Termékleírás nem kisebb jelentőségű módosításának jóváhagyására irányuló kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

(2022/C 252/10)

Ez a közzététel az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 51. cikke alapján jogot keletkeztet a módosítási kérelem elleni felszólalásra, amely a közzététel időpontjától számított három hónapon belül tehető meg.

AZ OLTALOM ALATT ÁLLÓ EREDETMEGJELÖLÉSEKHEZ/OLTALOM ALATT ÁLLÓ FÖLDRAJZI JELZÉSEKHEZ KAPCSOLÓDÓ TERMÉKLEÍRÁS NEM KISEBB JELENTŐSÉGŰ MÓDOSÍTÁSÁNAK JÓVÁHAGYÁSÁRA IRÁNYULÓ KÉRELEM

Az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének első albekezdése szerinti módosítás jóváhagyására irányuló kérelem

„Carne Barrosã”

EU-szám: PDO-PT-0239-AM01 – 2019.3.1.

OEM (X) OFJ ( )

1. Kérelmező csoportosulás és jogos érdek

Kérelmező csoportosulás

Jogos érdek

A CAPOLIB csoportosulás felelős a bejegyzés iránti alapkérelemért.

A csoportosulás neve CAPOLIB — Cooperative Agrícola de Boticas, CRL A csoportosulás jellege Egynél több személy Tagok Termelő(k) Cím: Avenida do Eiró no19 5460-320 Boticas Ország Portugália Telefon 00351276418170 E-mail: geral@capolib.pt

2. Tagállam vagy harmadik ország

Portugália

3. A termékleírás módosítással (módosításokkal) érintett rovata

☒ A termék elnevezése

☒ A termék leírása

☒ Földrajzi terület

☒ A származás igazolása

☒ Az előállítás módja

☒ Kapcsolat

☒ Címkézés

☒ Egyéb

4. A módosítás típusa

☐ Bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti, kisebb jelentőségűnek nem tekinthető módosítása

☒ Bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti, kisebb jelentőségűnek nem tekinthető oly módon történő módosítása, amelyre vonatkozóan nem tettek közzé egységes (vagy azzal egyenértékű) dokumentumot

5. Módosítás(ok)

A termék elnevezése

Módosítás

1. módosítás

Indok

Aktualizálásra kerül a termék leírásához használt kifejezés („Carne de Bovino Barrosão”), figyelembe véve a ténylegesen bejegyzett elnevezést („Carne Barrosã”).

Előző szöveg: „Carne de Bovino Barrosão”

Új szöveg: „Carne Barrosã”

A termék leírása

Módosítás

2. módosítás

Indok

A termék leírásában javításra kerül sor, amely egyetlen bekezdésbe foglalja a meglévő előírásokban elszórtan szereplő információkat. A „hűtött” szót el kell hagyni, mivel az a szándék, hogy a jövőben lehetővé váljon a fagyasztás. Aktualizálásra kerül az állattenyésztési nyilvántartásra való hivatkozás, mivel az jelenleg alapító nyilvántartás néven ismert. A termék leírásából el kell hagyni a kereskedelmi kiszerelés formáira való hivatkozásokat, mivel ebből a célból külön fejezet került beillesztésre.

Előző szöveg:

„A »Carne de Bovino Barrosão« kifejezés a BARROSÃ szarvasmarhafajta állattenyésztési nyilvántartásában vagy törzskönyvében bejegyzett apáktól és anyáktól született, a fajta állattenyésztési nyilvántartásában vagy törzskönyvében szereplő Barrosã fajtájú állatokból nyert hasított testeket vagy csomagolt és hűtött húsrészeket jelenti.”

„A »CARNE DE BOVINO BARROSÃO« eredetmegjelölés csak a jelen termékleírásban megállapított eljárásokkal összhangban előállított és tanúsított állatok húsán tüntethető fel.”

„A »CARNE DE BOVINO BARROSÃO« eredetmegjelölés csak a jelen termékleírás 3.4. pontjában meghatározott jogosult gazdaságokban, a jelen termékleírás 2.5. pontjában meghatározott földrajzi területen belül előállított és a jelen termékleírás 3.3. pontja szerinti állatazonosításra vonatkozó rendelkezéseknek megfelelő, a jelen termékleírás 4. és 5. pontjában rögzített feltételek szerint szállított, pihentetett és feldolgozott állatok húsán tüntethető fel.”

Új szöveg: „A »CARNE BARROSÃ« kifejezés olyan Barrosã fajtájú állatokból nyert húst jelent, amelyek szerepelnek a fajta alapító nyilvántartásában vagy törzskönyvében, és amelyek az e termékleírásnak megfelelően meghatározott földrajzi területen születtek és nevelkedtek.”

Módosítás

3. módosítás

Indok

A „vitela” („borjú”) korcsoport maximális súlyhatára a termék ellenőrzésének egyszerűsítése érdekében kerül törlésre annak szem előtt tartásával, hogy a 2007. június 11-i 700/2007/EK tanácsi rendelet szerint az állatok vágási súlya kevésbé tűnik lényegesnek a hús jellemzése szempontjából.

Előző szöveg:

„Borjú: [...] legalább 70 kg és legfeljebb 130 kg tömegű”.

Új szöveg:

„A VITELA kategória húsa […] legalább 70 kg tömegű állatokból származik”.

Módosítás

4. módosítás

Indok

A 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet VII. mellékletének megfelelően külön „vitelão” („éves”) korcsoportot hoznak létre (amely jelenleg a „novilho” („fiatal bika/üsző”) kategóriába tartozik).

Előző szöveg:

„Fiatal marha: a kilenc hónapos és hároméves közötti életkorú […] hímivarú vagy nőivarú állatból származó hús.”

„A »novilho« korcsoportú állatok hasított testének jellemzői a másik két korcsoporthoz meghatározott határértékeken belül változnak.”

Új szöveg:

„A »VITELÃO« kategória húsa a két ivar vágáskor 9–12 hónapos, legalább 130 kg tömegű állataiból származik. A hús színe rózsaszín és vörös között változik. A zsír színe fehér és piszkosfehér között változik. A hús ízjellemzői a »vitela« és a »novilho« kategória ízjellemzői közé esnek A »vitelão« húskategóriának megfelelő életkorban a fokozatos elválasztás során úgy módosul az állatok étrendje, hogy alapját a továbbiakban a legeltetés és a tömegtakarmányok, valamint a mezőgazdasági üzemből származó egyéb termékek, például gabonafélék képezik. Mivel az ezt a húskategóriát adó állatok éppen az anyjuktól való elválasztás szakaszában vannak, a hús íze a »vitela« húskategóriáétól némileg intenzívebb, kevésbé édes és jobban érződik rajta a zöldtakarmány. Ugyanakkor, a rágás kezdetén valamivel kevésbé lédús a hús, mivel az állatok étrendje miatt kisebb a víztartalma. A nyálelválasztás beindulásával azonban a valamivel sötétebb zsír a hús frissességének és lédússágának újfajta érzetét kelti, ennek eredményeként pedig a hús egyenlő mértékben lesz porhanyós és lédús. A »NOVILHO« kategória húsa a két ivar 12 hónapos és 3 éves közötti vágási életkorú, legalább 130 kg tömegű állataiból származik. A hús színe rózsaszín és sötétvörös között változik. A zsír színe fehér és piszkosfehér, illetve alkalmanként sárgás között változik. A hús ízjellemzői a »vitela« és a »vaca« kategória ízjellemzői közé esnek. Ez a hús az összetettebb és intenzívebb ízek túlsúlyát mutatja. Az izomrostok alacsonyabb víztartalma miatt a hús textúrája keményebb és kevésbé vizenyős, mint a »vitelão« kategória esetében. A zsír a »vitela« és a »vitelão« kategóriánál sötétebb és intenzívebb színű, alkalmanként enyhén sárgás. Ez az állatok étrendjében mérsékelt arányban található gabonafélékkel magyarázható, amelyek elősegítik az állatok növekedését és a hasított test zsírrétegének kialakulását.”

Lásd 3. módosítás indokolását

Módosítás

5. módosítás

Indok

A „vaca” („tehén”) korcsoportban a négyéves felső határt el kell hagyni, ami lehetővé teszi az új piaci preferenciáinak kielégítését ott, ahol növekszik az idősebb állatok húsa iránti kereslet. A címkézés mindig feltünteti a húskategóriát, amely ebben az esetben „tehén”. A hús érzékszervi jellemzői az évek során javulnak. Az előző termékleírásban ehhez a kategóriához a 4 éves korhatárt technikai indokolás nélkül határozták meg empirikus alapon, de azért is, mert nagyon alacsony volt az állományok új állatokkal való helyettesítésének aránya. Valójában a Barrosã fajtájú szarvasmarhák száma vészesen alacsony és kihalás közeli állapotot mutató volt. Ugyanezen okból kifolyólag a hasított testek állattenyésztési értéke és minősége az 1990-es években átlagosan nagyon alacsony volt.

