2009
A CIVIL SZEREPLŐK  KÖZÖSSÉGI 
FEJLESZTÉSI EGYÜTTMŰKÖDÉSBE TÖRTÉNŐ BEVONÁSÁNAK  
BIZOTTSÁG ÁLTALI IRÁNYÍTÁSAEURÓPAI 
SZÁMVEVŐSZÉK
4. sz. különjelentésAZ EURÓPAI SZÁMVEVŐSZÉK EZEN KÜLÖNJELENTÉSE AZT VIZSGÁLJA, 
HOGY AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG HOGYAN GONDOSKODIK A CIVIL SZEREPLŐKNEK A FEJLESZTÉSI EGYÜTTMŰKÖDÉSBE TÖRTÉNŐ BEVONÁSÁRÓL, TEKINTETTEL EZEN UTÓBBIAK SZEREPÉRE A  SZAKPOLITIKAI PÁRBESZÉDBEN ÉS A FEJLESZTÉSI PROJEKTEK VÉGREHAJTÁSÁBAN.
A JELENTÉS MEGÁLLAPÍTJA, HOGY A BIZOTTSÁGI IRÁNYÍTÁS ÉS 
ELJÁRÁSOK BIZONYOS VONATKOZÁSAIT JAVÍTANI KELL. MEGFOGALMAZ 
TOVÁBBÁ EGY SOR AJÁNLÁST A KÖVETKEZŐK BIZTOSÍTÁSA  ÉRDEKÉBEN: A CIVIL SZEREPLŐKNEK A FEJLESZTÉSI EGYÜTTMŰKÖDÉSI FOLYAMATBA VALÓ BEVONÁSA VÁLJON EREDMÉNYESEBBÉ, AZ ÁLTALUK VÉGREHAJTOTT TEVÉKENYSÉGEK LEGYENEK RELEVÁNSAK ÉS VALÓSÍTSÁK MEG A TERVEZETT EREDMÉNYEKET, VALAMINT AZ ARRA LEGINKÁBB RÁSZORULÓ CIVIL SZEREPLŐK RÉSZESÜLJENEK NAGYOBB MÉRTÉKŰ KAPACITÁSBŐVÍTÉSBEN.
EURÓPAI SZÁMVEVŐSZÉK
HU
QJ-AB-09-004-HU-C
ISBN 978-92-9207-279-7
ISSN 1831-0893
Hogyan lehet hozzájutni az EU kiadványaihoz?
Térítés ellenében hozzáférhető kiadványok:
• az EU-könyvesbolt (EU Bookshop) útján (http://bookshop.europa.eu);• könyvkereskedőjétől a könyv címe, kiadója és/vagy ISBN száma alapján;•  közvetlenül értékesítési ügynökeinktől. Elérhetőségeik megtalálhatóak 
a http://bookshop.europa.eu honlapon, vagy lekérdezhetőek a +352 2929-42758 faxszámra küldött üzeneten keresztül.
Ingyenes kiadványok:• az EU-könyvesbolt útján (http://bookshop.europa.eu);•  az Európai Bizottság képviseleteitől és küldöttségeitől. Elérhetőségeik 
megtalálhatóak a http://ec.europa.eu honlapon, vagy lekérdezhetőek a +352 2929-42758 faxszámra küldött üzeneten keresztül.
A CIVIL SZEREPLŐK 
KÖZÖSSÉGI FEJLESZTÉSI EGYÜTTMŰKÖDÉSBE TÖRTÉNŐ BEVONÁSÁNAK BIZOTTSÁG ÁLTALI IRÁNYÍTÁSA4   2009.   sz. különjelentés
EURÓPAI SZÁMVEVŐSZÉK(az EK-Szerződés 248. cikke (4) bekezdésének második albekezdése szerint)
4/2009. sz. különjelentés – A civil szereplők közösségi fejlesztési együttműködésbe történő bevonásának Bizottság általi irányí tása2
EURÓPAI SZÁMVEVŐSZÉK
12, rue Alcide De Gasperi
L–1615 Luxembourg
Tel.: +352 4398-45410
Fax: +352 4398-46430
E-mail:  euraud@eca.europa.eu
Internet: http://www.eca.europa.eu
4   2009.   sz. különjelentés
Jelentős mennyiségű további információt talál az Európai Unióról az interneten.
Az információk az Europa szerveren, a következő címen állnak rendelkezésre: http://europa.eu
Katalógusinformáció a kiadvány végén található.Luxembourg: Az Európai Közösségek Hivatalos Kiadványainak Hivatala, 2009ISBN 978-92-9207-279-7
© Európai Közösségek, 2009
A sokszorosítás a forrás megnevezésével engedélyezett.
Printed in Belgium
4/2009. sz. különjelentés – A civil szereplők közösségi fejlesztési együttműködésbe történő bevonásának Bizottság általi irányí tása3
TARTALOMJEGYZÉK
Bekezdések
  RÖVIDÍTÉSEK
I–VII  ÖSSZEFOGLALÓ
1–12  BEVEZETÉS
1–4   AZ ELLENŐRZÉS HÁTTERE
5–6   KÖLTSÉGVETÉSI VOLUMEN
7–9   A JOGI KERETRENDSZER
10–12   ALAPVETŐ DOKUMENTUMOK
10  EURÓPAI KONSZENZUS A FEJLESZTÉSI POLITIKÁRÓL11–12  KÖZLEMÉNYEK ÉS IRÁNYMUTATÁSOK
13–17   AZ ELLENŐRZÉS HATÓKÖRE ÉS MÓDSZEREI
18–83  ÉSZREVÉTELEK
18–35   MEGFELELŐEN GONDOSKODIK-E A BIZOTTSÁG A CIVIL SZEREPLŐK FEJLESZTÉSI EGYÜTTMŰKÖDÉSI FOLYAMATBA 
VALÓ EREDMÉNYES BEVONÁSÁRÓL?
20–29  AZ ORSZÁGOS STRATÉGIAI DOKUMENTUMOK ELKÉSZÍTÉSE
30–35  TEMATIKUS PROGRAM FEJLESZTÉSBEN RÉSZT VEVŐ CIVIL SZEREPLŐKNEK ÉS HELYI HATÓSÁGOKNAK
36–68   HATÉKONYAN BIZTOSÍTJÁK-E A BIZOTTSÁG IRÁNYÍTÁSI RENDSZEREI, HOGY A CIVIL SZEREPLŐK RELEVÁNS 
TEVÉKENYSÉGEKET FOLYTASSANAK, AMELYEK VÁRHATÓAN MEGHOZZÁK A TERVEZETT EREDMÉNYEKET?
37–41   KIVÁLASZTÁSI ELJÁRÁSOK
42–50 FELÜGYELETI ÉS KONTROLLELJÁRÁSOK
51–62  MONITORING, BELEÉRTVE AZ ESZKÖZÖKET ÉS A CIVIL SZEREPLŐK TEVÉKENYSÉGEINÉL AZ EREDMÉNYESSÉG ÉRTÉKELÉSÉT
63–68  KILÁTÁSOK A FENNTARTHATÓSÁGRA VONATKOZÓAN
69–83   MEGFELELŐEN GONDOSKODIK-E A BIZOTTSÁG A CIVIL SZEREPLŐK KAPACITÁSAINAK BŐVÍTÉSÉRŐL?
70–74  A CIVIL SZEREPLŐK KAPACITÁSBŐVÍTÉSÉRE IRÁNYULÓ STRATÉGIA
75–83  A CIVIL SZEREPLŐK KAPACITÁSBŐVÍTÉSÉVEL KAPCSOLATOS PROGRAMOK
84–92   KÖVETKEZTETÉSEK ÉS AJÁNLÁSOK
 I. MELLÉKLET – A CIVIL SZEREPLŐKKEL KÖTÖTT SZERZŐDÉSEK ÖSSZEGE
 II. MELLÉKLET – A COTONOUI MEGÁLLAPODÁS CIVIL SZEREPLŐKHÖZ KAPCSOLÓDÓ FŐBB RENDELKEZÉSEI
 III. MELLÉKLET – AZ ELLENŐRZÖTT PROGRAMOK, PROJEKTEK ÉS HELYI AJÁNLATTÉTELI FELHÍVÁSOK LISTÁJA
 IV. MELLÉKLET – A FEJLESZTÉSI EGYÜTTMŰKÖDÉS HELYSZÍNEN ELLENŐRZÖTT SZEREPLŐI
 A BIZOTTSÁG VÁLASZAI
4/2009. sz. különjelentés – A civil szereplők közösségi fejlesztési együttműködésbe történő bevonásának Bizottság általi irányí tása
4/2009. sz. különjelentés – A civil szereplők közösségi fejlesztési együttműködésbe történő bevonásának Bizottság általi irányí tása5
RÖVIDÍTÉSEK
AKCS : Afrikai, karibi és csendes-óceáni (államok csoportja)
ALA : Ázsia(i) és Latin-Amerika(i)
CONCORD : Segélyezési és Fejlesztési Civil Szervezetek Európai Szövetsége
CRIS : Közös RELEX információs rendszer (számítógépes alkalmazás)
CSO : Civil társadalmi szervezet
CSP : Országos stratégiai dokumentum
DCI : Fejlesztési együttműködési eszköz
Déli civil : A kedvezményezett országok (a déli államok) civil szereplői szereplők
EFA : Európai Fejlesztési Alapok
EIDHR : Európai kezdeményezés a demokráciáért és az emberi jogokért
EK: Európai Közösség
ENGO : Európai civil szervezet
ENPI : Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz
EU: Európai Unió
EuropeAid : Az Európai Bizottság Együttműködési Hivatala
Logframe : Logikai keretmátrix
NGO : Civil szervezet
NSA : Civil szereplő
PADOR : Potenciális pályázók adatainak online regisztrációja (számítógépes alkalmazás)
RELEX : Külkapcsolati Főigazgatóság
A BIZOTTSÁG 
VÁLASZAI
4/2009. sz. különjelentés – A civil szereplők közösségi fejlesztési együttműködésbe történő bevonásának Bizottság általi irányí tása6
ÖSSZEFOGLALÓ
I.
A „civil szereplők” kifejezés e jelentésben  
a társadalom azon részére utal, amely sem 
a magánszektorhoz, sem az államhoz nem  
tartozik, ideértve a civil szervezeteket1 is.  
Az AKCS-államokkal aláírt Cotonoui Meg-
állapodás és az uniós jogszabályok a civil  szereplők számára a fejlesztési együttműkö-
dés, különösen a szakpolitikai párbeszédben 
való részvétel és a projektek végrehajtása  
terén többféle feladatot határoznak meg.  A kapacitásbővítési támogatás e feladataik ellátásában kívánja segíteni a civil szerep-
lőket. A civil szereplők számára közvetlenül nyújtott uniós pénzeszközök 2007-ben közel 915 millió eurót tettek ki, ez a fejlődő orszá-goknak (az általános költségvetésből és az 
EFA-ból) nyújtott összes támogatás 10%-a.
II.
A Számvevőszék ellenőrzése a civil szerep-
lők két fő feladatát vizsgálta, és arra kereste 
a választ, hogy a Bizottság:
megfelelően gondoskodott-e a civil sze- –
replők fejlesztési együttműködési folya-matba való eredményes bevonásáról;
hatékony irányítási rendszerekkel ren- –
delkezik-e annak biztosítására, hogy  
a civil szereplők releváns tevékenysége-ket hajtsanak végre, amelyek várhatóan 
meghozzák a tervezett eredményeket;
megfelelően gondoskodik-e a civil sze- –
replők kapacitásainak bővítéséről.
1 A Cotonoui Megállapodásban a civil szereplők definíciója 
a magánszektorra is kiterjed. Ez a jelentés azonban 
a fejlesztési együttműködési eszköz (DCI – Az Európai 
Parlament és a Tanács 2006. december 18-i 1905/2006/EK 
rendelete a fejlesztési együttműködés finanszírozási eszközének létrehozásáról [HL L 378., 2006.12.27., 41. o.]) 
fogalomhasználatát veszi át, amely a nyereségérdekelt 
szerveket kizárja. A szervezettípusokról részletesebb 
lista a fejlesztési együttműködési eszköz 24. cikkének 
(2) bekezdésében található. Noha a civil szervezetek 
tipikus jellemzőit illetően széles körű egyetértés uralkodik, 
egységes definíció nem áll rendelkezésre (munkadefiníciókat mind az Egyesült Nemzetek Szervezete, mind a Világbank 
tesz közzé), erre azonban az ellenőrzés elvégzéséhez nem is 
volt szükség, hasznosabb ugyanis a fejlesztésben részt vevő 
civil szereplők tágabb fogalmát alkalmazni (amely lefedi 
a civil társadalom egészének felel meg).
A BIZOTTSÁG 
VÁLASZAI
4/2009. sz. különjelentés – A civil szereplők közösségi fejlesztési együttműködésbe történő bevonásának Bizottság általi irányí tása7
III.
A Számvevőszék megállapította, hogy bár  
a Bizottság megpróbálkozott a civil szerep-
lők fejlesztési együttműködési folyamatba  
való bevonásával, ez a bevonás korlátozott 
maradt, és nem azonos azzal a folyamatos és 
strukturált párbeszéddel, amelyet az uniós jogszabályok és a Bizottság iránymutatásai 
előirányoztak (lásd: 18–35. bekezdés).
IV.
A Bizottság irányítási rendszerei általában  biztosítják, hogy a civil szereplők által vég-
rehajtott projektek relevánsak legyenek, és lehetőleg megvalósítsák a várt eredménye-ket. Az ajánlattételi felhívásokhoz alkalma-zott eljárás azonban nem mindig biztosítja 
a projektterv időben történő befejezését,  
a civil szereplők pedig nem kapnak elegendő útmutatást a pénzügyi szabályok gyakor-
lati alkalmazásához, valamint az eljárások  
értelmezésében és alkalmazásában követ-
kezetlenségek tapasztalhatók. Hiányzik  
a megfelelő monitoring, és a fenntartható-
ság esélyei – részben a rövid projektidőszak 
miatt – gyengék (lásd: 36–68. bekezdés).
V.
A legtöbb AKCS-országban a kapacitásbő-
vítési programokat egy stratégia részeként 
dolgozzák ki, és végrehajtásuk a Cotonoui  Megállapodásnak megfelelően a partner-
kormányokkal együttműködésben történik. 
Ez a megközelítés azonban jelentősen eltér 
az ázsiai és latin-amerikai kedvezménye-
zett országokban alkalmazottól, amelyhez  
még nem alakítottak ki stratégiát (lásd:  
69–74. bekezdés).
VI.
A kedvezményezett országokban a kapacitás-
bővítési programok első fordulója tökéletesen 
megfelelt a civil szereplők igényeinek. A prog-ramok azonban nem tudták teljesen kiaknázni 
a bennük rejlő lehetőségeket, főként azért, 
mert az irányítási eljárások késedelmekhez 
vezettek, ami rontotta a hatékonyság és  a fenntarthatóság esélyeit. A programokat az a belső ellentmondás is jellemzi, hogy az 
arra leginkább rászoruló civil szereplők kapa-citásbővítését egy olyan eljárás (ajánlattételi 
felhívások) útján támogatják, amelyet a leg-
jobban teljesítő civil szereplők kiválasztásá-
hoz alakítottak ki (lásd: 75–83. bekezdés).ÖSSZEFOGLALÓ
VII.
A jelentés fő javaslatai szerint a Bizottság:
erősítse meg a civil szereplők fejlesztési  –
együttműködési folyamatokba történő  
bevonását, és biztosítson további irány-
mutatásokat az erre vonatkozó eljárások-kal kapcsolatban;
folytassa az ajánlattételi felhívások javí- –
tására vonatkozó, már folyamatban lévő intézkedéseket;
alkalmazza célzottabban a delegá- –
ciók útján történő monitoringot és  támogatást;
a teljesítménymutatók tekintetében   –
mind a delegáció, mind pedig a civil sze-replők személyzete részére biztosítson  
megfelelő iránymutatást;
a fenntarthatóság javítása érdekében   –
a civil szereplőkkel való munka kapcsán 
fontolja meg többféle eszköz (és nem  
csak projektek) alkalmazását;
dolgozzon ki stratégiát az ALA-országok  –
civil szereplőinek kapacitásbővítéséhez, 
és vizsgálja felül az AKCS-, illetve az  
ALA-országokban alkalmazott megkö-zelítés közötti eltéréseket;
fontolja meg, milyen további módsze- –
rekkel valósíthatná meg a kapacitás-
bővítési szakpolitika céljait; ideértve  
például a partnerségi megállapodáso-
kat, a többoldalú adományozói finan-szírozást és a helyi szintű szervezetek  
jobb elérése érdekében a lépcsőzetes  támogatásokat.
4/2009. sz. különjelentés – A civil szereplők közösségi fejlesztési együttműködésbe történő bevonásának Bizottság általi irányí tása8
BEVEZETÉS
AZ ELLENŐRZÉS HÁTTERE
 1.  A fejlesztési együttműködési uniós megközelítése a nemzetközi konszen-
zus alakulásának megfelelően az utóbbi évtizedben számos változáson 
ment át mind a szakpolitika, mind a finanszírozás tekintetében. Az uniós 
szakpolitika ma különböző mértékben ugyan, de számos partnert érint, 
amelyek szerepköre és paraméterei fokozatosan változtak. A Bizottság 
egyre inkább partnerség keretében működik együtt a szervezetek széles körével, köztük civil szereplőkkel vagy azok képviselőivel.
 2.  A „civil szereplők” kifejezés a társadalom mindazon részére utal, amely 
nem tartozik sem a magánszektorhoz, sem az államhoz. A fejlesztési 
együttműködés területén a civil szereplők közé tartoznak a civil és a közösségi székhelyű szervezetek, a mezőgazdasági termelők egye-
sületei, az üzleti vagy szakmai szövetségek, a környezetvédelmi cso-
portok, az egyetemek, a szakszervezetek, a kereskedelmi kamarák és 
az alapítványok, valamint az egyházak és vallási csoportok. A civil  
szereplők kifejezést gyakran a civil társadalmi szervezetek szinoni-
májaként használják, és ez a jelentés is ilyen értelemben alkalmazza 
(lásd az 1. lábjegyzetet az összefoglalóban). Régebben a civil szer-vezetek, különösen az európai civil szervezetek voltak az EU legfőbb 
civil partnerei
2. Napjainkban azonban nagy hangsúly helyeződik arra, 
hogy a partner vagy kedvezményezett országból vonjanak be civil  
szereplőket (gyakori elnevezésük: „déli civil szereplők”).
 3.  A civil szereplők az uniós fejlesztési együttműködés egészét tekintve szá-
mos funkciót tölthetnek be, a két fő feladatuk ezek közül az alábbi:
szakpolitikai párbeszéd, ideértve a kormányokkal és adományo- a) 
zókkal szembeni összes képviseleti, érdekvédelmi és felügyeleti funkciót;
a szegények számára közvetlen előnyöket nyújtó fejlesztési prog- b) 
ramok és projektek végrehajtása.
 4.  A jogszabályok elsősorban a következő három módon irányozzák elő 
a Bizottság számára a civil szereplőkkel való együttműködést: a fej-
lesztési együttműködésébe való bevonásuk révén a szakpolitikai  párbeszédben betöltött szerepük erősítése; civil szereplők által vég-
rehajtott fejlesztési programok és projektek finanszírozása; valamint főként a déli civil szereplők esetében kapacitásbővítési támogatás  nyújtása
3 annak érdekében, hogy ezek a fenti két feladat mindegyi-
két el tudják látni. A decentralizációs folyamat következtében a civil 
szereplőkkel létesített kapcsolatokban jelenleg a bizottsági delegá-
ciók játszanak vezető szerepet, ők irányítják az érintett programok és projektek (szám szerint számítva) körülbelül 80%-át.2 Ennek egyik fő oka az volt, 
hogy az európai civil szervezetek 
jobb kapacitással rendelkeztek 
a bizottsági követelmények 
kielégítéséhez, mint 
a kedvezményezett országok civil szereplői, amelyekből korábban 
meglehetősen kevés volt, és azok 
is gyengék voltak.
3 A kapacitásfejlesztés az 
a folyamat, amely során emberek 
és szervezetek megteremtik, illetve növelik az arra való képességüket, 
hogy feladatokat lássanak el 
és outputokat hozzanak létre, 
valamint hogy meghatározzanak 
és megoldjanak problémákat, és 
idővel megalapozott döntéseket 
hozzanak.
1 000
800600400200
0
2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007
4/2009. sz. különjelentés – A civil szereplők közösségi fejlesztési együttműködésbe történő bevonásának Bizottság általi irányí tása9
4 Lásd: 52. bekezdés.
5 Nem tartoznak tehát ide 
a humanitárius és a gyorssegélyek (lásd:  
REF _Ref213125836 \r \h 17. bekezdés), 
illetve a nemzetközi szervezeteknek 
nyújtott támogatások (ezek 
a szervezetek végül civil szervezeteket vagy szereplőket is alkalmazhatnak az 
intézkedések végrehajtásához).
6 A tematikus programok olyan 
konkrét témájú vagy típusú fejlesztési tevékenységek, amelyekről 
a jogszabályok külön rendelkeznek, 
és amelyek programozása a földrajzi 
programoktól függetlenül történik. 
Idetartoznak: a humán és szociális 
fejlesztés, a környezetvédelem és 
a természeti erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodás (ideértve 
az energiagazdálkodást, a civil 
szereplőket és a helyi hatóságokat), 
az élelmezésbiztonság, valamint 
a migráció és a menekültügy.
7 A földrajzi programok a fejlesztési 
tevékenységek területén földrajzi alapon 
meghatározott partnerországokkal és 
-régiókkal folytatott együttműködésre terjednek ki.KÖLTSÉGVETÉSI VOLUMEN
 5.  A civil szereplőkön keresztül kihelyezett közösségi pénzeszközök áram-
lását nehéz nyomon követni, mivel a Bizottság nem rendelkezik rész-
letes adatokkal4. Az utóbbi évtizedben azonban fokozatosan nőttek 
azok a fejlesztési támogatások, amelyeket a civil szereplők közve-
títő nélkül, közvetlenül kaptak5, és ezek összege 2007-ben elérte az 
általános költségvetés és az Európai Fejlesztési Alap (EFA) fejlődő  országoknak szánt összes támogatásainak közel 10%-át (lásd: 1. ábra  
és I. melléklet ).
 6.  A civil szereplőknek nyújtott közösségi támogatást hagyományosan főként 
a tematikus költségvetési sorok6, kisebb mértékben pedig a földrajzi 
költségvetési sorok7 és az EFA révén finanszírozzák ( I. melléklet ).  
A finanszírozás fő forrása a „Társfinanszírozás civil szervezetekkel” 
(Co-financing with NGOs ) program volt (eredetileg csak az európai civil 
szervezetekre korlátozva), amelynek összege az 1976-os alapításkori 
2,5 millió euróról az 1990-es évek közepére körülbelül évi 200 mil-
lió euróra emelkedett, 2007-ben 23%-át téve ki a civil szereplőknek 
nyújtott teljes bizottsági finanszírozásnak.
A CIVIL SZEREPLŐKNEK FOLYÓSÍTOTT KIFIZETÉSEK 
ALAKULÁSA* A 2000–2007-OS IDŐSZAK ALATT1. ÁBRA
* Közvetlenül kifizetett uniós támogatások, amelyek első címzettjei fejlesztéssel foglalkozó civil szereplők.
Forrás: a Bizottsági szolgálatai.ÉvMillió EUR
Összesen EFA Költségvetés
4/2009. sz. különjelentés – A civil szereplők közösségi fejlesztési együttműködésbe történő bevonásának Bizottság általi irányí tása10
A JOGI KERETRENDSZER
 7.  A Bizottság (társfinanszírozási eljárások keretében) évek óta támogatja az 
európai civil szervezetek saját kezdeményezéseit, és az uniós támoga-
tások végrehajtásába is bevonja őket. A fejlődő országok érdekeltségi 
területein a műveletek európai civil szervezetekkel való társfinanszí-
rozásának szabályait az 1658/98/EK tanácsi rendelet8 fektette le.
 8.  Az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok esetében a 2000 júniusá-
ban aláírt Cotonoui Megállapodás az EU és a civil szereplők közötti kapcsolatot jelentősen átalakította. Az AKCS-országok és az Európai Közösség jogilag elkötelezte magát arra, hogy a civil szereplőket az együttműködési folyamat valamennyi szakaszába (kialakítás, végre-hajtás, felülvizsgálat és értékelés) bevonja, valamint pénzeszközöket biztosít annak érdekében, hogy a civil szereplők megerősíthessék  kapacitásaikat, és ezáltal betölthessék új, partneri szerepüket a fej-lesztési együttműködésben (lásd: II. melléklet ).
 9.  A többi ország esetében a fejlesztési együttműködési eszköz9 és −  
a 2007 januárjában a meglévő jogszabályok helyébe lépő − Európai 
Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz (ENPI)10 fogalmaz  
meg konkrét rendelkezéseket a civil szereplőknek a fejlesztésben  
betöltött szerepével kapcsolatban. A fejlesztési együttműködési esz-köz a fejlesztésben érdekelt civil szereplőkre és helyi hatóságokra  
vonatkozóan új tematikus programot is tartalmaz, amely elsősorban 
a kapacitásaik bővítését tűzi ki célul (és a korábbi „Társfinanszírozás 
civil szervezetekkel” program helyébe lép – lásd: 6. bekezdés).8 HL L 213., 1998.7.30., 1. o.
9 1905/2006/EK rendelet.
10 Az Európai Parlament és 
a Tanács 2006. október 24-i 1638/2006/EK rendelete az 
Európai Szomszédsági és 
Partnerségi Támogatási Eszköz 
létrehozására vonatkozó általános 
rendelkezések meghatározásáról 
(HL L 310., 2006.11.9., 1. o.).
