[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 12.10.2005

COM(2005) 488 végleges

A Közösség lisszaboni programjának végrehajtása: A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK

Több kutatás és innováció - Beruházás a növekedés és a foglalkoztatás érdekébenKözös megközelítés

{SEC(2005) 1253}{SEC(2005) 1289}

TARTALOMJEGYZÉK

Bevezetés 3

1. fejezet A kutatás és innováció központi szerepe az EU szakpolitikáiban 5

1.1. Jobb szabályozás az új technológiákra vonatkozóan 5

1.2. Az állami támogatás átirányítása a kutatáshoz és innovációhoz 6

1.3. A hatékonyság növelése és a szellemi tulajdon felhasználása 6

1.4. Vonzó egységes piac a kutatók számára 7

1.5. Közbeszerzés alkalmazása a kutatás és innováció javítására 8

1.6. Adókedvezmények jobb és szélesebb körű alkalmazása 9

2. fejezet A kutatás és innováció központi szerepe az EU általi finanszírozásban 10

2.1. Állami és magán erőforrások mobilizálása a kulcsfontosságú technológiákhoz 11

2.2. Európai strukturális alapok a kutatás és innováció fejlesztésére 12

2.3. A KKV-k finanszírozási lehetőségekhez való hozzáférésének javítása 13

2.4. Nemzeti programok és más finanszírozási források mobilizálása az európai kutatás és innováció számára 14

3. fejezet A kutatás és innováció központi szerepe az üzleti életben 15

3.1. Az egyetemek és az ipar közti partnerségek megerősítése 15

3.2. Innovációs központok valamint kutatásorientált és ipari csoportosulások 16

3.3. Kezdeményező üzleti vállalkozást támogató szolgáltatások a kutatás és innováció serkentésére 17

3.4. Innováció-irányítás és társadalmi változás 18

3.5. Az innovatív szolgáltatások potenciálja 19

3.6. Európai ipari kutatási és innovációs felügyeleti rendszer létrehozása és szellemi tőke beszámoló javítása 19

4. fejezet Javított kutatási és innovációs politikák 20

4.1. Kutatás és innováció mint a növekedést és a foglalkoztatást célzó nemzeti programok egyik prioritása 21

4.2. Javított politikai vizsgálati eszközök 21

4.3. A politikai ismeretátadás és az együttműködés támogatása 21

Következtetés 23

A Közösség lisszaboni programjának végrehajtása: A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK

Több kutatás és innováció - Beruházás a növekedés és a foglalkoztatás érdekébenKözös megközelítés

BEVEZETÉS

A fenntartható globális versenyképesség elérése érdekében az EU-nak nincs más választása, mint virágzó tudásalapú gazdasággá válni. Ezért az új, a növekedést és a munkahelyteremtést célul kitűző lisszaboni partnerség[1] elindításakor az Európai Tanács a három fő cselekvési terület egyikének a tudás és innováció a növekedésért témakört választotta. Ez a közlemény határozza meg az ezen a területen végzendő intézkedéseket a nemzeti reformprogramok (NRP) és a közösségi lisszaboni program[2] (KLP) előkészítésére szolgáló integrált iránymutatásokon[3] (IG) alapuló, a közösség és a tagállamok közti új, átfogó partnerséggel összhangban. Az Európai Tanács által jóváhagyott KLP és az IG teljesítése érdekében az egyes fejezetek összefoglalása a vonatkozó dokumentumokra történő hivatkozást tartalmaz. Ebben központi szerepet töltenek be az innovációs és kutatási szakpolitikák, mivel azok lefedik az új tudás és ötletek születését, azok használatát és kereskedelmi alkalmazását befolyásoló kérdések széles spektrumát. Az erős és fenntartható növekedéshez erélyes integrált politikai válaszra van szükség. Az EU-nak a kutatásra, innovációra és más vonatkozó politikákra kiterjedő következesen összeállított kevert eszközöket kell mobilizálnia. Szükség van a tagállami, regionális és európai szint közötti koordinációra, valamint az európai cselekvésnek támogatnia kell és ki kell egészítenie a nemzeti hatóságok és a magánszektor erőfeszítéseit. Az Európai Tanács 2002-ben tartott barcelonai ülésén célként határozták meg az EU kutatási célú befektetéseinek a GDP 3%-ára történő növelését 2010-ig, a GDP 1,9%-át kitevő jelenlegi szintről, és ezzel együtt a magánszféra hozzájárulásának kétharmadra növelését a jelenlegi 55%-ról. A cél elérése érdekében a tagállamoknak meg kell reformálniuk és meg kell erősíteniük az állami kutatási és innovációs rendszereiket, elő kell segíteniük az állami és magánszféra közti partnerségek kialakulását, kedvező szabályozási környezetet kell biztosítaniuk, segíteniük kell a támogató pénzügyi piac kialakulását, és vonzóvá kell tenniük az oktatás, képzés és karrierépítés feltételeit.

A 3%-os célkitűzés és az azt követő kutatási célú befektetéseket ösztönző cselekvési terv[4] mobilizálta a tagállamokat. Közülük majdnem mindegyik meghatározott célokkal rendelkezik, amelyek – elérésük esetén – az EU-n belüli kutatási célú beruházásokat 2010-ig a GDP 2,6%-ára növelik. Azonban az emelkedés helyett az EU kutatási intenzitása többé kevésbé stagnál[5]. A legtöbb tagállamban az állami és magánszféra kutatási célú befektetéseinek növekedése, valamint a politikai kezdeményezések hatálya és ambíciója alulmúlták a nemzeti célok által támasztott követelményeket, nem beszélve az EU által meghatározott célokról. A magánszektor befektetései különösen alacsonyak. Ugyanakkor Európa innovációs teljesítménye sem növekedett eléggé[6].

A kutatási és innovációs befektetésekért folytatott verseny világszerte egyre erősebb lesz. Az olyan vonzó célországokon kívül, mint az USA és Japán, új versenytársak is megjelentek Kína, India és Brazília képében. Ahhoz, hogy az EU versenyképes maradjon és fenn tudja tartani társadalmi modelljét, sürgősen nagyszabású reformokra van szükség. A verseny olyan nagy mértékű, hogy egyetlen tagállam sem tudna önállóan sikeres lenni. A transznacionális szinergiákat teljes mértékben ki kell aknázni. Ez az egyetlen módja a kutatási és innovációs teljesítmény fellendítésének, és így lehet azt konkrét növekedésre és munkahelyteremtésre váltani. A K+F ráfordítások magas szintje és a jó innovációs teljesítmény több és jobb munkahelyet hoz létre. Ezen kívül a kutatás és innováció az EU gazdaságának fenntarthatóságához is szükséges, hogy a gazdasági növekedés, társadalmi fejlődés és környezetvédelem számára egyaránt előnyös megoldás jöjjön létre.

Ez a közlemény a növekedést és a munkahelyteremtést célul kitűző partnerségre épül[7]. A dokumentum lefedi a kutatás és innováció teljes spektrumát, beleértve a nem műszaki jellegű innovációt is. Kifejezetten elkötelezi magát a Közösség lisszaboni programja mellett, és részletesen meghatározza az abban általánosan leírt, a kutatás és innováció támogatása terén hozandó intézkedéseket. A közlemény ambiciózus intézkedéseket körvonalaz, amelyek meghaladják a 3%-os cselekvési tervet és a jelenleg hatályos innovációs politikát[8]. Megerősíti a kapcsolatot a kutatás és innováció között, hogy a kutatási politika az új tudás kifejlesztésére és alkalmazására, valamint a kutatási keretfeltételekre, az innovációs politika pedig a tudás gazdasági értékké és üzleti sikerré alakítására összpontosítson. A Bizottság jobb szabályozás kialakítására irányuló megközelítésével összhangban, a versenyképességet potenciálisan befolyásoló intézkedések esetében hatásvizsgálatot készítenek.

1. fejezet A kutatás és innováció központi szerepe az EU szakpolitikáiban

A kutatás és innováció kiszámítható és kedvező szabályozási környezetet igényel annak érdekében, hogy vonzóak legyenek a magánbefektetések számára, és hogy elősegítsék az új ötletek piacra dobását. Az ezzel kapcsolatos szakpolitikáknak figyelembe kell venniük az ágazati sajátosságokat, a KKV-k igényeit és az állami kutatási szervezetek szerepét, és olyan területeken kell hozzájárulniuk az EU szakpolitikai célkitűzéseihez, mint pl. a környezetvédelem, egészség- és biztonságvédelem, valamint a közlekedés. Számos, a kutatást és innovációt befolyásoló gyakorlat a tagállamok felelősségi körébe tartozik. Mindazonáltal a Közösség a saját hatáskörébe tartozó területeken példát mutathat, és támogathatja a tagállamokat saját területeiken – nem a nagyobb mértékű beavatkozással, hanem a jobb és koncentráltabb szabályozással és szakpolitikákkal.

