EURÓPAI BIZOTTSÁG Strasbourg, 2022.10.18. COM(2022) 548 final A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK A Bizottság 2023. évi munkaprogramja





























































Egységében erős Unió



1.Egységében erős Unió „Az egész kontinens összefogott. […] Az európaiak […] nem bújtak el, és nem tétováztak.” Ursula von der Leyen, az Európai Bizottság elnöke: Értékelő beszéd az Unió helyzetéről, 2022. szeptember 14. Az elmúlt évben Európa és a világ válságok sorozatával szembesült. Az Ukrajna elleni barbár orosz invázió visszahozta Európába a háború szörnyű valóságát. A háború egyre több emberéletet követel és egyre nagyobb pusztítást végez, és eközben Európa és a világ többi része számára is egyre súlyosabb következményekkel jár. A kibontakozó energiaválság tovább fokozta a már ezt megelőzően is súlyosbodó megélhetési válságot, ez pedig lefékezte Európa világjárványt követő erőteljes fellendülését. Ezzel párhuzamosan a szabályokon alapuló nemzetközi rendnek újfajta kihívásokkal kell szembenéznie, ami kiemeli azt, hogy partnereink tekintetében egységre és együttműködésre, a világ egyéb országai tekintetében pedig beruházásokra és diplomáciai kapcsolatépítésre van szükség. Ezek a különleges körülmények adják a Bizottság idei munkaprogramjának hátterét. A munkaprogram három egymást kiegészítő realitás köré szerveződik. Az első az, hogy az ilyen nagyságrendű kihívásokat csak együttesen, valódi Unióként fellépve lehet eredményesen kezelni. Európa pedig újra és újra megmutatta, hogy fel tud nőni a feladathoz, legyen szó az oltóanyagokról, a gazdasági helyreállításról, a szankciókról vagy az Ukrajnának nyújtott támogatásról. Európa minden esetben bebizonyította, hogy milyen sokat tud elérni, mennyire ambiciózusan tud reagálni, és milyen gyorsan tud cselekedni, ha mindenki támogatja a közös célt, és egységes megközelítés érvényesül. Az elkövetkező évben is ez kell, hogy legyen munkánk hajtóereje. A második realitás az, hogy ezek a válságok csak még inkább kihangsúlyozzák: Európának folytatnia kell a Bizottság megbízatási időszakának kezdetén célként kitűzött radikális átalakulás felgyorsítását, legyen szó akár az éghajlati és természeti válságok kezeléséről, gazdaságaink és demokráciáink ellenállóbbá tételéről, iparágaink versenyképességének fokozásáról, társadalmaink igazságosabbá tételéről vagy a geopolitikai helyzetünk megerősítéséről. Ennek a programnak az volt az alapvetése – melyet először a politikai iránymutatás fogalmazott meg –, hogy jobb jövőt kell építenünk a következő generáció számára, és jobban fel kell készülnünk az előttünk álló kihívásokra. Ez ma is ugyanolyan igaz, mint az iránymutatás megfogalmazásakor. A harmadik realitás az, hogy ezt az egyedülálló válságsorozatot, amely az európaiak mindennapjaiban ennyire érezhető, nem lehet a megszokott módon kezelni. Továbbra is gyors reakciókra lesz szükség mind a jövőbeli kihívások előrejelzése, mind pedig a legsürgetőbb igények kielégítése érdekében. Ennek szellemében munkánk középpontjában az fog állni, hogy támogassuk az európaiakat ezekben az embert próbáló időkben. Ez lesz a Bizottság első számú prioritása az elkövetkező évben – akár úgy, hogy csökkentjük az energiaárakat, biztosítjuk az ipari versenyképességünkhöz és az élelmezésbiztonságunkhoz szükséges alapvető cikkeket, megerősítjük szociális piacgazdaságunkat, akár úgy, hogy nem hagyunk