HU 
 
 
AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK VÉLEMÉNYE 
(2010. december 13.) 
a monetáris tanács tagjainak kinevezésér ől és felmentésér ől, valamint a Magyar Nemzeti Bank 
felügyelő bizottsága tagjainak díjazásáról 
(CON/2010/91) 
 Bevezetés és jogalap
 
2010. november 22-én a magyar Nemzetgazdasági Mi nisztérium felkérte az Európai Központi Bankot 
(EKB), hogy alkosson véleményt a Magyar Nemzeti Bankról szóló törvénynek (a továbbiakban: az 
MNB-törvény) a Magyar Nemzeti Bank (MNB) mone táris tanácsa tagjainak kinevezése és felmentése 
tekintetében történ ő módosításáról szóló törvényjavaslatról (a továbbiakban: a monetáris tanácsról szóló 
törvényjavaslat). 2010. november 29-én a magyar Ne mzetgazdasági Minisztérium újabb felkérést intézett 
az Európai Központi Bankhoz (EKB), hogy alkoss on véleményt az MNB-törvény a MNB felügyel ő 
bizottsága tagjainak díjazása tekintetében történ ő módosításáról szóló törvényjavaslatról (a továbbiakban: 
a felügyel ő bizottságról szóló törvényjavaslat) (a tová bbiakban együtt: a törvényjavaslatok). Az EKB a 
konzultáló hatóság javaslatának megfelel ően egyesítette a két konzultációt. 
Az EKB-nak a vélemény meghozatalára szo lgáló hatásköre az Európai Unió m űködéséről szóló szerz ődés 
127. cikkének (4) bekezdésén és a 282. cikkének (5 ) bekezdésén, valamint a nemzeti hatóságoknak az 
Európai Központi Bankkal a jogszabálytervezetekr ől folytatott konzultációjáról szóló, 1998. június 29-i 
98/415/EK tanácsi határozat1 2. cikke (1) bekezdésének harmadik francia bekezdésén alapul, mivel a 
törvényjavaslatok az MNB-vel kapcsolatos rendelkezés eket tartalmaznak. Az Európai Központi Bank 
eljárási szabályzatának 17.5. cikke els ő mondatával összhangban a Kormányzótanács fogadta el ezt a 
véleményt. 
 1.  A törvényjavaslatok célja  1.1. A monetáris tanácsról szóló törvényjavaslat 
 A monetáris tanácsról szóló törvényjavaslat a tanács egyes tagjainak kinevezési és felmentési 
eljárását fogja módosítani. Ezen túlmen ően a törvényjavaslat rendelk ezéseket tartalmaz a monetáris 
tanács tagjai által leteend ő esküről és a felmentésük esetére irányadó fellebbezési eljárásról. Az 
MNB-törvény szerint a monetáris tanács az MNB legf őbb döntéshozó szerve az MNB-törvényben 
leírt egyes feladatok tekintetében
2. A monetáris tanács öt-hét tagból áll: az MNB elnökéb ől, aki a 
                                                 