Az állatok esetében – különösen a mesterséges megtermékenyítés alkalmazásának köszönhetően – elért javulások eredményeként az állatok állattenyésztési értéke és a hasított testek húsossága jelentősen javult. Ez azt jelenti, hogy az idősebb állatok húsának értéke most sokkal magasabb.

Ezek a tényezők sokkal nagyobb rotációhoz vezettek az állományokban, mivel rövidebb az átlagos produktív élettartam és sokkal gyakoribb a kiváló állapotban lévő hússal rendelkező állatok vágása.

Ezzel párhuzamosan a fogyasztók részéről is jelentős kereslet mutatkozott ezen állatok húsa iránt, mivel a hús érzékszervi jellemzői kiválóak és nagyra értékeltek. Ilyen körülmények között nem lenne értelme a „vaca” kategóriában forgalomba hozandó állatok életkorát 4 évre korlátozni. A háromévesnél idősebb, növekedésüket már befejezett és teljesen kifejlett szervrendszerekkel (idegrendszer, váz- és izomrendszer, bőr) rendelkező állatok húsa az életkortól függetlenül azonos jellemzőket mutat. Amint az fent már említésre került, ezek a húsok sötétebbek és sötétebb, sárgásabb zsírt tartalmaznak. Kevésbé lédúsak és porhanyósak, ám ízük és aromájuk erősebb és intenzívebb. Tekintettel a fent ismertetett étrendi és tenyésztési módszerekre, a (természetesen létező és az életkorral enyhén erősödő) változékonyság nem annyira jelentős, hogy a forgalmazók és a fogyasztók számára zavart okozó további fogyasztási kategóriák kialakítását indokolná, mivel piaci szempontból tökéletesen megalapozott az, hogy a „vaca” kategóriába tartozó húst 3 évnél idősebb állatokból nyerik.

Emellett javítani kell a „vaca” hús sajátos jellemzőinek leírását is, az egységes dokumentummal összhangban.

Előző szöveg: „Az előző pont vonatkozó albekezdésében meghatározott kategóriába tartozó, három és négyéves közötti életkorú, legalább 130 kg tömegű állatok hasított teste. A hús sötétvörös, a zsír piszkosfehér színű. A hús ugyan nem annyira porhanyós, de egyaránt lédús és ízletes.”

Új szöveg: „A »VACA« kategória húsa a két ivar 3 évesnél idősebb vágási életkorú, legalább 130 kg tömegű állataiból származik. A hús sötétvörös színű. A zsír piszkosfehér színű, és idősebb állatok esetében gyakran sárgás árnyalatú. A »novilho« húskategória jellemzői a »vaca« kategóriába tartozó hús esetében még hangsúlyosabbak. A hús valamivel kevésbé porhanyós és lédús, ám intenzív és hosszantartó füves íz jellemzi. Az izomrostokban található zsírnak köszönhetően a lédússág sokkal intenzívebben érződik a rágási fázis végén. A zsír intenzívebb és krémes ízű.”

Módosítás

6. módosítás

Indok

A húsossági osztályokra és a faggyússágra vonatkozó utalásokat el kell hagyni. E módosítás célja, hogy a hasított test elfogadási kritériumát összhangba hozza az új fogyasztói trendekkel és preferenciákkal, figyelembe véve az ilyen hús differenciált felhasználását és javítását lehetővé tevő, jelenleg rendelkezésre álló technológiai folyamatokat.

Előző szöveg:

„A hasított testek osztályozását az 1026/91/EGK rendeletben meghatározott közösségi osztályozási rendszer szerint végzik. A hasított testeket a 2.3. pontban meghatározott kategóriáknak megfelelően a következők szerint osztályozzák: – borjú: U, R, O és P kategória; – fiatal marha: S, E, U, R és O kategória; – tehén: E, U, R, O és P kategória.”

„A faggyússágot illetően a 4. kategóriába sorolt hasított testek tanúsítása csak azok darabolásakor lehetséges. Az 5. kategóriába sorolt hasított testek nem tartoznak ide.”

Új szöveg: (törölve)

Ez a tényező hozzájárul a jobb minőség biztosításához és erősíti a fogyasztói bizalmat.

A P kategória 5 gramm zsírtartalmú húsát csak hamburger, húsgombóc, darált hús, pástétom és hasonló termékek előállításához használják.

Ez viszont lehetővé teszi a természetes vagy feldolgozatlan formában értékesített hús szigorúbb kiválasztását.

Módosítás

7. módosítás

Indok

A húsrészek osztályozásának hivatkozását el kell hagyni, mivel ez általános információ, amely nem kapcsolódik a „CARNE BARROSÃ” egyedi jellemzőihez.

Előző szöveg: „Az összes fent említett kategória esetében a következő osztályozás kerül alkalmazásra a húsrészek tekintetében: – Extra: Karaj, hátszín; – 1. kategória: Felsál, rostélyos, fartő, hosszú felsál, comb, hosszúfartő, lapocka (nemes húsrészek); – 2. kategória: Egyéb lapockarészek, lapocka alja, szegy eleje; vastag lapocka, lapocka és tarja, lapocka lábszár körüli vége, elülső lábszár, hátsó lábszár; – 3. kategória: Szegy, stefánia, oldalas, farok.”

Új szöveg: (törölve)

Földrajzi terület

Módosítás

8. módosítás

Indok

Aktualizálásra kerül a földrajzi terület közigazgatási lehatárolása, magának a földrajzi területnek bármely módosítása nélkül. Tekintettel arra, hogy a terület nagy részét – amely ma (az 1998. szeptember 1-jei 93/98. sz. törvény elfogadásával 1998-ban létrehozott) Vizela települést jelenti – Guimarães és Felgueiras településtől elválasztották, a földrajzi területhez tartozó települések listája aktualizálásra került és jelenleg Vizela települést foglalja magában (Santa Eulália község kivételével, mivel azt elválasztották Lousada településtől, amely nem része a földrajzi területnek).

Előző szöveg: „A [...] földrajzi terület [...] Guimarães, [...] Felgueiras [...] településekre korlátozódik”

Új szöveg: „A [...] földrajzi terület [...] Guimarães, Vizela (Santa Eulália község kivételével), [...] Felgueiras [...] településekre korlátozódik”

A származás igazolása

Módosítás

9. módosítás

Indok

Tekintettel az állatok azonosítására vonatkozó jelenlegi szigorú követelményekre, az ellenőrzés lehetőségeire és a szarvasmarhatartó gazdaságokban bizonyítandó szükséges nyomonkövethetőségi garanciákra, nem indokolt fenntartani azt a követelményt, hogy minden termelési egységben csak a Barrosã fajtához tartozó állatok legyenek jelen. Ez a korlátozás ezért megszűnik, bár továbbra is fennáll az a követelmény, hogy a teljes állományt ellenőrizni kell.

Előző szöveg: „A Barrosã fajtájú szarvasmarhákon kívül más szarvasmarha nem tartható abban a termelési egységben, ahol nyilvántartásba vették őket.”

Új szöveg: (törölve)

Módosítás

10. módosítás

Indok

Tekintettel az állatjólétre vonatkozó jogszabályok szigorú jellegére, különösen a szállítás során és a vágás előtt kötelezően biztosítandó pihenőidőre, nem indokolt fenntartani azt a követelményt, hogy az állatokat a vágóhídra való megérkezésük napján kell levágni. Ennek megfelelően ezt a rendelkezést el kell hagyni annak érdekében, hogy biztosított legyen az állatjólét fenntartása, a vállalkozók pedig nagyobb szabadságot kapjanak a szállítási és vágási műveletek tervezésében.

Előző szöveg: „A tanúsításra jogosult állatokat ugyanazon a napon kell teljes és megszakítás nélküli sorrendben levágni.”

Új szöveg: „A tanúsításra alkalmas állatokat teljes és megszakítás nélküli sorrendben kell levágni.”

