HU    HU HU 
HU 1   HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 16.7.2008 
SEC(2008) 2125 
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
KÍSÉRŐDOKUMENTUM A TANÁCSHOZ, AZ EURÓPAI PARLAMENTHEZ, A 
GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZO TTSÁGHOZ, VALAMINT A RÉGIÓK 
BIZOTTSÁGÁHOZ INTÉZETT BI ZOTTSÁGI KÖZLEMÉNYHEZ 
 
Környezetvédelmi szemlélet ű közbeszerzés 
  
VEZETŐI ÖSSZEFOGLALÓ A HATÁSVIZSGÁLATRÓL  
{COM(2008) 400 végleges} 
{SEC(2008) 2124} {SEC(2008) 2126} 
HU 2   HU ÖSSZEFOGLALÓ 
Az Európai Unión belül fogyasztásunk jelenleg olyan ütemben károsítja a környezetet, amely 
hosszú távon tarthatatlan. Ha a világon mindenk i az eddigi fogyasztási szokásokat követi, 20 
éven belül megnégyszerez ődhet globális er őforrásaink felhasználása. A környezetbarát 
termékek fejlesztésének és elterjes ztésének felgyorsítása ezért els ődleges feladatunk. 
A hatóságok évente az EU GDP 16%-ának megfelel ő összeget fordítanak kifejezetten olyan 
ágazatok finanszírozására, amelyek viszonylag  nagy mértékben terhelik a környezetet, 
ugyanakkor rendkívüli fejlesztési lehet őségeket tartogatnak (közlekedés, épít őipar, 
épületgépészet stb.) Európa energiafelhaszná lásának például mintegy 40%-a az épületek 
számlájára írható. A hatóságok legtöbbje éves kö ltségvetésének túlnyomó részét, esetenként 
akár 50%-át is építkezésre, állagmegóvásra és az épületek fenntartási költségeinek 
finanszírozására fordítja. Ha mindezt „zöld közbe szerzési eljárás" (GPP) alapján hajtja végre, 
egyúttal szigorúbb környezetvédelmi nor mákat érvényesít, amivel végs ő soron jelent ős 
mértékben csökkentheti ezen középületek általános energiafelhasználását. 
A zöld közbeszerzési eljárás (GPP) alka lmazásakor a hatóságok azoknak az áruknak, 
szolgáltatásoknak és m unkálatoknak a beszerzését részesítik el őnyben, amelyek más, azonos 
rendeltetés ű árukhoz, szolgáltatásokhoz és munkálatokhoz képest kisebb mértékben terhelik a 
környezetet. Az eljárás, még ha nem is vezet minden esetben a „zöldebbik" termék beszerzéséhez, el ősegíti azt, emellett mindenben me gfelel a közbeszerzésre vonatkozó 
közösségi rendelkezéseknek.  
Az erőforrásokkal takarékosabban gazdálkodó te rmékek beszerzésével a közbeszerz ő 
közvetlen el őnyökre tehet szert, a fogyasztóknak pedi g mindent összevetve alacsonyabb 
költségekkel kell számolniuk, még ha az i ndulóköltségek magasabbak is. Az irodai 
berendezések, világítástechnika, járm űipar és épít őipar terén számos pozitív példa áll 
rendelkezésre.  
A GPP ezenkívül értékeli a „zöld” termékeket és szolgáltatásokat el őállító vállalkozások 
munkáját, a technológiák fejlesztésére ösztönöz, el ősegítve az Unió gazdaságának motorjául 
szolgáló innovációt. A keresletnövekedés egyúttal méretgazdasá gosságot eredményez, 
lehetővé téve a termékek kijutását a f őbb piacokra. A GPP nagyobb fokú és gyorsabb ütem ű 
technológiai innovációra sarkal lhat, esetenként olyan áttö rést eredményezve, amely az 
egységárak csökkenését és a termékek tö megpiaci megjelenését vonja maga után.  
Ahol a GPP alkalmazásával környezetbarát term ékek beszerzésére kerül sor, azok kisebb 
mértékű környezetterhelése hozzájárul a meglév ő környezetvédelmi cél ok teljesítéséhez, 
ráadásul más szakpolitikai intézked éseknél jóval költséghatékonyabb módon. 
