A dél-olaszországi Basilicata régióban található Matera viszonylag kis, 60 000 lakosú város. Matera megye fővárosa, amely „Città Sotteranea” (földalatti város) néven is ismert. Napjainkban Matera történelmi központjáról, az „I Sassi”-ról ismert világszerte, amelyet 1993-ban nyilvánítottak UNESCO világörökségi helyszínné. Bár az 1950-es évekig nagy fokú szegénység és gyermekhalandóság sújtotta, Matera jó példa a városok újjászületésére és rehabilitációjára is. Az 1960-as években elindult folyamat végére a város szabadidős és kulturális regionális fővárossá és a regionális látogatók úti céljává vált.

Az Európai Unió Tanácsa 2015 májusában hivatalosan is bejelentette, hogy Materát, illetve Plovdivot jelöli ki az „Európa Kulturális Fővárosa 2019” cím nyertesének .

Bulgáriában a Kulturális Minisztérium 2012 decemberében tette közzé a felhívást, amelyre a 2013. október 18-i határidőig nyolc város nyújtotta be versenypályázatát. A 2013 novemberében megtartott előválasztási ülésen ezek közül négy került az előválasztáson túljutott jelölt városok listájára: Plovdiv, Szófia, Várna és Veliko Tarnovo. 2014 szeptemberében a testület azt javasolta, hogy Plovdiv legyen az első bolgár város, amely elnyeri az EKF-címet.

Az EKF-fellépés célja, hogy hangsúlyozza az európai kultúrák gazdagságát, sokféleségét és közös jegyeit, ezáltal ösztönözve az európai polgárok közötti nagyobb fokú megértést. Célja az is, hogy elősegítse a városok hosszú távú, kulturális alapú fejlődését. E célkitűzések elérése során az EKF-fellépés arra irányul, hogy segítse az eseménysorozatnak otthont adó városokat kulturális kínálatuk körének bővítésében, sokszínűbbé tételében és európai dimenziójának erősítésében, valamint a lakosok kultúrában való részvételének növelésében, kulturális ágazatuk kapacitásának megerősítésében és nemzetközi ismertségük fokozásában.

A Bizottság ebben a jelentésben is csak megerősíteni tudja, amit már az utólagos EKF-értékelésekről szóló korábbi jelentésekben 2007 óta több alkalommal kifejtett, miszerint teljes mértékben tisztában van ezekkel a korlátokkal – és el is fogadja azokat –, amelyeket már egyértelműen meghatározott és közölt az Európa kulturális fővárosai kezdeményezés 2020–2033. évekre szóló uniós fellépésének létrehozásáról és az 1622/2006/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló új európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatát kísérő szolgálati munkadokumentumban .

Az értékelési munkára elkülönített költségvetés azonban (évente körülbelül 70 000 EUR) – amely arányos az EKF számára közvetlenül biztosított uniós támogatás szerény mértékével (1,5 millió EUR összegű Melina Mercouri-díj) – nem teszi lehetővé egy előzetes („kiindulási”) tanulmány és egy utólagos képet nyújtó („utólagos”) tanulmány elkészítését. A szerény költségvetés további következménye, hogy az elsődleges tényadatok összegyűjtése inkább minőségi, mintsem mennyiségi jellegű; habár a minőségi adatok továbbra is komoly jelentőséggel bírnak az értékelés során, az adatforrások sokféleségének hiánya alacsonyabb megbízhatósághoz vezet, például az EKF-eseménysorozat kultúrában való szélesebb körű részvétellel kapcsolatos objektív eredményeinek és hatásainak bizonyítása során.

Ugyanakkor, ahogy azt már az előző években készült összes jelentés kiemelte, a városról a cím elnyerését megelőzően, a cím viselése évének kezdetekor és az EKF-év végrehajtását követően elkészített összehasonlító tanulmányba integrálható alapadatok hiánya továbbra is korlátokat jelent. Ezen adatok döntő fontosságúak az EKF-fellépésnek a városokra gyakorolt tényleges hatásával kapcsolatos kiegyensúlyozott perspektíva kialakításához, amelyet egy szilárd és terjedelmes adatbázis támaszt alá.

-az EKF-ek által rendelkezésre bocsátott elsődleges adatok, például interjúk és online kérdőívek; az interjúk különösen a két EKF minél több szempontból való megismerésére törekedtek, ideértve a projektirányítási csoportok, a politikai döntéshozók, valamint a kulturális élet fő szereplőinek nézeteit, a program lebonyolításában részt vevő számos partner, illetve a tényleges projekteket vezető vagy azokban részt vevő szervezetek egy kisebb mintájának szempontjait is;

Ahogy minden korábbi értékelés esetében, a beavatkozási logika most is a határozattal összhangban álló célkitűzések hierarchiáján alapul.

