A görög hatóságok által bemutatott cselekvési terv a tanácsi ajánláshoz kapcsolódik, ugyanakkor adott esetben a Bizottság ajánlására is támaszkodik. Felvázolja a már megvalósult, valamint az említett ajánlások végrehajtása céljából tervezett korrekciós intézkedéseket.

„A schengeni rendszer helyreállítása – ütemterv” című bizottsági közlemény ismertette a fentiekben vázolt eljárást és az eddig megtett lépéseket. Rámutatott továbbá, hogy ha a migrációs nyomás és a külső határellenőrzés súlyos hiányosságai május 12-ét követően is fennállnak, a Bizottság a Schengeni határ-ellenőrzési kódex 26. cikkének (2) bekezdése alapján köteles lesz javasolni a Tanácsnak a belső határellenőrzésekre vonatkozó összehangolt uniós megközelítés mindaddig történő alkalmazását, amíg a külső határok ellenőrzése terén fennálló strukturális hiányosságokat mérséklik, illetve orvosolják. A Bizottság megerősíti, hogy készen áll erre a lehetőségre, és szükség esetén késedelem nélkül fog cselekedni.

Mivel Görögországban folyamatosan változik a helyzet, tekintetbe vették az olyan új fejleményeket is, mint például az EU–Törökország közös cselekvési terv vonatkozó részeinek végrehajtása, valamint az uniós fogadóállomások koncepciójának görögországi végrehajtása és működése, amiről a Bizottság eredményjelentései is rendszeresen beszámolnak. Ennek megfelelően a mostani jelentés a jelenleg rendelkezésre álló tények alapján értékeli a görög hatóságok által bemutatott cselekvési terv alkalmasságát, és nem érinti a görög hatóságok által készített második jelentést, amelyet a rendelet 16. cikkének (4) bekezdésével összhangban kell benyújtani.

E közlemény bemutatja az értékelő jelentésben azonosított súlyos hiányosságok kezelését célzó, a görög hatóságok által 2016. március 12-én előterjesztett cselekvési terv alkalmasságáról készült bizottsági értékelést. Az értékelés figyelembe veszi a Schengeni határ-ellenőrzési kódex 19b. cikke szerinti bizottsági ajánlás végrehajtásáról szóló első eredményjelentést is, amelyet Görögország 2016. március 12-én a cselekvési tervvel együtt benyújtott a Bizottságnak.

Az 1053/2013/EU rendelet (a továbbiakban: a rendelet) létrehozza a schengeni vívmányok alkalmazását ellenőrző értékelési és monitoringmechanizmust. E mechanizmus keretében a tagállamok és a Frontex szakértőit tömörítő, Bizottság által vezetett csoportok rendszeres – bejelentett vagy bejelentés nélküli – értékelő látogatásokat tesznek. Minden látogatásról schengeni értékelő jelentés készül. Amennyiben a jelentés hiányosságokat állapít meg a külső határok igazgatása terén, a Tanács a Bizottság javaslata alapján ajánlásokat fogad el a végrehajtandó korrekciós intézkedésekről. A külső határok igazgatása terén mutatkozó súlyos hiányosságok esetén a Bizottság emellett bizonyos konkrét lépések megtételét is javasolhatja az érintett tagállamnak, a tanácsi ajánlásnak való megfelelés biztosítása céljából (a Schengeni határ-ellenőrzési kódex 19b. cikke).

A Tanács ajánlása 49 pontot sorolt fel, amelyek a regisztrációs eljárást, a határőrizetet, a kockázatelemzéseket, a nemzetközi együttműködést, a humánerőforrást és képzést, a határforgalom-ellenőrzési eljárásokat, valamint az infrastruktúrát és a berendezéseket érintik. A Tanács ezen túlmenően általánosabb értelemben javasolta Görögországnak a megfelelő intézkedések meghozatalát annak érdekében, hogy Görögország valamennyi külső határán a schengeni vívmányoknak megfelelően történjen a külső határok ellenőrzése, és így ne kerüljön veszélybe a schengeni térség működése.

