A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK a költségvetés által fedezett garanciákról 2013. június 30-i állapot /* COM/2013/0871 final */





Tartalomjegyzék 1............ Bevezetés. 3 2............ Az Európai Unió költségvetése által fedezett műveletek típusai 3 3............ A legutóbbi, 2012. június 30-i jelentés óta történt események 2. 4 3.1......... Az euróövezeten kívüli tagállamoknak nyújtott fizetésimérleg-támogatás. 4 3.2......... Makroszintű pénzügyi támogatás. 4 3.3......... Euratom.. 4 3.4......... Az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus. 5 3.5......... Az EU által az EBB külső hitelnyújtási tevékenységéhez nyújtott költségvetési garancia 5 4............ Az uniós költségvetés által fedezett kockázatok adatai 6 4.1......... A kockázat fogalma. 6 4.2......... A kockázat összetétele. 6 4.3......... Az uniós költségvetés által viselt éves kockázat 8 4.3.1...... Tagállamokkal kapcsolatos kockázatok. 8 4.3.2...... Harmadik országokkal kapcsolatos kockázatok. 9 4.4......... A kockázat alakulása. 10 5............ Nemteljesítés, az uniós költségvetési garanciák aktiválása és hátralékok. 13 5.1......... Kifizetések készpénzforrásokból 13 5.2......... Kifizetések az uniós költségvetésből 13 5.3......... A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap aktiválása. 13 6............ A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap. 15 6.1......... Visszafizettetések. 15 6.2......... Eszközök. 15 6.3......... Előirányzott összeg. 15 7............ Kockázatértékelés: a legnagyobb kitettséget jelentő harmadik országok gazdasági és pénzügyi helyzete 15 7.1......... Célkitűzések. 15 7.2......... Kockázatelemzési módszerek. 16 1. Bevezetés A jelentés célja, hogy nyomon kövesse az Európai Unió költségvetése által viselt hitelkockázatot, amely az Európai Unió által nyújtott garanciák, valamint az általa közvetlenül végrehajtott vagy az Európai Beruházási Bank Unión kívüli projektjeinek finanszírozására nyújtott uniós garancián keresztül közvetett módon megvalósuló hitelfolyósítási műveletek következménye. A jelentés a költségvetési rendelet[1] alapján készült, amely szerint a Bizottságnak jelentési kötelezettsége van az Európai Parlament és a Tanács felé az uniós költségvetési garanciákról és a vonatkozó kockázatokról[2]. A jelentést egy bizottsági szolgálati munkadokumentum egészíti ki, amelyben egy sor részletes táblázat és a jelentéshez fűzött magyarázó megjegyzés található. 2. Az Európai Unió költségvetése által fedezett műveletek típusai Az Európai Unió költségvetése (a továbbiakban: az uniós költségvetés) által viselt kockázatok különféle hitelnyújtási és garanciális műveletekből származnak, amelyek két kategóriába sorolhatók be: – az Európai Unió által makrogazdasági célkitűzések megvalósításához nyújtott hitelek, azaz a Bretton Woods-i intézményekkel közösen, harmadik országoknak nyújtott makroszintű pénzügyi támogatás[3] (macro-financial assistance – MFA), az euróövezeten kívüli tagállamok fizetésimérleg-nehézségeit enyhítő fizetésimérleg-hitelek[4] (balance-of-payments loans – BoP), továbbá az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM) keretében nyújtott hitelek[5], melyeket olyan tagállamok igényelhetnek, amelyek általuk nem befolyásolható körülmények okozta súlyos gazdasági-pénzügyi zavarral küzdenek vagy fennáll ennek komoly veszélye, valamint – mikrogazdasági célkitűzésekre irányuló hitelek, azaz az Euratom-hitelek és legfőként az Európai Beruházási Bank (EBB) által nyújtott finanszírozás, amelyet a Bank Unión kívüli államoknak biztosít európai uniós garancia mellett megvalósuló műveleteikhez (az EBB külső hitelnyújtási tevékenysége)[6]. Az EBB garantált külső hitelnyújtási tevékenységére, az Euratom-hitelekre és a harmadik országoknak nyújtott uniós makroszintű pénzügyi támogatás (MFA) keretében folyósított hitelekre 1994 óta a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap (a továbbiakban: az alap)[7], míg a fizetésimérleg-hitelekre és az EFSM-hitelekre közvetlenül az uniós költségvetés nyújt fedezetet. Az alap az EU-n kívüli országoknak, vagy az ezekben az országokban megvalósuló projektekhez nyújtott hitelekkel és hitelgaranciákkal összefüggő nemteljesítésekre nyújt fedezetet. Célja, hogy: – likviditási tartalékot biztosítson annak érdekében, hogy elkerülhető legyen az uniós költségvetés igénybevétele minden egyes esetben, amikor egy garanciával fedezett hitel kapcsán nemteljesítésre vagy fizetési késedelemre kerül sor, valamint – a Bizottság és az EBB által az EU-n kívüli országoknak nyújtott hitelek garanciáival kapcsolatos uniós szakpolitika fejlesztését célzó pénzügyi keret meghatározásával eszközt teremtsen a költségvetési fegyelem betartatásához[8]. Amennyiben a harmadik ország tagállammá válik, az adott országnak nyújtott hitelekre többé nem az alap biztosít fedezetet, és a kockázatot közvetlenül az uniós költségvetés viseli. Az alapot az uniós költségvetésből töltik fel, és az alap forrásainak el kell érniük az alap által fedezett hitelek és hitelgaranciák kinnlevő összegének meghatározott hányadát. Ez a százalékos arány, amelyet célrátának neveznek, jelenleg 9 %[9]. Amennyiben az alap forrásai nem elegendőek, az uniós költségvetés biztosítja a szükséges pénzeszközöket. 3. A legutóbbi, 2012. június 30-i jelentés óta történt események 2 3.1. Az euróövezeten kívüli tagállamoknak nyújtott fizetésimérleg-támogatás 2012 második félévében nem került sor új műveletekre. A Romániának nyújtandó középtávú európai uniós elővigyázatossági pénzügyi támogatást még nem aktiválták. A támogatás folyósítására vonatkozó kérelmek határideje 2013. március 31-e volt. 3.2. Makroszintű pénzügyi támogatás Nem történt kifizetés ebben az időszakban, azonban a kedvezményezett országok 64,5 millió EUR-t visszafizettek (Románia 12,5 millió EUR-t, Bosznia-Hercegovina 2 millió EUR-t, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság 5 millió EUR-t, Szerbia 44,8 millió EUR-t, valamint Montenegró 0,2 millió EUR-t). 3.3. Euratom A beszámolási időszakban nem történt hitelfolyósítás. A visszafizetett összeg Bulgáriától (6,5 millió EUR) és Ukrajnától (4,8 millió EUR) származott. 3.4. Az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus Írország esetében 3,3 milliárd EUR, Portugália esetében pedig 2 milliárd EUR összegű folyósításra került sor 2012 második félévében. A 2012. december 31-én kinnlevő összegek a négy eszközre vonatkozóan az 1. táblázatban találhatóak. További végrehajtott eszközök: A válságkezelés részeként néhány egyéb mechanizmus létrehozására is sor került, ezek azonban nem jelentenek kockázatot az uniós költségvetés számára: – Az európai pénzügyi stabilitási eszköz (EFSF)[10]: Az EFSF-t az euróövezeti tagállamok hozták létre az ECOFIN Tanács 2010. május 9-i ülésén hozott döntései alapján. Az EFSF célja, hogy az euróövezeti tagállamoknak a makrogazdasági kiigazítási program keretében nyújtott pénzügyi segítségnyújtás révén megőrizze az európai pénzügyi stabilitást. Az eszközt ideiglenes mentőmechanizmusnak szánták, és hozzájárult a Görögországnak (az IMF-fel és néhány tagállammal közösen), valamint Írországnak és Portugáliának (az IMF-fel és néhány tagállammal és az EU/EFSM-mel közösen) nyújtott hitelekhez[11]. 2010 októberében állandó mentőmechanizmus létrehozásáról határoztak az európai stabilitási mechanizmus (ESM) formájában. – Európai stabilitási mechanizmus (ESM)[12]: Az ESM-et létrehozó szerződés 2012. szeptember 27-én lépett hatályba. Ettől az időponttól kezdődően az ESM állandó válságkezelési mechanizmussá és az új programok finanszírozásának fő eszközévé vált. Az ESM-mel párhuzamosan az EFSF tovább folytatja folyamatban lévő programjait Görögországra, Portugáliára és Írországra vonatkozóan. 