A város soknemzetiségű lakosságával is kitűnik: bolgárok, törökök, görögök, örmények, zsidók és romák élnek itt. A város e jellemzője az EKF-pályázat és teljes program lényeges részét alkotta, és ez állt egyes fő témák és projektek középpontjában. Plovdiv sokszínűségét az EKF „Együtt” mottója is tükrözte, amelyet a különböző etnikai kisebbségek, társadalmi csoportok és vallási közösségek együttélése ihletett.

A mintegy 347 000 lakost számláló Plovdiv Bulgária második legnagyobb városa, valamint Dél-Bulgária kulturális és üzleti központja. 8000 éves történelme miatt egyedülálló és a világ egyik legrégebbi, napjainkban is lakott városa. Számos ókori műemlékkel és több mint 200 régészeti lelőhellyel büszkélkedhet, valamint pezsgő kulturális élet jellemzi. Gazdasági szempontból Bulgária egyik leggyorsabban fejlődő városa, amely régre visszanyúló hagyományokkal rendelkezik a feldolgozóipar, a kereskedelem, a közlekedési és a kommunikációs ágazat, valamint az idegenforgalom terén.

Mindkét városban pozitív utóhatások várhatók az EKF tekintetében, mivel jelentős erőfeszítéseket tettek annak érdekében, hogy a lendület 2019 után is fennmaradjon, bár a 2020 eleji Covid19-világjárvány lényegesen befolyásolta a terveket.

Az EKF emellett mindkét város nemzetközi ismertségét növelte. Plovdivban az EKF-hez kapcsolódó rendezvényeken résztvevők körülbelül 9 %-át a nemzetközi látogatók tették ki. A Matera 2019-ről és kulturális programjáról nemzeti és nemzetközi újságokban és folyóiratokban közel 58 000 cikk, valamint mintegy 1300 rádió- és televíziós riport számolt be.

Mindkét program elősegítette a kultúrához való hozzáférés és az abban való részvétel kiterjesztését. Materában sikerült elérni az eredeti célt, azaz hogy a 2019-ben szervezett nagyszámú rendezvény jelentős részét Matera polgáraival együtt valósítsák meg. Az összes résztvevő számát 500 000 főre becsülik. Ennél is fontosabb azonban, hogy mintegy 60 000 polgár vett részt az alapítvány által szervezett közös alkotási folyamatban és kapacitásépítési programban. Plovdivban a kulturális eseményekhez való hozzáférés és az azokon való részvétel ösztönzése szintén fontos eleme volt az EKF-projektnek, és a kulturális programnak 1 528 432 résztvevője volt, köztük a hátrányos helyzetű városrészekből származó fiatalok és a tágabb plovdivi régió kisebb városaiban és falvaiban élő idősek.

Mindkét város olyan kulturális programokat mutatott be, amelyek a korábbi évek kulturális kínálatához viszonyítva kiterjedtebbek, sokszínűbbek, innovatívabbak és nemzetközibbek voltak.

A rendelkezésre álló bizonyítékok összességében azt mutatják, hogy az EKF továbbra is hatékony uniós fellépés, amely uniós szinten jó megtérülést hoz a viszonylag szerény léptékű uniós beruházáshoz képest: a cím odaítélése önmagában jelentős multiplikátorhatást gyakorol az eseménysorozatnak otthont adó városok által az EKF kulturális programjának megtervezésére és megvalósítására szánt támogatás összegére, valamint az érdekelt felek, többek között a helyi, regionális és nemzeti hatóságok széles körénél jelentős mértékben – a 2019-es eseménysorozatnak otthont adó városok esetében a magánszektorbeli hozzájárulók tekintetében pedig kisebb mértékben – növeli az érdeklődést és a finanszírozási hajlandóságot. Továbbá a Melina Mercouri-díj abszolút értéke – az Európai Unió által az eseménysorozatnak otthont adó városoknak nyújtott egyedüli közvetlen pénzbeli hozzájárulás – az EKF összköltségéhez képest csekély (EKF-enként 1,5 millió EUR): az EKF 2019 működési költsége Matera esetében körülbelül 54,8 millió EUR, Plovdiv esetében pedig 10,0 millió EUR volt.

