Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának az európai egyetemi stratégiáról

[COM(2022) 16 final]

Javaslat tanácsi ajánlásra a hatékony európai felsőoktatási együttműködéshez szükséges kapcsolatok kiépítéséről

[COM(2022) 17 final]

(2022/C 290/17)

Előadó: Tatjana BABRAUSKIENĖ

Felkérés: Európai Bizottság, 2022.3.1. Jogalap: az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke Illetékes szekció: „Foglalkoztatás- és szociálpolitika, uniós polgárság” szekció Elfogadás a plenáris ülésen: 2022.3.23. Plenáris ülés száma: 568. A szavazás eredménye: (mellette/ellene/tartózkodott) 190/0/2

1. Következtetések és ajánlások

1.1. Az EGSZB hangsúlyozza, hogy fontos az Európai Bizottságnak a kezdeményezésről tett kijelentése: „Az egyetemeken a szabadságnak, azaz a véleménynyilvánítás, a gondolat, a tanulás, a kutatás, valamint általában véve a tudományos élet szabadságának kell uralkodnia. A tudományos élet szabadsága nem választható el az intézményi autonómiától, illetve a hallgatóknak és a dolgozóknak a felsőoktatás irányításában való részvételétől.” ( 1 ) Arra kéri az Európai Bizottságot, a tagállamokat és a felsőoktatási intézményeket, hogy ezt a végrehajtás egyik irányelvének tekintsék.

1.2. Az EGSZB örömmel fogadja, hogy a kezdeményezés ösztönzi a tagállamokat és a felsőoktatási intézményeket, hogy erősítsék a transznacionális együttműködést a hallgatóknak a munkaerőpiac és a gazdaság kettős átállásához szükséges készségeinek és kompetenciáinak fejlesztése, az EU értékeinek, identitásának és a demokráciának a tiszteletben tartása, valamint az európai társadalom és gazdaság reziliensebbé tétele érdekében.

1.3. Az EGSZB felhívja a figyelmet ( 2 ) arra, hogy a felsőoktatási intézmények fontos szerepet játszanak a zöld készségek elsajátításának, a környezeti felelősségvállalásnak és a fenntartható fejlődésnek a javításában, amelyeket transzverzálisan be kell építeni az oktatás tanulási eredményeibe. Üdvözli az Európai Bizottság azon tervezett intézkedéseit, amelyek célja, hogy segítsék a tagállamokat és a felsőoktatási intézményeket a fenntarthatósággal, valamint a klíma- és környezettudatossággal kapcsolatos nemzeti és az intézmények egészére kiterjedő megközelítések kidolgozásában. Az EGSZB emlékeztet arra, hogy ez fontos a teljes tanulmányi programokban részt vevő hallgatók és a felsőoktatási intézmények egész életen át tartó tanulási programjait igénybe vevő tanulók számára, nem csak a mikrotanúsítványt adó programok esetén ( 3 )

1.4. Az EGSZB felhívja a tagállamokat és a felsőoktatási intézményeket, hogy a digitalizációs stratégiák kidolgozása során javítsák a minőséget, méltányosságot, egyenlőséget és a társadalmi befogadást a felsőoktatás és a kutatás terén, minden hallgató számára javítsák a digitális anyagokhoz való egyenlő hozzáférést és támogassák a digitális technológiák biztonságos használatát, de mindenkor részesítsék előnyben a személyes oktatás biztosította szociális interakciót, és tartsák tiszteletben az oktatók szellemi tulajdonjogait. Az EGSZB felhívja az Európai Bizottságot, hogy a Digitális Európa program keretében a digitális készségek oktatására és képzésére irányuló programok kidolgozása során egyeztessen a hallgatókkal és az oktatókkal.

1.5. Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a felsőoktatási intézmények és a vállalatok közötti kiegyensúlyozott partnerségek fontosak a hallgatók, a társadalom és a munkaerőpiac készségigényeinek kielégítéséhez, valamint a hallgatóknak a vállalatoknál és intézményekben töltött magas színvonalú és fizetett tanulószerződéses gyakorlati képzéshez és szakmai gyakorlathoz való hozzáférésének biztosításához és kiszélesítéséhez. Felhívja a tagállamokat és a felsőoktatási intézményeket, hogy biztosítsák a tudományos élet szabadságát és az intézményi autonómiát, különösen a nem oktató szereplőkkel a tantervfejlesztés, a készségek és az oktatókra vonatkozó követelmények területén folytatott együttműködés tekintetében.