„EURÓPAI KONSZENZUS A FEJLESZTÉSI POLITIKÁRÓL” – 
A CIVIL TÁRSADALOM RÉSZVÉTELE
„Az EU támogatja valamennyi érdekelt fél széles körű szerepvállalását az egyes országok fejlesztésében, és minden tár-
sadalmi réteget arra ösztönöz, hogy vegyen ebben részt. A civil társadalom, ideértve a gazdasági és szociális partnereket, 
például a szakszervezeteket, a munkáltatói szervezeteket, valamint a magánszektort, illetve – különösen a partnerorszá-
gokban – a civil szervezetek és más civil szereplők alapvető szerepet játszanak a demokrácia, a társadalmi igazságosság 
és az emberi jogok előmozdításában. Az EU további támogatást nyújt a civil szereplők kapacitásának megerősítéséhez annak érdekében, hogy nagyobb súllyal vehessenek részt a fejlesztési folyamatban, és fokozódjon a politikai, társadalmi 
és gazdasági párbeszéd. Az EU elismeri az európai civil társadalom szerepének fontosságát is; ezért a fejlesztés terén különös fi  gyelmet fordít majd az uniós polgároknak szóló oktatási és fi  gyelemfelhívó tevékenységekre.”1. HÁTTÉRMAGYARÁZAT
4/2009. sz. különjelentés – A civil szereplők közösségi fejlesztési együttműködésbe történő bevonásának Bizottság általi irányí tása11
ALAPVETŐ DOKUMENTUMOK
EURÓPAI KONSZENZUS A FEJLESZTÉSI POLITIKÁRÓL
 10.  2005 decemberében az Unió az „Európai konszenzus a fejlesztési politi-
káról” című nyilatkozattal magas szintű politikai állásfoglalást tett, 
amelyben elismerte és megerősítette azt az elvet, hogy a civil sze-replők vegyenek részt az országok fejlesztésében, és kötelezettséget 
vállalt arra, hogy e szerepkörük betöltése érdekében támogatja a civil szereplők kapacitásainak bővítését
11.
KÖZLEMÉNYEK ÉS IRÁNYMUTATÁSOK
 11.  2003 májusában a Tanács alapelveket12 fogadott el, amelyek betartása 
révén a bizottsági szolgálatoknak gondoskodniuk kell arról, hogy  
a civil szereplőkkel folytatott konzultáció, illetve az ezen szereplők 
általi részvétel megfelelő szintű legyen:
Bátorítani kell a civil szereplők részvételét a nemzeti fejlesztési a) 
stratégia, illetve a szegénységre vonatkozó stratégiai dokumen-
tumok országos hatóságok általi elkészítésében.
A civil szereplőkkel a programozási folyamat teljes ideje alatt  b) 
rendszeresen konzultálni kell.
A konzultációkban minden érdekelt területnek képviseltetnie kell c) 
magát.
A civil szereplőknek időben világos és átfogó tájékoztatást kell d) 
kapniuk, hogy felkészülhessenek, és ezáltal eredményesen vehes-
senek részt.
A kapacitásbővítés elengedhetetlen ahhoz, hogy a civil szereplők e) 
konstruktív szerepet tölthessenek be a fejlesztési folyamatban.
Javítani kell a koordinációt a tagállamokkal és más adományozókkal. f) 
Az EK továbbra is ösztönözze a civil szereplőket az együttműködési g) 
projektek és programok végrehajtásában való részvételre.
Az EK őrizze meg a civil szereplőkkel mint végrehajtó partnerekkel és h) 
mint a saját kezdeményezéseik kivitelezőivel fennálló kapcsolatait.
 12.  2004 novemberében a Bizottság az összes delegációja számára irány-
mutatásokat adott ki a civil szereplők fejlesztési folyamatba történő 
bevonásához, kiegészítve ezzel az AKCS-delegációk számára korábban 
kiadott iránymutatásokat. Ezek az iránymutatások a 2007–2013-as  
országos stratégiai dokumentumokra vonatkoznak.11 A 2. bekezdésben foglaltaknak 
megfelelően a civil szereplők 
kifejezés itt a civil társadalom szinonimájaként szerepel.
12 Az alapelvek megtalálhatók 
a civil szereplőknek az EK 
fejlesztési politikájában való 
részvételét tárgyaló bizottsági 
közlemény következtetéseiben (COM(2002) 598 végleges).
4/2009. sz. különjelentés – A civil szereplők közösségi fejlesztési együttműködésbe történő bevonásának Bizottság általi irányí tása12
AZ ELLENŐRZÉS HATÓKÖRE 
ÉS MÓDSZEREI
 13.  A Számvevőszék ellenőrzése a civil szereplők fejlesztési együttműködésbe 
történő bevonásának Bizottság általi irányítását vizsgálta, tekintettel 
arra a két fő feladatkörre, amelyet ezek a szereplők a közösségi fejlesz-tési együttműködés partnereiként, illetve végrehajtóiként betöltenek 
(lásd: 3. bekezdés). Az ellenőrzés ehhez a következő három kérdésre 
kereste a választ:
Megfelelően gondoskodik-e a Bizottság a civil szereplők eredmé- a) 
nyes bevonásáról a fejlesztési együttműködési folyamatba?
Hatékonyan biztosítják-e a Bizottság irányítási rendszerei, hogy b) 
a civil szereplők releváns tevékenységeket folytassanak, amelyek várhatóan meghozzák a tervezett eredményeket?
Megfelelően gondoskodik-e a Bizottság a civil szereplők kapaci- c) 
tásainak bővítéséről?
 14.  A Számvevőszék a fenti 11. és 12. bekezdésben említett alapelveket és 
iránymutatásokat tekintette kiindulópontjának. Ezek elfogadott ala-
pot nyújtanak az arra irányuló uniós politika végrehajtásához, hogy 
a civil szereplők vegyenek részt a közösségi fejlesztési együttműkö-désben, és ezáltal átfogó ellenőrzési kritériumként szolgálnak ehhez 
az ellenőrzéshez.
 15.  A kérdések megválaszolása érdekében a fő ellenőrzési munka a követ-
kezőkre terjedt ki:
a civil szereplőkre vonatkozó közösségi szakpolitikáról és prog- a) 
ramozásról szóló dokumentumok, valamint a végrehajtásról szóló jelentések felülvizsgálata (lásd: 24. bekezdés);
bizottsági delegációk felkeresése a helyszínen Bangladesben, Eti- b) 
ópiában, Peruban és Dél-Afrikában a bizottsági eljárások és tevé-
kenységek – és ennek keretében öt, kapacitásfejlesztést támogató 
program, hét helyi ajánlattételi felhívás és 16 egyedi projekt –  
felülvizsgálatához (lásd: III. melléklet );
két, Maliban és Ugandában megvalósult, kapacitásbővítést támo- c) 
gató program felülvizsgálata az iratok áttekintésével;
4/2009. sz. különjelentés – A civil szereplők közösségi fejlesztési együttműködésbe történő bevonásának Bizottság általi irányí tása13
a civil szereplők fejlesztési együttműködési folyamatban való  d) 
részvételének mértékére, valamint az ilyen részvételt támogató 
bizottsági eljárásokkal kapcsolatos tapasztalatokra vonatkozó  információgyűjtés céljából interjú készítése több mint 60 helyi  
és nemzetközi civil szereplővel, köztük a partnerországok központi 
és helyi hatóságaival, technikai segítségnyújtási egységekkel és 
más adományozókkal, valamint egyes európai civil szereplők plat-
formjaival és hálózataival (lásd: IV. melléklet );
összehasonlítás (benchmarking) Hollandia és Svédország fejlesz- e) 
tési segítségnyújtási ügynökségeivel.
  Az ellenőrzés megvizsgálta a civil szereplőkkel folytatott konzultációt 
a 2000-es évtől (a Cotonoui Megállapodás aláírásától) kezdődően,  
a 2007-ben folyamatban lévő projektekből és programokból vett min-
tával együtt.
 16.  Az ellenőrök figyelembe vették továbbá azoknak a számvevőszéki ellen-
őrzéseknek az eredményeit, amelyek a közelmúltban észrevételeket 
fogalmaztak meg a fejlesztési együttműködésben részt vevő civil  
szereplőkre vonatkozóan13, illetve a bizottsági belső ellenőrzési  
szolgálatnak a EuropeAid-ben résztvevő civil szervezeteket érintő  
legutóbbi ellenőrzését és annak nyomon követését is. Az ellenőr-
zés figyelembe vette továbbá, hogy a Bizottság jelenleg értékeli az 
uniós segélyek civil társadalmi szervezeteken keresztüli kihelyezését. 
Feladatmeghatározása szerint az értékelés a civil szereplőket mint  végrehajtókat (a közösségi segélyek elosztási csatornáit) vizsgálja. 
A Számvevőszék ellenőrzése az uniós fejlesztési együttműködés vala-
mennyi szakaszában megvizsgálta a civil szereplők Bizottság általi  
bevonásának szélesebb kérdéskörét.
 17.  Az ellenőrzés a civil szereplők fejlesztési együttműködésben játszott sze-
repére összpontosult, a humanitárius, illetve a gyorssegélyek mellő-
zésével, azok ugyanis különálló területet képeznek, külön stratégiával 
és irányítási rendszerekkel. Nem képezte részét továbbá a különféle 
csatornák (magánszektor, ENSZ, bankrendszerek) hatékonyságának és eredményességének összevetése, illetve a különböző intézkedési 
területeken a civil szereplők általi műveletek hatásainak összehason-
lító elemzése sem.13 A Számvevőszék három 
legutóbbi éves jelentése 
a költségvetés végrehajtásáról 
(2007: 8. fejezet, Külső támogatás, Fejlesztés és bővítés; 2006 és 2005: 
8. fejezet, Külső fellépések) és az 
Európai Fejlesztési Alapok által 
finanszírozott tevékenységekről 
(a 2005., 2006. és 2007. pénzügyi évre vonatkozóan), valamint 
a 10/2008. sz. különjelentése 
az egészségügyi ellátást 
finanszírozó közösségi fejlesztési 
támogatásokról a szubszaharai 
Afrika országaiban 
(http://www.eca.europa.eu).
4/2009. sz. különjelentés – A civil szereplők közösségi fejlesztési együttműködésbe történő bevonásának Bizottság általi irányí tása14
MEGFELELŐEN GONDOSKODIK-E A BIZOTTSÁG 
A CIVIL SZEREPLŐK FEJLESZTÉSI EGYÜTTMŰKÖDÉSI FOLYAMATBA VALÓ EREDMÉNYES BEVONÁSÁRÓL?
 18.  Köztudott, hogy a civil szereplők fejlesztési együttműködésbe való rend-
szeres bevonása ösztönzi a tulajdonosi szemléletet és a részvételt  
– amely elvek az uniós fejlesztési politika középpontjában állnak –, 
illetve a helyi gyakorlati ismeretek és tapasztalatok bekapcsolása  révén inputot biztosít a programozáshoz. Ez tükröződik az „Európai 
konszenzus a fejlesztési politikáról” című nyilatkozatban kifejtett  szakpolitikában is (lásd: 1. háttérmagyarázat ).
 19.  A Számvevőszék az alábbi két alapvető konzultációs folyamat vizsgá-
lata révén mérte fel, hogy a civil szereplők Bizottság általi bevonása megfelelő-e:
az AKCS-, az ázsiai és a latin-amerikai országokra vonatkozó orszá- a) 
gos stratégiai dokumentumok elkészítése;
a fejlesztésben részt vevő civil szereplőknek és helyi hatósá- b) 
goknak szánt új tematikus program stratégiai dokumentumának 
elkészítése.
AZ ORSZÁGOS STRATÉGIAI DOKUMENTUMOK ELKÉSZÍTÉSE
 20.  A Számvevőszék megvizsgálta, hogy folyamatos és strukturált párbeszéd 
zajlik-e, hogy a civil szereplőkkel folytatott konzultációt érintő irány-mutatások teljes körűek-e (12. bekezdés), valamint hogy ezeket az  iránymutatásokat, illetve az érdekelt felekkel folytatott konzultáció általános bizottsági elveit és szabályait milyen mértékben tartják  be
14:
léteznek-e egyértelmű intézményi mechanizmusok; a) 
bevonják-e az érintett civil szereplőket; b) 
elegendő időt kaptak-e a civil szereplők a részvételhez; c) 
megfelelő-e az előkészítési folyamat; d) 
volt-e világos visszajelzés a párbeszéd eredményéről; e) 
rendelkezésre állt-e elegendő közösségi forrás a hatékony  f) 
párbeszédhez.ÉSZREVÉTELEK
14 A Bizottság közleménye: 
Az érdekelt felekkel folytatott 
bizottsági konzultáció általános 
elvei és minimumszabályai, COM(2002) 704 végleges, 
2002.12.11.
4/2009. sz. különjelentés – A civil szereplők közösségi fejlesztési együttműködésbe történő bevonásának Bizottság általi irányí tása15
A CIVIL  SZEREPLŐK  ORSZÁGOS  STRATÉGIAI  DOKUMENTUMOKBA  VALÓ  BEVONÁSA  NEM 
FELEL  MEG AZ IRÁNYMUTATÁSOKNAK
 21.  Noha a civil szereplőkkel való konzultáció már része volt az uniós politiká-
nak15, az ellenőrzött négy országból háromban (a kivétel Dél-Afrika volt) 
a bizottsági delegációknál a megfelelő nyilvántartások hiánya miatt 
kevés bizonyíték állt rendelkezésre arról, hogy a 2002–2006-os országos 
stratégiai dokumentumok elkészítésébe a civil szereplőket bevonták volna. Dél-Afrikában sor került némi korlátozott konzultációra. Etiópi-
ában azóta a stratégia 2004-től kezdődő közös éves felülvizsgálatainál, majd a 2007–2013-as országos stratégiai dokumentum kapcsán komoly erőfeszítésekre került sor annak érdekében, hogy a kormány, az EK 
és a civil szereplők képviselői folyamatos és strukturált háromoldalú 
párbeszédet folytassanak (lásd: 2. háttérmagyarázat ).
 22.  Ezzel szemben Bangladesben és Peruban, illetve ahogy korábban is, Dél-
Afrikában, a delegációk a civil szereplőket nem vonták be rendszeresen 
a 2007–2013-as programozási folyamatba, csupán eseti konzultációt 
tartottak. Ez általában egynapos szemináriumok megrendezését  
jelentette, ahol folyamatos párbeszéd helyett előadásokat tartot-tak, és ötleteket gyűjtöttek a jelenlévő civil szereplőktől. Peruban  
és Dél-Afrikában emellett semmi nem bizonyította, hogy a konzultá-
ciók eredményét belefoglalták volna az országos stratégiai dokumen-
tumba. Az ellenőrzés egyéb hiányosságokat is feltárt a konzultációs 
folyamatban: hiányoztak az egyértelmű mechanizmusok a konzultáció irányításához (pl. nem állt rendelkezésre stabil és előrelátható konzul-
tációs ütemtervet tartalmazó cselekvési terv), késedelmek jellemez-
ték a dokumentumok szétosztását, későn került sor a meghívásokra, 
a konzultációkat a programozási folyamat késői szakaszában tartották, 
illetve abban korlátozott számú civil szereplő vett részt, valamint  a civil szereplők nehezen fűzhettek észrevételeket a javaslatokhoz, és nem kaptak elegendő visszajelzést a konzultációk eredményeiről.15 COM(2000) 212 végleges, 
Az Európai Közösség 
fejlesztéspolitikája, 5.2. pont.
 PÉLDA MEGFELELŐ MÓDSZERRE A KORMÁNY, AZ EK ÉS A CIVIL SZEREPLŐK KÖZÖTTI 
PÁRBESZÉD STRUKTURÁLÁSÁHOZ
Etiópia: A Cotonou-munkacsoport
2003-ban az Etiópiában működő országos és nemzetközi civil szereplők és hálózatok egy csoportja az úgynevezett 
Cotonou-munkacsoportba szerveződött annak érdekében, hogy a delegációval és a kormánnyal a közösségi fejlesztési 
együttműködésről párbeszédet folytasson. A delegáció és a kormány eredményesen folytatott aktív párbeszédet és kon-zultációt a Cotonou-munkacsoporttal – különösen a 2004-től kezdődő közös éves felülvizsgálatok és a tizedik EFA-ra 
vonatkozó új országos stratégiai dokumentum kidolgozása során.2. HÁTTÉRMAGYARÁZAT
4/2009. sz. különjelentés – A civil szereplők közösségi fejlesztési együttműködésbe történő bevonásának Bizottság általi irányí tása16
 23.  A civil szereplők fejlesztési együttműködésben való részvétele mind 
a négy ellenőrzött delegációnál az általános stratégia kidolgozására 
korlátozódott, vagyis nem mélyült el eléggé ahhoz, hogy (az irány-mutatások előírásainak megfelelően) valamennyi fejlesztési területen 
magába foglalja az ágazati stratégiákról szóló konzultációt, illetve  
a civil szereplőknek a projektvégrehajtásba, -felügyeletbe és -érté-
kelésbe történő bevonását.
 24.  A Számvevőszék a Bizottság központi szolgálatai által tárolt informá-
ciókat is elemezte16, amelyek a többi delegáció esetében is hasonló 
hiányosságokat mutattak. Bár jóformán valamennyi AKCS-országban sor került valamilyen konzultációra, az iránymutatások alapján (tehát az eseti konzultáción túlmenő részvétel szempontjából) a Bizottság központi szolgálatai a civil szereplők bevonását csupán az esetek  felénél ítélték megfelelőnek
17. A felülvizsgált 24 ázsiai és latin-ame-
rikai ország esetében a Számvevőszék szintén megállapította, hogy 
általában folyt valamilyen konzultáció, de a civil szereplők bevonása 
csak négy latin-amerikai országban mutatott túl az eseti konzultáción 
– Ázsiában pedig egyetlen országban sem.
 25.  Az AKCS-országokban, amelyekre kiterjed a civil szervezetek számára 
részvételi jogot biztosító Cotonoui Megállapodás, a szervezetek bevo-
nása szélesebb körű volt, mint az ázsiai és latin-amerikai országokban. 
A 2007-es új fejlesztési együttműködési eszközt megelőzően az ázsiai és latin-amerikai országokra vonatkozó korábbi rendelet
18 nem írta 
elő a civil szereplők együttműködési politikákba és stratégiákba való 
bevonását.
 26.  A Bizottság személyzete számára gyakorlati nehézségeket okozott a civil 
szereplők bevonása. A Számvevőszék többek között megállapította, 
hogy i) a civil szereplők bevonása a partnerország kormányának  
hozzáállásától is nagymértékben függ; ii) nehéz meghatározni, hogy 
a bevonásnak mely civil szervezeteket kellene érintenie; iii) a civil  
szereplők (egyenkénti vagy platformonkénti) bevonásakor felmerül a reprezentativitás és az elszámoltathatóság kérdése; iv) számos civil 
szereplő nem rendelkezik a fejlesztési együttműködési folyamatban 
való részvételhez szükséges kapacitásokkal és/vagy erőforrásokkal, 
és nem vesz részt, ha tudja, hogy kevés esélye van arra, hogy ezáltal 
pénzforrásokhoz jusson; v) a civil szereplők nem mindig képviselik a leginkább perifériára szorult csoportok nézeteit.
 27.  Még ott is, ahol komoly erőfeszítések születtek a civil szereplők bevo-
nására, a végrehajtással összefüggő problémák miatt az eredmények 
nem mindig voltak kedvezőek (lásd: 3. háttérmagyarázat ).16 Beleértve Guatemala kivételes 
esetét (lásd: 3. háttérmagyarázat).
17 Ezt az értékelést támasztják 
alá az Európai Gazdasági és 
Szociális Bizottság által végzett 
azon konzultáció eredményei is, 
amely a civil szervezetek és helyi 
hatóságok részvételét vizsgálta az AKCS-országokban a tizedik EFA-
hoz kapcsolódó országos stratégiai 
dokumentum kidolgozásában.
18 A Tanács 1992. február 25-i 
443/92/EGK rendelete az ázsiai és 
latin-amerikai fejlődő országoknak nyújtandó pénzügyi és műszaki 
segítségről és a velük folytatott 
gazdasági együttműködésről 
(HL L 52., 1992.2.27., 1. o.).
4/2009. sz. különjelentés – A civil szereplők közösségi fejlesztési együttműködésbe történő bevonásának Bizottság általi irányí tása17
TOVÁBB  KELL FEJLESZTENI  A CIVIL  SZEREPLŐK  BEVONÁSÁNAK  MIKÉNTJÉRE  VONATKOZÓ  
SZAKKÉPZÉST  ÉS RÉSZLETES  IRÁNYMUTATÁST
 28.  Az, hogy a civil szervezetek részvétele sok esetben korlátozott, és a kon-
zultációk ütemezését, illetve megszervezését általános hiányosságok 
jellemzik, jól mutatja, mekkora kihívás továbbra is annak a nagyra  
törő célnak a megvalósítása, hogy a civil szervezetek a közösségi fej-
lesztési együttműködésben teljes körűen részt vegyenek. A delegáció sok tagja számára a civil szereplők bevonása többnyire szolgáltatás-
nyújtásra vagy a programozási ciklus bizonyos pontjain egyszeri kon-zultációra korlátozódik. A Bizottság egyelőre nem fordított elegendő időt és erőforrást arra, hogy a delegációk tagjai és a civil szereplők 
minden szinten működő kapcsolatot alakítsanak ki. Tovább kell fej-
leszteni a szakképzést.
 29.  A Bizottság által az ellenőrzés időpontjában használt iránymutatások (lásd: 
12. bekezdés) számos problémát megemlítenek, de azon kívül, hogy 
javaslatot tesznek egy felmérő tanulmány elkészítésére az érintett  
civil szereplők meghatározásáról és reprezentativitásuk értékeléséről, 
részletes utasításokra nem kerül sor – például az olyan kulcskérdések-kel kapcsolatban, hogy a civil szereplőknek mi a szerepe a támoga-
tás-hatékonysági programban, vagy hogyan vesznek részt az ágazati 
stratégiák, köztük a költségvetési támogatás kidolgozásában.
PÉLDA NEHÉZSÉGEKRE A CIVIL SZEREPLŐK KÖZÖSSÉGI FEJLESZTÉSI 
EGYÜTTMŰKÖDÉSBE TÖRTÉNŐ BEVONÁSAKOR
Guatemala: „Mesodiálogo"
A „Mesodiálogo” elnevezésű párbeszéd 2000-ben indult meg a bizottsági delegáció, a tagállamok, a kormány, valamint 
európai civil szervezetek és guatemalai civil szereplők részvételével. A cél a 2002–2006-os országos stratégiai dokumentum 
végrehajtásának támogatása volt, az ahhoz kapcsolódó programok meghatározásában, végrehajtásában és felügyeletében 
való közvetlen részvétel révén. Közel 150 szervezet és 800 fő vett részt munkacsoportokba szervezve a folyamatban, amely többek között stratégiai dokumentumok kidolgozását, programfelmérést és -kidolgozást végző küldöttségek kísérését, 
illetve regionális hálózatok létrehozását foglalta magában. A delegációra nehezedő szervezési teher, valamint az az érzés, 
hogy a „Mesodiálogo” a szerepén túllépve az EK kizárólagos hatáskörébe tartozó témákba avatkozik bele, illetve a kor-
mány világos tulajdonosi elkötelezettségének és a fenntarthatóság biztosítékainak a hiánya azonban a folyamat fokozatos 
hanyatlásához, majd 2005-ben lezárásához vezetett.
Forrás:  RELEX/L3 Munkadokumentum a civil szereplők programozási folyamatba történő bevonásáról az ázsiai és latin-
amerikai országokban; EK-segély Guatemalának – Országtanulmány háttérdokumentum, 2006. december; és Tanulmány, 2006. augusztus a CIDSE ( Coopération Internationale pour le Développement et la Solidarité /Nemzetközi Fejlesztési és 
Szolidaritási Együttműködés) és a Caritas Europa megbízásából.3. HÁTTÉRMAGYARÁZAT
4/2009. sz. különjelentés – A civil szereplők közösségi fejlesztési együttműködésbe történő bevonásának Bizottság általi irányí tása18
19 A fejlesztési együttműködési 
eszköz által létrehozott programok 
egyike (lásd:  REF _Ref215043225 \r 
9. bekezdés).
20 Az 1905/2006/EK rendelet 
20. cikkének (2) bekezdése.
21 A Segélyezési és Fejlesztési 
Civil Szervezetek Európai 
Szövetségét (CONCORD) 2003-ban 
hozták létre a civil szervezetek 
társfinanszírozási programjáról szóló 1658/98/EK 
rendeletben tervezett képviseleti 
és kapcsolattartó szervként. 
A szövetség rendszeres 
párbeszédet folytat az EU intézményeivel, és koordinálja 
a civil szervezetek közötti 
együttműködést. 22 nemzeti 
szövetsége („platformok") és 
20 nemzetközi tematikus hálózata 
több mint 1 600 civil szervezetet 
képvisel.
22 A kérdőívet a tagok körében 
való terjesztés céljából közvetlenül 
megküldték a CONCORD-nak, 
az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, a Régiók 
Bizottságának, valamint az 
Európai Helyhatóságok és Régiók 
Tanácsának is.
23 2006. július 31-én indult, és 
szeptember 11-ig tartott. Ez kevesebb, mint a konzultációra 
minimálisan előírt 8 hetes időszak.TEMATIKUS PROGRAM FEJLESZTÉSBEN RÉSZT VEVŐ CIVIL 
SZEREPLŐKNEK ÉS HELYI HATÓSÁGOKNAK
 30.  Ez az új program19 az európai civil szervezetekkel folytatott társfinanszí-
rozás, illetve a decentralizált együttműködési programok helyébe lép. Elődeihez hasonlóan ez biztosítja az egyik legfontosabb és legstabi-labb forrást a civil szereplők tevékenységeinek finanszírozásához és 
az önálló kezdeményezéseik felkarolásához.
