[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 11.01.2008

COM(2007) 870 végleges

2008/0005 (COD)

Javaslat

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS IRÁNYELVE

a textiltermékek elnevezéséről

( átdolgozás)

MAGYARÁZÓ MEGJEGYZÉSEK

1) A Bizottság 1987. április 1-jén úgy határozott[1], hogy előírja valamennyi jogi aktus kodifikációját legkésőbb a tizedik módosítást követően, hangsúlyozva, hogy ez minimális követelményként értendő és helyesebb, ha az egyes egységek az illetékességükbe tartozó szövegek kodifikációját még ennél is korábban elvégzik annak érdekében, hogy a közösségi jogi aktusok világosak és könnyen érthetők legyenek.

2) A Bizottság kezdeményezte a textiltermékek elnevezéséről szóló, 1996. december 16-i 96/74/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv kodifikációját[2]. Az új irányelv a benne foglalt jogi aktusok helyébe lép[3].

3) Időközben a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozatot[4] a 2006/512/EK határozat módosította, amely bevezette az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárást az olyan általános hatályú intézkedésekhez, amelyek a Szerződés 251. cikkében meghatározott eljárás alapján elfogadott alap-jogiaktus nem alapvető fontosságú elemeinek módosítását szolgálják, beleértve néhány ilyen elem törlését vagy a jogi aktus új, nem alapvető fontosságú elemek beillesztésével történő kiegészítését is.

4) A 2006/512/EK határozatról szóló európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal[5] összhangban ahhoz, hogy ezt az új eljárást alkalmazni lehessen olyan a Szerződés 251. cikkében meghatározott eljárás alapján elfogadott jogi aktusokra, amelyek már hatályban vannak, ezeket a jogi aktusokat az alkalmazandó eljárásokkal összhangban ki kell igazítani.

5) Ezért helyénvaló a 96/74/EK irányelv kodifikációját átdolgozássá alakítani annak érdekében, hogy azt módosítani lehessen az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljáráshoz szükséges kiigazításokkal.

ê 96/74/EK (kiigazított szöveg)

2008/0005 (COD)

Javaslat

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS …/…/EK IRÁNYELVE

[…]

a textiltermékek elnevezéséről

(EGT vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak Ö 95. Õ cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára[6],

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[7],

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően[8],

mivel:

ò új szöveg

1. A textiltermékek elnevezéséről szóló, 1996. december 16-i 96/74/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet[9] több alkalommal jelentősen módosították[10]. Mivel további módosításokra van szükség, az áttekinthetőség érdekében azt át kell dolgozni.

ê 96/74/EK

2. Amennyiben az egyes tagállamokban a textiltermékek elnevezéseire, összetételére és címkézésére vonatkozó rendelkezések tagállamonként különböznének egymástól, az gátolná a belső piac megfelelő működését.

ê 96/74/EK (kiigazított szöveg)

3. Az ilyen gátló tényezők elháríthatók, ha a textiltermékek forgalomba hozatalára egységes, közösségi szintű szabályozás vonatkozik; mivel ennek érdekében szükség van a textilszál-elnevezéseknek, valamint a textiltermékekhez az előállítás, feldolgozás és forgalmazás különböző szakaszaiban kapcsolódó címkéken, jelöléseken és dokumentumokon megjelenő információknak az összehangolására.

4. Rendelkezni kell bizonyos olyan termékek tekintetében is, amelyek nem kizárólag textilanyagokból készülnek, de textiltartalmuk a termék alapvető részét képezi, illetve erre a textiltartalomra a gyártó, a feldolgozó vagy a kereskedő külön felhívja a figyelmet.

ê 96/74/EK

5. Az idegen szálak tekintetében a tiszta termékekre már korábban megállapított tűréshatárt a szálkeverékből készült termékekre is alkalmazni kell.

6. Az e területen hozott nemzeti eredetű rendelkezések céljának megvalósítása érdekében kötelezővé kell tenni a címkézést.

7. Ha valamely termék összetételét a gyártáskor műszakilag nehéz megállapítani, az adott időben bármely ismert szálat fel lehet tüntetni a címkén, feltéve, hogy az a késztermék bizonyos százalékát alkotja.

ê 96/74/EK (kiigazított szöveg)

8. A Közösségen Ö belüli Õ alkalmazásbeli különbségek elkerülése végett célszerű meghatározni bizonyos, két vagy több összetevőből álló textiltermékek címkézésének pontos módszereit, valamint a textiltermékek azon összetevőit, amelyeket címkézési és elemzési szempontból nem kell figyelembe venni.

ê 96/74/EK

9. Azokat a textiltermékeket, amelyekre csak globális címkézési követelmények vonatkoznak, illetve amelyeket méterre vagy levágott hosszra árulnak, olyan módon kell eladásra kínálni, hogy a fogyasztó teljes mértékben megismerhesse az egész csomaghoz, illetve göngyöleghez mellékelt adatokat. A tagállamok hatáskörébe tartozik, hogy döntsenek az e célból meghozandó intézkedésekről.

10. A felhasználók és a fogyasztók körében különös tekintélynek örvendő megjelölések vagy nevek használatát bizonyos feltételekhez kell kötni.

ê 96/74/EK (kiigazított szöveg)

11. Ö Szükséges Õ a felhasznált módszerekkel szembeni esetleges kifogásolások kizárása érdekében meghatározni a textiltermékek mintavételezésére és elemzésére szolgáló módszereket. Mindazonáltal az egyes országokban jelenleg hatályban lévő nemzeti módszerek átmeneti fenntartása nem akadályozza meg egységes szabályok alkalmazását.

ê 96/74/EK

12. Ezen irányelv V. melléklete, amennyiben a textiltermékek szálösszetételének elemzéssel történő megállapítása során az egyes vízmentes szálak tömegére, megállapodás szerinti tűréseket tartalmazó 1., 2. és 3. tételben két eltérő megállapodás szerinti tűréshatár van megadva a gyapjút illetve állati szőrt tartalmazó kártolt vagy fésült szálak összetételének kiszámításához. A laboratóriumokban nem mindig állapítható meg, hogy valamely termék kártolt vagy fésült, és ennek következtében e rendelkezésnek az alkalmazása során egymásnak ellentmondó eredmények születhetnek a textiltermékek megfelelőségéről a Közösségben elvégzett ellenőrzés során. Ennek megfelelően a laboratóriumok számára engedélyezni kell, hogy kétséges esetekben egységes megállapodás szerinti tűréshatárt alkalmazzanak.

13. Nem tanácsos külön a textiltermékekről szóló irányelvben összehangolni az ilyen termékekre vonatkozó valamennyi rendelkezést.

14. A III. és IV. mellékletben említett tételek különleges jellege folytán ki kell terjednie a címkézési kötelezettségek alól mentes, egyéb termékekre is, különösen az „eldobható” termékekre, vagy azokra a termékekre, amelyekre csak globális címkézési kötelezettség vonatkozik.

ê 96/74/EK (kiigazított szöveg)

15. Ö Az ezen irányelv végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal[11] összhangban kell elfogadni. Õ

ò új szöveg

16. A Bizottságot fel kell hatalmazni különösen arra, hogy az I. és V. mellékletet a műszaki fejlődéshez igazítsa, illetve hogy a két- és háromkomponensű szálkeverékek mennyiségi elemzésének új módszereit elfogadja. Mivel ezek az intézkedések általános hatályúak és ezen rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek többek közt kiegészítéssel történő módosítására irányulnak, azokat az 1999/468/EK határozat 5a. cikkében meghatározott ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

17. Az ezen irányelvbe bevezetett új szövegrészek kizárólag a bizottsági eljárásokat érintik. Ezért a tagállamoknak nem kell ezeket a nemzeti jogukba átültetniük.

ê

18. Ez az irányelv nem érinti a VI. melléklet B. részében meghatározott irányelveknek a nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozó határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségeket,

ê 96/74/EK

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

(1) A Közösségen belül textiltermékek az ipari feldolgozás előtt vagy alatt, illetve bármelyik értékesítési szakaszban csak abban az esetben hozhatók forgalomba, ha megfelelnek az ezen irányelvben foglalt rendelkezéseknek.