1  HL L 189., 1998.7.3., 42. o. 
2  E feladatokat a monetáris politika megha tározása és végrehajtása és egyes ka pcsolódó feladatok alkotják, úgy mint a 
következők : bankjegy- és érmekibocsátás ; a hivatalos deviza- és aranytartalékok képzése és kezelése ; a devizatartalék 
2 tanács elnöke, az elnökhelyettesekb ől, és legfeljebb négy további tagból, akiket a Magyar 
Köztársaság elnöke nevez ki hat évre. A köztársasági elnök jogosult az MNB elnökének és 
elnökhelyetteseinek kinevezésére és felmentésére . A jelenlegi rendszerben az MNB elnöke és a 
miniszterelnök azonos jogkörrel rendelkezik a mone táris tanács többi tagjának kinevezésére és 
felmentésére vonatkozó javaslat megtételére3. A monetáris tanácsról szóló törvényjavaslat 
értelmében azonban az MNB elnökén és alelnökén kívüli tagokat az Országgy űlés Gazdasági és 
Informatikai Bizottságának  javaslatára az Országgy űlés nevezné ki és mentené fel. Az indokolás 
szerint a monetáris tanácsról szóló  törvényjavaslat véget vetne az MNB elnöke és a miniszterelnök 
e folyamatban való részvételének.  
1.2. A felügyel ő bizottságról szóló törvényjavaslat  
1.2.1. Az MNB-törvény 52/A. §-a szerint a felügyel ő bizottság az MNB folyamatos tulajdonosi (állami) 
ellenőrzésének szerve4. A felügyel ő bizottság hatásköre nem terjed ki a Központi Bankok Európai 
Rendszeréhez (KBER) kapcsolódó feladatok, ille tve e feladatok MNB eredményére gyakorolt 
hatásának felügyeletére. A felügyel ő bizottság jelentéseit e korlátozásoknak megfelel ően készíti el. 
A felügyel ő bizottság tagjai az Országgy űlés által választott elnök és tagok, a nemzetgazdasági 
miniszter képvisel ője és az ugyanezen miniszter által megbízott szakért ő. A felügyel ő bizottság 
elnökének és további tagjainak tiszteletdíja az MNB elnöke MNB-t ől származó keresetének 15, 
illetve 10 %-a. Az MNB-törvény 53. §-a szerint az MNB elnökének a tárgyév március 1-jét ől a 
következő év február végéig terjed ő időszakra vonatkozó, MNB-t ől származó havi keresete a 
Központi Statisztikai Hivatal által hi vatalosan közzétett, a tárgyévet megel őző évre vonatkozó 
nemzetgazdasági havi átlagos bruttó kereset tízszerese.  
1.2.2. A felügyel ő bizottságról szóló törvényjav aslat megváltoztatja a felügyel ő bizottság tagjainak 
díjazására vonatkozó szabályokat és díjazásukat a továbbiakban nem köti az MNB elnökének díjazásához. Az elnök díjazása 1 200 000 Ft (kb. 4 300 EUR), a további tagoké pedig 800 000 Ft 
(kb. 2 900 EUR) lesz. Az indokolás szerint ez az emelés biztosítja, hogy a felügyel ő bizottság 
tagjainak díjazása arányban álljon az általuk végzett munka mennyiségével és min őségével. 
 
