Kifejezésgyüjtemény

Beavatkozás : Közintézmény vagy egyéb szervezet által végrehajtott bármely intézkedés vagy művelet, függetlenül annak jellegétől (szakpolitika, program, intézkedés vagy projekt).

Célkitűzés :

A beavatkozás által elérendő végeredmények kezdeti meghatározása. Különbséget kell tenni az átfogó, a köztes, az azonnali és az operatív célkitűzések között:

- az átfogó célkitűzés gyakorlatilag a beavatkozás általános hatása, amelyet a közösségi szabályozás rendszerint nagyon tágan határoz meg; a Bizottság és a tagállamok ennek alapján rendszerint köztes célokat tűznek ki, amelyek a finanszírozott programok tervezett időközi hatásainak felelnek meg;

- az azonnali célkitűzések a beavatkozásnak a közvetlen címzetteknél jelentkező eredményei. Ezeket a tagállamok rendszerint a finanszírozott programok végrehajtásának részeként határozzák meg;

- az operatív célkitűzések pedig a létrehozandó végtermékeket határozzák meg.

EEA : Európai Környezetvédelmi Ügynökség

EFF : Európai Halászati Alap

EGK : Európai Gazdasági Közösség

EIONET : Európai környezeti információs és megfigyelőhálózat

EK : Európai Közösség/Közösségek

Élőhelyvédelmi irányelv : A Tanács 92/43/EGK irányelve ( 1992. május 21.) a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről

EMVA : Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap

Eredmény : A közvetlen címzetteknél a beavatkozásban való részvételük befejeztével azonnal jelentkező változások.

ERFA : Európai Regionális Fejlesztési Alap

ETC : A Biológiai Sokféleség Európai Témaközpontja

EU : Európai Unió

EUNIS : Európai Természetvédelmi Információs Rendszer

HL : Az Európai Unió Hivatalos Lapja

Input : Valamely beavatkozás megvalósítása céljából mozgósított pénzügyi, humán és anyagi eszköz.

Intézkedés : Egy szakpolitika keretén belül a programvégrehajtás alapegysége: hasonló projektekből álló, pontosan meghatározott költségvetésű projektegyüttes.

LIFE III : A LIFE a 2000–2006-as időszakban

LIFE : Környezetvédelmi célú pénzügyi eszköz

LIFE+ : A LIFE a 2007–2013-as időszakban

LIFE-Természet : A LIFE egyik összetevője: segít fenntartani vagy helyreállítani a természetes élőhelyeket, illetve a fajok populációinak kedvező védettségi állapotát.

Madárvédelmi irányelv : A Tanács 79/409/EGK irányelve ( 1979. április 2.) a vadon élő madarak védelméről

Natura 2000 : A különös védelemre kijelölt területek európai ökológiai hálózata.

Projekt : Oszthatatlannak tekintett, idő és költségvetés tekintetében behatárolt műveletsor, amely a beavatkozásra előirányzott erőforrásokat a megvalósításhoz lehető legközelebbi szinten felhasználó szervezet felügyelete alatt áll.

SEBI : Az európai biodiverzitási mutatók korszerűsítése

Végeredmény : Egy beavatkozás végrehajtása nyomán fellépő változás, amely általában a beavatkozás célkitűzéseihez kapcsolódik. A végeredmények eredményekből és hatásokból tevődnek össze. A végeredmény lehet várt, váratlan, pozitív vagy negatív.

Végtermék (output) : Mindaz, ami a beavatkozásra fordított eszközök révén elkészül, illetve konkrét formát ölt (pl. X hektárnyi Y élőhely helyreállítása).

Összefoglaló

I. A LIFE-Természet keretében fajok és élőhelyek megőrzésére irányuló tagállami projekteket társfinanszíroznak, elsősorban a Natura 2000 területekkel kapcsolatosan. Az ilyen projektek képviseljenek hozzáadott értéket a demonstráció terén, és járuljanak hozzá a megőrzési módszerek és megközelítések terén bevált példaértékű megoldások terjesztéséhez. A LIFE évi 300 millió EUR összegű költségvetésének legalább 78%-át intézkedések támogatására különítik el, ennek legalább 50%-a a természet és a biodiverzitás megőrzését támogató projekteknek jut. Pénzügyi szempontból ez a legjelentősebb, kifejezetten a környezetvédelemre fordított európai finanszírozás; a Bizottság közvetlenül irányítja, hiszen az Európai Unió környezetvédelmi politikájának célkitűzései szempontjából alapvető fontosságú eszköz.

II. A LIFE-Természet felügyelete és irányítása igen összetett, mivel Unió-szerte megvalósuló projektjei eltérő helyzetekre és területekre vonatkoznak, a legkülönfélébb kedvezményezettek kezelik azokat, s a projekteknek tartós hatást kell gyakorolniuk az egyes fajok és élőhelyek megőrzésére, míg az elért eredmények terjesztésével hozzáadott értéket hoznak létre (1–8. bekezdés).

III. Az első LIFE-eszköz 1992-es bevezetése óta a Bizottság folyamatosan fejleszti és tökéletesíti irányítási és kontrollrendszereit, többek között a korábbi számvevőszéki ellenőrzések eredményeinek [1] figyelembevételével. A 2007-től 2013-ig tartó időszakra vonatkozó LIFE+ elindításakor további változásokat vezettek be (9–11. bekezdés).

IV. Az ellenőrzés abból a szempontból vizsgálta a LIFE-Természet projektjeire kifizetett támogatások bizottsági irányítását, hogy a projektek eredményei mennyire fenntarthatóak. Ezzel kapcsolatban a helyszínen ellenőrzött projekteknél azt is vizsgálták, hogy a kedvezményezettek hogyan irányították azokat a fenntarthatóság szempontjából (12–16. bekezdés).

V. Az ellenőrzést a Bizottság környezetvédelmi főigazgatóságán végezték, valamint 35 projektre vonatkozóan a következő hat tagállamban került sor helyszíni vizsgálatra: Belgium, Németország, Olaszország, Szlovénia, Spanyolország és az Egyesült Királyság. Helyszíni ellenőrzést végeztek továbbá a külsős monitorozási és kommunikációs csoportoknál, a projektértékelőknél, az (Európai Környezetvédelmi Ügynökséggel (EEA) szerződésben álló) Biológiai Sokféleség Témaközpontjánál, mivel a környezetvédelmi irányításban és fejlesztésben ezek szorosan együttműködnek a Bizottsággal (17. bekezdés).

VI. Összességében az ellenőrzött projektek hozzájárultak a célfajok és élőhelyek megőrzéséhez, különösen a Natura 2000 területeken, amivel segítették mind a tagállamoknak a biodiverzitás megőrzésére irányuló erőfeszítéseit, mind az uniós polgárok és szervezeteik elkötelezett önkéntes munkáját. A Bizottságnak biztosítania kell, hogy csak a jól megtervezett projektjavaslatokat hagyják jóvá és a projekteket a tervek szerint hajtsák végre, továbbá ragaszkodnia kell ahhoz, hogy hozzanak létre az uniós finanszírozású projektek hatásának fenntartására alkalmas szervezeti és pénzügyi struktúrákat (18–20. bekezdés).

VII. Noha a LIFE 1992-es elindítása óta jelentős előrelépések történtek, csak a bizottsági irányítási és kontrollrendszerek további tökéletesítése révén lehet bizonyossággal szolgálni arról, hogy az Unió által finanszírozott megőrzési intézkedések jobban elérik céljaikat, és hatásuk az uniós finanszírozás lejártával is fennmarad. A projektek irányításának különböző fázisaival kapcsolatban a következő hiányosságok kerültek kiemelésre:

a) Kiválasztási eljárás: nem pontosítják a vonatkozó fenntarthatósági tényezőket, és nem fektetnek rájuk kellő súlyt a LIFE+ projektpontozása során; hosszadalmas a támogatás-odaítélésre vonatkozó határozathozatali eljárás (21–28. bekezdés).

b) Projektek végrehajtása és monitorozása: nem összpontosítanak kellően a projekteredményekre (végeredmények), az irányítási szerződésekre és tervekre, ami gátolja a projekteredmények tervezett fenntarthatóságát (29–40. bekezdés).

c) Eredmények terjesztése: A LIFE-Természet projektjeinek értéknövelő képességét nem használják ki eléggé, mivel a felismert tanulságokat, a példaértékű megoldásokat és a részletes technikai/tudományos információkat a projekt közvetlen környékén (régió vagy ország) túl nem teszik rendszeresen elérhetővé az érdekelt közvélemény számára (41–53. bekezdés).

d) A projekteredmények hosszú távú irányítása: mivel az esetek többségében a finanszírozott projektek eredményei (végeredményei) csak a végső projektkifizetések után érezhetők, és nincs bevett utólagos nyomon követési eljárás a finanszírozott intézkedések eredményességének mérésére, a Bizottság csekély információval rendelkezik e téren. Ennek megfelelően szükség lenne az elért eredmények értékelésére szolgáló megfelelő mutatók megalkotására (54–67. bekezdés).

VIII. Javasoljuk, hogy a Bizottság vegye jobban tekintetbe a projekteredmények fenntarthatóságát befolyásoló különböző tényezőket, terjessze hatékonyabban a megszerzett tudásanyagot, és vezessen be rendszeres projekt-nyomonkövetést a végső kifizetést követő időszakra (68–77. bekezdés).

Bevezetés

1. A LIFE a L’Instrument Financier pour l’Environnement, azaz a Környezetvédelmi Célú Pénzügyi Eszköz rövidítése. A LIFE finanszírozta első projektek 1992-ben kezdődtek [2], majd a projektek külön LIFE-eszközök keretében folytatódtak egészen a 2000–2006-os harmadik szakasz (LIFE III) végéig [3]. A LIFE-ot három tematikus összetevőre osztották fel:

- "LIFE-Természet";

- "LIFE-Környezet";

- "LIFE-Harmadik országok".

2. A projekteket e célt szolgáló eljárásokkal osztották fel a három összetevő között. Az új LIFE+ szakasz a 2007-től 2013-ig tartó időszakra [4] 2143 millió eurót irányoz elő. Ennek az összegnek legalább 78%-át projektekintézkedések támogatására kell fordítani. A három összetevő most a következő:

- "Környezet és biodiverzitás";

- "Környezetvédelem és kormányzás";

- "Tájékoztatás és kommunikáció".

3. A LIFE III-mal ellentétben a projekteket most minden összetevő esetében egységes eljárással választják ki.

4. A 2000–2006-os időszakban a LIFE-Természet 434 projektet finanszírozott, melyeket 26 tagállamban hajtottak végre 436 millió EUR értékben (lásd: 1. ábra). A projektekhez átlagosan 1 millió euróval járult hozzá az Unió vagyis azok jelentős uniós pénzügyi forrásokat tartalmaztak a nemzeti társfinanszírozáson felül. A LIFE+-ba tartozó "Környezet és biodiverzitás" lesz továbbra is a legfontosabb LIFE-összetevő, mivel a 2007–2013-as időszak intézkedések támogatására szánt költségvetésének legalább 50%-a (850 millió EUR) erre van elkülönítve éves juttatásként.

5. A LIFE III és a LIFE+ rendeletek egyaránt támogatnak olyan természet-megőrzési projekteket, amelyek hozzájárulnak a madárvédelmi, illetve az élőhelyvédelmi irányelvek [5] végrehajtásához. Ezek az irányelvek "Natura 2000" néven a LIFE-Természet által támogatott [6] védett területek hálózatát hozták létre. Az irányelvek végrehajtása az egyes tagállamok felelőssége, az egyes területek azonban jogosultak uniós pénzügyi támogatásra a megfelelő közösségi eszközök [7] keretében. Ennek megfelelően a LIFE-Természet projektjei főleg a két irányelvben feltüntetett természetes élőhelyek és/vagy veszélyeztetett fajok fenntartásának vagy helyreállításának elősegítését célozzák. A LIFE+ biodiverzitásra vonatkozó részterülete olyan innovatív vagy demonstrációs projekteket társfinanszíroz, amelyek hozzájárulnak a biodiverzitás csökkenésének megállításához 2010-ig és azon túl, és lehetővé teszik a LIFE-finanszírozást a Natura 2000 helyszíneken kívül is [8].