Ezt szem előtt tartva az összes tagállami és EU szintű szakpolitikát pontosítani kell, hogy ahol lehet, támogassák a kutatást és innovációt. Elő kell mozdítaniuk az alap- és alkalmazott kutatás kiválóságát, és lehetővé kell tenniük a cégek számára, hogy elő tudják állítani, be tudják szerezni és fel tudják használni az új piaci lehetőségek kiaknázásához szükséges technológiát, tudást és finanszírozási módokat.

1.1. Jobb szabályozás az új technológiákra vonatkozóan

A szabályozás segítheti vagy hátráltathatja a kutatást és innovációt. Ez a szabályozás kialakításától függ, beleértve a kereskedelmi kockázatra és jogbiztonságra gyakorolt hatását, időzítést, és az alternatív technikai megoldások választásának lehetőségét. A közösségi jog fejlesztésére szolgáló „jobb szabályozás” kezdeményezés kötelezővé teszi a hatásvizsgálatot az összes új közösségi jogszabály javaslatra vonatkozóan. Ez magában foglalja az említett javaslatok kutatásra és innovációra gyakorolt hatásainak vizsgálatát.

Ezenkívül fontos még a kiszámítható és előrelátó megközelítés a jogszabályokra vonatkozóan, különösen a termékek piacával kapcsolatban. Ennek érdekében meg kell határozni azokat az eseteket, ahol a meglévő jogszabály vagy szabványok, illetőleg azok hiánya akadályozza az új technológiák kifejlesztését és alkalmazását, illetve az új piacok kifejlődését. Ennek megfelelően további szabályozási intézkedéseket kell fontolóra venni a kutatási és innovációs tevékenységek tervezése során. A Bizottság párbeszédet fog folytatni az érintett felekkel a kutatás és innováció szabályozási akadályainak meghatározása érdekében, különösen az európai INNOVA kezdeményezés keretében felállítandó európai technológiai platformok és ágazati innovációs testületek adta lehetőségek felhasználásával. Ez elősegíti a technológiák és a szabályozási környezet következetes fejlesztését.

[pic]Az üzleti környezet a szabályozás minőségétől és annak eredményes végrehajtásától is függ. Ez azt jelenti, hogy a közösségi szabályozást úgy kell a nemzeti jogrendbe átültetni, hogy a nemzeti jogszabályokhoz ne adjanak további bürokratikus rétegeket, és a kutatást és innovációt elősegítő adminisztratív eljárásokat határozzanak meg. A tagállamokat felkérik, hogy a közösségi jogszabályokat a kutatást és innovációt előmozdító módon ültessék át és hajtsák végre.

1.2. Az állami támogatás átirányítása a kutatáshoz és innovációhoz

A kutatás és az innováció általában a nyitott és versenyző piacokon érvényesül a legjobban. Azonban ahogy azt az állami támogatási cselekvési tervben[9] meghatározták, a piaci kudarc megakadályozhatja a kutatás és innováció optimális szintjének kialakulását. Más politikai eszközök mellett az állami támogatás is képes kezelni a piaci kudarcokat, és ösztönözheti a piaci szereplőket, ezáltal is elősegítve a kutatást és innovációt. Bár a meglévő szabályozás már most is tág lehetőségeket biztosít a tagállamokban a kutatás és innováció állami támogatására, a Bizottság bejelentette, hogy felülvizsgálja a szabályokat annak érdekében, hogy az jobban tükrözze a közösség politikai prioritásait, és a kutatás és innováció számára előnyösebb rendszerre irányuló igényt. E célból a Bizottság a közelmúltban kiadott egy, az innovációs célú állami támogatásról szóló konzultációs dokumentumot, ami konkrét javaslatokat tartalmaz az innovációs célú állami támogatásokra vonatkozó szabályok javítására, a támogatási lehetőségek növelésére, valamint a jogbiztonságra vonatkozóan. A folyamatban levő felülvizsgálat célja az állami támogatás csökkentése, és azon tevékenységek előtérbe helyezése, amelyek a leginkább fenntartható hatással vannak a versenyképességre, munkahelyteremtésre és növekedésre. A Bizottság módosítani kívánja a kutatáshoz és fejlesztéshez nyújtott állami támogatás közösségi kereteit annak érdekében, hogy azok jobban tükrözzék a közösség prioritásait, mint pl. a határokon átnyúló kutatási együttműködés, az állami és magánszféra közötti kutatási partnerségek előmozdítása, a kutatási eredmények terjesztésének elősegítése, és a főbb, közös európai érdekeltségű kutatási projektek előmozdítása. A Bizottság továbbá felül kívánja vizsgálni az állami támogatásra és a kockázati tőkére vonatkozó szabályokat.

A Bizottság ezenkívül a környezetvédelmi technológiák ösztönzése a környezetvédelmi technológiai cselekvési tervnek megfelelően bátorítani fogja az öko-innovációt és a termelékenység öko-hatékonyság általi javítását, különösen a környezetvédelmi célú állami támogatásokra vonatkozó közösségi iránymutatás felülvizsgálata során.

1.3. A hatékonyság növelése és a szellemi tulajdon felhasználása

A csúcstechnológiai vállalatok többsége a szellemi tulajdont tartja legértékesebb eszközének. A szellemi tulajdonjogok eredményes és hatékony védelme alapvető fontosságú a kutatáshoz és innovációhoz. Ha egy vállalat nem védi szellemi tulajdonát, egyik napról a másikra több millió eurós kár érheti. Ennélfogva az EU-nak, ha csúcstechnológiai vállalatokat szeretne magához vonzani, elérhető árú, jogilag biztonságos és felhasználóbarát rendszerre van szükséges a szellemi tulajdon védelmére. A közösségi márkanév- és mintaoltalmi jog létrehozása nagy lépés volt ebbe az irányba.

Sajnos a szabadalmak esetében még nem jött létre ilyen folyamat. A vállalatoknak még mindig magasabb szabadalmaztatási költségekkel kell számolniuk az EU-ban mint az Egyesült Államokban. Ennek oka főként a magas fordítási és karbantartási költségek, valamint az abból adódó költségek, hogy jogi eljárás esetén a európai szabadalmakat minden egyes tagállam bíróságai előtt meg kell védeni, és fennáll az egymásnak ellentmondó ítéletek kockázata. A közösségi szabadalom elfogadása, és ezzel együtt a közös szabadalmi bíróság létrehozása és a fordítási költségek csökkentése nagy előrelépést jelente e problémák megoldásában.

Mindez azonban még nem elégséges. A felhasználók gyakran a rendelkezésre álló lehetőségeket sem használják ki a szellemi tulajdon védelmére. Ezért a Bizottság megerősíti a meglévő tájékoztatási és támogatási szolgáltatásait , mint pl. az IPR Helpdesk, és bátorítani fogja a jobb együttműködést az illetékes nemzeti ügynökségekkel. A PRO INNO kezdeményezés keretein belüli közös projektre és az RTD OMC-Net kezdeményezés keretein belüli szakpolitikai koordinációra közösségi társfinanszírozást is biztosíthatnak.

A Bizottság ezért 2006-ban párbeszédet kezdeményez az ipar és más érdekelt felek képviselőivel annak megállapítása érdekében, hogy mivel lehetne hozzájárulni ahhoz, hogy az európai ipar megfelelő IPR keretekkel rendelkezzen.

1.4. Vonzó egységes piac a kutatások számára

A tudományban, technológiában és innovációban játszott szerepének növelése érdekében az EU-nak több és jobb kutatót kell foglalkoztatnia, és ezeket az emberi erőforrásokat teljes mértékben ki kell használnia. Rá kell vennie a legjobb elméket, hogy kutatói pályát válasszanak, és hogy Európában maradjanak, vagy ideköltözzenek. Az elmúlt években a tagállamok kidolgozták és megvalósították az EU-n belül a kutatásban alkalmazott emberi erőforrások megerősítésére szolgáló széles körű és integrált stratégiát.

A végső cél az, hogy nyitott és versenyképes európai munkaerőpiacot hozzanak létre a kutatók számára, növelve a kompetenciák diverzitását és az országokon átívelő karrierek lehetőségét. Tagállami szinten a kutatók mobilitása előtt álló akadályok lebontásában, a karrierük különböző ágazatok és diszciplínák közti átjárhatóságához szükséges készségek és kompetenciák fejlesztésében, valamint státuszuk és karrierfejlesztési lehetőségeik javításában számos intézkedést hoztak, és előrehaladást értek el. Ennek ellenére a mobil kutatók még mindig jogi, adminisztratív és tájékoztatási problémákkal szembesülnek, különösen az adózás és társadalombiztosítás terén, valamint más, az ágazatközi és országok közti mobilitással kapcsolatos akadályokkal. Ezeket le kell küzdeni.

