EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2019.10.22. COM(2019) 498 final A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK A Bulgária által az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus keretében elért haladásról

{SWD(2019) 392 final}



1.BEVEZETÉS Ez a jelentés ismerteti a Bizottság értékelését a Bulgária által az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus keretében 2018 novembere óta elért eredményekről. A jelentés a korábbi évekhez hasonlóan a Bizottság alapos elemzésének eredménye, amely a bolgár hatóságokkal való szoros együttműködésre, valamint a civil társadalom és más érdekelt felek és megfigyelők észrevételeire épül. Figyelembe veszi továbbá azt is, hogy az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus létrehozása óta milyen fejlemények történtek az uniós szakpolitikákban és ítélkezési gyakorlatban a mechanizmus tekintetében releváns területeken. 2. ÁLTALÁNOS HELYZET A korábbi jelentések megállapították, hogy időnként kedvezőtlen hatással lehetnek a reformok előrehaladására bizonyos kontextuális tényezők, amelyek ugyan kívül esnek az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus hatáskörén, ám a jogállamiság tekintetében átfogóbb jelentőséggel bírnak. Ilyen tényező például az általános politikai instabilitás, a nem kiszámítható jogalkotási folyamat, valamint a súlyos aggodalomra okot adó médiakörnyezet. Bulgáriában a 2018. novemberi jelentés óta eltelt időszakot viszonylagos politikai stabilitás jellemezte, bár vita alakult ki bizonyos állítások kapcsán, amelyek magas rangú tisztviselők és politikusok a piacinál alacsonyabb árakon való ingatlanszerzéseire vonatkoztak. A 2017. novemberi jelentés a jogalkotási folyamattal kapcsolatos kérdésekre is felhívta a figyelmet, az igazságügyi rendszerről szóló törvényre vonatkozó módosítások 2017 nyarán történő elfogadásának példájára hivatkozva, mely eset aggályokat vetett fel az érdekelt felek körében, és a bolgár Alkotmánybíróságon benyújtott panaszokhoz vezetett. A jelentés kiemelte, hogy az igazságszolgáltatás függetlenségét érintő hatásokkal kapcsolatban éberségre van szükség. A független és pluralisztikus média kulcsfontosságú a demokratikus viták szempontjából, és lehetővé kell tenni a gazdasági és politikai érdekek indokolatlan nyomásgyakorlásától mentes, szabad működését. Bár az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus értékelési kritériumai nem terjednek ki a médiakörnyezetre, annak hiányosságai továbbra is hatással vannak az igazságszolgáltatási rendszerre. A véleménynyilvánítás szabadságának, valamint a hatóságok elszámoltatása és a nyilvánosság tájékoztatása terén a média nélkülözhetetlen szerepének maradéktalan tiszteletben tartása mellett a Legfelsőbb Bírói Tanács komoly felelősséggel tartozik kiállni a bírói függetlenség elvének védelmében. A tavaly elfogadott határozottabb politikának további intézkedésekhez kell vezetnie annak érdekében, hogy fellépjenek a média félrevezető tudósításaival és a politikusok olyan nyilatkozataival szemben, amelyek kihatnak az igazságszolgáltatási rendszer egészének jó hírnevére és hitelességére. Ide tartoznak azok az esetek is, amikor a bírákkal szemben a határozataik tartalma alapján alkalmazott célzott bírálat jelensége volt tapasztalható, ami veszélyeztetheti a bírósági eljárás függetlenségét és pártatlanságát. A jogállamiság fenntarthatóságát támogató mechanizmusok Az alapvető környezet másik fontos eleme a tágabb jogállamisági infrastruktúra uniós és nemzeti szintű fejlődése. E fejlődés révén olyan új eszközök állnak rendelkezésre, amelyek lendületet adnak a jogállamiság