1. ábra

LIFE-Természet hozzájárulás tagállamonként 2000–2006 (436 millió EUR)

+++++ TIFF +++++

6. Az összes vonatkozó uniós jogszabály hangsúlyozza a környezetvédelem fenntartható fejlődésének fontosságát. Az ötödik európai közösségi környezetvédelmi cselekvési programot "A fenntarthatóság felé" címre [9] keresztelték. A jelenleg is tartó hatodik környezetvédelmi cselekvési program [10] továbbfejleszti ezt a koncepciót, amely a természetmegőrzési projekteket tekintve különösen jelentős, hiszen az élőhelyek és fajok helyreállítása és védelme természetszerűleg hosszú távú folyamat. Mivel csak a pályázatok egy része kap finanszírozást, ezért a projektek kiválasztásánál fontos kritérium legyen a fenntarthatóság, vagyis azokat a projekteket kell kiválasztani, amelyeknél a legtovább tart az uniós finanszírozást követő hasznosulás.

7. A LIFE-Természet támogatásainak bizottsági irányítása összetett folyamat. A legkülönbözőbb fajok és élőhelyek védelme érdekében, bármely tagállamból állnak elő pályázók beruházási javaslatokkal. Megtörténhet, hogy e javaslatok egyes innovatív összetevőinek végrehajtása több évbe telik, ezek tartós hatást gyakorolnak a védettségi állapotra, míg eredményeik terjesztése révén hozzáadott értéket teremtenek. Az 1. ábra áttekintést nyújt a jelenlegi projektirányítási ciklusról:

8. A pályázó lehet köz- vagy magánintézmény. Igen gyakran pályáznak kisebb-nagyobb civilszervezetek is; sikerük záloga a projektek iránt mutatott áldozatkészségük.

LIFE-Természet számos partnert bevonó többéves projektjei gyakran összetett célokat tűznek maguk elé

+++++ TIFF +++++

Forrás: Európai Számvevőszék.

1. diagram

A LIFE-Természet egy projektjének életciklusa

+++++ TIFF +++++

9. A Számvevőszéknek a LIFE-eszközről 2003-ban közzétett előző különjelentése [11] hiányosságokat állapított meg a beruházások minőségében és az eredmények hosszú távú hatásaiban: az ellenőrzés megállapította, hogy a LIFE-eszköznek nem voltak világosan meghatározott célkitűzései, megfelelő hatástanulmányai, illetve nem terjesztették megfelelően az eredményeit [12].

10. A következő években a Bizottság a Számvevőszék több ajánlásával is foglalkozott. A különjelentés javaslatainak hasznosulását illetően a 2004-es éves jelentés [13] azonban rámutatott, hogy nem minden számvevőszéki ajánlásnak lett foganatja, nevezetesen: homályos maradt a célkitűzések meghatározása, a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzések továbbra is a pénzügyi szempontokra koncentráltak, és nem történt meg az elért projekteredmények értékelése.

11. Az első LIFE-eszköz 1992-es bevezetése óta a Bizottság folyamatosan fejleszti és tökéletesíti irányítási és kontrollrendszereit, többek között a korábbi számvevőszéki ellenőrzések eredményeinek figyelembevételével. 2007-ben ezenkívül további változtatásokat vezettek be a LIFE támogatási rendszerében a 2007–2013-as pénzügyi időszakra. A jelenlegi ellenőrzés arra összpontosított, hogy a korábban már megállapított hiányosságok milyen hatással vannak a projekteredmények fenntarthatóságára, mivel a Bizottság által közvetlenül irányított uniós LIFE-kiadások eredményességét illetően kulcskérdés a fenntarthatóság.

Az ellenőrzés hatóköre és az ellenőrzési megközelítés

12. Az ellenőrzés célja az volt, hogy értékelje a LIFE-Természet támogatásai bizottsági irányításának eredményességét a projektciklus különböző szakaszaiban, a projekteredmények fenntarthatóságának fényében.

13. A következő kérdésekre kerestek választ:

- A felülvizsgált kiválasztási eljárás előbbre sorolta-e a legnagyobb fenntarthatósági esélyű projekteket?

- Megfelelően hajtotta-e végre és kísérte-e figyelemmel a projekteket a Bizottság?

- Biztosítja-e a Bizottság a projekteredményekre vonatkozó információk és a leszűrt tanulságok megfelelő terjesztését?

- Nyomon követi-e a Bizottság a projektek hasznosulását, illetve értékeli-e egyéb megfelelő módon a hosszú távú eredményeiket?

14. Ellenőrizték a LIFE III-Természet projektjeinek (2000–2006) irányítását és az új LIFE+ (2007–2013) kiválasztási eljárását. A megfogalmazott észrevételek továbbra is fontosak a bizottsági irányítás szempontjából, mivel a bennük érintett témák az új LIFE+ projektekre is vonatkoznak.

15. Mivel a fenntarthatóságnak a LIFE-finanszírozású projektekre vonatkozóan nincsen jogszabályban vagy egyezményesen elfogadott koncepciója, az ellenőrök a madárvédelmi és az élőhelyvédelmi irányelvek előírásait vették át, hiszen ezen irányelvek végrehajtásához járulnak hozzá a LIFE-Természet projektjei. Ezek az előírások három fő szemponttal szolgálnak:

- egy eredményszemponttal: "természetes élőhelyek és (…) fajok kedvező védettségi helyzetének fenntartása, illetve helyreállítása" (élőhelyvédelmi irányelv); "fajok állományait (…) fenntartsák" (madárvédelmi irányelv);

- egy időre vonatkozó szemponttal: "a belátható jövőben is biztosítottak lesznek" (élőhelyvédelmi irányelv), ill. "hosszú távon befolyásolhatják a faj populációinak eloszlását és sűrűségét" (élőhelyvédelmi irányelv);

- egy irányítási szemponttal: "hosszú távú fennmaradásához szükséges sajátos szerkezete és funkciói biztosítottak" (élőhelyvédelmi irányelv).

16. A jelenlegi ellenőrzés céljaira a LIFE által finanszírozott projektek fenntarthatósága annak a biztosítékaként definiálható (projektminőség, irányítási struktúrák, pénzügyi garanciák stb.), hogy a finanszírozott befektetések és a hatásuk fenntartható marad a projekt vége után, annak eredményeit pedig terjesztik. A LIFE-Természet eszköz sikerességének értékelésekor rendkívül fontos, hogy a projektirányítási ciklus minden szakaszában kellő figyelmet fordítsanak a fenntarthatóságra, a kiválasztási eljárás kezdetétől egészen a projektek LIFE-finanszírozásáig.

17. Ellenőrzési bizonyíték gyűjtésére a Környezetvédelmi Főigazgatóságnál, az Európai Környezetvédelmi Ügynökségnél, a Biológiai Sokféleség Európai Témaközpontjánál, a külsős monitorozási és kommunikációs csoportoknál, az értékelőknél, a mintavételbe bekerült kedvezményezetteknél és az érintett nemzeti hatóságoknál került sor. A bizonyítékok forrásául dokumentumalapú ellenőrzés, elbeszélgetések és kérdőívek szolgáltak. Helyszíni ellenőrzésre került sor egy 35 elemű mintára vonatkozóan, amely 2000 és 2005 között elfogadott, hat tagállamban – Belgiumban, Németországban, Olaszországban, Szlovéniában, Spanyolországban és az Egyesült Királyságban – végrehajtott LIFE III-projektekből állt (lásd: I. melléklet) [14]. A mintában szereplő projektek a 436 millió eurónyi LIFE III uniós kiadás 13%-ának felelnek meg, és ezáltal elegendő bizonyítékot szolgáltatnak az elvégzett ellenőrzéshez.

Észrevételek

A LIFE eredményei és fejlesztési lehetőségei

18. Összességében a 35 ellenőrzött projekt alapján megállapítható, hogy a tervezett befektetések hozzájárultak a Natura 2000 helyszíneken a fajok és élőhelyek megőrzéséhez. Egyes projekteknél előfordultak ugyan nehézségek, de ezeket – a kedvezményezettek és munkatársaik áldozatkészségének hála – le lehetett küzdeni, és kiigazító intézkedéseket lehetett tenni.

19. A Bizottság 1992 óta folyamatosan tökéletesítette a LIFE-támogatások irányítását. Az ellenőrzés azonban rávilágított egyes hiányosságokra is, amelyek megoldása a projekteredmények fenntarthatóságának előfeltétele. Az 1. táblázat áttekintést nyújt a helyszínen ellenőrzött projekteknél megállapított hiányosságtípusokról, a projektéletciklus szerint kategóriákba sorolva.

1. táblázat

Hiányosságtípusok a helyszínen ellenőrzött projekteknél

Kiválasztási eljárás: | a projektjavaslat nincs megfelelően előkészítve,a kedvezményezetteknek nincs megfelelő jogi és technikai kapacitása a projekteredmények LIFE-finanszírozás utáni fenntartására,nem átlátható a társfinanszírozói és partneri struktúra,nincsenek előre meghatározott kritériumok és mutatók a projektvégeredmények mérésére,nincs költségvetés a projekteredmények LIFE-finanszírozás utáni fenntartására. |

Végrehajtási szakasz: | nehézségekbe ütközik a projekt helyszíneként kiszemelt földparcellák megszerzése,hiányosságok gyengítik a projekt irányításáért felelős partnerségeket,demográfiai nyomás nehezedik a projekthelyszínre,érdekek ütköznek, különösen a mezőgazdaság területén,gyenge a projekteredmények monitorozása,nem szavatolható, hogy a megvásárolt földet fenn lehet tartani természetmegőrzési célra,az érdekelt felek nem nyújtanak támogatást. |

Az eredmények terjesztése: | a helyi lakosságot nem tájékoztatják vagy nem vonják be kellően, vagy az eleve ellenzi a projektet,az eredményekről szóló közléseket elsősorban csak a helyi és regionális közvéleményhez juttatják el,a projekt-honlapokat nem frissítik rendszeresen, vagy gyenge a minőségük,a projekt-honlapokat nem használják hatékonyan a projektek végtermékeinek és végeredményeinek terjesztésére. |

A projekteredmények hosszú távú irányítása: | az irányítási tervet nem hagyják jóvá a tagállami hatóságok,a környező területeken nem integrálják eléggé a LIFE projektmegőrzési intézkedéseit,nincs megfelelő jogi és pénzügyi kapacitása azoknak, akik a projekteredmények LIFE-finanszírozás utáni fenntartásáért felelősek,nem kísérik olyan figyelemmel a fajokkal és élőhelyekkel kapcsolatos fejleményeket, hogy fel lehetne mérni az elért hatást. |

20. A következő bekezdésekben megvizsgáljuk a bizottsági projektirányítás valamennyi lépését, kiemelve a főbb hiányosságokat és fejlesztési lehetőségeket.

Kiválasztási eljárás

21. Az ellenőrzés során vizsgálták:

- hogy a Bizottság világos és megfelelő kritériumokat, illetve pontozást állapított-e meg ahhoz, hogy a projekteket a minőségük, a célkitűzéseik relevanciája és végeredményeik (output) fenntarthatóságának valószínűsége alapján lehessen kiválasztani;

- hogy ezeket a kritériumokat alkalmazták-e a gyakorlatban.

A fenntarthatóság nincs kellően kiemelve a kiválasztási eljárás során

22. A kiválasztási eljárás célja, hogy a LIFE szűkös pénzeszközeiből a számos pályázó projekt közül a legjobbakat részesítsék támogatásban. A benyújtott pályázatoknak szigorú és aprólékos technikai, pénzügyi és egyéb követelményeknek kell megfelelniük. A LIFE III és LIFE+ kiválasztási eljárásainak számvevőszéki ellenőrzése rámutatott, hogy a Bizottságnak jobban oda kellene figyelnie a rangsorolási kritériumokra és ezek súlyozására, illetve az azt biztosító pontozási értékekre, hogy a fenntarthatósági szempontok kellő figyelmet kapnak, és azokat számszerűsítik.

23. A LIFE III és LIFE+ keretében "maximális pontszámként" meghatározott kiválasztási kritériumokat és projekt-rangsorolási értékeket a 2. táblázat foglalja össze.

24. A LIFE+ esetében a projektjavaslatok technikai minőségét jelenleg külső szerződéses értékelők vizsgálják a LIFE-Természet pályázati és értékelési rendszeréről szóló bizottsági útmutatókban meghatározott kiválasztási kritériumok alapján. Ez összhangban áll azzal a korábbi számvevőszéki ajánlással, hogy a szükséges hatáskör-szétválasztás végett külső szakértőket kell igénybe venni [15].

