EURÓPAI BIZOTTSÁG Strasbourg, 2018.11.13. COM(2018) 880 final A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE Felkészülés az Egyesült Királyságnak az Európai Unióból 2019. március 30-án való kilépésére: rendkívüli helyzetre szóló cselekvési terv



A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, AZ EURÓPAI TANÁCSNAK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANKNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK, A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK ÉS AZ EURÓPAI BERUHÁZÁSI BANKNAK

Felkészülés az Egyesült Királyságnak az Európai Unióból 2019. március 30-án való kilépésére: rendkívüli helyzetre szóló cselekvési terv Az Európai Tanács ismételten felszólítja a tagállamokat, az uniós intézményeket és minden érintettet, hogy fokozzák erőfeszítéseiket annak érdekében, hogy minden szinten és minden eshetőségre felkészüljenek. Európai Tanács (50. cikk), 2018. június 29.

1.Bevezetés Az Egyesült Királyság úgy döntött, hogy – az Európai Unióról szóló szerződés 50. cikkében előírt eljárásra hivatkozva – kilép az Európai Unióból. A Bizottság sajnálja ezt a döntést, de tiszteletben tartja azt. 2019. március 30-án az Egyesült Királyság harmadik országgá válik. Ettől az időponttól kezdődően az Unió valamennyi elsődleges és másodlagos jogszabálya nem alkalmazandó többé az Egyesült Királyságra, kivéve, ha a kilépésről rendelkező, megerősített megállapodás eltérő időpontot határoz meg. Amint azt a Bizottság a brexitre való felkészülésre vonatkozó, 2018. július 19-i első közleményében hangsúlyozta, az Egyesült Királyság döntése a tervezett forgatókönyvtől függetlenül jelentős fennakadásokat okoz majd. A Bizottság ezért következetesen arra szólította fel az európai polgárokat, vállalkozásokat és tagállamokat, hogy készüljenek fel minden lehetséges forgatókönyvre, mérjék fel a releváns kockázatokat, és tervezzék meg, hogy ezeket hogyan kívánják enyhíteni. 2018. június 29-én az Európai Tanács ismételten felszólította a tagállamokat, az uniós intézményeket és minden érintettet, hogy fokozzák erőfeszítéseiket annak érdekében, hogy minden szinten és minden eshetőségre felkészüljenek. E közlemény célja, hogy válaszoljon e felhívásra, középpontba helyezve a megállapodás elmaradásának lehetőségét. A közlemény feltárja a kulcsfontosságú területeket és a legfontosabb meghozandó intézkedéseket, valamint meghatározza a 2018. november és 2019. március 29. közötti megbeszélések és a tagállamok közötti koordináció strukturálását. Az EU és az Egyesült Királyság 2017 májusa óta folytat tárgyalásokat a kilépésről rendelkező megállapodásról. Tárgyalói szinten előrehaladást értek a jogi szövegre – többek a 2020. december 31-ig tartó átmeneti időszak részletes szabályaira – vonatkozóan, és az eredményeket 2018. március 19-én nyilvánosságra hozták. Az uniós és a brit tárgyalók 2018. június 19-i együttes nyilatkozatukban további eredményekről számoltak be. 2018. október 17-én az Európai Tanács (50. cikk) felkérte a Bizottságot mint az Unió főtárgyalóját, hogy az Európai Tanács által korábban jóváhagyott iránymutatásokat követve, töretlen erőfeszítéssel dolgozzon a megállapodás elérése érdekében. E tárgyalások folyamatban vannak, és a Bizottság az Unió főtárgyalójaként továbbra is elkötelezett a rendezett kilépésről rendelkező megállapodás megvalósítása mellett. Bár sok szempontból sikerült eredményeket elérni, a jelentős erőfeszítések és az intenzív tárgyalások ellenére egyes területeken továbbra is vannak véleménykülönbségek. Ezenfelül az Egyesült Királyság kormányával való megállapodás nem garantálja, hogy az Egyesült Királyság 2019. március 29-ig meg fogja erősíteni a kilépésről rendelkező megállapodást. 2.A felkészülés szükségessége – intézkedés uniós szinten A tárgyalásokkal párhuzamosan folyamatban van az Egyesült Királyság kilépésére való felkészülésre irányuló munka. A Bizottság ebben továbbra is maradéktalanul részt vesz. A Bizottság átvilágította az uniós vívmányokat, azaz az uniós jog meglévő szabályait annak meghatározása érdekében, hogy mely szabályokat kell minden forgatókönyv esetén kiigazítani, és milyen intézkedéseket kell majd bevezetni kizárólag akkor, ha nem születik megállapodás. Az átvilágítás eredményeként a Bizottság nyolc jogalkotási felkészülési javaslatot terjesztett elő olyan intézkedésekre vonatkozóan, amelyeket attól függetlenül el kell fogadni, hogy az Egyesült Királyság kilépése rendezett lesz-e vagy sem. Ezeket az intézkedéseket az 1. melléklet tartalmazza. Ide tartoznak például a gépjárművek jóváhagyására vonatkozó vagy a hajófelügyeleti szervezetekkel kapcsolatos szabályok kiigazításai, valamint az Európai Uniónak a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) engedményes