[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |

Brüsszel, 2011.4.15.

COM(2011) 211 végleges

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK

Az európai statisztikák szilárd minőségirányítása felé

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK

Az európai statisztikák szilárd minőségirányítása [1] felé

BEVEZETÉS

E közlemény célja, hogy olyan stratégiát határozzon meg, amely az Európai Unió számára minőségirányítási keretet nyújt a megerősített gazdaságpolitikai koordinációval kapcsolatos statisztikákra vonatkozóan, és a statisztikai mutatók jó minőségét biztosító mechanizmusokat foglal magában.

Az EU költségvetési felügyeleti rendszerének és a túlzott hiány esetén követendő eljárás gyakorlatának sajátos összefüggésében a Bizottság azt a feladatot kapta, hogy rendszeresen értékelje mind a tagállamok által szolgáltatott tényadatok, mind az ezek alapjául szolgáló, a nemzeti számlák európai rendszere alapján összeállított kormányzatiszektor-számlák minőségét. A közelmúlt fejleményei – különösen a költségvetési hiányra és államadósságra vonatkozó görög statisztikák[2] pontatlansága – azonban megmutatták, hogy a pénzügyi statisztikák rendszere nem csökkentette elégséges mértékben az Eurostatnak jelentett gyenge minőségű adatok által hordozott kockázatot. E kérdésre reagálva a Bizottság kifejtette, hogy az Eurostatnak kiterjesztett hatáskört kellene kapnia a költségvetési statisztikák területén. A Tanács 2010 augusztusában megadta ezeket a hatásköröket.

Ezenfelül a gazdasági és pénzügyi válság hatása rávilágított arra, hogy meg kell erősíteni a gazdasági kormányzási struktúrát, mind az euróövezet, mind az egész Európai Unió vonatkozásában. A Bizottság 2010. szeptember 29-én egy jogalkotási javaslatcsomag elfogadásával reagált a helyzetre[3]. Ez a csomag megkísérli kiterjeszteni és javítani a költségvetési politika, a makrogazdasági politika és a strukturális reformok felügyeletét a hatályos jogszabályokban található hiányosságok orvoslása érdekében. Új érvényesítési mechanizmusokat terveznek arra az esetre, ha a tagállamok nem tennének eleget kötelezettségeiknek. Egyértelmű, hogy ezeknek a mechanizmusoknak jó minőségű statisztikai információkon kell alapulniuk, amelyeket szilárd minőségirányítás alapján állítottak elő.

A várakozások szerint a megerősített minőségirányítás minden statisztikai terület javát fogja szolgálni. Különösen az Európa 2020: A foglalkoztatást és növekedést célzó új európai stratégia, valamint a (többek között az európai unióbeli gazdaságpolitikák előzetes koordinációjának európai szemeszterén keresztül megvalósuló) megerősített gazdasági kormányzás megbízható, jó minőségű adatokat és statisztikai elemzéseket követel meg, amelyekre döntéseket lehet alapozni, mely döntések végrehajtását – sikerük érdekében – figyelemmel lehet kísérni.

AZ EURÓPAI STATISZTIKÁK JELENLEGI MINőSÉGI KERETE

A statisztikai információ az egész európai statisztikai rendszer (ESS) keretében folyó statisztikai előállítási folyamatok eredményeként létrejövő termék. Fontos lenne, hogy az európai statisztikák felhasználói saját döntéseik meghozatalakor bizalommal használhassák ezeket az információkat. A termékeknek a rendeltetésszerű használatra alkalmasnak kell lenniük. Fontos, hogy a felhasználók ezeket a statisztikákat relevánsnak, időszerűnek és pontosnak tekintsék, amelyeket a hivatalos statisztikák elveivel (mint amilyen a szakmai függetlenség, a pártatlanság és a tárgyilagosság) összhangban állítottak elő. Ez az európai statisztikai rendszer[4] egészére vonatkozik, az Eurostatot is beleértve.

