HU    HU HU 
HU    HU  EURÓPAI BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 2011.1.5. 
COM(2010) 805 végleges 
  
A BIZOTTSÁG KÖZLEM ÉNYE A TANÁCSNAK 
   
a vándorló vadon él ő állatfajok védelmér ől szóló egyezmény keretében létrejött, 
vándorló cápafajok és a ragadozó madarak védelmér ől szóló egyetértési 
megállapodásról  
HU 2   HU A BIZOTTSÁG KÖZLEM ÉNYE A TANÁCSNAK 
  
a vándorló vadon él ő állatfajok védelmér ől szóló egyezmény keretében létrejött, 
vándorló cápafajok és a ragadozó madarak védelmér ől szóló egyetértési 
megállapodásról  
Az EU 1983 óta részes fele a vándorló vadon él ő állatfajok védelmér ől szóló egyezménynek
1. 
Az egyezménynek minden tagállam részes fe le. Az egyezmény I. függelékében vannak 
felsorolva a veszélyeztetett vándorló fajok, a II. függelékb en pedig azon vándorló fajok 
kerülnek felsorolásra, amelyek kedvez őtlen védettségi helyzet űek és amelyek megóvása és 
gondozása nemzetközi megállapodást igényel, va lamint amelyek védettségének mértékére 
jelentősen kedvez ő hatással lenne az ilyen nemzet közi megállapodások által elérhet ő 
együttműködés. 
Ez utóbbi kategóriába tartoznak a vándorló cápák  és az afrikai és eurázsiai ragadozó madarak 
is, amelyekre az Egyezmény szellemében az alábbiakban kifejte tt két, jogi köt őerővel nem 
bíró egyetértési megállapodást is aláírtak.  
1. Egyetértési megállapodás a vándorló cápafajok megóvásáról 
2010. február 12-én a Fülöp-szig eteki Manilában tartották meg az egyezmény alapján 
a harmadik találkozót a vándorló  cápafajokkal kapcsolatos nemzetközi 
együttműködésről, ahol elfogadták a vá ndorló cápafajok védelmér ől szóló egyetértési 
megállapodást2. Az egyetértési megállapodást megny itották aláírásra, és tíz, a 
cápafajok elterjedési területét érint ő állam érinti (olyan államok, amelyek 
joghatóságot gyakorolnak a vándorló cápafajok elterjedési területén vagy annak egy 
részén, vagy olyan államok, amelyek lobogój a alatt hajózó haj ók az állam területén 
kívül halásznak, vagy halászhatnak vándorló cápafajokat) azonnal alá is írta: az Amerikai Egyesült Államok, Costa Rica, a Fü löp-szigetek, Ghána, Guinea, Libéria, 
Kongó, Palau, Szenegál és Togo. Ez azt je lenti, hogy az egyetértési megállapodás 
2010. március 1-jén lépett hatályba, mive l a hatálybalépéshez tíz aláírás volt 
szükséges. Az egyetértési megállapodás nyitva áll további aláírásokra. Az egyetértési 
megállapodás nem kötelez ő jogi eszköz, és az egyezmény I. és II. függelékében 
felsorolt hét cápafajra
3 vonatkozik. Az aláíró felek közös megegyezése alapján 
további fajokat is fel lehet venni a listára. 
                                                 
1 A vándorló vadon él ő állatfajok védelmér ől szóló egyezmény, amelyet Bonnban, 1979. június 23-án 
írtak alá, nemzetközi együttm űködésre szólít a vándorló állatfajok meg őrzésének területén. Az 
egyezmény IV.4. cikke arra ösztön zi az aláíró Feleket, hogy megá llapodásokat kössenek – beleértve a 
jogi kötőerővel nem bíró adminisztratív megállapodásokat is – bármilyen vándorló állatfajra 
vonatkozóan. Az Európai Unió és valamennyi uniós tagállam is a vándorló vadon él ő állatfajok 
védelméről szóló egyezmény 113 részes fele közé tart ozik. A nemzetközi egyezmény vonatkozásában 
az Európai Uniót az Európai Bizottság képviseli. 
2 http://www.cms.int/species/sharks/ MoU/Migratory_Shark_MoU_Eng.pdf 
3 Cetcápa ( Rhicodon typus ), óriás cápa ( Cetorhinus maximus ), fehér cápa ( Carcharodon carcharias ), 
hosszúuszonyú makó ( Isurus paucus ), röviduszonyú makó ( Isurus oxyrinchus ), heringcápa ( Lamma 
nasus ), tüskés cápa (északi féltekén él ő egyedek) ( Squalus acanthias ). 
