ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
RÖVIDÍTÉSEK LISTÁJA

AIS Számlainformációk összesítése (Account Information Services)

AML/CFT A pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelem (Anti-Money Laundering and Combating the Financing of Terrorism)

API Alkalmazásprogramozási felület (Application Programming Interface)

ATM Bankjegykiadó automata (Automated Teller Machine)

CPACE Érintéses fizetésekre vonatkozó közös specifikáció (Common Payment Application Contactless Extensions)

CSM Klíring és elszámolási mechanizmusok

EBH Európai Bankhatóság

EKB Európai Központi Bank

eID Elektronikus azonosítás

ELTEG Az euró törvényes fizetőeszköz szerepével foglalkozó szakértői csoport (Euro Legal Tender Expert Group)

EMD2 A felülvizsgált elektronikuspénz-irányelv (E-Money Directive)

EPC Európai Pénzforgalmi Tanács

ERPB Kis Értékű Eurófizetések Tanácsa (European Retail Payments Board)

IBAN Nemzetközi bankszámlaszám (International Bank Account Number)

NFC Kis hatótávolságú kommunikáció (Near Field Communication)

PIS Megbízásos online átutalások (Payment Initiation Services)

POI Interakciós pont (Point of Interaction)

POS Értékesítési hely (Point of Sale)
2019-ben és 2020-ban a tagállamok – a közös kötelezettségvállalási szabályozás keretében – előrejelzéseket nyújtottak be a nemzeti energia- és klímatervek, illetve a nyomonkövetési rendszerről szóló 525/2013/EU rendelet összefüggésében. A közös kötelezettségvállalási ágazatokra vonatkozó, a „meglévő intézkedések” alapján összesített előrelátható eredmények a nyomonkövetési rendszerről szóló 525/2013/EU rendelet vagy a nemzeti energia- és klímatervek (amelyik frissebb) értelmében benyújtott ÜHG-előrejelzéseken alapulnak. 13 tagállam (AT, BE, CY, DK, EE, EL, HU, IE, LV, LT, LU, PL és SI) jelentett be 2020-ban aktualizált ÜHG-előrejelzéseket. Az összesített tervezett intézkedések a 2030-ra vonatkozó, „kiegészítő intézkedések” szerinti ÜHG-előrejelzéseken alapulnak a nemzeti energia- és klímatervekben szereplő közös kötelezettségvállalási ágazatok tekintetében. Ha a tagállamok 2020 márciusában a nyomonkövetési rendszerről szóló rendelet értelmében a frissebb nyilvántartási adatok figyelembevételével előrejelzéseket nyújtottak be, azok használatára került sor. Azon néhány tagállam esetében, amelyek vonatkozásában nem érhetők el a közös kötelezettségvállalási ágazatokra vonatkozó tervezett intézkedéseken alapuló előrejelzések (DK, NL, PT, RO, SE, SK), az alábbi „hiánypótlók” alkalmazására került sor: Dánia, Hollandia és Románia esetében ESR-célkitűzések, mert a nemzeti energia- és klímatervekben meghatározott célok az ESR-célkitűzések nemzeti teljesítését jelzik; nemzeti ESR-célkitűzések (Szlovákia), a nyomonkövetési rendszerről szóló rendelet értelmében 2019-ben benyújtott, kiegészítő intézkedéseken alapuló előrejelzések (Portugália). Svédország esetében a meglévő intézkedéseken alapuló, 2019 márciusában benyújtott előrejelzések; azóta sor került egyes intézkedések végrehajtására vagy megtervezésére az ESR-ágazatokra vonatkozó legalább 50 %-os nemzeti csökkentési célkitűzés elérése érdekében, ami csak a 2021. márciusi aktualizált előrejelzésekben fog tükröződni. Bulgária esetében megjegyzendő, hogy a meglévő intézkedéseken alapuló előrejelzések alacsonyabb kibocsátással számolnak, mint a kiegészítő intézkedéseken alapuló előrejelzések. Ennek egyik oka az, hogy ezek az előrejelzések eltérő modellezési gyakorlatokból származnak: a meglévő intézkedéseken alapuló előrejelzések a nyomonkövetési rendszerről szóló rendelet értelmében 2019-ben benyújtott előrejelzéseken, a kiegészítő intézkedéseken alapuló előrejelzések pedig a végleges nemzeti energia- és klímaterveken alapulnak. A közös kötelezettségvállalási határozat értelmében használt és a kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentumban (például SWD(2018) 453) közzétett 2005. bázisévi értékek használatára került sor, kivéve, ha a nemzeti energia- és klímatervekben elérhetők a frissebb jegyzékeken alapuló aktualizált tagállami értékek.
Ezzel az általános bevezetéssel egy időben elérhetővé válik a 2021. évi általános költségvetés második tervezetének szakaszonkénti részletes ismertetése valamennyi nyelvi változatban az EUR-Lexen ( http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-hu.htm ).