A statisztikai információk átfogó minősége európai szinten nagyban függ azon teljes előállítási folyamat megfelelőségétől, amelyet e statisztikák előállításához használnak fel. Ha a tagállamok által szolgáltatott adatok minősége nem megfelelő, ennek negatív hatása van az európai statisztikák minőségére. Az ilyen helyzetek megelőzésére egy átfogó és szilárd ESS minőségirányításra van szükség. A minőségre vonatkozó ilyen rendszerszerű megközelítésnek javára szolgál majd az európai statisztikák előállítási módszerének reformja, amelytől azt várják, hogy racionalizálja az egész előállítási láncot[5].

Az elmúlt években az ESS irányítása javult, különösen az európai statisztikákra vonatkozó magatartási szabályzat[6] 2005-ben történt elfogadásával. A szabályzat végrehajtása és annak figyelemmel kísérése nagy mértékben egy önszabályozó megközelítésre támaszkodott (önértékelés, kölcsönös értékelés és nemzeti végrehajtási tervek). Az európai statisztikairányítási tanácsadó testületet (ESGAB) 2009-ben történt létrehozása óta a rendszer újabb lendületet kapott egy külső értékelés bevezetésével, majd az európai statisztikákról szóló 223/2009/EK rendelet[7] hatálybalépésével.

Az európai kormányzati pénzügyi statisztikákat a nemzeti számlák európai rendszerével (jelenleg ESA 95) összhangban állítják elő, és az Európai Unióban ezek képezik a költségvetés-ellenőrzés alapját, különösen a túlzott hiány esetén követendő eljárással kapcsolatos statisztikákat illetően. Az európai kormányzati pénzügyi statisztikák különböznek a költségvetés vagy az állami számvitel bemutatásától, amelyek az érintett szervek körét és a tranzakciók rögzítésének elveit illetően országspecifikusak. Nemzeti szinten a nemzeti statisztikai hatóságok felelősek annak biztosításáért, hogy a bejelentett adatok megfeleljenek a jogi rendelkezéseknek. Európai szinten az Eurostat felelős azon statisztikai módszertani alapok biztosításáért, amelyek alapján a túlzott hiány esetén követendő eljárásra vonatkozó statisztikákat összeállítják, továbbá ő felelős a tagállamok által a túlzott hiány esetén követendő eljárásokkal kapcsolatban bejelentett tényadatok minőségének értékeléséért.

A költségvetési hiányra és államadósságra vonatkozó görög statisztikákban[8] azonosított hiányosságokat követően a Bizottság olyan kiterjesztett hatásköröket kapott, amelyek lehetővé teszik számára a túlzott hiány esetén követendő eljárásra vonatkozó upstream adatforrások alapos vizsgálatát. Ezeket a hatásköröket azonnal alkalmazták a költségvetési hiányra és államadósságra vonatkozó görög statisztikák minőségének értékelésénél.

MIÉRT VAN SZÜKSÉG TOVÁBBI ERőSÍTÉSRE

A közelmúlt pénzügyi válságával összefüggésben, az upstream állami számviteli adatok gyenge minőségéhez és a túlzott hiány esetén követendő eljárás jelentési folyamatán belüli statisztikai integrációjukhoz még hozzáadódtak a jelenlegi statisztikairányításban fellelhető hiányosságok. A levont tanulságok a nemzeti statisztikai rendszerek, valamint az egész európai statisztikai rendszer hitelességét is érintik. Konkrétabban: megmutatkozott, hogy erősíteni kell az ESS tagjainak szakmai függetlenségével kapcsolatos, meglévő jogi keretet, valamint – általában az európai statisztikák minőségirányítása, konkrétan pedig az államháztartási statisztikák terén – fokozatosan el kell mozdulni a főleg korrekciós megközelítés felől a preventív megközelítés felé.

