A Régiók Európai Bizottsága véleménye – A helyi és regionális önkormányzatok felgyorsítják a beporzókkal kapcsolatos uniós kezdeményezés végrehajtását

(2022/C 270/03)

Előadó: Frida NILSSON (SE/RE), Lidköping helyi képviselő-testületének tagja Referenciaszöveg: A Bizottság jelentése az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának a beporzókkal kapcsolatos uniós kezdeményezés végrehajtása terén elért haladásról COM(2021) 261 final

POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK EURÓPAI BIZOTTSÁGA

1. hangsúlyozza a beporzók fontosságát társadalmaink és a természet fenntarthatósága szempontjából. A beporzók kulcsszerepet játszanak mind az élelmiszerrendszerekben, mind a biológiai sokféleség és a tájak fenntartásában. Ezért nemcsak a háziasított beporzóknak van szükségük támogatásra; a vadon élő beporzók számára is életképes élőhelyeket kell biztosítani, mivel a természet biológiai sokféleségének részét képezik. Úgy kell tekintenünk, hogy a háziasított beporzók kiegészítik a vadon élő beporzókat, nem pedig fordítva;

2. aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy nem fordítunk kellő figyelmet a beporzókra, arra, hogy milyen fontos szerepet játszanak ökoszisztémáink működésében, és hogy számuk csökkenése és kihalásuk milyen következményekkel járhat az életünkre nézve;

3. kiemeli a biológiai sokféleség és az éghajlatváltozás közötti fontos kapcsolatot, valamint azt, hogy ezek összefüggenek és befolyásolják egymást. A hőmérsékleti különbségek, a változó időjárási körülmények, az élőhelyek pusztulása és a változó éghajlat által kiváltott egyéb tényezők közvetlen hatással vannak a beporzók pusztulására. A biológiai sokféleség védelme és helyreállítása pedig fontos szerepet játszik az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásban;

4. nagyra értékeli azt a lehetőséget, hogy hozzájárulhat a beporzók életképes és változatos populációinak támogatását és fenntartását célzó európai uniós kerethez, és ezért üdvözli a beporzókra vonatkozó kezdeményezés Európai Bizottság általi felülvizsgálatát, valamint az Európai Parlament állásfoglalását és a Tanács e témában elfogadott következtetéseit ( 1 )

5. üdvözli a beporzókkal kapcsolatos uniós kezdeményezés 2018-as végrehajtása során választott pozitív irányt. Aggodalommal állapítja meg azonban, hogy azóta a beporzó populáció csökkenésének tendenciája folytatódott. hálás azért, hogy a biológiai sokféleséggel és az ökoszisztéma-szolgáltatásokkal foglalkozó kormányközi tudománypolitikai platform (IPBES) biológiai sokféleségről és az ökoszisztéma-szolgáltatásokról szóló globális értékelő jelentése megállapítja, hogy az elégtelen intézkedések ellenére még nincs késő az éghajlat és a biológiai sokféleség számára, de minden szinten átalakító fellépésekre van szükség;

6. ezért támogatja az Európai Számvevőszék 15/2020. számú különjelentésének ( 2 ) következtetéseit, és nagy reményeket fűz a beporzókkal kapcsolatos uniós kezdeményezés felülvizsgálatához;

7. nagyra értékeli, hogy a biodiverzitással és a beporzókkal kapcsolatos célkitűzések beépültek számos uniós stratégiába és politikába, például az új KAP-ba, a biológiai sokféleséggel kapcsolatos uniós stratégiába és „a termelőtől a fogyasztóig” stratégiába;

8. azt kéri, hogy az uniós biodiverzitási stratégia keretében a természet-helyreállítási célokról szóló, küszöbön álló európai bizottsági kezdeményezés részeként vezessenek be jogilag kötelező erejű célokat, amelyek hatálya a beporzókra is kiterjed. Ennek kapcsán pedig felajánlja támogatását egy beporzókról szóló új uniós kezdeményezés végrehajtásához, különös tekintettel a végrehajtási és nyomonkövetési tevékenységekre;