HU 3   HU Az EU összehangolt álláspontot alakít ott ki, és részt vett az egyetértési 
megállapodásról folytatott tárgyalásokon. Az egyetértési megállapod ás szerint az EU 
regionális gazdasági integrációs szervezet, és ilyen min őségében aláíró fél lehet és 
részt vehet az aláíró felek értekezleté n, azaz az egyetértési megállapodás irányító 
testületében. A legtöbb EU tagállam – mive l egyben az elterjedés i területet érint ő 
államok is – szintén aláírhatja az egyetért ési megállapodást. A bi ológiai sokféleség, a 
halászat és a külpolitikai célkit űzésekkel való összhang szempontjából az EU 
számára a megállapodáshoz való csatlako zás hozzáadott értéket jelent. Ezért a 
Bizottság azt javasolja, hogy az EU váljon az egyetértési me gállapodás aláíró felévé 
azáltal, hogy a megállapodást az EU-t a vándorló vadon él ő állatfajok védelmér ől 
szóló egyezményben képvisel ő Európai Bizottság egy képvisel ője aláírja. Ez az 
aláírás nem zárja ki, hogy a Bizottság vé leményt nyilvánítson a vándorló állatfajok 
védelméről szóló egyezmény és az egyezmény részesei szervezetére és 
tevékenységeire vonatkozó, ülés ek közötti, úgy nevezett jöv őformáló értékel ő 
folyamatának eredményével kapcsolatban. E folyamatot az egyezményben részes Felek kilencedik konferenciáján (CoP9)  indították el, annak érdekében, hogy 
feltárják azon lehet őségeket, amelyekkel megszilárdíthatják a vándorló állatfajok 
védelméről szóló egyezményt és a vonatkozó megállapodásokat.  
Az egyetértési megállapodás egyik része a meg őrzési terv általános céljait, valamint 
konkrétabb célkit űzéseket és az aláíró felek által vé grehajtandó intézkedéseket fekteti 
le. Az értekezlet során nem sikerült véglegesíteni a meg őrzési terv ambiciózusabb 
célkitűzéseket tartalmazó, részletesebb verz ióját, de e-mailben folytatódnak a 
munkálatok annak érdekében, hogy az aláírók els ő értekezletére – ahol a tervet 
egyhangúlag kell elfogadniuk – már elkészü ljön. Az egyetértési megállapodás több, a 
cápafajok meg őrzésével kapcsolatos jelent ős kérdéskörrel foglalkozik, mint például 
az uszony-leválasztás, a mellékfogá s, a kormányok, kormányközi és nem 
kormányzati szervezetek közötti együttm űködés, és az elkötelez ődés az Élelmezési 
és Mezőgazdasági Szervezet (FAO), a regionális halászatszabályozási szervezetek, a 
halászati iparág érdekelt fe lei, helyi közösségek, regi onális tengerekre vonatkozó 
egyezmények, a veszélyeztetett vadon él ő állat- és növé nyfajok nemzetközi 
kereskedelmér ől szóló egyezmény (CITES), valamint a biológiai sokféleségr ő
l szóló 
egyezmény (CBD) mellett. Ennek az egye tértési megállapodásnak a hozzáadott 
értéke, hogy megalapozza a kölcsönös egyetértést, amely szerint a vándorló cápafajok kedvez ő védettségi állapotát fejleszten i kell és helyre kell állítani, 
ugyanakkor biztosítja, hogy a cápafajok célzott és nem célzott halászata fenntartható 
legyen. F ő célkitűzések még a kutatás, a megfigyelés, az információcsere, a 
közfigyelem felkeltése és a részvétel. Az egyetértési megállapodás sikere az 
intézkedések állami szint ű végrehajtásától függ.  
Az egyetértési megállapodás telj es mértékben összeegyeztethet ő és összhangban van 
a Bizottság által 2009 februárjában elfogado tt, a cápák védelmére és a cápákkal való 
gazdálkodásra vonatkozó európai közösségi  cselekvési tervvel, amelyet a 
Mezőgazdasági és Halászati Tanács is támogatott a 2009. április 23-i 
következtetéseiben. Ezen felül ez az els ő olyan, állatfajok védelmér ől szóló 
egyezmény, amely halakra vonatkozik, és  olyan fajokat is magában foglal, 
amelyekhez különösen nemzetközi kereskedelmi érdekek f űződnek. Hozzájárul a 
vándorló cápafajok megóvásának és gondozásának el őmozdításához, azáltal, hogy a 
cápahalászatot a nemzetközi politika napirendjére t űzi, és támogatást nyújt a CITES-
ben és a regionális tengerekr e vonatkozó egyezményekben el őírt munkálatokhoz. 
