogadni. Az Európai Parlamentnek el kell határoznia, hogy kész együttműködni a Tanáccsal az Európai Utasinformációs és Engedélyezési Rendszer (ETIAS) módosításairól. A biztonsági kockázatelemzés szempontjából releváns információs rendszerek közötti kapcsolat döntő fontosságú biztonságunk javításához. A vámhatóságok és a határigazgatási hatóságok közötti együttműködés javítása és az információs rendszereik közötti szinergia a megfelelő fékekkel és ellensúlyokkal – többek között a személyes adatok és a magánélet védelmére vonatkozó jogszabályokkal – összhangban „A vámunió magasabb szintre emelése” című, 2020. szeptember 28-i cselekvési terv prioritása. A Bizottság által a tagállami rendőrségi és vámügyi szakértőkkel folyatott előzetes értékelés különösen azt ajánlja, hogy a Schengeni Információs Rendszer (SIS) és az Europol adatait kapcsolják össze a vámügyi importellenőrzési rendszerrel (ICS2), és most indul egy megvalósíthatósági tanulmány. Az Európai Határ- és Parti Őrségről szóló rendelet 2019 decemberében lépett hatályba, és nagymértékben javított az Unió külső határok megerősítését szolgáló képességein és eszközein. A rendelet lehetővé teszi, hogy a határok jelentősen nagyobb mértékben járuljanak hozzá a biztonsághoz. Az új megbízatás megerősíti a Frontex azon képességét, hogy támogassa a tagálalmokat a külső határok igazgatásában és a visszaküldések kezelésében, továbbá bővíti a harmadik országokkal való együttműködés lehetőségeit. Folyamatban van a munka annak biztosítására, hogy az Európai Határ- és Parti Őrség készenléti alakulata készen álljon első bevetésére 2021. január 1-től. 2019 júniusában az EU szigorúbb biztonsági előírásokat vezetett be a személyazonosító igazolványokra, hogy megkönnyítse az uniós polgárok szabad mozgását, egyúttal csökkentse a személyazonossággal való visszaélést. A tagállamok 2021 augusztusától kötelesek az új biztonság előírásoknak megfelelően kiállítani a személyazonosító igazolványokat és a tartózkodási okmányokat. A legtöbb tagállam jelenleg összehangolja a dokumentumainak kialakítását a rendelet követelményeivel. 3. A biztonsági kutatás és innováció megerősítése A biztonsági kutatás és az innováció előmozdítása képezik az összetett kihívásokra történő összehangolt uniós reagálást, és konkrét kockázatcsökkentési lépéseket tesznek lehetővé. A biztonsági unió a Horizont 2020 2018–2020-as munkaprogramja szerinti négy hangsúlyos terület egyike, amely az EU-ban biztonsági kutatásra elkülönített összes állami finanszírozás 50 %-át teszi ki. A Horizont 2020 2019-es biztonsági kutatási felhívásai alapján 42 projektet választottak ki, amelyek összesen 253 millió EUR uniós finanszírozásban részesültek. A munka magában foglalja majd az infrastruktúra védelmét, a katasztrófáknak való ellenálló képesség növelését, a bűnözés és a terrorizmus elleni küzdelmet, a külső hatások biztosítását és a digitális biztonság növelését. A projektek számára 2020-ban rendelkezésre álló indikatív költségvetés 265 millió EUR. Ennek része egy 20 millió EUR összegű pályázati felhívás a mesterséges intelligencia tárgyában, amely pályázat célja, hogy támogassa az európai bűnüldöző hivatalokat az MI kapacitás fejlesztésében, az MI terén fennálló hiányosságok felszámolásában és az együttműködés élénkítésében. Az Európai horizont új kutatási keretprogram részeként zajló előkészítő munka támogatja majd a biztonsági unióra vonatkozó uniós stratégia, valamint az új migrációs és menekültügyi paktum határigazgatási és biztonsági dimenziója, az EU katasztrófakockázat-csökkentési szakpolitikái és az Európai Unió tengeri védelmi stratégiája végrehajtását. Az uniós finanszírozású biztonsági kutatás szintén hatékonynak bizonyult az együttműködés elősegítése és a biztonsági szakemberek támogatása vonatkozásában a Covid19-világjárvány idején. A támogatásba olyan eszköz is beletartozik, amely segíti a közös járványügyi és bűnügyi kockázat- és veszélyértékelést és a nyomozást. Az innovatív projektek kihasználásának garantálása érdekében az uniós hivatalokat integrálni kell a meglévő biztonsági kutatási és innovációs környezetbe. A Bel- és Igazságügyi Tanács 2019. októberi ülését követően az uniós hivatalok és a Bizottság Közös Kutatóközpontja a meglévő jogi megbízatásuk alapján jelenleg létrehozzák a belső biztonság európai innovációs központját, amely az innovációs laboratóriumaik együttműködési hálózataként szolgál majd. A központ egy koordinációs mechanizmus, amely támogatja a részt vevő szervezeteket az információ és a tudás megosztásában, közös projektek kidolgozásában, a belső biztonság szempontjából releváns, fejlesztett találmányok és technológiai megoldások terjesztésében. Az Európai Kiberbiztonsági Ipari, Technológiai és Kutatási Kompetenciaközpont és a nemzeti koordinációs központok hálózata Európa válasza a kiberbiztonsági innováció és iparpolitika támogatására. Céljuk, hogy megerősítsék a kiberbiztonsági kapacitást, védjék gazdaságunkat és társadalmunkat a kibertámadásoktól, fenntartsák a kutatási kiválóságot és megerősítsék az uniós verse