Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Grúzia közötti társulási megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról /* COM/2014/0148 final - 2014/0085 (NLE) */





INDOKOLÁS 1. A JAVASLAT HÁTTERE/ELŐZMÉNYEK A csatolt javaslat képezi a jogi eszközt az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Grúzia közötti társulási megállapodás aláírására és ideiglenes alkalmazására való felhatalmazáshoz. Mivel az Európai Atomenergia-közösség a megállapodás részes Fele, a megállapodás Európai Atomenergia-közösség nevében történő, Bizottság általi aláírására és megkötésére külön eljárás alkalmazandó. Az Európai Unió (EU) és Grúzia közötti kapcsolatok jelenleg az 1999 júliusában hatályba lépett partnerségi és együttműködési megállapodáson alapulnak. 2010. május 10-én a Tanács felhatalmazta a Bizottságot, hogy tárgyalásokat kezdjen egy új átfogó és ambiciózus társulási megállapodásról, amely mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térségről szóló részt is tartalmaz. A társulási megállapodás célja, hogy felgyorsítsa és elmélyítse a Grúzia és az Unió közötti politikai és gazdasági kapcsolatokat, és hogy előmozdítsa Grúzia fokozatos gazdasági integrációját az EU belső piacának meghatározott területeivel, nevezetesen a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térség létrehozása révén. A megállapodás konkrét lehetőséget teremt arra, hogy a kulcsfontosságú reformok, a gazdasági fellendülés és növekedés, a kormányzás és a különböző ágazatokban folytatott együttműködés támogatására összpontosítva kiaknázzák az EU és Grúzia közötti kapcsolatok dinamikáját. A megállapodás egyben olyan reformtervet is képez Grúzia számára, amely a grúziai jogszabályok uniós normákhoz és szabványokhoz való közelítésének átfogó programján alapul; Grúzia valamennyi partnerét felkérik az ehhez való igazodásra, valamint támogatásuk ennek megfelelő összpontosítására. Az Unió részéről Grúziának nyújtott támogatás kapcsolódik a reformtervhez, hiszen a támogatások alapját a megállapodás képezi. A társulási megállapodás végrehajtásának előkészítése és megkönnyítése érdekében társulási menetrend készült. A 2013. márciusi 14. tárgyalási fordulót követően az EU és Grúzia lezárta a társulási megállapodásról folytatott tárgyalásokat. A mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térségről folytatott tárgyalásokat 2013 júliusában zárták le. 2013. november 29-én az EU és Grúzia parafálta a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térségre is kiterjedő társulási megállapodás szövegét. A társulási megállapodás 429. cikkével összhangban a tervek szerint a megállapodás egyes részeit ideiglenesen alkalmazni fogják. Az ideiglenes alkalmazás célja a kölcsönös gazdasági érdekek és közös értékek közötti egyensúly megőrzése, valamint az EU és Grúzia együttes szándéka, hogy megkezdjék a megállapodás arra alkalmas részeinek végrehajtását és érvényesítését, hogy már a megállapodás megkötése előtt elősegítsék a reformok korai hatásainak kibontakozását az ágazatspecifikus területeken. 2. A TÁRGYALÁSOK EREDMÉNYEI A Tanácsot az érintett tanácsi munkacsoportok – különösen a Kelet-Európával és Közép-Ázsiával foglalkozó munkacsoport és a Kereskedelempolitikai Bizottság – keretében a tárgyalások valamennyi szakaszában rendszeresen tájékoztatták és konzultáltak vele. A Bizottság úgy véli, hogy a Tanács által a tárgyalási irányelvekben meghatározott célkitűzések teljesültek, és a társulási megállapodás tervezete az Unió számára elfogadható. A társulási megállapodás végleges tartalma a következőképpen foglalható össze: A megállapodás társulást hoz létre egyrészről az Unió és tagállamai, másrészről Grúzia között. Ez az EU és Grúzia közötti szerződéses kapcsolatok alakulásának új szakaszát jelenti, melynek célja a politikai társulás, a gazdasági integráció és a további fokozatos előrehaladás lehetőségének megteremtése. A társulás átfogó céljai a következőkre irányulnak: a Felek közös értékeken alapuló fokozatos közeledésének előmozdítása; a fokozott politikai párbeszéd keretének megerősítése; a béke és a stabilitás előmozdítása, megőrzése és megszilárdítása regionális és nemzetközi dimenzióban egyaránt; a békés konfliktusmegoldással kapcsolatos együttműködés ösztönzése, Grúziának az uniós belső piac meghatározott területeivel fokozatosan megvalósuló gazdasági integrációjának előmozdítása; fokozott együttműködés a jogérvényesülés, a szabadság és a biztonság területén a jogállamiság, az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartásának megerősítése érdekében, valamint az egyre szorosabb együttműködés feltételeinek megteremtése egyéb, kölcsönös érdeklődésre számot tartó területeken. A megállapodás általános elvei „alapvető elemeket” foglalnak magukban, amelyeknek a Felek egyike részéről történő megsértése a megállapodás szerinti különleges intézkedések végrehajtását eredményezheti, ideértve a jogok és kötelezettségek felfüggesztését. Ezek az elemek a következők: a vonatkozó nemzetközi eszközökben meghatározott demokratikus elvek, emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartása; a jogállamiság tiszteletben tartása; a szuverenitás és a területi integritás, a sérthetetlenség és a függetlenség elvei tiszteletben tartásának előmozdítása; valamint a tömegpusztító fegyverek, a kapcsolódó anyagok és hordozóeszközeik elterjedése elleni küzdelem. A megállapodás egyéb általános elvei a piacgazdaság, a jó kormányzás, a korrupció elleni küzdelem, a nemzetközi szervezett bűnözés, valamint a terrorizmus elleni küzdelem, a fenntartható fejlődés előmozdítása és a hatékony multilateralizmus elveire vonatkoznak. A megállapodás célul tűzi ki a kül- és biztonságpolitikai kérdések fokozatos közelítését ösztönző megerősített politikai párbeszéd kialakítását. A megállapodás rendelkezik továbbá a belföldi reformokra vonatkozó párbeszédről és együttműködésről, amelyek a Felek által meghatározott közös elveken alapulnak. A megállapodás ezenkívül rendelkezéseket tartalmaz a kül- és biztonságpolitikával – így például a közös biztonság- és védelempolitikával – kapcsolatos fokozott párbeszéd; a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútumának végrehajtása által a béke és a nemzetközi jogérvényesülés előmozdítása; valamint a regionális stabilitásra, a konfliktusmegelőzésre, a válságkezelésre, a terrorizmus elleni küzdelemre, a fegyverek elterjedése elleni küzdelemre, továbbá a leszerelésre és a fegyverzet-ellenőrzésre irányuló közös erőfeszítések tekintetében. A Felek kiemelten együttműködnek a térség megoldatlan konfliktusainak békés rendezése érdekében. A jogérvényesülés, szabadság és biztonság területén a megállapodás különös figyelmet szentel a jogállamiságnak és az igazságszolgáltatási intézmények és gyakorlatok megerősítésének. A megállapodás meghatározza a migrációval, a menedékjoggal, a határellenőrzéssel, a személyes adatok védelmével, a pénzmosással és a terrorizmus finanszírozásával, valamint a kábítószer-ellenes politikával kapcsolatos együttműködés keretét. A megállapodás a személyek szabad mozgására – ideértve a visszafogadást –, a vízumkönnyítésre, valamint – a jól szervezett és biztonságos mobilitás lényegs feltételeinek biztosítása esetén – a vízummentesség felé tett fokozatos, megfelelően ütemezett lépésekre vonatkozó rendelkezéseket tartalmaz. A megállapodás kötelezettségvállalásokat tartalmaz továbbá a bűnözés, a korrupció és az egyéb jogellenes tevékenységek elleni küzdelem, valamint a polgári és büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés további fejlesztése tekintetében – a vonatkozó nemzetközi és kétoldalú eszközök teljes mértékű kiaknázása mellett. A társulási megállapodás számos ágazati együttműködést irányoz elő, különös tekintettel a kulcsfontosságú reformok támogatására, a gazdasági fellendülésre és növekedésre, a kormányzásra és a 28 ágazatot felölelő ágazati együttműködésre, köztük például az energia, a közlekedés, a környezetvédelem és a környezet fejlesztése, az ipari és a kis- és középvállalkozások közötti együttműködés, a mezőgazdaság és a vidékfejlesztés, a szociálpolitika, az igazságügy, a civil társadalmi együttműködés, a fogyasztóvédelem, a közigazgatás reformja, az oktatás, a képzés és az ifjúság, valamint a kulturális együttműködés területén. E területek mindegyikén a megerősített együttműködés alapjául a jelenlegi többoldalú és kétoldalú keretek szolgálnak, a cél pedig a rendszeresebb párbeszéd, valamint az információk és bevált gyakorlatok cseréje. A megállapodás mellékleteiben szereplő, az uniós vívmányokhoz való fokozatos jogszabály-közelítésre vonatkozó átfogó programterv a megállapodás ágazati együttműködésről szóló részeinek kulcsfontosságú eleme. Az uniós vívmányok meghatározott részeinek Grúzia által történő közelítésére és végrehajtására irányuló konkrét ütemtervek a folyamatban lévő együttműködésre összpontosítanak, és Grúzia nemzeti reformjai és korszerűsítési programja központi részét képezik majd. A megállapodás frissített intézményi keretet is tartalmaz, amely magában foglalja az együttműködés és a párbeszéd fórumait is. Különleges döntéshozatali szerepet irányoztak elő a Társulási Tanács, valamint a felhatalmazott Társulási Bizottság tekintetében, amelyek a kereskedelmi kérdések megvitatása céljából különleges formációban is ülésezhetnek. A megállapodás a civil társadalmi és parlamenti együttműködés fórumairól is rendelkezik. A megállapodás nyomon követésre, kötelezettségek teljesítésére és vitarendezésre vonatkozó rendelkezéseket is tartalmaz (beleértve a kereskedelemmel kapcsolatos kérdésekre vonatkozó külön rendelkezéseket). A megállapodás mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térségről szóló része tekintetében a Bizottság elérte a tárgyalási irányelvekben meghatározott célkitűzéseket, amelyek lényegében a teljes kereskedelem tekintetében a behozatali vámok megszüntetésére irányultak, ugyanakkor egy szigorúan kötelező keretrendszer felállítására is, melynek célja a kereskedelmet korlátozó valamennyi önkéntes intézkedés – így a kiviteli vámok és a kivitel mennyiségi korlátozásainak – megszüntetése. A mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térség az érzékeny mezőgazdasági termékekre vonatkozó kijátszásellenes mechanizmust tartalmaz. A kereskedelem technikai akadályai tekintetében Grúzia fokozatosan az uniós gyakorlathoz igazítja technikai szabályzatait és szabványait. Fennáll a lehetősége a megfelelőségértékelésről és az ipari termékek elfogadásáról szóló megállapodásra (ACAA) irányuló tárgyalások megkezdésének, amelyek annak biztosítását célozzák majd, hogy Grúzia jogszabályai és piacfelügyeleti rendszerei a meghatározott ágazatokban összhangban legyenek uniós megfelelőikkel annak érdekében, hogy a Felek közötti kereskedelemre az uniós tagállamok közötti kereskedelemmel megegyező feltételek mellett kerülhessen sor. Az állatok, növények és az ezekből készült termékek kereskedelme tekintetében a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térség rendelkezik Grúzia állat- és növény-egészségügyi, valamint állatjóléti jogszabályainak az EU állat- és növény-egészségügyi, valamint állatjóléti jogszabályaihoz való közelítéséről, ami még inkább megkönnyíti majd a kereskedelmet. A mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térség gondoskodik majd egy gyors konzultációs mechanizmus kialakításáról az állat- és növény-egészségüggyel kapcsolatos, kereskedelmet zavaró tényezők kezelése érdekében, ideértve egy különleges riasztási és korai előrejelző rendszert is állat- és növény-egészségügyi vészhelyzetek esetére. A jelenlegi vámügyi együttműködésre építve, a vámügyekben történő kölcsönös közigazgatási segítségnyújtásról szóló jegyzőkönyv erősebb jogi keretet teremt a vámjogszabályok megfelelő alkalmazása és a vámügyi csalások elleni küzdelem biztosításához. A letelepedés tekintetében a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térség nemzeti elbánást és legnagyobb kedvezményes elbánást biztosít a vállalkozásoknak, korlátozott fenntartások mellett. A szolgáltatáskereskedelem tekintetében a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térség széles körű piacra jutást irányoz elő, valamint a piacra jutás további liberalizálásának lehetőségét, többek közt Grúzia uniós vívmányokhoz történő jogszabály-közelítésének eredményeként a pénzügyek, a távközlés/elektronikus kereskedelem, postai és kézbesítési szolgáltatások és a nemzetközi tengeri szállítási szolgáltatások területén. A mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térség magas szintű védelmet biztosít valamennyi uniós