Ez a közlemény arra a meglévő keretre épít, amely megalapozza az európai statisztikák előállításának irányítási keretét. Célja először is az, hogy reagáljon azokra a hiányosságokra, amelyek az elmúlt évek tapasztalataiból kitűntek, másodszor pedig az európai statisztikák minőségének javítása, olyan prioritás- és kockázatalapú megközelítést választva, amely a meglévő tagállami minőségirányítási rendszereken alapul. A közlemény szintén figyelembe veszi a Bizottság által 2010. szeptember 29-én a következőkkel kapcsolatban elfogadott jogalkotási javaslatok statisztikai vonatkozásait:

- A Stabilitási és Növekedési Paktum erősítése prudens költségvetési politikával;

- A makrogazdasági egyensúlytalanságok megelőzése és korrekciója;

- Nemzeti költségvetési minőségi keret létrehozása, és különösen olyan állami számviteli rendszerek bevezetésének igénye, amelyekre megfelelő belső ellenőrzési és auditálási mechanizmusok vonatkoznak, és amelyek átfogóan és koherensen lefedik az államháztartás valamennyi alágazatát;

- Erősebb érvényesítés[9].

Ez a közlemény a Van Rompuy Munkacsoport[10] 2010. október 21-i jelentésének következtetéseit, valamint a Gazdasági és Pénzügyi Tanács[11] 2010. november 17-i következtetéseit is tükrözi. Tárgya különösen a magatartási szabályzat tagállamok általi végrehajtásának erősítése. Ezen ambiciózus stratégia végrehajtása meg fogja követelni a statisztikai prioritások és az ESS tagjai számára elkülönített források óvatos felülvizsgálatát is.

HOGYAN TOVÁBB?

A minőségirányítási keret kifejlesztése és alkalmazása érdekében a Bizottság a következő két cselekvési irányvonalat követi:

Első cselekvési irányvonal: Az európai statisztikai rendszer irányításának további megerősítése

Az európai statisztikákra vonatkozó magatartási szabályzat végrehajtásának megerősítése;

A Bizottság javítani kívánja a statisztikai irányítási keret végrehajtását az európai statisztikákról szóló 223/2009/EK rendelet módosításaira, az európai statisztikákra vonatkozó magatartási szabályzat felülvizsgálatára, valamint e szabályzatnak a nemzeti statisztikai intézetek és egyéb illetékes nemzeti hatóságok általi végrehajtásának új eljárására tett javaslatával, az alábbiak szerint:

1. A 223/2009/EK rendelet célzott módosításairól szóló javaslatot terjesztenek be. Ez egyértelművé teszi, hogy a nemzeti statisztikai intézetek szakmai függetlenségének elve feltétel nélkül alkalmazandó. A statisztikákat valóban független módon kell kidolgozni, előállítani és terjeszteni, amely mentes minden politikai vagy érdekcsoport, vagy az Unió vagy nemzeti hatóságok nyomásától, és a meglévő intézményi keretek nem korlátozhatják ezt az elvet. Ahol az adatok a rendelkezésre álló adminisztratív nyilvántartásból kivonatolhatóak, ott a statisztikai hatóságok adatgyűjtésre vonatkozó felhatalmazását megerősítik azzal, hogy tisztázzák szerepüket az adminisztratív nyilvántartás tartalmának és az adminisztratív adatokra vonatkozó minőségi követelmények tervezésében. Adott esetben a 223/2009/EK rendelet módosítása egyéb kezdeményezések jogi keretét is meg fogja határozni, különös tekintettel az új „Kötelezettségvállalások a statisztikába vetett bizalomért” (Commitments on Confidence in Statistics) című dokumentum végrehajtására, amely a magatartási szabályzat végrehajtási keretének erősítését teszi lehetővé.

2. A magatartási szabályzatot felülvizsgálják, hogy különbséget tegyenek az ESS tagjai által alkalmazandó elvek és azon elvek között, amelyek az intézményi környezettel kapcsolatosak és amelyeket a tagállamok kormányainak kell alkalmazniuk. Ezt követően a Bizottság 2005. május 25-i ajánlását is aktualizálják.

