HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 6.9.2005 
COM(2005) 411 végleges 
A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE 
A TANÁCSNAK ÉS AZ EU RÓPAI PARLAMENTNEK 
ELŐRETEKINT Ő RÁDIÓFREKVENCIA-POLITIKA AZ EURÓPAI UNIÓBAN: 
MÁSODIK ÉVES JELENTÉS 
 
HU 2   HU A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE 
A TANÁCSNAK ÉS AZ EU RÓPAI PARLAMENTNEK 
ELŐRETEKINT Ő RÁDIÓFREKVENCIA-POLITIKA AZ EURÓPAI UNIÓBAN: 
MÁSODIK ÉVES JELENTÉS 
 
(EGT vonatkozású szöveg) 
 
TARTALOMJEGYZÉK 
1. Összefoglalás............................................................................................................... .3  
2. Az európai uniós szint ű rádiófrekvencia-politika helyzete.......................................... 3 
3. A frekvenciapolitika hozzáj árulása a lisszaboni célkit űzésekhez................................ 4 
4. Egy koherens európai uniós frekvenciapolitika felé .................................................... 6 5. Merre tovább: a közeljöv ő legfontosabb kihívásai ...................................................... 7 
6. Politikai egyetértés a megteend ő lépésekről .............................................................. 11 
1. melléklet: Fejlemények az els ő jelentés óta ......................................................................... 12 
2. melléklet: Az európai uniós rádiófrekvencia-politika.......................................................... 14 
 
HU 3   HU 1. ÖSSZEFOGLALÁS  
A rádiófrekvencia számos, társadalmunk számára különösen fontos szolgáltatás alapvető 
erőforrása : a mobil-, a vezeték nélküli és a m űholdas hírközlésé , a televíziós és a rádiós 
műsorszórásé , a közlekedésé , a rádiós helymeghatározás é (GPS/Galileo) és több más 
alkalmazásé (riasztórendszerek, távirányítók, ha llókészülékek, mikrofonok, orvosi készülékek 
stb.). A rádiótechnológia olyan közszol gáltatásokat is támogat, mint a védelem , a köz- és 
üzembiztonság  és a tudományos tevékenység  (pl. meteorológia, Földünk megfigyelése, 
rádiócsillagászat, űrkutatás). 
Ha ezeken a területeken a frekvenciaspektrumot hatékonyan és koherens módon lehet 
felhasználni , az a gazdasági növekedés, a versenyképesség és a foglalkoztatás el őmozdítása 
révén segíti az Európai Uniót a lisszaboni célkit űzések  elérésében. A frekvenciák 
szétosztásának és felhasználásának jelenl egi nem hatékony volta miatt többletköltségek 
keletkeznek, a vállalkozások üzleti lehet őségektől esnek el, a fogyasztók pedig kimaradnak 
számos innovatív szolgáltatásból. 
A frekvenciagazdálkodás er őteljes határokon átnyúló dimenzi óval rendelkezik, hiszen az 
európai és a globális piacok függne k a rádiózáson alapuló szolgált atásoktól, és azért is, mert 
kívánatos elkerülni az e gyes országok közötti káros interferenciát. A teljes Európai Unióra 
kiterjedő, összehangolt frekvenciapolitika célja, hogy a rádiózással összefügg ő 
szolgáltatások és berendezések számára el őmozdítsa a valóban egységes piacot. Ebben az 
összefüggésben a Bizottság konkrét lépéseket kíván tenni: 
• a frekvenciához jutás akad ályainak csökkentésére , a hatékonyság javítására, az 
innováció el ősegítésére, nagyobb rugalmasság biztos ítására a felhasználók és nagyobb 
választék biztosítására a fogyasztók számára;  
• a konvergencia valósággá válásának  elősegítésére a mesterséges korlátozások 
felszámolásával, els ősorban a m űsorszórás és a mobilkomm unikáció vonatkozásában. 
Ez a jelentés röviden felvázolja az európai uniós rádiófrekvencia-politikára vonatkozó, az 
i2010 kezdeményezés részét képez ő együttes közösségi stratégiát, amely igyekszik ösztönözni 
a digitális gazdaság fejl ődését. Különösen a rádiófrekvenciák fokozatos, de szisztematikus 
liberalizációja  alapvet ő fontosságú. A tárgykörhöz kapcsolódó nemzeti érdekek 
figyelembevételével megvalósuló uniós szint ű közös fellépés  döntő mértékben járul hozzá a 
feladat koherens és teljes kör ű, sikeres megoldásához. 
2. AZ EURÓPAI UNIÓS SZINT Ű RÁDIÓFREKVENCIA -POLITIKA HELYZETE  
Ez a jelentés a második azok sorában, amelyek az Európai Közösség rádióspektrum-
politikájának keretszabályozásáról szóló, 2002. március 7-i 676/2002/EK európai parlamenti 
és tanácsi határozat („rádiós pektrum-határozat”, RSD) hatálya alatt végzett tevékenységr ől 
számolnak be. Átfogó képet nyújt az európai uniós  frekvenciapolitika keretében folyamatban 
lévő cselekvésekr ől és a jövőbeni kihívásokról, és az egyes problémaköröket tágabb politikai 
összefüggésben is megvilágítja.  
 