25. Ugyanakkor minden kritériumot egy elemző kérdéssor tükrében vizsgálnak (e kérdéseket itt alkritériumoknak nevezzük): ez nagyfokú önállóságot biztosít az értékelőknek a projektpontozás során. Mivel az egyes odaítélési kritériumokhoz tartozó alkritériumokat nem súlyozták, minden értékelő másként rangsorolhatja ezeket. Így ha egy vagy több alkritérium nem teljesül is, a projektjavaslat még mindig kaphat magas pontszámot az illető alkritériumokat átfogó odaítélési kritériumra. Ez különösen igaz a fenntarthatósági szempontokra, amelyek a LIFE III-ban és a LIFE+-ban is a "megőrzési haszon" és a "hozzájárulás a célkitűzésekhez" alkritériumok alatt szerepelnek [16].

2. táblázat

A LIFE-Természet projektjeinek bizottsági kiválasztási kritériumai: maximális pontszámok (százalékban kifejezve)

Odaítélési kritérium | LIFE III (2006) | LIFE+ (2007) |

Technikai koherencia | 23 | 16 |

Pénzügyi koherencia | 7 | 16 |

Megőrzési haszon | 47 | - |

Társadalmi-gazdasági és működési háttér | 23 | - |

Hozzájárulás a célkitűzésekhez | - | 26 |

Európai értéknövelő hatás | - | 26 |

Kiegészítő jelleg | - | 11 |

Határokon átnyúló jelleg | - | 5 |

Nemzeti értéknövelő hatás [] | - | - |

Összpontszám | 100 | 100 |

26. Az ellenőrzés kiemelte, hogy a fent említett fenntarthatósági kritériumok relevanciája a LIFE+-ban jelentősen csökkent a LIFE III-hoz képest (lásd: 2. táblázat). A Bizottság illetékesei szerint ez kikerülhetetlen volt, mert csak így lehet a három összetevőhöz kapcsolódó javaslatokat (lásd: 1. bekezdés) közös kritériumok alapján értékelni és egymással versenyeztetni. A megközelítés e változása miatt a LIFE III értékelési útmutatójának évek munkájával kidolgozott, pontosabb kérdései helyébe nagyon általános, kis információértékkel bíró kérdések léptek. Összességében megállapítható, hogy a LIFE+ módosított kiválasztási kritériumai nem javítják a fenntarthatóság mérlegelését, és alkalmazásuk sem történik feltétlenül egységesen.

1. háttérmagyarázat

A fenntarthatóság pontozása

A külső értékelők aktáinak felülvizsgálata kimutatta, hogy akkor is magas pontszámokat adtak a vonatkozó kritériumokra, amikor jelentős kételyek merültek fel a projekteredmények fenntarthatóságával kapcsolatban:

"Nyilvánvaló, hogy az olyan élőhelyek állapotát, mint a dagadólápok, helyreállításuk után is csak folyamatos kezelés mellett lehet megőrizni. …Csak remélni lehet, hogy a projekt végén rendelkezésre állnak majd ilyen pénzeszközök, hogy hosszú távon átvegyék a kezelési költségeket." – a lehetséges 10-ből 8 pontot kapott (jó);

"Noha a kormány elismeri, hogy folytatni kell az elburjánzó növényzet eltávolítását, a projektet követően nincsenek erre biztos források." – 25-ből 17 pont (jó);

"A projekt lefutása után további pénzeszközökre lesz szükség az élőhelyek védettségi állapotának fenntartása érdekében, hogy időszakosan ismétlődő munkával sikerüljön újratelepíteni az egzotikus fajokat." – 25-ből 22 pont (kiváló).

27. A kiválasztási kritériumok a jogi szabályozáshoz, illetve a Bizottság tapasztalataihoz igazodva fejlődtek tovább. Megállapítást nyert azonban, hogy a Natura 2000 hálózattal és az európai biodiverzitás nyomon követésével kapcsolatos szakértelmük ellenére sem az Európai Környezetvédelmi Ügynökséget (EEA), sem a Biológiai Sokféleség Európai Témaközpontját (ETC) nem vonták be közvetlenül a kiválasztási kritériumok meghatározásába (lásd: 39. bekezdés).

Soká tart a kiválasztási eljárás

28. Elvileg nem volna szabad, hogy a felülvizsgált kiválasztási eljárás olyan zárt folyamat legyen, amelyben a pályázók általában csak a pályázatok beküldése után egy évvel kapnak választ (lásd: II. melléklet). Az, hogy az eljárás ennyire elhúzódik, többnyire intézményközi eljárások függvénye, ám az uniós forrásokból finanszírozott más projekteknél, például az EMVA-nál és az EHA-nál szokásos hat hónaphoz képest is hosszú időről van szó. Az ilyen késedelem erősen visszavetheti a projektvégrehajtást, hiszen időközben jelentősen megváltozhatnak a főbb projektfeltételek: például a megőrzésre kijelölt területen már nem lehetséges földet vásárolni, vagy már nem elérhetőek a legfontosabb érintettek. Két ellenőrzött projektnél hasonló esetek fordultak elő, ami veszélybe sodorta a projekt beindítását. A kedvezményezettek és a Bizottság jelentős erőfeszítései ellenére ezeket az eseteket csak részben sikerült orvosolni.

A projektek végrehajtása

29. Annak ellenőrzése során, hogy megfelelő volt-e a projektek bizottsági végrehajtása és monitorozása, a következőket vizsgálták:

- kellően összpontosít-e a monitorozás a projektek előrehaladására és végtermékeikre;

- kiterjed-e a monitorozás a projekteredmények (végeredmények) elérésére.

A projektvégtermékek és hosszú távú eredmények monitorozásának hiányosságai

30. A Bizottság a projektvégrehajtás monitorozásával egy-egy természetmegőrzési szakértői csoportot bíz meg. Egy adott projekt jóváhagyása után a monitorozást végző szakértők évente egyszer a helyszínen ellenőrzik az előrehaladást, s e helyszíni ellenőrzések és a kedvezményezettek beszámolói alapján dolgozzák ki a projekt előrehaladásáról szóló technikai értékelésüket. A Bizottság a kedvezményezettek beszámolói alapján, a monitorozást végző szakértők végrehajtási beszámolóit is figyelembe véve határoz a projektek támogatásáról.

31. Természetvédelmi szakértők lévén a monitorozást végzők biztosíthatják a projektvégrehajtás szakmai nyomon követését, és a LIFE-projekteken belüli hasonló témákat illetően elősegíthetik a tapasztalatcserét és a tanulságok megosztását. Az ellenőrzés a 35 helyszínen ellenőrzött projektből 14-nél mégis az alábbi típusú hiányosságokat tárta fel, amelyekért a Bizottság monitorozási stratégiája és megközelítése okolható:

- nem megfelelően monitorozták a projekteredményeket (lásd: 32.,34., 35., 36. bekezdés);

- olyan változtatásokat is elfogadtak a projektben, amelyek a támogatási megállapodás jelentős módosulásával jártak (lásd: 33. bekezdés);

- a projektek végén hiányosan ellenőrizték az elhalasztott intézkedések végrehajtását (lásd: 58. bekezdés);

- nem ellenőrizték kellően az irányítási szerződések meglétét és tartalmát (lásd: 64. és 67. bekezdés).

32. A Bizottság megköveteli, hogy a kedvezményezettek a támogatási megállapodásban meghatározott minden intézkedés esetében számítsák ki a költségeiket, mert ez a későbbi monitorozás alapjául szolgál. A záróbeszámolóban azonban ezek az intézkedésenkénti költségkategóriák nem szerepelnek: más szóval a bizottsági monitoring figyelmen kívül hagyja azokat a pénzügyi költségkategóriákat, amelyek révén összehasonlíthatná a projekt végrehajtása során történt intézkedések egyenkénti költségeit azokkal, amelyeket a támogatási megállapodások és az azokhoz fűzött záradékok előirányoznak. Így tehát nincsen olyan fogózó, amelynek alapján a Bizottság összevethetné a tényleges költségeket a javaslatban előirányzottakkal.

33. Az ellenőrzés feltárta, hogy milyen különböző okok miatt nem született meg egyes projektek minden tervezett eredménye (végterméke). Négy esetben a területek tervezett megvásárlását nem lehetett végrehajtani, s így lehetetlenné vált a megőrzési intézkedések terv szerinti végrehajtása. A Bizottság ilyenkor vagy elfogadta a kapcsolódó befektetések visszavonását, vagy módosította a támogatási megállapodásokban szereplő eredeti célkitűzéseket. Ez ugyan nem tekinthető az alaki követelmények megszegésének, ám az ilyen módosítás csak akkor elfogadható, ha ezzel nem változnak lényegesen az eredeti projektpályázat általános célkitűzései; márpedig az egyik ellenőrzött esetben a projekt elvárt eredményei jelentősen megváltoztak, ugyanis az élőhely vizes terület helyett dagadólápra módosult, és nem kötött össze már meglévő természetvédelmi területeket (lásd: 2. háttérmagyarázat):

2. háttérmagyarázat

Nem érték el az eredeti célokat

Egy 2 millió eurós uniós hozzájárulást tartalmazó LIFE-projekt színhelye a madárvédelmi irányelv értelmében kijelölt különleges madárvédelmi terület. A projekt eredeti célja az volt, hogy egy olyan élőhelyet hozzon létre, ahol a folytonos vizes területbe illeszkedő rétlápos részek költöző madarak sokaságát vonzzák, elsősorban pihenőhelyként. Az újonnan létrejövő területnek már meglévő alterületeket kellett összekötnie. Ezért a támogatási megállapodásban fő intézkedésként a három legfontosabb alterület egyes részeinek megvásárlása szerepelt, hogy a már állami tulajdonban lévő parcellákat összekapcsolva megteremtsék a feltételeket az újranedvesítési intézkedések végrehajtásához.

A helyi gazdák erőteljes tiltakozása miatt a projektet módosítani kellett: az 52 hektáros 2. zónáról lemondtak, a másik két zónában pedig a tervezett 103 hektár helyett csak 80,5 hektárt (78%) vásároltak meg. A területveszteség ellentételezésére befogadtak a projektbe egy másik alterületet: a cél itt nem vizes élőhely, hanem dagadóláp helyreállítása lett.

A kiválasztási eljárásban jóváhagyott projekt végeredményeinek tanúsága szerint azonban a projekt nem tudta elérni eredeti céljait: sem a mocsarak és vizes élőhelyek újjáélesztését, sem a különböző biotópok összekötését. Ehelyett a dagadólápokra vonatkozó intézkedésekre került sor, amelyek ugyan egyes célzott fajokra is irányultak, ám teljesen új élőhelyekkel és projekthelyszínekkel.

34. Az ellenőrzés kilenc olyan esetet tárt fel, amikor költséges beruházások vajmi csekély haszonnal, illetve elhanyagolható hatással jártak a fajok és élőhelyek védettségi állapotára nézve (lásd: 3. háttérmagyarázat).

35. Azt, hogy történt-e előrelépés a kedvezőbb védettségi állapot felé, csak egyes kiválasztott fajok és referenciafajok monitorozásával lehet ellenőrizni. A kedvezményezetteknek nemcsak a fizikailag befejezett projektekről kell beszámolniuk, hanem a sérülékeny helyzetű fajok vagy élőhelyek védettségi állapotában a projektmegvalósítás során bekövetkezett változásokról is. Számos kedvezményezett mégis elsősorban a projekt végtermékeire összpontosítva végzett monitorozást (lásd: 4. háttérmagyarázat).

3. háttérmagyarázat

Egy nem költséghatékony intézkedés

Az egyik projekt fő célja az volt, hogy csökkentse vagy kiküszöbölje annak kockázatát, hogy a madarak nekiütközzenek az elektromos hálózatnak, vagy az megrázza őket. A helyszínen ellenőrzött egyik intézkedés értelmében a korábbi felsővezeték helyett 66000 euróért egy új, föld alatti 1,9 km-es áramvezetéket fektettek le. Csakhogy a felsővezetéket már korábban sem használták, mivel az egyetlen helyi ügyfél évekkel azelőtt csődbe ment, és az épület, amelybe a kábel elvitte az áramot, üresen állt. Ha nem biztosított az áramhasználat, felesleges volt LIFE-támogatásból finanszírozni a nem használt felsővezeték cseréjét.

