A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK A 2010. november 8-i bizottsági nyilatkozattal összhangban a nyugat-balkáni országok tekintetében bevezetett vízumliberalizációt követő ellenőrzésről szóló negyedik jelentés /* COM/2013/0836 final */





A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK A 2010. november 8-i bizottsági nyilatkozattal összhangban a nyugat-balkáni országok tekintetében bevezetett vízumliberalizációt követő ellenőrzésről szóló negyedik jelentés (EGT-vonatkozású szöveg) 1. Bevezetés 2009. december 19-e óta Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Montenegró és Szerbia biometrikus útlevéllel rendelkező állampolgárai vízummentesen utazhatnak az EU tagállamaiba az 539/2001/EK rendelettel összhangban[1]. Albánia és Bosznia-Hercegovina állampolgárai számára 2010. december 15 óta biztosított az ilyen, uniós tagállamokba történő vízummentes utazás lehetősége. A vízumkötelezettség feloldására vonatkozó határozat ezen országok által a vízumliberalizációs menetrendjeikben azonosított követelmények teljesítésében elért eredmények alapos értékelésén alapul, többek közt a következő területeken: okmánybiztonság, határigazgatás és migrációkezelés, menekültügy, a szervezett bűnözés és korrupció elleni küzdelem, valamint a mozgás szabadságával kapcsolatos alapvető jogok. Továbbra is a vízummentes utazás számít a legnagyobb eredménynek ezen országok európai integrációs erőfeszítései tekintetében. 2010. november 8-án a Bel- és Igazságügyi Tanács elé terjesztett nyilatkozatában a Bizottság hangsúlyozta, hogy a vízummentes utazási rendszer integritása a vízumliberalizációs menetrendben előírt intézkedések egyes nyugat-balkáni országok általi végrehajtásától függ. A Bizottság a vízumliberalizációt követő ellenőrzési mechanizmust vezetett be, amely a vízumliberalizációs menetrend valamennyi szakpolitikai területére kiterjed, és célja a reformok fenntarthatóságának értékelése a vízummentes utazási rendszer integritásának fenntartása érdekében. A Bizottság 2010-es nyilatkozata[2] óta ez a negyedik, vízumliberalizációt követő ellenőrzésről szóló jelentés. A jelentés áttekintést ad a vízumliberalizáció utáni ellenőrzési mechanizmus fejlődéséről, ismerteti a Bizottság értékelését a nyugat-balkáni országok által a vízumliberalizációs menetrend alapján végrehajtott intézkedésekről, felülvizsgálja a vízummentes utazási rendszer működését, valamint reformokra tesz ajánlást az olyan problémák visszatérésének megelőzésére, amelyek 2010 óta felmerülnek a vízummentes utazási rendszerben. 2. A vízumliberalizációt követő megerősített ellenőrzési mechanizmus A Bizottság 2012. augusztus 28-án adta ki a vízumliberalizációt követő ellenőrzési mechanizmusról szóló harmadik jelentését[3]. A jelentés elemezte az egyes vízummentességet élvező országok előrelépését a vízumliberalizációs menetrendben előírt reformok végrehajtásában, áttekintette a vízummentes utazási rendszer működését, valamint értékelte ezen országok erőfeszítéseit az uniós tagállamokban a menekültügyi eljárásokkal való visszaélés kezelése érdekében. A Bizottság és a nyugat-balkáni országok között a stabilizációs és társulási folyamat keretében kerül sor a vízummentes utazási rendszerről szóló párbeszédre. A Bizottság tisztviselői 2013 januárjában látogatást tettek Montenegróban, 2013 májusában Szerbiában, valamint 2013 júniusában Bosznia-Hercegovinában. Tagállami szakértők segítségével megvizsgálták a vízummentességet élvező országok által végrehajtott reformok minőségét. 2012. november 5-én Tiranában tartották meg a 10. EU–Nyugat-Balkán Bel- és Igazságügyi Fórumot, a Nyugat-Balkánról az EU-ba érkező menedékkérők példátlan szezonális hulláma közepette. A nyugat-balkáni országok közös nyilatkozatot fogadtak el a vízummentes utazásról, amely megerősítette határozott elkötelezettségüket a vízummentes utazási rendszer integritásának fenntartásához szükséges reformok végrehajtása iránt. A Bizottság 2012. november 12-én magas rangú tisztviselők részvételével találkozót hívott össze e kötelezettségvállalások gyakorlatba való átültetése céljából. A résztvevők elhatározták, hogy – a Frontex havi riasztási jelentései, valamint az Europol és az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal (EASO) adatai alapján – megerősítik a migrációs áramlásról szóló jelentéstételi mechanizmust. 2012 decemberében az egyes vízummentes nyugat-balkáni országok megkezdték az Unióba irányuló migrációs áramlásokról szóló havi statisztikáik megküldését a Bizottság számára. A Bizottság 2013. február 22-én Brüsszelben tartott magas rangú tisztviselői találkozóján értékelte ezt a jelentéstételi rendszert. A menedékjog iránti kérelmek terén 2012-ben és 2013-ban bekövetkezett sorozatos országspecifikus hullámokra válaszul az uniós tagállamok és az érintett schengeni társult államok a nyugat-balkáni partnereikkel közösen azonnali intézkedéseket tettek. Az albán menedékjog iránti kérelmek megnövekedése az Egyesült Királyságban 2013 elején arra ösztönözte a brit hatóságokat, hogy bevándorlási összekötő tisztviselőt küldjenek Tiranába. 2012 augusztusában a német menekültügyi hatóságok azzal reagáltak a menedékjog iránti kérelmek Szerbiából és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságból érkező legújabb hullámára, hogy újra létrehozták a nyugat-balkáni támogató részleget, amely lerövidítette a feldolgozási időt az első fokon hozott határozatok tekintetében. 2012 júliusában a svájci szövetségi migrációs hatóság gyorsított eljárást vezetett be az összes vízummentes európai országból érkező kérelem tekintetében. 2012 áprilisában és májusában Svédországban a menedékjog iránti albán kérelmek hirtelen megnövekedését követően a svéd hatóságok összekötő tisztviselőt küldtek Szerbiába és Montenegróba, és meggyőzték albán partnereiket, hogy erősítsék meg az ellenőrzést Albánia valamennyi határátkelőhelyén. Az albán határrendőrség fokozta a Görögországból, Koszovóból*, valamint a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságból Svédországba induló repülőjáratok ellenőrzését, mivel a legtöbb albán utas ezekben az országokban szállt repülőre. A nyugat-balkáni kockázatelemző hálózat támogatásával a Frontex eddig 34 riasztási jelentést tett közzé. A Frontex 2013. évi nyugat-balkáni éves kockázatelemzése, amelyet a 2013 májusában Skopjéban rendezett konferencián a nyugat-balkáni résztvevőknek mutattak be, összegzi a legújabb trendeket az EU külső határain a határellenőrzés, valamint a térségből érkező illegális migráció terén. Ezek a jelentések és az éves kockázatelemzés precíz értékelést adnak a térségből érkező migrációs trendekről, valamint az uniós tagállamok és az érintett vízummentességet élvező országok által a menekültügyi eljárásokkal való visszaélések megelőzésére megtett lépésekről. A Bizottság a Frontex havi risztási jelentéseire támaszkodik a Tanács tájékoztatása során, valamint szükség esetén a magas rangú tisztviselői találkozók szervezésekor. 3. Az intézkedések nyugat-balkáni országok általi folyamatos végrehajtásának értékelése a vízumliberalizációs menetrendben előírt követelmények teljesítése érdekében Ez az értékelés a következő forrásokon alapul: a Frontex havi risztási jelentései és 2013. évi nyugat-balkáni éves kockázatelemzése; a nyugat-balkáni országok által benyújtott havi statisztikák a migrációs trendekről; a vízummentességet élvező országok által benyújtott beszámoló jelentések, amelyek a menekültügyi eljárásokkal való visszaélések jelenségének okait elemzik; az EASO és más uniós ügynökségek által benyújtott további információk; a stabilizációs és társulási folyamat részeként az egyes országokkal az érintett albizottságok és a magas rangú párbeszéd keretében szervezett találkozók eredménye; valamint a bizottsági tisztviselők által végzett célzott értékelő missziók eredményei. Az értékelés mindegyik ország esetében követi a vízumliberalizációs menetrendekben szereplő csoportok szerinti struktúrát. 3.1. Albánia A biometrikus útlevelek és személyazonosító igazolványok előállítása és terjesztése továbbra is folyik. Az albán hatóságok 2 590 000 biometrikus útlevelet bocsátottak ki azok 2009. májusi bevezetése óta. Albánia módosította jogszabályait, hogy szigorítsa azokat a feltételeket, amelyek értelmében állampolgárai névváltoztatást kérhetnek a határellenőrzések elkerülése érdekében. Az anyakönyvezésről szóló törvényt módosították az anyakönyvi nyilvántartások változtatásainak korlátozása és ellenőrzése érdekében. A belügyminisztérium által kibocsátott új rendelet értelmében az állampolgároknak igazolást kell kérniük a határrendőrségtől, amely bizonyítja, hogy nem szerepelnek a schengeni térség beutazási tilalmi listáján, mielőtt névváltoztatást kérelmeznek. 2012 júniusa és 2013 márciusa között a 6763 névváltoztatási kérelem kb. 34 %-át utasították el ezen az alapon. Az okmányhamisítás, különösen a hamis bélyegzők használata az EU külső határain, valamint a hamis útlevelek albán állampolgárok általi használata továbbra is jelentős probléma. Albánia haladást ért el a határigazgatás területén. Fokozta az operatív együttműködést Görögországgal, Olaszországgal és Koszovóval, végrehajtotta azt a megállapodást, amely szerint közös rendőrségi együttműködési központot hozott létre Macedónia Volt Jugoszláv Köztársasággal, és számos közös járőrszolgálatot hajtott végre Koszovóval, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársasággal és Montenegróval. Albánia összekapcsolta továbbá a határátkelőhelyeken a határrendőrség informatikai rendszerét az anyakönyvi adatbázisokkal, amely a csalárd névváltoztatások ellenőrzésének második rétegét jelenti. A kockázatelemzésre és a fenyegetettség értékelésére alkalmas kapacitás megerősítése szükséges. A menekültügy területén kialakult az intézményi és jogi keret. Albániában azonban nagyon kevés személy részesül nemzetközi védelemben. Fokozni kell az erőfeszítéseket ezen a területen. Nem bocsátottak ki személyazonosító igazolványt a menekültek és a kiegészítő védelemben részesülő személyek számára. Az albán vízumrendszer még nincs teljes mértékben összhangban az uniós normákkal. Albánia haladást ért el a migráció területén. Továbbra is végrehajtja az EU és Albánia közötti visszafogadási megállapodást. Az önkéntes alapon visszatérő albán állampolgárok száma 2011-hez viszonyítva nőtt 2012-ben. A hazatelepülőkre vonatkozó stratégia és cselevési terv végrehajtásával kapcsolatos intézményi kapacitást azonban meg kell erősíteni. A rendőrségi együttműködés és szervezett bűnözés elleni küzdelem tekintetében bizonyos előrelépés könyvelhető el. Az albán rendőrség jelenleg vizsgálja felül az eljárásait az első vonalban dolgozó tisztek jelentéstételi kapacitásának és a megelőző jellegű nyomozások javítása érdekében. A kulcsfontosságú intézményeknek sürgősen fokozniuk kell a tevékenységeik összehangolását, ezáltal a lehető legnagyobbra növelve a súlyos és szervezett bűnözés elleni küzdelem céljára rendelkezésre álló nyomozati kapacitást. Albánia közel került az Europollal kötendő operatív megállapodás aláírásához. A kábítószer-kereskedelem elleni küzdelem terén történt előrelépés. 