HU 
 
 
AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK VÉLEMÉNYE 
(2010. április 13.) 
a hitelintézetekr ől és a pénzügyi vállalkozásokról szóló törvénynek a pénzügyi piac további 
stabilizálását szolgáló intézkedések bevezetését érint ő módosításáról 
(CON/2010/31) 
 Bevezetés és jogalap
 
2010. március 11-én a Magyar Pénzügyminisztérium fe lkérte az Európai Központi Bankot („EKB”), hogy 
alkosson véleményt a hitelintézetekr ől és a pénzügyi vállalkozásokról szóló törvény1 („Hpt.”) és a 
Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletér ől („PSZÁF”) szóló törvény2 módosításáról szóló 
törvénytervezetr ől (a továbbiakban: törvénytervezet). 
Az EKB-nak a vélemény meghozatalára szo lgáló hatásköre az Európai Unió m űködéséről szóló szerz ődés 
127. cikkének (4) bekezdésén és a 282. cikkének (5 ) bekezdésén, valamint a nemzeti hatóságoknak az 
Európai Központi Bankkal a jogszabálytervezetekr ől folytatott konzultációjáról szóló, 1998. június 29-i 
98/415/EK tanácsi határozat3 2. cikke (1) bekezdésének harmadik és hatodik francia bekezdésén alapul, 
mivel a törvénytervezet a Magyar Nemzeti Bankkal („ MNB”) valamint a pénzügyi intézmények és piacok 
stabilitását lényegesen befolyásoló szabályokkal kap csolatos rendelkezéseket tartalmaz. Az Európai 
Központi Bank eljárási szabályzatának 17.5. cikke els ő mondatával összhangban a Kormányzótanács 
fogadta el ezt a véleményt. 
 1.  A törvénytervezet célja 
1.1.  A törvénytervezet megalkotását a pénzügyi válság, különösen pedig a lehetséges rendszerszint ű 
kockázatok megel őzésének szükségessége motiválta, ezáltal fenntartva a nemzeti pénzügyi 
rendszerbe vetett bizalmat, fokozva annak stabilitását és fizet őképességét is. A kulcsfontosságú 
banki szolgáltatások zavartalan m űködésének biztosítása fontos a befektet ői bizalom fenntartása 
szempontjából, ezzel egyidej űleg egyensúlyt kell teremteni az egyes intézmények és a közösség 
érdekei között is. A Magyar Kormány már kor ábban is tett lépéseket a pénzügyi piacok 
stabilizálása érdekében
4. A törvénytervezet rendelkezései a fe lügyeleti keretrendszert azáltal 
                                                 
1  1996. évi CXII törvény, kihirdetve: Magyar Közlöny 1996/109 (XII. 12.) 
2  2007. évi CXXXV. törvény, Magyar Közlöny 2007/162 (XI. 28.) 
3  HL L 189., 1998.7.3., 42. o. 
4  A Magyar Kormány által hozott kor ábbi stabilizációs inté zkedések vonatkozásában lásd a CON/2009/28 és 
CON/2008/81 EKB vélemény t. Valamennyi EKB vélemény elérhet ő az EKB honlapján: www.ecb.europa.eu. 
2 kívánják meger ősíteni, hogy a PSZÁF-ot a válságmegel őzés és válságkezelés területén szélesebb 
hatáskörrel ruházzák fel. 
1.2. A fenti el őzményeket figyelembe véve a törvénytervezet a PSZÁF felügyeleti és válságkezel ő 
hatáskörét terjeszti ki, többek között a következ ők tekintetében: i. a pénzintézetekre vonatkozó 
helyreállítási terv; ii. a felügyeleti biztos esetle ges kijelölése, valamint annak feladatai; iii. a 
pénzügyi nehézségekkel küzd ő pénzintézetek esetében alkalmazható eljárások, többek között 
például az eszközöknek és kötelezettségeknek a hitelintézett ől történő átvétele, valamint egy 
különleges célú gazdasági társaság, az „áthi daló hitelintézet” kormánydöntésen alapuló 
létrehozatalának a lehet ősége; iv. alapvet ő értékelési szabályok és eljárások az eszközök és 
kötelezettségek átvételi értékének meghatározása ér dekében; v. a hitelintézet kártalanításának 
szabályai és feltételei; vi. a PSZÁF egyes döntéseivel kapcsolatos esetleges j ogorvoslatok, valamint 
vii. egyes eljárási határid ők.  
