EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2018.11.30. COM(2018) 774 final A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK Éves jelentés az Európai Unió humanitárius segítségnyújtási politikájáról és annak 2017. évi végrehajtásáról









Tartalomjegyzék Bevezetés A 2017-ben támogatott fő humanitárius segítségnyújtási műveletek áttekintése További információk és források Bevezetés Ez a jelentés az Unió 2017-es fő tevékenységeit és szakpolitikai eredményeit mutatja be az Európai Bizottság által megvalósított humanitárius segítségnyújtás területén. A jelentés a humanitárius segítségnyújtásról szóló, 1996. június 20-i 1257/96/EK tanácsi rendelet 19. cikkének megfelelően készült, amely előírja a Bizottság számára, hogy nyújtsa be az adott év során finanszírozott műveletek összefoglalóját tartalmazó jelentést az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. A 2017-ben támogatott fő humanitárius segítségnyújtási műveletek áttekintése 2017 kihívásokkal teli év volt a Bizottság humanitárius segítségnyújtási munkájában. A humanitárius szükségletek tovább bővültek, nem utolsósorban Európa közvetlen szomszédságában, ami a csillapodni nem akaró, régóta húzódó konfliktusok, az éghajlatváltozás és a népességnövekedés együttes hatásának tudható be. A legsúlyosabb, nagy horderejű válsághelyzetekben szinte semmilyen javulás nem volt tapasztalható, a rászorulók 27 %-a mindössze három, válság sújtotta országban, Jemenben, Szíriában és Irakban koncentrálódott. A szíriai konfliktus következtében korunk legsúlyosabb humanitárius válsága alakult ki, több százezren vesztették életüket, több mint tizenegy millióan kényszerültek lakóhelyük elhagyására, és közel tizenkilencmillió szíriai szorul segítségre. A Bizottság több mint 1,548 milliárd EUR összegben utalt ki uniós forrásokat 94 országba. Ennek az összegnek a jelentős részét a konfliktus sújtotta szíriai lakosság, valamint a szomszédos országokban és régiókban tartózkodó menekültek megsegítésére fordították. Az Európai Unió emellett a világ más részein is vezető donor: továbbra is Afrikába irányul a finanszírozás nagy hányada. Az elvi alapokon nyugvó humanitárius segítségnyújtás és a nemzetközi humanitárius jog tiszteletben tartása változatlanul központi jelentőséggel bír a Bizottság donor szerepére épülő átfogó célkitűzéseiben, e tekintetben pedig érdemes megemlíteni, hogy tizedik évfordulóját ünnepelte a humanitárius segítségnyújtással kapcsolatos európai konszenzus, amelyet az Európai Parlamentben Hrísztosz Sztilíanidesz biztos részvételével tartott rendezvényen is megerősítettek, mivel aktuálisabb, mint valaha. Ezenkívül a Bizottság 2017 júniusában elfoglalta a veszélyhelyzetekben elkövetett nemi alapú erőszakkal szembeni védelem biztosítására irányuló cselekvési felhívás elnöki tisztjét, ez a kérdéskör ugyanis továbbra is kiemelten fontos a Bizottság számára. A Bizottság emellett a humanitárius finanszírozás igénybevételének lehető leghatékonyabbá és gazdaságilag a lehető legelőnyösebbé tétele érdekében végzett munkát is folytatta, a 2016. évi humanitárius csúcstalálkozón a donorok és az operatív ügynökségek között létrejött Nagyszabású egyezséggel összhangban. A Bizottság emellett a rezilienciával is foglalkozott, amelynek fejlesztését az egyik legfontosabb válaszintézkedésnek tekinti a világ számos részén „megszokottá” váló válsághelyzetek és instabilitás ellen, továbbá a humanitárius segítségnyújtás és a fejlesztés összekapcsolásának működőképessé tétele terén is komoly előrelépést tett. Ezenkívül az innováció és a digitalizáció előmozdítása is előtérbe került a Bizottság által a humanitárius segélyek hatásának maximalizálása céljából nyújtott támogatásban. Ezzel összefüggésben a Bizottság 2017 novemberében létrehozta az Európai Innovációs Tanács (EIC) humanitárius segítségnyújtási célú, megfizethető csúcstechnológiával kapcsolatos Horizont Díját annak érdekében, hogy a teljes kutatási és innovációs potenciált felszabadítsa a válság- és szükséghelyzetek kezelése terén. A szükséghelyzetben lévők oktatása a Bizottság szakpolitikái közül továbbra is nagyobb jelentőséggel bír, mint valaha: 2017-ben a Bizottság az uniós humanitárius segítségnyújtási költségvetés 6 %-át fordította a szükséghelyzetben lévők oktatására. Összhangban azon kötelezettségvállalásával, hogy kifizetési módként lehetőség szerint a készpénzt támogassa , a Bizottság ösztönözte a készpénz használatát a humanitárius programjaiban világszerte, és továbbviszi a Törökországban tartózkodó menekültekre irányuló, szükséghelyzeti szociális védőháló (ESSN) nevű innovatív programját. Az EU immár túlteljesítette eredeti célját, hogy rendszeres készpénzkerettel támogasson a leginkább veszélyeztetett törökországi menekültek közül egymillió főt. A 2018. szeptemberi adatok szerint az ESSN megközelítőleg 1,4 millió menekültet támogat.