9. úgy véli, hogy a beporzók támogatására felvázolt célkitűzéseknek azt is segíteniük kell, hogy az Európai Unió elérje az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrendjében meghatározott célkitűzéseket és a fenntartható fejlődési célokat ( 3 ) , különösen a biológiai sokféleség és a vadon élő beporzók számára fontos élőhelyek fenntartására irányuló célokat;

10. meggyőződése, hogy a beporzók pusztulásának megoldása koordinációt és integrált stratégiákat igényel, valamennyi ágazat és politikai szféra bevonásával. Fontos az összes érintett szereplő bevonása és a meglévő, de széttagolt erőfeszítések hatékonyságának javítása. A beporzókra vonatkozó jelenlegi kezdeményezés lefektette az alapokat, de most további munkára van szükség;

11. kiáll amellett, hogy a fenntarthatóság mindhárom pillérét figyelembe kell venni a vadon élő beporzók fenntartható populációinak biztosítása során. Ez azt jelenti, hogy a társadalmi, gazdasági és biológiai fenntarthatóságot kellőképpen figyelembe kell venni a végrehajtási intézkedésekben;

A beporzók mint a vidéki és a városi területek közötti különbségek részei

12. kiemeli annak fontosságát, hogy a beporzók pusztulásának megállítása során túl kell tekinteni a mezőgazdasági szakpolitikákon, mivel a mezőgazdasági ágazatot és annak a vadon élő beporzók populációinak csökkenéséhez való hozzájárulását számos uniós szakpolitika már sok tekintetben szabályozza, és végrehajtja ezeket a szabályokat;

13. kéri, hogy fordítsanak különös figyelmet a hagyományos mezőgazdasági termelőkre, akik erőfeszítéseket tesznek a beporzókra gyakorolt hatásuk csökkentésére, mivel a biogazdálkodás és az agroökológiai gyakorlatok sok tekintetben már most is védik és táplálják a beporzókat. A kutatás, az innováció és a rugalmas végrehajtási rendszer kulcsszerepet játszik a kihívások megoldásában, de a diverzifikált mezőgazdasági ágazat lehetővé tételében is;

14. hangsúlyozza, hogy meg kell vizsgálni a peszticideken kívüli környezetkárosítók teljes körét, és kezelni kell azokat, mint például a fényszennyezést, amely bizonyítottan nagymértékben érinti a beporzókat, de még mindig nem foglalkoznak vele;

15. rámutat arra, hogy a városi területek hozzájárulhatnak a biológiai sokféleség pozitív fejlődéséhez a botanikus kertek, a veteményeskertek, a zöldövezeti kertek és a városi üres telkek révén, amelyek közvetlen hatással lehetnek a vadon élő méhfajok populációira ( 4 )

16. figyelmeztet arra, hogy a terjeszkedő városok világában a beporzó populációk védelme, a diverzitásukhoz való hozzájárulás és az új élőhelyek létrehozása érdekében elengedhetetlen, hogy a biológiai sokféleség és az ökoszisztéma-szolgáltatások megőrzését beépítsék a településtervezésbe és a gyakorlatokba;

17. kéri az illetékes hatóságokat, hogy végezzenek olyan hatásvizsgálatokat, amelyek figyelembe veszik a tulajdonjogokat korlátozó és a fenntartható megélhetés lehetőségét más módon megváltoztató fejlesztéseket. Ezeknek a hatásvizsgálatoknak nemcsak a biológiai nyereséget kell figyelembe venniük, hanem a lakosok megélhetésére és életére gyakorolt lehetséges negatív hatásokat is;

Uniós szintű intézkedések

18. kéri az Európai Bizottságot, az Európai Parlamentet és az EU tagállamait, hogy biztosítsák, hogy a világjárvány utáni helyreállítási politikák, programok és tervek hozzájáruljanak a biológiai sokféleség fenntartható kezeléséhez, beleértve a vadon élő és háziasított beporzók aggasztó pusztulásának megállítását;

