(22)A Covid19-válság aránytalanul sújtja a veszélyeztetett csoportokat, és súlyosbítja a meglévő társadalmi kihívásokat. A szegénység vagy a társadalmi kirekesztődés kockázatának kitettek aránya már a válság előtt is magas volt, különösen a gyermekek, az idősebbek, a fogyatékkal élők és a romák körében, és a szociális transzferekkel csak korlátozott mértékben sikerült csökkenteni a szegénységet. A jövedelmi egyenlőtlenség a legnagyobbak között volt az EU-ban, az adórendszer és szociális ellátórendszer pedig az ennek csökkentésére legkevésbé ható rendszerekhez sorolható. A válság miatt szükség van a korábbi években már megállapított hiányosságokat megszüntető intézkedésekre, mindenekelőtt a minimumjövedelem-program tekintetében, amely az EU-n belül az egyik legkevésbé alkalmas a kedvezményezettek szegénységből való kiemelésére. Továbbra is megoldásra várnak olyan kérdések, mint például a szociális védelem biztosítása mindenki számára, beleértve az atipikus munkaviszonyban dolgozókat, az önfoglalkoztatókat és az alacsony jövedelmű háztartásokat is, jövedelemtámogatás, élelmiszer és megfelelő szociális szolgáltatások biztosítása, valamint szükségszállások és támogatás biztosítása hajléktalanok számára. A szociális szolgáltatások reformja segítene a rendszer stabilizálásában, ugyanakkor az egészségügyi és a szociális szolgáltatások közötti szorosabb együttműködés lehetővé tenné az önellátásra képtelen személyek és a fogyatékossággal élő személyek nagyobb mértékű támogatását. Számos, a válság előtt is mélyszegénységben élő roma háztartásnak van szüksége közvetítői szolgáltatásokra, valamint alapvető szolgáltatásokra és támogatásra.

(20)A Covid19 további terhet ró a bolgár egészségügyi rendszerre, amelyre már eddig is az alacsony közfinanszírozásból eredő korlátozott hozzáférhetőség, az elégtelen egészségbiztosítási fedezet, az ápolók alacsony száma, és az egészségügyi dolgozók egyenlőtlen földrajzi eloszlása volt jellemző. Ezért szükséges lenne a bolgár egészségügyi rendszer általános ellenálló képességének, hozzáférhetőségének és kapacitásának megerősítése. Ha több (általános és szakorvosi) ellátást biztosítanának ambuláns környezetben, akár távkonzultáció alkalmazásával is, az mentesítené a kórházakat, miközben a tesztelésnek és a kezeléseknek egészségbiztosítási státusztól függetlenül mindenki számára elérhetőnek kellene lennie. Az egészségügyi dolgozók és szolgáltatásaik megfelelő elérhetőségét a teljes területen biztosítani kell. Az elsődleges, a tartós és a közösségi gondozás integrációja létfontosságú az idősebb és a legveszélyeztetettebb csoportok számára.

(17)Bulgária a válságra reagálva foglalkoztatási támogatási intézkedést vezetett be, amely alapján az állam vállalja, hogy legfeljebb három hónapon át fizeti a munkavállalók jövedelmének és a kapcsolódó társadalombiztosítási járuléknak a 60 %-át, amennyiben a munkaadó fizeti a különbözetet és kötelezettséget vállal az alkalmazásban lévő munkavállalók megtartására. A támogatható vállalkozások közé tartoznak a szükségállapot miatt bevezetett korlátozások által közvetlenül érintett vállalkozások. Egyéb ágazatokban is támogathatók a vállalkozások, ha bizonyítani tudják, hogy 2020 márciusában 20 %-kal esett a bevételük 2019 márciusához képest.