mezőgazdasági földrajzi árujelző tekintetében, nem csak a borok és a szeszes italok esetében, továbbá bármely, az oltalom alatt álló földrajzi árujelzők listájára kerülő új termék esetében is. A megállapodás magában foglalja az EU és Grúzia közötti, 2012. április 1-jén hatályba lépett, földrajzi árujelzőkről szóló megállapodás rendelkezéseit, valamint annak mellékleteit is. A megállapodás olyan mechanizmust irányoz elő, amely teljes védelmet nyújt azoknak az új árujelzőknek, amelyeket a társulási megállapodás hatálybalépése előtt foglalnak bele a földrajzi árujelzőkről szóló megállapodásba. A mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térség továbbá olyan rendelkezéseket tartalmaz a szerzői jogok, a formatervezési minták (beleértve a nem bejegyzetteket is) és azon szabadalmak vonatkozásában, amelyek kiegészítik és frissítik a TRIPS-megállapodást, valamint rendelkezéseket tartalmaznak a szellemitulajdon-jogok érvényesítéséről – az EU belső szabályai alapján. A közbeszerzési piacok integrációja tekintetében a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térség hozzáférést fog biztosítani a nem EGT-tag Grúzia számára az EU közbeszerzési piacához bizonyos értékhatárok feletti ajánlatok esetében egy átmeneti időszakot követően, melynek során Grúzia közelíteni fogja jogszabályait a jelenlegi és jövőbeli uniós közbeszerzési jogszabályokhoz. Az uniós közbeszerzési piachoz való további, az értékhatár alatti ajánlatok tekintetében való hozzáférésről azt követően lehet tárgyalni, hogy sikeresen lezárult a jogszabály-közelítés. Ennek eredményeként a beszállítók és a szolgáltatók – a védelmi ágazat kivételével – hozzáférhetnek egymás közbeszerzési piacaihoz. A mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térség révén Grúzia átfogó versenyjog végrehajtását fogja biztosítani. Az állami támogatásokról szóló szakasz biztosítja, hogy Grúzia tartani fogja magát az átláthatóság elveihez, és e célból megfelelő jelentéstételi kötelezettségeket is tartalmaz. A kereskedelmi vonatkozású energiaügyi kérdések tekintetében a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térség kötelező erejű rendelkezéseket vezet be az energiahordozók megszakítás nélküli tranzitjáról és az energiaszállítási létesítményekhez való hozzáférésről az ellátásbiztonság garantálása érdekében, az energiaügyi szabályozó hatóságok függetlenségéről, valamint a megállapodás és az Energiaközösségről szóló szerződés keretében Grúzia által vállalt jövőbeni kötelezettségek közötti kapcsolat tisztázásáról. A megállapodás rendelkezik a kereskedelem területén a fenntartható fejlődés megvalósítására vonatkozó kötelezettségvállalásokról és e tekintetben a többoldalú kötelezettségvállalások betartásáról, miközben biztosítja a hazai környezetvédelmi és munkavédelmi szabályok saját szintjének maghatározására vonatkozó jogot. A mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térséghez kapcsolódó kötelezettségvállalások egyike tiltja, hogy a Felek eltekintsenek vagy eltérjenek az ilyen szabványoktól oly módon, ami kihat a Felek közti kereskedelemre vagy beruházásokra. A WTO vitarendezési egyetértési modelljére alapuló hatékony vitarendezési eljárások a kétoldalú kereskedelmi viták gyors rendezését biztosítják, többek között azáltal, hogy arányos szankciók alkalmazását teszik lehetővé az érintett fél részéről, a kereskedelmi vonatkozású energiaügyekkel kapcsolatos halaszthatatlan viták esetében pedig még gyorsabb eljárásokat irányoznak elő. Megegyezés született az átláthatóságra és a civil társadalommal és az érintettekkel folytatott párbeszédre vonatkozó különleges rendelkezésekről a kereskedelemmel kapcsolatos területeken való szakpolitikai döntéshozatal konzultatív, nyílt és kiszámítható jellegének biztosítása céljából. Ezenkívül a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térség olyan rendelkezéseket is tartalmaz, amelyek megkönnyítik a jogszabály-közelítés végrehajtását és értékelését a kereskedelemmel kapcsolatos területeken. Hosszabb távra tekintve Grúziának a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térség révén az EU-val megvalósuló szorosabb gazdasági integrációja jelentős ösztönzőként szolgál majd az ország gazdasági növekedése szempontjából. A társulási megállapodás központi elemét képező mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térség üzleti lehetőségeket teremt majd az Unióban és Grúziában egyaránt, és előmozdítja a tényleges gazdasági korszerűsítést, valamint Grúzia EU-val való integrációját. E folyamat magasabb színvonalú termékekhez, a polgárok számára nyújtott jobb szolgáltatásokhoz és mindenekelőtt ahhoz vezet majd, hogy Grúzia eredményesen versenyezhet a nemzetközi piacokon. 3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI Az Unió részéről a megállapodás aláírásának és ideiglenes alkalmazásának jogalapja az Európai Unió működéséről szóló szerződés 217. cikke, összefüggésben a 218. cikk (5) és (7) bekezdésével, valamint a 218. cikk (8) bekezdésének második albekezdésével. Az Európai Atomenergia-közösség tekintetében külön jogi eszköz alkalmazandó. A csatolt javaslat képezi a társulási megállapodás aláírásának és ideiglenes alkalmazásának jogi eszközét. A tárgyalások fent említett eredményeinek fényében az Európai Bizottság azt javasolja, hogy a Tanács határozzon az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Grúzia közötti társulási megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról, valamint jelölje ki az Unió nevében aláírásra jogosult személyt vagy személyeket. A javaslat előirányozza, hogy a megállapodás egyes részeit az Unió ideiglenesen alkalmazni fogja – a Szerződések szerinti hatáskörmegosztás sérelme nélkül. Az a tény, hogy a Bizottság javaslatát az Európai Unió és tagállamai, valamint Grúzia közötti megállapodás formájában nyújtotta be, azzal áll összefüggésben, hogy e megállapodás a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése előtti Szerződés szabályai szerint jött létre. 2014/0085 (NLE) Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Grúzia közötti társulási megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 217. cikkére, összefüggésben a 218. cikk (5) és (7) bekezdésével, valamint a 218. cikk (8) bekezdésének második albekezdésével, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, mivel: (1) 2010. május 10-én a Tanács felhatalmazta a Bizottságot, hogy tárgyalásokat kezdjen Grúziával a partnerségi és együttműködési megállapodás helyébe lépő, az Európai Unió és Grúzia közötti új megállapodás megkötése céljából. (2) Figyelembe véve a Felek közötti szoros történelmi köteléket és a fokozatosan elmélyülő kapcsolatokat, valamint azon szándékukat, hogy ambiciózus és innovatív módon megerősítsék és kiterjesszék kapcsolataikat, a társulási megállapodásra irányuló tárgyalások a megállapodás 2013. november 29-i parafálásával sikeresen lezárultak. (3) A megállapodást ezért az Unió nevében alá kell írni és a megállapodás 429. cikkének megfelelően egy későbbi időpontban történő megkötéséig ideiglenesen alkalmazni kell. (4) A megállapodás 429. cikke a megállapodás hatálybalépéséig annak ideiglenes alkalmazásáról rendelkezik. (5) Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 218. cikkének (7) bekezdése szerint helyénvaló, hogy a Tanács felhatalmazza a Bizottságot azoknak a módosításoknak a jóváhagyására, amelyeket – a megállapodás 179. cikke alapján – a földrajzi árujelzőkkel foglalkozó albizottság fogad el. (6) Helyénvaló megállapítani az olyan földrajzi árujelzők oltalmára irányuló megfelelő eljárásokat, amelyek a megállapodás értelmében oltalom alá kerülnek. (7) Ez a megállapodás nem értelmezhető úgy, hogy olyan jogokat biztosítana vagy kötelességeket írna elő, amelyeknek az Európai Unió vagy a tagállamok bíróságai vagy törvényszékei előtt közvetlenül érvényt lehetne szerezni, ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT: 1. cikk A Tanács jóváhagyja az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Grúzia közötti társulási megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírását, figyelemmel az említett megállapodás megkötésére. Az aláírandó megállapodás szövege e határozat mellékletében található. 2. cikk A Tanács Főtitkársága felhatalmazza a megállapodás főtárgyalója által megjelölt személyt vagy személyeket a megállapodásnak a megállapodás megkötése függvényében történő aláírására. 3. cikk (1) A megállapodás 429. cikkének megfelelően és a 429. cikkben szereplő értesítések függvényében a megállapodás hatálybalépéséig az Unió és Grúzia között a megállapodás következő részei ideiglenesen alkalmazandók: – 1. cikk; – I. cím; – II. cím; – III. cím: 13–19. cikk; – IV. cím; – V. cím: 3. fejezet (285. cikk) és 4. fejezet (291. cikk); – VI. cím: 1. fejezet, 2. fejezet (a 298. cikk k) pontjának kivételével), 3., 4., 6–8., 10., 11., 13. és 20. fejezet, valamint a 354. és a 357. cikk; – VII. cím; – VIII. cím: a 420. cikk (1) bekezdésének kivételével, annyiban, amennyiben e cím rendelkezései a megállapodás e bekezdés szerinti ideiglenes alkalmazásának céljára korlátozódnak; – az I., II–XXI., XXII–XXIII., XXIV–XXXI. és XXXIV. melléklet, valamint az I–III. jegyzőkönyv. (2) Az ideiglenes alkalmazás kezdetének időpontjáról a Tanács Főtitkársága értesítést tesz közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában. 4. cikk A megállapodás 179. cikkének alkalmazásában az Unió nevében a Bizottság hagyja jóvá a megállapodás azon módosításait, amelyek a földrajzi árujelzőkkel foglalkozó albizottság határozataival jönnek létre. Ha valamely földrajzi árujelzőre vonatkozó kifogást követően az érdekelt felek nem tudnak megállapodásra jutni, akkor azzal kapcsolatban a Bizottság a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet[1] 57. cikkének (2) bekezdésében megállapított eljárás alapján álláspontot fogad el. 5. cikk (1) A megállapodás IV. címe 9. fejezetének „Földrajzi árujelzők” című 3. alszakasza szerint oltalom alatt álló elnevezéseket bármely olyan gazdasági szereplő használhatja, amely az adott leírásnak megfelelő mezőgazdasági terméket, élelmiszert, bort, ízesített bort vagy szeszes italt forgalmaz. (2) A megállapodás 175. cikkének megfelelően a tagállamok és az Unió intézményei valamely érdekelt fél kérésére is érvényesítik a megállapodás 170–174. cikkében meghatározott oltalmat. 6. cikk Ez a megállapodás nem értelmezhető úgy, hogy olyan jogokat biztosítana vagy kötelességeket írna elő, amelyeknek az Európai Unió vagy a tagállamok bíróságai vagy törvényszékei előtt közvetlenül érvényt lehetne szerezni. 7. cikk Ez a határozat az elfogadását követő napon lép hatályba. Kelt Brüsszelben, -án/-én. a Tanács részéről az elnök [1] HL L 343., 2012.12.14., 1. o. TÁRSULÁSI MEGÁLLAPODÁS EGYRÉSZRŐL AZ EURÓPAI UNIÓ, AZ EURÓPAI ATOMENERGIA-KÖZÖSSÉG ÉS TAGÁLLAMAIK, MÁSRÉSZRŐL GRÚZIA KÖZÖTT PREAMBULUM A BELGA KIRÁLYSÁG, A BOLGÁR KÖZTÁRSASÁG, A CSEH KÖZTÁRSASÁG, A DÁN KIRÁLYSÁG, A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG, AZ ÉSZT KÖZTÁRSASÁG, ÍRORSZÁG, A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG, A SPANYOL KIRÁLYSÁG, A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG, A HORVÁT KÖZTÁRSASÁG, AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG, A CIPRUSI KÖZTÁRSASÁG, A LETT KÖZTÁRSASÁG, A LITVÁN KÖZTÁRSASÁG, A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG, MAGYARORSZÁG, A MÁLTAI KÖZTÁRSASÁG, A HOLLAND KIRÁLYSÁG, AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG, A LENGYEL KÖZTÁRSASÁG, A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG, ROMÁNIA, A SZLOVÉN KÖZTÁRSASÁG, A SZLOVÁK KÖZTÁRSASÁG, A FINN KÖZTÁRSASÁG, A SVÉD KIRÁLYSÁG, NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA, az Európai Unióról szóló szerződés és az Európai Unió működéséről szóló szerződés szerződő felei, (a továbbiakban: a tagállamok), AZ EURÓPAI UNIÓ (a továbbiakban: az Unió vagy az EU) és AZ EURÓPAI ATOMENERGIA-KÖZÖSSÉG, (a továbbiakban: az Euratom) egyrészről, valamint GRÚZIA, másrészről, a továbbiakban együttesen: a Felek, FIGYELEMBE VÉVE a Felek szoros kapcsolatait és közös értékeit, amelyek a múltban az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről Grúzia közötti partnerségi és együttműködési megállapodás során alakultak ki, és amelyek jelenleg a keleti partnerség, az európai szomszédságpolitika különleges dimenziója keretében fejlődnek, valamint elismerve a Felek közös szándékát arra, hogy ambiciózus és innovatív módon továbbfejlesszék, erősítsék és kiterjesszék a köztük lévő kapcsolatokat; ELISMERVE Grúzia európai törekvéseit és Európa iránti elkötelezettségét; ELISMERVE, hogy azon közös