Tekintettel a GPP-ben rejl ő rendkívüli lehet őségekre, az eljárás néhány éve kiemelt politikai 
figyelemben részesül. Ennek els ő megnyilvánulása az integrált termékpolitikáról szóló, 2003-
as közlemény volt, amely a tagállamoktól hatá rozott ajánlásban kérte a GPP-re vonatkozó 
nemzeti cselekvési tervek elfogadását. A legfontosabb Európán kívüli kereskedelmi 
partnerországok legtöbbje, példáu l az Egyesült Államok, Japán, Kanada, Ausztrália, valamint 
néhány gyors ütemben fejl ődő ország, Kína, Dél-Korea, Thaifö ld és a Fülöp-szigetek szintén 
bevezettek a környezetvédelem re és a fenntartható fejl ődésre irányuló szakpolitikai 
intézkedéseket. Az OECD Tanács már 20 02-ben elfogadott egy ajánlást a „zöld” 
közbeszerzési eljárásr ól. A fenntartható fejl ődés tárgyában 2002-ben rendezett johannesburgi 
HU 3   HU csúcstalálkozó folyománya ként létrejött a marrakesh i fenntartható közbeszerzési 
munkacsoport, melynek legfontosabb felada ta a fenntartható (környezetközpontú) 
közbeszerzési gyakorlat meghonosítása  világszerte, különösen a fejl ődő országokban. 
Az Európai Unió vezet ői 2006 júniusában elfogadták az Európai Unió fenntartható fejl ődésre 
vonatkozó megújult stratégiáját , s ezen belül azt a célkit űzést, hogy 2010-re a GPP uniós 
alkalmazásának átlagos szintje ér je el a 2006-ban legjobban teljesít ő országok 
teljesítményszintjét. 
2006-ban végzett felmérések tanúsága szerin t mindössze 7 tagállam alkalmazza rendszeres 
jelleggel közbeszerzési gyakorla tában a GPP-eljárást, az Európai Unió többi 20 tagállamában 
nem élnek vele gyakran, ha alkalmazzák egyáltalán.  
Az Európai Bizottság Környezetvédelmi F őigazgatósága hatásvizsgálatot készített, amely 
alapul szolgál a zöld közbeszerzési eljárás szélesebb kör ű és magasabb színvonalú uniós 
alkalmazására irányuló új kezdeményezés elfoga dásához. A hatásvizsgál at fényében értékelt 
különböző alternatívákat az érdekeltek is véleményezték a 2007. június 25-i egyeztetés, illetve 
későbbi levélváltások alkalmával. A közbeszerzés i ügyekkel foglalkozó tanácsadó bizottság 
tagjai szintén kifejthették állá spontjukat számos szakpolitikai alternatívával kapcsolatban. 
A vizsgálat a GPP szélesebb kör ű uniós alkalmazását akadályozó, alábbi problémákat tárta 
fel: 
(1) Az előnyök ismeretének hiánya, téves elképzelések a költségek mértékér ől, a GPP 
politikai támogatottságának hiánya 
(2) A jogi szabályozás egyértelm űségének hiánya 
(3) Információk és eszközök hiánya a GPP-re  vonatkozóan, elégtelen képzési rendszerek, 
a kiemelt területek ismeretének hiánya és könnyen alkalmazható GPP-követelmények hiánya 
(4) A GPP-eljárások és követelmények eltérése  az Európai Unión belül, amely egyben 
adminisztratív többletköltségeket indukál különösen a kis- és középvállalkozások 
esetében, valamint gátolja a bels ő piac működését  
A Bizottság szolgálatai a zöld közbeszerzési eljárás számottev ően szélesebb kör ű és 
magasabb színvonalú uniós alkalmazása érdeké ben egy sor intézkedést és fellépést 
fogalmaztak meg a 27 tagállam számára, amelyek különböz ő szakpolitikai alternatívák szerint 
csoportosíthatók:  
1. megoldás:  a „változatlan ügymenet", tehát a Bizo ttság továbbra is iránymutatást nyújt 
GPP-weboldalán, ugyanitt ismerteti a tárgyba n elkészített tanulmányokat és közzéteszi a 
GPP-kézikönyvet, valamint rendszeresen egyeztet a tagállamok GPP-szakért ő
ivel a követend ő 
gyakorlat megosztása érdekében.  
