[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |

Brüsszel, 2010.8.25.

COM(2010) 441 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK

a tagállamokban az élelmiszer-biztonság, az állategészségügy és állatjóllét, valamint a növényegészségügy terén végzett hatósági ellenőrzések végrehajtásáról

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK

a tagállamokban az élelmiszer-biztonság, az állategészségügy és állatjóllét, valamint a növényegészségügy terén végzett hatósági ellenőrzések végrehajtásáról

1. Előzmények

A 882/2004/EK rendelet[1] (a továbbiakban: takarmány- és élelmiszer-ellenőrzési rendelet) 44. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy a tagállamoknak a rendelet 41. cikkével összhangban elkészített többéves nemzeti ellenőrzési terveik végrehajtásáról évente jelentést kell benyújtaniuk a Bizottsághoz. A rendelet értelmében a jelentéseknek a következőket kell tartalmazniuk:

a) részletek a többéves nemzeti ellenőrzési tervek azon módosításaira vonatkozóan, amelyek egyebek között figyelembe veszik az új jogi szabályozást, az új kockázatok megjelenését, az új tudományos eredményeket és az elvégzett ellenőrzések eredményeit;

b) a többéves nemzeti ellenőrzési terv értelmében az előző évben elvégzett ellenőrzések és auditok eredményei;

c) az ellenőrzések során megállapított szabálysértési esetek típusa és száma;

d) a többéves nemzeti ellenőrzési tervek hatékony végrehajtását célzó intézkedések, beleértve a végrehajtási intézkedéseket és azok eredményeit.

Ebben az összefüggésben meg kell említeni a 882/2004/EK rendelet 7. cikkének kiegészítő rendelkezéseit, amelyek a tagállamok számára előírják, hogy biztosítaniuk kell ellenőrzési tevékenységeik nagymértékben átlátható módon történő lebonyolítását.

A rendelet 44. cikkének (4) és (6) bekezdése előírja, hogy a hatósági ellenőrzések átfogó működéséről a Bizottság éves jelentést dolgoz ki, és azt benyújtja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a következőkkel kapcsolatban:

a) a tagállamok által benyújtott éves jelentések,

b) a tagállamokban végzett uniós auditok és vizsgálatok,

c) bármely más lényeges információ.

Ez a jelentés adott esetben ajánlásokat is tartalmazhat a tagállamok hatósági ellenőrzési és auditrendszereinek lehetséges fejlesztésével, az ágazatokat vagy tevékenységeket érintő konkrét ellenőrzési intézkedésekkel, illetve a különös jelentőségű kérdésekkel foglalkozó koordinált tervekkel kapcsolatban.

A Bizottság éves jelentésének fő célja, hogy átfogó képet nyújtson azokról a hatósági ellenőrzésekről, amelyeket a tagállamok illetékes hatóságai a takarmány- és élelmiszerjognak való megfelelés ellenőrzése céljából végeznek (a legtágabb értelemben, nemcsak az élelmiszerek és takarmányok biztonságossága, hanem az állategészségügy és -jóllét, valamint – bizonyos mértékig – a növényegészségügy tekintetében is). A Bizottság ezért úgy véli, hogy ezeknek a jelentéseknek alapvető információkat is tartalmazniuk kell a tagállamok által az élelmiszerlánc különböző területein végzett ellenőrzési tevékenységekről és azok eredményeiről.

Ennek az első jelentésnek az a célja, hogy

- első elemzést adjon azokról az adatokról és információkról, amelyek rendelkezésére állnak a Bizottságnak a hatósági ellenőrzésekkel kapcsolatban, beleértve a tagállamok által a 44. cikk (1) bekezdése alapján a Bizottságnak benyújtott első éves jelentések adatainak és információinak elemzését; továbbá

- első következtetéseket vonjon le arra vonatkozóan, hogyan fejleszthető a meglévő tagállami jelentéstételi rendszer.

A Bizottság meg kívánja vitatni a tagállamokkal a jelentésben felvetett kérdéseket, mindenekelőtt arra keresve választ, hogy hogyan lehetne ésszerűsíteni és egységesíteni a hatósági ellenőrzésekre vonatkozó adatok összegyűjtését és kezelését. Emellett a Bizottság a tagállamok közreműködésével felül akarja vizsgálni a 882/2004/EK rendelet 7. cikke végrehajtásának állapotát, amely előírja, hogy biztosítani kell a tagállamok ellenőrzési tevékenységeinek nagymértékben átlátható módon történő lebonyolítását. Ennek során választ kell keresni arra, hogy az éves jelentések ésszerűsítése és egységesítése hogyan könnyítheti meg a tagállamok számára a hatósági ellenőrzési tevékenységek nagymértékben átlátható módon történő lebonyolítását, ahogy azt a 7. cikk előírja.