3. A Bizottság javaslata szerint a tagállamoknak a magatartási szabályzat alapján formálisan is el kell köteleződniük amellett, hogy minden szükséges intézkedést megtesznek annak érdekében, hogy megőrizzék a statisztikáik iránti bizalmat és ellenőrizzék a szabályzat alkalmazását („Commitment on Confidence in Statistics”). A Bizottság a tagállamokkal együttműködve kidolgozza a „Kötelezettségvállalások a statisztikába vetett bizalomért” című dokumentum közösen megállapított alapelveinek tervezetét, hogy azt beépítse a 223/2009/EK rendeletbe. Az egyes kötelezettségvállalások részletes tartalmát az érintett tagállamokkal közösen dolgozzák ki a következő általános összetevők alapján, biztosítandó a magatartási szabályzat megfelelő nemzeti szintű végrehajtását:

4. Mindegyik tagállam meghatározza saját minőségbiztosítási és -javítási programját, amely tükrözi a szabályzat végrehajtása terén elért haladását, valamint beazonosítja a minimumszabályok megfelelő végrehajtásának biztosításához szükséges kiemelt intézkedéseket. Ezt a programot szükség esetén aktualizálják, az újonnan azonosított igényeknek megfelelően;

5. Minden tagállam rendszeres, az egyes nemzeti statisztikai intézetek által összehangolt módon önértékelést végez a szabályzat alkalmazásáról, az egész nemzeti statisztikai rendszerre kiterjedően. Az azonosított hiányosságok és a levont tanulságok beépülnek a minőségbiztosítási és -javítási programba. A kritikus hiányosságokat indokolatlan késedelem nélkül orvosolni kell;

6. Erre a „Kötelezettségvállalások a statisztikába vetett bizalomért” című dokumentum, valamint különösen a nemzeti minőségbiztosítási és -javítási programok és a nemzeti önértékelések alapján a Bizottság azután kidolgozza és megszervezi saját programját, hogy értékelje a magatartási szabályzat nemzeti statisztikai hatóságok általi alkalmazását.

E minimumszabályok valamennyi statisztikai területre érvényesek. Különleges követelmények vonatkoznának a megerősített gazdaságpolitikai koordinációt alátámasztó statisztikai területekre, az alábbiak szerint:

Az európai statisztikairányítási tanácsadó testület (ESGAB) szerepe

A testület célja, hogy az Eurostat és az egész európai statisztikai rendszer független felügyeletét biztosítsa az európai statisztikákra vonatkozó magatartási szabályzat alkalmazását illetően. Az ESGAB szerepének és hatékonyságának értékelése után, a Bizottság várakozással tekint a testülettel való további együttműködés elé, amelyből a testület 2009-ben történt létrehozása óta is előnye származott. A Bizottság várakozásai szerint az ESGAB javára válik a magatartási szabályzat megerősített végrehajtása és figyelemmel kísérése.

Az ESGAB-ot létrehozó határozattal összhangban a Bizottság számba veszi a tapasztalatokat, és szükség esetén további javaslatokat tesz a testület működésével kapcsolatban. A Bizottság kikéri továbbá a testület tanácsát a magatartási szabályzat aktualizálásáról, valamint a szabályzat végrehajtása megkönnyítésének módjairól szóló javaslatokkal kapcsolatban.

Az Eurostat intézményi környezete az európai statisztikák előállítását illetően

Az Eurostat intézményi keretét és az Európai Bizottságon belüli működésének módját a 97/281/EK bizottsági határozat[12] állapítja meg. Az Eurostat betölti a 223/2009/EK rendeletben megállapított koordinációs szerepét. Szakmai függetlenségét, valamint a magatartási szabályzat végrehajtási folyamatának egészét az ESGAB felügyeli. Az Eurostat a felhasználókkal is állandó párbeszédet tart fenn az európai statisztikai tanácsadó bizottságon[13] keresztül. Ez megadja az Eurostat számára azt a keretet, amely ahhoz szükséges, hogy erős és független szerepet játsszon ebben a jelenlegi intézményi keretben. Ezért tervbe kell venni a 97/281/EK határozat összehangolását a már végrehajtott jelenlegi kerettel.