listájában szereplő vámkontingenseinek az Egyesült Királyság és az EU-27 közötti arányos felosztása. E közleménnyel párhuzamosan a Bizottság elfogadta a két utolsó ilyen javaslatot: az egyik a 2030-ra szóló (abszolút értékben kifejezett) uniós energiahatékonysági célkitűzésekre vonatkozó hivatkozások kiigazításáról, a másik pedig az Egyesült Királyságnak az Unióból való kilépését követően az egyesült királysági állampolgárokra alkalmazandó vízumszabályokról szól. A Bizottság emellett számos olyan végrehajtási és felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadott el vagy készít elő, amelyekre szintén szükség van bármilyen forgatókönyv esetén. Ide tartozik például az Egyesült Királyságnak a statisztikai adatokkal összefüggésében történő kezelése, az egyes vegyipari termékek értékelésével kapcsolatban az Egyesült Királyság által ellátott előadói feladatkör átadása egy másik tagállam részére, valamint a gyógyszerek forgalombahozatali engedélyeinek módosításai. E jogi aktusok mindegyike célzott és kizárólag a brexittel kapcsolatos; felsorolásukat a 2. melléklet tartalmazza. A Bizottság az illetékes ügynökségekkel is együttműködik. A légi közlekedési ágazat sajátos körülményeire való tekintettel például a Bizottság felkérte az Európai Unió Repülésbiztonsági Ügynökségét (EASA), hogy az Egyesült Királyság tagságának megszűnését követő időre való felkészülés érdekében kezdje meg az egyesült királysági jogalanyoktól érkező egyes kérelmek feldolgozását. Az Európai Gyógyszerügynökség (EMA) több felmérést végzett, és szükség esetén felvette a kapcsolatot az uniós forgalombahozatali engedélyek jogosultjaival, hogy emlékeztesse őket a szükséges felkészülési intézkedések meghozatalának szükségességére. Az Európai Vegyianyag-ügynökség (ECHA), a Közösségi Növényfajta-hivatal (CPVO) és az EMA szabályozási feladatokat ruházott át az Egyesült Királyságról más tagállamokra. Az Unió ezenfelül minden szükséges lépést megtesz annak biztosítása érdekében, hogy az Egyesült Királyságban található uniós ügynökségeket és szerveket (például az Európai Gyógyszerügynökséget, az Európai Bankhatóságot, az északi-tengeri regionális tanácsadó testületet, valamint a Galileo Biztonsági Megfigyelőközpont tartaléklétesítményét és üzemeltetési központját) a kilépés időpontja előtt áthelyezze az EU-27-be. Az Unió érdekében a Bizottság továbbá támogatja az Egyesült Királyságot abban, hogy nem uniós tranzitországként – feltéve, hogy készen áll az egyezmény követelményeinek teljesítésére –biztosítsa az egységes árutovábbítási egyezményhez, valamint az áruforgalom alakiságainak egyszerűsítéséről szóló egyezményhez való csatlakozását. Ugyanezen okból kifolyólag a Bizottság támogatja az Egyesült Királyságnak a közbeszerzésről szóló megállapodáshoz való csatlakozását is. A Bizottság egyéb munkaterületekkel is foglalkozik, ideértve a belső uniós felkészülés nagyon gyakorlati vonatkozásait is, például azon adatbázisok, informatikai rendszerek és egyéb kommunikációs és információcsere-platformok lekapcsolását és átalakítását, amelyekhez az Egyesült Királyság többé nem férhet hozzá. A Bizottság ezen túlmenően folytatta a kilépés előkészületeinek megvitatását az EU-27 tagállamokkal, mind a felkészülés általános kérdéseit, mind a felkészülés konkrét ágazati, jogi és igazgatási lépéseit illetően. A tagállamok és a Bizottság a tanácsi munkacsoport (50. cikk) által szervezett ágazati szemináriumokon keresztül fokozzák ezt a munkát. 3.A felkészülés szükségessége – a polgárok, a vállalkozások és a tagállamok intézkedései Amint azt a Bizottság a brexitre való felkészülésre vonatkozó, 2018. július 19-i első közleményében hangsúlyozta, az Egyesült Királyság kilépésére való felkészülés során közös erőfeszítést kell tenni uniós, nemzeti, regionális és helyi szinten, valamint a gazdasági szereplőknek és a polgároknak is. A kilépésre való felkészülés, valamint egy lehetséges „radikális szétválás” forgatókönyv legkedvezőtlenebb hatásának enyhítése érdekében valamennyi szereplőnek felelősséget kell vállalnia. Az EU-27 tagállamok intézkedései A tagállamok úgy kezdték meg az Egyesült Királyság kilépésére való felkészülést, hogy meghatározták, mely jogszabályaikat kell kiigazítaniuk, valamint milyen igazgatási és gyakorlati intézkedéseket kell hozniuk. Ezeket az erőfeszítéseket fokozni kell, az intézkedések végrehajtását pedig prioritásként kell kezelni. A nemzeti intézkedések – ezeken belül is a humánerőforrás (például vámtisztviselők és hatósági állatorvosok létszámának) bővítése, valamint a szükséges (például kikötői és repülőtéri) infrastruktúrák kialakítása, kiigazítása és megerősítése – a rendkívüli helyzetre vonatkozó tervezés központi elemét képezik.