4. háttérmagyarázat

A projekteredmények elégtelen monitorozása

Egy több mint 0,5 millió EUR támogatásban részesülő projekt egy degradált dagadóláp újranedvesítésére irányult, hogy újraindítsa a tipikus lápnövényzet és lápi fauna kialakulását. Az ilyen folyamatot rendszerint elsősorban a víz elvezetődése fenyegeti, illetve az, hogy az akár a szél hátán, akár a környékbeli túlművelt mezőgazdasági területek szennyezett vizével érkező műtrágya elnövényesedést idéz elő. A vízszint terv szerinti monitorozása, amelyre a projekt közben sor is került, csak annak felmérésére szolgált, hogy az intézkedés technikai szempontból sikerült-e és megemelte-e a víz szintjét. Ebben a projektben azt a szokatlan megközelítést választották, hogy az egész lápot elárasztották, aminek a sikerét a monitorozást végző csoport is több alkalommal kétségbe vonta. A kedvezményezett ugyan a vízszint sikeres emelkedéséről számolt be rendszeresen, ám arról nem gyűjtöttek adatokat, hogy ez hogyan hatott a referenciafajokra, például a tőzegmohára, pedig ezzel lett volna bizonyítható, hogy elérték a projekt célját, vagyis a megcélzott dagadólápok élesztését. Az elvégzett monitorozás nem szolgál az alkalmazott módszer eredményeiről szóló adatokkal.

A lápelárasztás a faj- és élőhelymegőrzést szolgálja

+++++ TIFF +++++

Forrás: Európai Számvevőszék.

36. A technikai monitorozás keretében ráadásul nem mindig végeztek kellő szintű ellenőrzéseket arra nézve, hogy a finanszírozott projektek elérték-e az elvárt eredményeket (lásd: 5. háttérmagyarázat).

5. háttérmagyarázat

A projektmonitorozás nem észlelte a gátszakadást

Egy 1 millió eurós uniós finanszírozású projekt keretében gátakat építettek egy tőzeges terület bevizesítésére. A leromlott tőzegréteg átnedvesítése végett három kisebb szádfalas elzárást és egy nagy, kb. 300 méter hosszú gátat finanszíroztak. A helyszíni ellenőrzés idejére – a kedvezményezett szerint – a nagy gátat már átszakította a víznyomás. A projekt munkacsoportja megpróbálta kijavítani a gátat úgy, hogy egy fastruktúrával megerősítette a szádfalakat, de a megerősített gát újra átszakadt. A munkacsoport elmondása szerint a következő év tervei közt szerepel, hogy nemzeti pénzeszközök felhasználásával ismét megkísérlik újjáépíteni a gátat. A gátszakadás tanúsítja, hogy a projekthez kapcsolódó intézkedés nem érte el célját. A monitorozást végző szakértő a gát megépülése után ellenőrizte annak meglétét, későbbi helyszíni vizsgálatok viszont nem számoltak be a gátszakadásról, sem annak az élőhely visszaállítására gyakorolt hátrányos hatásáról. Ezt a tényt sem a kedvezményezett technikai záróbeszámolója, sem a Bizottság monitorozási beszámolója nem említette.

Végeredmény-mutatók kifejlesztése

37. Az eredményes monitorozás előfeltétele a világos mutatók és értékelési kritériumok meghatározása. A támogatási megállapodásnak rögzítenie kell, hogy az egyes projektcélkitűzések összefüggésében milyen főbb intézkedéseket és eredményeket fognak értékelni. A 35 ellenőrzött projektből azonban 9-nél vagy nem határozták meg ezeket a mutatókat és kritériumokat, vagy nem mindig értékelték azokat a monitorozás során.

38. Amint azt alább kifejtjük (39. és 40. bekezdés), az ellenőrzés rámutatott, hogy mind az Európai Környezetvédelmi Ügynökség, mind a Biológiai Sokféleség Európai Témaközpontja rendelkezik olyan szakértelemmel, amely segítheti a projekthatás-értékelést szolgáló hasznos mutatók kidolgozását, ám a Bizottság nem fordult hozzájuk külön e célból.

39. Az Európai Témaközpont a Natura 2000 hálózat kiépítéséhez szükséges tudományos és technikai segítséggel látja el az Európai Környezetvédelmi Ügynökséget. A Témaközpont így például iránymutatást dolgoz ki, hogy segítse az élőhelyvédelmi irányelv 17. cikke szerinti jelentéskészítést a fajok és élőhelyek védettségi állapotáról, kezeli a referencia-adatbázisokat (EUNIS és Natura 2000 adatbázisok), közreműködik az EEA beszámolóinak és munkadokumentumainak elkészítésében. Az ETC jelenleg az európai biodiverzitás helyzetének – az európai biodiverzitási mutatók 2010-es korszerűsítése (SEBI 2010) nevű cselekvési terv keretében történő – értékeléséhez fejleszt ki mutatókat.

40. Az említett 17. cikk értelmében elkészített első tagállami jelentéseket 2007 júniusában terjesztették elő. Az ezekben a jelentésekben szereplő információkat az ETC ellenőrizte. A jelentések alapján osztályozni kell, hogy milyen mértékű veszély fenyegeti az egyes fajokat és élőhelyeket régiónként, illetve Unió-szerte. A gyakorlatban azonban ezt a fontos mutatót eddig még sem a LIFE-projektek irányítási eljárásában, sem a vonatkozó környezetvédelmi jogszabályok frissítése során nem vették tekintetbe. Az ETC mérlegeli, hogy az egyes természetmegőrzési módszerek/intézkedések fenntarthatóságának értékeléséhez a Natura 2000 hálózat kijelölt helyszíneinek EIONET-adatbázisára támaszkodva szolgáltasson elemzési mutatókat. Ez az adatbázis azonban csak alapszinten tájékoztat a helyszínek elhelyezkedéséről és tulajdonságairól. A SEBI 2010 mutatóit hamarosan véglegesítik, pedig még nem látható, hogy miként fogják alkalmazni őket a gyakorlatban, különösen a biodiverzitás megőrzésére vonatkozó intézkedések eredményességének értékelése céljából.

Az eredmények terjesztése

41. Annak vizsgálata során, hogy a Bizottság biztosította-e a projekteredmények és -tanulságok eredményes terjesztését, a következőket értékelték:

- európai szinten megkönnyíti-e a Bizottság, hogy a potenciálisan érdekelt szakértők megismerkedhessenek a tanulságokkal és a példaértékű megoldásokkal;

- a LIFE-Természet projektjeinek kommunikációs eszközeire és tevékenységeire kialakított standardok biztosítják-e a projekt végtermékeinek és eredményeinek megfelelő terjesztését.

A terjesztési tevékenységek fejlesztésre szorulnak

42. A LIFE III rendelet [17] előírása szerint, hogy "…a Bizottság gondoskodik róla, hogy a támogatott projektek eredményei ismertté váljanak a nyilvánosság számára, valamint ezen túlmenően azt is bemutatja, hogy az elsajátított ismeretek és a szerzett tapasztalatok miként hasznosíthatók más területeken". A LIFE+ rendelet [18] egy új, kifejezetten "Információ és Kommunikáció"-ként megfogalmazott összetevőt is hozott (lásd: 2. bekezdés).

43. A Bizottság egy sor intézkedéssel igyekszik jobban megismertetni a LIFE-ot és tájékoztatást adni a finanszírozott projektekről. Kommunikációs tevékenységei és eszközei közé tartoznak a következők:

- honlap jelentős mennyiségű információval, rajta: hírek, finanszírozási tájékoztatás, publikációk, projektirányítási és kommunikációs eszköztár a kedvezményezettek részére, adatbázis a LIFE-projektekről, országonkénti és tematikus bontásban is;

- adatbázis a LIFE-projektekről (jelenleg a honlap leglátogatottabb része), benne: összefoglaló minden LIFE-projektről, többek közt egy olyan résszel, ahová az adott projekt honlapjára mutató hivatkozás kerül fel; egy laikusok számára is könnyen érthető jelentés; a projektekre vonatkozó videók és egyéb dokumentáció;

- nyomtatott publikációk, köztük az évente kétszer megjelenő "LIFE Focus", egy éves összeállítás a finanszírozásra kiszemelt új projektekről, és az évente kétszer angol, francia, német, olasz és spanyol nyelven megjelenő Natura 2000 hírlevél;

- egy számos címet tartalmazó levelezőlistára havonta kiküldött elektronikus hírfutár;

- találkozók és rendezvények szervezése, ill. részvétel azokon, a LIFE különböző tagállamokban való bemutatása céljából;

- médiaesemények, mint pl. az új projektek éves bemutatása.

44. Ezenfelül a projektkedvezményezetteknek külön honlapot vagy al-honlapot kell a témának szentelniük, audiovizuális anyagokat kell benyújtaniuk a Bizottsághoz, fel kell tüntetniük az uniós támogatást a közleményeikben, információs táblákat kell felállítaniuk és fenntartaniuk, valamint a projekt lezárásakor egy a laikusok számára is könnyen érthető jelentést kell benyújtaniuk.

45. A Bizottság kommunikációs tevékenysége jelenleg mind a LIFE-honlapon, mind a nyomtatott anyagokban főként a LIFE-eszköz általános megismertetésére és egyes példaértékű LIFE-projektek népszerűsítésére összpontosít. A projektkedvezményezettektől azt követelik meg, hogy projektjük végtermékeit egy projekt-honlapon és a laikusoknak szóló jelentés révén tegyék megismerhetővé. A tevékenységükből levont tanulságok és a részletes technikai információk megismertetésére viszont nincsenek kötelezve, és a gyakorlatban ritkán osztják meg az ilyen jellegű tudást. Az egyes technológiákkal, demonstratív megközelítésekkel kapcsolatos nehézségek vagy hibák így Európában bárhol megismétlődhetnek, mert a hasonló helyzetben szerzett tapasztalatok nem válnak közkinccsé. Ha nem gyűjtik rendszeresen és nem teszik elérhetővé a mind a kudarcokra, mind a követendő megoldásokra vonatkozó tudást és tapasztalatot, az idő- és pénzbeli veszteségeket okozhat.

46. A jelenlegi kommunikációs eszközök – mint a LIFE-honlap és -adatbázis, a LIFE Focus, a projekthonlapok – ráadásul általában nem szolgálnak annyi technikai és tudományos részlettel, ami a potenciális felhasználók számára már rendszeresen hasznosíthatóvá tenné a különböző módszerekkel és technikákkal kapcsolatban megszerzett tudást és tapasztalatot. A vizsgált projektekről terjesztett tájékoztató anyag is inkább általános jellegű, nem szakértőknek szóló volt. Egy külső értékelők által végzett felmérés [19] kimutatta, hogy a részletesebb információ iránti igény visszatérő, a LIFE adatbázis használóinak 66%-a által kiemelten említett gond. Ezt a helyszíni ellenőrzések is megerősítették (lásd: 6. háttérmagyarázat).

47. Megemlítendő az is, hogy a LIFE-Természet több projektje finanszírozza a követendő irányítási gyakorlatról szóló iránymutató kézikönyvek vagy más nemzeti nyelvű technikai/tudományos publikációk összeállítására irányuló mélyreható kutatómunkát. E kézikönyveket azonban nem teszik rendszeresen elérhetővé a projekthonlapokon vagy a LIFE-adatbázisban, és fordítások sem készülnek belőlük. Más szóval nem használják ki módszeresen az elért értéknövekedést és a megszerzett szakmai tapasztalatot, s így azok nem tudnak a példa erejével hatni.

48. A projektkedvezményezettek és szakértőik eltérő sikerrel ápolják kapcsolataikat más kedvezményezettekkel és szakértőkkel. A Bizottságnak a LIFE végrehajtásáról szóló 2003-as félidős értékelése [20] szerint a megkérdezett érdekeltek többsége az uniós szintű kapcsolattartás hiányát tartotta a LIFE-fal kapcsolatos nemzetközi vita egyik legfőbb gátjának. A tudósok és a szakirányú szervezetek már hálózatokba szerveződtek, a projektkedvezményezettek és szakértőik viszont hangsúlyozták az uniós szintű kapcsolati hálózatnak és az akadályok leküzdésének fontosságát.

6. háttérmagyarázat

Költségkímélő és költséghatékony – de nem terjesztik

Az ellenőrzött kedvezményezettek többsége mindenképpen azon volt, hogy a projekteket költséghatékonyan hajtsa végre.

Az egyik projekt esetében, amely egy kifejezetten városias, de szabadidős tevékenységekre is gyakran használt területre vonatkozott, folyamatosan tájékoztatni kellett a helyi lakosságot a megkezdett megőrzési intézkedések állásáról. Hogy a projekt előrehaladtával ne kelljen minden egyes frissítéskor új információs táblát készíteni, a projektkedvezményezettek olyan információs táblát szereztek be a helyszínre, amelyet a tájékoztatás törlésével és frissítésével naprakészen tarthattak.