megszilárdításának – az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus hatálya alá tartozó kérdések tekintetében is. Uniós szinten a nemzeti igazságszolgáltatási rendszerek vizsgálatát szolgálja már évek óta az uniós igazságügyi eredménytábla , valamint – a korrupcióellenes keretekkel együtt – a gazdaságpolitikai koordináció és strukturális reform európai szemesztere. E rendszert fejleszti majd tovább a Bizottság 2019. júliusi közleménye olyan konkrét intézkedésekkel, amelyek célja a jogállamiság előmozdítására és fenntartására irányuló uniós kapacitás erősítése, a közös jogállamisági kultúra kialakítása, a tagállami fejlemények figyelemmel kísérésére szolgáló jogállamisági felülvizsgálati ciklus létrehozása, valamint a hatékony reagálás révén. A hivatalba lépő következő Bizottság számára adott politikai iránymutatás folytonosságot garantál e tekintetben, mivel rögzíti az egész Unióra kiterjedő és minden tagállamról tárgyilagosan beszámoló, átfogó jogállamisági mechanizmus létrehozására irányuló szándékot. Az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus értékelési kritériumain túlmenően az EUSZ 19. cikkének (1) bekezdése is előírja a jogállamiság értékének konkrét kifejezéseként a független bíróságok általi hatékony jogvédelmet, amint azt az Európai Unió Bíróságának közelmúltbeli ítélkezési gyakorlata is megerősítette. A jogállamisági helyzetet és ezen belül a korrupcióellenes kereteket, valamint ezek várható jövőbeni alakulását az összes tagállamra kiterjedően figyelemmel kísérő horizontális eljárások fennállása rávilágít az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus azon sajátos jellegére, hogy e mechanizmus mind az érintett tagállamok, mind pedig a vizsgált kérdések tekintetében korlátozott jellegű nyomonkövetési folyamat. A reformmechanizmusok nemzeti szintű kialakítása szintén központi szerepet kapott a 2017. januári ajánlásokban. Az ajánlások kiemelték annak jelentőségét, hogy a nyomon követés nemzeti szintű internalizálását lehetővé tevő mechanizmusokat kell kialakítani, amelyeket olyan hazai eljárásokba építenek be, amelyekben nemcsak a hatóságok jutnak szerephez, hanem a civil társadalom is. E megközelítéssel összhangban a 2018. novemberi jelentés hangsúlyozta, hogy Bulgáriának további konkrét eredményeket kell felmutatnia mind az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus ideje alatt, mind pedig a jövőben, és a bolgár hatóságok által folyamatosan végzett nyomon követés a mechanizmus lezárása után is fontos szerepet kap ebben. A jelentés kiemelte különösen annak jelentőségét, hogy átlátható jelentéstételre és nyilvános ellenőrzésre van szükség azért, hogy a hazai nyomon követés a haladás és a reform útját fenntartó biztosítékká váljon. Bulgária e hazai nyomon követés és az érintett felekkel való konzultáció több fontos elemét már létrehozta, többek között speciális tanácsadó testületeket alakítva ki az igazságszolgáltatási reform és a korrupció elleni küzdelem területén. Emellett a bolgár kormány nemrég úgy határozott, hogy további, átfogóbb jellegű mechanizmust hoz létre a hazai utólagos nyomon követés céljára, amelynek központi elemeként létrehozott egy koordinációs és együttműködési testületet (a továbbiakban: az utólagos nyomon követéssel foglalkozó testület). Az utólagos nyomon követéssel foglalkozó új testület az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus lezárását követően kezdi meg működését, és legalább három havonta összeül. Társelnöki posztjait az igazságügyi reformért felelős miniszterelnök-helyettes és a Legfelsőbb Bírói Tanács képviselője töltené be. A testület felelősségi körébe