fel az Unióban még mindig jelen lévő Covid19-világjárvánnyal szembeni védekezéssel. Ez a három realitás alakítja a munkaprogram mellékleteiben felsorolt feladatokat mind a hat fő cél tekintetében. A munkaprogram épít a legsürgetőbb kihívások kezelése terén végzett munkánkra és már elért eredményeinkre, miközben hosszabb távon is fenntartja ezeket a célkitűzéseket. A REPowerEU terv révén – amelynek célja Európa orosz energiaimporttól való függőségének felszámolása – folyamatosan csökken az orosz energiaimport, amelyet ellensúlyozni tudunk azáltal, hogy nagyobb mértékben támaszkodunk alternatív beszerzési forrásokra, köszönhetően a nemzetközi partnereinkkel való sikeres egyeztetéseknek. Továbbra is fennáll, hogy nehéz téllel nézünk szembe, de a gáztárolásról szóló rendeletnek köszönhetően az EU tárolókapacitásának közel 91 %-át sikerült feltölteni, és a tagállamok az európai gázkereslet-csökkentési tervvel összhangban gázmegtakarítási terveket dolgoznak ki. A Bizottság emellett sürgősségi energiapiaci intervenciós intézkedéseket hozott a közelmúltbeli drasztikus áremelkedések kezelése, valamint az európaiak és az európai vállalkozások energiaszámláinak csökkentése érdekében. Folytatni fogjuk az energetikai átállás felgyorsítását is – ez ugyanis egyrészt az éghajlati válság kezelésében, másrészt függőségeink csökkentésében és versenyképességünk fokozásában is segítségünkre lesz. Ebben kulcsszerepet fog játszani a kritikus infrastruktúra ellenálló és reagálási képességének növelése, amely központi eleme lesz a von der Leyen elnök által bejelentett ötlépcsős tervnek. Annak érdekében, hogy Európa-szerte támogathassuk az embereket és a vállalkozásokat, folytatnunk kell a beruházásokkal és a reformokkal kapcsolatos munkát a Next Generation EU-n keresztül. Hasonlóképpen továbbra is ki kell használnunk az uniós költségvetés erejét. Az energiaválság kezeléséhez meg kell védenünk gazdaságunk alapjait, különösen az egységes piacunkat és a magas szintű foglalkoztatást. Amellett, hogy az állami támogatásokra vonatkozó egyértelmű iránymutatás révén – az arányosság és a szükségesség átfogó elvét szem előtt tartva – megőrizzük az egyenlő versenyfeltételeket az egységes piacon, rendkívül fontos lenne egy egységes és közös európai megoldás, hogy fel tudjunk lépni az Unió széttöredezésének súlyos kockázatával szemben. A REPowerEU-val a Bizottság megtette az első fontos lépéseket a szolidaritás felé, de további lépésekre van szükség. Ezért a REPowerEU-t a szükségletek felmérésén és a beruházási abszorpciós kapacitás figyelembevételén alapuló kiegészítő finanszírozással kell fellendítenünk. Meg fogjuk vizsgálni, hogy milyen kiegészítő finanszírozási forrásokat vehetünk igénybe a REPowerEU-hoz, és készen állunk arra, hogy további lépésekre tegyünk javaslatot, építve a Next Generation EU és más sikeres eszközök keretében működő uniós pénzügyi szolidaritási mechanizmusokból levont tanulságokra is. Szembe kell néznünk az orosz invázió következményeivel az EU-ban, de továbbra is ugyanolyan szilárdan, határozottan és egységesen fogjuk támogatni Ukrajnát, mint azt február 24-e óta tettük. Az előttünk álló évben Ukrajna léte és Ukrajna jövője forog kockán. A fejlemények azonban alapjaiban fogják érinteni az Európai Unió jövőjét és az Unió által képviselt értékeket is: a szabadságot, a demokráciát, az alapvető jogokat, a jogállamiságot és az EU alapját képező valamennyi