TARTALOMJEGYZÉK

1. Introduction

2. The multiannual financial framework and the Second 2021 draft budget

2.1. Ceilings of the multiannual financial framework for the 2021 budget

2.2. Overview of the second 2021 draft budget

3. Key elements of the second draft budget proposal

3.1. Horizontal issues

3.2. General approach for commitment appropriations

3.2.1. Heading 1 – Single Market, Innovation and Digital

3.2.2. Heading 2a – Economic, social and territorial Cohesion

3.2.3. Heading 2b – Resilience and Values

3.2.4. Heading 3 – Natural Resources and Environment

3.2.5. Heading 4 – Migration and Border Management

3.2.6. Heading 5 – Security and Defence

3.2.7. Heading 6 – Neighbourhood and the World

3.2.8. Heading 7 – European Public Administration

3.2.9. Thematic special instruments: EGF and SEAR
EURÓPAI BIZOTTSÁG

Brüsszel, 19.4.2021.

COM(2021) 141 final/2

CORRIGENDUM



This document corrects document COM(2021)141 final of 25.03.2021



Concerns all language versions.



It concerns linguistic errors and wrong references in the footnotes.



The text shall read as follows:



A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK EMPTY

AZ ÖKOLÓGIAI TERMELÉS FEJLESZTÉSÉRE IRÁNYULÓ CSELEKVÉSI TERVRŐL

{SWD(2021) 65 final}
I.Azon irányelvek és kerethatározatok listája, amelyek tekintetében kötelezettségszegési eljárás van folyamatban:

Kötelezettségszegési eljárás van folyamatban a következők ellen:

– 2 tagállam (IT, EL), prümi keret (átültetési határidők: 2009. augusztus 26. és 2011. augusztus 26.).

-1 tagállam (BE), kerethatározat az igazságügyi szakértők akkreditálásáról (átültetési határidő: 2016. május 30.).

-21 tagállam (mindegyik tagállam CY, IE, DK, FR, LT és NL kivételével), irányelv a gyermekek szexuális bántalmazása elleni küzdelemről (átültetési határidő: 2013.12.18.).

-10 tagállam (AT, BE, BG, CZ, EE, IT, LU, PL, SE, SI), irányelv az információs rendszerek elleni támadásokról (átültetési határidő: 2015.9.4.).

-1 tagállam (LU), a befagyasztásról és elkobzásról szóló irányelv (átültetési határidő: 2016.10.4.).

-4 tagállam (AT, ES, FR, IT), a piaci visszaélésekről szóló irányelv (átültetési határidő: 2016.7.3.).

-5 tagállam (SK, DE, RO, PT, LU), a pénzmosás elleni küzdelemről szóló 4. irányelv (átültetési határidő: 2017.6.16.).

-2 tagállam (DE, ES), a bűnüldözésben érvényesítendő adatvédelemről szóló irányelv (átültetési határidő: 2018.5.6.).

-1 tagállam (SI), az uniós utas-nyilvántartási adatállományról szóló irányelv (átültetési határidő: 2018.5.25.).

-25 tagállam (mindegyik tagállam IT és HR kivételével), valamint az Egyesült Királyság, irányelv a fegyverek megszerzésének és tartásának ellenőrzéséről (tűzfegyverekről szóló irányelv) (átültetési határidők: 2018.9.14. és 2019.12.14.). Összesen 42 kötelezettségszegési eljárás van folyamatban a két határidőre vonatkozóan.

-5 tagállam (AT, FI, IE, PT, SI) az (EU) 2017/2103 irányelv esetében, 1 tagállam (IE) pedig az (EU) 2019/369 felhatalmazáson alapuló irányelv esetében, az új pszichoaktív anyagokra vonatkozó jogalkotási csomag (átültetési határidő: 2018.11.23.).