 31.  A tematikus programok stratégiai dokumentumainak kidolgozásakor 
a Bizottságnak már a programozási folyamat korai szakaszában kon-
zultálnia kell más fejlesztési szereplőkkel, például civil szereplők és a helyi hatóságok képviselőivel
20. Az európai civil szervezetek ese-
tében hagyomány, hogy a CONCORD21 közvetítésével alapos párbe-
szédet folytatnak a civil szervezetek társfinanszírozási programjának 
igazgatásáról. Az új program a partnerországok civil szereplői és helyi 
hatóságai előtt is nyitva áll, a konzultációhoz tehát az ő részvételük 
is szükséges.
 32.  A program stratégiai dokumentumának kidolgozása után a Bizottság köz-
ponti szolgálatai arra kérték a delegációkat, hogy a helyi civil szerep-
lőkkel folytatott további konzultáció alapján készítsenek módszertani 
jegyzetet, amelyben értékeljék a program relevanciáját partnerorszá-
guk számára, és indokolják, hogy a kiadások mely szintje megfelelő. A Számvevőszék – ismét a Bizottság 2002. évi közleményének krité-
riumai alapján – megvizsgálta a konzultáció mindkét szakaszának  hatékonyságát (lásd: 20. bekezdés).
 33.  Az általános stratégia kapcsán a Bizottság nyilvános online konzultációt 
tartott, amely a Bizottság honlapján közzétett, valamint a delegáci-
óknak megküldött kérdőíven keresztül az európai, illetve a partner-országokból származó (déli) civil szereplőket célozta meg
22. Tekintve, 
hogy a CONCORD és a Bizottság állandó, rutinszerű kapcsolatot tart fenn, a konzultáció ezen módszere európai szinten eredményesnek bizonyult. A déli civil szereplőkkel folytatott konzultáció megszerve-zése azonban nem volt eredményes. A kérdőívet kiküldték az AKCS-delegációknak, amelyeknek tájékoztatni kellett a civil szereplőket  a konzultációról, és továbbítaniuk kellett részükre a kérdőívet. A kon-
zultáció azonban – tekintve, hogy a delegációk tagjai főként ebben az időszakban vették ki szabadságukat – időzítését tekintve nem volt 
megfelelő, és az idő szűkössége miatt a gyakorlatban nem is volt kivi-
telezhető
23 (az ellenőrzés keretében felkeresett etiópiai és dél-afrikai 
AKCS-delegációk a határidő rövidsége miatt nem tudtak konzultálni 
a civil szereplőkkel). Emellett az ázsiai és latin-amerikai országokbeli 
küldöttségek nem kaptak ilyen feladatot, így a civil szereplők ezekben 
az országokban nem is értesültek arról, hogy konzultáció zajlik.
4/2009. sz. különjelentés – A civil szereplők közösségi fejlesztési együttműködésbe történő bevonásának Bizottság általi irányí tása19
24 Etiópia és Dél-Afrika esetében 
a bizottsági delegáció úgy 
határozott, hogy nem vesz részt ebben a programban.
25 A fenntarthatóság 
gyakorlati aspektusairól lásd: 
63–68. bekezdés. 34.  Ami a második szakaszt illeti, a fejlesztési együttműködési eszközről 
szóló rendelet és a stratégiai dokumentum elfogadásának késedel-
mei miatt a delegációknak csak egy hónapjuk maradt a módszertani jegyzet elkészítésére, így többségük nem tudta strukturált módon  
bevonni a civil szereplőket. Bangladesben a civil szereplőkkel ad hoc 
munkaértekezletet tartottak. A perui delegáció azonban nem konzul-tált a civil szereplőkkel
24, és a módszertani jegyzetekből vett minta 
(Angola, Chile, Malawi, Namíbia és Nepál) felülvizsgálata szintén azt bizonyította, hogy a program kapcsán a civil szervezetekkel elmaradt a konzultáció.
 35.  A Számvevőszék úgy ítéli meg, hogy a Bizottság nem szentelt kellő figyel-
met a déli civil szereplőkkel folytatott konzultáció módszereinek. Sok országban nyilvánvalóan szükség van arra, hogy – a kérdőív internetes közzétételének passzív módszere mellett – a konzultációt a delegációk is nagyon aktívan támogassák, és ezt részben (az AKCS-országokban) 
tervezték is, de sehol nem valósult meg teljesen. Emellett nem vették 
figyelembe, milyen korlátokkal járhat az, ha a prioritási területeket 
a támogatások lehetséges kedvezményezettjeivel konzultálják meg 
– akik e konzultáció során aligha feledkeznek meg érdekeikről –, vala-mint nem kutatták fel az alternatívákat, például a hálózatokat, vagy 
a regionális és gyűjtőszerveket.
HATÉKONYAN BIZTOSÍTJÁK-E A BIZOTTSÁG 
IRÁNYÍTÁSI RENDSZEREI, HOGY A CIVIL SZEREPLŐK RELEVÁNS TEVÉKENYSÉGEKET FOLYTASSANAK, AMELYEK VÁRHATÓAN MEGHOZZÁK A TERVEZETT EREDMÉNYEKET?
 36.  A Számvevőszék – többek között 16 egyedi projekt vizsgálata révén – 
ellenőrizte a civil szereplőkkel kötött támogatási szerződések irányí-
tási rendszereit a Bizottság szolgálatainál a központban, illetve négy 
delegációnál a helyszínen (lásd: III. melléklet ). Az ellenőrzés a pro-
jektek kiválasztási eljárásaira, a felügyeleti és kontrolleljárásokra, az alkalmazott monitoringra és annak eszközeire, valamint a fenntart-hatóság kérdésére terjedt ki.
KIVÁLASZTÁSI ELJÁRÁSOK
 37.  A kiválasztási eljárások ellenőrzése azt kívánta felmérni, hogy az alkal-
mazott eljárások milyen mértékben eredményezték releváns, időszerű 
és várhatóan fenntartható projektek kiválasztását25.
4/2009. sz. különjelentés – A civil szereplők közösségi fejlesztési együttműködésbe történő bevonásának Bizottság általi irányí tása20
AZ AJÁNLATTÉTELI  FELHÍVÁS  MINT  ELJÁRÁS  ELŐMOZDÍTJA  A TISZTESSÉGES  VERSENYT , 
DE A LEFOLYTATÁSA  TEHERTÉTEL  LEHET , ÉS NEM BIZTOSÍTJA  A PROJEKTTERVEZÉS  IDŐBEN  
TÖRTÉNŐ  BEFEJEZÉSÉT
 38.  A 2000-es év óta a kiválasztási eljárás szokásosan ajánlattételi felhívá-
sok formájában zajlott. Bár az eljárásról közismert, hogy biztosítja  a civil szereplők közötti verseny tisztességességét, és ezzel növeli  annak a valószínűségét, hogy releváns projektek kerülnek kiválasz-
tásra, adminisztratív szempontból továbbra is kihívást jelent mind  a Bizottság, mind a pályázó civil szereplők számára. Az ajánlatté-
teli felhívások jelentős érdeklődést váltanak ki a civil szervezetek  
körében; a finanszírozási kérelmek száma mindig jóval meghaladja 
a rendelkezésre álló pénzeszközöket
26. Ez az eljárások elhúzódását  
eredményezte, és külső szakértők bevonását tette szükségessé. Emel-lett a civil szervezetek társfinanszírozási programja keretében kiírt felhívások túl általánosak és fókuszálatlanok voltak, növelve ezáltal a valószínűségét annak, hogy kevésbé releváns pályázatok jutnak  
tovább. Végül pedig a kisebb civil szereplők számára tehertétel lehet 
a részletes eljárások végrehajtása.
 39.  Noha a megvizsgált ajánlattételi felhívások általában releváns projektek 
kiválasztását eredményezték, az ellenőrzés kimutatta, hogy a vizsgált 
projekteknél az ajánlatok benyújtása és a szerződések tényleges alá-
írása között átlagosan több mint egy év telt el, megnehezítve a civil 
szereplők számára az eredményes tervezést. A Számvevőszék megál-
lapította továbbá, hogy a felhívások kihirdetésére használt módsze-rek (amelyek az internet és újságok köré épültek) nem voltak mindig 
alkalmasak a helyi szinten érintett civil szereplők megszólítására
27.
 40.  A Számvevőszék pozitívan értékeli, hogy a Bizottság 2006-ban és  
2007-ben intézkedéseket foganatosított az ajánlattételi felhívás eljá-
rásának eredményesebbé tételére, bár ezek összhatásának felmérése 
egyelőre nem lehetséges. Az intézkedések a következőket foglalják magukban:
meghívásos eljárás bevezetése, amely a koncepció rövid kifejtése a) 
alapján lehetővé teszi a kérelmezők előválogatását, akik a teljes 
ajánlatot (a projekttervvel együtt) a kiválasztás második szaka-
szában nyújtják be;
két év költségvetésének kombinált használata egyetlen ajánlat- b) 
tételi felhívásban;26 A EuropeAid által központi 
szinten irányított tematikus 
programoknál a 284 millió eurós 
költségvetésű 2007–2008-as 
ajánlattételi felhívások keretében 4 565 kérelmet nyújtottak be, 
összesen 3 650 millió eurót 
igényelve. A projektkoncepción 
alapuló előválogatás után 
1 088 pályázat jutott tovább 
a második fordulóba, összesen 
989 millió EUR értékben, ezekből végül csupán 212 került 
kiválasztásra.
27 Például az európai nyelvek 
kizárólagos használata miatt, vagy azért, mert az újságok terjesztése 
a távoli területekre nem elég 
gyors.
4/2009. sz. különjelentés – A civil szereplők közösségi fejlesztési együttműködésbe történő bevonásának Bizottság általi irányí tása21
PÉLDA NEM MEGFELELŐ PROJEKTTERVRE
Női mikrovállalkozók és családi alapú gazdasági egységek hivatalos foglalkoztatási rendszerbe 
való beilleszkedésének támogatása – Peru
A helyi partner civil szervezet ezt a projektet négy régióban, többek között Junínban hajtotta végre, ahol a Számvevőszék 
2008 februárjában látogatást tett, és ahol a civil szervezet korábban nem volt jelen. Noha az eredményorientált monito-ring keretében eszközölt egyik közelmúltbeli, 2007-es látogatás nem jelzett ilyesfajta problémákat, a Számvevőszék nem 
talált bizonyítékot arra, hogy a civil szervezet a projekttevékenységek tervezésébe bevonta volna az illetékes közigazgatási 
hatóságokat. Emellett a civil szervezet a régió mikrovállalkozásait támogató egyéb hálózatokkal és szervezetekkel sem 
folytatott koordinációt. A projekt végrehajtása során a civil szervezet helyi partnerének szerződést kellett kötnie ahhoz, 
hogy az egyik ilyen hálózat a lehetséges kedvezményezettek és gazdasági lehetőségek meghatározásához alapkutatást 
végezzen. A projektterv azon az elgondoláson alapult, hogy a tervet a közigazgatási hatóságok lemásolják és kibővítik. 
A Számvevőszék azonban megállapította, hogy az illetékes hatóságokat egyáltalán nem vonták be a projektbe, vagy azok nem a feltételezett módon működtek, illetve nem rendelkeztek elegendő pénzügyi és emberi erőforrással a projekttevé-
kenységek átvételéhez.4. HÁTTÉRMAGYARÁZATonline regisztrációs szolgálat (PADOR) bevezetése, csökkentve  c) 
ezáltal a kérelmezőknél a párhuzamos munkavégzést;
„személyre szabott” helyi ajánlattételi felhívások egyre gyako- d) 
ribb alkalmazása olyankor, amikor a célokat a helyi körülmé-
nyekhez igazítják, és a helyi szervezeteknek nagyobb az esélyük a kiválasztásra.
 41.  Továbbra is igen elterjedtek azonban a projekttervezéssel kapcsola-
tos problémák, amelyek erősen befolyásolhatják a hatékonyságot  
és a fenntarthatóságot. Több ellenőrzött projektnél a tevékenysé-
gek kialakításának elégtelen előkészítése miatt a projekt első évét  
a projekttervezésre kellett áldozni (diagnosztika elkészítése, a ked-vezményezettek meghatározása, tanulmányok). Ez csökkentette  a tényleges végrehajtásra rendelkezésre álló időt, sebezhetővé téve ezáltal a projektet a késedelmekre, és csökkentve a fenntarthatóság 
esélyeit. A 4. háttérmagyarázatban  található példa illusztrációként 
szolgál.
4/2009. sz. különjelentés – A civil szereplők közösségi fejlesztési együttműködésbe történő bevonásának Bizottság általi irányí tása22
FELÜGYELETI ÉS KONTROLLELJÁRÁSOK
 42.  A Bizottság felügyeleti és kontrolleljárásainak ellenőrzése azt kívánta fel-
mérni, hogy ezek az eljárások mennyire biztosították a civil szereplők 
projekttevékenységeinek zökkenőmentes végrehajtását. Noha számos értékelés azt állapította meg, hogy az érdekelt felek az eljárásokat nehézkesnek találták
28 − emiatt a Parlament is aggodalmát fejezte ki29 
− a Számvevőszék elismeri a Bizottság azon erőfeszítéseit, amelyeket 
a probléma kezelése érdekében tett. Magas szintű kezdeményezései keretében a Bizottság szolgálatközi bizottságot állított fel az eljárások 
egyszerűsítéséhez, megerősítette a pénzügyi és szerződéses kérdé-
sekről folyó párbeszédet saját maga és a CONCORD között (aminek 
eredményeképp szövegmagyarázat készült a támogatási mintaszer-
ződéshez), és új gyakorlati útmutatókat, illetve egyszerűsített for-manyomtatványokat és dokumentumokat bocsátott ki. A tematikus programok decentralizálása általában szintén hozzájárult az EK és  a civil szereplők közötti párbeszéd javulásához.
 43.  A felügyeleti és kontrolleljárások sok szempontból megfelelően működtek, 
bizonyos egyedi problémák azonban továbbra is hibákat okoznak30.
A CIVIL  SZEREPLŐK  NEM KAPTAK  ELEGENDŐ  ÚTMUTATÁST  A SZABÁLYOK  GYAKORLATI  
ALKALMAZÁSÁHOZ
 44.  Az uniós pénzügyi és szerződéses szabályok gyakorlati alkalmazásához 
adott útmutatás során szem előtt kell tartani a bizottsági delegá-ciók fluktuációját és azt, hogy e szabályokat a civil szereplők csak  korlátozottan ismerik. A szabályok jobb megismertetését szolgálja  többek között az a módszer, hogy a delegációkon a személyzet és  a kedvezményezettek tanfolyamokon vesznek részt, illetve az, hogy elfogadták a CONCORD-dal együttműködésben elkészített gyakorlati útmutatót (az ún. Reader on standard grant contracts  Szövegmagya-
rázat a támogatási mintaszerződésekhez).
 45.  A képzés, bár hasznos, a kedvezményezettek számára többnyire az ajánlat-
tételi felhívás lezárását követő egynapos munkaértekezletben merül 
ki. A Számvevőszék szerint ez túl kevés ahhoz, hogy a civil szereplők 
biztosan „intézményesítsék” azokat az ismereteket, amelyek egy átla-gos projektvégrehajtási időszak során a szabályok helyes alkalmazá-
sához szükségesek.28 A kérdés előkerült a CONCORD 
által Poul Nielson biztosnak 
címzett 2004. március 17-i levélben 
is, amely a költségvetési rendelet 
és az azon alapuló dokumentumok 
és eljárások civil szervezetekre 
gyakorolt hatását tárgyalta.
29 Az Európai Parlament a 2004-es 
mentesítésben kijelentette, 
hogy: „sajnálatát fejezi ki 
az új eljárások jelentősen 
megnövekedett összetettsége 
miatt, amelyek ezért nehézkesek és végrehajtásuk túl hosszú 
ideig tart, felhívja a figyelmet 
a tényleges egyszerűsítésre, de 
megjegyzi, hogy nem szabad 
szem elől téveszteni az eredeti célkitűzést sem” (Az Európai 
Parlament állásfoglalása az Európai 
Unió 2004-es pénzügyi évre 
vonatkozó általános költségvetése 
végrehajtásának mentesítéséről 
szóló határozat elválaszthatatlan 
részét képező megjegyzésekkel, III. szakasz - Bizottság (HL L 340., 
2006.12.6., 5. o.), 185. pont).
30 Hasonló megállapítások 
születtek a számvevőszéki DAS-ellenőrzések során is: 
lásd a Számvevőszék éves 
jelentését a 2007-es pénzügyi év 
költségvetésének végrehajtásáról, 
8.9. bekezdés, illetve az Európai 
Fejlesztési Alapokról (EFA), 
22. bekezdés.
4/2009. sz. különjelentés – A civil szereplők közösségi fejlesztési együttműködésbe történő bevonásának Bizottság általi irányí tása23
 46.  Az ellenőrzés kevés bizonyítékot talált arra, hogy a delegációk személy-
zete vagy a kedvezményezett civil szereplők használták volna a szö-
vegmagyarázatot. Többek között a szövegmagyarázat jogilag nem  kötelező jellege miatt dönthetett a delegációk személyzete úgy, hogy 
nem használja azt szabvány referenciadokumentumként.
 47.  Ha a gyakorlati útmutatóban és a szerződéses feltételekben változások 
következnek be (a gyakorlati útmutatót az utóbbi hét évben ötször módosították), arról a kedvezményezettek nem kaptak rendszeres  
értesítést. Ezenkívül ellentmondások merültek fel a szabályok értelme-
zésében, aminek következtében a Bizottság a kedvezményezetteket 
bizonyos esetekben új feltételek szerinti működésre kérte, még akkor 
is, ha ezeknek a feltételeknek nem volt visszamenőleges hatályuk.
NEM MINDIG  VOLT  ELÉG  JÓ MINŐSÉGŰ  A PROJEKTEK  ELLENŐRZÉSE
 48.  Az ellenőrzés keretében megvizsgált projektek közül többnél is hiá-
nyos volt a projektellenőrzések minősége. Ezek az ellenőrzések  
a tranzakciók támogathatóságát érintő hibákat a kedvezményezet-
tek és a végrehajtó partnerek szintjén nem tárták fel eredményesen. 
A projektellenőrzés kapcsán hasonló hiányosságokat állapítottak meg 
az EFA-ra, illetve a külső fellépésekre vonatkozó külön értékelések 
a Számvevőszék éves jelentéseiben31.
 49.  A Bizottság, hogy e hiányosságokat kezelje, az ellenőrzési munka teljes 
körűvé tétele érdekében módosított feladatmeghatározást dolgozott 
ki, amely 2006 februárjától kötelező a projektszerződésekre. A vizsgált projekteknél még túl korai lett volna értékelni, hogy ez a változtatás 
milyen hatást váltott ki.
AZ ELJÁRÁSOK  ÉRTELMEZÉSBELI  ÉS ALKALMAZÁSBELI  ELLENTMONDÁSAI  SZÜKSÉGTELEN  
ADMINISZTRATÍV  TERHET  RÓTTAK  A CIVIL  SZEREPLŐKRE  
 50.  Az ellenőrzés megállapította, hogy a támogatási szerződések kezelését 
a gyakorlatban továbbra is bizonyos adminisztratív problémák jel-
lemzik, például:
az Unió által finanszírozott szerződéseknél az árubeszerzésre  a) 
vonatkozó származási szabályok értelmezése ellentmondásos,  
ami szükségtelen terheket róhatott a civil szereplőkre (lásd:  
5. háttérmagyarázat );31 Lásd például a Számvevőszék 
2007-es pénzügyi évre vonatkozó 
éves jelentését, 8. fejezet, 8.24. bekezdés (H LC 286., 
2008.10.11., 182. o.)
4/2009. sz. különjelentés – A civil szereplők közösségi fejlesztési együttműködésbe történő bevonásának Bizottság általi irányí tása24
bizonyos partnerországokban a civil szereplők nehezen kapnak  b) 
adómentességet, illetve nehézségeik vannak az adóvisszaigénylés 
terén;
(a tényleges árfolyam helyett) az EK által megadott átváltási árfo- c) 
lyamot kell alkalmazni, ami bizonyos körülmények között hátrá-nyosan érintheti a projektet;
késedelmek jellemzik a kifizetési kérelmek Bizottság általi jóvá- d) 
hagyását, ami a projektek elhúzódásához vezethet;
a delegációk további, ellentmondásosan alkalmazott követelmé- e) 
nyeket szabtak meg a projektekhez, szükségtelenül növelve a civil 
szereplők adminisztratív terheit, például: i) további időszakos  
jelentések vagy ellenőrzési jelentések; ii) minden egyes projekthez különálló, egyedi bankszámla használata; iii) az általános feltéte-lekben előírtaktól eltérő fizetési opciók (pl. kisebb részletek).
PÉLDA A SZÁRMAZÁSI SZABÁLYOK ELLENTMONDÁSOS ÉRTELMEZÉSÉRE
Motorkerékpárok beszerzése – Etiópia esete
A japán járműveket általában előnyben részesítik az etiópiai civil szervezetek, mert a minőségük helyi körülmények 
között is megbízható. Az élelmezésbiztonsági projekteknél azonban a delegáció arra kérte a civil szereplőket, hogy kínai járművek alkalmazását is mérlegeljék, részben azért, mert úgy gondolta, hogy a japán járművek esetében mentességre 
(derogáció) van szükség, míg a kínaiaknál nincs.
A delegáció mentességre vonatkozó elképzelései alapján az egyik civil szervezet mentesség kérelmezése nélkül 10 kínai 
motorkerékpárt vásárolt. Mivel ezek közül több meghibásodott, a civil szervezet 2006. december 14-én engedélyt és a származási szabályok alóli mentességet kért további két, nagyobb ellenállóképességű japán motorkerékpár beszerzé-
séhez, amit a delegáció először elutasított. Végül 2007. szeptember 11-én a delegáció elfogadta a kérelmet, amikor azt 
egy költségvetés-módosítási kérelemmel együtt ismét benyújtották.
A Számvevőszék megállapította, hogy a delegáció időközben 2007 áprilisában konzultált a Bizottság központi szolgála-
taival, és mindkét fél arra a következtetésre jutott, hogy a tematikus költségvetési sor keretében Etiópiában japán áruk beszerzéséhez nem kell, kínai árukhoz viszont kell és mindig is kellett derogáció.
Úgy tűnik azonban, hogy továbbra is lehetséges a szabályok többféle értelmezése
32.5. HÁTTÉRMAGYARÁZAT
32 A Közösség külső támogatásaihoz való hozzáférésről szóló tanácsi rendeletek, különösen a 3. cikk (2) és (3) bekezdése, az 5. c ikk 
és a II. melléklet értelmében a tematikus programok által Etiópiában finanszírozott projektek 2005. december 28-tól derogáció 
kérelmezése nélkül szerezhetnek be japán és kínai árukat, mivel Etiópia a legkevésbé fejlett országok kategóriájába tartozik. E zzel 
ellentétben az EFA által finanszírozott támogatási szerződéseknél a kifejezetten Kínából származó árukra derogációt kell kérni.  Az 
EFA-ról szóló rendelet 30 000 euróig származásra való tekintet nélkül megengedi az áruk helyi piacon történő beszerzését.
4/2009. sz. különjelentés – A civil szereplők közösségi fejlesztési együttműködésbe történő bevonásának Bizottság általi irányí tása25
33 A logikai keretmegközelítés 
és a logikai keretmátrix 
(a „Logframe”) a fejlesztési 
együttműködésben 
az adományozók és 
a partnerkormányok által széles körben alkalmazott analitikai 
és irányítási eszközök. A logikai 
keretmátrix általában a következő 
feladatokból épül fel: SMART 
(specifikus, mérhető, teljesíthető, 
releváns és teljesítési határidőhöz 
kötött) mutatók meghatározása, a megfelelő verifikációs források 
azonosítása, az összes mutatóhoz 
reális célok kijelölése, valamint 
az előrehaladás és az elért 
eredmények későbbi méréséhez bázisadatok gyűjtése. A megfelelő 
teljesítmény-monitoring rendszer 
ezért a tényleges eredményekre 
vonatkozó rendszeres adatgyűjtést 
is magában foglalja. A civil 
szereplőket néha arra is kérik, 
hogy ne csak az inputokról, a folyamatokról és az outputokról, 
hanem a félidős eredményekről 
és a hosszú távú hatásokról 
is gyűjtsenek adatokat és 
számoljanak be.MONITORING, BELEÉRTVE AZ ESZKÖZÖKET ÉS A CIVIL SZEREPLŐK 
TEVÉKENYSÉGEINÉL AZ EREDMÉNYESSÉG ÉRTÉKELÉSÉT
 51.  A hatékony monitoring a projektirányítás elengedhetetlen része, amelyhez 
a Bizottság számos eszközt és eljárást vesz igénybe. A Számvevőszék ellenőrzése a meglévő bizottsági eljárások alapján fel kívánta mérni, hogy: i) biztosítják-e az informatikai rendszerek a döntések meghoza-talához és a civil szereplők tevékenységeinek felügyeletéhez szüksé-ges vezetői információkat; ii) létezik-e vezetői beszámolási rendszer; iii) a delegációk megfelelően felügyelik-e a projekteket, elegendő visz-szajelzést kapnak-e a külső monitoringból és értékelésekből, illetve  nyomon követik-e ezen utóbbiakat; iv) megfelelőek-e a tevékenységek eredményeit vizsgáló eszközök; valamint v) megfelelőek-e a tevékeny-ségek hosszú távú hatását felmérő eszközök.
