Olaszország és Görögország földrajzi helyzete és a közvetlen szomszédságukban található régióban zajló konfliktusok a közeljövőben a többi tagállamnál továbbra is sebezhetőbbé teszik ezt a két országot, és a területüket érő migrációs áramlatok minden eddiginél nagyobb méreteket öltenek. Menekültügyi rendszereik meglévő strukturális hiányosságaihoz a megnövekedett migrációs nyomás e külső tényezői is társulnak, így egyre kérdésesebbé válik, hogy megfelelően tudják-e kezelni ezt a nagy nyomást.

A 2015 kezdetétől a nyugat-balkáni útvonalon Magyarországra érkezett embercsoport demográfiai összetételében bekövetkezett változás, csakúgy mint az érkezők számának a nyári hónapokban bekövetkezett ugrásszerű növekedése azt jelzi, hogy egy új, a 78. cikk (3) bekezdése szerinti szükséghelyzet alakult ki. Az ezen az útvonalon érkező szírek számának jelentős növekedése arra utal, hogy minden valószínűség szerint nemzetközi védelemre szoruló személyek áramlásáról van szó. A számok rövid idő alatt bekövetkezett exponenciális növekedése egyúttal akadályozza azt, hogy Magyarország előteremtse a jelenlegi igényeknek megfelelő befogadási kapacitás és menekültügyi eljárások biztosításához szükséges forrásokat. A Bizottság ezért a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alapból, valamint a Belső Biztonsági Alapból sürgősségi segélyt ítélt oda Magyarországnak. Magyarország akut szükséghelyzete ellenére az Ausztria és Németország felé történő továbbhaladás az uralkodó tendencia, azaz Magyarország tranzitországgá vált a legtöbb olyan migráns számára, akik nem kívánják a kérelmezési eljárást folytatni, vagy egyáltalán nem nyújtanak be nemzetközi védelem iránti kérelmet Magyarországon. Hasonló migrációs tendenciák figyelhetők meg Görögországban és Olaszországban is. A három tagállam által tapasztalt folyamatos migrációs nyomásra való tekintettel, valamint mivel az EU külső határaihoz érkező személyek az Olaszországba, Görögországba és Magyarországra való megérkezésükkor uralkodó állapotok jelentette kihívások miatt többségükben másutt keresnek védelmet, további áthelyezési intézkedés tűnik indokoltnak.

Görögországban 2015. január 1. és július 31. között 7 475 nemzetközi védelem iránti kérelmet nyújtottak be. Ez 30 %-os növekedésnek felel meg a 2014 ugyanezen időszakában benyújtott kérelmek számához viszonyítva (5740). Ugyanezen időszak alatt Olaszországban 39 183, Magyarországon pedig 98 072 nemzetközi védelem iránti kérelmet nyújtottak be, ami 2014-hez képest 27 %-os (30 755), illetve 1290 %-os (7 055) növekedésnek felel meg.

A Földközi-tenger keleti partszakasza mentén 2015 júliusában és augusztusában drámaivá fokozódott a helyzet: csak e két hónap alatt több mint 137 000 irreguláris migránst észleltek, akik az Égei-tenger északkeleti részén, a Dodekanészosz-szigetcsoportnál (különösen Kosz és Leszbosz szigeténél), valamint a görög–török határon keresztül léptek be Görögország területére. Ugyanebben az időszakban Olaszország több mint 42 000, a Földközi-tenger középső részén át érkező irreguláris migráns érkezésének volt tanúja, Magyarországra pedig 78 472 irreguláris migráns lépett be a magyar–szerb határon.

A Frontex 2015. január 1. és augusztus 30. közötti időszakra vonatkozó adatai szerint az EU határainak szabálytalan átlépésére 99 %-ban a Földközi-tenger középső és keleti részén és a Nyugat-Balkánon át vezető útvonalakon került sor. A Frontex adatai azt is mutatják, hogy a 2015-ben eddig észlelt összes szabálytalan határátlépés több mint 30 %-a a nyugat-balkáni útvonalon történt, és az emberek túlnyomó többsége Görögország külső határán keresztül lépett be az EU területére. A Földközi-tenger középső részén át vezető útvonalon érkezők többsége Szíriából és Eritreából származó migráns, akik elismerési aránya első fokon több mint 75 % az Eurostat 2015 első negyedévére vonatkozó adatai szerint. A Földközi-tenger keleti részén és a Nyugat-Balkánon át vezető útvonalon érkező migránsok többsége szintén szír és afgán.

