2.4.A digitális tartalomhoz való hozzáférés javítása - Modern, európaibb szerzői jogi keret

A szerzői jog a kreativitás és az európai kulturális ágazat alapköve. Az EU számára a globális versenyben nagyon fontos a kreativitás, egyes, a szerzői jogon alapuló ágazatokban pedig világszinten vezető szerepet tölt be. A digitális gazdaság növekedésének egyik fő mozgatórugója a digitális tartalom. Az európaiak 56%-a használja az internetet művelődési célokra; a digitális szórakoztatóipar és a média várhatóan két számjegyig terjedő mértékben (kb. 12%-kal) növekedik majd az elkövetkező öt évben. Változóban van a fogyasztói magatartás, a fogyasztók ugyanis egyre inkább mobileszközökön keresztül férnek hozzá a tartalmakhoz, és elvárják, hogy a tartalmak bármikor és bárhol hozzáférhetők legyenek.

A szerzői jogi védelem alatt álló tartalommal kapcsolatos szolgáltatáshoz másik tagállamból történő hozzáférést és a hordozhatóságot még gyakran akadályozzák különböző tényezők, főleg az audiovizális programok esetében. Ami a hordozhatóságot illeti, a fogyasztókat a belső határ átlépésekor a szerzői jogra hivatkozva még mindig gyakran megakadályozzák abban, hogy a lakóhelyük szerinti országban megszerzett tartalomszolgáltatást (pl. videoszolgáltatás) használják.

Ezenfelül a fogyasztók, ha szerzői jogi védelem alatt álló tartalmat kívánnak interneten keresztül vásárolni vagy elérni, gyakran azt az üzenetet kapják, hogy a tartalom egyáltalán nem, vagy az adott országból nem hozzáférhető. Ez a helyzet részben a szerzői jog territorialitásából és a jogrendezéssel kapcsolatos nehézségekből adódik. Más esetekben a jogtulajdonos és a terjesztő közötti szerződéses korlátozásból vagy a terjesztők által hozott üzleti döntésből adódik az, hogy valami nem érhető el vagy nem hozzáférhető. Ennek hátterében néha a bizonyos típusú (audiovizuális) művek finanszírozásával kapcsolatos területi kizárólagosság húzódik meg.

A szöveg- és adatbányászat-alapú, kereskedelmi és nem kereskedelmi célú kutatási innovációt (pl. a szöveg és az adatkészletek fontos korrelációk és előfordulások keresése érdekében történő másolását) akadályozza a nem egyértelmű jogi keret és a nemzeti szinten eltérő megközelítés. A szerzői jogra vonatkozó többi javaslattal együtt a Bizottság egyrészt megvizsgálja, hogy fokozni kell-e a jogbiztonságot annak érdekében, hogy a kutatók és az oktatási intézmények több, szerzői jogi védelem alatt álló anyagot használjanak fel más országból is, hogy kihasználhassák az e technológiák és a határon átnyúló együttműködés kínálta előnyöket, másrészt hogy ezek a javaslatok milyen hatást gyakorolnak az érdekelt felekre.

A szerzői jog üzleti mértékű megsértését hatékonyan és kiegyensúlyozottan szankcionáló polgári jogi rendszer központi szerepet játszik az innovációba és a munkahelyteremtésbe történő beruházások terén. Ezenfelül a szerzői jogi védelem alatt álló művek vonatkozásában egyértelműsíteni kell az internetes közvetítői tevékenységre vonatkozó szabályokat, különös tekintettel ezen közvetítők tartalomterjesztésben játszott növekvő szerepére. Meg kell fontolni az alkotók tisztességes díjazását biztosító intézkedések bevezetését a jövőbeni tartalomteremtés elősegítése érdekében.

Európának összehangoltabb szerzői jogi rendszerre van szüksége, olyanra, amely az erős kulturális sokféleségre alapozva a tagállamközi tartalomátadás és -fogyasztás lehetővé tételével egyidejűleg ösztönzi az alkotó tevékenységet és a beruházásokat. A Bizottság e célból olyan megoldásokat terjeszt majd elő, amelyek maximálisan kiszélesítik a felhasználók számára elérhető kínálatot, és új lehetőségeket nyitnak a tartalom létrehozói előtt, ugyanakkor megőrzik az uniós média- és innovatív tartalmak finanszírozását. A Bizottság felülvizsgálja továbbá a műholdas műsorsugárzásról és a vezetékes továbbközvetítésről szóló irányelvet annak felmérése érdekében, hogy szükséges-e kiterjeszteni az irányelv hatályát az internetes közvetítésekre, és hogy indokolt-e további intézkedések bevezetése a műsorszolgáltatás európai szintű hozzáférhetőségének javítása érdekében.

