INDOKOLÁS

1.A JAVASLAT HÁTTERE

•A javaslat célkitűzései

A 2002/58/EK irányelv (a továbbiakban: elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv) biztosítja a magánéletnek, a közlések titkosságának és a személyes adatoknak a védelmét az elektronikus hírközlési ágazatban. Az irányelv az Európai Unió Alapjogi Chartájának (a továbbiakban: Charta) 7. és 8. cikkét emeli be a másodlagos uniós jogba.

Az Európai Elektronikus Hírközlési Kódex (a továbbiakban: EEHK) 2020. december 21-i hatálybalépésével az elektronikus hírközlési szolgáltatások fogalmának meghatározása helyébe új fogalommeghatározás lép, amely magában foglalja a számfüggetlen személyközi hírközlési szolgáltatásokat is. Az említett időponttól kezdve tehát e szolgáltatások az EEHK-ban rögzített fogalommeghatározást alkalmazó elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv hatálya alá tartoznak majd. Ez a változás olyan hírközlési szolgáltatásokat érint, mint a webmailes üzenetküldési szolgáltatások és az internetes hangátvitel.

A számfüggetlen személyközi hírközlési szolgáltatásokat nyújtó szolgáltatók némelyike már most is speciális technológiákat használ arra, hogy szolgáltatásai keretében felderítse a gyermekek szexuális zaklatását, és jelentse azt a bűnüldöző hatóságok, valamint a gyermekek szexuális zaklatása ellen közérdekből fellépő szervezetek felé, és/vagy eltávolítsa a gyermekek szexuális zaklatását ábrázoló anyagokat. E szervezetek alatt a gyermekek szexuális zaklatását ábrázoló anyagok bejelentésére szolgáló nemzeti forróvonalak, valamint olyan szervezetek értendők, amelyek célja a gyermekek szexuális kizsákmányolásának visszaszorítása és a gyermekek áldozattá válásának megelőzése az EU-ban és harmadik országokban egyaránt.

A gyermekek szexuális zaklatása különösen súlyos bűncselekmény, amely szerteágazó és súlyos, egész életen át tartó következményekkel jár az áldozatokra nézve. Az ilyen bűncselekmények jelentős és hosszú távú társadalmi károkat is okoznak, mivel azokat gyermekek ellen követik el. A gyermekek szexuális zaklatása elleni küzdelem az EU egyik prioritása. 2020. július 24-én az Európai Bizottság elfogadta a gyermekek szexuális bántalmazása elleni hatékonyabb küzdelmet célzó uniós stratégiát, amelynek célja, hogy uniós szinten hatékony válaszlépéseket biztosítson a gyermekek szexuális zaklatásának bűncselekményével szemben. A Bizottság bejelentette, hogy 2021 második negyedévéig javaslatot tesz a gyermekek online szexuális zaklatásának hatékony kezeléséhez szükséges jogszabályokra, amelyek többek között előírják az érintett online szolgáltatók számára az ismerten gyermekek szexuális zaklatását ábrázoló anyagok felderítését, és kötelezővé teszik az ilyen anyagoknak a hatóságok felé történő bejelentését. A tervezett jogszabályok célja, hogy felváltsák ezt a rendeletet, mégpedig úgy, hogy a gyermekek szexuális zaklatásának felderítését és bejelentését szolgáló kötelező intézkedéseket vezetnek be annak érdekében, hogy fokozzák mind a bűnüldöző szervek, mind az érintett magánszférabeli szereplők online zaklatás elleni küzdelemmel kapcsolatos munkájának egyértelműségét és bizonyosságát, biztosítva egyúttal a felhasználók alapvető jogainak tiszteletben tartását – ideértve különösen a véleményalkotás és a véleménynyilvánítás szabadságát, a személyes adatok és a magánélet védelmét –, valamint az elszámoltathatóságot és az átláthatóságot garantáló mechanizmusokat.

