[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 23.10.2007

COM(2007) 640 végleges

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK

A Bizottság 2008-ra szóló jogalkotási és munkaprogramja

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK

A Bizottság 2008-ra szóló jogalkotási és munkaprogramja

1. BEVEZETÉS

Az Európai Unió halad előre. Az Európai Tanács informális ülésén nemrég született megállapodás eredményeként a ratifikált Lisszaboni Szerződés megfelelőbb eszközöket ad az EU kezébe a kihívások kezelésére és arra, hogy szakpolitikákat alkosson a XXI. század számára. A lisszaboni növekedési és foglalkoztatási stratégia eredményeként javulóban van a gazdaság teljesítménye. Az EU történelmi jelentőségű kötelezettséget vállalt az éghajlatváltozás kezelésére, illetve a versenyképes és fenntartható energia előállítására. A Bizottság a belső piac felülvizsgálatán és az európai társadalomról folyamatban lévő felmérésén keresztül kezdte meg a jövő számára szóló szakpolitikái megalkotását. Az uniós költségvetésről folyamatban lévő egyeztetések segítenek előkészíteni az EU egyik kulcsfontosságú tényezőjének felülvizsgálatát az elkövetkező évtizedre vonatkozóan és azon túl. Európa tovább halad előre a kulcsfontosságú partnerekkel – a szomszédos országokkal, Afrikában és világszerte – kialakított új kapcsolatok terén is A mostanra befejeződött legutóbbi bővítés révén az EU immár új kritikus mérettel és új lehetőségekkel rendelkezik. Egyetértés van arra vonatkozóan – a 2007. októberi informális Európai Tanács, illetve az Európai Parlament 2008. évi éves politikai stratégiáról hozott állásfoglalása is osztja a nézetet –, hogy a 27-ek EU-jának arra a képességére kell helyezni hangsúlyt, hogy a globalizációból lehetőségeket tudjon kovácsolni polgárai számára. Mindez nagyszerű hátteret szolgáltat az EU 2008-ra szóló törekvései számára.

Összpontosított munkaprogram

A Bizottság 2008-ban továbbra is a megbízatása kezdetén kijelölt stratégiai célkitűzések: a jólét; a szolidaritás; a biztonság és szabadság és a világban erőteljesebb szerepet betöltő Európa megvalósítására összpontosít[1]. E célkitűzések jelölik ki a Bizottság munkájának fő irányát és szolgálnak hajtóerőül nagyra törő politikái megvalósításához.

A politikai menetrend élén szereplő teendők zöme több stratégiai célkitűzést is érint, így hozzájárul legtöbbjük vagy mindegyikük eléréséhez. Másfelől viszont az olyan kihívások, mint az éghajlatváltozás, az európai energiapolitika kialakítása vagy a migrációs hullámok kezelése átfogó, rugalmas és egységes, a hagyományos határokon túlmutató megközelítést igényelnek, kezelésükhöz szükség van mind az EU-intézmények – más kulcsfontosságú uniós szereplőkkel együtt tett – lépéseire, mind pedig világszintű partnerekkel folytatott globális megközelítés kialakítására. A 2008-2009 során bemutatandó uniós költségvetési felülvizsgálat is egy újabb kulcsfontosságú példája annak, hogy az uniós politikákat holisztikusan kell megközelíteni.

A 2007-es munkaprogramhoz hasonlóan a 2008-as is korlátozott számú új szakpolitikai kezdeményezésre összpontosít és ezek köré csoportosul. Tartalmaz stratégiai kezdeményezéseket, amelyek megvalósítására még a kérdéses évben kötelezettséget vállal a Bizottság, illetve kiemelt fontosságú kezdeményezéseket, amelyek megvalósítási határideje 12-18 hónap.

Az e munkaprogram minden stratégiai és kiemelt fontosságú kezdeményezését alávetik a hatásvizsgálat minőségi követelményeinek. Emellett azt a követelményt, hogy a kezdeményezéseket hatásvizsgálatnak kell alávetni, mielőtt javasolnák őket, más kezdeményezésekre is ki fogják terjeszteni. A hatásvizsgálatok felülvizsgálatát a Hatásvizsgáló Testület végzi[2]. A hatásvizsgálat eredményét hozzáférhetővé teszik a nyilvánosság számára, akkor is, amikor egy javaslat elvetéséhez vezetnek[3].

A munkaprogram kidolgozásakor a Bizottság teljes mértékig figyelembe vette az Európai Parlamenttel és az Európai Bizottsággal a 2008-as éves politikai stratégiáról folytatott párbeszédet[4], csakúgy, mint a nemzeti parlamentektől érkezett észrevételeket. A Program elsőként tartalmaz intézményközi kommunikációs prioritásokat 2008-ra. A Bizottság tevékenységei zömének többéves jellegét tükrözve és az általános átláthatóság növelésére tett erőfeszítésként a munkaprogram egy új fejezetet vezet be, amely azonosítja azokat a Bizottság által 2008 folyamán kezelendő területeket, amelyek az elkövetkező évek során új kezdeményezésekhez vezethetnek.

2. 2008-ES PRIORITÁSOK

Növekedés és a foglalkoztatás

A növekedést és munkahelyteremtést célzó lisszaboni stratégia a tagállamokkal együttműködve továbbra is fontos szerepet játszik a sikeresebb, környezettudatos és szociálisan befogadó Európai Unió létrehozásának ösztönzésében. Az Európai Tanács 2008. évi tavaszi ülése lehetőséget biztosít az Uniónak arra, hogy átgondolja a lisszaboni stratégia további finomításának szükségességét, hogy az a leginkább hatékony válasszal szolgálhasson a globalizáció kihívásaira. Szintén 2008-ban jelentkeznek az első eredményei egy másik erőfeszítésnek is, amely az EU kohéziós politikájának segítségét használja fel a lisszaboni stratégia régiós szintű végrehajtásához.

A foglalkoztatottság mértékének a lisszaboni stratégiában megállapított szintre emelése szolgál a növekedés, a jobb életminőség és a népesség öregedésével járó kihívások kezelésének alapjául. Ez a rugalmasság és biztonság egyfajta ötvözetét kívánja meg a munkavállalók és a munkaadók részéről, továbbá az élethosszig tartó tanulás ösztönzését és lehetővé tételét. Ugyanakkor az Uniónak új utakat kell találnia a társadalombeli hozzáférés és a lehetőségteremtés elősegítéséhez, a társadalmi kirekesztés és a szegénység kockázatának és következményeinek aktív beilleszkedést célzó intézkedésekkel való kezeléséhez és a változásokra való felkészülés elősegítéséhez. A megfelelő szociális védelem kialakítására is törekedni kell.

A tudás alapú társadalom kialakítása a növekedés és a foglalkoztatási stratégia alapköve, és a Bizottság – a lisszaboni stratégiája részeként – továbbra is próbál új lehetőségeket találni az oktatás, a képzés és az innováció támogatására.

Az egységes piac felülvizsgálata új kezdeményezéseket azonosított – sokukat 2008-ban mutatják be –, amelyek egy erős, innovatív és versenyképes iparra alapozott és a szolgáltatásokban rejlő lehetőségeket teljes mértékig kihasználó egységes piacot támogatnak, ahol a fogyasztók és a vállalkozások teljes mértékig élvezik a jól működő, egyenlő versenyfeltételeket biztosító nyílt piacok előnyeit, és ahol az európai szabványok nemzetközi szinten is ösztönzőleg hathatnak. A Bizottság a piacok működésének javítására fog összpontosítani a lakossági pénzügyi szolgáltatások terén és olyan területeken, amelyeken a szakpolitikák a lehető legnagyobb eredményt érhetik el abban, hogy lehetővé tegyék a polgároknak és vállalkozásoknak – különösen a kis- és középvállalkozásoknak (kkv-k) – a belső piac előnyeinek teljes körű élvezetét. Ehhez célzott tevékenységre van szükség, például koordináltabb piacfelügyeletre – annak biztosítására, hogy a termékek és szolgáltatások megfeleljenek a szabályoknak és szabványoknak –, a piac és az ágazat szisztematikusabb ellenőrzésére és a belső piac teljesítményének a fogyasztó nézőpontjából való felmérésére alkalmas módszertanra.

Mivel Európában a kis- és középvállalkozások teremtik a legtöbb munkahelyet és állítják elő az anyagi javak többségét, piaci teljesítményük javítására különleges intézkedéseket fog előkészíteni a „kisvállalkozói törvény”.

Ciprus és Málta 2008. január 1-jétől fizetőeszközként bevezetik az eurót. Az euro a közös azonosságtudat, a közös értékek és az európai integráció sikerének szimbóluma. A gazdasági és monetáris unió (GMU) elindítása után tíz évvel a Bizottság el fogja végezni az európai monetáris unió stratégiai felülvizsgálatát, és javaslatokat fogi megfogalmazni a jövőre nézve.

Fenntartható Európa

Az éghajlatváltozás kezelésének kérdése a Bizottság 2008-as prioritásainak szerves részét képezi majd Európa fenntartható jólétének biztosítása érdekében. Mivel azonban az éghajlatváltozás máris zajlik, az Uniónak meg kell vizsgálnia azt, hogyan szükséges közpolitikákkal segíteni a megváltozott valósághoz való alkalmazkodást. A Bizottság javaslatot tesz az éghajlatváltozás hatásához való alkalmazkodásról szóló fehér könyvre . Az uniós politikák széles körét – például az emberek és az állatok egészsége, a mezőgazdaság, a halászat, a biodiverzitás, az energia, az ipar, a kutatás és a turizmus terén – kell majd megfelelően módosítani, s a fehér könyv célja megállapítani, hogy a változtatások hol a leginkább szükségesek. Kiemelt figyelmet szentelnek majd a közlekedési ágazat környezetbarátabbá tételének ösztönzésére. A globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelés (GMES) végrehajtása nagyszerű eszközt szolgáltat majd az uniós szakpolitikák finomhangolásához.

A 2009. évi tavaszi Európai Tanácsra való tekintettel a Bizottság előterjeszti az energiakérdés második stratégiai felülvizsgálatát , amely 2010-től az új energia cselekvési terv alapjául szolgál, és magában foglalja majd az energiaadóról szóló irányelv felülvizsgálatát, amely azt célozza, hogy jobban össze tudják egyeztetni a pénzügyi és a környezetvédelmi célokat. Akkor, amikor a természeti erőforrások szűkössége és a megnövekedett világszintű kereslet az ellátás biztonságát veszélyezteti, erősíteni kell a tagállamok közötti szolidaritást.

A megújult közös agrárpolitikán (KAP) „ állapotfelmérést ” hajtanak végre annak vizsgálatára, hogy a 2003-as reform az egységes támogatási rendszer és egyes agrárpiacok, illetve ezek tagállami végrehajtása szempontjából finomhangolásra szorul-e, mindez a KAP jövőbeli formájának kialakításához és prioritásai megalapozásához is hozzájárul.

Az uniós tengerészeti politika is azt példázza, hogy az integrált uniós megközelítéssel hogyan lehet több különböző szakpolitika szálait összefogni a partmenti régiók és minden, tengerhez kötődő tevékenység fenntartható fejlődése érdekében. A közös halászati politika ellenőrzési keretszabályainak átalakítása és megerősítése döntő lépés lesz a fenntartható halászat biztosítása felé.

A migráció integrált megközelítése

A Bizottság további, a közös migrációs politika felé vezető lépéseket javasol. A migráció és a társadalomba való beilleszkedés kulcsfontosságú kihívások a XXI. század számára, és többdimenziós megközelítést igényelnek annak érdekében, hogy mind a származási, mind a célországban kihasználhassák a benne rejlő társadalmi-gazdasági fejlődés lehetőségét. Ez a jól kezelt munkaerőáramlást, a körkörös migráció támogatását, illetve a migránsok oktatásának és beilleszkedésének elősegítését együttesen – a társadalmainkon belüli demográfiai változások kezelésének tágabb összefüggésében – tekintő szemléletet jelenti. Az illegális bevándorlás és az emberkereskedelem elleni hatékony fellépést is megköveteli.

Az Uniónak közös eszközökkel kell megvédenie külső határait, azért, hogy elejét vegye az illegális bevándorlásnak, megsokszoroznia erőfeszítéseit az emberkereskedelem elleni küzdelemben és csökkentenie a határainkat elérni próbálva tragikusan tengerbe vesző bevándorlók számát. 2008-ban értékelik az Európai Határügynökség munkáját, és az európai határőrizeti rendszeren keresztül támogatják a tagállamokat az illegális migráció kezelésében.

A Bizottság kialakítja az egységes és hatékony közös európai menekültügyi politika jövőjét. Ennek részeként módosítani kell a befogadási feltételekről és az elbírálás szempontjairól szóló európai törvényeket a jogosultsági kritériumokról szóló nemzeti szabályok teljesebb összehangolása, illetve a menekült státusz iránti kérelmek elbírálásának egységes eljárásrendje kialakítása érdekében. Ezáltal ténylegesen kifejezésre juthatnak a szolidaritás európai értékei.

Az állampolgárt kiemelt hely illeti meg

Ennek a Bizottságnak az egyik fő célkitűzése, hogy az európai törekvések középpontjába helyezze az állampolgárokat. Ez több, különböző típusú kezdeményezésben jut kifejezésre:

A szociális valóság felmérése és a belső piac felülvizsgálata az európai gazdaságokban és társadalmakban folyó változásokat tekintette át azzal a céllal, hogy azonosítsa, milyen módon lehetne az európai állampolgárok jólétét a leginkább elősegíteni a globalizált világban. E felmérésen alapul Európa korszerű szociális menetrendje, amelynek célja – egyebek között – a szakmai, magán– és családi élet összeegyeztethetőségének támogatása, s felvázolja, hogyan tud az Unió a tagállamokkal együttműködve küzdeni a kirekesztés ellen, és minden európai számára biztosítani a lehetőségekhez való hozzáférést.