Ugyanennél a projektnél a projekt egyéb munkálatai során keletkezett anyag felhasználásával emeltek természetes kilátóhelyet. Ezzel megtakarították azt a pénzt, amelybe az anyag elszállítása és máshol történő elhelyezése, valamint egy költséges megfigyelőtorony építése került volna.

Egy másik projektnél a vízszintszabályozás igen költséghatékony módját dolgozták ki, amikor költséges hagyományos duzzasztógátak helyett egyszerű könyökcsöveket alkalmaztak.

Ezekről a technikákról tájékoztatást kaptak más nemzeti projektek is, de az a honlapra nem került fel, és a nagyközönséggel sem osztották meg.

A tudásátvitel megkívánja a kommunikációs standardok felülvizsgálatát

49. A projekteredmények elterjesztésére kialakított bizottsági kommunikációs standardok [21] csak tökéletesítve biztosítanák a projektvégtermékeknek és -eredményeknek a szélesebb körű tudásátvitelhez szükséges elérhetőségét. A gyakorlatban az egyes projektkedvezményezettek megítélésére van bízva, hogy hogyan végzik az eredmények terjesztését célzó tevékenységeket. Ezért aztán projektről projektre erősen eltér, hogy milyen hangsúlyt kap a kommunikáció, akár mennyiségét és célcsoportjait, akár professzionalizmusát és a projektirányítók részéről neki szentelt figyelmet tekintjük. El kell ismerni, hogy a kommunikáció gyakran csak a regionális és a nemzeti szintet éri el.

50. Az 1655/2000/EK LIFE III rendelet óta a LIFE-Természet minden projekt-kedvezményezettjének kötelező létrehoznia és a projekt lezárásáig fenntartania egy projekthonlapot. A 614/2007/EK LIFE+ rendelet öt évre hosszabbította meg a honlap fenntartásának kötelezettségét. Ennek az eszköznek az eredményességét azonban jelentősen mérsékli az a lehetőség, hogy a projektkedvezményezettek a saját honlapjukon is feltüntethetik a projekttel kapcsolatos információkat. Amikor egy projekt információi csak egy helyi közösség, regionális vagy nemzeti hatóság, illetve civilszervezet honlapjának részét képezik, akkor gyakran nehéz elérni, sőt egyáltalán azonosítani őket.

51. A helyszínen ellenőrzött kedvezményezettek többsége kifejlesztett kommunikációs tevékenységeket és eszközöket avégett, hogy megszerezze a helyi lakosság és az érdekelt felek beleegyezését és elérje aktív részvételét. Idetartoznak a médiaesemények, a brosúrák és szemléltetőanyagok, a különböző célcsoportok számára szervezett találkozók és konferenciák, a projekttel kapcsolatos információk terjesztésére szolgáló projekthonlapok vagy alhonlapok készítése.

52. A gyakorlatban jelentősen eltért a projekthonlapok szakmai minősége is: akadtak néhány fényképet felmutató, egyszerű honlapok, de a lehető legkorszerűbb, interaktív honlapok is. Mivel a honlap tartalmára nézve 2007-ig nem állt fenn minimumkövetelmény [22], így az nem volt biztosítva, hogy a projekthonlapokon elérhetővé teszik a lényegi projektdokumentációt: s csakugyan, a helyszínen ellenőrzött 35 projekt több mint felének esetében ez hiányzott a honlapról (lásd: 7. háttérmagyarázat). Például a Németországban ellenőrzött hat projekt közül ötnek a honlapján nem volt elérhető a végtermékekre és eredményekre vonatkozó információ.

53. Összességében a projekteredmények átadása, ha ezen a projektciklus során nyert tudást értjük, főként azon múlik, hogy milyen kommunikációs lépésekre vállalkoznak az egyes projektek szintjén: ebben igen nagyok az eltérések, és gyakran az alapvető információk sem jutnak tovább.

7. háttérmagyarázat

Döcög a projekteredmények terjesztése

Egy több mint 1 millió eurónyi uniós támogatásban részesült projekt a következő külön célokat tűzte ki: népszerűsíti az aktív dagadóláp mint élőhely kezelésének bevált gyakorlatait úgy, hogy azokat bemutatja a belföldön és a többi érdekelt tagállamban működő hasonló projekteknek, illetve erről szóló honlapot hoz létre; más hasonló helyszíneken is népszerűsíti az élőhelykezelés bevált gyakorlatát; nemzeti, regionális és helyi közösségi szinten felhívja a figyelmet az aktív dagadólápok nemzetközi fontosságára.

A kedvezményezett terjesztési tevékenysége a következőkből állt: adatlapok készítése; konferencia szervezése avégett, hogy a projekteredményeket és a példaértékű megoldásokat más élőhelykezelőkkel is megismertessék; több nyílt nap szervezése különböző közönségek számára. A projekthonlapot 2002-ben indították be, majd 2003-ban, épp a projekt lezárása előtt levették. A LIFE-adatbázis semmiféle információt nem tartalmaz erről a projektről. Röviden: a tervezett széleskörű tudásátvitel nem valósult meg, mivel a projekt során bevált gyakorlatokat és annak tapasztalatait nem terjesztették sikerrel.

A projekteredmények hosszú távú irányítása

54. Ebből a szempontból az ellenőrzés során a következőket vizsgálták:

- végez-e a Bizottság nyomon követést a projekteredményekre nézve;

- a megőrzési intézkedések a projekt vége után is tovább hatnak-e.

A LIFE-on túli nyomon követés hozzájárulna a fenntarthatósághoz

55. A projektek lezárása utáni bizottsági nyomon követés ösztönözné a projekteredmények fenntarthatóságát. A megőrzési intézkedések jellege olyan, hogy eredményeik nagyon gyakran csak egy bizonyos idő eltelte után nyilvánulnak meg, válnak láthatóvá. Amikor széleskörű beavatkozásra kerül sor – például fákat és bokrokat vágnak ki, hogy a monokulturális fenyőerdő helyén visszaálljon a korábbi tápértékszegény mocsaras terület –, akkor időbe telik, míg a növényfajok és az élőhelyek helyreállnak. Hasonlóképpen a madarak sem kezdenek egyből költeni egy helyreállított vizes területen.

56. Különösen a folyamatos odafigyelést igénylő élőhelyek – mint a száraz gyep, a puszta vagy a dagadóláp, amelyek törődés híján könnyen túlnőhetnek, vagy gyorsan elborítja őket a növényzet – esetében magas annak a kockázata, hogy a LIFE finanszírozta beruházás végül nem jár sikerrel, ha a projekt végén nincsenek meg a fenntartáshoz szükséges szervezeti és pénzügyi struktúrák.

57. Mindemiatt a támogatási megállapodásban feltüntetett eredmények egyes esetekben csak jóval a projekt lezárása után válnak láthatóvá. A végső kifizetés után azonban az illetékes bizottsági részlegek nem feltétlenül maradnak kapcsolatban a kedvezményezettekkel és nem monitorozzák a projekteket, így a Bizottság nem ismeri a LIFE-Természet által finanszírozott megőrzési intézkedések eredményeit és hosszú távú hatását.

Bozóttalanított száraz gyep, vadon növő orchideákkal. A rendszeres gondozás megelőzi a túlburjánzást, illetve egyes fajok túlszaporodását

+++++ TIFF +++++

Forrás: Európai Számvevőszék.

58. Egyes esetekben a monitorozást végző szakértők utolsó ellenőrzése még az összes befektetés és tervezett intézkedés befejezése előtt megtörténik. Noha némelyik intézkedés nem jár kiadással, vagy csak a projekt lezárása után véglegesíthető [23], végrehajtásuk mégis fontos feltétele lehet annak, hogy biztosítani lehessen a projekteredmények megőrizhetőségét.

59. 2005-ben a Bizottság a LIFE-Természet valamennyi új projektjénél szerződéses kötelezettségeként bevezette a "LIFE-on túli megőrzési tervet", amelynek értelmében a kedvezményezettnek fel kell vázolnia további célkitűzéseit, legfőképp pedig részleteznie kell, milyen további források bevonásával tervezi megoldani, hogy a projekt irányítását a LIFE-finanszírozáson túl is fenn lehessen tartani. A LIFE-on túli megőrzési terv önmagában jó kiindulópont és hasznos hozzájárulás a projekteredmények fenntarthatóságához, azonban lehetséges, hogy a terv nem lesz eredményes a fenntarthatóság biztosításában, mivel végrehajtása nem kötelező, és azt a Bizottság illetékes részlegei sem ellenőrzik.

A megőrzési intézkedések nem maradnak meg a projekt vége után

60. A megőrzési intézkedések hosszú távú fenntarthatóságának fő feltételei a projekt megtervezéséhez kapcsolódnak, és a Bizottság illetékeseinek már jóval a projekt lezárása előtt kell foglalkozni velük. Ezek a feltételek a következőképp határozhatók meg:

- a támogatási megállapodások a projekt lezárásán túl is kötik a kedvezményezetteket/partnereket;

- a projekt számára kiutalt földterületeket, illetve tartós javakat kizárólag a megfelelő projektcélokra, ésszerű időtartamon belül használják fel;

- a kedvezményezettek által létrehozott folytatólagos irányítási szerződések, partnerségek és kooperációs megállapodások feltehetően érvényben maradnak a projekt vége után is;

- a LIFE-projekt végrehajtási időszaka alatt elkészített irányítási terveket az illetékes hatóságok jóváhagyták.

61. A kedvezményezetteket sem jogszabályok, sem más eredményes eszköz nem kötelezi a finanszírozott intézkedések fenntartására. Ez a helyzet még akkor is, ha a kedvezményezett közintézmény, illetve ha a projektet a Natura 2000 egy helyszínén hajtják végre, s ezzel hozzájárulnak az adott tagállam általános megőrzési kötelezettségeinek ellátásához.

62. A jogszabályi követelmények, amelyek a LIFE-Természetnek a madárvédelmi, illetve az élőhelyvédelmi irányelvvel kapcsolatos vonatkozó megőrzési projektjeinek finanszírozására vonatkoznak, egyértelműen a tagállamok feladatává teszik, hogy meggátolják az egyes fajok megőrzési helyzetének romlását. A gyakorlatban azonban ez az általános jellegű felelősség arra már nem kötelezi a tagállamokat, hogy a LIFE-eszköz segítségével finanszírozott egyéni projektjeik között elosszák az azok végrehajtásához szükséges szervezeti és pénzügyi forrásokat. Az irányelvek betartását gyengítő hiányosságokkal kapcsolatban a Számvevőszék már tett észrevételeket a közelmúltban: kevés és minőségileg sem kielégítő ellenőrzés irányult a gazdálkodóknak a kölcsönös megfeleltetéssel kapcsolatos kötelezettségeire (lásd a 8/2008. sz. számvevőszéki különjelentést: "Eredményesen működik-e a kölcsönös megfeleltetés?" [24]).

63. A más uniós pénzeszközökre, pl. az EMVA-ra vonatkozó feltételekkel ellentétben a LIFE kedvezményezettjei jogilag nem kötelesek biztosítani a projekttevékenységek tartósságát egy minimális időszakra [25], még akkor sem, ha jelentős LIFE-pénzeszközöket fordítottak földvásárlás és tartós javak beszerzésének finanszírozására. Négy projekt esetében a földvásárlást nem védték eredményes természetmegőrzési záradékkal az ingatlan-nyilvántartásban, noha ez LIFE-finanszírozás esetén jogi követelmény [26]. Az ellenőrzés további öt projektberuházás esetében tárta fel, hogy azokat harmadik fél tulajdonán hajtották végre úgy, hogy semmilyen szerződéses biztosíték nem szavatolta a kapcsolódó megőrzési intézkedések folytatását.

8. háttérmagyarázat

Nincs eredményes struktúra az eredmények fenntarthatóságának biztosítására

Egy félmillió eurós uniós finanszírozásban részesült ellenőrzött projekt kedvezményezettje a következőkben állapodott meg, illetve a következő előkészületeket tette a célzott élőhely hosszú távú fenntartásával kapcsolatban:

2005-ben öt évre szóló gondozási megállapodásokat írt alá a földtulajdonosokkal a rétek és karszttavak fenntartására,

bevonta azokat a földtulajdonosokat, akik részt vettek a projektben megcélzott élőhelyre vonatkozó ötéves agrár-környezetvédelmi programban,

megállapodást kötött a fű eltávolításának szavatolt módjáról: a földtulajdonosok által megtermelt szénát eladják egy méntelepnek,

ötéves bérleti megállapodást kötött egy agrárközösséggel egy kiállítási teremre vonatkozóan.