A Tanács rámutatott, hogy az azonosítási és regisztrációs eljárás megfelelő működése, valamint a megfelelő befogadási feltételek elengedhetetlenül szükségesek, hiszen a más tagállamokba irányuló másodlagos migrációs mozgások a schengeni térség egészének működésére nézve kockázatot jelentenek, és emiatt már több tagállam is visszaállította a határellenőrzést belső határain. A Tanács ezért kiemelte annak jelentőségét, hogy minden azonosított hiányosságot a lehető legrövidebb időn belül orvosoljanak, és e tekintetben részletesen kifejtette a konkrét ajánlások végrehajtására vonatkozó prioritásokat.

Ami a görög hatóságok által előterjesztett cselekvési terv alkalmasságát illeti a javasolt intézkedések tartalma, ütemezése és finanszírozása tekintetében, a Bizottság számos intézkedés vonatkozásában részletesebb ismertetést és/vagy pontosítást tart szükségesnek, hogy lehetővé váljon a javasolt intézkedések időben történő nyomon követésének és végrehajtásának megfelelő értékelése és ellenőrzése. Ezek az elemek ahhoz is nélkülözhetetlenek, hogy a rendelet 16. cikkének (6) bekezdése értelmében a Bizottság teljes körű tájékoztatást nyújthasson az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

E közlemény 3. fejezete áttekintést ad azon korrekciós intézkedésekről, amelyek tartalmát tekintve a Bizottságnak további információkra vagy pontosításra van szüksége.

Általánosságban a különféle intézkedések végrehajtásának ütemezését, finanszírozását és a kapcsolódó felelősségeket illetően a Bizottság az alábbi átfogó megállapításokat fogalmazta meg.

Ütemezés

Több intézkedés időpontjára vonatkozóan a „folyamatban” megjegyzést tüntették fel, amely nem kielégítő. A nyomon követés céljából valamennyi javasolt intézkedéshez pontos időkeretnek kell társulnia, különösen ami a felszerelések vásárlását (12. és 38. intézkedés), a különleges rendszerek kidolgozását (1–9. intézkedés, amennyiben az intézkedés összefügg a migránsok adatainak feltérképezését szolgáló új rendszer létrehozásával, továbbá a 12., 15., 35. és 48. intézkedés), az infrastruktúra közösségi vívmányokkal való összeegyeztetését (36. intézkedés), valamint a tervezett képzési tevékenységeket (19., 20. és 29. intézkedés) érintő intézkedéseket illeti.

Felelősség

A görög hatóságok által előterjesztett cselekvési terv bizonyos intézkedések összefüggésében nem tartalmaz elegendő információt a végrehajtásért, illetve a végrehajtás nyomon követéséért felelős hatóságokról. A cselekvési tervet ki kell egészíteni a cselekvési terv átfogó végrehajtásáért, illetve az egyes intézkedések végrehajtásáért felelős hatóságokra vonatkozó információkkal, továbbá az intézkedések végrehajtásához kapcsolódó esetleges nemzeti nyomonkövetési mechanizmusokra vonatkozó bővebb tájékoztatással.

Finanszírozás

A görög hatóságok által előterjesztett cselekvési terv – annak ellenére, hogy nem tartalmaz világos és átfogó finanszírozási tervet – arra enged következtetni, hogy több kulcsfontosságú intézkedés végrehajtása, illetve tervezett végrehajtása a Belső Biztonsági Alapból származó, a görög nemzeti program és a sürgősségi segély keretében nyújtott támogatás igénybevételével történik. Görögországnak további erőfeszítést kell tennie annak biztosítása érdekében, hogy az uniós finanszírozási eszközök – főként a Belső Biztonsági Alap nemzeti programja – keretében kapott jelentős összegek felhasználása időben, hatékonyan és rugalmasan történjen. Ehhez további sürgős kiigazításokra van szükség a programot és annak irányítási struktúráját illetően, hogy a programok végrehajtása maradéktalanul kielégítse a jelenlegi szükségleteket.

A Belső Biztonsági Alap határokra és vízumokra irányuló eszközét létrehozó rendelet 12. cikkével összhangban a Bizottság a tanácsi ajánlás elfogadása óta folyamatosan kapcsolatban van a görög hatóságokkal, hogy közösen feltérképezzék az azonosított hiányosságok kezelésének és a szükséges intézkedések finanszírozásának legmegfelelőbb módjait.