2013. július 1-jétől kezdődően az EFSF nem vesz részt új finanszírozási programokban, és új kölcsönkonstrukciós megállapodásokban. Az ESM a nemzetközi közjog alapján létrejött, luxembourgi székhelyű kormányközi szervezet. Részvényesei közé a 17 euróövezeti tagállam tartozik. A teljes jegyzett tőkéje 700 milliárd EUR, amelyből 80 milliárd EUR befizetett tőke (Az 5 részletből az utolsó részlet 2014 első felében esedékes) és 620 milliárd EUR a felek által vállalt lehívható tőke formájában áll rendelkezésre. Az ESM 500 milliárd EUR összegű tényleges hitelezési kapacitással rendelkezik. – a Görögországgal kötött hitelkeret-megállapodás[13], amelyet a Bizottság által központilag kezelt, a többi euróövezeti tagállam nyújtotta kétoldalú kölcsönök által finanszíroznak. 3.5. Az EU által az EBB külső hitelnyújtási tevékenységéhez nyújtott költségvetési garancia A 2007–2013-as időszakra szóló külső megbízás keretében 2012 második felében 16 %-kal nőtt az aláírt hitelszerződések száma, és értékük 3 163 millió EUR-t tett ki. 1 736 millió EUR hitel folyósítására került sor (+ 18% 2012. június 30-ához képest). Így a megbízás keretében aláírt, valamint folyósított hitelek kumulatív összege 2012. december 31-én elérte a –23,161 millió EUR-t, illetve a 11,362 millió EUR-t. Az EBB előző külső hitelezési megbízására vonatkozóan lásd a bizottsági szolgálati munkadokumentum A1. táblázatának mellékletét. 4. Az uniós költségvetés által fedezett kockázatok adatai 4.1. A kockázat fogalma Az uniós költségvetés által viselt kockázat a garantált műveletek tekintetében kinnlevő tőke és kamat összegéből ered. E jelentés alkalmazásában az uniós költségvetés által (közvetlenül vagy az alapon keresztül közvetve) viselt kockázat értékelésére két módszer használatos: – „Teljes fedezett kockázat”: az érintett műveletek tekintetében egy adott napon kinnlevő teljes tőke összege, beleértve a felhalmozott kamatot is[14]. – „Az uniós költségvetés által viselt éves kockázat” (költségvetési szemléletű mutató): az esedékes éves törlesztőrészletek azon maximális összege, amelyet az Európai Uniónak egy adott pénzügyi évben ki kellene fizetnie, ha valamennyi garanciával fedezett hitel visszafizetése elmaradna[15]. 4.2. A kockázat összetétele A fedezett teljes kinnlevő összegek jelentette maximális kockázat 2010-ig többnyire a harmadik országoknak nyújtott műveletekhez kapcsolódott. 2011 óta a pénzügyi válság súlyos hatást gyakorolt a tagállamok államháztartására, ami a tagállamokban megnövekedett állami finanszírozási igények kielégítése érdekében egyre élénkebb uniós hitelnyújtási tevékenységhez vezetett. Ennek eredményeképpen a kockázati összetevők az alábbiak szerint módosultak: 2012. december 31-én: · a garanciával fedezett teljes kinnlevő összeg 72 %-a az uniós költségvetés által közvetlenül fedezett, a tagállamoknak nyújtott hitelekkel kapcsolatos hitelfelvételi műveletekhez köthető (2010.12.31-én 45 %). Az uniós költségvetés által a 2012. december 31-i időpontig fedezett teljes kockázat az 1. táblázatban látható. 1. táblázat: Uniós költségvetési fedezettel rendelkező kinnlevőségek teljes összege 2012. december 31-én, millió EUR || Kinnlevő tőke || Felhalmozott kamat || Összesen || % Tagállamok* || || || || MFA || 13 || 0 || 13 || <1% Euratom || 387 || 2 || 389 || <1% Fizetésimérleg-támogatási mechanizmus (BoP) || 11 400 || 223 || 11 623 || 14 % EBB*** || 2,653 || 23 || 2 676 || 3 % Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM) || 43 800 || 677 || 44 477 || 54 % Tagállamok összesen || 58 253 || 925 || 59 178 || 72 % Harmadik országok** || || || || MFA || 533 || 4 || 537 || 1 % Euratom || 36 || 0 || 36 || <1% EBB*** || 22 367 || 159 || 22 526 || 27 % Harmadik országok összesen || 22 936 || 163 || 23 099 || 28 % Összesen || 81 189 || 1 088 || 82 277 || 100 % * Az uniós költségvetés által közvetlenül fedezett kockázat. Ide tartoznak az országoknak uniós csatlakozásuk előtt nyújtott MFA-, Euratom- és EBB-hitelek is. ** Az alap által fedezett kockázat. ***Az EBB hitelezési műveleteinek körülbelül 82 %-át (állami és alsóbb államszervezeti szinten nyújtott hitelezési műveletek) átfogó garancia fedezi, míg az EBB többi műveletének csak politikai kockázatokkal szemben van fedezete. A bizottsági szolgálati munkadokumentum A1., A2., A3. és A4. táblázata további részletekkel szolgál ezekről a kinnlevő összegekről, különösen a hitelek felső határáról, a folyósított összegekről és a garanciarátákról. Az uniós költségvetés által fedezett tőke és kamat teljes kinnlevő összege tovább növekedett, főként az EFSM keretében nyújtott hitelek miatt. 