A tagállamok – a nemzeti hatóságokkal együtt – kulcsfontosságú szerepet játszanak az uniós jognak az Egyesült Királysággal mint harmadik országgal szembeni végrehajtásában és érvényesítésében. Ez kiterjed a szükséges határforgalom-ellenőrzések elvégzésére, valamint a szükséges hasznosítási engedélyek és engedélyek feldolgozására. A brexit miatt visszaáll a tengeri határ az Északi-tengeren és az Atlanti-óceán északi részén. További erőfeszítések szükségesek a tagállamok részéről és regionális együttműködésen keresztül, hogy biztosítsák az uniós vizeken folytatott tevékenységek hatékony nyomonkövetését és ellenőrzését. A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a kilépésig befejeződjön ez a munka, szem előtt tartva, hogy ezeket az infrastruktúrákat az átmeneti időszak lejártáig mindenképpen ki kellene igazítani, illetve meg kellene erősíteni. A Bizottság együttműködik a tagállamokkal az általuk elfogadott intézkedések koordinálásában annak biztosítása érdekében, hogy a rendkívüli helyzetre való felkészülés az Európai Unión belül összehangolt legyen és megfeleljen az alábbiakban ismertetett általános elveknek. Ugyanebben a szellemben a tagállamoknak tartózkodniuk kell az Egyesült Királysággal folytatott kétoldalú megbeszélésektől és megállapodásoktól, amelyek aláásnák az EU egységét. Ami a pénzügyi erőforrások és/vagy a technikai segítségnyújtás iránti igényt illeti, a meglévő állami támogatási szabályok lehetővé teszik, hogy kezelni lehessen a vállalkozások által megállapodás hiányában megvalósuló brexit esetén tapasztalt problémákat. Például az állami támogatási szabályok megengedik a kis- és középvállalkozások (kkv-k) részére tanácsadáshoz nyújtott támogatást vagy a képzési támogatást, amelyek felhasználhatók a kkv-k felkészülésének támogatására (ideértve a lehetséges jövőbeli vámalakiságokat is). A megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás a kkv-k számára nyújtott ideiglenes szerkezetátalakítási támogatási programokra vonatkozó rendelkezéseket tartalmaz. E programok hasznosak lehetnek a kkv-knál a brexit miatt keletkezett likviditási problémák kezelésében. A finanszírozási eszközökhöz való hozzáférés különböző formákat ölthet, például lehet a referencia-kamatlábat tiszteletben tartó, államilag finanszírozott hitelprogram, vagy a kezességvállalásokról szóló közlemény szerinti állami kezességvállalás. A Bizottság készen áll arra, hogy mostantól fogva együttműködjön azokkal a tagállamokkal, amelyeket a leginkább érintene egy esetleges rendezetlen kilépés, és az uniós állami támogatási jogszabályokkal összhangban lévő, pragmatikus és hatékony támogatási megoldásokat tárjon fel. A Bizottság különösen Írországot fogja támogatni abban, hogy megoldásokat találjon az ír vállalkozások előtt álló konkrét kihívásokra. Bizonyos területeken – például a Vám 2020 program keretében a vámtisztviselők képzése terén – az Európai Unió technikai és pénzügyi támogatást is rendelkezésre bocsáthat. Más programok hasonló képzési projekteket támogathatnak az állat- és növényegészségügyi ellenőrzések területén. A mezőgazdaság tekintetében az uniós jog számos eszközt biztosít az Egyesült Királyság kilépésének legközvetlenebb hatásaival való megbirkózáshoz, különösen akkor, ha nem születik megállapodás. Az Egyesült Királyság Unióból való kilépése bizonyos mértékig valamennyi tagállamot érinti, de leginkább Írországot. A fentiekben ismertetett elvek alapján a Bizottság készen áll arra, hogy támogassa Írországot a különleges kihívások kezelésében. A Bizottság továbbá amellett is elkötelezett, hogy biztosítsa az Írország és Észak-Írország határ menti megyéi közötti jelenlegi PEACE és INTERREG programok folytatását, amelyeknek az Egyesült Királyság is partnere. A Bizottság e célból javaslatokat tett a következő többéves pénzügyi keret tekintetében. Amennyiben az Egyesült Királyság Unióból való kilépése rendezetlen lenne, a Bizottság úgy véli, hogy ezt a támogatást tovább kell erősíteni, mivel a kihívások különösen súlyosak lesznek. A polgárok és a vállalkozások intézkedései A nemzeti vagy uniós hatóságok által hozott rendkívüli intézkedések nem helyettesíthetik azokat az előkészületeket, amelyeket minden polgárnak és vállalkozásnak meg kell tennie az Egyesült Királyság kilépésére való felkészülés érdekében. Amennyiben új engedélyekre, hasznosítási engedélyekre vagy tanúsítványokra lesz szükség, a felek kötelesek időben kérvényezni azokat. A Bizottság 78 ágazati tájékoztató értesítést tett közzé, hogy támogassa az érdekelt feleket az Egyesült Királyság kilépésére való felkészülésben, és iránymutatást adjon a megteendő lépésekről. A tagállamoknak továbbra is tájékoztatniuk kell a polgárokat és a vállalkozásokat – különösen a kis- és középvállalkozásokat –, és támogatniuk kell őket a kilépésre való felkészülésben. 