2015. július 20-án a Tanács megállapodott az egyértelműen nemzetközi védelemre szoruló személyek Olaszországból és Görögországból más tagállamokba történő áthelyezésére szolgáló ideiglenes és rendkívüli mechanizmusról szóló határozattervezetben követendő általános megközelítésről. A tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői ugyanazon a napon – az egyes tagállamok sajátos helyzetét is figyelembe véve – konszenzussal állásfoglalást fogadtak el 40 000, egyértelműen nemzetközi védelemre szoruló személy Görögországból és Olaszországból történő áthelyezéséről. Az elkövetkező két év során Olaszországból 24 000 személy, Görögországból pedig 16 000 személy áthelyezésére fog sor kerülni.

Az azonnal intézkedések részeként a Bizottság bejelentette, hogy május végéig mechanizmust fog javasolni az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ vagy Szerződés) 78. cikkének (3) bekezdése szerinti szükséghelyzeti reagáló rendszer aktivizálására. A stratégiában elismerést nyert, hogy a tagállamok menekültügyi rendszerei jelenleg minden korábbinál nagyobb nyomással kénytelenek szembenézni, és hogy az érkezők nagy száma miatt már jelenleg is pattanásig feszült a leginkább érintett tagállamok fogadási és feldolgozási kapacitása. A stratégiában egyben bejelentésre került, hogy a 78. cikk (3) bekezdésének alkalmazására irányuló javaslat magában fog foglalni egy, az egyértelműen nemzetközi védelemre szoruló személyekre vonatkozó ideiglenes elosztási mechanizmust annak érdekében, hogy minden tagállam méltányos és kiegyensúlyozott mértékben vegyen részt ebben a közös erőfeszítésben. A stratégia melléklete tartalmaz egy elosztási kulcsot, mely az ott megjelölt szempontokon alapul (GDP, a népesség létszáma, munkanélküliségi ráta, valamint a korábbi menedékkérők és letelepített menekültek száma).

2015. május 13-án az Európai Bizottság átfogó európai migrációs stratégiát1 mutatott be, melyben felvázolta egyrészt azokat az azonnali intézkedéseket, amelyeket a Bizottság javasolni fog a Földközi-tenger medencéjében kialakult válsághelyzet kezelése érdekében, másrészt azon közép- és hosszú távú kezdeményezéseket, amelyek elfogadása szükséges a migráció minden tekintetben hatékonyabb kezelését szolgáló strukturális megoldások kialakításához.

Másodszor a javaslat szerint ez a határozat csak azokra a kérelmezőkre vonatkozik, akik tekintetében a 604/2013/EU rendelet átvételre vonatkozó feltételeivel összhangban főszabály szerint Olaszország, Görögország vagy Magyarország lenne a felelős tagállam. Ez biztosítja, hogy a 604/2013/EU rendelet maradjon alkalmazandó az Olaszországban, Görögországban és Magyarországon tartózkodó azon kérelmezők tekintetében (ideértve azokat is, akik esetében az elismerési arány 75 % feletti), akiknek vonatkozásában a rendeletben megállapított valamely objektív feltétel alapján (például egy másik tagállamban tartózkodó családtagokra tekintettel) egy másik tagállam lenne felelős. Ezért e kérelmezők más tagállamoknak való átadására a 604/2013/EU rendelet alkalmazásával, nem pedig az e javaslatban előirányzott átmeneti rendelkezések részeként fog sor kerülni. Ugyanakkor a 604/2013/EU rendelet azon személyek vonatkozásában is alkalmazandó marad, akiket a jelenlegi program alapján nem helyeztek át, és akiket a többi tagállam visszaküldhet Olaszországba vagy Magyarországra. Ez utóbbi szempontból más a helyzet Görögországot illetően, ahol jelenleg a tagállamok felfüggesztették a dublini eljárás keretében történő, Görögországba irányuló átadásokat; ezzel az Emberi Jogok Európai Bíróságának M.S.S. kontra Belgium és Görögország ügyben hozott ítéletét hajtották végre, amelyet az Európai Unió Bíróságának N.S. kontra Egyesült Királyság ügyben hozott döntése követett, mely utóbbi megerősítette, hogy a menekültügyi eljárást és a menedékkérők befogadásának feltételeit illetően rendszeres zavarok tapasztalhatók Görögországban.

Először is a javaslat szerint csak azon kérelmezők esetében kell alkalmazni ezt a határozatot, akik első megközelítésben egyértelműen nemzetközi védelemre szorulnak. E javaslat meghatározása szerint ezek az olyan állampolgársággal rendelkező kérelmezők, amelyek vonatkozásában az Eurostat által megállapított, uniós szintű átlagos elismerési arány 75 % feletti.