2. A tagállamok éves jelentései

A takarmány- és élelmiszer-ellenőrzési rendelet 2006. január 1-jén lépett hatályba. A tagállamoknak 2007-es ellenőrzési tevékenységükről kellett első ízben éves jelentést benyújtaniuk. A jelentések benyújtásának 2008. július 1. volt a határideje. Egy tagállam kivételével valamennyi tagállam benyújtotta jelentését.

A Bizottság 2008 második felében és 2009 elején kapta kézhez a jelentéseket. Minden jelentést hat fő szempont alapján bíráltak el, amelyek lényegében megfelelnek a 2008/654/EK bizottsági határozat[2] (nem kötelező erejű) bizottsági iránymutatásaiban ajánlott jelentésszerkezetnek:

( Az ellenőrzések eredményei

( A szabályok be nem tartásának elemzése

( Szabálysértés esetén hozott intézkedések

( Nemzeti auditrendszer

( Az ellenőrző hatóságok teljesítményének javítását célzó intézkedések

( Az élelmiszeripari vállalkozók teljesítményének javítását célzó intézkedések

A Bizottság méltányolja a tagállamok által a rendeletben előírt éves jelentések első ízben történő kidolgozása során tett jelentős erőfeszítéseket. Összességében nézve az éves jelentések tartalmazták a rendelet által előírt információkat. A szolgáltatott információk azonban jellegüket, részletességüket és minőségüket tekintve is nagyon eltérőek voltak. Emellett ezek az első olyan jelentések voltak, amelyeket a tagállamok a 44. cikk rendelkezései szerint nyújtottak be. Ennek megfelelően a szolgáltatott információ csak korlátozott mértékben tudott hozzájárulni a hatósági ellenőrzések végrehajtásáról szóló első bizottsági jelentéshez. Azt is figyelembe kell venni, hogy egyes információk már a 882/2004/EK rendelet 45. cikkében előírt uniós szintű ellenőrzések során rendelkezésre álltak, illetve a Bizottság egyéb releváns forrásaiból származtak, mint például a más uniós jogszabályi rendelkezések által előírt tagállami ágazati jelentések.

Az alábbiakban a benyújtott jelentésekről készített bizottsági elemzés főbb eredményeinek összefoglalója olvasható. A legtöbb tagállam éves jelentése a növényi és állati eredetű élelmiszerekért, takarmányért, állategészségügyért, állatjóllétért és növényegészségügyért felelős nemzeti hatóságok jelentéseiből készült összeállítás és/vagy azokra tett utalás volt, noha nem minden esetben követték a bizottsági iránymutatások általános ajánlásait. A szolgáltatott információ minősége az illetékes ellenőrző hatóság függvényében nagy eltéréseket mutatott. Az összefoglaló megnevezi azokat a területeket is, amelyeken a bizottsági iránymutatások jobb betartására van szükség, amit ebben az összefüggésben célszerű figyelembe venni.

Az ellenőrzések eredményei

A legtöbb jelentés adatokat tartalmaz a vizsgálatok, mintavételek és elemzések számára és típusára vonatkozóan, noha a részletesség és összesítés szintjét, valamint az általános minőséget tekintve nagy eltérések mutatkoztak közöttük. A jelentések rendszerint tartalmazták az ágazatok, termelési szakaszok vagy kockázatok/betegségek szerint nyújtott, ellenőrzésekre vonatkozó információkat, ezek részletessége, illetve az adatok szerkezete és ismertetése azonban eltérő volt.

A szabálysértések elemzése

Sok esetben hiányoztak vagy hiányosak voltak a megállapított szabálysértési esetek típusára és számára vonatkozó adatok.

Szabálysértés esetén hozott intézkedések

A végrehajtási intézkedések hosszabb távú hatékonysága attól függ, hogy milyen jellegűek és mennyire következetesek a szabálysértés esetén alkalmazott helyreigazító intézkedések és végrehajtási eszközök, azaz függ a kiadott figyelmeztetésektől/ajánlásoktól, a kiszabott büntetésektől, az elrendelt bezárásoktól/áruforgalmi korlátozásoktól/megsemmisítésektől, valamint az indított peres eljárásoktól. Az e tekintetben szolgáltatott információ összességében nem volt kielégítő; amennyiben rendelkezésre állt az adott információ, annak terjedelme és részletessége tagállamonként különböző volt.