Második cselekvési irányvonal: Preventív megközelítés a (túlzott hiány esetén követendő eljárással kapcsolatos) kormányzati pénzügyi statisztikák felülvizsgálatával kapcsolatban

A túlzott hiány estén követendő eljárással kapcsolatos statisztikák az elsődleges államháztartási adatok újbóli összeállításának eredményei (a továbbiakban upstream adatok). A közelmúltbeli tapasztalatok megmutatták, hogy ugyanolyan fontos az upstream adatok minőségének értékelése, mint az, hogy továbbra is értékeljék ezen adatok ESA szabványokra történő átültetésének minőségét. Olyan megelőző intézkedésekre van szükség, mint az államháztartási számlák további szabványosításának előmozdítása, valamint a kockázatértékelés szélesebb körű proaktív irányítása, beleértve az upstream adatok minősége megfelelőségének értékelését, a statisztikák ESA-szabályokkal összhangban történő összeállításának céljából. Korrekciós intézkedések azonban – szükséges párhuzamos eszközként – továbbra is megmaradnak. Mihelyt biztosított lesz a megelőző intézkedések hatékonysága, e korrekciós lépések iránti igény csökkenni fog.

Pozitív hatások várhatók az európai statisztikai rendszer irányításának megerősítésétől

A preventív megközelítés figyelembe vétele az államháztartási statisztikák felülvizsgálatakor azt jelenti, hogy a „Kötelezettségvállalások a statisztikába vetett bizalomért” című dokumentumot arra tervezték, hogy lefedje azokat a kockázatokat, amelyek a nemzeti statisztikai rendszerek egészének nem megfelelő megtervezésével kapcsolatosak. Szintén fontosak a következő intézkedések: egyértelmű megbízatás (és a személyi állomány által ismert etikai és szervezeti értékek), megfelelő irányítási felügyelet és a feladatok elkülönítése, belső ellenőrzési vagy hasonló egység és egy informatikai szempontokra is kiterjedő, megfelelő kockázatkezelési folyamat. Ezen intézkedések terén megfelelően elemezni kell a lényeges változásokat, az államháztartási statisztikák eljárásaihoz kapcsolódó kockázatokra gyakorolt hatásuk értékeléséhez.

Különleges intézkedésekre is szükség van

Azonkívül, hogy szükség van az általános jellegű kockázatok csökkentésére, az Eurostat a nemzeti statisztikai intézetekkel, valamint az upstream államháztartási adatok megvizsgálásáért felelős nemzeti szervekkel (különösen a nemzeti számvevőszékekkel) együttműködve kidolgoz egy különleges minőségirányítási rendszert az államháztartási statisztikák számára.

Az államháztartási statisztikákra vonatkozó minőségirányítási megközelítés céljai elsődlegesen a javított minőségbiztosítási rendszerek ESS-en belüli bevezetésével, valamint az Eurostat által – szisztematikus kockázatelemzés és a túlzott hiány esetén követendő eljárással kapcsolatos rendszeres konzultációs látogatások útján – végzett szoros nyomon követéssel fognak megvalósulni. A közelmúltban felülvizsgált 479/2009/EK rendelet[14] hatáskört biztosít az Eurostat számára ahhoz, hogy az upstream államháztartási adatok rendszeres felügyeleti és ellenőrzési rendszerét működtesse minden tagállam esetében; ennek célja a kockázatfelismerés minőségének javítása. A Bizottság teljes mértékben gyakorolni fogja ezeket az új hatásköröket azáltal, hogy fokozza a konzultációs látogatások intenzitását, és azokat kiterjeszti a nemzeti statisztikai intézetek részére upstream államháztartási adatokat szolgáltató köztestületekre is.