1.3. A törvénytervezet olyan min őségi és mennyiségi határértékeket határoz meg, amelyek a nehéz 
helyzetbe került pénzügyi intézmény helyzetének súlyosságától függ ően a PSZÁF egyre 
erőteljesebb beavatkozását lehet ővé tevő hatásköreit váltják ki. A Hpt. 151. §-ának tervezett új (4) 
bekezdésében különösen a pénzügyi közvetít őrendszer stabilitásának fenntartása, valamint a 
betétesek és számlatulajdonosok érdekeinek a védelme, továbbá a társadalmi költségek 
minimalizálása érdekében a PSZÁF-nak szükség es, illetve kivételes intézkedéseket kell 
alkalmaznia az alábbi feltételek együttes teljesülé se esetén: i. a hitelintézet tulajdonosai a PSZÁF-
al vagy a felügyeleti biztossal nem m űködnek együtt; ii. a hitelintézet a kötelezettségeit várhatóan 
nem fogja tudni teljesíteni; iii. a hitelintézet fizet ésképtelenné válása veszélyeztetné a pénzügyi 
rendszer stabilitását, valamint iv. a PSZÁF eg yéb intézkedései nem vezettek eredményre.  
1.4. Ezen túlmen ően a törvénytervezet olyan jogi keretrendszert teremt meg, melynek alapján a PSZÁF 
jogosult lesz a rendszerszint ű jelentőséggel bíró hitelintézet mérlegében szerepl ő eszközöket és 
követeléseket egy másik hitelintézetnek vagy  az állam kizárólagos tulajdonában lév ő, a 2.2. 
pontban a kés őbbiekben kifejtettek szerint létrehozo tt áthidaló hitelintézetnek átadni. 
 2.  Általános észrevételek  2.1. A globális pénzügyi válsággal összefüggésben elfogadott nemzeti intézkedésekkel kapcsolatban a 
tagállamok kérésére az EKB már korábban is számos véleményt bocsátott ki. Az EKB felkéri a Pénzügyminisztériumot, hogy vegye figyelembe a más tagállamok hasonló jogszabálytervezeteivel 
kapcsolatban a közelmúltban elfogadott véleményekben foglalt észrevételeket
5, amelyek közül 
néhányat az alábbiakban ismétlünk meg. Az EKB hi vatkozni kíván továbbá az Ecofin Tanács által 
adott iránymutatásban6, valamint az euroövezeti államok államf ői által kiadott nyilatkozatban7 
                                                 
5  Lásd a CON/2009/34, a CON/2010/7 valamint a CON/2010/12 véleményt. 
6  Az Ecofin ülésén a tagállamok részére kiadott útmutatá ssal összefüggésben lásd „a pénzügyi válságra adott azonnali 
válaszok” cím ű, 2008. október 7-i Ecofin tanácsi következtetéseket, amelyek elérhet ők a Tanács honlapján: 
www.consilium.europa.eu 
3 foglaltak fontosságára is. Az EKB különösen hangsúlyozza, hogy az illetékes nemzeti hatóságok 
által a pénzügyi piacba vetett bizalom helyreá llítása érdekében alkalmazott bármely intézkedésnek 
összehangoltnak kell lennie, valamint a közös célok végrehajtására kell irányulnia, a többi 
tagállammal, valamint az uniós intézményekkel való szoros együttm űködés szellemében. Ezzel 
összefüggésben – a korábbi véleményeivel8 összhangban – az EKB általánosságban felhívja a 
figyelmet a hatósági hatáskörök alkalmazási körül ményeire és korlátaira vonatkozó átlátható és 
kiszámítható keretrendszer fontosságára. 