-2 tagállam (AT, IE), irányelv az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalás ellen büntetőjogi eszközökkel folytatott küzdelemről (átültetési határidő: 2019.7.6.).

-16 tagállam (IE, PL, NL, ES, HU, AT, LU, EL, BE, SI, SK, RO, PT, CY, EE, CZ) és az Egyesült Királyság, a pénzmosás elleni küzdelemről szóló 5. irányelv (átültetési határidő: 2020.1.10.).

-10 tagállam (IT, LU, ES, EL, RO, CY, BE, AT, SE, DE), irányelv a pénzmosás ellen folytatott küzdelemről (átültetési határidő: 2020.12.3.).

-4 tagállam (LU, PL, SE, PT), irányelv a terrorizmus elleni küzdelemről (átültetési határidő: 2018.9.8.).

-18 tagállam (AT, BE, BG, CY, CZ, DE, EL, ES, FI, HR, HU, IE, IT, LU, PL, RO, SE, SI) és az Egyesült Királyság, végrehajtási irányelv a tűzfegyverek megjelölésére vonatkozó műszaki leírások megállapításáról (átültetési határidő: 2020.1.17.).
EURÓPAI BIZOTTSÁG

Brüsszel, 6.7.2021

COM(2021) 287 final/2

CORRIGENDUM

This document corrects document COM(2021) 287 final of 7.6.2021.

Concerns the Hungarian language version.

Figure 1 of the Report has been corrected.

The text shall read as follows:

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK

a biocid termékek forgalmazásáról és felhasználásáról szóló 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról

(Text with EEA relevance)

{SWD(2021) 128 final}
Az alap befektetési referenciaértékét az uralkodó piaci környezet alapos modellezésével határozták meg. A befektetési referenciaérték célja, hogy a jelenlegi környezetben is biztosítsa az alacsony kockázat, a stabilitás és a hozammaximálás (veszteségminimalizálás) legjobb kombinációját. A befektetési referenciaértéket a számvitelért felelős tisztviselő hagyta jóvá 2020 szeptemberében, utótesztelésen, érzékenységelemzésen és stressztesztelésen alapuló szigorú validálást követően.

A közös tartalékalap optimalizált stratégiai referenciaértéke 3,4 évre szól, mely a mögöttes szakpolitikai eszközök dinamikájára, nevezetesen a beáramlások és a különböző komponensek tartaléklehívásainak időprofiljára vonatkozó feltételezéseken alapul. A kockázati szint korlátozott: a portfóliót egyéves időszakban érő veszteségek várható maximális összege nem lépheti túl a teljes portfólió 2 %-át magas (95 %-os) megbízhatósági szint mellett. A referenciaérték alapján az éves szinten várható abszolút hozam –0,35 % és +0,05 % között mozog, a közepes becslés –0,15 %.

A javasolt befektetési stratégia konzervatív, korlátozottan kockázatvállaló portfólióra optimalizált hozamszintet kínál, amely gyakorlatilag megvalósítható az uralkodó piaci körülmények között anélkül, hogy indokolatlan befektetési kockázatokat kellene vállalni.

A közös tartalékalap befektetési politikája: fókuszban a környezeti, társadalmi és irányítási (ESG) tényezők

Az eszközkezelési iránymutatás kiemelt helyet szentel az ESG-politikának az alapban tartott eszközök kiválasztása és kezelése során. Először is, az eszközök kiválasztására vonatkozó ESG-kritériumok magukban foglalják az eszközök negatív és pozitív átvilágítását, amivel biztosítható az összhang az európai zöld megállapodásról szóló bizottsági kezdeményezésekkel és a kapcsolódó olyan ESG-célkitűzésekkel, mint a fenntartható finanszírozás és a szociális méltányosság erősítése. A negatív átvilágítási kritériumok kizárják például a befektetések köréből a nemzetközi egyezmények által tiltott lőszerek vagy fegyverek gyártásával és kereskedelmével kapcsolatos tevékenységeket vagy a szerencsejátékokat, ha az említett tevékenységből származó jövedelem meghaladja a befektetést befogadó bevételének 25 %-át. Másodszor, a pozitív átvilágítási megközelítés értelmében előnyben kell részesíteni az ESG-jelöléssel ellátott kötvényeket a nem ESG-kötvényekkel szemben, amennyiben ez a kiválasztás összeegyeztethető a befektetési folyamat általános szempontjaival. Ennek eredményeként a Bizottság által kezelt jelenlegi portfóliók már most markáns ESG-lábnyommal rendelkeznek, például 2020 végén az ESBA eszközeinek mintegy 9 %-át fektették be ESG-jelöléssel ellátott értékpapírokba. A már most markáns ESG-lábnyom megőrzése és elmélyítése szükségessé teszi a piacok folyamatos nyomon követését és elemzését, a piac mélységének és a kereskedésre rendelkezésre álló volumen értékelését.
INDOKOLÁS