Ez a megközelítés elősegíti egy elvi alapokon álló, szisztematikus és koherens keret biztosítását a módszertani látogatások megszervezéséhez. Ha a Bizottság megfelelőnek ítéli, akkor – amint arról a 479/2009/EK rendelet új 11b. cikke rendelkezik – az érintett tagállamokban alaposabb módszertani látogatásokra kerül majd sor a lehető legkorábbi időpontban.

Ebben az összefüggésben az Eurostat át fogja ültetni közelmúltbeli tapasztalatait a minden tagállamra érvényes, strukturált preventív rendszerbe. A hármas célkitűzés a nemzeti statisztikai intézetekkel együttműködve, proaktív módón javítani a jelentős kockázatok vagy problémák felismerését, értékelését és figyelemmel kísérését, a korrekciós intézkedéseknek a lehető legkorábbi ponton történő megtétele érdekében. Ehhez az egész statisztikai előállítási láncot le kell fedni — az upstream számviteli adatok forrásaitól egészen a nemzeti statisztikai intézetek által jelentett, túlzott hiány esetén követendő eljárással kapcsolatos adatok végleges bejelentéséig. Az Eurostat egy harmonizált és szilárd megközelítést fog bevezetni a túlzott hiány esetén követendő eljárással kapcsolatos minőségirányítás számára, úgy, hogy kockázatértékelési modelljében figyelembe veszi a releváns kockázati tényezőket.

Ez az új megközelítés a következőkre összpontosít:

- Az upstream államháztartási adatok megfelelősége, hogy azok összhangban álljanak az ESA-alapú számlákra vonatkozó követelményekkel.

- Azok kimerítő volta az államháztartás lefedettsége szempontjából, különös figyelemmel az állami és helyi alágazatokra és a felügyelt szervezetekre.

- Azok időszerűsége és időbeli konzisztenciája a negyedéves adatokra is kiterjedően, amelyek egyre inkább kiemelt fontosságúvá válnak a felhasználók számára.

- A köztestületek és a túlzott hiány esetén követendő eljárással kapcsolatos adatok végleges összeállításával megbízott statisztikai hatóságok közötti adatáramlás folyamatának hatékonysága, megbízhatósága, integritása és átláthatósága. Ez kiterjed majd az e munkafolyamatokban érintett nemzeti tisztviselők és személyi állomány felelősségére vonatkozó megoldások elemzésére, a számviteli adatok tagállamok általi vizsgálatára az államháztartás minden szintjén, valamint szilárd és hatékony nemzeti szintű felügyeleti és ellenőrző rendszerekre. Például egy sor, a túlzott hiány esetén követendő eljárással kapcsolatos összeállítási folyamat sajátosságaihoz szabott minőségirányítási szabályról meg lehetne állapodni, amelyet a nemzeti statisztikai intézetek hajtanának végre, és a Bizottság igazolna.

- Az államháztartás egységei által ellenőrzött, és így potenciálisan az államháztartás körébe besorolandó szervek nyilvántartásának teljessége és pontossága.

- Az európai statisztikákra vonatkozó magatartási szabályzat végrehajtása a túlzott hiány esetén követendő eljárással kapcsolatos összeállítási folyamat összefüggésében.

Ennek a megközelítésnek az a célja, hogy minimálisra csökkentse a többletköltségeket a rendszer összes szereplője számára, mivel az egy olyan kockázatértékelésen alapul majd, amely ésszerűen kiegyensúlyozza a túlzott hiány esetén követendő eljárással kapcsolatos nem megfelelő minőségű adatok kockázatainak megelőzésével, észlelésével és csökkentésével kapcsolatos erőfeszítéseket.

Ezenfelül a Bizottság a tagállamok költségvetési keretére vonatkozó követelményekről szóló tanácsi irányelvre[15] irányuló javaslatával összhangban támogatni fogja az államháztartási számviteli standardok végrehajtását, ezáltal biztosítva a szükséges információkat az ESA-alapú adatok összeállításához az államháztartás összes alágazata vonatkozásában. Ez a projekt felöleli az államháztartás negyedéves szektorszámláinak, valamint a havi pénzforgalmi jelentések és az ESA-konzisztens negyedéves adatok közötti megfelelőségi táblázatok elkészítéshez szükséges elemeket. Az Eurostat aktív szerepet kíván játszani a nemzetközi költségvetési számviteli standardok keretén belül, amelyek elősegítik az ESA-alapú elvekhez közeli eredményszemléletű állami számvitelt.