Annak érdekében, hogy az áthelyezések végrehajtása akkor is egységes feltételek szerint történjen, ha egy vagy több tagállam nem vesz részt a kérelmezők áthelyezésében, a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Ezeket a hatásköröket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben foglaltak szerint kell gyakorolni. Tekintettel arra, hogy az újraosztás a 182/2011/EU rendelet 2. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti jelentős következményekkel jár, az áthelyezéséből kimaradó tagállam(ok) számára az elosztási kulcs alapján előirányzott áthelyezéseket vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell újraosztani a többi tagállam között.

Gondoskodni kell arról, hogy a különös nyomásnak kitett tagállamokkal az áthelyezendő személyek száma tekintetében vállalt szolidaritás mértéke ne változzon. Ezért ha egy tagállam értesítést nyújt be, amelyet a Bizottság elfogad, az adott tagállamra vonatkozóan az elosztási kulcs alapján előirányzott áthelyezéseket a többi tagállam között osztják szét.

A javaslat számszerű célt határoz meg az Olaszországból, Görögországból és Magyarországról áthelyezendő kérelmezők tekintetében (15 600, 50 400, illetve 54 000), mellékleteiben pedig egy-egy elosztási kulcsot tartalmaz az e három országból más tagállamokba áthelyezendő kérelmezők számának meghatározására. Az Olaszország, Görögország és Magyarország közötti megosztás alapja az ezen országok határát szabálytalanul átlépő, egyértelműen nemzetközi védelemre szoruló összes személy számának aránya. Ez a szám tükrözi a 2015 során, de különösen júliusban és augusztusban Magyarországon, valamint 2015 júliusában és augusztusában Görögországban történt szabálytalan határátlépések számának ugrásszerű megnövekedését, valamint az idén júliusban és augusztusban folyamatosan magas olaszországi számokat is. A javaslat szerint célszerű lenne, ha Olaszország, Görögország és Magyarország áthelyezési céltagállamként nem venne részt a programban. Az Olaszországból, Görögországból és Magyarországról áthelyezendő, összesen 120 000 kérelmező az Olaszországba és Görögországba 2015 júliusa és augusztusa között, Magyarországra pedig 2015 során szabálytalanul belépett, egyértelműen nemzetközi védelemre szoruló összes személy megközelítőleg 62 %-ának felel meg. Magyarország esetében a javaslat 54 000 nemzetközi védelmet kérelmező áthelyezésére irányul, mivel idén július végéig 98 072 kérelmet nyújtottak be Magyarországon. Így az e határozatban javasolt áthelyezési intézkedés méltányos tehermegosztást jelent egyrészről Olaszország, Görögország és Magyarország, másrészről a többi tagállam között.

Az UNHCR felkérte az EU-t, hogy vállaljon kötelezettséget az EU-n belüli – elsősorban Görögországot és Olaszországot segítő – szolidaritási eszközök elfogadására, egyebek mellett a tengerből kimentett szíriai menekültek különböző európai országokba történő, méltányos elosztási rendszeren alapuló áthelyezése révén. A nem kormányzati szektor szereplői is kifejtették a nemzetközi védelemre szoruló személyek áthelyezésének kérdésével kapcsolatos álláspontjukat.

A Bizottság ezután is szorosan figyelemmel kíséri a migrációs áramlások alakulását valamennyi tagállamban. Ezért a jövőben hasonló intézkedések alkalmazására kerülhet sor azon tagállamok tekintetében, amelyek harmadik országok állampolgárainak hirtelen beáramlásával jellemzett szükséghelyzettel szembesülhetnek. Különösen azok a jövőbeli lehetséges intézkedések tartoznak ide, amelyekre a kelet-ukrajnai helyzet további romlása esetén lehet számítani.

Az áthelyezési program hatálya nem fog kiterjedni a többi harmadik országbeli állampolgárra, függetlenül attól, hogy kérelmeztek-e nemzetközi védelmet vagy sem, és e személyek vonatkozásában Olaszország, Görögország és Magyarország, illetve a 604/2013/EU rendelet alapján felelős tagállamként azonosított állam marad a felelős. Ugyanakkor az áthelyezési céltagállamok által Olaszországnak, Görögországnak és Magyarországnak nyújtott támogatás feltétele, hogy e három tagállam ütemtervet nyújtson be, és azt folyamatosan frissítse, a Bizottságnak pedig figyelemmel kell kísérnie az ütemterv betartását, melyeknek Olaszország, Görögország és Magyarország által meghozandó konkrét intézkedéseket kell tartalmazniuk, melyek célja, hogy ezen országok menekültügyi és migrációs rendszerei – az e javaslat szerinti áthelyezési eljárás lejárta után – alkalmasabbak legyenek e rendkívüli nyomás jellemezte helyzetek kezelésére.