4.3. Az uniós költségvetés által viselt éves kockázat 2013-ra vonatkozóan a maximális összeg, amelyet az Európai Uniónak ki kellene fizetnie (közvetlenül és az alapon keresztül), ha valamennyi garanciával fedezett hitel visszafizetése elmaradna, 1,871–millió EUR volt. Ez a garantált hitelek tőke és kamatkifizetéseinek 2013-ban esedékes összegeire vonatkozik (a 2012. december 31-én kinnlevő teljes összegből) és nem a fizetési késedelemmel érintett hitelek teljes összegét jelenti (részletek a szolgálati munkadokumentum A2. táblázatában olvashatók). 4.3.1. Tagállamokkal kapcsolatos kockázatok A tagállamokkal kapcsolatos kockázatok a) az uniós csatlakozás előtt nyújtott EBB-hitelekre és/vagy MFA-hitelekre és/vagy Euratom-hitelekre b) a fizetésimérleg-támogatás keretében nyújtott hitelekre, valamint c) az EFSM keretében nyújtott hitelekre vonatkoznak. 2. táblázat: A tagállamok rangsora az uniós költségvetés által 2013-ban viselt maximális kockázatban való részesedés alapján (millió EUR) Rangsor || Ország || Hitelek || Maximális éves kockázat || Az ország súlya a tagállamok éves kockázatával szemben || Az ország súlya a teljes éves kockázattal szemben (tagállamok és nem tagállamok) 1 || Írország || c) || 665,5 || 30,0 % || 15,3 % 2 || Portugália || c) || 648,3 || 29,2 % || 14,9 % 3 || Románia || a)+b) || 392,5 || 17,7 % || 9,0 % 4 || Magyarország || a)+b) || 133,3 || 6,0 % || 3,1 % 5 || Lettország || a)+b) || 96,6 || 4,4 % || 2,2 % 6 || Bulgária || a) || 85,8 || 3,9 % || 2,0 % 7 || Lengyelország || a) || 72,5 || 3,3 % || 1,7 % 8 || Cseh Köztársaság || a) || 68,4 || 3,1 % || 1,6 % 9 || Szlovák Köztársaság || a) || 37,2 || 1,7 % || 0,9 % 10 || Szlovénia || a) || 9,4 || 0,4 % || 0,2 % 11 || Litvánia || a) || 5,1 || 0,2 % || 0,1 % 12 || Ciprus || a) || 5,1 || 0,2 % || 0,1 % 13 || Málta || a) || 0,3 || 0,0 % || 0,0 % Összesen || || || 2 219,9 || 100 % || 51,1 % 4.3.2. Harmadik országokkal kapcsolatos kockázatok Az alap harmadik országoknak nyújtott, legfeljebb 2042-ig terjedő futamidejű garantált hitelekre nyújt fedezetet. 2013-ban az alap harmadik országokkal kapcsolatban –2 127,7 millió EUR maximális éves kockázatot visel (ez a teljes maximális éves kockázat 49 %-a). A negyvenhat ország közül a legmagasabb kockázatot jelentő tíz rangsorolása az alábbi táblázatban található, összes kinnlevőségük alapján. Az alap által viselt éves kockázatból 1 642 millió EUR (77,2 %) ezeket az országokat érinti. Gazdasági helyzetük vizsgálatával és értékelésével a bizottsági szolgálati munkadokumentum 3. pontja foglalkozik. A hitelminősítő intézetek által meghatározott hitelképesség szintén fel van tüntetve az országtáblázatokban. A harmadik országokkal kapcsolatos kockázatok az EBB hitelezési műveleteihez és/vagy az MFA-hitelekhez és/vagy az Euratom-hitelekhez kapcsolódnak (részletek a bizottsági szolgálati munkadokumentum A3. táblázatának b) pontjában és A4. táblázatában olvashatóak). 