értéket. Az EU és tagállamai közötti valódi szolidaritásra építve az Európai Unió által az invázióra válaszul már elfogadott több mint 180 intézkedés érzékeny pontján sújtja Oroszországot, miközben jelentős támogatást nyújtunk Ukrajnának és népének. A háború kezdete és szeptember között az EU és tagállamai több mint 19 milliárd EUR-t mozgósítottak Ukrajna gazdasági, társadalmi és pénzügyi rezilienciájának megerősítésére, valamint további 3,1 milliárd EUR értékű katonai támogatást nyújtottak az Európai Békekeret égisze alatt. A polgárok és a tagállamok hatalmas szolidaritást tanúsítva, mélységes jóindulattal fogadták az erőszak elől menekülő ukránok millióit, az EU pedig az átmeneti védelemről szóló irányelv aktiválásával segített biztosítani számukra, hogy munkahelyekhez, lakhatáshoz, oktatáshoz és egészségügyi ellátáshoz jussanak. Az uniós polgári védelmi mechanizmusnak köszönhetően Ukrajna több mint 70 000 tonna segélyt kapott, többek között élelmiszert, vizet, menedéket, energiát és egészségügyi ellátást. Az Egészségügyi Szükséghelyzet-felkészültségi és -reagálási Hatóság (HERA) és a rescEU vészhelyzeti készleteit felhasználva orvosi és speciális felszereléseket mozgósítottunk a népegészségügyi kockázatok, például a vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris fenyegetések kezelésére. Az európai menekültekre irányuló kohéziós fellépés (CARE) és a FAST-CARE-re vonatkozó javaslat révén megkönnyítettük a tagállamok és a régiók számára a kohéziós alapok mozgósítását a háború elől menekülők megsegítésére. Továbbra is jelentős politikai, pénzügyi és humanitárius segítséget nyújtunk Ukrajnának, és készen állunk az ország jövőbeli újjáépítésének támogatására. Az első lépés 100 millió EUR biztosítása a megrongálódott ukrán iskolák helyreállítására. Mivel Ukrajna és az ukrán nép jövője az Unión belül van, arra is törekedni fogunk, hogy megkönnyítsük az ország hozzáférését az egységes piachoz. Ugyanakkor folytatjuk a koordinációt, többek között a szövetségeseinkkel a szankciók eredményes végrehajtása érdekében, hogy fenntartsuk ezáltal az Oroszországra nehezedő erős gazdasági nyomást, és aláássuk az Ukrajnával szembeni hadviselési képességét. A meredeken emelkedő árak és a súlyos aszály által okozott és az Ukrajna elleni orosz invázió által elmélyített jelenlegi élelmiszerválság világszerte veszélyezteti az élelmezésbiztonságot, és további jelentős kihívást jelent. Ennek leküzdése céljából, valamint annak érdekében, hogy Ukrajna alternatív útvonalakon keresztül könnyebben hozzáférhessen az egységes piachoz és a globális ellátási láncokhoz, a Bizottság továbbra is szorosan együttműködik nemzetközi partnereivel, a tagállamokkal, az ukrán hatóságokkal és a vállalkozókkal annak érdekében, hogy biztosítsa a műtrágyákhoz, az élelmiszer-termeléshez és a nyílt kereskedelemhez való hozzáférést az élelmiszer-ellátás torzulásának megelőzése érdekében. A „szolidaritási folyosóink” lehetővé teszik Ukrajna számára, hogy exportálja gabona- és egyéb termékeit, és importálja a szükséges árukat, a humanitárius segélyektől kezdve a műtrágyákig. Emellett 600 millió EUR-t mozgósítottunk az Európai Fejlesztési Alapból az afrikai, karibi és csendes-óceáni országok élelmezésbiztonságának fokozott támogatására. Mind belföldön, mind külföldön sok még a tennivaló, kezdve a már elfogadott intézkedések végrehajtásával és azon intézkedések elfogadásával, amelyekről