VÉLEMÉNY 4. A Számvevőszék a következőket ellenőrizte: a) az Intézet beszámolója, amely a 2016. december 31-ével záruló pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (5) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (6) áll; b) a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége; az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke értelmében. A beszámoló megbízhatósága Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról 5. Véleményünk szerint az Intézet 2016. december 31-ével záruló évre vonatkozó beszámolója minden lényeges szempontból híven, pénzügyi szabályzatának, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi az Intézet 2016. december 31-i pénzügyi helyzetét, a tárgyévi gazdasági események eredményét, a pénzforgalmat és a nettó eszközállomány változásait. Ezek a szabályok a közszféra nemzetközileg elfogadott számviteli standardjain alapulnak. A beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége Bevételek Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló bevételek jogszerűségéről és szabályszerűségéről 6. Véleményünk szerint a 2016. december 31-ével záruló évre vonatkozó beszámoló alapjául szolgáló bevételek minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. Kifizetések Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló kifizetések jogszerűségéről és szabályszerűségéről 7. Véleményünk szerint a 2016. december 31-ével záruló évre vonatkozó beszámoló alapjául szolgáló kifizetések minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. A vezetőség és az irányítással megbízott személyek felelőssége 8. Az EUMSZ 310–325. cikke és az Intézet pénzügyi szabályzata értelmében a vezetőség felel a beszámolónak – a közszféra nemzetközileg elfogadott számviteli standardjainak megfelelően történő – elkészítéséért és bemutatásáért, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéért és szabályszerűségéért. Ez a felelősség magában foglalja az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítását, megvalósítását és fenntartását. A vezetőség felelős továbbá annak biztosításáért, hogy a pénzügyi kimutatásokban szereplő tevékenységek, pénzügyi műveletek és információk megfeleljenek az őket szabályozó hatóságok előírásainak. A beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéért és szabályszerűségéért a végső felelősséget az Intézet vezetősége viseli. 9. A beszámoló elkészítésekor a vezetőség felelőssége annak felmérése, hogy az Intézet képes-e tevékenységének folytatására, adott esetben a tevékenység folytatását érintő ügyek közzététele, valamint a tevékenység folytatásának feltételezése. 10. Az irányítással megbízott személyek felelőssége a szervezet pénzügyi beszámolási folyamatának felügyelete. Az ellenőrnek a beszámoló és a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók vizsgálatával kapcsolatos felelőssége 11. Célunk, hogy ésszerű bizonyosságot szerezhessünk arról, hogy az Intézet éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek, valamint hogy ellenőrzésünk alapján megbízhatósági nyilatkozatot nyújtsunk be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, illetve a zárszámadásért felelős más hatóságoknak a beszámoló megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. Az ésszerű bizonyosság a bizonyosság magas szintjének felel meg ugyan, de nem garancia arra, hogy az ellenőrzés kiszűri az esetlegesen fennálló lényeges hibát vagy lényeges meg nem felelést. Ezek eredhetnek csalásból vagy tévedésből, és akkor tekintendők lényegesnek, ha ésszerűen feltételezhető, hogy külön-külön vagy együttesen befolyásolják a felhasználók e beszámolók alapján hozott gazdasági döntéseit. 