1.A JAVASLAT HÁTTERE

•A javaslat indokai és céljai

„A biztonságos és tartós újranyitáshoz vezető közös út” című közlemény (COM(2021)129) felvázolta, hogy a Bizottság folytatni kívánja az (EU) 2020/912 tanácsi ajánlásban az EU-ba irányuló, nem alapvetően szükséges utazások korlátozásának esetleges feloldására vonatkozóan meghatározott megközelítést annak érdekében, hogy azt a folyamatosan alakuló helyzetnek megfelelően kiigazíthassa.

A harmadik országok járványügyi helyzetének fejleményei jelenleg heterogén képet mutatnak.

Egyfelől a figyelmet érdemlő variánsok és az aggodalomra okot adó variánsok egyes régiókban és harmadik országokban történő megjelenése és terjedése továbbra is aggodalomra ad okot. Ahhoz, hogy minimalizálható legyen az ilyen variánsoknak a magas kockázatú területekről az EU+ térségbe való bejutása és terjedése, továbbra is elengedhetetlenek az erőteljes intézkedések, amelyek az utazást a minimálisra csökkentik és csak minden lehetséges biztosíték mellett engedélyezik. A helyzet változékonyságára való tekintettel elengedhetetlen az is, hogy képesek legyünk gyorsan reagálni a kockázatokra, és e javaslat „vészfékmechanizmust” hoz létre, hogy segítséget nyújtson a tagállamoknak az említett variánsok terjedésének megelőzésére vagy korlátozására irányuló legjobb intézkedések meghatározása, valamint egy összehangolt megközelítés biztosítása során.

Másfelől a Covid19 elleni oltási kampányok harmadik országokban zajló előrehaladása és a vírus terjedésének korlátozása tekintetében ezt követően jelentkező kedvező hatás azt mutatja, hogy van lehetőség az utazási korlátozások enyhítésére, különösen a már beoltott személyek esetében. Ilyen értelemben a jelen javaslat célja a harmadik országokból kiinduló utazás biztonságos módon történő, fokozatos újraindítása, különös tekintettel a nyári szezonra és az üzleti utakra, ösztönözve ezáltal az európai gazdaság helyreállítását. A digitális zöldigazolványról szóló rendelet elfogadása megteremti annak alapját egy bizottsági végrehajtási jogi aktus révén, hogy a harmadik országok oltási igazolványait digitális zöldigazolványként lehessen kezelni, vagy ilyen igazolványokat lehessen kiadni a harmadik országokban beoltott személyek számára.
A Bizottság számos csatornán keresztül már most is magas színvonalú tájékoztatást nyújt az uniós költségvetés végrehajtásáról. Ennek egyik jelentős példája a kohéziós politikai alapok fő weboldala, a Kohéziós Alap nyíltadat-platformja . A platform átfogó adatokat és felhasználóbarát megjelenítéseket biztosít a 2014–2020-as európai strukturális és beruházási alapok keretében megvalósuló beruházásfinanszírozásról és eredményekről, és a tervek szerint ezt a 2021–2027-es programokra is kiterjesztik. A platform megkapta az ombudsman által a nyílt közigazgatás kiválóságáért első alkalommal odaítélt díjat.
Bevezetés

A tengerentúli társulási határozat meghatározza a tengerentúli országok és területek (TOT-ok), a velük kapcsolatban álló tagállamok és az Európai Unió közötti kapcsolatok jogi keretét. Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) szerint a tengerentúli társulási határozat célja a TOT-ok fenntartható fejlődésének támogatása és az Unió értékeinek szélesebb körű, globális előmozdítása.

Az Unió főként az Európai Fejlesztési Alap (a továbbiakban: EFA) keretében nyújt pénzügyi támogatást a TOT-oknak. Erre a célra a 2014–2020 közötti programozási időszakra vonatkozó 11. EFA keretében 364,5 millió EUR-t irányoztak elő.

