A polgári igazságszolgáltatás továbbra is hatékonyan működik, és lépéseket tettek a Covid19-világjárvány hatásainak enyhítésére, miközben a büntető- és közigazgatási igazságszolgáltatás kevésbé hatékony. Az átmeneti ügyhátralékot a Covid19-világjárvány kitörése okozta. Az ügyhátralék csökkentése érdekében lerövidítették a bírák által igénybe vehető szabadság idejét. A legtöbb polgári peres ügyet továbbra is írásbeli eljárás keretében bonyolították le. Ennek következtében megszűnt az ügyhátralék. Ezt azok a legfrissebb adatok is bizonyítják, amelyek szerint a polgári igazságszolgáltatás továbbra is hatékony, bár az eljárások időtartama másod- és harmadfokon jelentősen hosszabb . A folyamatban lévő polgári ügyek száma alacsony , és az állandósuló közel 100 %-os lezárási arány azt mutatja, hogy a polgári igazságszolgáltatás hatékonyan kezeli az ügyforgalmat . A bűnügyi ügyhátralék azonban jelentősebb volt, mivel a legtöbb tárgyalást 2020 márciusa és májusa között felfüggesztették. Végezetül, továbbra sincsenek adatok a közigazgatási bíráskodás bírósági eljárásainak hosszáról és a folyamatban lévő ügyek számáról .

Folyamatban van az alkotmány felülvizsgálata, amely megszüntetné az igazságügyi miniszter azon hatáskörét, hogy egyedi ügyekben utasításokat adjon az ügyészeknek. Az ügyészség hivatalosan az igazságügyi miniszter felügyelete alatt működik, és a miniszter hatásköre kiterjed az ügyészi kar arra történő utasítására, hogy egyedi esetben vádat emeljen, de nem rendelheti el a büntetőeljárás lefolytatásának mellőzését. Az e hatáskört övező jogi biztosítékok azzal a ténnyel párosulva, hogy az ügyészséget a gyakorlatban függetlennek ismerik el, úgy tűnik, enyhítik az ügyészség autonómiáját fenyegető kockázatot. Mivel az alkotmány legutóbbi módosítástervezetének szövegében már szerepel az ügyészség függetlenségére történő utalás, az érdekelt felek úgy vélik, hogy a miniszter utasítási hatásköre így már alkotmányellenes lenne. Azt is meg kell jegyezni, hogy az igazságügyi miniszter több mint 20 éve nem adott utasításokat egyedi esetekben. A módosítástervezetek értelmében az igazságügyi miniszter továbbra is rendelkezne bizonyos fokú hatáskörrel az ügyészség felett, megszabva a büntetőjogi politika irányát. Az Államtanács 2021. március 23-án kedvező véleményt adott az ügyészség függetlenségének az alkotmányszövegbe történő újrafelvételéről. A Tanács ugyanakkor kifejezte, hogy előnyben részesíti a módosítások korábbi változatát, amely nem tette lehetővé, hogy a miniszter iránymutatást adjon az ügyészség számára. A felülvizsgálat jelenleg a Parlament szintjén zajlik, további megbeszélések és esetlegesen új módosítások lehetségesek.

A parlament két új alkotmánymódosítást javasolt, nevezetesen annak bevezetését, hogy a polgárok közvetlenül fordulhassanak az alkotmánybírósághoz, valamint az államra, az államfőre és a kormányra vonatkozó rendelkezések észszerűsítését. Jelenleg mindkét javaslatról parlamenti vita folyik, és közben konzultációk is folyamatban vannak. Luxemburg a Covid19-világjárvány kezelésére szolgáló intézkedéseket főként a rendes jogalkotási eljárások keretében hozta meg, de aggályok merültek fel az érdekelt felek bevonásának korlátozott lehetőségeivel kapcsolatban. Véglegesítették az „Emberi Jogok Háza” projektet, amelynek célja a szinergiák előmozdítása és az alapvető jogokat védő intézmények összefogása. Bár a Covid19-világjárvány hatással volt a nem kormányzati szervezetek munkájára, a luxemburgi civil mozgástér továbbra is nyitott, és a kormány ebben az időszakban támogatásokat bocsátott a nem kormányzati szervezetek rendelkezésére.