A harmadik országbeli állampolgárok Olaszországba, Görögországba és Magyarországra történő, a fentiekben leírt hirtelen beáramlása által előidézett szükséghelyzet jelentős nyomás alá helyezi a három ország menekültügyi rendszerét és erőforrásait. Következésképpen e személyek Olaszországból, Görögországból és Magyarországról más országokba irányuló másodlagos mozgása miatt további tagállamok is érintetté válhatnak. Egyértelmű, hogy az egyes tagállamok intézkedései nem képesek azon kihívások megfelelő módon történő kezelésére, amelyekkel ezen a téren valamennyi tagállam szembesül. Az uniós szintű fellépés ezért elengedhetetlen ezen a területen.

Az Európai Közösség és Izland, Norvégia, Svájc és Liechtenstein között létrejött megállapodások értelmében ezek az országok is társultak a „dublini/Eurodac vívmányokhoz” (a 343/2003/EK rendelet helyébe lépett 604/2013/EU, valamint a 2725/2000/EK rendelet helyébe lépett 603/2014/EU rendelethez). Ez a javaslat nem minősül a „dublini/Eurodac vívmányok” továbbfejlesztésének, ezért a társult államok nem kötelesek értesíteni a Bizottságot arról, hogy elfogadják ezt a határozatot annak a Tanács általi jóváhagyását követően. A társult államok mindazonáltal dönthetnek úgy, hogy önkéntesen részt vesznek az e határozat által megállapított átmeneti intézkedések alkalmazásában.

Végül a javaslat szerint e határozatot azon személyekre kell alkalmazni, akik a határozat hatálybalépésének időpontját követően érkeznek Olaszország, Görögország vagy Magyarország területére. A határozat azon személyek esetében is alkalmazandó lesz, akik e határozat hatálybalépése előtt egy hónappal érkeztek a szóban forgó tagállamok valamelyikének területére.

A javaslat konkrét garanciákat és kötelezettségeket állapít meg a másik tagállamba áthelyezett kérelmezők tekintetében. A javaslat meghatározza az áthelyezési eljárásra vonatkozó tájékoztatáshoz való jogot, az áthelyezési határozatról való értesítéshez való jogot (mely határozatban meg kell jelölni az áthelyezés konkrét céltagállamát), valamint a családtagokkal azonos tagállamba történő áthelyezés jogát. A javaslat továbbá emlékeztet arra, hogy az áthelyezési céltagállamra vonatkozó döntés meghozatalakor elsődlegesen a gyermek mindenek felett álló érdekét kell szem előtt tartani. Ez egyebek mellett magában foglalja, hogy Olaszország, Görögország és Magyarország köteles jelezni a többi tagállam felé, ha az áthelyezendő kérelmező kísérő nélküli kiskorú, és – azzal a tagállammal együtt, amely jelezte, hogy kész befogadni a kiskorút – kötelesek biztosítani, hogy az áthelyezés előtt elvégezzék a gyermek mindenek felett álló érdekének értékelését, összhangban az ENSZ Gyermekjogi Bizottságának 14/2013. számú, a gyermekek azon jogáról szóló általános magyarázatával, hogy elsősorban mindenek felett álló érdeküket vegyék figyelembe. A javaslat emlékeztet a jelenleg alkalmazandó uniós jogon alapuló áthelyezési program hatálya alá tartozó, nemzetközi védelmet kérelmező vagy abban részesülő személyek másodlagos mozgásának, vagyis annak az esetnek a következményeire, amikor e személyek engedély nélkül lépnek be a felelős tagállamtól (ez esetben az áthelyezési céltagállamtól) eltérő, másik tagállam területére.

A javaslat továbbá emlékeztet arra a kötelezettségre, hogy Olaszország és Görögország folyamatosan frissítse, Magyarország pedig mutassa be a Bizottságnak azt az ütemtervet, amely az e határozat megfelelő alkalmazását biztosító intézkedések mellett megfelelő intézkedéseket tartalmaz a menekültügy, az első fogadás és a visszatérés területén, valamint az e területeken működő rendszereik kapacitásának, minőségének és hatékonyságának fokozása tekintetében. A javaslat által előirányzott lehetőség szerint bizonyos körülmények fennállása esetén a Bizottság felfüggesztheti e határozat alkalmazását.

A javaslat az áthelyezés mellett a helyszínen nyújtandó egyéb támogatási intézkedéseket is meghatároz Olaszország, Görögország és Magyarország számára. Így a javaslat előirányozza, hogy a többi tagállam növelje az Olaszországnak, Görögországnak és Magyarországnak – az EASO és a többi érintett ügynökség koordinálásával – nyújtott támogatást. A cél e három tagállamnak nyújtott segítség különösen a kérelmek vizsgálata és feldolgozásuk kezdeti szakaszai, valamint az e javaslat szerinti áthelyezési eljárás végrehajtása terén (különös tekintettel az érintetteknek nyújtott tájékoztatásra és célzott segítségnyújtásra, valamint az átadások végrehajtásának gyakorlati kérdéseire).