A B IZOTTSÁG  SZÁMÍTÓGÉPES  INFORMÁCIÓS  RENDSZERÉT  (CRIS) NEM AKNÁZTÁK  
KI TELJES  MÉRTÉKBEN
 52.  Amint az 5. bekezdés is említi, a EuropeAid révén jelenleg nehezen szerez-
hetők adatok a fejlesztési együttműködés területén civil szereplőknek 
juttatott pénzeszközökről. A közös RELEX információs rendszer (CRIS) 
adatai nem teljes körűek, és az operátorok azonosítása nem megbízható. 
Kevés benne az olyan információ, amely a folyamatban lévő és befejezett 
projektek helyzetéről elemző és összefoglaló módon – például értékelések 
és végkövetkeztetések formájában – tájékoztat. A monitoring egyik eszkö-zeként szolgáló CRIS alkalmazási jelentés nem felel meg teljes mértékben 
a felhasználók igényeinek, és az alkalmazása gyakran nem megfelelő.
A PROJEKTJELENTÉSEK  NEM MINDIG  NYÚJTOTTAK  PONTOS  ÉRTÉKELÉST  
A VÉGREHAJTÁS  HELYZETÉRŐL
 53.  A támogatásban részesülő civil szereplőknek technikai és pénzügyi jelen-tést kell benyújtaniuk, amelynek lehetővé kell tennie a projektjavaslat és a beszámolási időszak eredményeinek összevetését. Az ellenőrzött pro-
jektek felénél ezek a jelentések a végrehajtás helyzetéről nem nyújtottak 
átfogó értékelést. A jelentések általában lekicsinyítették a legnagyobb kihí-
vást jelentő kérdéseket, és a pozitív eredményekre összpontosítottak.
 54.  A jelenlegi eljárások értelmében a civil szereplőknek logikai keretrendszert, 
és annak részeként mennyiségi teljesítménymutatókat kell alkalmaz-
niuk33. Az ellenőrzött 16 projektből 13 esetében azonban a várt és 
a tényleges eredmények logikai keretrendszerben történő közvetlen 
összevetése nem képezte a technikai jelentések részét. Sok ellenőrzött 
projektnél ezért a logikai keretmátrix (a Logframe) a projekt monito-
rozása szempontjából fokozatosan elveszítette a jelentőségét.
4/2009. sz. különjelentés – A civil szereplők közösségi fejlesztési együttműködésbe történő bevonásának Bizottság általi irányí tása26
 55.  A számvevőszéki összehasonlító elemzés (benchmarking) megállapította, 
hogy egyes ügynökségeknél a logikai keretmátrixhoz egy minőségbiz-
tosítási összetevő is kapcsolódik, amelybe többek között mennyiségi és minőségi teljesítménymutatók tartoznak.
A B IZOTTSÁG  SZOLGÁLATAI  KEVÉS  PROJEKTET  KERESTEK  FEL A HELYSZÍNEN
 56.  A projektek megfelelő monitorozása a delegációk részéről többek között 
rendszeres és közvetlen kommunikációt foglal magában a civil part-
nerekkel, valamint megbeszéléseket a projekt teljesítményét érintő 
végrehajtási kérdésekről. Az ellenőrök megvizsgálták, hogy a Bizott-
ság milyen mértékben gondoskodott a projektek fizikai, helyszíni  vizsgálatáról, például a projektelszámolások és -bizonylatok ellen-őrzéséről a támogatott kedvezményezettek és végrehajtó partnereik irodáiban. A Számvevőszék megállapította, hogy a helyszíni kontroll 
szintje elégtelen volt.
 57.  Ezenkívül számos megkérdezett civil szereplő sajnálatát fejezte ki amiatt, 
hogy a delegációktól a helyszínen nem kapott támogatást. Válaszaik 
alapján feltételezhető, hogy a pénzügyi és szerződéses szabályokkal 
kapcsolatban számos hiba elkerülhető lenne, ha a megfelelő idő-
pontban helyszíni ellenőrzésekre kerülne sor, ez ugyanis kimutatná 
a helytelen gyakorlatot, és lehetővé tenné annak helyesbítését.
 58.  A 16 ellenőrzött projektből hatot a delegáció tagjai egyáltalán nem láto-
gattak meg. A felkeresett projekteknél a látogatás általában nem  
rendszeres minta szerint zajlott. A látogatásokra néha a civil szereplők által szervezett események kapcsán, máskor egy külső monitoring- 
látogatás részeként került sor. Néhány esetben konkrét, egyedi tervek 
is készültek arra vonatkozóan, hogy egy adott projekt élettartamának 
milyen meghatározott szakaszaiban kerül sor helyszíni ellenőrzésekre. Ezeket a terveket azonban erőforráshiány miatt egyszer sem nem haj-tották végre teljes egészében. Nem létezett szabvány a Számvevőszék által felkeresett delegációk által összeállított monitoring jelentések-
hez. 2007 decembere előtt a személyzet nem rendelkezett operatív 
iránymutatásokkal a projektek monitorozására vonatkozóan.
 59.  A projektek külső monitorozásra is kiválaszthatók a Bizottság eredmény-
orientált helyszíni monitoring látogatásai ( Results-Oriented Monitoring 
Missions , ROM) keretében. Ez a módszer azonban nem ellensúlyozza 
a működési szintű monitoring hiányát: a civil szereplők részvételével 
végrehajtott projektek többségénél a közösségi hozzájárulás 1 millió 
EUR alatt marad, és a ROM-rendszer keretében az ezen érték alatti  
projekteknek csak körülbelül 10%-át választják ki monitorozásra.
4/2009. sz. különjelentés – A civil szereplők közösségi fejlesztési együttműködésbe történő bevonásának Bizottság általi irányí tása27
34 A Peruban aláírt támogatási 
szerződések legutóbbi generációja 
már rendelkezik is erről.A KÜLSŐ  ÉRTÉKELÉSEK  NEM BIZTOSÍTOTTÁK  A CIVIL  SZEREPLŐK  PROJEKTJEINEK  
MEGFELELŐ  HATÁSVIZSGÁLATÁT
 60.  A civil szereplők támogatási szerződései általában előírják, hogy a pro-
jekt végén és/vagy félidejében külső értékelést kell végezni. Az érté-kelésekre vonatkozó szabvány feladatmeghatározás az ilyen típusú ellenőrzéseknél nem kötelező, ugyanakkor fennáll az érdekellentét 
kockázata, mivel a jelenlegi gyakorlat alapján az értékelőkkel a ked-
vezményezettek kötnek szerződést. A Számvevőszék összehasonlító elemzése (benchmarking) megállapította, hogy egyes fejlesztési ügy-
nökségek minőségbiztosítási mechanizmust működtetnek a kedvez-
ményezett civil szereplők által megrendelt értékelések kapcsán.
 61.  Az elvégzett értékelések a jelenleg használt egyéb értékelési és beszá-
molási eszközökkel (civil szereplők jelentései, helyszíni ellenőrzések 
és ROM-jelentések) együtt sem biztosítják a civil szereplők egyes pro-
jektjeinek megfelelő hatásvizsgálatát. Ez azért van így, mert a célokat 
túl általánosan fogalmazzák meg ahhoz, hogy mérhető hatásmuta-
tókhoz kötődhessenek, vagy azért, mert a verifikációs eszközök nem megfelelőek vagy túl költségesek.
 62.  A Bizottság egyre inkább eredményalapú irányításra tér át, egyre nagyobb 
hangsúlyt helyezve a fejlesztési együttműködés hatásának és ered-
ményeinek mérésére, illetve az értéknövelő hatás vizsgálatára. Ezáltal nagyobb nyomás helyeződik a civil szereplőkre, hogy az outputok  
mellett a végeredmények és hatások monitorozásához is rendszereket alakítsanak ki
34, és megköveteli, hogy a logikai keretmátrixok és a tel-
jesítménymutatók megfelelősége és folyamatos relevanciája érdeké-
ben a bizottsági szolgálatok gyakorlatiasabb útmutatást adjanak.
KILÁTÁSOK A FENNTARTHATÓSÁGRA VONATKOZÓAN
 63.  A projektek kiválasztási folyamatának részét képezi a fenntarthatóság 
értékelése, azaz annak a vizsgálata, hogy a projekt eredményei vár-
hatóan mennyire lesznek tartósak. A Bizottság a közelmúltban ered-
ményközpontú utólagos monitoringot vezetett be a projektek szintjén 
a fenntarthatóságra és a hatásra vonatkozóan.
4/2009. sz. különjelentés – A civil szereplők közösségi fejlesztési együttműködésbe történő bevonásának Bizottság általi irányí tása28
 64.  Miközben a 16 ellenőrzött projekt rövid távon jó eredményeket ért el, 
illetve várhatóan jó eredményeket ér el, a fenntarthatóság tekinte-
tében a kilátásaik sokkal kevésbé pozitívak. A Számvevőszék ellenőr-zése idején a fenntarthatóság 12 projektnél bizonytalan volt, mivel 
nem rendelkeztek forrásokkal a projekt befejezése utánra, vagy az  
intézményi kereteik nem voltak megfelelőek. Ez utóbbira nyújt példát 
a 6. háttérmagyarázat .
 65.  A fennmaradó négy projektnél jó esélye volt a fenntarthatóságnak, de 
nem azért, mert azok eredendően is fenntarthatók voltak, hanem  
inkább azért, mert azokat hosszú távon elkötelezett nemzetközi civil 
szervezetek irányítják, amelyek az Európai Uniótól független forrá-
sokból is finanszírozáshoz tudnak jutni.
 66.  A fenntarthatósághoz elengedhetetlen a hosszú távú elkötelezettség és 
a tartós finanszírozás, valamint az, hogy az intézményi keretek lehe-
tővé tegyék az illetékes érintettek számára a tevékenységek átvételét. 
A Számvevőszék ellenőrzése kimutatta, hogy a projektek időtartama általában még hosszabbításokkal együtt sem elegendő a fenntart-
hatóság biztosításához
35. Emellett a tényleges végrehajtási időszak 
az indulás kitolódása miatt a gyakorlatban sokszor lerövidül (lásd:  
41. bekezdés).
 67.  A projektmegvalósítás jelenlegi módszereinél az a potenciális ellentmon-
dás is fennáll, hogy rövid távú beavatkozások révén kezelnek hosszú 
távú elkötelezettséget igénylő strukturális problémákat. A projektek 
kapacitásbővítési összetevőjénél különösen problematikus a fenn-
tarthatóság, mivel jellemzően olyan szociális és magatartásbeli vál-tozásokat kíván meg, amelyek az átlagos projektvégrehajtási időnél 
jóval lassabban mennek végbe.35 Az ellenőrzött projektek átlagos 
időtartama hosszabbításokkal 
együtt 37 hónapot tett ki.
A NŐK ÉS A GYERMEKEK ELLENI BŰNCSELEKMÉNYEKKEL SZEMBENI RENDŐRSÉGI 
FELLÉPÉS TÁMOGATÁSA KELET-FOKFÖLDÖN (DÉL-AFRIKA) – ÁLDOZATSEGÍTŐ KÖZPONTOK
Miközben a dél-afrikai rendőrhatóságok a projekt befejezése után továbbra is fedezni tudták az erőszakos cselekmények 
áldozatait ellátó központok működési költségeit, fennállt a veszélye, hogy a központokban dolgozó önkéntesek a jövő-
ben nem állnak rendelkezésre, mivel a Szociális Jóléti Minisztérium továbbra sem látta el a projekttervben előirányzott 
felügyeleti és képzési feladatait.6. HÁTTÉRMAGYARÁZAT
4/2009. sz. különjelentés – A civil szereplők közösségi fejlesztési együttműködésbe történő bevonásának Bizottság általi irányí tása29
 68.  A Számvevőszék összehasonlító elemzése (benchmarking) megállapította, 
hogy más fejlesztési ügynökségek a rossz tervezésből és a projektek 
rövidségéből fakadó problémák egy részét úgy kerülik el, hogy az  egyedi projektek mellett számos más eszközt is alkalmaznak, például 
hosszú távú partnerségi keretmegállapodásokat kötnek verseny útján 
kiválasztott civil szereplőkkel
36.
MEGFELELŐEN GONDOSKODIK-E A BIZOTTSÁG 
A CIVIL SZEREPLŐK KAPACITÁSAINAK BŐVÍTÉSÉRŐL?
 69.  Ez a szakasz azzal a kérdéssel foglalkozik, hogy a Bizottság a civil sze-
replőknek szánt kapacitásbővítési támogatás kapcsán mind a jogi  követelményeket, mind a szakpolitikai nyilatkozatokat az összes ked-
vezményezett országban és régióban stratégiává alakította-e, majd 
e stratégiát eredményesen kivitelezett, releváns tevékenységek révén 
hajtotta-e végre.
A CIVIL SZEREPLŐK KAPACITÁSBŐVÍTÉSÉRE IRÁNYULÓ 
STRATÉGIA
 70.  A kapacitásbővítés célja, hogy a civil szereplőknek a fejlesztési folyamat 
partnereiként és végrehajtó szerveiként betöltött szerepét megerő-sítse
37. A támogatás eredményessége, valamint a többi programmal 
és adományozóval való összhang és komplementaritás érdekében  
a Bizottságnak mindegyik országhoz külön stratégiát kell kialakítania, 
amelyben meghatározza a megcélzandó civil szereplőket, ágazatokat 
és témákat, illetve kijelöli a munkamódszereket.
 71.  A Számvevőszék megvizsgálta, hogy léteztek-e ilyen stratégiák az  
AKCS-országokban (ahol a civil szereplők kapacitásbővítése köte-
lező), illetve az ázsiai és latin-amerikai országokban, ahol az előző 
ALA-rendelet nem írt elő kapacitásbővítést. A Számvevőszék meg-
vizsgálta továbbá, hogy a civil szereplők kapacitásbővítését már  említő fejlesztési együttműködési eszköz, amely az ALA-rendeletet 
felváltva 2007 januárjában lépett hatályba, okozott-e bármilyen vál-
tozást a meglévő stratégiákban.36 Számos fejlesztési ügynökség 
alkalmaz partnerségi 
keretmegállapodásokat, ezek időtartama általában négy-nyolc 
év.
37 A civil szereplőknek 
nyújtott kapacitásfejlesztési 
támogatás célja a fejlesztési 
együttműködésben betöltött partneri szerepük megerősítése 
(lásd:  REF _Ref212868000 \r  \* 
MERGEFORMAT 8. bekezdés és 
1. háttérmagyarázat), de emellett 
a projektirányítás terén is képzést nyújt, hogy javuljon a projektek 
minősége, és bővüljenek 
a kapacitások az adományozóktól 
való forrászerzésre, illetve 
forrásigénylésre.
4/2009. sz. különjelentés – A civil szereplők közösségi fejlesztési együttműködésbe történő bevonásának Bizottság általi irányí tása30
KÉT KÜLÖNBÖZŐ  MEGKÖZELÍTÉS  LÉTEZIK
 72.  A Cotonoui Megállapodás aláírását követően (lásd: 8. bekezdés) a leg-
több AKCS-ország stratégiát dolgozott ki, és programokat hozott létre 
a civil szereplők kapacitásbővítéséhez, amelyeket az EU finanszíro-
zott38. Az ázsiai és latin-amerikai országokban nincsenek külön straté-
giák, sem külön programok a civil szereplők kapacitásainak Közösség 
által támogatott bővítéséhez39. Ez a különbség nem az igények átfogó 
felméréséből adódik, hanem főként azt a tényt tükrözi, hogy a civil szereplőknek nyújtott kapacitásbővítés az AKCS-országokban jogsza-
bályi előírás, míg az ALA-országokban korábban nem volt az.
 73.  Az ALA-országokban 2007-től hatályos fejlesztési együttműködési esz-
köz a földrajzi programok által lefedett együttműködési területe-
ken is lehetővé teszi a civil szereplők kapacitásainak bővítését, és  
fontos elvként fekteti le, hogy a támogatást rendes esetben ilyen  
programok keretében kell nyújtani, mivel ezek az igények felmérésén 
és a kormányokkal kialakított stratégiai partnerségeken alapulnak. 
Tematikus program viszont csak akkor alkalmazható, ha a földrajzi  program nem lenne megfelelő, például azokban az országokban, ahol 
a partnerség nehézkes
40, vagy amelyekben a népesség egyes cso-
portjai a hagyományos közszolgáltatásokhoz és erőforrásokhoz nem 
férnek hozzá, és a politikai döntéshozatali folyamatokból ki vannak 
rekesztve. Az egyértelműen megfogalmazott elv ellenére az ALA-országokban a kapacitásbővítési támogatás finanszírozási módja  a fejlesztési együttműködési eszköz hatálybalépése óta nem válto-zott, és a támogatásnyújtást továbbra is a tematikus program kere-
tében finanszírozzák (fejlesztésben részt vevő civil szereplők és helyi 
hatóságok).
 74.  A külön stratégia hiányát tovább súlyosbítja az a tény, hogy az ázsiai és 
latin-amerikai országok, amelyekben a civil szereplők amúgy is kor-
látozottabban jutnak kapacitásbővítési forrásokhoz, ennek ellenére 
sem vizsgálták meg kimerítően, hogy az országban finanszírozott  
főbb ágazati programok (pl. az egészségügyi vagy oktatási program) 
miként tehetnék általános gyakorlattá a civil szereplők bevonását,  illetve a nekik történő támogatásnyújtást. A Bizottság jelenleg doku-
mentumot állít össze
41, hogy iránymutatást adjon a delegációknak  
a kérdés kezeléséhez.38 Az AKCS-államokban körülbelül 
46 kapacitásfejlesztési program 
létezik 43 országban, összegük 
eléri a 226 millió eurót.
39 Akadnak azért kivételek, 
általában nagyon kivételes körülményekből adódóan, 
ilyen például Banglades, ahol 
a civil szektor nagyon nagy 
(206 000 szervezet), vagy 
Kolumbia, a belső fegyveres konfliktus miatt.
40 Nehéz partnerségként 
határozhatók meg azok 
a helyzetek, amikor a következő 
okok valamelyike miatt az 
együttműködés szokásos eszközei a központi kormányok 
kívételével az érdekelt 
felek kezdeményezéseinek 
támogatására nem teljesen 
alkalmasak: 1) országok, ahol az együttműködést felfüggesztették; 
2) országok, ahol a hatóságok 
nem kötelezték el magukat 
a szegénység enyhítése és 
a fejlesztési politika más alapelvei 
mellett, ideértve a felelősségteljes 
kormányzást és a civil szereplők és decentralizált hatóságok 
bevonását; 3) országok, ahol 
a részvételi alapú fejlesztési 
módszerekről szóló párbeszéd 
nagymértékben korlátozott.
41 Civil szereplők részvétele 
a szegénység enyhítését 
célzó stratégiákban, az 
ágazati megközelítésekben 
és a projektvégrehajtás 
monitorozásában (a EuropeAid E.4. dokumentumtervezete, 
2008. augusztus).
4/2009. sz. különjelentés – A civil szereplők közösségi fejlesztési együttműködésbe történő bevonásának Bizottság általi irányí tása31
A CIVIL SZEREPLŐK KAPACITÁSBŐVÍTÉSÉVEL KAPCSOLATOS 
PROGRAMOK 
 75.  A Számvevőszék hét programot vizsgált meg összesen 72,1 millió EUR 
értékben ( III. melléklet ), hogy értékelje relevanciájukat és a végre-
hajtásuk hatékonyságát42. Ezek a programok a kapacitásbővítési tevé-
kenységeket kisebb projektek sorának finanszírozásával kötik össze.
 76.  A Számvevőszék megvizsgálta, hogy a programok időben megkezdőd-
tek-e, és elfogadható időtartamon belül megvalósultak-e, illetve hogy 
az irányítási eljárásaik elég rugalmasak voltak-e, és illeszkedtek-e  
a helyi viszonyokhoz, ideértve elsősorban a kis és a közösségi alapú 
szervezetek viszonyait.
A PROGRAMOK  RELEVÁNSAK , BÁR AZ ALA- ORSZÁGOKBAN  HIÁNYZIK  A RÉSZLETES  
HELYZETFELMÉRÉS
 77.  Az ellenőrzött programok relevánsnak bizonyultak, és a civil szereplők egy-
értelműen meghatározott igényeit és prioritásait célozták meg. A bizott-
sági iránymutatások azt javasolják a delegációknak, hogy végezzenek 
részletes helyzetfelmérést – azaz készítsenek „feltáró tanulmányt”–, 
melynek keretében mindegyik országban határozzák meg a tipikus civil 
szereplőket, és mérjék fel azok kapacitásait, korlátait és lehetőségeit, illetve a többi adományozó munkáját is. Az ALA-országokban azonban – ahol a civil szereplőknek nyújtott kapacitásbővítési támogatás a gya-korlatban elsősorban tematikus programok keretében zajlik – a feltáró 
tanulmányok haszna kevésbé nyilvánvaló. A hat megvizsgált országból
43 
csak az AKCS-országok (Etiópia, Mali és Uganda) delegációi készítettek 
teljes körű feltáró tanulmányt, ezek minősége változó.
A KÉSEDELMEK  KEDVEZŐTLENÜL  BEFOLYÁSOLJÁK  A PROGRAMOK  EREDMÉNYESSÉGÉT  ÉS 
HATÉKONYSÁGÁT
 78.  A programok belső jellegzetességei, amelyek hatásaival nem számoltak 
eléggé, a vizsgált hét programból hatnál jelentős késedelmeket okoz-tak. A késedelmek elsősorban abból fakadtak, hogy összeadódott azok-nak a hosszadalmas irányítási eljárásoknak a hatása, amelyekre először is a nemzetközi technikai segítségnyújtásról szóló szerződések megkö-téséhez, majd a technikai segítségnyújtást végzőknek az ajánlattételi felhívások elkészítéséhez, végül pedig az ajánlatok értékeléséhez és a támogatási szerződések aláírásához volt szükség. További tényező volt a kormányt, a civil szereplőket és a bizottsági delegációkat magá-ban foglaló háromoldalú irányítási struktúra. Ez a struktúra a tulajdo-nosi szemlélet biztosításához ugyan elengedhetetlen, de az érintett felek közötti kezdeti konszenzus kialakítása, majd annak megvalósítása hosszú vitákat és tárgyalásokat követel meg.42 A programok késői indulása 
miatt általában túl korai lett volna 
az eredményesség értékelése.
43 Banglades, Etiópia, Mali, Peru, 
Dél-Afrika és Uganda.
4/2009. sz. különjelentés – A civil szereplők közösségi fejlesztési együttműködésbe történő bevonásának Bizottság általi irányí tása32
44 Az Ariane program esetében 
Maliban a legutóbbi két 
ajánlattételi felhívásnál a projektek élettartamát mindössze 
hat hónapra kellett csökkenteni.
45 Etiópiában például az első 
felhívás során a 208 pályázóból 
csupán tizenegyet (5%) 
választottak ki, ezek mindegyike nemzetközi vagy fővárosi 
székhelyű civil szervezet. 79.  Ezek a késedelmek gyakorlatilag a tevékenységek, különösen a kedvez-
ményezettek tevékenységeinek a végrehajtási idejét rövidítik le, ami 
a pénzeszközök visszavonását és a tevékenységek törlését, illetve  mindenekelőtt a projektek élettartamának lerövidülését vonja maga 
után, hátrányosan befolyásolva a fenntarthatóság esélyét
44 (lásd:  
83. bekezdés b) pontja).
AZ AJÁNLATTÉTELI  FELHÍVÁSOK  LEFOLYTATÁSA  NEM MINDIG  A KAPACITÁSBŐVÍTÉSRE  
LEGINKÁBB  RÁSZORULÓ  CIVIL  SZEREPLŐKNEK  KEDVEZ
 80.  Mivel e programok középpontjában a civil szereplők kapacitásbővítése 
áll, a projektkiválasztási eljárásnak azokat a kedvezményezetteket kell megcéloznia, akik – pontosan azért, mert bizonyos szervezeti kapa-
citásokkal nem rendelkeznek – az uniós eljárások által előírt számos 
követelménynek nehezen felelnének meg. A Számvevőszék megál-
lapította, hogy bár számos kérelem érkezett, a pályázati felhívások 
végeredményben az erőforrásokkal legjobban ellátott, főként városi 
szervezeteket részesítették gyakran előnyben az erőforráshiányos,  
főként vidéki szervezetekkel szemben
45.
 81.  A delegációk a földrajzi programok megvalósítása során ezekből az első 
tapasztalatokból a következő tanulságokat vonták le a jövőbeli felhí-vásokhoz: i) a gyengébb és az erősebb civil szereplőket partnerségek kialakítására ösztönzik; ii) forrásokat juttatnak erős civil szereplők-nek, hogy a gyengébb civil szereplők szélesebb csoportjait képezzék 
és mentorként támogassák; iii) kieső régiókat is kiválasztanak; és  
iv) a pénzeszközöket földrajzi megoszlás alapján osztják szét. A bizott-
sági fellépés azonban nem kezeli az összes olyan problémát, amely 
a Bizottság közleményében és iránymutatásaiban eredetileg emlí-tésre kerül (lásd: 11. és 12. bekezdés), azok ugyanis célként említik 
a lakosság minél nagyobb hányadának megszólítását, és hangsúlyoz-
zák, hogy a kis és helyi szintű szervezetek kiemelt szerephez fognak 
jutni, különösen a nagy földrajzi területen fekvő országokban, ahol 
a konzultációs és döntéshozatali folyamatokból sok csoport és terület 
ki van rekesztve.
A LEGTÖBB  KAPACITÁSBŐVÍTÉSI  PROGRAMNÁL  TÚL KORAI  LENNE  A HATÉKONYSÁG  
ÉRTÉKELÉSE
 82.  A programok késői indulása miatt általában túl korai lett volna a haté-
konyság értékelése. Azokban az esetekben, ahol sor került félidős  
értékelésre, általában jó eredményekről számoltak be.