A gondozási megállapodások monitorozása azonban csak informális úton történik, mivel a kedvezményezett (egy egyetem) már nincs jelen a területen, a projektirányítók pedig már nem állnak a kedvezményezett alkalmazásában. A nemzeti felügyeleti rendszer ellenőrei vizsgálják az agrár-környezetvédelmi program végrehajtását, a kitűzött célok azonban általánosak, és nem lehet mindig konkrétan a LIFE-projekt keretében megcélzott élőhelyre alkalmazni őket. A földtermelők és a méntelep közötti megállapodás sohasem valósult meg a gyakorlatban, az utóbbi nem vásárolja a frissen kaszált szénát. A kiállítóteremben még megvan a karsztkőzetet (sziklás hegyfokok) és a karszttavakat bemutató kiállítás, de a nagyközönség számára nem áll nyitva

64. Az ellenőröknek a helyszíni vizsgálatok során feltűnt, hogy a megőrzési intézkedések folytatására és nyomon követésére néha nehéz pénzt szerezni. 18 már lezárt LIFE-Természet projekt közül az ellenőrzés hatnak az esetében állapította meg, hogy a vezetők nem tudták biztosítani a projekt fenntartásához a lezárást követő évben szükséges pénzeszközöket. Sőt, egy esetben a projektben résztvevő termelő bejelentette, hogy a kifizetések végeztével nem szándékozik folytatni a tevékenységet, mivel annak folytatását nem indokolják gazdasági ösztönzők (lásd: 8. háttérmagyarázat).

65. Kiemelten említik, hogy a kis civilszervezetek saját pénzügyi források híján képtelenek biztosítani a projekteredmények megőrzését. Egy esetben kiderült, hogy az egyetlen bevételi forrás a LIFE-támogatás volt (beleértve a kiegészítő nemzeti pénzügyi hozzájárulást), míg egy másik esetben a bevétel többé-kevésbé a folyamatban lévő projektek köztámogatására korlátozódott. Ebből is látszik, hogy az uniós támogatás megszűntével mekkora kockázatnak vannak kitéve a projektek.

Az irányítási tervek jelentősége abban áll, hogy növelik a szervezettséget, és elkötelezik a hatóságokat a projekteredmények tartóssá tétele mellett

+++++ TIFF +++++

Forrás: Európai Számvevőszék.

66. 32 ellenőrzött projektnél készítettek irányítási tervet (lásd: III. melléklet). Az ilyen irányítási tervek jelentősége abban áll, hogy növelik a szervezettséget, és elkötelezik a hatóságokat a projekteredmények tartóssá tétele mellett. A tagállami jóváhagyás után a tervek értelmében a nemzeti hatóságok az érintett helyszíneket mindenképp valamely (szervezeti és pénzügyi szempontból) állandó, a projekteredmények tartósságát szavatoló szervezetre bízzák. Ezek a tervek azonban általában jóváhagyás nélkül maradtak, és a LIFE-finanszírozás fokozatos megszüntetésével a Bizottság nem vizsgálta rendszeresen a végrehajtásukat.

67. A tagállamok az irányítási terveket nem hagyták jóvá valamennyi érintett projekthelyszínre (pl. öt belgiumi és négy szlovéniai projekt helyszíneire) vonatkozóan. Ennek következtében ezeken a helyszíneken a folyamatos irányítás alapkövét sem rakhatták le. Végül megemlítendő, hogy a kedvezményezettek gyakran nehezen találtak társfinanszírozást az agrár-környezetvédelmi intézkedések keretében a már folyamatban lévő irányítási szerződésekhez (lásd: 9. háttérmagyarázat).

9. háttérmagyarázat

A finanszírozás nem biztosított a projekt befejezése után

Az ellenőrzés érintett egy olyan több mint egymillió eurós uniós hozzájárulásban részesülő projektet, amelynek egyik fő célkitűzése az volt, hogy integrált irányítási megközelítést fejlesszen ki a szóban forgó Natura 2000 helyszínre, és megállapodjék a termelőkkel az érintett fajok védelmét célzó, különböző típusú irányítási intézkedések végrehajtásáról. Az így nyert tapasztalatokat utóbb az érintett fajok védelmét célzó, iIletve hasonló esetekben alkalmazható agrár-környezetvédelmi intézkedések megállapítására gondolták felhasználni. A termelőkkel sikerült megegyezésre jutni, és a projekt időtartamára vonatkozóan kompenzációs célú pénzösszegeket különítettek el. Arról azonban nem szólt tájékoztatás, hogy konkrétan mire jutottak a helyi termelők az ezután elkezdett agrár-környezetvédelmi intézkedésekkel. Mindemiatt nincs megfelelő garancia arra, hogy a projekt által elért eredmények tartósak lesznek, s hogy sikerül megismertetni a megszerzett tapasztalatokat, köztük az eredményességre vonatkozó információkat.

Következtetések és ajánlások

68. A LIFE-Természet támogatásai azzal járulnak hozzá a biológiai sokféleség megőrzésére tett erőfeszítésekhez, hogy erősítik az uniós tagállamok intézkedéseit és támogatják a fajok és élőhelyek megőrzése iránt elkötelezett állampolgárokat, illetve szervezeteiket.

69. A LIFE-Természet összetett: a projektek igen sokféle helyzetre vonatkoznak, sok különböző kedvezményezett vesz részt bennük és fenntartható hatást gyakorol az egyes fajokra és élőhelyekre, többek között úgy, hogy terjesztik az elért eredményeket és a levont tanulságokat.

70. Az első LIFE-eszköz 1992-es bevezetése óta a Bizottság folyamatosan fejleszti és tökéletesíti irányítási és kontrollrendszereit, többek között a korábbi számvevőszéki ellenőrzések eredményeinek figyelembevételével. Az ellenőrzés azonban megállapította, hogy a LIFE-Természet által finanszírozott intézkedések hatását egyelőre nem tartják fenn kellően a projekt lezárása után (18–20. bekezdés).

Kiválasztási eljárás

71. A LIFE-Természet kiválasztásához elfogadott fenntarthatósági kritériumokat a LIFE+-nál kevésbé releváns módon alkalmazzák. Ráadásul amióta nem súlyozzák az alkritériumokat, nem világos, hogy milyen jogkövetkezményekkel jár, ha a projektek nem tartanak be egy vagy több releváns alkritériumot (22–26. bekezdés).

72. Az ellenőrzés semmilyen bizonyítékot nem talált arra nézve, hogy az Európai Környezetvédelmi Ügynökség és a Biológiai Sokféleség Európai Témaközpontja bármilyen szakértői hozzájárulást nyújtott volna az elfogadott kiválasztási modell megtervezéséhez (vagy a LIFE projektirányítás bármely szempontjához) nyújtott részéről, noha a Környezetvédelmi Főigazgatóság által irányított költségvetés 70%-át a LIFE eszköz teszi ki (27. bekezdés).

73. A Bizottság külső értékelőket szerződtet a beérkezett projektjavaslatok független technikai értékelésére. A használt rangsorolási modell (kritérium, alkritérium, súlyozás, értékek stb.) azonban az érdekeltek szempontjából nem elég részletes és nem közérthető. Másrészről a támogatás-odaítélésre vonatkozó hosszadalmas határozathozatali eljárás néha hatással van a projektvégrehajtás kivitelezhetőségére, és aláássa az érdekeltek bevonását (28. bekezdés).

I. ajánlás

i. A Bizottság vizsgálja felül az Európai Környezetvédelmi Ügynökség és a Biológiai Sokféleség Európai Témaközpontja bevonásával összeállt szakértői csoport véleménye alapján a kiválasztási modelljét, érvényesítse azt, és tegye elérhetővé valamennyi érdekelt fél számára.

ii. Ez a modell részesítse előnyben azokat a LIFE-Természet projektjavaslatokat, amelyek biztosítják az eredmények folytonosságát. Ebből a szempontból a Számvevőszék hangsúlyozza: a Bizottságnak fel kellene mérnie, hogy nem lenne-e célszerű szétválasztani a "Természet" és "Környezet" részterületek irányítását eredendő különbségeik fényében és hosszú távú irányításuk érdekében [27].

iii. Meg kellene fontolni a kiválasztási eljárás lerövidítésének lehetséges módjait, például figyelembe véve az uniós költségvetésből finanszírozott egyéb támogatási rendszerek által inspirált megoldásokat, illetve felülvizsgálva a jelenleg érvényben lévő intézményközi eljárásokat.

Projektek végrehajtása

74. 35 projekt helyszíni vizsgálata kimutatta, hogy a legtöbb tervezett intézkedést végrehajtották, és ezek hozzá is járultak a fajok és élőhelyek megőrzéséhez a Natura 2000 helyszíneken. Ugyanakkor számos olyan hiányosságra fény derült, amelyek befolyásolják a projekteredmények alakulását. Egyes finanszírozott beruházások viszonylag korlátozott hatással voltak a célzott fajokra és élőhelyekre, vagy a magas költségeik, vagy a befejezés után valószínűsíthető (csak a szükséges fenntartási munkálatok elvégzésével elkerülhető) gyors hatásvesztésük miatt. A projekteredmények folytonosságának biztosítása szempontjából releváns feltételeket sem mindig tartották fenn megfelelően.

75. A természetmegőrzési külső szakértők által végzett projektmonitorozás a tervezett beruházások és intézkedések fényében összpontosít a projekt-előrehaladás ellenőrzésére és beszámolóira. Nem monitorozzák kellően a konkrét megőrzési célkitűzések elérését, mint például a célzott fajok és élőhelyek megőrzési helyzetében bekövetkezett javulást. A projektgazdák nem kötelesek monitorozni az intézkedések célzott fajokra és élőhelyekre gyakorolt hatását. Ennek következtében a Bizottság általában megfelelő tájékoztatást kap az egyes projektbefektetések előrehaladásáról, de nem rendelkezik információkkal arról, hogy a célzott projekteredményeket ténylegesen milyen mértékben érték el, illetve hogy azok milyen hatással bírtak. Mindezeken felül az eredményes monitorozáshoz az is szükséges volna, hogy a Bizottság a megfelelő mutatókat és kritériumokat állapítsa meg a rendelkezésre álló szakértelem, például az Európai Környezetvédelmi Ügynökség és az Európai Témaközpont bevonásával (30–40. bekezdés).

II. ajánlás

i. A Bizottság tegye meg a szükséges lépéseket az elért eredményekre vonatkozó projektmonitorozás javítása érdekében, valamint a LIFE-finanszírozású beruházások használatával kapcsolatos biztosítékokat, illetve az irányítási szerződések és tervek végrehajtásának valósságát illetően.

ii. A Bizottság dolgozzon ki megfelelő mutatókat és kritériumokat a projektvégeredmények monitorozásához a rendelkezésre álló szakértelem, például az Európai Környezetvédelmi Ügynökség és az Európai Témaközpont igénybevételével.

Eredmények terjesztése

76. Bizonyos nyelvi nehézségeket még le kell küzdeni, és jobb minimális minőségi standardokra van szükség, hogy a projektek honlapjain közzétehessék az eredményeket. A Környezetvédelmi Főigazgatóság LIFE-projektadatbázisa nem teszi lehetővé a tanulságokhoz való könnyű és széleskörű hozzáférést, és a lehetséges szakértői célcsoportot általában nem látják el technikai és tudományos témákra vonatkozó információkkal (42–53. bekezdés).

III. ajánlás

i. A Bizottság vizsgálja felül a kommunikációs stratégiáját, tevékenységét és eszközeit, szem előtt tartva, hogy különös figyelmet kell fordítani a releváns információk és tanulságok terjesztésére az érdekelt szakértők között. Meg kellene fontolni A LIFE adatbázis keresési alkalmazásainak fejlesztését is az információk jobb elérhetősége érdekében.

ii. Ezenfelül a kedvezményezetteket kötelezni kellene több technikai jellegű részlet nyújtására a felhasznált módszerek, a tanulságok és a bevált gyakorlatok szélesebb körű terjesztésének biztosítása érdekében.

A projekteredmények hosszú távú irányítása

77. A LIFE-Természet projektjei jelentősen hozzájárultak a Natura 2000 hálózat működtetéséhez. A projektlezáráskor kért LIFE-on túli megőrzési terv elkészítésén kívül azonban a Bizottság alig foglalkozott a LIFE projektekkel lezárásukat követően, és a kedvezményezettek, illetve partnerek sem jogilag, sem más eredményes eszközzel nincsenek arra kötelezve, hogy biztosítsák a projekteredmények fenntartását. A LIFE-Természet által finanszírozott megőrzési intézkedések fenntarthatósága a projekt befejezése után nincs biztosítva, ezért az uniós támogatás hatása gyorsan csökkenhet, hiszen nem végeznek utólagos technikai ellenőrzéseket, és a Bizottságnak nincs sem nyomon követési rendszere sem bármi más reaktív eszköze annak biztosítására, hogy az eredmények ne vesszenek el (55–67. bekezdés).