ê 96/74/EK 15. cikk

(2) Ezen irányelv rendelkezései nem vonatkoznak az olyan textiltermékekre,

a) amelyeket harmadik országba irányuló exportra szánnak;

b) amelyek a tagállamokba vámkezelve, tranzit céllal érkeznek;

c) amelyeket harmadik országból aktív feldolgozásra importálnak;

d) amelyeket bérmunkába adnak távmunkába dolgozó személyeknek vagy független cégeknek, amelyek a számukra kiadott anyagokból dolgoznak anélkül, hogy ellenérték fejében a tulajdonjog átszállna.

ê 96/74/EK (kiigazított szöveg)

2. cikk

(1) Ezen irányelv alkalmazásában Ö a következő fogalommeghatározások érvényesek: Õ

ê 96/74/EK

a) „textiltermékek”: minden nyers, félig megmunkált, megmunkált, félkész-, kész, félig konfekcionált vagy konfekcionált termék, amely kizárólag textilszálakból áll, függetlenül az alkalmazott keverési vagy összeállítási eljárástól;

b) „textilszál”:

i. egységnyi anyag amelyet rugalmassága, finomsága és maximális keresztirányú kiterjedéséhez képest nagyarányú hosszúsága jellemez, valamint amelyet e tulajdonságok alkalmassá tesznek textilipari feldolgozásra,

ê 96/74/EK (kiigazított szöveg)

ii. hajlékony szalagok vagy tömlők, amelyeknek a névleges szélessége nem haladja meg az 5 mm-t, beleértve az I. melléklet 19– Ö 47. Õ tételében felsorolt szálak előállításához használt anyagokból készült szélesebb csíkokból vagy fóliarétegekből vágott és textilipari felhasználásához alkalmas szalagok; a névleges szélesség a szalag illetve tömlő szélessége hajtogatott, ellapított, terjedelmesített vagy sodort állapotban, illetve az átlagos szélesség amennyiben a szélesség nem egyenletes.

ê 96/74/EK

(2) A következő termékeket a textiltermékekkel megegyező módon kell kezelni és ezekre is ezen irányelv rendelkezései vonatkoznak:

a) azok a termékek, amelyek legalább 80 %-ban textilszálakból készültek:

b) azok a bútor-, esernyő- vagy napernyő huzatok, amelyek legalább 80 %-ban textilnyersanyagból készülnek; hasonlóképpen a többrétegű padlóburkolatok, matracok és kempingfelszerelések textilkomponensei, valamint a lábbelik és kesztyűk meleg bélései, ha ezek az összetevők vagy bélések a teljes árucikkhez képest legalább 80 %-ban textilnyersanyagból készültek,;

c) más termékekbe beépített, és azok szerves részét alkotó textíliák, ha ezen termékek összetételét feltüntetik.

3. cikk

(1) A 2. cikkben említett szálak elnevezését és leírását az I. melléklet tartalmazza.

(2) Az I. melléklet táblázatában megjelenő elnevezések csak azokra a textilszálakra használhatók, amelyek jellemzését a táblázat ugyanezen tételében meghatározták.

(3) A felsorolt elnevezések semmilyen nyelven, sem önállóan, sem szógyökként, sem melléknévként nem használhatók semmiféle más szál megnevezésére.

(4) A „selyem” kifejezés nem használható végtelen szálasanyagokra a szál alakjának vagy különleges kiszerelésének jellemzése céljából.

4. cikk

(1) Csak azokra a textiltermékekre alkalmazható a „100 %” vagy „tiszta” kifejezés, amelyek kizárólag egyféle szálasanyagból állnak; más hasonló kifejezés sem alkalmazható.

(2) A textiltermékek tömegük legfeljebb 2 %-ig tartalmazhatnak idegen szálakat, ha ezt a műszaki okok indokolják, és nem rendszeres, szándékos bekeverés eredménye. Ez a tűréshatár 5 %-ra emelhető a kártolt termékeknél.

5. cikk

ê 96/74/EK (kiigazított szöveg)

(1) A gyapjúból készült Ö termékeket Õ abban az esetben lehet Ö a II. mellékletben említett elnevezések valamelyikével megjelölni, Õ ha kizárólag olyan szálból készültek, amely ezt megelőzően nem volt valamely késztermék része, amelyet az adott termék gyártása során szükséges eljárásokon kívül nem vetettek alá semmiféle fonási, illetve nemezelési eljárásnak, és amely a kezelés vagy használat során nem szenvedett károsodást.

(2) Eltérve az (1) bekezdéstől, Ö a II. mellékletben Õ megjelölt elnevezéseket fel lehet használni a szálkeverékben levő gyapjú megjelölésére, ha:

ê 96/74/EK

a) a keverékben lévő összes gyapjú eleget tesz az (1) bekezdésben meghatározott előírásoknak;

b) az ilyen gyapjú részaránya a keverék össztömegének legalább 25 %-át alkotja;

c) durván kártolt keverék esetében a gyapjú csak egyetlen más szálasanyaggal van keverve.

Az ezen bekezdésben megjelölt esetekben meg kell adni a teljes százalékos összetételt.

(3) A gyártással összefüggő műszaki okok alapján indokolt tűréshatárt 0,3 % szálkeverék-mennyiségre kell korlátozni az (1) és (2) bekezdésekben említett termékek esetén, beleértve a kártolt gyapjútermékeket is.

6. cikk

(1) Az olyan két vagy több szálkomponensű textiltermékeknél, amelyeknél az egyik szálasanyag a teljes tömeg legalább 85 %-át alkotja, a következő jelöléssel kell ellátni:

a) fel kell tüntetni ez utóbbi szál elnevezését és annak pontos százalékos tömegarányát; illetve

b) fel kell tüntetni ez utóbbi szál elnevezését, a „legalább 85 %” kiegészítéssel; illetve

c) fel kell tüntetni a termék teljes százalékos összetételét.

(2) A két vagy többféle szálkomponensű textiltermékeknél, amelyeknél egyetlen szálasanyag-összetevő össztömege sem éri el a 85 %-ot, fel kell tüntetni legalább a két fő szálasanyag elnevezését és százalékos tömegarányát, majd az egyéb szálakat, tömegarányuk szerint csökkenő sorrendben, tömegszázalékuk feltüntetésével vagy anélkül. Mindazonáltal:

a) amennyiben a szálasanyag-összetevő tömegaránya egyenként nem éri el a termék össztömegének 10 %-át, globálisan „más szálak” elnevezés alatt lehet feltüntetni, majd fel kell tüntetni ezek összegzett tömegszázalékát;

b) olyan esetekben, ahol a termék össztömegének kevesebb, mint 10 %-át alkotó szál elnevezését feltüntetik, a termék százalékos tömegarányát is fel kell tüntetni.

(3) Azoknál a termékeknél, amelyek láncfonala tiszta pamut és vetülékfonala tiszta len, és a len aránya eléri az írtelenített szövet össztömegének legalább 40 %-át, alkalmazható a „féllen” megjelölés de ilyenkor hozzá kell tenni a „tiszta pamutlánc – tiszta lenvetülék” meghatározást is.

(4) A „szálkeverék” illetve „meghatározatlan textilösszetétel” kifejezéseket olyan termékeknél lehet alkalmazni, amelyek összetételét a gyártás során nem könnyű megállapítani.

(5) A végső felhasználók számára forgalmazott textiltermékek esetén az (1)–(4) bekezdésben megjelölt százalékos összetételben:

a) a textiltermék össztömegének legfeljebb 2 %-át kitevő idegen szál mennyisége engedélyezett, ha ezt a mennyiséget műszaki okok indokolják, és nem rendszeres hozzáadásról van szó; ez a tűréshatár 5 %-re emelkedik kártolt eljárással készült termékek esetén, és ez nem érinti az 5. cikk (3) bekezdésében jelzett tűréshatárokat;

ê 96/74/EK (kiigazított szöveg)

b) a szálasanyag tömegéhez viszonyítva 3 % gyártási tűréshatár engedélyezett a névleges százalékos arány és az elemzéssel megállapított, tényleges százalékos arány között; ez a tűréshatár vonatkozik a (2) bekezdésben foglaltaknak megfelelően a tömegarány szerint csökkenő sorrendben felsorolt szálakra. Ez a tűréshatár az 5. cikk (2) bekezdésének b) Ö pontja céljából Õ is Ö alkalmazandó Õ.

ê 96/74/EK

Az elemzés során a tűréshatárokat külön-külön kell kiszámítani. A b) pontban jelzett tűrés kiszámításához figyelembe veendő össztömeg a késztermékben található szálasanyag tömege csökkentve az a) pont szerinti tűrés meghatározásakor talált idegen szálak tömegével.