A 2017-ben támogatott fő humanitárius segítségnyújtási műveletek áttekintése Reagálás a szíriai válságra A Bizottság több mint 280 millió EUR-t irányzott elő a Szíriában, Jordániában, Libanonban és Egyiptomban zajló humanitárius tevékenységekre, összhangban a 2017. áprilisi brüsszeli konferencián tett vállalásokkal. Törökországban a humanitárius segítségnyújtás az EU törökországi menekülteket támogató eszköze keretében nyújtott támogatás részét képezte. Szíriában az uniós humanitárius segélyeket (142,5 millió EUR összegben) főként integrált és rugalmas, nélkülözhetetlen, életmentő szükségintézkedésekhez nyújtották. A tevékenységeket minden lehetséges módon hajtották végre: határokon átnyúlóan, frontvonalakon keresztül, valamint rendszeres programozás útján. A világ egy főre vetítve legtöbb menekültet fogadó országában, Libanonban, az EU készpénztámogatás, másodlagos egészségügyi ellátás, iskolarendszeren kívüli oktatás és szállás (ezen belül víz, higiénia és szennyvízelvezetés) biztosítása útján nyújtott támogatást a szíriai menekülteknek (80,5 millió EUR összegben). Jordániában az EU több ezer szíriai menekült készpénzalapú támogatásáról, védeleméről, egészségügyi ellátásáról és a menedékhelyek téliesítéséről gondoskodott (55 millió EUR összegben), valamint az ország Szíriával és Irakkal közös északkeleti határterületén (közismert nevén a homokfalnál) rekedt több mint 45 000 menekült sürgősségi igényeinek kielégítéséről is intézkedett. Egyiptomban az EU a városi területeken kifogásolható körülmények között élő menekülteket védelem, egészségügyi ellátás, oktatás és készpénztámogatás útján részesítette segítségben (3,6 millió EUR összegben). Törökország 3,5 millió menekültet fogadott be 2017-ben. A Bizottság a törökországi menekülteket támogató eszköz teljes, 1,4 milliárd EUR összegű humanitárius keretét lekötötte a 2016–2017 közötti időszakra. Ez magában foglalta az eddigi legnagyobb uniós humanitárius programra, a szükséghelyzeti szociális védőhálóra fordított 998 millió EUR-t is, amelyből 1,1 millió menekült részesült közvetlen készpénzkifizetésben, valamint a minden korábbinál nagyobb szabású, szükséghelyzetben lévők oktatását célzó uniós programot, a Feltételes iskoláztatási készpénztámogatást. A humanitárius szükségletek kielégítése Afrikában Nyugat- és Közép-Afrikában 2017-ben négy jelentős regionális válsághelyzet miatt továbbra is jelentős humanitárius válaszintézkedésekre volt szükség, e célra 263 millió EUR-t különítettek el. Ebből az összegből többek között szükséghelyzeti élelmezési és táplálkozási segítségnyújtásban részesítették a száhel-övezeti országokat, ahol kilenc millióan szorultak sürgősségi élelmezési segélyre, 3,5 millió gyermek pedig súlyos, akut alultápláltságban szenvedett. Szintén ebből a keretből finanszírozták a nagy horderejű Csád-tói válsághelyzetet, amely 2,3 millió belső menekültet, 200 000 menekültet és több mint 7,1 millió, élelmezési válsághelyzetben lévő személyt érintett, különösen Északkelet-Nigériában, de a szomszédos Nigerben, Kamerunban és Csádban is. Szükséghelyzeti támogatásban részesült a konfliktus sújtotta lakosság Mali északi és középső részén, valamint a szomszédos Burkina Fasóban, Mauritániában és Nigerben, ahogy a konfliktus humanitárius hatásai egyre erősödtek. Támogatást kaptak a közép-afrikai köztársasági válságtól sújtott, kiszolgáltatott helyzetben lévő emberek is, akik a fokozódó erőszak miatt kényszerültek elhagyni lakóhelyüket, hogy az ország másik részébe