A Bizottság támogatni fogja és figyelemmel fogja kísérni a Kutatók Európai Chartája és a kutatók felvételi eljárásának magatartási kódexéről szóló ajánlás végrehajtását. Elfogadásuk után ugyanezt fog történni a harmadik országból származó kutatók bebocsátásáról és három hónapnál hosszabb tartózkodásáról szóló irányelv, és a vonatkozó ajánlás esetében. Ami az irányelv egyes rendelkezéseinek alkalmazását vetíti előre. A tagállamokat felkérik, hogy hajtsák végre ezt, és a harmadik országból származó kutatók rövid távú vízumáról szóló tanácsi ajánlást. A Bizottság a tagállamokkal együtt folytatja azon akadályok leküzdésére szolgáló intézkedések kidolgozását és végrehajtását, amelyekkel a mobil kutatóknak folyamatosan szembesülniük kell . A Bizottság ezenkívül javítani fogja a kutatók társadalmi elismertségét, és erre bátorítja a tagállamokat is.

1.5. Közbeszerzés alkalmazása a kutatás és innováció javítására

A kutatásba és innovációba történő üzleti befektetéseket erősen befolyásolja a piac, különösen a vevők által igényelt teljesítmény szintje. Mivel a közbeszerzések értéke az EU GDP-jének 16%-át teszik ki, az állami hatóságok nagy piaci szereplőnek minősülnek. Ezért erőteljes szerepük van a kutatásba és innovációba történő magánbefektetések ösztönzésében. Ezt a funkcionális követelmények oly módon történő meghatározásával lehet elérni, ami a cégek számára a legszélesebb hatáskört biztosítja az innovatív megoldások ajánlására. Ez a cégek számára erős ösztönző erő lenne az általuk ajánlott termékek és szolgáltatások hatékonyságának és teljesítményének maximalizálására, különösen akkor, ha az állami hatóságok az új technológiák használatában úttörő szerepet játszó vevők lennének. A közlekedés, energia, környezetvédelem, egészségügy, oktatás, információ és kommunikáció olyan területek, ahol az állami hatóságok erős potenciállal rendelkeznek az új technológiák iránti kereslet ösztönzésére.

A potenciál kiaknázásához a közbeszerzésért felelős tisztviselőknek politikai, igazgatási, valamint gyakorlati támogatásra van szükségük. A politikai döntéshozóknak és állami hatóságoknak fel kell ismerniük az új közbeszerzési jogszabályi keretek által biztosított lehetőségeket – különösen azt, hogy a vállalatokat bátoríthatják a beszerzett termékek és szolgáltatások technológiai és innovatív tartalmának növelésére. A szükséges változtatásokhoz új eszközökre van szükség. A környezetvédelem területén ezt a 2004-ben kiadott Környezetbarát közbeszerzési kézikönyvvel érték el.

A Bizottság elő fogja segíteni a közbeszerzésnek a kutatás és innováció felé történő orientációja által nyújtott előnyök, valamint annak felismerését, hogy ezt a közösségi közbeszerzési jogszabályok lehetővé teszik. Ez a Közbeszerzés, kutatás, és innováció kézikönyve kiadásának formájában történik meg.

Erre a munkára, ami teljes egészében meg fog felelni a közbeszerzési irányelveknek[10] és állami támogatásra vonatkozó szabályoknak, szélesebb kontextusban kell tekinteni, figyelembe véve azokat a különböző módozatokat, ahogy a közbeszerzési politika hozzájárulhat a növekedést és a munkahelyteremtést célul kitűző lisszaboni partnerség céljainak megvalósításához. Ebben a tekintetben a Bizottság biztosítani fogja a folyamatban levő kezdeményezések összhangját, és végiggondolja, hogyan lehet legjobban kihasználni a közbeszerzés által nyújtott lényeges hozzájárulást a lisszaboni célok megvalósításához. A tagállamok érdekelt felei és a beszerzésért felelős tisztviselők kölcsönös ismeretátadása, beleértve a helyes gyakorlattal kapcsolatos tapasztalatcserét, megerősítheti ezeket az erőfeszítéseket.

1.6. Adókedvezmények jobb és szélesebb körű alkalmazása

A helyesen kialakított adókedvezmények a támogatásoknál egyszerűbben és kiszámíthatóbban segíthetik elő az üzleti kutatásokat és innovációkat, azonban kevésbé alkalmas a konkrét kutatási és innovációs célkitűzések elérésnek elősegítésére. Az elmúlt években számos tagállam új adókedvezményeket vezetett be vagy régieket terjesztett ki az üzleti kutatás ösztönzése érdekében. Ezek mára lényeges részét képezik a számos tagállamban az állam által az üzleti kutatás támogatása érdekében kifejtett erőfeszítéseknek. Azonban az adókedvezmények kialakítása és megvalósítása nagy különbségeket mutat, aminek következtében a Közösségen belül nem egységes és nem vonzó az adózási környezet.

Az adókedvezmények alapvetően a tagállamok felelősségi körébe tartoznak. Ennek ellenére azok eredményességét és stabilitását a közösségi jognak megfelelő helyes gyakorlat meghatározásával és terjesztésével, valamint az EU-n belüli egységes megközelítés előmozdításával javítani lehetne, ami kiterjedne a kutatás határokon átívelő kiszervezésére, fiatal kutatás-intenzív cégek terjeszkedésére, és a nagy európai kutatási projektekre adott állami támogatás szinkronizációjára. Azok kiterjesztését az innováció más formáira, mint pl. a tervező- vagy folyamatmérnöki tevékenységre, is meg kell vizsgálni. Természetesen alapvető feltétel, hogy az ilyen rendszerek összhangban legyenek a közösségi joggal.

Az adókedvezmények kialakításakor figyelmet kell fordítani a KKV-kre, amelyek gyakran kiszervezik kutatási tevékenységeiket, vagy technológiai transzfer keretében jutnak új technológiához. A fiatal innovatív KKV-k ezenkívül hajlamosak alacsony nyereséggel sőt veszteséggel üzemelni, ezért ők nem tudnak a nagyvállalatokhoz hasonló mértékben adókedvezményt érvényesíteni.

A Bizottság egy közleményt kíván elfogadni a K+F célú adókedvezmények eredményesebb, stabilabb és összehangoltabb felhasználásával kapcsolatban az EU-n belül. Ez iránymutatást ad a K+F célú adókedvezmények kialakításával és megvalósításával kapcsolatban, beleértve a közös érdekeltségű területeket érintő konkrét rendszerek bemutatását is.

A kutatás és innováció központi szerepe az EU politikáiban |

A Bizottság: | A tagállamokat felkérik, hogy: | Hivatkozás |

1.1 | párbeszédet kezdeményez az érdekelt felekkel a kutatás és innováció előtt álló szabályozási akadályok meghatározása érdekében | a közösségi jogszabályokat úgy ültessék át saját jogrendjükbe, hogy az előmozdítsa a kutatást és innovációt | IG 7 és 14 |

1.2 | a kutatás és innováció számára előnyösebb állami támogatási rendszert fogad el | teljes mértékben használják ki a kutatás és innováció támogatására szolgáló új keretek adta lehetőségeket | IG 7 és 13 |

1.3 | támogatja a szellemi tulajdon védelmére és annak eredményes használatának javítására szolgáló intézkedéseket | fogadják el a közösségi szabadalom intézményét, és egyúttal javítsanak a jelenlegi rendszeren | IG 8 CLP I.1. cselekvése |

1.4 | támogatja, figyelemmel kíséri és továbbfejleszti az emberi erőforrás stratégiához tartozó intézkedéseket | hajtsák végre az emberi erőforrásokról szóló javaslatokat és irányelvet (azok elfogadása után) | IG 7 CLP III.10. cselekvése |

1.5 | előmozdítja a közbeszerzésnek a kutatás és innováció serkentésére szolgáló alkalmazását | fontolják meg a közbeszerzési gyakorlat közös tapasztalatcsere alapján történő felülvizsgálatát, és használják ki az új jogszabály adta lehetőségeket | IG 3 és 8 |

1.6 | iránymutatást ad a K+F célú adókedvezmények optimális alkalmazásának előmozdítása érdekében | önkéntes alapon és a nemzeti sajátosságok figyelembe vételével hajtsák végre a jövőben kiadandó iránymutatásokat | IG 7 CLP III.9. cselekvése |

2. FEJEZET A KUTATÁS ÉS INNOVÁCIÓ KÖZPONTI SZEREPE AZ EU ÁLTALI FINANSZÍROZÁSBAN

Az állami támogatási programok alapvető fontosságúak a tudományos háttér kiválóságához, és vonzóvá tételéhez, valamint a vállalatok innovációs teljesítményéhez. Minden szinten magasabb prioritást kell rendelni a kutatáshoz és innovációhoz az állami ráfordítások meghatározásakor. Ezenkívül jobban ki kell használni a különböző állami támogatási mechanizmusokat, mint pl. támogatások, tulajdoni részesedést megtestesítő eszközök, garanciák és más kockázat-megosztási módszerek, a magánbefektetések mértékének kiegyenlítéséhez.

A Bizottság ezt már megtette a hetedik kutatási keretprogrammal[11] (FP7), a versenyképességi és innovációs programmal[12] (CIP), a strukturális alapokkal[13], a vidékfejlesztési alappal és más vonatkozó eszközökkel kapcsolatos ajánlásaiban. Ezek egymást kiegészítő eszközök, mindegyik egyedi irányítási struktúrával. A tagállamoknak ennél többet kell tenniük, figyelembe véve sajátos helyzetüket és más tagállamok tapasztalatait.