2013 első negyedévében a kábítószer-kereskedelemmel kapcsolatos büntetőügyek száma közel 40 %-kal emelkedett, miközben a kábítószerrel kapcsolatos vádakkal fogvatartottak száma 11,5 %-kal nőtt. Miközben nőtt a marihuána- és a kokainlefoglalások száma, a heroinlefoglalások csökkentek. Albánia előrelépést tett az emberkereskedelem elleni küzdelem terén, még ha az országon belüli emberkereskedelem továbbra is aggodalomra ad okot. Bevezetésre kerültek az áldozatok és potenciális áldozatok azonosítására és átirányítására szolgáló szabvány műveleti eljárások, a bűnüldöző hatóságok kapacitása és a nemzetközi együttműködés azonban megerősítésre szorul. 2012 novemberében a belügyminisztérium, az ügyészség és az igazságügyi minisztérium részvételével közös munkacsoport alakult az emberkereskedelem konkrét eseteinek megvitatására. A kezdeményezés eredményeinek figyelemmel kísérésére van szükség. A pénzmosás elleni küzdelem terén történt némi előrelépés. A rendőrség kockázatértékeléseket dolgozott ki, amelyeket megoszt más ügynökségekkel. A Moneyval bizottság ajánlásai alapján elfogadták a büntető törvénykönyv módosításait, amelyek értelmében a pénzmosás az alapbűncselekménytől elkülönülve önálló bűncselekménynek minősül, és bevezették az „elkövetők által végzett pénzmosás” („self-laundering”) fogalmát. A pénzmosással kapcsolatos ügyekben hozott ítéletek száma alacsony bázisról emelkedett, és ezzel együtt emelkedett a gyanús tranzakciókról tett jelentések száma is. Albánia haladást ért el a korrupció elleni küzdelem területén. A jogi és intézményi keret nagyrészt már rendelkezésre áll, ugyanakkor a köztisztviselők és a bírói kar megfelelő vizsgálatának lefolytatása előtti akadályokat még fel kell számolni. Szilárd eredmények felmutatására van szükség valamennyi szinten a nyomozások, büntetőeljárások és ítéletek terén, azonban az erőfeszítések már kezdik meghozni gyümölcsüket. 2012 és 2013 között a bíróság elé került korrupciós ügyek száma 22-ről 45-re nőtt; a megelőző jellegű nyomozások száma 19-ről 32-re nőtt; valamint a korrupcióval és a „fehérgalléros” bűncselekményekkel kapcsolatos rendőrségi műveletek száma 5-ről 11-re emelkedett. Az alapvető jogok területén egyenetlen haladás történt: a nők jogai és a hátrányos megkülönböztetés elleni küzdelem tekintetében tapasztalható némi előrelépés, míg a roma integrációt illetően az eredmények korlátozottnak mondhatók. A kiszolgáltatott csoportokat célzó szakpolitikai eszközök hatékonyabb végrehajtására van szükség. A romák életkörülményeinek javításáról szóló stratégia nem koherens. Intézkedések történtek a népesség-nyilvántartásban nem szereplő roma gyermekek problémájának megoldására. Fokozni kell a romákkal foglalkozó tízéves nemzeti cselekvési tervben előírt intézkedések végrehajtását. Általánosságban a romák továbbra is igen nehéz körülmények között élnek, és gyakran hátrányos megkülönböztetéssel kell szembenézniük, főleg az oktatáshoz való hozzáférés, a foglalkoztatás, a szociális és egészségügyi ellátás, valamint a lakáshoz jutás terén. 3.2. Bosznia-Hercegovina Bosznia-Hercegovina haladást ért el az okmánybiztonság területén. A hatóságok 1 791 444 biometrikus útlevelet adtak ki, azonban még mindig 62 565 régi típusú útlevél van forgalomban. Bosznia-Hercegovina új törvényt fogadott el az útlevelekről, és előkészületeket tett a harmadik generációs biometrikus útlevelek kiadására. Az új generációs elektronikus személyi igazolványokat 2013 márciusa óta bocsátják ki: eddig 258 077 személyre szabott igazolványt adtak ki. A tartózkodásról szóló törvény javasolt módosításait még nem fogadták el. A felülvizsgált integrált határigazgatási stratégia és cselekvési terv végrehajtása folyik, kialakították az ellenőrzési mechanizmusokat. Továbbra is folyik az operatív együttműködés és információmegosztás a Frontex-szel. A határrendőrség további képzésben részesült. A közös kockázatelemzési központ stratégiai elemzéseket készít az érintett hatóságok számára. A határátkelőhelyeken javultak a felügyeleti eszközök. Folytatódott az együttműködés a szomszédos országokkal, és a határon végzett gyakori közös járőrözés javította az illegális migránsok és a csempészett áruk felderítését. Bosznia-Hercegovina engedély nélkülinek minősített és bezárt 44 Montenegróval közös határátkelőhelyet. A Szerbiával közös engedély nélküli határátkelőhelyek bezárása továbbra is várat magára. A menekültügy területén elfogadták a külföldiek és menedékkérők mozgásáról és tartózkodásáról szóló törvény módosításait, amely tovább közelíti a törvényt az európai és nemzetközi normákhoz. További munkára van szükség az őrizetre vonatkozó rendelkezések uniós vívmányokkal való összehangolásához. A migrációról és menekültügyről szóló új stratégia és cselekvési terv elfogadásra került. A hatóságok állandó menekültközpontot állítottak fel Trnovoban. A menekültügyi rendszer, úgy tűnik, hogy elegendő kapacitással rendelkezik a menedékjog iránti kérelmek jelenlegi mennyiségének feldolgozásához. A menekültügyi tisztviselők további képzésben részesültek. Bosznia-Hercegovina további eredményeket ért el a migráció területén. Működőképes az illegális bevándorlók ideiglenes őrizetére szolgáló központ. Az EU és Bosznia-Hercegovina között megkötött visszafogadási megállapodás végrehajtása folyamatban van. A hazatelepülők reintegrációs stratégáját teljes mértékben végre kell hajtani. Bosznia-Hercegovina előkészületeket tett a szervezett bűnözés elleni küzdelemről szóló új stratégia kidolgozására az Europol súlyos és szervezett bűnözésre vonatkozó fenyegetésértékelési modellje alapján. Az előző stratégia a 2012-ig tartó időszakra szólt. A bűnüldöző szervek és az ügyészségek által tárolt adatok elektronikus cseréjét biztosító rendszer megkezdte működését, bár a rendőrségi koordinációért felelős igazgatóságnak nincs hozzáférése az alapul szolgáló adatbázisokhoz. A szisztematikus bűnüldözési információk és hírszerzési információk megosztásának hiánya, valamint a hatékony együttműködés hiánya akadályozza a szervezett bűnözés elleni küzdelmet. Jelenleg elfogadási szakaszban van a tanúvédelemről szóló törvénytervezet. Nincs hatékony mechanizmus a vagyoni értékek elkobzásának kezelésére. 2012-ben számos sikeres, nagyszabású közös rendőrségi műveletre került sor az ember-, kábítószer- és fegyverkereskedelem területén. Az Europol és a belbiztonsági minisztérium közötti menetrendet teljes mértékben végre kell hajtani. Az Europol operatív megállapodás megkötéséhez szükséges adatvédelmi értékelése elkészült és véleményezésre benyújtották az Europol közös ellenőrző szervéhez. A kábítószer-kereskedelem elleni küzdelem területén a szakpolitikai keret koordinációjára és végrehajtására szolgáló intézményi kapacitás továbbra is szűkös. A bűnüldöző szervek kapacitását meg kell erősíteni. A kábítószerek elleni előző nemzeti stratégia és cselekvési terv végrehajtása időközben elégtelennek bizonyult. A kábítószerrel való visszaélések megelőzéséről és visszaszorításáról szóló törvény módosítástervezete, beleértve egy kábítószer-elleni hivatal létrehozását is, még nem került elfogadásra. Az együttműködés továbbra is folyik a Kábítószer és Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontjával. Elfogadták az emberkereskedelem elleni küzdelemről szóló új stratégiát és cselekvési tervet. Az emberkereskedelemről szóló rendelkezéseket beépítették a Boszniai Szerb Köztársaság és Brčko-körzet büntető törvénykönyveibe. A büntető törvénykönyvet érintő hasonló módosítások az állam és a föderáció szintjén még várat magára. Nőtt az azonosított áldozatok száma. Folytatódnak a szociális munkásokat, tanárokat, munkaügyi felügyelőket és ügyészeket célzó oktatási kampányok. A nemzeti koordinátor hivatalán belül létrehozott emberkereskedelem elleni küzdelemmel foglalkozó osztály, valamint az emberkereskedelem áldozataira vonatkozó adatbázis még nem teljes mértékben működőképes. Hiányoznak a hatékony intézkedések a pénzmosás és a terrorista tevékenység finanszírozásának megelőzésére vonatkozóan. A pénzmosás és a terrorista tevékenység finanszírozásának megelőzésére vonatkozó stratégia és cselekvési terv jobb szabályozására és végrehajtására van szükség. A pénzmosás és a terrorista tevékenység finanszírozása elleni küzdelemről szóló új törvény, valamint a büntető törvénykönyv módosításának elfogadására van szükség a Moneyval bizottság ajánlása alapján. A Moneyval bizottság ajánlásainak teljesítésére vonatkozó cselekvési tervet végre kell hajtani. A pénzügyi hírszerző egységek (Financial Intelligence Unit (FIU)) Egmont-csoport nevű hálózata keretében folytatódott az információcsere. Az új korrupcióellenes stratégia és cselekvési terv végrehajtását elhalasztották. A korrupció megelőzésével és a korrupcióellenes küzdelem koordinációjával foglalkozó ügynökség felvett alkalmazottakat, azonban még teljesen működőképessé kell válnia. A korrupció továbbra is széles körben elterjedt mind a köz-, mind a magánszférában. Sürgősen határozottabb intézkedésekre van szükség a bűnüldöző szervek és az ügyészek részéről. A korrupcióval kapcsolatos nyomozások, büntetőeljárások és ítéletek terén kevés az eredmény. A politikai pártok finanszírozásáról szóló új törvényt elfogadták, de a terület szabályozása továbbra is fragmentált. Az összeférhetetlenségről szóló törvény módosításaihoz további munkára van szükség. Nincs jogszabály a visszaélést jelentő személyek védelmének szavatolására. A mozgás szabadságával kapcsolatos alapvető jogok terén csekély javulás történt a roma kisebbséget illetően. A kormányon belül létrehozták a roma bizottságot, amelynek célja, hogy figyelemmel kísérje a romaintegrációs stratégia végrehajtását és felülvizsgálja a 2005 és 2015 közötti időszakra vonatkozó „A romák beilleszkedésének évtizede” elnevezésű programot. A bizottság 22 tagból áll, amelynek fele a roma a közösségből, a másik fele az érintett intézményekből jön. A bizottság már kétszer ülésezett, és forrásokat különített el a romák foglalkoztatásával, lakhatásával és egészségügyi ellátásával foglalkozó projektekre. Azonban igen kevés előrelépés történt a roma nők és gyerekek helyzetének javítása terén. Számos roma gyermeket nem anyakönyveznek születéskor, így nem járhatnak iskolába, és nem jogosultak egészségbiztosításra. Aggodalomra ad okot a gyermekek szervezett módon történő koldulásra kényszerítése. 