vagy a szomszédos országokba meneküljenek, ennek következtében pedig megnövekedtek humanitárius szükségleteik. Kelet-Afrikában és a Nagy-tavak régióban a jelentős válsághelyzetek továbbra is fokozott humanitárius segítségnyújtást tettek szükségessé figyelemmel arra, hogy a helyzet még inkább megromlott egyrészt a konfliktusok szempontjából, különösen a Kongói Demokratikus Köztársaságban, Etiópiában, Szomáliában és Dél-Szudánban, másrészt pedig a természeti katasztrófákra, különösen az aszályokra és az árvizekre tekintettel, amelyek következtében sokan kényszerültek elhagyni lakóhelyüket és súlyosan bizonytalanná vált az élelmiszer-ellátás. Több mint 474 millió EUR-t fordítottak arra, hogy az Afrika szarvának tágabb térségében és a Nagy-tavak régióban az élelmiszer-ellátás súlyos bizonytalansága által sújtott mintegy 35 millió ember, valamint a Burundiból, a Kongói Demokratikus Köztársaságból, Eritreából, Szomáliából, Dél-Szudánból és Szudánból főként Ugandába és Etiópiába (a legtöbb menekültet befogadó két afrikai országba) érkező 5 millió menekült, továbbá a kongói demokratikus köztársasági, etiópiai, szomáliai, szudáni és dél-szudáni 15 millió belső menekült szükségleteit kielégítsék. Az országok többségében a konfliktusok, etnikai feszültségek, természeti katasztrófák, járványok, az élelmiszer-ellátás bizonytalansága és az alultápláltság együttesen nagyban hozzájárult a rászorulók számának számottevő növekedéséhez. A dél-afrikai és indiai-óceáni térségben nagyrészt a természeti katasztrófáknak tudható be az élelmiszer-ellátás bizonytalansága és más humanitárius szükségletek felmerülése. Az EU továbbá 15 millió EUR-t különített el a legsürgetőbb szükségletek kielégítésére, konkrétabban készenléti intézkedések kialakítására a veszélyeztetett lakosság ellenálló képességének növelésére tekintettel. A tágabb Közel-Kelet, Irak, Észak-Afrika, Ukrajna és a Nyugat-Balkán Az EU 2017-ben összesen 82,5 millió EUR-t folyósított Irakba. Emellett 2016–2017-ben az uniós polgári védelmi mechanizmusban részt vevő országok által a moszuli szükséghelyzetre válaszul felajánlott természetbeni segélyt is eljuttatta az országba. A fenntartható válaszintézkedések, valamint a korai helyreállításra és középtávú támogatásra való áttérést is támogatta a humanitárius segítségnyújtás és a fejlesztés összekapcsolásával összefüggésben. A Bizottság 20 millió EUR-t különített el a palesztinai humanitárius műveletek támogatására. A támogatás főként Gázába irányult. Az EU a tíz éve tartó blokád, az alapvető szolgáltatásokhoz (egészségügyi ellátás/víz, szennyvízelvezetés, higiénia) való hozzáférés hiánya és az időről időre fellángoló erőszakos összecsapások miatt megnövekedett humanitárius szükségletek kielégítése érdekében hozott válaszintézkedéseket. Ciszjordániában a Bizottság az eddigiekhez hasonlóan támogatta a leginkább kiszolgáltatott helyzetben lévő közösségeket, amelyeknek szinte semmi esélyük arra, hogy oktatáshoz, vízellátáshoz és megélhetéshez jussanak, és amelyeknél fennáll a kényszerű lakóhelyelhagyás kockázata. A Bizottság 2017-ben összesen 76,7 millió EUR-t szánt jemeni humanitárius segítségnyújtásra. A Bizottság által finanszírozott humanitárius projektek a lakóhelyüket újonnan vagy huzamosabb ideje elhagyni kényszerült lakosság ügyében hozott integrált, több ágazatot átfogó válaszintézkedéseket, az egészségügyi, táplálkozási és élelmiszer-biztonsági válságokra hozott integrált válaszintézkedéseket, a különösen a veszélyhelyzetekben