                                                                                                                                                             
kezelésével és az árfolyampolitika végrehajtásával kapcsolatban devizam űveletek végzése ; fizetési és elszámolási 
rendszerek kialakítása ; a feladatai ellátásához szükséges statisztikai információk gy űjtése és nyilvánosságra hozatala ; 
valamint a hitelintézetek  prudenciális felügyelet ére és a pénzügyi közvetít őrendszer stabilitására vonatkozó politika 
hatékony kialakításának és  vitelének támogatása. 
3  Az MNB-törvény 49. §-ának (11) bekezdése szerint két tag kinevezésére, illetve felmentésére a köztársasági elnöknek a 
javaslatot az MNB elnöke teszi meg, a miniszterelnökkel konzultálva. Két további tag kinevezése és felmentése 
vonatkozásában a miniszterelnök az MNB elnökével konzu ltálva tesz javaslatot a köztársasági elnöknek.  
4  Az MNB-törvény szerint felügyel ő bizottsági tagnak hitelintézeti, pénzügyi, illetve számviteli ké rdésekben kiemelked ő 
szakmai ismeretekkel, valamint az országgy űlési képvisel ők választásán választójoggal rendelkez ő magyar állampolgárt 
lehet jelölni. A felügyel ő bizottság tagjainak megbízatása az Országgy űlés megbízatásának id őtartamára szól, és az 
Országgy űlés megbízatásának megsz űnéséig tart. A felügyel ő bizottság m űködése addig tart, amíg az új Országgy űlés az 
alakuló ülést ől számított három hónapon belül az új felügyel ő bizottsági tagokat megválasztja. A felügyel ő bizottsági tag 
az őt megválasztó Országgy űlésnek, illet őleg az őt megbízó miniszternek tájékoztatási kötelezettséggel tartozik. 
3 2. Általános észrevételek 
2.1. Amint azt korábbi EKB-vélemények is megemlítik5, a hiteles monetáris politika az inflációs 
várakozások irányításának és az árstabilitás ir ányába ható, fenntar tható konvergencia 
elősegítésének kulcsfontosságú feltétele. A stabil intézményi környezetben m űködő, független 
központi bank alkotja a monetáris politika hitelességének alapját. A Szerz ődésnek a központi banki 
függetlenségre vonatkozó követelménye azt az általános nézetet tükrözi, hogy az árstabilitás elsődleges célját legjobban egy teljesen független, po ntosan megfogalmazott felhatalmazással bíró 
intézmény szolgálja. Ezért els ődleges fontosságú olyan intézmén yi szerkezet kialakítása, amely 
elválasztja a monetáris politikát a rövi d távú politikai érdekek befolyásától.  
2.2. Az EKB megismétli és hangsúlyozni kívánj a korábbi észrevételeit az MNB-törvény gyakori 
módosításaival kapcsolatban. A közp onti banki függetlenséggel összefügg ő egyik megfontolás egy 
olyan jogszabályi keretrendszer szükségessége, amely stabil alapot biztosít a központi bank 
működéséhez. Az EKB megjegyzi, hogy a monetáris tanács tagjaira irányadó kinevezési eljárás a 
múltban is gyakorta módosult, és az MNB-tö rvényt ebben az évben is több alkalommal 
módosították (további módosításokra vonatkozó tervekkel), és álláspontja szerint e változtatások 
bevezetése károsan érin ti az MNB szervezeti és irányítási stabilitását
6.  
2.3. Az EKB szoros figyelemmel kíséri a magyarországi jogalkotási fejleményeket. Az MNB 
döntéshozó szerve tagjai díjazásának változása az  MNB elnöke hatásköreinek – azaz a monetáris 
tanács két tagjának kinevezésér e és felmentésére vonatkozó javaslattételi jogkörnek – a 
törvényjavaslatok vagy nemrég iben elfogadott jogszabályok7 értelmében történ ő változásával, 
illetve a kormány részér ől az MNB által hozott kamatdöntésekke l kapcsolatban a közelmúltban 
ismételten megfogalmazott bírálattal együttesen a ggályokat vet fel, mivel ez akként tekinthet ő, 
hogy a kormány megpróbálja az MNB elnökét feladatai ellátásában befolyásolni. Amint azt az EKB 
konvergenciajelentéseiben egységesen képvi seli, az ilyen befolyásolás a Szerz ődés 130. cikkébe 
ütközik, mely cikk el őírja a tagállamok kormányainak a központi banki függetlenség elvének 
tiszteletben tartását, valamint azt, hogy ne kí séreljék meg a nemzeti központi bankok (NKB-k) 
döntéshozó szervei tagjainak fela dataik ellátása során történ ő befolyásolását8.  
2.4. Az MNB pénzügyi függetlensége és az MNB döntéshozó szerve tagjainak személyi függetlensége 
továbbra is aggályos kérdés. Az EKB megjegyzi, hogy a magyar Országgy űlés figyelmen kívül 
hagyja az MNB-törvénynek az MNB irányító szer ve tagjainak díjazásáról szóló rendelkezéseire 
vonatkozó EKB-álláspontot9. Megjegyzi továbbá, hogy a jelenlegi törvényjavaslatok továbbra sem 
rendezik az EKB 2006. decemberi és 2010. máju si konvergenciajelentésében kiemelt összes 
                                                 