2.1. Állami és magán erőforrások mobilizálása a kulcsfontosságú technológiákhoz

A Tanácsot és az Európai Parlamentet felkérték a Bizottság által javasolt FP7 és CIP elfogadására , amely eszközök az új, a növekedést és a munkahelyteremtést célul kitűző lisszaboni partnerség céljainak megvalósítására biztosítanának pénzügyi lehetőséget és eszközöket.

Az FP7 esetében a Bizottság az elsősorban állami kutatással és iparral kapcsolatos transznacionális együttműködési projekteket javasolja fő eszközként megtartani. Ezenkívül a Bizottság új megközelítéseket javasol, amelyek tovább növelik az FP7 helytállóságát az ipar számára. A Bizottság különösen a hosszú távú, a magán- és a közszféra együttműködésével (PPP) megvalósuló közös technológiai kezdeményezés elnevezésű partnerségek létrehozását javasolja azokon a területeken, ahol a meglévő rendszerek nem megfelelőek a kutatási területek lefedettsége, valamint a szükséges tárgyi és emberi erőforrások tekintetében. A területre vonatkozó nemzeti programokkal és projektekkel közösen koordinálva meg fogják valósítani az európai technológiai platformok által meghatározott stratégiai kutatási programok bizonyos részeit. Ezek arra törekednek, hogy a közösségi finanszírozást az állami forrásokból és a magánszektorból érkező finanszírozással kombinálják. Adott esetben ehhez az EIB által nyújtott kölcsönök is hozzájárulhatnak.

Az FP7 keretein belül egy új eszközre, a kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmusra tettek javaslatot. Az eszköz célja hogy javítsa a nagy európai kutatási tevékenységekben, mint pl. új kutatási infrastruktúrákban és nagy együttműködési projektekben, köztük EUREKA projektekben résztvevők hozzáférését az EIB általi finanszírozási lehetőségekhez. Az EIB-vel történő kockázatmegosztással ez az eszköz nagyobb kölcsönök folyósítását teszi lehetővé a kutatási projektek és olyan finanszírozható projektek számára, amelyek nagy kockázata egyébként ezt nem tenné lehetővé.

A Bizottság FP7-re vonatkozó javaslatai ezenkívül a KKV-k kutatási és innovációs kapacitásának megerősítésére is irányulnak. A Bizottság javasolta a kutatási tevékenység KKV-k vagy KKV-k szervezetei által történő kiszervezését támogató konkrét cselekvésekre elérhető finanszírozás megduplázását. A KKV-k FP7-ben történő részvételét tovább javítja az, hogy figyelembe veszik szükségleteiket a tematikus területek tartalmának meghatározásakor, és hogy tovább egyszerűsítik és racionalizálják az adminisztratív és pénzügyi eljárásokat. Ezenkívül a Bizottság folytatni fogja a KKV-k EU kutatási programokban történő részvételének előmozdítását.

Az információs és kommunikációs technológiák (IKT) területén a Bizottság elindította az i2010 kezdeményezést[14]. Ez a kezdeményezés kiemeli az IKT szerepét az innováció elősegítésében. Például a vezetékes és vezeték nélküli szélessávú kommunikáció alapvető fontosságú az innovációs és a tudásalapú társadalom alapvető infrastruktúrájának kiépítéséhez. Ezek segítsenek keresletet teremteni az új alkalmazások és szolgáltatások számára, és lehetőséget nyújtanak a cégek számára a termelékenység növelésére a folyamat-innováció által. A CIP támogatja az IKT elterjedését és jobb használatát mind az állami, mind a magánszektorban.

Az öko-innováció, beleértve az energiahatékonyság fejlesztésére szolgáló módszereket, nagy mértékben növelheti az európai vállalkozások versenyelőnyét. A CIP javaslat a környezetvédelmi technológiai cselekvési tervnek[15] megfelelően magában foglalja a kísérleti projektek és az öko-innovatív technológiák replikálási projektjeinek támogatását azok alkalmazása érdekében.

További közösségi finanszírozást biztosítanak a kutatás és megvalósítás közti űr betöltésére, például a rádiónavigációs rendszerek (GALILEO), vasutak, légiforgalmi irányítás és más intelligens közlekedési rendszerek alkalmazásával kapcsolatos ipari projekteket támogató transzeurópai hálózat költségvetési sorok esetében.

2.2. Európai strukturális alapok a kutatás és innováció fejlesztésére

A strukturális alapok által támogatott kohéziós politika egyre inkább a tudásra, kutatásra és innovációra összpontosít. Ahol a régiók, a tagállamok és a Bizottság a partnerséget és megosztott irányításon alapuló, alulról jövő kezdeményezés keretein belül támogatták a fejlődést, a megoldás erőteljes eszköznek bizonyult, eredményesen erősítve a növekedést és munkahelyteremtést. A jelenlegi programozási időszakban (2000-2006) is nagy erőfeszítéseket tettek ennek érdekében; a kevésbé fejlett régiók számára létrehozott Európai Regionális Fejlesztési Alap 7,4%-át (7,5 milliárd EUR) költötték kutatási és innovációs célokra, 11%-át (2,4 milliárd EUR) pedig a gazdasági szerkezetváltással érintett régiókra. A Bizottság javasolta hogy a tagállamok jelentősen növeljék ráfordításaikat ezen a területen a következő programozási időszak során. Az Európai Szociális Alap is hasonló erőfeszítéseket tesz.

Ezt a megközelítést tükrözi a Bizottság kohéziós politikai stratégiai iránymutatásainak tervezete[16] is, ami a strukturális alapoktól a növekedést és a munkahelyteremtést célul kitűző partnerség megvalósításának teljes támogatását várja. Számos kutatással és innovációval kapcsolatos cselekvést lehet támogatni, mint pl. regionális és transzregionális csoportosulások, kiválósági központok, technológiai transzfer, üzleti támogatási szolgáltatások, valamint cselekvések a humán tőke fejlesztésére, valamint a munkavállalók és vállalatok segítése a gazdasági változáshoz történő alkalmazkodáshoz. A régiók és tagállamok a strukturális alapokat rugalmas módon használhatják saját egyedi szükségleteiknek megfelelően, az FP7-tel és a CIP-pel alkotott szinergia kiaknázása érdekében. Az innovatív cselekvéseket az európai mezőgazdasági alap a vidékfejlesztésért is társfinanszírozhatja az új, jó minőségű és hozzáadott értéket tartalmazó termékek kifejlesztése, valamint a természeti erőforrások fenntartható felhasználásának előmozdítása érdekében. A Bizottság a stratégiai iránymutatásokkal, valamint a tagállamokkal és régiókkal folytatott kapcsolatában elő fogja mozdítani a strukturális alapok és a vidékfejlesztési alap tudás és innovációs növekedés javításának érdekében történő felhasználását.

. A tagállamokat felkérik, hogy teljes mértékben használják ki a strukturális alapokat és az európai mezőgazdasági alapot a vidékfejlesztésért az erős kutatási és innovációs rendszerek megerősítési és kiépítése céljából.

2.3. A KKV-k finanszírozási lehetőségekhez való hozzáférésének javítása

A finanszírozási lehetőségekhez való hozzáférés továbbra is nagy jelentősséggel bír a vállalkozások, köztük az innovatív KKV-k számára. Az innovatív és K+F-intenzív vállalkozások számára gyakran nehézségbe ütközik a finanszírozási lehetőségek igénybe vétele egy új technológia, folyamat, termék vagy szolgáltatás bemutatása és azok kereskedelmi hasznosítása közötti fázisban. Fő versenytársaival összehasonlítva, az innovatív vállalatok számára az indulási és terjeszkedési fázisok között finanszírozási lehetőséget nyújtó piac még mindig alulfejlett Európában.

A már beérett innovatív KKV-k jobb tőkéhez és tőkejellegű eszközökhöz jutására is szükség van a „követő” befektetések érdekében, amelyek lehetővé teszik a vállalkozások számára hogy elérjék teljes potenciáljukat, bevezessék a piacra termékeiket és szolgáltatásaikat, valamit hogy továbbra is finanszírozni tudják kutatásaikat. Ehhez ösztönző eszközökre van szükség, hogy a pénzintézetek, magánbefektetők és kockázati magánbefektetők nagyobb kockázatot vállaljanak, és hogy megváltozzon hozzáállásuk. Ezért a Bizottság egy 2006-ban kiadandó közleményben tovább fogja vizsgálni a növekedés és EU szintű cselekvés különböző módozatait.