Az a) és b) pontokban megjelölt tűrés hozzáadása csak abban az esetben megengedett, ha az a) pontban jelzett tűrés megállapításakor az elemzés során talált idegen szálakról bebizonyosodik, hogy azok a textiltermékekben előforduló egy vagy több szálasanyaggal azonos kémiai típusúak.

Egyes kivételes termékeknél, ha a gyártási folyamat ezt indokolja, amelyeknél, ha a termék megfelelőségét a 13. cikk (1) bekezdése szerint ellenőrizték, és ha ezt a gyártó megfelelően igazolni tudja. A tagállamoknak az ilyen intézkedésekről a Bizottságot azonnal tájékozatniuk kell.

7. cikk

A 4. cikk (2) bekezdésében, az 5. cikk (3) bekezdésében, valamint a 6. cikk (5) bekezdésében meghatározott tűrést nem érintve, azokat a látható, esetleg eltávolítható szálakat, amelyek pusztán díszítő célokat szolgálnak, és nem haladják meg a késztermék tömegének 7 %-át, nem szükséges feltüntetni a 4. és 6. cikkben meghatározott szálösszetételben; ugyanez vonatkozik azokra a szálakra, (pl. fémszálakra), amelyeket elektromos feltöltődés elleni védelem céljából használnak fel a termékben, és amelyek a késztermék össztömegének 2 %-át nem haladják meg. A 6. cikk (3) bekezdésében megjelölt termékek esetén ezeket a százalékokat nem a kelme, hanem a láncfonál és a vetülékfonál tömegének alapján, külön-külön kell kiszámítani.

8. cikk

(1) Ezen irányelv értelmében a textiltermékeknek minősülő termékeket címkével vagy jelöléssel kell ellátni minden olyan esetben, amikor azok ipari vagy kereskedelmi céllal piacra kerülnek. Ez a címkézés vagy jelölés a terméket kísérő kereskedelmi dokumentumokkal helyettesíthető vagy egészíthető ki olyan esetekben, amikor a termékeket nem a végső felhasználó számára kínálják eladásra, illetve amikor azokat az állam vagy más, a közjog hatálya alá tartozó jogi személy – azokban a tagállamokban, ahol ez a fogalom ismeretlen, valamely ezzel egyenértékű szervezet – által leadott megrendelésre szállítják.

ê 96/74/EK (kiigazított szöveg)

(2) A 3–6. cikkben, valamint az Ö I. és II. Õ mellékletben megjelölt, a textilszál-összetételre vonatkozó megnevezéseket, leírásokat és tájékoztatót a kereskedelmi dokumentumokban egyértelműen kell feltüntetni. Nem megengedett a rövidítések használata a kereskedelmi szerződésekben, számlákon vagy szállítóleveleken Mindazonáltal automatizált feldolgozási kód használható abban az esetben, ha a kód ugyanazon a dokumentumon belül kifejtésre kerül.

(3) A 3–6. cikkben, valamint az Ö I. és II. Õ mellékletben megjelölt, a textilszál-összetételre vonatkozó elnevezéseket, leírásokat és tájékoztatót világosan olvasható és egységes írásképben kell feltüntetni a textiltermékek forgalomba hozatalánál, illetve eladásra történő ajánlatokra, különösen katalógusokban és kereskedelmi prospektusokban, a csomagoláson, címkéken és jelöléseken.

Azokat az adatokat és információt, amelyek nem képezik ezen irányelv tárgyát, teljesen külön kell feltüntetni. Ez a rendelkezés nem vonatkozik a védjegyekre, illetve a vállalkozások nevére, amelyek állhatnak közvetlenül az ezen irányelvben előírt tájékoztatás előtt vagy után is.

Mindazonáltal, ha valamely textilterméket az első albekezdésben megjelölt módon eladásra kínálnak vagy értékesítenek a fogyasztó részére, és a terméken feltüntetett védjegy vagy a vállalkozások neve, amely önmagában, melléknévként vagy szógyökként tartalmaz egy, az I. mellékletben felsorolt, vagy azzal összetéveszthető nevet, akkor közvetlenül a védjegy vagy a vállalkozás neve előtt vagy után, világosan olvasható nyomtatással, fel kell tüntetni a 3-6. cikkben és az Ö I. és II. Õ mellékletben felsorolt, a textilszál-összetétel elnevezését, leírásokat és információt.

ê 96/74/EK

(4) A tagállamok előírhatják saját nemzetük nyelvének használatát is az e cikk által előírt címkézésre és jelölésre, ha területükön textiltermékeket kínálnak eladásra.

Csévék, orsók, motringok, gombolyagok, illetve bármilyen más kiszerelésű, kis mennyiségű varró-, foltozó- és hímzőfonal esetén a tagállamok az első albekezdésben meghatározott lehetőséggel kizárólag a csomagoláson vagy a kirakatokban feltüntetett globális címkézéssel kapcsolatban élhetnek. A IV. melléklet 18. tételében említett esetek sérelme nélkül, az egyes tételek címkézése a Közösség bármely nyelvén történhet.

(5) A tagállamok nem tilthatják meg a 3., 4. és 5. cikkben megjelöltektől eltérő, a termékek jellegzetességeire vonatkozó leírás vagy információ használatát, ha az ilyen leírás vagy információ a tisztességes kereskedelmi gyakorlatot nem sérti.

9. cikk

(1) A két vagy több különböző szálkomponensű textiltermékeken olyan címkét kell elhelyezni, amelyen feltüntetik mindegyik összetevő száltartalmát. Ez a címkézési mód nem kötelező amennyiben az összetevő nem éri el az össztömeg 30 %-át, kivéve a fő bélésanyagokat.

(2) Ha két vagy több textilterméknek azonos a száltartalma, és általában egyetlen egységet képeznek, ezeken elegendő egyetlen címkét elhelyezni.

(3) A 12. cikkben foglalt rendelkezésektől függetlenül:

a) az alábbi fűzőipari termékek szálösszetételét a teljes termék vagy az alábbiakban felsorolt alkotórészek összetételének globális vagy külön-külön történő feltüntetésével kell megjelölni:

i. melltartóknál: a kosár és a hátrész külső és belső anyaga;

ii. derékfűzőknél: az elülső hátsó és oldalsó merevítő elemek;

iii. egész fűzőknél: a kosár külső és belső anyaga, az elülső és hátsó merevítő elemek és az oldalsó elemek.

Az első albekezdésben felsoroltaktól eltérő fűzőipari termékek szálösszetételét a teljes termék összetételével illetve az egyes cikkek különböző komponenseivel globális vagy külön-külön történő jelzésével kell feltüntetni; ez a címkézés nem kötelező a termék össztömegének 10 %-át el nem érő komponensek esetén.

A felsorolt fűzőipari termékek különböző részeinek külön címkézését úgy kell megoldani, hogy a végső felhasználó könnyen megérthesse, hogy a címkén található különböző információ a termék mely részeire vonatkozik;

b) a maratott nyomású textíliák szálösszetételét a termék egészére kell megadni, és az alapkelme és a maratott részek összetételét külön-külön is fel lehet tüntetni. Ezeket az összetevőket meg kell nevezni;

c) a hímzett textiltermékek szálösszetételét a termék egészére kell megadni, és az alapkelme és a hímzőfonal összetételét külön-külön is fel lehet tüntetni; ezeket az összetevőket meg kell nevezni; abban az esetben, ha a hímzett részek felülete nem éri el a termék felületének 10 %-át, csak az alapkelme összetételét kell feltüntetni;

d) a különböző szálösszetételű magfonalból és burkolófonalból álló és a fogyasztók számára ilyen módon eladásra kínált körülfont fonalak szálösszetételét a termék egészére kell megadni, és azt a magfonal és a burkolófonál összetételére vonatkozóan fel lehet tüntetni külön-külön is; ezeket az összetevőket meg kell nevezni;

e) a bársony és plüss, illetve a bársony vagy plüss jellegű textíliák szálösszetételét a termék egészére kell megadni, és ha a termék alapkelméje és hasznos felülete különböző szálasanyagokból készült, az alapkelme és a hasznos felület összetételét külön-külön is meg lehet adni, és az egyes részeket meg kell nevezni;

f) az olyan padlóburkolatok és szőnyegek összetétele, amelyek alapkelméje és hasznos felülete különböző szálasanyagból készült, megadható kizárólag a hasznos felületre vonatkozóan is, ilyen esetben ennek szálasanyag-összetételét meg kell nevezni.