(3)Az Egészségügyi Világszervezet 2020. március 11-én hivatalosan világjárványnak nyilvánította a Covid19-járványt. A világjárvány súlyos népegészségügyi szükséghelyzetet jelent a polgárok, a társadalom és a gazdaságok számára. Rendkívüli nyomást gyakorol a nemzeti egészségügyi rendszerekre, zavarokat okoz a globális ellátási láncokban, volatilitáshoz vezet a pénzügyi piacokon, sokkokat idéz elő a fogyasztói keresletben, és számos ágazatra kedvezőtlenül hat. Veszélyezteti az emberek munkahelyét, jövedelmét és a vállalkozások tevékenységét. A világjárvány komoly gazdasági sokkot okozott, amelynek már most is súlyos hatása van az Európai Unióban. A Bizottság 2020. március 13-án elfogadott közleményében a válság nyomán hozott koordinált gazdasági válaszintézkedéseket sürgetett, nemzeti és uniós szinten minden szereplő bevonásával.

(23)Az oktatási és képzési szolgáltatások nyújtásának bővítése és a jobban képzett munkaerő szintén erőteljesen támogatná a fellendülést és középtávon előmozdítaná az inkluzív és fenntartható növekedést. Még mindig tovább javítható lenne az oktatás és képzés minősége, munkaerőpiaci relevanciája, és inkluzivitása Bulgáriában. Bulgária azon tagállamok közé tartozik, ahol a társadalmi-gazdasági háttér a leginkább befolyásolja a tanulási eredményeket. Továbbra is kihívást jelent a romák oktatásba való bevonása, mivel a korai iskolaelhagyás különösen magas a romák körében, valamint a vidéki területeken. A digitális készségek általános szintje alacsony a népesség (16–74 évesek) körében, még a fiatalok (16–19 évesek) körében is. A digitális készségek javítása – például a digitális technológiák szempontjából összehangoltabb diplomák és tantervek révén – segíthet alkalmazkodni a digitalizáció és a digitális távmunka iránti igény által előidézett munkaerőpiaci változásokhoz. Ezzel egyidejűleg a diákok 11 %-a továbbra sem rendelkezik számítógéppel és/vagy internet-hozzáféréssel, 2000 tanár pedig számítógép nélkül dolgozik. A jelenlegi távoktatási helyzet ezért azzal a veszéllyel jár, hogy tovább rontja a már így is nagymértékű egyenlőtlenségeket az oktatás és képzés terén: az összes diák digitális ismereteinek és a megfelelő technikai infrastruktúrákhoz való hozzáférésének javítása pozitív, tartós hatással lenne az oktatáshoz való hozzáférésükre, különösen a veszélyeztetett csoportok, köztük a romák esetében, ami hozzájárulna a magas lemorzsolódási arányuk csökkentéséhez.

(24)A válság rávilágított a hatékony közigazgatás és a jól működő digitális kormányzat stratégiai fontosságára, beleértve az e-egészségügyet és az e-közbeszerzést. Az EU támogatta a reformokat ezen a területen, de végrehajtásuk túl lassan halad, és ez negatívan befolyásolta a közszektor hatékonyságát a lezárás időszakában. Bulgária ezért lemaradásban van az e-szolgáltatások nyújtása terén, és ösztönözni kell e szolgáltatások polgárok és vállalkozások általi használatát. A kiberbiztonsággal és a kritikus infrastruktúrák biztonságával kapcsolatos kérdésekkel is teljes körűen foglalkozni kell. Előretekintve a hatékony közigazgatás kulcsfontosságú lesz a gazdaságélénkítő intézkedések kellő időben és hatékonyan történő végrehajtásának biztosításához. Továbbra is különösen fontos az együttműködés a kormányzat minden szintjén, többek között a közbeszerzési szerződések és a koncessziók, valamint a piacfelügyelet terén. A szabályozás nagyobb kiszámíthatósága és stabilitása, a szakpolitikai végrehajtás hatékonyabb ellenőrzése és az adminisztratív terhek csökkentése javítaná az üzleti környezetet és ösztönözné a beruházásokat, ami pozitívan befolyásolná a helyreállás sebességét.