A Bizottság a CIP keretein belül konkrét javaslatokat tett a KKV-k finanszírozási lehetőséghez jutásának javítása érdekében. A gyorsan növekvő és innovatív KKV-k támogatására javasolt eszköz javítani fogja és meg fogja erősíteni a Közösség a kockázat és hozadék magánbefektetőkkel történő megosztására szolgáló mechanizmusait, ezáltal jelentősen kiegyenlítve az innovatív vállalatok számára rendelkezésre álló tőkekínálatot. A javasolt KKV garanciaeszköz a kockázat megosztásával javítani fogja a KKV-k tőke és tőkejellegű (köztes finanszírozás) forrásokhoz való hozzáférését. Az öko-innováció terén aktív KKV-k számára külön támogatást fognak nyújtani. Ezeket az eszközöket az Európai Befektetési Alap fogja kezelni, kiegészítve az Európai Befektetési Bank innovációs célú befektetési kezdeményezését[17]. Ezeknek az eszközöknek szinergiára kell törekedniük a KKV-k finanszírozási lehetőséghez jutásának javítására szolgáló, a strukturális alapok keretein belül hozott intézkedésekkel, mint pl. támogatások és kölcsönök.

Ezenkívül a Bizottság összehívja az érintett feleket a finanszírozási lehetőséghez jutás előtti akadályok meghatározása, és a lehetséges megoldások vizsgálata érdekében. Például jelenleg a KKV-k nem használhatják szellemi tulajdonukat a külső finanszírozási lehetőségek nagy részét kitevő kölcsönök biztosítékaként. A csúcstechnológiai és kutatásintenzív KKV-k esetében ez különösen nagy problémát okoz, mivel szellemi tulajdonukon kívül gyakran nem rendelkeznek a pénzintézetek által elfogadott, más biztosítékkal. A Bizottság arra fogja bátorítani a pénzügyi közösséget, a könyvvizsgáló szervezeteket és a szellemi tulajdonnal foglalkozó közösséget, hogy a vizsgálják meg a szellemi tulajdonjogok értékelésének lehetőségeit[18].

2.4. Nemzeti programok és más finanszírozási források mobilizálása az európai kutatás és innováció számára

Az innovációs és kutatási tevékenységek előmozdítására szolgáló közösségi finanszírozás a teljes európai közszféra erőfeszítéseinek csak töredékét teszi ki[19]. A kritikus tömeg hiányát kompenzálandó, a nemzeti programoknak javítaniuk kell hatékonyságukat és kiegészítő jellegüket, ezáltal is hozzájárulva a teljesen integrált európai kutatási és innovációs térség kialakításához, következetesen mobilizálva a nemzeti finanszírozást az európai kutatási és innovációs tevékenységekhez. Az ERA-NET kezdeményezés[20] bebizonyította e megközelítés sikerét, és megnyitotta az utat a szorosabb transznacionális együttműködés előtt.

A Bizottság javasolta a közösségi eszközök kiterjesztését és megerősítését a transznacionális együttműködés és a kutatást és innovációt támogató regionális és nemzeti programok közti koordináció további ösztönzése érdekében. Ez közvetlen közösségi támogatást biztosít majd a tagállamok közti közös kutatási és innovációs programok kidolgozásához és megvalósításához. E programok az ERA-NET Plus rendszer, az FP7 keretein belül, az Európai Közösséget létrehozó szerződés 169. cikke alapján indított új kezdeményezések, és a CIP üzleti innovációs támogatási rendszer, amely a 2006 közepén induló PRO INNO kezdeményezésre épít.

[pic]

Az adományok az Egyesült Királyságon kívül a kutatás finanszírozásának alulfejlett forrásai (különösen az alapkutatások esetén) az EU legtöbb országában. Ezért növelni kell az alapítványok és alapok szerepét a kutatáshoz szükséges finanszírozás biztosításában. Ez számos jogi, szabályozási és pénzügyi kérdés megoldását jelenti. Az alapítványoknak átláthatóbbnak kell lenniük, és az adományozók bizalmának javítása érdekében el kell hogy tudjanak számolni a rájuk bízott forrásokkal. A Bizottság megvizsgálja a jótékonysági szervezetek kutatás-finanszírozási potenciálja kiaknázásnak módjait és lehetőségeit.

A kutatás és innováció központi szerepe az EU általi finanszírozásban |

A Bizottság | A tagállamokat felkérik, hogy: | Hivatkozás |

2.1 | ösztönzi a strukturális alapok felhasználását a kutatás és innováció fejlesztése érdekében | fogadják el a Bizottság javaslatait a kohéziós és strukturális alapokra vonatkozóan, és teljes mértékben használják ki az említett alapok és a vidékfejlesztési alap által biztosított új lehetőségeket a kutatással és innovációval kapcsolatban. | CLP csel. II.1-3. és III.1-2. |

2.2 | előmozdítja az innovatív KKV-k finanszírozási lehetőségekhez való hozzáférésének javítását | teljes mértékben használják ki a tőke- és garanciaalapokat, valamint győzzék meg a pénzügyi közösséget a finanszírozás megkönnyítésével kapcsolatban | IG 8 és 15 |

2.3 | új technológiák kifejlesztésének és piaci elterjedésének támogatása | az Európai Parlamenttel együtt fogadják el a Bizottság javaslatait a 7. kutatási keretprogramra és a versenyképességi és innovációs programra vonatkozóan | CLP II.4 és 5 |

2.4 | mobilizálja a nemzeti és regionális kutatási és innovációs programokat, valamint más finanszírozási forrásokat. | maximálisan használják ki a közösségi támogatási rendszereket a transznacionális együttműködés elősegítése érdekében. | IG 8 CLP II.4 |

3. FEJEZET A KUTATÁS ÉS INNOVÁCIÓ KÖZPONTI SZEREPE AZ ÜZLETI ÉLETBEN

Ha a kutatás és innováció központi szerepet játszik az üzleti életben, a növekedés és vagyonteremtés motorjai lehetnek. Széles körben megfigyelték, hogy a vállalatok innovációs teljesítménye nő ha csoportosulásokat és hálózatokat alakítanak. A közpolitika nem tud csoportosulásokat létrehozni, de az állami finanszírozás megerősítheti őket. Annak érdekében, hogy az EU tudományos háttere az ipari hátteret erősítse, az állami kutatások és az ipar közti kooperációnak jelentősen javulnia kell.

Az üzleti élet és a politika előnyt szerezhet a kutatási és innovációs magánbefektetésekkel, különösen a magánszektort érintőkkel befektetésekkel kapcsolatos tendenciákról szóló jobb információk alapján. A kutatási és innovációs politikák kialakításakor nagyobb hangsúlyt kell fektetni az ágazati szükségletekre, valamint a technológiák és vállalkozói innováció elősegítésére szolgáló jobb üzleti támogató szolgáltatások kialakítására, különösen a KKV-k segítése érdekében, hogy meg tudják oldani egyéni problémáikat, és részt tudjanak venni az európai hálózatokban.

3.1. Az egyetemek és az ipar közti partnerségek megerősítése

Az európai kutatási és innovációs rendszer egyik gyenge pontja az állami kutatási szervezetek (PRO-k), különösen az egyetemek, és az ipar közti kutatási együttműködés és tudástranszfer optimálistól elmaradó szintje. Bár egyes tagállamok értékes munkát végeztek ezen a területen, gyakran csak a nemzeti érdekeket tartották szem előtt. Ennek eredményeképpen az EU jelenleg nem rendelkezik egységes szabályokkal és gyakorlattal, különösen az állami támogatással kifejlesztett kutatási eredmények tulajdonjoga és a PRO-k és az ipar közti szerződéses kapcsolatok terén.

Az EU-n belüli egységesebb szabályok és gyakorlat elősegítené a PRO-k és az ipari közti kapcsolat megerősítését, és növelné azok eredményességét. Ez egyenlő esélyeket biztosítania a határokon átnyúló, egyetemek és iparági szereplők közti kutatási kapcsolatoknak, és ezáltal hozzájárulna az európai kutatási és innovációs térség kialakításához.

Ennek érdekében a Bizottság közleményt fog elfogadni az PRO-k és iparági szereplők közti kutatási együttműködésre és tudástranfszerre vonatkozó EU iránymutatásokról, amelynek önkéntes és rugalmas végrehajtására felkérik a tagállamokat és érintett feleket. Ez az iránymutatás a meglévő (mind a tagállamok, mind az érintett felek közti) helyes gyakorlatra épül, mint pl. a számos európai ipari és tudományos szervezet által indított felelősségteljes partnerségi kezdeményezésre[21].

A Bizottság ezenkívül intézkedéseket javasol az európai egyetemek kutatásban és technológiában játszott szerepének megerősítésére, beleértve az üzleti közösséggel együtt és számára végzett tudományos munkát, és a tudástranszfert a társadalom számára. Az FP7 keretein belül létrehozott, az ipari vállalatok és az egyetemek közötti partnerségek és átjárási lehetőségek a tapasztalt kutatók alkalmazása, kutatók kihelyezése, stb. útján elősegítik a tudás megosztását a közös kutatási partnerségeken keresztül. A kutatáshoz és fejlesztéshez nyújtott állami támogatás új közösségi keretein belül a Bizottság tisztázni fogja az egyetemek és ipari szereplők közti partnerségek és az állami támogatások kapcsolatát.