Módosítás

11. módosítás (4. A származás igazolása)

Indok

Az e szakaszban meghatározott követelményeket azzal a céllal vizsgálták felül, hogy kiiktassák azon rendelkezéseket, amelyek a hatályos jogszabályok fényében elavultak vagy feleslegesek, vagy amelyek a termékleírás helyett az ellenőrzési eljárások részét képezik. A hatósági ellenőrzésekre vonatkozó követelmények fényében aktualizálásra kerülnek a vállalkozók nyilvántartásba vételére vonatkozó rendelkezések.

Előző szöveg:

„A »CARNE DE BOVINO BARROSÃO« eredetmegjelölés használata azokra a termelőkre korlátozódik: a) akiket erre a célra kifejezetten felhatalmaz az eredetmegjelöléssel rendelkező szerv. b) akiknek gazdasága a földrajzi előállítási területen található. c) akik tiszteletben tartják az e termékleírásban szereplő valamennyi termelési szabályt. d) írásban vállalják, hogy »CARNE DE BOVINO BARROSÃO« név alatt nem értékesítenek más forrásból származó és/vagy egyéb jellemzőkkel rendelkező húst. e) elfogadják az ellenőrző és tanúsító szerv által megállapítandó ellenőrzési intézkedéseket.”

„Az állatokat a tanúsító szerv által akkreditált és az eredetmegjelölés használatára jogosult csoportosulás által engedélyezett konkrét vágóhidakon kell levágni [...]”

„A darabolást és csomagolást csak a tanúsító szerv által ellenőrzött és az eredetmegjelölés használatára jogosult csoportosulás által engedélyezett helyiségekben szabad végezni. A hasított testek és a belőlük kapott húsrészek csak e helyiségekben darabolhatók fel és küldhetők tanúsító védjegyekkel ellátva a piacra.”

Új szöveg:

„A »CARNE BARROSÃ« előállítási, vágási, darabolási, feldolgozási és csomagolási tevékenységében részt venni szándékozó vállalkozóknak írásban kell vállalniuk a jelen termékleírás rendelkezéseinek betartását.”

„A »CARNE BARROSÃ« előállítási, vágási, darabolási, feldolgozási és csomagolási tevékenységéinek meg kell felelniük a jelen termékleírás rendelkezéseinek és a vonatkozó ellenőrzési szabályok hatálya alá kell tartozniuk.”

„A vállalkozóknak biztosítaniuk kell, hogy a »CARNE BARROSÃ« egyedi nyomonkövethetősége az előállítás valamennyi szakaszában fennmaradjon, egészen a forgalombahozatalig.”

Módosítás

12. módosítás (4. A származás igazolása)

Indok

Az e szakaszban meghatározott követelményeket azzal a céllal vizsgálták felül, hogy kiiktassák azon rendelkezéseket, amelyek a hatályos jogszabályok fényében elavultak vagy feleslegesek, vagy amelyek a termékleírás helyett az ellenőrzési eljárások részét képezik. A hatósági ellenőrzésekre vonatkozó követelmények fényében aktualizálásra kerülnek a vállalkozók nyilvántartásba vételére vonatkozó rendelkezések.

Előző szöveg:

„Az eredetmegjelölés csak a Barrosã fajta állattenyésztési nyilvántartásában/törzskönyvében szereplő állatok húsán tüntethető fel. Csak a tanúsító szerv által születésük óta figyelemmel kísért állatok lehetnek jogosultak az eredetmegjelölés céljából történő tanúsításra. Az eredetmegjelölési nyilvántartásokba bejegyzett gazdasághoz tartozó valamennyi szarvasmarhafélét egyedileg kell azonosítani két füljelző – az egyik az állatazonosítási rendszer füljelzője, a másik pedig az állattenyésztési nyilvántartásnak/törzskönyvnek megfelelő füljelző – alkalmazásával. Az állatokat életük első három hónapjában kell megjelölni.”

„A termelési egységek csak akkor tüntethetők fel a gazdaság eredetmegjelölési nyilvántartásaiban, ha: [...] szarvasmarha-állományuk egészét feltüntetik; vállalják, hogy betartják az ezen előírásokban meghatározott kezelési, tenyésztési és egészségügyi szabályokat, valamint az elfogadásra kerülő bármely más szabályt; önkéntesen kérelmezik a termelői csoportosulástól e státusz megszerzését.”

„Csak a gazdaságok tenyésztői társulások által vezetett nyilvántartásában szereplő és az ezzel egyidejűleg a fent meghatározott összes feltététel teljesítését vállaló gazdaságok állíthatnak elő az eredetmegjelölés feltüntetésére jogosult állatokat.”

„Minden gazdaságnak a következő rekordokkal kell rendelkeznie: az állat származását jelző azonosító okmány és minden állat egészségügyi dokumentációja; istállónyilvántartás, amelyben fel kell tüntetni különösen a jelen lévő állatok listáját kategóriánként bontva vagy az adott azonosító füljelző számával együtt, továbbá a különböző egészségügyi beavatkozások, beszerzések, értékesítések, elhullások és pótlások dátumát.”

Új szöveg:

„A »CARNE BARROSÃ« előállítását csak azon termelési egységek végezhetik, amelyek a földrajzi területen találhatók és amelyek szarvasmarha-állományait figyelemmel kísérik. A »CARNE BARROSÃ« csak a születésük óta figyelemmel kísért állatokból állítható elő.”

„Minden gazdaságnak nyilvántartást kell vezetnie, amely lehetővé teszi a gazdaságban lévő összes állat azonosítását, továbbá füljelzőik és (adott esetben) elektronikus azonosítóik, életkoruk, ivaruk és kórtörténetük meghatározását.”

Módosítás

13. módosítás (4. A származás igazolása)

Indok

Az e szakaszban meghatározott követelményeket azzal a céllal vizsgálták felül, hogy kiiktassák azon rendelkezéseket, amelyek a hatályos jogszabályok fényében elavultak vagy feleslegesek, vagy amelyek a termékleírás helyett az ellenőrzési eljárások részét képezik. A hatósági ellenőrzésekre vonatkozó követelmények fényében aktualizálásra kerülnek a vállalkozók nyilvántartásba vételére vonatkozó rendelkezések.

Előző szöveg:

„A következő rekordoknak minden vágóhídon rendelkezésre kell állniuk: az állatok vágási számai és annak módja, hogy ezek miként felelnek meg az azonosító füljelzők számának.”

„[...] a vágási menetrendet előre el kell készíteni, hogy garantálható legyen a tanúsító szerv jelenléte. Az eredetmegjelölési nyilvántartásban szereplő vágóhidak karámjaiban a regisztrált állatokat teljesen elkülönítve kell tartani a nem regisztrált állatoktól a vágás előtti pihenőidő során. [...] Csak eredetmegjelölési tanúsítással ellátott hasított testek, hasított féltestek és hasított negyedtestek küldhetők a daraboló és elosztó helyiségekbe, valamint a regisztrált értékesítési helyekre. A tanúsító szerv által kijelölt ügynök köteles minden vágóhídra elutazni, hogy figyelemmel kísérje a vágási műveleteket és elvégezze az ebben és a tanúsító szerv által szükségesnek tartott bármely más termékleírásban ismertetett ellenőrzéseket.”

„Minden daraboló és csomagoló helyiségben vezetni kell a termékek fogadására és feladására vonatkozó rekordokat, valamint a fogadott és a kiadott tanúsító védjegyek közötti megfeleltetésre vonatkozó rekordokat.”

Új szöveg:

„Minden vágóhíd köteles rekordokat vezetni az állatok vágási számairól és annak módjáról, hogy ezek miként felelnek meg az azonosító füljelzők számának.”

„Minden daraboló és csomagoló helyiségben vezetni kell a »CARNE BARROSÃ« fogadására és feladására vonatkozó rekordokat.”

„A vágóhídra történő szállítás során, a pihenőhelyeken és a vágóhídi karámokban az állatokat elkülönítve kell tartani a tanúsításra nem jogosult állatoktól.”

Módosítás

14. módosítás (4. A származás igazolása)

Indok

Az e szakaszban meghatározott követelményeket azzal a céllal vizsgálták felül, hogy kiiktassák azon rendelkezéseket, amelyek a hatályos jogszabályok fényében elavultak vagy feleslegesek, vagy amelyek a termékleírás helyett az ellenőrzési eljárások részét képezik. A hatósági ellenőrzésekre vonatkozó követelmények fényében aktualizálásra kerülnek a vállalkozók nyilvántartásba vételére vonatkozó rendelkezések.

Előző szöveg:

„Minden értékesítési helyen naponta aktualizált rekordokat kell vezetni a következőkről: a tanúsított hús érkezése és indulása; a birtokolt és a fogyasztók részére kiadott tanúsító védjegyek.”