Az EU-nak meg kell találnia azon eszközöket, amelyek révén biztosíthatja a nyitott világgal járó biztonsági, egészségügyi és védelmi kockázatok kezelését. A betegbiztonságról és az egészségügyi szolgáltatások minőségéről szóló konkrét kezdeményezések viszik előre az egészségügyi szolgáltatások európai dimenzióját.

Az internet és az új médiumok folytonosan változnak. A kommunikációs és információs infrastruktúrák szorosabban és az egész világra kiterjedő módon összekapcsolódtak. Az új technológiák új lehetőségekkel, új alkalmazásokkal és új kihívásokkal járnak. Az egységes európai megközelítés kulcsfontosságú ahhoz, hogy az új piacok biztonságos környezetben fejlődhessenek.

Végezetül a kultúrák közötti párbeszéd 2008-as európai éve segít majd abban, hogy Európa-szerte új kapcsolatokat és szorosabb kötelékeket építsünk ki.

Európa mint világszintű partner

A globalizáció új lehetőségeket teremt, ugyanakkor próbára teszi Európa azon képességét, hogy befolyással legyen rá és kezelje következményeit. Minden korábbinál világosabbá vált, hogy a külpolitikai és belpolitikai célok minden eddiginél jobban összefüggenek. Ez is alátámasztja azt, hogy korszerű és integrált szemléletre van szükség arra vonatkozóan, hogy hogyan lehet Európa érdekeit és értékeit sikeresen kivetíteni, képviselni és megvédeni.

Az Unió bővítési politikája a békét és stabilitást, a jólétet, a demokráciát, az emberi jogokat és a jogállamiságot terjeszti Európa-szerte. Az európai szomszédságpolitika közös elveken és érdekközösségen alapulva segíti a stabil és virágzó szomszédság kiépülését. A globális versenyképességgel kapcsolatos menetrend hozzájárul Európában a tartós növekedéshez és munkahelyek teremtéséhez, míg külföldön elősegíti a kereskedelmet és elhárítja a fejlődés útjában álló akadályokat. Európa világelső a szegénység elleni küzdelemben, a fenntartható fejlődés, az emberi jogok és a jó kormányzás elősegítése, csakúgy, mint a humanitárius segítség nyújtása terén. Másfelől azonban az éghajlatváltozás és a migráció kezelése, a terrorizmus elleni küzdelem, vagy az energiabiztonság fejlesztése terén a sikerhez alapvetően fontosnak ismerik el a nemzetközi dimenzió szerepét.

A Bizottság beszámol majd a csatlakozási tárgyalásokat folytató és a stabilizációs és társulási folyamatban részt vevő országokban elért fejlődésről, és ajánlást tesz arra, hogyan lehetne az uniós bővítési stratégiát megfelelően módosítani. Megkülönböztetett figyelmet igényel Koszovó jövőbeli jogállása végrehajtásának a támogatása.

Az európai szomszédságpolitika vált – a Balti-tengertől a Földközi-tenger medencéjéig – az általa érintett országokkal fenntartott kapcsolatok elmélyítésének központi platformjává. Továbbra is támogatja a partnerországokban a politikai, gazdasági és társadalmi reformokat, közös szakpolitikai kereten belül változatos válaszokat adva igényeikre. A Bizottság országonkénti éves jelentéseket, illetve összefoglaló elemzéseket készít a helyben elért eredményekről. A partnerországok erősebb ösztönzésére megvalósítja saját kötelezettségvállalásait, és továbbra is szorosan együttműködik a tagállamokkal, hogy biztosítsa, hogy e szakpolitika végrehajtásában az Unió hatékonyan töltse be szerepét. Az euro-mediterrán partnerségre támaszkodva az európai szomszédságpolitika a földközi-tengeri térség országaival régóta fennálló regionális párbeszéd és együttműködés továbbfejlesztésének eszközét is jelenti az Unió számára.

A 2007 decemberi EU-Afrika csúcstalálkozó az EU-Afrika stratégia új, érett szakaszát készíti elő, és biztosítja majd, hogy a politikai, gazdasági és fejlesztéssel kapcsolatos szakpolitikák a lehető leghatékonyabban működjenek. Minden lehetséges eszközt annak szolgálatába állítanak, hogy a stratégiából kézzelfogható valóság váljon: A 10. Európai Fejlesztési Alap (EFA) és annak eszközei, vagyonkezelői alapjai, csakúgy, mint a vonatkozó közösségi költségvetési eszközök, az Uniótól és afrikai országoktól, érdekelt harmadik felektől és nemzetközi szervezetektől érkező kétoldalú hozzájárulások és magánszférából érkező befektetések. A Bizottság megvizsgálja azt is, milyen új utakon lehetne járni munkája során a millenniumi fejlesztési célok megvalósítása érdekében. Nagyra törő csomagot mutat be a fejlesztés finanszírozása és a támogatás hatékonysága témájában az Accrában (2008 szeptemberében) és Dohában (2008 decemberében) sorra kerülő nemzetközi csúcstalálkozókra való tekintettel.

3. VÉGREHAJTÁS: NAPI FELADAT

A politikai prioritásokra összpontosító új fellépések a Bizottság munkájának csupán egy részét teszik ki. Az év során a Bizottság felelős továbbra is a már elfogadott politikák végrehajtásáért és ellenőrzéséért, valamint a pénzügyi programok és más működéssel kapcsolatos feladatok irányításáért. A közös európai érdek védelmezőjeként közvetlen felelősséggel tartozik a közösségi vívmányok megfelelő alkalmazásának biztosításáért. A Bizottság felelőssége az is, hogy elősegítse a hatékony kommunikációt az európai állampolgárokkal, és elmagyarázza, melyek az európai integráció értékei. A Bizottság folytatja reformtervének végrehajtását, melynek célja a korszerű, hatékony, elszámoltatható és átlátható igazgatás megteremtése, amely képes az európai polgárok bizalmának megnyerésére. Az „Európai átláthatósági kezdeményezés” megvalósításaként a Bizottság 2008-ban útjára indítja a lobbik és érdekcsoportok nyilvántartását és folytatja a közösségi források végső kedvezményezettjeivel kapcsolatban a teljes átláthatóság biztosítását célzó kitűző munkát.

Az elfogadott szakpolitikák végrehajtása

2008-ban részletes munka következik a Bizottság megbízatása óta elindított kezdeményezései nyomon követéseként. A már rendelkezésekre álló javaslatok előbbre vitelét célzó tárgyalások is ide tartoznak, különös figyelemmel a most sorra kerülő lépések sorára. Ez az év meghatározó lesz a Bizottság által 2007-ben benyújtott energia- és éghajlat-változási javaslatokkal kapcsolatos haladás szempontjából. Politikai egyezséget várnak majd az intézményektől a belső piacra vonatkozó jogszabályokról és arról, hogyan tudja az Unió elérni az üvegház hatású gázokkal és a megújuló energiaforrásokkal kapcsolatos célkitűzéseit, valamint hogyan lehet előrelépni az energiával kapcsolatos technológiák terén. Az éghajlatváltozásról Balin megrendezett konferencia nyomon követése erőteljes/intenzív? nemzetközi tárgyalásokat tesz szükségessé annak érdekében, hogy közelebb jussanak a Kiotói Jegyzőkönyv utódjának szerepét betöltő megállapodáshoz.

A vegyi anyagok bejegyzését, értékelését és engedélyezését szolgáló egységes szabályozás (REACH) végrehajtása kísérleti eset lesz annak megmutatására, hogy az EU az európai ipar versenyképességének növelésével egyidejűleg képes az európai polgárok számára javulást elérni az egészségügy és a környezetvédelem terén.

A kutatás és a technológiai fejlődés kulcsfontosságú a fenntartható fejlődés és innováció ösztönzésében, valamint annak biztosításában, hogy Európa a jövőben is versenyképes és virágzó társadalom maradjon. A keretprogramok megvalósítása folytatódik 2008 során, és kezdeményezéseket tesznek az Európai Kutatási Térség elmélyítésére, elősegítik például a kutatók mobilitását, az új infrastruktúrák kifejlesztését és a széles körű társadalmi változásokról szóló közös európai-nemzeti kutatási program megtervezését. A széles alapokon nyugvó innovációs stratégián belül az Európai Technológiai Intézet – amely 2008-ban még közelebb jut ahhoz, hogy megkezdje működését – stratégiai kutatással és oktatással segít majd áthidalni az EU és főbb versenytársai közötti innovációs szakadékot.

A pénzügyi piacok zavarát követően egy sor területet azonosítottak, amelyeken további elemzések szükségesek ahhoz, hogy a döntéshozók és a szabályozó hatóságok levonhassák a megfelelő következtetéseket,, amelyek akár a szabályozás változtatási javaslatait is magukban foglalhatják. 2008-ban a Bizottság – uniós és nemzetközi szintű szereplőkkel együtt – a következő témákkal foglalkozik: átláthatóság biztosítása a befektetők, piacok és a szabályozók számára; értékelési normák, ide értve a nemlikvid eszközöket; prudenciális keret, kockázatkezelés és felügyelet a pénzügyi ágazatban; csakúgy, mint a piac működése, beleértve a hitelintézetek szerepét.

2008 lesz az az év, amikor – az európai mezőgazdaságot fenntarthatóbbá és versenyképesebbé tevő tendencia folytatásaként – végrehajtják a KAP legújabb piacreformjait Az összes új 2007-2013-as programot – a kohéziós politikaiakat (452 program), a vidékfejlesztésieket (96 program) és a halászatiakat – lendületesen végrehajtják, hogy biztosítsák fokozott hozzájárulásukat a növekedéshez és az európai polgárok számára több és jobb munkalehetőség biztosításához.

Tovább folyik a munka annak érdekében is, hogy a lehetővé váljék – ahogy az a 2008-as éves politikai stratégiában is szerepel – a vállalatok számára a közös konszolidált társasági adóalap választása. Hatásvizsgálatot indítottak a különféle lehetőségek és vonzataik vizsgálatára.

A Bizottság tovább halad a szabadság, a biztonság és a jogérvényesülés erősítését célzó hágai program végrehajtásával, és szorgalmazza a még előkészítés alatt álló javaslatok munkálatainak felgyorsítását. Új szakaszt kíván nyitni az illegális kábítószerek fogyasztása és csempészése ellen vívott harc terén végzett uniós munkában is.

Az Unió új, integrált tengerpolitikájára vonatkozó cselekvési tervet, amelyet a Bizottság 2007-ben fogadott el, fokozatosan – az e munkaprogramban azonosított vonatkozó kezdeményezéseken és az új ellenőrzési és jelentési folyamaton keresztül – hajtják végre. A Bizottság egy hatéves cselekvési tervet fogad el az uniós állat-egészségügyi stratégiáról, illetve elkezdi annak végrehajtását is. 2008-ban a Bizottság továbbá tisztázza a jogi keretet a géntechnológiával módosított szervezeteknek az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság által végzett kockázatelemzéséhez.

A nemzetközi színtér

Az uniónak egy sor stratégiai fontosságú tárgyalása van folyamatban, amelyeket 2008-ban továbbvisznek. Törökországgal és Horvátországgal folytatódni fognak a csatlakozási tárgyalások az elfogadott tárgyalási kereteknek megfelelően. A Nyugat-Balkán országaira vonatkozó stabilizációs és társulási megállapodások rendszerének közelgő kiteljesítése szorosabbra fűzi majd a kétoldalú politikai és gazdasági együttműködést és felgyorsítja az átalakulást. Az európai szomszédságpolitika keretében újabb, a tevékenységek előrehaladásáról készült jelentéseket nyújtanak be. Fehéroroszország előtt továbbra is nyitva áll az európai szomszédságpolitikában való részvétel lehetősége, amennyiben kész elkötelezni magát a demokratizálódás, az emberi jogok tiszteletben tartása és a jogállamiság mellett.

A Bizottság tovább halad a Globális Európa menetrendjével, folytatja a nyomásgyakorlást a WTO kereskedelmi egyezményének elfogadása érdekében, és egyúttal számos nagyszabású kétoldalú tárgyalást folytat. 2008. lesz egyben az első éve a gazdasági partnerségi megállapodásoknak és a tizedik Európai Fejlesztési Alapnak is: az AKCS-partnerekkel már fönnálló tágabb körű együttműködés keretében zajló fejlesztések végrehajtásában alapvetően fontos szerepet játszanak az új források, valamint a támogatás hatékonyságára és kiegészítő jellegére újabban helyezett hangsúly. A humanitárius segítségnyújtás terén a munka „A humanitárius segítségnyújtással kapcsolatos európai konszenzus felé” című nyilatkozaton[5] fog alapulni.

A Bizottság folytatja majd a megállapodások előkészítésével, elindításával, tárgyalásával vagy elfogadásával kapcsolatos munkáját is egyebek között Oroszországgal, Ukrajnával, Moldovával, Örményországgal, Azerbajdzsánnal, Grúziával, Irakkal, Kínával, Indiával, Indonéziával, Thaifölddel, Szingapúrral, Vietnammal, a Fülöp-szigetekkel, Malajziával, Bruneivel, Laosszal, Kambodzsával, a Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetségével (ASEAN), az Öbölmenti Együttműködési Tanáccsal, az Andok Közösséggel, a Közép-Amerikával és a Déli Közös Piaccal (Mercosur). A Bizottság megteszi az első lépéseket a Líbiával való hivatalos kapcsolatok felvétele felé.

A Bizottság továbbra is tevékeny marad a világszintű politikai fejleményekkel összefüggésben, és folytatja a Közel-Keleten a stabilizációs és újjáépítési erőfeszítésekben vállalt munkáját, a Kvartetten belüli szerepén keresztül is, és úgy is mint a térség – és mellette Afrika és Dél-Ázsia – legfőbb donora. A Bizottság törekszik a transzatlanti partnerség további erősítésére is, amely Európa külkapcsolatainak egyik sarokköve, s amely új politikai lendületet kapott a legutóbbi EU–USA csúcstalálkozón a transzatlanti gazdasági integráció elősegítésére elfogadott kereten keresztül.