Ezt az új megközelítést egy szigorúbb érvényesítési politika fogja kiegészíteni, és módszeres lesz a jogsértési eljárások indítása abban az esetben, ha a tagállam egyértelműen meghamisította a költségvetési adatokat vagy félrevezető információkat szolgáltatott. Végrehajtásra vonatkozó szabályok is felmerülnek a „Kötelezettségvállalások a statisztikába vetett bizalomért” című dokumentummal összefüggésben.

Egy harmonizáltabb rendszer figyelemmel kísérése és ellenőrzése érdekében az Eurostat folytatni fogja a tagállamokkal, valamint az azokon keresztül fennálló tartós kapcsolatok kiépítését és fenntartását. Az Eurostat a nemzeti statisztikai intézetek tisztviselőiből egy csoportot hoz létre, amelynek a következő szerepet szánja:

- A 479/2009/EK rendelet 16. cikkének végrehajtása uniószerte, a nemzeti hatóságoknak és tisztviselőknek a túlzott hiány esetén követendő eljárásokkal kapcsolatos feladataira tekintettel, az Eurostattal együttműködve egy harmonizált uniós keret megteremtése érdekében.

- A kormányzati pénzügyi statisztikák minőségirányítási keretének összehangolt javítása, különös tekintettel egy közös, a kockázatok felismerését, értékelését és figyelemmel kísérését szolgáló, korai előrejelző rendszer kifejlesztésére.

A 479/2009/EK rendelet közelmúltban felülvizsgált jogi kerete lehetővé teszi az Eurostat számára, hogy felállítsa az upstream államháztartási adatok rendszeres felügyeleti és ellenőrzési rendszerét, amelyet a tagállamok közösen használnak és amelyet a kockázatfelismerés (és az azt követő értékelés és monitoring) minőségének növelése céljából terveztek. Amennyiben azonban a jelenlegi jogalap nem bizonyul megfelelőnek mindezen szempontok beágyazására, a Bizottság megteszi a megfelelő jogalkotási kezdeményezéseket.

A KÖVETKEZő LÉPÉSEK

A Bizottság meg fogja valósítani az e közleményben bemutatott stratégiáját, figyelembe véve a források korlátozottságát, és összhangban a Szerződés szerinti feladataival. Ez a stratégia kiegyensúlyozott megközelítésen nyugszik, amely a meglévő eredményekre épít és biztosítja, hogy az ESS teljesen önállóan működhet, mégis szoros kapcsolatban a fő adatszolgáltatóival és intézményi felhasználóival. Azt is fontos kiemelni, hogy ez az új megközelítés a statisztikai minőségirányítás terén nem vezet további bürokratikus követelményekhez, sem megnövekedett adminisztratív terhekhez a válaszadók oldalán, sem késedelemhez a statisztikák előállítása során.

Tekintettel a szóban forgó különböző kérdésekre, fontos a gyors előrelépés, valamint azzal egyidejűleg a fő érdekelt felekkel folytatott konzultáció, mégpedig ott is, ahol jogalkotási kezdeményezésekre van szükség, úgy mint:

7. A 223/2009/EK rendelet módosítása az ESS-tagok függetlenségével kapcsolatos rendelkezések megerősítése, a nemzeti statisztikai intézetek által az adminisztratív adatforrások minőségi követelményeinek meghatározásában játszott aktív szerep megkövetelése, valamint az új „Kötelezettségvállalások a statisztikába vetett bizalomért” című dokumentum megtervezését és végrehajtását szolgáló jogi keret felállítása érdekében.