Nemzeti auditrendszerek

A rendelet 4. cikkének (6) bekezdése kifejezetten előírja a tagállamok hatóságai számára, hogy saját auditokat végezzenek a rendelet célkitűzései elérésének biztosítására. 2006 szeptemberében a Bizottság a nemzeti auditrendszerek kialakítására vonatkozó iránymutatásokat adott ki (2006/677/EK bizottsági határozat[3]). A rendelet értelmében a tagállamoknak be kell számolniuk éves jelentéseikben az előző évben végzett auditok eredményeiről. Az e tekintetben szolgáltatott adatok néhány kivételtől eltekintve hiányosak voltak. Azt azonban el kell ismerni, hogy a 2007-re vonatkozó jelentés elkészítése idején számos tagállamban még kezdeti szakaszban volt az auditrendszerek létrehozása.

Az ellenőrző hatóságok teljesítményének javítását célzó intézkedések

Ezzel kapcsolatban a tagállamok felszólítást kaptak arra, hogy számoljanak be az ellenőrző hatóságok teljesítményének javítását célzó 2007-es intézkedéseikről. Eltekintve a képzésekre és rutinszerű eljárásokra vonatkozó információktól, a tagállamok – szintén néhány kivételtől eltekintve – kevés lényeges adattal szolgáltak ezzel kapcsolatban.

Az élelmiszeripari vállalkozók teljesítményének javítását célzó intézkedések

Ez alatt a címszó alatt a tagállamoknak be kellett számolniuk az élelmiszerlánc különböző szereplői teljesítményének javítását célzó intézkedésekről (tájékoztatás, tanácsadás, képzés stb. révén). A jelentések gyakorlatilag nagyon kevés információval szolgáltak ezzel kapcsolatban, és amennyiben igen, akkor ezek az információk részletességüket és tartalmukat tekintve is tagállamonként eltérőek voltak.

3. A tagállamokban végzett bizottsági auditok és vizsgálatok, valamint az ezeket követő bizottsági fellépések

Az Egészség- és Fogyasztóügyi Főigazgatóság Élelmiszerügyi és Állategészségügyi Hivatala auditokat és vizsgálatokat végez a takarmány- és élelmiszerjognak, valamint az állat-egészségügyi és -jólléti, illetve növény-egészségügyi jogszabályoknak való megfelelés ellenőrzésére, továbbá annak ellenőrzésére, hogy az ezeken a területeken végzett nemzeti szintű hatósági ellenőrzések az uniós joggal összhangban zajlanak-e.

Az Élelmiszerügyi és Állategészségügyi Hivatal minden évben vizsgálati programot dolgoz ki, amelyben meghatározza a kiemelt területeket és a vizsgálatok helyszínéül szolgáló országokat. Ezek a programok megtalálhatók az Egészség- és Fogyasztóügyi Főigazgatóság weboldalán[4]. A vizsgálati programot minden év közepén felülvizsgálják, így biztosítva, hogy az naprakész és releváns maradjon. Új vizsgálatok ütemezésére is szükség lehet, például új kockázatok felmerülése – úgymint betegségek kitörése– esetén. Ezek a módosított vizsgálati program részévé válnak.

Az auditok és vizsgálatok eredményeit jelentés foglalja össze, amely következtetéseket és ajánlásokat is tartalmaz a feltárt hiányosságok orvoslására. A vizsgálat helyszínéül szolgáló ország illetékes hatóságai észrevételeket fűzhetnek a jelentéstervezethez. A hatóságokat az Élelmiszerügyi és Állategészségügyi Hivatal ajánlásai segítik a vizsgálatok során feltárt hiányosságok orvoslásában. Ezt követően a hatóságoknak „cselekvési tervet” kell kidolgozniuk, amelyben kifejtik, mi módon követték vagy készülnek követni az ajánlásokat. A Bizottság értékeli a cselekvési tervet, és szisztematikusan nyomon követi az intézkedések végrehajtását a következők révén: általános nyomonkövetési látogatások, melyek során az Élelmiszerügyi és Állategészségügyi Hivatal és a tagállami hatóságok közösen felülvizsgálják a tagállamnak tett ajánlások végrehajtása terén tett előrelépéseket; az érintett területeken végzett helyszíni nyomonkövetési vizsgálatok vagy auditok; írásbeli jelentések kérése; nagy területet érintő vagy tartósan fennálló problémák esetén magas szintű kétoldalú találkozók.

Amennyiben a körülmények megkívánják, a Bizottság jogi lépéseket is tehet. Ezek kétfélék lehetnek: megfelelő jogalappal bíró szükséghelyzeti és védintézkedések[5]; jogsértési eljárások. Amennyiben egy vizsgálat az emberi, állati és növényi egészséget érintő közvetlen veszélyre derít fényt, a Bizottság szükséghelyzeti, illetve védintézkedéseket hozhat. Ezek jogi lépésekre is kiterjedhetnek, amelyekkel megakadályozható a takarmányok, élelmiszerek, állatok, növények és az ezekből előállított termékek kereskedelme vagy behozatala. Emellett, amennyiben az illetékes hatóság nem teszi meg a megfelelő korrekciós intézkedéseket, a Bizottság jogsértési eljárást kezdeményezhet az adott tagállam ellen.