3. táblázat: A 10 legfontosabb harmadik ország rangsora az alap által 2013-ban viselt éves kockázatban való részesedés alapján (millió EUR) Rangsor || Ország || Maximális éves kockázat || Az ország súlya a harmadik országok éves kockázatával szemben || Az ország súlya az összes éves kockázattal szemben (tagállamok és nem tagállamok) 1 || Törökország || 483,4 || 22,7 % || 11,1 % 2 || Tunézia || 209,3 || 9,8 % || 4,8 % 3 || Egyiptom || 204,8 || 9,6 % || 4,7 % 4 || Marokkó || 192,2 || 9,0 % || 4,4 % 5 || Szerbia || 167,5 || 7,9 % || 3,9 % 6 || Libanon || 89,5 || 4,2 % || 2,1 % 7 || Dél-Afrika || 88,8 || 4,2 % || 2,0 % 8 || Szíria || 77,7 || 3,7 % || 1,8 % 9 || Brazília || 71,4 || 3,4 % || 1,6 % 10 || Bosznia-Hercegovina || 57,0 || 2,7 % || 1,3 % || A 10 ország összesen || 1 641,6 || 77,2 % || 37,8 % 4.4. A kockázat alakulása A pénzügyi piacokon 2012-ben a periferiális állampapír-válság eszkalációjának és az európai kötvénypiacok magas volatilitásának lehettünk tanúi. Ebben az összefüggésben az euróövezet államadóssága fenntarthatóságával és a monetáris unió jövőjével, vagy a „redenominációs kockázattal” kapcsolatos aggályok megerősödtek. A romló helyzet arra késztette a politikai döntéshozókat, hogy erre válaszul június végén több kulcsfontosságú bejelentést tegyenek, beleértve az EKB végső felügyeletével megvalósuló közös bankszabályozási rendszert (a bankuniót), az EKB új kötvényvásárlási programját (végleges értékpapír-adásvételi művelet programja), amely lehetővé tette a korlátlan beavatkozást a pénzügyi piacokba és a perifériás kötvények piacán jelentős élénkülést eredményezett. Ezen felül, októberben működésbe lépett az ESM 500 milliárd EUR összegű friss hitelkerettel. A bizonytalanság azonban változatlanul magas, mivel a világméretű gazdasági és pénzügyi válság továbbra is hatással van az EU gazdasági élénkülésére és a globális növekedésre. Az egyes dél-mediterrán országokat érintő geopolitikai feszültségek néhány harmadik ország esetében még bizonytalanabbá teszik a gazdaság élénkülését. · Fizetésimérleg-támogatási mechanizmus A fizetésimérleg-támogatási mechanizmus keretében nyújtott 14,6 milliárd EUR összegű kötelezettségvállalást jelentő középtávú európai uniós pénzügyi támogatás 2008 novemberében, azt követően pedig 2009 januárjában és márciusában történő újbóli aktiválása lehetőséget adott Magyarországnak, majd Lettországnak és Romániának a befektetők bizalmának helyreállítására. 1,2 milliárd EUR nem kerül folyósításra, mivel a hitelfolyósítás határideje lejárt. A már kifizetett 5 milliárd EUR összegű fizetésimérleg-támogatáson felül a Tanács 2011. május 12-én határozott a Romániának nyújtandó legfeljebb 1,4–milliárd EUR összegű középtávú európai uniós elővigyázatossági pénzügyi támogatásról[16]. Ez a támogatási mechanizmus azonban 2013. március 31-én anélkül lejárt, hogy bármilyen kifizetésre sor került volna. A fizetésimérleg-támogatási mechanizmus 2012. december 31-én rendelkezésre álló 50 milliárd EUR-ra rögzített teljes keretén belül szükség esetén még –37,2 milliárd EUR használható fel további fizetésimérleg-támogatásra. · Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM) A politikai döntéshozók által meghozott intézkedések eredményeként a pénzügyi piacok 2012 utolsó hónapjait követően viszonylag megnyugodtak. A nem elhanyagolható kockázatok azonban továbbra is jelen vannak politikai, gazdasági és pénzügyi téren, amelyek az elkövetkezendő hónapokban és években hatással lehetnek a tagállami kormányok megnövekedett refinanszírozási igényeinek sikeres teljesítésére. Az ECOFIN Tanács következtetéseiben[17] a mechanizmus maximális összegét 60 milliárd EUR-ban rögzíti, de a jogszabályi korlátot a 407/2010/EU tanácsi rendelet 2. cikkének (2) bekezdése határozza meg, amely a kinnlevő összeg felső határát a saját források felső határán belül rendelkezésre álló tartalékra korlátozza. Az Írországnak[18] (22,5 milliárd EUR összegig) és Portugáliának[19] (26 milliárd EUR összegig) nyújtandó uniós pénzügyi támogatásról szóló tanácsi határozat alapján Írország részére 21,7 milliárd EUR, Portugália részére pedig 22,1 milliárd EUR összegű hitelfolyósítás történt. Az EFSM legfeljebb 60 milliárd EUR összegű finanszírozási keretén belül 2012. december 31-én még 11,5 milliárd EUR állt rendelkezésre további szükséges támogatások fedezésére[20]. · Makroszintű pénzügyi támogatás keretében nyújtott hitelek A Lisszaboni Szerződés hatálybalépése után