HU 4   HU Európának a rádiózással összefügg ő technológiák kifejlesztésében és bevezetésében betöltött 
vezető szerepe azon múlik, mennyire sikerül a fre kvenciaspektrumot haté konyan felhasználni, 
és ennek érdekében milyen politikai szint ű döntések születnek. Az európai uniós 
rádiófrekvencia-politikáról szóló els ő jelentésében1 a Bizottság rámutatott, hogy reformra 
szorul , ahogyan ezzel az értékes er őforrással gazdálkodunk.  
A nemzeti frekvenciavagyonuk legnagyobb részét saját maguk kezel ő EU tagállamok, 
elismerték annak fontosságát, hogy ezen a terüle ten közös európai uniós politika szerint kell 
eljárni a bels ő piac létrehozása és fenntartása ér dekében. Abban is egyetértettek, hogy hosszú 
távra szóló, szabályozási elve iben megalapozott szemlélet szükséges, amelynek keretében 
rugalmasabbá és alkalmazkodó-képesebbé kell tenni a frekvenciagazd álkodás rendszerét a 
versenyképesség fokozás a és az innováció el őmozdítása érdekében, miközben figyelembe kell 
venni az általános érdek ű célkitűzéseket is.2 
Az elmúlt évben ez a politika túljutott k ezdeti szakaszán, és felmutatta els ő konkrét 
eredményeit. Magas szint ű egyeztetés kezd ődött a rádiófrekvencia-politika legfontosabb 
kérdéseiről, mint például a frekvenciapiacok  bevezetésér ől3 és a digitális televíziózásra való 
áttérésről.4 Elfogadták továbbá az els ő, a polgárok innovatív technológiákhoz való 
hozzáférését és az európai uniós bels ő piac kialakítását célzó harmonizációs intézkedéseket a 
vezeték nélküli internet-hozzáférésre5 és a gépjárművek ütközésgátló rendszereire6 
vonatkozóan. A Bizottság ezenkívül útmuta tással szolgált az európai uniós érdekek 
nemzetközi tárgyalásokon való védelméhez, és  áttekintette, milyen módon javítható a 
frekvenciákra vonatkozó információk hozzáférhet ősége. E tevékenységekr ől részletesen az 1. 
melléklet ad tájékoztatást. 
3. A FREKVENCIAPOLITIKA HOZZÁJÁRULÁSA A LISSZABONI CÉLKIT ŰZÉSEKHEZ  
A 2005. márciusi európai csúc stalálkozón az uniós vezet ők megújították a gazdasági 
növekedés és a foglalkoztatás érdekében létrehozott együttm űködésüket, és a célkit űzéseket 
többek között az információs és komm unikációs technológiáknak (IKT) a 
közszolgáltatásokban, a kis- és középvállalkozásokban és  a háztartásokban egyaránt elterjedt 
használatán alapuló, teljes kör ű információs társadalom kiépítésével látták 
megvalósíthatónak.7 Az i2010 kezdeményezéssel  a Bizottság teljes mértékben támogatja ezt a 
helyzetelemzést, és hangsúlyozza, hogy az IKT-k nagymértékben el őrelendíthetik a 
versenyképesség és a gazdasági növekedés ügyét.8 Az IKT elterjedése szempontjából dönt ő 
fontosságú az információs társadal ommal és a médiával összefügg ő szolgáltatások nyitott, 
versenyalapú, egységes európai uniós piacának létrehozása.  
                                                 
1 COM(2004) 507 
2 A Tanács 2004. december 3-i 155 30/04 és 15533/04 következtetései. 
3 COM(2005) 400 
4 COM(2005) 204 
5 2005/513/EK határozat. 
6 2004/545/EK és 2005/50/EK határozat. 
7 Az Európai Tanács 7619/1/05 Rev. 1 következtetései, 2005. március 23. 
8 COM(2005) 229 
 