19. kéri, hogy helyi és regionális szinten támogassanak egy beporzókra vonatkozó ökorendszert, amely a következőket foglalná magában: a beporzók számára vonzó egynyári növények használata a mezőgazdasági területek legalább 10 %-án; az évelő növények virágzási időszakán kívül legalább két olyan növényfaj ültetése a termelésben lévő növények sorai közé, amely érdekes lehet a beporzók számára, és amely virágzása az év különböző szakaszaiban történik, hogy a lehető legnagyobb mértékben biztosítsák az erőforrások rendelkezésre állását a beporzók számára; képzés biztosítása a mezőgazdasági termelők számára a hasznos rovarokról és az integrált növényvédelmi gyakorlatokról; valamint intézkedések hozatala az olyan gazdaságok érdekében, amelyek biztosítják a beporzók jelenlétét a biológiai sokféleséggel nem rendelkező területeken;

20. kéri, hogy a környezeti szempontokat az állami döntéshozatal minden szintjén és minden szakpolitikában vegyék figyelembe, mivel a természet és az ember közötti kölcsönhatások többsége valamilyen mértékben érinti az ökoszisztémákat. A beporzókkal kapcsolatban ezt különösen figyelembe kell venni a városi térségek és az infrastruktúra fejlesztése és a földhasználat egyéb átalakításai során;

21. figyelmeztet arra, hogy bár a regionális és helyi önkormányzatok közvetlen kapcsolatot jelentenek az európai polgárokkal, a beporzókra vonatkozó célkitűzések megvalósítása és kidolgozása nem kizárólag az ő hatáskörükbe tartozik. A nemzeti kormányoknak és az EU-nak a helyi és regionális szinten könnyen megvalósítható megoldások támogatásával, ösztönzésével és koordinálásával kell hozzájárulnia ehhez a munkához;

22. kéri az Európai Bizottságot, hogy a már meglévő és új csatornákon keresztül aktívan támogassa a nemzeti, regionális és helyi szintű, az ipari ágazatokban és a nyilvánosság körében folytatott figyelemfelhívó kampányokat;

23. sajnálja, hogy a beporzókkal kapcsolatos kezdeményezés keretében a tudásépítés és a bevált gyakorlatok megosztása érdekében létrehozott platformok, mint például a beporzókkal kapcsolatos uniós „információs kaptár”, nem tudtak minden szereplőhöz eljutni, és még mindig nem eléggé ismertek. Ezért kéri, hogy a finanszírozást, a tudás- és kapacitásépítést, valamint a bevált gyakorlatokat az Európai Bizottság következő kezdeményezéseinek részeként átlátható módon tervezzék meg és kommunikálják, hogy a polgárok ne csak ihletet merítsenek, hanem azt is megtudják, hogyan működhetnek közre a beporzók számára a fenntartható élőhelyek létrehozásában;

24. sürgeti, hogy a beporzókkal kapcsolatos felülvizsgált kezdeményezés vizsgálja meg, hogy a meglévő hálózatokat és szervezeteket hogyan lehet felhasználni arra, hogy az Unión belül és kívül megosszák a tudást és a bevált gyakorlatokat a helyi és regionális önkormányzatokkal;

25. ezért felajánlja, hogy együttműködik az Európai Bizottsággal annak érdekében, hogy a beporzókkal kapcsolatos kezdeményezés a meglévő uniós kezdeményezések – például a városzöldítési platform és a „zöld városok” megállapodás – részévé váljon;

26. megismétli, hogy a beporzók fejlődésének nyomon követése és az erről szóló jelentések fontos szerepet játszanak a végrehajtott intézkedések hatékonyságának elemzésében. Ezért kéri az Európai Bizottságot, hogy osszon meg egy olyan jelentéstételi és nyomonkövetési keretrendszert, amelyet a szubnacionális hatóságok e célból használhatnak. A helyi és regionális szintű célirányos végrehajtás, valamint a beporzók nyomon követésére irányuló szabványosított programok támogatásának biztosítása érdekében az erőfeszítéseknek a meglévő bevált gyakorlatokat kell követniük;

27. megállapítja, hogy szoros kapcsolat van az őshonos virágfajok és a beporzók őshonos fajai vagy változatai között, és ezért szorgalmazza, hogy a beporzók támogatásának eszközeként fektessenek be az ilyen fajok megismerésébe, megőrzésébe és termesztésébe;