Materában ez mintegy 200 nemzetközi művész bevonásával, több mint 1000 nemzetközi mobilitási program, művészi rezidensprogram végrehajtásával, nemzetközi eseményeknek a programba való integrálásával stb. valósult meg. A program elérte az eredeti pályázatban meghatározott célkitűzéseit is, mivel gyökeresen megváltoztatta Matera kultúrával való kapcsolatát, továbbá a nemzeti és európai kulturális életben betöltött szerepét, valamint a helyi kulturális szereplők és polgárok aktív bevonása révén (legalábbis részben) ösztönözte a kulturális megújulás folyamatát (lásd: 4.3. pont).

Mind Matera, mind Plovdiv 2019. évi programja előmozdította a kulturális sokszínűséget és az európai polgárok közötti nagyobb megértést, különösen a szervezés, de a tartalom révén is.

Azt is érdemes hangsúlyozni, hogy a Plovdiv és Matera által megbízásba adott helyi kutatási tevékenységek, ahol csak lehetséges, hozzájárultak a Bizottság értékeléséhez.

A Bizottság helyett az EKF-városokra rótt ezen új kötelezettség, amelynek értelmében a cím viselésének évéről utólagos értékelést kell készíteniük, csak a 2020. évi címek odaítélésétől kezdve alkalmazandó. A cím birtokosai által végzett értékeléseken felül azonban a Bizottság egy olyan átfogó értékelést is készít majd, amely több EKF-évet foglal magában, és ezáltal lehetővé teszi az EKF-fellépés hosszú távú hatásának hatékonyabb mérését a 445/2014/EU határozatnak megfelelően.

Ahogy azt már korábbi jelentéseiben is említette, e nehézségre tekintettel ez a javaslat és az Európai Parlament és a Tanács által végül elfogadott határozat rendelkezik arról, hogy maguk a kijelölt városok – amelyek az EKF-fellépés legfőbb finanszírozói és kedvezményezettjei, és inkább ők rendelkeznek alapadatokkal és jobb helyzetben vannak a cím hatásával kapcsolatos elsődleges adatok összegyűjtéséhez – legyenek az értékelési eljárás fő végrehajtói. Annak érdekében, hogy segítsen a városoknak ebben a feladatban, a Bizottság iránymutatást tett közzé, amely kiemeli a longitudinális értékelések elvégzésének fontosságát, valamint azt, hogy a hatások méréséhez viszonyítási alapra van szükség.

4.4.Koherencia

Az EKF-fellépés összhangban van az EU Kreatív Európa programjával és kiegészíti azt abban a tekintetben, hogy előmozdítja a Kreatív Európa célkitűzéseinek elérését és elkülönül a program által támogatott egyéb tevékenységektől. Plovdiv például a Kreatív Európa (European Academy of Outdoor Arts School of Spectacle) keretében finanszírozott kapacitásépítési projekt részese volt, amelynek célja, hogy a kreatív szakemberek jobban megismerjék a szabadtéri művészeti ünnepségekben rejlő lehetőségeket. Az EKF-fellépés ezenkívül az európai kohéziós politikai alapokkal is összhangban van és kiegészíti azokat. Példaként említhető, hogy Matera Leeuwardennel (EKF 2018), Aarhusszal (EKF 2017) és más európai partnerekkel együttműködve végrehajtotta az „Éjszakai fény” Interreg projektet, amelynek célja a fényszennyezés csökkentésével kapcsolatos, különböző európai kontextusokban szerzett legfontosabb tanulságok és gyakorlatok összegyűjtése volt.

4.5.Uniós hozzáadott érték

Amint azt fentebb említettük és bemutattuk, az EKF-fellépés akkora hatást ért el, amekkorát a tagállami fellépések önmagukban nem lettek volna képesek elérni.

Az adatok mindkét város esetében azt mutatják, hogy az EKF a címet viselő városok számára megadja a lendületet ahhoz, hogy szélesebb körű kulturális programokat valósítsanak meg a szokásosnál (Materában 1300 rendezvényt és projektet valósítottak meg 2019-ben, amelyek 80 %-a eredeti alkotás; Plovdivban 513 kulturális rendezvényre került sor, köztük néhány olyan nagyszabású produkcióra, amelyet a közönség és a kritikusok egyaránt elismeréssel fogadtak). A cím ezenfelül segíti a városokat az állami (és jóval kisebb mértékű magánszektorbeli) források megszerzésében (lásd: 4.2. pont) és nemzetközi ismertségük növelésében (lásd: 4.3. pont). Az Európai Bizottság kulcsfontosságú szerepet játszik az EKF-fellépés kiadványok, rendezvények és az Europa honlap révén történő népszerűsítésében, habár erre viszonylag korlátozott erőforrások állnak rendelkezésére. Ezek a tevékenységek az EKF saját promóciós tevékenységeinek támogatására szolgálnak.