8. Az európai statisztikákra vonatkozó magatartási szabályzat felülvizsgálata annak érdekében, hogy az ESS-tagok által alkalmazandó elvektől meg lehessen különböztetni azokat az elveket, amelyek az intézményi környezettel kapcsolatosak és amelyeket a tagállami kormányoknak kell alkalmazniuk; esetlegesen a Bizottság 2005. május 25-i ajánlásának módosítása.

9. Az Eurostat intézményi szerepéről szóló 97/281/EK határozat módosítása a már végrehajtott jelenlegi irányítási kerettel való összhangba hozatala érdekében.

A Bizottság foglalkozni fog a statisztikai információkkal kapcsolatos új igényekkel is, különösen azokkal, amelyek a Bizottság által 2010. szeptember 29-én javasolt gazdasági kormányzásra vonatkozó csomag elfogadása következtében merülnek fel. A Bizottság további kezdeményezéseket tesz, ha ezeken a területeken a hivatalos statisztikákra érvényes, szokásos minőségi követelményeken felül még szilárdabb minőségirányításra merül fel igény.

[1] Más szervezetekhez hasonlóan az európai statisztikai rendszer minőségre vonatkozó követelményeit is szabványosították. Minőségirányítás alatt a statisztikai hatóságok azon formális megközelítését értik, amely az európai statisztikákra vonatkozó magatartási szabályzat elveinek és mutatóinak megfelelő eljárások és eszközök útján történő végrehajtását szolgálja,. Ez egy olyan formalizált rendszerre utal, amely dokumentálja a struktúrát, a feladatokat és azokat az eljárásokat, amelyeket – az adatok előállítási és terjesztési folyamatainak további javítása mellett – a felhasználók igényeinek kielégítésére vezettek be.

[2] A Bizottság 2010. január 8-i jelentése a költségvetési hiányra és az államadósságra vonatkozó görög statisztikákról (COM(2010) 1 végleges).

[3] COM(2010) 522–527.

[4] A 2009. április 1-jén hatályba lépett 223/2009/EK rendelet elfogadása megerősítette az ESS jogalapját és az ESGAB (európai statisztikairányítási tanácsadó testület), valamint az ESAC (európai statisztikai tanácsadó bizottság) létrehozásával együtt korszerűsítette az ESS irányítási struktúráját.

[5] A Bizottság 2009. augusztus 18-i Közleménye az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az európai uniós statisztikák előállításának módszeréről: kitekintés az elkövetkező évtizedre — COM (2009) 404 végleges.

[6] A Bizottság 2005. május 25-i ajánlása a nemzeti és közösségi statisztikai hivatalok függetlenségéről, integritásáról és elszámoltathatóságáról. COM(2005) 217 végleges.

[7] HL L 87., 2009.3.31., 164. o.

[8] A Bizottság 2010. január 8-i jelentése a költségvetési hiányra és az államadósságra vonatkozó görög statisztikákról (COM(2010) 1 végleges).COM(2010) 1 végleges.

[9] http://ec.europa.eu/economy_finance/articles/eu_economic_situation/2010-09-eu_economic_governance_proposals_en.htm

[10] http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ec/117236.pdf.

[11] http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ecofin/117762.pdf.

[12] A közösségi statisztikák előállítása tekintetében az Eurostat szerepéről szóló, 1997. április 21-i 97/281/EK bizottsági határozat [1]. HL L 112., 1997.4.29., 56. o.

[13] Az Európai Parlament és a Tanács 2008. március 11-i 234/2008/EK határozata az európai statisztikai tanácsadó bizottság (ESAC) létrehozásáról. HL L 73., 2008.3.15., 13. o.

[14] A 479/2009/EK rendeletnek a túlzott hiány esetén követendő eljárás során felhasználandó statisztikai adatok minősége tekintetében történő módosításáról szóló, 2010. július 26-i 679/2010/EU tanácsi rendelet eredményeképpen (HL L 198, 2010.7.30., 1. o.).

[15] COM(2010) 523 végleges.