tartozik majd a reformok továbbvitelének felügyelete, és minden ülése után nyilvános jelentést fog kiadni, valamint éves jelentést nyújt be a kormánynak és a Legfelsőbb Bírói Tanácsnak. A testület az érintett intézmények széles körétől tájékoztatást fog kapni, és részét képezi majd egy civil tanács is, amelyben a civil társadalom és a bírák szakmai szövetségei képviseltetik magukat. Az utólagos nyomon követéssel foglalkozó testület nyomon követi és összehangolja az igazságügyi reformmal, valamint a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelemmel kapcsolatos területekre irányuló szakpolitikákat. Így minden bizonnyal fontos átfogó keretet biztosít majd a hatóságok és az érdekelt felek számára az előrelépések átlátható módon való értékeléséhez és a fennmaradó kihívásokra való összpontosításhoz. Emellett hozzájárulhat ahhoz, hogy amennyiben ez szükséges és helyénvaló, elszámoltathassák az érintett hatóságokat. A bolgár hatóságok miniszterelnöki szinten kötelezettséget vállaltak arra, hogy a testületet olyan sajátos szereppel ruházzák fel, hogy az hatékony eszközként szolgálja a reformok végrehajtásának, valamint a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem eredményei alakulásának nyomon követését, illetve a jövőbeli szakpolitikai koordinációt. A Bizottság üdvözli a bolgár hatóságok e kötelezettségvállalását, amelynek célja a reform lendületének fenntartása az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus lezárása után, teljes átláthatóság mellett és a civil társadalom részvételének biztosításával. Az utólagos nyomon követéssel foglalkozó testületnek olyan jelentős kapcsolattartóként kell működnie, amely képes hozzájárulni a jogállamiságról uniós szinten kialakuló párbeszédhez és a jövőbeli átfogó jogállamisági mechanizmushoz. 3. AZ EGYÜTTMŰKÖDÉSI ÉS ELLENŐRZÉSI MECHANIZMUS ÉRTÉKELÉSI KRITÉRIUMAINAK TELJESÍTÉSE TERÉN ELÉRT HALADÁS ÉRTÉKELÉSE AZ EGYÜTTMŰKÖDÉSI ÉS ELLENŐRZÉSI MECHANIZMUS KERETÉBEN KÉSZÜLT 2017. JANUÁRI JELENTÉSBEN MEGHATÁROZOTT AJÁNLÁSOK ALAPJÁN 3.1 A 2018. novemberi jelentésben ideiglenesen lezárt kritériumok (első, második és hatodik kritérium) Az első értékelési kritérium: Független igazságszolgáltatás

1. ajánlás: Biztosítani kell, hogy a jövőbeli Legfelsőbb Bírói Tanács megválasztása átlátható eljárás keretében történjen, amely a parlamenti kvóta tagjainak megválasztása előtt magába foglalja a Nemzetgyűlésben folytatott nyilvános meghallgatásukat, valamint lehetővé kell tenni, hogy a civil társadalom észrevételeket tehessen a jelöltekkel kapcsolatban. 2. ajánlás: Igazolni kell, hogy a magas szintű bírósági pozíciókra vonatkozó kinevezések – többek között a Legfelsőbb Közigazgatási Bíróság új elnökének közelgő kinevezése – átlátható módon történnek és érdemeken alapulnak. 3. ajánlás: Javítani kell az Igazságügyi Felügyelőség gyakorlati működését. A Legfelsőbb Bírói Tanácsnak jobban nyomon kell követnie a Felügyelőség eredményeit, és – különösen a feddhetetlenséggel összefüggő kérdések terén – meg kell fontolnia, hogy külső segítséget kérjen, például a Strukturálisreform-támogató Szolgálattól és/vagy az Európa Tanácstól. A második értékelési kritérium: Jogi keret 4. ajánlás: El kell fogadni a büntetőeljárásról szóló törvény és a büntető törvénykönyv módosításait a magas szinten elkövetett korrupciós ügyek és a súlyos szervezett bűnözéssel összefüggő ügyek büntetőeljárás alá vonását szabályozó jogi keret javítása érdekében. A hatodik értékelési kritérium: Szervezett bűnözés 16. ajánlás: Mechanizmus kidolgozása a nyilvánosan hozzáférhető, magas szintű szervezett bűnözéssel kapcsolatos ügyek terén elért haladásról szóló nyilvános jelentéstétel céljából. A legfőbb ügyészség – az ártatlanság vélelmének tiszteletben tartása mellett – tegyen jelentést a nyomozásokról és vádemelésekről. A Legfelsőbb Semmítőszék és az igazságügyi minisztérium tegyen jelentést az ítéletekről, valamint a büntetések végrehajtásáról. 