4.Rendkívüli intézkedések uniós szinten A rendkívüli helyzetre vonatkozó tervezés – a fentiekben ismertetett felkészülési intézkedéseken túl – magában foglalja az ahhoz szükséges intézkedések megtervezését, hogy enyhítsék az Egyesült Királyság Unióból való kilépésének hatásait, amennyiben nem fogadják el a kilépésről rendelkező megállapodást. Amennyiben nem születik megállapodás, úgy valamennyi elsődleges és másodlagos uniós jogszabály hatályát veszti az Egyesült Királyságra nézve, és a kilépés hatásai már a kilépés időpontjában jelentkeznek. A Bizottság kivételes jelleggel, az Európai Unió érdekében és létfontosságú érdekeinek védelme érdekében korlátozott számú rendkívüli intézkedést tervez, hogy enyhítse a néhány szűken meghatározott területen bekövetkező jelentős fennakadásokat. E fennakadások ágazatonként és az EU-27 tagállamok között is eltérőek lesznek. Míg az Egyesült Királyság harmadik országgá válására való felkészülés több szempontból is ugyanolyan lenne – akár születik átmeneti időszakot biztosító, kilépésről rendelkező megállapodás, akár nem –, az előkészületeket sokkal gyorsabb ütemben kellene megtenni. Emellett a megállapodás nélküli forgatókönyv hirtelen jellege miatt néhány egyedi intézkedést kellene elfogadni. A rendkívüli intézkedésekre vonatkozó elvek

Általánosságban az Európai Unió szabályai – beleértve a belső piac működésére vonatkozó szabályokat is – képesek alkalmazkodni területi hatályuk változásához. Számos szabályt akkor alakítottak ki, amikor az Európai Uniónak kevesebb tagja volt, és e szabályok alkalmazása a tagállamok számának hatról 28-ra emelkedésével párhuzamosan folytatódott. Az Egyesült Királyság kilépését követően az Európai Unió folytatja működését és határain belül továbbra is alkalmazza szabályait. A rendkívüli helyzet általános megközelítésének tükröznie kell azt, hogy megállapodás hiányában az Egyesült Királyságot 2019. március 30-tól nem kötik az uniós szabályok, és azoktól gyorsan el is kezdhet eltérni. Az Unió rendkívüli intézkedéseket csakis szigorúan szükséges esetekben, az Európai Unió és annak polgárai érdekében fog hozni. Erre korlátozott számú esetben kerül majd sor, amennyiben a jelenlegi szabályok nem kínálnak kielégítő megoldást azokra a legnagyobb zavarokra, amelyek az Európai Uniót és annak polgárait megállapodás nélküli kilépés esetén érnék. Az intézkedések nem hozhatják hátrányos helyzetbe az uniós vállalkozásokat egyesült királysági versenytársaikkal szemben. Az intézkedések nem kompenzálhatják azokat a vállalkozásokat, amelyek versenytársaikkal ellentétben nem hozták meg a szükséges felkészülési intézkedéseket, mivel ez torzítaná az egyenlő versenyfeltételeket. A Bizottság véleménye szerint a valamennyi szinten elfogadott rendkívüli intézkedéseknek meg kell felelniük a következő általános elveknek: ·a rendkívüli intézkedések nem reprodukálhatják az uniós tagság előnyeit, sem bármilyen átmeneti időszaknak a kilépésről rendelkező megállapodás tervezetében előírt feltételeit, ·a rendkívüli intézkedések általánosságban ideiglenes jellegűek lesznek, és alkalmazásuk elvben 2019 végéig tart, ·a rendkívüli intézkedéseket az Európai Unió egyoldalúan, saját érdekei védelmében fogadja el, és az intézkedéseket az Unió elvben bármikor visszavonhatja, ·a rendkívüli intézkedéseket a Szerződésekben előírt hatáskörmegosztás, valamint az Európai Unión belül a szubszidiaritás elvének tiszteletben tartásával kell elfogadni, ·a nemzeti rendkívüli intézkedéseknek összeegyeztethetőknek kell lenniük az uniós joggal, ezen belül is az Unió nemzetközi kötelezettségeivel, valamint ·a rendkívüli intézkedések nem orvosolják azokat a késedelmeket, amelyek az érintett érdekelt felek felkészülési intézkedéseivel és kellő időben történő fellépésével elkerülhetők lettek volna. 