Luxemburg megerősítette a médiaszabályozó szervezet függetlenségét és hatékonyságát biztosító szabályozási biztosítékokat, és növelte a szervezet erőforrásait. Ezek az intézkedések lehetővé teszik a médiaszabályozó szervezet hatékonyságával kapcsolatban a tavalyi jelentésben felvetett aggályok enyhítését. Emellett folyamatban van a sajtótámogatási program reformja, amelynek célja, hogy a támogatás technológiasemleges legyen, és kiterjedjen az online hírmédiára is, de jelenleg nem egyértelmű, hogy a programba a szabadúszó újságírók is bele fognak-e tartozni. Az újságírók védelmét szolgáló keret továbbra is nagyon hatékony. A Covid19-világjárvány médiára gyakorolt hatásának enyhítése érdekében a hatóságok ideiglenes támogatási rendszert hoztak létre a kiadók és az újságírók számára. Továbbra is aggodalomra ad okot, hogy a hivatalos dokumentumokhoz való hozzáférés hosszadalmas eljárásokat igényel.

A kormány jelenleg vizsgálja, hogy szükség van-e a korrupcióellenes szabályok megerősítésére, elsősorban a korrupció megelőzésére összpontosítva. A parlamenti képviselők magatartási kódexe részben szabályozza a lobbitevékenységeket, de továbbra is vannak hiányosságok az általános konzisztencia és végrehajtás tekintetében. A forgóajtó-jelenség tekintetében van még mit javítani, mivel csak a kormány tagjaira vonatkoznak egyedi rendelkezések. Ezt a külső ellenőrzési szervként működő Etikai Bizottság is hangsúlyozta. A politikai pártok finanszírozásáról szóló rendeletet a nagyobb átláthatóság biztosítása érdekében felülvizsgálták. A visszaélést bejelentő személyek védelmét szolgáló jogszabályok még bevezetésre várnak, de a nagyhercegi rendőrségen belül külön bejelentési csatornák léteznek. A Covid19-világjárvány idején – a világjárvány alatti potenciális korrupciós kockázatok azonosítását követően – a nagyhercegi rendőrség emlékeztette a bűnüldöző szervek tagjait az alkalmazandó etikai elvekre.

A korrupció megelőzésére és leküzdésére szolgáló intézményi keret nem változott a tavalyi jelentés óta. Luxemburg nem rendelkezik külön korrupcióellenes stratégiával és korrupcióellenes ügynökséggel sem; általános jogi és intézményi korrupcióellenes kerettel rendelkezik. Az általános korrupcióellenes ügyekért – többek között a szakpolitikai koordinációért – felelős fő hatóság az Igazságügyi Minisztérium. Az Igazságügyi Minisztériumon belül a kormányközi bizottságként működő Korrupciómegelőzési Bizottság (COPRECO) tölti be a konzultációs fórum szerepét és támogatja a korrupció megfékezésére irányuló általános nemzeti politikát. Noha külön korrupcióellenes bűnüldöző szakhatóság nem létezik, az ügyészség gazdasági és pénzügyi részlegének hatáskörébe tartozik a gazdasági és pénzügyi jellegű bűncselekmények – ideértve a korrupciós ügyeket is – kivizsgálása.

A szakértők és a vállalatvezetők úgy vélik, hogy a közszférában továbbra is alacsony a korrupció szintje. A Transparency International 2020. évi korrupcióérzékelési indexe szerint Luxemburg 80/100 pontot ért el, ezzel az Európai Unió országai között a 4., világszinten pedig a 9. helyen áll . Ez a megítélés az elmúlt öt évben romlott .

