EURÓPAI BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 2011.11.23. 
SEC(2011) 1400 végleges 
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
A HATÁSVIZSGÁLATOK ÖSSZEFOGLALÁSA 
amely a következ ő dokumentumot kíséri 
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE 
a Kreatív Európa keretprogram létrehozásáról 
{COM(2011) 785 végleges} 
{SEC(2011) 1399 végleges}  
 
HU 2   HU 1. BEVEZETÉS 
Ez a dokumentum a kulturális és  kreatív ágazatok uniós pénz ügyi támogatására szolgáló 
lehetőségeket vizsgáló három, különálló hatásv izsgálatot kíséri. A dokumentum körvonalazza 
a három hatásvizsgálat f őbb következtetéseit, és leírja az el őnyben részesített választási 
lehetőséget, valamint a végrehajtási és nyomonköve tési mechanizmusokat. Ezeket teljes 
egészükben a hatásvizsgálatok ré szletezik. E hatásvizsgálatok a rra a következte tésre jutnak, 
hogy a fontolóra vett más választási lehet őségekhez képest el őnyökkel járna a Kreatív Európa 
keretprogramon belül szinergiákra  törekedni az audiovi zuális ágazat (a jelenlegi MEDIA és 
MEDIA Mundus programok), valamint a kulturális és kreatív ágazatok (a jelenlegi Kultúra program) között. A Bizottság többéves pénzügyi  keretre vonatkozó javaslatának megfelel ően 
a hétéves id őszakra (változatlan árakon) 1,6 milliár d EUR költségvetést fognak a program 
számára biztosítani. 
A hatásvizsgálatokról készült jele ntések a jelenlegi programok id őközi értékelésével kezd ődő 
kétéves el őkészítési folyamat eredményei. Figyele mmel a végrehajtás javításának és 
egyszerűsítésének szükségességére, e fo lyamat keretében annak lehet őségét is megvizsgálták, 
hogy a programok összevonásával nagyobb szinergiák érhet ők-e el a különféle területek 
között. A hatásvizsgálatok jelent ős mértékben a Kultúra és MEDIA programok id őközi 
értékeléseinek, valamint a kulturális és kreatív ágazatok jöv őbeli finanszírozására vonatkozó 
online konzultációk és nyilvános ülések ténymeg állapításain alapulna k. Emellett figyelembe 
veszik „A kulturális és kreatív iparágak potenciál jának felszabadításáról” szóló bizottsági zöld 
könyvvel
1 kapcsolatos visszajelzéseket, a Bizottság számára az elmúlt években végzett 
különböző független tanulmányokat, továbbá a ku ltúra területén al kalmazott nyitott 
koordinációs módszer, valami nt a 2008 és 2010 közötti id őszak során az ágazattal folytatott 
strukturált párbeszéd keretében tett szakért ői ajánlásokat. A hatásvizsgálatok során a 
probléma meghatározása, a célkit űzések megfogalmazása, valamint a választási lehet őségek 
elemzése és összehasonlítása céljából küls ő szakértőket is bevontak. A hatásvizsgálatokról 
szóló bizottsági szolgálati munkadokumen tum-tervezeteket a Kultúra és a MEDIA 
programmal foglalkozó, megfelel ő szolgálatközi munkacs oportokban is megvitatták. 
Az ezen ágazatokra irányuló jelenlegi uniós tá mogatás különálló programokon – a Kultúra, a 
MEDIA (amely 2010 vége óta magában foglalja  a MEDIA gyártásigaran cia-alapját) és a 
MEDIA Mundus programokon – keresztül tört énik. A kulturális és kreatív ágazatok 
2013 utáni uniós finanszí rozásának folyamatosságát biztosító megfelel ő intézkedések 
értékelésére különálló hatásvizsgálatok kész ültek. A jelenlegi MEDIA és MEDIA Mundus 
programokkal – a célkit űzéseikben és cselekvési irányvona laikban mutatkozó hasonlóságok 
miatt – egyetlen hatásvizsgálat foglalkozo tt. A MEDIA gyártásigarancia-alapját külön 
kezelték, mivel a téma összetettsége és a tágabb alkalmazási kör önálló hatásvizsgálatot érdemelt.  
2. AZ UNIÓS BEAVATKOZÁS INDOKOLTSÁGA 
Ezeken a területeken az uniós beavatkozás indokoltságát a jogalap és a megszerezhet ő uniós 
hozzáadott érték támasztja alá. 
                                                
 
1 A kulturális és kreatív iparágak potenciáljának fe lszabadításáról szóló zöld könyv, COM(2010) 183; A 
kulturális és kreatív iparágak potenciáljának fels zabadításáról szóló zöld könyv kapcsán indított 
konzultáció elemzésér ől szóló bizottsági munkadokumentum, SEC(2011) 399 végleges, 2011.3.24. 