5.A rendkívüli igények felmérése Néhány szakpolitikai terület különös figyelmet igényel, tekintettel arra, hogy milyen jelentőséggel bírnak az Európai Unió egészére nézve, milyen messzemenő következményekkel kell majd szembenézniük az Egyesült Királyság esetleges rendezetlen kilépése miatt, valamint ebből eredően milyen jelentős negatív hatást gyakorolnak a polgárokra és a vállalkozásokra. A Bizottság szerint az alábbi területek bírnak különleges jelentőséggel. E területeken különös sürgősséggel folyik a munka. Polgárok Az Európai Unió az Egyesült Királysággal folytatott tárgyalások során már az elejétől fogva a polgárokat helyezte előtérbe. Az Európai Tanács 2017. április 29-i következtetéseinek megfelelően a polgárokkal kapcsolatos kérdések jelentik a kilépésről rendelkező megállapodás tervezetének első érdemi részét. Az Európai Unió szándéka mindig is az volt, hogy ne a polgárok fizessék meg a brexit árát. Ez azt követeli meg a tagállamoktól, hogy nagyvonalú megközelítést alkalmazzanak a már a területükön lakóhellyel rendelkező egyesült királysági állampolgárok jogaira vonatkozóan. ØA Bizottság álláspontja szerint az egyesült királysági állampolgárok által a kilépést megelőzően az EU-27 valamely tagállamában való jogszerű tartózkodás időtartama a harmadik országok huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkező állampolgárainak jogállásáról szóló 2003/109/EK irányelvvel összhangban az Európai Unió tagállamában való jogszerű tartózkodási időtartamnak tekintendő. Ez lehetővé teszi majd az EU-27-ben tartózkodási hellyel rendelkező egyesült királysági állampolgárok számára, hogy huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkező jogállást szerezzenek a lakóhelyük szerinti tagállamban, amennyiben teljesítik a szükséges feltételeket. Így ugyanolyan bánásmódban részesülhetnek a munkavállalás, az oktatás és az alapvető szociális ellátások tekintetében, mint az adott ország állampolgárai. Emellett ugyanúgy megilleti majd őket a családegyesítés joga, és bizonyos feltételek mellett megszerezhetik az Európai Unió egy másik tagállamában való letelepedés jogát. ØA polgárok jogainak védelmét szolgáló koherens megközelítés érdekében a Bizottság abban is segíti a tagállamokat, hogy összehangolják fellépéseiket azokon a területeken, ahol hatáskörrel rendelkeznek. Tekintettel a nemzeti és helyi hatóságok előtt álló adminisztratív kihívások mértékére, valamint az adminisztratív késedelmek elkerülése érdekében a tagállamoknak ajánlatos elfogadni, hogy a tartózkodási engedélyek iránti kérelmek már az Egyesült Királyság kilépésének időpontja előtt benyújtásra kerülnek. Ezzel összefüggésben a Bizottság üdvözli Theresa May brit miniszterelnök arra irányuló biztosítékait, hogy az Egyesült Királyságban az uniós polgárok jogai még megállapodás hiányában is a fentiekben vázolt hasonló védelemben részesülnek majd. A Bizottság most e biztosíték mielőbbi hivatalossá tételét várja annak érdekében, hogy a polgárok támaszkodni tudjanak rá. A Bizottság Egyesült Királyságban működő képviseleti irodái tájékoztatást, valamint jogi tanácsadást és szakvéleményt nyújtanak az EU-27 tagállamok Egyesült Királyságban tartózkodó polgárai számára, hogy ez utóbbiak biztosítani tudják a kilépés után alkalmazandó egyesült királysági szabályok szerinti jogállásukat. A fentiekben említettek szerint a Bizottság e közleménnyel párhuzamosan elfogadta a vízumrendelet módosításáról szóló rendeletjavaslatot. A javaslat célja, hogy megkönnyítse a személyek mozgását az Európai Unió és az Egyesült Királyság között azáltal, hogy mentesíti az egyesült királysági állampolgárokat az Európai Unióban való rövid távú tartózkodásra vonatkozó vízumkötelezettség alól, feltéve, hogy az EU-27 valamennyi tagállamának állampolgárai is mentesülnek az egyesült királysági vízumkötelezettség alól. Pénzügyi szolgáltatások Az Egyesült Királyságban letelepedett pénzügyi szolgáltatók az Egyesült Királyság kilépése miatt elvesztik azon jogukat, hogy az EU pénzügyi szolgáltatási engedélyei alapján szolgáltatásaikat az EU-27 tagállamokban nyújthassák. Az Egyesült Királyságban működő uniós gazdasági szereplők tevékenységeire az Egyesült Királyság joga vonatkozik majd.