Az összes érintett hatóság között jól működik az intézményközi együttműködés, bár az ügyészség humánerőforrásai tekintetében nehézségek mutatkoznak. Az ügyészség 36 bírót foglalkoztat, egyharmaduk a gazdasági, pénzügyi és korrupciós bűncselekmények elleni küzdelem területén dolgozik. Az ügyészség további forrásokat igényelt, de eddig nem került sor a finanszírozás jelentős növelésére. A legfrissebb éves jelentés azt is kiemeli, hogy nincsenek jelöltek a betöltetlen álláshelyekre, és ez a tendencia idén is folytatódott, különösen az ügyészség gazdasági és pénzügyi részlegében . Mindazonáltal a hatóságok arról számoltak be, hogy az összetett nyomozások esetében az erőforrásokat gyorsan hozzá lehet igazítani az ügyészség hatékonyságának biztosításához szükséges egyedi igényekhez . Tavaly óta a legfontosabb fejlemény annak az informatikai infrastruktúrának a kifejlesztése, amely lehetővé teszi az ügyészek számára, hogy távolról dolgozzanak és távolról is teljeskörűen hozzáférjenek az aktákhoz. Nem számoltak be hiányosságokról a pénzügyi bűncselekmények elleni küzdelem jogi keretét illetően, és a pénzügyi információs egységgel jó az együttműködés.

A kormány jelenleg vizsgálja, hogy szükség van-e a korrupció elleni küzdelemre vonatkozó szabályok megerősítésére. A vizsgálat fő témája a megelőzés. A COPRECO azonban a közelmúltban sem személyesen, sem online nem találkozott, és egyetlen minisztériumtól sem kapott írásbeli visszajelzést a korrupcióellenes jogszabályok esetleges hiányosságairól . Ami a speciális korrupcióellenes képzést illeti, minden új köztisztviselőnek a kötelező képzése részeként részt kell vennie egy kifejezetten a korrupcióellenes küzdelemről szóló képzési modulban. A Covid19-világjárvány alatt erre online került sor .

Van még mit javítani az összeférhetetlenség és a forgóajtó-jelenség szabályozása terén. Négy etikai kódex van hatályban, és betartásukat az egyes intézmények belsőleg biztosítják, kivéve a kormány tagjaira vonatkozó magatartási kódexet, amelynek betartását egy külső szerv, az Etikai Bizottság ellenőrzi. Csak ez utóbbi kódex tartalmaz rendelkezéseket a miniszterekkel kapcsolatos forgóajtó-jelenségre vonatkozóan, amit a tavalyi jogállamisági jelentés hiányosságként azonosított. Az Etikai Bizottság 2020-ban két új, ugyanahhoz a magas rangú tisztviselőhöz kapcsolódó ügyet vizsgált meg. Ez lehetővé tette, hogy az etikai bizottság véleményt alkosson az alkalmazandó jogi keretről. Az etikai bizottság álláspontja szerint, míg az etikai kódex 12. cikke, amely megtiltja a korábbi kormánytagok számára, hogy olyan tevékenységeket folytassanak, amelyek kapcsolatba hozhatók korábbi kormányzati tevékenységükkel, könnyen alkalmazható és ellenőrizhető, azonban a 11. cikk, amely megtiltja a volt miniszterek számára a nyilvánosan nem hozzáférhető információk felhasználását vagy terjesztését, nehezen alkalmazható . E tekintetben az etikai bizottság ajánlást nyújtott be a miniszterelnöknek a szabályok javítására vonatkozóan .

A lobbizás és a vagyonnyilatkozatok terén továbbra is hiányosságok tapasztalhatók. Amint az Európa Tanács Korrupció Elleni Államok Csoportja (GRECO) is rámutatott, változatlanul az a fő probléma, hogy nem ellenőrzik következetesen a parlamenti képviselők azon kötelezettségét, hogy nyilatkozniuk kell a vagyonukról, és az általuk kapott ajándékokról . Jelenleg nincs átfogó szabályozás a lobbitevékenységekre vonatkozóan. A parlamenti képviselőkre külön magatartási kódex vonatkozik, amely a házon belüli üléseket szabályozza, az informális kapcsolatokat azonban nem . Ugyanakkor a kormány tagjaira és a vezető tanácsadókra vonatkozóan nincsenek érvényben lobbizási szabályok.