értékek, amelyeken az EU nyugszik – a demokrácia, az emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartása, valamint a jogállamiság –, az e megállapodás által előirányzott politikai társulásnak és gazdasági integrációnak is központi elemei; ELISMERVE, hogy Grúzia, mint Kelet-Európa egyik országa, elkötelezett ezen értékek végrehajtása és előmozdítása mellett; ELISMERVE, hogy Grúziát történelmi kapcsolatok és közös értékek fűzik a tagállamokhoz; FIGYELEMBE VÉVE, hogy e megállapodás nem sértheti az EU és Grúzia közötti kapcsolatokat, és megnyitja az utat azok jövőbeni fokozatos fejlődése előtt; ELKÖTELEZVE az alapvető szabadságok, az emberi jogok – ideértve a kisebbségekhez tartozó személyek jogait –, a demokratikus elvek, a jogállamiság és a jó kormányzás további erősítése mellett, a Felek közös értékei alapján; EGYETÉRTVE abban, hogy demokrácia és a piacgazdaság megerősítését célzó belső reformok elősegítik Grúzia részvételét az uniós szakpolitikákban, programokban és ügynökségekben. Ez a folyamat és a fenntartható konfliktusrendezés kölcsönösen erősítik egymást, és hozzájárulnak majd a konfliktus által megosztott közösségek közötti bizalom kialakításához; KÉSZEN ARRA, HOGY HOZZÁJÁRULJANAK Grúzia politikai, társadalmi-gazdasági és intézményi fejlődéséhez az olyan kölcsönös érdeklődésre számot tartó területek széles skáláján folytatott széles körű együttműködés útján, mint például a civil társadalom fejlődése, a jó kormányzás – ideértve az adózás területét is –, kereskedelmi integráció és fokozott gazdasági együttműködés, az intézményfejlesztés, a közigazgatás és a közszolgálat reformja és a korrupció elleni küzdelem, a szegénység csökkentése és az együttműködés a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésének területén, amely fejlődés szükséges e megállapodás hatékony végrehajtása érdekében, és hangsúlyozva, hogy az EU kész támogatni a kapcsolódó reformokat Grúziában; ELKÖTELEZVE MAGUKAT az Egyesült Nemzetek Szervezete Alapokmányában, az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet (EBESZ), különösen az Európai Biztonsági és Együttműködési Értekezlet 1975. évi Helsinki Záróokmányában, az 1991. illetve 1992. évi madridi, isztambuli és bécsi konferencia záródokumentumában, az új Európáért létrejött 1990. évi Párizsi Chartában, valamint az ENSZ 1948. évi Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában és az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló, 1950. évi egyezményben foglalt valamennyi elv és rendelkezés mellett; ÚJÓLAG HANGSÚLYOZVA azon óhajukat, hogy megerősítsék a nemzetközi békét és biztonságot, valamint hatékony multilateralizmust alakítsanak ki és elősegítsék a viták békés rendezését különösen azáltal, hogy e célból szorosan együttműködnek az Egyesült Nemzetek (ENSZ) és az EBESZ keretében; ELKÖTELEZVE MAGUKAT nemzetközi kötelezettségeik mellett a tömegpusztító fegyverek és hordozóeszközeik terjedése elleni küzdelem, valamint a leszerelés kérdésében folytatott együttműködés terén; ELISMERVE a Felek különböző regionális együttműködési formációkban való aktív részvételének hozzáadott értékét; AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy tovább fejlesszék a rendszeres politikai párbeszédet a kölcsönös érdeklődésre számot tartó kétoldalú és nemzetközi kérdésekről, kitérve a regionális szempontokra is, figyelembe véve az Európai Unió közös kül- és biztonságpolitikáját, ideértve a közös biztonság- és védelempolitikát is; TELJES MÉRTÉKBEN TISZTELETBEN TARTVA a függetlenség, a szuverenitás, a területi integritás és a nemzetközileg elismert határok sérthetetlenségének elveit a nemzetközi jog, az ENSZ Alapokmánya, a Helsinkiben megtartott Európai Biztonsági és Együttműködési Konferencia Záróokmánya, valamint az ENSZ Biztonsági Tanácsának vonatkozó határozatai szerint; ELISMERVE Grúzia megbékélés iránti elkötelezettségének, valami arra irányuló erőfeszítéseinek fontosságát, hogy a nemzetközi jog elvei alapján folytatott békés és tartós konfliktusmegoldás során visszaállítsa területi integritását és a grúz Abházia és Chinvali körzete/Dél-Oszétia feletti teljes körű és tényleges ellenőrzést, továbbá elismerve az EU amelletti elkötelezettségének fontosságát, hogy támogatja a konfliktus békés és tartós megoldását; ELISMERVE ebben az összefüggésben a 2008. augusztus 12-i hatpontos megállapodás folytatódó végrehajtásának és az azt követő végrehajtási intézkedések megvalósításának fontosságát, melyek a következőkre vonatkoznak: megfelelő nemzetközi jelenlét a térségben a béke és a biztonság fenntartása érdekében, egymást kölcsönösen támogató el nem ismerési és kötelezettségvállalási politikák folytatása, a Genfben zajló nemzetközi tárgyalások támogatása, valamint valamennyi belső menekült és menekült biztonságos és méltóságteljes visszatérése a nemzetközi jog elveinek megfelelően; ELKÖTELEZETTEN az iránt, hogy Grúzia minden állampolgára részesüljön a Grúzia és az EU közötti szorosabb politikai társulás és gazdasági integráció előnyeiből, ideértve a konfliktus által megosztott közösségeket is; ELKÖTELEZETTEN a szervezett bűnözés és az illegális kereskedelem elleni küzdelem, valamint a terrorizmus elleni küzdelem terén folytatott együttműködés további erősítése iránt; ELKÖTELEZETTEN a köztük folyó együttműködés és párbeszéd elmélyítése mellett a mobilitás, a migráció, a menekültügy és a határigazgatás terén, figyelembe véve az EU és Grúzia közötti mobilitási partnerséget is, átfogó megközelítést alkalmazva, amely figyelembe veszi a jogszerű migrációt, ideértve a körközös migrációt is, továbbá elkötelezetten az illegális migráció és az emberkereskedelem kezelését, valamint a visszafogadási megállapodás hatékony végrehajtását célzó együttműködés iránt; ELISMERVE annak fontosságát, hogy Grúzia állampolgárai számára kellő időben bevezessék a vízummentes utazás rendszerét, amennyiben létrejönnek a jól irányított és biztonságos mobilitás feltételei, ideértve a vízumkönnyítési és visszafogadási megállapodások hatékony végrehajtását is; ELKÖTELEZETTEN a szabad piacgazdaság elvei mellett, és figyelembe véve az EU az iránti készségét, hogy hozzájáruljon Grúzia gazdasági reformjaihoz, többek közt az európai szomszédságpolitika és a keleti partnerség keretei között; ELKÖTELEZETTEN a gazdasági integráció megvalósítása mellett, különösen a jelen megállapodás szerves részét képező mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térség kialakítása révén, amely kiterjed a szabályozások közelítésére, és összhangban áll a Feleknek a Kereskedelmi Világszervezetben (WTO) betöltött tagságából fakadó jogaival és kötelezettségeivel; ABBAN A MEGGYŐZŐDÉSBEN, hogy e megállapodás új környezetet alakít ki a Felek közötti gazdasági kapcsolatok számára és mindenekelőtt a kereskedelem és befektetések fejlesztéséhez, továbbá ösztönözni fogja a versenyt, melyek elengedhetetlen tényezők a gazdasági átalakuláshoz és korszerűsítéshez; ELKÖTELEZETTEN a fenntartható fejlődés elveinek tiszteletben tartása, a környezet védelme és az éghajlatváltozás hatásainak enyhítése, a környezeti irányítás és szükségletek folyamatos javítása mellett, ideértve a határokon átnyúló együttműködést és a többoldalú nemzetközi megállapodások végrehajtását; ELKÖTELEZETTEN az energiaellátás biztonságának javítása mellett, ideértve a Déli Gázfolyosó fejlesztését is, többek közt a következők útján: megfelelő projektek kialakításának ösztözése Grúziában a vonatkozó infrastruktúra – többek közt a Grúzián keresztül haladó tranzit céljára szolgáló – fejlesztésének előmozdítására, a piaci integráció növelése és fokozatos szabályozásközelítés az uniós vívmányok kulcsfontosságú elemeihez, valamint az energiahatékonyság és a megújuló energiaforrások használatának ösztönzése; ELISMERVE a megerősített energiaügyi együttműködés fontosságát, valamint a Felek elkötelezettségét az Energia Charta Egyezmény végrehajtása mellett; JAVÍTANI KÍVÁNVA a közegészség biztonságának és az emberi egészség védelmének a szintjét, melyek a fenntartható fejlődés és a gazdasági növekedés lényeges elemei; ELKÖTELEZETTEN az emberek közötti kapcsolatok gazdagítása mellett, többek közt a tudomány és technológia, az üzleti élet, az ifjúság, az oktatás és a kultúra területén folytatott együttműködés és cserék útján; ELKÖTELEZETTEN a határokon átnyúló és régióközi együttműködés mindkét Fél általi előmozdítása mellett, a jószomszédi kapcsolatok szellemében; ELISMERVE Grúzia elkötelezettségét az iránt, hogy a vonatkozó ágazatokban folyamatosan közelíti jogszabályait az EU jogszabályaihoz e megállapodással összhangban, és hatékonyan végrehajtja e jogszabályokat; ELISMERVE Grúzia elkötelezettségét az iránt, hogy igazgatási és intézményi infrastruktúráját fejleszti a jelen megállapodás érvényesítéséhez szükséges mértékben; FIGYELEMBE VÉVE az EU az iránti készségét, hogy támogatást nyújtson a reformok végrehajtásához, és ehhez minden rendelkezésre álló együttműködési eszközt és technikai, pénzügyi és gazdasági segítségnyújtást felhasználjon; MEGERŐSÍTVE, hogy az e megállapodásnak az Európai Unió működéséről szóló szerződés harmadik része V. címének hatálya alá tartozó rendelkezései az Egyesült Királyságot és Írországot különálló szerződő felekként, és nem az EU részeként kötelezik, feltéve, hogy az EU és az Egyesült Királyság vagy Írország nem értesítette együttesen Grúziát arról, hogy a rendelkezések az Egyesült Királyságot és Írországot az EU részeként kötelezik a szabadság, jogérvényesülés és biztonság területe vonatkozásában az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyság és Írország helyzetéről szóló 21. jegyzőkönyvnek megfelelően. Amennyiben az említett rendelkezések az Egyesült Királyságra és/vagy Írországra többé nem mint az EU részeire nézve kötelezőek – a 21. jegyzőkönyv 4a. cikkének megfelelően –, az EU az Egyesült Királysággal és/vagy Írországgal közösen haladéktalanul értesíti Grúziát a két tagállam helyzetében bekövetkezett változásról, és ez esetben a megállapodás rendelkezései e két tagállamot mint önálló országokat kötelezik. Ugyanezen rendelkezések vonatkoznak Dániára, az említett szerződésekhez csatolt, Dánia álláspontjáról szóló 22. jegyzőkönyvnek megfelelően, A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG: 1. CIKK Célkitűzések 1. Társulás jön létre egyrészről az Unió és tagállamai, és másrészről Grúzia között. 2. E társulás célkitűzései a következők: a) a Felek közötti politikai társulás és gazdasági integráció előmozdítása közös értékeink és szoros kapcsolataink alapján, többek közt Grúzia részvételének növelésével az uniós szakpolitikákban, programokban és ügynökségekben; b) megerősített keret kialakítása a fokozott politikai párbeszédhez minden kölcsönös érdeklődésre számot tartó területen, lehetővé téve a Felek közötti szoros politikai kapcsolatok fejlesztését; c) hozzájárulás a demokrácia, valamint a politikai, gazdasági és intézményi stabilitás megerősítéséhez Grúziában; d) a béke és stabilitás előmozdítása, megőrzése és megerősítése regionális és nemzetközi szinten, az Egyesült Nemzetek Alapokmányában és az Európai Biztonsági és Együttműködési Értekezlet 1975. évi Helsinki Záróokmányában meghatározott elvek alapján, többek közt egyesített erőfeszítéseket téve a feszültségforrások megszüntetése, a határbiztonság javítása, valamint a határokon átnyúló együttműködés és a jószomszédi kapcsolatok előmozdítása érdekében; e) a békés konfliktusmegoldásra irányuló együttműködés ösztönzése; f) a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térséggel kapcsolatban folytatott együttműködés megerősítése a jogállamiság, valamint az emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartásának megerősítése céljából; g) a Grúzia által a gazdasági lehetőségei nemzetközi együttműködés útján történő fejlesztése érdekében tett erőfeszítések támogatása, többek közt a jogszabályok uniós vívmányokhoz való közelítése által; h) Grúzia fokozatos gazdasági integrációja az uniós belső piacba e megállapodás rendelkezései szerint, különösen mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térség létrehozása útján, amely messzeható piaci hozzáférést biztosít majd a folyamatos és átfogó szabályozásközelítés alapján, a WTO-tagságból eredő jogokkal és kötelezettségekkel összhangban; i) az egyre szorosabb együttműködés feltételeinek megteremtése egyéb, közös érdeket képviselő területeken. I. CÍM ÁLTALÁNOS ALAPELVEK 2. CIKK Általános alapelvek 1. Az ENSZ 1948. évi Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában, az 1950. évi emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezményben, az Európai Biztonsági és Együttműködési Értekezlet 1975. évi Helsinki Záróokmányában és az 1990. évi Új Európáért Párizsi chartában meghatározott demokratikus elvek, emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartása szolgál a Felek hazai és külső szakpolitikáinak alapjául, és e megállapodás alapvető elemét képezi. A tömegpusztító fegyverek, kapcsolódó anyagok és hordozóeszközeik terjedésének megakadályozása ugyancsak e megállapodás alapvető elemét képezi. 