(25)A gazdaság helyreállításának elősegítése érdekében fontos lesz a kiforrott közberuházási projektek előreütemezése és a magánberuházások ösztönzése, többek között kapcsolódó reformok révén. A válság még inkább előtérbe helyezte a digitalizáció és az innováció jelentőségét, amely téren Bulgária, és különösen a bolgár kis- és középvállalkozások (kkv-k) jóval az uniós átlag alatt teljesítenek. E kérdésnek egy jelentős példája az úttörő 5G sávok frekvenciaelosztására vonatkozó terv, amely nem megfelelő ahhoz, hogy az 5G szolgáltatások nyújtását időben és hatékonyan meg lehessen kezdeni. A kutatási és felsőoktatási rendszer ismert problémái – például a széttöredezettség, az alacsony szintű finanszírozás, valamint a korlátozott tudás- és technológiatranszfer – még mindig megoldásra várnak. Ugyanakkor Bulgária a leginkább erőforrás- és energiaintenzív, és a legnagyobb üvegházhatásúgáz-kibocsátással járó gazdaság az EU-ban, emiatt jelentős beruházásokra van szüksége az energia és a dekarbonizáció területén a klímasemlegességre való átállás elősegítéséhez, amint az Bulgária nemzeti energia- és klímatervében is szerepel.

(26)Nagyon kezdeti szakaszban vannak a Bulgária magas energiaintenzitásának, a fosszilis tüzelőanyagoktól való túlzott függésének és az energia és az erőforrások nem hatékony felhasználásának a megszüntetésére irányuló átalakítási erőfeszítések. A nemzeti energia- és klímaterv hangsúlyozza Bulgária arra vonatkozó kötelezettségvállalását, hogy az európai zöld megállapodás keretében 2050-ig dekarbonizálja gazdaságát, de azt a szándékot is kinyilvánítja, hogy Bulgária továbbra is a belföldi lignitforrásokra támaszkodik majd 2050-ben és azt követően. Bulgáriában a közlekedési infrastruktúra lefedettsége és minősége továbbra is az uniós átlag alatti, a transzeurópai közlekedési hálózat pedig még mindig befejezetlen. A multimodális platformok hálózata, néhány vasúti és közúti szakasz, valamint az európai vasúti forgalomirányítási rendszerek és intelligens közlekedési rendszerek továbbra is alulfejlettek. Jelentős környezetvédelmi kérdésekkel kell foglalkozni, mivel ezek hatással vannak a fenntartható növekedésre, és a Covid19-válság során további egészségügyi kockázatokat teremtettek. Bulgária azon tagállamok közé tartozik, ahol a legnagyobb a szennyezéssel kapcsolatos halálesetek száma, a hulladékgazdálkodás és a települési szennyvíz összegyűjtésére és kezelésére vonatkozó kötelezettségek betartása pedig továbbra is kihívást jelent. A Méltányos Átállást Támogató Alap 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó programozása elősegítheti Bulgáriában a klímasemleges gazdaságra való átállás által jelentett egyes kihívások kezelését, különösen az országjelentés D. mellékletében ismertetett területeken. Így Bulgária a lehető legjobban kihasználhatná ezt az alapot.

(27)A reálgazdaság Covid19-válságot követő helyreállása során, amikor jelentősen megnövekedhet a csődök száma, fontos, hogy megfelelően működő fizetésképtelenségi keret álljon rendelkezésre. Egy ilyen keret elősegítheti a nemteljesítő hitelek gyorsabb szanálását is, korlátozva további felhalmozódásukat. Ugyanakkor a fizetésképtelenségi keret rossz hatékonysága lassú és költséges fizetésképtelenségi eljárásokat eredményez. 2019 júniusában sor került a fizetésképtelenségi keretre vonatkozó ütemterv elfogadására, amely azonosította a lényeges hiányosságokat. Bulgária megkezdte a végrehajtást és további intézkedéseket készít elő, többek között jogszabályi változtatásokat és kapacitásépítési tevékenységeket.