Az érdekelt feleknek szóló értesítésekben a Bizottság hangsúlyozta az összes lehetséges – köztük a megállapodás nélküli – forgatókönyvre való felkészülés fontosságát. Az európai felügyeleti hatóságok, valamint az egységes felügyeleti mechanizmus feletti felügyeleti szerepében az Európai Központi Bank széles körű véleményeket és iránymutatásokat bocsátottak ki, hogy hangsúlyozzák a felkészülés szükségességét, és egyértelművé tegyék a vállalkozások áthelyezése esetén várható felügyeleti elvárásokat. Sok uniós pénzügyi szolgáltató – például szerződéseik kiigazításával, vagy kapacitásaiknak és tevékenységeiknek az EU-27-be történő áthelyezésével – olyan forgatókönyvre készült fel, amelyben az Egyesült Királyság már nem tagja az egységes piacnak. A tevékenységeknek az EU-27-be való áthelyezése és a kapacitásépítés jelenleg is tart, és ezt fel kell gyorsítani, ám nem lesz mód arra, hogy ezt 2019 márciusáig valamennyi területen időben befejezzék. Bár ez veszélyt okozhat az Európai Unió pénzügyi stabilitására nézve, az ebben a szektorban a megállapodás hiányában felmerülő kockázatok jelentősen csökkentek. Például számos biztosítótársaság hozott intézkedéseket – többek között szerződéseket ruházott át, fióktelepeket és leányvállalatokat hozott létre, vagy az EU-27-ben lévő vállalkozásokkal fonódott össze –, hogy továbbra is szolgáltatásokat nyújthasson ügyfeleinek. Az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság (EIOPA) együttműködik a nemzeti hatóságokkal annak érdekében, hogy kezelje az EU-27-ben egyes kötvénytulajdonosok fennmaradó kockázatait. Az uniós és egyesült királysági partnerek közötti, el nem számolt tőzsdén kívüli származtatott ügyletek elvben továbbra is érvényesek, és lejáratukig végrehajthatók. Úgy tűnik, hogy megállapodás hiányában nem jelentkezik majd semmilyen általános probléma a szerződések teljesítésével kapcsolatban. Egyes, úgynevezett életcikluson alapuló események (például szerződésmódosítások, megújított finanszírozások és szerződésátruházások) azonban bizonyos esetekben szükségessé tehetik az engedélyezést vagy a mentességet, mivel a partner már nem uniós vállalkozás.. A Bizottság arra ösztönzi a piaci szereplőket, hogy a szerződések átruházása és a vonatkozó engedélyek beszerzése révén folytassák az e helyzetre való felkészülést. Ezen értékelés alapján a Bizottság úgy véli, hogy e két területen nincs szükség rendkívüli intézkedésekre. ØAz elszámolt származtatott ügyleteket illetően úgy tűnik, hogy megállapodás hiányában abból adódó kockázatok merülhetnek fel a pénzügyi stabilitásra nézve, hogy az uniós klíringtagok pozíciójának lezárása nem rendezetten történik az egyesült királysági központi szerződő partnereknél. Potenciális kockázatok merülhetnek fel továbbá egyesült királysági központi értéktárak által uniós gazdasági szereplőknek nyújtott bizonyos olyan szolgáltatásokkal kapcsolatban, amelyeket rövid távon nem lehet helyettesíteni. E területeken a meglévő egyenértékűségi rendszerek olyan megfelelő eszközöket biztosítanak, amelyek gyorsan alkalmazhatók. E tekintetben ki kell használni a 2019. március 30-ig hátralévő időt. Amennyiben a Bizottságnak fel kell lépnie, ezt kizárólag a megállapodás nélküli kilépésből eredő pénzügyi stabilitási kockázatok kezeléséhez szükséges mértékben, szigorú feltételek mellett és korlátozott időtartamra teszi meg. Amennyiben nem születik megállapodás, úgy a Bizottság átmeneti és feltételes egyenértékűségi határozatokat fog elfogadni annak érdekében, hogy ne keletkezzen fennakadás a központi klíring és a letétkezelői szolgáltatások terén. E határozatokat az Egyesült Királyságban található infrastruktúrák elismerése egészíti ki, amelyeket ezért arra kell ösztönözni, hogy elismerés céljából előzetesen forduljanak kérelemmel az Európai Értékpapírpiaci Hatósághoz (ESMA). Végül a Bizottság arra ösztönzi az európai felügyeleti hatóságokat, hogy kezdjék meg együttműködési megállapodások kidolgozását az egyesült királysági felügyeletekkel annak biztosítása érdekében, hogy a pénzügyi vállalkozásokkal és szereplőkkel kapcsolatos információkat a kilépés időpontját követően azonnal ki lehessen cserélni, amennyiben nem születik megállapodás. Légi közlekedés A légi közlekedés területén a forgalmi jogok hiánya és/vagy a működési engedélyek vagy repülésbiztonsági tanúsítványok érvénytelensége miatt az Egyesült Királyság és az Európai Unió közötti légi forgalom váratlan fennakadásaihoz vezetne, ha az Egyesült Királyság úgy lépne ki az Unióból, hogy a kilépés időpontjában nincs hatályos megállapodás, és az üzemeltetők nem kötötték meg a szükséges és lehetséges alternatív megállapodásokat. ØA forgalmi jogokat illetően a Bizottság intézkedéseket fog javasolni annak biztosítására, hogy az Egyesült Királyság légi fuvarozói átrepülhessenek az Európai Unió területe