17. ajánlás: El kell fogadni a bűncselekményből származó vagyon elkobzásáról szóló törvény szükséges módosításait, és biztosítani kell azt, hogy a jogellenesen szerzett vagyoni eszközök elkobzásáért felelős bizottság továbbra is függetlenül és hatékonyan működjön. Ez a szakasz a 2018 novemberében ideiglenesen lezárt három értékelési kritériummal foglalkozik. E kritériumok az alkotmányos és jogszabályi keret reformját és a szervezett bűnözés elleni küzdelmet érintik, és céljuk választ adni a Bulgáriára az Európai Unióhoz való csatlakozás idején jellemző sajátos problémákra. Az ideiglenes lezárás azt jelentette, hogy a Bizottság véleménye szerint a strukturális és jogszabályi változások kielégítően eleget tettek az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus követelményeinek, ugyanakkor a végrehajtás nyomon követése folytatódott. A korábbi jelentések elismerték a Bulgária által a csatlakozás óta alkotmányos és jogszabályi keretének módosítása terén elért eredményeket, amelyek az igazságszolgáltatási függetlenség biztosítékainak, valamint a bírósági eljárás átláthatóságának és hatékonyságának javítását célozták. Az elmúlt időszak előrelépései közé tartozik a 2015-ös alkotmánymódosítás, amelynek köszönhetően megvalósult a Legfelsőbb Bírói Tanács reformja és megerősödött az igazságügyi felügyelőség. E módosítások már több éve hatályban vannak, és átláthatóbb, elszámoltathatóbb eljárást eredményeztek a bírói kinevezések és feddhetetlenség tekintetében. Így a 2018. novemberi jelentés ara a következtetésre jutott, hogy az alkotmányos és jogi kerethez kapcsolódó két értékelési kritériumot ideiglenesen le lehet zárni. Folyamatos nyomon követést igénylő területként azonosították a bírói kinevezéseket és az igazságügyi felügyelőség működését, továbbá úgy ítélték meg, hogy a jogi környezet bizonyos vonatkozásai szintén további mérlegelés tárgyát képezhetik más értékelési kritériumokkal összefüggésben. A Legfelsőbb Bírói Tanács 2018. november óta folytatja a bírói kinevezésekkel kapcsolatos feladatainak ellátását. Jelentkeztek bizonyos késések amiatt, hogy a Legfelsőbb Bírói Tanácsnak nem sikerült konszenzusra jutnia, például az ügyészségen belüli egyes kulcsfontoságú álláshelyekre való kinevezések esetében. Továbbra is elengedhetetlen, hogy e kinevezésekre átlátható és érdemeken alapuló módon kerüljön sor, és ösztönözzék a lehetséges kvalifikált jelölteket a pályázásra, biztosítva azt, hogy a pályázókat minden esetben kizárólag érdemeik alapján értékelik. A következő fontos kinevezés a legfőbb ügyész tisztségét érinti, mivel a jelenlegi legfőbb ügyész hivatali ideje 2020 januárjában lejár. A Legfelsőbb Bírói Tanács júniusban indította meg az eljárást, és várhatóan 2019. október 24-én jelöli ki az utódját, akinek a kinevezéséhez a köztársasági elnök megerősítése szüksége. 