2. A Felek újólag megerősítik elkötelezettségüket a szabad piacgazdaság, a fenntartható fejlődés és a hatékony multilateralizmus elvei mellett. 3. A Felek megerősítik, hogy tiszteletben tartják a jogállamiság és a jó kormányzás elveit, valamint – különösen az ENSZ, az Európa Tanács és az EBESZ szerinti – nemzetközi kötelezettségeiket. Megállapodnak különösen abban, hogy előmozdítják a szuverenitás és területi integritás, a határok sérthetetlensége és a függetlenség elveinek tiszteletben tartását. 4. A Felek elkötelezik magukat a jogállamiság, a jó kormányzás, a korrupció elleni küzdelem, a nemzetközi szervezett bűnözés és a terrorizmus különböző formái elleni küzdelem, a fenntartható fejlődés előmozdítása, a hatékony multilateralizmus, valamint a tömegpusztító fegyverek és hordozóeszközeik elterjedése elleni küzdelem mellett. Ez az elkötelezettség alapvető fontosságú a Felek közötti kapcsolatok és együttműködés fejlődéséhez, és hozzájárul a regionális békéhez és stabilitáshoz. II. CÍM POLITIKAI PÁRBESZÉD ÉS REFORM, EGYÜTTMŰKÖDÉS A KÜL- ÉS BIZTONSÁGPOLITIKA TERÉN 3. CIKK A politikai párbeszéd céljai 1. A Felek között tovább kell fejleszteni és meg kell erősíteni a politikai párbeszédet minden kölcsönös érdeklődésre számot tartó területen, ideértve a kül- és biztonságpolitikát, valamint a hazai reformokat is. Ez javítani fogja a politikai együttműködés hatékonyságát, és hozzájárul majd a kül- és biztonságpolitikai kérdések konvergenciájához, valamint a kapcsolatok ambiciózus és innovatív megerősítéséhez. 2. A politikai párbeszéd céljai a következők: a) a politikai társulás elmélyítése, valamint a politikai és biztonságpolitikai konvergencia és hatékonyság növelése; b) az ENSZ Alapokmányában és az Európai Biztonsági és Együttműködési Értekezlet 1975. évi Helsinki Záróokmányában foglalt, a területi integritás, a nemzetközileg elismert határok sérthetetlensége, a szuverenitás és a függetlenség elveinek előmozdítása; c) a békés konfliktusmegoldás ösztönzése; d) a nemzetközi stabilitás és biztonság előmozdítása a hatékony mulilateralizmus alapján; e) a Felek közötti, nemzetközi biztonsággal és válságkezeléssel kapcsolatos együttműködés és párbeszéd megerősítése, különösen a globális és regionális kihívások és legfontosabb veszélyek kezelése érdekében; f) a tömegpusztító fegyverek és hordozóeszközeik elterjedése elleni küzdelem terén folytatott együttműködés megerősítése, ideértve a korábban tömegpusztító fegyverekkel kapcsolatos programokban alkalmazott tudósok alternatív foglalkoztatását is; g) a Felek közötti eredményorientált és gyakorlati együttműködés támogatása az európai kontinensen a béke, a biztonság és a stabilitás megteremtése érdekében; h) a demokratikus elvek, a jogállamiság, a felelősségteljes kormányzás, valamint az emberi jogok és az alapvető szabadságok – köztük a média szabadsága és a kisebbségekhez tartozó személyek jogai – tiszteletben tartásának megerősítése, valamint hozzájárulás a belpolitikai reformok megszilárdításához; i) a Felek között a biztonság és védelem terén folytatott párbeszéd fejlesztése és az együttműködés elmélyítése; j) erőfeszítések a regionális együttműködés különböző formáinak további előmozdítására; k) az EU és Grúzia közötti szorosabb politikai társulás minden előnyének biztosítása Grúzia valamennyi, az ország nemzetközileg elismert határai között élő állampolgára számára, ideértve a biztonságpolitikai konvergencia fokozását is. 4. CIKK Belföldi reformok A Felek együttműködése a következőkre terjed ki: a demokratikus intézmények és a jogállamiság fejlesztése, megerősítése, valamint ezek stabilitásának és hatékonyságának növelése; az emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartásának biztosítása; a bírósági és igazságügyi reform további előmozdítása, a bírói kar függetlenségének biztosítása, az igazgatási kapacitások megerősítése, valamint a bűnüldöző szervek pártatlanságának és hatékonyságának biztosítása érdekében; a közigazgatási reform továbbvitele és az elszámoltatható, hatékony, eredményes, átlátható és szakmailag kompetens közszolgálat kialakítása; valamint a korrupció elleni hatékony küzdelem folytatása, különös tekintettel a korrupció elleni küzdelemben folytatott nemzetközi együttműködés erősítésére, valamint az olyan vonatkozó nemzetközi jogi eszközök hatékony végrehajtásának biztosítására, mint például az ENSZ 2003. évi Korrupció elleni Egyezménye. 5. CIKK Kül- és biztonságpolitika 1. A Felek intenzívebbé teszik párbeszédüket és együttműködésüket, és előmozdítják a fokozatos konvergenciát a kül- és biztonságpolitika terén, ideértve a közös biztonság- és védelempolitikát is, és különösen foglalkoznak a konfliktus-megelőzés, a békés konfliktusmegoldás és a válságkezelés, a regionális stabilitás, a leszerelés, a non-proliferáció, a fegyverzet-ellenőrzés és az exportellenőrzés kérdéseivel. Az együttműködés közös értékeken és kölcsönös érdekeken alapul és célja, hogy fokozza a politikai konvergenciát és hatékonyságot, a kétoldalú, nemzetközi és regionális fórumok biztosította lehetőségek kihasználásával. 2. A Felek újból megerősítik elkötelezettségüket a területi integritás, a nemzetközileg elismert határok sérthetetlensége, a szuverenitás és a függetlenség ENSZ-Alapokmányban és az Európai Biztonsági és Együttműködési Értekezlet 1975. évi Helsinki Záróokmányában meghatározott elveinek tiszteletben tartása, valamint ezen elveknek a két- és többoldalú kapcsolataikban való előmozdítása mellett. A Felek hangsúlyozzák továbbá teljes támogatásukat azon elv iránt, miszerint a külföldi fegyveres erőknek egy ország területén való állomásoztatásához a fogadó nemzet jóváhagyása szükséges. Megállapodnak abban, hogy területükön külföldi fegyveres erők csak a fogadó állam kifejezett jóváhagyásával állomásoztathatók, a nemzetközi jognak megfelelően. 6. CIKK A nemzetközi közösséget érintő súlyos bűncselekmények 1. A Felek megerősítik, hogy az egész nemzetközi közösséget érintő legsúlyosabb bűncselekmények nem maradhatnak büntetlenül, és az ilyen bűncselekmények büntetlenségét nemzeti és nemzetközi szinten hozott megfelelő intézkedésekkel kell elkerülni, a Nemzetközi Büntetőbíróságot is ideértve. 2. A Felek véleménye az, hogy a Nemzetközi Büntetőbíróság létrehozása és hatékony működése jelentős előrelépést jelent a nemzetközi béke és jogérvényesülés tekintetében. A Felek megerősítik, hogy elkötelezettek a Nemzetközi Büntetőbírósággal való együttműködés folytatása mellett a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútumának és a kapcsolódó eszközöknek a végrehajtásával, megfelelő figyelmet fordítva annak integritása megőrzésére. 7. CIKK Konfliktusmegelőzés és válságkezelés A Felek megerősítik a konfliktusmegelőzés és a válságkezelés területén folytatott gyakorlati együttműködést, különös tekintettel Grúzia esetleges – eseti alapon, az EU esetleges felkérését követően történő – részvételére az EU által vezetett polgári és katonai válságkezelési műveletekben, valamint a kapcsolódó gyakorlatokban és képzésekben. 8. CIKK Regionális stabilitás 1. A Felek intenzívebbé teszik a régió stabilitásának, biztonságának és demokratikus fejlődésének előmozdítására, valamint a regionális együttműködés különböző formáinak további előmozdítására irányuló közös erőfeszítéseiket, és különösen a régió megoldatlan konfliktusainak békés megoldására összpontosítják tevékenységüket. 2. Ezen erőfeszítéseket a nemzetközi béke és biztonság megóvásának az ENSZ Alapokmányában, az Európai Biztonsági és Együttműködési Értekezlet 1975. évi Helsinki Záróokmányában és egyéb többoldalú eszközökben lefektetett, kölcsönösen elfogadott elveire alapozzák. A Felek teljes mértékben igénybe veszik a keleti partnerség által biztosított többoldalú kereteket, amelyek együttműködési tevékenységeket és nyílt és szabad párbeszédet biztosítanak, a partnerországok közötti kapcsolatokat erősítve. 9. CIKK Békés konfliktusmegoldás 1. A Felek újólag kinyilvánítják elkötelezettségüket a konfliktusok békés megoldása iránt, teljes mértékben tiszteletben tartva Grúzia szuverenitását és területi integritását az ország nemzetközileg elismert határai között, továbbá kötelezettséget vállalnak arra, hogy közösen elősegítik a konfliktus utáni rehabilitációt és a megbékélést célzó erőfeszítéseket. A konfliktus fenntartható megoldásáig és a konfliktussal kapcsolatos kérdések kezelése meglévő formáinak sérelme nélkül a békés konfliktusmegoldás a Felek közötti politikai párbeszéd, valamint a többi érintett nemzetközi szereplővel folytatott párbeszéd egyik központi napirendi pontját fogja képezni. 2. A Felek elismerik Grúzia megbékélés iránti elkötelezettségének és arra irányuló törekvéseinek fontosságát, hogy a békés és tartós konfliktusmegoldás, a 2008. augusztus 12-i hatpontos megállapodás és végrehajtási intézkedései teljes mértékű végrehajtása, az egymást kölcsönösen támogató el nem ismerési és kötelezettségvállalási politikák folytatása, a genfi nemzetközi tárgyalások támogatása, valamint valamennyi belső menekült és menekült nemzetközi jog elveinek megfelelő, biztonságos és méltóságteljes visszatérése, továbbá jelentős – adott esetben az EU-t is magában foglaló – nemzetközi helyszíni beavatkozás útján helyreállítsa területi integritását. 3. A Felek – az érintett nemzetközi szervezeteket is bevonva – koordinálják a grúziai békés konfliktusmegoldáshoz hozzájáruló erőfeszítéseiket, ideértve a humanitárius kérdéseket is. 4. Mindezen erőfeszítéseket a nemzetközi béke és biztonság megóvásának az ENSZ Alapokmányában, az Európai Biztonsági és Együttműködési Értekezlet 1975. évi Helsinki Záróokmányában és egyéb többoldalú eszközökben lefektetett, kölcsönösen elfogadott elveire alapozzák. 10. CIKK Tömegpusztító fegyverek 1. A Felek úgy vélik, hogy a nemzetközi békét és stabilitást veszélyeztető tényezők közül az egyik legfenyegetőbb a tömegpusztító fegyverek (WMD) és hordozóeszközeik állami és nem állami szereplők körében való elterjedése. Ezért a Felek megállapodnak abban, hogy a leszerelésről és a tömegpusztító fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló nemzetközi szerződések és megállapodások alapján fennálló, valamint az egyéb vonatkozó nemzetközi kötelezettségeik teljes mértékű teljesítése és nemzeti végrehajtása révén együttműködnek és hozzájárulnak a tömegpusztító fegyverek és hordozóeszközeik elterjedése elleni küzdelemhez. A Felek megállapodnak abban, hogy e rendelkezés a megállapodás lényegi elemét képezi. 2. A Felek továbbá megállapodnak abban, hogy együttműködnek és hozzájárulnak a tömegpusztító fegyverek és hordozóeszközeik elterjedése elleni küzdelemhez azáltal, hogy: a) lépéseket tesznek minden egyéb vonatkozó nemzetközi eszköz aláírására, megerősítésére vagy adott esetben az ahhoz történő csatlakozásra, és az ilyen eszközök teljes mértékű végrehajtására; valamint b) hatékony nemzeti export-ellenőrzési rendszert hoznak létre, ellenőrzik a tömegpusztító fegyverekkel kapcsolatos áruk exportját és tranzitját, beleértve a kettős felhasználású technológiák esetében a tömegpusztító fegyverként való végfelhasználás ellenőrzését, valamint hatékony szankciókat helyeznek kilátásba az exportellenőrzés megsértése esetére. 3. A Felek egyetértenek abban, hogy ezekkel a kérdésekkel politikai párbeszédük keretében foglalkoznak. 11. CIKK A kézi- és könnyűfegyverek, valamint hagyományos fegyverek exportjának ellenőrzése 1. A Felek elismerik, hogy a kézi- és könnyűfegyverek (SALW) – és az azokhoz szükséges lőszerek – tiltott gyártása, szállítása és forgalmazása, valamint túlzott felhalmozása, helytelen kezelése, nem megfelelően védett készletei és ellenőrizetlen elterjedése továbbra is komoly fenyegetést jelent a békére és a nemzetközi biztonságra. 2. A Felek megállapodnak abban, hogy tiszteletben tartják és teljes mértékben végrehajtják a kézi- és könnyűfegyverek, valamint az azokhoz szükséges lőszerek tiltott kereskedelmének kezelésével kapcsolatos, a hatályos nemzetközi megállapodások és az ENSZ Biztonsági Tanácsának határozatai alapján rájuk háruló kötelezettségeket, valamint az e területen alkalmazandó nemzetközi jogi okmányok – köztük a kézi- és könnyűfegyverek tiltott kereskedelme minden formájának megelőzéséről, leküzdéséről és megszüntetéséről szóló ENSZ cselekvési program – keretében vállalt kötelezettségeiket. 