 
HU 3   HU Jogalap 
A kulturális és kreatív ágazatok területén megvalósuló uniós fellépés az Európai Unió 
működéséről szóló szerz ődés 167. cikkén (Kultúra) és 173. cikké n (Ipar) fog al apulni. Az EU 
fellépéshez való jogára az Európai Unióról szóló szerz ődés 3. cikkének (3) bekezdése is 
emlékeztet, amely elismeri, hogy a bels ő piacot és a gazdasági növeke dést az EU kulturális és 
nyelvi sokfélesége tiszteletben tartásának kell kísérnie, továbbá az Európai Unió Alapjogi 
Chartájának 22. cikke, amely kimondja, hogy az Unió  tiszteletben tartja a kulturális és nyelvi 
sokféleséget. Az Unió erre irányuló megbízását  a nemzetközi jog is elismeri a közösségi 
vívmányok részét képez ő, a kulturális kifejezések sokszín űségének védelmér ől és 
előmozdításáról szóló UNESCO-egyezmény keretében. 
Uniós hozzáadott érték 
Az uniós beavatkozásnak azt a célt  kell szolgálnia, hogy rendszerszint ű hatást eredményezzen 
és támogassa a szakpolitikák kidolgozását. E tekintetben a kulturális és kreatív ágazatok 
támogatására szolgáló új uniós eszköz európai hozzáadott értéke a következ őknek 
köszönhet ő: 
• A tevékenységek transznacionális jellege,  valamint azon eredményeinek hatása, 
amelyek kialakulását el ő fogja segíteni, a gyakran nemzeti tevékenységekre 
összpontosító nemzeti finanszírozás i rendszerekkel ellentétben; 
• Annak módja, ahogyan az eszköz kiegészíti  a nemzeti, nemzetközi és más uniós 
programokat; 
• Az a méretgazdaságosság és kritikus töme g, amelyet az uniós támogatás – például a 
transznacionális együttm űködési projekteken és a kultu rális és kreatív ágazatokra 
vonatkozó közös pénzügyi eszközön keresztül – a hiányos lefedettség ű, széttagolt 
nemzeti rendszerekkel ellentétben létre tud hozni; 
• A további pénzeszközökre gyakorolt t őkeáttételi hatás; 
• Az, ahogyan az eszköz – a globális ki hívásokhoz való gyorsabb alkalmazkodás 
érdekében – ösztönözni és serkenteni tudja az ágazatra gyakorolt hosszú távú 
rendszerszint ű hatásokat. 
3. A JELENLEGI PROGRAMOK TELJESÍTMÉNYE  
A kulturális és kreatív ágazatokra irányul ó jelenlegi uniós programok értékelései2 szerint ezek 
a programok el ősegítették az ágazat meger ősítését, valamint el őmozdították a szakemberek és 
műalkotások áramlását, jelent ősen hozzájárulva a kulturális és nyelvi sokféleséghez.  
Az alacsony, egyes nemzeti ope raházak és operatársaságok éves költségvetésének megfelel ő3 
57 millió eurós éves költségvetéssel rendelkez ő Kultúra program esetében az uniós 
                                                 
2 http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm 
3 Összehasonlításként: ez az 57 millió euró meg sem közelíti a m űvészetek és a kultúra egyesült 
királysági, franciaországi és németországi nemzeti közfinanszírozásának szintjét (590 millió GBP, 7,5 
milliárd EUR, illetve 1,1 milliárd EUR).  
 
HU 4   HU támogatások rendkívül költséghatékonyak. Az ér tékelés arra a következ tetésre jut, hogy ez 
művészek és kulturális szakemberek ezreinek – a becslések szerint évente 20 000 f őnek – 
segít abban, hogy nemzetközi karriert alakítsana k ki azáltal, hogy fejlesztik készségeiket és 
tapasztalataikat az egymástól való nem formális tanulás, valamint a szakmai el őrelépés új 
útjainak megteremtése révén. A program több ezer  kulturális szervezetnek – évente jóval több 
mint 1000 szervezetnek – biztosított lehet őséget arra, hogy határokon átnyúlóan m űködjenek 
együtt, és más országokból származó szerepl őkkel folytatott partnerségek révén tanuljanak a 
bevált gyakorlatokból. A programnak köszönhet ően az érintettek koprodukciós és 
hálózatépítési lehet őségekkel élhetnek, új szakmai altern atívákat fedezhetnek fel, továbbá 
nemzetközibbé tehetik tevékenységüke t és hozzáállásukat. Mindez kedvez ő, építő jellegű 
hatással volt az ágazatra és annak azon képess égére, hogy kiterjedtebb piacokat szólítson 
meg. Segítette ágazatok és m űvészeti formák kialakulás át, új alkotások és el őadások 
létrehozását, ösztönözte ezen a területen a te vékenységekhez való hozzáférést és a bennük 
való részvételt, valamint a kutat ást és az oktatást, továbbá a tájékoztatást, a tanácsadást és a 
gyakorlati segítségnyújtást.  
Évente több ezer m ű – köztük nagyjából 500 lefordított irodalmi m ű – jelenhetett meg. A 
programtól kapott támogatás sokak szemében  a kulturális projektekre vonatkozó min őségi 
védjegynek számít. A projektek tevékenységein keresztül a program polgárok millióihoz 
jutott el – mind közvetlenül, mind pedig köz vetve –, akik élvezhették a más országokból 
származó kulturális m űveket. A program – a nyitott koordi nációs módszerrel végzett munkát 
kiegészítő tanulmányokon keresztül – hozzájárult to vábbá a szakpolitikák tekintetében 
releváns tudományos adatok fejlesztéséhez.  Mivel a projektek – rendszerint 50 %-os 
maximális arány mellett – társfinanszí rozásban részesülnek, a program jelent ős mennyiség ű 
állami és magánbefektetést mozgósított. 