1.6. Az EGSZB felhívja a figyelmet arra, hogy az Európai Bizottságnak és minden tagállamnak meg kell védenie a római közleményben foglalt alapvető értékeket, úgymint a tudományos élet szabadságát és az intézményi autonómiát. Az EGSZB üdvözli az európai egyetemi szövetségekre irányuló kezdeményezést, mint olyan Erasmus+ projekteket, amelyek a felsőoktatási intézmények önkéntes és alulról felfelé irányuló fellépéseit foglalják magukban, és fontosak a demokratikus vezetés keretében folytatott szorosabb együttműködéshez. Az EGSZB aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy alapvető értékek forognak kockán, amikor az Európai Bizottság és a Tanács intézményesítik az egyetemi szövetségek projektjeit, és arra kéri a tagállamokat, hogy hozzanak létre jogi státuszt a szövetségek közös európai diplomáira vonatkozóan, továbbá alakítsák ki a szövetségek közös transznacionális oktatási tevékenységeinek és programjainak külső minőségbiztosítását és akkreditációját.

1.7. Az EGSZB rámutat a felsőoktatási sokféleség alapvető értékére, amely különféle kulturális, oktatási, társadalmi és gazdasági igényeket támogathat. Az EGSZB kéri az egyetemi szövetségeken kívüli és belüli felsőoktatás azonos értékének elismerését és a tudás szabadsága elvének tiszteletben tartását. Az EGSZB üdvözli a tudományos alapértékeket védő irányelveknek a római közlemény alapján, az érintett szociális partnerek és érdekelt felek bevonásával történő létrehozását.

1.8. Az EGSZB sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a felsőoktatás – a világjárvány idején megnövekedett igények ellenére – alulfinanszírozott ( 4 ) , és felhívja a tagállamokat, hogy növeljék a felsőoktatásnak nyújtott közfinanszírozást. Aggályát fejezi ki a felsőoktatási intézmények fokozódó privatizációja és a felsőoktatásba és kutatásba történő magánberuházások növekedése miatt, ami veszélyeztetheti a tudományos élet szabadságát és az intézményi autonómiát. Rámutat továbbá, hogy az egyetemi szövetségek pénzügyi támogatásának fenntartása a felsőoktatás egésze számára fenntartható nemzeti közfinanszírozást biztosít. Az EGSZB felhívja a tagállamokat, hogy vegyék igénybe az európai szemesztert és az uniós alapokat, köztük a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközt, az ESZA+-t, az Erasmus+-t és a Horizont Európát, hogy segítsék a felsőoktatást céljai elérésében.

1.9. Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy az európai szemeszter és a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz vezető politikai eszközeinek felhasználásával kísérje figyelemmel a felsőoktatásba történő uniós, nemzeti és intézményi szintű beruházásokat. Kéri továbbá az Európai Bizottságot, hogy az európai felsőoktatási ágazat eredménytábláját és az oktatásba és a képzésbe történő minőségi beruházásokkal foglalkozó szakértői csoport megállapításait csak támogató jelleggel használja fel.

1.10. Az EGSZB aggályát fejezi ki az európai felsőoktatási ágazat eredménytáblájának céljai és kezelése tekintetében, amely eredménytábla évente értékeli a kezdeményezés fő prioritásaival, azaz a következőkkel kapcsolatban az EU-ban elért eredményeket: társadalmi befogadás, értékek, minőség és relevancia, mobilitás, zöld és digitális készségek, foglalkoztathatóság, transznacionális együttműködés, technológiatranszfer és a tudás hasznosítása. Az EGSZB kéri az Európai Bizottságot, hogy tisztázza ennek az eszköznek a szerepét a tagállamok előrehaladásának nyomon követésében és e nyomon követő eszköz kezelését az európai szemeszter folyamatai tekintetében, továbbá határozza meg, hogy ezt az eszközt a nemzeti felsőoktatási beruházások nyomon követésére is használják-e majd. Az EGSZB kéri a tagállamok, az oktatás területén működő szociális partnerek, valamint az érintett érdekelt felek szerepének fenntartását a folyamatban.