4/2009. sz. különjelentés – A civil szereplők közösségi fejlesztési együttműködésbe történő bevonásának Bizottság általi irányí tása33
46 Az egységes stratégiának 
köszönhetően az AKCS-országok 
kapacitásfejlesztési programjai közös szervezeti jellemzőkkel 
rendelkeznek, ideértve a technikai 
segítségnyújtás igénybevételét 
is. Ezzel ellentétben a kis számú 
ALA-program eseti alapon valósult 
meg, változó szerkezettel.
47 Maliban a Számvevőszék 
megállapította, hogy a technikai 
segítségnyújtást végzők az 
ajánlattételi felhívást és a projekt-
ellenőrzési eljárásokat feleslegesen kétszer végezték el azáltal, 
hogy egy további külső féllel 
szerződést kötöttek a pályázatok 
értékelésére, majd az elkészült 
értékeléseket saját maguk is 
újraértékelték. Ez azért történt így, 
mert a technikai segítségnyújtást végzők nem kívántak pénzügyi 
kockázatot vállalni (arra kérték 
őket ugyanis, hogy nyújtsanak 
pénzügyi garanciát a program 
lefolytatására).
48 A Cotonoui Megállapodás 
4. cikke alapján a civil szereplőket 
„kapacitásnövelési támogatással 
látják el a kulcsfontosságú 
területeken, hogy fejlesszék 
e szereplőknek különösen a szervezet és képviselet terén 
fennálló lehetőségeit, és 
a konzultációs mechanizmusok 
létrehozását, beleértve 
a kommunikáció és párbeszéd 
csatornáit is, valamint a stratégiai 
szövetségek ösztönzésére”. 83.  Az ellenőrzött AKCS-programoknál46 azonban a Számvevőszék arra utaló 
jeleket talált, hogy a Bizottságnak az alábbi kérdésekre nagyobb  
figyelmet kell fordítania:
tekintve, hogy a programok a kapacitásbővítési munkát több  a) 
kisebb projekt finanszírozásával kapcsolják össze, a technikai  
segítségnyújtásra szakosodott, és ezen a téren különös szakérte-lemmel rendelkező munkacsoportoknak a projektek irányításával kapcsolatos napi adminisztratív teendőket is el kell látniuk
47. Ami 
a kapacitásbővítést illeti, a munkacsoportok a projektirányítás-sal kapcsolatos képzésre összpontosítottak ahelyett, hogy a civil 
szereplők képességeit fejlesztették volna a szakpolitika elem-
zése, az érdekképviseleti munka, a felügyeleti funkciók, az emberi 
jogok támogatása, illetve a hálózatépítés terén, és ezáltal leki-
csinyítették a szakpolitikai párbeszéd szerepét (lásd: 3. bekezdés a) pontja), pedig a Cotonoui Megállapodásban ez szintén részét 
képezi a kapacitásbővítési programnak
48;
a Számvevőszék megállapította, hogy ezek a programok a hatás és b) 
a fenntarthatóság kérdésével nem foglalkoznak eleget. A finanszí-
rozás teljes összege túl alacsony volt, és bizonyos esetekben túl 
sok kis projektre aprózódott szét ahhoz, hogy jelentős hatást érjen el. A hat hónaptól legfeljebb 24 hónapig tartó projektidőtartam 
túl rövid volt, mivel azonban a kapacitásbővítés hosszú távú folya-
mat, a Számvevőszék úgy ítéli meg, hogy hosszabb végrehajtási 
időszakra van szükség.
4/2009. sz. különjelentés – A civil szereplők közösségi fejlesztési együttműködésbe történő bevonásának Bizottság általi irányí tása34
KÖVETKEZTETÉSEK ÉS AJÁNLÁSOK
A BIZOTTSÁG NEM GONDOSKODIK MEGFELELŐEN 
A CIVIL SZEREPLŐK FEJLESZTÉSI EGYÜTTMŰKÖDÉSI 
FOLYAMATBA VALÓ EREDMÉNYES BEVONÁSÁRÓL
 84.  A Bizottság a delegációi révén gyakorlatilag minden kedvezményezett 
országban megpróbálta bevonni a civil szereplőket az országos stra-tégiák elkészítésébe. Számos esetben azonban ez a bevonás az uniós jogszabályok és a Bizottság iránymutatásai által előirányzott tartós 
és strukturált párbeszéd helyett egynapos szemináriumokra korlátó-zódott. A részletes konzultációs eljárásokban nagy számú hiányosság 
tapasztalható.
 85.  A civil szereplőkre vonatkozó új tematikus program keretében a déli 
civil szereplőket nem vonták be megfelelően sem az általános, sem a helyi stratégiákba, pedig ezt a programot elsősorban az ő számukra alakították ki.
AJÁNLÁSOK A CIVIL SZEREPLŐK BEVONÁSÁHOZ
A Bizottságnak további erőfeszítéseket kell tennie az érintett civil  
szereplők fejlesztési együttműködési folyamatba történő alaposabb  
bevonása érdekében. A bevonásnak túl kell lépnie az országos stra-
tégiák kidolgozásán, és az ágazati stratégiákra, valamint projektekre is ki kell terjednie.
A Bizottság a folyamat erősítése érdekében tegye meg a következő  
lépéseket:
határozza meg az érintett civil szereplőket; –
mind a földrajzi, mind a tematikus stratégiai dokumentumok   –
esetében határozzon meg világos és előre látható konzultációs  
ütemtervet;
a civil szereplők számára biztosítsa az ahhoz szükséges dokumentu- –
mokat és időt, hogy megfelelően felkészülhessenek, illetve nyújtson 
visszajelzést ezeknek a konzultációknak az eredményeiről;
a delegációk személyzete számára dolgozzon ki további útmutatást  –
és képzést.
4/2009. sz. különjelentés – A civil szereplők közösségi fejlesztési együttműködésbe történő bevonásának Bizottság általi irányí tása35
A BIZOTTSÁG IRÁNYÍTÁSI RENDSZEREI RÉVÉN 
ÁLTALÁBAN BIZTOSÍTOTT, HOGY A CIVIL SZEREPLŐK 
RELEVÁNS PROJEKTEKET HAJTSANAK VÉGRE, AMELYEK VÁRHATÓAN MEGHOZZÁK A SZÁNDÉKOLT EREDMÉNYEKET
 86.  Az ajánlattételi felhívás mint eljárás továbbra is nehézkes, és a gyakor-
latban nem biztosítja, hogy a projekttervnek kellő figyelmet szentel-
jenek, és azt időben befejezzék.
 87.  A civil szereplők nem részesülnek elegendő útmutatásban és képzésben 
a pénzügyi szabályok gyakorlati alkalmazásához, és továbbra is előfor-dul a szabályok ellentmondásos értelmezése, illetve egyes gyakorlati problémák is.
 88.  Hiányosságok jellemzik a monitoringot és az értékelést.
 89.  Elsősorban a projektidőtartam rövidsége, a hosszú távú finanszírozás 
hiánya, valamint a nem megfelelő intézményi feltételek miatt a hosszú 
távú fenntarthatóság esélye kedvezőtlen.
4/2009. sz. különjelentés – A civil szereplők közösségi fejlesztési együttműködésbe történő bevonásának Bizottság általi irányí tása36
AJÁNLÁSOK A CIVIL SZEREPLŐK ÁLTAL VÉGREHAJTOTT 
TEVÉKENYSÉGEK IRÁNYÍTÁSÁHOZ
Kiválasztási eljárások
Ami az ajánlattételi felhívást illeti, az ezen eljárás lefolytatásával  –
kapcsolatban már elindított javító intézkedéseket hajtsák teljesen végre úgy, hogy közben különös hangsúlyt fektetnek azokra a szem-pontok, amelyek a projekttervezés megfelelőségét biztosíthatják.
Felügyeleti és kontrolleljárások
A fennálló kérdések megoldása mellett a Bizottság gondoskodjon  –
arról, hogy a lehetséges kedvezményezettek jobban hozzáférjenek 
az eljárásokra vonatkozó útmutatáshoz és támogatáshoz.
A Számvevőszék ismét szeretné hangsúlyozni azt a véleményét, hogy  –
a delegációk által végzett monitoring, illetve az általuk nyújtott  
támogatás célzottabb alkalmazása révén jobban meg lehetne előzni 
a pénzügyi és szerződéses szabályokhoz kapcsolódó hibákat49.
Monitoring
Tekintve, hogy eredményalapú irányításra kíván áttérni, a Bizottság  –
biztosítson elegendő erőforrást, útmutatást és szakértelmet mind 
a delegációknak, mind a civil szereplőknek a mennyiségi és minő-
ségi teljesítménymutatók kidolgozásához, alkalmazásához és moni-
torozásához, valamint az azokkal kapcsolatos beszámoláshoz.
Fenntarthatóság
A fenntarthatóság javítása érdekében a Bizottság fontolja meg,   –
hogy a civil szereplőkkel való munka során a projektek mellett más 
eszközöket is alkalmaz.
A Bizottság a projektek megvalósulása után végzett, szelektív felül- –
vizsgálatok keretében értékelje a civil szervezetek projektjeinek  
fenntarthatóságát és hosszú távú hatásait.49 A Számvevőszék 
2007-es pénzügyi évre 
vonatkozó éves jelentése, 8. fejezet, 8.18. bekezdés.
4/2009. sz. különjelentés – A civil szereplők közösségi fejlesztési együttműködésbe történő bevonásának Bizottság általi irányí tása37
A CIVIL SZEREPLŐK KAPACITÁSBŐVÍTÉSÉHEZ AZ 
AKCS-ORSZÁGOKBAN VAN STRATÉGIA, A LEGTÖBB 
ALA-ORSZÁGBAN AZONBAN EGYELŐRE NINCS
 90.  Az ALA-országok többsége nem rendelkezik stratégiával. Az  
AKCS-országoktól eltérően, ahol földrajzi programokat alkalmaz-nak, az ALA-országokban a kapacitásbővítés finanszírozása túl nagy mértékben függ a civil szereplőkre vonatkozó tematikus programtól. 
A Számvevőszék szerint ez nem helyes, mivel ellentétes a fejlesztési együttműködési eszközről szóló rendeletben rögzített azon elvvel, 
miszerint ahol lehetséges, földrajzi programokat kell alkalmazni.
AJÁNLÁSOK A STRATÉGIAFEJLESZTÉSHEZ
A Bizottság az ALA-országokban dolgozzon ki stratégiákat a civil sze-
replők kapacitásainak bővítéséhez, és ezekben határozza meg, hogy 
melyik civil szereplőket, ágazatokat és témákat kell megcélozni, milyen 
munkamódszereket kell alkalmazni, és hogyan kell a többi programmal az összhangot biztosítani. Az AKCS- és az ALA-országok közötti meg-
közelítésbeli eltérést vizsgálja ismét felül.
BÁR A KAPACITÁSBŐVÍTÉSI PROGRAMOK RELEVÁNSAK, 
A TELJES HATÁSUKAT NEM FEJTIK KI
 91.  Az ellenőrzött programok nagyon relevánsak voltak, bár az ALA-országok 
szükségleteiket átfogó „feltáró tanulmány” formájában nem mérték fel. A programok azonban főként azért nem fejtettek ki maximális  
hatást, mert irányítási eljárásaik és struktúráik eredendően bonyolul-
tak. Az ebből fakadó következményeket kezdettől fogva nem mérték 
fel teljesen, és a bekövetkező késedelmek az aktív projektélettartam lerövidítése révén közvetlenül befolyásolták a projekteket, rontva  ezáltal az eredményesség és fenntarthatóság esélyét.
 92.  Ezeknél a programoknál fennáll az a potenciális ellentmondás, hogy a leg-
inkább rászoruló civil szereplők kapacitásbővítési támogatása olyan 
eljárás (ajánlattételi felhívások) útján történik, amelyet a legjobban teljesítő civil szereplők kiválasztásához terveztek.
4/2009. sz. különjelentés – A civil szereplők közösségi fejlesztési együttműködésbe történő bevonásának Bizottság általi irányí tása38
AJÁNLÁSOK A KAPACITÁSBŐVÍTÉSI PROGRAMOK 
VÉGREHAJTÁSÁHOZ
Ezeknek a programoknak a tervezése során a Bizottság minden szem-
pontból vegye figyelembe ezek eredendő összetettségét. Vegye  
továbbá figyelembe a szükségszerűen összetett struktúrák és a jogi  keretrendszer közötti kölcsönhatásokat, és fordítson erőforrásokat  annak vizsgálatára, hogy a szakpolitikai célok ilyen korlátok között  
miként valósíthatók meg.
Vizsgálja meg a jelenlegi eljárások alternatíváit, egyrészt azért,  
hogy fokozottan stratégiai megközelítést tudjon alkalmazni (például 
a műszaki segítségnyújtási kapacitások jobb kihasználása, partnerségi 
megállapodások alkalmazása vagy többoldalú adományozói finanszíro-
zás révén), másrészt a helyi szintű szervezetek jobb elérése érdekében 
(például lépcsőzetes támogatások alkalmazásával).
  Ezt a jelentést a Számvevőszék a 2009. március 18–19-i ülésén, Luxem-
bourgban fogadta el.
  A Számvevőszék nevében
Vítor Manuel da Silva Caldeira
elnök
4/2009. sz. különjelentés – A civil szereplők közösségi fejlesztési együttműködésbe történő bevonásának Bizottság általi irányí tása39
A CIVIL SZEREPLŐKKEL KÖTÖTT SZERZŐDÉSEK 
ÖSSZEGEI
A EuropeAid szerint a civil szereplőkkel kötött szerződések összege 
2006-ban, illetve 2007-ben (a humanitárius segélyek nélkül1) 836,43 mil-
lió, illetve 915,26 millió euróra becsülhető, az alábbi lebontásban:
(millió EUR)
TERÜLET 2006 2007
Tematikus programok 555,04 430,11
Társfi  nanszírozás civil szervezetekkel 200,10 207,89
Decentralizált együttműködés 6,30 0,18
Emberi jogok és demokrácia 97,28 40,72
Környezetvédelem 59,14 21,08
Élelmezésbiztonság 74,84 109,26Nemek közötti egyenlőség 2,90 0,85
Egészségügy 91,64 25,60Taposóaknák 4,99 8,97Migráció és menekültügy 16,28 15,56
Tiltott kábítószerek 1,57 0,00
Rehabilitáció/Menekültek 17,02 21,64
Egyéb programok 0,45 18,1
Földrajzi programok 73,92 164,00
Ázsia 19,62 116,93
Latin-Amerika 3,55 4,26Földközi-tengeri térség 45,49 6,85Tacis 5,26 35,96
Általános költségvetés összesen 646,43 633,85
Európai Fejlesztési Alap 190,00 281,41
MINDÖSSZESEN 836,43 915,26I. MELLÉKLET
1 A civil szervezetek az 1990-es 
évek óta aktívan együttműködtek 
a humanitárius segélyakciók 
végrehajtásában. A Humanitárius 
Segélyek Főigazgatósága számos civil szervezettel hosszú távú 
partnerségi keretmegállapodást 
kötött. Az ECHO által finanszírozott 
összegek közel 50%-át civil 
szervezetek kapják (2007-ben 
körülbelül 353 millió eurót).
4/2009. sz. különjelentés – A civil szereplők közösségi fejlesztési együttműködésbe történő bevonásának Bizottság általi irányí tása40
II. MELLÉKLET
A COTONOUI MEGÁLLAPODÁS CIVIL SZEREPLŐKHÖZ 
KAPCSOLÓDÓ FŐBB RENDELKEZÉSEI
4. cikk:
… a felek azonban felismerik a civil szereplők és a decentralizált helyi 
hatóságok kiegészítő szerepét és hozzájárulási képességét a fejlesz-tési folyamathoz. E célból, … a civil szereplőket és a helyi decentra-
lizált hatóságokat adott esetben:
tájékoztatni kell az együttműködési politikákról és stratégiákról,  –
az együttműködés prioritásairól és a politikai párbeszédről, külö-nösen az őket érintő vagy rájuk közvetlen hatással bíró területe-ken, és be kell vonni őket az ezekről folytatott konzultációkba,
pénzügyi erőforrásokkal kell ellátni, …, a helyi fejlesztési folya- –
matok támogatása érdekében;
be kell vonni az együttműködési projektek és programok végre- –
hajtásába az őket érintő vagy azon területeken, ahol e szereplők 
komparatív előnnyel rendelkeznek;
kapacitásnövelési támogatással látják el a kulcsfontosságú terü- –
leteken, hogy fejlesszék e szereplőknek különösen a szervezet és 
képviselet terén fennálló lehetőségeit, és a konzultációs mecha-
nizmusok létrehozását, beleértve a kommunikáció és párbeszéd csatornáit is, valamint a stratégiai szövetségek ösztönzésére.
6. cikk: 
1. Az együttműködés szereplői közé tartoznak:
 – civil szinten:  a) magánszektor;  b)  a gazdasági és szociális partnerek, beleértve  
a szakszervezeteket;
  c)  a civil társadalom a nemzeti sajátosságokkal összhangban 
minden formában.
2. A civil szereplők felek általi elismerése függ annak mértékétől,  
hogy mennyire foglalkoznak a lakosság igényeivel, sajátos hatás-
körüktől, valamint attól, hogy szervezetük és irányításuk demok-
ratikus és átlátható-e.
4/2009. sz. különjelentés – A civil szereplők közösségi fejlesztési együttműködésbe történő bevonásának Bizottság általi irányí tása41
7. cikk: Kapacitásnövelés
A civil társadalom hozzájárulása a fejlődéshez fokozható a helyi közös-
ségek szervezetei és a civil, nem nyereségorientált szervezetek meg-
erősítésével. Ehhez szükséges:
az ilyen szervezetek létrehozásának és fejlesztésének ösztönzése  –
és támogatása;
az ilyen szervezeteknek a fejlesztési stratégiák és programok   –
tervezésébe, végrehajtásába és értékelésébe való bevonásával  
kapcsolatos szabályok létrehozása.
A 10. cikk
előírja, hogy a civil társadalmi szervezetek nagyobb mértékű bevonása 
kísérje ezt a [politikai] párbeszédet.
19. cikk: Elvek és célkitűzések
1. …
2. … 
3. Minden egyes AKCS-országban a kormányzati és a civil szereplők 
konzultációkat kezdeményeznek az ország fejlesztési stratégiáiról és azok lakossági támogatásáról.
33. cikk: Intézményfejlesztés és kapacitásbővítés
… Az együttműködés átfogja az együttműködés minden területét és ágazatát a civil szereplők felemelkedésének és kapacitásuk fejleszté-sének előmozdítására, valamint megerősíti a közöttük és a nemzeti hatóságok között megvalósuló tájékoztatás, párbeszéd és konzultáció 
struktúráit, a regionális szintet is beleértve.II. MELLÉKLET
4/2009. sz. különjelentés – A civil szereplők közösségi fejlesztési együttműködésbe történő bevonásának Bizottság általi irányí tása42
57. cikk:
… A fenti rendelkezések sérelme nélkül a támogatható civil szerep-
lők felelősek az őket érintő programok és projektek tervezéséért és 
végrehajtásáért…
58. cikk: Jogosultság a finanszírozásra
… az AKCS-államok és a Közösség helyi jellegű civil szereplői jogosul-tak a megállapodásban biztosított pénzügyi támogatásra, a nemzeti 
és regionális indikatív programokban megállapított módozatokkal  
összhangban.
IV. melléklet, 4. cikk:
az indikatív program tervezete a következőket tartalmazza: … a Minisz-terek Tanácsa által meghatározott szempontokkal összhangban finan-szírozásra jogosult civil szereplők típusai, és a civil szereplők számára 
elkülönített erőforrások és a támogatandó tevékenységek típusai,  
amelyek kizárólag nem nyereségszerzési célúak lehetnek; …
IV. melléklet, 5. cikk: 
… [a közös éves felülvizsgálat] különösen a következők felülvizs-gálatára terjed ki: … a civil szereplők számára elkülönített források 
felhasználása.II. MELLÉKLET
4/2009. sz. különjelentés – A civil szereplők közösségi fejlesztési együttműködésbe történő bevonásának Bizottság általi irányí tása43
AZ ELLENŐRZÖTT PROGRAMOK, PROJEKTEK ÉS HELYI AJÁNLATTÉTELI 
FELHÍVÁSOK LISTÁJA
A CIVIL SZEREPLŐK KAPACITÁSFEJLESZTÉSÉT TÁMOGATÓ PROGRAMOK LISTÁJA
Terület A projekt leírása Ország/RégióUniós 
hozzájárulás 
(EUR)
Ázsia, Latin-
AmerikaAz EU-Andok Közösség fellépése az andokbeli civil 
társadalommal együttAndok Közösség 4 100 000
Ázsia, Latin-
AmerikaHelyi innovációs civil szervezetek kisebb kezdeményezései 
(SMILING)Banglades 8 000 000
EFA Civil Társadalmi Alap Etiópia 10 000 000
EFA A civil szereplők kezdeményezéseinek megerősítése és 
támogatása (ARIANE)Mali 7 000 000
Dél-Afrika Támogatás a civil társadalom érdekérvényesítési 
programjához (CSAP)Dél-Afrika 10 000 000
Dél-Afrika Emberi jogi alapítvány Dél-Afrikában (FHR) Dél-Afrika 25 000 000
EFA A civil társadalom kapacitásépítési programja Uganda 8 000 000
TELJES ÖSSZEG 72 100 000
CIVIL SZEREPLŐK RÉSZVÉTELÉVEL ZAJLÓ PROJEKTEK LISTÁJA
Terület A projekt leírása Ország/RégióUniós 
hozzájárulás 
(EUR)
EIDHR A bangladesi bennszülött lakosság emberi jogainak 
előmozdítása – civil szervezet: IPDSBanglades 88 587
civil szervezet Hátrányos helyzetű gyermekek előkészítő oktatási projektje – 
civil szervezet: Secours catholiqueBanglades 253 179
civil szervezet Vidéki kapacitások fejlesztése Haorban (ARCH) – civil 
szervezet: Concern World WideBanglades 471 970
Élelmezés-
biztonságAz élelmezésbiztonság javítása a jogok előmozdításán és 
a fenntartható megélhetés oktatásán keresztül (FOSHOL) – civil szervezet: Action AidBanglades 2 322 170
Élelmezés-
biztonságA mezőgazdasági vállalkozások erőforrásainak megőrzése 
és az élelmezésbiztonság javítása Damot Gale és Kachira Bira veszélyeztetett helyzetű vidéki családjai számára – civil szervezet: Inter AideEtiópia 700 000
civil szervezet Woreda kapacitásbővítés – civil szervezet: Farm Africa Etiópia 1 096 597
Élelmezés-
biztonságÉlelmezésbiztonsági kapacitásbővítés Shashogoban és Alaba 
Woredasban – civil szervezet: LVIAEtiópia 630 500
EIDHR Chena és Gimbo Woredas menja nemzeti kisebbségének 
társadalmi beilleszkedése – civil szervezet: Action AidEtiópia 90 000
EIDHR Az emberi jogok tiszteletét és védelmét biztosító gyakorlat 
terjesztése az emberkínzás korlátozása és politikai erőszak áldozatainak rehabilitációja érdekében – civil szervezet: CAPSPeru 94 415
Nemek A női kisvállalkozók és a családi alapú gazdasági egységek 
hivatalos foglalkoztatási rendszerbe történő beillesztésének elősegítése – civil szervezet: M. Manuela RamosPeru 665 458III. MELLÉKLET
4/2009. sz. különjelentés – A civil szereplők közösségi fejlesztési együttműködésbe történő bevonásának Bizottság általi irányí tása44
civil szervezet Rossz anyagi helyzetű, de versenypotenciállal bíró 
mikrovállalkozások integrálása helyi és nemzetközi piacok dinamikus tevékenységeibe – civil szervezet: Oxfam NovibPeru 1 500 000
civil szervezet A helyi gazdaság erősítése és élénkítése a szegénység 
enyhítése érdekében Junín tartományban – civil szervezet: Frères des HommesPeru 715 780
civil szervezet Szociális biztonsághoz kapcsolódó jogokhoz való hozzáférés 
Dél-Afrikában – civil szervezet: DanChurchDél-Afrika 587 820
civil szervezet Kapacitásfejlesztési projekt szalézi fi  atalok számára – civil 
szervezet: Coop. Mission au DéveloppementDél-Afrika 400 000
Dél-Afrika A nők és a gyermekek elleni bűncselekményekkel szembeni 
rendőrségi fellépés támogatása Kelet-Fokföldön – civil szervezet: FAMSADél-Afrika 59 204
Dél-Afrika A nők és a gyermekek elleni bűncselekményekkel szembeni 
rendőrségi fellépés támogatása Kelet-Fokföldön – civil szervezet: NICRO - Áldozatok támogatásaDél-Afrika 85 435
TELJES ÖSSZEG 9 761 115
HELYI AJÁNLATTÉTELI FELHÍVÁSOK LISTÁJA
Terület Ajánlattételi felhívás megnevezése Ország/RégióEU-hozzájárulás 
(euró)
Élelmezés-
biztonságÉlelmiszerbiztonság – 2003-as ajánlattételi felhívás Banglades 4 500 000
EIDHR Európai kezdeményezés a demokráciáért és az emberi 
jogokért (EIDHR)) – Ajánlattételi felhívás – Mikroprojektek, Banglades, 2006Banglades 525 000
EIDHR 2006-os Európai kezdeményezés a demokráciáért és 
az emberi jogokért (EIDHR)) – Mikroprojekt-program a „Demokratikus folyamat előmozdítása” kampányértEtiópia 975 000
Élelmezés-
biztonság2005-ös Élelmezésbiztonsági program – Juttatás civil 
szervezeteknekEtiópia 5 000 000
EIDHR 2005-ös Európai kezdeményezés a demokráciáért és az 
emberi jogokért – Mikroprojekt-programPeru 575 000
EIDHR 2006-os Európai kezdeményezés a demokráciáért és az 
emberi jogokért (EIDHR) – Mikroprojekt-programPeru 380 000
Dél-Afrika A nők és a gyermekek elleni bűncselekményekkel szembeni 
rendőrségi fellépés támogatása Kelet-FokföldönDél-Afrika 750 000
TELJES ÖSSZEG 12 705 000III. MELLÉKLET
CIVIL SZEREPLŐK RÉSZVÉTELÉVEL ZAJLÓ PROJEKTEK LISTÁJA
Terület A projekt leírása Ország/RégióUniós 
hozzájárulás 
(EUR)
4/2009. sz. különjelentés – A civil szereplők közösségi fejlesztési együttműködésbe történő bevonásának Bizottság általi irányí tása45
A FEJLESZTÉSI EGYÜTTMŰKÖDÉS HELYSZÍNEN ELLENŐRZÖTT SZEREPLŐI
Ország*Állami szervek 
(a helyi hatóságokat 
is beleértve)Civil szervezetek
Egyéb civil 
szereplőkEgyéb 
adományozókÉszak Dél
Etiópia Pénzügyi és 
Gazdaságfejlesztési Minisztérium
Kapacitásbővítési 
Minisztérium
Vízkészlet-
fejlesztési és természetierőforrás-fejlesztési hivatalok Alaba és Dale Gale Woredas megyébenInter Aid
LVIA
CAFOD/Trocaire
Oxfam GBCISP
German Agro 
ActionAcord
Hundee
Farm AfricaCotonou-
munkacsoport
EOC-DIDAC
ARRD-AFM
Woreda (megyei) 
fejlesztési társulás, Konso
Derashe-i népek 
fejlesztési társulása
Bedene öntözési 
szövetkezet, Alaba Woreda
Kebele Iddirs Dale 
Gale Woreda-banKanada (CIDA)
Svédország (SIDA)
Irish AidEgyesült Királyság 
(DFID)
Banglades Főszámvevő, a Számvevőszék elnöke
Külügyminisztérium
Pénzügyminiszté-
rium (Gazdasági Kapcsolatok Osztálya)
Civil Szervezetek 
Ügyeinek IrodájaActionAid 
Banglades
Caritas Banglades
Concern 
Worldwide
Mentsd meg 
a gyermekeket, USABRAC
Helyi lakosság 
fejlesztési szolgálatai
Noakhali 
vidékfejlesztési társaság
Vidéki magán-
kezdeményezési program (PRIP-alap)Civil szervezetek 
szövetsége Bangladesben
Defuliapar 
iskolaigazgatási szövetség
Bhubankura 
iskolaigazgatási szövetség
East Barahipur 
mezőgazdasági termelők csoportja
Ramkrishnopur 
mezőgazdasági termelők csoportja
Állatállományokkal 
foglalkozó szolgáltatási központ, EwajsbaliaAusztrália 
(AusAID)
Kanada (CIDA)
Hollandia
Egyesült Királyság 
(DFID)
UNDP (az Egyesült 
Nemzetek Fejlesztési Programja)
Világélelmezési 
Program
* A vizsgált projektek és ajánlattételi felhívások részleteit lásd a III. mellékletben .IV. MELLÉKLET
4/2009. sz. különjelentés – A civil szereplők közösségi fejlesztési együttműködésbe történő bevonásának Bizottság általi irányí tása46
IV. MELLÉKLET
Ország*Állami szervek 
(a helyi hatóságokat 
is beleértve)Civil szervezetek
Egyéb civil 
szereplőkEgyéb 
adományozókÉszak Dél
Peru Munkaügyi és 
foglalkoztatás-ösztönzési regionális hivatal, Junín
Tartományi tanács, 
Huancayo
Városi tanács, TarmaVárosi tanács, PalcaOxfam Novib,
Assoc. Frères des 
Hommes
German Agro 
ActionCAPS
Mov. Manuela 
Ramos
IdesiAdec/Atc
Action for the 
ChildrenCopeme
Coremype JuninJunin-i kereskedelmi 
kamara
2 nőegylet, Puente 
Piedra
Mezőgazdasági 
termelők szövetkezete, Huallquin
Kézműves kamara, 
Huancayo
Cipészegylet, 
Huancayo
Közösségi 
bizottság, San Juan Lurigancho
Közösségi társulat, 
PaucamarcaBelgium 
Spanyolország 
(AECI)
UNDP
Dél-Afrika Civil Társadalmi 
Támogató Program (CSAP)
Bizottság 
a Nemekért és az Egyenlőségért (CGE)
SA Emberi Jogi 
Bizottság (SAHRC)
Állami politika Port 
Elisabeth-ben
Pénzügyminiszté-
rium (Nemzetközi Együttműködés-fejlesztési Osztály)
Igazságügyi 
Minisztérium (az adományozók koordinációjáért felelős egység) PretoriábanSalesian Centre, 
Cape Town
Black Sash 
National
FAMSA
NICRO
Áldozatokat 
Támogató Központ, Port Elisabeth
Emberi Jogi 
Alapítvány (FHR)Dél-afrikai AIDS-alap
Dél-afrikai Afrika 
Intézet
Rendvédelmi 
Tanulmányok Központja
Biztonsági 
Tanulmányok Intézete
Khulumani 
Támogató Csoport
Jogászok az emberi 
jogokért
Dél-Afrika Intézet 
a Nemzetközi Ügyekért
SOSTsogang SechabaFranciaország 
Németország Görögország
Írország
HollandiaEgyesült Királyság 
(DFID)
ENSZ 
Kábítószerügyi és Bűnüldözési Hivatala
* A vizsgált projektek és ajánlattételi felhívások részleteit lásd a III. mellékletben .