elkövetett nemi alapú erőszakra és a szükséghelyzetben lévők oktatására irányuló integrált vagy önálló védelmi intézkedéseket, továbbá a gyorsreagálási képességek fejlesztését, valamint a logisztikai támogatást, a koordinációt és az érdekképviseletet részesítették előnyben. Líbiában 10 millió EUR összegű humanitárius segélyben részesítették a belső menekülteket, a hazatelepülőket és a befogadó lakosságot különösen az egészségügy, az élelmezés és a védelem ágazatában, tekintettel arra, hogy a konfliktus továbbra is egymillió, kiszolgáltatott helyzetben lévő embert érintett. A három éve tartó konfliktus miatt a humanitárius helyzet továbbra is súlyosan romlik Ukrajna érintett régióiban, olyannyira, hogy a Bizottság „elfelejtett válságnak” nevezte. 2017-ben a Bizottság 20 millió EUR-t fordított a frontvonal mindkét oldalán, valamint a szakadár ellenőrzés alatt álló luhanszki és donyecki területen (oblaszty) élő, konfliktus sújtotta lakosság szükségleteinek kielégítésére.

Az EU 2017-ben is több ágazatot átfogó segítséget nyújtott (5 millió EUR összegben) a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság és Szerbia területén áthaladó és a határok lezárása után Szerbiában rekedt menekülteknek és migránsoknak. Ázsia és Latin-Amerika Az Unió 2017-ben is támogatott ázsiai országokat a humanitárius válaszintézkedésekre és katasztrófavédelmi felkészültségi tevékenységekre elkülönített mintegy 95 millió EUR összeggel. A figyelem főként a kényszerű lakóhelyelhagyás miatt kialakult afgán válsághelyzet súlyosbodására, a Mianmarból (Burmából) Bangladesbe újonnan elüldözött több mint 700 000 rohindzsa megsegítésére, valamint az erőszakot és elzárást elszenvedő mianmari (burmai) rohindzsa és egyéb kisebbségekre irányult. A Bizottság reagált a fülöp-szigeteki Mindanaón egyre mélyülő válságra is, amelyet tovább súlyosbítottak a 2017. decemberi Tembin ciklon hatásai. Az EU Latin-Amerikában és a karib-tengeri térségben több mint 30 millió EUR-t bocsátott rendelkezésre katasztrófavédelmi felkészültség és a humanitárius szükséghelyzetekre való reagálás céljából, külön hangsúlyt fektetve a karib-tengeri térségben pusztító Irma és Maria hurrikánra, a haiti élelmezési és elszállásolási válságra, valamint a Kolumbiában és Venezuelában romló humanitárius helyzetre. A közép-amerikai aszály és erőszak szintén kiemelt figyelmet kapott az év folyamán ebben a régióban. Reagálás a természeti katasztrófákra A Bizottság 2017-ben számos természeti katasztrófára reagált az Európai Unión belül és a világ más részein egyaránt. E célból humanitárius segélyt nyújtott a partnerszervezeteken keresztül, továbbá arra törekedett, hogy lehetőség szerint szinergiákat alakítson ki a humanitárius segély és a tagállamok által az uniós polgári védelmi mechanizmuson keresztül nyújtott természetbeni segély között, amit a Bizottság Veszélyhelyzet-reagálási Koordinációs Központja hangolt össze. A 2017 szeptemberében a karib-tengeri térséget sújtó Irma és Maria hurrikán esete jól példázza, hogyan egészíti ki egymást a humanitárius segély és a polgári védelmi eszközök. A Bizottság 2,9 millió EUR-t fordított a legsúlyosabban érintett lakosság megsegítésére nyolc, jelentős mértékben sújtott országban (Kuba, Antigua és Barbuda, Dominika, Dominikai Köztársaság, Haiti, Saint Kitts és Nevis, Sint Maarten, továbbá a Turks- és Caicos-szigetek), azon kívül, hogy gondoskodott műholdas térképekről, konzuli támogatásról és az uniós polgárok evakuálásáról, a természetbeni