3.3. Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság haladást ért el az okmánybiztonság területén. A hatóságok 1 603 993 biometrikus útlevelet adtak ki 2007 áprilisa és 2012 decembere között. Az okmányok kibocsátása zökkenőmentesen folyik. 2012 februárjától csak a biometrikus útlevelek használata megengedett. A határigazgatás területén továbbra is folyik az operatív együttműködés és adatmegosztás a Frontex-szel. 2013 első negyedévében Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság 87 közös járőrözést hajtott végre Bulgáriával, Albániával, Szerbiával és Koszovóval. Tovább folyik a TETRA rádiókommunikációs rendszer kiépítése. A határrendőrség további képzésben részesült. A határigazgatás nemzeti koordinációs központjának intézményi és funkcionális kapacitása továbbra is szűkös. A menekültügy területén nemzeti integrációs program elfogadására került sor. Megkezdődött 20 elszállásolásra alkalmas létesítmény építése az UNHCR támogatásával. 2012-ben, 527 menedékjog iránti kérelmet nyújtottak be — 213-mal kevesebbet, mint 2011-ben. A kérelmek nagy részét afgán és pakisztáni állampolgárok nyújtották be. A menedékkérőknek nyújtott tájékoztató kampányok továbbra is folynak. A belügyminisztérium menekültügyi részlegének kapacitása javult, az alkalmazottak további képzésben részesültek. A jogszabályi és intézményi keret kielégítő; a végrehajtást azonban javítani kell. Némi előrelépés történt a menedékkérők okmányokkal való ellátása folyamatának meggyorsításában. Továbbra is problémát jelent a menedékkérők meghallgatásánál a tolmácsolás biztosítása. A migrációt illetően módosították a külföldiek jogállásáról szóló törvényt az ideiglenes tartózkodási engedély megadásának egyszerűsítése érdekében. 682 illegális migránst tartóztattak fel 2012-ben; ezek közül 111 esetre 2013 első két hónapjában került sor. A migrációs áramlás kezelésére és igazgatására való kapacitás nem elegendő, figyelembe véve az országon keresztül utazó migránsok növekvő számát. Az EU-val megkötött visszafogadási megállapodás végrehajtása folyamatban van. A szervezett bűnözés elleni küzdelem területén, a belügyminisztériumon belül a szervezett bűnözés és a súlyos bűncselekmények felszámolásával foglalkozó központ problémákkal szembesült az új munkatársak felvétele terén. A hírszerzéssel foglalkozó nemzeti bűnügyi hírszerzési adatbázis még nem működőképes. A szervezett bűnözés elleni küzdelem nemzeti koordinációs központja pedig még meg sem alakult. A szervezett bűnözés elleni küzdelem terén javítani kell az illetékes bűnüldöző szervek, a belügyminisztérium, az ügyészség, a vámigazgatási szerv és a pénzügyi rendőrség közötti együttműködést. Folytatódott a büntetőeljárásról szóló új törvény végrehajtásával kapcsolatos képzés. Az ügyészség munkájának hatékonyságát akadályozza a bűnüldözési adatbázisokhoz való közvetlen hozzáférés hiánya. A rendőrség nem rendelkezik független és szilárd külső felügyeleti mechanizmussal. Javult a rendőrségi és vámügyi együttműködés a kábítószer-lefoglalások terén, valamint számos sikeres nemzetközi rendőrségi műveletet hajtottak végre a kábítószerkereskedő-hálózatok ellen. A belügyminisztérium tiltott kábítószerekkel foglalkozó osztályának humánerőforrás-kapacitása megerősítésre szorul. Folytatódott a határokon átnyúló szervezett bűnözéssel kapcsolatos nemzetközi és regionális együttműködés. Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság megerősítette az Europollal kötött operatív megállapodást, azonban még nem küldött ki összekötő tisztet az Europolhoz. Elfogadták az emberkereskedelem elleni küzdelemről szóló új stratégiát és cselekvési tervet, amely az áldozat-azonosításra, a megelőzésre és az áldozatok reintegrációjának javítására helyezi a hangsúlyt. Állami alapot kívánnak létrehozni az emberkereskedelem áldozatainak kártalanítására. A potenciális áldozatok korai azonosítására hat mobil egységet hoztak létre helyi szinten, az NGO-kkal partneri viszonyban. Tovább folytatódott a rendőrség – köztük határrendőrség –, az ügyészek, a bírák és a köztisztviselők képzése. 2012-ben négy emberkereskedelemmel kapcsolatos ügyben 24 személyt ítéltek el. Az emberkereskedelemmel kapcsolatosan továbbra is szükség van egy átfogó, multidiszciplináris és áldozatorientált megközelítés kialakítására. Az áldozatok azonosítása és reintegrációja, valamint az elkövetők elleni büntetőeljárások lefolytatása még javításra szorul. A korrupcióellenes küzdelem terén 2012-ben megerősítették a jogszabályi keretet, amely lehetővé teszi a korrupció megelőzését célzó állami bizottság számra az összeférhetetlenségi nyilatkozatok szisztematikus ellenőrzését. Összesen 483 kormánytag, parlamenti tag és köztisztviselő által benyújtott nyilatkozat ellenőrzésére került sor 2012-ben, amely során 9 összeférhetetlenségre derült fény. 123 személy elmulasztotta benyújtani nyilatkozatát, amelyek közül 26 esetben kezdeményeztek szabálysértési eljárást. A bírói kar és a helyi önkormányzatok nyilatkozatainak ellenőrzéséről szóló részletes tervet fogadtak el 2013 első negyedévében. További képzést szerveztek a bírák, az ügyészek, a bűnüldöző szervek munkatársai és a köztisztviselők számára. A politikai pártok finanszírozásáról szóló törvény módosításaival 2012 novemberében megerősítették azt a rendszert, amely a politikai pártok finanszírozásának és a választási kampányok finanszírozásának ellenőrzésére szolgál. A nyomozások, vádemelések, ítéletek és büntetések áttekintése, beleértve a magas szinteken elkövetett korrupciós ügyeket, most kerül összeállításra. A szervezett bűnözéssel és korrupcióval kapcsolatos ügyekben eljáró ügyészség kapacitását megerősítették három ügyész felvételével, így a számuk 13-ra emelkedett. Az intézményközi együttműködés javításra szorul, az ügyészeknek hozzáférést kell biztosítani a releváns bűnüldözési adatbázisokhoz. Az alapvető jogok terén folyik a roma integrációról szóló cselekvési terv végrehajtása. A cselekvési terv olyan intézkedéseket foglal magában, amelyek tovább javítják a roma népesség munkahelyhez, oktatáshoz, lakóhelyhez és személyes okmányokhoz jutásának lehetőségeit. Mostanáig 11 roma információs központ nyílt meg azzal a céllal, hogy segítsen a szociális és oktatási szolgáltatásokhoz való hozzáférésben. Tovább folyik a roma közösség számára nyújtott jogsegélyre vonatkozó projekt. A nyugat-balkáni romák integrációjának bevált módszereiről szóló regionális projekt végrehajtása folyamatban van. A hátrányos megkülönböztetés elleni védelem bizottsága tervezi a roma közösség képviselőjének kinevezését. 3.4. Montenegró A montenegrói hatóságok 344 004 biometrikus útlevelet adtak ki 2008 májusa és 2013 márciusa között. Az integrált határigazgatás terén a kormány új stratégiát és cselekvési tervet fogadott el, amely még nincs összhangban az EU integrált határigazgatási koncepciójával. A kék határ, valamint különösen a zöld határ felügyelete megerősítésre szorul, további beruházásokra van szükség a felügyeleti eszközök terén. Fel kell állítani egy nemzeti koordinációs központot. Folytatódott az együttműködés a szomszédos országokkal, 709 közös járőrszolgálatot hajtottak végre 2012-ben. A Bosznia-Hercegovinával közös határon az engedély nélküli határátkelőhelyek bezárása továbbra is várat magára. A menekültügy terén a jogszabályok még mindig csak részben vannak összhangban az uniós vívmányokkal. A 2013 első félévére vonatkozó menekültügyi statisztikák azt jelzik, hogy 876 személy nyújtott be menedékjog iránti kérelmet. A kérelmezők nagy része megszökik, mielőtt kérelmeiket feldolgozhatnák. A menedékjog iránti kérelmek nagy részét algériai állampolgárok nyújtották be, őket követték a tunéziai és afgán állampolgárok. Elhalasztották a Spuzban tervezett új menekültügyi befogadó állomás megnyitását. A koniki ideiglenes befogadólétesítménynek meg kell felelnie a befogadás minimális feltételeinek, különösen az egészségügyi feltételeket illetően. A menedékkérők elhelyezésére nagyobb figyelmet kell fordítani. A migráció területén a kormány új cselekvési tervet fogadott el a migrációkezelésre vonatkozó stratégia végrehajtására. Montenegró továbbra is végrehajtja az EU és Montenegró közötti visszafogadási megállapodást. További erőfeszítésekre van szükség az illegális migrációnak, a migránsok integrációjának és a kiszolgáltatott helyzetű személyek védelmének kezelésére. Az illegális migránsok befogadóállomása még nem működőképes. A szervezett bűnözés elleni küzdelem terén új cselekvési tervet állítottak össze. A büntető törvénykönyv új módosításai magukban foglalják a számítástechnikai bűnözésről, a pénzmosásról és a terrorista tevékenység finanszírozásáról, valamint az emberkereskedelemről szóló rendelkezéseket. Az intézményközi együttműködésre hatással van a biztonságos kommunikációs rendszer hiánya és az érintett intézményeknek az alapul szolgáló adatokhoz való nem megfelelő hozzáférése. A pénzügyi vizsgálatokat még mindig nem alkalmazzák szisztematikusan, az ilyen vizsgálatok száma és a vagyonvisszaszerzés nagysága továbbra is alacsony. Továbbra is hiányoznak az egyedi jogszabályok az ideiglenes, az állandó és a kiterjesztett elkobzás szabályozására. Az előzetes letartóztatásra vonatkozó hathónapos korlátot ki kell terjeszteni, mivel az akadályozza a vizsgálatok hatékonyságát. A különleges nyomozati intézkedések alkalmazásának időtartamát ki kell terjeszteni. A hírszerzésen alapuló rendőrségi modell végrehajtása folyik, az erre vonatkozó képzést tovább kell folytatni. A szervezett bűnözés – többek között a számítógépes bűnözés és az emberkereskedelem – elleni különleges rendőri egységek továbbra is létszámhiánnyal küzdenek, regionális szinten is. Az emberkereskedelem tekintetében Montenegró tranzit-, származási és célországnak tekinthető. Elfogadták az emberkereskedelem elleni új nemzeti stratégiát és cselekvési tervet. A büntető törvénykönyvet módosították az áldozatok azonosításának javítása, valamint az olyan bűncselekmények bevezetése céljából, mint az emberi testrészek kereskedelme. A törvénykönyv magában foglalja a rabszolgaságot és kényszerített házasságot is, mint az emberkereskedelemből következő bűncselekményt. Folytatódott a szoros együttműködés az Europollal, az Interpollal, az uniós tagállamok és a szomszédos országok rendőri erőivel, különösen a kábítószer-kereskedelem területén. Az egészségügyi minisztérium – a belügyminisztériummal együttműködésben – kidolgozta az új kábítószer-ellenes stratégiát és cselekvési tervet. Ezek magukban foglalják a megelőzésre, a rehabilitációra, az orvosi kezelésre és a kínálat csökkentésének kezelésére vonatkozó intézkedéseket. A korrupció-ellenes