az MFA-határozatokat már nem egyedül a Tanács hozza, meghozataluk a rendes jogalkotási eljárás keretében (együttdöntés) történik. A Bizottság 2011. július 4-én elfogadta az MFA-keretrendeletre vonatkozó új jogalkotási javaslatot a Lisszaboni Szerződés szerinti döntéshozatali folyamat –javítása érdekében[21], amelynek célja a gyorsabb és hatékonyabb döntéshozatali eljárás elérése és annak a külső finanszírozási eszközökkel való harmonizációja. A Tanáccsal és a Parlamenttel folytatott intenzív tárgyalásokat követően azonban a Bizottság 2013. május 8-án úgy döntött, hogy visszavonja javaslatát. Az MFA-hitelek kinnlevő összegei a beszámolási időszakra vonatkozóan 610 millió EUR-ról 545,5 millió EUR-ra nőttek. · Euratom-kölcsönök A tagállamoknak, illetve egyes, az Európai Unión kívüli támogatható államoknak (Orosz Föderáció, Örményország, Ukrajna) nyújtható Euratom-kölcsönök felső határa 4 milliárd EUR, amelynek mintegy 85 %-át már fel is használták. A fennmaradó mintegy 600 millió EUR-t új projektek finanszírozására lehetne felhasználni. 2012-ben tárgyalások folytak egy Ukrajnának nyújtandó 300 millió eurós kölcsönről, a meglévő nukleáris létesítmények korszerűsítésére. A hitelről szóló megállapodást 2013. augusztus 7-én írták alá. · EBB-hitelek Az EBB 2007–2013-as időszakra szóló általános megbízása keretében 2012. december 31-ig összesen 23 161 millió EUR összegre kötöttek szerződést, amelyből az említett időpontig 11 362 millió EUR-t folyósítottak (lásd a bizottsági szolgálati munkadokumentum A6. táblázatát). Az EBB-mandátumok által érintett országokkal kapcsolatos további információkat lásd a bizottsági szolgálati munkadokumentum A1. és A2. táblázatában. Az EBB a szíriai kormány bizonyos kamatfizetései és hitel-visszafizetése kapcsán 2011 végétől késedelmet tapasztalt (lásd a lenti 5.3. pontot). 5. Nemteljesítés, az uniós költségvetési garanciák aktiválása és hátralékok 5.1. Kifizetések készpénzforrásokból A Bizottság azért nyúl készpénzállományához, hogy az adós fizetési késedelme esetén elkerülje a saját hitelfelvételi műveleteivel összefüggő késedelmeket és az abból eredő költségeket[22]. 5.2. Kifizetések az uniós költségvetésből Mivel 2012 második felében nem fordult elő tagállami fizetési késedelem, a 01 04 01. „Uniós és Euratom hitelfelvételi, valamint EBB-hitelfolyósítási műveletekhez nyújtott európai uniós garanciák” elnevezésű, „p. m.” bejegyzéssel ellátott uniós költségvetési jogcímcsoportból nem használtak fel előirányzatokat. 5.3. A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap aktiválása Amennyiben az Európai Unió által harmadik országoknak nyújtott vagy garantált hitel kedvezményezettje fizetési késedelembe esik, az esedékes összeg kifizetésére az alapból kerül sor, az erre vonatkozó kérelem benyújtásától számított három hónapon belül[23]. Az EBB a szíriai kormány bizonyos kamatfizetései és hitel-visszafizetése kapcsán nemteljesítést tapasztalt. Mivel a hivatalos fizetési felszólítások nem vezettek eredményre, az EBB 2012 májusában kérte a garanciaalapból történő kifizetést. 2012. december 31-én az EBB négy kifizetési kérelmet intézett összesen 42 millió EUR összegben. Két esetben megtörtént a kifizetés 2012-ben 24 millió EUR összegben (amelyből 2,1 millió EUR összeget a Bank 2012 augusztusában visszafizettetett). Mivel a helyzet az országban nem javult, további kérelmek érkeztek 2013-ban az alábbi táblázatban leírtak szerint: 4. táblázat: A garanciaalaphoz érkezett kérelmek a szíriai nemteljesítő hitelekkel kapcsolatosan A kérelem száma || A kérelem időpontja || Kifizetve/kifizetendő ...