5  Lásd a CON/2007/14 és a CON/2008/83 vé leményt. Az EKB valamennyi véle ménye közzétételre kerül az EKB 
honlapján a www.ecb.europa.eu címen. 
6  Lásd a CON/2007/14, valami nt a CON/2008/83 véleményt. 
7  Lásd a CON/2010/56 véleményt. 
8  Lásd például az EKB 2010. évi k onvergenciajelentését, 15. oldal. 
9  Lásd a CON/2010/56 véleményt.  
4 kérdést, különösen a központi banki független séggel és a monetáris finanszírozás tilalmával 
kapcsolatos hiányosságokat. 
2.5. Az EKB egyben emlékeztetni kívánja a magyar hatóságokat arra, hogy az MNB-törvény 
értelmében az MNB feladataival kapcsolatos döntés ek és jogszabályok tervezeteire nézve ki kell 
kérni az MNB véleményét. Az EKB értesülései szerint a magyar hatóságok e kötelezettségüknek 
nem tettek eleget, nem csak a felügyel ő bizottságról szóló törvényjav aslat, hanem más jogszabályi 
rendelkezések (így a 2011. évi költségvetési javaslat) tekintetében sem. 
 3. A monetáris tanácsról szóló törvényja vaslatra vonatkozó különös észrevételek 
3.1. Az EKB észrevételei kizárólag arra szorítkozna k, hogy a monetáris tanácsról szóló törvényjavaslat 
mennyire összeegyeztethet ő az NKB döntéshozó szerveinek tagjaira a Központi Bankok Európai 
Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmán ya (a továbbiakban: a KBER Alapokmánya) 
14.2. cikke szerint vonatkozó személyi függetlenség követelményével. A monetáris tanácsról szóló 
törvényjavaslat értelmében a monetáris tanács tagjainak kinevezési kritériumai nem változnak
10, 
ahogyan a tagok személyi függetlenségét a hivatali id ő biztonsága, a felmentési okok és az 
összeférhetetlenség tekintetében garantáló szabályo k sem. A monetáris tanács tagjainak hivatali 
ideje hat év, megbízatásuk az alábbi esetekben sz űnik meg:  a hivatali id ő lejártával, lemondással, 
felmentéssel vagy a halállal. Az MNB elnökét és alelnökét a köztársasági elnök, míg a monetáris tanács további tagjait az Országgy űlés Gazdasági és Informatikai Bizottságának javaslatára az 
Országgy űlés mentheti fel. A monetáris tanács tagjainak megbízatása felmentéssel csak akkor 
szüntethet ő meg, ha a tag már nem felel meg a felada tai ellátásához szükség es feltételeknek vagy 
ha súlyos kötelezettségszegést követett el. 
3.2. Az EKB tudomással bír arról, hogy a monetá ris tanács jelenlegi (az MNB elnökén és alelnökén 
kívüli) tagjainak megbízatása 2011. február 28-án lejár, és a monetáris tanács új tagjainak kijelölése szükséges a monetáris tanács zavartalan m űködésének biztosításához. Az MNB 
intézményi függetlenségének biztosítása érdekében – a küls ő eseti befolyás megel őzése és 
egyidejűleg a monetáris tanács zavartalan és folyamatos m űködésének biztosítása érdekében – az 
MNB-törvénynek egyértelm űen rendelkeznie kellene az MNB elnöke megbízatásának a hivatali 
idő lejárata, lemondás, felmondás vagy halál esetében történ ő megszűnése esetére az új elnök 
kinevezésének eljárásáról. Az MNB elnökének feladatait átvev ő személynek a személyi 
függetlenség tekintetében ugyanazokat a gara nciákat kell élveznie, azaz rá a hivatali id ő 
biztonsága, a felmentési okok és az összeférhetetle nség tekintetében az MNB jelenlegi elnökére 
vonatkozó szabályokkal megegyez ő szabályoknak kell vonatkoznia
11. 
3.3. A monetáris tanács tagjai által teend ő esküt illet ően: az MNB elnöke és alelnökei az esküt a 
köztársasági elnök, a további tagok pedig az Országgy űlés előtt teszik le. Amint azt az EKB 2010. 
                                                 