„A tanúsító szerv telephelyén a következő nyilvántartásokat és dokumentumokat kell vezetni: a gazdaságok nyilvántartása; annak igazolása, hogy a termelő tagja az eredetmegjelölési rendszernek; a vágóhidak nyilvántartása; a daraboló és csomagoló helyiségek nyilvántartása; az értékesítési helyek nyilvántartása; a kiadott tanúsító védjegyek listája (feltüntetve a kiadás dátumát, a tanúsító védjegy számát és a védjegyet megkapó szervet); a kiadott elősorszámozott szállítókönyv szállítmányrekordjai (amelyek alapján újból össze kell tudni állítani a hasított testet), beleértve a feladott rakományok és a kiadott tanúsító védjegyek közötti megfeleltetés rekordjait, amelyek a vágóhídról a daraboló és csomagoló helyiségekig vagy a hentesig vezető úton kísérik és azonosítják a hasított testeket, hasított féltesteket és hasított negyedtesteket. Minden hónapban elvégzik az e könyvekben vezetett rekordok központosítását; a tanúsító szerv által meghatalmazott ügynök által havonta megküldött vágási listák (feltüntetve az állatok azonosító számait és a vonatkozó vágóhídi rendelésszámokat); az egyes szervek által a termelési ágazatban használt tanúsító védjegyek közötti megfeleltetés; minden vágóhíd esetében a tenyésztők kódja és neve, valamint a levágott állatok származási gazdaságainak címe és száma.”

„Minden nyilvános értékesítési helyet (hentesüzlet, butik, szupermarket vagy étterem) a tanúsító szervnek kell ellenőriznie és az eredetmegjelölés használatára jogosult csoportosulásnak kell engedélyeznie. Csak azon értékesítési helyekre adható engedély, amelyek egészségügyi és higiéniai feltételei összhangban vannak a hatályos jogszabályokkal. Kiskereskedelmi forgalomban értékesített és nem csomagolt hús esetén a húst elkülönítve kell kiállítani és/vagy bizonyos napokon kizárólagosan értékesíteni. A tanúsító szervnek minden esetben garantálnia kell a darabolt részek és/vagy adagok azonosítását és eredetét, és törekednie kell a fogyasztók körében felmerülő félreértések elkerülésére. Az értékesítés helyén a csomagoláson elhelyezett »eredetmegjelölés« címkén szereplő adatokkal megegyező információkat tartalmazó szórólapokat kell a fogyasztó rendelkezésére bocsátani. Az értékesítést engedélyező »azonosító táblát« minden értékesítési helyen a fogyasztók számára jól látható módon kell elhelyezni. A táblát el kell távolítani, ha a létesítmény értékesítési engedélyét visszavonják.”

Új szöveg: (törölve)

Az előállítás módja

Módosítás

15. módosítás

Indok

Kisebb módosítás történik a takarmánygazdálkodást leíró szövegen annak érdekében, hogy az jobban igazodjon a fiatal állatok kezeléséhez. A hagyományos rendszer arra épül, hogy a kifejlett állatokat kedvezőtlen időjárás kivételével nap mint nap legeltetik. A kifejlett állatok a 12 hónaposnál idősebb állatok, azaz a fiatal bika és a tehén kategóriába sorolt állatok, amelyek hegyvidéki térségek műveletlen területein legelnek.

A fiatal állatok azonban a gazdaságban maradva várják, hogy a legelésből visszatért anyjuk tejét szophassák. Ezen elkülönítés oka az, hogy a fiatal állatok nehezen tudják a szabadban kezelni a tél viszontagságait és a hosszú napi mozgás során kísérni a kifejlett állatok állományait a lápokon és közlegelőkön, amelyek közül sok dombos és egyenetlen terepen helyezkedik el és nehezen megközelíthető. Megjegyzendő, hogy az állatok naponta több kilométert is megtehetnek a gazdaság és a legelők, illetve közlegelők között. Ha ezekre az utakra elkísérnék szüleiket a fiatal állatok, akkor húsminőségük jelentősen romlana, különösen a jellegzetes és nagyra értékelt porhanyósság tekintetében.

Előző szöveg: „Az állatokat csak bizonyos téli napokon tartják állandóan istállóban, amikor a rossz időjárás megakadályozza a legeltetésüket.”

Új szöveg: „A felnőtt állatokat csak bizonyos téli napokon tartják állandóan istállóban, amikor a rossz időjárás megakadályozza a legeltetésüket.”

Módosítás

16. módosítás

Indok

A tenyésztésre vonatkozó szövegrészt el kell hagyni, mivel jelenleg az ideális időpont meghatározásának legfontosabb kritériuma nem az életkor, hanem a súly és a testi fejlettség. Ráadásul ez a szöveg a szokásos gyakorlat leírására szorítkozik, és a meg nem felelés semmilyen következménnyel nem jár az anyából vagy a fiatal állatokból nyert hús tanúsítására.

Előző szöveg: „A fiatal üszőkre először 18–24 hónapos korukban érvényes.”

Új szöveg: (törölve)

Módosítás

17. módosítás

Indok

A használatukra vonatkozó tilalom kiterjesztése érdekében el kell hagyni azon termékek tájékoztató jellegű listáját, amelyek befolyásolhatják az állatok normális növekedési ütemét.

Előző szöveg: „Semmilyen körülmények között nem engedélyezett az állatok normális növekedési ütemének befolyásolására képes termékek, pl. a kereskedelmi forgalomban kapható koncentrátumok, hormonok, antibiotikumok és szulfamidok használata.”

Új szöveg: „Semmilyen körülmények között nem engedélyezett az állatok normális növekedési ütemének befolyásolására képes termékek használata.”

Módosítás

18. módosítás

Indok

Az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek és az azt módosító 664/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet rendelkezéseinek megfelelően, különösen az éghajlatváltozásból és a régió mezőgazdasági tevékenységének hanyatlásából eredő takarmányhiány esetén szükségessé válhat a földrajzi területen kívülről származó takarmány biztosítása, amennyiben a Carne Barrosã jellemzői változatlanok maradnak.

Ez a módosítás lehetővé teszi a valamilyen egyéb minőségrendszer (például ökológiai termelés) vagy tanúsítási rendszer előírásainak megfelelő takarmány földrajzi területén jelentkező hiányok kezelését is.

Előző szöveg: (nincs)

Új szöveg: „Takarmányhiány esetén a földrajzi területen kívülről származó takarmány használható, amennyiben ez éves szinten nem haladja meg a szárazanyag 50 %-át, továbbá amennyiben az ilyen állatokból nyert hús megőrzi a jelen termékleírásban előírt jellemzőket.”„E takarmány felhasználását oly módon kell bejelenteni az ellenőrző szervezet felé, amely lehetővé teszi a felhasznált vagy felhasználásra szánt forrás, jellemzők és mennyiségek ellenőrzését.”

Módosítás

19. módosítás

Indok

A fagyasztás korlátozások nélkül engedélyezendő. Először is, a hús fagyasztása bevált tartósítási folyamat, a hús helyes fagyasztása és kiolvasztása pedig semmilyen érzékelhető módon nem rontja a hús minőségét. Másodszor, e tartósítási folyamat alapvető fontosságú a „CARNE BARROSÃ” olyan piacokra történő értékesítése szempontjából, amelyekre korlátozott eltarthatósága miatt lehetetlen friss húst küldeni. Végül, a jelenlegi fogyasztási szokásokra való reagálás szükségessége azt jelenti, hogy a fogyasztók számára létfontosságú a fagyasztással tartósított „CARNE BARROSÃ” elérhetősége.

Előző szöveg: „A hasított testek, az ízületek vagy azok részeinek fagyasztása a feldolgozás bármely szakaszában kifejezetten tilos, kivéve a tanúsító intézet által meghatározott helyzeteket.”

Új szöveg: (törölve)

Módosítás

20. módosítás

Indok

Tekintettel az ágazatra alkalmazandó jogszabályok fejlődésére, bizonyos rendelkezések szükségtelenné, elavulttá, feleslegessé vagy e jogszabályokkal összeegyeztethetetlenné váltak és ezért elhagyandók.

Előző szöveg:

„Egészségügy. A tenyésztőknek követniük kell a hatósági szolgálatok által a hatályos jogszabályoknak megfelelően meghatározott egészségvédelmi tervet és lehetővé kell tenniük a szükségesnek ítélt összes kezelés és/vagy vakcinázás elvégzését. Valamennyi állategészségügyi kezelést állatorvosnak kell előírnia, és ezt fel kell tüntetni az állat egészségügyi dokumentációjában. A vágás során be kell tartani az állatorvos által meghatározott minimális biztonsági intervallumot.”