még meg kell állapodni. Kezdeményezéseket terjesztettünk elő az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentésére, a környezetbarát technológiákba való beruházásra és a természeti környezet védelmére. Szabályokat javasoltunk annak érdekében, hogy az emberek és a vállalkozások ki tudják aknázni a digitális technológiák új generációját. Intézkedéseket terjesztettünk elő versenyképességünk megerősítésére és az egységes piac rezilienciájának megerősítésére, miközben előmozdítjuk a társadalmi igazságosságot a munkaerőpiacon. A Bizottság intézkedéseket hozott annak érdekében, hogy még jobban felvértezze az EU-t a demokrácia és a jogállamiság védelmére. Lépéseket tettünk a tömegtájékoztatás szabadságának és sokszínűségének biztosítása, valamint a pluralista, az egyenlőségen alapuló és befogadó társadalom megerősítése érdekében. Alapvető fontosságú továbbá, hogy nagyobb hangsúlyt helyezzünk az intézményközi tárgyalások támogatására annak érdekében, hogy politikai kötelezettségvállalásainkat jogszabályi formába öntsük. Az intézmények egységének köszönhetően – legyen szó akár a Covid19-igazolványról, a digitális szabályokról vagy a minimálbérről – már sok mindent tettünk ennek érdekében. Fel kell gyorsítanunk ezt a megközelítést, különösen az ökológiai és digitális kettős átállás szempontjából kulcsfontosságú ügyek, például az „Irány az 55 %!” intézkedéscsomag, a globális erdőirtás kezelésére, illetve az elemekre irányuló javaslatok, valamint a mesterséges intelligenciáról szóló jogszabály tekintetében. A Bizottság munkáját továbbra is az fogja vezérelni, hogy valamennyi szakpolitikai területen megvalósítsuk az ENSZ fenntartható fejlődési céljait. A fenntartható fejlődési célok beépültek az európai szemeszterbe és a jogalkotás minőségének javítását célzó eszközeinkbe. 2023-ban a Bizottság az ENSZ magas szintű politikai fóruma keretében előterjeszti a fenntartható fejlődési célok végrehajtásának első önkéntes uniós áttekintését. Az elmúlt években az európaiak közvetlenül is megtapasztalhatták, milyen hathatós eszköz az uniós költségvetés. Az erőforrások és a rugalmassági mechanizmusok azonban korlátozottak. A 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálata, melyre 2023-ban kerül sor, lehetőséget kínál majd annak újraértékelésére, hogy a jelenlegi uniós költségvetés továbbra is megfelelő eszközöket biztosít-e a közös kihívásokra adandó közös válaszokhoz. E célból a Bizottság javaslatot fog előterjeszteni az új saját források második kosarára vonatkozóan is, amely többek között az európai üzleti tevékenységekre vonatkozó egységes adózási szabályrendszerre (BEFIT) vonatkozó javaslatra épül. Az első javaslatcsomaggal együtt ezek az intézkedések a Next Generation EU helyreállítási terv támogatási komponensének visszafizetése céljából diverzifikáltabb és ellenállóbb bevételtípusokat biztosítanak, hogy el lehessen kerülni az uniós programok indokolatlan csökkentését vagy a tagállami hozzájárulások túlzott növelését. 2.A polgárokat helyezni az európai demokrácia középpontjába Az idei munkaprogram az első ilyen program az Európa jövőjéről szóló konferencia lezárulása óta. A munkaprogramban számos olyan kulcsfontosságú kezdeményezés szerepel, amely a konferencia során tett ambiciózus javaslatokra épít, tükrözve a konferencián tett javaslatok gazdagságát és annak fontosságát, hogy megvalósítsuk azt, amit a polgárok fontosnak tartanak.