Így a Bizottság a helyszínen nyomon követi és ellenőrzi, hogy a tagállam betartja-e takarmány- és élelmiszerjogi, állat-egészségügyi és állatjólléti, valamint növény-egészségügyi előírásokat, és szükség esetén intézkedéseket tesz az emberi, állati és növényi egészség védelme és/vagy az említett jogszabályi előírások betartatása érdekében. A vizsgálati jelentések és a tagállami cselekvési tervek közzétételének, valamint a rendszeresen frissített országprofiloknak köszönhetően az érintettek és a polgárok tényszerű képet kaphatnak arról, hogy a tagállamok ellenőrző hatóságai mi módon tesznek eleget arra irányuló kötelezettségüknek, hogy biztosítsák az erre a területre vonatkozó jogszabályok megfelelő végrehajtását, illetve szükség esetén érvényt szerezzenek azoknak.

A takarmány- és élelmiszer-ellenőrzési rendelet 45. cikkének (4) bekezdése értelmében a Bizottság éves jelentést készít és tesz közzé ezekről a tevékenységekről. A jelentésnek bizonyos szintű részletességgel le kell írnia a szóban forgó évben végzett auditok és vizsgálatok eredményeit. A Parlamentnek és a Tanácsnak beterjesztett, 2007-re és 2008-ra vonatkozó jelentések már megjelentek, és megtekinthetők az Európai Unió weboldalán[6]. A jelentések megvilágítják az adott évben végzett auditok és vizsgálatok során meghatározott főbb problémákat, valamint az azok orvoslására tett intézkedéseket. Az Élelmiszerügyi és Állategészségügyi Hivatal emellett további jelentéseket, így például általános áttekintő jelentéseket is készít, amelyek összefoglalják az ugyanabban a témában több tagállamban végzett vizsgálatok eredményeit.

Az Élelmiszerügyi és Állategészségügyi Hivatal 260 vizsgálatot tervezett a 2007-es évre (erre az évre vonatkozóan készültek a fenti (2) bekezdésben említett tagállami jelentések). E vizsgálatok közül 209-et végeztek el, 63-at különböző okokból levettek a programról, 43-at pedig újonnan vezettek be. Az elvégzett vizsgálatok száma így összesen 252 volt; ezekből 159-et a tagállamokban, 12-t tagjelölt országokban[7], 81-et pedig harmadik országokban[8] végeztek. Az Élelmiszerügyi és Állategészségügyi Hivatal vizsgálatainak számos különböző vagy egymást átfedő célkitűzése lehet. Ezek a következő négy nagy szakterület szerint csoportosíthatók: élelmiszer-biztonság; állategészségügy; állatjóllét; növényegészségügy. A 2007-es vizsgálatok célkitűzéseinek 70 %-a élelmiszer-biztonsággal volt kapcsolatos. A „tanyától a tányérig” megközelítés szellemében azonban számos élelmiszer-biztonsági vizsgálatnak állat-egészségügyi és állatjólléti vonatkozásai is vannak. A vizsgálatoknak 2007-ben helyet adó országok és a vizsgált témakörök teljes listáját a 2007-es jelentés 2. melléklete tartalmazza.

A 2007-ben végzett vizsgálatok és auditok eredményeinek és ajánlásainak nagy részét a fentebb leírt nyomonkövetési eljárással orvosolni lehetett. Egyetlen, a tagállamokban végzett vizsgálat vagy audit sem derített fényt az emberi, állati és növényi egészséget érintő közvetlen veszélyre, amely a Bizottság részéről szükséghelyzeti vagy védintézkedést tett volna szükségessé. Mivel azonban a vonatkozó jogszabályok gyakorlati végrehajtását a tagállamok illetékes hatóságai felügyelik, a korrekciós intézkedések zömét is ők hozzák meg. Négy vizsgálatnak a tagállamok ellen zajló jogsértési eljárásokkal kapcsolatos ellenőrzések során tapasztalt súlyos hiányosságok képezték a tárgyát.

A 2007-es év eredményeire és intézkedéseire vonatkozó információk megtalálhatók magában a jelentésben, amely letölthető az Európai Unió weboldaláról[9].

2007-ben az Élelmiszerügyi és Állategészségügyi Hivatal a takarmány- és élelmiszer-ellenőrzési rendelet 45. cikke szerinti „általános auditok” sorozatát is elindította. A valamennyi tagállamra kiterjedő sorozat 2011-ben zárul le. Az általános auditok célja annak felülvizsgálata, hogy a hatósági ellenőrzések elvégzése általánosságban az uniós joggal és a többéves nemzeti ellenőrzési tervekkel összhangban történik-e[10]. Az auditok lezárását követően a Bizottságnak széleskörű betekintése nyílik a tagállamok illetékes hatóságai által végzett hatósági ellenőrzések végrehajtásába.