10. cikk

(1) A 8. és 9. cikkben foglalt rendelkezésektől eltérve:

a) a III. mellékletben felsorolt, a 2. cikk (1) bekezdésének a) pontjában megjelölt valamelyik gyártási szakaszban lévő textiltermékek esetén a tagállamok nem írhatják elő az elnevezést vagy az összetételt tartalmazó címkézést, illetve jelölést. Mindazonáltal a 8. és 9. cikkben foglalt rendelkezések vonatkoznak az olyan esetekre, ahol ezen termékeken elnevezésük vagy összetételük, illetve olyan védjegyet vagy vállalkozás nevét tartalmazó címke vagy jelölés található, amely önállóan, melléknévként, vagy szógyökként tartalmazza az I. mellékletben felsorolt elnevezések valamelyikét vagy az azokkal könnyen összetéveszthető bármilyen más elnevezést;

b) ha a IV. mellékletben felsorolt textiltermékek ugyanolyan típusúak és ugyanolyan összetételűek, azok együttesen kínálhatók értékesítésre, az ezen irányelv által meghatározott, az összetételre vonatkozó adatokat tartalmazó globális címkével ellátva;

c) a méteráruként értékesített textiltermékek összetételét elegendő az értékesítésre kínált végen vagy göngyölegen feltüntetni.

(2) A tagállamok minden szükséges intézkedést megtesznek annak érdekében, hogy az (1) bekezdés b) és c) pontjában említett termékeket úgy kínálják eladásra, hogy a végső felhasználó teljes mértékben megismerhesse ezeknek a termékeknek az összetételét.

11. cikk

A tagállamok megtesznek minden szükséges intézkedést annak érdekében, hogy a textiltermékek forgalomba hozatalakor közreadott információt ne lehessen összetéveszteni az ezen irányelv által meghatározott elnevezésekkel és adatokkal.

12. cikk

A 8. cikk (1) bekezdése és az ezen irányelvben szereplő, a textiltermékek címkézésére vonatkozó más rendelkezések alkalmazásában a 4., 5. és 6. cikkben említett százalékos szálösszetételt anélkül kell meghatározni, hogy az alábbi tételeket figyelembe vennék:

a) Valamennyi textiltermék esetén: nem textil alkotórészek, textiltermék szerves részét nem képző szövetszegélyek, címkék, jelvények, szegélyek és bordűrök, textilbevonatú gombok és csatok, a termék külön meghatározott és korlátozott részein bedolgozott kiegészítők, díszítések, nem rugalmas szalagok, rugalmas cérnák és szalagok, továbbá a 7. cikkben meghatározott feltételeknek megfelelően a pusztán díszítő, illetve az elektromos feltöltődést gátló, esetlegesen eltávolítható szálak;

b) padlóburkolatok és szőnyegek esetén: minden hasznos felületen kívül eső egyéb komponens;

c) bútorszövetek esetén: kötő- és töltőláncok és vetülékek, amelyek nem képezik a hasznos felület részét,

d) dekorációs anyagok és függönyök esetén: a kötő- és töltőláncok és vetülékek, amelyek nem képzik a hasznos felület részét;

e) egyéb textiltermékek esetén: alap vagy alátét kelmék, merevítő és erősítő kelmék, közbélések és vászonmerevítők, tűző és fércelő cérnák, kivéve, ha ezek helyettesítik a szövet láncát, illetve vetülékfonalát, a töltőanyagok, amelyeknek nincs hőszigetelő funkciójuk, és a 9. cikk (1) bekezdésének megfelelően a bélésanyagok.

Ennek a rendelkezésnek az értelmében:

i. a textiltermékek alapkelméje az, amelyik a hasznos felület béléseként szolgál, különösen takarókban és kettős szövetekben, valamint a bársony vagy plüss kelmék és hasonló termékek alsó rétegén, nem minősül eltávolítandó bélésnek;

ii. a „merevítő és erősítő kelmék” kifejezés alatt a textiltermékek meghatározott és korlátozott részein található, azok erősítésére illetve merevítésére vagy vastagítására szolgáló fonalak vagy anyagok értendők;

f) zsírok, kötőanyagok, nehezítő-, írező- és appretálószerek, impregnálószerek, a festés és nyomás segédanyagai és a textilfeldolgozás során felhasznált egyéb termékek. Közösségi szintű rendelkezések hiányában a tagállamoknak minden szükséges intézkedést meg kell tenniük annak érdekében, hogy ezek a tételek ne szerepeljenek a mennyiségek között, mert az megtévesztheti a fogyasztót.

13. cikk

(1) Annak ellenőrzését, hogy a textiltermékek összetétele megfelel-e ezen irányelvnek megfelelően nyújtott tájékoztatónak, a (2) bekezdésben említett irányelvekben meghatározott elemzési módszerekkel kell elvégezni.

Ennek érdekében a 4., 5. és 6. cikkben szereplő százalékos szálarányokat úgy kell meghatározni, hogy az egyes vízmentes szálak tömegére a 12. cikkben felsorolt tételek eltávolítását követően a V. mellékletben meghatározott vonatkozó tűréshatárt alkalmazzák.

(2) Külön irányelvek határozzák meg az egyes tagállamok által, az ezen irányelv hatálya alá tartozó termékek szálösszetételének meghatározásához felhasználandó mintavételi és elemzési módszereket.

14. cikk

(1) A tagállamok az elnevezésekkel, illetve az összetétel feltüntetésével kapcsolatos okok miatt nem tilthatják meg és nem akadályozhatják az olyan textiltermékek forgalomba hozatalát, amelyek megfelelnek az ezen irányelv által előírt rendelkezéseknek.

(2) Az ezen irányelvben foglalt rendelkezések nem zárják ki az egyes tagállamokban az ipari és kereskedelmi tulajdon védelmére, a származási hely megjelölésre, eredetmegjelölésre és a tisztességtelen piaci verseny megakadályozására vonatkozó hatályos rendelkezések alkalmazását.

15. cikk

ê 96/74/EK (kiigazított szöveg)

ð új szöveg

(1) ð A Bizottság elfogadja ï az I. melléklet kiegészítéseit, valamint az V. melléklet kiegészítéseit és módosításait, amelyek a mellékleteknek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazítása miatt szükségesek a 96/73/EK irányelv 6. cikkében meghatározott eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

(2) ð A Bizottság elfogadja ï a 96/73/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben[12] valamint a 73/44/EGK tanácsi irányelvben[13] megjelöltektől eltérő két- és háromkomponensű szálkeverékek mennyiségi elemzésének új módszerei is ezzel az eljárással kell meghatározni.

ò új szöveg

(3) Az (1) és (2) bekezdésben említett intézkedéseket, amelyek ezen rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek többek közt kiegészítéssel történő módosítására irányulnak, a 16. cikk (2) bekezdésében hivatkozott ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

ê 96/74/EK (kiigazított szöveg)

ð új szöveg

Ö 16. cikk Õ

Ö (1) A Bizottság munkáját a 96/73/EK irányelv által létrehozott, a textiltermékek elnevezésére és címkézésére vonatkozó irányelvekért felelős bizottság (a továbbiakban: a bizottság) segíti. Õ

(2) Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkét kell alkalmazni, e határozat 8. cikke rendelkezéseinek tiszteletben tartása mellett.

Az 1999/468/EK határozat 5. cikkének (6) bekezdésében meghatározott időtartam három hónap.

ð (2) Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 5a. cikke (1)-(4) bekezdését, valamint 7. cikkét kell alkalmazni, tekintettel annak 8. cikke rendelkezéseire. ï

(3) A bizottság elfogadja eljárási szabályzatát.

ê 96/74/EK

17. cikk

A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

ê

18. cikk

A VI. melléklet A. részében meghatározott aktusokkal módosított 96/74/EK irányelv hatályát veszti, a VI. melléklet B. részében meghatározott irányelveknek a nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozó határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségek sérelme nélkül.

A hatályon kívül helyezett irányelvre történő hivatkozásokat a VII. mellékletben szereplő megfelelési táblázatnak megfelelően ezen irányelvre történő hivatkozásként kell értelmezni.

ê 96/74/EK 19. cikk, második bek. (kiigazított szöveg)

19. cikk

Ez az irányelv Ö 2008. február 3-án Õ lép hatályba.