A pénzügyi programok kezelése

A költségvetés a kulcsfontosságú eszközök egyike az uniós szakpolitikai célkitűzések megvalósítása során. A folytonosság előnyeit élvezi, hiszen az Unió kiadási prioritásait többéves alapon határozzák meg. Az éves költségvetési eljárás a pénzügyi keret iránymutatásait követi és finomhangolja, a stratégiai irány megváltoztatása nélkül. Mivel a pénzügyi programok új nemzedéke már jórészt rendelkezésre áll, 2008 a konszolidálás és végrehajtás éve lesz.

A költségvetési hatóság várhatóan hamarosan dönt a Bizottság 2008-as költségvetési javaslatairól, amelyek hozzávetőleg 129 milliárd eurónyi kötelezettségvállalást és 122 milliárd eurónyi kifizetést irányoznak elő. A kötelezettségvállalási előirányzatok több mint 44%-át olyan tevékenységekre tartják fenn, amelyek a növekedést és munkahelyteremtést szolgálják a kutatás, a versenyképesség és innováció, a közlekedés és az energiahálózat, az egész életen át tartó tanulás, illetve a gazdasági és társadalmi kohézió területén eszközölt befektetések révén. Ezen kötelezettségvállalásokon túl a Bizottság folytatja a 2000-2006 közötti programok és projektek végső szakaszának irányítását. Csak a kohéziós politika terén ez közel 380 strukturális alapokhoz tartozó programot és 1 200 Kohéziós Alap projekt kezelését jelenti.

Ezen alapok végrehajtásakor a Bizottság célja biztosítani, hogy a korlátozott források a lehető legjobban hasznosuljanak, hogy kedvezőbb társadalmi és gazdasági eredményt hozzanak az európai állampolgárok számára és a lehető legjobb minőséget lehessen általuk biztosítani a költségvetés végrehajtásának magas szintje mellett. A Bizottságot a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás legmagasabb szintű normái kötik és azok iránt elkötelezett. Azokban az esetekben, amikor a költségvetés végrehajtása a tagállamokkal közös irányítás alatt folyik, a Bizottság szükség esetén iránymutatással fog szolgálni. Abban az esetben, ha nem tud megfelelő biztosítékokhoz jutni, a Bizottság felfüggesztheti az érintett tagállam számára a kifizetést.

A közösségi vívmányok

„Az eredmények Európája – a közösségi jog alkalmazása” című, múlt szeptemberben elfogadott közleménynek[6] megfelelően a közösségi jog jobb alkalmazása – ideértve a tagállamokkal való párbeszéd javítását is a kellő időben történő, hatékony és méltányos jogalkalmazás érdekében – 2008-ban is prioritás marad a Bizottság számára.

A Bizottság továbbra is nagy erőfeszítéseket tesz az uniós jogszabályoknak való megfelelés biztosítására, megkülönböztetett figyelmet szentelve a közlekedéssel kapcsolatos, környezetvédelmi, élelmiszer-biztonsági, állat-egészségügyi, állatjólléti és növény-egészségügyi előírásokra. A Bizottság nagy jelentőséget tulajdonít a tagállamokkal való együttműködésnek a közösségi jog végrehajtása és betartatása megkönnyítése érdekében; ellenőrző mechanizmusokat vezet be a nemzeti jogalkotás előzetes vizsgálatára, támogatja a SOLVIT-hálózatban való tevékeny részvételt és a nem hivatalos hálózatokkal, így például a Bírók Fórumával végzett munkát. A jogsértési eljárások indítása a végső megnyilvánulási formája a Bizottság alapvetően fontos, az uniós szerződések őreként betöltött feladatának, és közvetlenül kapcsolódik az állampolgárok érdekeihez is. E jogsértési esetek közül sokat az állampolgárok, vállalatok és civil szervezetek által benyújtott beadványok indítanak el.

Az európai versenyjog egyedi esetekre való érvényesíttetésével a Bizottság a jobban működő piacokat támogatja, aminek a fogyasztók és az általános versenyképesség látja hasznát. A Bizottság egy vagy több új ágazati versenyjogi vizsgálatot indít el azokon a piacokon, ahol hiányosságokat tapasztaltak. Az állami támogatási cselekvési terv alapján a Bizottság a hatékonyabbá és rugalmasabbá tételére irányuló kezdeményezéseket fog tenni– alapos közgazdasági elemzése alapján.

4. AZ ÚJ SZAKPOLITIKÁK KIALAKÍTÁSÁRA IRÁNYULÓ MUNKA

A BIZOTTSÁG TEVÉKENYSÉGEI ZÖMÉNEK TÖBBÉVES JELLEGÉT TÜKRÖZVE EZ AZ ÚJ FEJEZET AZOKRÓL A PRIORITÁSOKHOZ KAPCSOLÓDÓ TÉMÁKRÓL SZÓL, AMELYEKEN A SZOLGÁLATOK 2008-BAN – A TERVBE VETT ÚJ INTÉZKEDÉSEK HATÁSVIZSGÁLATAI, TANULMÁNYOK, AZ ÉRINTETTEKKEL VALÓ EGYEZTETÉSEK ÚTJÁN – DOLGOZNI FOGNAK, S AMELYEK A JÖVőBEN KONKRÉT KEZDE ményezésekhez vezethetnek majd.

A fenntartható fejlődésért tett erőfeszítések részeként a Bizottság egy sor különböző területen dolgozik a fenntartható versenyképességet célzó menetrend jegyében. Foglalkozik például a szabványok természetvédelmi célokat a fő áramlatok középpontjába helyező szerepével, a nyersanyagokhoz való fenntartható hozzáféréssel az energia területén túlmenően, és azzal, hogyan lehet kezelni az éghajlatváltozás egészségre gyakorolt hatását. A mezőgazdasági termékek minőségéről szóló zöld könyv nyomon követéseként a Bizottság megfontolja majd azt, hogy a minőség optimalizálásával hogyan lehet jobban kielégíteni a fogyasztói igényeket, és emelni a mezőgazdasági termelés értékét is. A Bizottság zöld könyvet ad majd ki a területi kohéziónak a Lisszaboni Szerződés által elismert fogalmáról.

A Mezőgazdasági és Halászati Tanács kérésére a Bizottság dolgozik az iskolai gyümölcsfogyasztásról szóló kezdeményezésen. Hatásvizsgálat van készülőben, és – az eredmény függvényében – el fog készülni a javaslat.

A szociális valóság felmérésének következtetései az uniós szociális politikák korszerűsítéséhez vezetnek majd el, tükrözve globalizáció kihívásait és azt az igényt, hogy fel lehessen készülni a változásokra és eredményesen lehessen kezelni őket.

A Lisszaboni Szerződés új lendületet ad majd a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség számára. Meg kell majd határozni az uniós politikák jövőbeli prioritásait és célkitűzéseit, valamint meg kell határozni a megvalósításukhoz legmegfelelőbb szükséges eszközöket és kezdeményezéseket A Bizottság A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségre vonatkozó többéves stratégiáról szóló közleményt ad majd ki.

A vállalatirányításról és társasági jogról szóló cselekvési terv jövőbeli prioritásairól való egyeztetések után és a nagy igényre való tekintettel, a Bizottság megvalósíthatósági tanulmányt készít az európai alapítványi alapokmányról. 2008-ban a Bizottság a harmadik országokkal polgári ügyekben folyó jogi együttműködés előkészítő munkálataira is összpontosít, ideértve bizonyos ágazatokban a tagállamoknak harmadik országokkal kötött kétoldalú egyezményeivel kapcsolatos jogi mechanizmusokat, csakúgy, mint a nemzetközi szervezetekkel – például az Európa Tanáccsal – való együttműködést.

2008-ban indul az összefonódás-ellenőrzési rendelet felülvizsgálatáról, a 1/2003-as eljárási rendeletről és számos trösztellenes csoportmentességi rendeletről folyó munka. Az állami támogatás területén egyeztetéseket indítnak a vállalkozások megmentésére vagy szerkezetátalakítására nyújtott támogatásokról szóló iránymutatások felülvizsgálására és a hajógyártási keretszabályról.

A Bizottság megvizsgálja azt is, milyen úton lehet a válságkezelést a lehető legmegfelelőbben összehangolni, beleértve a válsághelyzetek megelőzését és a velük kapcsolatos felkészültséget is. A Bizottság tisztázni kívánja a személyes adatok védelmének szabályait is.

A Bizottság a tengerentúli társulási határozat alapvető felülvizsgálatán is gondolkodik, az Unió és a tengerentúli országok és területek jövőbeli kapcsolataival összefüggésben az EK-Szerződés szabta kereteken belül.

A Bizottság elkezdi a kreativitás és az innováció európai éve (2009) eseményeinek az előkészítését. Ezzel összefüggésben a közösségi programok széles skálája – nevezetesen az egész életen át tartó tanulási program, a Kultúra, a „Cselekvő ifjúság” és a Polgárok Európája program – járul majd hozzá ahhoz, hogy tudatosítsák, hogy az oktatás és a kultúra hogyan serkenti az innovációt és a kreativitást.

Végezetül a Bizottság elkészíti a 2008-2009-es költségvetés felülvizsgálatát, hogy minél hatékonyabban hasznosíthassa Európa erőforrásait annak érdekében, hogy az megbirkózzék a jövő évtized kihívásaival.

5. JOBB SZABÁLYOZÁS: EGYSZERűSÍTÉS, KODIFIKÁCIÓ, VISSZAVONÁSOK ÉS AZ IGAZGATÁSI KÖLTSÉGEK FELMÉRÉSE

Az európai szabályozási környezet javítása a Bizottság alapvető prioritása. A jobb szabályozással kapcsolatos nagyra törő napirendje, amelynek célja minőségi kezdeményezéseket tenni és a már meglévő jogszabályokat korszerűsíteni és egyszerűsíteni, a növekedést és munkahelyteremtést célzó lisszaboni stratégiához kapcsolódik. Sor kerül a gazdasági, szociális és környezeti hatások integrált és kiegyensúlyozott értékelésére, továbbá felmérik a jogszabály-tervezetek készítésének adminisztratív költségeit, minden olyan esetben, amikor ezek várhatóan számottevőnek lesznek. A hatásvizsgálat a Bizottság egyszerűsítési programját[7] is szolgálja azáltal, hogy azonosítja a már meglévő jogszabályokban rejlő egyszerűsítési lehetőséget.

A jobb szabályozás stratégiai felülvizsgálata

A tavaszi Európai Tanácsra való tekintettel 2008 elején stratégiai felülvizsgálat mutatja majd be – a többi uniós intézmény és az érintettek véleményének figyelembe vételével – a jobb szabályozási menetrend különböző területein 2007 során elért fejlődést. E felülvizsgálat mindenekelőtt a Bizottság jogszabályok egyszerűsítését célzó gördülő programját[8] frissíti és erősíti, valamint beszámol az adminisztratív terhek csökkentésének cselekvési programjáról, továbbá áttekinti a hatásvizsgálattal kapcsolatban a Hatásvizsgáló Testület felállítása óta hozott új rendelkezéseket.

Az elbírálás alatt álló jogalkotási javaslatok átvizsgálása

Miután az idei tevékenysége során a Bizottság áttekintette az általa 2005 végéig elfogadott, de még a jogalkotók elbírálása alatt álló jogalkotási javaslatokat, a Bizottság – az Európai Parlamentnek tett kötelezettségvállalásának megfelelően – a jogalkotási és munkaprogramhoz megfelelő indoklásokkal együtt mellékelte annak a 30, elbírálás alatt álló jogalkotási javaslatnak a listáját, amelyeket vissza kíván vonni. A Bizottság továbbra is figyelemmel kíséri az elbírálás alatt álló jogalkotási javaslatokat, kilátásba helyezve a visszavonásukat vagy bármely más intézkedést, a politikai prioritásainak és a jobb szabályozási szabványoknak megfelelően.

Egyszerűsítés

A jogszabályok egyszerűsítését célzó gördülő program végrehajtása megfelelően halad. A Bizottság által 2007-ben elfogadni tervezett 47 egyszerűsítési kezdeményezésből 44-et – amelyből 19-et máris elfogadtak és még 25 elfogadását tervezik – fognak elfogadni az év végéig (ez 94%-os sikerességi arányt jelent). A legutóbbi eredmények közül az uniós biztosítási jog felülvizsgálata (SOLVENCY II) és a GSM-irányelv hatályon kívül helyezése közvetlen hatást gyakorol majd a vállalatokra és az állampolgárokra. A programban meghatározott kezdeményezések végrehajtása folytatódik 2008-ban, újabb erőfeszítéseket tesznek a többéves program megerősítése céljából, például a korábbinál több, az adminisztratív terhek csökkentését célzó egyszerűsítési javaslattal. A Bizottság 45 kezdeményezés elfogadását tervezi a 2008-as évben. Közülük 15 egészen új, és több politikaterületet érintenek, így például a mezőgazdaságot, az autóipart, a közegészségügyet, a környezetvédelmet és az energia területét.

Ez a program valódi előnyökkel kíván szolgálni az európaiak számára, javaslatokkal fogják

- egyszerűsíteni elektromos berendezések hulladékaira vonatkozó szabályokat, hogy megkönnyítsék a gyártók, kereskedők és fogyasztók számára környezetvédelmi kötelezettségeik betartását;

- jelentős mértékben egyszerűsíteni a biocidokról szóló jelenlegi jogi keretet és a megoldást találni a bonyolultsággal és a költségekkel és egyes biocid termékek hozzáférhetőségével kapcsolatos aggodalmakra;

- visszavonni hozzávetőleg 50 technikai irányelvet az autóipari ágazatban, és – ahol lehetséges – az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ/EGB) előírásaira való hivatkozással helyettesíteni őket;

- csökkenteni az iparra háruló adminisztratív terhet a gyógyszeripari termékekre vonatkozó szabályok egyszerűsítése révén;

- a gazdasági szereplők, különösen a kkv-k statisztikai jelentéstételét (Intrastat) megkönnyíteni;

- az állami támogatásokról szóló általános csoportmentességi rendeletek egyszerűsítése révén konszolidálni és kiterjeszteni azon területek körét, amelyeken a nemzeti, regionális és helyi hatóságok támogatást nyújthatnak a Bizottság előzetes jóváhagyása nélkül.