A politikai pártok finanszírozásáról szóló rendeletet felülvizsgálták. A politikai pártok finanszírozásáról szóló törvény 2020. december 15-én bevezette azt a kötelezettséget, hogy a nemzeti és európai választásokon induló valamennyi jelöltnek be kell jelentenie a 250 EUR-t meghaladó összegű adományokat . A törvény azt is kimondja, hogy a hamis nyilatkozatok a Büntető Törvénykönyv értelmében bűncselekménynek minősülnek . Azt is meg kell jegyezni, hogy valamennyi politikai pártnak be kell nyújtania a bevételi és kiadási nyilatkozatait, amelyeket ellenőrzés céljából továbbításra kerülnek a Számvevőszék számára .

Az átláthatóságra és a nyitott igazgatásra vonatkozó jogi keret fokozott alkalmazása számos javulást eredményezett, bár az információkhoz való hozzáférés terén továbbra is hiányosságok tapasztalhatók. A dokumentumokhoz való hozzáférésről szóló, 2018. szeptember 14-i törvény alkalmazásának első éveiben a civil társadalom felhívta a figyelmet a törvény korlátozott alkalmazási körére és a korrupció elleni hatékony küzdelemre gyakorolt lehetséges negatív hatására. Bár a törvény biztosítja a dokumentumokhoz való hozzáférés kérelmezésének jogát, nem biztosít általános jogot az információkéréshez. Ezért előfordulhat, hogy a kérelmező fél csak akkor szerez információt, ha tudomással bír egy konkrét dokumentum létezéséről . A dokumentumokhoz való hozzáféréssel foglalkozó bizottság (CAD) tanácsadói szerepet betöltő, felügyeleti hatáskörrel nem rendelkező független közigazgatási szerv. A CAD öt tagból áll, és két esetben adhat ki véleményt: először, ha a véleményt közigazgatási szerv kéri; másodszor pedig a dokumentumokhoz való hozzáférés iránti kérelem elutasítása esetén történő fellebbezéskor. Az ügyet egy erre a célra létrehozott weboldalon keresztül vagy írásban lehet benyújtani, és az ügynek a CAD elé terjesztése nem előfeltétele annak, hogy az ügyet a közigazgatási bíróság elé utalják. 2019-hez képest 2020-ban csökkent a CAD-hoz intézett kérelmek száma . A CAD által kiadott vélemények közül a Közigazgatási Bíróságon a 2019-ben kiadott véleményekkel kapcsolatban három ügy, a Bíróság előtt pedig egy 2020-ban kiadott véleménnyel kapcsolatban egy ügy van folyamatban . Hiányosságként azonosították, hogy a közigazgatási intézmények nem tesznek eleget a CAD felé fennálló jelentéstételi kötelezettségüknek.

A visszaélést bejelentő személyek védelmére vonatkozó hatályos jogszabályok továbbra is olyan konkrét ágazatokra korlátozódnak, mint a magán- és állami munkajog. Az ágazati rendelkezések közé tartoznak a nagyhercegi rendőrség magatartási kódexének rendelkezései, amelyek lehetővé teszik, hogy a rendőrtisztek névtelenül vegyék fel a kapcsolatot a jogi szolgálattal olyan cselekmények bejelentése érdekében, amelyek a kötelességteljesítés során jogsértésnek minősülhetnek . Folyamatban van visszaélést bejelentő személyek védelmére vonatkozó új keret előkészítése azzal a céllal, hogy a visszaélést bejelentő személyek általánosabb és hatékonyabb védelmet kaphassanak.