Az uniós címmel felruházott és a pr ogram keretében támogatásban (f ővárosonként 1,5 millió 
EUR) részesül ő „Európa Kulturális F ővárosai” esetében olykor nyolcszoros t őkeáttételi hatás 
mutatkozott a bevételben; operatív programjaikban a városok 15–100 millió EUR érték ű 
befektetéseket valósíto ttak meg, a további t őkebefektetésekhez pedig katalizátorként 
szolgáltak. A programok emberek millióit szól ították meg rendszeresen, több száz embert 
vontak be önkéntesként, és ho sszú távú örökséget hagytak maguk után a városokban a javított 
készségek, a kulturális kapacitás és sokszín űség, az infrastruktúra és az imázs tekintetében.  
A viszonylag csekély, nagyjából évi 100 millió EUR költségvetéssel rendelkez ő MEDIA 
programokat illetően az értékelés meger ősíti, hogy a MEDIA program – a költség-haszon 
arányt és a program t őkeáttételét optimálissá tev ő, célzott intézkedéseknek köszönhet ően – 
jelentős eredményeket hozott. Az intézkedések középpontjában az EU versenyképességére 
kedvező hatást gyakorló tevékenységek és a nemzeti szinten nem kezelt igények – például a 
művek transznacionális terjesztése – álltak. Le galábbis részben a MEDIA programból nyújtott 
támogatásnak köszönhet ően az európai filmszínházakban els ő alkalommal bemutatott filmek 
körében 36 %-ról (1989) 54 %-ra (2009) n őtt az európai filmek aránya. A 32 országban, 
főként független mozikban található több mint 2000 vetít ővásznat felölel ő – ezzel az els ő 
vetítésre használt európa i vásznak 20 %-át képvisel ő – Europa Cinema-hálózat széles és 
változatos filmkínálatot biztosít, és ezzel 475 városban mozdítja el ő a kulturális sokféleséget. 
A programkínálat jó min őségű összeállítása 59 millió látoga tót vonzott eddig (szemben a 
2000. évi 30 millióval), ami az európai mozilátoga tók teljes számának 5,6 %-át teszi ki (2000-
ben ez az arány 2,8 % volt).  A hálózat keretében m űsorra tűzött nem nemzeti európai filmek 
jegyértékesítésb ől származó bevételének aránya elér i a 36 %-ot, szembe n a 7–8 %-os európai 
 
HU 5   HU átlaggal. Az európai filmek az Europa Cinema vetítéseinek 57 %-át tesz ik ki, európai átlagban 
pedig 27,7 %-ot. 
Az értékelési eredmények szerint a MEDIA progr am a kapacitásépítés – például a képzés és 
fejlesztés – támogatásával er ősíti az ágazat versenyképességét, ami hozzájárul az ágazat 
szakmaiságának fokozásához és a m űvek minőségének javításához. Évente nagyjából 1800 
szakember (producer, forgalmazó, forgatókönyv író) vesz részt képzéseken, ami lehet ővé teszi 
számukra, hogy megszerezzék a megfelel ő képesítéseket és kész ségeket, továbbá hogy 
kihasználják a határokon átnyúl ó kapcsolatépítési lehet őségeket. A fejlesztési támogatás 
évente 400 jó min őségű európai projekt piaci bevezetését teszi lehet ővé. Szemben a kizárólag 
egyes projektek támogatásán alapul ó megközelítéssel, a több projektb ől álló portfóliók 
támogatása (csomagfinanszírozás) pénzügyi sz ilárdságot és hosszabb távú perspektívát 
biztosít a gyártó cégek (gyakran nem megfelel ő tőkével rendelkez ő kis kkv-k) számára, és 
jelentős strukturáló hatást gyakorol az iparágra. 
Elengedhetetlennek biz onyultak a specifikus m űfajhoz tartozó audiovizuális m űveket – 
például nemzetközi televíziós terjesztésre szánt dokumentum- és animációs filmeket – 
előállító független gyártóknak nyújto tt támogatások, hiszen e m űfajok tekintetében sajátosak a 
szükségletek. A koprodukciós fórumok, a forgalmazás és képzés terén indított nemzetközi kezdeményezések és más hálózatépít ő tevékenységek a transzna cionális közös produkciók 
számának jelent ős növekedését eredményezték (az eur ópai filmek aránya az 1989. évi 26 %-
ról 2009-ben 34 %-ra n őtt). E filmek a nemzeti filmeknél 2,3-szer magasabb forgalmazási 
potenciállal rendelkeznek
4. Az EAVE, az ACE, a Cartoon és más, a MEDIA program 
támogatásával létrehozott hálózatok mára  az európai filmipar gerincét képezik. 