3. A Felek vállalják, hogy együttműködnek és biztosítják a kézi- és könnyűfegyverek – ideértve az azokhoz szükséges lőszereket is – tiltott kereskedelmének kezelésére és a túlzott készletek megsemmisítésére irányuló erőfeszítéseik koordinálását, komplementaritását és szinergiáját globális, regionális, szubregionális és nemzeti szinten egyaránt. 4. A Felek továbbá megállapodnak abban, hogy folytatják együttműködésüket a hagyományos fegyverek exportellenőrzése terén, a katonai technológia és felszerelések kivitelének ellenőrzésére vonatkozó közös szabályok meghatározásáról szóló, 2008. december 8-i 2008/944/KKBP tanácsi közös álláspont tükrében. 5. A Felek egyetértenek abban, hogy ezekkel a kérdésekkel politikai párbeszédük keretében foglalkoznak. 12. CIKK Terrorizmus elleni küzdelem 1. A Felek megerősítik a terrorizmus elleni küzdelem és a terrorizmus megelőzésének jelentőségét, és megállapodnak abban, hogy kétoldalú, regionális és nemzetközi szinten együttműködnek a terrorizmus, annak valamennyi formája és megjelenési módja megelőzése és leküzdése érdekében. 2. A Felek egyetértenek abban, hogy a terrorizmus elleni küzdelmet a jogállamiság teljes mértékű tiszteletben tartása mellett és a nemzetközi jognak teljes mértékben megfelelve kell folytatni, ideértve a nemzetközi emberi jogokat, a nemzetközi menekültjogot és a nemzetközi humanitárius jogot, az ENSZ Alapokmányának alapelveit és valamennyi vonatkozó nemzetközi terrorizmusellenes eszközt. 3. A Felek hangsúlyozzák az ENSZ valamennyi terrorizmusellenes egyezménye és jegyzőkönyve egyetemes megerősítésének és teljes mértékű végrehajtásának fontosságát. A Felek megállapodnak abban, hogy folytatják a nemzetközi terrorizmus elleni átfogó egyezmény tervezetéről folyó párbeszéd ösztönzését, valamint együttműködnek az ENSZ terrorizmus elleni globális stratégiájának, valamint az ENSZ Biztonsági Tanácsa határozatainak és az Európa Tanács egyezményeinek végrehajtásában. A Felek megállapodnak abban is, hogy együttműködnek a terrorizmus megelőzésével és a terrorizmus elleni küzdelemmel kapcsolatos nemzetközi konszenzus előmozdítása érdekében. III. CÍM SZABADSÁG, BIZTONSÁG ÉS A JOG ÉRVÉNYESÜLÉSE 13. CIKK Jogállamiság, valamint az emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartása 1. A Felek a szabadság, a biztonság és a jogérvényesülés terén folytatott együttműködésük során különös jelentőséget tulajdonítanak a jogállamiság további előmozdításának, ideértve a bírói testület függetlenségét, az igazságszolgáltatáshoz való jogot, valamint a tisztességes eljáráshoz való jogot. 2. A Felek teljes mértékben együttműködnek az intézmények hatékony működése érdekében a bűnüldözés és az igazságszolgáltatás terén. 3. A szabadság, a biztonság és a jog érvényesülése területén folytatott valamennyi együttműködést az emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartása irányítja. 14. CIKK Személyes adatok védelme A Felek megállapodnak abban, hogy együttműködnek a személyes adatok magas szintű védelmének biztosítása érdekében az EU, az Európa Tanács és a nemzetközi jog e megállapodás I. mellékletében szereplő eszközeinek megfelelően. 15. CIKK Együttműködés a migráció, menekültügy és határigazgatás területén 1. A Felek megerősítik a területeik közötti migrációs áramlások közös kezelésének jelentőségét és átfogó párbeszédet alakítanak ki minden migrációhoz kapcsolódó kérdésről, ideértve a jogszerű migrációt, a nemzetközi védelmet és az illegális migráció elleni küzdelmet, valamint az emberkereskedelmet és -csempészetet. 2. Az együttműködés a szükségleteknek a Felek közötti kölcsönös konzultáció keretében történő felmérésén alapul, és az együttműködés a hatályban lévő jogszabályaiknak megfelelően történik. Az együttműködés különösen az alábbiakra összpontosít: a) a migráció kiváltó okai és következményei; b) a nemzetközi védelemről szóló nemzeti törvények és gyakorlatok kialakítása és végrehajtása a menekültek jogállásáról szóló 1951. évi Genfi egyezmény és a menekültek jogállásáról szóló 1967. évi jegyzőkönyv, illetve minden további vonatkozó regionális vagy nemzetközi jogi okmány – például az 1950. évi emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezmény – rendelkezéseinek, valamint a „visszaküldés tilalma” elvének tiszteletben tartása céljából; c) a beutazás és tartózkodás engedélyezésére vonatkozó szabályok, továbbá a befogadott személyek jogai és jogállása, az adott ország területén jogszerűen tartózkodó más állampolgárságú személyekkel szembeni méltányos bánásmód és e személyek beilleszkedése, oktatás és képzés, a rasszizmussal és az idegengyűlölettel szembeni intézkedések; d) a hatékony megelőzésen alapuló politika erősítése az illegális migráció és az embercsempészet és -kereskedelem ellen, beleértve annak tanulmányozását, hogy hogyan lehet harcolni a embercsempészek és emberkereskedők hálózatai és szervezetei ellen, és hogyan lehet megvédeni az ilyen kereskedelem áldozatait; e) Az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség (Frontex) és Grúzia Belügyminisztériuma közötti operatív együttműködés kialakításáról szóló, 2008. december 4-én aláírt megállapodás végrehajtása; f) a dokumentumbiztonság és a határigazgatás területeivel kapcsolatos olyan kérdések, mint a szervezés, képzés, bevált gyakorlatok és egyéni operatív intézkedések. 3. Az együttműködés elősegítheti a fejlődést szolgáló körkörös migrációt is. 16. CIKK A személyek mozgása és a visszafogadás 1. A Felek biztosítják az alábbiak teljes körű végrehajtását: a) az Európai Unió és Grúzia közötti, a jogellenesen tartózkodó személyek visszafogadásáról szóló, 2011. március 1-je óta hatályos megállapodás; valamint b) a Európai Unió és Grúzia közötti, 2011. március 1-je óta hatályos vízumkönnyítési megállapodás. 2. A Felek továbbra is törekednek állampolgáraik mobilitásának javítására, és kellő időben fokozatos lépéseket tesznek a vízummentes utazási rendszer közös célkitűzésének megvalósítása felé, feltéve, hogy adottak a jól irányított és biztonságos mobilitás kétfázisú vízumliberalizációs cselekvési tervben rögzített feltételei. 17. CIKK A szervezett bűnözés és a korrupció elleni küzdelem 1. A Felek együttműködnek a szervezett vagy nem szervezett bűncselekményekkel és illegális tevékenységekkel, különösen a transznacionális tevékenységekkel kapcsolatos küzdelemben és azok megelőzésében, amelyek például a következők lehetnek: a) emberkereskedelem, valamint kézifegyverek és tiltott kábítószerek csempészete és kereskedelme; b) áruk csempészete és tiltott kereskedelme; c) olyan illegális gazdasági és pénzügyi tevékenységek, mint például a hamisítás, az adócsalás és a közbeszerzéssel kapcsolatos csalás; d) nemzetközi donorok által finanszírozott projektekkel kapcsolatos sikkasztás; e) aktív és passzív korrupció, a magán- és állami szférában egyaránt; f) okmányhamisítás, valótlan nyilatkozatok benyújtása; valamint g) számítástechnikai bűnözés. 2. A Felek erősítik a kétoldalú, regionális és nemzetközi együttműködést a bűnüldöző szervek között, ideértve az Europol és a vonatkozó grúziai hatóságok közötti együttműködés fejlesztését. A Felek elkötelezettek a vonatkozó nemzetközi standardok hatékony végrehajtása mellett, különös tekintettel az Egyesült Nemzetek keretében létrejött 2000. évi, a nemzetközi szervezett bűnözés elleni egyezményben és annak három jegyzőkönyvében, valamint az ENSZ 2003. évi Korrupció elleni Egyezményében foglaltakra. 18. CIKK Tiltott kábítószerek 1. A Felek saját illetékességi területükön belül együttműködnek a kábítószerekkel kapcsolatos kérdések kiegyensúlyozott és integrált megközelítésének biztosítása érdekében. A kábítószerekkel kapcsolatok szakpolitikák és tevékenységek célja az illegális kábítószerek elleni küzdelmet és a megelőzést szolgáló struktúrák megerősítése, a tiltott kábítószerek kínálatának, kereskedelmének és keresletének csökkentése, a kábítószerrel való visszaélés egészségügyi és szociális következményeinek kezelése a kár csökkentésének céljával, valamint a kábítószerek és pszichotróp anyagok tiltott előállítására felhasznált kémiai prekurzorok ilyen célú alkalmazásának hatékonyabb megelőzése. 2. A Felek megállapodnak az e célkitűzések eléréséhez szükséges együttműködési módszerekről. A fellépéseknek azokon a közösen elfogadott elveken kell alapulniuk, amelyek összhangban állnak a vonatkozó nemzetközi egyezményekkel és a 2013–2020 időszakra szóló, kábítószer elleni uniós stratégiával, valamint az ENSZ Közgyűlésének huszadik, 1998. júniusi, a kábítószer-kereskedelemmel foglalkozó különleges ülésén jóváhagyott, a kábítószer-fogyasztás csökkentésével kapcsolatos iránymutatásokra vonatkozó politikai nyilatkozatával. 19. CIKK Pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása 1. A Felek együttműködnek annak megakadályozása érdekében, hogy pénzügyi és kapcsolódó nem pénzügyi rendszereiket általában bűncselekményekből és különösen kábítószerrel kapcsolatos bűncselekményekből származó bevételek tisztára mosására, valamint a terrorizmus finanszírozására használják. Ez az együttműködés kiterjed a bűncselekményekből származó eszközök vagy pénzeszközök visszaszerzésére is. 2. Az e területen folytatott együttműködés lehetővé teszi a vonatkozó információk cseréjét a Felek jogszabályai keretében, valamint az e területen tevékenykedő nemzetközi szervezetek – például a pénzmosás elleni küzdelemmel foglalkozó Pénzügyi Cselekvési Munkacsoport (FATF) – által elfogadottakkal egyenértékű, a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemhez és annak megelőzéséhez szükséges megfelelő előírások elfogadását. 20. CIKK Együttműködés a terrorizmus elleni küzdelem terén 1. A terrorizmus elleni küzdelem alapját képező, e megállapodás 12. cikkében foglalt elvekkel teljes összhangban a Felek megerősítik a bűnüldözési és igazságszolgáltatási megközelítés fontosságát a terrorizmus elleni küzdelemben, és megállapodnak a terrorizmus megelőzése és elfojtása terén folytatott együttműködésről, különösen a következők révén: a) terrorista bűncselekmények büntetendőségének biztosítása, a terrorizmus elleni küzdelemről szóló 2002/475/IB kerethatározat módosításáról szóló, 2008. november 28-i 2008/919/IB tanácsi kerethatározatban foglalt fogalommeghatározásnak megfelelően; b) a terroristacsoportokra és egyénekre, valamint az őket támogató hálózatokra vonatkozó információk cseréje a nemzetközi és belső joggal összhangban, különös tekintettel az adatvédelemre és a magánélet védelmére; c) tapasztalatcsere a terrorizmus megelőzéséről és leküzdéséről, eszközökről, módszerekről és ezek technikai szempontjairól, valamint a képzésekről, az alkalmazandó jognak megfelelően; d) információcsere a bevált gyakorlatokról a radikalizálódás és a toborzás kezelésének és megfékezésének terén, valamint a rehabilitáció előmozdításáról; e) a terrorizmussal gyanúsított személyek határokon átnyúló mozgásával és utazásával, valamint a terrorista fenyegetésekkel kapcsolatos nézetek és tapasztalatok cseréje; f) az emberi jogoknak a terrorizmus elleni küzdelem – és különösen a büntetőeljárások – során történő védelmével kapcsolatos bevált gyakorlatok megosztása; g) intézkedések a vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris terrortámadások fenyegetése ellen, valamint a szükséges intézkedések meghozatala a vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris anyagok terrorizmus céljából történő beszerzésének, átadásának és felhasználásának megakadályozása, továbbá a magas kockázatú vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris létesítmények elleni illegális fellépések megelőzése érdekében. 2. Az együttműködés a rendelkezésre álló vonatkozó – például az ENSZ és az Európa Tanács vonatkozó szervei által végzett – értékeléseken – alapul, és a Felek közötti kölcsönös konzultáció mellett zajlik. 21. CIKK Jogi együttműködés 1. A Felek megállapodnak abban, hogy fejlesztik igazságügyi együttműködésüket polgári és kereskedelmi ügyekben a polgári igazságügyi együttműködéssel kapcsolatos többoldalú egyezmények tárgyalását, megerősítését és végrehajtását illetően, ideértve a Hágai Nemzetközi Magánjogi Konferencia egyezményeit a nemzetközi jogi együttműködés és jogviták, valamint a gyermekek védelme terén. 