1.11. Az EGSZB üdvözli az európai felsőoktatási ágazat megfigyelőközpontjának létrehozását, amelyben az aktuálisan elérhető legjobb uniós adatgyűjtési eszközök és kapacitások találkoznak. Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy tartsa fenn a tagállamok, az oktatás területén működő szociális partnerek, valamint az érintett érdekelt felek szerepét a folyamatban. A szociális partnerek fontos szerepet játszanak az oktatásból a munka világába való átmenetben, képviselik a hallgatók munkaerőpiaci érdekeit, és csökkentik a NEET-fiatalok számát. Uniós és tagállami szinten is több erőfeszítést kell tenni a hallgatók nyomon követésére, amikor az oktatásból átkerülnek a munka világába.

1.12. Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy aktívan vonják be az oktatás területén működő szociális partnereket és a civil szervezeteket az Európai Bizottság kezdeményezéseinek és fellépéseinek továbbfejlesztésébe a jelen stratégia keretei között, valamint a tagállami szintű végrehajtásba. Ez fontos annak biztosításához, hogy a hallgatók elsajátítsák azokat a készségeket, amelyekre egy demokráciában élő polgárnak szüksége van, továbbá hogy a kettős átállás során minőségi munkahelyekhez jussanak. A demokratikus kormányzás és a hatékony szociális párbeszéd elengedhetetlen a hallgatók jóllétének, a tudományos élet szabadságának, a dolgozók állandó státuszának és munkakörülményeinek, valamint az intézményi autonómiának a javításához. Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy vonja be az oktatás területén működő szociális partnereket és a civil szervezeteket az európai diploma cím megadására vonatkozó európai feltételrendszer kidolgozásába.

1.13. Az EGSZB arra kéri a tagállamokat és a felsőoktatási intézményeket, hogy hatékony, együttműködő vezetés, testületi irányítás és szociális párbeszéd révén hatékonyabban vonják be a tanulókat, az oktatókat és a kutatókat a felsőoktatási politika irányításába, valamint az intézményi, transznacionális együttműködési struktúrákba. Ennek célja a jó minőségű és inkluzív felsőoktatásnak és kutatásnak, a hallgatók, a dolgozók és a kutatók hatékony mobilitásának, valamint a hallgatók, az oktatók, a kutatók és a szakmai dolgozók teljes sokféleségének (beleértve a nemek közötti egyenlőséget) biztosítása.

1.14. Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy a vonzó és fenntartható felsőoktatási életpályák európai keretrendszerének kidolgozása során biztosítson szociális párbeszédet az oktatói szakszervezetekkel az oktatók munkakörülményeinek, jóllétének és státuszának javítása, valamint az oktatáson belüli és azon kívüli tudományos karrierek előmozdítása érdekében. A hallgatók döntéshozatali folyamatban való részvételének növelése és a hallgatói szervezetek működési kapacitásának javítása állandó figyelmet kell, hogy kapjon. Erre a célra ESZA+ forrásokat lehetne elkülöníteni.

1.15. Az EGSZB üdvözli a különböző háttérrel rendelkező dolgozók és hallgatók támogatását, melybe beletartozik a sokszínűség és a befogadás (többek között a nemek közötti különbségekre vonatkozóan) európai keretrendszerének felállítása, a veszélyeztetett kutatók segítése – iránymutatást adva az egyetemeknek a beilleszkedésük megkönnyítéséhez – és a befogadásra irányuló nemzeti és intézményi stratégiák kidolgozása, különös figyelemmel a menekültekre és a menedékkérőkre. Az EGSZB kéri, hogy a tanulmányok elismerésével foglalkozó központok hálózatán keresztül átlátható és méltányos módon ismerjék el a harmadik országok – köztük a menekültek – képesítéseit. Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, a tagállamokat és a felsőoktatási intézményeket, hogy dolgozzanak ki ilyen stratégiákat a hallgatókkal és a dolgozókkal együtt – különösen azokkal, akik a stratégia kidolgozása során hasznosítható saját tapasztalatokkal rendelkeznek.