„»A vágás előtti szállítás és pihenés feltételei. Az állatokat semmilyen körülmények között nem szabad túlterhelni. A gazdaság és a legközelebbi engedélyezett vágóhíd közötti útvonalnak a lehető legrövidebbnek kell lennie. A berakodást, kirakodást és a más útvonalra történő átszállítást nyugodtan kell végezni, és minden vágóhídnak rendelkeznie kell az állatokat érő traumák elkerüléséhez szükséges erőforrásokkal. Az állatokat minden várakozási területen külön ’boxokban’ kell tartani.«»E területeken szalma almot és szükség szerinti mennyiségű vizet kell az állatok számára biztosítani.«”

„Vágási feltételek. Csak a vágásra vonatkozó hatályos jogszabályokban megállapított szabályoknak megfelelő állatokat lehet levágni. [...] A vágóhidaknak biztosítaniuk kell a megfelelő műszaki és egészségügyi feltételeket, különösen a tárolás, a tisztaság és a higiénia, a vágásért és a hasított test előkészítéséért felelős személyzet technikai képzése és a hideg állapot tekintetében (mind a hasított testekből származó hús érlelése, mind azok tárolása tekintetében).”

„A daraboló és csomagoló helyiségeknek meg kell felelniük a hatályos jogszabályokban foglalt egészségügyi és higiéniai követelményeknek.”

Új szöveg: (törölve)

Kapcsolat

Módosítás

21. módosítás (szöveg)

Indok

Minden szükségtelen szöveget, szabályozási tartalom nélküli szöveget vagy az eredetmegjelölések jelenlegi uniós szabályainak fényében felesleges szöveget el kell hagyni.

Előző szöveg:

„A Barrosã fajtához tartozó szarvasmarhák nevelését Portugália északi részének néhány meglehetősen elmaradott régiójában, nevezetesen Barrosóban és Entre Douro e Minho hegyvidéki részein végzik. Ezek a területek megfelelnek az Európai Közösségek Bizottságának »A vidéki társadalom jövője« című, 1988. július 29-i közleményében meghatározott második és harmadik standard fejlesztési probléma leírásának: természeti, infrastrukturális és strukturális hátrányokkal küzdő, általában nehezen elérhető és az őshonos lakosság földelhagyása miatt elnéptelenedő területek.”

„Az ilyen típusú mezőgazdasági régiókban jellemző termelési rendszerek a családi önellátásra irányulnak. Ebben az összefüggésben a Barrosão szarvasmarhának alapvető jelentősége van mind e rendszerek terjedése, mind a kisüzemek »családi« gazdálkodása szempontjából.”

Új szöveg: „A »CARNE BARROSÃ« földrajzi területe Észak-Portugália egyes részein (a Barroso régióban, illetve Entre Douro e Minho megye hegyvidéki területein) található, ahol a természeti, infrastrukturális és strukturális feltételek főként családi önellátásra irányuló termelési rendszereket eredményeztek. A Barrosão szarvasmarhának alapvető jelentősége van mind e rendszerek terjedése, mind a kisüzemek háztáji gazdálkodása szempontjából.”

Módosítás

22. módosítás (szöveg)

Indok

Előző szöveg:

„E helyzetekben a vidékfejlesztési stratégiákat kiváló minőségű külterjes mezőgazdaságra kell alapozni azzal a céllal, hogy a mezőgazdasági tevékenységből nem elegendő jövedelmet szerzők segítséget kapjanak, valamint hogy kiaknázható legyen az endogén regionális potenciál, védve a környezetet és a régió kulturális örökségét. Ezeket a termelési rendszereket az jellemzi, hogy a rendelkezésre álló természeti erőforrások kiaknázásán alapulnak, és rendkívül érzékenyek a stabil jövedelmet garantáló piaci mechanizmusok alkalmazási keretének hiányából és az e területeken élő mezőgazdasági termelők életkörülményeinek javítását garantáló célzott fejlesztési eljárás hiányából eredő nehézségekre. A fentiekre tekintettel a Barrosã fajtájú szarvasmarhák húsának előmozdítása és értékének növelése az említett célkitűzések elérésének alapvető és hatékony módja.”

„»E termékleírást kellően széles körben terjesztik annak érdekében, hogy minden érdekelt fél – a termelők és a kereskedelmi szervezetek egyaránt – tudomást szerezzen az itt megállapított szabályoknak való megfelelés kötelező jellegéről és képes legyen a ’Carne de Bovino Barrosão’ eredetmegjelöléssel ellátott hús előállítására vagy értékesítésére.«»Az is biztosítva lesz, hogy a fogyasztók tájékoztatást kapjanak a termék jellemzőiről és a jogorvoslathoz való jogukról.«”

Új szöveg: (törölve)

Címkézés

Módosítás

23. módosítás

Indok

A címkézésre vonatkozó különös szabályok egyszerűsödtek, a jelenlegi jogszabályok – különösen a 2011. október 25-i 1169/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet – fényében felesleges vagy szükségtelen rendelkezéseket pedig el kell hagyni. E módosítás célja, hogy nagyobb szabadságot biztosítson a vállalkozók számára a termék piachoz való igazítása során.

Előző szöveg:

„A termelői csoportnak az eredetmegjelölés grafikus ábrájaként el kell fogadnia és nyilvántartásba kell vennie egy emblémát, és erről tájékoztatnia kell az illetékes hatóságokat. Ennek az emblémának kell megjelennie a vágóhidak által feladott hasított testekre, hasított féltestekre és hasított negyedtestekre ráütött pecséteken és bélyegzőkön, illetve a daraboló és csomagoló helyiségekből feladott húsrészek és/vagy darabok csomagolásán elhelyezett címkéken. A csomagolt hús feladásakor a daraboló és csomagoló helyiségekben a terméket azonosító címkét kell elhelyezni a csomagoláson. Ezt a címkét nem szabad újra felhasználni, és az átlátszó csomagolásra kell helyezni.”

„A megfelelő azonosító címkét, amelynek tervezetét az I. MELLÉKLET tartalmazza, a tanúsított hús minden adagján el kell helyezni.”

„A húsrészeket vagy adagokat csomagolni kell, majd az eredetmegjelölést és a tanúsító szervet azonosító címkéket megfelelően el kell helyezni a csomagoláson. Kiskereskedelmi értékesítés esetén a húst külön kell értékesíteni, lehetőség szerint az eredetmegjelölést azonosító bélyegzővel megfelelően azonosítva. Az eredetmegjelölést azonosító bélyegzőt az egészben értékesített hasított testekre, hasított féltestekre és hasított negyedtestekre kell ráütni.”

Új szöveg: „A kiszerelés formájától függetlenül a »CARNE BARROSÃ« esetében: – fel kell tüntetni a következő szövegek egyikét: »CARNE BARROSÃ – DENOMINAÇÃO DE ORIGEM PROTEGIDA« vagy »CARNE BARROSÃ DOP«; – az ellenőrző szervezetet egyértelműen meg kell határozni.”

Egyéb

Módosítás

24. módosítás (kiszerelés)

Indok

Megtörtént az engedélyezett kiszerelési formák – amelyeket a termékleírás különböző pontjai említenek – pontosítása és meghatározása, hogy könnyebben hozzáigazíthatók legyenek az új technológiai megoldásokhoz és ily módon lépést tarthassanak a fogyasztói preferenciák alakulásával.

Előző szöveg (kivonatok): „[...] hasított testek, hasított féltestek és azok negyedei [...]”; „húsrészek vagy azok adagjai [...]”

Új szöveg:

„A »CARNE BARROSÃ« értékesítési kiszerelései hasított testek, hasított féltestek vagy hasított negyedtestek, illetve húsrészek vagy csomagolt (szeletelt, darabolt, csíkozott, kockázott, darált stb.) adagok lehetnek.”

Módosítás

25. módosítás (ellenőrzés)

Indok

Aktualizálásra került az ellenőrző szervezetre vonatkozó információ. Mivel ez az információ – amelynek a hatósági ellenőrzések keretében az e területre vonatkozó jelenlegi keretszabályok miatt nincs szabályozási tartalma – gyorsan elavul, helyénvalóbb utalni arra a helyre, ahol az ellenőrző szervezet neve és címe megtalálható, mivel ezáltal lehetővé válik az 1151/2012/EU rendelet 7. cikkében foglalt feltételeknek való megfelelés, az ellenőrzési struktúrára vonatkozó információ naprakészen tartása mellett.