A csupán 2010-ben indított MEDI A gyártásigarancia-alapról5 még nem készült értékelés. Az 
alap 2011 májusa óta fogad kérelmeket, és kedvez ő fogadtatásban részesült a filmipar és a 
bankok részér ől, így mintegy tíz különböz ő tagállamban több mint egy tucat, megközelít őleg 
15 millió euró hitelérték ű garanciához vezetett. 
4. A PROBLÉMÁK BEMUTATÁSA 
A hatásvizsgálatok a 2010. évi eur ópai versenyképességi jelentésre6 utalnak, és elismerik a 
kulturális és kreatív ágazatok növekv ő fontosságát, mivel hoz zájárulnak a gazdasági 
növekedéshez, munkahelyteremtéshez, valamint a társadalmi kohézióhoz és befogadáshoz. A 
becslések szerint 2008-ban a kulturális és kreatív ágazatok állították el ő az Európai Unió 
GDP-jének 4,5 %-át, és munkaer ejének 3,8 %-át foglalkoztatják7. A GDP-hez való közvetlen 
hozzájáruláson túl ezen ágazatok hatásai más gazdaság i és társadalmi területekre – például az 
idegenforgalom terü letére – is továbbgy űrűznek, tartalmat nyújtanak az IKT számára, 
valamint kedvez ő hatással vannak az oktatásra, a társ adalmi befogadásra és a szociális 
                                                 
4 Forrás: Európai Audiovizuális Megfigyel ő Intézet, 2008. 
5 A MEDIA gyártásigarancia-alap a kizárólag filmkészít ők számára elérhet ő garanciamechanizmus révén 
megkönnyíti a magánforrásokhoz való hozzáférés t; a garanciamechanizmus a bankot a felmerül ő 
kockázatok megosztása által ösztönzi  hitelnyújtásra. A négyéves id őtartamra szánt 8 millió euró teljes 
költségvetéssel rendelkez ő alap a garanciamechanizmus t őkeáttételi hatásának köszönhet ően várhatóan 
100 millió eurót meghaladó mennyiség ű bankhitelt generál majd. 
6 2010. évi európai versenyképességi jelentés, bizottsági szolgálati munkadokumentum, COM(2010) 614. 
7 Building a Digital Economy: The importance of saving jobs in the EU’s creative industries, TERA 
Consultants (A digitális gazdaság építése: a foglalkoztatási szintek megtartásának jelent ősége az EU 
kreatív iparágaiban), TERA Consultants, 2010. március.  
 
HU 6   HU innovációra is. Ezek az ágazatok azonban – noha számos országban az átlagosnál gyorsabb 
ütemben fejl ődnek – számos közös problémával s zembesülnek; koherens stratégiai 
megközelítés, valamint megfelel ő uniós, nemzeti és regionális szint ű eszközök életbeléptetése 
esetén további növekedésre lehet számítani.  
A Kultúra és MEDIA programok eredményei el lenére további lépésekre van szükség a 
hasonló problémákkal küzd ő ágazatok teljes potenciáljának felszabadítása érdekében. 
A Kultúra és MEDIA programok hatásvizsgál atai a kulturális és kreatív ágazatok el őtt álló 
négy közös problémát  határoznak meg, amelyekkel a kívánt  hatások elérése érdekében uniós 
szinten kell foglalkozni. Az els ő probléma az Európa kulturá lis és nyelvi sokféleségéb ől eredő 
töredezett piaci  környezet, amelynek következtében ezek  az ágazatok lényegében nemzeti és 
nyelvi határok mentén töredezettek, és amel y nem teremti meg a kritikus tömeget. Ez a 
probléma jelenleg a m űvek optimálisnál alacsonyabb tran sznacionális áramlásához, a 
művészek és szakemberek nem kielégít ő mobilitásához, továbbá földrajzi 
egyensúlytalanságokhoz vezet. A probléma kor látozza továbbá a fogyasztók választási 
lehetőségeit és az európai kulturális m űvekhez való hozzáférését. A második problémát az 
jelenti, hogy az ágazatoknak alkalmazkodniuk kell a globalizáció hatásához és a 
digitalizálódáshoz . A globalizáció következt ében a kínálat jellemz ően néhány, kisszámú 
jelentős piaci szerepl ő köré csoportosul, ezáltal veszélyeztetve a kulturális és nyelvi 
sokféleséget. A digitalizálódás, amely egyszerre tartogat lehet őségeket és kihívásokat,  
jelentős hatással van a kulturális javak el őállításának, kezelésének, terjesztésének, 
hozzáférésének, fogyasztásának és értékesíté sének módjára,, az ágazatok számára pedig 
előnyt jelentenének a transznacionális megköze lítések és megoldások. A harmadik probléma a 
kulturális ágazatra vonatkozó európai és nemzeti szint ű összehasonlítható adatok 
szűkössége . Ez az európai politika koordinálását is érinti, amely hasznos motorja lehet a 
nemzeti szakpolitikák kialak ításának és az uniós költségve tés számára alacsony költséget 
jelentő rendszerszer ű változásoknak, maradéktalanul megf elelve a szubszidiaritás elvének. A 
negyedik problémát a kulturális és kreatív kkv-k finans zírozáshoz való hozzáférés során 
tapasztalt nehézségek  jelentik. Ennek oka az, hogy eszközeik jelent ős része immateriális – 
például a szerz ői jogok –, amelyek (a szabadalmaktól eltér ően) általában nem jelennek meg a 
vállalkozások könyveiben. A probléma oka  továbbá, hogy – más ipari projektekt ől eltérően – 
a kulturális m űveket általában nem tömegtermeléssel állítják el ő, hanem minden könyv, 
opera, színdarab, film és videojáték egyedi , a vállalkozások pedig gyakran projekteken 
alapulnak. 