án/én || A kérelmezett összeg millió EUR-ban || Büntetőkamatok és felhalmozott kamatok millió EUR-ban (1) || Visszafizettetett összeg || Összesen 1 || 2012.5.10. || 2012.8.10. || 15,45 || nincs adat || 2,15 || 13,30 2 || 2012.8.27. || 2012.11.27. || 8,57 || nincs adat || || 8,57 3 || 2012.10.18. || 2013.1.18. || 2,60 || 0,01 || || 2,61 4 || 2012.11.12. || 2013.2.12. || 14,96 || 0,40 || || 15,36 5 || 2013.1.15. || 2013.4.15. || 3,18 || nincs adat || || 3,18 6 || 2013.2.21. || 2013.5.21. || 8,13 || 0,18 || || 8,31 7 || 2013.4.15. || 2013.7.15. || 4,89 || 0,01 || || 4,90 8 || 2013.5.15. || 2013.8.15. || 14,53 || 0,39 || || 14,92 9 || 2013.6.24. || 2013.9.24. || 3,18 || 0,10 || || 3,29 Összesen || || || 75,49 || 1,20 || 2,15 || 74,54 (1) A büntetőkamatokat és felhalmozott kamatokat a Bank csak az egyes kölcsönökre vonatkozó második fizetési kérelem után követeli és a nemteljesítés időpontjától a garanciaalap általi kifizetés időpontjáig számítja. A Bank által kérelmezett összegeket lehívják a garanciaalap számlájáról a Bizottság szolgálatai általi engedélyezést, valamint az alátámasztó dokumentumokat követően, beleértve annak igazolását, hogy a Bank követelte a nemteljesítő összegeket a hitelfelvevőtől, az Unión kívüli projektekhez adott hitelek és hitelgaranciák veszteségeinek fedezésére az Európai Beruházási Banknak nyújtott uniós garanciáról és a 633/2009/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2011. október 25-i 1080/2011/EU európai parlamenti és tanácsi határozat[24]. 14. cikkében hivatkozott garanciamegállapodásnak megfelelően. A garantált hitelekhez kapcsolódó összes kinnlevő tőkekötelezettség Szíria esetében 551 millió EUR-t tesz ki, a leghosszabb futamidejű hitel 2030-ban jár le. A garanciamegállapodásoknak megfelelően az uniós garancia keretében az Unió által teljesített kifizetés esetén az EBB jogai és jogorvoslati lehetőségei átszállnak az EU-ra. Az átruházott összegek tekintetében az EBB-nek kell vállalnia a visszafizettetési eljárások lefolytatását. 6. A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap 6.1. Visszafizettetések[25] 2012. december 31-én 21,87 millió EUR összeg volt az alap által behajtandó tartozás. 6.2. Eszközök 2012. december 31-én az alap nettó eszközállománya 2 020,49 millió eurót tett ki[26]. 6.3. Előirányzott összeg Az alapnak el kell érnie a műveletekből eredő összes fennálló, a felhalmozott kamatokkal növelt tőkekötelezettség 9%-ában meghatározott szintet (előirányzott összeg). 2012. december 31-én az alap eszközállományának (2 020,49 millió EUR) és a fennálló tőkekötelezettségnek[27] ( 23 099,15 millió EUR) az aránya a garanciaalapról szóló rendelet értelmében az előirányzottnál kisebb volt. Következésképpen, 58,43 millió EUR összegű feltöltést illesztettek a 2014. évre vonatkozó uniós költségvetés-tervezetbe. 2012 februárjában a költségvetés 260,17 millió EUR-t fizetett az alapba a 2012. évre vonatkozó uniós költségvetés-tervezetben előirányzottaknak és a garanciaalapról szóló rendelet szabályainak megfelelően (9 %-os előirányzott összeg). 7. Kockázatértékelés: a legnagyobb kitettséget jelentő harmadik országok gazdasági és pénzügyi helyzete 7.1. Célkitűzések A jelentés előző szakaszai mennyiségi szempontból tekintik át az uniós költségvetés által viselt kockázatokat. A bizottsági szolgálati munkadokumentum 3. szakasza a Garanciaalap (és végeredményben az uniós költségvetés) számára legnagyobb kitettséget jelentő vagy uniós hiteleszközöket (MFA- és Euratom-hitelek) igénybe vevő harmadik országok makrogazdasági elemzését tartalmazza. 7.2. Kockázatelemzési módszerek A bizottsági szolgálati munkadokumentumban szereplő kockázatelemzés a garantált hitelekből részesülő országok gazdasági és pénzügyi helyzetére, minősítésére vonatkozó adatokon és egyéb ismert tényeken alapul. Ez az értékelés nem tartalmaz a várható veszteségekre és a visszafizettetett összegekre vonatkozó becsléseket, amelyek kétségkívül rendkívül bizonytalanok. [1] Az Európai Parlament és a Tanács 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom rendelete az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és a 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 298., 2012.10.26., 1. o.) [2] A költségvetés által 2012. június 30-i időpontig fedezett garanciákról szóló korábbi jelentés a COM(2013) 211 final jelentésből és az azt kísérő SWD(2013) 130 final munkadokumentumból áll. [3] A makroszintű pénzügyi támogatás harmadik országoknak nyújtott vissza nem térítendő támogatás is lehet. [4] A Tanács 2002. február 18-i 332/2002/EK rendelete a tagállamok fizetési mérlegéhez középtávú pénzügyi támogatási mechanizmus létrehozásáról (HL L 53., 2002.2.23., 1. o.). [5] A Tanács 2010. május 11-i 407/2010/EU rendelete (HL L 118., 2010.5.12., 1. o.). [6] A jogalapok hivatkozási jegyzéke a bizottsági szolgálati munkadokumentum A4.