Előző szöveg:

„A »Carne de Bovino Barrosão« eredetmegjelölés bejegyzését a Cooperativa Agrícola de Boticas részéről kell kérelmezni. Az eredetmegjelölés használatára jogosult szerv feladata, hogy azt a hasított testen és a csomagoláson elhelyezze. A tanúsítási díjat az eredetmegjelöléssel rendelkező szervezet az illetékes testületnek, a tanúsító szervnek fizeti meg.”

„A »Carne de Bovino Barrosão« eredetmegjelöléssel ellátott hús ellenőrző és tanúsító szerve a »Norte e Qualidade – Instituto de Certificação de Produtos Agro-alimentares« (Észak és minőség – Agrár-élelmiszeripari termékeket tanúsító intézet).”

Új szöveg: „A 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 37. cikkének (3) bekezdésével összhangban a termékleírásnak való megfelelést az ellenőrző szervezet ellenőrzi, amelynek neve és címe nyilvánosan hozzáférhető az Európai Bizottság adatbázisában.”

Módosítás

26. módosítás (ellenőrzés)

Indok

Elhagyásra kerülnek egyes ellenőrzési rendelkezések, amelyek a jelenlegi jogszabályokhoz képest elavultak vagy feleslegesek, vagy amelyeknek a termékleírás helyett a nyomonkövetési eljárások részét kell képezniük.

Előző szöveg:

„A tanúsító intézetnek tanúsító védjegyeket kell kiadnia. A tanúsító védjegyet olyan dokumentumnak kell kísérnie, amelyet a tanúsító szerv által erre felhatalmazott tisztviselő tölt ki, amint az útvonal ismertté válik.”

„Minden egyes tanúsító védjegyet a következő információkat tartalmazó dokumentumhoz kell társítani: a védjegy száma, az állat származási gazdaságának kódja, a vágóhíd azonosítása, a hasított test vágóhídon belüli rendelésszáma, a hasított test súlya és a vágás dátuma, a daraboló és csomagoló helyiség azonosítása, a hasított testek, hasított féltestek és hasított negyedtestek vagy azok húsrészeinek rendelésszáma a daraboló és csomagoló helyiségben, a csomagolt vagy kiskereskedelmi forgalomban értékesített húsrészek átvevőinek és a tanúsító tisztviselő kiléte, a tanúsító védjegy kiállítási dátuma, valamint a termék átvételi és feladási dátuma a termelési lánc minden eleménél.”

„A daraboló helyiségekben feladott húsrészekre és azok adagjaira vonatkozó tanúsító védjegyeket kísérő dokumentumokon fel kell tüntetni a szóban forgó húsrészek eredetét.”

„Általános szabályként valamennyi ellenőrzési mechanizmust úgy kell kialakítani, hogy a termelési lánc minden szakaszában könnyen megállapítható legyen a termék eredete, és így könnyen elérhető legyen a termelési lánc minden upstream eleme.”

„A tanúsító intézet a termelési folyamat bármely szakaszában – a jelen termékleírás rendelkezései és az intézet által meghatározottak szerint – visszaminősítheti az állatokat, húsrészeket és azok adagjait.”

„Minden gazdaságban a szükségesnek tartott számú látogatást kell tenni. A látogatás időpontját a tanúsító intézetnek kell meghatároznia, és a látogatásokat előzetes értesítés nélkül kell lebonyolítani. A látogatásokat a tartási rendszerek működéséhez kell igazítani.”

„Minden látogatás során a tanúsító intézet nevében eljáró tisztviselőnek minden állat azonosító lapján fel kell jegyeznie az elvégzett megfigyeléseket, kiemelve a jelen termékleírásban és az intézet által megállapított rendelkezések esetleges megsértését.”

„A tanúsító intézet által végzett ellenőrzéseknek ki kell terjedniük különösen az állatok takarmányozására és azonosítására, valamint az intézet által érdekesnek tartott egyéb szempontokra. Ürülékből, vizeletből és vérből végzett mintavétellel évente az állatokat – és különösen azok takarmányát – is ellenőrizni kell.”

„A »Carne de Bovino Barrosão« eredetmegjelölés használatára jogosult állatok vágását a tanúsító intézet képviselőjének kell felügyelnie, akinek minden egyes állat esetében ellenőriznie kell az állatok azonosítását (az azonosító füljelzők meglétét), a hasított testek osztályozását, azonosítását és jelölését, a tanúsító védjegyben szereplő információk pontosságát, a vágási szám és az azonosító szám közötti megfelelést, a hasított testek kezelésének és az alkalmazott technológiának a tanúsító intézet által megállapított szabályoknak való megfelelését, valamint az esetleges visszaminősítések okait.”

„A vágás nyomon követéséért felelős tisztviselő feladata továbbá, hogy minden hónapban kiadja a tanúsító intézet által rendelkezésre bocsátott (az egyes meghatalmazott ügynököknek kiosztott hasított testek húsrészeinek vagy darabjainak elszámolására használt) elősorszámozott szállítókönyveket.”

„Emellett a vágóhídon különösen a következő paramétereket kell ellenőrizni: a vágási feltételekre vonatkozó belső szabályok betartása, a vágás technikai és egészségügyi feltételeire vonatkozó jogszabályi rendelkezéseknek való megfelelés, valamint minden egyéb olyan szabály tiszteletben tartása, amelyet a tanúsító intézet végre kíván hajtani.”

„A daraboló és csomagoló helyiségekből teljes húsrészek vagy azok adagjai is feladhatók. Csak a bélyegzővel azonosított vagy megfelelően csomagolt és címkézett húsrészek adhatók fel. Ezek részeinek feladásakor a terméket is megfelelően kell csomagolni és címkézni.”

„A daraboló és csomagoló helyiségeket a tanúsító szerv által meghatározott időközönként tett látogatások formájában kell ellenőrizni. Az ellenőrzéseket különösen az egészségügyi és higiéniai feltételek, a jelen lévő hús azonosításának (az átvett és feladásra szánt húsrészek és/vagy azok adagjainak azonosítása és származási helye a fogyasztók megtévesztésének elkerülése érdekében) és a tanúsító intézet által megállapított darabolási szabályoknak való megfelelés vizsgálatával kell végezni.”

„Az ellenőrzések feladata az esetleges csalások feltárása a fogyasztót célzó termékkiszerelés terén. A tanúsító intézetnek garantálnia kell a húsrészek és azok adagjainak azonosításához megállapított feltételek betartását és biztosítania kell a fogyasztók megtévesztésének elkerülését.”

„A szerződéses feltételek betartását a tanúsító intézetnek az értékesítési pontokon tett látogatások során, az intézet által meghatározott időközönként kell ellenőriznie. Az ellenőrzéseket különösen az e szervek által vezetett kötelező rekordok vizsgálata, e rekordok és a birtokolt tanúsító védjegyek összevetése, az érlelési időszakok ellenőrzése és a hűtőházban tárolt hasított testek szemléje útján kell végezni.”

„A (csomagolt vagy egyéb) hús minden értékesítési helyét helyesen kell azonosítani.”

Új szöveg: (törölve)

Módosítás

27. módosítás (szankciók)

Indok

A jogsértésekre és szankciókra vonatkozó rendelkezéseket el kell hagyni, tekintettel a hatósági ellenőrzések részeként e téren megállapított rendelkezésekre.

Előző szöveg:

„Az eredetmegjelölés nyilvántartásaiban szereplő személyek által elkövetett jogsértéseket a vonatkozó szankció tekintetében az alábbiak szerint kell osztályozni: a) szabálysértések; b) a termelési szabályokban a termeléssel és az elkészítéssel kapcsolatban rögzített szabályok megsértése; c) az eredetmegjelölés nem megfelelő használatából eredő jogsértések, vagy olyan cselekmények, amelyek hátrányosak vagy rossz fényt vethetnek az eredetmegjelölésre.”

„Szabálysértésnek minősül mindaz, ami vélemények, nyilatkozatok, könyvek vagy egyéb dokumentumok készítése során pontatlanságból, kihagyásból vagy meghamisításból, valamint az e rendeletben meghatározott határidők be nem tartásából ered. Az eredetmegjelölés használatára jogosult szerv és/vagy a tanúsító szerv valamennyi határozatának figyelmen kívül hagyása szintén szabálysértésnek minősül. Az ilyen szabálysértések az áru értékének vagy az élő állatok alapértékének 1–10 %-a közötti összegű bírsággal büntetendők. Kisebb jelentőségű szabálysértés esetén az ügyet megrovással rendezik.”