küzdelem tekintetében a jogi keretet tovább kell erősíteni és alkalmazni. Új munkaügyi rendelkezések útján megerősítették a visszaélést jelentő személyek védelmét, a korrupcióval kapcsolatos állampolgári bejelentések száma azonban továbbra is alacsony. Elkészült a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelemről szóló stratégia végrehajtására vonatkozó új cselekvési terv. Az összeférhetetlenség, valamint a politikai pártok és a választási kampányok finanszírozásának ellenőrzésére szolgáló mechanizmus, továbbá a közbeszerzések terén a szankciók végrehajtása és az ellenőrzési mechanizmusok további megerősítésre szorulnak. A felügyeleti intézmények, különösen az állami választási bizottság, az állami számvevőszék és az összeférhetetlenség megelőzésével foglalkozó bizottság szakmai kapacitását és függetlenségét meg kell erősíteni. Az összeférhetetlenség megelőzésével foglalkozó bizottságnak hozzáférést kell biztosítani más állami szervek valamennyi vonatkozó adatbázisához. A korrupciós ügyekben még mindig nem sikerült a vagyonvisszaszerzés. Számos tájékoztató kampányra került sor a korrupcióval kapcsolatos bejelentések ösztönzésére. A korrupcióellenes kezdeményezések igazgatósága az igazságügyi minisztérium fennhatósága alá került. Hiányoznak azonban az ahhoz szükséges eszközei, hogy biztosíthassa a korrupció megelőzésével kapcsolatos tevékenységek jobb koordinációját. A korrupciós ügyekben hozott ítéletekről szóló adatok a felmentések nagyon magas számát mutatják, mind első fokon, mind a fellebbezést követően. A mozgás szabadságával kapcsolatos alapvető jogok területén 2013 januárjában elfogadták a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyekről és belső menekültekről szóló stratégia végrehajtásának legújabb cselekvési tervét. A terv magában foglalja a jogállásra, a társadalmi-gazdasági befogadásra – beleértve a foglalkoztatást, oktatást, egészségügyi ellátást, társadalombiztosítást és lakhatást – vonatkozó intézkedéseket, a végrehajtás azonban továbbra is gyenge. A tájékoztató tevékenységek tovább folytatódnak. A lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek jogállásának legalizálása terén történt előrelépés. 2013 januárjában a kormány terjesztette a parlament elé a külföldiek jogállásáról szóló törvény módosításáról szóló javaslatot, amely 2013 decemberéig meghosszabbította az állandó tartózkodásra irányuló kérelem benyújtásának határidejét. Látogatásokat szerveznek Koszovóba, amelyek lehetővé teszik a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek számára, hogy a montenegrói jogállásuk rendezéséhez szükséges okmányaikat beszerezzék. A roma, askáli és egyiptomi lakosság helyzetének javítását célzó stratégiát 2012 áprilisában elfogadták, annak végrehajtása még várat magára. További erőfeszítésekre van szükség a koniki befogadó állomáson az életkörülmények javítása érdekében. 2013 októberében Montenegró a csatlakozási tárgyalások 23. és 24. fejezetére vonatkozó átfogó cselekvési terveket fogadott el az igazságszolgáltatás, az alapvető jogok, a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülése terén folyó reformok végrehajtására. 3.5. Szerbia A biometrikus útlevelek és személyazonosító igazolványok előállítása és terjesztése továbbra is folyik. Szerbia 584 668 biometrikus útlevelet bocsátott ki 2012-ben. A Koszovóban élő személyek vonatkozásában az úti okmányok kibocsátásáért felelős speciális koordinációs igazgatóság működésén és jelentéstételén javítani kell. Ami a határigazgatást illeti, Szerbia folytatta az integrált határigazgatási stratégiájának és cselekvési tervének végrehajtását. Szerbia folytatta a határokon átnyúló együttműködést Bosznia-Hercegovinával és Montenegróval, korszerűsítette a videokamerás megfigyelőrendszereket, továbbá a szomszédos országokkal közös műveleteket hajtott végre. A Bosznia-Hercegovinával közös határon az engedély nélküli határátkelőhelyek bezárása továbbra is várat magára. A hamis úti okmányok felderítésére szolgáló korai előrejelző rendszer működése zökkenőmentes. Szerbia továbbá megerősítette a határellenőrzést egyes határátkelőhelyeken, hogy megelőzze a menekültügyi eljárásokkal való visszaéléseket a tagállamokban. A kockázatelemzés, az utazási irodák vizsgálata és a nyomozási technikák kombinációja lehetővé tette a rendőrség és a közlekedési minisztérium számára, hogy számos esetben megelőzzék a menekültügyi eljárásokkal való visszaéléseket. Szerbia módosította a büntető törvénykönyvét, hogy bűncselekménnyé nyilvánítsák a menedékjoggal külföldön való visszaélés elősegítését és fokozta az olyan szállítmányozói vállalkozások és utazási irodák ellenőrzését, amelyekről gyanítható, hogy elősegítik az illegális migrációt az EU-ba. A hatóságok 7 esetben indítottak bűnvádi eljárást 8 személy ellen az új büntetőjogi rendelkezés alapján. 2012-ben a Belgrád és Pristina közötti párbeszéd jelentős eredményeket hozott az integrált határigazgatás területén. 2012. december végére működőképessé vált négy kapu, közülük kettő Észak-Koszovóban; 2013. február óta pedig Szerbia és Koszovó között mind a hat kapu működik. A két fél arról is megállapodott, hogy megkezdik a vámok beszedését. A szabad mozgás tekintetében beindult a személyazonosító igazolvánnyal történő utazás rendszere. Mindkét fél folytatja a vámbélyegzőkről szóló megállapodás végrehajtását. Megfelelő előrehaladást értek el a népesség-nyilvántartói rendszerekkel kapcsolatban, és Szerbia tovább javította együttműködését az EULEX-szel. A közvetlen magas szintű kapcsolatok és az operatív szinten történő rendszeres kapcsolattartás továbbra is elősegíti az együttműködést, többek között a szervezett bűnözés elleni küzdelem terén. Szerbiának továbbra is elkötelezettséget kell mutatnia a Koszovóval való viszony normalizálása iránt. A menekültügy területén nem történt jelentős előrelépés. A jogi keret messzemenően megfelel az uniós szabványoknak, annak hatékony végrehajtása azonban még nem történt meg. A megfelelő menekültügyi eljárások hiánya arra bátoríthatja a menedékkérőket, hogy Szerbiát tranzitországnak tekintsék az EU-ba irányuló további (illegális) migráció szempontjából. Szerbiában két befogadó állomás áll a menekültek rendelkezésére, ezek kapacitása azonban nem elegendő az összes menedékkérő kiszolgálására. A menekültügyi eljárásokhoz való hozzáférés a befogadóállomásokon való elhelyezéshez jutástól függ. Szerbiának javítania kell a menekültügyi rendszerét azáltal, hogy egy harmadik központot hoz létre, a menedékkérők biometrikus adatainak feldolgozására alkalmas rendszert fejleszt ki, valamint jobb feltételeket biztosít a menedékkérők integrációjához. További lépéseket kell tennie annak érdekében, hogy a nemzeti jogát hozzáigazítsa a jogszerű migrációról – és különösen a családegyesítéshez való jogról, a hosszú távú tartózkodásról és a harmadik országok állampolgárai tanulmányi célból történő beutazásának feltételeiről – szóló uniós vívmányokhoz. Megtették az első lépéseket a menedékkérők személyes adatainak és ujjlenyomatainak ellenőrzésére szolgáló nemzeti adatbázis létrehozására. Szerbia számos intézkedést hozott a migráció területén. A menekültügyi és migrációs iroda a Nemzetközi Migrációs Szervezettel (IOM) együttműködve egy sor kapacitásépítő intézkedést tett meg a migrációval és reintegrációval foglalkozó önkormányzati hivatalokra vonatkozóan, amelyek célja az oktatás és a szociális szolgáltatások javítása a hazatelepülők és családjaik számára. A hatóságok és a IOM egy sor kerekasztal-találkozót is szerveztek a migrációval, reintegrációval és visszafogadással foglalkozó szerb civil társadalmi szervezetek számára. Szerbia folytatja az EU-val kötött visszafogadási megállapodás végrehajtását, amely során elfogadja az uniós tagállamokból érkező visszafogadási kérelmek mintegy 95%-át. A szervezett bűnözés elleni küzdelem terén Szerbia némi haladást ért el. A hírszerzésen alapuló bűnüldözésről szóló új stratégia végrehajtása jelenleg is zajlik. A szervezett bűnözésért felelős különleges ügyész számos nagy jelentőségű ügyet kezdeményezett a jelentési időszakban, azonban továbbra is létrehozásra vár a rendőrséget és az ügyészséget is magában foglaló információcsere-rendszer. Szerbia közel áll az Europollal kötendő operatív megállapodás aláírásához. 2012-ben növekedett a vagyonelkobzások száma, azonban az ideiglenes vagyonelkobzás és az eszközök befagyasztása nehéznek bizonyult Szerbia új büntető törvénykönyve alapján. Az összetett pénzügyi vizsgálatok lefolytatásához szükséges kapacitás továbbra is korlátozott, bár a pénzügyi hírszerző egység proaktívabb hozzáállást tanúsít a pénzügyi vizsgálatok megindításában, és a bűnügyi rendőrség továbbra is együttműködik a Camdeni vagyonvisszaszerzési ügynökségközi hálózattal (CARIN) a pénzmosást érintő határokon átnyúló ügyekben. A vagyonvisszaszerzések száma csekély növekedést mutat, de továbbra is alacsony. Az emberkereskedelem áldozatai szempontjából Szerbia még mindig származási, tranzit- és célországnak számít. Az emberkereskedelem szerbiai áldozatainak száma csökkent 2012-ben, azonban a tevékenységben részt vevő szerbiai elkövetők száma továbbra is az EU-ban mért tíz legmagasabb közé tartozik. Ausztria, Szlovénia, Görögország és Horvátország jelentette a szerbiai áldozatok legmagasabb számát 2012-ben. Szerbia fokozza az együttműködést az emberkereskedelem elleni küzdelem terén Olaszországgal, Romániával, Bulgáriával, Franciaországgal és Belgiummal. A szerb hatóságok számos vizsgálatot indítottak, valamint tájékoztató kampányokat és képzéseket szerveztek az érdekeltek számára. Az emberkereskedelem áldozatainak védelmére szolgáló új központot hoztak létre, amely azonban még nem működőképes. Az emberkereskedelem tekintetében átfogó és áldozatközpontú megközelítést kell kialakítani, nagy hangsúllyal az áldozatok azonosítására és a segítségnyújtáshoz és védelemhez való hozzáférésre. Szerbia némi haladást ért el a korrupció elleni küzdelem terén. Szerbia létrehozta a megfelelő jogi és intézményi keretet, ideértve egy korrupcióellenes ügynökség felállítását, valamint a politikai pártok finanszírozásáról szóló, az európai szabványoknak megfelelő új törvényt. A 2012. évi általános választásokat e törvény alapján tartották meg, és a hatóságok hamarosan felülvizsgálják, hogy a politikai pártok betartják-e a törvény rendelkezéseit. A korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem területén továbbra is szükség van egy proaktív, hírszerzésen alapuló megközelítésre. A korrupcióról szóló új stratégia és cselekvési terv elfogadásra került. A korrupcióellenes ügynökségnek még ki kell alakítania a pártfinanszírozás hatékony ellenőrzésére szolgáló nyilvántartást, és javítania kell az érdekelt felekkel folytatott együttműködést a vagyonnyilatkozatokkal kapcsolatos vizsgálatok céljából. A visszaélést jelentő személyekről szóló jogszabályokat nem hajtják végre hatékonyan. A mozgás szabadságával kapcsolatos alapvető jogok területén Szerbia némi haladást ért el. A menekültügyi és migrációs iroda a Nemzetközi Migrációs Szervezettel (IOM) együttműködve, számos projektet végzett helyi szinten a reintegrációs kapacitás fejlesztése érdekében. Ezekben a projektekben a települési önkormányzatok és NGO-k vettek részt. A kormány elfogadta a romák helyzetének javítására irányuló nemzeti stratégiát és cselekvési tervet, amelynek végrehajtását uniós alapok támogatják. A 2013-as nemzeti foglalkoztatási terv a romák foglalkoztatását a munkahelyteremtő programok prioritásaként határozza meg. Kis mértékben javultak a hazatelepülők számára az általános iskolai oktatás, a beiskolázás, az anyakönyvi nyilvántartás (ideértve a „jogi szempontból láthatatlan személyek” jogállásának rendezését) és az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférés feltételei, azonban a romák átfogó helyzete továbbra is bizonytalan. A szerb kormánynak folytatnia kell a rövid és középtávú intézkedések végrehajtását, amelyek célja a romák társadalmi–gazdasági körülményeinek javítása, különös tekintettel az oktatáshoz, a munkaerőpiachoz, a szakképzéshez, szociális szolgáltatásokhoz és egészségügyi ellátáshoz való hozzáférésre. 