Az Európa jövőjéről szóló konferencia egyedülálló példája volt a részvételi és deliberatív demokrácia európai szintű gyakorlásának, és javította szakpolitikai döntéshozatalunkat. A konferencián sikerült ambiciózus és inspiráló jövőképet kialakítani Uniónk számára. Ez a jövőkép egy olyan Európát vetít elénk, amely megkönnyíti polgárai mindennapi életét mind a vidéki, mind a városi területeken; közvetlenül foglalkozik a generációs kihívásokkal; önállóbb; megválaszolja az európaiak számára legfontosabb kérdéseket, például hogy milyen élelmiszereket fogyasztanak és milyen levegőt lélegeznek be. Most már az Európai Parlamenten, a Tanácson és a Bizottságon a sor, hogy megvalósítsa ezeket. Ez a munkaprogram újabb lépést jelent a Bizottság arra irányuló erőfeszítéseiben, hogy a jövőképet konkrét intézkedésekre váltsa. Az Európa jövőjéről szóló konferencia hosszú távú sikere attól függ, hogy milyen változást hozhat azzal kapcsolatban, hogy a polgárokat hogyan lehet jobban bevonni a prioritások és ambíciók meghatározásába, valamint az európai szintű szakpolitikák kialakításába és kidolgozásába. Az Európa jövőjéről szóló konferencia sikerére építve a polgári vitacsoportok immár részét képezik Bizottság szakpolitikai döntéshozatalának bizonyos kulcsfontosságú területeken. A polgári vitacsoportok új generációja megvitatja az élelmiszer-pazarlással, a tanulási mobilitással és a virtuális világgal kapcsolatos jövő évi kezdeményezéseket. 3.A hat fő cél teljesítése 3.1. Az európai zöld megállapodás megvalósítása Az éghajlatváltozás hatásai egyre súlyosabbak, amint azt az idei szélsőséges hőhullámok, erdőtüzek és példátlan aszályok is mutatják. A zöld átállás felgyorsítása elengedhetetlen az éghajlati válság kezeléséhez, valamint gazdaságaink és biztonságunk megerősítéséhez. Emellett a növekvő globális fenyegetések és az új geopolitikai realitás fényében a zöld átalakulás felgyorsítása javítani fogja hosszú távú élelmezésbiztonságunkat egy fenntartható és reziliens élelmiszerrendszer kiépítésével. Az éghajlati válság még inkább rávilágított arra, hogy tovább kell erősíteni uniós polgári védelmi és válságkezelési mechanizmusainkat. Az európai zöld megállapodás megvalósításához kulcsfontosságú javaslatok többségét a Bizottság már előterjesztette, és továbbra is teljes körű támogatást nyújtunk a társjogalkotóknak annak érdekében, hogy még e parlamenti ciklus vége előtt megállapodás születhessen. Ebben az évben kulcsfontosságú az „Irány az 55 %!” intézkedéscsomagról való gyors megállapodás. Ezen intézkedések kiegészítése érdekében 2022 elején úttörő javaslatot fogadtunk el a növényvédő szerek használatának 2030-ig történő felére csökkentésére és Európa károsodott ökoszisztémáinak 2050-ig történő helyreállítására. Az elkövetkező hónapokban további éghajlat-politikai és környezetvédelmi intézkedéseket tartalmazó ambiciózus csomagokat fogadunk el, többek között a közlekedésből származó kibocsátások és a szén-dioxid-eltávolítás tanúsítása tekintetében, továbbá a környezeti levegő és a víz minőségének javítására irányuló javaslatokat, valamint a körforgásos gazdaságra vonatkozó kulcsfontosságú kezdeményezéseket, amelyek különösen a csomagolás és a műanyagok fenntarthatóságával, a mikroműanyagok szennyezésének növekvő kihívásával és a javításhoz való joggal foglalkoznak. A biológiai sokféleséggel foglalkozó, ez év folyamán Montrealban megrendezendő ENSZ-konferencián (COP 15) ambiciózus globális megállapodás kialakítására fogunk törekedni, és a Sarm-es-Sejk-i éghajlatváltozási konferencián (COP 27) meg fogjuk mutatni globális vezető szerepünket az éghajlatváltozás elleni küzdelemben. Ugyanakkor az Uniónak jobban fel kell készülnie arra, hogy ellen tudjon állni a jövőbeli áringadozásoknak, biztosítani tudja, hogy a villamos energia megfizethető maradjon, és 2050-ig megvalósítsa a dekarbonizált és nagyrészt villamosított kontinenshez szükséges mélyreható ipari átalakulást. Ezért 2023 elején javaslatot fogunk tenni az uniós villamosenergia-piac átfogó reformjára, beleértve a villamosenergia-áraknak a gázárak hatásától való függetlenítését is. A zöld hidrogéngazdaság kiterjesztésének elősegítése érdekében létre fogunk hozni egy új Európai Hidrogénbankot, amely 3 milliárd EUR-t fordít az uniós hidrogénpiac beindítására, többek között a kínálat és a kereslet összehangolása révén. 