Az igazgatási költségek csökkentése

A 2007-ben útjára indított cselekvési program 2012-re a vállalkozásokra háruló adminisztratív terhek 25%-kal való csökkentését tűzte ki célul. A kis- és középvállalkozások fogják a legnagyobb hasznát látni e csökkentésnek. Az érintettek szoros együttműködésének biztosítására a Bizottság kifejlesztett egy az Unió összes hivatalos nyelvén hozzáférhető honlapot, amelyen a vállalkozások Európa-szerte eljuttathatják az adminisztratív terhek csökkentéséről szóló javaslataikat.[9]A világhálón keresztüli egyeztetéseken túl a Bizottság felállította a „független érdekképviselőkből álló, adminisztratív terhekkel foglalkozó magas szintű munkacsoportot”, hogy tanácsot adjon a cselekvési program végrehajtására, amelynek további finomításhoz kellene elvezetnie.

6. AZ EURÓPÁRÓL SZÓLÓ KOMMUNIKÁCIÓ

Az elmúlt két évben a Bizottság megsokszorozta erőfeszítéseit, hogy javítson az Európáról szóló kommunikációján, és hogy bevonja az állampolgárokat a döntéshozatali folyamatba. Ezen erőfeszítéseket folytatják és konszolidálják 2008-ban, külön hangsúlyt helyezve a más intézményekkel folytatott partnerségre[10] és a helyi szinten végzett munkára. Elsőként fordul elő, hogy intézményközi kommunikációról szóló prioritás szerepel a javaslatok között. A 2008-as éves politikai stratégiának megfelelően 2008 legfőbb kommunikációs prioritásai egyaránt tükrözik majd a Bizottság politikai prioritásait és az Eurobarométer felméréseinek eredményeit, továbbá a D-tervek legfrissebb tanulságait, amelyek az állampolgárok tapasztalatait tükrözik, és a tényleges kommunikáció során gyűjtött tapasztalatokat. Fontos célkitűzés az is, hogy a 2009-es választásokon többen menjenek el szavazni, mint ahányan azt 2004-ben tették, s ennek eléréséhez az összes uniós intézmény hozzá kellene, hogy járuljon kommunikációs erőfeszítéseivel.

A legújabb kutatási eredmények szerint az uniós polgárok leginkább az EU szociális dimenziója iránt érdeklődnek a globalizáció összefüggésében (különösen a munkahelyteremtés és a munkanélküliségtől való félelem kérdése fontos), illetve a migráció és az állampolgárok biztonságával kapcsolatos témák iránt. Egyre nagyobb érdeklődés övezi az energia és az éghajlatváltozás kérdését, és széles körű az energiával és az éghajlatváltozással foglalkozó javaslatcsomag támogatottsága. A Bizottság által előnyben részesített több területet érintő szakpolitika-alkotás jegyében a globalizáció és annak három dimenziójában/ vetületében (gazdasági, szociális és környezeti) elérendő fenntartható fejlődés támasztotta kihívásokat integrálni kell a minden kommunikációs prioritásba. Ugyanakkor azonban a kommunikációnak helyi szinten kell történnie, ezért a Bizottság továbbra is a különböző hallgatóság, ágazatok és országok igényeihez szabja az üzenetét.

Az új uniós szerződés érdekében összehívott kormányközi konferencia sikeres lezárultával a kommunikációs erőfeszítések célja csakúgy a teljes körű és átfogó tájékoztatás nyújtása lesz, mint az európai állampolgárokkal folyamatos párbeszéd fenntartása, s ezen erőfeszítések megsokszorozódnak majd a ratifikációs folyamat során, a nemzeti hatóságokkal teljes körű együttműködésben.

A 2008-as év kommunikációs prioritásai a 4. mellékletben találhatóak.

1. MELLÉKLET – Stratégiai és kiemelt fontosságú kezdeményezések

STRATÉGIAI KEZDEMÉNYEZÉSEK

Cím | Javaslat vagy jogi aktus típusa | Alkalmazási kör, célkitűzések ismertetése |

Éves jelentés a lisszaboni stratégiával kapcsolatosan elért eredményekről | nem jogalkotási intézkedés / egyéb | Az éves jelentés bemutatja a közösségi és tagállami szinten elért eredményeket, és azonosít néhány határozatot igénylő tevékenységet. Ez a dokumentum szolgál alapul az Európai Tanács tavaszi ülésére tervezett vitához. Ebben az összefüggésben az oktatás és a szakképzés fontosságát is hangsúlyozni fogják. |

Fehér könyv az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásról | nem jogalkotási intézkedés / fehér könyv | Politikai nyilatkozat azokról az intézkedésekről, amelyek célja az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás biztosítása az EU mindennapi működése számára alapvető fontosságú területek széles skáláján (pl. ipar, mezőgazdaság, energia, halászat, erdőgazdálkodás, idegenforgalom, szociálpolitika), e területek sebezhetőségének csökkentése, az éghajlatváltozás elkerülhetetlen negatív hatásaival szembeni alkalmazkodóképességük növelése, valamint e változások előrejelzése és figyelemmel kísérése. A célkitűzés az, hogy elkerüljük az emberi egészséget, a biodiverzitást és az élőhelyeket, valamint az uniós állampolgárok életminőségét érintő jelentős hatásokat. A fehér könyv intézkedései a jelenlegi közösségi politikákban is változást fognak okozni. |

Zöld közlekedési csomag: a) Közlemény a közlekedési ágazat környezetbarátabbá tételéről b) Közlemény a közlekedés külső költségeinek internalizálásáról | nem jogalkotási intézkedés / közlemény | a) Ez a közlemény három közlekedési kezdeményezés (a külső költségek internalizálása, környezetbarát meghajtórendszerek és az ITS [intelligens közlekedési rendszerek] cselekvési terv) főbb eredményeit/ főbb megállapításait mutatja be, és ajánlásokat tesz a jövőre nézve. b) Ez a második közlemény általánosan alkalmazható, átlátható és érthető modellt kínál majd a különböző közlekedési módok külső költségeinek felmérésére. Elemezni fogja, hogy az internalizációs intézkedések hogyan tudják korrigálni a piaci elégtelenségek közlekedésre jellemző bizonyos típusait, amelyek a nagy mértékű negatív externáliákból fakadnak. A közlemény felsorolja a kérdés kezeléséhez rendelkezésre álló politikai eszközöket (a kibocsátás-kereskedelmi rendszer [ETS], adók, díjak stb. és egyéni politikai eszközök kombinációja), és elemzi minden felsorolt lehetőség valószínűsíthető gazdasági, társadalmi és környezeti hatásait. Jogalkotási javaslatok is kapcsolódhatnak hozzá, illetve bejelenthetik, hogy ezeket 2008 folyamán később fogják előterjeszteni. |

Energiacsomag: a) A második energiaügyi stratégiai felülvizsgálatról szóló közlemény b) A kőolajkészlettel kapcsolatos jogszabályok felülvizsgálata (*) c) Az épületek energiateljesítményéről szóló, 2002. december 16-i 2002/91/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv átdolgozása (*) d) Az energiaadózási irányelv felülvizsgálata | a) nem jogalkotási intézkedés / közlemény b) jogalkotási javaslat / irányelv jogalap: az EK-Szerződés 99. cikke 100. cikkének (1) bekezdése c) jogalkotási javaslat / irányelv jogalap: az EK-Szerződés 175. cikkének (1) bekezdése d) jogalkotási javaslat / irányelv jogalap: az EU-Szerződés 93. cikke | a) A felülvizsgálat értékeli a 2007 márciusában elfogadott stratégiai célok megvalósítása érdekében tett előrehaladást, köztük a belső piac formálódását, az energiatermelésben és -felhasználásban a megújuló üzemanyagok részarányának növelésére tett intézkedéseket, az energiatermelés üvegházhatású gázkibocsátásának alakulását, valamint az EU külső energiapolitikájának fő energiatechnológiai fejlesztéseit és eredményeit. A felülvizsgálat segítséget nyújt a szakpolitika jövőbeni fejlesztésére vonatkozó ajánlások megfogalmazásában, valamint egy uniós európai energiapolitika kidolgozásának folytatásában. Különösen azt fogja vizsgálni, hogy egy teljes mértékben működő belső piac hogyan növelheti az Európai Unió energiaellátásának biztonságát jobb és változatosabb infrastruktúrák és összeköttetések által – beleértve a tárolást és az LNG-terminálokat; jobb készletgazdálkodás, szolidaritási mechanizmusok, változatosabb energiaforrások segítségével, valamint a megújuló energiaforrások piacának térnyerésére és az energiatermelés szénkibocsátásának csökkentésére (pl. CCS-technológiák segítségével) irányuló technológiafejlesztés által. A közlemény megvizsgálja a nemzetközi helyzetet is, valamint minden kapcsolódó két– és többoldalú megállapodást, amelyek hozzájárulnak az EU ellátásának biztonságához. b) Uniós válsághelyzetek kezelésére irányuló új olajkészlet-irányelvtervezet készül annak érdekében, hogy felváltsa a korábbi, részben az 1960-as évekből származó (2006-ban a 2006/67/EK irányelvként kodifikált) jogszabályt. A cél olyan hatékony politikai eszköz létrehozása, amely az aktuális körülményeknek megfelelően képes kezelni az EU-t érintő lévő olajellátási zavarokat. c) Az épületek energiateljesítményéről szóló irányelv kötelezővé teszi az épületek energiateljesítményéről szóló bizonyítványok kiállítását, és az energiateljesítménnyel kapcsolatos (nem meghatározott) minimumkövetelményeket támaszt az újépítésű és a nagy felújításon áteső épületekkel szemben. Ezen túlmenően az irányelv előírja a kazánok és légkondicionáló berendezések rendszeres felülvizsgálatát annak érdekében, hogy biztosítsa e készülékek energiahatékony működését. A felülvizsgált irányelv erősíthet és részletezhet néhány előírást ezek közül, és finanszírozási szempontokat is beépíthet az irányelvbe. Hatásvizsgálatnak kell majd ezen lehetséges módosításokat részleteznie és elemeznie. d) Az energia megadóztatása annak lehetőségét kínálja az EU számára, hogy ötvözze az adózás energiahatékony és környezetbarát energiafelhasználásra ösztönző szerepét annak bevételteremtő képességével. A környezetvédelmi és a kapcsolódó politikai célokra szolgáló piaci alapú eszközökről szóló zöld könyv nyomon követéseként a felülvizsgálat célja, hogy az EU energia és éghajlatváltozással kapcsolatos céljainak még támogatóbb és hatékonyabb eszközévé tegye az energiaadózási irányelvet. |

A közös agrárpolitika állapotfelméréséről szóló közleményből következő jogalkotási javaslatok (*) | jogalkotási javaslat / rendelet jogalap: az EK-Szerződés 37. cikke | A KAP „állapotfelméréséről” szóló 2007-es közleményt követően a jogalkotási javaslatok lehetőségeket fognak kínálni az egységes támogatási rendszer hatékonyabbá tételére a piaci támogatási eszközök kiigazítása és az ágazatot érő új kihívások kezelése által. Az „állapotfelmérés” nem alapvető reform; hanem lényegében annak biztosítására irányul, hogy a KAP hatékonyan működjön és egyszerűsödjön, ahol lehet. Ez a kezdeményezés az egységes támogatási rendszerre és bizonyos agrárpiacokra vonatkozó felülvizsgálati záradékokból indult ki, amelyek a 2003/2004-es KAP-reformok részét képezték. |

Migrációs csomag: a) Közlemény a beléptető/ kiléptető rendszerekről és egyéb határigazgatási eszközökről (pl. az elektronikus utazási engedély) b) Jelentés a Frontex értékeléséről és jövőbeni fejlesztéséről c) Közlemény az európai határőrizeti rendszerről | nem jogalkotási intézkedés / közlemény | a) Fő cél a harmadik országok állampolgáraira vonatkozó határellenőrzési eljárások erősítése annak érdekében, hogy azok segítsék a migrációs hullámok jobb igazgatását, az illegális bevándorlás megakadályozását valamint az EU biztonságát fenyegető bármilyen veszély elhárítását; és a határátlépés megkönnyítését (mind az EU-ba érkezés és az onnan való indulás esetén) mind az EU állampolgárai, mind a harmadik országok jóhiszemű utazói számára, ezáltal lehetővé téve a határellenőrzéssel kapcsolatos erőforrások jobb elosztását. b) A külső határok ténylegesen integrált, európai szintű igazgatása. A tagállamok külső határellenőrzésért és a migráció kezeléséért felelős szolgálatai közötti operatív együttműködés javítása. A külső határok menti illegális bevándorlás megfékezése, az Unió területére irányuló embercsempészet visszaszorítása e jelenségek humanitárius dimenzióinak megfelelő figyelembe vételével (pl. a külső határok illegális átlépése során kockáztatott életek megmentése). Fel kell mérni az európai határőrizeti rendszer létrehozásának megvalósíthatóságát a Frontex értékelése, és különösen a nemzeti szakértők csoportjainak (RABIT) értékelése alapján. c) A Bizottság szándéka, hogy a közleményben javasolja az európai határőrizeti rendszer három szakaszban történő felállítását: a jelentési és felügyeleti rendszerek és mechanizmusok összekapcsolása és korszerűsítése tagállami szinten (2008–2009), a határőrizet közös eszközeinek és alkalmazásainak fejlesztése és alkalmazása uniós szinten (2008–2013), közös információ-megosztási környezet kialakítása a tengerészeti kérdésekben, a Földközi-tengerre és a Fekete-tengerre vonatkozóan (2012–2013). Az európai határőrizeti rendszer kialakításának e három szakaszos megközelítésének észrevehetően növelnie kell a schengeni térség belső biztonságát azáltal, hogy megakadályozza az illegális bevándorlást, az emberkereskedelmet, a terrorizmust stb., és ugyanakkor jelentősen csökkenti is az illegális bevándorlás halálos áldozatainak számát a tengereken veszélyeztetett emberi életek megóvásával. |