4. A vízummentes utazási rendszer működése 2012-ben és 2013 első félévében 4.1. A fejlemények áttekintése 2012-ben a menedékjoggal való visszaélések további hatással voltak a nyugat-balkáni országok és az EU közötti vízummentes utazási rendszer működésére. Az Eurostat szerint a vízummentességet élvező öt nyugat-balkáni ország állampolgárai által az uniós tagállamokban és a schengeni társult államokban benyújtott menedékjog iránti kérelmek száma 47 025-re emelkedett 2012-ben, amely 2011-hez képest 63 %-os növekedést jelent (6.1. ábra). A tavalyi szám volt a legmagasabb azóta, hogy a vízumkötelezettséget felfüggesztették a nyugat-balkáni országok állampolgáraira vonatkozóan. 2013 első kilenc hónapjában a vízummentességet élvező öt ország állampolgárai által benyújtott menedékjog iránti kérelmek száma csak 5,6 %-kal volt alacsonyabb, mint 2012 első kilenc hónapjában[4]. 2013-ban a menedékjog iránti kérelmek áradata rendkívül hasonló volt a 2012-es trendhez. Az Eurostat szerint 2012-ben a vízummentességet élvező öt nyugat-balkáni ország állampolgárai az összes menedékkérő 13 %-át tették ki[5] az uniós tagállamokban és a schengeni társult államokban. Ezeknek a kérelmeknek közel 92 %-át a hat leginkább érintett tagállamban és schengeni társult államban nyújtották be — Németországban, Svédországban, Franciaországban, Svájcban, Belgiumban és Luxemburgban. Ezen államok aránya a schengeni térségen belül a nyugat-balkáni kérelmek befogadói között 64 %-ról 92 %-ra emelkedett 2009 és 2012 között (6.2. ábra). A menedékjog iránti nyugat-balkáni kérelmek terén tavaly bekövetkezett jelentős növekedésnek különböző hatása volt az érintett uniós tagállamokra és schengeni társult államokra (6.3. ábra): – A menedékjog iránti kérelmek száma Németországban 143%-kal 22 715-re emelkedett; – A kérelmek száma Svédországban 31 %-kal, 6 410-re emelkedett; – A kérelmek száma Franciaországban 133 %-kal, 5 505-re emelkedett; – A kérelmek száma Svájcban 31 %-kal, 3 670-re emelkedett; – A kérelmek száma Belgiumban 36 %-kal, 3 315-re csökkent; – A kérelmek száma Luxemburgban 9 %-kal, 1 435-re csökkent. A menedékkérelmek elfogadási rátája[6] ezekben a tagállamokban és schengeni társult államokban 2,8%-ról 2,3%-ra csökkent 2011 és 2012 között (6.4. ábra). Ezek az alacsony számok azonban még így is jelentős eltéréseket rejtenek a nyugat-balkáni menedékkérők között: a montenegrói menedékkérők mindössze 1,3%-a, a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságból érkező menedékkérők csupán 0,7%-a, míg a szerb menedékkérők 1,7%-a részesült nemzetközi védelemben a fenti hat tagállamban és schengeni társult államban. Ugyanakkor az albán menedékkérők 9,1 %-a[7] és a Bosznia-Hercegovinából érkező menedékkérők 3,2 %-a kapta meg a menedékjogot ezekben az államokban 2012-ben. 2012-ben a menedékjog iránti kérelmek száma nőtt a vízummentességet élvező egyes nyugat-balkáni országokból. Szerbia és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság állampolgárai nyújtottak be a legnagyobb számban menedékjog iránti kérelmet, miközben az albánok a nyugat-balkáni menedékkérők harmadik legnagyobb csoportjaként megelőzték Bosznia-Hercegovina állampolgárait. 2012-ben a montenegróiak – bár alacsonyabb alapokról – szintén nagyarányú növekedést könyvelhettek el (6.5.–6.9. ábra): – A szerbek által benyújtott menedékjog iránti kérelmek száma 35 %-kal, 20 935-re emelkedett; – A Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság állampolgárai által benyújtott kérelmek száma 64 %-kal, 10 740-re emelkedett; – Az albánok által benyújtott kérelmek száma 143 %-kal, 7 705-re emelkedett; – A Bosznia-Hercegovina állampolgárai által benyújtott kérelmek száma 117 %-kal, 6 335-re emelkedett; – A montenegróiak által benyújtott kérelmek száma 96 %-kal, 1 310-re emelkedett. Az előző éveket a kettős szezonalitás jellemezte: egy kisebb „tavaszi hullám” március körül, majd egy nagyobb „őszi hullám” a hideg idő beálltával. 2012-ben nem volt kifejezett „tavaszi hullám”, azonban áprilistól kezdődően a menedékjog iránti kérelmek lineáris emelkedése volt jellemző, amely októberben a kérelmek hirtelen megnövekedésével tetőzött. Egyedül 2012 októberében 8 605 menedékkérelmet nyújtottak be a nyugat-balkáni országok állampolgárai a hat leginkább érintett uniós tagállamban és schengeni társult államban — ez a legmagasabb havi adatnak számít a nyugat-balkáni országok állampolgáraira vonatkozó vízumkötelezettség feloldása óta. 2012 végéig a menedékjog iránti kérelmek száma a csúcs előtti szintre esett vissza. 2013-ban a menedékjog iránti kérelmek területén rendkívül hasonló általános mintát láthattunk, 2013 májusa óta lineárisan emelkedő trenddel. 2012-ben a menedékkérők áradata az előző éveknél még nagyobb mértékben mutatott átrendeződést Németország felé, a nyugat-balkáni összes menedékkérelem 48 %-át — összesen 22 715 kérelmet — Németországban nyújtották be (6.4. ábra). A 2012. októberi rendkívüli hónapban Németországra jutott a nyugat-balkáni országok állampolgárai által hat legjobban érintett uniós tagállamban és schengeni társult államban benyújtott kérelmek közel négyötöde (8 605-ből 6 615). Az átrendeződés Németország felé különösen a szerb állampolgárok, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság állampolgárai és kisebb mértékben Bosznia-Hercegovina állampolgárai esetében volt kifejezetten nagyarányú (a 6.6., 6.7. és a 6.9. ábra). Az egyes nyugat-balkáni országok és a schengeni térség országai közötti erősebb összefüggés 2012-ben szintén nyilvánvalóvá vált. A 2012. októberi hullám tetőzését Németországban a szerb állampolgárok és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság állampolgárai, valamint kisebb mértékben Bosznia-Hercegovina állampolgárai által benyújtott kérelmek okozták. A montenegrói állampolgárok is Németországban nyújtották be menedékjog iránti kérelmeik zömét. Svédország másfelől az albán kérelmek megugrásával szembesült 2012 április-májusában, valamint a Bosznia-Hercegovina állampolgárai által benyújtott kérelmek egy ettől független hullámától 2012 júniusában. Svédország mellett az albán állampolgárok az Egyesült Királyságot és Görögországot célozták még meg a menedékjog iránti kérelem benyújtásához. A megalapozatlannak ítélt menedékkérelmek és a hazatelepülések aránya egy paritáshoz közeli értéken maradt 2012 augusztusáig[8]. A menedékjog iránti kérelmek 2012 októberi robbanásával 8:1-hez arány alakult ki, így közel 8 000 nyugat-balkáni állampolgár nyújtotta be kérelmét, miközben nagyjából 1 000 állampolgár tért haza[9]. 2012 két utolsó hónapjában a kérelmek csökkenése, valamint a legjobban érintett tagállamok és schengeni társult államok részéről a nyugat-balkáni országok állampolgárainak hazatelepülésére irányuló különleges erőfeszítések miatt a menedékkérők és a hazatelepülők aránya 1:1-re csökkent. 2013 első négy hónapjában a megalapozatlan menedékkérelmek és a hazatelepülések aránya paritáshoz közeli maradt, 2013 szeptemberében azonban ismét távolodni kezdett. Ez azt jelzi, hogy az uniós tagállamok és a schengeni társult államok csak a csúcson kívüli időszakban képesek az új kérelmek és a tényleges hazatelepülések számát egyensúlyban tartani. Az „őszi hullám” óriási nyomás alá helyezi a legjobban érintett uniós tagállamok és a schengeni társult államok menekültügyi rendszereit, elvonva a forrásokat a nemzetközi védelemre irányuló megalapozott kérelmektől. A hazatelepülés módszeréről szóló elemzés is érdekes különbségeket tár fel a tagállamok és a schengeni társult államok között. 2013 első három hónapjában Németország gyakorlatilag valamennyi nyugat-balkáni kérelmezőt visszatoloncolási eljárás keretében telepítette haza; Luxemburg szinte valamennyi esetben az önkéntes visszatérés útját követte; Svédország és Belgium főleg az önkéntes visszatérést alkalmazta; miközben Svájc a két módszert majdnem egyenlő mértékben alkalmazta. A 2013. évi nyugat-balkáni éves kockázatelemzésében a Frontex két migrációs kockázatot jelölt meg a Nyugat-Balkánról az Európai Unióba irányuló mozgásra vonatkozóan: 1) az illegális migránsok másodlagos hulláma, amely a görög-török határon lép be az Európai Unióba, és a Nyugat-Balkán országainak területét használja tranzitként; valamint 2) a nyugat-balkáni országok állampolgárainak visszaélése az uniós vízummentes utazási rendszerrel. Az első kockázat a nyugat-balkáni zöldhatárokon történő illegális határátlépések és a határátkelőhelyeken való illegális beutazás formájában jelentkezik; a második a nyugat-balkáni országok állampolgárai által az uniós tagállamokban a menedékjoggal való visszaéléssel, illegális tartózkodással és az okmányhamisítással kapcsolatos visszaélésekben nyilvánul meg. Az illegális migránsok Nyugat-Balkánon keresztül történő másodlagos mozgására vonatkozóan a Frontex növekedést észlelt 2012-ben az illegális határátlépések terén a nyugat-balkán határátkelőhelyeken és azok között. A zöld határon történő illegális határátlépések felderítésének 33 %-os növekedése[10], valamint a határátkelőhelyeken történő illegális határátlépések felderítésének 68 %-os növekedése[11] főleg azzal függ össze, hogy a nem európai migránsok a Nyugat-Balkánon keresztül megpróbáltak ismét belépni az Európai Unió területére, miután előzőleg a görög-török határon léptek be. Afganisztán, Albánia, Pakisztán, Algéria, Szomália, Szíria, Marokkó, Koszovó, Szerbia és a Palesztin Hatóság polgárai voltak azok között, akiket a leggyakrabban feltartóztatták a nyugat-balkáni zöld határ átlépésének kísérlete közben. (6.10. ábra). A régióból a koszovóiak esetében nőtt a legnagyobb számban az illegális határátlépések száma 2012-ben. A nyugat-balkáni országok állampolgárainak illegális tartózkodása az EU-ban 31 522-re emelkedett 2012-ben, amely az Unióban tavaly felfedezett esetek mintegy 10 százalékát teszi ki. 2011-ben 8,7 % volt a nyugat-balkáni országok állampolgárainak aránya azon harmadik országbeli állampolgárok között, amelyek illegális tartózkodását az EU-ban felfedezték. 