[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |

Brüsszel, 2010.9.16.

COM(2010) 476 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK

Harmadik monitoringjelentés a román acélipar szerkezetátalakításáról

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK.

Harmadik monitoringjelentés a román acélipar szerkezetátalakításáról

BEVEZETÉS

Ez a jelentés a román acélipar szerkezetátalakításának utolsó évében kapott eredményeket tárgyalja. A jelentés a Románia csatlakozási szerződésének[1] VII. mellékletében meghatározott monitoringkövetelményekkel összhangban készült.

Az Európai Unió átmeneti szabályozásban állapodott meg a szerkezetátalakítási támogatással kapcsolatban, lehetővé téve, hogy Románia befejezze acéliparának szerkezetátalakítását. Romániának szerkezetátalakítási célú állami támogatás nyújtását engedélyezték, amennyiben:

- e támogatás eredményeképpen a szerkezetátalakítási időszak végére a kedvezményezett cégek rendes piaci körülmények közötti életképessége erősödik,

- a nyújtott támogatás összege és intenzitása szigorúan arra korlátozódik, ami feltétlenül szükséges az életképesség helyreállításához,

- a teljes nettó kapacitáscsökkenés legalább 2,05 millió tonna (késztermékek).

A Bizottság eddig két monitoringjelentést fogadott el, a 2006.[2], illetve a 2007. évről[3]. A harmadik, egyben utolsó monitoringjelentés a csak 2008-at követően hozzáférhetővé tett releváns információk alapján értékeli a 2008-ban elért eredményeket.

A SZERKEZETÁTALAKÍTÁS MONITORINGJÁNAK EREDMÉNYEI

A VII. melléklet rendelkezései által érintett vállalatok: Ispat Sidex Galati (jelenleg Arcelor Mittal Galati), Siderurgica Hunedoara (jelenleg Mittal Steel Hunedoara), COS Targoviste (jelenleg Mechel Targoviste), CS Resita (jelenleg TMK Resita), IS Campia Turzii (jelenleg Mechel Campia Turzii) és Donasid Siderca Calarasi (jelenleg Tenaris Donasid). 2008-ban ezeknek a vállalatoknak a termelése a romániai nyersacélgyártás több mint 90 %-át tette ki.

A szerkezetátalakítás fő referenciaértékeinek figyelemmel kísérése

Állami támogatás

A csatlakozási szerződés VII. melléklete felső határt állapít meg a román acélipari vállalatoknak adható állami támogatás összege tekintetében, és megtiltja állami támogatás nyújtását minden más olyan acélipari vállalatnak, amely nem szerepel a VII. melléklet A. függelékének jegyzékében. Az állami támogatás legmagasabb engedélyezett összege 49 985 milliárd lej (1,2 milliárd EUR) volt.

A támogatást elsősorban pénzügyi szerkezetátalakításra (adósságcsere vagonrészre, adósságleírás közüzemi szolgáltatóknak), valamint az adómentességek kismértékű kiterjesztésére (héa és társasági adó) fordították. A folyósított állami támogatás összegét a jóváhagyott nemzeti szerkezetátalakítási program és egyedi üzleti tervek alapján határozták meg, amelyekben a beruházások központi szerepet játszottak a költségcsökkentésben és a késztermékek minőségének javításában. Az összegek nagy részét 2003-ban és 2004-ben ítélték oda.

2004 után nem ítéltek oda és nem fizettek ki további állami támogatást sem a felsorolt vállalatoknak, sem más acélgyártónak Romániában.

A Bizottság a rendelkezésre álló információk alapján megállapította, hogy Románia teljesítette az állami támogatásra vonatkozó kötelezettségeit.

Kapacitáscsökkentés

A szerkezetátalakítási támogatásban részesülő vállalatok által szerzett versenyelőny kompenzálására a csatlakozási szerződés VII. mellékletének A. függeléke számos gyártóüzem bezárását írta elő. A Románia által a késztermékek vonatkozásában az 1993 és 2008 közötti időszakban elérendő nettó kapacitáscsökkentés mértékét 2 050 000 tonnában állapították meg.

Az ellenőrzés során megállapítást nyert, hogy a bezárást minden esetben a vonatkozó bizottsági határozattal összhangban hajtották végre[4]. Emellett a román acélipari vállalatok úgy döntöttek, hogy önkéntes alapon felszámolják egyes nem megfelelő termelékenységű kapacitásaikat, beleértve blokksorokat és hengerműveket, könnyűprofil- és huzalhengerműveket.