3.2. Innovációs központok valamint kutatásorientált és ipari csoportosulások

Az EU számos dinamikus ipari csoportosulással rendelkezik, bár ezek kisebbek és kevésbé integráltak mint az Egyesült Államokban. A kutatás és innováció ennélfogva a belső piachoz hasonlóan az egységesítés hiányától szenved. Annak érdekében, hogy vonzóbbak legyenek a külföldi befektetők számára, az innovációs központoknak és csoportosulásoknak el kell érniük a kritikus tömeget. Ezeket nem lehet a semmiből felépíteni, mert azok létrehozásához erős ipari háttérre, valamint a tudományos élet és az ipari szereplők közti jó és megbízható kapcsolatra van szükség.

A csoportosulásokon belüli és az egymást kiegészítő csoportosulások közötti hálózatépítés jelenti sikeres fejlődésük fő tényezőjét. Az oktatási- és kutatóközpontok, pénzintézetek, innovációra és a szellemi tulajdon védelmére szakosodott tanácsadók, helyi és regionális fejlesztési ügynökségek és más támogató szervezetek kulcsfontosságú szerepet játszanak a cégek kreatív üzleti potenciáljának maximalizálásában. A termékek és folyamatokat egyre növekvő komplexitása és a szolgáltatások, mint pl. karbantartás, logisztika és marketing integrációjának szükségessége problémát okoz még a legsikeresebb csoportosulások esetében is. A csoportosulások közti együttműködés segítséget nyújthat e probléma megoldásában.

[pic]

A tagállamokat felkérik, hogy dolgozzanak ki regionális és nemzeti politikákat az innovációs csoportosulásokra és központokra vonatkozóan, az európai strukturális alapok által nyújtott támogatás felhasználásával. Számos EU intézkedés fogja segíteni és támogatni a tagállamok és régiók erőfeszítéseit. A Bizottság egy térképet készít az EU-n belüli meglévő csoportosulások erősségeinek és stratégiáinak elemzésére. Az Europe-INNOVA kezdeményezés az ipari csoportosulások közötti hálózatépítést fogja támogatni , a transznacionális együttműködés és a sikeres csoportosulás kezdeményezések kialakítása és irányítása során szerzett tapasztalatok cseréjének elősegítése céljából.

Végezetül, az FP7 keretei között további erőforrások felhasználását javasolják a kutatásorientált csoportosulások fejlesztésére szolgáló politikák meghatározását és végrehajtását támogató tudás régiói közösségi kezdeményezés folytatása érdekében .

3.3. Kezdeményező üzleti vállalkozást támogató szolgáltatások a kutatás és innováció serkentésére

A KKV-k fontos szerepet játszanak az Európai Unió gazdasági életében, a magánszférában foglalkoztatottainak 66%-ának biztosítanak munkát, és az EU-25 által termelt hozzáadott érték 57%-át hozzák létre. Azonban számos, a méretükkel kapcsolatos probléma jelentkezik, különösen az innováció, az információkhoz történő hozzáférés, hálózatépítés és partnerkeresés terén. Az állami hatóságoknak kell kezelniük az ezzel kapcsolatos piaci kudarcokat a technológiák KKV-k számára történő terjesztésének elősegítésével, és megerősítve azok kapacitását az új technológiák kifejlesztésére, megszerzésére, alkalmazására és felhasználására.

Az EU innovációs politikája ezért elősegíti a cégek közti transznacionális technológiai transzfert (TTT), és bátorítja őket az innovációk piaci bevezetésére, különösen az innovációs közvetítő központok hálózatán[22] keresztül, amelyek piaci űrt töltenek be azáltal, hogy regionális átjárót biztosítanak az európai együttműködés számára, ezáltal kombinálva a helyi tudást az európai szintű szakértelemmel és kapcsolatokkal. A Bizottság folytatni fogja az innovációs közvetítő központok hálózatának támogatását, bátorítva a szinergiát más üzleti támogató hálózatokkal , mint pl. az EuroInfo központok, abból a célból, hogy ahol ez lehetséges, olyan „egyablakos” tájékoztató rendszer alakuljon ki, ami javítja és kiterjeszti az általuk biztosított szolgáltatások választékát, hatékonyságát és minőségét. A Bizottság ezenkívül bátorítja az innovációt a strukturális alapok keretein belüli régióközi együttműködéssel megerősítő hálózatok létrehozását. Ezek az intézkedések elsősorban a TTT tevékenységekre, és az innovatív KKV-k, kutatási szervezetek és nagyvállalatok közti partnerkeresésére összpontosítanak.

3.4. Innováció-irányítás és társadalmi változás

Az innováció-irányítás megléte az előfeltétele a cégek virágzó innovációjának. Sok vállalkozás, különösen a KKV-k, nehézségekkel került szembe az innovatív termékek tervezésekor, megvalósításakor és marketingje során, valamint a termelési folyamathoz kapcsolódó innovációk terén. Az innováció nem működhet az emberi tényezők figyelembe vétele nélkül. Ezért a stratégia 1.4. szakaszában meghatározott konkrét kutatási és kutatói karrierrel kapcsolatos kérdések megoldásán kívül további oktatásra és képzésre van szükség ahhoz, hogy Európa humán tőkéjének szakképzettségét és tudását az innovációhoz szükséges szinten lehessen tartani. Ez magában foglalja a vállalkozói ismeretek és kockázatvállalási hajlandóság elsajátítását is.

A különböző méretű vállalkozásoknak rugalmasabbnak kell lenniük a kereslet gyors változására adott reakciók és az új technológiák, mint pl. IKT és e-kereskedelem, alkalmazása területén, és folyamatos innovációt kell végezniük ahhoz, hogy versenyképesek maradjanak. Ezért elő kell mozdítani és terjeszteni kell az innovatív munkavégzési gyakorlatok terjedését, ahogy azt az európai foglalkoztatási stratégia is hangsúlyozza. Az Oktatás és képzés 2010 program[23], és Élethosszig tartó tanulásra vonatkozó integrált cselekvési program[24] is fontos szerepet játszanak a strukturális és társadalmi változás elősegítésében.

Az innováció az emberi erőforrásokba és szakképzésbe történő befektetést igényel. Az innováció és kutatás melletti elkötelezettség a vállalatok társadalmi felelősségvállalásának[25] (CSR) is kifejeződése. A jogi, szerződéses és egyéb követelményeken túlmutató önkéntes kezdeményezések jelentősen növelhetik egy cég versenyképességét, és ösztönözhetik az üzleti előnyöket és társadalmi célkitűzéseket ötvöző társadalmi és környezeti innovációt. A Bizottság bátorítani fogja az ilyen innovatív CSR gyakorlat terjedését az európai vállalatok között .

A helyes innovációirányítási gyakorlat terjesztésének előmozdítása érdekében a Bizottság elő fogja segíteni a regionális és nemzeti innovációs szervezetek által a KKV-k támogatásához használt önértékelési eszközök kifejlesztését. Ezenkívül a Bizottság ösztönözni fogja egy új európai innovációs díj létrehozását annak érdekében, hogy ezzel a legmagasabb szintű kitüntetéssel is növelje a sikeres innovatív európai vállalkozók ismertségét.

3.5. Az innovatív szolgáltatások potenciálja

A szolgáltatási ágazat fontos szerepet játszik a növekedésben és új munkahelyek teremtésében. Jelenleg a szolgáltatások területén az innovációt a vevői igényekre választ adó új ajánlatok hajtják előre. Azonban a szolgáltatások esetében a fejlődés motorja a kutatási befektetések magasabb szintje, és az új technológiák alkalmazása.

Felismerve egyre nagyobb fontosságukat az európai gazdaság számára, a Bizottság 2006 végéig meghatározza a vállalkozásokhoz kapcsolódó szolgáltatások európai fóruma által adott munka- és politikai javaslatokra[26] épülő, az innovatív szolgáltatások EU-n belüli előmozdításáról szóló stratégiát. Az innovációt támogató mechanizmusok a szolgáltatások egyedi igényeire fognak irányulni, és konkrét erőfeszítéseket tesznek a szolgáltatáson alapuló innovációk jobb mérésére.

3.6. Európai ipari kutatási és innovációs felügyeleti rendszer létrehozása és szellemi tőke jelentés

Bár az európai csúcsvállalatok kutatási beruházási szintje számos ágazatban összemérhető az Egyesült Államok és Japán szintjével, mégis az EU kutatási deficitje nagy mértékben a magánszektor által végzett beruházások alacsony szintjének köszönhető, amely részben az eltérő ágazati összetétel következménye. Az EU néhány kutatás-intenzív iparágban alacsonyabb teljesítményt nyújt mint az Egyesült Államok vagy Japán[27]. Ez és más tényezők – amelyek közül néhány ágazatspecifikus – gátolják az EU innovációs teljesítményét és versenyképességét.