10  A monetáris tanács tagja olyan magyar állampolgár lehet, aki mone táris, pénzügyi és/vagy hitelintézeti tevékenységgel 
kapcsolatos kérdésekben kiemelked ő elméleti és/vagy gyakorlati szakmai ismeretekkel rendelkezik. 
11  Hasonlóképpen, lásd a CON/ 2010/37 vélemény 2.1. pontját. 
5 évi konvergenciajelentése megjegyzi, az MNB-törvény az eskü szövegét meghatározó külön 
törvényre hivatkozik. Az eskü szövegét módosíta ni kell annak érdekében, hogy az az MNB elnökét 
és monetáris tanács többi tagját a KBER-vonatko zású feladatok ellátásában ne hátráltassa. 
 4. A felügyel ő bizottságról szóló törvényjavaslatra vonatkozó különös észrevételek 
4.1. Az EKB emlékeztetni kívánja a konzultáló hatóságot arra, hogy 2010. július 1-jén az EKB 
véleményét kérte az MNB elnökének keresetére 2 000 000 Ft (kb. 7 300 EUR) fels ő korlátot 
bevezetni kívánó törvényjavaslatról. Az indokol ás szerint a javasolt intézkedés célja az állami 
szektorban a jövedelmek teljesítményarányosa bbá és igazságosabbá válásának és a közigazgatás 
hatékonysága er ősítésének lehet ővé tétele volt. A javasolt fels ő korlát körülbelül 75 %-os 
csökkentést jelentett az MNB elnöke, és közvetetten az elnökhelyettesei, a monetáris tanács tagjai 
és a felügyel ő bizottság tagjai díjazásában, mive l az utóbbiak díjazása az MNB elnökének 
keresetén alapult. A törvényt 2010. július 22-én fogadták el és 2010. augusztus 13-án hirdették ki
12 
(a továbbiakban: az MNB elnökének fizetését korlátozó törvény).  Az MNB elnökének fizetését 
korlátozó törvény vonatkozó rendelkezései az EKB – az MNB jogalkotási folyamatba való 
bevonását, és a monetáris tanács tagjai hivatali ideje biztonságának érintetlenségét megkövetel ő – 
véleményét figyelmen kívül hagyták és anna k nem feleltek meg. A fizetési korlát 2010 
szeptemberét ől hatályos.  
4.2. A felügyel ő bizottság új tagjait 2010 novemberének má sodik felében választották meg, illetve 
jelölték ki. A felügyel ő bizottságról szóló törvényjav aslat értelmében a felügyel ő bizottság 
tagjainak díjazása nem függ az MNB elnökének díjazásától. A rendelkezésre álló információk 
alapján13 az EKB úgy értelmezi, hogy a kormány a felügyel ő bizottság tagjainak tiszteletdíját az 
MNB elnökének fizetését korlátozó törvény el őtti szintre kívánja emelni, és hogy a felügyel ő 
bizottság új tagjai csak rövid ideig fognak az MNB elnökének fizetését korlátozó törvény hatálya 
alá tartozni. 
4.3. A felügyel ő bizottság tagjainak díjazására vonat kozóan javasolt rendelkezések formálisan 
megfelelnek a Szerz ődésnek és a KBER Alapokmányának.  A gyakorlatban – a felügyel ő 
bizottságról szóló törvényjavasl at jelenlegi formában történ ő elfogadása esetén – az MNB olyan 
helyzetbe fog kerülni, hogy a felügyel ő bizottság tagjainak megemelt tiszteletdíja magasabb lesz a 
monetáris tanács egyes tagjainak nemrég iben csökkentett fizetésénél. A felügyel ő bizottságról szóló 
törvényjavaslathoz f űzött indokolás kifejti, hogy a tiszteletdíj emelésének alapja a munka 
mennyiségével és min őségével való arányosság. Ilyen el őzmények után (lásd a 4.1., 4.2. és e 
pontot) az MNB-törvény közelmúltbeli, az MNB elnökének, elnökhelyetteseinek, valamint a monetáris tanács és a felügyel ő bizottság tagjainak fizetését korlátozó módosítása - összevetve a 
kizárólag a felügyel ő bizottság tagjai fizetésének emelésére ir ányuló javaslattal - aggályokat vet fel 
                                                 
12  A 2010. évi XC. törvény az egyes gazdasági és pénzügyi tárgyú törvények megalkotás áról, illetve módosításáról. 
13 Az MNB elnökének fizetése a csökkentés el őtt kb. 8 000 000 Ft-ot (kb. 29 100 EUR) tett ki. A felügyel ő bizottság 
elnökének és további tagjainak tisztele tdíja az MNB elnöke fizeté sének 15, illetve 10 %-ában került meghatározásra, ami 
kb. 1 200 000 Ft-ot (kb. 4 300 EUR) és 800 000 Ft-ot (kb. 2 900 EUR) jelent.  
6 abban a tekintetben, hogy az nyomást gyakorol az MNB jelenlegi elnökére és döntéshozó szervének 
a KBER-vonatkozású feladatai ellátásában részt vev ő tagjaira, ami nem egyeztethet ő össze a 
központi banki függetlenséggel (lásd még a 2.3. pontot is).  
4.4. Ugyanebben a szellemben a jelenlegi gazdasági he lyzet és az állami szektorban – úgy mint az MNB 
elnöke és a monetáris tanács további tagjai tekint etében – a jövedelmek csökkentésére bejelentett 
kormányzati szándék kétségeket ébreszt atekintetben, hogy a felügyel ő bizottság új tagjai 
tiszteletdíjának emelése megfelel ően időzített-e. 
 Ezt a véleményt közzéteszik az EKB honlapján.    Kelt Frankfurt am Mainban, 2010. december 13-án. 
 
[aláírás]  
 
az EKB elnöke 
Jean-Claude TRICHET