4. A tagállamokban végzett ellenőrzésekre vonatkozó információk egyéb forrásai

A Bizottság egyéb forrásokat is igénybe vesz, hogy információkat és adatokat szerezzen a tagállamok nemzeti ellenőrzési rendszereinek működéséről.

Ágazatspecifikus jelentések készítése

Az Európai Unió élelmiszer-biztonsági, állat-egészségügyi és állatjólléti, valamint növény-egészségügyi joganyagának gyarapodásával párhuzamosan az évek során egyre több olyan előírás is született, amely a jogszabályok végrehajtására vonatkozóan rendszeres jelentéstételre kötelezte a tagállamokat. Ezek a jelentések átfogó, esetenként részletes információt tartalmaznak a tagállami ellenőrzési rendszerek eltérő működéséről, illetve ezeknek az ellenőrzéseknek az eredményeiről. Emellett hasznos információval szolgálnak a Bizottságnak a meglévő jogszabályok hatásainak felmérése során, illetve annak mérlegelésekor, hogy kell-e és mi módon lehet naprakésszé tenni vagy módosítani e jogszabályokat.

A jelentések alapját képező adatok összegyűjtése és a jelentések elkészítése – tekintettel az ágazatok szerint eltérő formára és gyakoriságra – jelentős terhet ró a tagállamok nemzeti hatóságaira. Másrészről a Bizottságnak jelentős forrásokkal kell hozzájárulnia azok lefordításához és elemzéséhez.

A nemzeti jelentések alapján a Bizottság ágazati jelentéseket készít és tesz hozzáférhetővé; ezekben beszámol az élelmiszerláncra vonatkozó bizonyos uniós jogszabályi előírások végrehajtásának állásáról, valamint egyes esetekben az érintett területeken végzett hatósági ellenőrzésekről és azok eredményeiről is.

A legfontosabb jelentések a következő témákra terjednek ki: a kérődző állatoknak a fertőző szivacsos agyvelőbántalmak (TSE) jelenléte tekintetében való ellenőrzése és vizsgálata; a zoonózisok, a zoonózis-kórokozók és az élelmiszerből származó betegség-kitörések európai unióbeli tendenciáiról és forrásairól szóló összefoglaló jelentés (az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) jelentése) és a szermaradvány-értékeket vizsgáló uniós szintű éves jelentés.

A közzétett jelentések jegyzéke megtalálható ennek a jelentésnek a mellékletében.

Jelentéstétel az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság ülésein

A tagállamok az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság ülésein is rendszeresek jelentést tesznek az ellenőrzések végrehajtásáról. Ezek lehetnek az élelmiszerből származó betegségek, illetve az állat- vagy növénybetegségek előfordulásáról és leküzdéséről szóló rutinszerű jelentések, de vonatkozhatnak újonnan megjelent betegségekre és az azokra irányuló szükséghelyzeti intézkedésekre is. Ezek a jelentések szintén fontos információforrást jelentenek a Bizottság számára, amelyek alapján értékelheti a tagállamokban végzett ellenőrzéseket. Néhány éve a Bizottság rendszeresen megjelenteti weboldalán e kiadványokat és az adott ülések jegyzőkönyveit.

Néhány területen a Bizottság összefoglalókat készít a tagállamok által benyújtott jelentésekről, és azokat az Állandó Bizottság[11] közreműködésével közzéteszi.

Riasztási rendszerek és más jelentéstételi eszközök

A meglévő sürgősségi riasztási rendszerek, úgymint az élelmiszer- és takarmánybiztonsági riasztási rendszer (RASFF), az állatbetegségek bejelentő rendszere (ADNS) és az Europhyt növény-egészségügyi értesítő rendszer fontos eszközök, mivel lehetővé teszik a szükséghelyzetekre és a felmerülő kockázatokra való gyors reagálást, továbbá adatokkal szolgálnak az élelmiszerláncban felbukkanó kockázatokra és betegségekre vonatkozóan. E rendszerek adatai lényeges támpontot nyújtanak a biztonsági szabványoknak való megfelelés hiányosságainak feltárása során. Az élelmiszer-biztonsági és állatbetegség-bejelentő rendszerek részletes eredményeiről áttekintést adnak az RASFF[12] és az ADNS[13] rendszerekről szóló éves jelentések, amelyeket a Bizottság minden évben közzétesz a weboldalán. A Bizottság tervei szerint 2010-től a növénybetegségek felbukkanásának bejelentését segítő rendszer, az Europhyt működéséről is hasonló éves jelentések készülnek majd. A TRACES rendszer, amelynek révén a Bizottság és a tagállamok információcserét folytathatnak az (uniós/belföldi termelésből származó vagy harmadik országból importált) állatokra és állati eredetű termékekre irányuló ellenőrzésekről, szintén fontos adatforrást jelent, amely nemcsak az áruforgalom volumenéről, hanem az elvégzett hatósági állatorvosi ellenőrzésekről is tájékoztat.