Menekültügyi csomag: a) Politikai terv a menekültügyről b) A menedékkérők befogadása minimumszabályainak megállapításáról szóló 2003/9/EK tanácsi irányelv módosítási javaslata c) A menedékjog iránti kérelem elbírálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló 343/2003/EK tanácsi rendelet módosítási javaslata d) A menekültügyi eljárásról szóló irányelv módosítása e) A menekültstátusz elismeréséről és a kiegészítő védelem formáinak közelítéséről szóló irányelv módosítása | a) nem jogalkotási intézkedés / közlemény b) jogalkotási javaslat / irányelv jogalap: az EK-Szerződés 63. cikke (1) bekezdésének b) pontja c) jogalkotási javaslat / irányelv jogalap: az EK-Szerződés 63. cikke (1) bekezdésének a) pontja d) jogalkotási javaslat / irányelv jogalap: az EK-Szerződés 63. cikke (1) bekezdésének d) pontja e) jogalkotási javaslat / irányelv jogalap: az EK-Szerződés 63. cikke (1) bekezdésének c) pontja, (2) bekezdésének a) pontja, (3) bekezdésének a) pontja | a) A politikai terv célja, hogy körvonalazza a közös európai menekültügyi rendszer (ECAS) egy lehetséges tervezetét, amely nagyban függ a 2007. június 6-án megjelent zöld könyvről folyó tárgyalások kimenetelétől. Javaslatokat fog tartalmazni a CEAS megfelelő hosszú távú elemeire a hágai programban leírtaknak megfelelően, többek között a közös menekültügyi eljárással, a menekültek és a kiegészítő védelemben részesített személyek egységes státuszával, valamint a tagállamok közti együttműködés minden formáját támogató európai irodával kapcsolatban. b) c) d) e) A javaslatok – a tagállamok átültetéssel és alkalmazással kapcsolatos tapasztalatai és a jövőbeni Közös Európai Menekültügyi Rendszerről szóló zöld könyvről folyó tárgyalások eredményei alapján – módosítják/tisztázzák a hatályos irányelvek bizonyos rendelkezéseit annak érdekében, hogy ezeket hatékonyabbá tegyék, és megoldjanak bizonyos alkalmazási problémákat a megfelelő rendelkezések további harmonizálása, valamint a kialakulóban lévő menekültügyi közösségi vívmányokkal való koherencia biztosítása érdekében. |

Egészségügyi csomag: a) Közlemény és tanácsi ajánlás a betegbiztonságról és az egészségügyi szolgáltatások minőségéről b) A Tanács ajánlása az egészségügyi ellátással kapcsolatos fertőzésekről | a) nem jogalkotási intézkedés / közlemény b) nem jogalkotási intézkedés / ajánlás | a) A betegbiztonságra és az egészségügyi szolgáltatások minőségére vonatkozó kezdeményezés két elsődleges célja i. a tagállamokat a szükséges és megfelelő gyakorlati és jogi eszközök, valamint mechanizmusok révén segíteni a betegbiztonság lehető legmagasabb színvonalának biztosításában az EU összes egészségügyi rendszerében, valamint a kulcsszereplők támogatása annak érdekében, hogy megfelelő lépéseket tegyenek az ellátás biztonságának és javításának fokozása érdekében; továbbá ii. az EU állampolgárai bizalmának fokozása azáltal, hogy megfelelő mennyiségű információt bocsátanak rendelkezésükre az EU egészségügyi rendszereinek biztonságával kapcsolatban, ideértve saját országuk és a többi tagállam egészségügyi szolgáltatóira vonatkozó információkat is. b) Az egészségügyi ellátással kapcsolatos fertőzésekről szóló tanácsi ajánlás számos olyan konkrét intézkedést javasol, amelyeket a tagállamoknak kellene végrehajtaniuk annak érdekében, hogy megfékezzék az egészségügyi ellátással kapcsolatos fertőzések terjedését: ellenőrző és megelőző intézkedések, fertőzések megelőzése, ellenőrzési programok, aktív felügyeleti rendszerek létrehozása vagy megerősítése, valamint a megelőzéssel és ellenőrzéssel kapcsolatos oktatás, képzés, kutatás és információcsere előmozdítása. |

2008. évi „bővítési csomag”: a) Stratégiai dokumentum a bővítésről b) Az előrehaladásról szóló jelentések | a) nem jogalkotási intézkedés / közlemény b) nem jogalkotási intézkedés / egyéb | a) A stratégiai dokumentum az előrehaladásról szóló jelentések főbb megállapításait, továbbá szakpolitikai ajánlásokra vonatkozó javaslatokat tartalmaz. b) Az előrehaladásról szóló jelentések értékelik Horvátország, Törökország és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság csatlakozás irányában tett előrelépését, valamint Albánia, Bosznia és Hercegovina, Montenegró, Szerbia és Koszovó (az ENSZ BT 1244. számú határozata értelmében) által a stabilizációs és társulási folyamat megvalósítása tekintetében elért előrelépést. |

Európai szomszédságpolitika: az országok előrehaladásáról szóló jelentések | nem jogalkotási intézkedés / egyéb | A Bizottság folytatja a szomszédos országok politikai, gazdasági és társadalmi reformjainak támogatását oly módon, hogy a közös szakpolitikai kereten belül kifejezetten az adott ország igényeire reagál, valamint végrehajtja saját kötelezettségvállalásait a partnerországok kezdeményezéseinek erősítésére, és szorosan együttműködik a tagállamokkal e politika hatékony végrehajtásának biztosítása érdekében. A Bizottság összefoglaló elemzést készít majd a helyben elért eredményekről, valamint összeállítja Izrael, Jordánia, Moldova, Marokkó, a Palesztin Hatóság, Tunézia és Ukrajna vonatkozásában az előrehaladásról szóló jelentések második sorozatát, valamint Örményország, Azerbajdzsán, Egyiptom, Grúzia és Libanon esetében ezek első változatát. |

Közlemény a közös EU–Afrika stratégiát nyomon követő konkrét intézkedésekről | nem jogalkotási intézkedés / közlemény | A közlemény bemutatja az EU Afrika-stratégiájának végrehajtásáról készült második értékelést. Integrálni fogja a közös EU-Afrika stratégia végrehajtására irányuló első cselekvési tervben meghatározott prioritásokat, és lefekteti a megvalósításukhoz szükséges iránymutatásokat. A közlemény a tagállamok számára a 2008 elején kiküldésre kerülő kérdőív eredményeit fogja alapul venni ahhoz, hogy összeállítson egy EU monitoring-dokumentumot. Megfelelő szinergiát kell biztosítani a monterrey-i közleménnyel. |

A szabályozás javításával kapcsolatos csomag: a) stratégiai áttekintés b) az egyszerűsítés előrehaladásáról szóló második jelentés c) az adminisztratív terhekkel kapcsolatos haladásról szóló jelentés | a) nem jogalkotási intézkedés / közlemény b) nem jogalkotási intézkedés / közlemény c) nem jogalkotási intézkedés / egyéb | a) A közlemény bemutatja a Bizottság szabályozás javításával kapcsolatos menetrendjének eddigi eredményeit (beleértve a Hatásvizsgálati Bizottsággal kapcsolatos első tapasztalatokat) és a menetrend keretébe tartozó új kezdeményezéseket jelent be. b) Ez a kezdeményezés áttekintést tartalmaz a jogszabályok egyszerűsítését célzó gördülő program előrehaladásáról, valamint új javaslatokat fogalmaz meg az egyszerűsítés érdekében. Intézményközi szinten az egyszerűsítési javaslatok elfogadásának előrehaladása is áttekintésre kerül. A 2006–2008-os indikatív kodifikációs program előrehaladását is bemutatja a jelentés. c) 2007 januárjában a Bizottság ambiciózus cselekvési tervet vázolt fel az EU jogszabályai által okozott adminisztrációs teher 25%-os csökkentésére. Ezt a csökkentést az EU-nak és a tagállamoknak közösen kellene elérniük 2012-ig. A cselekvési terv bemutatja, hogyan lehet azonosítani, értékelni és csökkenteni az üzleti szféra tájékoztatási kötelezettségeit. Tartalmazza azon kb. 40 jogszabály és 13 prioritási terület listáját, amelyeket az üzleti szféra adminisztratív költségeinek 80%-áért tartanak felelősnek. Annak érdekében, hogy rövid távon konkrét eredmények szülessenek, a program meghatározza a „gyorsított eljárású intézkedések” első sorozatát is. Ezen intézkedések célja, hogy jelentős javulást eredményezzenek az alapul szolgáló jogszabályok viszonylag csekély változtatásai által. |

(26 kezdeményezés 12 csomagba csoportosítva)

(*) A 2. mellékletben található egyszerűsítési programhoz is hozzájáruló kezdeményezések

KIEMELT FONTOSSÁGÚ KEZDEMÉNYEZÉSEK

Cím | Javaslat vagy jogi aktus típusa | Alkalmazási kör, célkitűzések ismertetése |

A költségvetés felülvizsgálata | nem jogalkotási intézkedés / közlemény | A felülvizsgálat célja megvizsgálni, milyen reformok szükségesek Európa hozzájárulásának optimalizálásához a következő évtized kulcsfontosságú kihívásainak kezelése érdekében, szem előtt tartva a hozzáadott érték elveit a közös érdekek követése és a hatékony ráfordítás során. Ennél fogva az elemzés várhatóan hozzájárul majd azon javaslatokhoz, amelyeket a következő Bizottságnak kell majd megtennie a 2014-ben induló többéves pénzügyi keret meghatározásakor. |

A Bizottság közleménye az EMU első 10 évének működéséről (EMU@10) | nem jogalkotási intézkedés / közlemény | 2008 tavaszán lesz 10 éve, hogy döntés született az EMU 3. szakaszába való átlépésről és kezdeti résztvevőinek maghatározásáról. 10 év elteltével elérkezettnek látszik az idő az EMU eddigi működésének mélyreható stratégiai felülvizsgálatára, hogy tanulságokat lehessen levonni a további működésre vonatkozóan. A Bizottság közleményének ki kell emelnie e felülvizsgálat legfontosabb megállapításait, és be kell mutatnia a jövőre vonatkozó fő ajánlásokat az EMU mélyreható felülvizsgálata alapján. |

Európa területi kohéziójáról szóló zöld könyv | nem jogalkotási intézkedés / zöld könyv | Ezen intézkedés célkitűzései a következők: Intézményi, politikai és működési szempontból megvizsgálni, hogy a tagállamok hogyan értelmezik és alkalmazzák a területi kohézió fogalmát. Ezt a munkát elsősorban kérdőívek segítségével és az operatív programok elemzése alapján fogják elvégezni. A fogalom közös meghatározása és lehetséges eszközök ajánlása ennek a területi dimenziónak a strukturális alapokba és néhány területi hatással rendelkező ágazati politikába történő jobb integrálásához. A tagállamok és a Bizottság közötti mélyreható párbeszéd kezdeményezése. |

A 2006/48/EK és a 2006/49/EK tőkekövetelmény-irányelvek módosítása | jogalkotási javaslat / irányelv jogalap: az EK-Szerződés 47. cikkének (2) bekezdése | A tőkekövetelmény-irányelv (CRD) számos fontos szakaszának felülvizsgálata annak érdekében, hogy naprakésszé váljanak és csökkenjenek a tagállamokra és a bankszektorra háruló szabályozási terhek: az együttműködési keret és az információcsere javítása a felügyelők között (különösen vészhelyzetben). A fogadó tagállam felügyeleti hatóságai hozzáférése a szükséges információkhoz; a nagy expozíciós követelmények felülvizsgálata; az alapvető tőkéből elérhető hibrid tőkeeszközök prudenciális kezelésének lehetősége; a mentesség kiterjesztése a szövetkezeti bankokra; a tőkekövetelmény-irányelv pontosítása és technikai kiigazítása (beleértve a nemteljesítési kockázat kezelését a kereskedési könyvben). |

Az európai magántársaságok statútumáról szóló rendelet | jogalkotási javaslat / rendelet jogalap: az EK-Szerződés 308. cikke | Az európai magántársasági forma létrehozásának célja, hogy növelje az európai kkv-k mobilitását és versenyképességét. A kkv-kra vonatkozó közös tagállami szabályok elősegítenék a kkv-k határon átnyúló üzleti tevékenységét azáltal, hogy könnyebben lehetne új üzleti vállalkozást indítani a többi tagállamban, és/vagy egyszerűbb társasági formába lehetne átalakítani már létező vállalkozásokat. A több tagállamban azonos vállalkozási szabályok mellett megvalósuló működés csökkentheti a szabályok betartására fordított költségeket, és egyszerűbbé és olcsóbbá teheti a vállalkozások létrehozását és működtetését az EU-ban. |

Közlemény az „európai kisvállalkozói törvényről” (SBA) | nem jogalkotási intézkedés / közlemény | Az európai kisvállalkozói törvény általános elveket fog ötvözni. A jogalkotás során például különleges bánásmódot biztosít a kkv-k számára a „gondolkozz először kicsiben” („Think Small First”) elvvel összhangban, csökkenti a határokon átnyúló működést gátló akadályokat, jobb hozzáférést biztosít az uniós programokhoz, és növeli a kkv-k innovációhoz és növekedéshez való hozzáférését. Jogi lépéseket tesz (például az európai részvénytársasági jogállásra vonatkozó javaslatot), és mind a tagállamok, mind a Bizottság által végrehajtandó konkrét tevékenységeket javasol (például a kkv-k közbeszerzési pályázatokon való részvételének javítását). |