12. Az ellenőrzés olyan eljárások elvégzését jelenti, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték nyerhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőr szakmai megítélésén alapul, amely magában foglal egy kockázatelemzést is arról, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve az Unió jogszabályi keretének való lényeges meg nem felelés a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr figyelembe veszi a beszámoló elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége szempontjából releváns belső kontrollokat. Ezt a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások megtervezése, nem pedig a belső kontroll eredményességével kapcsolatos vélemény kialakítása céljából teszi. Az ellenőrzés felméri továbbá, hogy az alkalmazott számviteli politikák megfelelőek-e, illetve a vezetőség számviteli becslései ésszerűek-e, valamint értékelést ad a beszámoló általános bemutatásáról is. 13. A bevételt illetően ellenőrizzük a Bizottságtól kapott támogatást, valamint értékeljük az Intézetnek a díjak és más jövedelmek beszedésére szolgáló eljárásait, ha rendelkezik ilyenekkel. 14. A kiadások tekintetében akkor vizsgáljuk meg a kifizetéseket, miután a kiadás felmerült, azt lekönyvelték és elfogadták. Az előlegek megvizsgálása akkor történik, amikor a pénzeszközök címzettje igazolást ad a pénzeszközök helyes felhasználásáról, és az Intézet az előlegfizetés elszámolásával – a tárgyévben vagy később – elfogadja az igazolást. 15. E jelentés és a megbízhatósági nyilatkozat elkészítése során az Unió költségvetési rendelete (7) 208. cikkének (4) bekezdésében előírtak szerint figyelembe vettük a független külső ellenőr által az Intézet beszámolójára nézve végzett ellenőrzési tevékenységet. Egyéb A jogi személyiségű TIT-ek közbeszerzési eljárásainak jelentős hiányosságai 16. A TIT-ek koordinálása és képviselete a jogi személyiségű TIT-ek feladata: ezeket majdnem teljes egészében az Intézet finanszírozza. A Számvevőszék ellenőrzése során különös figyelmet fordított e jogi személyiségű TIT-ek közbeszerzési eljárásaira, mivel ezt nagy kockázatú területnek tartja. 17. A 2015-ös támogatási szerződések (TSZ) szerint a jogi személyiségű TIT-eknek és/vagy a TIT-partnereknek meg kell győződniük arról, hogy minden beszerzés során érvényesül a legjobb értékarány, illetve adott esetben a beszerzés a lehető legalacsonyabb áron történik. A támogatási szerződés minden 60 000 eurót meghaladó szerződést illetően kimondja: a jogi személyiségű TIT-eknek és/vagy a TIT-partnereknek legalább három gazdasági szereplőt kell felkérniük ajánlattételre és a beszerzési eljárást az átláthatóság igazolása érdekében dokumentálniuk kell. A Számvevőszék megvizsgálta a jogi személyiségű TIT-ek által végrehajtott, teljes mértékben az EIT által finanszírozott közbeszerzési eljárások egy közel 7 millió euró értékű mintáját. Az ellenőrzés jelentős hiányosságokra mutatott rá, pl. a szerződéseket közvetlenül ítélték oda, az ajánlatokból alapvető fontosságú részek hiányoztak, az eredeti szerződéseket jelentős mértékben meghosszabbították, illetve volumenüket megnövelték, a szerződéseket idő és/vagy volumen tekintetében nem korlátozták, illetve a minőség/ár súlyozás megszüntette az árversenyt. Az e szabálytalan közbeszerzési eljárások keretében folyósított 2016-os kifizetések összege 2,2 millió euró volt. Az egyik jogi személyiségű TIT esetében az Intézet is azonosította ezeket a közbeszerzési hiányosságokat, és cselekvési tervet dolgozott ki valamennyi jogi személyiségű TIT jövőbeni beszerzési eljárásának tökéletesítésére. 18. Jelenleg jogbizonytalanság övezi a kérdést, hogy a jogi személyiségű TIT-ek ajánlatkérőként járnak-e el (8). Ha igen, akkor kötelesek lennének alkalmazni a 2004/18/EK (9) közbeszerzési irányelvben előírt közbeszerzési szabályokat, amelyek szigorúbbak a támogatási szerződésekben rögzített szabályoknál. Az Intézet jelenleg megvitatja ezt a kérdést a bizottsági szolgálatokkal, hogy a jövőben jogbiztonságot tudjon nyújtani a jogi személyiségű TIT-ek számára. Kapacitás a növekvő munkaterhek elvégzéséhez 19. Annak ellenére, hogy a költségvetés 309 millió euróról (2008–2013) 2,4 milliárd euróra (2014–2020) nőtt és 2016 végére a TIT-ek száma háromról hatra nőtt, az Intézet engedélyezett álláshelyeinek száma nem változott jelentősen (lásd: 2. táblázat). 4/2016. számú különjelentésében (10) a Számvevőszék rámutatott arra a kockázatra, hogy az Intézet nem rendelkezik kellő kapacitással a növekvő munkaterhek elvégzéséhez. Az Intézet 2015-ös éves tevékenységi jelentésében az ideiglenes igazgató is említést tett erről a kockázatról.