2012-ben valamennyi vízummentességet élvező nyugat-balkáni országból több illegálisan tartózkodó személyt fedeztek fel, akik között a legnagyobb számban albánok (12 003 fő) és szerbek (8 006 fő) voltak. Az illegálisan tartózkodó nyugat-balkáni személyek több mint felét Németországban, Görögországban, Szlovéniában és Olaszországban tartóztatták fel. A Frontex az albán és koszovói állampolgárok által elkövetett okmányhamisítások számának nagymértékű növekedését is észlelte 2012-ben. Tavaly a harmadik országok állampolgárai közül az albán állampolgárok próbáltak meg a legtöbben hamis okmányokkal bejutni a schengeni térségbe, őket a szíriai, marokkói, ukrán és nigériai állampolgárok követték. Az ilyen okmányhamisítás főleg a görög beléptetőbélyegző hamisításának formáját öltötte, amelyet a tartózkodás időtartamának manipulálására használtak. Az albán állampolgárokat nagyobb számban tartóztatták fel az ír és brit hatóságok is, amikor hamis olasz személyi okmányokkal kísérelték meg a belépést a schengeni térségből. Miközben a hamis bélyegzők száma növekedett a legnagyobb mértékben a 2012-ben feltárt okmányhamisítások valamennyi formája közül, a hamis útlevelek továbbra is az okmányhamisítások legáltalánosabb formájának számítottak 2012-ben. Az állítólagosan Albániában, Bulgáriában és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban kiállított hamis útleveleket fedezték fel leggyakrabban a nyugat-balkáni országok határátkelőhelyein, melyeket leggyakrabban koszovói, török és albán állampolgárok mutattak fel. 4.2. A menedékjoggal való visszaélés kényszerítő tényezői és intézkedések annak kezelésére Egy nemrég megjelent elemzésben az EASO meghatározta azokat a leggyakoribb kényszerítő tényezőket, amelyek a nyugat-balkáni országokból eredő, menedékjoggal kapcsolatos visszaéléseket táplálják. A vízummentességet élvező országok állampolgárai a leggyakrabban az anyagi nélkülözést, a munkanélküliséget, az egészségügyi ellátáshoz, szociális juttatásokhoz és oktatáshoz való hozzáférés hiányát, az intézményesített diszkriminációt és – Koszovó és Albánia esetében – a vérbosszút említették a nemzetközi védelem iránti kérelem alapjaként a tagállamokban. Az EASO felmérésében a tagállamok a romák és más kisebbségek perifériára szorítását, a nélkülözést és szegénységet, a nehéz feltételeket a téli időszakban, valamint az alapvető infrastruktúra és az orvosi ellátás hiányát állapították meg, mint a menedékjoggal való visszaélésekhez vezető leggyakoribb okokat. A 2013. évi nyugat-balkáni éves kockázatelemzésében a Frontex megállapította, hogy továbbra is a romák teszik ki a vízummentességet élvező országokból érkező menedékkérők elsöprő többségét. Németországban a menedékkérők több mint 80 %-a roma volt. Svédországban a roma kérelmezők tették ki a Nyugat-Balkánról érkező menedékkérők legalább négyötödét, azonban egy ezt követően készült tanulmány feltárta, hogy a romák aránya valószínűleg még ennél is magasabb lehetett. Svédországban, ahol a kérelmezők anyanyelvét használják etnikai hátterük meghatározására, a kérelmezők közül sokan a romani nyelvtől eltérő nyelvet adtak meg. Emiatt becsülhették alá a svéd hatóságok a roma hátterű menedékkérők számát. A vízummentességet élvező öt ország fokozta operatív együttműködését a szomszédos országokkal és azokkal a tagállamokkal, amelyeket a legjobban érintettek a menedékjoggal való visszaélések 2012-ben: – Albánia fokozta operatív együttműködését Görögországgal és Olaszországgal, azzal a két tagállammal, amelyeket legjobban érint az albánok által elkövetett tartózkodási engedély időtartamának túllépése és okmányhamisítás, továbbá fokozta az együttműködést Svédországgal azon repülőjáratok figyelemmel kísérése érdekében, amelyeket a Svédországba érkező albán menedékkérők használnak; – Bosznia-Hercegovina javította határon átnyúló együttműködését a szomszédos országokkal és az információcserét Svédországgal azon repülőjáratok figyelemmel kísérése tekintetében, amelyeket a Svédországba érkező menedékkérők használnak; – Szerbia és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság javította operatív együttműködését a német hatóságokkal – többek közt a Frontex közvetítésével –, hogy segítsen kezelni a menedékkérelmek 2012. októberi rendkívül nagy hullámát. – Montenegró fokozta a schengeni térségbe való beutazás feltételeinek ellenőrzését, beleértve az úti okmányokat, a létfenntartás fedezetét és az egészségbiztosítást annak érdekében, hogy megelőzzék a menedékjoggal való visszaéléseket a schengeni térségben. A nyugat-balkáni országok beszámoltak a menedékjoggal kapcsolatos visszaélések elősegítőinek – pl. utazási irodák és szállítmányozó vállalkozások – vizsgálatával kapcsolatos intézkedésekről is, amelyek potenciálisan téves tájékoztatást nyújthatnak a polgároknak a menedékkérelemmel járó előnyökről. Bosznia-Hercegovina, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság és Szerbia folytatta bűnüldöző hatóságaik és közlekedési minisztériumaik tevékenységeinek összehangolását az esetleges szabálytalanságok kivizsgálása érdekében. A vízummentességet élvező öt ország a következő intézkedéseket hajtotta végre 2012-ben: – Albánia számos bűnügyi nyomozást indított olyan személyek ellen, akiket azzal gyanúsítanak, hogy elősegítették az illegális határátlépést vagy okmányokat hamisítottak; – Bosznia-Hercegovina több nyomozást indított szállítmányozó vállalkozások ellen, amelyek tagjait azzal gyanúsították, hogy kifejezetten azzal a céllal segítették elő emberek utazását, hogy Svédországban menedéket kérjenek; – A bűnüldöző szervek Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban a módosított büntető törvénykönyv alapján számos bűnvádi eljárást indítottak egyének ellen az uniós tagállamokkal megkötött vízummentességi megállapodással való visszaélés miatt; – Montenegró nem tárt fel szervezett bűnözésre utaló kapcsolatot az illegális migrációnak az uniós tagállamokban a menedékjoggal való visszaélés céljából történő elősegítése terén, azonban bűnvádi eljárást indított egy szervezett bűnözői csoport ellen, amelyet azzal gyanúsítottak, hogy hamis okmányokat készített a Montenegrón keresztül folyó emberkereskedelem elősegítésére; – Szerbia módosította a büntető törvénykönyvét, hogy bűncselekménnyé nyilvánítsák a menedékjoggal külföldön való visszaélés elősegítését, és fokozta az olyan szállítmányozói vállalkozások és utazási irodák ellenőrzését, amelyekről gyanítható, hogy elősegítik az EU-ba irányuló illegális migrációt. A vízummentességet élvező öt ország törekedett a határellenőrzés megerősítésére, beleértve a határ mentén és a jelentős forgalmat bonyolító határátkelőhelyeken végrehajtott közös műveleteket és közös járőrszolgálatot is: – Albánia módosította jogszabályait, hogy szigorítsa azokat a feltételeket, amelyek értelmében állampolgárai névváltoztatást kérhetnek[12] a határellenőrzések elkerülése érdekében, továbbá összekapcsolta határrendőrségének adatbázisát a nemzeti anyakönyvi nyilvántartásokkal és fokozta a beléptetőbélyegzők ellenőrzését a Görögországgal közös határátkelőhelyeken; – Bosznia-Hercegovina, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság és Montenegró korszerűsítette határőrizeti rendszerét, hogy az utazók személyazonosságát össze lehessen vetni egy sor hazai adatbázissal és az Interpol elveszett és ellopott úti okmányokat tartalmazó adatbázisával, amivel javult a hamis okmányok kiszűrése a határátkelőhelyeken; – Szerbia arról is beszámolt, hogy a polgárok alapvető jogaival összhangban fokozták a határellenőrzést a határátkelőhelyeken[13]. A vízummentességet élvező országok szintén lépéseket tettek a romák társadalmi–gazdasági integrációjának javítása érdekében, különösen a munkahelyteremtés, a szakképzés, a lakhatási támogatás és a népesség-nyilvántartás területén. – Albánia folytatta a hazatelepülők reintegrációs stratégájának végrehajtását a munkahelyteremtés és a szakképzés területén; – Bosznia-Hercegovina további forrásokat különített el a hazatelepülők reintegrációjára a foglalkoztatás, lakhatás és egészségügy területén; – Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság 11 roma információs központot nyitott meg és projekteket hajtott végre a romák számára az oktatás, a társadalmi befogadás, a munkahelyteremtés, a lakhatási segítségnyújtás, jogi tanácsadás és népesség-nyilvántartás területén; – Montenegró törekedett a romákat érintő népesség-nyilvántartás, oktatás, foglalkoztatás, szociális szolgáltatások, egészségügyi ellátás és lakhatás javítására; – Szerbia – az IOM támogatásával – központi és önkormányzati szinten törekedett a reintegráció kezelésével kapcsolatos kapacitásépítésre, és kerekasztal találkozókat szervezett a migrációkezelés és a reintegráció bevált gyakorlatairól. 2012-ben az öt nyugat-balkáni ország hatóságai új intézkedéseket hoztak, hogy megakadályozzák a menekültügyi eljárásokkal való visszaéléseket a schengeni térségben. Minden ország arról számolt be, hogy információs kampányokat szervezett az állampolgároknak a vízummentes rendszer értelmében meglévő jogaikról és kötelezettségeikről, a helyi NGO-k és az uniós küldöttségek egyre növekvő részvételével: – Albánia megkezdte tájékoztató füzetek kiosztását a repülőtereken; – Bosznia-Hercegovina a nyomtatott és elektronikus médiában cikkeket és tanácsokat tett közzé az utazók számára; – Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság az önkormányzatok szintjén információs kampányt indított a migrációs központokkal és egy roma központtal szoros együttműködésben, romani nyelvre lefordított tájékoztató füzetekkel; – Montenegró több információs kampányt szervezett a települési önkormányzatoknál; – Szerbia számos elektronikus információs kampányt indított a menekültügyi eljárásokkal való visszaélések ellen, és külföldön működő diplomáciai képviseletei útján javította a visszafogadási ügyek kezelését. 