2. A Felek a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés tekintetében törekednek arra, hogy fokozzák a kölcsönös jogsegélyre vonatkozó együttműködést a vonatkozó többoldalú megállapodások alapján. Ez magában foglalja adott esetben az ENSZ és az Európa Tanács vonatkozó nemzetközi eszközeihez való csatlakozást és azok végrehajtását, valamint az Eurojusttal folytatott szorosabb együttműködést. IV. CÍM KERESKEDELEM ÉS KERESKEDELEMMEL KAPCSOLATOS ÜGYEK 1. FEJEZET NEMZETI ELBÁNÁS ÉS AZ ÁRUK PIACRA JUTÁSA 1. SZAKASZ KÖZÖS RENDELKEZÉSEK 22. CIKK Célkitűzés A Felek e megállapodás rendelkezéseivel összhangban és az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (a továbbiakban: 1994. évi GATT) XXIV. cikkének megfelelően szabadkereskedelmi térséget hoznak létre, e megállapodás hatálybalépésének időpontjától kezdve. 23. CIKK Hatály és alkalmazási kör 1. E fejezet rendelkezéseit a Felek közötti árukereskedelemre[1] kell alkalmazni. 2. E fejezet alkalmazásában a „származó” azt jelenti, hogy megfelel a megállapodás I. jegyzőkönyvében meghatározott származási szabályoknak. 2. SZAKASZ Vámok, illetékek és egyéb díjak eltörlése 24. CIKK A vámok fogalommeghatározása E fejezet alkalmazásában a „vám” mindenféle olyan illetéket és díjat tartalmaz, amelyet egy áru kivitelére vagy behozatalára, vagy ez utóbbiakkal kapcsolatosan vetnek ki, beleértve a kivitellel vagy behozatallal kapcsolatosan alkalmazott minden adótöbbletet és felárat is. Nem minősülnek „vámnak” az alábbiak: a) a megállapodás 31. cikkének megfelelően kivetett belső adóval megegyező díjak; b) a megállapodás IV. címe (Kereskedelem és kereskedelemmel kapcsolatos ügyek) 2. fejezetének (Kereskedelmi jogorvoslatok) megfelelően kivetett vámok; c) a megállapodás 30. cikkének megfelelően kivetett illetékek vagy más díjak. 25. CIKK Áruk osztályozása A Felek közötti kereskedelemben az áruk osztályozása a Felek saját vámnómenklatúrája szerint történik, a Harmonizált Áruleíró és Kódrendszerről szóló, 1983. évi nemzetközi egyezményen alapuló 2012. évi harmonizált rendszerrel (a továbbiakban: HR), valamint annak későbbi módosításaival összhangban. 26. CIKK Az importvámok eltörlése 1. A Felek eltörölnek minden, a másik Fél területéről származó árura kivetett vámot e megállapodás hatálybalépésének napjától kezdve, kivéve az e cikk (2) és (3) bekezdésében szereplő rendelkezéseket, és e cikk (4) bekezdésének sérelme nélkül. 2. Az e megállapodás II-A. mellékletében felsorolt termékek vámmentesen importálhatók az Unióba a II-A. mellékletben meghatározott vámkontingens erejéig. A vámkontingenst meghaladó behozatalra a legnagyobb kedvezmény szerinti vámtétel alkalmazandó. 3. Az e megállapodás II-B. mellékletében felsorolt termékek értékvámmal csökkentett importvám fizetése mellett hozhatók be az Unióba. 4. Az e megállapodás II-C. mellékletében felsorolt, Grúziából származó áruk behozatala a megállapodás 27. cikkében meghatározott kijátszásellenes mechanizmus hatálya alá tartozik. 5. A megállapodás hatálybalépését követő öt év elteltével a Felek – bármely Fél kérésére – konzultálnak annak érdekében, hogy szélesebb körben alkalmazzák a közöttük érvényes kereskedelmi vámok liberalizálását. Az e bekezdés szerinti határozatot a megállapodás 408. cikkének (4) bekezdésében meghatározott kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottság hozza meg. 27. CIKK A mezőgazdasági termékekre és a feldolgozott mezőgazdasági termékekre vonatkozó kijátszásellenes mechanizmus 1. A megállapodás II-C. mellékletében felsorolt termékek a jelen cikkben meghatározott kijátszásellenes mechanizmus hatálya alá tartoznak. E termékek minden egyes kategóriája esetében a Grúziából az Unióba importálható átlagos éves mennyiségeket a megállapodás II-C. melléklete tartalmazza. 2. Amennyiben az (1) bekezdésben említett egy vagy több termékkategória importjának mennyisége bármely adott, január 1-jével kezdődő évben eléri a II-C. mellékletben meghatározott mennyiség 70 %-át, az Unió értesíti Grúziát az érintett termék(ek) importjának mennyiségéről. Ezt az értesítést követően és attól az időponttól számított 14 naptári napon belül, amikor az (1) bekezdésben említett egy vagy több termékkategória importjának mennyisége eléri a II-C. mellékletben meghatározott mennyiség 80 %-át, Grúzia megalapozott indoklást ad az Uniónak arról, hogy rendelkezik a kérdéses, uniós exportra szánt termékeknek a II-C. mellékletben meghatározott mennyiségen túli előállításához szükséges kapacitásokkal. Amennyiben ezek az importok elérik a II-C. mellékletben meghatározott mennyiség 100 %-át, és amennyiben Grúzia nem szolgált megalapozott indoklással, az Unió átmenetileg felfüggesztheti a kedvezményes elbánást az érintett termék vonatkozásában. A felfüggesztés hat hónapos időszakra alkalmazandó, és az a preferenciális elbánás felfüggesztéséről szóló határozat Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba. 3. Az Unió bármely, a (2) bekezdés alapján elfogadott ideiglenes felfüggesztésről haladéktalanul értesíti Grúziát. 4. Az Unió feloldja az ideiglenes felfüggesztést a hatálybalépésétől számított hat hónap lejárta előtt, ha Grúzia megalapozott és kielégítő bizonyítékt nyújt be az e megállapodás 408. cikkének (4) bekezdése szerinti kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottságban arról, hogy a megállapodás II-C. mellékletében meghatározott mennyiséget meghaladó mértékben importált termékkategória esetében a többletmennyiség a gyártási szint és Grúzia vonatkozó terméket érintő exportkapacitása változásának eredménye. 5. E megállapodás II-C. melléklete módosítható, és a mennyiség az Unió és Grúzia kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottságban történő kölcsönös jóváhagyása mellett változhat annak érdekében, hogy tükrözze Grúzia vonatkozó terméket érintő gyártási szintjének és exportkapacitásának változását. 28. CIKK A fennálló helyzet fenntartása Egyik Fél sem vezet be új vámot a másik Fél területéről származó áruk vonatkozásában, és nem emeli meg a megállapodás hatálybalépésének napján alkalmazandó vámokat. Ez nem zárja ki, hogy bármely Fél a WTO Vitarendezési Testületének engedélyével vámokat tarthasson fenn vagy emelhessen. 29. CIKK Exportvámok A megállapodás 30. cikkével összhangban alkalmazott belső terhek kivételével egyik Fél sem fogad el vagy tart fenn vámot vagy adót a másik Fél területére irányuló áruexportra vagy azzal összefüggésben. 30. CIKK Illetékek és egyéb díjak Mindkét Fél gondoskodik arról, hogy az 1994. évi GATT VIII. cikkével és annak értelmező megjegyzéseivel összhangban minden díj és bármilyen jellegű illeték – a vámok vagy egyéb, a megállapodás 26. cikkében említett intézkedések kivételével –, amelyet áruk importjára vagy exportjára vagy azzal összefüggésben vetnek ki, összegében a nyújtott szolgáltatások hozzávetőleges költségére korlátozódjon, és ne jelentsen közvetett védelmet a belföldi áruk számára, illetve ne minősüljön az import vagy az export fiskális célú megadóztatásának. 3. SZAKASZ NEM TARIFÁLIS INTÉZKEDÉSEK 31. CIKK Nemzeti elbánás Mindegyik Fél nemzeti elbánást biztosít a másik Fél árui számára az 1994. évi GATT III. cikke – ideértve annak értelmező megjegyzéseit is – szerint. Ebből a célból az 1994. évi GATT III. cikkét és annak értelmező megjegyzéseit belefoglalják e megállapodásba, melynek azok szerves részét képezik. 32. CIKK Import- és exportkorlátozások Egyik Fél sem fogadhat el vagy tarthat fenn tilalmat vagy korlátozást a másik Fél bármely árujának behozatala vagy bármely árunak a másik Fél területére irányuló kivitele vagy exportra történő értékesítése esetén, kivéve ha e megállapodás eltérően rendelkezik, vagy ha az ilyen intézkedés összhangban áll az 1994. évi GATT XI. cikkével és annak értelmező megjegyzéseivel. Ebből a célból az 1994. évi GATT XI. cikkét és annak értelmező megjegyzéseit belefoglalják e megállapodásba, melynek azok szerves részét képezik. 4. SZAKASZ ÁRUKKAL KAPCSOLATOS EGYEDI RENDELKEZÉSEK 33. CIKK Általános kivételek E fejezet egyik rendelkezése sem akadályozhatja a Feleket abban, hogy az 1994. évi GATT XX. és XXI. cikkének és az 1994. évi GATT ezen cikkeihez kapcsolódó bármely értelmező megjegyzésnek megfelelően – amelyeket e megállapodásba foglalnak és amelyek ennek szerves részét képezik – intézkedéseket fogadjanak el vagy hajtsanak végre. 5. SZAKASZ IGAZGATÁSI EGYÜTTMŰKÖDÉS ÉS KOORDINÁCIÓ MÁS ORSZÁGOKKAL 34. CIKK A kedvezmények ideiglenes visszavonása 1. A Felek egyetértenek abban, hogy az igazgatási együttműködés és segítségnyújtás elengedhetetlen az ebben a fejezetben biztosított preferenciális elbánás végrehajtásához és ellenőrzéséhez, és hangsúlyozzák elkötelezettségüket a vám- és a kapcsolódó ügyekben tapasztalható szabálytalanságok és csalások elleni küzdelem iránt. 2. Ha a Felek egyike objektív információk alapján megállapítja az igazgatási együttműködés vagy segítségnyújtás hiányát, és/vagy e fejezet rendelkezései szerinti szabálytalanság vagy csalás tényét a másik Fél részéről, akkor az érintett Fél e cikk rendelkezéseinek megfelelően az érintett termék(ek) tekintetében jogosult a preferenciális elbánás alkalmazását ideiglenes jelleggel felfüggeszteni. 3. E cikknek alkalmazásában az igazgatási együttműködés vagy segítségnyújtás gyakorlásának elmulasztása többek között az alábbiakat jelenti: a) az érintett termék(ek) származó helyzetének igazolására vonatkozó kötelezettségek ismételt elmulasztása; b) a származási igazolás utólagos ellenőrzésének végrehajtásával és/vagy eredményeinek közlésével kapcsolatos ismételt elutasítás vagy indokolatlan késedelem; c) az adott preferenciális bánásmód megadásával kapcsolatos dokumentumok hitelességének vagy az információk pontosságának ellenőrzésére szolgáló látogatások ismételt megtagadása vagy az azokkal kapcsolatos indokolatlan késés. 4. E cikk alkalmazásában többek között akkor állapítható meg szabálytalanság vagy csalás, ha – kielégítő magyarázat nélkül – a másik Fél szokásos termelési szintjét és exportkapacitását meghaladó, gyors mennyiségi növekedés következik be az áruimportban, ami szabálytalanságra vagy csalásra utaló objektív információval párosul. 5. Az ideiglenes felfüggesztés alkalmazásának feltételei a következők: a) az a Fél, amelyik objektív információk alapján megállapította, hogy a másik Fél részéről mulasztás történt az igazgatási együttműködés vagy segítségnyújtás és/vagy a szabálytalanságok vagy csalás tekintetében, haladéktalanul értesíti az e megállapodás 408. cikkének (4) bekezdése szerinti kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottságot erről a megállapításról és az objektív információkról, továbbá a vonatkozó információk és objektív megállapítások alapján konzultációkat kezd e bizottság keretében annak érdekében, hogy mindkét Fél számára elfogadható megoldást találjanak; b) ha a Felek a fentiek szerint konzultációkat kezdeményeztek a kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottságon belül, és a bejelentést követő három hónapos időszak folyamán nem képesek elfogadható megoldást találni, akkor az érintett Fél jogosult az érintett áru(k) vonatkozásában a preferenciális elbánás gyakorlását ideiglenes jelleggel felfüggeszteni. A kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottság haladéktalanul értesítést kap az ilyen ideiglenes felfüggesztésről; c) az e cikk szerinti ideiglenes felfüggesztéseket az érintett Fél pénzügyi érdekeinek védelméhez szükséges mértékre kell korlátozni. A felfüggesztés időtartama nem lépheti túl a hat hónapot, a felfüggesztés azonban megújítható, ha a lejárat időpontjáig nem történt változás azon feltétel tekintetében, amely eredetileg a felfüggesztés alapját képezte. A felfüggesztésekről időszakonként konzultálni kell a kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottságban, különös tekintettel azok megszüntetésére, amikor az alkalmazásukra okot adó feltételek már nem állnak fenn. 6. Minden Fél a belső eljárásainak megfelelően értesítéseket tesz közzé az importőrök számára a következőkről: az (5) bekezdés a) pontjában említett értesítés; az (5) bekezdés b) pontjában említett határozat; az (5) bekezdés c) pontjában említett hosszabbítás vagy megszüntetés. 35. CIKK Igazgatási hibák kezelése Az illetékes hatóságok által a preferenciális rendszernek a kivitelkor történő megfelelő igazgatása – és különösen e megállapodás I. jegyzőkönyvének a származó termékek és az igazgatási együttműködés fogalommeghatározását érintő rendelkezéseinek alkalmazása – során elkövetett olyan hiba esetén, amelynek hatása van az importvámokra, a hiba következményeit viselő Fél felkérheti az e megállapodás 408. cikke (4) bekezdése szerinti kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottságot, hogy vizsgálja meg a probléma megoldását célzó megfelelő intézkedések elfogadásának lehetőségét. 