HU 4   HU Az egyetértési megállapodás során az admini sztrációs, a pénzügyi és az eljárási 
oldalt a minimálisra csökkentették. Ez azt jelenti, hogy kevesebbet költenek a személyzetre és az értekezletekre, és az elektronikus kommunikációs eszközöket helyezték el őtérbe. Az egyetértési megálla podás szerint az aláíró feleknek 
törekedniük kell arra, hogy nemzeti va gy más forrásból finanszírozzák a 
végrehajtást, és létre lehetne hozni egy alapot, amely fedezné a fejl ődő országok 
aláírók értekezletén való részvételével kapcsolatos költségeket. Az egyetértési 
megállapodás szerint az aláírók értekezletén ek létre kell hoznia egy titkárságot is; 
eme állandó titkárság felállításáig átmenetileg az egyezmény titkársága marad hivatalban. Az egyezmény titkárságának a lehet ő legkorábbi id őpontra össze kell 
hívnia az aláírók értekezletét , és az értekezletnek az els ő ülés során el kell fogadnia 
eljárási szabályait. Az aláírók értekezlet e számos részletkérdésben dönt majd, a 
vándorló állatfajok védelmének jöv őbeni alakulását illet ő későbbiekben meghozandó 
döntésekt ől függően. 
2. Egyetértési megállapodás az afrikai és eurázsiai ragadozó madarak 
megőrzéséről 
A vándorló vadon él ő állatfajok védelmér ől szóló egyezményhez tartozó, afrikai és 
eurázsiai vándorló ragadozó madarak meg őrzéséről szóló egyetértési megállapodást
4 
2008. október 22-én kötötték meg Abu-Dzab iban, az Egyesült Arab Emírségekben. 
Aznap huszonnyolc olyan állam írta alá a megállapodást, amely érinti a vándorló 
ragadozó madarak elterjedési területét, köztük öt európai uni ós tagállam is: az 
Egyesült Királyság, Finnor szág, Hollandia, Magyarország és Portugália. A hatodik 
tagállam, Luxemburg, 2010. július 19-én ír ta alá a megállapodást. A megállapodás 
2008. november 1-jén lépett hatályba. Eddig harminc részes fél és egy támogató 
szervezet írta alá az egye tértési megállapodást. Az EU  összehangolt álláspontot 
alakított ki, és részt vett az egyetértési megállapodásról folytatott tárgyalásokban. Az 
egyetértési megállapodás szerint az EU regionális gazdasági integrációs szervezet, és 
ilyen min őségében aláíró fél lehet és részt vehet az aláíró felek értekezletén, azaz az 
egyetértési megállapodás döntéshozó test ületében. Az EU hozzájárulhat ezen 
egyetértési megállapodás sikere s végrehajtásához azáltal, hogy aláíró fele lesz az 
egyezménynek, és olyan uniós stratégi át dolgoz ki, amelyet a tagállamokkal 
együttműködve, szakmai konzultációk révén alakít ki.  
Az egyezmény Unión belüli végrehajtását el ősegíti, hogy az intézk edések nagy részét 
már végrehajtották a madarak és a természetes él őhelyek védelmér ől szóló 
irányelvek rendelkezései révén. Nincs tehá t szükség további uniós jogalkotásra. Az 
egyezményb ől fakadó teend őknek összhangban kell lenniük az  uniós jogi keretekkel, 
figyelembe kell venniük a fa jokra vonatkozó, már létez ő uniós cselekvési terveket, a 
LIFE projekt eredményeit, a különleges védelmi területek (KVT) védelmi intézkedéseit, valamint azon folyamatban lév ő kezdeményezéseket, amelyek a 
különleges védelmi területeken belül és azo kon kívül egyaránt potenciális hatással 
bíró problémákra keresnek megoldást, ily enek például a szélturbinák hatására 
vonatkozó m űszaki megoldások, a kesely űk etetése, valamint a fenntartható 
mezőgazdaság. 