HU 5   HU Ebben az összefüggésben nyilvánvaló, hogy a tudá salapú és mobil információs társadalomhoz 
szükségszer ű a frekvenciagazdálkodás jelent ős javítása.9 Az új rádiótechnológiák 
frekvenciához való hozzáférése el őtt álló akadályok felszámolása  segíthet e technológiák 
gyors elterjedésében, jobb feltételeket teremthe t a hosszan tartó, kiegyensúlyozott gazdasági 
fejlődésnek és a foglalkoztatásnak, és  javíthatja a polgárok életmin őségét.  
A frekvenciapolitikai döntéshozatal fontos ságát jól példázza az a hatás, amelyet a 
mobilkommunikációs ágazat fejl ődésére gyakorolt. A nyolcvan as években ez a piac apró, 
nemzeti szinten szétsz abdalt volt. Annak ered ményeképpen, hogy az EU id őben gondoskodott 
az összehangolt frekvenciákról, kialakulhato tt az új, páneurópai digitális mobilrendszer 
(GSM). Az EU ezután új engedélyek kiadásáv al bátorította az ágazatban a verseny fokozatos 
bevezetését, és pénzügyi támogatást nyújtott az ipari K+F-tevékenységek összehangolásához. Ez a következetes megközelítésmód alapvet ő fontosságú volt annak a gazdasági ágazatnak a 
kialakulásában, amely 2004-ben csak az EU15 or szágaiban 105,6 milliárd euróval járult hozzá 
a GDP-hez . A mobilszolgáltatások ágazata a b ecslések szerint a az EU15 országaiban 2,8 
millió munkahelyet teremtett. A jelenlegi tendenciák alapján várható, hogy forgalmát tekintve a szektor hamarosan megel őzi a mezőgazdaságot, illet őleg a villamosenergia-, a gáz- és a 
vízügyi ágazatokat együttesen.
10 
A közelmúlt frekvenciapolit ikai döntései alapvet ő hatással voltak a mobilkommunikáció új 
generációjára („ 3G”). Míg a 3G számára az összehangol t frekvenciát az EU jelölte ki,11 az 
üzemeltet ők engedélyezése országonként igencsak eltér ő képet mutatott mind az id őzítés, 
mind az odaítélés mechanizmusa (a versenytárgyalások különböz ő formái, pályáztatás és 
kevert megoldások) tekintetében, amelyek valójában eltér ő nemzeti politikai célokat 
tükröztek. Az engedélyezésb ől származó teljes bevétel (m integy 109 milliárd euro) nagyon 
egyenlőtlenül oszlott el az EU-n belül. Tekint ettel a mobilkommunikációs ágazat egyre 
erőteljesebben páneurópai  stratégiáira, ha az innovatív frekvenciakiosztási mechanizmusok 
bevezetése uniós szinten összehangoltan tö rtént volna, akkor több, az ágazatot jellemz ő 
negatív jelenség megel őzhető lett volna.12 
A frekvenciagazdálkodással összefügg ő döntések számos más, folyamatban lév ő társadalmi 
„trend”, mint például a digitális televíziózásra  való áttérés, a vezeték nélküli munkahelyek, 
háztartások és iskolák kialak ítása, a biztonságosabb légi-,13 tengeri, vasúti és közúti 
közlekedés, a hatékonyabb közbi ztonsági és egészségügyi szol gáltatások szem pontjából is 
kritikus fontosságúak.  
                                                 
9 Lásd például a Price Waterhouse Coopers által az EU elnöksége részére készített „Az európai IKT-
menetrend újragondolása” ( Rethinking the European ICT Agenda ) című tanulmányt (2004) 
10 Az Ovum mobilszolgáltatásokról szóló tanu lmánya a GSMA részére, 2004. december 24. 
11 128/1999/EK határozat. 
12 Lásd a McKinsey által az EK számára a 3G-frekvenciák odaítélésér ől készített tanulmányt 
(2002. június). 
13 például az európai uniós rádiónavigáci ós terv (ERNP) kifejlesztésével. 
 
HU 6   HU 4. EGY KOHERENS EURÓPAI UNIÓS FREKVENCIAPOLITIKA FELÉ  
A tagállamok célja közös  a rádiófrekvenciákkal történ ő gazdálkodásban: e természeti 
erőforrás kihasználásának optimalizálása  a társadalom „általános jóléte” érdekében. A cél 
eléréséhez vezet ő legjobb út megtalálását azonban e gyaránt nehezíti a változással érintett 
számos eltér ő érdek, a korábbi döntések jelent ős „hagyatéka”, valamint a nemzeti 
intézkedéseknek más országokra és az uniós bels ő piacra gyakorolt hatása. 
4.1. Összehangolt válaszok keresése a közös problémákra 
A fejlett világban mindenütt aktívan gondolkodna k és cselekednek a frekvenciagazdálkodás 
javítása érdekében.14 A Bizottság meg van gy őződve arról, hogy az átfogó 
frekvenciagazdálkodási reform jelent ős előnyökkel jár Európa számára.  Az ambiciózus 
nemzeti frekvenciapolitikai reformoka t ugyanakkor az uniós perspektíva kell ő 
figyelembevételével kell elvégezn i. A nemzeti politikák között i indokolatlan eltérések azért 
jelentenek kockázatot Európa számára, mert el őfordulhat, hogy a frekvenciahasználat 
jelenlegi tökéletlen konvergenciáját aláássa az egyoldalú fellépés, anélkül hogy a reformok a 
nemzeti piacok viszonylag kis mérete miatt meghoznák a várt gazdasági és társadalmi 
eredményeket. 
A vezeték nélküli technológiák esetében a piacméret fontos tényez ő. Az információs 
technológiai iparághoz kapcsolódó rá diós alkalmazások terén megfigyelhet ő gyors innováció 
az ipar azon törekvéséhez köthet ő, hogy leszorítsa a fogyasztói árakat az alacsony költség ű, 
szabványosított (azaz nem jogvédett), interoperáb ilis megoldások révén– jó példa erre a WiFi 
vagy a Bluetooth. A gyors és költségmentes frekvencia-hozzáférésre alapozva ez a 
megközelítésmód nagyméret ű, az új alkalmazások el őtt nyitott, a befektetéseket jobban 
ösztönző és jelentős méretgazdaságosságot nyújtó piacokra épül. 
A technológiák széles kör ű elterjedéséhez szükséges „egyenl ő feltételek” az Egyesült 
Államokban és Japánban megvannak (és a jöv őben Kínában és Indiában is el őállnak), az 
európai uniós piacokon azonban gyakran hiányozna k, ami azzal a veszéllyel jár, hogy az EU, 
nemzetenkénti túlzott szétszabdaltsága mia tt, nem ösztönzi a magánszféra olyan mérték ű 
bevonódását, amely elengedhetetlen az új rádiós technológiák kifejleszté séhez és a hatékony 
verseny fenntartásához. 
Összességében tehát, bár nyilvánvaló, hogy a rá diófrekvenciák felhasználása befolyással van 
a nemzeti érdekekre, az is ugyanígy egyértelm ű, hogy a rádiózással összefügg ő szolgáltatások 
és berendezések valódi európai uniós egységes piaca csakis a frekvenciához való hozzáférésre 
irányuló közös politika és szabályozás mellett képzelhet ő el, mert csak így érhet ő el a 
reformok során a szükséges „kritikus tömeg”, csak így tudatosítható az iparban és a felhasználókban, hogy a dereguláció által lehet ővé tett innovatív techno lógiák a teljes uniós 
piacra eljuthatnak, és csak így oltalmazhatók a kö zszolgáltatások. 
                                                