36. CIKK Más országokkal kötött megállapodások 1. E megállapodás nem zárja ki vámuniók, szabadkereskedelmi térségek vagy a határforgalommal kapcsolatos intézkedések fenntartását vagy létrehozását, kivéve, ha azok ellentmondanak az e megállapodásban foglalt kereskedelmi intézkedéseknek. 2. Bármely Fél kérésére konzultációt folytatnak az e megállapodás 408. cikkének (4) bekezdése szerinti kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottságban a vámuniókat, szabadkereskedelmi térségeket vagy a határforgalommal kapcsolatos intézkedéseket létrehozó megállapodásokkal kapcsolatban, valamint a harmadik országokkal folytatott kereskedelempolitikáikkal kapcsolatos más fontos kérdésekről. Ilyen konzultációkat folytatnak az Unió és Grúzia e megállapodásban kinyilvánított kölcsönös érdekei figyelembevételének biztosítására különösen abban az esetben, ha az EU-hoz egy harmadik ország csatlakozik. 2. FEJEZET KERESKEDELMI JOGORVOSLATOK 1. SZAKASZ GLOBÁLIS VÉDINTÉZKEDÉSEK 37. CIKK Általános rendelkezések 1. A Felek megerősítik az 1994. évi GATT XIX. cikke, a WTO-egyezmény 1A. mellékletében szereplő védintézkedésekről szóló megállapodás (a továbbiakban: védintézkedésekről szóló megállapodás) és a a WTO-egyezmény 1A. mellékletében szereplő mezőgazdasági megállapodás (a továbbiakban: mezőgazdasági megállapodás) 5. cikke szerinti jogaikat és kötelezettségeiket. 2. Az e megállapodás IV. címének (Kereskedelem és kereskedelemmel kapcsolatos ügyek) 1. fejezetében (nemzeti elbánás és az áruk piacra jutása) megállapított preferenciális származási szabályok erre a szakaszra nem alkalmazandók. 3. E szakasz rendelkezései nem terjednek ki e megállapodás IV. címének (Kereskedelem és kereskedelemmel kapcsolatos ügyek) 14. fejezetére (Vitarendezés). 38. CIKK Átláthatóság 1. A védintézkedésekkel kapcsolatos vizsgálatot indító Fél értesíti a másik Felet a vizsgálat megindításáról, amennyiben ez utóbbi Fél alapvető gazdasági érdekei érintettek. 2. E megállapodás 37. cikkétől eltérve a másik Fél kérésére a védintézkedés vizsgálatát megindító és védintézkedéseket alkalmazni szándékozó Fél haladéktalanul köteles írásban ad hoc tájékoztatást adni a védintézkedéssel kapcsolatos vizsgálat megindításához és a védintézkedések alkalmazásához vezető valamennyi vonatkozó információról, valamint adott esetben védintézkedéssel kapcsolatos vizsgálat megindításáról, az előzetes megállapításokról és a vizsgálat végleges megállapításairól, illetve a másik Fél számára fennálló konzultációs lehetőségekről. 3. E cikk alkalmazásában akkor tekinthető úgy, hogy egy Fél alapvető gazdasági érdekekkel rendelkezik, ha a legutóbbi hároméves időszak folyamán az említett Fél abszolút mennyiségben vagy értékben mérve a behozott termék öt legnagyobb szállítója közé tartozott. 39. CIKK Az intézkedések alkalmazása 1. Védintézkedések alkalmazásakor a Felek törekednek arra, hogy ezeket az intézkedéseket oly módon alkalmazzák, hogy azok a kétoldalú kereskedelmet a lehető legkevésbé befolyásolják. 2. E cikk (1) bekezdése alkalmazásában amennyiben egy Fél úgy véli, hogy teljesülnek a végleges védintézkedések alkalmazására vonatkozó követelmények, akkor az adott intézkedéseket alkalmazni kívánó Fél értesíti a másik Felet, és lehetőséget biztosít számára kétoldalú konzultációk folytatására. Amennyiben az értesítést követő 30 napon belül nem születik kielégítő megoldás, az importáló Fél elfogadhatja a probléma megoldását szolgáló megfelelő intézkedéseket. 2. SZAKASZ DÖMPINGELLENES ÉS KIEGYENLÍTŐ INTÉZKEDÉSEK 40. CIKK Általános rendelkezések 1. A Felek megerősítik az 1994. évi GATT VI. cikke, a WTO-egyezmény 1A. mellékletében található, az 1994. évi GATT VI. cikkének végrehajtásáról szóló megállapodás (a továbbiakban: dömpingellenes megállapodás) és a WTO-egyezmény 1A. mellékletében található, a támogatásokról és kiegyenlítő intézkedésekről szóló megállapodás (a továbbiakban: a támogatásokról és kiegyenlítő intézkedésekről szóló megállapodás) alapján fennálló jogaikat és kötelezettségeiket. 2. Az e megállapodás IV. címének (Kereskedelem és kereskedelemmel kapcsolatos ügyek) 1. fejezetében (nemzeti elbánás és az áruk piacra jutása) megállapított preferenciális származási szabályok erre a szakaszra nem alkalmazandók. 3. E szakasz rendelkezései nem terjednek ki e megállapodás IV. címének (Kereskedelem és kereskedelemmel kapcsolatos ügyek) 14. fejezetére (Vitarendezés). 41. CIKK Átláthatóság 1. A Felek megállapodnak arról, hogy a dömpingellenes és kiegyenlítő intézkedéseket a dömpingellenes megállapodásban, illetve a támogatásokról és kiegyenlítő intézkedésekről szóló megállapodásban foglalt követelményekkel teljes összhangban kell alkalmazni, és azoknak méltányos és átlátható rendszeren kell alapulniuk. 2. A Felek gondoskodnak arról, hogy az ideiglenes intézkedések elrendelését követően haladéktalanul, és a végleges döntést megelőzően teljes körűen és érdemben nyilvánosságra hozzanak minden alapvető tényt és indokot, amelynek alapján elrendelik az intézkedések alkalmazását, a dömpingellenes megállapodás 6. cikke (5) bekezdésének és a támogatásokról és kiegyenlítő intézkedésekről szóló megállapodás 12. cikke (4) bekezdésének sérelme nélkül. A nyilvánosságra hozatalnak írásban kell megtörténnie, és az érdekelt felek számára kellő időt kell biztosítani az észrevételeik megtételére. 3. Amennyiben ez nem késlelteti szükségtelenül a vizsgálat lefolytatását, a dömpingellenes vagy szubvencióellenes vizsgálat során minden érdekelt élhet a meghallgatás lehetőségével, hogy kifejthesse álláspontját. 42. CIKK A közérdek figyelembevétele A Felek nem alkalmazhatnak dömpingellenes vagy kiegyenlítő intézkedéseket, ha a vizsgálat során rendelkezésre álló információk alapján egyértelműen megállapítható, hogy az ilyen intézkedések alkalmazása nem áll összhangban a közérdekkel. A közérdek fogalmának meghatározása a különböző érdekek összességének figyelembevételén alapul, beleértve a belföldi iparág, felhasználók és fogyasztók, valamint az importőrök érdekeit is, amennyiben azok a vizsgáló hatóságot a vizsgálat szempontjából releváns információkkal látták el. 43. CIKK Az alacsonyabb vám szabálya Amennyiben az egyik Fél úgy dönt, hogy ideiglenes vagy végleges dömpingellenes vagy kiegyenlítő vámot vet ki, az ilyen vám összege nem haladhatja meg a dömpingkülönbözetet vagy a kiegyenlíthető támogatások összegének különbözetét, de a dömpingkülönbözetnél vagy a kiegyenlíthető támogatások összegének különbözeténél alacsonyabbnak kell lennie, amennyiben ez az alacsonyabb vám elegendőnek bizonyul a belföldi iparágnak okozott kár orvoslására. 3. FEJEZET A KERESKEDELEM TECHNIKAI AKADÁLYAI, SZABVÁNYOSÍTÁS, METROLÓGIA, AKKREDITÁCIÓ ÉS MEGFELELŐSÉGÉRTÉKELÉS 44. CIKK Hatály és fogalommeghatározások 1. Ez a fejezet a WTO-megállapodás 1A. mellékletében található, a kereskedelem technikai akadályairól szóló megállapodásban (a továbbiakban: TBT-megállapodás) meghatározott olyan szabványok, műszaki előírások és megfelelőségértékelési eljárások előkészítésére, elfogadására és alkalmazására vonatkozik, amelyek érinthetik a Felek közötti árukereskedelmet. 2. Az (1) bekezdéstől eltérően e fejezet nem alkalmazandó sem a WTO-megállapodás 1A. mellékletében található, az egészségügyi és növény-egészségügyi intézkedések alkalmazásáról szóló megállapodás (a továbbiakban: SPS-megállapodás) A. mellékletében meghatározott egészségügyi és növény-egészségügyi intézkedésekre, sem a kormányzati szervek által saját termelési és fogyasztási szükségleteik tekintetében készített beszerzési műszaki előírásokra. 3. E fejezet alkalmazásában a TBT-megállapodás 1. mellékletében található meghatározásokat kell alkalmazni. 45. CIKK A TBT-megállapodás megerősítése A Felek megerősítik a TBT-megállapodásban meghatározott, egymással szemben fennálló jogaikat és kötelezettségeiket, amelyeket belefoglalnak e megállapodásba, és amelyek ennek szerves részét képezik. 46. CIKK Technikai együttműködés 1. A Felek erősítik együttműködésüket a szabványok, a műszaki előírások, a metrológia, a piacfelügyelet, az akkreditáció és a megfelelőségértékelési rendszerek terén annak érdekében, hogy fokozzák egymás rendszereinek kölcsönös megértését, és elősegítsék az egymás piacaira való belépést. Ebből a célból szabályozási párbeszédeket hozhatnak létre horizontális és ágazati szinteken egyaránt. 2. Együttműködésük során a Felek arra törekednek, hogy azonosítsák, fejlesszék és előmozdítsák a kereskedelmet ösztönző kezdeményezéseket, amelyek többek között a következőkre terjednek ki: a) a szabályozási együttműködés megerősítése adat- és tapasztalatcsere, valamint tudományos és technikai együttműködés útján abból a célból, hogy javítsák a minőséget és színvonalat a műszaki előírások, a szabványok, a piacfelügyelet, a megfelelőségértékelés és az akkreditáció terén, és a szabályozási erőforrásokat hatékonyan használják fel; b) a metrológiával, szabványosítással, piacfelügyelettel, megfelelőségértékeléssel és akkreditációval foglalkozó illetékes köz- vagy magánszervezeteik közötti kétoldalú együttműködés fejlesztése és ösztönzése; c) a minőségi infrastruktúra kialakításának előmozdítása a szabványosítási, metrológiai, akkreditációs, megfelelőségértékelési és piacfelügyeleti rendszerek számára Grúziában; d) a kapcsolódó európai szervezetek munkájában való grúziai részvétel előmozdítása; e) megoldások keresése a kereskedelmet esetlegesen gátló technikai akadályokra; valamint f) adott esetben erőfeszítések a Felek álláspontjainak összehangolására a kölcsönös érdeklődésre számot tartó területeken az olyan nemzetközi kereskedelmi és szabályozási szervezetekben, mint például a WTO és az ENSZ Európai Gazdasági Bizottsága (a továbbiakban: ENSZ-EGB). 47. CIKK A műszaki előírások, szabványok és a megfelelőségértékelés közelítése 1. Mivel a különböző ágazatokban végrehajtandó jogszabály-közelítés prioritást jelent Grúzia számára, megteszi a szükséges lépéseket az Unió műszaki előírásaival, szabványosításával, metrológiájával, akkreditációjával, megfelelőségértékelésével, megfelelő rendszereivel és piacfelügyeleti rendszerével való közelítés fokozatos megvalósítása érdekében, és vállalja, hogy a vonatkozó uniós vívmányokban rögzített elveket és gyakorlatot követi (ezek indikatív jegyzékét e megállapodás III-B. melléklete tartalmazza). A közelítendő intézkedések jegyzékét e megállapodás III-A. melléklete tartalmazza, amely a megállapodás 408. cikkének (4) bekezdésében meghatározott kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottság határozatával módosítható. 2. E célkitűzések megvalósítása érdekében Grúzia: a) a prioritásaira tekintettel fokozatosan közelíti jogszabályait a vonatkozó uniós vívmányokhoz; valamint b) megvalósítja és fenntartja az igazgatási és intézményi hatékonyság ahhoz szükséges szintjét, hogy létrehozza az e fejezet végrehajtásához szükséges hatékony és átlátható rendszert. 3. Grúzia tartózkodik a közelítési területekkel kapcsolatos horizontális és ágazati jogszabályainak módosításától az olyan módosításokat kivéve, amelyek e jogszabályoknak a vonatkozó uniós vívmányokhoz való közelítését vagy e közelítés fenntartását szolgálják; továbbá értesíti az Uniót a belső jogalkotásában eszközölt bármely ilyen jellegű módosításról. 4. Grúzia biztosítja és elősegíti megfelelő nemzeti szerveinek maradéktalan részvételét a szabványosítással, törvényes és alapmetrológiával, valamint az akkreditációt is magában foglaló megfelelőségértékeléssel foglalkozó európai és nemzetközi szabványügyi szervezetekben, e szervezetek tevékenységi területeinek és elérhető tagsági státuszainak megfelelően. 5. Szabványosítási rendszerének integrálása céljából Grúzia minden tőle telhető erőfeszítést megtesz annak érdekében, hogy szabványügyi testülete: a) nemzeti szabványokként fokozatosan átültesse az európai szabványok, köztük a harmonizált európai szabványok teljes jegyzékét, amelyek önkéntes alkalmazása azt vélelmezi, hogy az megfelel a Grúzia jogába átültetett uniós jogszabályoknak; b) az ilyen átültetéssel párhuzamosan visszavonja az uniós szabványoknak ellentmondó nemzeti szabványokat; c) fokozatosan teljesíti az európai szabványügyi testületek teljes jogú tagságához szükséges többi feltételt. 48. CIKK A megfelelőségértékelésről és az ipari termékek elfogadásáról szóló megállapodás (a továbbiakban: ACAA) A Felek végső soron megállapodhatnak abban, hogy jegyzőkönyv formájában a megfelelőségértékelésről és az ipari termékek elfogadásáról szóló megállapodást csatolnak e megállapodáshoz, amely megegyezés szerint egy vagy több ágazatra fog kiterjedni az Unió arra vonatkozó ellenőrzését követően, hogy a vonatkozó grúziai horizontális és ágazati jogszabályokat, intézményeket és szabványokat teljes mértékben közelítették az uniós szabványokhoz. Az ilyen ACAA lehetővé teszi, hogy a megállapodás által érintett ágazatokban előállított termékek Felek közötti kereskedelme ugyanolyan feltételek mellett történjen, mint amilyenek az ilyen termékek tagállamok közötti kereskedelmére vonatkoznak. 