Ez az eszköz olyan egyetértési nyilat kozat, amely nem rendelkezik jogi köt őerővel, 
és amely többek közt tartalmaz egy, az általános meg őrzési intézkedéseket 
                                                
 
4 http://www.cms.int/species/rap tors/MoU_&_AP/Eng/MoU_Birds_of_Prey_with_annexes_E.pdf 
HU 5   HU tartalmazó listát, egy végrehajtásról és jelentésr ől szóló szakaszt, valamint záró 
rendelkezéseket. Ehhez az egyetértési megállapodáshoz tartozik egy cselekvési terv, amely az aláírók által végrehajtandó konkrét fellépéseket tartalmazza. 
Amíg az egyetértési megállapodást maradé ktalanul végrehajtják, várható, hogy az 
hatékonyan hozzájárul az európai, ázsiai és afrikai vándorló ragadozó madarak védelméhez, és egyben hozzájárul az EU szakpolitikai célkit űzéseinek eléréséhez az 
EU-n belül és nemzetközi szín téren egyaránt. Ezen célkit űzések közé tartozik az 
Unió elkötelez ődésének növelése és cselekvéseinek er ősítse a globális madárvédelem 
területén, a vonulási útvonalak kezelésének el őmozdítása és a vonatkozó nemzetközi 
egyezményekkel való együttm űködés, ahogy azt a madarakról szóló irányelv 
huszonötödik évfordulója alkalmá ból 2004-ben rendezett konferencia 
következtetései is hangsúlyoztá k. Ezért a Bizottság azt javasolja, hogy az EU váljon 
az egyetértési megállapodás aláíró felévé azáltal, hogy a megállapodást az EU-t a vándorló vadon él ő állatfajok védelmér ől szóló egyezményben képvisel ő Európai 
Bizottság egy képvisel ője aláírja. Ez az aláírás nem zárja ki, hogy a Bizottság 
véleményt nyilvánítson a vándorló vadon él ő állatfajok védelmér ől szóló 
szervezetére és tevékenységeire vonat kozó, ülések közötti, úgy nevezett jöv őformáló 
értékelő folyamatának eredményével kapcsolatban, amelyet az egyezményben részes 
felek kilencedik konferenciáján (CoP9) ind ítottak el, annak érdekében, hogy feltárják 
azon lehet őségeket, amelyekkel megszilárdíthatják a vándorló vadon él ő állatfajok 
védelméről szóló egyezményt és a vonatkozó megállapodásokat.  
Mivel ez az eszköz nem rendelkezik jogi köt őerővel, a cselekvési terv végrehajtása 
önkéntes. Ennek ellenére a felek egye tértenek abban, hogy törekedni kell a 
meghozandó meg őrzési programok anyagi támogatására. Az egyetértési 
megállapodás szerint az aláírók töre kednek arra, hogy a ragadozó madarak 
megőrzését szolgáló intézkedések terület ükön való végrehajtásá t állami vagy más 
forrásokból finanszírozzák.
 Ezen felül törekednek arra is, hogy segítsék egymást a 
cselekvési terv f ő pontjainak végrehajtásában és finanszírozásában.  Az aláíró felek és az 
elterjedési területet érint ő államok törekednek arra, hogy az állami költségvetési 
eljárás keretében meghatározzák önkéntes  hozzájárulásuk mértékét. Az Egyesült 
Arab Emírségek ígéretet  tett arra, hogy az els ő három évben állja a koordinációs 
egység adminisztrációs és intézményi költs égeit. Ez az iroda A bu-Dzabiban van, és 
2009 júniusában kezdte meg m űködését. Az ajánlat a következ ő szolgáltatásokat 
fedezi: az ENSZ Környezetvédelmi Progr amja (UNEP) és a vándorló vadon él ő 
állatfajokról szóló egyezmény körében dol gozó alkalmazottak fizetése, a találkozók, 
helyiségek, felszerelés, számítástechnikai es zközök költségei, level ezési és fordítási 
költségek, a Bonn – Abu-Dzab i közötti utazás költségei , valamint egy kisebb 
ösztöndíjprogram fedezése. Mivel az Egyesült Arab Emírségek legalább 
meghatározott ideig állja az egyetértési megállapodás titkárságának m űködési 
költségeit, a további önkéntes hozzáj árulásokat közvetlenül az egyezmény 
végrehajtásának költségei re fogják fordítani. 
A Bizottság ezért felkéri a Tanácsot, hogy ad jon felhatalmazást arra, hogy az Európai 
Unió nevében aláírhassa a fenti két megállapodást.