2. megoldás:  támogató intézkedések csomagját jelenti, amely iránymutatást ad, ajánlásokat 
fogalmaz meg és meghatározza a GPP szélesebb kör ű és magasabb színvonalú uniós 
alkalmazásához szükséges szabályozási kerete ket, néhányat közlemény formájában. Ez utóbbi 
alternatíva mind a 4 feltárt prob lémára megoldást nyújtana különböz ő intézkedések/fellépések 
révén: 
HU 4   HU • az EU egészében érvényes – önkéntesen  vállalt – GPP-célok meghatározása a 
fenntartható fejl ődési stratégia számszer űsített célkit űzései alapján; 
• a GPP végrehajtásához jelenleg biztosított  iránymutatás tudatosítása és további 
gyakorlati útmutatás; 
• a jogi szabályozás egyértelm űsítése bizonyos kérdésekben; 
• kiemelt termék- és szolgáltatáscsoport ok meghatározása, valamint szorosabb 
együttműködési eljárás beindítása a tagáll amok és az érdekelt felek között a 
kérdéses termékcsoportokra vonatkozó alap- és általános követelmények 
megállapításához;  
• a GPP tudatosításának és az ismeretterje sztésnek az ösztönzése képzési eszköztár 
közreadásával, a region ális és helyi együttm űködés platformjának megteremtése, 
ajánlás a GPP alkalmazására EU-finanszírozású projektek végrehajtásakor; 
• a GPP terén elért teljesítményt jelz ő mutatószámok meghatározása és ezek alapján 
rendszeres teljesítménykövetés és  referenciameghatározás. 
3. megoldás:  kötelező GPP-irányszámok meghatározása jo gi eszközök segítségével, mely 
további különböz ő alternatívákat hordoz magában: 
• kötelező érvényű alapvető GPP-célok  
• kötelező érvényű, „teljesítmény alapú” GPP-célok  
• életciklus-költségekre  vonatkozó, kötelez ő érvényű célkitűzések 
4. megoldás:  a kötelez ő GPP-alkalmazás különböz ő módozatai új vagy módosított jogi 
eszközök alkalmazásával, több különböz ő alternatívának teret adva: 
• a GPP alkalmazás követelménye meghatározott ajánlatkér ők esetében (pl. 
központi kormányzat) bizonyos (kés őbb meghatározandó) termék- vagy 
szolgáltatáscsoport ok beszerzésekor 
• a GPP alkalmazásának követelménye a közbeszerzési irányelvben meghatározott 
küszöbértékek feletti minden pályázat esetében 
• környezetgazdálkodási rendszer bevezetésén ek követelménye bizonyos értékhatárt 
meghaladó minden szolgáltatási megbízás vagy munkaszerz ődés esetében 
• a GPP alkalmazásának követelménye a vonatkozó tárgyú EU-finanszírozású 
projektek esetében 
5. megoldás:  javaslat a GPP tárgyú egységes nyomta tványok módosítására a kapcsolódó jogi 
eszköz módosításával a GPP nyomon követhet ősége érdekében, ami minden önkéntes alapú 
vagy kötelez ő érvényű GPP szakpolitika alapfeltétele. 
HU 5   HU A hatásvizsgálat az alábbi következtetésekkel zárult: 
A „változatlan ügymenet” forgatókönyv (1. me goldás) várhatóan nem hoz érdemi fejl ődést, 
hiszen a háttérben húzódó problémákat nem kezeli megfelel ően. Ezen túlmen ően a GPP 
alkalmazásának lassú ütem ű növekedésével a tagállamok gyakorlatában jelentkez ő 
különbségek valószín űleg növelik a piaci torzulásokat és  a beszállítók adminisztratív 
költségeit, ráadásul rend kívül korlátozott ösztönz őerőt képviselnek az ökoinnováció számára. 