2023-ban intézkedéseket fogunk hozni a hulladék és a hulladék környezeti hatásának csökkentése érdekében, különös tekintettel az élelmiszer- és textilhulladékra – ezt a problémát az Európa jövőjéről szóló konferencián vetették fel. Az EU-ban előállított élelmiszerek mintegy 20 %-a a szemétben végzi, pazarolva ezzel a természeti erőforrásokat, aláásva az ökoszisztémákat és hozzájárulva az üvegházhatásúgáz-kibocsátáshoz. Ennek leküzdése érdekében intézkedéseket fogunk hozni, melyek keretében az élelmiszer-pazarlás csökkentésére vonatkozó célértékeket is meghatározunk. Mivel az EU-ban évente személyenként mintegy 11 kg textilanyag kerül a szemétbe, lépéseket teszünk a textiltermékek újrafeldolgozásának javítása és annak biztosítása érdekében is, hogy a gyártók nagyobb felelősséget vállaljanak a hulladékkezelésért. Átfogó keretet hozunk létre a fenntartható élelmiszerrendszerek számára az EU-ban, hogy a fenntarthatóság központi szerepet kapjon az élelmiszerekkel kapcsolatos valamennyi szakpolitikában. Át fogjuk dolgozni az uniós állatjóléti jogszabályokat annak érdekében, hogy kiszélesítsük azok hatályát, és magasabb szintű állatjólétet biztosítsunk. Ez megfelel az Európa jövőjéről szóló konferencia és az „End the Cage Age” elnevezésű európai polgári kezdeményezés ajánlásainak. Új génkezelési technikákra, például a célzott mutagenezisre vagy ciszgenezisre vonatkozó jogszabályokat terjesztünk elő. E jogszabályok fenn fogják tartani az emberi és állati egészség, valamint a környezet magas szintű védelmét, és innovatív növényi termékek révén hozzá fognak járulni egy reziliensebb és fenntarthatóbb élelmiszerrendszerhez. A kezdeményezés az Európa jövőjéről szóló konferencia egyik javaslatára reagál. Az árufuvarozás további környezetbarátabbá tételén is dolgozni fogunk, hogy csökkentsük a közlekedésből származó kibocsátásokat és környezetszennyezést az intelligensebb és fenntarthatóbb mobilitás felé való elmozdulással. A legfontosabb érdekelt felekkel folytatott konzultációt követően javaslatot teszünk a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről és engedélyezéséről (REACH) szóló jogszabály célzott felülvizsgálatára az európai versenyelőnyök biztosítása, a fenntartható vegyi anyagok előmozdításával történő innováció, a szabályozási folyamat egyszerűsítése és racionalizálása, valamint a terhek csökkentése érdekében. 3.2. A digitális korra felkészült Európa Az Európa jövőjéről szóló konferencia zárójelentése hangsúlyozta, hogy a digitális megoldásokat hozzáférhetővé és elérhetővé kell tenni minden európai számára, és biztosítani kell, hogy Európa az etikus, átlátható és biztonságos digitális átalakulás vezető ereje legyen. A Bizottság 2022. évi stratégiai előrejelzési jelentése továbbá hangsúlyozta, hogy a zöld és a digitális átállást egyidejűleg fel kell gyorsítani. A digitális megoldások hatékonyabbá és kevésbé erőforrás-igényessé teszik gazdaságunkat, miközben segítenek a digitalizáció környezeti, erőforrás- és éghajlati lábnyomának minimalizálásában. E célból javaslatot fogunk tenni egy, a kritikus fontosságú nyersanyagokról szóló uniós jogi aktusra, hogy megfelelő és diverzifikált nyersanyagellátást biztosítsunk Európa digitális gazdasága és a zöld átállás számára, és prioritásként kezeljük az újrahasználatot és az újrafeldolgozást. Amellett, hogy továbbra is közös erőfeszítéseket teszünk a tagállamokkal a digitális évtized céljainak elérése érdekében, javaslatokat teszünk a nyitott, emberközpontú virtuális világok, például a metaverzumok fejlesztésére. Ezek számtalan lehetőséget kínálnak az iparágak és a szolgáltatási ágazatok, az alkotóművészetek és a polgárok számára, valamint lehetőséget kínálnak az olyan szélesebb körű társadalmi kihívások kezelésére, mint az egészségügy és az intelligens városok.