28. ezért felkéri az Európai Bizottságot annak értékelésére, hogyan lehetne az EU városi térségeiben 2030-ig legalább három milliárd további fa ültetésére vonatkozó kötelezettségvállalást kiterjeszteni és összekapcsolni az őshonos virágfajok ültetésével;

29. szeretné, ha a KAP 2022-ben engedélyezendő nemzeti stratégiai terveiben célként szerepeltetnék a vadon élő beporzók egészséges populációinak biztosítására irányuló erőfeszítéseket és a beporzók szempontjából fontos, hatékony biológiai védelmi intézkedéseket, valamint a helyi növényfajok alkalmazásának ösztönzését, hogy további intézkedéseket szorgalmazzanak. A könnyű és helyes végrehajtás érdekében ezt a felelősséget a tagállamoknak kell viselniük;

Helyi és regionális szintű fellépés és az RB bevonása

30. kiemeli a helyi és regionális önkormányzatok lehetőségeit és felelősségét a beporzókkal kapcsolatos kezdeményezés végrehajtásának felgyorsításában, most és még inkább a jövőben;

31. úgy véli, hogy a környezetvédelmi intézkedések elfogadása és végrehajtása során szükség van a helyi és regionális önkormányzatok közötti nemzeti szintű és határokon átnyúló együttműködésre. A beporzók számára a biológiai folyosók elengedhetetlenek a populációk fenntarthatóságának és rezilienciájának támogatásához. Az ilyen típusú feladatok jól illeszkednek a helyi és regionális önkormányzatok feladatköreihez, amelyek az együttműködés révén könnyen megvalósíthatnak olyan intézkedéseket, amelyek hozzájárulnak a beporzók fenntartható populációihoz;

32. a helyi és regionális önkormányzatok mellett megemlíti a civil társadalom, a tudást közvetítő intézmények, a helyi gazdálkodók és a magánszektor bevonásának fontosságát is. Ahhoz, hogy ezeket a szereplőket, munkájukat és az ágazati innovációt teljes mértékben ki lehessen használni, a beporzókkal kapcsolatos új kezdeményezésnek hatékony keretet kell teremtenie az önkéntes kezdeményezések, az ismeretek, a közös célok és a jelentések számára. Ez lehetővé tenné, hogy ezek a szereplők ne csak a kezdeményezés keretében kitűzött célok eléréséhez járuljanak hozzá, hanem tovább is lépjenek;

33. kötelezettséget vállal arra, hogy a környezetvédelmi kérdésekben, különösen a biológiai sokféleséggel kapcsolatos kérdésekben végzett munkája során – a zöld megállapodás helyi szintű végrehajtásával foglalkozó kampány részeként is – felhívja a figyelmet a beporzókat támogató célkitűzésekre, és hangsúlyozza azok fontosságát; egyértelműen meg kell határoznia a nemzeti, regionális és helyi kormányzatok szerepét a beporzók pusztulásának visszafordításában, illetve a beporzókra vonatkozó nemzeti és helyi cselekvési tervek kidolgozásának támogatásában;

34. hangsúlyozza, hogy el kell ismerni a beporzókkal kapcsolatos programok társadalmi-gazdasági előnyeit is. Az ilyen programok révén ugyanis gazdasági lehetőségek és a társadalmi befogadással kapcsolatos lehetőségek is adódnak;

35. hangot ad azon szándékának, hogy továbbra is szorosan együttműködjön az Európai Bizottsággal, különösen a beporzókra vonatkozó biodiverzitási célkitűzések felülvizsgálata és végrehajtása terén;

36. felajánlja, hogy kísérleti projektként elindítja a beporzók hálózatát, ahol a helyi önkormányzatok megoszthatják egymással a tudást és a bevált gyakorlatokat, megcélozva különösen a városi központokat;

37. kéri a helyi és regionális önkormányzatokat, hogy kövessék nyomon a beporzók állapotát, és tegyenek jelentést róla, mivel az őshonos fajok és a helyi növény- és állatvilág ismerete kulcsfontosságú mind a vadon élő, mind a háziasított beporzók helyi viszonyainak megértéséhez, és a helyi és regionális önkormányzatok már ismerik a helyi és regionális feltételeiket;