segély szállításáról és kézbesítéséről, valamint veszélyhelyzeti reagálási ismeretek átadásáról. Több területet érintő kérdések A szükséghelyzetben lévők oktatása 2017-ben a Bizottság humanitárius költségvetésének 6 %-át fordította a szükséghelyzetben lévők oktatására. A Bizottság 2017-ben nemcsak a humanitárius költségvetésből, hanem Görögországban a Szükséghelyzeti Támogatási Eszközből, valamint az EU törökországi menekülteket támogató eszközéből finanszírozta a szükséghelyzetben lévők oktatását, így összességében véve közel 96 millió EUR-t fordított erre a célra. 2017-ben 1,14 millió lány és fiú részesült ebben a támogatásban. Az EU emellett a korábbiakhoz hasonlóan felhívta a figyelmet a válsághelyzetekben és a kényszerű lakóhelyelhagyás összefüggésében nyújtott színvonalas oktatás fontosságára, összekapcsolva a humanitárius és a fejlesztési szereplők munkáját, valamint tovább fokozta a koordinációt és a kapacitásépítést ebben a szektorban a Nemzetközi Oktatási Klaszter finanszírozásával és a partnerek éves ülésének megszervezésével. A Nagyszabású egyezség 2017-ben komoly előrelépés történt a Nagyszabású egyezség – a 2016. évi humanitárius csúcstalálkozón a humanitárius donorok és ügynökségek által a humanitárius segítségnyújtás hatékonyabbá tétele céljából elfogadott intézkedéscsomag – főbb elemeivel kapcsolatosan. Ennek keretében új megközelítések születtek a humanitárius segítségnyújtás és a fejlesztés szereplői közötti kapcsolatok erősítését illetően, uniós összefüggésben különösen a humanitárius segítségnyújtás és a fejlesztés összekapcsolását célzó kísérleti programban részt vevő országok kijelölése és a segélyezés új módjai, például készpénztámogatás révén. A Bizottság különösen a közös igényfelméréssel kapcsolatos munka irányításában betöltött szerepe révén járult hozzá az e témakörben folyó szakmai egyeztetések előrehaladásához. Készpénz mint támogatási mód Az Unió változatlanul ösztönözte a készpénz használatát a humanitárius segítségnyújtás céljára, és teljesítette azt a Nagyszabású egyezség szerinti kötelezettségvállalását, hogy a támogatás 35 %-át ebben a formában nyújtja. A nagyobb léptékű műveletek esetében növelhető a hatékonyság, az EU pedig az ilyen műveletek hatékonyságának és eredményességének a javítása céljából iránymutatást adott ki humanitárius partnereinek. A humanitárius segítségnyújtás és a fejlesztés összekapcsolása A humanitárius segítségnyújtás és a fejlesztés összekapcsolásával kapcsolatos megközelítés a humanitárius és fejlesztési szereplők közötti szorosabb és hatékonyabb együttműködés előmozdítására irányul azzal a céllal, hogy tevékenységeik a közöttük lévő szorosabb kapcsolatok révén nagyobb hatást fejtsenek ki. Ez 2017 folyamán az EU egyik prioritása volt, tekintettel az elhúzódó válsághelyzetek időtartamára és a humanitárius finanszírozás iránt támasztott igényekre. A legfontosabb célkitűzések közé tartozik hatékonyság növelésére kínálkozó lehetőségek keresése, a válsághelyzetek pontosabb előrejelzése, a korábbi reagálás és tartósabb megoldások találása. Mivel ehhez szemléletváltásra van szükség, 2017-ben több ország is bekerült az e megközelítés kipróbálására irányuló kísérleti programba. A bizottsági szolgálatok először azt vállalták, hogy 14 országban (Afganisztán, Csád, Etiópia, Irak, Kenya, Mianmar/Burma, Nigéria, Niger, Szomália, Szudán, Dél-Szudán, Tanzánia, Uganda és Jemen) fokozzák az együttműködést. A DG ECHO és a DG NEAR ezzel egyidejűleg megállapodott arról, hogy