A kedvezményes HÉA-kulcsra vonatkozó hatályos jogszabályok felülvizsgálata | jogalkotási javaslat / irányelv jogalap: az EK-Szerződés 93. cikke | Egy független szakértői csoport által a csökkentett kulcsok hatásairól, különösen a munkahelyteremtés, a gazdasági növekedés és a belső piac megfelelő működésének vonatkozásairól készített tanulmány eredményei alapján a Bizottság elfogadta a standard HÉA-kulcsoktól eltérő HÉA-kulcsokról szóló közleményét (COM(2007)380) annak érdekében, hogy vitát kezdeményezzen a Tanácsban, az Európai Parlamentben és a többi érintett féllel. Ezzel a nagyon érzékeny kérdéssel kapcsolatban összegyűjtött minden releváns szempont hozzá fog járulni ahhoz, hogy középtávon fenntartható és jól kiegyensúlyozott javaslat születhessen a kedvezményes HÉA-kulcsokra vonatkozóan. |

Gyógyszerekre vonatkozó csomag: a) Közlemény az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek egységes piacának jövőjéről b) Gyógyszerirányelv – a betegek tájékoztatása c) Az EU gyógyszer-felügyeleti rendszerének erősítése és racionalizálása | a) nem jogalkotási intézkedés / közlemény b) jogalkotási javaslat / irányelv jogalap: az EK-Szerződés 95. cikke c) jogalkotási javaslat / irányelv és rendelet jogalap: az EK-Szerződés 95. cikke | a) E közlemény célja, hogy lehetőséget teremtsen a 2004 óta elért eredmények rövid áttekintésére, hogy felvázolja az előttünk álló kihívásokat, és hogy meghatározza a Bizottság és a tagállamok által a következő néhány évben elérni kívánt eredményeket. b) Az irányelv célul tűzi ki olyan harmonizált szabályok létrehozását, amelyek figyelembe veszik a társadalom (a tudatosabb betegek több tájékoztatásra irányuló igénye) és a technológia (az internet fokozódó használata) fejlődését. c) E kezdeményezések célja, hogy racionálisabbá és erősebbé váljon a közegészség védelme, hogy javuljon a belső piac működése és az EU-n belül szabadon áramló gyógyszerek biztonsága. |

A Bizottság ajánlása az aktív integrációról | nem jogalkotási intézkedés / ajánlás | 2008 elején a politikai figyelem az EU-n belül azokra a következtetésekre fog irányulni, amelyeket a Bizottság a szociális valóság felméréséből vont le. Ez a kezdeményezés annak a 2006-ban, a 138. cikken alapuló, a munkaerőpiacról leginkább kiszorultak aktív integrálásáról szóló konzultációval indított folyamat utolsó állomása, amely három pillérre épült, nevezetesen: a) a munkaerőpiaccal a munkalehetőségek vagy szakképzés által kialakított kapcsolatteremtésre, b) olyan szintű jövedelemtámogatásra, amely méltóságteljes életet tesz lehetővé, valamint c) a minőségi szolgáltatásokhoz való jobb hozzáférésre. A lisszaboni stratégia keretében ez a kezdeményezés a rugalmas biztonságra vonatkozó megközelítést egészíti ki. |

Rendelettervezet új páneurópai kutatási infrastruktúrák létesítésének és működtetésének jogi keretéről | jogalkotási javaslat / rendelet jogalap: az EK-Szerződés 171. cikke | A jogszabály célja, hogy megkönnyítse európai konzorciumok alakítását olyan kutatási infrastruktúrák létrehozása és működtetése céljából, amelyek páneurópai érdeket szolgálnak és szükségesek a közösségi kutatási programok hatékony végrehajtásához. A nemzeti vagy kormányközi rendszerek kiegészítéseképpen az EK-rendelet közös és könnyen használható jogi keretet teremt, nagyfokú rugalmasságot hagyva az egyes konzorciumoknak az európai szintű speciális infrastruktúrák adekvát szabályainak kialakításában. A keretrendelet az EK-Szerződés 171. cikkén alapul: meghatározza a páneurópai kutatási infrastruktúrák fő jellemzőit, valamint a létrehozásukkal kapcsolatos szabályokat és eljárásokat, amelyek a közösségi programok hatékony végrehajtásához szükségesek. A keretrendelet lehetővé fogja tenni a közösségi kutatáshoz kötődő olyan aktuális kérdések kezelését, mint a felelősség, az adózás és a személyzet kérdései, és rá fog világítani az Európai Bizottság által az európai szintű új jogi személyek alapításában játszott katalizátorszerepre. |

Közlemény: „A közös kutatási programozás felé” | nem jogalkotási intézkedés / közlemény | Cél, hogy a közös programozás segítségével növekedjen a megfelelően kiválasztott, kutatásba történő nemzeti beruházások értéke annak érdekében, hogy a közös programok elérjék a globális szintű hatás kiváltásához szükséges kritikus méretet, mértéket és hatályt. |

Az euroövezettel kapcsolatos kezdeményezések: a) 2008-as konvergenciajelentés b) (Lehetséges) tanácsi határozattervezet(ek) a 122. cikk (2) bekezdése alapján egy vagy több tagállam euroövezethez való csatlakozásáról c) lehetséges tanácsi rendelettervezet az euro és az eurót bevezető tagállamok pénznemei közötti átváltási árfolyamokról szóló 2866/98/EK rendelet módosításáról | a) nem jogalkotási intézkedés / közlemény b) jogalkotási javaslat / határozat jogalap: az EK-Szerződés 122. cikkének (2) bekezdése c) jogalkotási javaslat / rendelet jogalap: az EK-Szerződés 123. cikkének (5) bekezdése | a) Legalább kétévente, vagy egy tagállam kérésére mind a Bizottság, mind pedig az EKB külön konvergenciajelentést készít az EK-Szerződés 122. cikkének (2) bekezdésében megállapított eljárásnak megfelelően. A jelentések megvizsgálják, hogy az eltérésben részesített tagállamok milyen mértékben érték el a fenntartható konvergencia magas szintjét. Az értékelés kitér emellett a tagállam nemzeti jogszabályainak a közösségi joggal való összeegyeztethetőségére is. A következő rendes, kétévente esedékes jelentés 2008-ban készül majd (mivel az utolsót 2006 decemberében tették közzé). Az egy vagy több tagállam vonatkozásában pozitív konvergenciaértékelés az euroövezet bővítéséhez vezethet. b) Ha egy vagy több tagállamról úgy ítélik meg, hogy teljesíti az euro bevezetésének feltételeit, az eltérést a Tanács megszünteti. c) Ha egy vagy több tagállamról úgy ítélik meg, hogy teljesíti az euro bevezetésének feltételeit, az euroövezetbe újonnan belépőkre vonatkozóan a Tanács megállapítja az átváltási árfolyamot a 123. cikk (5) bekezdésével összhangban. (Másodlagos joganyag az euro bevezetéséhez kötött euroövezet-bővítésről.) |

Közlemény a GMES (globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelés) program indulásáról és hosszú távú irányítási és pénzügyi keretéről | nem jogalkotási intézkedés / közlemény | A közlemény alakítja ki a GMES hosszú távú fenntarthatóságát, amely a következőkre terjed ki: az előkészítő tevékenységet és a világűrbe telepített és a helyszíni infrastruktúrákhoz való hozzájárulások összehangolását nyomon követő programozási keret a garantált szolgáltatásnyújtás és a hosszú távú GMES irányítási struktúra érdekében. A közlemény végrehatása érdekében jogalkotási javaslatok is kapcsolódhatnak hozzá, illetve követhetik később. |

Fenntarthatósági csomag: a) A fenntartható iparpolitikára vonatkozó közlemény és cselekvési terv b) A fenntartható termelésre és fogyasztásra irányuló cselekvési terv | a) nem jogalkotási intézkedés / közlemény b) nem jogalkotási intézkedés / közlemény | A fenntartható iparpolitikára, illetve a fenntartható termelésre és fogyasztásra irányuló kezdeményezés integrált stratégiát alkot a célból, hogy hozzájáruljon az európai gazdaság környezeti szempontból fokozottabban fenntarthatóvá és versenyképessé válásához. A stratégia lefedi az innováció, a belső piac és a külső dimenziók területeit, beleértve a termelési és fogyasztási mintákat is. Ez a kezdeményezés lefekteti a megközelítést, a végrehajtásra vonatkozó cselekvési terveket, és jogalkotási javaslatokat is tartalmazhat. A kezdeményezés egyik legfontosabb eleme egy dinamikus fenntarthatósági követelményeket támasztó új termékpolitika elindítása lesz, amely az energiafelhasználó termékekre vonatkozó irányelv kiterjesztése által valósul meg, és amelyhez önkéntes „teljesítménykövetelmények” társulnak. Ezeket nemzetközi szinten nemzetközi ágazati megállapodásokkal fogják alátámasztani. Fontos intézkedéseket tesznek az innováció ösztönzése (pl. az európai környezetvédelmi technológiai ellenőrzési rendszer) és a tudatosabb fogyasztás serkentése (beleértve az ökocímke felülvizsgálatát) érdekében, valamint olyan intézkedéseket hoznak, amelyek segítenek az ipar számára még fenntarthatóbbá tenni a termelési folyamatokat (ide tartozik az EMAS-rendszer felülvizsgálata és az kkv-kra vonatkozó környezetvédelmi előírások betartására irányuló program), és kezdeményezik a közbeszerzések és magánbeszerzések fenntarthatóbbá tételét. |

Az Európai Parlament és a Tanács 761/2001/EK rendelete (2001. március 19.) a szervezeteknek a közösségi környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszerben (EMAS) való önkéntes részvételének lehetővé tételéről (*) | jogalkotási javaslat / rendelet jogalap: az EK-Szerződés 175. cikke | A felülvizsgálat célja, hogy javítsa a részt vevő szervezetek környezetvédelmi teljesítményét és növelje a részvételt mind az ipari, mind a közszféra részéről. A részt vevő szervezetek jogszabályoknak való megfelelését és környezeti teljesítményének javítását azáltal segítik, hogy számukra a környezetvédelmi jogi kötelezettségekkel kapcsolatban tanácsadást, a környezetvédelmi vezetés legjobb gyakorlatával kapcsolatban pedig iránymutatást nyújtanak. A részt vevő szervezeteknek nyújtott egyéb előnyökön túl csökkentik az adminisztratív terheket a nagyvállalatok számára a vállalati regisztráció lehetővé tételével, a kis szervezetek számára pedig a csoportos regisztrációval. Elősegítik a többi környezetvédelmi vezetési rendszerrel fennálló szinergiák kihasználását. Bátorítják a tagállamokat arra, hogy ösztönzőket és szabályozási könnyítéseket ajánljanak a részt vevő szervezetek számára. |

Az Európai Parlament és a Tanács 1980/2000/EK rendelete (2000. július 17.) a közösségi ökocímke módosított odaítélési rendszeréről (*) | jogalkotási javaslat / rendelet jogalap: az EK-Szerződés 175. cikke (1) bekezdése | Az átdolgozás célja a hatékonyság és a piaci hatás fokozása a jogosult termékcsoportok körének, valamint a fogyasztók számára aktuálisan elérhető ökocímkés termékek és szolgáltatások számának bővítése által. Alapvetően változik és egyszerűsödik az ökocímkékre vonatkozó kritériumok kialakításának és elfogadásának eljárása. Az érintett gazdasági szereplőket nagyobb mértékben vonják be a folyamatba, ezáltal a programot egyre inkább a magukénak fogják érezni és egyre több önszabályozó szempont kerül előtérbe, miközben a tagállamokra háruló adminisztratív teher csökkenni fog. Könnyebbé válik szinergiák kialakítása a nemzeti szinten már létező ökocímkékkel, és korlátozni fogják a tagállamok hatóságai által a címkét alkalmazókra kiszabható költségeket és díjakat. Ezen túlmenően a kritériumokat úgy kell meghatározni, hogy azok könnyen alkalmazhatóak legyenek a környezetbarát közbeszerzés céljára. |

Biodiverzitás csomag: a) Időközi jelentés a biodiverzitási cselekvési terv végrehajtásáról b) Közlemény az invazív idegen fajok elleni védekezés szakpolitikai lehetőségeiről | a) nem jogalkotási intézkedés / egyéb b) nem jogalkotási intézkedés / közlemény | a) A biodiverzitási cselekvési terv előírja a Bizottság számára, hogy 2008-ban jelentést készítsen a terv végrehajtásáról, tagállami jelentések és más adatok figyelembevételével. Cél, hogy áttekintés szülessen a cselekvési terv előrehaladásának aktuális üteméről, kiemelve a 2010-es kötelezettségvállalás fényében aggodalomra okot adó területeket. b) E közlemény célja, hogy bemutassa az EU területére bejutó és az EU természeti örökségét fenyegető, nem őshonos fajok jelentette veszélyek csökkentésének különböző szakpolitikai lehetőségeit. Egy jelenleg készülő vizsgálat alapján javasolt 2009–10-ben további lépéseket tenni az invazív fajok elleni védekezésre. Cél az invazív fajok beáramlásának megelőzése és ellenőrzés alatt tartása, ezáltal védve az európai biodiverzitást. |

Zöld könyv a mezőgazdasági termékek minőségével kapcsolatos szakpolitikáról | nem jogszabályi intézkedés / zöld könyv | A zöld könyv ötleteket és lehetőségeket tár fel azoknak a gazdáknak és termelőknek, akik a minőség irányába szeretnék fejleszteni termelésüket, hogy ezáltal jobban megfeleljenek a fogyasztói keresletnek, és növeljék termelésük hozzáadott értékét. A dokumentum véleményeket, nézeteket és javaslatokat fog kérni annak érdekében, hogy intézkedéseket tehessen és megfelelő jogi keretet alakíthasson ki a minőségi termelés és marketing irányába való elmozdulás megkönnyítéséhez A zöld könyv az élelmiszerminőség-tanúsítási konferencia (Brüsszel, 2007. február 5–6.) eredményeire épít, és választ ad azokra az igényekre, amelyek alapján az EU mezőgazdaságának a fokozottabb piacorientáltság felé kellene haladnia. A zöld könyv célja továbbá összegyűjteni az érintettek nézeteit a létező közösségi minőségi rendszerek fejlesztéséről a földrajzi jelzések és a hagyományos különleges tulajdonságú élelmiszerek terén is. |