1.16. Az EGSZB üdvözli az európai diákigazolványra vonatkozó kezdeményezés továbbfejlesztését, amely a hallgatók és a dolgozók mobilitásának és csereprogramjainak ügyintézésével járó adminisztratív terhek csökkentését célozza, ugyanakkor hangsúlyozza az adatbiztonság és -védelem fontosságát is. A bürokrácia csökkentése és a tagállamok közötti kreditátvitel megkönnyítése elengedhetetlen a megfelelő uniós szintű mobilitás biztosításához.

1.17. Az EGSZB üdvözli a hallgatók és a dolgozók mobilitásának kiterjesztését harmadik országokra, és rámutat a személyes mobilitás, valamint az egészség és a biztonság biztosításának fontosságára. Üdvözli az új Erasmus Felsőoktatási Chartát és az új Erasmus Hallgatói Chartát; ezek kiteljesítik a tudományos élet szabadságát és integritását, valamint – az Erasmus+ Jean Monnet felsőoktatási tevékenységek keretében – előmozdítják az értékekkel és a demokráciával kapcsolatos tudományos vitákat és bevált gyakorlatok cseréjét, többek között harmadik országokban is.

2. A vélemény háttere

2.1. Miután az Európai Unió Oktatási Tanácsa következtetéseket fogadott el az alábbiakról: Európai Egyetemek kezdeményezés – A felsőoktatás, a kutatás, az innováció és a társadalom összekapcsolása: új dimenziókat nyitunk az európai felsőoktatásban, az Európai Bizottság közzétett két dokumentumot. Az Európai Bizottság európai egyetemi stratégiáról szóló közleménye az Európai Bizottság által a felsőoktatással és a kutatással kapcsolatban 2022 és 2024 között végrehajtandó intézkedéseket tartalmazza, míg az oktatási Miniszterek Tanácsa által a 2022. április 4–5-i ülésükön elfogadandó hatékony európai felsőoktatási együttműködéshez szükséges kapcsolatok kiépítéséről szóló tanácsi ajánlásra irányuló javaslat specifikus ajánlásokat fogalmaz meg a tagállamok számára. Ezek a kezdeményezések azt az új uniós célt tűzik ki, hogy 2030-ra a 25–34 évesek legalább 45 %-a felsőfokú végzettséget szerezzen ( 5 )

2.2. E kezdeményezés révén az Európai Bizottság az európai egyetemi szövetségek számát a jelenlegi 41-ről 60-ra kívánja növelni, úgy, hogy 2024 közepére azoknak több mint 500 egyetem legyen a tagja. A 2021–2027-es időszakra az Erasmus+ indikatív költségvetése 1,1 milliárd EUR, és számos támogató kezdeményezésre kerül sor.

2.3. A tagállamoknak szóló ajánlások azt kérik tőlük, hogy tegyék lehetővé a felsőoktatási intézmények számára, hogy (az EU-n belül és kívül) innovatív, közös transznacionális oktatási tevékenységeket dolgozzanak ki és hajtsanak végre, 2024-ig dolgozzák ki az európai egyetemi szövetségek jogi státuszát, segítsék elő 2024-ig nemzeti szinten a közös európai diploma létrehozását, beleértve a nemzeti képesítési keretrendszerekhez való kapcsolódást is, támogassák a hallgatók és a dolgozók mobilitásának fokozását (beleértve az online képzést is), biztosítsanak fenntartható pénzügyi támogatást az európai egyetemi szövetségek számára, valamint mozdítsák elő és védjék meg a tudományos élet szabadságát és az intézményi autonómiát.