5. Következtetés

A Bizottság a tagállamok által a fent leírt rendszereken keresztül szolgáltatott információk és adatok alapján értékeli a tagállami ellenőrzési rendszerek hatékonyságát. A Bizottság összességében úgy ítéli, hogy a tagállamok megfelelően orvosolják az Élelmiszerügyi és Állategészségügyi Hivatal vizsgálatai vagy az egyedi panaszok révén felderített ellenőrzési hiányosságokat. Amennyiben a Bizottság ezt nem így találta, minden lehetséges intézkedést megtett az uniós jogszabályi előírások betartatása érdekében, és szükség esetén jogsértési eljárást is kezdeményezett. A Bizottsághoz beérkezett és általa megvizsgált élelmiszerjogi panaszokról áttekintést nyújt az uniós jog alkalmazásáról szóló éves bizottsági jelentés[14].

Mindazonáltal a hatósági ellenőrzések átfogó működésével kapcsolatos információforrások bizottsági felülvizsgálata rámutatott arra, hogy még számos területen, különösen a hatósági ellenőrzések terén fejleszthető az élelmiszerláncra vonatkozó jogszabályok alkalmazására vonatkozó információk gyűjtése, szolgáltatása és elemzése, az adatelőállítást és -kezelést ugyanis egyszerűsíteni lehet, a szolgáltatott adatok pedig egységesíthetők és lényegretörőbbé tehetők. Könnyebben hozzáférhető és összehasonlítható adatok esetén a Bizottság és a nemzeti hatóságok egyaránt hatékonyabban tudnak dolgozni, az uniós polgárok pedig garanciát kapnak arra, hogy az ellenőrzési rendszerek átfogóak, megbízhatóak és hatékonyak.

E célból a Bizottság a tagállamokkal szoros együttműködésben számos intézkedést felül kíván vizsgálni, hogy hatékonyabbá és átfogóbbá tegye az ellenőrzésekre vonatkozó információk uniós szintű gyűjtését, elemzését és szolgáltatását, különös tekintettel a következőkre:

1. hogyan egyszerűsíthetők és egységesíthetők a hatályos uniós jog tagállamokra vonatkozó jelentéstételi előírásai többek között az átfedések és a felesleges információk kiküszöbölése, valamint mennyiségi adatok esetében a hivatalos nyelvekből történő fordítási munkát lényegesen csökkentő szabványosított sablonok alkalmazása révén;

2. az Eurostat hozzájárulásával és támogatásával hogyan aknázhatók ki teljes körűen az interneten keresztül történő elektronikus adatátvitelben és -elemzésben rejlő lehetőségek annak érdekében, hogy az eljárás egyszerűsíthető és szabványosítható legyen, továbbá csökkenteni lehessen az ellenőrzésekkel kapcsolatos adatok előállítási, gyűjtési és továbbítási ráfordításait.

3. hogyan járulhat hozzá a jelentéstételi követelmények egyszerűsítése és szabványosítása ahhoz, hogy a tagállamok eleget tegyenek a takarmány- és élelmiszer-ellenőrzési rendelet 7. cikkének, amely tevékenységeik „nagymértékben átlátható módon” történő végzésére kötelezi őket, továbbá arra, hogy nyilvánosan elérhetővé tegyék az illetékes hatóságok ellenőrzési tevékenységeire és azok hatékonyságára vonatkozó információkat.

MELLÉKLET

AZ ÉLELMISZER-BIZTONSÁGI, ÁLLAT-EGÉSZSÉGÜGYI ÉS ÁLLAJÓLLÉTI, VALAMINT NÖVÉNYEGÉSZSÉGÜGYI UNIÓS JOGSZABÁLYOK VÉGREHAJTÁSÁRÓL SZÓLÓ KÖZZÉTETT BIZOTTSÁGI ÁGAZATI JELENTÉSEK JEGYZÉKE

Jelentés | Jogalap | Közzététel |

Éves jelentés: A kérődző állatoknak a fertőző szivacsos agyvelőbántalmak (TSE) jelenléte tekintetében való ellenőrzése és vizsgálata az Európai Unióban | Az egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2001. május 22-i 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 6. cikkének (4) bekezdése | http://ec.europa.eu/food/food/biosafety/tse_bse/monitoring_annual_reports_en.htm |