2019 júliusában a Legfelsőbb Bírói Tanács ügyészi kamarájának tagjai egyhangúan egyetlen jelöltet támogatott. A jelölt előterjesztette a következő hétéves hivatali időre vonatkozóan írásban rögzített prioritásait. Az eljárás értelmében a jelölést meghallgatás előzi meg, amelyen a civil társadalom és más érdekelt felek megfogalmazhatják kérdéseiket és aggodalmaikat. Az elmúlt hetekben széles körű vitára került sor a médiában, amelynek során egyes érdekelt felek az eljárással és a jelölttel kapcsolatos aggodalmaiknak adtak hangot. A Legfelsőbb Bírói Tanács felelősségi körébe tartozik, hogy biztosítsa az eljárás átláthatóságát, valamint bizonyítsa, hogy a felmerült aggályokra választ adtak és azokat döntésekor figyelembe vette. A Legfelsőbb Bírói Tanács reformja mellett a 2015-ös alkotmánymódosítás másik fő eleme az volt, hogy megerősítette az igazságügyi felügyelőség szerepét a bírák és ügyészek feddhetetlensége tekintetében. A 2017. januári jelentés ajánlását követve a bolgár hatóságok a Bizottság Strukturálisreform-támogató Szolgálatának segítségét kérték, és hivatalosan 2019 júliusában elindult egy projekt az Európa Tanács és nemzetközi szakértők bevonásával. A projekt célja, hogy felülvizsgálja az igazságügyi felügyelőség munkamódszereit, és segítséget nyújtson számára ahhoz, hogy hasznosítsa más tagállamok bevált gyakorlatait. A projekt várhatóan 2020 tavaszán zárul le. Az elmúlt évek során több reform is érintette a tágabb jogszabályi keretet. Az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus előző jelentései különösen az igazságügyi rendszerről szóló törvény 2016-os, illetve a büntető eljárásjogi törvény 2017-es módosításainak kedvező hatásait emelték ki. A 2018. novemberi jelentés megállapította, hogy a jogszabályi keret egyes fontos vonatkozásait még mérlegelik. Ezek különösen a hatékony nyomozásokkal kapcsolatos kérdésekre vonatkoztak, ideértve a hivatalban levő legfőbb ügyész elleni nyomozás esetét is. E kérdések szorosan kapcsolódnak a harmadik és a negyedik értékelési kritériumra vonatkozó ajánlások nyomon követéséhez (lásd alább). Ettől független fejleményként az Alkotmánybíróság 2019 februárjában úgy döntött, hogy nem egyeztethetők össze a bolgár alkotmánnyal az igazságügyi rendszerről szóló törvény 230. cikkét 2017-ben kiegészítő azon rendelkezések, amelyek értelmében a bírákat és ügyészeket automatikusan felfüggesztik, ha nyomozás indul velük szemben. 2019. szeptember 20-án a kormány módosítástervezeteket nyújtott be, hogy e rendelkezések hatályon kívül helyezésével összhangba hozza a törvényt az alkotmánnyal, és vállalta, hogy a módosítás gyors elfogadására törekszik a Nemzetgyűlésben. Végül a 2018. novemberi jelentés ideiglenesen lezárta a szervezett bűnözés elleni küzdelemmel kapcsolatos hatodik értékelési kritériumot is, tekintettel arra, hogy a kihívásokkal teli körülmények ellenére az intézményi környezet és az elért eredmények kedvezően alakultak az évek során. A 2018 novembere óta bekövetkezett fejlemények nem vetettek fel újabb jelentős kérdéseket. Az elmúlt év során elért eredmények elemzése megerősítette a 2018. novemberi következtetéseket, amelyek a fenti értékelési kritériumok ideiglenes lezárásához vezettek. Bár kétségtelenül vannak olyan releváns, folyamatban lévő ügyek, amelyekre továbbra is figyelmet kell fordítaniuk a bolgár hatóságoknak, a 2017 januárjában tett ajánlásoknak megfelelően eleget tettek. 3.2. A harmadik értékelési kritérium: Az igazságügyi reform folytatása 5. ajánlás: Nyilvános konzultáció céljából közzé kell tenni egy jelentést, amely részletezi a nemzeti igazságügyi reformstratégia végrehajtásának eredményeit és meghatározza a még meghozandó intézkedéseket. A stratégia végrehajtásának fennmaradó időtartamára ki kell dolgozni egy mechanizmust az eredményekről szóló folyamatos nyilvános jelentéstételre vonatkozóan. 6. ajánlás: Foglalkozni kell a leginkább túlterhelt bíróságok munkaterhelésével az új munkateher-szabványok alapján, valamint az elektronikus igazságszolgáltatás fejlesztésével párhuzamosan megállapodásra kell jutni az igazságszolgáltatási térkép reformjára vonatkozó ütemtervről.