Jelen pillanatban a GPP szélesebb kör ű alkalmazásának érdekében támogatást, iránymutatást, 
ajánlásokat és fellépéseket – egyes esetek ben közlemény formájában – magában foglaló 
intézkedéscsomag, azaz a 2. megoldás t űnik a legkedvez őbbnek. A költségekkel és az 
előnyökkel kapcsolatos tájékozatlanságra, a jogi szabályozás átláthatatlanságára és az 
egységes információk és eszközök általános hiányára valóban ez a megoldás jelenti a 
legcélravezet őbb választ.  
Ha a célok egyértelm űek, még ha önkéntes vállaláson al apulnak is, politikai mozgatórugói 
lehetnek a GPP terén végrehajtott hathatósabb tagállami er őfeszítéseknek. A megoldás 
várhatóan a GPP-vel kapcsolatos központi iránym utatás igénybe vételére és beépítésére 
ösztönöz, hiszen bels ő célkitűzésekhez és/vagy meghatározott (vagy akár az összes) regionális 
és helyi önkormányzat politikai vagy jogi útmutatásaihoz is köt ődik. A politikai szándék 
egyben azt közvetítené az ágazat érdekel tjei számára, hogy a ke reslet a következ ő 
évtizedekben várhatóan a körny ezetbarát termékekre irányul  majd, így már idejében 
felkészülhetnek ezen új igény kielégít ésére, megadva az innováció irányát. 
A tagállamok a GPP-vel kapcsolatos gyakorlati útmutatás birtokában lé trehozhatják saját 
GPP-stratégiáikat és b ővíthetik a GPP alkalmazásának kö rét. Ezzel lényeges mértékben 
csökkennének a GPP-eljárások beindításával és  végrehajtásával kapc solatban általában 
felmerülő költségek. Végs ő soron még arra is ösztönöz heti a hatóságokat, hogy egyéb 
megoldásokat keressenek költségeik csökkentésére és az alkalmazott GPP-eljárás hatékonyságának növelésére. Együttes közbeszerzés  esetén például (amikor több hatóság 
együtt indít közbeszerzési e ljárást) az összesített kere slet méretgazdaságosságot 
eredményezhet, és a GPP-követelmények, valamint  a helyi piacokon kívül rendelkezésre álló 
egyéb termékekre vonatkozó ismeretek mego sztásával csökkenhetnek az adminisztratív 
terhek. Ha az iránymutatások alapján a pályázati  feltételeknek az életciklus-költségszámítás is 
részét képezi, az ajánlatkér
ők nagyobb el őszeretettel alkalmazzák majd a zöld közbeszerzési 
eljárást, hiszen bebizonyosodik, hogy a GPP s ok esetben nem más, mint a közbeszerzés 
hatékony formája, mellyel hosszú távon pénz takarítható meg.  
Az érdekeltekkel folytatott egyeztetés során világossá vált, hogy a 2004- es új közbeszerzési 
irányelv ellenére, amely kifejezetten lehet ővé teszi a környezetvédelmi szemlélet ű ajánlati 
feltételek kikötését, továbbra is jogi bizonytalanság uralkodik ezen a téren. A tagállamok és az 
ajánlatkér ők pontosan azt az igényt foga lmazták meg, hogy legyen egyértelm űbb annak 
lehetősége, hogy egy beszerzend ő terméket az el őállításával összefügg ő környezetvédelmi 
kívánalmakra hivatkozva választhassanak ki . Bizonytalanság uralkodi k a téren is, milyen 
igazoló dokumentumokat kell benyújtaniuk az ajánlattev őknek a technikai el őírásoknak, 
illetve a pályázati feltételeknek va ló megfelelés tanúsítására. Az alapkövetelmények rögzítése 
felszámolná a GPP alkalmazását akadályozó legf őbb tényez őket, így a jogalkalmazókat 
tehermentesítené a felmerül ő költségek és problémaforrások tekintetében. Nagyobb fokú 
következetességet biztosítana a termékjellemz őkkel kapcsolatban megfogalmazott hatósági 
kívánalmak terén, átláthatóbb helyzetet tere mtene a gyártók számára, jobban jelezve a 
gyümölcsöz ő innovációs lehet őségeket, és egyúttal az adminisz trációs terheken is enyhítene, 
HU 6   HU hiszen nem kellene a különböz ő közbeszerzési eljárások során t öbbször is adatot szolgáltatni a 
környezetvédelmi termékjellemz őkről. 