5. A JÖV ŐBELI PROGRAM CÉLKIT ŰZÉSEI 
A 3. szakaszban meghatározott problémákra vála szolva, a hatásvizsgálatok megállapítják az 
uniós szinten kezelend ő szükségleteket, amelyekre azonos  általános és egyedi célkit űzések 
vonatkozhatnak. Az általános célkit űzéseket illetően elő kell segíteni az eu rópai kulturális és 
nyelvi sokféleség megóvását és el őmozdítását, továbbá – az intelligens, fenntartható és 
inkluzív növekedésnek az Európa 2020 stratégiával összhangban történ ő előmozdítása 
céljából – meg kell er ősíteni a kulturális és kreatív ágazatok versenyképességét. A egyedi 
célkitűzések tekintetében er ősíteni kell a kulturális és kreatív ágazatok transznacionális 
működésre való képességét; el ő kell mozdítani a kulturális és kreatív m űvek, valamint az 
ágazati szerepl ők transznacionális áramlását, továbbá el ő kell segíteni az új közönségek 
megnyerését Európán belül és kívül; meg kell er ősíteni a kulturális és kreatív ágazatok 
pénzügyi kapacitását; er ősíteni kell a transznacionális politikai együttm űködést a 
szakpolitikák kialakítása, az innováció, a köz önségépítés és az új üzleti modellek el ősegítése 
 
HU 7   HU érdekében.  A média- és kultúraág, valamint a kulturá lis és kreatív ágazati pénzügyi eszköz 
prioritásait  az azokról szóló hatá svizsgálatok tárgyalják. 
6. VÁLASZTÁSI LEHET ŐSÉGEK 
A Kultúra, a MEDIA és a MEDIA Mundus progr amokkal kapcsolatban az érintettek, küls ő 
szakértők, intézmények stb. által javasolt valamennyi választási lehet őséget összegy űjtötték és 
megvizsgálták. A javaslatok egyike szerint ös sze kellene vonni a Kultúra, a MEDIA és a 
MEDIA Mundus programokat, egy, a kulturáli s és kreatív ágazat ok egészére kiterjed ő, közös 
pályázati felhívásokat lehet ővé tevő egységes transzverzális pr ogramot hozva létre, ezt a 
javaslatot azonban elvetették amiatt, hogy – noha a különböz ő kulturális ágazatok között van 
jó néhány hasonlóság, az általuk tapasztalt pr oblémákat is ideértve –, az értékláncok és a 
kedvezményezettek szükségletei azonban túl heterogének ahhoz, hogy összehangolt 
pályázatokat és eszközöket lehessen alkalmazni. 
A Kultúra és a MEDIA/MEDIA Mundus progr amokra irányuló hatásvizsgálatok az e 
célkitűzések elérésére szolgáló különféle lehet őségeket elemzik, köztük a programok 
megszüntetését, a jelenlegi programok fenntartá sát („jelenlegi helyzet”), a programok jelent ős 
mértékben történ ő felülvizsgálatát, továbbá egy kere tprogram létrehozását a programok 
összevonása révén, elhatárolva egymástól a ku lturális és audiovizuá lis ágazatokat; ezáltal a 
különböző alágazatok szükségletei jobban kielégíthet ők lennének, mint egy teljes összevonás 
esetében. 
A kulturális és a kreatív ágazatokban m űködő kkv-k számára nyújtandó eszközre irányuló 
lehetőségek meghatározása kiterjedt a különböz ő típusú mechanizmusok 
megvalósíthatóságának vizsgálatára, mivel a kkv-k legmegfelel őbb finanszírozása számos 
olyan tényez őn alapul, mint például a kkv típusa, az adósság- vagy sajátt őke-finanszírozás 
rendelkezésre állása, a t őke költsége vagy az üzleti tevékenység más befektet őkkel való 
megosztása iránti hajlandóság. E feladatra a különböz ő érintettek – szakért ők, szakemberek és 
pénzügyi intézmények – bevonásával került sor.  
A kiterjedt konzultációk és az elemzés alapján elvetették a független pénzügyi eszköz 
létrehozásának, a t őkefinanszírozási eszköz létrehozásának , valamint a mikrofinanszírozásra 
és mikrovállalkozásokra irányuló pé nzügyi eszköz létrehozásának lehet őségét. Az érintettek 
szerint sokkal inkább hely énvaló és hatékony, ha az er őfeszítések egy adósságinstrumentumra 
irányulnak, amely egy nagyobb, politikákon átível ő eszköz részét képezné, és a 
magánbefektet őkre, valamint a kulturális és kreat ív ágazatban dolgozó szakemberekre 
irányuló, a befektetésre való készséget el ősegítő, az EBA és/vagy maga a Bizottság által 
kezelt programhoz tartozna. 