 
14 Lásd például az „US Presidential Memo on Spectrum Policy”-t (2003. június 5.), valamint az ezt követ ő 
lépéseket. 
 
HU 7   HU 4.2. Elmozdulás a frekvenciagaz dálkodás új módjai felé 
A technológiai fejl ődés és a fogyasztói igények köve tésére képtelen, rugalmatlan 
frekvenciagazdálkodás miatt a rádiós technológiák számára a frekvencia jelenti a „sz űk 
keresztmetszetet” . Európában tetézi a helyzetet, hogy a rádiózással összefügg ő 
szolgáltatások és berendezések egységes piac a tökéletlen. Az iparnak a gyakorlatban még 
mindig gyakran eltér ő nemzeti szabályozással és egymással ellentétes politikai 
megközelítésmódokkal kell szembenéznie. 
A frekvenciaspektrum felosztása mindeddig el őzetes hatósági döntések al apján történt. Erre a 
módszerre a gyors technológiai változások és a vezeték nélküli alkalmazások iránti er őteljes 
kereslet miatt egyre nagyobb nyomás nehezedik. Az el őzetes hatósági jóváhagyás 
követelménye jelent ősen késleltetheti, vagy akár meg is akadályozhatja az új termékek 
bevezetését. 
A frekvenciák elosztásának rugalmasabbá té tele érdekében új gazdálkodási modelleket 
dolgoztak ki. A két legfontosabb a következ ő: 
• A frekvenciapiac  hozzájárulhat a frekvenciaspektr um kihasználtságának növeléséhez, 
hiszen az ipar jobban meg tudja ítélni, melyek a legértékesebb alkalmazások, mint a 
szabályozó hatóság. A frekvenc ia mesterségesen teremtett sz űkösségét a forgalomképes 
jogok „szabad piaca” által célszer ű enyhíteni, hogy az egyes frekvenciákat a piaci 
keresletnek megfelel ően lehessen felhasználni. 
• A nem engedélyköteles használat („commons”modell) , amely keretében engedély nélkül 
használhatók azok a berendezések (jellemz ően kis teljesítmény ű fogyasztási cikkek), 
amelyek bizonyos m űszaki feltételeknek megfelelnek. A szabályozásból fakadó 
korlátozások ilyen jelleg ű csökkentése máris új, viszonyla g kevés frekvenciát használó, 
élénk rádiós iparágak kialakulását eredmé nyezte, ezért a további rugalmasság igen el őnyös 
lehetne. 
Meg kell találni az egyes frek venciagazdálkodási modelleknek  az egész Európai Unióra 
kiterjedő, kiegyensúlyozott rendszerét.15 Ezek optimális „elegyét” számos feltétel határozza 
meg, mint például a piaci sebesség, a káros inte rferenciával szembeni védelem, a szolgáltatás 
minősége vagy a bels ő piac és az innováció el őmozdítása. 
5. MERRE TOVÁBB : A KÖZELJÖV Ő LEGFONTOSABB KIHÍVÁSAI  
A Bizottság az európai unióban rendelkezésre álló rádiófrekvenciá k kihasználtságának 
javítását a tagállamokkal összehangoltan, konkrét cselekvésekb ől álló egységes eszköztár  
alkalmazásával kívánja elérni. E cselekvése k menetrendjét a 2. melléklet mutatja be. 
                                                 
15 Más új gazdálkodási modellek, például az overlay  (kognitív rádió) és az underlay  (UWB) frekvencia-
hozzáférési rendszerek értékelése is folyik. 
 