A tengerentúli társulási határozat 91. cikkének megfelelően ez a jelentés a 2020. év folyamán a 11. EFA keretében a TOT-oknak nyújtott támogatás végrehajtása terén elért eredményekről nyújt áttekintést.

Az Egyesült Királyság 2020. január 31-én az EU és az Egyesült Királyság közötti, kilépésről rendelkező megállapodás feltételeit követve – a 2020. december 31-ig tartó átmeneti időszakot is beleértve – harmadik országgá vált. Általánosságban elmondható, hogy az átmeneti időszak alatt az uniós jogot továbbra is alkalmazták, azzal a kivétellel, hogy az Egyesült Királyság már nem vett részt az EU intézményi felépítésében. Ez a korábbi 12 egyesült királysági TOT-ot is érintette, mivel a kilépésről rendelkező megállapodás 3. cikke e) pontjának területi hatálya kiterjed az EUMSZ II. mellékletében szereplő egyesült királysági TOT-okra is.

A kilépésről rendelkező megállapodás 152. cikkének (1) bekezdésével összhangban 2020. január 31. után az Egyesült Királyság továbbra is részes fele a jelenlegi EFA-nak és valamennyi korábbi, még nem lezárt EFA-nak, azok lezárásáig. A kilépésről rendelkező megállapodás 152. cikkének (3) bekezdése értelmében az Egyesült Királyság TOT-jai „részesülnek a 11. EFA és a korábbi EFA-k keretében nyújtott támogatásokból, azok lezárásáig”.

A brexit hatása intézményi szinten érezhető volt. Az új jogi formáció azt jelentette, hogy az Egyesült Királyság TOT-jai már nem vehettek részt a társulás intézményi keretében, amelyet a tengerentúli társulási határozatnak a társuláson belüli párbeszéd elveiről és alkalmairól (éves TOT–EU fórum, rendszeres háromoldalú ülések és konkrét ágazatokkal foglalkozó ad hoc munkacsoportok) szóló 14. cikke határoz meg.

A 11. EFA TOT-ok számára elkülönített pénzügyi erőforrásai

A 11. EFA TOT-ok számára elkülönített forrásainak felosztása a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozóan a tengerentúli társulási határozat 2. melléklete alapján a következő:
·A Németország és Hollandia közötti Interreg határokon átnyúló együttműködési program keretében indított „SEREH – Emmen-Haren intelligens energiarégiója” elnevezésű projekt már most is vezető szerepet tölt be. A projekt keretében decentralizált, határokon átnyúló villamosenergia- és energiapiacot fejlesztenek ki, és más határrégiók is építhetnek majd a projekt megállapításaira és ajánlásaira. ·Egy „b-solutions” tanácsadási eset feltárta, hogy a CO2 határokon átnyúló (NL–BE) szállítása hogyan használható fel erőforrásként a North Sea Port területén zajló ipari folyamatokhoz.
4.A fogyasztóknak nyújtott tájékoztatás minősége

A fogyasztók körében végzett felmérés rámutatott arra, hogy a származási ország fontos szempont a sertés-, baromfi-, juh- és kecskehús vásárlásakor. A legtöbb fogyasztó hajlamos a hazai húst előnyben részesíteni, mivel úgy véli, hogy a saját országában előállított hús biztonságosabb vagy jobb minőségű, és a címkén található információkkal való elégedettség szintje általában magas volt.

A felmérés azonban arról számolt be, hogy az „állattartás helye” és a „származás” kifejezések kevéssé ismertek. A fogyasztók többsége hajlamos az „állattartás helye” kifejezést úgy értelmezni, hogy az állat egész életét az adott országban töltötte, vagy az adott ország az állat születése szerinti ország. Egyes fogyasztók ezért valószínűleg úgy érzik, hogy (véletlenül) félrevezetik őket a címkézéssel a tartási időszak tekintetében. Ez elsősorban az egyértelmű kommunikáció és a konkrét ismeretek hiányának tudható be, nem pedig magának a rendeletnek.