Kulcsfontosságú, hogy a görög hatóságok minden további késedelem nélkül megkezdjék a Belső Biztonsági Alap keretében kidolgozott görög nemzeti program teljes körű végrehajtását. Eddig már két előfinanszírozási kifizetést folyósítottak (2015 szeptemberében és 2016 februárjában), amelyek összesen mintegy 25 millió EUR-t tesznek ki. Ez közvetlen relevanciával bír a tanácsi ajánlás végrehajtása szempontjából, hiszen egyes intézkedések közvetlenül az azonosított szükségleteket elégítik ki. Ebben a vonatkozásban egyértelmű példa az integrált tengerfelügyeleti rendszer kifejlesztése, ami a görög parti őrség számára nyújtott finanszírozás első számú prioritása (az EUROSUR-re vonatkozó 1. nemzeti célkitűzés keretében). A Görögország által korábban szolgáltatott információk szerint a projekt költsége nagyjából 60 millió EUR-ra becsülhető, amelyből 75 %-ot a Belső Biztonsági Alap nemzeti programja keretében fognak társfinanszírozni.

Ebben az összefüggésben Görögország számára tanácsos úgy ütemezni a finanszírozást, hogy 2016-ban és 2017-ben a források zöme főként a 2. és a 3. konkrét célkitűzésre (Határok, illetve Operatív támogatás–Határok) irányuljon. Ez konkrétan úgy valósítható meg, hogy előrehozzák a tengerfelügyeleti berendezésekkel kapcsolatos, eredetileg 2018-ra tervezett lényeges beruházásokat.

A nemzeti programban előirányzott intézkedések némelyike kevésbé sürgős, ezért Görögországnak azt a lehetőséget is meg kell fontolnia, hogy – akár a nemzeti program formális felülvizsgálata révén – átértékelje a nemzeti program egyes intézkedéseinek prioritási sorrendjét. A prioritások felülvizsgálata során arra kell törekedni, hogy fokozzák a legsürgetőbb szükségletek kielégítését célzó intézkedésekre kijelölt juttatásokat, így biztosítva az azonosított hiányosságok kezeléséhez szükséges intézkedések időben történő, hatékony és megfelelő végrehajtását.

A Belső Biztonsági Alap nemzeti programjára szánt források előreütemezése és a prioritások átrendezése nyomán Görögországnak ritkábban – vagy egyáltalán nem – kellene eseti alapú sürgősségi segélyért folyamodnia, amely megközelítés meglehetősen kockázatos a bizonytalansági tényezők és a hosszú távú tervezés hiánya miatt. Ez a megközelítés fenntarthatatlan. Egy új szemlélet szintén hozzájárulna a támogatott intézkedések teljes mértékű komplementaritásának és következetességének biztosításához, valamint a finanszírozásban tapasztalható átfedések és hézagok kiküszöböléséhez.

Egyes intézkedések Belső Biztonsági Alap keretében történő finanszírozása szorosan összefügg azzal a támogatással, amelyet más szereplők nyújthatnak Görögországnak a korrekciós intézkedések végrehajtásának előmozdítása céljából. A Bizottság felismerte, hogy a külső határok védelme terén Görögország által tapasztalt nehézségek az Európai Unió egészére hatással vannak, és „A schengeni rendszer helyreállítása – ütemterv” című közleményében is rámutatott, hogy a többi tagállamnak, az uniós ügynökségeknek és a Bizottságnak is támogatnia kell Görögországot a Tanács és a Bizottság által megfogalmazott ajánlások végrehajtása terén . A Bizottság ebből a megfontolásból felkérte Görögországot, hogy a cselekvési terven kívül egy világos „igényfelmérést” is terjesszen elő, amely lehetővé teszi a többi tagállam, az uniós ügynökségek és a Bizottság számára, hogy időben nyújtsanak célirányos támogatást Görögországnak. Görögország 2016. március 18-án bemutatta az EU és Törökország közötti megállapodás kapcsán készített, visszatérésre vonatkozó igényfelmérést, mindazonáltal a Bizottság azt szorgalmazza, hogy a görög hatóságok egy részletes és átfogó, a tanácsi és a bizottsági ajánlásokban említett valamennyi területet felölelő igényfelméréssel egészítsék ki azt.

3. Részletes értékelés

Az alábbi korrekciós intézkedések tekintetében a Bizottság úgy véli, hogy további információra és/vagy pontosításra van szükség a görög hatóságok által bemutatott cselekvési terv alkalmasságának értékeléséhez.

3.1. Regisztrációs eljárás