Nem jelentettek különlegest intézkedéseket a Covid19-világjárványhoz kapcsolódó korrupciós kockázatok kezelésére. A nagyhercegi rendőrség a világjárvány alatti potenciális korrupciós kockázatok azonosítását követően emlékeztette a bűnüldöző szervek valamennyi munkatársát az alkalmazandó etikai alapelvekre. Emellett a rendőrség emberi erőforrásait átcsoportosították annak érdekében, hogy támogassák a nemzeti hatóságokat a Covid19-világjárvány elleni küzdelemben . Az újonnan felvett tisztviselők és rendőrök képzése az online térbe költözött, ami idő- és költséghatékonyabbnak bizonyult .

III.Médiapluralizmus és médiaszabadság

A médiaszabadságra és a médiapluralizmusra vonatkozó jogi keret alkotmányos és jogszabályi biztosítékokon alapul. Az Alkotmány kifejezetten elismeri a véleménynyilvánítás szabadságát. A média véleménynyilvánítási szabadságáról szóló törvény biztosítja az újságírók védelmét. Az elektronikus médiáról szóló törvény garantálja az audiovizuális médiahatóság pénzügyi és adminisztratív függetlenségét.

Megerősítették a médiaszabályozók és erőforrásaik függetlenségét és hatékonyságát biztosító szabályozási biztosítékokat. A 2021. február 26-i törvény az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló felülvizsgált irányelv (AVMSD) átültetése érdekében módosította az elektronikus médiáról szóló 1991. évi törvényt , valamint az audiovizuális médiaszabályozó hatóság , az Autorité Luxembourgoise Indépendente de l’Audiovisuel (ALIA) létrehozásáról szóló 2013. évi törvényt. A törvény értelmében az ALIA feladatköre olyan új szabályozási funkciókkal bővült, mint például a videómegosztó platformok által hozott intézkedések értékelésére szolgáló mechanizmusok létrehozása és a médiaműveltség fejlesztésének ösztönzése. A törvény jelenleg kifejezetten előírja, hogy az ALIA pártatlanul, függetlenül és átláthatóan végzi feladatait. Ezen túlmenően a törvény lehetővé teszi, hogy az ALIA a feladatai ellátásához szükséges információkat kérjen a médiaszolgáltatóktól, valamint hogy szankciókat szabjon ki a határozatainak be nem tartása esetén. A Parlament 2020-hoz képest 70 %-kal növelte az ALIA költségvetési előirányzatát. Emellett a szabályozóra ruházott új feladatok ellátására négy új álláspozíció is létrejöhetett. Az ALIA az audiovizuális ágazat politikai függetlenségének felügyeletében is szerepet játszik. Az ALIA az egyik jelentésében megemlíti többek között, hogy az önkormányzatok által helyi szinten készített televíziós műsorokat potenciálisan fel lehetne használni politikai vélemények terjesztésére, mivel a szerkesztői felelősség magára az önkormányzatra hárul . Luxemburgban a médiakörnyezet rendkívül koncentrált, és a piac mérete is kicsi .

A kormány foglalkozott az érdekelt felek által a Covid19-világjárvány idején folytatott kommunikációjával és átláthatóságával kapcsolatban felvetett aggályokkal. A sajtószabadságot védelmező két nagyobb szervezet bírálta a kormány újságírókkal szembeni kommunikációját és az átláthatóság hiányát, különösen a Covid19-világjárvány idején. Ennek keretében különösen azt bírálták, hogy az újságírók a sajtókonferenciákon való fizikai jelenlét korlátozása miatt korlátozottan juthattak információkhoz. E kritikák nyomán néhány hetet követően ismét jelenléti sajtókonferenciákat tartottak .

A hatóságok lépéseket tettek a Covid19-világjárvány médiára gyakorolt hatásának kezelése érdekében. A médiára gyakorolt gazdasági hatás enyhítése érdekében a hatóságok ideiglenes támogatási rendszert hoztak létre a médiaorgánumok és az újságírók számára . A médiaorgánumok az általuk alkalmazott minden egyes újságíró után évi 5 000 EUR összegű támogatást igényelhetnek. A program csak a támogatásra jogosult kiadók által alkalmazott hivatásos újságírókra vonatkozott, a szabadúszó újságíróknak a szabadfoglalkozású szakemberek számára kidolgozott más támogatási program keretében kellett támogatást igényelniük.