5.Következtetések

A Bizottság az értékelésből azt a következtetést vonja le, hogy az EKF-fellépés uniós szinten továbbra is releváns marad, valamint nagyon hasznosnak bizonyul az eseménysorozatnak otthont adó városok számára, és olyan kiterjedt kulturális programok létrehozására nyújt lehetőséget, amelyek pozitív eredményeit és hatásait a jelenlegi értékelési szakaszban még nem lehet teljeskörűen felmérni, mivel még túl rövid idő telt el az EKF-eseménysorozat évének lezárása óta. A Bizottság szándéka, hogy ezeket az eredményeket és hatásokat a 445/2014/EU határozat 16. cikkének megfelelően 2024-ben végrehajtandó hosszú távú értékelés keretében egy későbbi szakaszban fogja felmérni.

Ezenkívül azt a következtetést is le lehet vonni, hogy a 2019-es cím két birtokosa által megvalósított programok összhangban álltak az EKF-fellépés célkitűzéseivel. A fellépés európai dimenzióját különösen a kialakított európai és nemzetközi kapcsolatok révén tükrözték. Ezenkívül bevonták a helyi lakosokat és érdekelt feleket, ugyanakkor kiterjesztették a kultúrához való hozzáférést és az abban való részvételt. A helyi kulturális és kreatív ágazatok kulturális kapacitásának megerősítését is elősegítették.

E megállapítások megerősítik a korábbi EKF-értékelésekből származó megállapításokat, azaz az EKF-cím birtokosai a városok szokásos éves kulturális kínálatánál jóval kiterjedtebb és innovatívabb kulturális programokat valósítanak meg, amelyek erőteljes európai dimenzióval rendelkeznek és bevonják a helyi polgárokat, valamint a nemzetközi látogatókat az EKF-fellépés és a Szerződés célkitűzéseivel összhangban.

A 2007 és 2019 közötti időszakban odaítélt EKF-címekre vonatkozó, tizenkét hasonló utólagos éves értékelést követően az értékelő rendkívül korlátozott számú (azaz mindössze öt) ajánlást fogalmazott meg. Ezek közül csak hármat címeztek a Bizottságnak. Az értékelő azt javasolja, hogy a Bizottság fontolja meg, hogy nagyobb hangsúlyt helyez a fellépés fenntarthatósági szempontjára, és különösen a kulturális szereplők kapacitásépítésére e tekintetben. A fenntarthatóságot folyamatosan szem előtt kell tartani, amit már a 445/2014/EU határozat is határozottan kifejezésre juttat. Ez utóbbi kötelezővé teszi a pályázó városok számára, hogy a pályázat idején érvényes kulturális stratégiával rendelkezzenek, amely kiterjed az EKF-projektre, és a kulturális tevékenységeknek a cím viselésének évét követő időszakban való fenntartására irányuló terveket tartalmaz. Az EKF-cím odaítélésének kritériumai közé tartozik az is, hogy a pályázó városoknak rendelkezniük kell a kulturális és kreatív ágazataik kapacitásának megerősítésére irányuló tervekkel.

Az értékelő másik ajánlásával összhangban a Bizottság az EKF szakértői testület segítségével már kidolgozta a kulcsfontosságú teljesítménymutatók egyértelmű és harmonizált minimumkészletét, amelyet a címet viselő városok felhasználhatnak a teljesítményükről szóló jelentésekhez. Az iránymutatások szerepelnek abban a kérdőívben, amelyet a pályázó városoknak ki kell tölteniük, amikor pályáznak a címre.

Az értékelő által a Bizottságnak címzett harmadik ajánlással összhangban a Bizottság továbbra is fel fogja kérni a címet viselő városokat, hogy a hatékonyság növelése érdekében működjenek együtt egy közös nemzetközi kommunikációs kampány kidolgozásában.

Végezetül, amint azt az értékelő a nemzeti hatóságokkal kapcsolatban javasolta, a Bizottság az e hatóságoknak a saját versenypályázataik lebonyolításához nyújtott részletes iránymutatásaiba bele fog foglalni egy arra vonatkozó felhívást, hogy fontolják meg a helyi, regionális és nemzeti szintű érdekelt felekkel és hatóságokkal való koordinációt elősegítő intézkedések meghozatalát, és vizsgálják meg annak lehetőségét, hogy a jelenlegi vagy potenciális pályázó városok hogyan oszthatják meg könnyebben az EKF-pályázatukkal összefüggő pénzügyi források mozgósításával és a magánszponzorok bevonásával kapcsolatos tapasztalatokat.