(28)Bulgária a negyedik és az ötödik pénzmosási irányelv átültetése céljából több jogszabályt is elfogadott 2019-ben, amelyek végrehajtása függőben van. A nemrégiben elkészült nemzeti kockázatértékelés olyan hiányosságokat mutat, amelyeket sürgősen mérsékelni kell a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás megelőzése érdekében. A befektetői állampolgársági programokhoz és a virtuális eszközökhöz kapcsolódó kockázatokat még nem mérték fel megfelelően. Az intézkedéseket úgy kell kialakítani és végrehajtani, hogy megvalósulhasson a pénzmosás elleni keret kötelezett szolgáltatók általi hatékony alkalmazása. A pénzmosás elleni keret végrehajtásának és érvényesítésének hatékonysága eddig korlátozott volt, a pénzügyi hírszerzés alkalmazása pedig elégtelen.

(29)Miközben a jelenlegi ajánlások a világjárvány társadalmi-gazdasági hatásainak kezelésére és a gazdaság helyreállításának elősegítésére összpontosítanak, a Tanács által 2019. július 9-én elfogadott 2019. évi országspecifikus ajánlások olyan reformokra is kitértek, amelyek elengedhetetlenek a közép- és hosszú távú strukturális kihívások kezeléséhez. Az említett ajánlások továbbra is helytállóak, és a következő évi európai szemeszter éves ciklusa során folytatódik nyomon követésük. Ez a beruházásokkal kapcsolatos gazdaságpolitikákkal összefüggő ajánlásokra is vonatkozik. Ez utóbbi ajánlásokat figyelembe kell venni a kohéziós politikai finanszírozás 2020 utáni stratégiai programozása során, beleértve a jelenlegi válsághoz kapcsolódó enyhítő intézkedéseket és exitstratégiákat.

(30)A bolgár bankok összességében nyereségesek és jól tőkésítettek. Az elmúlt években tapasztalt kisebb csökkenés ellenére a nemteljesítő hitelek aránya 2019 harmadik negyedévében 7,2 %-kal továbbra is a legmagasabbak között van az EU-ban, főként a nem pénzügyi vállalatok és a belföldi tulajdonban lévő bankok esetében, emiatt továbbra is fontosak a nemteljesítő hitelek működőképes másodlagos piacának előmozdítására irányuló erőfeszítések. A nemteljesítő hitelekre képzett céltartalékok csökkenő pályán vannak 2018 vége óta, amelyhez időnként a régóta esedékes meglévő nemteljesítő hitelek kapcsán alacsony tartalékképzés társul. Az Európai Központi Bank által végzett átfogó értékelés felfedte, hogy két bankban tőkeemelésre van szükség. A feltőkésítés véglegesítése folyamatban van. Azzal egyidejűleg, hogy a bankok a Covid19-válság hatásának enyhítése és a gazdasági növekedés újraindítása céljából fokozottan biztosítanak likviditást, a bankoknak hitelkockázat-értékelést, prudens hitelezési standardokat és megalapozott értékelési gyakorlatokat kell alkalmazniuk, és pontosan jelenteniük kell az eszközminőség esetleges romlását.

(31)A Bizottság az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus keretében nyomon követi a Bulgária által az igazságügyi reform és a korrupció elleni küzdelem terén elért eredményeket. Az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus keretében készült legutóbbi, 2019. októberi jelentés megjegyezte, hogy a Bulgária által elért haladás elegendő a Bulgária által az EU-hoz való csatlakozásakor tett kötelezettségvállalások teljesítéséhez. Bulgária átfogóan megreformálta korrupcióellenes jogi keretét, a közvélemény bizalmának megteremtéséhez azonban a magas szinten elkövetett korrupciót érintő ügyekben hozott jogerős ítéletek jelentette meggyőző eredményekre van szükség. Emellett számos kihívás továbbra is fennáll, mindenekelőtt a hatékony nyomozások biztosítása, a bíróságok közötti munkateher-kiegyensúlyozás, és a helyi ügyészségek észszerűsítése kapcsán. Ezeket a kérdéseket vizsgálják az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus keretében. E mechanizmus keretében a Bizottság folytatja a bolgár igazságügyi reform, valamint a korrupció elleni küzdelem nyomon követését. Ezek a területek ezért nem szerepelnek a Bulgáriának címzett országspecifikus ajánlásokban, azonban fontosak ahhoz, hogy az országban javuljon a társadalmi-gazdasági környezet.