38. arra kéri az RB tagjait, hogy mutassanak példát, és szervezzenek párbeszédeket és nyílt találkozókat helyi és regionális szinten, biztosítva a civil társadalom és a nem kormányzati szervezetek bevonását, mivel a beporzókkal kapcsolatos kezdeményezés egyik legfontosabb szempontja a tudásbeli hiányosságok feltárása és megszüntetése;

39. felkéri a helyi és regionális közösségek képviselőit, hogy értékeljék, hogy az ipari és történelmi helyszínek rehabilitációja milyen mértékben valósítható meg a beporzók populációjának növelését célzó természetalapú megoldásokkal kombinálva;

40. határozottan úgy véli, hogy döntő fontosságú, hogy bevonjuk a fiatalabb generációkat a vitába és a megoldások keresésébe, mivel a környezetvédelmi célkitűzések megvalósítása és különösen a beporzók vadon élő populációinak megerősítése több generáción át fog tartani. Ezzel kapcsolatban üdvözli a már létező példákat, például a fiatalok bevonását a STING projektbe ( 5 ) , de felkéri az RB tagjait és a helyi és regionális önkormányzatok szélesebb közösségét, hogy építsenek erre a példára, és javasoljanak a városukban és régiójukban olyan polgári szerepvállalási tevékenységeket, amelyek különösen a gyermekeket és fiatalokat célozzák meg. A beporzókkal kapcsolatos tudatosság növelése az ifjúság 2022-es európai évéhez kapcsolódó tevékenységek része lehet;

Európai részvétel globális szinten

41. üdvözli az ENSZ Biológiai Sokféleség Egyezménye részes feleinek 15. konferenciája által küldött pozitív jelzést, valamint az állat- és növényfajok pusztulásának 2030-ig történő visszafordítására tett ígéretet;

42. kiemeli a 2020 utáni globális biodiverzitási keretről szóló, a szubnacionális kormányokhoz, városokhoz és helyi önkormányzatokhoz intézett Edinburghi Nyilatkozat ( 6 ) döntő jelentőségét, és kötelezettséget vállal arra is, hogy a beporzókról szóló európai és nemzetközi szintű vita keretében előmozdítja azt;

43. kéri az Európai Bizottságot, hogy nemzetközi szinten foglalkozzon a beporzók pusztulásával, és támogassa a beporzók és élőhelyeik védelmét célzó határozott intézkedéseket a Biológiai Sokféleség Egyezmény részes feleinek 15. konferenciája második része során, amelyre a tervek szerint 2022. április 25. és május 8. között kerül sor Kunmingban, Kínában;

44. készen áll arra, hogy az ENSZ Biológiai Sokféleség Egyezménye részes feleinek 15. konferenciáján és a felek jövőbeli konferenciáin részt vegyen az EU küldöttségében, hogy megossza az EU helyi és regionális önkormányzatainak véleményét és az általuk már végrehajtott intézkedéseket, valamint hogy hozzájáruljon az Edinburghi Nyilatkozat sikeréhez a beporzók és élőhelyeik védelme terén.

Kelt Brüsszelben, 2022. január 26-án. a Régiók Európai Bizottsága elnöke Apostolos TZITZIKOSTAS

(1) 2019/2803(RSP) és a Tanács 2020. december 17-én tartott 3782. ülésén elfogadott tanácsi következtetések (14168/20).

(2) https://op.europa.eu/webpub/eca/special-reports/pollinators-15-2020/hu/

(3) Az ENSZ 2030-ig tartó időszakra szóló fenntartható fejlődési menetrendje, https://sdgs.un.org/2030agenda.

(4) Baldock, K. C. R. és mtsai. Where is the UK’s pollinator biodiversity? The importance of urban areas for flower-visiting insects. Proc. R. Soc. B Biol. Sci. 282, 20142849 (2015), Theodorou, P. és mtsai. The structure of flower visitor networks in relation to pollination across an agricultural to urban gradient. Funct. Ecol. 31, 838–847 (2017).

(5) Az Európai Bizottság STING (Science and Technology for Pollinating Insects) projektje.

(6) Edinburgh Declaration on post-2020 global biodiversity framework – gov.scot (www.gov.scot)