Ezen pénzügyi eszköz ha tásvizsgálata három lehet őséget vesz figyelembe, nevezetesen a 
„változatlanul hagyást” (jelenlegi helyzet), az  „intézkedés hiányát” (az „eszközök hiánya” 
lehetőség) és a harmadik lehet őséget, „egy kulturális és kr eatív ágazati garanciaeszköz 
létrehozását”. Ezenfelül a harmadik választási lehet őségen belül további két alopció létezik: a) 
maximalizált garanciaeszköz és b) nem maximali zált garanciaeszköz. A ha tásvizsgálat elemzi 
és összehasonlítja az alopciókat, és arra  a következtetésre jut, hogy az a) lehet őség 
könnyebben megvalósítható és hatékonyabb lenne . A hatásvizsgálat továbbá arra a 
következtetésre jut, hogy – biz onyos kritériumok teljesülése es etén – az a) alopciót bele 
kellene foglalni egy nagyobb pénzügyi eszköz keretébe (amelyet valószín űleg a Kutatási és 
Innovációs F őigazgatóság vagy a Vállalkozáspolitikai és Ipari F őigazgatóság kezelne). 
 
HU 8   HU 7. HATÁSELEMZÉS 
Az egyes hatásvizsgálatok rész letes áttekintést nyújtanak a figyelembe vett választási 
lehetőségekről és azok összehasonlításáról. A gazdas ági, társadalmi és környezeti hatásokat 
tekintve a média- és kultúraág hatásvizsg álatai azt a következtetést vonták le, hogy a 
programok megszüntetésére, illetve a jelenl egi helyzet fenntartására irányuló lehet őségek nem 
kívánatosak, mivel nem fektetnének elég ha ngsúlyt sem az ágazat jelenlegi problémáinak 
kezelésére, sem az Európa 2020 st ratégiában meghatározott célkit űzések elérésére. A 
kulturális és kreatív ágazati pénzügyi eszköz re irányuló hatásvizsgálat úgy véli, hogy a 
legnagyobb hatást a „kulturális és kreatív ágaza ti garanciaeszköz létr ehozása” révén lehetne 
elérni.  
A gazdasági hatások tekintetében a vizsgálatok következt etése szerint a Kreatív Európa 
program célja az ágazat globalizác ióhoz és digitalizálódáshoz történ ő alkalmazkodásának 
erősítése lesz, többek között a közönségépítés,  valamint az új üzleti modellek és 
jövedelemforrások kialakításának segítése ré vén; a program továbbá  ösztönözni fogja a 
kulturális m űvek (köztük az audiovizuális m űvek) transznacionális áramlását, és javítani fogja 
az ágazatok nemzetközi m űködésre való képességét is, hozzájárulva a gazdasági 
növekedéshez és foglalkoztatá shoz, továbbá az ágazat á ltalános versenyképességi 
potenciáljához. A gazdasági hatások nem térnének el jelent ősen a program felülvizsgálata, 
illetve az összevonás lehet ősége esetében.  
A társadalmi hatások  tekintetében a hatásvizsgálatok arra a következtetésre jutnak, hogy a 
program az ágazat kapacitásának javítása, vala mint a kkv-k és a digitalizálódáshoz való 
alkalmazkodásuk támogatásán keresztül pozitív  foglalkoztatási hatásokat eredményez. A 
program felülvizsgálatára, valamint az összevonásra vonatkoz ó választási lehet őségek 
keretében nagyobb hangsúlyt kapnának a közönségteremt ő intézkedések, amelyekt ől a 
fogyasztói kereslet növekedése várható. Ez nemcsak az ágazat bevételére lehet hatással, 
hanem oktatási el őnyöket is kínálna, továbbá megs zólítaná a társadalmi szempontból 
kirekesztetteket is. A program fe lülvizsgálatára vonatkozó lehet őséghez (3. lehet őség) képest 
ezek a hatások nagyobbak lennének az összevonás (4. lehet őség) esetében. 
A környezeti hatásokat  illetően megállapítást nyert, hogy a program hatással lehet a 
mobilitási, közlekedési és termelési folyamatokr a. Meg kell azonban jegyezni, hogy a hatások 
nem lennének nagyobbak a jelenlegin él, és viszonylag kis horderej űek maradnának. Ezeket a 
hatásokat a digitalizálódáshoz való alkalmaz kodás támogatásával lehetne ellensúlyozni a 
program keretében, ezáltal ugyanis szélesebb köz önséget lehetne megszólítani tényleges 
utazás nélkül. Ebb ől a szempontból is az összevont program szolgálna a legpozitívabb 
hatással.  
Az alapvető jogokat  illetően az általános célkit űzés egyértelm űen hangsúlyt helyez a 
kulturális és nyelvi sokféleség megóvásának és támogatásának el ősegítésére, vagyis a 
program közvetlenül hozzájárul e jogok érvényesítéséhez. 
8. A LEHET ŐSÉGEK ÖSSZEHASONLÍTÁSA 
8.1. A lehet őségek összehasonlítása 
Az egyes lehet őségek összehasonlítása során a hatásvizsgálatok többkritériumos elemzést 
vettek alapul; e kritérium ok közé tartoznak a következ ők: eredményesség a célkit űzések 
elérésében, hatékonyság, költséghatékonyság (el költött eurónkénti ered mény) és koherencia. 