felett, műszaki okokból leszállhassanak (például az utasok beszállása/kiszállása nélkül üzemanyag-feltöltést végezhessenek), valamint leszállhassanak az Európai Unióban és visszarepülhessenek az Egyesült Királyságba. Az említett intézkedésekre az a feltétel vonatkozna, hogy az Egyesült Királyság egyenértékű intézkedéseket alkalmaz az Európai Unió légi fuvarozóival szemben. ØA légi közlekedés biztonsága tekintetében egyes repüléstechnikai termékek („típusjóváhagyás”) és vállalkozások („szervezet jóváhagyása”) esetében kizárólag az Európai Unió Repülésbiztonsági Ügynöksége (EASA) bocsáthat majd ki tanúsítványokat azt követően, hogy az Egyesült Királyság harmadik országgá vált. A Bizottság olyan intézkedéseket fog javasolni, amelyek korlátozott ideig biztosítják az ilyen tanúsítványok folyamatos érvényességét. Ezen intézkedések feltétele, hogy az Egyesült Királyság hasonló intézkedéseket alkalmazzon. A Bizottság ehhez hasonlóan olyan intézkedéseket fog javasolni, amelyek biztosítják, hogy a kilépés időpontja előtt az Egyesült Királyság Polgári Légiközlekedési Hatósága által igazolt valamely jogi vagy természetes személy által kiadott tanúsítvány alapján az uniós piacon forgalomba hozott alkatrészeket és berendezéseket bizonyos körülmények között továbbra is használni lehessen. ØA Bizottság intézkedést hoz majd annak biztosítására, hogy az Egyesült Királyságból érkező és az EU-27 repülőterein áthaladó utasok és kézipoggyászaik az úgynevezett egyszeri védelmi ellenőrzési rendszer alkalmazásával továbbra is mentesüljenek a második biztonsági ellenőrzés alól. Ami az uniós jog azon követelményét illeti, hogy a légi fuvarozóknak uniós jogi vagy természetes személyek többségi tulajdonában és irányítása alatt kell állniuk, a Bizottság hangsúlyozza, hogy azon vállalkozások számára, amelyek uniós légi fuvarozói elismerést kívánnak szerezni, elengedhetetlen, hogy minden szükséges intézkedést meghozzanak annak biztosítása érdekében, hogy 2019. március 30-án megfeleljenek ennek a követelménynek. Közúti közlekedés A közúti közlekedést illetően, amennyiben nem születik megállapodás, úgy az egyesült királysági fuvarozók piacra jutási jogai a Közlekedési Miniszterek Európai Konferenciája (ECMT) által kínált engedélyekre korlátozódnak, ami a jelenleg az Unió és az Egyesült Királyság között zajló forgalomhoz képest lényegesen kisebb forgalmat tenne lehetővé. A hatályos uniós jog nem tartalmaz mechanizmust azon közösségi engedélyek kiterjesztésére, amelyek szélesebb körű hozzáférési jogokat biztosítanak a fuvarozók számára az Európai Unión belül. Vámügyek Amennyiben nem születik megállapodás, úgy a kilépés időpontjától kezdődően az Egyesült Királyságból az Európai Unióba érkező árukat behozatalként, az Európai Unióból az Egyesült Királyságba szállított árukat pedig kivitelként kezelik. Az Európai Uniónak a Kereskedelmi Világszervezet szabályai szerinti kötelezettségvállalásaival összhangban az importált és az exportált árukra vonatkozó valamennyi releváns uniós jogszabály alkalmazandó lesz, beleértve bizonyos vámok és adók (például vámok, hozzáadottérték-adó és behozatalra vonatkozó jövedéki adó) kivetését. Emellett vám-árunyilatkozatot kell majd benyújtani a vámhatóságok részére, és a szállítmányok ellenőrzésének lehetősége is fennáll. ØA Bizottság felszólítja a tagállamokat, hogy tegyenek meg minden szükséges lépést annak érdekében, hogy amennyiben nem születik megállapodás, úgy 2019. március 30-án az Egyesült Királyságból származó összes behozatalra és az Egyesült Királyságba irányuló összes kivitelre alkalmazni tudják az Uniós Vámkódexet és a közvetett adózásra vonatkozó szabályokat. A vámhatóságok az Uniós Vámkódexben előírt könnyítő intézkedések alkalmazására vonatkozó engedélyeket bocsáthatnak ki, amennyiben azt gazdasági szereplők kérik, és teljesülnek a vonatkozó követelmények. Az egyenlő versenyfeltételek és a zavartalan kereskedelmi forgalom biztosítása különösen nagy kihívást jelent majd azokon a területeken, amelyeken a legsűrűbb áruforgalom zajlik az Egyesült Királysággal. A Bizottság együttműködik a tagállamokkal, hogy a jelenlegi jogi keret maradéktalan tiszteletben tartása mellett segítsen erre megoldást találni. Állat- és növényegészségügyi előírások Amennyiben nem születik megállapodás, úgy a kilépés időpontjától kezdődően tilos lesz számos, állat- és növényegészségügyi szabály hatálya alá tartozó áru és állat beléptetése, kivéve, ha az Egyesült Királyságot az uniós jogban engedélyezett harmadik országként „jegyzékbe veszik”. ØAz uniós állategészségügyi jogszabályok alapján a Bizottság az összes alkalmazandó feltétel teljesülése esetén – indokolt esetben – gyorsan „jegyzékbe veszi” az Egyesült Királyságot, hogy lehetővé tegye az élő állatok és állati termékek beléptetését az Egyesült Királyságból az Európai Unióba.