Egyéb fő szerkezetátalakítási referenciaértékek

Gazdasági életképesség és pénzügyi teljesítmény

A szerkezetátalakítási időszak végén, 2008-ban a kedvezményezett vállalatokat a VII. mellékletben előírtaknak megfelelően a Bizottság életképességi vizsgálatának vetették alá[5]. A vállalatok 8,5 % és 21,6 % közötti EBITDA-t értek el 10,0 %-os célérték mellett, illetve 4,6 % és 19,5 % közötti EBIT-et 1,5 %-os célérték mellett. Csak egy vállalat, a Mechel Campia Turzi esetében nem volt elegendő az EBITDA-érték. Ez összhangban van a 2011-ig tartó új beruházási és fejlesztési programjukkal, amelyet a Bizottság elismert. A célértéktől való eltérés nem számottevő, és a vállalat folyamatos és jelentős javulást mutatott a gazdasági életképesség mindkét referenciaértéke tekintetében a szerkezetátalakítási időszak egészében. A Mechel Campia Turzi 2008. évi EBIDTA-értéke háromszor magasabb volt, mint a beruházási és fejlesztési programban tervezett érték, annak ellenére, hogy a válság 2008 utolsó negyedévében súlyosan érintette a vállalatot.

Termelékenység és foglalkoztatás

2008-ban a román acélipari ágazatban az előre jelzettnél több munkahely szűnt meg (az éves átlagos foglalkoztatási szint 33 200 volt, míg a beruházási és fejlesztési programban tervezett célszám 43 308), ami azt jelenti, hogy a 2004–2008 közötti szerkezetátalakítási időszakban több mint 14 200 foglalkoztatott hagyta el az ágazatot. Ezt az eredményt túlnyomórészt a tevékenységek kiszervezésével, korengedményes nyugdíjazással és önkéntes létszámleépítéssel érték el.

A munkahatékonyság növelése ellenére a szerkezetátalakítási időszak végén a termelékenységi ráták egyes, támogatásban részesülő vállalatoknál az egyedi üzleti tervekben szereplő célértékek és jóval a csatlakozási szerződés VII. mellékletében feltüntetett uniós acélipari szintek alatt maradnak. A 2004–2008 közötti időszak folyamatos növekedését követően a 2008. évi alacsonyabb termelési volumen az ország tényleges teljes termelékenységi rátájának csökkenéséhez vezetett. Az egyes vállalatok egyéni teljesítményeiben jelentős különbségek mutatkoznak.

Az Arcelor Mittal leányvállalatai – a Galati és Hunedoara – nem felelnek meg az egyedi üzleti tervek és az EU referenciaértékeinek. Ez azonban megmagyarázható azzal, hogy a válság következtében (amely jelentős hatást gyakorolt eredményeikre) termelésük volumene a tervezettnél alacsonyabb lett. A Galati és a Hunedoara termelékenységi szintje 2008 első felében csaknem elérte az egyedi üzleti tervek célértékeit, de 2008 második felében a kereslet világszintű hanyatlása következtében jelentősen visszaesett. A 2009. évi elbocsátásokkal e leányvállalatoknak a kedvezőtlen piaci feltételek ellenére csaknem sikerült elérni az egyedi üzleti tervben meghatározott célértékeket.

A Tenaris Donasid és a Mechel leányvállalatai, a Targoviste és a Campia Turzi esetében a termelékenységi szintek szinte teljesen összhangban vannak az egyedi üzleti tervek célértékeivel, és a szerkezetátalakítási időszak egészében pozitív tendenciát mutattak. A TMK Resitában a termelékenységi ráta az egyedi üzleti tervben szereplő célérték alig 50 %-át éri el, ha azonban kizárólag az acélipari műveletekkel közvetlenül kapcsolatban álló munkaerőt vesszük figyelembe, a vállalat túlteljesítette a tervet.

Költségcsökkentés

Habár az egyedi vállalati szinten kapott eredmények jelentős mértékben eltérnek egymástól, mindegyik vállalatra jellemző, hogy a működési költségek csökkentésére bizonyos típusú intézkedéseket hoztak. Bizonyos területeken minden vállalat csak hosszú távon, új beruházásokkal hajthatja végre a szükséges költségcsökkentéseket. Emellett minden vállalat elérte beruházási célértékét (amelyet saját egyedi üzleti terve szerint jóváhagytak). A vállalatok a tervezett összegek 150-330 %-ának értékében eszközöltek beruházásokat. A beruházások hatása azonban nem minden vállalatnál volt azonnal érzékelhető.

Az Arcelor Mittal Galati esetében a szerkezetátalakítási időszak egészében alkalmazott általános költségcsökkentő stratégia az acélgyártás folyékony szakaszára és a meleghengerlés területére koncentrált. Az eredményt jelentős beruházásokkal érték el. Az intézkedések ellenére a költségcsökkentések nem bizonyultak elégségesnek. Ennek ellenére a vállalat jelentős erőfeszítéseket tett a szerkezetátalakítása időszak alatt költségei csökkentésére.