 
HU 9   HU A koherencia mérésekor megvizsgálták az adott lehet őség és az elérend ő célkitűzések között 
megvalósítandó koherenciát (bels ő koherencia), valamint az át fogó uniós politikával és 
stratégiákkal meglév ő koherenciát, valamint a lehet őségek relevanciáját az átfogó uniós 
politika és stratégiák szempontjából (küls ő koherencia). 
A költséghatékonyság tekintetében a hatásviz sgálatok azt feltételezi k, hogy a keretprogram 
költséghatékonyabb lenne, mert az egyes prog ramágak, valamint a kulturális és kreatív 
ágazati pénzügyi eszköz a megcélzott eredmények szempontjából egyértelm űbbek és 
koncentráltabbak lesznek, ami nagyobb rendszerszint ű és rendszerez ő hatást eredményez, 
többek között az eszközök ésszer űsítése révén, ami pedig csökkentené az egy euróból 
adminisztrációra jutó költséget. 
8.2. Az előnyben részesítend ő lehetőség 
A hatékonyság és az eredményesség további elemzése egyértelm űen arra utalt, hogy az 
összevont keretprogram jelent ős előnyökkel járna. A hatásviz sgálatok ezért arra a 
következtetésre jutottak, hogy az egységes keretprogramnak számos el őnye lenne a többi 
lehetőséghez képest. El őször is a keretprogram nagyobb szinergiát  tud teremteni a politikák 
között, mivel a kulturális és krea tív ágazatokra vonatkozó szélesebb kör ű politikai viták 
keretében a különböz ő kulturális ágazatokat – beleér tve az Európa 2020 stratégia 
megvalósulásához való hozzájárulásukat – általában közösen kezelik. A második el őny, hogy 
az egységes program megkönnyítené az ágazatok közötti tudástranszfer és termékeny 
kölcsönhatások megvalósulását. A harmadik el őny, hogy a program hozzájárulhat a 
programkezelés egyszer űsítéséhez . Lehet ővé tenné például az egységes 
információs/hozzáférési pontok létrehozását, ami növelné a tevékenységek láthatóságát, 
elősegítené a polgárok hozzáférését az uniós  finanszírozásra vonatkozó információkhoz, 
továbbá hozzájárulna annak biztosításához, hogy az érintettek a lehet ő legjobb 
szolgáltatásokat kapják. A negyedik el őny, hogy ezek az egyszerűsítések  mind a Bizottság, 
mind a tagállamok számára lehet ővé tennék az adminisztrációs terhek bizonyos fokú 
mérséklését. Az átalánydíjak, a támogatási ha tározatok és partnerség i keretmegállapodások, 
az elektronikus pályázatok és be számolók, valamint a pályázók és kedvezményezek számára a 
papírmunka csökkentése céljából létrehozot t elektronikus ügyfélka pu mind szélesebb kör ű 
alkalmazása révén a végrehajtási mechanizmusok is egyszer űsödnek. Hasonlóképpen, a 
transzverzális ág lehet ővé tenne némi megtakarítást  az átfogó területek 
méretgazdaságosság a révén . Ötödik el őnyként említik, hogy – a (magán)finanszírozáshoz 
való hozzáférés fokozása érdekében – ez az egységes program tartalmazhatna egy 
transzverzális kulturális és kreatív ág azati pénzügyi eszközt  is. 
9. AZ EL ŐNYBEN RÉSZESÍTETT LEHET ŐSÉG LEÍRÁSA 
A Kultúra és MEDIA programok hatásvizsgálatai a kulturális és kreatív ágazatok további 
uniós finanszírozását javasolj ák, azonban arra a következteté sre jutottak, hogy a kulturális 
ágazatoknak nyújtott uniós támogatás hatékonyabb lenne, ha a különböz ő programok „Kreatív 
Európa” elnevezés ű egységes keretprogramba foglalásával újraterveznék e támogatást. 
Ez a lehet őség lenne a leginkább egységes és a legi nkább költséghatékony, továbbá reagálna a 
kulturális és kreatív ágazat f ontosságának uniós szinten növekv ő felismerésére. A megvizsgált 
lehetőségek közül ez az opció nyújtaná  a legjobb alapot egy, az e zen ágazatokat jelenleg ér ő 
kihívásokra összpontosító közös uni ós stratégia létrehozásához, továbbá az uniós támogatást – 
azáltal, hogy el ősegíti az ágazatok gazdasági növekedésb en, a munkahelyteremtésben és a 
 
HU 10   HU társadalmi integrációban rejl ő lehetőségeinek teljes kör ű kiaknázását – az uniós hozzáadott 
értéket biztosító intézkedésekre irányítaná.  