A BIZOTTSÁG 
VÁLASZAI
4/2009. sz. különjelentés – A civil szereplők közösségi fejlesztési együttműködésbe történő bevonásának Bizottság általi irányí tása47
A BIZOTTSÁG 
VÁLASZAI
ÖSSZEFOGLALÁS
I.
A Számvevőszék által említett változó körül-
ményeket azonban minden szempontból  
figyelembe kell venni.
Valóban folynak megbeszélések az egyre  
fontosabbá váló megközelítésekről a nem-
zetközi adományozói közösségen belül és  bizonyos mértékig a kedvezményezett kor-
mányokkal, azonban a fejlesztési politika  
terén jelen levő, nemzetközi és helyi civil  
szereplők számában és jellegében is hatal-
mas változások mennek végbe (lásd lejjebb a 18. pontot is).
A Bizottság emlékeztet arra, hogy a „nem  
kormányzati szervek” kifejezésnek nincs  
elfogadott definíciója, és készen áll megvi-
tatni ezt a kérdést az Európai Parlamenttel, 
kérésének megfelelően (19. pont, 2006. évi mentesítés).
Az Európai Fejlesztési Alap (EFA) és az általá-
nos költségvetés eltérő jogi kereteit szintén 
érdemes figyelembe venni a civil szereplők 
által végrehajtandó tevékenységekre vonat-
kozó rendelkezéseknél.
III. 
A kapcsolódó programok és különösen a helyi 
ajánlattételi felhívások delegációk általi  
kezelésének a dekoncentrációja óta a bizott-sági delegációk és a civil szereplők között  
jelentősen megnőtt az együttműködés.
Számos egyéb tényezőt kell megemlíteni,  
amelyek befolyásolják a civil szereplők fej-lesztési együttműködési folyamatba történő bevonását: 
a földrajzi (költségevetés és EFA)   •
és a tematikus programok közötti  
különbségek,
a partnerkormányok prioritásai és tulaj- •
donosi szemlélete,
a segélyhatékonysági program, •
változások a civil szereplők körében (szá- •
muk, jellegük, típusuk).
A BIZOTTSÁG 
VÁLASZAI
4/2009. sz. különjelentés – A civil szereplők közösségi fejlesztési együttműködésbe történő bevonásának Bizottság általi irányí tása48
IV. 
A Bizottság által alkalmazott kiválasztási  
eljárások célja olyan pályázatokat találni,  amelyek maximalizálják a program általá-
nos hatékonyságát – a Számvevőszék által  
említett szempontok mellett – a javasolt  műveletek végrehajthatóságának és költ-séghatékonyságának, valamint a pályázó és 
partnerei pénzügyi és működési kapacitása-
inak a mérlegelésével.
Az ajánlattételi felhívás mechanizmusa szé-
les körű közzétételt, átláthatóságot, egyér-
telmű iránymutatásokat és az eljárások és  
pénzügyi szabályok következetes értelme-zését eredményezi.
Számos utólagos értékelést és monitoringot 
végez a Bizottság, amelyek ezeknek az intéz-
kedéseknek a fenntarthatóságát vizsgálják  
projekt szinten.
V. 
Ahogy azt a Számvevőszék megállapította, 
a civil szereplők bevonását másképp kezelik 
a Cotonoui Megállapodás szerint, mint a nem 
AKCS-országokra vonatkozó szabályokban.  
Ez vonatkozik a civil szereplők számára az  
országon belüli kapacitásbővítési támoga-tások elérhetőségére is. Ennek következté-
ben a kapacitásbővítési támogatások a nem AKCS-országok a tematikus programokra  korlátozódnak.
E korlátozások mellett jelentős munka  
indult a civil szereplőkkel való együttmű-
ködés módszeresebb ösztönzésére, valamint 
a központi szolgálatok értékelték a civil sze-replők bevonását (a jelentést továbbították a Számvevőszéknek).VI. 
Annak ellenére, hogy a korábbi ALA-rendelet 
formálisan nem irányzott elő kapacitásbő-vítési támogatást a civil szereplők számára, 
különféle tanulmányokat és programokat  
folytatnak ebben a témában Latin-Ameriká-ban és Ázsiában.
Jelentős számú projektet és programot  
fogadtak el 2007-ben és 2008-ban, amelyet nem kormányzati szerveken keresztül hajta-
nak/hajtottak végre Ázsiában és Közép-Ázsi-
ában. Bár ezek elsődleges célja a szegénység 
felszámolása, a szociális szolgáltatásokhoz 
való hozzájutás javítása, valamint a kormány-zás és a jogállamiság javítása, céljaik elérése során támogatják a civil szereplőket.
VII. 
A Bizottság a következő módszerekkel erősíti 
a civil szereplők bevonását:
jobb tudásmenedzsment a PADOR-on  • 
keresztül és a tudás jobb terjesztése  
a CISOCH-on keresztül,
lehetőség szerint a kormánnyal szoros  • 
együttműködésben kidolgozott, kísérleti 
feltáró tanulmányok indítása,
a konzultációs folyamathoz kapcso- • 
lódó kiszámíthatóság és átláthatóság  javítása.
A Bizottság tovább folytatja az ajánlattételi felhívások egyszerűsítését, a folyamat lerö-vidítését és a helyi szinten történő végre-hajtás előmozdítását.
A BIZOTTSÁG 
VÁLASZAI
4/2009. sz. különjelentés – A civil szereplők közösségi fejlesztési együttműködésbe történő bevonásának Bizottság általi irányí tása49
A Bizottság úgy véli, hogy a felállított  
kontrollrendszer biztosítja a hatékony  
és eredményes pénzügyi és szerződéses  monitoringot.
A delegációk és a civil szereplők munkatár-
sainak képzése tovább folytatódik, többek  között a teljesítménymutatók használatával 
kapcsolatosan.
A költségvetési rendeletek, az EFA, a Fej-
lesztési Együttműködési Eszköz (DCI), az  európai kezdeményezés a demokráciáért és 
az emberi jogokért (EIDHR) és az Európai  
Szomszédsági és Partnerségi Támogatási  
Eszköz (ENPI) által teremtett szabályozási  
rendszerre tekintettel többféle eszköz mér-
legelése van folyamatban.
A kapacitásépítést lehetőség szerint föld-
rajzi programokon keresztül kell megvaló-
sítani, és a támogatások összehangolásának 
elve megköveteli, hogy a partnerországok  
kormányai ebben az összefüggésben straté-giákat, ágazatokat és témákat határozzanak 
meg. A Bizottság folytatja a civil szereplők bevonásának ösztönzését.
A különböző eszközök és programok között 
rendszeresen egyre több kölcsönhatást  
idéznek elő azzal a céllal, hogy a kétol-dalú, a tematikus és a regionális kontex-
tusban támogatott tevékenységek jobban  
kiegészítsék egymást. Ezenkívül a Bizottság 
aktívan részt vesz az adományozók közötti koordinációs mechanizmusokban. A Bizott-ság úgy véli, hogy más csatornákat – pél-dául a továbbadható támogatások körének a kibővítését – is figyelembe kell venni.BEVEZETÉS
2.
A Bizottság emlékeztet, hogy a „nem kor-
mányzati szervek” kifejezésnek nincs elfo-
gadott definíciója, és készen áll megvitatni ezt a kérdést az Európai Parlamenttel, kéré-sének megfelelően (19. pont, 2006. évi  
mentesítés).
5. 
Lásd a 52. bekezdésre adott választ.
AZ ELLENŐRZÉS HATÓKÖRE ÉS 
MÓDSZEREI
ÉSZREVÉTELEK
18.
A Bizottság a kezdetek óta támogatja a civil 
szereplők szerepvállalását a fejlesztésben,  és bevonásuk megkönnyítésére támogató  
szakpolitikákat és pénzügyi tevékenysége-
ket alakított ki. A Számvevőszék által kiemelt 
referenciaszövegek – mint a közlemények és 
az iránymutatások – jól bizonyítják ennek  a jelentőségét.
A Számvevőszék által joggal említett „Euró-
pai konszenzus a fejlesztési politikáról” című nyilatkozat minden szempontját figyelembe kell venni.
Az egyre fontosabbá váló megközelítések  
(összehangolás a partnerkormányok prio-
ritásaival, tulajdonosi szemlélet, harmoni-
záció…) mellett a fejlesztési politika terén jelen levő, nemzetközi és helyi civil szerep-lők számában és jellegében is hatalmas vál-tozások mennek végbe.
A civil szereplők fejlesztési együttműködési 
folyamatba való bevonása lehetőségeinek  
és korlátainak megértéséhez ez a fejlődés  
a legfontosabb.
A BIZOTTSÁG 
VÁLASZAI
4/2009. sz. különjelentés – A civil szereplők közösségi fejlesztési együttműködésbe történő bevonásának Bizottság általi irányí tása50
A kétoldalú keretben alkalmazott módszerek 
élesen különböznek a tematikus programok-ban használt módszerektől.
21. 
Bár jogszabály nem kötelezi, a Bizottság  megerősíti, hogy a lehetőségek keretein  belül mindig igyekezett a civil szereplőkkel 
konzultálni, ahol a helyi feltételek lehetővé tették ezeket a konzultációkat, ott ez poli-
tikai célkitűzés volt.
A 2007–2013 közötti programozás alatt az EB 
növelte a civil társadalommal folytatott kon-zultációra irányuló erőfeszítését a korábbi  
időszakokhoz képest. A civil társadalommal 
történő konzultáció szükségességét megis-
mételték a 2007–2013-as stratégiai doku-
mentumok félidős értékelésében.
A 2002–2006-os országos stratégiai doku-
mentumok elkészítésekor nem létezett  
általános jogi kötelezettség a civil szerep-
lők bevonására az ázsiai és a latin-amerikai 
programozásban, és a decentralizáció még 
kezdetleges volt. A Számvevőszék által fel-keresett delegációkat három különböző  
hullámban decentralizálták (1.: Dél-Afrika  és Mali, 2.: Etiópia és Peru, 3.: Banglades),  ezért néhányuk esetében az országos stra-tégiai dokumentumok elkészítése a központi szolgálat felelőssége volt.
Lásd még a 22. bekezdésre adott választ.22. 
A különféle érdekelt felek programozási  
folyamatba történő bevonásának mértéke  nagyban függ az egyes országok sajátos  
helyzetétől és az együttműködés hatályos  
jogi keretétől. A kétoldalú együttműködés  keretében, valamint a Párizsi Nyilatkozat és az európai konszenzus következtetéseinek  
megfelelően amikor csak lehet a partnerkor-
mányoknak kell a vezető szerepet betölteni, és egyre inkább az ő feladatuk a különféle 
érdekelt felekkel történő konzultációk  
megszervezése. A Bizottság természetesen 
támogatja bármely konzultációs folyamatot, 
a végső prioritások és célkitűzések azonban a partnerországok sajátja, nem pedig rájuk 
kényszerített kell, hogy legyen.
A civil szereplőkkel a perui stratégiai doku-
mentum előkészítésekor követett konzul-
tációs folyamat volt az első kísérlet egy  
strukturált megközelítésre, amikor is az akkor hatályos ALA-rendelet nem írt elő kötelező 
konzultációt. A jövőbeni programozások  
során építenek erre a megközelítésre.
23. 
Az iránymutatások irányadó dokumentu-mok. Amikor csak lehet, pragmatikusan  kell végrehajtani őket az egyedi keretnek  megfelelően.
24. 
Az AKCS és a DCI országainak helyzete nem hasonlítható össze, mivel politikai és jogi  
kereteik nagyon különbözőek. Egyrészről  
létezik az AKCS-országok és az EU között  
a civil szereplők bevonásával kapcsolatos  ügyekről szóló kölcsönös megállapodás,  másrészről pedig a DCI-rendelet, amelyet  az EU egyedül hozott meg.
25. 
Ez összhangban áll a jogalappal és az akkor 
hatályos előírással.
A BIZOTTSÁG 
VÁLASZAI
4/2009. sz. különjelentés – A civil szereplők közösségi fejlesztési együttműködésbe történő bevonásának Bizottság általi irányí tása51
26. 
A Bizottság egyetért és kiemeli, hogy ezeket 
a lényegi megfontolásokat a jelentés egé-szén keresztül szem előtt kell tartani.
A Bizottság különösen jelzi, hogy   –
a civil szereplők bevonásával kapcso-latos nehézségek ellenére a delegá-ciók rendszeres erőfeszítéseket tettek,  
hogy párbeszédet folytassanak a civil  szereplőkkel.
E nehézségek a civil szereplők közössé- –
gének belső hiányosságai, amely nem  
egy homogén csoport, nem szervezett  és nem reprezentatív jellegű. E tényezők 
a partnerországok nemzeti jogi és sza-
bályozási kérdéseivel párosulva szintén 
jelentősen akadályozzák a civil szereplők 
közösségének egyként való bevonását az 
EK fejlesztési együttműködésébe.
27. Lásd a 24–26. bekezdésre adott válaszokat.
A guatemalai példa jól mutatja a civil tár-
sadalommal zajló folyamatos konzultációs  folyamat jogi határai definiálásának a nehéz-
ségeit, valamint a szükségességét.
28. 
Jelentős kihívás annak a nagyra törő célnak a megvalósítása, hogy a civil szervezetek  részt vegyenek a fejlesztési együttműködés-ben. Ez azonban inkább jelentős „politikai  kihívás”-t jelent, mintsem kötelezettségvál-lalást a különböző országok minden egyes  civil szereplőjének bevonására.
A civil szereplőket illetően a Bizottság hang-
súlyozza, hogy nincs uniformizált képzés,  mivel a civil szereplők architektúrája orszá-gonként rendkívüli mértékben különbözik.2004/5 óta a EuropeAid a civil szereplős  
programok bevezető szakaszában és a vég-rehajtás során egyaránt személyre szabott  
útmutatást nyújt. A delegációkat operatív  
útmutatásokkal is ellátják: egyrészt az intra-neten keresztül, ahova az iránymutatásokat és a bevált gyakorlatokat töltik fel, másrészt 
regionális szemináriumokon keresztül, ahol 
ösztönzik a civil szereplőkkel folytatott pár-beszédet és a kollégákkal történő cseréket, 
végezetül pedig tanulmányokon keresztül.
Ezenkívül a EuropeAid 2008-ban számos  
szemináriumot szervezett, amelyek célja  a delegációk és a civil társadalmi szervezetek 
képzése volt tematikus műveletek kezelése 
és a civil társadalmi szervezetek konzultáci-
ója terén (összköltség: 900 000 EUR):
EK belső képzések – : 3 szeminárium (Brüsz-
szel, Tbiliszi és Addisz-Abeba), amelye-ken közel 70 delegáció 185 képviselője 
vett részt + 4 tanfolyam Brüsszelben  
(120 képviselő a delegációkról és a köz-
ponti szolgálattól)
EK-képzések civil társadalmi szerveze- –
teknek  (európai és helyi szervezetek  
számára áll nyitva): 3 regionális szemi-nárium (Porto Alegre, Yaoundé, Manila), amelyeken 28 delegáció 49 képviselője, 
valamint az európai és a helyi civil tár-
sadalmi szervezetek 193 képviselője vett részt.
E rendezvények mind a központi szolgálat, 
mind a delegációk számára lehetővé tették a civil társadalmi fókuszpontok hálózatának újraélesztését, amelyet a módszertani eszkö-zök belső terjesztésére használtak.
A BIZOTTSÁG 
VÁLASZAI
4/2009. sz. különjelentés – A civil szereplők közösségi fejlesztési együttműködésbe történő bevonásának Bizottság általi irányí tása52
2009-ben 5 egyéb regionális szeminárium  
szervezésén túlmenően a EuropeAid műkö-dőképessé teszi a 2008 végén felállított  
Civil Társadalmi Ügyfélszolgálatot (CISOCH), 
valamint szándékában áll egy online eszközt létrehozni, amely megerősíti a Bizottság  különféle szolgálatainak a koordinációját és 
a „legjobb gyakorlatok” terjesztését is a civil 
szereplőkkel kapcsolatosan.
29. 
A civil szereplők szerepe a segélyhatékony-
ság fokozásában nem állt a nemzetközi  
politika fókuszában, amikor 2004-ben kidol-gozásra kerültek az iránymutatások. Számba 
véve e legújabb fejlemények hatását a civil 
társadalomra és a Bizottság gyakorlatára,  
a EuropeAid kidolgozott egy útmutató-ter-
vezetet a civil társadalom új támogatási  
szabályokban történő részvételére vonat-
kozóan, ideértve az általános költségvetés-támogatást és a költségvetés-támogatáson 
keresztül végrehajtott ágazati programokat 
(lásd a 74. pontot, ahol a Számvevőszék is  
számba veszi ezt a fejlődést).
31. 
A konzultációs folyamat nagyon összetett  és időigényes. A határidők tiszteletben tar-tásáért, valamint azért, hogy gyors és közös hozzáférést biztosítsanak a vitafórumokhoz, fel kell állítani egy központi és könnyen hoz-
záférhető technikai eszközt.
A Civil Társadalmi Ügyfélszolgálat (CISOCH) 
– dokumentumok adatbázisának formájában 
(„wiki”) – biztosítja a megoldás egy részét.
33. 
Lásd az 21. és 69. bekezdésre adott  válaszokat.34. 
Ez valóban a rendelet késedelmes jogi elfo-
gadásának az eredménye, ami nem ismétlő-dik meg, ha a partnerországok hajlandóak  
aktívan részt venni a folyamatban.
A Számvevőszék ellenőrzését követően  
a legtöbb delegáció (ideértve Perut) kon-zultált a civil szereplőkkel, és ez a folyamat folytatódik az elkövetkező években.
35. 
Az alapvető cél az volt, hogy a tematikus  
programokkal biztosítsák a lehető legtöbb 
ország lefedettségét.
Lásd továbbá a következő bekezdésekre  
adott válaszokat: 21., 22., 31., 84. és 85.
38. 
2003. január 1-jétől a költségvetési ren-
deletek alapértelmezésben előírják, hogy  ajánlattételi felhívás útján kell a támogatási 
szerződéseket odaítélni. A rendelkezésre  
álló költségvetés elégtelensége egyrész-
ről a sikerének egy jele, másrészről pedig  
elkerülhetetlen a külső támogatás szűkös  pénzügyi erőforrásai tekintetében. A civil  
szervezetek régi társfinanszírozási program-jára tekintettel és az Európai Parlament kife-jezett kérésére a befogadó jelleget kellett  fokozni, valamint az NGO-k kezdeményezési jogát előmozdítani, így nem volt lehetőség 
egy jobban összpontosító megközelítésre  (lásd a 35. bekezdésre adott választ). Egyet-
érthetünk abban, hogy a részletes eljárások 
megterhelőek, de kötelességünk tisztelet-
ben tartani a kötelező szabályozási rendszert a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás előmozdítása érdekében. Bár arra nincs pon-tos definíció, hogy „kisebb civil szereplők”, a rendelkezésre álló adatok azt mutatják,  
hogy mindenféle méretű civil szervezetek  részt vesznek az ajánlattételi felhívások-
ban akár kérelmezői (vezetői), akár part-
neri minőségben. Ez különösen igaz, mivel 
2006 óta a módszertani jegyzetek beveze-tésével a kiválasztás első szakaszában csök-
kentek a benyújtandó ajánlatra vonatkozó  
követelmények.
A BIZOTTSÁG 
VÁLASZAI
4/2009. sz. különjelentés – A civil szereplők közösségi fejlesztési együttműködésbe történő bevonásának Bizottság általi irányí tása53
39. 
A határidőket a szabályozási keret írja elő, és 
a rugalmasság megengedett keretei között ugyan, de jelentős javulásokat értek el. Míg 
a Számvevőszék által ellenőrzött projektek 
egy korábbi időszakhoz kapcsolódnak, az  ajánlatok benyújtása és a szerződések tény-leges aláírása között jelenleg átlagosan jóval 
kevesebb mint egy év telik el.