2008-ban a vállalat olyan stratégia végrehajtásába kezdett, amely a termelékenység javítására és a működési költségeket befolyásoló magas fajlagos felhasználás csökkentésére irányult. A jelenlegi piaci körülmények azonban arra kényszerítették a vállalatot, hogy a piac fellendüléséig függessze fel ezeket a terveket. E stratégia megfelelő végrehajtása tovább fogja erősíteni az elért teljesítményszintet.

2008-ban a Mittal Steel Hunedoara ideiglenesen felfüggesztette új fejlesztési programját, de 2010 elején újraindította. A program célja a további költségcsökkentés (a termelékenység növelésével és a fajlagos felhasználás csökkentésével). A várt eredmények nagyarányú javulást jelentenének, ami számottevő előrelépés lenne a további költségcsökkentés tekintetében.

A fennmaradó négy vállalat teljesítménye folyamatos előrelépést mutat a költségcsökkentés területén; ezek a számok általában megfelelnek az egyedi üzleti tervekben meghatározott célkitűzéseknek, és közelítenek a nemzetközi acélipari teljesítmény-referenciaértékekhez. Ugyanakkor további javulásra van szükség, különösen a nyersanyagok fajlagos felhasználása, a leminősített termékek aránya és az energiahatékonyság terén.

Környezetvédelem

A csatlakozási szerződés átmeneti szabályozást ír elő, és megállapítja azoknak a létesítményeknek a jegyzékét, amelyek 2014 decemberéig felmentést kapnak az IPPC-irányelvnek[6] való megfelelés alól. Az ágazat acélgyártó vállalatainak kiadott integrált engedélyekben végrehajtandó környezetvédelmi beruházási programok is szerepelnek. A Mittal Steel Hunedoara és a TMK Resita nem érte el a környezetvédelmi beruházásokra az egyedi üzleti tervben meghatározott célértékeket, de a tényleges kiadásokat az integrált engedélyekhez igazították. Az Arcelor Mittal Galati esetében az engedély értelmében megállapított beruházási programot 2008-ban nem hajtották végre teljes mértékben, de a 2004–2008 között a környezetvédelmi beruházásokra fordított teljes összeg meghaladta az egyedi üzleti terv célértékeit.

KÖVETKEZTETÉSEK

Ez az utolsó monitoringjelentés a román acélipar szerkezetátalakításáról. Az elért eredmények tükrében a Bizottság úgy véli, hogy a csatlakozási szerződés VII. mellékletében szereplő követelmények teljesültek:

- a kedvezményezett vállalatoknak juttatott teljes szerkezetátalakítási támogatás alatta maradt a megengedett felső összeghatároknak;

- megvalósult a nettó kapacitáscsökkentés;

- a VII. melléklet A. függelékében meghatározott szerkezetátalakítási referenciaértékek (gazdasági életképesség, termelékenység és költségcsökkentés) nagyrészt teljesültek.

A Bizottság úgy ítéli, hogy az átmeneti időszakban (2004–2008) végrehajtott szerkezetátalakítás megfelelő. A szerkezetátalakítás utolsó évében a világválság sajnálatos módon jelentős hatást gyakorolt e vállalatok működésére. Az acéltermékek iránti kereslet nagyfokú csökkenése következtében a teljesítménymutatók a tervezettnél alacsonyabbak maradtak. Meg kell ugyanakkor jegyezni, hogy a szerkezetátalakítási időszak egészében a vállalatok által elért eredmények (különösen a nyereségesség javulása) lehetővé tette számukra, hogy megbirkózzanak a 2008. évi, különösen nagy kihívást jelentő piaci feltételekkel.

A fenntartható életképesség teljes körű megvalósításához további erőfeszítésekre van szükség annak érdekében, hogy e cégek képesek legyenek megfelelően helyt állni a piacon a jövőben jelentkező bizonytalanságokkal szemben. Ez csak hosszú távon valósulhat meg a költségcsökkentő stratégiák folyamatos érvényesítésével és a jövőre vonatkozó átfogó stratégiák kidolgozásával.

[pic]

[1] HL L 157., 2005.6.21., 3. o.

[2] COM/2008/511.

[3] COM/2009/146.

[4] HL L 286., 1991.10.16., 20. o. (3010/91/ESZAK határozat).

[5] HL C 244., 2004.10.1., 2. o.A társaságoknak a következőket kell elérniük:- bruttó üzemi eredmény: azaz a nem integrált acélipari vállalatok esetében a forgalom legalább 10 %-ának, az integrált kohók esetében a forgalom 13,5 %-ának megfelelő kamatfizetés, adózás, értékcsökkenés és amortizáció előtti jövedelem (EBITDA);- saját tőkén elért nyereség, azaz a kamatfizetés és adózás előtti jövedelemnek (EBIT) a forgalom legalább 1,5 %-át kell kitennie.

[6] A Tanács 96/61/EK irányelve (HL L 257., 1996.10.10., 26. o.)