7. ajánlás: Ki kell dolgozni egy ütemtervet a Strukturálisreform-támogató Szolgálat jelentésében foglalt, az ügyészség reformját és más intézményekkel fenntartott kapcsolatát illető ajánlások végrehajtására vonatkozóan, ideértve a szélesebb körű nyilvánosság előtti, eredményeket összefoglaló jelentéstételi mechanizmust is. 8. ajánlás: Ki kell dolgozni az EJEB-ítéletekről szóló tanulmányban foglalt ajánlások végrehajtásának ütemtervét, mely magában foglalja a szélesebb körű nyilvánosság előtti, eredményeket összefoglaló jelentéstételi mechanizmust is. A 2018. novemberi jelentés megállapította, hogy jelentős előrelépések történtek az igazságügyi reform folytatásával kapcsolatos négy ajánlás tekintetében. Mindazonáltal bizonyos fontos fejlemények még folyamatban voltak, illetve a nyomon követésük folytatására volt szükség az eredmények értékelésének megerősítéséhez. 2017 óta a kormány kialakította az igazságügyi reformstratégia végrehajtása terén elért eredmények rendes nyomonkövetési és jelentési ciklusát. Ebben fontos szerepet kap az igazságügyi reform folytatásával foglalkozó tanácsadó testület, amelyet az igazságügyi minisztérium égisze alatt hoztak létre 2016-ban. Ezek az eljárások keretet biztosítanak az érintettekkel a folyamatban lévő jogalkotási javaslatokról folytatott együttműködéshez, továbbá az igazságügyi reformstratégia jövőbeli korszerűsítésének előkészítéséhez is felhasználhatók. Az utólagos nyomon követéssel foglalkozó jövőbeli testület szintén fontos szerepet játszhat az eredményeknek az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus lezárását követő nyomon követésében. A következő években folyamatos erőfeszítést igénylő fontos kihívások egyike az, hogy javítani kell az igazságszolgáltatás hatékonyságát és elérhetőségét az e-igazságügy bevezetésével, valamint a bíróságok munkaterhének kiegyensúlyozott kezelésével. Bár az évek során az átfogó reform tekintetében számos késedelem jelentkezett, 2017 óta a Legfelsőbb Bírói Tanács széles körű intézkedésekkel fontos lépéseket tett e kihívások kezelésére, és további erőfeszítések vannak folyamatban. Szintén folyamatos figyelmet érdemlő, fontos kihívás a magas szinten elkövetett korrupcióra vonatkozó nyomozás és büntetőeljárás alá vonás átfogó rendszerének működése. Az évek során fontos előrelépések történtek. Nemrég ezeket az erőfeszítéseket alátámasztotta egy olyan független elemzés, amelyet 2016-ban végeztek az ügyészség működéséről, valamint az Emberi Jogok Európai Bírósága ítélkezési gyakorlatának elemzése, amely során az EJEB 2016-ban rendszerszintű problémaként azonosította a Bulgáriában lefolytatott nyomozások eredménytelenségét. Ez számos fontos lépést eredményezett, amelyeket az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus korábbi jelentései ismertettek. A még megfontolás tárgyát képező főbb pontok közé tartozik a nyomozás kezdeményezésének eljárása, ideértve az előzetes vizsgálatok szerepét is, valamint azt, hogy a nyomozások elrendelésének elutasítására vonatkozó ügyészségi határozatok esetében esetleg bírósági felülvizsgálatra van szükség. Különösen érzékeny kérdés, hogy olyan eljárásokat kell kialakítani, amelyek biztosítják a függetlenséget a nyomozások valamennyi szakaszában, beleértve a hivatalban levő legfőbb ügyész által állítólagosan elkövetett, bűncselekménynek minősülő kötelességszegést érintő nyomozást is. Júniusban az igazságügyi miniszter a büntető eljárásjogi törvényt és az igazságügyi rendszerről szóló törvényt érintő módosítástervezeteket terjesztett elő, amelyek alapul szolgáltak az érdekelt felekkel egy lehetséges kormányzati javaslatról folytatott nyilvános vitához. A javaslat mechanizmust határoz meg arra vonatkozóan, hogy hogyan indítható nyomozás