49. CIKK Jelölés és címkézés 1. A megállapodás 47. és 48. cikke rendelkezéseinek sérelme nélkül, és figyelembe véve a címkézésre és jelölésre vonatkozó követelményekkel kapcsolatos műszaki előírásokat, a Felek megerősítik a TBT-megállapodás 2.2. fejezetében foglalt elveket, miszerint az ilyen követelményeket nem készítik elő, nem fogadják el, illetve nem alkalmazzák olyan szándékkal, hogy szükségtelen akadályt állítsanak a nemzetközi kereskedelem útjába. A címkézésre és jelölésre vonatkozó ilyen műszaki előírások nem korlátozhatják jobban a kereskedelmet annál, mint ami a jogos cél eléréséhez szükséges, figyelembe véve azt a kockázatot, ami ezen cél el nem éréséből adódna. 2. Tekintettel különösen a kötelező jelölésre vagy címkézésre, a Felek megállapodnak a következőkben: a) törekednek a jelölés és címkézés követelményének minimálisan szükséges szintre történő korlátozására, kivéve, ha az e téren meglévő uniós vívmányok átültetése, valamint az egészség, biztonság vagy a környezet védelme, illetve más közpolitikai célok elérése mást kíván meg; b) a Felek meghatározhatják a címkézés vagy jelölés formáját, de nem írhatják elő a címkék jóváhagyását, nyilvántartásba vételét vagy tanúsítását; valamint c) a Felek szabadon előírhatják, hogy a jelölésen vagy a címkén található információt egy meghatározott nyelven tüntessék fel. 4. FEJEZET ÁLLAT- ÉS NÖVÉNY-EGÉSZSÉGÜGYI INTÉZKEDÉSEK 50. CIKK Célkitűzés 1. E fejezet célja, hogy az emberek, állatok és növények életének és egészségének megóvása mellett megkönnyítse az egészségügyi és növény-egészségügyi intézkedések (a továbbiakban: SPS-intézkedések) – ideértve valamennyi, e megállapodás IV. mellékletében felsorolt intézkedést – hatálya alá tartozó áruk Felek közötti kereskedelmét a következők révén: a) teljes átláthatóság biztosítása a kereskedelemre alkalmazandó, e megállapodás IV. mellékletében felsorolt intézkedések tekintetében; b) Grúzia szabályozási rendszerének közelítése az EU szabályozási rendszeréhez; c) a Felek állat- és növény-egészségügyi állapotának elismerése és a regionalizáció elvének alkalmazása; d) a Felek által fenntartott, a megállapodás IV. mellékletében felsorolt intézkedések egyenértékűségének elismerésére szolgáló mechanizmus létrehozása; e) az SPS-megállapodás végrehajtásának folytatása; f) a kereskedelem elősegítésére irányuló mechanizmusok és eljárások kialakítása; valamint g) a Felek közötti kommunikáció és együttműködés javítása a megállapodás IV. mellékletében felsorolt intézkedésekkel kapcsolatban. 2. E fejezet célja továbbá, hogy az állatjóléti szabványokkal kapcsolatban a Felek közös megegyezésre jussanak. 51. CIKK Többoldalú kötelezettségek A Felek újólag megerősítik a WTO-egyezmények, és különösen az SPS-megállapodás szerinti jogaikat és kötelezettségeiket. 52. CIKK Alkalmazási kör Ez a fejezet a Felek valamennyi olyan állat- és növény-egészségügyi intézkedéseire alkalmazandó, amelyek közvetlenül vagy közvetve érintik a Felek közötti kereskedelmet, ideértve a megállapodás IV. mellékletében szereplő összes intézkedést is. Ez az alkalmazási kör nem sérti a megállapodás 55. cikkében meghatározott jogszabály-közelítés hatályát. 53. CIKK Fogalommeghatározások E fejezet alkalmazásában: 1. „egészségügyi és növény-egészségügyi intézkedések”: az SPS-megállapodás A. mellékletének 1. pontjában meghatározott intézkedések (a továbbiakban: SPS-intézkedések); 2. „állatok”: a Szárazföldi Állatok Egészségügyi Kódexében vagy az Állat-egészségügyi Világszervezet (a továbbiakban: OIE) Víziállat-egészségügyi Kódexében meghatározott állatok; 3. „állati termékek”: az OIE Víziállat-egészségügyi Kódexében meghatározott víziállatokból származó termékeket is magukban foglaló állati eredetű termékek; 4. „nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékek”: teljes állati testek vagy testrészek, állati eredetű termékek vagy más, állatokból kinyert termékek, amelyeket nem emberi fogyasztásra szántak, és amelyeket a megállapodás IV-A. melléklete 2. részének II. pontja sorol fel. 5. „növények”: élő növények és azok meghatározott élő részei, beleértve a magvakat és a csíraplazmát is: a) a botanikai értelemben vett gyümölcsök, a mélyhűtéssel tartósítottak kivételével; b) zöldségek, a mélyhűtéssel tartósítottak kivételével; c) gumók, gumós gyökerek, hagymagumók, rizómák; d) vágott virágok; e) lombos ágak; f) vágott fa lombos ágakkal; g) növényi szövetkultúrák; h) levelek, lombozat; i) élő pollen; valamint j) oltóágak, dugványok, oltóvesszők. 6. „növényi termékek”: növényi eredetű termékek, amelyek feldolgozatlanok vagy olyan mértékű egyszerű előkészítésen estek át, hogy nem tartoznak a megállapodás IV-A. mellékletének 3. részében meghatározott növények közé; 7. „magok”: a botanikai értelemben vett, ültetésre szánt magok; 8. „károsító”: növényekre vagy növényi termékekre káros növény-, állat- vagy kórokozófaj, -törzs vagy biotípus (károsító szervezetek); 9. „védett övezetek”: a növényeket vagy növényi termékeket károsító szervezeteknek a Közösségbe történő behurcolása és a Közösségen belüli elterjedése elleni védekezési intézkedésekről szóló, 2000. május 8-i 2000/29/EK tanácsi irányelv 2. cikke (1) bekezdésének h) pontja vagy egyéb, azt követő rendelkezés szerinti övezetek; 10. „állatbetegség”: egy fertőzés klinikai vagy patológiai megjelenése állatokban; 11. „akvakultúra-megbetegedés” az OIE Víziállat-egészségügyi Kódexében említett betegségek egy vagy több fertőző ágensével való klinikai vagy nem klinikai fertőzés; 12. „állati fertőzés”: az a helyzet, amikor az állatok fertőző kórokozót hordoznak, a fertőzés klinikai vagy patológiai megjelenésével, illetve anélkül; 13. „állatjóléti szabványok”: a Felek által kialakított és alkalmazott és – adott esetben – az OIE normáinak megfelelő állatvédelmi szabványok; 14. az „egészségügyi és növény-egészségügyi védelem megfelelő szintje”: az egészségügyi és növény-egészségügyi védelem az SPS-megállapodás A. mellékletének (5) bekezdésében meghatározott megfelelő szintje; 15. „régió”: olyan övezet vagy régió, amelyet állat-egészségügyi tekintetben , az OIE Szárazföldi Állatok Egészségügyi Kódexe, az akvakultúra tekintetében pedig az OIE Víziállat-egészségügyi Kódexe határoz meg. Az Unió tekintetében a „terület” vagy „ország” fogalmak az Unió területére értendők; 16. „károsítómentes terület”: olyan térség, amelyben egy adott károsító tudományosan bizonyítottan nem fordul elő, és ezt a körülményt – adott esetben – hivatalosan alátámasztották; 17. „regionalizáció”: a regionalizációnak az SPS-megállapodás 6. cikkében leírt fogalma; 18. „állatok vagy állati termékek szállítmánya”: azonos típusú, egy bizonyítvány vagy okmány alá tartozó, ugyanazzal a szállítóeszközzel, azonos címzettnek feladott és azonos exportáló országból vagy országrészből származó állatok vagy állati termékek mennyisége. Egy állatszállítmány egy vagy több árucikkből vagy tételből állhat; 19. „növények vagy növényi termékek szállítmánya”: növények, növényi termékek és/vagy más objektumok egyik Fél területéről a másik Fél területére szállított mennyisége, amelyet szükség esetén egyetlen növény-egészségügyi bizonyítvány kísér. Egy szállítmány egy vagy több árucikkből vagy tételből állhat; 20. „tétel” egy árucikk száma vagy egysége, melyet összetételének homogenitása és származása jellemez, és amely egy szállítmány részét képezi; 21. „kereskedelmi célú egyenértékűség” (a továbbiakban: egyenértékűség): olyan állapot, amikor az exportáló Félnél alkalmazott, a IV. mellékletben felsorolt intézkedések – függetlenül attól, hogy eltérnek-e az importáló Félnél alkalmazott, a IV. mellékletben felsorolt intézkedésektől – objektívan teljesítik az importáló Fél megfelelő védelmi szintjét vagy a kockázat elfogadható szintjét; 22. „ágazat”: az egyik Félnél egy termékre vagy termékkategóriára vonatkozó termelési és kereskedelmi struktúra; 23. „alágazat”: egy ágazat jól meghatározott és ellenőrzött része; 24. „árucikk”: a 2–7. pontban felsorolt termékek vagy objektumok; 25. „egyedi behozatali engedély”: az importáló Fél illetékes hatóságainak előzetes hivatalos engedélye egy egyéni importőr számára, amely engedély kötelező feltétel valamely, az exportáló Féltől származó szállítmánynak vagy egy áru többszöri szállítmányának e fejezet hatálya alá tartozó behozatalához; 26. „munkanapok”: a hét napjai, kivéve a szombatot, a vasárnapot és valamelyik Fél hivatalos ünnepnapjait; 27. „vizsgálat”: a takarmányok, élelmiszerek, állatok egészsége és jóléte valamely aspektusának vizsgálata annak ellenőrzése érdekében, hogy ez(ek) az aspektus(ok) megfelel(nek)-e a takarmányokra és élelmiszerekre vonatkozó jogszabályokban előírt követelményeknek, valamint az állat-egészségügyi és állatjóléti szabályoknak; 28. „növény-egészségügyi vizsgálat”: növények, növényi termékek vagy más, szabályozás tárgyát képező tárgyak hivatalos szemrevételezése annak megállapítására, hogy tartalmaznak-e károsítókat és/vagy megfelelnek-e a növény-egészségügyi szabályoknak; 29. „ellenőrzés”: egyes sajátos előírásoknak való megfelelés objektív bizonyítékok vizsgálatával és figyelembevételével végzett ellenőrzése. 54. CIKK Illetékes hatóságok Az e megállapodás 65. cikkében említett egészségügyi és növény-egészségügyi intézkedésekkel foglalkozó albizottság (a továbbiakban: SPS-albizottság) első ülésén a Felek értesítik egymást az illetékes hatóságaik struktúrájáról, szerveződéséről és hatásköreik felosztásáról. A Felek értesítik egymást az illetékes hatóságaik struktúrájában, szerveződésében és hatásköreik felosztásában – ideértve a kapcsolattartó pontokat is – bekövetkezett változásokról. 55. CIKK Fokozatos jogszabály-közelítés 1. Grúzia folytatja a megállapodás IV. mellékletében rögzített állat- és növény-egészségügyi, állatjóléti intézkedéseinek és egyéb jogszabályainak fokozatos közelítését az uniós vívmányokhoz, az e megállapodás XI. mellékletében rögzített elveknek és eljárásnak megfelelően. 2. A Felek együttműködnek a fokozatos jogszabály-közelítés és a kapacitásépítés terén. 3. Az SPS-albizottság rendszeresen figyelemmel kíséri az e megállapodás XI. mellékletében meghatározott jogszabály-közelítési folyamat megvalósítását annak érdekében, hogy Grúziát ellássa a szükséges ajánlásokkal a jogszabály-közelítéssel kapcsolatos intézkedésekre vonatkozóan. 4. E megállapodás hatálybalépése után legkésőbb hat hónappal Grúzia benyújtja a megállapodás IV. mellékletében meghatározott azon uniós állat- és növény-egészségügyi, állatjóléti intézkedések és egyéb jogszabályok jegyzékét, amelyekhez Grúzia közelíteni fogja jogszabályait. A jegyzéket prioritási területekre bontják, amelyek vonatkozásában egy adott árucikk vagy árucikkcsoport kereskedelmét jogszabály-közelítés útján segítik elő. Ez a jogszabály-közelítési jegyzék szolgál majd referenciaként e fejezet végrehajtásához. 56. CIKK Az állat-egészségügyi és károsítóhelyzet, valamint a regionális feltételek kereskedelmi célzatú elismerése Az állatbetegségekre, állati fertőzésekre vagy károsítókra vonatkozó helyzet elismerése 1. Az állatbetegségek és az állati fertőzések tekintetében (a zoonózist is ideértve) a következők alkalmazandók: a) az importáló Fél a kereskedelem céljából elismeri az exportáló Fél vagy az exportáló Fél által e megállapodás VI. mellékletében rögzített eljárásnak megfelelően meghatározott régiók állat-egészségügyi helyzetét, a megállapodás V-A. mellékletében meghatározott állatbetegségek tekintetében; b) ha egy Fél úgy véli, hogy valamely sajátos, e megállapodás V-A. mellékletében nem szereplő állatbetegség tekintetében a területén vagy területének egy régiójában sajátos helyzet áll fenn, az e megállapodás VI. mellékletének C. részében szereplő eljárásnak megfelelően kérheti e helyzet elismerését. E tekintetben az importáló Fél az élő állatok és az állati termékek behozatalára vonatkozóan indokolással kísért garanciákat kérhet, amelyek megfelelnek a Felek megállapodás szerinti helyzetének; c) a Felek a köztük fennálló kereskedelem alapjaként elismerik a Felek területeinek vagy régióinak, illetve egy ágazatának vagy alágazatának a megállapodás V-A. mellékletében szereplő állatbetegségektől eltérő állatbetegségek meglétével vagy előfordulásával kapcsolatos helyzetét, az OIE által meg