5.A belső kereskedelemre gyakorolt hatások

Az EU-n belüli kereskedelemre és a piacok tagállami hatáskörbe történő esetleges visszahelyezésére gyakorolt lehetséges hatások vizsgálata érdekében elemezték a rendelet hatálybalépése előtti és utáni kereskedelmi forgalmat. Az élő állatok és a hús Unión belüli jelenlegi kereskedelmi forgalma a rendelet hatálybalépését követően nem változott jelentősen, és ennek két fő oka lehet:

-az érintett ágazatokban az élő állatokat olyan életkorban importálják, amely nem befolyásolja a címkén az állattartási helyére vonatkozó végleges jelölést,

-a kiskereskedelmi szakaszban értékesített, belföldről származó hús piaci részesedése már a rendelet hatálybalépése előtt is magas volt.

6.Kézzel fogható és nem kézzel fogható előnyök

A rendelet hatálybalépéséből származó előnyöket illetően a megkérdezett gazdasági szereplők több mint fele nem számolt be a rendelet végrehajtásából származó konkrét kézzelfogható előnyökről; a sertéshúságazat néhány piaci szereplője csak néhány tagállamban (Írország, Görögország, Németország, Dánia) számolt be a belföldi piacra jutás kismértékű növekedéséről, de ez nem vezetett magasabb termelői árakhoz. Más tagállamok gazdasági szereplői nem számoltak be a belföldi piac dinamikájában bekövetkezett változásokról. A nem kézzelfogható előnyök közül az átláthatóság növekedéséről, és ebből következően a fogyasztói bizalom növekedéséről számoltak be a leginkább.

3.2.A rendelet összhangja más szabályokkal és rendeletekkel

A rendelet fő célkitűzése, hogy a fogyasztók egyértelmű, pontos és érdemi tájékoztatást kapjanak a friss, hűtött és fagyasztott sertés-, juh-, kecske- és baromfihús származásáról, továbbá kapcsolódik a fogyasztók élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatásáról szóló 1169/2011/EU rendelet célkitűzéseihez.
Más kezdeményezések a papíriparban, az acéliparban és az építőiparban, valamint a textil-, ruha-, bőr- és cipőiparban, az ezekre a területekre vonatkozó uniós stratégiákkal összhangban támogatták a készségfejlesztést és a munkaerő-felvételt.

2.4D. célkitűzés: A vállalkozói készség és a vállalkozói kultúra előmozdítása

A COSME-rendelet előírja, hogy a teljes költségvetés 2,5 %-át a vállalkozói készség és a vállalkozói kultúra előmozdítására kell fordítani.

2017-ben 11,7 millió EUR-t különítettek el erre a célkitűzésre, amelynek 77 %-át a fiatal vállalkozóknak szóló Erasmus programra fordították.

Erasmus fiatal vállalkozóknak

Ez a program lehetővé teszi a potenciális vagy újonnan létrehozott vállalkozók számára, hogy együttműködjenek egy, a COSME programban részt vevő másik ország tapasztalt vállalkozójával. 2017-ben és 2018-ban 32 projektre került sor (10 egyedi támogatási megállapodás és két pályázati felhívás révén), amelyek keretében 1 000-1 500 kezdő vállalkozó lépett kapcsolatba tapasztaltabb vállalkozókkal. A cserekapcsolatokat a résztvevők több mint 90 %-a sikeresnek ítélte. A sikertörténetek és beszámolók a következő címen érhetők el: www.erasmus-entrepreneurs.eu

Szociális gazdaság

A Bizottság támogatta „A szociális megfontolások előmozdítása a szociális vállalkozások közbeszerzési eljárásaiban” elnevezésű fellépést, nemcsak abból a célból, hogy egyenlő versenyfeltételeket teremtsenek a szociális gazdaságban működő vállalkozások számára annak érdekében, hogy hatékonyan és tisztességesen versenyezhessenek az egységes piacon, hanem arra tekintettel is, hogy növeljék a szociális gazdaság ökoszisztémájának politikai láthatóságát, mivel az Európa-szerte kulcsfontosságú a foglalkoztatás és a társadalmi kohézió szempontjából.

Az Európai Unió Kiadóhivatalánál elérhető „ Vásárlás társadalmi hatásért – Helyes gyakorlat az EU-ban (Buying for social impact - Good practice from around the EU) ” című kiadvány 12 uniós ország 22 bevált gyakorlatát mutatja be, beleértve a közbeszerzési eljárásokra (13 példa), valamint a szakpolitikai kezdeményezésekre és támogatási struktúrákra (9 példa) vonatkozó bevált gyakorlatokat.