(3)A földközi-tengeri térségben a közelmúltban kialakult válsághelyzet arra indította az uniós intézményeket, hogy azonnal elismerjék a régióban zajló migrációs áramlások kivételes voltát, és a leginkább érintett tagállamok javára hozott konkrét szolidaritási intézkedéseket tett szükségessé. Az uniós kül és belügyminiszterek 2015. április 20-i együttes ülésén az Európai Bizottság tíz azonnali válságkezelési intézkedésből álló tervet mutatott be, mely intézkedések egyike az volt, hogy a tagállamok vállalják a sürgősségi áthelyezési mechanizmussal kapcsolatos lehetőségek megfontolását.

(8)2014-ben több tagállamban jelentős mértékben nőtt az ország területére érkező migránsok – köztük a nemzetközi védelmet kérelmezők – száma, és néhány tagállamban 2015 első hónapjaiban is folytatódott ez a helyzet. A Bizottság sürgősségi pénzügyi segítséget, az EASO pedig operatív támogatást nyújtott több tagállamnak, hogy segítsék őket a fokozódó helyzet kezelésében.

(9)A különös nyomásnak kitett tagállamok közül – a földközi-tengeri térségben a közelmúltban történt tragikus események fényében – elsősorban Olaszországba, Görögországba és újabban Magyarországra érkeznek a migránsok minden korábbinál nagyobb hullámai (köztük egyértelműen nemzetközi védelemre szoruló kérelmezők is), ami jelentős nyomást gyakorol ezen országok migrációs és menekültügyi rendszerére.

(10)2015. július 20-án a Tanács megállapodott az egyértelműen nemzetközi védelemre szoruló személyek Olaszországból és Görögországból más tagállamokba történő áthelyezésére szolgáló ideiglenes és rendkívüli mechanizmusról szóló határozattervezetben követendő általános megközelítésről. A tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői ugyanazon a napon – az egyes tagállamok sajátos helyzetét is figyelembe véve – konszenzussal állásfoglalást fogadtak el 40 000, egyértelműen nemzetközi védelemre szoruló személy Görögországból és Olaszországból történő áthelyezéséről. Az elkövetkező két év során Olaszországból 24 000 személy, Görögországból pedig 16 000 személy áthelyezésére fog sor kerülni.

(11)Az utóbbi hetekben a külső szárazföldi és tengeri határok déli részén ismét erőteljesen fokozódott a migrációs nyomás, és a Görögországba érkező, illetve onnan útnak induló migránsok egyre növekvő számának eredményeként folytatódott a migrációs áramlásnak a Földközi-tenger központi térségéből a keleti térségébe és a Magyarország felé vezető nyugat-balkáni útvonalra való áthelyeződése. E helyzetre való tekintettel további átmeneti intézkedéseket kell hozni az Olaszországra és Görögországra nehezedő menekültügyi nyomás enyhítése érdekében, valamint új intézkedéseket kell bevezetni Magyarország javára.

(12)Az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség (Frontex) adatai szerint 2015 első nyolc hónapjában legfőképpen a Földközi-tenger középső és keleti részén át vezető útvonalakon került sor az Unió határainak szabálytalan átlépésére. Az év eleje óta Olaszországba megközelítőleg 116 000 migráns érkezett szabálytalan módon (beleértve azt a mintegy 10 000 irreguláris migránst, akiket a helyi hatóságok regisztráltak ugyan, de a Frontex statisztikáiban még nem szerepelnek). A Frontex idén májusban és júniusban 34 691, illetve júliusban és augusztusban 42 356 szabálytalan határátlépést állapított meg, ami 20 %-os emelkedést jelent. Jelentős volt az emelkedés 2015-ben Görögországban is, ahová több mint 211 000 irreguláris migráns érkezett (beleértve azt a mintegy 28 000 irreguláris migránst, akiket a helyi hatóságok regisztráltak ugyan, de a Frontex statisztikáiban még nem szerepelnek). A Frontex idén májusban és júniusban 53 624, illetve júliusban és augusztusban 137 000 szabálytalan határátlépést állapított meg, ami 250 %-os emelkedésnek felel meg. Magyarországon 2015 első nyolc hónapjában több mint 145 000 szabálytalan határátlépést állapítottak meg (beleértve azt a mintegy 3 000 irreguláris migránst, akiket a helyi hatóságok regisztráltak ugyan, de a Frontex statisztikáiban még nem szerepelnek). Idén májusban és júniusban 53 642, júliusban és augusztusban pedig 78 472 szabálytalan határátlépést állapítottak meg, ami 150 %-os emelkedésnek felel meg. Az ezekben a régiókban észlelt összes irreguláris migráns jelentős hányada olyan ország állampolgára, amelyek tekintetében az Eurostat adatai alapján magas az uniós szintű elismerési arány.