IV. ajánlás

i A támogatási megállapodások kötelezzék a kedvezményezetteket – és ha szükséges, a nemzeti társfinanszírozókat – arra, hogy a projektlezárás után egy bizonyos ideig tartsák fenn a projekteredményeket. A kapcsolódó szerződéses kötelezettségeknek való megfelelést megfelelő büntetések és pénzbeszedések révén kell kikényszeríteni.

ii. A Bizottság fontolja meg, hogy nyomon követési rendszert vezet be a "LIFE-on túli finanszírozásra". Ez szükségessé tehetné a jogi keretek módosítását.

Ezt a jelentést a Számvevőszék a 2009. július 2-i ülésén, Luxembourgban fogadta el.

A Számvevőszék nevében

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

elnök

[1] 11/2003. sz. különjelentés a Környezetvédelmi Célú Pénzügyi Eszközről (LIFE) (HL C 292., 2003.12.2.), majd az észrevételek hasznosulásának nyomon követése a 2004-es pénzügyi évről szóló éves jelentés 6.48–6.50. bekezdésében (HL C 301., 2005.11.30.).

[2] A Tanács 1992. május 21-i 1973/92/EGK rendelete a környezetvédelmi célú pénzügyi eszköz (LIFE) létrehozásáról (HL L 206., 1992.7.22., 1. o.).

[3] Az 1682/2004/EK rendelettel (HL L 308., 2004.10.5., 1. o.) módosított, a környezetvédelmi célú pénzügyi eszközről (LIFE) szóló, 2000. július 17-i 1655/2000/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 192., 2000.7.28., 1. o.).

[4] Az Európai Parlament és a Tanács 2007. május 23-i 614/2007/EK rendelete a környezetvédelmi célú pénzügyi eszközről (LIFE+) (HL L 149., 2007.6.9., 1. o.).

[5] A Tanács 79/409/EGK irányelve ( 1979. április 2.) a vadon élő madarak védelméről (HL L 103., 1979.4.25., 1. o.); a Tanács 92/43/EGK irányelve ( 1992. május 21.) a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről (HL L 206., 1992.7.22., 7. o.).

[6] A LIFE+ rendelet 4. cikke pontosítja a LIFE+-Természet célkitűzéseit: a Natura 2000 hálózat fejlesztése és működtetése; a tudásbázis konszolidálás; a természet és biodiverzitás monitoringja és értékelése; a jobb környezetvédelmi irányítás.

[7] Az élőhelyvédelmi irányelv 8. cikke.

[8] COM(2006) 216 végleges, 2006.5.22., A Bizottság közleménye – A biológiai sokféleség csökkenésének megállítása 2010-ig és azon túl – Az ökoszisztéma-szolgáltatások fenntartása az emberi jólét érdekében.

[9] A fenntarthatóság felé – A környezetvédelemmel és a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos politikai cselekvési program – 1993. február 11-jei tanácsi állásfoglalás (HL C 138., 1993.5.17., 1. o.).

[10] Az Európai Parlament és a Tanács 1600/2002/EK határozata ( 2002. július 22.) a hatodik közösségi környezetvédelmi cselekvési program megállapításáról (HL L 242., 2002.9.10., 1. o.).

[11] 11/2003. sz. különjelentés.

[12] A 11/2003. sz. különjelentés 81–84. bekezdése, valamint a 86. és 87. bekezdés (következtetések).

[13] 6.48–6.50. bekezdés.

[14] A minta eredetileg 36 projektből állt. Az egyik kiválasztott projekt esetében azonban nem kerülhetett sor a helyszíni ellenőrzésre, mivel a kedvezményezett nem volt elérhető, időközben felhagyott a projekttel, és visszafizette az előleget a Bizottságnak.

[15] 11/2003. sz. különjelentés, a 89. bekezdés után következő ajánlás.

[16] 2006-ban a LIFE III "megőrzési haszon" kritérium alkritériumai a következők voltak: a hely/faj/élőhely értéke, a javasolt tevékenységek jelentősége, hozzájárulás az európai megőrzési stratégiákhoz, és a tevékenységek fenntarthatósága. 2007-ben a LIFE + "hozzájárulás a LIFE+ célkitűzéseihez" kritérium alkritériumai a következők voltak: európai jelentőség; hogyan segíti a célzott probléma megoldását; hogyan segíti a közösségi környezetvédelmi politika, ill. joganyag végrehajtását, frissítését és fejlesztését; a projekteredmények folytonossága és folyamatossága, a célzott problémák megoldásához való fenntartható hozzájárulás.

[] A "nemzeti értéknövelő hatást" csak akkor veszik figyelembe, ha egyazon tagállam több projektje egyenlő pontszámot kapott.

[17] Az 1682/2004/EK rendelettel módosított 1655/2000/EK rendelet 9. cikke.

[18] A 614/2007/EK rendelet 4. cikke.

[19] A Bizottság a LIFE 2000 és 2007 közötti kommunikációs tevékenységének relevanciáját és hatását illetően külső felmérést végeztetett, amelyet 2008 augusztusában fejeztek be. Az értékelésre kiválasztott projektek főleg a tartalmuk vagy kommunikációs gyakorlatuk alapján jól beváltnak minősülő projektek közül kerültek ki.

[20] A LIFE pénzügyi eszköz végrehajtásának félidős értékelése (2003. július), 12. és 14. o.

[21] Standard Igazgatási Rendelkezések, 11., 16., és 18. cikk (2000–2006), 13. cikk (2007).

[22] Minimumkövetelményeket ("projekttevékenységek, előrehaladás és elért eredmények") a 2007-es általános rendelkezések 13.4. cikke vezetett be.

[23] Például az extenzív gazdálkodásra vonatkozó szerződések lezárására csak a LIFE-intézkedések végrehajtása után kerül sor, de ezek végül biztosítják, hogy a földhasználat az adott természetmegőrzési célkitűzést szolgálta.

[24] 64. bekezdés: "Mivel 2005-ben és 2006-ban az említett két irányelvre vonatkozóan csak kisszámú és korlátozott hatókörű ellenőrzésre került sor, a kiszűrt jogsértések száma is alacsony volt. Finnországban, Franciaországban, Görögországban és Szlovéniában például a madárvédelmi irányelvre, valamint az élőhelyvédelmi irányelvre vonatkozóan elvégzett kölcsönös megfeleltetési ellenőrzések (11 633, illetve 14896 ellenőrzés) során egyetlen jogsértésre sem derült fény." (http://www.eca.europa.eu)

[25] Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló, 2005. szeptember 20-i 1698/2005/EK tanácsi rendelet 72. cikke (HL L 277., 2005.10.21., 1. o.).

[26] Három németországi projekt esetében a természetmegőrzési záradékot az érintett szövetségi tartomány javára jegyezték be, a föld természetmegőrzési célú jövőbeli felhasználását kötelezően előíró feltételek nélkül.

[27] A 11/2003. sz. különjelentés 89. bekezdés után következő ajánlása.

--------------------------------------------------

I. MELLÉKLET

A HELYSZÍNEN ELLENŐRZÖTT PROJEKTEK

Projektszám | Tagállam | Projektnév | Rövidítés | Kedvezményezett | | A kedvezményezett státusa | Kezdet | Befejezés | 2008.6.30-i állás | Teljes költség (EUR) | LIFE-támogatás (EUR) | % |

LIFE00 NAT/B/007148 | BE | Intézkedések a Haine-medence nádi madaraiért | Haine | Natagora/RNOB asbl | | civilszervezet | 2001.7.1. | 2007.12.31. | befejezett | 1740715 | 870358 | 50 % |

LIFE02/ NAT/B/008593 | BE | A Felső-Meuse száraz gyepjeinek megőrzése és fenntartható fejlődése | Haute Meuse | Ardenne & Gaume asbl | | civilszervezet | 2002.9.1. | 2007.3.31. | befejezett | 1934717 | 967359 | 50 % |

LIFE03/NAT/B/000024 | BE | Természetes élőhelyek integrált megőrzése katonai területeken a Natura 2000 keretében | Militaire Gebieden | Ministerie van de Vlaamse Gemeenschap, AMINAL (afdeling Natuur) | | közintézmény | 2003.9.1. | 2008.12.31. | folyamatban | 15322373 | 6555658 | 43 % |

LIFE05 NAT/B/000090 | BE | A "Grote Nete" síkvidéki folyórendszer megőrzése | Grote Nete | Natuurpunkt Beheer v.z.w. | | civilszervezet | 2005.1.8. | 2010.9.30. | folyamatban | 3120940 | 1560470 | 50 % |

LIFE00 NAT/B/007156 | BE | Cselekvési terv három, a flamand Ardennekben található erdő megőrzésére és helyreállítására | 3 Bossen Vlaamse Ardennen | World Wide Fund for Nature | | civilszervezet | 2001.10.1. | 2007.4.11. | befejezett | 2837738 | 1126582 | 40 % |

LIFE03/NAT/B000019 | BE | Tőzeges és vizes területek rehabilitációja a Saint-Hubert fennsíkon | Saint Hubert Plateau | Unité de la Gestion Cynégétique du Massif Forestier de St-Hubert asbl, C/O Cantonnement de la Division Nature et forêt | | civilszervezet | 2003.9.1. | 2007.8.31. | folyamatban | 2127540 | 1063770 | 50 % |

BE Összesen | 27084023 | 12144197 | |

LIFE00 NAT/D/007038 | DE | "Galenbecker See" megőrzési projekt a kiemelt fajokért | Galenbecker See | Staatliches Amt für Umwelt und Natur Ueckermünde | | közintézmény | 2001.5.1. | 2007.12.31. | folyamatban | 5780907 | 4046635 | 70 % |

LIFE05 NAT/D/000057 | DE | A "Lippe folyó Hamm és Hangfort közötti árterülete" (közösségi jelentőségűként javasolt terület) optimalizálása | Lippe-Aue | Stadt Hamm, Umweltamt | | közintézmény | 2005.1.8. | 2010.2.28. | folyamatban | 5514593 | 2757297 | 50 % |

LIFE00 NAT/D/007042 | DE | A "Düsterdieker Niederung" különleges madárvédelmi terület optimalizálása | SPA Duesterdieker Niederung | Biologisches Station Kreis Steinfurt e.V. | | közintézmény | 2001.7.1. | 2007.4.30. | visszavonás folyamatban | 4534432 | 2267216 | 50 % |

LIFE00 NAT/D/007039 | DE | "Grindenscharzwald" LIFE-projekt | Grindenschwarzwald | Regierungspräsidium Karlsruhe | | közintézmény | 2001.1.1. | 2005.12.31. | befejezett | 1786914 | 893457 | 50 % |

LIFE00 NAT/D/007058 | DE | Németországi száraz gyepterületek regenerációja és megőrzése | Trockenrasen Saar | Naturlandstiftung Saar | | civilszervezet | 2001.4.1. | 2006.3.31. | befejezett | 1433218 | 842732 | 59 % |

LIFE00 NAT/D/007043 | DE | "Hohes Moor" tőzegláp | Hohes Moor Niedersachsen | Niedersächsisches Umweltministerium | | közintézmény | 2001.4.1. | 2006.3.31. | befejezett | 1288500 | 644250 | 50 % |

DE Összesen | 20338564 | 11451587 | |

LIFE00 NAT/E/007304 | ES | A "Cabo de Gata-Níjar" közösségi jelentőségű természeti terület (SCI) és különlegesen védett terület (PSA) irányításának javítása | Cabo de Gata | Consejería de Medio Ambiente de la Junta de Andalucía | | közintézmény | 2001.7.1. | 2005.6.30. | befejezett | 4303086 | 3012160 | 70 % |

LIFE03 NAT/E/000046 | ES | A Chlamydotis undulata fuertaventurae galléros túzok megőrzése a Kanári-szigetek különleges madárvédelmi területein | Hubara Canarias | Sociedad Española de Ornitologia (SEO/BirdLife) | | civilszervezet | 2003.6.1. | 2007.5.31. | visszavonás folyamatban | 2630899 | 1973174 | 75 % |