HU 8   HU 5.1. Közös, világos és rugalmas szabályok meghatározása 
A frekvenciagazdálkodás közös szabályainak kidolgozása  a befektet ők számára 
kiszámítható környezetet, a felhasználók szám ára pedig a készülékek  országhatároktól 
független m űködését biztosítja. A frekvenciasp ektrum harmonizálásának és a 
rádióberendezések m űködésének megfelel ő közösségi jogalapja már megvan,16 és az 
elektronikus hírközlésre vonat kozó keretszabályozás közeljöv őben elvégzend ő felülvizsgálata 
megadja a lehet őséget új politikai megközelítésmódok beépítésére és egyes, a 
frekvenciagazdálkodással kapc solatos fogalmak (például hatékonyság, interferencia) 
tisztázására.17 Át kell tekinteni annak lehet őségét, hogyan er ősítsék az unió szerepét a 
frekvencia kereskedelmi forgalmára vonatkoz ó közös szabályok, valamint az engedélyezés 
terén.   
A felülvizsgálat ugyancsak alkalmat kínál a technológia- és sz olgáltatássemlegesség  
elveinek tisztázására a rádiófrekvenciá k vonatkozásában. Arra volna célszer ű törekedni, hogy 
főszabályként ezek az elvek érvénye süljenek, és alkalmazásukat csak m űszaki megfontolások, 
például az interferencia elkerülése korlátozhassa. Az alapelvekt ől való minden további, az 
uniós érdek érvényesülését ak adályozó eltérést eseti alapon kellene megindokolni.  
5.2. A frekvenciahasználat rugalmasságának biztosítása 
A frekvenciahasználat rugalmassága az egye s frekvenciasávok használatára vonatkozó 
nagyobb választási lehet őség biztosításával növeli a haté konyságot. A rugalmasság közös 
kritériumai az uniós egységes piac szempontjából el őnyösek. 
• A Bizottság javasolja a frekvenciapiacok 2010-ig történ ő létrehozását.18 Az egész Európai 
Unióra kiterjed ő, összehangolt bevezetés gondoskodna arról, hogy érvényesüljenek az 
egységes európai elektronikus kommunikációs piac el őnyei, amib ől évi nettó 9 milliárd 
eurónyi gazdasági el őny származhatna.19  
• Az analógról a digitális földi m űsorszórásra való átállás  a nagyobb fokú m űszaki 
hatékonyság következtében további frekvenciákat szabadítana fel („dig itális többlet”). A 
Bizottság a lisszaboni menetrendet azzal támogatja, hogy összehangolja az így felszabaduló frekvenciatartomány egy részén ek páneurópai innovatív célokra történ ő 
felhasználását. E célkit űzés megvalósításában segít az analóg m űsorszórás teljes Európai 
Unióban történ ő végleges leállítására vonatkozó céldátum (2012).
20  
• Vitát21 folytatnak az elektronikus hírközlé si szolgáltatásokat nyújtó összes vezeték nélküli 
platformra  vonatkozó közös frekvenciagazdálkodási rendszerr ől. A frekvenciaspektrum 
szabályozásának figyelembe kell vennie az aktuális konvergenciafolyamatokat  
(műsorszórás és mobiltelefónia; hang és adat; rögzített, mobil és vándorló használat), és 
nem tehet mesterségesen különbséget köz öttük. Az ilyen alkalmazásokra használt 
frekvenciákat fokozatosan össze kell „terelni”,  és igény szerinti használatra a felhasználók 
rendelkezésére kell bocsátani.  
                                                 
16 Az RSD, illet őleg az 1999/5/EK irányelv. 
17 Például a 2002/21/EK irányelv 9. cikkében és a 2002/20/EK irányelv 5. cikkében. 
18 COM(2005) 204 
19 Az Analysys által az EK számára a frekvenci apiacokról készített tanulmány, 2004. május. 
20 2005/513/EK határozat 
21 az RSPG véleménye a WAPECS-r ől, várhatóan 2005 vége. 
 
HU 9   HU • Ugyancsak végig kell gondolni az Európa i Unió szintjén, hogyan terjeszthet ő ki a nem 
engedélyköteles  („commons” modell ) megközelítésmód, hiszen minden további, e modell 
számára fenntartható frekvencia sokkal hasz nosabb lehetne, ha a teljes Európai Unióban 
rendelkezésre állna. Gondoskodni kell arról, hog y az EK szabályozási keretében az egyedi 
jogosítványok (azaz az engedélyezés) a kivételt képezzék, ne pedig a f őszabályt. Hogy a 
frekvenciaspektrum legnagyobb része e gyáltalán engedélyköteles, annak a káros 
interferencia  lehetősége az oka, amelyet a liberalizált használat magával hozna. Jobban 
meg kell érteni a jelenlegi interferenciakerül ő hozzáállás kockázatait és el őnyeit, és 
egyensúlyba kell hozni a meglév ő szolgáltatások védelmét az innováció el ősegítésével. A 
Bizottság 2005-ben elkezdi tanulmányozni a nem engedél yköteles használat és az 
interferencia kérdését. 
• Frekvenciahasználat szempontjából ha tékony technológiák, mint például az „intelligens” 
vagy kognitív rádió kifejlesztése jelent ősen megnövelné a rugalma sságot. A Bizottság ezt 
a kutatást az EU KTF-keretprogramjában rendelkezésre álló pénzeszközökb ől 
finanszírozza.22 
5.3. Segítségnyújtás a közös európai uniós technológiai háttér kialakításához 
Az iparnak meg kell adni a lehet őséget, hogy amennyiben a teljes un iós piacot szeretné ellátni 
innovatív termékekkel , megtehesse azt. A Bizottság a valóban a teljes Európai Unióra 
kiterjedő piacok kialakítását és a rádiós áruk és szolgáltatások akadálytalan forgalmát azzal 
kívánja támogatni, hogy rendszere sen kijelöli a harmonizálandó fr ekvenciákat, és megteremti 
a de facto  harmonizálás biztons ágos környezetét. 
A Bizottság a következ ő jelentéstételi id őszakra az alábbi intézkedéseket tervezi: 
• A széles sávú hozzáférés  támogatása: 
– a 3G mobilkommunikáción ( IMT 2000  stb.);  
– a széles sávú vezeték nélküli hozzáférést biztosító ( BWA ) technológiákon;  
– a hibrid műholdas 3G/adatalapú m űsorszóró  alkalmazásokon keresztül. 
• Ultraszéles sávon  működő termékek (UWB): a várhatóan széles körben elterjed ő, kis 
teljesítmény ű és nagy sávszélességen m űködő technológia összehangolt európai bevezetése 
az információs technológiában, a távköz lésben és a fogyasztási cikkekben. 
• Rövid hatótávolságú készülékek : az alacsony költség ű rádiós berendezések európai uniós 
tömegpiacának kialakulásában való közrem űködés és számos mindennapos használatú 
alkalmazás  (például a vezeték nélküli „intelligens címkék”, RFID) kifejlesztésére irányuló 
innováció el őmozdítása.  
A Bizottság az i2010 kezdeményezésben két olyan további területet jelölt meg az „ IKT-
kezdeményezések zászlóshajójaként ”, amelyek tekintetében ugya ncsak meg kell vizsgálni a 
frekvenciaigénnyel összefügg ő integrált fellépés szükségességét: 
                                                 