ê 96/74/EK 19. cikk, első bek.

20. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

ê 96/74/EK

Kelt Brüsszelben, […]

az Európai Parlament részéről a Tanács részéről

az elnök az elnök

[…] […]

ê 96/74/EK

è1 97/37/EK 1. cikk 1. pont

è2 97/37/EK 1. cikk 7. pont

è3 97/37/EK 1. cikk 2. pont

I. MELLÉKLET

TEXTILSZÁLAK TÁBLÁZATA

(3. cikk)

Sorszám | Elnevezés | A szál leírása |

1 | Gyapjú(1) | juh vagy bárány (Ovis aries) gyapjából származó szál |

2 | alpaka, láma, teve, kasmír, moher, angóra, vikunya, jak, guanakó,è1 kasgóra, ç hód, vidra, a megnevezés után a „gyapjú” vagy „szőr” szó feltüntetésével vagy anélkül(1) | az alábbi állatok szőre: alpaka, láma, teve, kasmírkecske, angórakecske, angóra nyúl, vikunya, jak, guanakó,è1 kasgórakecske, ç hód, vidra |

3 | állati szőr vagy lószőr, az állatfajta megadásával vagy anélkül (pl. marhaszőr, házikecskeszőr, lószőr) | az 1. vagy 2. sorban nem említett különféle állatok szőre |

4 | selyem | kizárólag selyemkiválasztó rovarok mirigyváladékából származó szál |

5 | Pamut | a gyapotnövény (Gossypium) tokjából nyert szál |

6 | Kapok | a kapok (Ceiba pentandra) belsejéből nyert szál |

7 | Len | a len szárából (Linum usitassisimum) nyert rost |

8 | Valódi kender | a kender szárából (Cannabis sativa) származó rost |

9 | Juta | a Corchorus olitoruius és a Chorcorus capsularis szárából nyert rost. Ennek az irányelvnek az értelmében az alábbi növényfajokból származó rostokat is a jutáéval azonos módon kezeljük: Hibiscus cannabinus, Hibriscus sabdariffa, Abutilon avicennae, Urena lobata, Urena sinuata |

10 | Manilakender | a Musa textilis szárát burkoló levelekből nyert rost |

11 | Alfafű | a Stipa tenacissima leveléből nyert rost |

12 | Kókusz | a Cocos nucifera terméséről nyert rost |

13 | Seprűzanót | a Cytisus scoparius illetve a Spartium Junceum ágából nyert rostból készült szál |

14 | Rami | a Boehmeria nivea és a Boehmeria tenacissima szárából nyert rost |

15 | Szizál | az Agave sisalana leveléből nyert rost |

16 | Indiai kender | a Crotalaria juncea rostja |

17 | Heneken (mexikói szizál) | az Agave Fourcroides leveléből nyert rost |

18 | Agávé | az Agave Cantala rostja |

19 | Acetát | cellulóz-acetát szál, amelyben a hidroxil csoportok kevesebb mint 92 %-a, de legalább 74 %-a acetilezett |

20 | Alginát | az alginsav fémsóiból készült szál |

21 | Rézoxid-szál | rézoxid-ammóniás eljárással nyert regenerált cellulózszál |

22 | Modál | è2 módosított viszkóz eljárással előállított magas szakítószilárdságú és magas nedves modulusú regenerált cellulózszál. A szakítószilárdság (BC) szabványos állapotban és az 5 százalékos megnyúláshoz szükséges erő (BM) nedves állapotban a következők: BC (CN) ≥ 1,3 √T + 2T BM (CN) ≥ 0,5 √T ahol T a decitexben kifejezett lineáris sűrűség ç |

23 | Regenerált fehérje (Protein) | természetes fehérjéből nyert vegyszerekkel, kémiai úton regenerált és stabilizált szál |

24 | Triacetát | cellulóz-acetát szál, amelyben a hidroxil csoportok legalább 92 %-a acetilezett |

25 | Viszkóz | viszkóz eljárással készült, regenerált cellulózból álló végtelen és vágott szál |

26 | Akril | a láncmolekula tömegének legalább 85 %-ában akrilnitrilt tartalmazó lineáris makromolekulákból álló szál |

27 | Poliklorid | a láncmolekula tömegének 50 %-át meghaladó arányban vinilklorid vagy vinilidénklorid monomer egységeket tartalmazó lineáris makromolekulákból álló szál |

28 | Fluorszál | álló lineáris makromolekulák alkotta szál, amelyet alifás fluor karbon monomerekből nyernek |

29 | Modakril | a láncmolekula tömegének 50 %-át meghaladó és 85 %-ánál kisebb arányban akrilnitrilt tartalmazó lineáris makromolekulák alkotta szál |

30 | è3 Poliamid vagy nejlon ç | è3 a láncban legalább 85 %-ban alifás vagy ciklo-alifás egységekhez kapcsolódó, ismétlődő amidkötéseket tartalmazó szintetikus, lineáris makromolekulákból álló szál ç |

ê 97/37/EK 1. cikk 4. pont

31 | Aramid | aromás csoportokhoz kapcsolódó amid vagy imidkötésekből álló szintetikus lineáris makromolekulák alkotta szál, amelyben az amid- vagy imidkötések legalább 85 %-a közvetlenül kapcsolódik két aromás gyűrűhöz, és az esetlegesen jelenlevő imidkötések száma nem haladja meg az amidkötésekét |

ê 97/37/EK 1. cikk 5. pont

32 | Poliimid | a láncban ismétlődő imidegységeket tartalmazó szintetikus lineáris makromolekulákból álló szál |

ê 97/37/EK 1. cikk 6. pont

33 | Lyocell(2) | egy szerves oldószerrel és oldatból történő szálképzési eljárással, származékok képződése nélkül előállított regenerált cellulózszál |

ê 2004/34/EK 1. cikk 1. pont

34 | Polilaktid | a láncban legalább 85 (tömeg)%, természetesen előforduló cukrokból származó tejsavészter-egységet tartalmazó, lineáris makromolekulákból álló szál, melynek olvadási hőmérséklete legalább 135 °C |

ê 96/74/EK

è1 97/37/EK 1. cikk 3. pont

è1 35 ç | Poliészter | lineáris makromolekulákból álló szál, amelynek tömege legalább 85 %-ában egy diolés tereftálsav-észteréből áll |

è1 36 ç | Polietilén | nem behelyettesített alifás szénhidrogén makromolekulákból álló szál |

è1 37 ç | Polipropilén | aciklusos, lineáris telített szénhidrogén makromolekulákból álló szál, ahol két szénatomból egyhez metil csoport tartozik, izotaktikus elrendezésben, további behelyettesítés nélkül |

è1 38 ç | Polikarbamid | a láncmolekulában ismétlődő, karbamidilén (NH-CO-NH) funkciós csoportot tartalmazó lineáris makromolekulákból álló szál |

è1 39 ç | Poliuretán | ismétlődő uretán funkciós csoportokat tartalmazó láncokból felépülő, lineáris makromolekulákból álló szál |

è1 40 ç | Vinilszál | eltérő acetálozási fokú poli(vinilalkohol) láncú, lineáris makromolekulák alkotta szál |

è1 41 ç | Trivinil | akrilnitrilből, egy klórozott vinil monomerből és egy harmadik vinil monomerből álló szál, amelyek közül egyik terpolimer részaránya sem éri el a teljes tömeg 50 %-át |

è1 42 ç | Elasztodién | természetes vagy szintetikus poli-izoprénből vagy egy vagy több vinil monomerrel vagy anélkül polimerizált egy vagy több diénből álló elasztikus szál, amely eredeti hosszának háromszorosára kinyújtva, majd elengedve rövid idő alatt rövid idő alatt visszanyeri megközelítőleg eredeti hosszát |

è1 43 ç | Elasztán | tömegének legalább 85 %-ában szegmentált poliuretánból álló elasztikus szál, amely szálirányú húzóerő hatására eredeti hosszának háromszorosára nyúlik meg, és tehermentesítés után rövid idő alatt visszanyeri megközelítőleg eredeti hosszát |

è1 44 ç | Üvegszál | üvegből előállított szál |

è1 45 ç | a szálak anyagául szolgáló anyagnak megfelelő megnevezés, pl. fém, azbeszt, papír, amelyet a „fonal” illetve „szál” szó követhet | a fentiekben fel nem sorolt különféle vagy új anyagokból készült szálak |