–táblázatában található. [7] A Tanács 2009. május 25-i 480/2009/EK, Euratom rendelete a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap létrehozásáról (kodifikált változat), („a garanciaalapról szóló rendelet”) (HL L 145., 2009.6.10., 10. o.). [8] Bár a külső kockázatokat végeredményben az Európai Unió költségvetése fedezi, a garanciaalap olyan eszközként szolgál, amely a fizetési nemteljesítés kockázatával szemben nyújt védelmet az uniós költségvetés számára. A garanciaalapról és annak gazdálkodásáról szóló legújabb éves jelentés a COM(2013) 661 final dokumentumban és az azt kísérő SWD(2012) 217 final bizottsági szolgálati munkadokumentumban található. [9] A garanciaalap működéséről szóló átfogó jelentés a COM(2010) 418 végleges dokumentumban és az azt kísérő SWD(2010) 968 végleges bizottsági szolgálati munkadokumentumban található. [10] Az EFSF-ről: http://www.efsf.europa.eu [11] az EU/EFSM keretében nyújtott hiteleket az uniós költségvetés garantálja. [12] Az ESM-ről: http://esm.europa.eu [13] A Görögországgal kötött hitelkeret-megállapodásról: http://ec.europa.eu/economy_finance/assistance_eu_ms/greek_loan_facility/ [14] Lásd a jelentés 1. táblázatát. [15] E számítás alapeleme, hogy a fizetési késedelemben érintett hiteleknek nem a teljes összegét, hanem csak az esedékes törlesztőrészletet veszi figyelembe (lásd még a jelentés 2. és 3. táblázatát, valamint a bizottsági szolgálati munkadokumentum A2. táblázatát). [16] A Tanács 2011. május 12-i 2011/288/EU határozata a Romániának nyújtandó középtávú európai uniós elővigyázatossági pénzügyi támogatásról (HL L 132., 2011.5.19., 15. o.). [17] Lásd az ECOFIN Tanács 2010. május 9–10-i rendkívüli üléséről kiadott sajtóközleményt ((http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/HU/ecofin/121114.pdf). [18] A Tanács 2011. december 7-i 2011/77/EU végrehajtási határozata az Írországnak nyújtandó uniós pénzügyi támogatásról (HL L 30., 2011.2.4., 348. o.). [19] A Tanács 2011. május 30-i 2011/344/EU végrehajtási határozata a Portugáliának nyújtandó uniós pénzügyi támogatásról (HL L 159., 2011.6.17., 88. o.) és a 2011. május 17-i helyesbítés a Portugáliának nyújtandó uniós pénzügyi támogatásról szóló tanácsi végrehajtó határozathoz (HL L 178., 2012.7.10., 15. o.). [20] Az EFSM-re vonatkozó további információkat lásd az Európai Unió 2012. évi hitelfelvételi és hitelnyújtási tevékenységeit bemutató bizottsági jelentésben, COM(2013) 752 final [elfogadását október 31-re tervezték]. [21] COM(2011) 396 végleges. [22] Lásd az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló 2007/436/EK, Euratom határozat végrehajtásáról szóló, 2000. május 22-i 1150/2000/EK, Euratom tanácsi rendelet 12. cikkét (HL L 130., 2000.5.31., 1. o.). [23] 1994-es létrehozása óta a jelentés időpontjáig az alapból összesen 502 millió EUR-t hívtak le. További részletekért lásd a bizottsági szolgálati munkadokumentum 2.5.4. szakaszát. [24] HL L 280., 2011.10.27., 1. o. [25] 1994-es létrehozása óta, a jelentéstétel időpontjában az alap általi visszafizettetés összesen 579 millió EUR-t tett ki (ez a visszafizetett tőke és kamat összegét, valamint a késedelmes fizetés miatti büntetőkamatokat és a realizált árfolyamnyereséget és -veszteséget tartalmazza). [26] Az alap összes eszköze a felhalmozott kötelezettségek levonásával (EBB-díjak és auditdíjak). [27] Felhalmozott kamatokkal növelt érték.