Arra is emlékeztetni kell itt, hogy az aján-
lattételi felhívás közzétételére vonatkozó  
jelenlegi szabályozási keret a jogi mini-
mumra korlátozódik; így a tevékenységben 
részt vevő szereplők kreativitása hasznos  lehet közzététel további eszközeinek kialakí-
tásában. Ennek megfelelően, a jogilag előírt 
módon, az ajánlattételi felhívással kapcso-
latos információt általában közleményeken 
és a civil szervezet egyéb eszközein keresz-
tül juttatják el. A EuropeAid továbbá több  
mint egy éve információterjesztés céljából rendszeresen küld elektronikus leveleket  
ernyőszervezeteknek.
A helyi szinten érintett civil szereplők  
elérése továbbra is jelentős kihívás. A 2007 óta a delegációk által meghirdetett helyi  
ajánlattételi felhívások segítenek e kihívás leküzdésében.
Mindazonáltal a Bizottság – bár adaptálja  
eszközeit a felhívások kihirdetésére vonat-
kozó követelmények végrehajtásának meg-erősítéséhez – kijelenti, hogy szolgálatainak 
korlátozottak a lehetőségei a helyi szinten 
érintett összes civil szereplő elérésében,  
és felveti a kérdést, hogy ez a Bizottság  feladata-e.40. 
A Bizottság üdvözli a Számvevőszék pozitív 
értékelését az ajánlattételi felhívás eljárásá-nak eredményesebbé tételére foganatosított 
intézkedéseket illetően.
A tapasztalat azt mutatja, hogy ez az  a) 
új módszer általában jó eredményeket  ért el (lásd a 39. pontot). A meghívásos eljárás valóban egyszerűsíti a kiválasz-tási eljárást;
Ez a rendszer minden fél számára hosz- b) 
szabb és kezelhetőbb időkeretet nyújt. 
Ez növeli az intézkedéseink előrelátha-tóságának lehetőségét a Bizottság belső 
erőforrás felhasználása, csakúgy mint  
a civil szereplők számára azért, hogy  
a pályázathoz tervezni tudják stratégi-
ájukat és befektetéseiket;
A PADOR (potenciális pályázók adatai- c) 
nak online regisztrációja) egyszerűsíti és 
csökkenti a kiválasztási időt;
Az ajánlattételi felhívások adaptálásának d) 
lehetősége valóban növeli a folyamat  hatékonyságát azáltal, hogy releváns  
civil szereplők kerülnek kiválasztásra,  ahogy azt a helyi ajánlattételi felhívások első tapasztalati mutatják.
41. 
Az ajánlatok kiválasztásakor az értékelők  alaposan ellenőrzik a logikai keretmátrix  
módszer elemeinek szereplését a teljes  
pályázatokban (az előkészítés, az érdekelt  
felek és a problémák elemzése, valamint  a projektjavaslat célkitűzéseinek és straté-giáinak az elemzése).
Bizonyos típusú projektek esetében a ked-
vezményezettek vagy tanulmányok diag-
nosztikai meghatározása a projekt szerves  
részét képezheti: például a helyi szintű  
szervezetek felhatalmazása és a tulajdonosi szemlélet javítása céljából.
A BIZOTTSÁG 
VÁLASZAI
4/2009. sz. különjelentés – A civil szereplők közösségi fejlesztési együttműködésbe történő bevonásának Bizottság általi irányí tása54
A Bizottság megjegyzi, hogy ezt a projek-
tet 2007-ben egy külső, független értékelő monitorozta az eredményorientált monito-
ring (ROM) gyakorlat részeként, és más követ-
keztetésre jutott a projekttervet illetően.
A projekt „nagyon releváns” minősítést  
kapott, a terv pedig „jó”-t („b”=jó). A poten-
ciális fenntarthatóság is „a” (=nagyon jó)  minősítést kapott; a munkaügyi és foglalkoz-
tatási minisztériummal kialakított szövetsé-
get említik a projekt egyik fő eredményeként 
párhuzamosan a helyi és regionális hatósá-
gokkal való szoros kapcsolattal.
A ROM a delegációk számára az egyik leg-
hasznosabb munkaeszköz a nyomon követő 
feladatok monitorozásánál. Ezenkívül, az  
intézkedés kezdetekor 2006-ban is végeztek 
projektmonitorozást.
42. 
A Bizottság biztosítja, hogy a CONCORD szö-
vegmagyarázatai megjelenjenek a EuropeAid 
intranet oldalán, és valamennyi átruházott 
felhatalmazás által engedélyezésre jogosult 
tisztviselő tájékoztatást kapott erről egy  
külön feljegyzésben.
43. 
A Bizottság külön figyelmet fordít kont-rollrendszerei folyamatos javítására, és az  elmúlt évek során számos, továbbfejleszté-süket célzó intézkedést hozott, többek közt a kiadások kötelező ellenőrzéseire vonat-kozó új feladatmeghatározást a támogatási szerződéseknél (2006. február) és a bizott-sági ellenőrzéseknél (2007. október).44. 
A civil szereplők és a delegációk képvise-
lőinek eltérő szempontjait eltérő szerepeik tükrében kell elemezni. A decentralizált  
keretben a bizottsági delegációk személyzeti 
fluktuációja kezelésével kapcsolatos meg-fontolások függetlenek a civil szereplőktől, azonban a Bizottság szoros figyelemmel  
kíséri azokat a folyamatos szolgálat bizto-
sítása és a minőség szintjének fenntartás  érdekében. Mindazonáltal a létszámstop  
a pénzeszközök növekedésével és új dele-
gációk nyitásával kombinálva szervezeti  
megterhelést teremt.
Negyedévente szervez a EuropeAid (alap és 
haladó szintű) képzéseket Brüsszelben a sze-
mélyzet részére a támogatási eljárásokról.  
A regionális szemináriumok során is rendsze-
resen tartanak képzést és munkaértekezle-
tet (Brüsszelben és az érintett országokban). 
2009-ben kidolgozzák az e-tanulási kurzust (alapfok) azzal a céllal, hogy a delegációk  
személyzete minél nagyobb számban férjen 
hozzá a képzésekhez. A EuropeAid nemrég 
tette közzé az interneten a GYFK-t, amelyek 
lefedik a támogatásokat is. Tervben van,  hogy a CONCORD-tagokkal közös szeminá-
riumokat tartanak (oktatók képzése), számos ajánlattételi felhívás alkalmával tartanak  tájékoztató napokat.
45. 
A földrajzi programok általában a végrehaj-tási szabályokra vonatkozóan biztosítanak  
különleges kapacitást a civil szereplőknek  
egy globálisabb kapacitásépítési stratégia  
keretében. Ezekben a kérdésekben a kapa-citásnövelés rendszeresebb tehát, és hosszú távú szemléleten alapul.
A képzéseket illetően lásd a 28. pontot (sze-
mináriumok és CISOCH – Civil Társadalmi  
Ügyfélszolgálat).
A BIZOTTSÁG 
VÁLASZAI
4/2009. sz. különjelentés – A civil szereplők közösségi fejlesztési együttműködésbe történő bevonásának Bizottság általi irányí tása55
46. 
A Bizottság úgy véli, hogy nem feltétlenül  
a szövegmagyarázat jogilag nem kötelező  jellege az oka annak, hogy nem használják. 
A Bizottság a EuropeAid intranet oldalán  
megjelenteti a CONCORD szövegmagyaráza-tokat, és valamennyi átruházott felhatalma-zás által engedélyezésre jogosult tisztviselő 
tájékoztatást kapott erről.
Nyilvánvaló azonban, hogy az illetékes,  
engedélyezésre jogosult tisztviselő felelős-
sége marad a ténymegállapítások értéke-
lése, valamint az egyedi esetekben hozott  
döntések.
A Bizottság továbbá olyan új eszközök fej-
lesztésén dolgozik, amelyek lehetővé teszik 
az egyablakos ügyintézést a gyakran feltett 
kérdéseknél és egyéb információs szükség-
leteknél (CISOCH).
47. 
Az értesítéseket mindig időben és a meg-
felelő módon küldték, és a módosításokat  
a legtöbb esetben a civil szereplők által  
a CONCORD-on keresztül elküldött kérések kezelése céljából hajtották végre.
A gyakorlati útmutatót adaptálni kell, ami-
kor a jogalkotó a jogalapot (költségvetés/EFA) vagy a pénzügyi jogi keretet (a költség-vetési rendelet és a végrehajtási szabályok) 
módosítja (lásd a részletes szabályok 2006. augusztusi önálló módosítása, 2007-ben új 
jogalapok, 2007-ben a költségvetési ren-
delet és a részletes szabályok módosítása,  
2008-ban az EFA új IV. melléklete).
Valamennyi módosítást körültekintően ter-
jesztenek, és az interneten keresztül mindig nyilvánosságra hozzák (fontos közleménye-ken, technikai adatlapokon és módosításo-kat tartalmazó listákon keresztül is).
A gyakorlati útmutatók ilyenfajta frissíté-
sekor is, a pacta sunt servanda  elv alapján, 
a már megkötött szerződések (és az azok-hoz csatolt, hatályos általános feltételek)  továbbra is az eredetileg megállapodott  formában alkalmazandóak, és értelmezésük a megkötésükkor alkalmazott szabályokat  követi.Az új szabályokat rendszeresen ismertették 
és tisztázták a CONCORD-dal, például a szö-vegmagyarázatok kidolgozásakor.
Néhány esetben, a civil szereplők kérésére, 
a Bizottság engedélyezte rugalmasabb szabá-lyok alkalmazását, amikor azoknak nem volt automatikus visszamenőleges hatályuk (lásd 
az átváltási árfolyam referenciáról szóló,  2005. augusztus 16-i 22238 feljegyzést).
48. 
A Bizottság által hozott intézkedéseknek  
köszönhetően a Számvevőszék éves jelenté-seiben javulásokat figyelt meg az ellenőrzési 
rendszerben. Ezzel egy időben a Számvevő-
szék által a 2007. évi megbízhatósági nyi-
latkozat keretében felülvizsgált ellenőrzési 
jelentések a 2006 februárja előtt aláírt szer-
ződésekhez kapcsolódtak. Következésképpen 
a EuropeAid által a kiadásokra és a támo-gatási szerződésekre vonatkozó ellenőrzé-
sekkel kapcsolatos új feladatmeghatározás, 
amely az új szerződések vonatkozásában  
ezen időponttól kezdődően lépett hatályba, 
az elemzett esetekben nem volt alkalmaz-ható. Ezen új feladatmeghatározások célja  
éppen a – Számvevőszék által is említett  – hiányosságok feltárása. A Bizottság arra  számít, hogy e módosítások hatásai egyre  inkább láthatóvá válnak majd.
49. 
A kedvezményezettek által, az EK-támogatá-
suk követelményeinek megfelelően kezde-
ményezett külső „pénzügyi ellenőrzések” új 
feladatmeghatározása (mint az egyeztetett kiadás-ellenőrzési eljárás) a 2006. február  után aláírt valamennyi új mintaszerződésre érvényes (amint azt feljebb a 48. pontban  leírtuk). A bizottsági ellenőrzések eseté-
ben 2007 októberében lépett hatályba az  új feladatmeghatározás. Míg az előbbi ese-
tében a szerződés aláírásának az időpontja 
határozta meg a használatát, addig az utóbbi 
azonnali hatállyal alkalmazandó volt.
A BIZOTTSÁG 
VÁLASZAI
4/2009. sz. különjelentés – A civil szereplők közösségi fejlesztési együttműködésbe történő bevonásának Bizottság általi irányí tása56
50.
a) Az illetékes, engedélyezésre jogosult tisztvi-selő – A jelenlegi jogalapok többé nem adnak alapot ilyen félreértésre, mivel a származási szabályok jogi környezete szabályozottabb és felhasználóbarátabb. A gyakorlati útmu-tató A2. melléklete felhasználóbarát módon, jogalaponként tartalmazza a támogatható  országok listáját.
b) 
A hatályos szabályokat a jogalapok tar-talmazzák, és átemelik azokat a finan-szírozási minta-megállapodásokba (ha  alkalmazandó).
A DCI és az EIDHR rendeletek tiltják a helyi 
adók uniós pénzeszközökkel történő finan-
szírozását, ezért a jogalapok félidős érté-
kelésének keretében a Bizottság javaslatot 
nyújt be az adók kérdésének rugalmasabb  kezeléséről.
A delegációk szolgálatai igyekeznek majd az 
adómentesség témájában helyi szinten segí-teni azáltal, hogy megfelelő intézkedéseket 
hoznak a kedvezményezett országgal szem-
ben minden olyan esetben, amikor a helyi  
jogi keret erre lehetőséget teremt (például 
a civil szereplői státuszuk gyakran nem  
engedélyezi az adómentességi eljárást).
c) 
Az átváltási árfolyamrendszer természeténél fogva átváltási veszteséget vagy nyereséget okozhat. A támogatási szerződések külön-leges jellege miatt megbízható és hozzá-férhető átváltási árfolyam-referenciára van szükség, amikor a szerződésben megadnak referenciát.
A gyakorlati jelentkezéshez és az ilyen átvál-
tási árfolyamrendszereket alkalmazó kedvez-ményezettek esetében folyó kalkulációhoz  kapcsolódó adminisztratív terhek a Bizottság számára alacsonyak összehasonlítva az ilyen rendszer által nyújtott érthetőséggel, átlát-hatósággal és csalásmegelőzési hatással.d) 
Az időközi kifizetés jóváhagyása a költség-vetési rendeletek által megkövetelt jelenté-sek és/vagy dokumentumok elemzésétől és jóváhagyásától függ.
e) 
Egyrészről megtörtént pénzügyi és szerző-
déses eljárások harmonizációja; másrészről 
az illetékes, engedélyezésre jogosult tiszt-viselő rendelkezik a döntés mérlegelésének 
jogával a hatékony és eredményes pénzgaz-
dálkodás érdekében.
Különös tekintettel a következőkre:
további időszakos jelentések vagy ellenőr-zési jelentések esetében a projektirányítás sajátos környezete kívánhat gyakoribb vagy 
részletesebb információkat; egyedi bank-
számla használata estében (nagyon aján-
latos a támogatások nyomon követésének  
megkönnyítése érdekében az ellenőrzések  során, valamint az EK-ra vonatkozó érdekek 
azonosítása céljából) a releváns általános  
feltételek feljogosítják a kedvezményezet-
tet, hogy számlával vagy alszámlával ren-delkezzen, amely azonosítja az ajánlatkérő 
által fizetett támogatásokat és lehetővé teszi 
e támogatásokon nyert kamatok kalkuláció-
ját. Ha a fizetési opciók eltérnek az általános 
feltételekben előírtaktól, akkor az egyedi  
munkakörnyezet vagy a projekt megköveteli, 
hogy az illetékes, engedélyezésre jogosult  
tisztviselő csökkentse az előfinanszírozott  pénzeszközöket a jobb kockázatkezelés és  
a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás érdekében. Előfordulhat, hogy az illetékes, engedélyezésre jogosult tisztviselőnek csök-
kenteni kell az előfinanszírozási kifizetések 
összegét és/vagy további információra/
pontosításra van szüksége mielőtt azokat az általános feltételek szerint engedélyezné.
A BIZOTTSÁG 
VÁLASZAI
4/2009. sz. különjelentés – A civil szereplők közösségi fejlesztési együttműködésbe történő bevonásának Bizottság általi irányí tása57
52. 
Folyamatban van a következő területek  javítása:
a CRIS-ben szereplő adatok minősége   –
adatszótárral és adatáramlással,
a jelentések, listák és statisztikák   –
minősége és száma az adattárház  
segítségével.
A CRIS kiegészítésére a következő új modu-lokat vezetik be:
PADOR és adminisztratív adatok azzal   –
a céllal, hogy partnereinket jobban meg-ismerjük és horizontálisabb megközelí-tést tegyünk lehetővé,
audit modul, –
kitekintési modul: ajánlatok online   –
regisztrációja, értékelés és nyomon  
követés,
közzététel: online hozzáférés a EuropeAid  –
által indított felhívásokhoz.
2008-ban a Bizottság közzétette a végső  kedvezményezettek listáját a 2007. évre  vonatkozóan, és ez továbbra is így lesz.
53. 
A projektek nyomon követését képzések  és iránymutatás útján erősítik; a szerződés 
jelentésmintákat tartalmaz. A jelentésekben foglalt információ kiegészül más információ-forrásokkal mint a ROM jelentések és hely-
színi látogatások.
54. 
A Bizottság úgy véli, hogy a logikai keret-
mátrix módszer a projektek nagy részének  nagyon fontos eleme.Az eredmények mennyiségi meghatározása 
azonban költséges mechanizmus, gyak-ran aránytalan a kisméretű projektekhez  viszonyítva.
55. 
Nemcsak a Bizottság végzett számos tanul-
mányt a teljesítménymutatókkal kapcso-
latosan, hanem különböző civil szereplők,  kutatóközpontok, nemzetközi szervezetek  
és egyéb adományozók is, továbbá nehéz  
konszenzusos módon definiálni őket, vala-mint egy általánosan elismert összehason-lító elemzést végezni. 
Mindazonáltal néhány kivételes területen  esetleg lehetséges az összehasonlító elem-
zés. A programok és projektek minőségi ellen-
őrzése folyamán a EuropeAid értékeli a civil 
szereplői programok logikai keretmátrixai-
ban szereplő mennyiségi és minőségi telje-sítménymutatók relevanciáját. Az interneten 
közzétették a mennyiségi és minőségi telje-
sítménymutatók listáját azzal a céllal, hogy 
irányt mutassanak a delegációknak, ami-kor logikai keretmátrixokat terveznek vagy 
ellenőriznek.
56. 
A központi szolgálat és a delegációk szá-
mos támogatási és ellenőrzési tevékeny-
séget végeznek1, egyebek között helyszíni  
látogatásokat. Ezek a mechanizmusok mind fontos részét képezik a civil szereplők és  
a nem kormányzati szervezetek által végre-hajtott projektek ellenőrzési és támogatási folyamatának.
A helyszíni látogatásokat az egyéb monito-
ring és ellenőrzési tevékenységekkel való  kölcsönhatásban, valamint a rendelkezésre  
álló emberi erőforrások keretében kell meg-ítélni, szem előtt tartva azon civil társadalmi szervezetek hatalmas számát és változatossá-gát, melyekkel a EuropeAid együttműködik.
1 Idetartozik, egyebek között, a szerződés aláírását 
megelőzően a végrehajtó partnerek belső irányítási 
kapacitásának ellenőrzései, (egységesített útmutatók 
és kézikönyvek kidolgozása e partnereknek), az általuk 
végzett tranzakciók előzetes és/vagy utólagos ellenőrzései, 
rendszeres monitoring és helyszíni látogatások, az utolsó kifizetés előtt a kiadások külső ellenőrök általi ellenőrzése, 
képzések és válasz bármilyen tanács- vagy információkérésre.
A BIZOTTSÁG 
VÁLASZAI
4/2009. sz. különjelentés – A civil szereplők közösségi fejlesztési együttműködésbe történő bevonásának Bizottság általi irányí tása58
57. 
A delegáció tagjai képesek megválaszolni  a helyi szervezetekben felmerülő, az EK-val történő szerződéskötésre vonatkozó szabá-lyokkal kapcsolatosan feltett kérdéseket.  Kézikönyvek és oktatóanyagok is kaphatók a delegáció személyzetétől.
A delegáció tagjainak helyszíni látogatásai 
is javíthatják a helyzetet. Egyedi kontrollt – mint a pénzügyi vagy rendszerellenőrzések 
– alakítottak ki azért, hogy a pénzügyi, szám-
viteli és kiadási dokumentációs kérdésekkel hatékonyan foglalkozzanak.
58. 
2007 decemberében elkészítettek, közzé-tettek és eljuttatták a delegációknak a pro-jektek belső monitorozására vonatkozó  
iránymutatást.
59. 
A ROM-módszertan – amely az ellenőrzési  
rendszer egyik eleme – mintavételt foglal  
magába decentralizált projektekből csak-
úgy, mint központilag kezelt projektekből, amelyek szerződés szerinti értéke gyakran  
magasabb.
Az éves ROM monitoring látogatások min-
dig érintik a civil szereplők projektjeit.  
A monitorozásra kijelölt projektek listájáról 
a EuropeAid, a delegáció és a ROM-ellenőrök 
közösen állapodnak meg.
A EuropeAid arra törekszik, hogy megerősítse 
a monitoring módszertanát, és konzultál más adományozókkal egy közös monitoring mód-szertan kidolgozásáról, amely az Accrai és  a Párizsi Nyilatkozaton alapulna.60. 
Az értékelésekhez feladatmeghatározások  találhatóak a EuropeAid weboldalán, melyek útmutatást biztosítanak a félidős, a végső  és az utólagos értékelésekhez. A Bizottság  kéri a szolgálatokat, hogy kövessék a doku-mentum struktúráját. A Bizottság emlékez-tet, hogy az értékeléseknél a döntő elem  a feladattal megbízott szervezet minősége és szakmai tudása. Ez utóbbi biztosítja a tár-gyilagos értékelést.
61. 
A hatás az öt DAC-kritérium egyike, amely  biztosan megfelel a projektek és programok értékelésével szemben támasztott közös-ségi követelményeknek. Ezenkívül a hatást a közösségi műveletek monitorozásánál  figyelembe veszik. A EuropeAid utólagos  
ROM-módszertant dolgozott ki, amely-
nek célja, hogy az EK által finanszírozott  
összes projekt hatását és fenntarthatóságát mérje.
A tematikus projektek általában jóval kisebb 
méretűek és az ellenőrzés eszközei (bázis-adat és utólagos adat) néha túl költsége-
sek az intézkedés költségéhez viszonyítva. 
Többek között az EIDHR-ra hivatkozva a mos-
tanság végzett értékelések a projektek egy 
csoportját fedik le, és mindig igyekeznek  
projektenként ajánlásokat tenni még akkor 
is, ha utólagos értékelésekről van szó, mivel 
jövőbeni intézkedések esetén lehet belőlük tanulni.
62. 
A logikai keretmátrixot és teljesítménymuta-
tókat illetően lásd az 54. és az 55. pontot.
63. 
A Bizottság egyet ért azzal, hogy a fenn-
tarthatóságot előzetesen és utólagosan is  értékelni kell. Következésképpen utólagos  ROM-ot végeznek a projekt megvalósulása  után 2 évvel. (lásd még 64. és 65. pontot).
A BIZOTTSÁG 
VÁLASZAI
4/2009. sz. különjelentés – A civil szereplők közösségi fejlesztési együttműködésbe történő bevonásának Bizottság általi irányí tása59
2008-ban a ROM által monitorozott pro-
jektek alapján elkészítettek egy kvalitatív  tanulmányt, amely a projektteljesítmény 17 alapvető szempontját határozta meg. 2009-ben teszik közzé.
64. 
Bár a projektek fenntarthatósága alapvető, 
a Bizottság elismeri, hogy néhány helyi és  helyi szintű civil szereplő nem mindig képes 
fenntarthatóságot biztosítani. Ezzel egyide-
jűleg a Bizottság kiemeli saját projektjeink fenntarthatósága biztosításának a szüksé-gességét és a helyi civil szereplők megerősí-tésének fő célkitűzését. Ezen okból ösztönzi a Bizottság az európai (inkább erős) civil sze-replők és a helyi (inkább gyenge) szereplők 
közötti valódi partnerséget.
65. 
A nemzetközi civil szervezetek igazi előnye finanszírozásuk diverzifikálása. Ezt a helyze-
tet kiküszöbölheti, ha az erős (nemzetközi) 
és a gyenge (helyi) civil szervezetek között 
elősegítik a valódi partnerséget. A EuropeAid ajánlattételi felhívásokhoz alkalmazott eljá-
rásaiban a kérelmezőknek lehetőségük van 
konzorciumok alakítására egy vezető és más 
partnerszervezetek bevonásával. A civil sze-
replőknek (különösen a nemzetközieknek)  
képeseknek és hajlandóknak kell lenniük  
maguk között a tudás átadására.
66. 
A költségvetési rendeletek a cselekvési  támogatások esetén előírják az ajánlattételi felhívás mechanizmusát, mialatt a működési 
támogatásokat egy évre korlátozzák: a hosz-
szú távú kötelezettségvállalás és támoga-
tás szemben áll a szabályozási rendszerrel. A projektek hosszát tekintve emiatt a költ-
ségvetési rendeletek nem fektetnek le  időkorlátokat.67. 
A szabályozási és működési rendszer által  kínált lehetőségek alapján eszközök mátrixát alkalmazzák, míg a civil szereplőkkel legin-kább a projektalapú módszert alkalmazzák.
A végrehajtási időszak rugalmasságot köve-
tel. Az emberi jogok előmozdításánál ez  
a helyzet, mivel a rövidtávú projektek struk-
turális változásokhoz vezethetnek.
68. 
A Bizottság értékelési folyamatának biztosí-tania kell, hogy a kiválasztott projektek jól tervezettek. Bizonyos mértékig azonban és bizonyos egyedi esetekben a rövid projek-tek nem mindig fenntarthatóak. Ez az oka  annak, hogy a PADOR-on keresztül a partne-
rekről szerzett megnövekedett tudás alapján 
a EuropeAid kiegészíti a projektalapú mód-
szert a partneralapú módszerrel.
69. 
A civil szereplők bevonását másképp kezelik 
a Cotonoui Megállapodás szerint, mint a nem 
AKCS-országokra vonatkozó szabályokban.  Ez vonatkozik a civil szereplők számára az  
országon belüli kapacitásbővítési támogatá-
sok elérhetőségére is. Ennek következtében 
a nem AKCS-országokban a kapacitásbőví-
tési támogatások a tematikus programokra 
korlátozódnak.
E korlátozások mellett jelentős munka indult 
a civil szereplőkkel való együttműködés mód-szeresebb ösztönzésére irányulóan, valamint a központi szolgálatok értékelték a civil sze-replők iránti elkötelezettséget (a jelentést  továbbították a Számvevőszéknek).