3. Általános megjegyzések

3.1. Az EGSZB rámutat ( 6 ) arra, hogy „Fontos az Európai Felsőoktatási Térség és az Európai Kutatási Térség közötti kapcsolatok bővítésére törekedni annak érdekében, hogy a felsőoktatás és a kutatás életkortól és társadalmi-gazdasági háttértől függetlenül minden hallgató számára színvonalasabbá és befogadóbbá váljon. Az egyetemi tanulmányok színvonala emelésének és a tanulmányok egyetemek közötti elismerésének az »Európai Egyetemek« kezdeményezés fontos elemének kell lennie. Bár a felsőoktatás nemzeti hatáskörbe tartozik, úgy tűnik, mintha az európai diplomára, az »Európai Egyetemek« kezdeményezés alapszabályára és az európai elismerési és minőségbiztosítási rendszerre irányuló európai bizottsági javaslatok elmozdulást jeleznének a felsőoktatási tanulmányok összehangolása felé. Az EGSZB ezért azt kéri, hogy az e kezdeményezések és a további szakpolitikai intézkedések mögött meghúzódó elképzeléseket alaposabban vitassák meg a kormányokkal, az érintett szociális partnerekkel és a civil társadalmi szervezetekkel.” Az EGSZB üdvözli, hogy a szociális partnerek és a civil társadalmi szervezetek nyilvános konzultációk útján kifejthették véleményüket e kezdeményezésről.

3.2. A tudományos élet szabadságát és az intézményi autonómiát egyre több támadás éri néhány országban, amelyek aláírói a bolognai folyamatnak ( 7 ) . A bolognai folyamat 2020-as miniszteri konferenciáján az európai felsőoktatási térség 49 minisztere által aláírt római közlemény újólag megerősíti a miniszterek elkötelezettségét: „közös alapértékeink előmozdítása és védelme a teljes európai felsőoktatási térségben fokozott politikai párbeszéd és együttműködés révén, mivel ez a minőségi tanulás, oktatás és kutatás, valamint a demokratikus társadalmak elengedhetetlen bázisa”. Kötelezettséget vállaltak továbbá arra, hogy „fenn kell tartani az intézményi autonómiát, a tudományos élet szabadságát és az integritást, a hallgatók és a dolgozók részvételét a felsőoktatás irányításában, valamint a közfelelősséget a felsőoktatás érdekében és tekintetében”. A római közlemény I. melléklete a tudományos élet szabadságát úgy határozza meg, mint „a felsőoktatásban a minőségi tanulás, oktatás és kutatás, valamint a demokrácia egy nélkülözhetetlen aspektusa”, amely az intézményi autonómián alapul, és hangsúlyozza, hogy „A társadalmak nem lehetnek valóban demokratikusak a tudományos élet szabadságának és az intézményi autonómiának a tiszteletben tartása nélkül”.

3.3. A Covid19-világjárvány példátlan hatással volt az oktatási és kutatási módszerekre, az egyetemek működésére (egyetemi helyszínek bezárása, online tanulásra való áttérés) és az egyetemek irányítására. A világjárvány rávilágított az egyetemek közösségi szerepvállalásának fontosságára is. A hallgatók mintegy fele úgy érezte, hogy az online oktatás rontotta tanulási teljesítményét, és az online oktatásra való átállás miatt nagyobb volt rajta a munkateher. A digitális készségekhez, az online kommunikációs eszközökhöz és az internethez való hozzáférés számos társadalmi-gazdasági szempontból hátrányos helyzetű hallgató számára továbbra is kihívást jelent. A világjárvány a hallgatók pszichológiai és érzelmi jóllétére is hatással volt ( 8 )

3.4. Az egyetemi dolgozók számára a Covid19-válság a munkakörülmények romlásához vezetett, ideértve az online és vegyes tanulás miatti jelentősen megnövekedett munkaterhet, valamint a határozott idejű és alkalmi szerződéssel foglalkoztatott dolgozók esetében az állás elvesztését is. Ezek a fejlemények aránytalan hatást gyakoroltak a dolgozók egyes csoportjaira, például a nőkre és az etnikai kisebbségekre. A járvány káros hatással volt a dolgozók mentális egészségére és jóllétére is.