Az elektronikus hírközlési szolgáltatóknak eleget kell tenniük az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelvben rögzített azon kötelezettségüknek, hogy tiszteletben tartsák a közlések titkosságát és a hírközlési adatok kezelésének feltételeit. A számfüggetlen személyközi hírközlési szolgáltatásokat nyújtó szolgáltatók némelyike által a gyermekek online szexuális zaklatásának felderítése céljából jelenleg alkalmazott gyakorlatok ütközhetnek az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv bizonyos rendelkezéseivel. Az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv nem biztosít kifejezett jogalapot a tartalmi vagy forgalmi adatoknak a gyermekek ellen elkövetett online szexuális zaklatás felderítése céljából történő önkéntes kezelésére. Ezért az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv hatálya alá tartozó szolgáltatások esetében a szolgáltatók csak akkor folytathatják az ilyen intézkedések alkalmazását, ha a tagállamok az említett irányelv 15. cikkében foglaltaknak megfelelően indokolt és az említett rendelkezés követelményeinek megfelelő jogszabályi intézkedéseket fogadnak el. Ilyen nemzeti jogszabályi intézkedések hiányában és a 2020. július 24-i bizottsági stratégiában bejelentett hosszú távú jogszabályok elfogadásáig a számfüggetlen személyközi hírközlési szolgáltatásokat nyújtó szolgáltatóknak nem lenne jogalapjuk ahhoz, hogy a szolgáltatásaik keretében folytassák a gyermekek szexuális zaklatásának felderítését. Ezek az önkéntes tevékenységek fontos szerepet játszanak az áldozatok azonosításának és kimenekítésének lehetővé tételében, valamint a gyermekek szexuális zaklatását ábrázoló anyagok terjesztésének visszaszorításában, és egyúttal segítik az elkövetők azonosítását és a velük szemben folytatott nyomozást, valamint a gyermekek szexuális zaklatásával összefüggő bűncselekmények megelőzését.

2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

•Jogalap

Az EUMSZ 16. cikke konkrét jogalapot vezet be a természetes személyeknek az uniós intézmények, szervek és hivatalok által, illetve az uniós jog alkalmazási körébe tartozó tevékenységeik során a személyes adataiknak a tagállamok által végzett feldolgozása tekintetében történő védelmére, valamint az ilyen adatok szabad áramlására vonatkozó szabályokra. Mivel a természetes személyeket érintő elektronikus közlések általában személyes adatoknak minősülnek, e rendeletnek az EUMSZ 16. cikkén is alapulnia kell.

•Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

•Arányosság

A javaslat összhangban van az arányosságnak az Európai Unió működéséről szóló szerződés 5. cikkében foglalt elvével, mivel nem lépi túl a kitűzött célok megvalósításához szükséges mértéket. Célzott, ideiglenes eltérést vezet be a jelenlegi keret módosításainak bizonyos vonatkozásai tekintetében annak biztosítása érdekében, hogy egyes intézkedések továbbra is megengedettek legyenek, amennyiben jelenleg megfelelnek az uniós jognak. A javaslat konkrétan ideiglenes, szigorúan korlátozott eltérést állapít meg az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv 5. cikke (1) bekezdésének és 6. cikkének alkalmazhatósága tekintetében, azzal a kizárólagos céllal, hogy lehetővé tegye a számfüggetlen személyközi hírközlési szolgáltatásokat nyújtó szolgáltatók számára, hogy a bejelentett hosszú távú jogszabályok elfogadásáig továbbra is alkalmazzanak bizonyos technológiákat és folytassák jelenlegi tevékenységeiket a gyermekek ellen elkövetett online szexuális zaklatásnak a szolgáltatásaik keretében történő felderítéséhez és bejelentéséhez, valamint a gyermekek szexuális zaklatását ábrázoló anyagok szolgáltatásaikból való eltávolításához szükséges mértékben. Az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv felülvizsgált alkalmazási körétől való ezen eltérést megszorítóan kell értelmezni, különösen azért, mert a számfüggetlen személyközi hírközlési szolgáltatásokat nyújtó szolgáltatók minden egyéb tevékenységük tekintetében továbbra is az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv hatálya alá tartoznak. A javaslat ezért biztosítékokat tartalmaz arra vonatkozóan, hogy az eltérés hatálya alá tartozó technológiák megfeleljenek a jelenleg alkalmazott bevált gyakorlatok követelményeinek, és ezáltal korlátozza a közlések titkosságába való beavatkozást és a szabályok kijátszásának kockázatát. Az eltérés azokra a technológiákra korlátozódik, amelyeket a számfüggetlen személyközi hírközlési szolgáltatásokat nyújtó szolgáltatók e rendelet hatálybalépése előtt rendszeresen használtak a gyermekek online szexuális zaklatásának felderítésére és bejelentésére, valamint a gyermekek szexuális zaklatását ábrázoló anyagok eltávolítására, továbbá biztosítja, hogy az alkalmazott technológiatípusok az ágazat legkorszerűbb gyakorlataival összhangban a lehető legkevésbé sértsék a magánéletet. A szolgáltatóknak emellett éves jelentéseket kell közzétenniük a végrehajtott adatkezelésről. Az eltérés időtartama a hosszú távú jogszabályok elfogadásához feltétlenül szükséges időszakra korlátozódik.