22 Lásd például az E2R elnevezés ű projektet: http://e2r.motlabs.com/  
 
HU 10   HU • a független életvitel és az egészség technológiái:  számos segít ő és orvosi alkalmazás 
vezeték nélküli, mint például az id ősek szociális riasztórendszere vagy a beteg és a 
figyelőberendezés közötti rádiótelemetria;  
• az intelligens gépkocsi  rádiós eszközökkel, például járm űközi kommunikáció (IVC) révén 
tartja fenn a kölcsönhatást környezetével. 
Az alkalmazható frekvenciák kijelölése és harmonizálása a közös európai piac megteremtésén 
és az árak leszorításán keresztül segíti e technológiák elterjedését. 
5.4. Az európai uniós fellépés hatásainak optimalizálása 
A következ ő jelentéstételi id őszak során néhány általános kérd éssel is tovább kell foglalkozni: 
• A szabályozás hatásainak értékelése : olyan alkalmas módszertanra van szükség, 
amelynek alapján megítélhet ők egy-egy döntés gazdasági és  társadalmi következményei. 
Állásfoglalásokon, nyilvános konzultációkon, illet őleg független tanulmányok készítésén 
keresztül er őfeszítéseket kell tenni az iparban és más érdekelteknél rendelkezésre álló tudás 
bevonására.  
• A harmonizációs intézkedések lé tjogosultságának felülvizsgálata : időszakosan 
ellenőrizni kell, hogy továbbra is  indokoltak-e a korábban me ghozott európai uniós 
intézkedések. A nagyvonalú „hatálytalanító ” rendelkezések helyett, amelyek eleve 
ellehetetlenítenek mindenfajta épít ő javaslatot, kívánatos, hogy az éves jelentések a 
rádiófrekvenciákra vonatkozó meglév ő közösségi szabályozásra összpontosítsanak, és 
szükség esetén célirányos javaslatokat fogalmazzanak meg.  
• Nemzeti végrehajtás : A Bizottság folyamatosan figyelemmel kíséri és bátorítja a 
közösségi harmonizációs intézkedések id őben történ ő nemzeti szint ű végrehajtását annak 
érdekében, hogy elháruljanak az akadályok a rádi ós technológiák teljes EU-ra kiterjed ő 
egységes piaca el ől. 
5.5. Az európai uniós érdekek támoga tása a nemzetközi tárgyalásokon 
Alapvető fontosságú, hogy az európai uniós szakpol itikák aktív támogatást kapjanak a 
rádiófrekvenciákkal foglalkozó nemzetközi tá rgyalásokon. Jelenleg két ITU-konferenciára 
készülünk: 
• A Regionális Rádiós Távk özlési Konferencia (RRC-06) , amelyen mintegy 120 ország 
vesz részt, m űszaki tervet kíván kidolgozni a digitális földi m űsorszórás számára. A 
Bizottság azt kéri az ITU keretében tárgyalásokat fo lytató tagállamoktól, hogy 
gondoskodjanak arról, hogy a kialak ítandó terv ne hatá rolja be túlzott mértékben a digitális 
műsorszórásra való átállással fels zabaduló frekvenciaspektrum jöv őbeni használatára 
vonatkozó szabályozási el vek választási lehet őségeit, beleértve a pá neurópai szolgáltatások 
lehetőségeit is.23 
                                                 