Uniós összefoglaló jelentés: A zoonózisok, a zoonózis-kórokozók és az élelmiszerből származó betegség-kitörések tendenciái és forrásai az Európai Unióban | A zoonózisok és zoonózis-kórokozók monitoringjáról, a 90/424/EGK tanácsi határozat módosításáról és a 92/117/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2003. november 17-i 2003/99/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 9. cikkének (2) bekezdése (az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) mint a jelentés felelőse az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központtal együttműködésben készítette el a jelentést) | http://www.efsa.europa.eu/en/press/news/zoonoses100128.htm |

Éves jelentés: Az élelmiszer- és takarmánybiztonsági riasztási rendszer (RASFF-rendszer) | Az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 2002. január 28-i 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke | http://ec.europa.eu/food/food/rapidalert/rasff_publications_en.htm |

Éves uniós jelentés a növényvédőszer-maradékok értékeinek megfigyeléséről | A növényi és állati eredetű élelmiszerekben és takarmányokban, illetve azok felületén található megengedett növényvédőszer-maradékok határértékéről, valamint a 91/414/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2005. február 23-i 396/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 32. cikke (a jelentés felelőse: EFSA) | http://ec.europa.eu/food/fvo/specialreports/pesticides_index_en.htm http://www.efsa.europa.eu/en/scdocs/doc/EFSA_2007_Annual_Report_Pesticide%20Residue_en.pdf |

Éves jelentés az élelmiszer-besugárzásról | Az ionizáló sugárzással kezelt élelmiszerekre és élelmiszer-összetevőkre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1999. február 22-i 1999/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 7. cikkének (3) bekezdése | http://ec.europa.eu/food/food/biosafety/irradiation/index_en.htm // |

Bizottsági szolgálati munkadokumentum a nemzeti szermaradvány-megfigyelési tervek tagállamokban történő végrehajtásáról | Az egyes élő állatokban és állati termékekben lévő anyagok és azok maradványainak ellenőrzésére szolgáló intézkedésekről, valamint a 85/358/EGK és 86/469/EGK irányelvek, továbbá a 89/187/EGK és 91/664/EGK határozatok hatályon kívül helyezéséről szóló, 1996. április 29-i 96/23/EK tanácsi irányelv 8. cikke | http://ec.europa.eu/food/food/chemicalsafety/residues/control_en.htm |

A Bizottság jelentése az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a különleges táplálkozási célokra szánt élelmiszerekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 89/398/EGK tanácsi irányelv 9. cikkének végrehajtásáról | A különleges táplálkozási célokra szánt élelmiszerekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1989. május 3-i 89/398/EGK tanácsi irányelv 9. cikke | http://ec.europa.eu/food/food/labellingnutrition/nutritional/foodstuff_particular_nutri_uses_en.htm |

A Bizottság összefoglaló jelentése a tagállamok által a baromfiban és a vadon élő madarakban előforduló madárinfluenzára vonatkozó felmérési program végrehajtásáról készített negyedéves jelentésekről, amelyek a szerológiai és virológiai laboratóriumi vizsgálatok során kapott összes pozitív és negatív eredményt tartalmazzák | A tagállamok által az állatbetegségek és egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak felszámolására és megfigyelésére, valamint az állatról emberre terjedő fertőzések megelőzésére 2007-re benyújtott programok jóváhagyásáról szóló 2006/875/EK bizottsági határozat 19. cikke (1) bekezdésének d) pontja, illetve a Bulgária és Románia által az állatbetegségek és egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak felszámolására és megfigyelésére, valamint az állatról emberre terjedő fertőzések megelőzésére 2007-re benyújtott programok jóváhagyásáról szóló 2006/876/EK bizottsági határozat 9. cikke (1) bekezdésének d) pontja | Baromfi vonatkozásában: http://ec.europa.eu/food/animal/diseases/controlmeasures/avian/res_surv_wb_annual_07_en.pdf Vadon élő madarak vonatkozásában: http://ec.europa.eu/food/animal/diseases/controlmeasures/avian/res_ai_surv_wildbirds_2007_en.pdf |