Azonban, még ha az Egyesült Királyságot jegyzékbe is veszik, a harmadik országokra alkalmazott szigorú egészségügyi behozatali feltételeket kell előírni, és e behozatalokat a tagállami hatóságoknak állat- és növényegészségügyi ellenőrzéseknek kell alávetniük az állategészségügyi határállomásokon. Ez a tagállamok felelőssége. A Bizottság az EU-27 tagállamokban új vagy kibővített állategészségügyi határállomások jóváhagyásakor figyelembe fogja venni az alkalmazandó uniós jogszabályokban előírt rugalmasságokat. Személyes adatok Amennyiben nem születik megállapodás, úgy a kilépés időpontjától kezdődően a személyes adatok Egyesült Királyságba történő továbbítására a nemzetközi adattovábbításra vonatkozó szabályok lesznek alkalmazandók, az (EU) 2016/679 általános adatvédelmi rendelet, a bűnüldözés területére vonatkozó (EU) 2016/680 irányelv, valamint az Európai Unió intézményeire és szerveire vonatkozó 45/2001/EK rendelet alkalmazásában. Az általános adatvédelmi rendelet, az (EU) 2016/680 irányelv és a 45/2001/EK rendelet széles eszköztárat biztosít a harmadik országokba történő adattovábbításra vonatkozóan. Ez magában foglalja különösen az úgynevezett „megfelelő biztosítékokat” (például a Bizottság jóváhagyott általános adatvédelmi rendelkezéseit, kötelező erejű vállalati szabályokat, igazgatási megállapodásokat), amelyeket a magánszektor és az állami hatóságok egyaránt alkalmazhatnak. Ezenfelül a fent említett három jogi aktus számos, konkrét helyzetekre vonatkozó eltérést tartalmaz, amelyek még megfelelő biztosítékok hiányában is lehetővé teszik az adattovábbítást, például az érintett hozzájárulása alapján, szerződésteljesítés érdekében, jogos igény érvényesítése céljából vagy fontos közérdekből. Ezek ugyanazok az eszközök, amelyeket az Unió a világ legtöbb olyan országával kapcsolatban alkalmaz, amelyekre vonatkozóan nincs megfelelőségi határozat. Az említett jogalkotási aktusok keretében rendelkezésre álló lehetőségek alapján a Bizottság rendkívüli helyzetre vonatkozó terve nem tartalmazza megfelelőségi határozat elfogadását. Éghajlat-politika Amennyiben nem születik megállapodás, úgy a kilépés időpontjától kezdődően az éghajlatváltozással kapcsolatos uniós jogszabályok (uniós kibocsátáskereskedelem, fluortartalmú üvegházhatású gázok és egyebek) nem alkalmazandók többé az Egyesült Királyságra és az Egyesült Királyságban. Az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer tekintetében a Bizottság a kilépéssel összefüggésben szorosan nyomon fogja követni a rendszer megfelelő működését. A Bizottság megteszi a szükséges lépéseket e mechanizmus integritásának megőrzése érdekében, többek között az árverezés és az Egyesült Királysággal kapcsolatos térítésmentes kiosztási/átváltási eljárások esetleges átmeneti felfüggesztése révén. Amennyiben 2019 márciusáig nem születik meg a kilépésről rendelkező, megerősített megállapodás, úgy a fluortartalmú üvegházhatású gázokra vonatkozó kvótarendszer működésének védelme érdekében az egyesült királysági vállalkozások által a hazai piacukon jogszerűen forgalomba hozott anyaggázok mennyiségeit már nem kell figyelembe venni a 2019-es éves kvóták felosztásánál, mivel az uniós piac a kilépés időpontjától kezdődően kisebb lesz. ØA Bizottság módosítani fogja az egyesült királysági vállalkozások referenciaértékeit az EU-27-ben végzett bejelentett tevékenységeiken alapuló, a fluortartalmú üvegházhatású gázokra vonatkozó 2019-es éves kvótájuk felosztása alapján, ezáltal kizárja a bejelentett egyesült királysági tevékenységeiken alapuló kvótákat. 6.A rendkívüli helyzetre vonatkozó következő lépések Az Európai Unió és az Egyesült Királyság között tovább folynak a kilépésről rendelkező megállapodásra vonatkozó tárgyalások, és a Bizottság továbbra is teljes mértékben elkötelezett e folyamat mellett. Mivel azonban az Egyesült Királyság kilépésének időpontja közeledik, az összes lehetséges kimenetel tekintetében tovább kell haladni az előkészületekkel. A fentiekben ismertetett rendkívüli intézkedések az összes szint – Európai Unió, nemzeti és helyi szint, érdekelt felek általi intézkedések – között nagyon szoros koordinációt igényelnek. E közleményben a Bizottság meghatározta a lényeges területeken meghozandó legfontosabb intézkedéseket. A Bizottság hangsúlyozza, hogy néhány intézkedés az elfogadására vonatkozóan lerövidíthetetlen eljárási követelményeket von maga után, különösen a jogalkotási aktusok tekintetében, amelyek esetében a Szerződések 1. és 2. jegyzőkönyve nyolchetes időszakot ír elő a nemzeti parlamentekkel folytatott konzultációra. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok hasonlóképpen az Európai Parlament és a Tanács általi kötelező ellenőrzés alá tartoznak, amelyet nem lehet minden esetben felgyorsítani. A szükséges jogalkotási intézkedések időben történő elfogadásához valamennyi érintett uniós intézmény teljes körű együttműködésére van szükség a nem a brexittel kapcsolatos megfontolások okozta késedelmek elkerülése érdekében. A másodlagos jogi aktusokra – amelyek elfogadására a Bizottság fel van hatalmazva – vonatkozó minimális határidőket az 5. melléklet tartalmazza. Ennek alapján a Bizottság szándékában állnak az alábbiak: ·2018. december 31-ig javaslatot tesz valamennyi szükséges jogalkotási intézkedésre, és elfogadja az összes felhatalmazáson alapuló jogi aktust.