23 COM(2005) ... (kidolgozás alatt) 
 
HU 11   HU • A Rádiós Távközlési V ilágkonferencia (WRC-07)  tekintetében a Bizottságnak ki kell 
jelölnie a közös európai uniós prioritásokat és célkit űzéseket. A legfontosabb kérdés 2007-
ben az lesz, hogy globális szinten új frekvenc iaspektrumokat jelöljenek ki a fejlett 
mobilkommunikáció, a repülési rends zerek és a rövidhullámú rádiós m űsorszórás számára. 
E két konferenciát követ ően a Bizottság elemzi az eredményeket, és felbecsüli, hogy az 
aktuális folyamat milyen mértékben támogatja  a nemzetközi tárgyalá sokon az európai uniós 
szakpolitikákat, alapelveke t és jogszabályokat. 
5.6. Az európai uniós szint ű frekvenciapolitika intézményi hátterének kialakítása 
A rádiófrekvencia-bizottság (RSC) és a rá diófrekvenciával foglal kozó csoport (RSPG) jól 
működik. Az Európai Unióban érvényesül ő frekvenciapolitika alakulása azonban ezen 
közösségi mechanizmusok és a CEPT24 közötti szoros együttm űködésen is múlik. Az EU 
bővülésével az ezen döntéshozó testületekben meghatározó „szerepl ők” nagyon hasonlókká 
váltak. 
Bár az eddigi tapasztalat pozitív, a jöv őben azonban összehangoltabban kell eljárni , kerülni 
kell az indokolatlan átfedéseket, és világosa n meg kell határozni, mely döntéseket hol a 
legcélszer űbb meghozni. Az eddig szisztematikusan alkalmazott, az RSD által meghatározott 
szabályokon alapuló „soros” eljárásnak ki kell  használnia az összes mechanizmus „hozzáadott 
értékét”. A fellépést megalapozó indokot  a közösségi mechanizmusok (a Bizottság az RSC-
vel és az RSPG-vel együttm űködve) értékelnék és állapíta nák meg, míg a szükséges és 
gyakran igen összetett m űszaki kompatibilitási és fejlesztési  munkát megbízás alapján a 
CEPT végezné. E munka fényében a Bizottság az RSC bevonásával ezután műszaki 
végrehajtási intézkedéseket  fogadna el.25 
6. POLITIKAI EGYETÉRTÉS A MEGTEEND Ő LÉPÉSEKR ŐL 
A Bizottság felkéri az Európa i Parlamentet és a Tanácsot, hogy a frekvenciapolitika terén 
támogassa az Európai Unió fellépését, és 
• ismerje el a frekvenciaspektrum fontosságát az egységes európai információs társadalom 
kialakítása szempontjából, a megújított lisszaboni növekedési és foglalkoztatási partnerség 
támogatása érdekében; 
• támogassa az Európai Unióban érvényesül ő hatékony frekvenciagazd álkodást célzó közös 
stratégiát, valamint azt az igényt, hogy az innováció a rugalmasság és az összehangolt 
frekvenciahasználat eredményes kombin ációján keresztül kapjon ösztönzést; 
• szorosan m űködjön együtt a stratégia teljes sikere érdekében. 
                                                 
24 Ez a 46 tagú európai kormányközi szervezet korábban lépett fel a távközlés és a frekvenciapolitika 
kérdéseiben, mint az EU. Az ITU elismert regionális egysége. 
25 Ugyancsak alapvet ő fontosságú más érintett csoportokkal, így a TCAM-mel és az ETSI-vel koherens 
módon eljárni. 
 
HU 12   HU 1. melléklet: Fejlemények az els ő jelentés óta  
Az RSD a rádiófrekvencia-politikára ir ányuló közös uniós tevékenység négy különböz ő 
területén fejti ki tevékenységét. Az alábbiakban áttekintjük az ezeken a területeken a vizsgált időszakban kezelt legfontosabb kérdéseket. 
Általános politikai 
kérdéskör  Dokumentumok  
Átállás a digitális 
műsorszórásra 
 Az RSPG véleménye , 2004. november, RSPG04-55 dokumentum  
Az RSPG véleménye szerint az uniós szint ű kezdeményezések támogathatják és 
elősegíthetik a digitális m űsorszórásra való átállá s frekvenciagazdálkodási 
vonatkozásaira irányuló összehangolt megközelítést, és mindez elvárható is tőlük. 
Közlemény
 a digitális m űsorszórásra való áttérés felgyorsításáról.4 
Másodlagos kereskedés 
 Az RSPG véleménye , 2004. november, RSPG04-54 dokumentum  
Az RSPG véleménye szerint a kereskedés a frekvenciaspektrum egyes részein 
előnyös lehet, amennyiben elegend ő védintézkedés születik annak 
megakadályozására, nehogy a potenciális el őnyöket aláássák a negatív 
következmények, és hozzájárulhat a li sszaboni stratégiai cél eléréséhez. 
Közlemény  az európai uniós rádiófrekvencia-piacok létrehozásáról.3 
 Közös rugalmas 
megközelítésmód az 
elektronikus hírközlés területén 
 Az RSPG véleménye  a WAPECS-r ől, a Bizottság felkérését követ ően jelenleg 
kidolgozás alatt (RSPG04-45 Rev. dokumentum ) – a nyilvános konzultáció  
megkezdődött. 
Nem engedélyköteles 
frekvenciaspektrum  Független tanulmányok  készítése kezd ődött a „szabad” modellr ől és az 
interferencia kezelésér ől. 
 