A Tanács rendelete – a kedvezőtlen helyzetű térségek rendszerének felülvizsgálata (a kijelölt területek körülhatárolása) | jogalkotási javaslat / rendelet jogalap: az EK-Szerződés 37. cikke | A kedvezőtlen helyzetű térségeket (LFA-k) azzal a céllal támogatják, hogy a mezőgazdasági területek további hasznosításával hozzájáruljanak a vidék megőrzéséhez, valamint a fenntartható gazdálkodási rendszerek fenntartásához és fejlesztéséhez. Ez a vidékfejlesztési politika szerves részét képezi. A kezdeményezés a hátrányos helyzetű területek szempontjából kedvezőbb körülhatárolási rendszert fog eredményezni, hozzáigazítva az intézkedést a megváltozott körülményekhez. |

Közlemény a közösségi akvakultúra fenntartható fejlesztéséről | nem jogalkotási intézkedés / közlemény | A közlemény a 2002-es stratégiára épít (COM(2002)511 végleges), és megállapítja, hogy nem sikerült a terveknek megfelelően teljesíteni a növekedési célokat, míg a környezeti és egészségügyi célokat általában véve jobban sikerült elérni. Ezért az lenne a cél, hogy azonosítsák azokat a fő akadályokat és kihívásokat, amelyek a fenntartható növekedés útjában állnak, és hogy felmérjék a különböző szereplők, különösen a hatóságok szerepét a leginkább átlátható és kiszámítható üzleti és jogi környezet kialakításában, amelyre a vállalkozóknak a beruházások és fejlesztések megvalósításához szüksége van. (Ez a kezdeményezés része az integrált tengerpolitikára vonatkozó cselekvési tervnek) |

A közös halászati politika ellenőrző rendszerének korszerűsítése és átdolgozása a 2847/93/EK rendelet alapján (*) | jogalkotási javaslat / rendelet jogalap: az EK-Szerződés 37. cikke | Fő cél a halászati ellenőrzés jelenlegi szabályainak erősítése, harmonizálása és egyszerűsítése. Az eljárások korszerűsítése megkönnyíti a szabályok jobb betartatását, és enyhíti az ágazat és a közigazgatás terheit és megkötéseit azáltal, hogy fokozza az informatikai eszközök alkalmazását a jelentési kötelezettségek csökkentése érdekében. Ez alapvető lépés a halászat fenntarthatóságának helyreállításához. Mindezt az adminisztratív terhek csökkentésének uniós cselekvési programja tartalmazza (COM(2007)23). |

Tengeri szállítási csomag: a) Közlemény az EU jövőbeni tengeri szállítási politikájáról, jogalkotási javaslatokkal kísérve: b) Az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség (EMSA) létrehozásáról szóló 1406/2002/EK rendelet felülvizsgálata c) Jogalkotási javaslat korlátok nélküli tengeri térség létrehozásáról | a) nem jogalkotási javaslat közlemény b) jogalkotási javaslat / rendelet jogalap: c) jogalkotási javaslat / rendelet jogalap: az EK-Szerződés 71. és 75. cikke | a) Ez a közlemény figyelembe veszi az 1996-os tengeri szállítási stratégia óta történt fejleményeket. Foglalkozik az összes olyan kérdéssel, amely a tengeri szállításnak az európai gazdasági rendszer egészéhez való hozzájárulásával és szerepével kapcsolatban felmerült. A globalizációs folyamat intenzívvé válásából eredő minden következmény, a kereskedelem növekedése, az energiával és az éghajlatváltozással kapcsolatos aggodalmak, biztonsági tényezők, a fenntartható fejlődés, az emberi tényezők, a versenyképesség és a logisztikai trendek mind vizsgálatra kerülnek. (Ez a kezdeményezés része az integrált tengerpolitikára vonatkozó cselekvési tervnek.) b) Az EU tengerészeti jogszabályai jelentős fejlődésen mentek keresztül az EMSA alapítása óta, amint azt az alapító rendelet három elfogadott módosítása is tanúsítja. A Bizottság által 2005-ben javasolt harmadik tengerbiztonsági csomag tovább fogja növelni az EMSA feladatait. A következő kiterjesztések állnak átgondolás alatt: A kikötő szerinti illetékes állam által végzett ellenőrzésről szóló párizsi egyetértési nyilatkozat bizonyos tevékenységeinek átvétele; új feladatok a biztonság, kutatás és általános tengerészeti politika terén. A harmadik országokkal való együttműködés és az irányítás kérdése is vizsgálatra kerül. c) A rövid távú tengeri fuvarozás területén hatékonyan működő belső piac létrehozása érdekében egyszerűsíteni kell a rövid távú tengeri fuvarozásra vonatkozó adminisztratív eljárásokat. Ez kevesebb torlódást, negatív környezeti hatást és energiafogyasztást fog eredményezni, valamint javítja a biztonságot is. Az EU körüli parti vizekre alkalmazandó egységes piac elképzelésének hatékony megvalósítása érdekében meg kell változtatni a jelenlegi szabályozási és adminisztratív keretet. (Ez a kezdeményezés része az integrált tengerpolitikára vonatkozó cselekvési tervnek.) |

Légiközlekedési csomag: a) Közlemény az „egységes európai égbolt továbbfejlesztéséről” b) Javaslat az egységes európai égbolt rendeletek módosítására c) Az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség hatáskörének kiterjesztése a repülőterekre és légiforgalmi szolgáltatásokra (ATM) / léginavigációs szolgálatokra (ANS) d) A SESAR (egységes európai égbolt – légiforgalmi irányítási kutatás) kiépítési szakaszának elindítása (2008–2013) | a) nem jogalkotási intézkedés / közlemény b) jogalkotási javaslat / rendelet jogalap: az EK-Szerződés 80. cikke c) jogalkotási javaslat / rendelet jogalap: az EK-Szerződés 80. cikke d) egyéb | a) Ez a közlemény a közös európai égbolt továbbfejlesztéséhez kapcsolódó három kezdeményezést mutatja be. b) A jogalkotási javaslat: – javítja a légiforgalmi szolgáltatások teljesítményét, – biztosítja, hogy az ATM infrastruktúrák megfeleljenek a forgalom várható növekedése által támasztott követelményeknek, – új technológiákat fejlesztését ösztönzi a lisszaboni célokkal összhangban, – biztosítja, hogy a légiforgalmi szolgáltatások hozzájáruljanak a fenntarthatósági célkitűzésekhez. c) Jogalkotási javaslat az 1592/2002/EK rendelet módosítására annak érdekében, hogy kiterjesszék a közös repülésbiztonsági szabályokat a léginavigációs szolgálatokra, légiforgalmi szolgáltatásokra és repülőterekre a biztonság és az interoperabilitás növelése érdekében. d) A Bizottság jelentése a SESAR kiépítési szakaszának előrehaladásáról, a következő tartalommal: – az ATM főterv előterjesztése a Tanács jóváhagyására, – a SESAR kiépítési szakaszból üzemeltetési szakaszba történő átmenete lehetőségeinek bemutatása, – az EU-n kívüli országok részvételére vonatkozó módszerek bemutatása. |

Irányelvjavaslat az időszakos munkavállalók belépési és tartózkodási feltételeiről | jogalkotási javaslat / irányelv jogalap: az EK-Szerződés 63. cikkének (3) bekezdése | A javaslat célja a harmadik országokból érkező időszakos munkavállalók belépésére és tartózkodására vonatkozó közös feltételek kidolgozása. Az irányelvjavaslat egy átfogó intézkedéscsomag részét képezi, amelyet a legális migrációra vonatkozó 2005. évi politikai tervben javasoltak és a körkörös migrációról és migrációs partnerségekről szóló 2007. évi közleményben fejlesztettek tovább. A konkrét célkitűzések közé tartozik a biztonságos jogállás biztosítása, továbbá az olyan különösen védtelen kategóriába, mint például az időszakos munkavállalókéba tartozó, harmadik országokból származó munkások kizsákmányolása elleni védelem erősítése, és a körkörös migrációra vonatkozó politika kialakítása. |

Irányelvjavaslat a társaságon belül áthelyezett személyek (ICT) belépését, ideiglenes tartózkodását és tartózkodását, és a fizetett gyakornokok belépését és tartózkodását szabályozó eljárásokról | jogalkotási javaslat / irányelv jogalap: az EK-Szerződés 63. cikke | Az ICT-k esetében ez a rendszer közös eljárásokat fektet le az ICT-k EU-ba történő belépésének, ideiglenes tartózkodásának és huzamos tartózkodásának szabályozására azokon a területeken, amelyeket nem érintenek a GATS-tárgyalások. Ezek az eljárások tehát nem érintik az EK, illetve az EK és tagállamai által tett nemzetközi kötelezettségvállalásokat. A fizetett gyakornokok tekintetében a legfontosabb célkitűzés a körkörös migrációra vonatkozó politika kialakítása, az EK fejlesztéspolitikájának támogatására is tekintettel: ha lehetővé tesszük harmadik országok állampolgárai számára, hogy egy képzési időszak során Európában sajátítsanak el képességeket és tudást, azzal tulajdonképpen a tudásnak a küldő és a fogadó ország számára egyaránt hasznos áramlását ösztönözzük. |

Közlemény a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség a kialakításáról szóló következő többéves stratégiáról | nem jogalkotási intézkedés / közlemény | E kezdeményezés fő célja, hogy meghatározott időszakra (évek) definiálja az EU – mint a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség – prioritásait és céljait, valamint hogy meghatározza azokat az eszközöket és kezdeményezéseket, amelyekkel e célok a leginkább elérhetők. |

Zöld könyv a migrációról és az oktatásról | nem jogszabályi intézkedés / zöld könyv | A zöld könyv kiemeli az oktatásnak az integrációs politikában betöltött központi szerepét, felhívja a figyelmet a migráns tanulók problémáira, és elemzi a lehetséges megoldásokat és a követendő gyakorlatokat. Azt is bemutatja, hogy a közösségi programok és támogatási alapok hogyan járulhatnak hozzá a politika kialakításához. |

A Bizottság közleménye: „Az európai társadalmi igazságosságra vonatkozó megújított kötelezettségvállalás: a koordináció nyílt módszerének elmélyítése a szociális védelem és a társadalmi integráció terén” | nem jogalkotási intézkedés / közlemény | A lehetőségek egyenlőtlensége miatt nem minden uniós állampolgár tudja teljes mértékben kiteljesíteni képességeit. Tovább javíthatók a tagállamok által a szegénység leküzdésére, a társadalmi integráció előmozdítására és a szociális védelem modernizálására tett erőfeszítések támogatására vonatkozó eljárások. Erősíteni kell a politikák összehangolását és az egymástól való tanulást. A „koordináció nyílt módszerének elmélyítése” azt jelenti, hogy segíteni kell a tagállamokat a társadalmi integráció előtt álló kihívások és szociális védelmi rendszerük hiányosságainak egyértelműbb azonosításában, valamint az azok kezelésére leginkább alkalmas politikák kialakításában azáltal, hogy szorosabb felügyelet és teljesítményértékelés mellett erőteljesebb a végrehajtási politikákra és mechanizmusokra irányuló összpontosítás. |

Közlemény a változások előrejelzéséről és kezeléséről | nem jogalkotási intézkedés / konzultáció | A közlemény politikai áttekintést nyújt azokról a kezdeményezésekről, amelyekre a szerkezetátalakításokról és foglalkoztatásról szóló közlemény (COM(2005)120) elfogadása óta került sor. A közlemény létrehoz egy, a változásokhoz való alkalmazkodásra irányuló európai partnerséget, amely kiemeli a változások kezelése fő szereplőinek (Bizottság, tagállamok, régiók, ágazatok, vállalatok, dolgozók és szociális partnerek) szerepét és felelősségét. A Bizottság megindítja a vállalatok szerkezetátalakításának kiszámíthatóságáról az európai szociális partnerekkel folytatott konzultációk második szakaszát. |

Javaslat az 1994. szeptember 22-i 94/45/EK tanácsi irányelv felülvizsgálatára (Európai Üzemi Tanácsok) | jogalkotási javaslat / irányelv jogalap: az EK-Szerződés 137. cikke (2) bekezdésének b) pontja | Módosítani szükséges az EU-jogszabályt annak érdekében, hogy koherensebb és hatékonyabb legyen az Európai Üzemi Tanácsok szerepe erősítésének céljával összhangban, különösen a szerkezetátalakítás kiszámíthatósága és kísérőjelenségei szempontjából. |