(32)Az európai szemeszter szolgál keretként a folyamatos gazdaság- és foglalkoztatáspolitikai koordinációhoz az Unióban, amely hozzájárulhat a fenntartható gazdasághoz. A tagállamok 2020. évi nemzeti reformprogramjukban számba vették az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak végrehajtása terén elért eredményeket. Az alábbi ajánlások teljes körű végrehajtásának biztosításával Bulgária hozzá fog járulni a fenntartható fejlődési célok megvalósítása terén elért előrelépéshez, valamint az unióbeli versenyképes fenntarthatóságra irányuló közös erőfeszítésekhez.

(33)A 2020. évi európai szemeszter keretében a Bizottság átfogóan elemezte Bulgária gazdaságpolitikáját, és az elemzést közzétette a 2020. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a 2020. évi konvergenciaprogramot és a 2020. évi nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Bulgáriának címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak ezek Bulgária fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája vonatkozásában képviselt jelentőségét, hanem azt is, hogy megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintettel arra az igényre, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szintű szempontoknak a leendő tagállami döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni.

(34)Ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a 2020. évi konvergenciaprogramot, és véleményét különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi,

AJÁNLJA, hogy Bulgária 2020-ban és 2021-ben tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

1.Az általános mentesítési rendelkezéssel összhangban hozzon meg minden szükséges intézkedést a világjárvány hatékony kezelése, a gazdaság működőképességének fenntartása és az elkövetkező helyreállítás támogatása érdekében. Amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik, folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció megvalósítására és az adósság fenntarthatóságának biztosítására irányuló költségvetési politikát, a beruházások fokozása mellett. Az egészségügyi rendszer ellenálló képességének, hozzáférhetőségének és kapacitásának megerősítése érdekében mozgósítson megfelelő pénzügyi forrásokat, és biztosítsa az egészségügyi dolgozók kiegyensúlyozott földrajzi eloszlását.

2.Biztosítsa mindenki számára a megfelelő szociális védelmet és az alapvető szolgáltatásokat, és erősítse meg az aktív munkaerőpiaci intézkedéseket. Javítsa a távmunkához való hozzáférést, továbbá mozdítsa elő a digitális készségeket és az oktatáshoz való egyenlő hozzáférést. Kezelje a minimumjövedelem-program megfelelőségének hiányosságait.

3.Egyszerűsítse és gyorsítsa fel a kis- és középvállalkozások, valamint az önfoglalkoztatók hatékony támogatására irányuló eljárásokat, biztosítva egyúttal a finanszírozáshoz és a rugalmas fizetési konstrukciókhoz való folyamatos hozzáférésüket. Ütemezze előre a kiforrott közberuházási projekteket, és mozdítsa elő a magánberuházásokat a gazdaság helyreállításának elősegítése érdekében. Helyezze a beruházások középpontjába a zöld és digitális átállást, mindenekelőtt a tiszta és hatékony energiatermelést és -felhasználást, a környezeti infrastruktúrákat és a fenntartható közlekedést, hozzájárulva a gazdaság fokozatos dekarbonizációjához, többek között a széntermelő régiókban.

4.Minimalizálja a vállalkozások adminisztratív terheit a közigazgatás hatékonyságának javítása és a digitális kormányzat megerősítése révén. Biztosítsa a fizetésképtelenségi keret hatékony működését. Fokozza a pénzmosás elleni kerethez kapcsolódó megfelelő kockázatértékelésre, kockázatcsökkentésre, továbbá a keret hatékony felügyeletének és érvényesítésének biztosítására irányuló erőfeszítéseket.

Kelt Brüsszelben, -án/-én.