Elfogadás napja  Műszaki végrehajtási intézkedések  
2004. július 8.  Közúti közlekedésbiztonság : határozat  a rádióspektrumnak a 79 GHz-es 
tartományban a gépjárm űvekben alkalmazott, rövid hatótávolságú 
radarkészülékek közösségi harmonizálásáról  
2005. január 17.  Közúti közlekedésbiztonság : határozat  a 24 GHz-es frekvenciasávban 
alkalmazott, kis hatótávolságú gépjárm űradarok id őben korlátozott használatára 
vonatkozó közösségi harmonizálásáról  
2005. július 11.  Elektronikus hírközlés : határozat  a rádióspektrum 5 GHz-es 
frekvenciasávjának a vezeték nélküli hozzá férési rendszerek, beleértve a rádiós 
helyi hálózatokat is (WAS/RLAN), megvalósítására történ ő harmonizált 
felhasználásáról  
2005. július 15.  RSC-megállapodás az ERMES személyhívó-frekvenciasáv újbóli 
felhasználásáról; EK-határozat elfoga dása (a nagyothalló készülékek, az 
eltulajdonított gépjárm űvek nyomon követése stb. támogatására), a 90/544/EGK 
tanácsi irányelv hatályon kívül helyezését ől függően (lásd az irányelvjavaslatot ). 
 
HU 13   HU  
Információk a 
frekvenciahasználatról  A Bizottság jelenleg egyeztet az RSC-vel az európai uniós frekvenciakiosztási és 
felhasználási információk összehangolásáról készített tanulmány egyes 
eredményeinek  gyakorlati megvalósításáról.  
 
 Nemzetközi frekvenciagazdálkodási tárgyalások  
WRC-07  
 
 
 Az RSG véleménye  (kidolgozás alatt) az ITU WRC-07 konferenciáján 
alkalmazandó európai uniós prioritásokról és célkit űzésekről, az érdekeltek 
nyilvános konzultáción  és műhelytalálkozón  keresztül történ ő bevonásával  
Európai uniós politikai hozzájárulás (tájékoztató feljegyzés), RSPG05-71 
dokumentum  
Tanulmány  a mobilkommunikáció jöv őbeni frekvenciaigényeir ől (a WRC-07 
témája) – lásd az eredményeket.  
RRC-06  Vita az RSPG-n belül az ITU RRC-06 konferenciájának politikai 
vonatkozásairól.  
Közlemény  az ITU RRC-06 konferenciáján  alkalmazandó európai uniós 
prioritásokról.21 
 
HU 14   HU 2. melléklet: Az európai uni ós rádiófrekvencia-politika  
Megjegyzés: az alábbi jegy zék csupán tájékoztató jelleg ű, a későbbiekben b ővülhet, 
módosulhat vagy sz űkülhet. 
Javaslatok az elektronikus hírközlési szolgáltatásokban (WAPECS) alkalmazott 
frekvenciasávok koherens rugalmasságáról . 
Javaslat a felhasználási jogok  egységes formátumáról a frekvenciák 
forgalomképességével összefüggésben. 2006 
Harmonizációs intézkedések:   
EK-határozat elfogadása az úgynevezett „ IMT-2000 kiterjeszt ő sáv”  használatának 
harmonizálásáról. 
Egy vagy több EK-határozat elfogadása az ultraszéles sávú (UWB)  alkalmazások 
harmonizálásáról.  
EK-határozat elfogadása a különböz ő rövid hatótávolságú készülékek  (SRD) 
rádiófrekvenciához való hozzáfér ésének harmonizálási keretér ől. 
Az ERMES-irányelv  hatályon kívül helyezése és EK-határozat elfogadása e – 
korábban a személyhívó-szolgált atás céljára használt – frekvenciasáv felhasználásának 
harmonizálásáról. 
Javaslatok a frekvencia gazdálkodással összefügg ő kérdéskörökben (beleértve az 
engedélyezést is) az elektronikus hírközlésre vonatk ozó 2002-es szabályozási keret 
felülvizsgálata  kapcsán. 
Javaslat a digitális m űsorszórási frekvenciatöbblet  egy részének összehangolt 
felhasználására, az ITU RRC-06 kon ferenciájának l ezárását követ ően. 
A teljes EU-ra kiterjed ő megközelítésmód bevezetése a nem engedélyköteles 
frekvenciaspektrum  vonatkozásában.  
Kiigazítások bevezetése az interferencia kezelésének  területén. 
Az EU prioritásainak  kitűzése az ITU WRC-07  konferenciájára. 2007 
Harmonizációs intézkedések: 
Széles sávú vezeték nélküli hozzáférést biztosító  és mobil műholdas  alkalmazások.   
Segítő és orvosi  vezeték nélküli alkalmazások. 
Vezeték nélküli alkalmazások az intelligens gépkocsiban . 
2008 Az ITU WRC-07  konferenciáján a tárgykörben elért eredmények összehangolt európai 
uniós bevezetése. 
2009 Az elektronikus hírközlés re vonatkozó új szabályok  nemzeti alkalmazása. 
2010 A működő európai uniós piac  teljes bevezetése a fr ekvenciaspektrum legnagyobb 
részén. 
2012 Az európai uniós analóg m űsorszórás megszüntetésére  javasolt id őpont.