A „Kreatív Európa” keretprogram egyértelm űen kötődik az Európa 2020 stratégiához, és 
optimalizálni fogja a kulturális és kreatív ág azatoknak az Európa 2020 stratégia céljaihoz való 
hozzájárulását. A javaslat összhangban van a Bizottság többéves pénzügyi keretr ől szóló, 
2011. június 29-én elfogadott közleményével („ Az Európa 2020 stratégia költségvetése”), 
amely jelezte, hogy az Európai Unió kultúráva l kapcsolatos programjai szinergiákat fognak 
teremteni, valamint hogy az uniós finanszírozást  olyan területekre kell összpontosítani, ahol 
az jelentős uniós hozzáadott értéket bizt osít. E javaslat összesen 1,6 milliárd EUR összeget 
irányoz el ő a program hétéves id őtartamára. 
A program három ágból állna, amelyek egyike egy új pénzügyi eszközt is magában foglalna. 
Két programág a jelenlegi Kultúra és MEDI A/MEDIA Mundus program  jogutódja lenne; az 
utóbbi az audiovizuális ágazatot  célozná, míg a kultúraág irányulna minden más kulturális 
ágazatra. Ezen túlmen ően lenne egy kulturáli s-kreatív ág, amely ol yan átfogó elemeket 
támogatna, mint a szakpolitika fejlesztése, a kísérleti tevékenységek, a kulturális és médiaműveltség és az információs pontok. E kérd ésekkel a Kultúra és MEDIA programokra 
vonatkozó hatásvizsgálatok foglalkoz nak. Az új pénzügyi eszköz el ősegítené a kulturális és 
kreatív kkv-k finanszírozáshoz való hozzáférését  azáltal, hogy hitelkockázati védelmet nyújt a 
hitelportfólió kiépítésével foglalkozó pénzügyi közvetít őknek, akiknek ugyanakkor megfelel ő 
kapacitást/szakértelmet biztosít a vonatkozó kockázatok helyes elemzéséhez. 
A kultúra- és médiaág keretében nyújtott tá mogatások legnagyobb rész ét továbbra is az 
Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végreh ajtó Ügynökségen (EACEA) keresztül, az annak 
programfüzetében közzétett éves pályázati felh ívások fogják kezelni. Mint azt számos 
értékelés meger ősítette, ez költséghatékony megoldásn ak bizonyult a határokon átnyúló 
projektek esetében. Az információs pontok (a jelenlegi kultúrpont irodák és MEDIA Desk 
tájékoztatási irodák ) hálózata továbbra is in formációkkal és tanácsokkal szolgál a program 
támogatásai iránti kérelmek benyújtását illet ően. A pénzeszközöket nem osztják újra. A fent 
említetteknek megfelel ően, az egész program tekintetéb en némi megtakarítás érhet ő majd el 
az összevont információs pontok létrehozásával . Ezeket továbbra is legfeljebb 50 %-os 
arányban társfinanszírozzák, a fennmaradó részt a tagállamok biztosítják. A jelenlegi programokban bevezetett különféle egyszer űsítéseket folytatódnak, és néhány továbbival 
egészülnek ki. 
A kulturális és kreatív ágazati pénzügyi eszköz  kezelését – az ilyen eszközök kezeléséhez 
szükséges szakértelem jellege miatt – harmadik félként szerepl ő pénzügyi intézményre, 
valószínű
leg az Európai Beruházási Alapra (EBA) bízzák, míg a Bizottsági részér ől az 
Oktatási és Kulturális F őigazgatóság végezné az irányítási  feladatokat, más bizottsági 
osztályokkal – többek között a Gazdasági és Pénzügyi F őigazgatósággal – szoros 
együttműködésben.  
10. NYOMON KÖVETÉS ÉS ÉRTÉKELÉS 
A nyomon követés és értékelés kulcseleme  a jövőbeli programnak, amely az uniós hozzáadott 
értéket és a teljesítményt hangsúlyozza. A Bizottság ennélfogva a célkit űzések tükrében 
rendszeresen nyomon követi és  értékeli a teljesítményt és az elért eredményeket. 
 
HU 11   HU Ami a nyomon követést illeti, a Bizottság éves je lentést tesz közzé, amely mind a statisztikai, 
mind a min őségi értékelést magában foglalja. 
A folyamatos nyomon követésen túlmen ően a Bizottság – a program hatékonyságának és 
eredményességének értékelése céljából – a progr amágakra és a pénzügyi eszközre irányuló 
rendszeres független küls ő értékeléseket szervez. Az érté kelések hozzájárulnak a programok 
uniós hozzáadott értékének meghatározásához, valamint az általános és egyedi célkit űzések 
megvalósításához.  
A Bizottság szándéka, hogy egyetlen id őközi értékelést alkalmazzon, amely a korábbi 
programok végs ő értékeléséül is szolgálna. A nnak érdekében, hogy a jogutód programok 
megújítására, módosítására vagy megszüntetésére vonatkozó döntések keretében figyelembe lehessen venni az id őközi értékelés eredményeit, azt  2017 végéig el kell végezni. 
Minden küls ő értékelést független, pártatlan szerveknek kell elvégezniük. Az értékelés során 
alkalmazott módszertani megközelítést a megfelel ő időpontban és az Európai Bizottság 
mindenkor hatályos iránymutatásának tükrében kell meghatározni.  
Az általános és egyedi célkit űzésekre vonatkozó indikatív te ljesítménymutatók a Kreatív 
Európa program elemeire vonatkozó egyedi hatásvizsgálati jelentésekben szerepelnek.