4.3. A menekültügyi eljárásokkal való visszaélések vonzó tényezői és intézkedések ezek kezelésére Az EASO megállapította, hogy számos „vonzó tényező” is erősítette a menekültügyi eljárásokkal való, Nyugat-Balkánról eredő visszaéléseket, mint a diaszpóra közösség jelenléte a fogadó államokban, a menekültügyi eljárás időtartama, a menekültügyi eljárás alatt kapott pénzbeni juttatások mértéke, a kéregetés és illegális munkapiac elérhetősége, valamint a korábbi menedékkérelmek elfogadási rátájának ismerete a vérbosszút, homoszexualitást, családon belüli erőszakot vagy emberkereskedelmet érintő esetekben. 2012-ben számos példa mutatta, hogy az egyes vonzó tényezők változása a fogadó államokban miként befolyásolhatják a Nyugat-Balkánról érkező migrációs mozgásokat: – A német alkotmánybíróság 2012. júliusi határozata[14] előírta, hogy a menedékkérők ellátásairól szóló jogszabály vonatkozó rendelkezései összeegyeztethetetlenek az életszínvonal minimális szintjéhez való alapvető jogokkal. E jogszabály értelmében a menedékkérők havi 225 EUR összegre voltak jogosultak, amelyből 40 EUR összeget készpénzben fizettek ki nekik. A határozatot követően a menedékkérők pénzbeni juttatását havi 336 EUR összegre emelték, amelyből 130 EUR-t fizettek ki készpénzben. Ennek eredményeként megnőtt a főleg Szerbiából és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságból érkező menedékkérők száma, amely egyedül 2012 októberében a térségből érkező 6 615 kérelem benyújtásával tetőzött. A német hatóságok erre úgy reagáltak, hogy újra létrehozták a nyugat-balkáni országokat támogató egységet, amelyet több szövetségi szintű hatóságtól kirendelt személyzettel töltöttek fel, akik kizárólag az ezekből az országokból érkező kérelmekkel foglalkoztak, 40 napról 10 napra csökkentve a menedékkérelmek feldolgozásának idejét és meggyorsítva a hazatéréseket. E műveleti lépések ellenére a menedékkérelmek nagyarányú elmozdulása Németország felé úgy tűnik, hogy 2012. október óta az uniós vízummentes utazási rendszer állandó jellemzője lett; – Svédország az albán állampolgárok által benyújtott menedékkérelmek drámai megnövekedésével szembesült 2012. április-májusban, valamint a Bosznia-Hercegovina állampolgárai által benyújtott kérelmek egy ettől független hullámától 2012 júniusában. Az albánok hulláma a jelentések szerint abból az Albánia északi részén elterjedt híresztelésből eredt, hogy Svédország megadja a nemzetközi védelmet a gazdasági okból benyújtott kérelmekre[15]. A svéd konzuli hatóságok erre határozott hangú nyilvános közleményben reagáltak, amelyben egyértelművé tették, hogy a gazdasági okokból benyújtott kérelmeket rövid időn belül el fogják utasítani. Az ilyen menedékkérők számára ötéves beutazási tilalmat helyeztek kilátásba a schengeni térség területére. A Frontex segítségével a svéd határőrség összekötő tisztviselőket küldött Podgorica és Belgrád repülőterére, hogy fokozza a Turkish Airlines Isztambulon át Stockholmba tartó járatainak ellenőrzését. Ezek az intézkedések csökkenő hatást gyakoroltak az albán kérelmek hullámára 2012 májusa után; – Svédország szintén szembesült a Bosznia-Hercegovina állampolgárai által 2012 júniusában benyújtott kérelmek növekedésével. A svéd hatóságok megállapították, hogy a kérelmezők nagy része egyetlen önkormányzat területéről érkezett az ország északkeleti részéből, és közülük sokan eladták otthonaikat, különböző közlekedési eszközöket vettek igénybe, hogy elkerüljék a feltartóztatást a határátkelőhelyeken, családtagokkal érkeztek, és azt állították, hogy biometrikus útleveleiket elveszítették, mielőtt menedékjogot kértek volna Svédországban. Ezek a tényezők arra utaltak, hogy hosszabb távú svédországi tartózkodásra irányuló stratégiáról van szó. Svédország fokozta az együttműködést Bosznia-Hercegovina hatóságaival, ami lehetővé tette a két fél számára, hogy egy hónappal a nyári hullám után csökkentsék az ebből az egy önkormányzatból érkező migrációs hullámot. Svédország a mai napig a nyugat-balkáni vízummentességet élvező országokból érkező menedékkérők második legkedveltebb uniós célországa marad; – Svájc az elmúlt évben több intézkedést hozott, amelyeknek az a közös hatásuk, hogy csökkentették a migrációs hullámot a nyugat-balkáni vízummentességet élvező országokból. Először is, a svájci hatóságok gyorsított eljárást vezettek be valamennyi vízummentességet élvező európai országra vonatkozóan, lehetővé téve a 48 órán belüli érdemi döntéshozatalt. Ezt számos további intézkedés egészítette ki, mint például az előzetes meghallgatások, amely során a menedékkérők részére tanácsadással szolgálnak a menedékjog iránti megalapozatlan kérelmek benyújtásának potenciálisan kedvezőtlen következményei tekintetében; a hazatelepülési segély valamennyi formájának eltörlése a vízummentességet élvező európai országokból érkező menedékkérők számára; valamint egy ötéves beutazási tilalom az olyan elutasított menedékkérők számára, akik nem működnek együtt a svájci hatóságokkal vagy többször nyújtanak be megalapozatlan kérelmet. Ezek az intézkedések úgy tűnik, tartósan csökkentették a vízummentességet élvező országokból Svájcba érkező menekülthullámot. 2012 januárjában Svájc is csatlakozott a Frontex vízumliberalizációt követő munkacsoportjához. Az EASO összegezte azokat az operatív lépéseket, amelyeket az uniós tagállamok tettek meg az elmúlt években a nyugat-balkáni országokból érkező menekülthullám kezelésére: – A magas szintű célzott látogatások az érintett országokba és információs kampányok a helyi NGO-kkal és önkormányzatokkal együttműködésben, melyek célja az állampolgárok tájékoztatása a vízummentességgel kapcsolatos jogaikról és kötelezettségeikről a nyomtatott és elektronikus média igénybe vételével; – A folytatódó operatív együttműködés az érintett országok hatóságaival; – Az orvosi ellátás csökkentése a menedékkérők számára, a sürgősségi ellátás további biztosítása mellett; – A pénzbeli juttatások csökkentése, mint például a zsebpénz és a hazatelepülés pénzügyi támogatása, a menekültügyi eljárásokkal való visszaélések pénzügyi ösztönzőinek csökkentése érdekében; – A menekültügyi eljárások lerövidítése nagyobb létszámú személyzet alkalmazásával a menedékjog iránti kérelmek értékelésére a csúcsidőszakokban vagy egy gyorsított eljárás kialakítása, amely lehetővé teszi a kérelmek gyors feldolgozását a csúcsidőszakban vagy bizonyos országok állampolgáraira vonatkozóan. 4.4. Az uniós vízummentes rendszerrel kapcsolatos egyéb fejlemények Az Európai Parlament és a Tanács a közelmúltban elfogadta a menekültügyi eljárásokról szóló felülvizsgált irányelvet (eredetileg 2005/85/EK irányelv). A felülvizsgált irányelv, amelyet a tagállamoknak 2015 júniusától kell alkalmazniuk, új eszközöket hoz létre a menekültügyi rendszerrel kapcsolatos, ismételten megalapozatlan kérelmek útján történő visszaélések megelőzésére. A menedékkérők maradásra vonatkozó jogait korlátozhatják, amennyiben másodszor is olyan kérelmet nyújtanak be, amely nem tartalmaz új elemeket az előzőhöz képest, vagy amennyiben a második kérelmet azzal a céllal nyújtják be, hogy megelőzze a menedékkérő küszöbönálló kitoloncolását. A maradásra vonatkozó jogot korlátozni lehet azoknak a menedékkérőknek az esetében is, akik harmadik vagy még további kérelmeket nyújtottak be. Ezek a szabályok nem képeznek kivételt a visszaküldés tilalma elvére vonatkozóan, amelyet minden esetben tiszteletben kell tartani. A társjogalkotók nagyon közel állnak a vízumrendelet (eredetileg 539/2001/EK rendelet[16]) módosítására irányuló bizottsági javaslat elfogadásához. 2011 májusában a Bizottság javaslatot tett egy vízummentesség felfüggesztésére vonatkozó mechanizmus kialakítására a harmadik országok állampolgárai vízummentes státuszának kivételes körülmények közötti ideiglenes felfüggesztése érdekében. Ezt a mechanizmust csak ideiglenes intézkedésként alkalmaznák és kizárólag rendkívüli helyzetben kerülne bevezetésre. Szeptember 12-én az Európai Parlament támogatta a Tanáccsal egyeztetett kompromisszumos szöveget. A módosított rendeletet várhatóan ez év vége előtt fogadják el hivatalosan, és az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba. 5. További lépések A vízumliberalizációt követő ellenőrző mechanizmus lehetővé teszi az EU vízummentes rendszerének működéséről szóló naprakész információk megosztását a nyugat-balkáni államok és az uniós tagállamok, valamint a schengeni társult államok között. A Frontex havi riasztási szolgálata képezi e mechanizmus alapját, és további folytatása szükséges. Franciaországot fel kell venni a Frontex által havonta figyelemmel kísért országok jegyzékére. A nyugat-balkáni vízummentességet élvező országokból érkező állampolgárok nagy többsége továbbra is az EU-ba jogszerű utazási céllal, jóhiszeműen belépni kívánó utazó. A vízummentes utazási rendszer elérte célját: megerősítette az emberek közötti kapcsolatokat a Nyugat-Balkán és az EU között, beleértve a tagállamokban élő diaszpóra közösségeket; növelte az üzleti lehetőségeket és a kulturális cserét; valamint lehetővé tette a vízummentességet élvező országok állampolgárai számára az EU jobb megismerését. Valamennyi nyugat-balkáni állam kifejezett célja, hogy folytassa az állampolgárai vízummentességének fenntartásához szükséges reformok végrehajtását. A menedékjoggal való visszaélések tendenciája azonban tovább romlott 2012-ben, és 2013 első kilenc hónapja a 2012-höz rendkívül hasonló tendenciát mutatott. A térségből érkező menedékjog iránti kérelmek száma 2013 májusában kezdett növekedni, 2013. január és szeptember között az összes kérelem száma csak 5,6 %-kal volt alacsonyabb, mint 2012 első három negyedévében. Valamennyi vízummentes ország állampolgárai nagyobb számban nyújtottak be kérelmet 2012-ben, mint 2011-ben, nyomás alá helyezve különösen Németország, Svédország és Svájc menekültügyi rendszereit. Miközben a térségből érkező migrációs nyomás 2012 októbere után alábbhagyott, az öt vízummentes országból érkező illegális migráció tendenciája 2013 első három negyedévében rendkívül hasonló volt a 2012. évihez. Ez a helyzet továbbra is tarthatatlan. A Bizottság sürgeti az egyes nyugat-balkáni államokat, hogy a helyszínen konkrét, hatékony szakpolitikai intézkedésekkel erősítsék meg a vízummentes utazás iránti politikai elkötelezettségüket. A csökkenő tendencia fenntartható megteremtésére van szükség az egyes vízummentes országokból érkező menedékkérelmek összessége tekintetében. A Bizottság javasolja, hogy a vízummentességet élvező országok a következő területeken tegyenek további lépéseket: (1) Növeljék a kisebbségeknek, különösen a romáknak nyújtott célzott támogatást annak érdekében, hogy fokozzák azok hosszú távú társadalmi-gazdasági integrációját oktatási, foglalkoztatási és szakképzési programokkal, beleértve a nemzeti stratégiák