a hivatalban lévő legfőbb ügyész ellen, valamint a Legfelsőbb Semmítőszék, illetve a Legfelsőbb Közigazgatási Bíróság elnöke ellen. Ezeket a módosítástervezeteket a nyilvánosság – és ezen belül a civil társadalom és az igazságügyi érdekelt felek – részéről élénk figyelem kísérte, ami felvetett bizonyos aggályokat, ám fel is hívta a figyelmet arra, hogy fontos nyílt és átlátható konzultációt folytatni az ilyen kényes kérdésekről. A vita kérdéseket vetett fel azzal kapcsolatban, hogy a javasolt módosítások kellőképpen egyértelműek-e abban a tekintetben, hogy hogyan garantálnák a hivatalban lévő legfőbb ügyésszel szemben indított nyomozás függetlenségét. Emellett a javasolt mechanizmus hatályának a Legfelsőbb Semmítőszék, illetve a Legfelsőbb Közigazgatási Bíróság elnökére való tervezett kiterjesztése új aggályokat vetett fel a bírói függetlenséget érintő esetleges kockázatot illetően, különösen azt figyelembe véve, hogy az ügyészekre és a bírákra eltérő előírások vonatkoznak a függetlenség tekintetében. Bár üdvözlendő, hogy a bolgár hatóságok konkrét javaslatokon alapuló nyilvános vitát indítottak erről az érzékeny témáról, a közvélemény bizalmának megőrzéséhez elengedhetetlen, hogy a felvetett aggályokra megfelelő választ adjanak. A Bizottság véleménye szerint az ilyen esetekben igen hasznos az Európa Tanács és más független szakértők szakértelmére építeni. Annak érdekében, hogy a végül elfogadásra kerülő módosítás megfelelő biztosítékokat tartalmazzon a bírói függetlenségre vonatkozóan, a bolgár hatóságok kikérték a Jog a Demokráciáért Európai Bizottság (azaz a Velencei Bizottság) véleményét. A kérelmet az igazságügyi miniszter 2019. szeptember 24-én küldte el a Velencei Bizottságnak, és az Európai Bizottsággal miniszterelnöki szinten folytatott párbeszéd során Bulgária kötelezettséget vállalt arra, hogy eleget tesz a Velencei Bizottság ajánlásainak, a bolgár alkotmányos rend paramétereinek tiszteletben tartása mellett. A Bizottság örömmel fogadja, hogy a bolgár hatóságok készek külső szakértelemre támaszkodni annak érdekében, hogy megfontolt és kiegyensúlyozott megoldást találjanak arra, hogy a jövőbeli eljárás megfelelően biztosítsa a bírói függetlenséget. Míg az eddig előterjesztett javaslatok különösen a vezető bírákat és ügyészeket érintő hatékony nyomozások kérdését érintették, a bolgár hatóságoknak a hatékony nyomozások átfogóbb rendszerszintű problémáját is alaposan meg kell vizsgálniuk, kellőképpen figyelembe véve, hogy az érdekelt felekkel és a szakértőkkel folytatott széles körű konzultációra van szükség. A bolgár kormány elkötelezte magát amellett, hogy folytatja együttműködését az Európa Tanáccsal annak érdekében, hogy e problémákra működőképes megoldásokat találjanak, amelyeknek az Emberi Jogok Európai Bíróságának ítélkezési gyakorlatával is összhangban kell lenniük. A harmadik értékelési kritérium elemzése alapján Bulgária fontos lépéseket tett az 5., 6., 7. és 8. ajánlás megvalósítása érdekében, és ezek az ajánlások kielégítően teljesítettnek tekinthetők. A bolgár kormány emellett egy sor nyomonkövetési intézkedést is elindított, és a Bizottság üdvözli a bolgár kormány e tekintetben vállalt kötelezettségeit. E nyomon követés során elegendő időt kell biztosítani az érdekelt felekkel és szakértőkkel, ezen belül az Európa Tanács érintett testületeivel folytatandó széles körű konzultációhoz. E kérdést az utólagos nyomon követéssel foglalkozó testület is megvizsgálhatná, és ez a Bizottsággal a jövőben az átfogó jogállamisági mechanizmus keretében folytatandó párbeszédnek is részét képezhetné. 