Az együttm űködés közös platformra helyezése és a GPP alkalmazásának ajánlása EU-
finanszírozású projektek végr ehajtásakor különösen célravezet ő lehet a GPP szélesebb kör ű 
helyhatósági alkalmazásának szempontjából, hi szen rendszerint a helyi hatóságok nehezebben 
érhetők el, ha a GPP tudatosításáró l, politikai támogatásról, ir ánymutatásról vagy képzésr ől 
van szó.  
A GPP végrehajtásának költségeit illet ően a GPP elviekben a termékek életciklus-
költségeinek szigorúbb mérlegeléséhez vezetne. Különösen az er őforrás-gazdaságos termékek 
esetében mondható el az, hogy a termék egész életciklusát tekintve a „zöldebb” egyben 
„olcsóbbat” is jele nthet az ajánlatkér ők számára. Egy nemrégiben végzett, a GPP költségeit és 
hozadékait elemz ő vizsgálat tanúsága szerint egy európa i helyi hatóság számára a GPP alapú 
közbeszerzési eljárás beindítá sával és lebonyolításával járó adminisztratív költségek 
valamivel magasabbak a standard eljárá s költségeinél. A legnagyobb költségtényez őt a 
folyamatos figyelemfelkeltés, valamint az ajánlatkér ők képzése és támogatása jelenti. A teljes 
közbeszerzési kereth ez képest elenyész őek a szakpolitikai eljárá s beindításának költségei. 
Többletköltségek merülhetnek fel a közbeszerzési eljárás során alkalmazandó környezetvédelmi követelmények feltérképezé sével kapcsolatban. Az egységes GPP-
követelményekkel és a Bizo ttság által javasolt iránymutatással jelent ős mértékben 
csökkennének ezek a többletköltségek.  
A „hiányzó láncszemek” pótlásához szükséges t ovábbi iránymutatás kö ltségei eltörpülnek a 
GPP összköltségei mellett, amelyek a Bizottságot terhelik. A regionális és helyi hálózatok viszonylatában az eljárá s elterjesztésével járó költségeket els ősorban a Bizottság viselné 
különböző támogatási programok lebonyolításán és az arra érdemes projektek pénzbeli 
támogatásán keresztül. Szintén a Bizottság állná a megfelel ő számítási módszerek 
kidolgozásának és a GPP-alkalmazás felügy eletének költségeit. Jogilag kötelez ő erejű 
szabályozás hiányában a tagállamoknak ne m lenne külön felügyeleti kötelezettségük. 
Végeredményben a 2. megoldáson belüli a lternatívák egyike sem járna jelent ős 
többletköltséggel az ajánlatkér ők vagy a tagállamok számára.  
A hatásvizsgálat azonban arra is rávilág ított, hogy a 2. megoldásban felsorolt, egymást 
kiegészítő alternatívák összesített ho zadékai csak fokozott politik ai támogatással teljesíthet
ők 
ki. A politikai támogatás pedig kötelez ő érvényű intézkedések elfogadásával növelhet ő a 
leghatékonyabban. A hatásvizsgálat eddig több olyan követelményként alkalmazható 
megoldást tárt fel, amely különböz ő mértékben növelné a politik ai támogatást: a kötelez ő 
GPP irányszámoktól kezdve a közbeszerzés i irányelv hatálya alá tartozó szerz ődéseknél a 
kötelező GPP-alkalmazásig, beleértve az egységes  nyomtatványok módosítását is a felügyelet 
megkönnyítése érdekében. Mivel a jogilag kötelez ő erejű megoldások mindegyike jogi eszköz 
elfogadását vagy módosítását igényli, külön  hatásvizsgálatban kellene meghatározni a 
legmegfelel őbb megoldás(oka)t.  
Erre a további hatásvizsgálatra kés őbb kerülne sor, ha – majdan – elfogadják az el őterjesztett 
közleményben foglalt iránymutatást kiegészít ő, megfelel ő jogi eszközt.  
A felügyeletet illet ően a Bizottság mutatókat javasolna,  és a továbbiakban is támogatná a 
kapcsolódó számítási módszerek kidolgozását.