végrehajtását és a hazai támogatásokat a rendelkezésre álló uniós támogatás és az uniós tagállamok által kínált kétoldalú segítségnyújtás igénybe vételével; (2) Fokozzák az operatív együttműködést és információcserét a szomszédos országokkal, uniós tagállamokkal és a schengeni társult államokkal, az Európai Bizottsággal, és adott esetben a Frontex-szel, az Europollal és az EASO-val a határigazgatás, a migráció, a menekültügy és visszafogadás területén az uniós és nemzeti jogszabályokkal összhangban; (3) Folytassák erőfeszítéseiket az illegális migráció elősegítői utáni nyomozás érdekében és állítsák bíróság elé azokat, akik lehetővé teszik a vízummentes rendszerrel való visszaélést, szorosan együttműködve az uniós tagállamok bűnüldöző szerveivel, a schengeni társult államokkal és az Europollal; (4) Az állampolgárok alapvető jogainak szigorú tiszteletben tartása mellett fokozzák a határellenőrzéseket, és alakítsanak ki szorosabb együttműködést azokkal az uniós tagállamokkal, amelyek közvetlen felelőssége az EU külső határainak ellenőrzése; (5) Fokozzák a célzott információs és tájékoztató kampányokat annak érdekében, hogy egyértelműbbé tegyék az állampolgárok számára a vízummentes utazással kapcsolatos jogaikat és kötelezettségeiket, beleértve a vízummentes rendszer értelmében a jogokkal való bármely visszaélésre vonatkozó felelősségről szóló információt. Végezetül a Bizottság szintén javasolja, hogy azok az uniós tagállamok és schengeni társult államok, amelyek a Nyugat-Balkánról érkező megalapozatlan menedék iránti kérelmek legnagyobb hullámával szembesültek, fontolják meg további lépések megtételét a következő területeken: – Szükség esetén ésszerűsítsék az öt vízummentes ország állampolgáraira vonatkozó menekültügyi eljárásokat; – Fokozzák tovább az operatív együttműködést a vízummentességet élvező országokkal – többek közt összekötő tiszteken keresztül is; – Támogassák a vízummentességet élvező országokat a hatékonyabb nyilvános kommunikációs kampányok megszervezésében, melyek célja az állampolgárok tájékoztatása jogaikról és kötelezettségeikről a vízummentes rendszerben. A Bizottság tovább folytatja az intézkedések végrehajtásának értékelését e vízumliberalizációt követő ellenőrző mechanizmus útján, és 2014-ben jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. 6. MELLÉKLET 6.1. Az öt nyugat-balkáni ország állampolgárai által az EU tagállamaiban és a schengeni társult államokban benyújtott menedékjog iránti kérelmek Forrás: Eurostat 6.2. Az öt nyugat-balkáni ország állampolgárai által az EU tagállamaiban és a schengeni társult államokban benyújtott menedékjog iránti kérelmek (%) Forrás: Eurostat 6.3. A nyugat-balkáni országok állampolgárai által a leginkább érintett uniós tagállamokban és schengeni társult államokban benyújtott menedékjog iránti kérelmek Forrás: Eurostat 6.4. A menedékjog iránti kérelmek elfogadási aránya első fokon az uniós tagállamokban és schengeni társult államokban Állampolgár || Tagállam/Schengeni társult állam || Első fokú határozatok összesen || Első fokú kedvező határozatok || Elfogadási arány || 2009 || 2010 || 2011 || 2012 || 2009 || 2010 || 2011 || 2012 || 2009 || 2010 || 2011 || 2012 MNE || BE || 20 || 20 || 15 || 125 || 5 || 0 || 0 || 0 || 25.0 % || 0.0 % || 0.0 % || 0.0 % || 1.3 % MNE || DE || 80 || 110 || 90 || 355 || 5 || 0 || 0 || 5 || 6.3 % || 0.0 % || 0.0 % || 1.4 % MNE || FR || 55 || 50 || 75 || 395 || 0 || 0 || 0 || 5 || 0.0 % || 0.0 % || 0.0 % || 1.3 % MNE || LU || 5 || 0 || 35 || 195 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0.0 % || 0.0 % || 0.0 % || 0.0 % MNE || SE || 45 || 40 || 85 || 95 || 0 || 5 || 5 || 0 || 0.0 % || 12.5 % || 5.9 % || 0.0 % MNE || CH || 15 || 0 || 15 || 20 || 5 || 0 || 5 || 5 || 33.3 % || 0.0 % || 33.3 % || 25.0 % MK || BE || 180 || 390 || 905 || 625 || 0 || 25 || 15 || 15 || 0.0 % || 6.4 % || 1.7 % || 2.4 % || 0.7 % MK || DE || 75 || 2.480 || 1.740 || 6.240 || 5 || 5 || 5 || 10 || 6.7 % || 0.2 % || 0.3 % || 0.2 % MK || FR || 50 || 340 || 495 || 720 || 5 || 15 || 5 || 15 || 10.0 % || 4.4 % || 1.0 % || 2.1 % MK || LU || 0 || 0 || 180 || 230 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0.0 % || 0.0 % || 0.0 % || 0.0 % MK || SE || 45 || 630 || 720 || 430 || 0 || 5 || 0 || 0 || 0.0 % || 0.8 % || 0.0 % || 0.0 % MK || CH || 30 || 135 || 325 || 755 || 15 || 15 || 5 || 20 || 50.0 % || 11.1 % || 1.5 % || 2.6 % SRB || BE || 605 || 960 || 1.415 || 945 || 15 || 115 || 100 || 55 || 2.5 % || 12.0 % || 7.1 % || 5.8 % || 1.7 % SRB || DE || 675 || 4.830 || 6.105 || 13.095 || 15 || 30 || 25 || 25 || 2.2 % || 0.6 % || 0.4 % || 0.2 % SRB || FR || 620 || 630 || 380 || 810 || 30 || 45 || 25 || 155 || 4.8 % || 7.1 % || 6.6 % || 19.1 % SRB || LU || 10 || 85 || 440 || 530 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0.0 % || 0.0 % || 0.0 % || 0.0 % SRB || SE || 560 || 4.760 || 2.175 || 2.455 || 20 || 25 || 20 || 20 || 3.6 % || 0.5 % || 0.9 % || 0.8 % SRB || CH || 440 || 450 || 400 || 1.295 || 210 || 115 || 120 || 70 || 47.7 % || 25.6 % || 30.0 % || 5.4 % ALB || BE || 215 || 125 || 445 || 1.630 || 40 || 10 || 30 || 225 || 18.6 % || 8.0 % || 6.7 % || 13.8 % || 9.1 % ALB || DE || 60 || 35 || 65 || 115 || 5 || 5 || 15 || 15 || 8.3 % || 14.3 % || 23.1 % || 13.0 % ALB || FR || 315 || 435 || 465 || 680 || 15 || 15 || 40 || 40 || 4.8 % || 3.4 % || 8.6 % || 5.9 % ALB || LU || 30 || 5 || 15 || 130 || 10 || 0 || 0 || 0 || 33.3 % || 0.0 % || 0.0 % || 0.0 % ALB || SE || 105 || 65 || 185 || 985 || 10 || 5 || 20 || 45 || 9.5 % || 7.7 % || 10.8 % || 4.6 % ALB || CH || 10 || 5 || 25 || 35 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0.0 % || 0.0 % || 0.0 % || 0.0 % BiH || BE || 95 || 75 || 295 || 350 || 5 || 0 || 0 || 5 || 5.3 % || 0.0 % || 0.0 % || 1.4 % || 3.2 % BiH || DE || 205 || 340 || 350 || 2.030 || 15 || 10 || 15 || 25 || 7.3 % || 2.9 % || 4.3 % || 1.2 % BiH || FR || 240 || 370 || 110 || 710 || 15 || 25 || 15 || 100 || 6.3 % || 6.8 % || 13.6 % || 14.1 % BiH || LU || 30 || 25 || 20 || 195 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0.0 % || 0.0 % || 0.0 % || 0.0 % BiH || SE || 95 || 105 || 365 || 1,335 || 10 || 10 || 5 || 5 || 10.5 % || 9.5 % || 1.4 % || 0.4 % BiH || CH || 95 || 165 || 70 || 225 || 55 || 70 || 30 || 20 || 57.9 % || 42.4 % || 42.9 % || 8.9 % Nyugat-Balkán összesen || Összesen || 5.005 || 17.660 || 18.005 || 37.735 || 510 || 550 || 500 || 880 || 10.2 % || 3.1 % || 2.8 % || 2.3 % Forrás: Eurostat 6.5. Albánia állampolgárai által az EU tagállamaiban és a schengeni társult államokban benyújtott menedékjog iránti kérelmek Forrás: Eurostat 6.6. Bosznia-Hercegovina állampolgárai által az EU tagállamaiban és a schengeni társult államokban benyújtott menedékjog iránti kérelmek Forrás: Eurostat 6.7. Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság állampolgárai által az EU tagállamaiban és a schengeni társult államokban benyújtott menedékjog iránti kérelmek Forrás: Eurostat 6.8. Montenegró állampolgárai által az EU tagállamaiban és a schengeni társult államokban benyújtott menedékjog iránti kérelmek Forrás: Eurostat 6.9. Szerbia állampolgárai által az EU tagállamaiban és a schengeni társult államokban benyújtott menedékjog iránti kérelmek Forrás: Eurostat 6.10. Az Unió külső határának illegális átlépésekor (a zöldhatáron) feltartóztatott állampolgárok Forrás: Eurostat [1] A Tanács 2001. március 15-i 539/2001/EK rendelete a külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról (HL L 81., 2001.3.21., 1. o.). [2] A korábbi jelentések az alábbiak: SEC(2011) 695, SEC(2011) 1570, COM(2012) 472. [3] COM(2012) 472. * Ez a megnevezés nem érinti a jogállással kapcsolatos álláspontokat, továbbá összhangban van az 1244 (1999) ENSZ BT-határozattal és a Nemzetközi Bíróságnak a koszovói függetlenségi nyilatkozatról szóló véleményével. [4] 2013 első kilenc hónapjában a Frontex 16 940 nyugat-balkáni menedékjog iránti kérelmet számolt az öt legmagasabb számú kérelmet befogadó államban, amely 5,6%-kal volt alacsonyabb, mint 2012 első kilenc hónapjában. Németországban 2013 első három negyedévében 70 %-kal több kérelmet nyújtottak be, mint 2012 azonos időszakában, miközben csökkent a menedékjog iránt benyújtott kérelmek száma Svédországban, Svájcban, Belgiumban és Luxemburgban. [5] Az EU-ban és a schengeni társult államokban 2012-ben benyújtott összesen 360 880 menedékjog iránti kérelem közül 47 025-öt a vízummentességet élvező öt nyugat-balkáni ország állampolgárai nyújtották be. [6] Az elfogadási ráta a kedvező határozatok (a menekültstátuszra, kiegészítő védelmi státuszra vagy humanitárius jogállásra vonatkozóan) százalékos arányát jelzi az elsőfokú eljárások során hozott határozatok teljes számához képest. [7] Az albán állampolgárokra vonatkozó különösen magas számot valószínűleg befolyásolja a francia Conseil d’État 2012 márciusában hozott határozata, amely törölte Albániát a biztonságos származási országok jegyzékéről. [8] Némi eltérés fedezhető fel a Frontex jelentésében szereplő és az Eurostat által gyűjtött számadatok között. A megalapozatlan menedékkérelem és hazatelepülés közötti arányt a Frontex által jelentett havi adatok alapján számolják ki. [9] Az Eurostat szerint a vízummentességet élvező öt ország állampolgárai 2012 októberében 7 865 kérelmet nyújtottak be Németországban, Svédországban, Svájcban, Belgiumban és Luxemburgban. A FRONTEX szerint ez az öt tagállam és schengeni társult állam kicsit több mint 1 000 nyugat-balkáni állampolgárt telepített haza ebben a hónapban. [10] A zöld határon az illegális határátlépés észlelése (a határátkelőhelyek között) 26 244-ről 34 839-re emelkedett 2011 és 2012 között. [11] Az illegális határátlépés észlelése a határátkelőhelyeken 1 421-ről 2 387-re emelkedett 2011 és 2012 között. [12] Az albán belügyminisztérium által kibocsátott új rendelet értelmében az állampolgároknak, mielőtt kérelmezik a névváltoztatást Albániában, igazolást kell kérniük a határrendőrségtől, amely bizonyítja, hogy nem szerepelnek a schengeni térség beutazási tilalmi listáján; [13] Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság egy állampolgára panaszt emelt a szerb belügyminisztérium ellen, amelyben azt állította, hogy Szerbiába való belépését etnikai származáson alapuló megkülönböztetés alapján tiltották meg. Egy helyi bíróság azonban 2012-ben elutasította az ügyet. [14] A Német Szövetségi Alkotmánybíróság 1 BvL 10/10. ügyben 2012. július 18-án hozott ítélete. [15] Az albán menedékkérelmek hasonló hulláma volt tapasztalható 2011. október-novemberben Belgiumban, amely abból a híresztelésből fakadt, hogy sikerült megkapni a menedékjogot a gazdasági okból benyújtott menedékkérelmekre. Ez a hullám azonban gyorsan alábbhagyott. [16] COM(2011) 290.