Miközben széleskörű adatok és vizsgálatok állnak rendelkezésre a tagállamokban az ipari kutatási beruházásról és innovációs teljesítményről, addig az adat-hozzáférhetőséget és összehasonlíthatóságot vállalati és ágazati szinten javítani kell a beruházási tendenciákat irányító tényezők jobb megértése, a várható kihívások meghatározása, valamint a kutatási és fejlesztési beruházás javítása előtt álló akadályok és lehetőségek előrejelzése céljából.

A legutóbbi ipari politikai közleményében[28] ismertettek értelmében a Bizottság európai ipari kutatási és innovációs felügyeleti rendszert hoz létre. A rendszer az összehangolt fejlesztésen, valamint különféle statisztikai és elemzési eszközök használatán alapul. E célból a Bizottság kiszélesíti a kutatási magánberuházások felügyeletét és vizsgálatát az éves európai ipari kutatás-beruházási eredménytáblázat az előretekintő tendenciák éves ágazati felmérésével történő kiegészítése révén. Továbbá a rendszer a teljesítmény és gyakorlat ágazati innovációs figyelőszolgálatára alapul, amely az ágazati innovációs megoszlást felügyeli és értékeli. Ez az információs rendszer segíti egyfelől a politikai döntéshozókat a kutatási és innovációs politikák optimalizálásában, hogy így jobban figyelembe vegyék az ágazati szükségleteket és sajátosságokat, és másfelől az ipari ágazatokat és vállalatokat, hogy javítsák versenyképességüket. Az érdekelt felek magas szintű munkacsoportja – az ipar és a politikai döntéshozók részvételével – iránymutatást és visszajelzést nyújt a tevékenység versenyképességi szempontú összpontosulásáról és relevanciájáról.

Kevés vállalat veszi számba szellemi tőkéjét, a kutatás és az egyéb tudásforrások révén létrejött értékét. A szellemi tőke ilyen alulértékelése olyan torzuláshoz vezethet, amely a pénzügyi piacoknak a kutatás-intenzív üzletek helyett a hagyományos üzletek felé történő orientálódásában, valamint a vállalatokon belüli forráselosztás egyenlőtlenségében jelentkezik. Habár a szellemi tőke mérésére és jelentésére számos módszert dolgoztak ki – különösen belső irányítási célokból – a vállalatok csak lassan veszik át azokat. A Bizottság segítséget nyújt e módszerek fejlesztésének és használatának további előmozdítása érdekében, miközben javítja a fogalommeghatározások és módszerek egységességét az EU-n belül. Ennek figyelembe kell vennie az érdekelt felek nézeteit és a számviteli szabályok fejlődéseit.

A kutatás és innováció központi szerepe az üzleti életben |

A Bizottság: | A tagállamokat felkérik, hogy: | Hivatkozás |

3.1. | meghatározza az állami kutatás és az ipar közötti kutatási együttműködés és tudásátadás javítását szolgáló EU-s iránymutatásokat | végrehajtsa a nemzeti viszonylatokat figyelembe vevő iránymutatásokat | CLP III.10 |

3.2. | előmozdítja az innovációs központok valamint kutatásorientált és ipari csoportosulások létrejöttét | teljesen felhasználja a strukturális alapokat az innovációs központok fejlesztése érdekében, és részt vegyen az EU-s csoportosulási kezdeményezésekben | IG 8 és 10 CLP III.1 |

3.3. | egyedi üzleti vállalkozást támogató szolgáltatásokat nyújt vállalatoknak – különösen KKV-knek – a kutatás és innováció serkentésére | teljesen felhasználja a strukturális alapokat és az IRC támogatást az innovációs támogatási szolgáltatások fejlesztése érdekében, különösen a KKV-k számára | IG 8 és 15 CLP III.1 |

3.4. | előmozdítja a helyes innováció-irányítási gyakorlatok terjedését | előmozdítsák az új innováció-irányítási eszközök használatát és fontolóra vegyék innovációs díjak létrehozását | IG 8 és 15 |

3.5. | meghatározza és végrehajtja az innovatív szolgáltatások előmozdítását támogató stratégiát | megtervezzék az innovatív szolgáltatások előmozdításának különböző lehetőségeit | IG 8 |

3.6. | kiszélesítse a magán kutatási beruházás és az ágazati innovációs teljesítmény felügyeletét és vizsgálatát | figyelembe vegyék az EU szintű felügyelet és vizsgálat eredményeit | ILS[29] 6. fejezet |

4. FEJEZET JAVÍTOTT KUTATÁSI ÉS INNOVÁCIÓS POLITIKÁK

AZ EU-ban jelenleg a változó helyi viszonyokhoz alkalmazkodó nemzeti és regionális kutatási és innovációs rendszerek sokasága működik. E rendszerek hatékonyságának javításához sokkal rendszerezettebb együttműködésre van szükség a tagállamok között a transznacionális kérdések rendezéséhez és a kutatási és innovációs rendszereik közötti szinergiák létrehozásához. A koherens és kölcsönösen támogató politikáknak a régiók, tagállamok és az európai intézmények által történő megalkotása alapvető fontosságú az európai kutatási és innovációs térség megerősítéséhez, valamint a több és jobb munkát kínáló nagyobb mértékű és fenntartható gazdasági növekedést célzó új lisszaboni partnerség végrehajtásához.

A Bizottság szolgáltatja az alapot a biztos gazdasági és politikai vizsgálathoz és a politikai döntéshozók számára hatékonyabb csatornákat hoz működésbe egymás tapasztalatainak kicserélése, valamint a transznacionális koordináció és együttműködés fokozása érdekében.

4.1. Kutatás és innováció mint a növekedést és a foglalkoztatást célzó nemzeti programok egyik prioritása

A kutatás és innovációs politikák a felülvizsgált lisszaboni stratégia kulcsfontosságú területei. A Tanács új integrált iránymutatás-csomagot[30] fogadott el, amely útmutatást nyújt a tagállamoknak NRP-ik előkészítéséhez. A tagállamok évente beszámolnak a kutatási és innovációs kihívásaikról, céljaikról és politikai fejlődésükről, valamint ezek végrehajtásában elért haladásról. A kohéziós és strukturális alapok által társfinanszírozott operatív programok hozzájárulását ki kell emelni.

Számos tagállam számára a kutatást és innovációt az NRP kulcsfontosságú kihívásaként kell meghatározni. Ahol indokolt, a Bizottság az NRP-t a kutatási és innovációs célok, valamint a kutatási és innovációs politika fejlődése szemszögéből vizsgálja. A tagállamokkal folytatott kétoldalú párbeszéd segíti a tagállamok lehetséges erősségei és gyengeségei, valamint a kutatás és innováció feltételeinek javítását célzó megfelelő politikai intézkedések meghatározását.

4.2. Javított politikai vizsgálati eszközök

A kutatás és innováció területén folytatott befektetés erősítését célzó megfelelő politikák megalkotásához az adott helyzet biztos gazdasági és politikai analízisére van szükség. Tájékoztatást kell nyújtani és meg kell vizsgálni a leküzdött kihívásokat, a bevezetett intézkedéseket, ezek végrehajtását és hatását, valamint a kutatási és innovációs rendszerek teljesítményét. Ezt megfelelő mutatók, teljesítményértékelési politikák és bizonyos viszonyokra kidolgozott helyes gyakorlatok alkalmazásával lehet elérni. A vizsgálatot fokozatosan a regionális szintre is ki kell terjeszteni.

E célból a Bizottság a tagállamokkal szoros együttműködésben tovább fejleszti az európai innovációs tendencia táblázatot és a nemzeti kutatáspolitikai információs rendszert (ERAWATCH). Ez magában foglalja az innovációs eredménytáblát és a kulcsfontosságú kutatási számadatokat. Az említett eszközök kulcsfontosságú elemei lesznek a növekedést és foglalkoztatást célzó új lisszaboni partnerség felügyeletének, valamint a helyes gyakorlatok olyan tárházát hozzák létre, amelyet széles körben lehet használni a nemzeti kutatási és innovációs rendszerek erősségeire történő alapozásban és gyengeségei kezelésében. Az eszközöket ahhoz a jövőbeli intézményközi portálhoz kapcsolják, amely egységes belépési pontot nyújt az EU interneten megjelentetett tudományos, kutatási és innovációs forrásaihoz.

4.3. A politikai ismeretátadás és az együttműködés támogatása

Szükség van további politikai ismeretátadásra, valamint a regionális és nemzeti sajátosságokat figyelembe vevő, a kutatást és innovációt átruházhatóságukra és végrehajtási módszereikre vonatkozóan támogató helyes gyakorlatok értékelésére. A Bizottság továbbra is biztosítja az európai platformokat a helyes gyakorlatok megosztásához és jóváhagyásához, ezáltal egybegyűjti az érintett érdekelt feleket és elősegíti a szakértői értékelések elkészítését. E folyamat révén a Bizottság elősegíti a transznacionális kérdések közös megközelítését és az EU-n belüli rendszerezettebb értékelési kultúra létrejöttét.