ê 2006/3/EK 1. cikk 1. pont

46 | Elaszto-multiészter | két vagy több, vegyileg megkülönböztethető lineáris makromolekula (amelyek egyike sem haladja meg a teljes tömeg 85 %-át) kölcsönhatása által, két vagy több megkülönböztethető szakaszban létrehozott szál, amelyben az észtercsoport alkotja a meghatározó egységnyi mennyiséget (legalább 85 %), és amely – megfelelő kezelést követően – eredeti hosszának másfélszeresére kinyújtva, majd elengedve, rövid idő alatt lényegében visszanyeri eredeti hosszát |

ê 2007/3/EK 1. cikk 1. pont

47 | Elasztolefin | legalább 95 %-ban (tömegszázalékban) részben keresztkötéseket tartalmazó makromolekulákból álló, etilénből és legalább egy másik olefinből előállított szál, amely eredeti hosszának másfélszeresére kinyújtva, majd elengedve rövid idő alatt lényegében visszanyeri eredeti hosszát |

ê 96/74/EK

è1 97/37/EK 1. cikk 6. pont

(1) A melléklet 1. pontjában szereplő „gyapjú” szó juh- vagy báránygyapjúból és a 2. pont 3. oszlopában felsorolt szőrökből álló szálak keverékét is jelentheti. Ez a rendelkezés vonatkozik a 4. és 5. cikkekben felsorolt, valamint a 6. cikkben említett textiltermékekre, feltéve, hogy ez utóbbi termékek részben az 1. és a 2. pontban felsorolt szálakból állnak. è1 (2) A szerves oldószer kifejezés alapvetően szerves anyagok és víz keverékét jelenti. ç |

_____________

ê 96/74/EK 5. cikk (1) bek. (kiigazított szöveg)

Ö II. MELLÉKLET Õ

Ö AZ 5. CIKK (1) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT ELNEVEZÉSEK Õ

ê 2006/96/EK 1. cikk és melléklet D. szakasz 2. pont (kiigazított szöveg)

- Ö bolgár nyelven: Õ „необработена вълна”,

ê 96/74/EK 5. cikk (1) bek. (kiigazított szöveg)

- Ö spanyol nyelven: Õ „lana virgen” vagy „lana de esquilado”,

ê 2003. évi csatlakozási okmány, 20. cikk, 39. o. és II. melléklet 66-67. o. (kiigazított szöveg)

- Ö cseh nyelven: Õ „střižní vlna”,

ê 96/74/EK 5. cikk (1) bek. (kiigazított szöveg)

- Ö dán nyelven: Õ „ren, ny uld”,

- Ö német nyelven: Õ „Schurwolle”,

ê 2003. évi csatlakozási okmány, 20. cikk, 39. o. és II. melléklet 66-67. o. (kiigazított szöveg)

- Ö észt nyelven: Õ „uus vill”,

ê 96/74/EK 5. cikk (1) bek. (kiigazított szöveg)

- Ö görög nyelven: Õ „παρθένο μαλλί”,

- Ö angol nyelven: Õ „fleece wool” vagy „virgin wool”,

- Ö francia nyelven: Õ „lame vierge” vagy „lame de tonte”,

- Ö olasz nyelven: Õ „lana vergine” vagy „lana di tosa”,

ê 2003. évi csatlakozási okmány, 20. cikk, 39. o. és II. melléklet 66-67. o. (kiigazított szöveg)

- Ö lett nyelven: Õ „pirmlietojuma vilna” vagy „cirptā vilna”,

- Ö litván nyelven: Õ „natūralioji vilna”,

- Ö magyar nyelven: Õ „élőgyapjú”,

- Ö máltai nyelven: Õ „suf verġni”,

ê 96/74/EK 5. cikk (1) bek. (kiigazított szöveg)

- Ö holland nyelven: Õ „scheerwol”,

ê 2003. évi csatlakozási okmány, 20. cikk, 39. o. és II. melléklet 66-67. o. (kiigazított szöveg)

- Ö lengyel nyelven: Õ „żywa wełna”,

ê 96/74/EK 5. cikk (1) bek. (kiigazított szöveg)

- Ö portugál nyelven: Õ „lá virgem”,

ê 2006/96/EK 1. cikk és melléklet D. szakasz 2. pont (kiigazított szöveg)

- Ö román nyelven: Õ „lână virgină”,

ê 2003. évi csatlakozási okmány, 20. cikk, 39. o. és II. melléklet 66-67. o. (kiigazított szöveg)

- Ö szlovák nyelven: Õ „střižná vlna”,

- Ö szlovén nyelven: Õ „runska volna”,

ê 96/74/EK 5. cikk (1) bek. (kiigazított szöveg)

- Ö finn nyelven: Õ „uusi villa”,

- Ö svéd nyelven: Õ „ren ull”.

_____________

ê 96/74/EK

III. MELLÉKLET

CÍMKÉZÉSI VAGY JELÖLÉSI KÖTELEZETTSÉG ALÁ NEM TARTOZÓ TERMÉKEK

(10. cikk, (1) bekezdés, a) pont)

1. ingujj-rögzítő

2. óraszíj textilanyagból

3. címkék és jelvények

4. textilanyagokból készült bélelt edényfogók

5. kávéskanna melegen tartó sapkák

6. teáskanna melegen tartó sapkák

7. ruhaujj védők

8. nem plüssből készült karmantyúk

9. művirágok

10. tűpárnák

11. festett kanavászok

12. textiltermékek erősítés és merevítés céljából

13. nemez

14. használt, konfekcionált textiltermékek, ahol ezt egyértelműen feltüntetik

15. lábszárvédők

16. használt csomagolóanyagok, amelyeket ténylegesen használtként értékesítik

17. nemezkalapok

18. szattyán bőráru és textilanyagból készült nyereg

19. textilanyagokból készült utazási cikkek

20. kézzel hímzett faliszőnyegek, kész vagy félkész állapotban, beleértve a hímzőcérnát, amelyet a hímzővászontól külön értékesítenek, és kimondottan faliszőnyegek készítésére kínálnak

21. cipzárak

22. textilanyaggal behúzott gombok és csatok

23. textilanyagokból készült könyvborítók

24. játékok

25. lábbelik textilből készült részei, kivéve a melegítő béléseket

26. többféle összetevőből álló, 500 cm2-t meg nem haladó felületű tálalátétek

27. konyhai kesztyűk és konyharuhák

28. tojást melegen tartó sapkák

29. kozmetikai táska

30. textilből készült dohányzacskók

31. textilből készült szemüvegtokok, cigaretta és szivartárcák, öngyújtóhoz és fésűhöz való tasakok

32. védő sportfelszerelések, a kesztyűk kivételével

33. piperetáskák

34. cipőtisztító készlethez való táskák

35. temetkezési cikkek

36. Egyszer használatos termékek, a vatta kivételével.

Ennek az irányelvnek az értelmében egyszer használatos termékeknek tekinthetők azok a textilből készült cikkek, amelyek csak egyszeri vagy korlátozott ideig való használatra terveztek, és amelyek rendeltetésszerű használata kizárja ugyanerre vagy hasonló célra történő későbbi használatra történő helyreállításukat.

37. Az Európai gyógyszerkönyv hatálya alá tartozó és ennek szabályaiban történő utalásban szereplő textilipari termékek, gyógyászati és ortopédiai használatra szolgáló, nem egyszer használatos kötszerek, és általában az ortopédiai textiltermékek

38. A IV. melléklet 12. pontjában felsorolt textilipari termékek, beleértve zsinórok, köteleket és zsinegeket, és szokásos használatuk általában a következő:

a) berendezések alkotóelemeként termékek gyártásánál és feldolgozásánál;

b) beépítendő elem gépekhez, szerelvényekhez (fűtés, légkondicionálás, világítás), háztartási és egyéb készülékekhez, járművekhez és egyéb közlekedési eszközökhöz vagy azok üzemeltetésére, karbantartására, vagy felszereléseire, ha azok nem ponyvaborítók és textilből készült járműtartozékok, amelyeket nem a járművel együtt értékesítenek

39. védő és biztonsági célokra gyártott textilipari cikkek, pl. biztonsági övek, ejtőernyők, mentőmellények, tűzoltó csúszdák, tűzoltó eszközök, golyóálló mellények és különleges védőöltözékek (pl. tűz, vegyi anyagok és egyéb kockázati tényezők elleni védelem).