A BIZOTTSÁG 
VÁLASZAI
4/2009. sz. különjelentés – A civil szereplők közösségi fejlesztési együttműködésbe történő bevonásának Bizottság általi irányí tása60
70. 
A Bizottság egyetért azzal, hogy a civil sze-replők támogatására regionális és nemzeti stratégiákat kell kialakítani. Az uniós segé-lyek civil társadalmi szervezeteken keresztüli kihelyezésére irányuló, nem régiben folyta-tott értékelés is hasonló következtetésre  jutott. Ennek megfelelően számos 2009-re  tervezett, a civil társadalommal kapcsola-tos tanulmány és regionális szeminárium  (Közép-Amerika, keleti és déli szomszédaink, Kelet-Afrika és Közép-Ázsia) külön hangsúlyt fektet majd erre a kérdésre, egy olyan idő-szakban, amikor az eszközök és programok félidős értékelését is végzik.
Mindazonáltal az egyes országokra vonat-
kozó egyedi stratégiák kialakítása (feltárás) 
a költségvetéstől és a rendelkezésre álló  
emberi erőforrásoktól függ.
72. 
Annak ellenére, hogy a korábbi ALA-rendelet 
formálisan nem irányzott elő kapacitásbő-
vítési támogatást a civil szereplők számára, 
különféle tanulmányokat és programokat  folytatnak ebben a témában Latin-Ameriká-
ban és Ázsiában.
Ázsia: számos projektet és programot fogad-
tak el 2007-ben és 2008-ban, amelyet nem  
kormányzati szerveken keresztül hajtanak/
hajtottak végre Ázsiában és Közép-Ázsiában. 
Miközben elsődleges céljuk a szegénység  felszámolása, a szociális szolgáltatásokhoz 
való hozzájutás javítása, valamint a kor-mányzás és a jogállamiság javítása, addig  e céljaik eléréséhez civil szereplőket támo-
gatnak. Ez történt nevezetesen Afganisztán-
ban, Kínában, Pakisztánban, Kirgizisztánban 
és Tádzsikisztánban.Latin-Amerika: a EuropeAid szolgálatai a kö-
zelmúltban tették fogékonnyá a latin-ame-rikai delegációkat a feltárások fontosságára. Készül továbbá egy módszertani feljegyzés arról, hogy hogyan lehet a párbeszédet és az együttműködést fenntartani a földrajzi vagy a tematikus eszközökön keresztül.
AKCS: nemrég indítottak egy tanulmányt  
azzal a céllal, hogy az EFA esetén is job-
ban rávilágítson erre a kérdésre (Etude de  
capitalisation des programmes d'appui au  renforcement des capacités des acteurs non-etatiques sous le 9eme FED).
73. 
Két év alatt nem lehetséges a DCI célkitűzé-
seit teljes mértékben megvalósítani. Ennek 
ellenére, ahogy azt feljebb kifejtettük (72.), 
néhány ALA-országban folyamatban van  
a civil szereplőket támogató különféle prog-ramok végrehajtása. Ennek oka, hogy a DCI 
földrajzi programjai keretében csak abban az 
esetben lehet a civil szereplők kapacitásbő-
vítését finanszírozni, ha – a partnerország-gal folytatott párbeszéd eredményeképp  
– a közösségi fejlesztési együttműködési  
program kiemelt ágazataként határozzák  
meg.
74. 
Ahogy azt már korábban említettük,  
a EuropeAid szolgálatai kidolgoztak egy  tervezetet a civil társadalom új támogatási 
szabályokban történő részvételére vonat-kozóan. Ez az anyag ajánlásokat tartalmaz  a civil szereplők bevonásának belépési  
pontjairól a makrogazdasági és az ágazati  
programokba, a program működési környe-
zetének megfelelően használatos eszközök-ről és a civil társadalom számára a hatékony 
részvételhez szükséges kapacitásbővítésről. 2009-ben továbbfejlesztik az anyagot. Ez  a második fázis a javasolt módszertan fino-mítását és a jó működési gyakorlatok nyúj-tását célozza.
A BIZOTTSÁG 
VÁLASZAI
4/2009. sz. különjelentés – A civil szereplők közösségi fejlesztési együttműködésbe történő bevonásának Bizottság általi irányí tása61
77. 
A feltárás elvégzésének szükségessége jelen-tősen függ az adott országban fennálló hely-zettől. Banglades esetében például az ottani civil szereplők száma miatt nem lehetséges a formális feltárás, a delegáció azonban jó ismeretekkel rendelkezik a helyi civil szerep-lőkről és azok kapacitásairól.
78. 
A szabályozási keret és a projekt szociális  
struktúrájának kidolgozása által meghatá-
rozott időkeret mellett fokozott figyelmet  fordítunk most és a jövőben az eljárás idő-ben való kezelésére. A Bizottság folytathatja a képzésre és az iránymutatásokra vonatkozó erőfeszítéseit, de csak a felügyelete alatt  álló lépéseket illetően.
79. 
Az intézkedések végrehajtását mindig meg 
lehet hosszabbítani a befejezése előtt, ha  szükséges. Bizonyos érzékeny helyzetekben, 
a végrehajtás időtartamának meghosszab-
bítása szükséges és lehetséges a projekt  
hatékony és eredményes pénzgazdálkodása érdekében. A pénzeszközök visszavonásának 
a hatása nem azonos az általános költségve-
tésben és az EFA-ban.
80. 
Fontos szem előtt tartani, hogy az ajánlat-
tételi felhívásra jelentkező szervezeteknek 
képesnek kell lenni az odaítélhető szerző-dések működési és pénzügyi összetevőjét  
is végrehajtani.Ennek megfelelően, az intézmény pénzügyi 
érdekeinek biztosítása végett az értékelési bizottságnak meg kell vizsgálnia a kérel-mezők és partnereik pénzügyi és működési kapacitásait a javasolt intézkedés méretével, hatókörével és költségvetésével összevetve. Az új együttműködési eszközök keretében  meghirdetett ajánlattételi felhívások által  kínált lehetőségek az akár csupán 20 000 EUR összegű projektjavaslatok benyújtására,  megnövelték a kisméretű, vidéki szerveze-tek lehetőségeit, hogy sikeresen vegyenek részt az egyes pályázatokban.
A vidéki szervezetek elérése nagyon nehéz 
feladat, és számos delegációnak sikerült ezt decentralizált tájékoztatókon vagy webol-dalakon való közzétételen, újságokon, stb., 
keresztül elérni. Valóban igaz, hogy az  
ajánlattételi felhívás nem megfelelő a kis  
és a helyi szintű szervezetek számára, de  a jelenlegi költségvetési rendelet alapján ez 
a kötelező eljárás. Az ilyen egységek eléré-
sével kapcsolatban továbbá a Bizottság igé-
nyének és kapacitásának is vannak határai.
Jelenleg a támogatások továbbadásának  
létező, de nagyon korlátozott lehetőségei  
biztosítják e helyi szintű szervezetek néme-
lyikének az elérését, valamint járulnak hozzá 
a kapacitásbővítéshez.
A földrajzi programokban kiküszöbölték ezt 
a nehézséget: az ajánlattételi felhívások  általában egy globálisabb kapacitásbőví-tési stratégia részét képezik. Mindazonáltal a Bizottság úgy véli, hogy más csatorná-kat – például a továbbadható támogatások körének a kibővítését – is figyelembe kell  venni, amint azt a Számvevőszék jelentése is javasolja.
A BIZOTTSÁG 
VÁLASZAI
4/2009. sz. különjelentés – A civil szereplők közösségi fejlesztési együttműködésbe történő bevonásának Bizottság általi irányí tása62
81. 
A Számvevőszék által említett, a személyzet-
nek címzett közlemények és iránymutatások politikai célkitűzéseket és nem kötele-zettségvállalásokat tartalmaznak. A helyi  
ajánlattételi felhívások és a földrajzi prog-
ramok keretében a kapacitásbővítési prog-ramok új hullámának indításán keresztül jó 
ütemben halad a helyi civil szereplők jobb 
bevonása.
A helyi szervezeteknek időre van szükségük 
az új földrajzi programok és az eljárások  megismeréséhez, hogy elkerüljék a hibákat és a félreértéseket. A javulás függ továbbá 
a delegációk kibővült, új feladataitól az új  
eszközökkel kapcsolatban.
A Bizottság megkérdőjelezi, hogy haté-
konyan megoldható-e a helyi szintű és  
a közösségi alapú szervezetek többségének 
bevonása, még akkor is, ha ez releváns lenne 
a fejlesztési együttműködési folyamatban.  A Bizottság hangsúlyozza, hogy a civil sze-
replők fejlesztési kérdésekbe történő bevo-
násában a partnerországok kormányainak  
kell vezető szerepet játszania.
83.
a) 
A EuropeAid a „Reforming Technical Cooperation 
and Project Implementation Units” (A technikai együttműködés és projektvégrehajtási egysé-gek reformja) című új keretstratégiája a tech-nikai együttműködés tervezésénél az irányítási feladatok és a tematikus szakértelem – amely különféle szakértői profilokat igényel – nyúj-tásának jobb megkülönböztetést ösztönzi.  Ezáltal több figyelmet fordítanak ez utóbbi  minőségére.
b) Lásd a 63–68. bekezdésre adott válaszokat.KÖVETKEZTETÉSEK ÉS AJÁNLÁSOK
84.
A Bizottság egyetért azzal az elvvel, hogy  
a civil szereplőket teljesen be kell vonni  a fejlesztési együttműködési folyamatba,  azonban a bevonás szintje a figyelembe vett 
különféle jogi alapoktól függően változik.  
A Cotonoui Megállapodás keretében meg-egyeztek a konzultációk szükségességéről, 
amely kötelező érvényű mind a Bizottságra, 
mind a partnerállamokra nézve. A DCI orszá-gainak estében a Bizottság uniós rendeletet alkalmaz: a civil szereplők hatékony kon-zultációjára irányuló uniós erőfeszítéseket  hozzá kell igazítani a nemzeti hatóságok  ilyen irányú hajlandóságához.
A Bizottság véleménye szerint ezeket a szö-
vegeket olyan új kontextusba kell helyezni, 
mint a partnerkormányokkal való össze-hangolás és a tulajdonosi szemlélet. A civil 
szereplők támogatására irányuló közösségi 
intézkedés figyelembe veszi a civil társa-
dalmi szervezetek kezdeményezési joga  támogatásának, valamint a partnerkormá-
nyok prioritásaival történő összehangolás  
szükségességének kettősségét.
Lásd még a 24–26. bekezdésre adott  
válaszokat.
85. 
A civil szereplőket és a latin-amerikai orszá-gokat támogató új program programozási  szakaszában az EK teljes körűen konzul-tált a delegációkkal a módszertani jegy-zetek segítségével. A következő két fő,  egymáshoz kapcsolódó tényező magyarázza a déli civil szereplőkkel való korlátozott  konzultációkat:
A BIZOTTSÁG 
VÁLASZAI
4/2009. sz. különjelentés – A civil szereplők közösségi fejlesztési együttműködésbe történő bevonásának Bizottság általi irányí tása63
Az új „nyitás” a déli civil szereplők felé  •
valóban gyors alkalmazkodást kívánt  a delegációktól – amelyeknek az érde-kelt fél új típusával kellett foglalkozni  
– de leginkább maguktól a helyi civil  
szereplőktől;
A DCI jóváhagyásával kapcsolatos,   •
a Bizottság felelősségén kívül eső kése-delmek megakadályozták, hogy az esz-köz alkalmazásának első évében valódi és releváns konzultációkat szervezzenek a delegációkon.
A közeljövőben – a félidős értékelés és  a soron következő helyi ajánlattételi felhí-
vások keretében – a Bizottság minden tőle 
telhetőt megtesz majd, hogy javítsa a kon-zultációkat. A Bizottság szeretné viszont  
hangsúlyozni, hogy aligha érhető el az  
összes helyi érdekelt fél. El kell ismerni pél-
dául, hogy Bizottság nem tudja hatékonyan bevonni a helyi szintű és a közösségi alapú 
szervezetek többségét, még akkor sem, ha ez 
releváns lenne a fejlesztési együttműködési 
folyamatban.
Ajánlások a civil szereplők bevonásához
A Bizottság megismétli, hogy a civil szerep-
lők bevonása a tevékenységének egyik fő  sarokköve. Ezt a bevonást azonban a szuve-
rén államokkal folytatott együttműködéssel kell egyensúlyba hozni. A Bizottság erősen támogatja a civil szereplők bevonását, azon-
ban nem írhatja elő.A közeljövőben a Bizottság a következő  
módokon erősíti majd a civil szereplők  bevonását:
Lehetőség szerint a kormánnyal szoros   •
együttműködésben kidolgozott, kísérleti feltáró tanulmányok indításán keresztül 
javítja ismereteit a releváns civil sze-
replőkről (a nemzeti hatóságoknak kell a szociális-politikai feltárás kidolgozásá-ért felelős fő érdekelt félnek maradni); 
A konzultációs folyamathoz kapcsolódó  •
kiszámíthatóság és átláthatóság javítása 
a civil szereplőkkel folytatott együttmű-
ködés megkönnyítését szolgáló megha-
tározott menetrend és kommunikációs  
anyagok minél gyakoribb kidolgozásán keresztül. 
A Bizottság javítani kívánja továbbá a dele-gációk személyzetének szánt iránymutatást a Civil Társadalmi Ügyfélszolgálat (CISOCH) felállításával: egy online információ-rend-
szerezési és terjesztő eszköz, amelyet úgy  
terveztek, hogy a Bizottság szolgálatainak  
(delegációk és központi szolgálatok) és  
a civil szereplőknek világos és összefüggő  
tájékoztatást nyújtson a civil társadalomról, 
illetve azoknak. Ezenkívül lásd még a 28.  pontot a szakmai iránymutatásokhoz, sze-
mináriumokhoz és tervezett képzésekhez  kapcsolódóan.
86. 
A Bizottság elismeri, hogy az ajánlattételi  
felhívások megterhelőek lehetnek, különö-sen a helyi civil szereplőknek. A jelenlegi  
rendeletnek megfelelően azonban ez az  eljárás az egyetlen jogilag lehetséges rend-szer, és használata kötelező a támogatási  szerződések odaítélésénél. Mind a művele-tek hatékony és eredményes kezeléséhez,  
mind a jelöltekkel való egyenlő bánásmód-hoz szükséges.
A BIZOTTSÁG 
VÁLASZAI
4/2009. sz. különjelentés – A civil szereplők közösségi fejlesztési együttműködésbe történő bevonásának Bizottság általi irányí tása64
A helyi szervezetek könnyebb elérésének  
érdekében a Bizottság egyszerűsítette ezt  az eljárást, bevezette továbbá a PADOR adat-
bázist, amely hozzájárul a felhívások indítása 
és a szerződések aláírása közti késedelmek csökkentéséhez.
87. 
A Bizottság minden tőle telhetőt megtesz  a képzésekkel és az útmutatásokkal kap-
csolatosan. A Bizottság biztosítja továbbá  
a delegációk számára elérhetővé vált gya-
korlati eszközök optimális terjesztését. Ezen-
kívül, a civil társadalom ügyfélszolgálat indí-tásán keresztül (egy interaktív webes esz-
közt használva), a Bizottság felhasználóbarát 
összefoglalást nyújt majd jogi és pénzügyi 
eszközeiről az érdekelt feleknek. (Lásd a 28., 
a 31. és a 46. bekezdéseket.)
88. 
Az utóbbi évek folyamán a Bizottság decent-
ralizálta a projektek végrehajtásának  
felelősségét a delegációk felé annak érde-
kében, hogy fejlettebb monitoring és érté-
kelési kapacitást biztosítson az országban. A Bizottság az egyetlen adományozó, amely 
a belső monitoring kapacitását kiegészíti  hét külső, eredményorientált monitoring  vállalkozóval.
A végrehajtás és a monitoring további fej-
lesztéséért a Bizottság kezdeményezte az  egyéb adományozókkal folytatott kon-
zultációkat a Párizsi Nyilatkozaton és az  
accrai ütemterven alapuló közös monitoring-
rendszerről.
Az értékelés minden projektnek és prog-
ramnak állandó eleme. A Közösség dolgo-zik a projektek értékeléséhez kapcsolódó IT adatbázis fejlesztésén azzal a céllal, hogy  a jobb végrehajtás és a jövőbeni projektter-vezés érdekében erősítsék a levont tanulsá-gok és a legjobb gyakorlatok terjesztését.89. 
Amint azt a 64. pontban kijelentettük,  
a Bizottság egyetért abban, hogy a projek-tek fenntarthatósága alapvető, és elismeri, 
hogy milyen összetett feladat a támogatott 
intézkedések fenntarthatóságának és a helyi civil szereplők megerősítésének párhuza-mos biztosítása. A partnerállamokkal szo-
ros együttműködésben tervezett földrajzi  
programokon keresztül integrált és hosszú távú megközelítések kerülnek végrehajtásra 
(különösen a Cotonoui Megállapodás kereté-
ben). Ami a tematikus programokat és esz-
közöket illeti, a Bizottság szeretné aláhúzni 
azok egyedi hozzáadott értékét. Az Euró-pai Parlament által támogatott tematikus  
műveleteket hoztak létre annak érdekében, 
hogy
lehetővé tegyék az EU számára, hogy   •
a rendkívül nehéz partnerségek esetén  
is működhessen;
egy bizonyos kérdéssel nemzetközi szin- •
ten foglalkozhassanak a regionális és  
nemzeti érdekkel ellentétben.
Ez jól példázza az unió hajlandóságát közös politikai és stratégiai értékeinek világszerte 
való terjesztésére (emberi jogok védelme,  környezetvédelem, stb.).
A Bizottság folytatja a helyi szintű   –
ajánlattételi felhívások új gyakorlatát.  Kibővíti továbbá a PADOR tudásmenedzs-
ment-eszközként való használatát.
A hozzáférés, a koherencia, az átlátha- –
tóság és az eljárások egységesítésének javítása céljából az ún. „CISOCH” eszköz fejlesztésén dolgoznak jobb útmutatás  és támogatás biztosítása érdekében. Ha a kontrollrendszert a Bizottság személy-zetének helyszíni látogatásaira alapozva módosítanák, a delegációknak további  emberi erőforrásokra lenne szüksége.
A BIZOTTSÁG 
VÁLASZAI
4/2009. sz. különjelentés – A civil szereplők közösségi fejlesztési együttműködésbe történő bevonásának Bizottság általi irányí tása65
A Bizottság úgy véli, hogy a felállított kont-
rollrendszer biztosítja a hatékony és ered-ményes pénzügyi és szerződéses nyomon  
követést.
A delegáció és a civil szereplők személyze-
tének képzése tovább folytatódik, többek  között a teljesítménymutatók használatával kapcsolatosan. Mindazonáltal a Bizottság  hangsúlyozza, hogy az összes, a közösségi  programokban való részvételben potenciá-lisan érdekelt civil szereplő képzése határo-zottan elérhetetlen.
A költségvetési rendeletek, az EFA, a DCI,  –
az EIDHR és az ENPI által teremtett sza-
bályozási rendszerre tekintettel többféle 
eszköz mérlegelése van folyamatban.
A Bizottság kidolgozott egy utólagos   –
ROM-módszertant, amelynek célja, hogy a projektek hatását mérje.
90. 
Az AKCS-országok helyzete nagyon különbö-
zik az ALA-országokétól, ahol a civil szerep-
lők formális bevonása újabb keletű.
A DCI országainak nagy többségéhez hason-
lóan a nemzeti hatóságok nem határozták  meg prioritásként a civil szereplők kapaci-tásbővítését. A földrajzi programokat nem  
lehet erre a célra használni, ezáltal a temati-kus program marad az egyetlen lehetőség.
A Számvevőszék kijelentésének megfelelően 
– hogy a kapacitásépítést lehetőség szerint földrajzi programokon keresztül kell megva-lósítani a támogatások összehangolásának  elve megköveteli, hogy a partnerországok  
kormányai ebben az összefüggésben stra-
tégiákat, ágazatokat és témákat határozza-
nak meg. (vö.: a Segélyhatékonyságról szóló 
Párizsi Nyilatkozattal, a fejlesztési politiká-
ról szóló európai konszenzussal és az acc-rai következtetéssel.) A Bizottság minden  
kétséget kizáróan folytatja a civil szereplők 
bevonásának előmozdítását. 91. 
A Bizottság üdvözli, hogy a Számvevőszék  
elismeri a finanszírozott projektek nagy  relevanciáját.
92. 
A két kérdés nem mond ellent egymásnak:  a legmegfelelőbb civil szereplők kiválasztása az intézkedés végrehajtására nem zárja ki  
a speciális kapacitásfejlesztési szükséglet  támogatását, amely vonatkozhat ugyanarra 
a szervezetre vagy egy másikra, figyelembe 
véve az időbeli javulást.
A földrajzi programokon keresztül, amelyek 
kiegészítik a tematikus programokat, lehe-
tőség van a kevésbé hatékony civil szereplők 
elérésére is, többek között a kapacitásbőví-
tés terén.
A Bizottság teljes mértékig tisztában van  
e kérés összetettségével. Strukturálisan  egyre több kölcsönhatást idéznek elő –  
többek között a földrajzi igazgatóságnak  
a tematikus programok előkészítésébe és  
teljesítésébe történő bevonásával és felha-
talmazásával – azzal a céllal, hogy a kétol-dalú, a tematikus és a regionális keretben  
támogatott tevékenységek jobban kiegészít-sék egymást. Míg a helyi szintű szervezetek bevonásának biztosítására létezik a politikai akarat, világos korlátai is vannak a követ-kező tényezőkből eredően:
a szuverén államok szervezeti felépíté- i) 
sének tiszteletben tartása.
a költségevetési rendeletnek megfele- ii) 
lően a hatékony és eredményes pénzgaz-dálkodás tiszteletben tartása;a rendelkezésre álló emberi erőforrások; iii) 
az időkorlát; iv) 
a potenciális szereplők hatalmas száma. v) 

A BIZOTTSÁG 
VÁLASZAI
4/2009. sz. különjelentés – A civil szereplők közösségi fejlesztési együttműködésbe történő bevonásának Bizottság általi irányí tása67
Európai Számvevőszék
4/2009. sz. különjelentés
A civil szereplők közösségi fejlesztési együttműködésbe történő bevonásának Bizottság általi irányítása
Luxembourg: Az Európai Közösségek Hivatalos Kiadványainak Hivatala 2009 – 65 oldal – 21 x 29,7 cmISBN 978-92-9207-279-7

Hogyan lehet hozzájutni az EU kiadványaihoz?
Térítés ellenében hozzáférhető kiadványok:
• az EU-könyvesbolt (EU Bookshop) útján (http://bookshop.europa.eu);• könyvkereskedőjétől a könyv címe, kiadója és/vagy ISBN száma alapján;•  közvetlenül értékesítési ügynökeinktől. Elérhetőségeik megtalálhatóak 
a http://bookshop.europa.eu honlapon, vagy lekérdezhetőek a +352 2929-42758 faxszámra küldött üzeneten keresztül.
Ingyenes kiadványok:• az EU-könyvesbolt útján (http://bookshop.europa.eu);•  az Európai Bizottság képviseleteitől és küldöttségeitől. Elérhetőségeik 
megtalálhatóak a http://ec.europa.eu honlapon, vagy lekérdezhetőek a +352 2929-42758 faxszámra küldött üzeneten keresztül.
2009
A CIVIL SZEREPLŐK  KÖZÖSSÉGI 
FEJLESZTÉSI EGYÜTTMŰKÖDÉSBE TÖRTÉNŐ BEVONÁSÁNAK  
BIZOTTSÁG ÁLTALI IRÁNYÍTÁSAEURÓPAI 
SZÁMVEVŐSZÉK
4. sz. különjelentésAZ EURÓPAI SZÁMVEVŐSZÉK EZEN KÜLÖNJELENTÉSE AZT VIZSGÁLJA, 
HOGY AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG HOGYAN GONDOSKODIK A CIVIL SZEREPLŐKNEK A FEJLESZTÉSI EGYÜTTMŰKÖDÉSBE TÖRTÉNŐ BEVONÁSÁRÓL, TEKINTETTEL EZEN UTÓBBIAK SZEREPÉRE A  SZAKPOLITIKAI PÁRBESZÉDBEN ÉS A FEJLESZTÉSI PROJEKTEK VÉGREHAJTÁSÁBAN.
A JELENTÉS MEGÁLLAPÍTJA, HOGY A BIZOTTSÁGI IRÁNYÍTÁS ÉS 
ELJÁRÁSOK BIZONYOS VONATKOZÁSAIT JAVÍTANI KELL. MEGFOGALMAZ 
TOVÁBBÁ EGY SOR AJÁNLÁST A KÖVETKEZŐK BIZTOSÍTÁSA  ÉRDEKÉBEN: A CIVIL SZEREPLŐKNEK A FEJLESZTÉSI EGYÜTTMŰKÖDÉSI FOLYAMATBA VALÓ BEVONÁSA VÁLJON EREDMÉNYESEBBÉ, AZ ÁLTALUK VÉGREHAJTOTT TEVÉKENYSÉGEK LEGYENEK RELEVÁNSAK ÉS VALÓSÍTSÁK MEG A TERVEZETT EREDMÉNYEKET, VALAMINT AZ ARRA LEGINKÁBB RÁSZORULÓ CIVIL SZEREPLŐK RÉSZESÜLJENEK NAGYOBB MÉRTÉKŰ KAPACITÁSBŐVÍTÉSBEN.
EURÓPAI SZÁMVEVŐSZÉK
HU
QJ-AB-09-004-HU-C
ISBN 978-92-9207-279-7
ISSN 1831-0893