A kutatási politikákat az Európai Unió tudományos és műszaki kutatási bizottságának (CREST) égisze alatt koordinálják. E folyamat hatékonyabbá tételének érdekében a Bizottság adott esetben felkéri a CREST-et főigazgatói szintű találkozókra. Ezenkívül számos ország és régió kísérleti programokat indított a kutatási politika területén (RTD OMC-NET) az alulról építkező együttműködési kezdeményezések támogatására. E programokat az FP7-ben továbbfejesztik. A hatékony kapcsolattartást az a vállalkozáspolitikai csoport biztosítja, amely az innovációs politikai kérdéseket is koordinálni fogja.

[pic]

A politikai ismeretátadás és az innováció területén történő fejlődés további előmozdítása érdekében a Bizottság az innovációs stratégiák fejlesztésére és teljesítményértékelésére vonatkozó olyan meglévő eszközökre alapoz, mint a régiókat innovációs rendszereik támogatásában segítő regionális innovációs stratégiák. Ezt fogja kiegészíteni és továbbfejleszteni a következő INNO ismeretátadási platform, amely a transznacionális együttműködésre fog összpontosítani. A Bizottság regionális kutatásról és innovációról szóló meglévő interaktív ismeretátadási platformjait az Innovációs Régiók Európában nevű platform oltalma alatt fogja használni, így egybegyűjtve a regionális és nemzeti érdekelt feleket, valamint a helyes gyakorlatok és esettanulmányok tárházát biztosítva.

Az európai kutatási és innovációs kormányzat javításához: |

A Bizottság: | A tagállamokat felkérik, hogy: | Hivatkozás |

4.1 | a növekedést és foglalkoztatást célzó új lisszaboni partnerség révén felügyeli és támogatja a nemzeti kutatási és innovációs politikák fejlesztését | amennyiben lehetséges adjon beszámolót a növekedést és foglalkoztatást célzó új lisszaboni partnerség keretein belül a nemzeti kutatási és innovációs politikák NRP-n belüli fejlesztéséről | CLP 2. fejezet ILS 3. és 6. fejezet |

4.2 | tovább fejleszti a kutatás és fejlesztés politikai analitikai eszközeit | teljes mértékben használja fel a Bizottság által biztosított statisztikai és politikai elemzést | ILS 6. fejezet |

4.3 | támogatja a politikai ismeretátadást és elősegíti a transznacionális politikai együttműködést | teljes mértékben hasznosítsa a transznacionális politikai ismeretátadást és együttműködést | ILS 4. és 6. fejezet |

KÖVETKEZTETÉS

Az e közleményben felvázolt cselekvések biztosítják a kutatási és innovációs politikák maximális eredményességét, és összhangban vannak a megújult lisszaboni stratégia összpontosításra, partnerségre és áramvonalasításra helyezett hangsúlyával. A közlemény a különböző szinteken történő szinergia kidolgozására szolgáló keretek meghatározásával különös hangsúlyt fektet a tudás és innováció növekedés érdekében történő felhasználására. A már elért eredményekre támaszkodva az összes új és naprakésszé tett cselekvést erőteljesen és elszántan kell véghez vinni ha az EU kutatási és innovációs erőfeszítéseit világszínvonalú intenzitással és eredményességgel kívánják folytatni. Ahol indokolt, a Bizottság olyan kezdeményezéseket is javasolni fog, amelyek a kulcsfontosságú stratégiai ágazatok szintjén kapcsolják össze a kutatási és innovációs politikákat.

A növekedést és a munkahelyteremtést célul kitűző lisszaboni partnerséggel összhangban kidolgozott NRP-nek teljes mértékben át kell fognia a kutatási és innovációs kihívásokat. Az európai érdekeltségű kutatási és innovációs tevékenységek, a szakpolitikák koordinált kidolgozására vonatkozó iránymutatás, és a kölcsönös tanulást szolgáló továbbfejlesztett platformok azon területeken történő koncentráltabb közösségi pénzügyi támogatása, ahol a transznacionális együttműködés nagy hozzáadott értéket hoz létre, támogatni fogja az NRP-t. Ily módon fog, a tagállamok és régióik egyedi erősségeire építve fog kialakulni az európai kutatási és innovációs térség.

A közleményben leírt cselekvésekkel kapcsolatos bővebb információkat a kísérő dokumentum tartalmazza. Ahol indokolt, az e dokumentumban és mellékletében tervezett cselekvéseket folyamatosan naprakésszé teszik, figyelembe véve az európai kutatás és innováció serkentése és javítása terén elért eredményeket, és a 2007-2013 közötti időszakra szóló pénzügyi tervvel kapcsolatos folyamatban levő vitát. Ezen kívül a megközelítést a növekedést és a munkahelyteremtést célul kitűző partnerség megvalósításának fényében is naprakésszé fogják tenni.

1 „Közös munkával a növekedésért és a munkahelyekért: A lisszaboni stratégia új kezdete” COM(2005) 24 végleges, 2005.2.2.

[1] „Közös cselekvések a növekedésért és a foglalkoztatásért: a Közösség új lisszaboni programja”, COM(2005) 330 és a „Közös cselekvések a növekedésért és a foglalkoztatásért: a Közösség új lisszaboni programja” közlemény melléklete (SEC(2005)981)

[2] A tagállamok gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló 2005. július 12-i 2005/601/EK tanácsi ajánlás

[3] COM(2003) 226 végleges

[4] http://www.cordis.lu/indicators/publications.htm (2005-re vonatkozó főbb tudományos, technológiai és innovációs adatok) és http://epp.eurostat.cec.eu.int/ (Eurostat adatok)

[5] http://trendchart.cordis.lu/ (európai innovációs eredménytábla)

[6] Közös cselekvések a növekedésért és a foglalkoztatásért: a Közösség új lisszaboni programja, COM(2005) 330 végleges, 2005.7.20.

[7] Innovációs politika: az Unió megközelítésének naprakésszé tétele a lisszaboni stratégia fényében. (COM(2003)112 végleges)

[8] „Kevesebb és célzottabb állami támogatás: ütemterv az állami támogatás 2005–2009 közötti reformjához” http://europa.eu.int/comm/competition/state_aid/others/action_plan/saap_en.pdf

[9] 2004/17/EK és 2004/18/EK irányelvek

[10] COM(2005) 119 végleges

[11] COM(2005) 121 végleges

[12] COM(2005) 299 végleges

[13] i2010: európai információs társadalom a növekedésért és a foglalkoztatásért”, COM(2005) 229 végleges: http://europa/eu.int/information_society/eeurope/i2010/index_en.htm

[14] A fenntartható fejlődést szolgáló technológiák ösztönzése: az Európai Unió környezettechnológiai cselekvési terve, COM (2004) 38 végleges, http://europa.eu.int/eur-lex/en/com/cnc/2004/com2004_0038en01.pdf

[15] A stratégiai iránymutatások határozzák meg az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA), az Európai Szociális Alap (ESZA) és a Kohéziós alap által támogatott új operatív programok stratégiai kereteit. Lásd COM(2005) 299 végleges

[16] “Innováció 2010 kezdeményezés”: http://www.eib.eu.int/site/index.asp?designation=i2i

[17] Lásd a 3.5. szakaszban a szellemi tőkével kapcsolatos beszámolókkal foglalkozó részt.

[18] Például az FP6 az EU állami finanszírozásban részesülő kutatásainak csak mintegy 5%-át tesz ki.

[19] http://www.cordis.lu/coordination/era-net.htm

[20] EIRMA, EUA, Proton és EARTO, “Handbook on responsible partnering”, http://www.eirma.asso.fr

[21] http://irc.cordis.lu/

[22] A Bizottság Oktatás és képzés 2010: A lisszaboni stratégia sikere a sürgős reformoktól függ című közleménye (COM(2003) 685 végleges), 2003.11.11.

http://europa.eu.int/comm/education/policies/2010/et_2010_en.html

[23] Javaslat európai parlamenti és Tanácsi határozat az egész életen át tartó tanulás terén egy integrált cselekvési program létrehozásáról (COM(2004)474 végleges), 2004.7.14.

[24] A CSR keretében a vállalatok a társadalmi és környezetvédelmi szempontokat, valamint az érdekelt felekkel folytatott kapcsolatukat önkéntesen integrálják üzleti tevékenységeikbe (COM(2002)347).

[25] http://europa.eu.int/comm/internal_market/services/brs/forum_en.htm

[26] http://eu-iriscoreboard.jrc.es/

[27] COM(2005) 474 végleges

[28] Közös munkával a növekedésért és a munkahelyekért: A felülvizsgált lisszaboni stratégia végrehajtásának következő lépései” (ILS) SEC(2005) 622/2

[29] Lásd különösen a 7. (a K+F terén, különösen a magánvállalkozások által végrehajtott befektetések növelése és javítása) és a 8. (az innováció minden formájának előmozdítása) iránymutatást a tagállamok és a Közösség gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról (2005-2008) szóló, 2005. július 12-i 2005/601/EK tanácsi ajánlást, HL L 205., 2005.8.6., 28. o.