40. túlnyomással tartott szerkezetek (pl. sportcsarnokok, kiállító csarnokok vagy raktárhelyiségek) abban az esetben, ha mellékelik e cikkek teljesítményére és műszaki adataira vonatkozó információt.

41. vitorlák

42. állatok számára készített ruházat

43. zászlók és lobogók

_____________

ê 96/74/EK

IV. MELLÉKLET

GLOBÁLIS CÍMKÉZÉSRE VAGY JELÖLÉSRE KÖTELEZETT TERMÉKEK

(10. cikk (1) bekezdés b) pont)

1. felmosórongy

2. törlőruhák

3. szegélyek és ruhadíszek

4. paszományok

5. övek

6. nadrágtartók

7. harisnyatartók és harisnyakötők

8. cipő és csizmafűző

9. szalagok

10. rugalmas (gumi)szalagok

11. új csomagolóanyagok, amelyeket ténylegesen újként értékesítenek

12. csomagoló és mezőgazdasági kötőző zsinórok, zsinegek, kötelek a III. melléklet 38. pontjába tartozó anyagokon kívül[14]

13. tálalátétek

14. zsebkendők

15. kontyhálók és hajhálók

16. gyermeke nyakkendők és csokornyakkendők

17. előkék; mosdókesztyűk és arctörlő kendők

18. egygrammos vagy kisebb nettó tömegű, kiskereskedelmi forgalomban kis mennyiségekben értékesített varró-, foltozó- és hímzőcérnák

19. Függönyökhöz, sötétítőfüggönyökhöz és redőnyökhöz való szalagok

_____________

ê 96/74/EK

V. MELLÉKLET

A TEXTILTERMÉKEKBEN TALÁLHATÓ SZÁLAK TÖMEGÉNEK KISZÁMÍTÁSÁHOZ HASZNÁLT EGYEZMÉNYES TŰRÉSHATÁROK

(13. cikk)

Sorszám | Szál | Százalék |

1–2 | Gyapjú és állati szőrök: |

fésült szálak | 18,25 |

kártolt szálak | 17,001 |

3 | Állati szőrök: |

fésült szálak | 18,25 |

kártolt szálak | 17,001 |

Lósörény |

fésült szálak | 16,00 |

kártolt szálak | 15,00 |

4 | Selyem | 11,00 |

5 | Pamut: |

szokásos szálak | 8,50 |

mercerezett szálak | 10,50 |

6 | Kapok | 10,90 |

7 | Len | 12,00 |

8 | Kender | 12,00 |

9 | Juta | 17,00 |

10 | Manilakender | 14,00 |

11 | Alfafű | 14,00 |

12 | Kókusz | 13,00 |

13 | Seprű | 14,00 |

14 | Rami (fehérített rost) | 8,50 |

15 | Szizál | 14,00 |

16 | Indiai kender | 12,00 |

17 | Heneken (Mexikói szizál) | 14,00 |

18 | Kantala | 14,00 |

ê korr. 96/74/EK (HL L 105., 2006.4.13., 66. o.)

19 | Acetát | 9,00 |

ê 96/74/EK

20 | Alginát | 20,00 |

21 | Rézoxid-szál | 13,00 |

22 | Modál | 13,00 |

23 | Fehérjeszál (protein) | 17,00 |

24 | Triacetát | 7,00 |

25 | Viszkóz | 13,00 |

26 | Akril | 2,00 |

27 | Klórszál | 2,00 |

28 | Fluorszál | 0,00 |

29 | Modakril | 2,00 |

30 | Poliamid vagy nejlon: |

vágott szál | 6,25 |

végtelen szál | 5,75 |

ê 97/37/EK 2. cikk 2. pont

31 | Aramid | 8,00 |

ê 97/37/EK 2. cikk 3. pont

32 | Poliimid | 3,50 |

ê 97/37/EK 2. cikk 4. pont

33 | Lyocell | 13.00 |

ê 2004/34/EK 1. cikk 2. pont

34 | Polilaktid | 1,50 |

ê 96/74/EK

è1 97/37/EK 2. cikk 1. pont

è1 35 ç | Poliészter: |

vágott szál | 1,50 |

végtelen szál | 1,50 |

è1 36 ç | Polietilén | 1,50 |

è1 37 ç | Polipropilén | 2,00 |

è1 38 ç | Polikarbamid | 2,00 |

è1 39 ç | Poliuretán: |

vágott szál | 3,50 |

végtelen szál | 3,00 |

è1 40 ç | Vinilszál | 5,00 |

è1 41 ç | Trivinil | 3,00 |

è1 42 ç | Elasztodién | 1,00 |

è1 43 ç | Elasztán | 1,50 |

è1 44 ç | Üvegszál: |

5μm-t átlagos átmérő felett | 2,00 |

legfeljebb 5μm átlagos átmérőig | 3,00 |

è1 45 ç | Fémszál | 2,00 |

Fémes szál | 2,00 |

Azbeszt | 2,00 |

Papírfonal | 13,75 |

ê 2006/3/EK 1. cikk 2. pont

46 | Elaszto-multiészter | 1,50 |

ê 2007/3/EK 1. cikk 2. pont

47 | Elasztofelin | 1,50 |

ê 96/74/EK

(1) A 17 %-os egyezményes tűréshatárt kell alkalmazni olyankor is, ha nem lehet megállapítani, hogy a gyapjút, illetve állati szőrt tartalmazó textiltermék fésült-e vagy kártolt. |

_____________

é

VI. MELLÉKLET

A. rész

A hatályon kívül helyezett irányelv és módosításainak listája (lásd a 18. cikket)

Az Európai Parlament és a Tanács 96/74/EK irányelve (HL L 32., 1997.2.3., 38. o.) |

A Bizottság 97/37/EK irányelve (HL L 169., 1997.6.27., 74. o.) |

A 2003. évi csatlakozási okmány II. mellékletének 1. rész, F. szakasz, 2. bekezdése (HL L 236., 2003.9.23., 66.o.) |

A Bizottság 2004/34/EK irányelve (HL L 89., 2004.3.26., 35. o.) |

A Bizottság 2006/3/EK irányelve (HL L 5., 2006.1.10., 14. o.) |

A Tanács 2006/96/EK irányelve (HL L 363., 2006.12.20., 81. o.) | Kizárólag a melléklet D. szakasz 2. pontja |

A Bizottság 2007/3/EK irányelve (HL L 28., 2007.2.3., 12. o.) |

B. rész

A nemzeti jogba való átültetésre előírt határidők listája (lásd a 18. cikket)

irányelv | Átültetés határideje |

96/74/EK | ___ |

97/37/EK | 1998. június 1. |

2004/34/EK | 2005. március 1. |

2006/3/EK | 2007. január 9. |

2006/96/EK | 2007. január 1. |

2007/3/EK | 2008. február 2. |

_____________

VII. MELLÉKLET

MEGFELELÉSI TÁBLÁZAT

96/74/EK irányelv | Ez az irányelv |

1. cikk | 1. cikk, (1) bekezdés |

2. cikk, (1) bekezdés | 2. cikk, (1) bekezdés, a) pont |

2. cikk, (2) bekezdés, bevezető szöveg | 2. cikk, (1) bekezdés, b) pont, bevezető szöveg |

2. cikk, (2) bekezdés, első francia bekezdés | 2. cikk, (1) bekezdés, b) pont, i. alpont |

2. cikk, (2) bekezdés, második francia bekezdés | 2. cikk, (1) bekezdés, b) pont, ii. alpont |

2. cikk, (3) bekezdés, bevezető szöveg | 2. cikk, (2) bekezdés, bevezető szöveg |

2. cikk, (3) bekezdés, első francia bekezdés | 2. cikk, (2) bekezdés, a) pont |

2. cikk, (3) bekezdés, második francia bekezdés | 2. cikk, (2) bekezdés, b) pont |

2. cikk, (3) bekezdés, harmadik francia bekezdés | 2. cikk, (2) bekezdés, c) pont |

3. cikk | 3. cikk |

4. cikk | 4. cikk |

5. cikk, (1) bekezdés, szöveg a francia bekezdéseken kívül | 5. cikk, (1) bekezdés |

5. cikk, (1) bekezdés, francia bekezdések | II. melléklet |

5. cikk, (2) bekezdés | 5. cikk, (2) bekezdés |

5. cikk, (3) bekezdés | 5. cikk, (3) bekezdés |

6. cikk, (1) bekezdés, bevezető szöveg | 6. cikk, (1) bekezdés, bevezető szöveg |