3.5. Az egyetemi dolgozók létfontosságú szerepet játszanak az egyetemeken a minőségi oktatásban és kutatásban. Az oktatók már a világjárvány előtt is Európa-szerte csökkenő munkahelyi biztonsággal szembesültek a költségvetési megszorítások, a beszűkült foglalkoztatási lehetőségek, az ideiglenes, részmunkaidős vagy határozott idejű szerződéssel foglalkoztatott dolgozók növekvő aránya, valamint a külső finanszírozású pozíciókban foglalkoztatott dolgozók növekvő aránya miatt. A tisztességes munkakörülmények és fizetések kulcsfontosságúak ahhoz, hogy hatékonyan fel tudják készíteni a hallgatókat a társadalom és a gazdaság kettős átállására. A határozott idejű szerződéssel foglalkoztatott oktatók bizonytalan foglalkoztatási helyzetben vannak, ami megnehezíti számukra, hogy magas színvonalú oktatási és kutatási tevékenységet végezzenek ( 9 ) . A Covid19-világjárvány rontotta a posztdoktori kutatók életpálya-kilátásait és negatívan hat a közérzetükre. A fiatalabb és a női kutatókat nagyobb valószínűséggel érintik a bizonytalan körülmények és a világjárvány negatív hatásai ebben a tekintetben ( 10 ) . A doktori kutatóknak nyújtott támogatások növelését, valamint a szakirodalomhoz való szabad hozzáférés és a nemzetközi konferenciákon való részvétel biztosítását kiemelt fontosságúnak kell tekinteni.

3.6. A szakemberhiány csökkentése és annak biztosítása érdekében, hogy a felsőoktatási intézmények hallgatói hozzáférhessenek a munkaerőpiachoz, elengedhetetlenek a felsőoktatási intézmények és a vállalatok közötti hatékony partnerségek, valamint a hallgatóknak a vállalatoknál töltött magas színvonalú és fizetett tanulószerződéses gyakorlati képzéshez és szakmai gyakorlathoz való hozzáférése. Az EGSZB felhívja a figyelmet arra, hogy „Az üzleti élet és a felsőoktatás közötti partnerségeknek külső nyomás nélkül mindkét fél számára előnyökkel kell járnia, és kiegyensúlyozottnak kell lennie annak biztosítása érdekében, hogy mind a vállalati kutatási és innovációs munka, mind pedig az állami felsőoktatási és kutatási célok meghatározása autonóm módon történjen ( 11 ) .”

3.7. A felsőoktatáshoz való hozzáférés megkönnyítése kapcsán figyelembe kell venni, hogy az egyetemi díjakra az energiaárak és az oktatási folyamattal kapcsolatos egyéb költségek (szállás, a szakirodalomhoz való hozzáférés stb.) miatt áremelési nyomás nehezedik. A többletköltségeket uniós forrásokból lehetne finanszírozni, hogy a hallgatók kevésbé legyenek ráutalva a kölcsönökre és az egyetemi tanulmányok finanszírozásához igénybe vehető egyéb pénzügyi módszerekre. Az oktatásból az aktív életbe való hatékony átállás biztosítása érdekében garantálni kell a technológiai fejlődés dinamikája és az oktatási folyamatban használt berendezések, szabványok és eljárások közötti szinergiákat.

Kelt Brüsszelben, 2022. március 23-án. az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke Christa SCHWENG

(1) A Bizottság közleménye az európai egyetemi stratégiáról, 2022.

(2) HL C 56., 2021.2.16., 1. o.

(3) HL C 56., 2021.2.16., 1. o.

(4) EUA Public Funding Observatory Report 2019/20.

(5) A Tanács állásfoglalása az oktatás és képzés terén az európai oktatási térség létrehozása érdekében és azon túlmutatóan folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszeréről (2021–2030).

(6) HL C 10., 2021.1.11., 40. o.

(7) https://www.scholarsatrisk.org/academic-freedom-monitoring-project-index/?_gp=1

(8) Európai Bizottság: The impact of COVID-19 on higher education: a review of emerging evidence, 2021.

(9) ETUCE Report to Rome Ministerial Meeting, 2020.

(10) OECD: Reducing the precarity of academic research careers, 2021.

(11) HL C 10., 2021.1.11., 40. o.