2.5.A hozzáadottérték-adóval kapcsolatos terhek és az egyéb akadályok csökkentése a külföldre történő értékesítés esetében

A több különböző nemzeti rendszernek való megfelelésből adódó problémák ténylegesen akadályozzák a (fizikai és az elekronikus) tagállamközi értékesítésbe beszállni kívánó vállalkozásokat. A „teljesítési helyre” vonatkozó új szabályok (a 28 tagállam egyöntetű támogatását élvező) hatálybalépésével 2015. január 1-je óta a telekommunikációra, a műsorszolgáltatásra és az elektronikus szolgáltatásra érvényes hozzáadottérték-adót a szolgáltató helyett a fogyasztó szék-/lakóhelye alapján számítják fel.

Ezzel párhuzamosan az érintett vállalkozások költségeinek és adminisztratív terheinek csökkentése érdekében elektronikus nyilvántartásba vételi és fizetési rendszert alakítottak ki. Ezt a rendszert ki kell terjeszteni az EU-n belül és kívül rendelt tárgyi eszközökre is. A vállalkozások ahelyett, hogy az ügyfél lakó-/székhelye szerint jelentik be és fizetik a héát az egyes tagállamoknak, átállhatnának a saját tagállamban történő egységes bejelentésre és fizetésre.

Jelenleg a harmadik országból interneten keresztül rendelt áru kis szállítmány esetén importmentességet élvez, amellyel héamentesen szállítható a csomag a magánügyfelekhez. Ez a harmadik országbeli beszállítók számára versenyelőnyt jelent az uniós beszállítókkal szemben; számos tagállam jelezte, hogy piaci torzulás lépett fel. Erre a mentességre nem lenne tovább szükség, ha egységes és egyszerűsített elektronikus nyilvántartásba vételi és fizetési mechanizmus keretében gyűjtenék be a héát.

·Az uniós vállalkozások a héamentes áruk miatt jelentős hátrányban vannak a nem uniós vállalkozásokkal szemben. Ez a torzulás akár 4,5 milliárd EUR bevételkiesést is jelenthet évente.

A Bizottság arra törekszik, hogy minimalizálja héarendszerek különbözősége miatt a tagállamközi elektronikus kereskedelemre háruló terheket, egyenlő versenyfeltételeket teremtsen az uniós vállalkozások számára, és biztosítsa, hogy a héabevétel a fogyasztó szerinti tagállamhoz jusson. A Bizottság az általános héareform keretében megvizsgálja majd bizonyos elektronikus szolgáltatások, például az elektronikus könyvek és az internetes publikációk adóügyi megítélését is.

A Bizottság továbbá a közvetlen adózással kapcsolatban rövidesen cselekvési tervet terjeszt elő a társasági adó egységes piacon történő megújításával kapcsolatban, amely szerint a nyereség után – a digitális gazdaság esetében is – abban a tagállamban kellene adózni, amelyben az keletkezett.

A Bizottság 2016-ban jogalkotási javaslatokat nyújt be az eltérő héarendszerek miatt a vállalkozásokra háruló adminisztratív teher csökkentése érdekében, amelyek i. kiterjesztenék a jelenlegi egységes elektronikus nyilvántartásba vételi és fizetési mechanizmus hatályát a tárgyi eszközök EU-n belüli vagy harmadik országból történő internetes megvásárlására, ii. az induló internetes vállalkozásokat segítendő uniós egyszerűsítést (héa-határérték) vezetnének be, iii. lehetővé tennék, hogy a székhely szerinti ország végezze az ellenőrzést, és héa-szempontból a több tagállamban is működő vállalkozásokat egyszer ellenőrizzék, valamint iv. megszüntetnék a harmadik országbeli beszállítók kis importszállítmányaira érvényes héamentességet.