közös humanitárius és fejlesztési keretek kialakításával javítják az együttműködést Libanonban, Jordániában és Szíriában. Az említettek közül hat országban (Csád, Irak, Mianmar/Burma, Nigéria, Szudán és Uganda) a tagállamok is tevékenykednek, szemléltetve a közös célkitűzések és fellépések politikai dimenziójának hozzáadott értékét. A szükséghelyzeti és hosszú távú segítségnyújtás sikeres összehangolása a törökországi menekülteket támogató eszközzel összefüggésben szintén jól példázza, milyen kedvező hatásai vannak az összekapcsolásnak. A Bizottság 2018. június 7-én elfogadta „Az ellenállóképesség stratégiai megközelítése az EU külső tevékenységeiben” című közleményt, a Tanács pedig 2017. november 13-án fogadott el következtetéseket ugyanebben a tárgykörben. Ebben az összefüggésben zajlott a munka a humanitárius segítségnyújtás és a fejlesztés összekapcsolásának működőképessé tételét célzó, a 2017. szeptemberi tallinni informális FAC–DEV-ülésen elindított kísérleti programban résztvevő hat országban (Nigéria, Csád, Uganda, Szudán, Mianmar/Burma és Irak). Két fő kihívás leküzdésére irányult: i. összefogottabb megközelítés kialakítása a különböző területeken (éghajlat, gazdaság, társadalom, biztonság, politika) és eszközöknél felmerülő kockázatok és gyenge pontok kezelése terén, valamint ii. a tagállamokkal való együttműködés szorosabbra fűzése. Kényszerű lakóhelyelhagyás

A konfliktus következtében lakóhelyüket elhagyni kényszerülő emberek száma 2017-ben is tovább nőtt világszerte. A Bizottság és az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) a kényszerű lakóhelyelhagyással kapcsolatos uniós megközelítés megvalósítására összpontosított. A rendszeres egyeztetés, a közös missziók és munkaértekezletek hozzájárultak a többek között Szudánban, Jordániában, Libanonban és Ukrajnában fennálló egyedi helyzetekre adott összehangolt válaszintézkedések kialakításához. A kényszerű lakóhelyelhagyással kapcsolatos uniós megközelítés megvalósítása a humanitárius segítségnyújtás és a fejlesztés összekapcsolódásának erősítésére irányuló munkán alapul, és olyan nemzetközi kezdeményezésekhez kapcsolódott, mint az átfogó menekültügyi reagálási keret és a Világbank lakóhelyelhagyással kapcsolatos szerepvállalása. Elfelejtett válságok Az EU elkötelezett a leginkább kiszolgáltatott helyzetben lévők szükségleteinek kielégítése iránt, függetlenül attól, hogy hol találhatók, és mindent megtesz annak érdekében, hogy a kisebb visszhangot kapott válsághelyzetek sújtotta emberekről sem feledkezzenek meg. A humanitárius finanszírozás 15 %-át ilyen válsághelyzetek kezelésére fordítják olyan módszerrel, amely objektív kritériumokat – kockázatkezelési mutató (INFORM), médiamegjelenés és egy főre jutó állami segítségnyújtás – kombinál a Bizottság humanitárius szakértői által végzett minőségi értékeléssel. Vészhelyzeti eszköztár A humanitárius segítségnyújtásra szolgáló bizottsági vészhelyzeti eszköztárt arra alakították ki, hogy a hirtelen bekövetkező vészhelyzetre gyorsan reagáljon. Három eszközt tartalmaz, amelyek lehetővé teszik a katasztrófákra való gyors reagálást. Kezdeti pénzügyi keretösszege 2017-ben 7 millió EUR volt. A költségvetésben szereplő összeget 1 millió EUR-val emelték a működési tartalékból, így teljes költségvetése 8 millió EUR volt, amely az alábbiak szerint oszlott meg: 1. járványügyi eszköz (2,4 millió EUR), 2. kisléptékű reagálási eszköz (2,6 millió EUR), 3. a Vöröskereszt és Vörösfélhold Társaságok Nemzetközi Szövetsége (IFRC) sürgősségi katasztrófasegély-alapjának (DREF) támogatása (3 millió EUR). A vészhelyzeti eszköztár járványügyi és kisléptékű reagálási eszközének felhasználásával születtek válaszintézkedések többek között a perui, zimbabwei és nigeri árvizek, a Costa Rica-i, dominikai és Fülöp-szigeteki hurrikánok, a jemeni, szomáliai, csádi és kongói demokratikus köztársasági kolerajárványok, valamint a madagaszkári pestis, továbbá a Kongói Demokratikus Köztársaságban és Venezuelában bizonytalanná vált élelmiszer-ellátás, valamint a Sierra Leone-i és kolumbiai földcsuszamlások tekintetében. A Vöröskereszt és Vörösfélhold Társaságok Nemzetközi Szövetségének (IFRC) sürgősségi katasztrófasegély-alapját 28 különböző katasztrófahelyzetben vették igénybe. A Bizottság humanitárius légi szolgálata (ECHO Flight) és más humanitárius segélyszállítási és logisztikai műveletek Bizonyos válságokkal összefüggésben a humanitárius légi szolgálat az egyetlen módja annak, hogy a biztonsági megszorítások és/vagy a megfelelő infrastruktúra hiánya miatt a távoli területeket és a segítségre szoruló embereket elérjék. Az erre szolgáló légi járatok elsősorban életmentő segítségnyújtást tesznek lehetővé olyan emberek számára, akik más módon nem érhetők el, a humanitárius dolgozók pedig olyan helyeken is segítséget nyújthatnak, amelyek máshogy nehezen lennének megközelíthetőek. A humanitárius légi járatokat egészségügyi vagy biztonsági evakuáláshoz is használják. E célok elérése érdekében az EU finanszíroz bizonyos szállítási és logisztikai projekteket (2017-ben 21,52 millió EUR összegben), és saját humanitárius légi szolgálattal (ECHO Flight) is rendelkezik a Szubszaharai-Afrikában (2017-ben 16 millió EUR-t fordított erre). Az ECHO Flight 2017-ben 26 071 utast és 194 tonna humanitárius rakományt szállított Maliba, a Kongói Demokratikus Köztársaságba, Ugandába és Kenyába. A humanitárius segítségnyújtási műveletek értékelése A Bizottság humanitárius értékelési programja öt évre szól, és célja a Bizottság humanitárius tevékenységeinek teljes lefedése. Ezt egy sor földrajzi és tematikus értékelés elvégzésével biztosítják, amelyek kiterjednek a DG ECHO humanitárius beavatkozásainak valamennyi fontos szempontjára. Az így kapott eredményeket felhasználták a 2017-ben végzett átfogó értékeléshez is, amely a 2012 és 2016 közötti időszakban végzett értékelésekre épült. Az értékelés az alábbi internetcímen érhető el: http://ec.europa.eu/echo/funding-evaluations/evaluations/geographic-evaluations_en

A 2017. évi költségvetés 1. A Bizottság által a humanitárius segítségnyújtás terén kötött finanszírozási megállapodások jegyzéke: http://ec.europa.eu/echo/files/funding/agreements/agreements_2017.pdf 2. A 2017. évi humanitárius segítségnyújtási költségvetés végrehajtása A 2017. ÉVI HUMANITÁRIUS SEGÍTSÉGNYÚJTÁSI KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSA A tagállamoktól származó külső címzett bevételek nélkül Régió/ország Összeg Afrika 727 Szudán és Dél-Szudán 128 Közép-Afrika 79 Nagy-tavak régió 57 Afrika szarva 289 Dél-Afrika, Indiai-óceán 15 Nyugat-Afrika 129 Észak-Afrika 20 Afrika 10 Közel-Kelet és keleti szomszédság 587 Közel-Kelet 413 Keleti szomszédság (Törökország, Ukrajna, Nyugat-Balkán, Kaukázus) 174 Ázsia, Csendes-óceán 95 Délnyugat- és Közép-Ázsia 49 Délkelet-Ázsia és a Csendes-óceán 45 Latin-Amerika, Karib-térség 43 Latin-Amerika 14 Karib-térség 29 Világszintű katasztrófák 24 Kiegészítő műveletek és támogatás 73 ÖSSZESEN 1,548 millió EUR