LIFE03 NAT/E/000050 | ES | A spanyol parlagi sas, a fekete keselyű és a fekete gólya megőrzése | CBD 2003 | Fundación CBDHábitat para la Conservación de la Biodiversidad y su Hábitat | | közintézmény | 2003.9.1. | 2007.9.1. | folyamatban | 3286882 | 1972129 | 60 % |

LIFE00 NAT/E/007348 | ES | A "La Serena y Sierras periféricas" SPA-SCI irányítása | ZEPA La Serena | Consejería de Agricultura y Medio Ambiente - Dir. Gral de Medio Ambiente | | közintézmény | 2001.5.1. | 2005.8.31. | befejezett | 1853176 | 1297223 | 70 % |

LIFE05 NAT/E/000067 | ES | Az "Aiako Harria" SCI (ES2120016) megőrzése | LIFE AIAKO HARRIA | Direción General de Montes y Medio Natural.Departamento para el Desarrollo del Medio Rural | | közintézmény | 2005.10.1. | 2009.9.30. | folyamatban | 2260318 | 1130159 | 50 % |

LIFE00 NAT/E/007339 | ES | A dűneélőhelyek megőrzésének modellje a L'Albufera de Valencia nevű természetvédelmi parkban | Dunas Albufera | Ayuntamiento de Valencia - Concejalía de Devesa y Albufera y Alcaldías de Barrio | | közintézmény | 2001.1.1. | 2004.6.30. | befejezett | 1951482 | 975741 | 50 % |

ES Összesen | 16285843 | 10360586 | |

Projektszám | Tagállam | Projektnév | Rövidítés | Kedvezményezett | | A kedvezményezett státusa | Kezdet | Befejezés | 2008.6.30-i állás | Teljes költség (EUR) | LIFE-támogatás (EUR) | % |

LIFE00 NAT/IT/007142 | IT | A madarak élőhelyeinek javítása és villamosenergia-telepek helyreállítása | Po ENEL | Consorzio Parco Regionale Delta del Po | | közintézmény | 2001.7.1. | 2006.12.31. | folyamatban | 5637965 | 2198806 | 39 % |

LIFE04 NAT/IT/000190 | IT | Az állami erdőszolgálat által kezelt NATURA 2000 helyszínek megőrzési intézkedései | Corpo Forestale | Ministero delle Politiche Agricole e Forestali - Corpo forestale dello Stato - Ufficio per la Biodiversità | | közintézmény | 2004.4.1. | 2009.6.30. | folyamatban | 2505297 | 1252649 | 50 % |

LIFE00 NAT/IT/007228 | IT | Az Abies nebrodensis (Lojac) Mattei megőrzése in situ és ex situ | Nebrodensis | Ente Parco Delle Madonie | | közintézmény | 2001.9.1. | 2005.8.31. | befejezett | 1161535 | 871151 | 75 % |

LIFE00 NAT/IT/007281 | IT | NEMOS projekt – alpesi vizes területek fejlesztése | Nemos | Provincia autonoma di Trento - Servizio Parchi e Foreste Demaniali | | közintézmény | 2002.1.1. | 2004.9.30. | befejezett | 1626422 | 796947 | 49 % |

LIFE05 NAT/IT/000009 | IT | Matera tartomány veszélyeztetett ragadozó madarainak megőrzése | RAPACI LUCANI | Provincia di Matera | | közintézmény | 2005.10.1. | 2009.9.30. | folyamatban | 866062 | 649546 | 75 % |

IT Összesen | 11797281 | 5769099 | |

LIFE04 NAT/SI/000240 | SI | NATURA 2000 Szlovéniában – irányítási modellek és információs rendszer | NATSLOMPIS | Institute of the Republic of Slovenia for Nature Conservation | | közintézmény | 2005.1.1. | 2007.12.31. | folyamatban | 1686077 | 843039 | 50 % |

LIFE03 NAT/SLO/000077 | SI | A Crex crex hosszú távú védelmének megteremtése Szloveniában | Crex Slovenia | DOPPS BirdLife Slovenia | | civilszervezet | 2004.1.1. | 2007.3.31. | visszavonás folyamatban | 809024 | 606768 | 75 % |

LIFE02 NAT/SLO/008587 | SI | Veszélyeztetett élőhelyek / fajok megőrzése a leendő Karst Parkban | Karst park | Univerza na Primorskem, Znastevno-raziskovalno sredisce-Koper | | közintézmény | 2002.10.1. | 2005.9.30. | befejezett | 476930 | 357698 | 75 % |

LIFE03 NAT/SLO/000076 | SI | Veszélyeztetett fajok és élőhelyek megőrzése a sečovljei sómező természetvédelmi parkjában | Secovlje | Soline, Pridelava soli d.o.o. | | magánjellegű | 2003.9.1. | 2006.9.1. | befejezett | 714440 | 357220 | 50 % |

LIFE00 NAT/SLO/007231 | SI | Tőzeglápok a Triglav Nemzeti Parkban | Triglav | Triglavski Narodni Park | | közintézmény | 2001.6.15. | 2003.11.30. | befejezett | 470200 | 352650 | 75 % |

LIFE00 NAT/SLO/007223 | SI | A veterniki és oslicai magas száraz rétekre vonatkozó irányítási terv és sürgős intézkedések | Dry meadows | Kozjanski Regional Park | | civilszervezet | 2001.1.1. | 2003.12.31. | befejezett | 275000 | 206250 | 75 % |

SI Összesen | 4431671 | 2723625 | |

LIFE02 NAT/UK/008527 | UK | Stratégiai nádashálózat kifejlesztése különleges madárvédelmi területként a Botaurus stellaris számára | Bittern | Royal Society for the Protection of Birds | | civilszervezet | 2002.2.3. | 2006.6.30. | befejezett | 6484498 | 3890699 | 60 % |

LIFE02 NAT/UK/008541 | UK | Sürgős megőrzési intézkedések a skót Capercaillie érdekében | Capercaillie | Caledonian Partnership, Highland Birchwoods | | magánjellegű | 2002.2.1. | 2007.1.31. | folyamatban | 7355440 | 3677720 | 50 % |

LIFE04 NAT/GB/000250 | UK | Az atlanti-óceáni lazac megőrzése Skóciában | CASS | Scottish Natural Heritage | | közintézmény | 2004.2.1. | 2008.7.31. | folyamatban | 4695816 | 2347908 | 50 % |

LIFE00 NAT/UK/007079 | UK | A dorseti európai pusztákat fenyegető urbanizációs nyomás leküzdése | Dorset heaths | Dorset County Council, Planning Division | | közintézmény | 2001.7.1. | 2005.6.30. | visszavonás folyamatban | 3819840 | 1909920 | 50 % |

LIFE00 NAT/UK/007071 | UK | Az irányítás javítása Salisbury alföldjének Natura 2000 helyszínein | Salisbury Plain | English Nature | | közintézmény | 2001.4.1. | 2005.9.30. | befejezett | 3482722 | 1741361 | 50 % |

LIFE00 NAT/UK/007078 | UK | Skót dagadólápok megőrzése | Scottish raised bogs | Scottish Wildlife Trust | | civilszervezet | 2001.1.1. | 2004.1.1. | befejezett | 2139263 | 1458977 | 68 % |

UK Összesen | 27977579 | 15026585 | |

Mindösszesen | 107914961 | 57475679 | |

--------------------------------------------------

II. MELLÉKLET

A LIFE+ ÉRTÉKELÉSI ÉS KIVÁLASZTÁSI ELJÁRÁSA – NAPTÁR

2007

Kezdet | Befejezés | Időtartam | Tevékenység |

2007.11.30. | | | Határidő: a LIFE+ pályázatokat megküldik a tagállamoknak |

2008.1.15. | | | Határidő: a tagállamok továbbítják a LIFE+ pályázatokat az Európai Bizottságnak |

2008.1.15. | 2008.2.15. | 1 hónap | A Bizottság megkapja, kódolja, és jogosultsági szempontból ellenőrzi a pályázatokat, esetlegesen hiányzó adatokat kér be; a válaszok beérkezésére is kell időt szánni |

2008.2.16. | 2008.2.20. | 5 nap | Értesítik a sikertelen kedvezményezetteket (nem támogatható pályázatok) |

2008.2.16. | 2008.4.30. | 2,5 hónap | Külső szakértők segítségével értékelik a támogatható pályázatokat |

2008.5.1. | 2008.7.31. | 3 hónap | Felülvizsgálják a pályázatokat, és elkészítik ezeknek a LIFE+ bizottsághoz benyújtandó végső "szűkített listáját és tartaléklistáját" |

2008.5.01. | 2008.7.31. | 3 hónap | A Bizottság különböző részlegei konzultálnak egymással |

2008.8.01. | 2008.8.15. | 2 hét | A Bizottság megküldi a kiválasztottak nem végleges listáját a LIFE+ bizottságnak |

2008.8.15. | 2008.8.31. | 1 nap | Összeül a LIFE+ bizottság, hogy véglegesítse a társfinanszírozásra elfogadott projektek listáját |

2008.9.1. | 2008.10.15. | 1,5 hónap | A dokumentumokat megküldik az Európai Parlamentnek, hogy a nyári szabadság után gyakorolja beleszólási jogát |

2008.10.15. | | | Bizottsági odaítélési határozat |

2008.10.15. | 2008.10.31. | 2 hét | A Bizottság megküldi a támogatási szerződések tervezetét a kedvezményezetteknek |

2008.11.1. | 2008.11.30. | 1 hónap | A kedvezményezetteknek 30 nap áll a rendelkezésükre, hogy válaszoljanak |

2008.12.1. | 2008.12.31. | 1 hónap | A Bizottság aláírja és a kedvezményezetteknek visszaküldi a támogatási megállapodásokat |

2009.1.1. | | | A projektek legkorábbi lehetséges kezdete |

2008

Forrás: LIFE+ Természet és Biodiverzitás: Útmutató a jelentkezőknek, 2007 és 2008.

Dátum vagy időszak | Tevékenység |

2008.11.21. | A pályázók határideje, hogy pályázataikat beküldjék a tagállami hatóságoknak |

2009.1.5. | A tagállamok határideje, hogy a pályázatokat beküldjék az Európai Bizottságnak |

2009. január – július | Elfogadhatóság, kizárás és támogathatóság, valamint a pályázatok felülvizsgálata |

2009.12.31. | A támogatási megállapodások aláírásának határideje |

2010.1.1. | A 2008-as projektek legkorábbi lehetséges kezdőidőpontja |

--------------------------------------------------

III. MELLÉKLET

INTÉZKEDÉSI TERVEK

Az élőhelyvédelmi irányelv 6. cikke szerint a tagállamok megállapítják a különleges természetvédelmi területek védelméhez szükséges intézkedéseket, megfelelő esetben beleértve a kifejezetten az egyes természeti területekre kidolgozott vagy más fejlesztési tervek részét képező intézkedési terveket, továbbá törvényi, közigazgatási, vagy szerződéses aktusokat is. Ezeket az intézkedéseket a Natura 2000 hálózaton keresztül hajtják végre, figyelembe véve a gazdasági, társadalmi és kulturális követelményeket, valamint a regionális és helyi jellemzőket.

Az intézkedési tervnek a következő elemeket kell tartalmaznia:

politikai nyilatkozat, hivatkozással az élőhelyvédelmi irányelv 6. cikkére;

a helyszín jellemzése, többek között a korábbi földhasználat elemzése;

nyilatkozat a célkitűzésekről, a hosszú és a rövid távú célokról is;

a korlátokról szóló nyilatkozat, az érdekelt szereplők megnevezésével;

a végrehajtandó intézkedések reális listája, végrehajtási menetrenddel és pénzügyi tervezéssel;

részletekbe menő konzultációs eljárás;

monitoring és értékelés.

A LIFE+ 614/2007/EK rendelet (6) preambulumbekezdése hangsúlyozza, hogy a Natura 2000 helyszínek irányításában az eszköznek pénzügyi korlátai vannak, és leszögezi, hogy "Intézkedéseket kell kidolgozni a Natura 2000 hálózat megfelelő finanszírozásának biztosítására, ideértve a közösségi társfinanszírozást Mivel e rendelet a céljai szerint csak olyan projekteket finanszíroz, amelyek a Natura 2000 helyszínek irányításának követendő példáival kapcsolatosak, illetve demonstrációs jellegűek, a Bizottságnak és a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy más eszközökön keresztül elegendő pénzeszköz álljon rendelkezésre a hálózat irányítására, amelynek éves költségét 2004-ben megközelítőleg 6100 millió euróra becsülték."

--------------------------------------------------