3.3 A negyedik értékelési kritérium: Magas szinten elkövetett korrupció 9. ajánlás: Új jogi keret elfogadása a korrupció elleni küzdelemről a korrupcióellenes stratégiában meghatározott szándékokkal összhangban, és végrehajtásának biztosítása. Hatékony korrupcióellenes hatóság létrehozása 10. ajánlás: A közigazgatási törvény reformjának elfogadása és végrehajtása a közigazgatás belső felügyeleteinek megszilárdítása érdekében. 11. ajánlás: A múltbeli ügyek elemzésére építve egy olyan, valamennyi érintett intézményre kiterjedő ütemterv – és ennek részeként a szélesebb körű nyilvánosság előtti, eredményeket összefoglaló jelentéstételi mechanizmust – kidolgozása, amelynek célja a magas szinten elkövetett korrupciós ügyekkel kapcsolatos nyomozások és büntetőeljárás alá vonás terén tapasztalt hiányosságok kezelése. 12. ajánlás: Mechanizmus kidolgozása a nyilvánosan hozzáférhető, magas szinten elkövetett korrupciós ügyek terén elért haladásról szóló nyilvános jelentéstétel céljából. A legfőbb ügyészség – az ártatlanság vélelmének tiszteletben tartása mellett – tegyen jelentést a nyomozásokról és vádemelésekről. A Legfelsőbb Semmítőszék és az igazságügyi minisztérium tegyen jelentést az ítéletekről, valamint a büntetések végrehajtásáról. A 2018. novemberi jelentés megállapította, hogy Bulgária jelentős előrelépéseket tett a magas szinten elkövetett korrupció elleni küzdelemmel kapcsolatos négy ajánlás tekintetében. Ugyanakkor azt is megállapította, hogy a magas szinten elkövetett korrupció eseteiben hozott jogerős ítéletek tekintetében még meggyőző eredményekre van szükség, és az új korrupcióellenes intézményi keret folyamatos nyomon követést igényel, tekintettel az elért haladás megszilárdításának szükségességére. Az általános korrupcióellenes intézményi keretre vonatkozóan az elmúlt két évben végrehajtott átfogó reformok kezdik éreztetni hatásukat. Ez különösen igaz az új korrupcióellenes ügynökséget létrehozó, 2018. januári korrupcióellenes törvényre, a közigazgatásról szóló törvény 2017-es módosításaira, amelyek pontosították a belső felügyeleti szervek munkájára vonatkozó jogi keretet, valamint a büntető eljárásjogi törvény 2017-es módosításaira, amelyek bővítették a szervezett bűnözéssel foglalkozó szakosított bíróság és ügyészség hatáskörét a magas szinten elkövetett korrupció tekintetében. A bolgár hatóságok beszámolói szerint ezek a reformok hozzájárultak ahhoz, hogy javuljanak a korrupciós ügyek megelőzésének, felderítésének, kivizsgálásának és büntetőeljárás alá vonásának általános feltételei. Az új korrupcióellenes ügynökség például több ezer tisztviselő összeférhetetlenségi nyilatkozatát vizsgálta meg, azonosítva azokat az eseteket, ahol nyomon követésre van szükség. Természetes, hogy időt igényel, hogy a reformok hatása kiterjedjen a nyomozás, a büntetőeljárás alá vonás és az esetleges elítélés különböző szakaszaira, ugyanakkor a jövőben erőteljes hangsúlyt kell helyezni erre, hogy konkrét eredmények igazolják az előrelépéseket. Az e területen Bulgária előtt álló kihívásokra még inkább felhívták a figyelmet azok a nagy nyilvánosságot kapott vádak, amelyek bizonyos magas rangú tisztviselőkkel és politikusokkal szemben merültek fel az utóbbi időszakban. Bolgár viszonylatban külön kihívást jelent – az intézmények, így az új korrupcióellenes ügynökség és az ügyészség számára – az, hogy a korrupcióellenes intézményeknek el kell nyerniük a közbizalmat, és el kell érniük azt, hogy idővel elismerjék munkájuk függetlenségét és szakmaiságát. Mindenekelőtt arra van szükség, hogy a polgárok teljes mértékben bízhassanak abban, hogy ezek az intézmények pártatlanul, a jogszerű eljárást és az alapvető jogokat – ezen belül az ártatlanság vélelmét – teljes mértékben tiszteletben tartva járnak el. A bizalom kialakításának egyik fontos eleme a szóban forgó intézmények vezetőinek kinevezési eljárásával kapcsolatos.