Éves jelentés a baromfiban és a vadon élő madarakban előforduló madárinfluenzára vonatkozó felmérési program végrehajtásának eredményeiről (összefoglaló a baromfiban és a vadon élő madarakban előforduló madárinfluenzára vonatkozó felülvizsgálati eredményekről szóló éves tagállami jelentésekről; az összefoglalót a Bizottság és az uniós madárinfluenza-referencialaboratórium készítette) | A tagállamok által az állatbetegségek és egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak felszámolására és megfigyelésére, valamint az állatról emberre terjedő fertőzések megelőzésére 2007-re benyújtott programok jóváhagyásáról szóló 2006/875/EK bizottsági határozat 19. cikke (1) bekezdésének f) pontja, illetve a Bulgária és Románia által az állatbetegségek és egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak felszámolására és megfigyelésére, valamint az állatról emberre terjedő fertőzések megelőzésére 2007-re benyújtott programok jóváhagyásáról szóló 2006/876/EK bizottsági határozat 9. cikke (1) bekezdésének f) pontja | Baromfi vonatkozásában: http://ec.europa.eu/food/animal/diseases/controlmeasures/avian/res_surv_wb_annual_07_en.pdf Vadon élő madarak vonatkozásában: http://ec.europa.eu/food/animal/diseases/controlmeasures/avian/res_ai_surv_wildbirds_2007_en.pdf |

Jelentés a tagállamokban a betegségek felszámolását figyelemmel kísérő munkacsoport szakértői alcsoportjainak (szarvasmarha-brucellózis, bárány- és kecskebrucellózis, veszettség) üléseiről | A munkacsoport 2000-ben jött létre az élelmiszer-biztonságról szóló bizottsági fehér könyvben előirányzott fellépés eredményeképpen. | http://ec.europa.eu/food/animal/diseases/eradication/taskforce_en.htm |

Éves összefoglaló jelentés a tagállamok által a személyes fogyasztásra szánt állati eredetű termékek behozataláról készített jelentésekről, amely tartalmazza a rendeletben előírt szabályok megismertetése és érvényesítése érdekében hozott intézkedésekre, valamint azok eredményeire vonatkozó információkat | Az állati eredetű termékek személyes szállítmányainak a Közösségbe történő behozataláról szóló 206/2009/EK bizottsági rendelet 7. cikkének (1) bekezdése (amely hatályon kívül helyezi a 745/2004/EK bizottsági rendelet 5. cikkének (1) bekezdését) | http://ec.europa.eu/food/animal/animalproducts/personal_imports/sum_personal_imports_2005_2007_final.pdf |

Állatjóllét: állatszállítási rendelet | Az 1/2005/EK tanácsi rendelet 27. cikkének (2) bekezdése | http://ec.europa.eu/food/animal/welfare/transport/inspections_reports_reg_1_2005_en.htm |

[1] Az Európai Parlament és a Tanács 882/2004/EK rendelete (2004. április 29.) a takarmány- és élelmiszerjog, valamint az állat-egészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó szabályok követelményeinek történő megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellenőrzésekről ( OJ L 165., 2004.4.30., 1. o.)

[2] A Bizottság 2008/654/EK határozata (2008. július 24.) a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározott egységes integrált többéves nemzeti ellenőrzési tervről szóló éves jelentés elkészítésében a tagállamokat segítő iránymutatásokról (HL L 214., 2008.8.9., 56. o.).

[3] A Bizottság 2006/677/EK határozata (2006. szeptember 29.) a takarmány- és élelmiszerjognak, illetve az állat-egészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó szabályoknak való megfelelést igazoló hatósági ellenőrzésekről szóló 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján végzett auditok kritériumait megállapító iránymutatásról (HL L 278., 2006.10.10, 15. o. és HL L 142M., 2007.6.5., 259. o.).

[4] http://ec.europa.eu/food/fvo/inspectprog/index_en.htm

[5] Például az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszer-biztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 2002. január 28-i 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 31., 2002.2.1., 1–24. o.) 53. cikke alapján hozott határozatok

[6] http://ec.europa.eu/food/fvo/annualreports/index_en.htm

[7] Tagjelölt országok azok az országok, amelyek várományosai az európai uniós tagságnak, de hivatalos csatlakozási folyamatuk még nem indult meg.

[8] A 2007-ben harmadik országokban végzett 81 vizsgálat közül Brazíliában került sor a legtöbb vizsgálatra (7); ez után Argentína, Ausztrália, Kanada, Izland és Svájc következik (3-3 vizsgálat). Ezzel szemben 2006-ban a harmadik országok közül Kínában végezték a legtöbb vizsgálatot (5); ezt követi a sorban Brazília (4), Norvégia (3) és Thaiföld (3).

[9] http://ec.europa.eu/food/fvo/annualreports/ann_rep_2007_en.pdf

[10] Ezek az élelmiszerjog olyan egyéb területeire is kiterjednek, mint az élelmiszerek címkézése, bioélelmiszerek, védett földrajzi jelzésű élelmiszerek stb.

[11] http://ec.europa.eu/food/committees/regulatory/index_en.htm

[12] http://ec.europa.eu/food/food/rapidalert/rasff_publications_en.htm

[13] http://ec.europa.eu/food/animal/diseases/adns/index_en.htm

[14] http://ec.europa.eu/community_law/infringements/infringements_annual_report_hu.htm