2.2. A törvénytervezet által jav asolt új jogszabályi keretrendszer értelmében a PSZÁF jogosult lesz a 
rendszerszint ű jelentőséggel bíró hitelintézet mérlegében szerepl ő eszközöket és követeléseket egy 
megfelelően működő, olyan hitelintézetnek átadni, amely lehet egy már m űködő másik hitelintézet 
vagy egy szervezetileg és pénzügyileg független, az állam kizárólagos tulajdonában álló és külön 
erre a meghatározott célra alapított áthidaló hite lintézet. Az áthidaló hitelintézet megalapítása 
abban az esetben tekinthet ő szükségesnek, amennyiben az adott id őpontban nem lenne olyan 
hitelintézet a piacon, amely át tudná venni a nehéz helyzetbe került hitelintézet eszközeit és 
követeléseit. Az EKB üdvözli a törvénytervezetben foglalt azon lehet őséget, hogy egy esetleges 
válsághelyzet megoldásaként a nehézségekkel küzd ő hitelintézet eszközeit és követeléseit egy 
áthidaló hitelintézetnek adják át. Az eurorendszer a Bizottságnak a válság kezelésére és feloldására 
szolgáló jöv őbeni uniós keretrendszer lehetséges irányvona lainak kezdeti elemz ésével kapcsolatban 
adott válaszában hangsúlyoz ta az ilyen válságkezel ő eszköz szükségességét a rendszerszint ű 
jelentőséggel bíró hitelintézetek alapvet ő fontosságú üzleti m űveletei folyamatosságának 
biztosítása érdekében9. Az áthidaló hitelintézet rendelkezésre állása elismerten része a 
válságkezelésre és –felszámolásra szolgáló nemzeti rendszerek nemzetközi és európai szinten kialakuló fokozott konvergenciája irányába mutató trendnek
10. A pénzügyi rendszerek fokozódó 
összefonódására, valamint a nehézségekkel küzd ő határokon átnyúló intézmények esetleges 
rendszerszint ű hatásának kezelését szolgáló intézked ések szükségességére figyelemmel az EKB 
hangsúlyozni kívánja, hogy szükség lehet a vál sághelyzet kezelésére és felszámolására szolgáló 
nemzeti jogi keretrendszer e setleges további, a határon átnyúló bankok tekintetében a 
válságkezelési és a fizetésképtelenségi eljárás ok koordinálása terén fe nnálló problémákkal 
foglalkozó jöv őbeni uniós szint ű szabályozási kezdeményezésekh ez való hozzáigazítására. 
2.3. Mindezen általános észrevételekre tekintettel,  valamint figyelembe véve az EKB és az uniós 
intézmények által korábban e tekintetben a dott útmutatást, az EKB a törvénytervezettel 
kapcsolatban az alábbi különös észrevételeket teszi.  
                                                                                                                                                             
7  A 2008. október 12-i nyilatkozat szövege elérhet ő a korábbi francia elnökség honlapján a következ ő címen: 
www.ue2008.fr.  
8  Lásd a CON/2009/62, valami nt a CON/2009/93 véleményt. 
9  Lásd az eurorendszernek „a banki ágazatban a ha tárokon átnyúló válságkeze lés európai uniós keretér ől” szóló, 2009. 
október 20-i bizottsági közleményben in dított nyilvános konzultációjában 2010. február 8-án adott válaszát. 
10  Lásd különösen a határon átnyúló bankrendezési csoport ( Cross-border Bank Resolution Group ) 2010. márciusi 
jelentésének és ajánlásainak végs ő változatát (elérhet ő a Nemzetközi Fizetések Ba nkja honlapján: www.bis.org), 
valamint az UNCITRAL által elf ogadott, a határon átnyúló fizeté sképtelenségi eljárásokról sz óló mintatörvény átültetési 
útmutatóját . 
4  
3. Különös megjegyzések 
3.1. Az MNB szerepe  
A Hpt. tervezett új 168/A. § (2) bekezdésében f oglalt rendelkezések értelmében a törvénytervezet 
megteremti az MNB közrem űködésének a feltételeit, amely a PSZÁF által kért szakhatósági 
állásfoglalás kiadására korlátozódik abban a kérdésben, hogy valamely hitelintézet fizetésképtelensége a tervezett új 151. § (4) be kezdés c) pontjában fogla ltak szerint esetlegesen 
veszélyeztetné-e a magyarországi pénzügyi rend szer stabilitását. Az EKB üdvözi az MNB pénzügyi 
stabilitás értékelésével kapcsolato s szakértelmének elismerését. Mindazonáltal az ilyen értékelés 
elvégzéséhez szükséges az egyes h itelintézetek helyzetére vonatkozó, gördülékeny információcsere 
megléte is. Az EKB hangsúlyozni kívánja, hog y az MNB által a rendezési program érdekében 
teljesítend ő feladatok ellátásakor minde nben meg kell felelni a Szerz ődésben foglalt 
kötelezettségeknek. Különösen elvárt az, hogy az MNB-nek a törvénytervezetben megállapított új 
feladata ne befolyásolja az MNB intézményi, m űködési és pénzügyi függetlenségét, sem pedig a 
Szerződés és a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmánya 
szerinti feladatai ellátását.  