(13)Az Eurostat és az EASO számadatai szerint 2015 januárja és júliusa között 39 183 személy kérelmezett nemzetközi védelmet Olaszországban, míg 2014 megfelelő időszakában ez a szám 30 755 volt (ez 27 %-os növekedést jelent). Hasonló növekedés volt tapasztalható a görögországi kérelmek számát illetően is (7 475 kérelmező, azaz 30 %-os növekedés). Magyarországon ugyanezek a számok 2015 első felében szabályosan megugrottak 2014 megfelelő időszakához viszonyítva: 2015 januárja és júliusa között 98 072 személy kért nemzetközi védelmet, míg 2014 ugyanezen hónapjaiban csak 7 055. Ez 1290 %-os növekedésnek felel meg.

(14)A migrációs és menekültügyi politika keretében eddig számos intézkedésre sor került Olaszország és Görögország támogatása érdekében; ilyen volt például a két országnak nyújtott jelentős sürgősségi segély és az EASO által nyújtott operatív támogatás. A 2007–2013-as időszakban a Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása keretprogram (SOLID) alapján folyósított forrásoknak Olaszország és Görögország volt a második, illetve a harmadik legnagyobb kedvezményezettje, és emellett jelentős sürgősségi finanszírozásban is részesültek. Olaszország és Görögország várhatóan a 2014–2020-as időszakban is a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap legfőbb kedvezményezettjei lesznek. Magyarország a 2007–2013-as időszakban 25,5 millió EUR-ban részesült a SOLID alapból, mely támogatás sürgősségi segélyt is magában foglalt, és a 2014–2020-as időszakban több mint 64 millió EUR-t kap a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alapból és a Belső Biztonsági Alapból (a „határok” eszközön belül). Emellett 2014 és 2015 folyamán mindkét alapból jelentős sürgősségi segélyt ítéltek oda Magyarországnak.

(15)Az Olaszország és Görögország közvetlen szomszédságában uralkodó bizonytalanság és konfliktusok és az ezekből adódó, Magyarországra irányuló migrációs áramlások miatt nagyon valószínű, hogy ezen országok migrációs és menekültügyi rendszerére továbbra is jelentős, megnövekedett nyomás fog nehezedni, és az érintett migránsok jelentős része nemzetközi védelemre szorulhat. Ezért sürgető szükség van az Olaszország, Görögország és Magyarország iránti szolidaritás kifejezésére, valamint arra, hogy a támogatásuk érdekében eddig elfogadott intézkedéseket a menekültügy és a migráció területét érintő átmeneti intézkedésekkel egészítsük ki.

(16)Emlékeztetni kell arra, hogy a [date]-i egyértelműen nemzetközi védelemre szoruló személyek Olaszországból és Görögországból más tagállamokba történő áthelyezésére szolgáló ideiglenes és rendkívüli mechanizmusról szóló határozat arra kötelezi Olaszországot és Görögországot, hogy strukturális megoldásokat találjanak a menekültügyi és migrációs rendszereikre gyakorolt rendkívüli nyomás kezelésére, valamint szilárd stratégiai keretet hozzanak létre a válsághelyzet kezelésére, és tegyék intenzívebbé az e területeken zajló reformfolyamatokat. Az Olaszország és Görögország által e célból benyújtandó ütemterveket ki kell igazítani oly módon, hogy eleget tegyenek ennek a határozatnak is. Hasonlóképpen, e határozat hatálybalépésének napján Magyarország is köteles benyújtani a Bizottságnak egy ütemtervet, amely egyrészt olyan megfelelő intézkedéseket tartalmaz a menekültügy, az első fogadás és a visszatérés területén, amelyek révén fokozható az e területeken működő rendszerének kapacitása, minősége és hatékonysága, másrészt tartalmazza az e határozat megfelelő alkalmazását biztosító azon intézkedéseket, melyek célja, hogy a rendszer a határozat alkalmazási idejének lejárta után hatékonyabban tudja kezelni az esetleges megnövekedett migrációs áramlás okozta helyzeteket.