„A termeléssel és gyártással kapcsolatos termelési előírásokra vonatkozó rendelkezések megsértése minden olyan jogsértés, amely a tartási rendszereket, a nem engedélyezett étrend-kiegészítők használatát, az elválasztási és vágási életkor be nem tartását, az állatok kezelését és a hasított test vágóhídi manipulációját, valamint a hasított test daraboló és csomagoló helyiségben történő darabolását érinti. Az eredetmegjelölés használatára jogosult szerv és/vagy a Bizottság e tárgyban hozott határozatainak figyelmen kívül hagyása szintén ilyen típusú jogsértésnek minősül. Az ilyen szabálysértések az áru értékének vagy az élő állatok alapértékének 2–0 %-a közötti összegű bírsággal büntetendők. A szankciót az eredetmegjelölés használatára vonatkozó jognak az állatok származási helye szerinti gazdaságok általi elvesztése kíséri, amennyiben az eset állatokat érint.”

„Az eredetmegjelölés helytelen használatából eredő jogsértések, vagy az eredetmegjelölést illetően kár vagy presztízsvesztés okozására képes cselekmények a következők: 1. E termelési előírások 10. szakaszának »A vágóhidak ellenőrzése« és »A daraboló és csomagoló helyiségek ellenőrzése« címe alatt megállapított rendelkezések megsértése. 2. Az eredetmegjelöléshez kapcsolódó dokumentumok, jelzések, pecsétek, bélyegzők, címkék vagy egyéb azonosító elemek nem megfelelő kezelése és meghamisítása. 3. A húsnak az említett jellemzők nélküli feladása az értékesítési helyekre. 4. »A daraboló és csomagoló helyiségek ellenőrzése« cím alatt meghatározott rendelkezéseknek meg nem felelő húsrészek és azok adagjainak feladása a daraboló és csomagoló helyiségekből. 5. E rendeletek rendelkezéseinek, kiegészítő rendelkezéseinek, valamint a Bizottság e pontban említett ügyekben hozott határozatainak be nem tartása.”

„Az ilyen szabálysértések az áruk vagy élő állatok értéke és ezen összeg kétszerese közötti összegű bírságokkal büntetendők. A szankció az eredetmegjelölés használatára vonatkozó jog elvesztésével jár együtt.”

„A jelen termelési előírásoknak a tanúsító intézet tudomására jutó jogsértésről haladéktalanul, tértivevényes ajánlott levélben kell értesíteni a szóban forgó vállalkozást. Minden értesítés további ellenőrzést von maga után, amelynek költségét a vállalkozásnak kell viselnie.””

„A fenti rendelkezések ellenére az eredetmegjelölés nyilvántartásában szereplő és abban nem szereplő személyek által elkövetett jogsértések a hatályos büntető törvénykönyv (Lei do Código Penal) alapján büntetendők.”

„Súlyos jogsértések esetén az e szakaszban meghatározottakon túl az eredetmegjelölés használatának ideiglenes felfüggesztésével vagy a nyilvántartásokból való törléssel sújtható az elkövető. Az eredetmegjelölés használatára vonatkozó jog ideiglenes felfüggesztése az eredetmegjelöléshez kapcsolódó tanúsítványok, címkék vagy jelzések, pecsétek, bélyegzők és egyéb dokumentumok és elemek beszerzéséhez való jog felfüggesztését vonja maga után. A törlés az eredetmegjelölés nyilvántartásaiból való kizárást, és következésképpen az eredetmegjelöléshez kapcsolódó valamennyi jog elvesztését vonja maga után.”

„Amennyiben a jogsértések kivitelre szánt termékeket érintenek, a szankciók az e rendeletben említett maximális szankciók 50 %-ával emelkednek. Ismételt elkövetés esetén a gazdasági szankciók az e rendeletben említett maximális szankciók 50 %-ával emelkednek, ami további ismétlődés esetén megháromszorozódik. A visszaeső olyan elkövető, akit az elmúlt öt évben e rendelet bármely rendelkezésének megsértése miatt szankcionáltak.”

Új szöveg: (törölve)

EGYSÉGES DOKUMENTUM

„Carne Barrosã”

EU-szám: PDO-PT-0239-AM01 – 2019.3.1.

OEM (X) OFJ ( )

1. Elnevezés(ek)

„Carne Barrosã”

2. Kérelmező ország(ok)

Portugália

3. A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

3.1. A termék típusa

1.1. osztály: Friss hús (valamint vágási melléktermék és belsőség)

3.2. Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

A „Carne Barrosã” kifejezés olyan Barrosã fajtájú állatokból nyert húsra utal, amelyek szerepelnek a fajta alapító nyilvántartásában vagy törzskönyvében, és amelyek az e termékleírásnak megfelelően meghatározott földrajzi területen születtek és nevelkedtek.

Négy termékkategória került meghatározásra: „vitela” (borjú), „vitelão” (éves), „novilho” (fiatal bika) és „vaca” (tehén).

A „VITELA” kategória húsa a két ivar vágáskor 5–9 hónapos, legalább 70 kg tömegű állataiból származik. A hús színe rózsaszín és halványvörös között változik. A zsír színe fehér és piszkosfehér között változik. A „vitela” hús a miofibrillumok víztartalmának (az idősebb állatok húsához képest) és az izomközi zsírnak a kóstoló nyálmirigyeire gyakorolt hatása miatt nagyon porhanyós és lédús, ami ösztönzi a nyáltermelést, ez pedig intenzívebbé teszi ezen jellemzők érzékelését.

A „VITELÃO” kategória húsa a két ivar vágáskor 9–12 hónapos, legalább 130 kg tömegű állataiból származik. A hús színe rózsaszín és vörös között változik. A zsír színe fehér és piszkosfehér között változik. A hús ízjellemzői a „vitela” és a „vaca” kategória ízjellemzői közé esnek.

A „vitelão” húskategóriának megfelelő életkorban a fokozatos elválasztás során úgy módosul az állatok étrendje, hogy alapját a továbbiakban a legeltetés és a tömegtakarmányok, valamint a mezőgazdasági üzemből származó egyéb termékek, például gabonafélék képezik. Mivel az ezt a húskategóriát adó állatok éppen az anyjuktól való elválasztás szakaszában vannak, a hús íze a „vitela” húskategóriáétól némileg intenzívebb, kevésbé édes és jobban érződik rajta a zöldtakarmány. Ugyanakkor, a rágás kezdetén valamivel kevésbé lédús a hús, mivel az állatok étrendje miatt kisebb a víztartalma.

A nyálelválasztás beindulásával azonban a valamivel sötétebb zsír a hús frissességének és lédússágának újfajta érzetét kelti, ennek eredményeként pedig a hús egyenlő mértékben lesz porhanyós és lédús.

A „NOVILHO” kategória húsa a két ivar 12 hónapos és 3 éves közötti vágási életkorú, legalább 130 kg tömegű állataiból származik. A hús színe rózsaszín és sötétvörös között változik. A zsír színe fehér és piszkosfehér, illetve alkalmanként sárgás között változik. A „novilho” hús íze a „vitela” húsénál intenzívebb és vasasabb, továbbá erősebben érződik rajta a füves jelleg.

Ez a hús az összetettebb és intenzívebb ízek túlsúlyát mutatja. Az izomrostok alacsonyabb víztartalma miatt a hús textúrája keményebb és kevésbé vizenyős, mint a „vitelão” kategória esetében.

A zsír a „vitela” és a „vitelão” kategóriánál sötétebb és intenzívebb színű, alkalmanként enyhén sárgás. Ez az állatok étrendjében mérsékelt arányban található gabonafélékkel magyarázható, amelyek elősegítik az állatok növekedését és a hasított test zsírrétegének kialakulását.

A „VACA” kategória húsa a két ivar 3 évesnél idősebb vágási életkorú, legalább 130 kg tömegű állataiból származik. A hús sötétvörös színű. A zsír piszkosfehér színű, és idősebb állatok esetében gyakran sárgás árnyalatú. A „novilho” hús jellemzői a „vaca” húskategóriába tartozó hús esetében még hangsúlyosabbak. A hús valamivel kevésbé porhanyós és lédús, ám intenzív és hosszantartó füves íz jellemzi. Az izomrostokban található zsírnak köszönhetően a lédússág sokkal intenzívebben érződik a rágási fázis végén. A zsír intenzívebb és krémes ízű.

A „CARNE BARROSÃ” értékesítési kiszerelései hasított testek, hasított féltestek vagy hasított negyedtestek, illetve húsrészek vagy csomagolt (szeletelt, darabolt, csíkozott, kockázott, darált stb.) adagok lehetnek. A fagyasztás engedélyezett.