6. cikk, (1) bekezdés, első francia bekezdés | 6. cikk, (1) bekezdés, a) pont |

6. cikk, (1) bekezdés, második francia bekezdés | 6. cikk, (1) bekezdés, b) pont |

6. cikk, (1) bekezdés, harmadik francia bekezdés | 6. cikk, (1) bekezdés, c) pont |

6. cikk, (2) bekezdés | 6. cikk, (2) bekezdés |

6. cikk, (3) bekezdés | 6. cikk, (3) bekezdés |

6. cikk, (4) bekezdés | 6. cikk, (5) bekezdés |

6. cikk, (5) bekezdés | 6. cikk, (4) bekezdés |

7. cikk | 7. cikk |

8. cikk, (1) bekezdés | 8. cikk, (1) bekezdés |

8. cikk, (2) bekezdés, a) pont | 8. cikk, (2) bekezdés |

8. cikk, (2) bekezdés, b) pont | 8. cikk, (3) bekezdés |

8. cikk, (2) bekezdés, c) pont | 8. cikk, (4) bekezdés |

8. cikk, (2) bekezdés, d) pont | 8. cikk, (5) bekezdés |

9. cikk, (1) bekezdés | 9. cikk, (1) bekezdés |

9. cikk, (2) bekezdés | 9. cikk, (2) bekezdés |

9. cikk, (3) bekezdés, bevezető szöveg | 9. cikk, (3) bekezdés, bevezető szöveg |

9. cikk, (3) bekezdés, a) pont, első albekezdés, bevezető szöveg | 9. cikk, (3) bekezdés, a) pont, első albekezdés, bevezető szöveg |

9. cikk, (3) bekezdés, a) pont, első albekezdés, első francia bekezdés | 9. cikk, (3) bekezdés, a) pont, első albekezdés, i. alpont |

9. cikk, (3) bekezdés, a) pont, első albekezdés, második francia bekezdés | 9. cikk, (3) bekezdés, a) pont, első albekezdés, ii. alpont |

9. cikk, (3) bekezdés, a) pont, első albekezdés, harmadik francia bekezdés | 9. cikk, (3) bekezdés, a) pont, első albekezdés, iii. alpont |

9. cikk, (3) bekezdés, a) pont, második albekezdés | 9. cikk, (3) bekezdés, a) pont, második albekezdés |

9. cikk, (3) bekezdés, a) pont, harmadik albekezdés | 9. cikk, (3) bekezdés, a) pont, harmadik albekezdés |

9. cikk, (3) bekezdés, b)–f) pont | 9. cikk, (3) bekezdés, b)–f) pont |

10. cikk | 10. cikk |

11. cikk | 11. cikk |

12. cikk, bevezető szöveg | 12. cikk, bevezető szöveg |

12. cikk, 1. pont | 12. cikk, a) pont |

12. cikk, 2. pont, a) alpont | 12. cikk, b) pont |

12. cikk, 2. pont, b) alpont, első albekezdés | 12. cikk, c) pont |

12. cikk, 2. pont, b) alpont, második albekezdés | 12. cikk, d) pont |

12. cikk, 2. pont, c) alpont, első albekezdés | 12. cikk, e) alpont, első albekezdés |

12. cikk, 2. pont, c) alpont, második albekezdés, bevezető szöveg | 12. cikk, e) alpont, második albekezdés, bevezető szöveg |

12. cikk, 2. pont, c) alpont, második albekezdés, első francia bekezdés | 12. cikk, e) alpont, második albekezdés, i. pont |

12. cikk, 2. pont, c) alpont, második albekezdés, második francia bekezdés | 12. cikk, e) alpont, második albekezdés, ii. pont |

12. cikk, 3. pont | 12. cikk, f) pont |

13. cikk | 13. cikk |

14. cikk | 14. cikk |

15. cikk, bevezető szöveg | 1. cikk, (2) bekezdés, bevezető szöveg |

15. cikk, 1. pont | 1. cikk, (2) bekezdés, a) pont |

15. cikk, 2. pont | 1. cikk, (2) bekezdés, b) pont |

15. cikk, 3. pont | 1. cikk, (2) bekezdés, c) pont |

15. cikk, 4. pont | 1. cikk, (2) bekezdés, d) pont |

16. cikk | 15. és 16. cikk |

17. cikk | 17. cikk |

18. cikk | _____ |

_____ | 18. cikk |

19. cikk, első bekezdés | 20. cikk |

19. cikk, második bekezdés | 19. cikk |

I. melléklet, sorszámok 1-től 33-ig | I. melléklet, sorszámok 1-től 33-ig |

I. melléklet, 33a. sorszám | I. melléklet, 34. sorszám |

I. melléklet, 34. sorszám | I. melléklet, 35. sorszám |

I. melléklet, 35. sorszám | I. melléklet, 36. sorszám |

I. melléklet, 36. sorszám | I. melléklet, 37. sorszám |

I. melléklet, 37. sorszám | I. melléklet, 38. sorszám |

I. melléklet, 38. sorszám | I. melléklet, 39. sorszám |

I. melléklet, 39. sorszám | I. melléklet, 40. sorszám |

I. melléklet, 40. sorszám | I. melléklet, 41. sorszám |

I. melléklet, 41. sorszám | I. melléklet, 42. sorszám |

I. melléklet, 42. sorszám | I. melléklet, 43. sorszám |

I. melléklet, 43. sorszám | I. melléklet, 44. sorszám |

I. melléklet, 44. sorszám | I. melléklet, 45. sorszám |

I. melléklet, 45. sorszám | I. melléklet, 46. sorszám |

I. melléklet, 46. sorszám | I. melléklet, 47. sorszám |

II. melléklet, sorszámok 1-től 33-ig | V. melléklet, sorszámok 1-től 33-ig |

II. melléklet, 33a. sorszám | V. melléklet, 34. sorszám |

II. melléklet, 34. sorszám | V. melléklet, 35. sorszám |

II. melléklet, 35. sorszám | V. melléklet, 36. sorszám |

II. melléklet, 36. sorszám | V. melléklet, 37. sorszám |

II. melléklet, 37. sorszám | V. melléklet, 38. sorszám |

II. melléklet, 38. sorszám | V. melléklet, 39. sorszám |

II. melléklet, 39. sorszám | V. melléklet, 40. sorszám |

II. melléklet, 40. sorszám | V. melléklet, 41. sorszám |

II. melléklet, 41. sorszám | V. melléklet, 42. sorszám |

II. melléklet, 42. sorszám | V. melléklet, 43. sorszám |

II. melléklet, 43. sorszám | V. melléklet, 44. sorszám |

II. melléklet, 44. sorszám | V. melléklet, 45. sorszám |

II. melléklet, 45. sorszám | V. melléklet, 46. sorszám |

II. melléklet, 46. sorszám | V. melléklet, 47. sorszám |

III. melléklet | III. melléklet |

IV. melléklet | IV. melléklet |

V. melléklet | _____ |

VI. melléklet | _____ |

_____ | VI. melléklet |

_____ | VII. melléklet |

_____________

[1] COM(87) 868 PV.

[2] A Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett közleménye alapján - A közösségi joganyag kodifikációja, COM(2001) 645 végleges.

[3] Lásd ezen javaslat VI. mellékletének A. részét.

[4] HL L 184., 1999.7.17., 23. o. A 2006/512/EK határozattal (HL L 200., 2006.7.22., 11. o.) módosított határozat.

[5] HL C 255., 2006.10.21., 1. o.

[6] HL C […], […], […] o.

[7] HL C […], […], […] o.

[8] HL C […], […], […] o.

[9] HL L 32., 1997.2.3., 38. o. A legutóbb a 2007/3/EK bizottsági irányelvvel (HL L 28., 2007.2.3., 12. o.) módosított irányelv.

[10] Lásd a VI. melléklet A. részét.

[11] HL L 184., 1999.7.17. 23. o. A 2006/512/EK határozattal (HL L 200., 2006.7.22., 11. o.) módosított határozat.

[12] HL L 32., 1997.2.3., 1. o.

[13] HL L 83., 1973.3.30., 1. o.

[14] Az e pontba tartozó és levágott hosszra értékesített termékek esetén a globális címkézés alapja az orsó. Az e pontba tartozó kötél- és zsinegáru tartalmazza a hegymászáshoz és vízi sportokhoz használt köteleket is.