(17)Szem előtt tartva, hogy az Európai Tanács egymással összefüggő intézkedésekről állapodott meg, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy – miután lehetőséget adott az érintett tagállamnak véleménye kinyilvánítására – adott esetben meghatározott időre felfüggessze e határozat alkalmazását, amennyiben Olaszország, Görögország vagy Magyarország nem tesz eleget az e tekintetben vállalt kötelezettségeinek.

(18)Ha bármelyik tagállam harmadik országok állampolgárainak hirtelen beáramlása következtében hasonló szükséghelyzetbe kerül, a Tanács az EUMSZ 78. cikkének (3) bekezdése értelmében a Bizottság javaslata alapján az Európai Parlamenttel folytatott konzultációt követően átmeneti intézkedéseket fogadhat el az érintett tagállam érdekében.

(19)Ezen intézkedések közé tartozhat adott esetben a szóban forgó tagállam e határozat alapján fennálló kötelezettségeinek felfüggesztése. Figyelembe kell venni, hogy Magyarország a 2015.[date]-án/-én elfogadott, az egyértelműen nemzetközi védelemre szoruló személyek Olaszországból és Görögországból más tagállamokba történő áthelyezésére szolgáló ideiglenes és rendkívüli mechanizmusról szóló határozat keretében nem vállalt semmilyen kötelezettséget, ezért részvételének az említett határozat 9. cikke szerinti hivatalos felfüggesztéséről nem szükséges rendelkezni e határozatban.

(20)A Szerződés 78. cikkének (3) bekezdésével összhangban az Olaszország, Görögország és Magyarország érdekében előirányzott intézkedéseknek átmeneti jellegűnek kell lenniük. A 24 hónap ésszerű időtartam annak biztosításához, hogy az e határozatban szereplő intézkedéseknek valós hatása legyen Olaszország, Görögország és Magyarország – a területükre érkező jelentős migrációs áramlások kezelését célzó – támogatása tekintetében.

(21) Az e határozat által előirányzott, az Olaszország, Görögország és Magyarország területéről történő áthelyezésekre vonatkozó intézkedések ideiglenes eltérést jelentenek a 604/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 13. cikkének (1) bekezdésében meghatározott szabálytól, amelynek értelmében – az említett rendelet III. fejezetében szereplő kritériumok alapján – Olaszország, Görögország és Magyarország lett volna köteles megvizsgálni a nemzetközi védelem iránti kérelmeket, továbbá ideiglenes eltérést jelentenek az említett rendelet 21., 22. és 29. cikkében meghatározott eljárási lépésektől, többek között a határidők tekintetében. A 604/2013/EU rendelet többi rendelkezése, valamint az 1560/2003/EK bizottsági rendeletben és a 118/2014/EU bizottsági végrehajtási rendeletben megállapított végrehajtási szabályok továbbra is alkalmazandók, ideértve az arra vonatkozó szabályokat, hogy a kérelmezőnek az áthelyezési céltagállamnak történő átadásával járó költségeket az átadó tagállam viseli, továbbá a tagállamok között az átadással kapcsolatban folytatandó együttműködésre, valamint a „DubliNet” elektronikus kommunikációs hálózaton keresztül történő tájékoztatásra vonatkozó szabályokat. Ez a határozat továbbá eltérést tartalmaz a nemzetközi védelmet kérelmezők beleegyezésére vonatkozó, az 516/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikkének (2) bekezdésében említett szabálytól.

(22)Az áthelyezési intézkedések nem mentesítik a tagállamokat a 604/2013/EU rendeletben megállapított rendelkezések, köztük a családegyesítésre, a kísérő nélküli kiskorúak különleges védelmére, illetve a humanitárius okok mérlegelésére vonatkozó záradékra vonatkozó rendelkezések teljes körű alkalmazása alól.

(23)A menedékjog iránti kérelmekre vonatkozó nemzeti szintű határozatok sérelme nélkül az Olaszországból, Görögországból és Magyarországról áthelyezendő kérelmezők személyére és számára vonatkozó döntés meghozatalakor alkalmazandó szempontok tekintetében választani kellett. A javaslat egyértelmű, működőképes rendszert irányoz elő, melynek alapja – a nemzetközi védelem iránti kérelmek tárgyában a rendelkezésre álló legutóbbi statisztikák szerint uniós szinten meghozott elsőfokú határozatok teljes számához képest – a nemzetközi védelmet elsőfokú eljárásban megadó határozatok uniós szintű átlagára vonatkozó, Eurostat által meghatározott küszöbérték. Egyrészt e küszöbértéknek a lehető legteljesebb mértékben biztosítania kellene, hogy az egyértelműen nemzetközi védelemre szoruló valamennyi kérelmező teljes körűen és mielőbb érvényesíteni tudja a védelemhez való jogát az áthelyezési céltagállamban. Másrészt a lehető legteljesebb mértékben meg kellene akadályoznia, hogy azokat a kérelmezőket, akiknek a kérelmét valószínűleg elutasítják, egy másik tagállamba áthelyezzék, és ezzel indokolatlanul meghosszabbítsák uniós tartózkodásukat. E határozatban az Eurostat elsőfokú határozatokra vonatkozó, rendelkezésre álló legutóbbi negyedéves adatai alapján 75 %-os küszöbérték alkalmazása indokolt.