3.3. Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében) és nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

A „Carne Barrosã” húst adó szarvasmarhákat külterjes gazdálkodási rendszerben nevelik, amelynek lényege az, hogy az állatok az év nagy részében műveletlen területek természetes legelőin legelnek és bizonyos növények (burgonya, kukorica, rozs, káposzta stb.) természetes melléktermékeit és a gazdaságban termesztett takarmánynövényeket fogyasztják. A felnőtt állatokat csak bizonyos téli napokon tartják állandóan istállóban, amikor a rossz időjárás megakadályozza a legeltetésüket.

Az állatok takarmányozására kizárólag természetes termékek használhatók. Semmilyen körülmények között nem engedélyezett az állatok normális növekedési ütemének befolyásolására képes termékek használata.

A „novilho” és a „vaca” kategóriába sorolt állatok a hegyvidéki területek természetes legelőin legelnek. Étrendjüket a körülhatárolt földrajzi területről származó tartósított takarmánnyal, gabonafélékkel és más melléktermékekkel egészítik ki, amelyek nem zavarják növekedésük normális ütemét.

A „vitelão” kategóriába sorolt állatok a gazdaságban (az elválasztásuk előtti rövid időszakban) anyatejet kapnak, valamint kaszált füvet és a régióból származó tartósított takarmányt, például szénát, kukoricát, rozst, őrölt gabonaféléket és egyéb melléktermékeket fogyasztanak, amelyek nem zavarják növekedésük normális ütemét.

Takarmányhiány esetén a földrajzi területen kívülről származó takarmány használható, amennyiben ez éves szinten nem haladja meg a szárazanyag 50 %-át, így biztosítva azt, hogy az ilyen állatokból nyert hús megőrizze az előírt jellemzőket.

3.4. Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

Születés, nevelés és vágás

3.5. A bejegyzett elnevezést viselő termék szeletelésére, aprítására, csomagolására stb. vonatkozó egyedi szabályok

–

3.6. A bejegyzett elnevezést viselő termék címkézésére vonatkozó egyedi szabályok

A kiszerelés formájától függetlenül a „CARNE BARROSÃ” esetében:

— fel kell tüntetni a következő szövegek egyikét: „Carne Barrosã – Denominação de Origem Protegida” vagy „Carne Barrosã DOP”;

— az ellenőrző szervezetet szintén meg kell határozni.

4. A földrajzi terület tömör meghatározása

A „CARNE BARROSÃ” előállítására szolgáló földrajzi területet (születés, nevelés és vágás) alkotó települések Amares, Braga, Cabeceiras de Basto, Celorico de Basto, Fafe, Guimarães, Vizela (Santa Eulália község kivételével), Póvoa de Lanhoso, Terras de Bouro, Vieira do Minho és Vila Verde a Braga körzetben; Felgueiras és Paços de Ferreira települések a Porto körzetben; Arcos de Valdevez, Melgaço, Monção, Ponte da Barca, Ponte de Lima, Paredes de Coura és Valença települések a Viana do Castelo körzetben; továbbá Boticas és Montalegre települések a Vila Real körzetben.

5. Kapcsolat a földrajzi területtel

A „CARNE BARROSÃ” földrajzi területe Észak-Portugália egyes részein (a Barroso régióban, illetve Entre Douro e Minho megye hegyvidéki területein) található, ahol a természeti, infrastrukturális és strukturális feltételek főként családi önellátásra irányuló termelési rendszereket eredményeztek. A Barrosão szarvasmarhának alapvető jelentősége van mind e rendszerek terjedése, mind a kisüzemek háztáji gazdasága szempontjából.

A „Carne Barrosã” íze szorosan kapcsolódik az állatok genetikai örökségéhez és hagyományos étrendjük sajátosságaihoz. A „vitelo” és „vitelão” korcsoportba tartozó állatok étrendjének alapja az anyatej és az állattartó gazdaságok mezőgazdasági termeléséből származó termékek, azaz széna, kukorica, rozs és egyéb mezőgazdasági melléktermékek; a „novilho” és a „vaca” korcsoport állatainál az étrend alapját természetes legelők, széna, kukorica és rozs, valamint egyéb mezőgazdasági melléktermékek képezik, ahogyan ez az előállítási területen mindig is történt.

Az állatok étrendjét minden esetben befolyásolja a hegyvidéki területek éghajlata és domborzata, illetve a vegetáció regionális változata, beleértve a természetes legelőket vagy a műveletlen területeket és dombokat, amelyek oly fontosak e fajta takarmányozásában.

A földrajzi területen található legelők (más néven „lameiros”) uralkodó fajai között megtalálható a fehér here, vörös here, bíborhere, földbentermő here, szarvaskerep, bükköny, csenkesz, perje és kakaslábfű. A műveletlen területeken a tőzegáfonya, rekettye, zsályalevelű sziklarózsa, csenkesz és seprűzanót jelentik az uralkodó fajokat.

Az állatok étrendjében főszerepet játszó említett növényfajták a Barrosã fajta genetikai jellemzőivel együtt adják a hús ízét (a gének és az étrend képezik a hús érzékszervi jellemzőit meghatározó biokémiai összetétel alapját, amint ezt az összes vonatkozó dokumentáció részletesen kifejti) az egyes kategóriákban, az adott étrendtől függően. A „vitelo” kategória esetében az anyatej képezi az alapot. A „vitelão” kategória egyedei éppen az anyjuktól való elválasztás és a legeltetésen, abrakon és gabonaféléken alapuló étrendre állítás szakaszában vannak. A „novilho” és a „vaca” kategóriában az étrend alapját a legelőkön és műveletlen területeken végzett legeltetés, továbbá az abrakkal és gabonafélékkel végzett kiegészítés képezi. Valamennyi kategória állatai a gazdaságban képződő szezonális mezőgazdasági melléktermékeket is fogyasztják.

A Barrosã szarvasmarhafajta és a hegyvidéki területek közötti környezeti egymásrautaltság döntő fontosságú a biológiai sokféleség és a környezeti fenntarthatóság megőrzése szempontjából, mivel ezen állatok a más, válogatósabb állatok számára barátságtalan és nehezen megközelíthető területeken legelnek. Ennek megfelelően fontos szerepet játszanak e területek tájképének alakításában, mivel nagyobb és kevésbé vonzó erőforrásokat fogyasztanak, a területek számára szerves trágyát biztosítanak és segítenek a meglévő növényzet kezelésében.

Az e hegyvidéki területekre jellemző és az elválasztást követően a Barrosã fajtához tartozó állatok étrendjének alapját képező sajátos növénytakaró rányomja bélyegét a hús kémiai összetételére és meghatározó a hús egyedi, jellegzetes ízének kialakításában (a fent felsorolt, a földrajzi területen található legelők és műveletlen területek növényfajtái alapján). Az állatok és a gazdálkodó közötti szoros kapcsolat formálja az állatok karakterét és nyugodt vérmérsékletet kölcsönöz nekik, ami döntő fontosságú a porhanyós, lédús hús előállításához.

Mindez a Barrosã szarvasmarhafajta és a mezőgazdasági termelők közötti szoros napi kapcsolatnak köszönhető, mivel az együttélés nyugodtabb, szelídebb, békésebb és stresszmentesebb állatokat eredményez. Ez a vérmérséklet elősegíti a harmonikus fejlődést, és (a fentiek szerinti) porhanyósabb és lédúsabb hús nyerését biztosítja az olyan állatokból származó keményebb, szálasabb hússal szemben, amelyeknél nincs ilyen jellegű törődés vagy szoros emberi kapcsolat ezért azok idegesebbek, feszültebbek és akár agresszívebbek is.

Számos tanulmány igazolta az ember-állat kapcsolat fontosságát (Gibbons et al., 2009) és annak az állatok jólétére gyakorolt hatását. Az állatokkal való napi érintkezés és pozitív kölcsönhatás kedvező hatással van a mezőgazdasági termelő biztonságára és jólétére, valamint az állatok termelékenységére (Grignard et al. 2001; Kilgour et al. 2006; Gibbons et al. 2011). A stressz hiánya hozzájárul az állatok tartási körülményeinek javításához, ez pedig pozitív hatással van az állatokból nyert hús minőségére.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

(e rendelet 6. cikke (1) bekezdésének második albekezdése)

https://tradicional.dgadr.gov.pt/images/prod_imagens/carne/docs/CE_Carne_Barrosa_1.pdf

(1) HL L 343., 2012.12.14., 1. o.