3.2. Az eszközök átruházása  
A Hpt. tervezett új 168/A. §-ában foglaltak alap ján az áthidaló hitelintézet létrehozása kizárólag 
azokra az esetekre korlátozódik, amennyiben a hite lintézet pénzügyi nehézségeinek kezelését célzó 
egyéb válságkezelési intézkedés nem vezetett eredményre, és az a pénzügyi rendszer stabilitásának 
a megőrzése érdekében szükséges. Ez a szakasz nagy vonalakban fogalmazza meg az eszközök és 
kötelezettségek másik m űködő hitelintézetnek történ ő átadására vonatkozó ajánlattétel feltételeire 
vonatkozó szabályokat, mivel lehet ővé teszi, hogy az ajánlattétel részletes szabályainak 
meghatározásáról a PSZÁF egyedi határozatban rendelkezzen. A jogbiztonság megteremtése 
érdekében a törvénytervezetben az ajánlattétel alapvet ő szabályainak is meg kell jelenniük. Emellett 
a törvénytervezet nem határoz meg kritériumokat arra sem, hogy a már m űködő hitelintézetek 
milyen feltételek mellett jogosultak az eszköz öknek az ajánlattételi eljárás alapján történ ő 
átvételére. Az EKB üdvözölné az eszközöknek a már m űködő hitelintézeteknek történ ő átadására 
vonatkozó szabályok további pontosítását. 
Az EKB tanácsolja továbbá a törvénytervezet további rendelkezésekkel való kiegészítésének 
megfontolását annak érdekében, hogy biztosíto tt legyen az átvett tartozásokhoz kapcsolódó 
ügyfelek és a tartozásokat átvev ő hitelintézetek közötti jogviszony gö rdülékeny és gyors folytatása. 
3.3. Az átadott eszközök értékelése és a kártalanítás összege 
A Hpt. tervezett új 168/A. §-ának (7)-(9) bek ezdésében foglaltak alapján az átruházott eszközöket 
az átruházást megel őző napi áron kell értékelni. Ugyanez a szakasz az értékelés tekintetében is 
további követelményeket határoz meg. Az érté kelést különösen az eszközök és kötelezettségek 
5 könyv szerinti értékére is hatást gyakorló olyan újraértékelésnek kell tekinteni, amely az átadó 
hitelintézet eredményében is tükröz ődni fog.  
A Hpt. tervezett új 168/C. §-ában a tö rvénytervezet a kártalanítás feltételeir ől, valamint összegének 
meghatározásáról rendelkezik. Az összeg meghatá rozása tekintetében az értékelés feltételeinek 
átláthatósága kiemelked ő jelentőséggel bír. Ezzel összefüggésben tanácsos lehet annak további 
részletezése, hogy miként alakul az értékelés abban az esetben, ha az érintett eszközök esetében nem áll rendelkezésre érvényes piaci ár. Az EKB javasolja továbbá a törvénytervezetben a kártalanítás értékével kapc solatos jogorvoslati lehet őség bevezetését is. Az erre irányuló bírósági 
eljárásnak gyorsítottnak kell lennie annak érdekében, hogy elkerülhet ő legyen az eszközátruházás 
céljának meghiúsulása.  