(24)Az átmeneti intézkedések célja, hogy könnyítsenek az Olaszországra, Görögországra és Magyarországra nehezedő, jelentős menekültügyi nyomáson, mindenekelőtt azon nagyszámú, egyértelműen nemzetközi védelemre szoruló kérelmező áthelyezése révén, akik e határozat alkalmazásának időpontját követően érkeznek Olaszország, Görögország és Magyarország területére. Azon harmadik országbeli állampolgárok teljes száma alapján, akik 2015-ben illegálisan érkeztek Olaszországba, Görögországba és Magyarországra, valamint akik egyértelműen nemzetközi védelemre szorulnak, összesen 120 000, egyértelműen nemzetközi védelemre szoruló kérelmező áthelyezése indokolt Olaszországból, Görögországból és Magyarországról. Ez a szám megközelítőleg 62 %-a azon egyértelműen nemzetközi védelemre szoruló, összes harmadik országbeli állampolgárnak, akik 2015 júliusában és augusztusában Olaszországba vagy Görögországba, illetve 2015 során Magyarországra érkeztek szabálytalanul. Az e határozatban javasolt áthelyezési intézkedés – az illegális határátkelésre vonatkozó 2015-ös adatokra tekintettel – méltányos tehermegosztást jelent egyrészről Olaszország, Görögország és Magyarország, másrészről a többi tagállam között. Az olaszországi, görögországi és magyarországi helyzetet összehasonlító számadatok alapján indokolt, hogy e kérelmezők 13 %-át Olaszországból, 42 %-át Görögországból, 45 %-át pedig Magyarországról helyezzék át.

(25)Az egyértelműen nemzetközi védelemre szoruló kérelmezők áthelyezését az I., II. és III. mellékletben szereplő elosztási kulcs szerinti képlet alapján kell végrehajtani. A javasolt elosztási kulcsnak a következőkön kell alapulnia: a) a népesség létszáma (40 % súlyozás), b) a teljes GDP (40 % súlyozás), c) az 1 millió lakosra jutó menedékjog iránti kérelmek átlagos száma a 2010–2014 közötti időszakban (10 % súlyozás, a kritérium összelosztást érintő aránytalanságainak elkerülése végett a népesség létszáma és a GDP kulcsra gyakorolt hatása összegének maximum 30 %áig), valamint d) a munkanélküliségi ráta (10 % súlyozás, e kritérium összelosztást érintő aránytalanságainak elkerülése végett a népesség létszáma és a GDP kulcsra gyakorolt hatása összegének maximum 30 %-áig). Az e határozat I., II. és III. mellékletében meghatározott elosztási kulcsok figyelembe veszik azt, hogy azoknak a tagállamoknak, ahonnan az áthelyezés történik, nem indokolt áthelyezési céltagállamként részt venniük a programban.

(26)Ha egy tagállam – kivételes körülmények fennállása esetén és döntését az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkében rögzített alapvető értékekkel összhangban lévő, alapos indokokkal alátámasztva – arról értesíti a Bizottságot, hogy ideiglenesen egy év időtartamra egyáltalán nem vagy csak korlátozottan tud részt venni a kérelmezők áthelyezésében, akkor GDP-je 0,002 %-ának megfelelő összegű pénzügyi hozzájárulást kell befizetnie az uniós költségvetésbe, és ebből a hozzájárulásból az összes többi uniós tagállam azon erőfeszítéseit támogató segítségnyújtást kell fedezni, hogy kezelje a válsághelyzetet és az abból adódó következményeket, hogy az érintett tagállam nem vesz részt az áthelyezésben. Az áthelyezésben való korlátozott részvétel esetén ezt az összeget arányosan csökkenteni kell. A hozzájárulást címzett bevételként a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap részére kell elkülöníteni.

(27)Gondoskodni kell arról, hogy a különös nyomásnak kitett tagállamokkal az áthelyezendő személyek száma tekintetében vállalt szolidaritás mértéke ne változzon. Ezért ha egy tagállam értesítést nyújt be, amelyet a Bizottság elfogad, az adott tagállamra vonatkozóan az elosztási kulcs alapján előirányzott áthelyezéseket a többi tagállam között osztják szét.