Irányelvjavaslat a munkahelyen kívüli egyenlő bánásmód elvének végrehajtásáról | jogalkotási javaslat / irányelv jogalap: az EK-Szerződés 13. cikke | A 13. cikk szolgáltat jogalapot az Európai Uniónak arra, hogy megfelelő intézkedéseket tegyen a nemen, faji vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, koron vagy szexuális irányultságon alapuló hátrányos megkülönböztetés elleni küzdelemben, de a megkülönböztetés tilalmának elve csak akkor érvényesül, ha irányelvben, vagy az EK-Szerződés 13. cikke alapján létrehozott más eszközben megjelenik. E jogalap alapján már három irányelv került elfogadásra, de azok nem vonatkoznak általánosan a foglalkoztatás területén kívül megnyilvánuló megkülönböztetésre, csak a fajon vagy etnikai származáson és nemen alapuló megkülönböztetésre. Bár néhány tagállam a hatályos irányelveken túlmutatva a megkülönböztetés minden területen való megnyilvánulására vonatkozóan azonos védelmi szintet biztosít, ebben a kérdésben szükséges bizonyos koherencia biztosítása egész Európában. Csak egy európai irányelv teremthet ilyen koherens keretet. Az egységes védelem hiánya befolyásolhatja az emberek választását, hogy egy másik tagállamban dolgozzanak vagy tanuljanak, vagy odautazzanak és szolgáltatásokat vegyenek igénybe. Az európai üzleti tesztpanel felmérései azt mutatják, hogy számos vállalkozás (63%) szerint számít, hogy az EU különböző tagállamaiban tapasztalható-e különbség a koron, fogyatékosságon, valláson vagy szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetés elleni védelemben a javakhoz, szolgáltatásokhoz és lakhatáshoz való hozzáférés terén, illetve 26% úgy véli, hogy a védelem szintjének különbsége hatással lenne vállalkozásuk beindítására egy másik tagállamban. Az új kezdeményezés alapja, hogy a valláson és meggyőződésen, koron, fogyatékosságon vagy szexuális irányultságon alapuló hátrányos megkülönböztetés elleni védelem szintje alacsonyabb, mint faji alapon történő hátrányos megkülönböztetés esetén. |

Irányelvjavaslat a várandós, a gyermekágyas vagy szoptató munkavállalók munkahelyi biztonságának és egészségvédelmének javítását ösztönző intézkedések bevezetéséről szóló, 1992. október 19-i 92/85/EGK irányelv módosításáról | jogalkotási javaslat / irányelv jogalap: az EK-Szerződés 137. cikke | A 92/85/EGK irányelv intézkedéseket tartalmaz a várandós, a gyermekágyas és szoptató munkavállalók munkahelyi biztonságának és egészségvédelmének javítására vonatkozóan; beleértve egy legalább 14 héten át tartó, folyamatos szülési szabadság biztosítását. A cél a szakmai, a magán- és a családi élet összeegyeztetésének javítása a jelenlegi, anyaság védelmére szolgáló intézkedések javítása által. |

Zöld könyv az európai egészségügyi szakemberekről | nem jogalkotási intézkedés / közlemény | A javaslat célja, hogy magas szintű eszmecserét indítson az egészségügyi szakemberek mobilitásával kapcsolatos kérdésekben. A Bizottság csak egy későbbi időszakban fogja megtenni javaslatait, amelyekhez az eszmecsere eredményeit fogja alapul venni. |

A Bizottság közleménye a ritka betegségekkel területén foganatosított európai intézkedésről | nem jogalkotási intézkedés / közlemény | A ritka betegségek (köztük a genetikai betegségek) területén foganatosított európai intézkedésről szóló bizottsági közlemény javítani szándékozik a betegek esélyeit arra, hogy megfelelő ápolást és tájékoztatást kapjanak a ritka betegségekről, és meg kívánja változtatni a ritka betegségekben szenvedő betegek jelenlegi bizonytalan és kevés nyilvánosságban részesülő helyzetét. Az egészségügyi szakemberek és a közegészségügyi hatóságok nem rendelkeznek elegendő ismeretekkel a ritka betegségek többségével kapcsolatban. Az ismeretek ezen hiánya diagnosztikai hibákhoz – amely a betegek és családjuk komoly szenvedését idézi elő – és megkésett, néha akár egészségrontó kezelésekhez vezet. Ezzel szemben a kezdeményezés hozzájárulhat az átfogó célokhoz – az egészségügyi eredmények javulásához, és ezáltal az egészséges életévek számának növekedéséhez, amely a lisszaboni stratégia egyik fő mutatója. |

Irányelv a szervadományozás és szervátültetés minőségéről és biztonságáról, valamint cselekvési terv a tagállamok közötti szorosabb együttműködésről a szervadományozás és szervátültetés terén | jogalkotási javaslat / irányelv jogalap: az EK-Szerződés 152. cikke nem jogalkotási intézkedés / közlemény | Az irányelv tartalmazza azokat az elveket, amelyek lefektetésére azért volt szükség, hogy létrejöhessen egy alapvető minőségi és biztonsági keret az emberi szervek terápiás célú felhasználására. Ilyen lépések például: az irányelv követelményeinek végrehajtásáért felelős nemzeti hatóságok felállítása, a szervek konzerválására és szállítására vonatkozó közös minőségi és biztonsági szabványok, a súlyos káros események nyomon követhetőségének és jelentésének biztosítása. A cselekvési terv szoros együttműködést hoz létre a tagállamok között, hogy hozzájáruljon a szervadományozások maximalizálásához és kiküszöbölje a szervátültetéshez való hozzáférésben mutatkozó egyenlőtlenségeket. A terv azonosítja azokat a közös célokat is, amelyekkel kapcsolatban megállapodás született a közösségi fellépés szükségességéről, bemutatja a szükséges tevékenységeket, a megállapított mennyiségi és minőségi mutatókat, és rendszeres jelentési rendszert hoz létre. |

Közlemény a kritikus kommunikációs és információs infrastruktúrák védelméről (Critical Communication and Information Infrastructure Protection – CIIP) | nem jogalkotási intézkedés / közlemény | A közlemény célja a bővebb és kialakulóban lévő létfontosságú infrastruktúrák védelmére vonatkozó európai program (EPCIP) keretén belül a kritikus kommunikációs és információs infrastruktúrák védelmére vonatkozó európai politika kialakítása. A cél annak biztosítása lenne, hogy elérjük a biztonsági védelmi intézkedések és a létfontosságú információs infrastruktúra rugalmasságának megfelelő és konzisztens szintjét a szolgáltatások folyamatosságának biztosítása érdekében. |

Közlemény a távorvoslásról és a krónikus betegségek kezelésének innovatív technológiáiról | nem jogalkotási intézkedés / közlemény | E közlemény célkitűzései a következők: a távorvoslás helyzetének felmérése a tagállamokban a legfontosabb résztvevők bevonásával technológiai, jogi és szabályozási szempontokból; az akadályok és a lehetőségek azonosítása; az innovatív technológiák alkalmazásának ösztönzésére irányuló tevékenységekre vonatkozó javaslatok, valamint a távorvoslás eszközei Európa-szerte érvényes jogi keretének kidolgozása; kísérleti projektek kidolgozása, nevezetesen a versenyképességi és innovációs program (CIP) keretein belül; megfelelő technológiaértékelésre és akkreditációs mechanizmusokra vonatkozó javaslat a piac megosztottsága és az átláthatóság kezelése, valamint a betegek biztonsága érdekében. |

Program az internetet és az új médiát használó gyermekek védelmére (2009–2013) | jogalkotási javaslat / határozat jogalap: az EK-Szerződés 153. cikke | Ez az új program a „Biztonságosabb internet plusz program” eredményeire épít. Célja az internet és az új online technológiák biztonságosabb használatának előmozdítása, különösen a gyerekek számára, és az illegális illetve a végfelhasználó által nemkívánatosnak tartott tartalmak elleni küzdelem a koherens uniós megközelítés részeként. |

Közlemény a barangolási rendelet alkalmazásának felülvizsgálatáról | nem jogalkotási intézkedés / közlemény | A Bizottság felülvizsgálja e rendelet alkalmazását, és erről legkésőbb 2008. december 30-ig tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot. A Bizottság különösen azt értékeli, hogy megvalósultak-e a rendelet céljai. Jelentésében a Bizottság áttekinti a barangoló fogyasztóknak nyújtott hang- és adatátviteli – beleértve az sms- és mms- – szolgáltatások nagy- és kiskereskedelmi díjainak alakulását, és adott esetben ajánlásokat tesz e szolgáltatások szabályozása szükségességének tekintetében. Jelentésében a Bizottság értékeli, hogy a piaci fejlemények tükrében és a mind a verseny, mind a fogyasztók védelmére tekintettel szükséges-e e rendelet hatályának kiterjesztése a 13. cikkben meghatározott időszakon túl, illetve szükséges-e módosítani a rendeletet, figyelembe véve a mobil hang- és adatátviteli szolgáltatások díjainak nemzeti szintű alakulását, és e rendelet hatásait a kisebb, független és újonnan alapított szolgáltatók kompetitív helyzetére. |

Jogalkotási javaslat a Eurojust erősítésére | jogalkotási javaslat / határozat jogalap: az EK-Szerződés 31. cikkének (2) bekezdése, és 34. cikke (2) bekezdésének c) pontja | Az Eurojust fontos szerepet játszik a tagállamok nemzeti hatóságai közötti együttműködés összehangolásában a határokon átnyúló szervezett bűnözés elleni harc terén. Az Eurojust nemzeti tagjainak igazságszolgáltatási hatáskörei jelenleg korlátozottak, és a nyomozás és büntetőeljárás összehangolására koncentrálnak. A határokon átnyúló szervezett bűnözés elleni harc fokozása érdekében bővíteni kell az Eurojust igazságszolgáltatási hatáskörét, és át kell alakítani az Eurojust és az Európai Igazságügyi Hálózat közötti kapcsolatok szerkezetét. Amennyiben erre sor kerül, az Eurojust lényegesen jobban járulhat majd hozzá a határokon átnyúló szervezett bűnözés elleni harchoz. |

Közlemény az e-igazságszolgáltatásról | nem jogalkotási intézkedés / közlemény | A közlemény célja, hogy átfogó bizottsági stratégiát határozzon meg az e-igazságszolgáltatás kérdésében, amely nagy mértékben kapcsolódik az olyan létező és tervezett közösségi eszközökhöz, mint például a bűnügyi nyilvántartások és uniós elektronikus fizetési meghagyások. Szintén fontos szempont a portálok összekapcsolásával kapcsolatos tervekre vonatkozó uniós szintű állásfoglalás kialakítása. |

Jogszabály az öröklésről és a végrendeletekről | jogalkotási javaslat / rendelet jogalap: az EK-Szerződés 67. cikke | Cél, hogy megkönnyítsük az európai állampolgárok életét azáltal, hogy koherens jogi keretet hozunk létre az örökléssel, a bírói hatáskör kérdésével, a határozatok kölcsönös elismerésével és végrehajtásával, valamint az öröklésről nem peres úton történő megegyezésekhez szükséges iratokkal és nem bírói eljárásokkal (végrendeletek, közjegyzői okiratok, közigazgatási rendelkezések) kapcsolatos jogviták rendezésére. A tervek között szerepel egy európai öröklési bizonyítvány és egy olyan mechanizmus kialakítása is, amely révén biztosan tudni lehet majd, hogy egy EU-ban élő személy hagyott-e hátra végrendeletet. |

Közlemény az erőszakos radikalizálódásról | nem jogalkotási intézkedés / közlemény | A politikai célkitűzés az, hogy tanulmányok, kérdőívek és nagy konferenciák alapján kezdeményezések szülessenek az erőszakos radikalizálódás elleni harc területén. A tanulmányok kutatásokon és új empirikus adatgyűjtésen alapulnak, és komparatív és interdiszciplináris megközelítést alkalmaznak. |

Keretirányelv-javaslat a fogyasztók szerződéses jogairól (*) | jogalkotási javaslat / irányelv jogalap: az EK-Szerződés 95. cikke | A közösségi vívmányok áttekintésének általános célja, hogy egyszerűsödjön és koherensebbé váljon a fogyasztóvédelmi szabályozási keret, és ezáltal javuljon mind a fogyasztók, mind a vállalkozások jogbiztonsága. A jogszabály létező irányelvek egyes részeinek kodifikálásából és hatályon kívül helyezéséből, valamint új szabályok elfogadásának kombinációjából áll össze. A legvalószínűbb szabályozási intézkedés a közösségi vívmányok felülvizsgálatára vonatkozó vegyes megközelítés lesz – a felülvizsgálat végső eredményétől függően. Ez olyan horizontális eszköz lesz, amelyet szükség esetén vertikális megoldások fognak kiegészíteni. |

Közlemény a többnyelvűségről: Válasz az európai társadalom kihívásaira | nem jogalkotási intézkedés / közlemény | A Közlemény iránymutatásokat ad az európai és tagállami politikák közötti nagyobb szinergiák kialakításához a többnyelvűség előmozdítása terén, nevezetesen a koordináció nyílt módszerén és a meglévő európai programok és kezdeményezések jobb kihasználásán keresztül. Az új stratégiának különösen az állampolgárok foglakoztathatóságának és az európai vállalkozások versenyképességének javításához, a kultúrák közötti párbeszéd és a társadalmi integráció fokozásához, valamint az állampolgárokkal folytatott párbeszéd európai terének kialakításához kell hozzájárulnia. Ennek az új megközelítésnek tehát fel kell ölelnie az EU összes szakpolitikájának területét, valamennyi érintettet, és kialakításának és megvalósításának a tagállamokkal való szoros együttműködésben kell megtörténnie. |

Közlemény az EU fejlesztési segélyeiről: Többet, jobban és gyorsabban – kötelezettségvállalásaink teljesítése | nem jogalkotási intézkedés / közlemény | A közlemény áttekinti az EU hozzájárulását a segélyek hatékonyságáról szóló harmadik magas szintű fórumhoz (Accra, 2008. szeptember) és a monterrey-i konszenzus végrehajtásának áttekintéséről szóló fejlesztési célú finanszírozásról szóló nyomonkövetési konferenciához (Doha, 2008. december). A politikák fejlesztési célú koherenciájával is foglalkozik, levonva a következtetéseket az EU 2007 szeptemberében közzétett jelentéséről folyó vitából, és az EU kereskedelemösztönző támogatásainak alakulásából. |

Közlemény: „EU, Afrika és Kína: háromoldalú párbeszéd kialakítása Afrika békéjéről, stabilitásáról és fenntartható fejlődéséről” | nem jogalkotási intézkedés / közlemény | A közlemény célja , hogy meghatározza a háromoldalú párbeszéd és együttműködés innovatív menetrendjét, válaszul az EU és két partnere közötti, illetve a dél-dél együttműködés legújabb fejleményeire. Az Afrika biztonságát, stabilitását,