3.4. Tulajdonjogok  
A Hpt. tervezett új 168/B. §-ának  (3) bekezdésében foglaltak érte lmében az áthidaló hitelintézet 
eszközvásárlását a központi költségvetésb ől fogják fedezni, továbbá a tervezett új 168/C. § (3) 
bekezdésében foglaltak szerint kártalanítás csak a bban az esetben jár, ha az átruházó hitelintézet 
saját tőkéje: i. a PSZÁF eszközátruházó határozatának következtében csökkent, valamint ii. ha az 
az átruházást megel őző napon pozitív volt. A kártalanításnak a Magyar Alkotmány tulajdonjogi 
rendelkezéseivel is összhangban kell lennie.  Az EKB megjegyzi, hogy minden ilyen 
kompenzációnak jogszabályi értele mben méltányosnak kell lennie. 
3.5. Az érintett hitelintézetek lehetséges felszá molása, illetve a tevéken ységük folytatása 
A törvénytervezet nem tartalmaz rendelkezéseket ar ra vonatkozóan, hogy az egyes eszközöknek és 
kötelezettségeknek a hitelintézet portfoliójából való eltávolítása után az átruházó hitelintézet tovább 
folytatja-e a tevékenységét vagy  pedig az átruházást követ ően felszámolásra kerül-e. Ezért az EKB 
javasolja ezzel kapcsolatban további re ndelkezéseknek a törvénytervezetbe történ ő felvételét, 
biztosítva azt, hogy amennyiben az átruházó hite lintézet tevékenységét tovább folytatja, úgy a 
tranzakcióit hatékony és eredményes üzletpolitikára,  valamint szilárd üzleti modellre alapozza. 
3.6. Az áthidaló hitelintézet jöv őbeni szerepe, m űködése és átmeneti jellege 
Az EKB ismételten hivatkozik annak biztosít ásának fontosságára, hogy az állam részvétele id őben 
az átszervezési intézkedések sikerességéh ez szükséges mértékben korlátozott legyen. A 
nehézségekkel küzd ő hitelintézetekt ől történő eszközelvonásnak olyan in tézkedésnek kell lennie, 
amely egyértelm űen meghatározott és kivételes körülmények között alkalmazható. Az EKB 
véleménye szerint szükséges azt biztosítani, hogy ilyen intézkedést csak végs ő eszközként 
alkalmazzanak, valamint hogy az egyenl ő versenyfeltételekben okoz ott zavarok a legkisebbek 
legyenek, és hogy az állam szerepe id őben korlátozott legyen. A fen tiekre tekintettel az EKB 
megjegyzi, hogy a törvényterv ezet a Hpt. tervezett új 168/A. §- ában a PSZÁF javaslata alapján 
általános jelleggel alkalmazható intézkedésként teszi lehet ővé az áthidaló hitelintézetnek az egyéb 
intézkedések eredménytelensége esetén történ ő megalapítását, azonban nem határozza meg a 
hitelintézet m űködésének lehetséges végs ő időpontját. Mivel az áthidaló hitelintézet m űködési 
6 idejének tükröznie kell az eszközök mennyiségét és jellegét, különösképpen pedig azok lejárati 
struktúráját, az EKB üdvözölne a törvénytervezetben az áthidaló hitelintézet m űködésére 
vonatkozó, általánosan megfogalmazott kivonulási  stratégiát, amely az állami szerepvállalás 
időleges jellegének biztosítása érdekében – az átadott eszközök és kötelezettségek értékének 
megőrzése mellett – az áthidaló hitelintézet m űködését például id őben vagy a piaci feltételek 
alakulásának függvényében korlátozná. 
3.7. Eljárási kérdések 
Az EKB-nak tudomása van arról, hogy a törvénytervezet olyan id őpontban került a Magyar 
Országgy űlés elé benyújtásra, amikor a jogalkotók azt már nem tudták részletesen megvitatni, 
mivel a magyarországi országgy űlési választások miatt az Országgy űlés működése befejez ődött. Az 
EKB emlékeztetni kívánja a konzultáló hatóságot  a 98/415/EK tanácsi határozattal kapcsolatos 
útmutatóban foglaltakra, különösen pedig arra, hogy az EKB-val történ ő konzultációs kötelezettség 
az olyan jogszabálytervezet további lényegi mó dosításaira is kiterjed, amelyet az EKB-nak 
korábban már véleményadásra beterjesztettek. 
 
Ezt a véleményt közzéteszik az EKB honlapján.    
Kelt Frankfurt am Mainban, 2010. április 13-án. 
[aláírás] 
 
az EKB elnöke 
Jean-Claude TRICHET