Előrelépés történt a sajtótámogatási rendszer reformjával kapcsolatos jogalkotási munka terén. A kormány által 2020 júliusában bemutatott, a jövőben megvalósítandó rendszert technológiai szempontból semlegesnek tervezik, alkalmazása pedig a nyomtatott és az online hírmédiára egyaránt kiterjed majd. Az érdekelt felek – bár üdvözölték a reformot – aggodalmukat fejezték ki amiatt, hogy a nyilvános konzultációs folyamat korlátozott, az egy újságíróra jutó tervezett támogatás összege viszonylag alacsony, valamint az online média és az új vagy hibrid médiaprofilok (pl. webtartalom-kezelők, tényellenőrzők) kezelése nincs pontosan szabályozva. A sajtótámogatási rendszer reformja strukturális jellegű, és jelenleg is viták folynak róla. Ezért ebben a szakaszban nem lehet tudni, hogy a reform a szabadúszó újságírókra is kiterjed-e.

Az újságírók hivatalos dokumentumokhoz való hozzáférése továbbra is aggodalomra ad okot . Az érdekelt felek különösen arra hívták fel a figyelmet, hogy az átlátható és nyílt igazgatásról szóló, 2018. szeptember 14-i törvény a dokumentumok beszerzéséhez szükséges eljárás hosszadalmas volta miatt negatív hatással van az újságírói szakmára. Az érdekelt felek azt javasolták, hogy vezessenek be gyorsított eljárást az újságírók számára . Ezzel összefüggésben az újságírók emlékeztettek arra, hogy Luxemburg továbbra is azon tagállamok egyike, amelyek nem garantálják, hogy a sajtó az állampolgárok számára biztosított jogtól eltérően, gyorsított eljárásban férhessen hozzá az információkhoz, és szorgalmazták, hogy a kormány vezessen be ilyen eljárást. Az érdekelt felek továbbá aggodalmuknak adtak hangot amiatt, hogy a hatóságok az információk nyilvánosságra hozatalakor szelektív megközelítést alkalmaznak. A Commission consultative des Droits de l’Homme (CCDH) szintén felszólította a kormányt, hogy minden körülmények között biztosítsa az újságírók számára az információkhoz való hozzáférést. Továbbá, amint az a sajtótámogatási program fent említett reformjáról az érdekelt felekkel folytatott konzultáció során is elhangzott, az információkhoz való hozzáférés a kormány 2018–2023 közötti időszakra vonatkozó programnyilatkozatában is szerepel .

Az újságírók védelmét szolgáló keret továbbra is nagyon hatékony. A 2020. évi jogállamisági jelentés óta a Bizottság nem kapott az újságírók védelmére vonatkozó keret gyengülésére utaló tájékoztatást. E tekintetben 2015 óta nem hoztak létre Luxemburgra vonatkozó figyelmeztető jelzéseket az Európa Tanács által működtetett, az újságírás és az újságírók biztonságának előmozdítását és védelmét célzó platformon . Bár a médiával szemben továbbra is csak kevés rágalmazási per van folyamatban, az érintett szakemberek és a nem kormányzati szervezetek továbbra is aggályosnak tartják, hogy ezeket az ügyeket fel lehet használni a média és az újságírók megfélemlítésére, mivel az idén új bírósági keresetet indítottak .

IV.A fékekkel és ellensúlyokkal kapcsolatos egyéb intézményi kérdések

Luxemburg egykamarás parlamentáris demokrácia, amelyben a kormány és a parlamenti képviselők nyújthatnak be jogalkotási javaslatokat. Az Államtanács tanácsadói véleményt fogalmaz meg a kormány vagy a parlamenti képviselők által javasolt jogszabálytervezetekről. Az Alkotmánybíróság a jogszabályok alkotmányosságát vizsgálja. A független hatóságok fontos szerepet játszanak a fékek és ellensúlyok rendszerében.