A Bizottság az Európai Unió működéséről szóló szerződés 225. cikke alapján az Európai Parlament állásfoglalása nyomán ajánlást fog előterjeszteni az élő tartalmakkal való kalózkodásról, amely eszköztárat fog biztosítani az élőben közvetített rendezvények, különösen a sportesemények jogellenes közvetítése elleni küzdelemhez. Ami a mobilitást illeti, a digitalizáció katalizátorként szolgálhat a zökkenőmentes multimodalitáshoz és a fenntarthatóság növeléséhez. Közös európai mobilitási adattérre teszünk javaslatot a mobilitási ágazat digitalizációjának fellendítése és az innovatív megoldások ösztönzése érdekében. A kialakulóban lévő mobilitási megoldásokra való felkészülés érdekében javaslatot teszünk a hyperloopra vonatkozó uniós szabályozási keretre is, hogy készen álljunk e nagy sebességű, alacsony szén-dioxid-kibocsátású közlekedési megoldás alkalmazására. A digitális eszközök és folyamatok társasági jogban való használatának további bővítésére és korszerűsítésére irányuló kezdeményezésünk növelni fogja a vállalatokkal kapcsolatos átláthatóságot az egységes piacon, egyszerűsíteni fogja a közigazgatási és bírósági eljárásokat, és meg fogja könnyíteni a vállalatok határokon átnyúló terjeszkedését. A bizonytalan geopolitikai légkör, valamint az ellátási láncok Covid19-válság alatti zavarai megmutatták, hogy egyedülálló egységes piacunk rendkívüli jelentőséggel bír Európa gazdasági bázisának megerősítése szempontjából. A dinamikus és jól működő belső piac az Unió jólétének és stabilitásának alapja. Fennállásának 30. évfordulója alkalmából közleményt adunk ki az egységes piacról, amelyben bemutatjuk annak jelentős előnyeit, ugyanakkor rámutatunk a megvalósítás hiányosságaira is, és meghatározzuk, hogy a jövőben az egységes piacnak milyen prioritásokat kell követnie, hogy továbbra is kulcsszerepet játsszon az Unió nyitott stratégiai autonómiájában. Annak érdekében, hogy vállalkozásaink számára stabil szabályozási környezetet biztosítsunk, szabadalmi licenciára vonatkozó csomagot fogunk javasolni. Dolgozni fogunk azon, hogy létrehozzuk a szabványhoz nélkülözhetetlen szabadalmak engedélyezésének hatékony keretét, hogy e szabadalmak a lehető legjobban tükrözzék a jogosultak és a használók érdekeit, és egyértelmű szabályokat fogunk megállapítani a szabadalmak kényszerengedélyezésére vonatkozóan. Egységes piacunk kulcsfontosságú eszköz annak biztosításában, hogy az emberek egészsége és biztonsága Unió-szerte az első helyen álljon. Ezért az Európai Parlament jogalkotási állásfoglalására reagálva javaslatot fogunk benyújtani az azbesztszűrésről, -nyilvántartásról és -monitoringról. Ez elő fogja segíteni, hogy valamennyi tagállam fokozza e veszélyes anyag nyomon követésére, szűrésére és kezelésére irányuló törekvéseit. Kedvező üzleti környezetre és a megfelelő készségekkel rendelkező munkaerőre van szükségünk. Jövőbeli versenyképességünk ettől függ. Fel kell számolnunk azokat az akadályokat, amelyek még mindig visszafogják kisvállalkozásainkat, mivel ők képezik Európa nagy múltú iparának gerincét. Ezért terjesztünk elő egy kkv-kat segítő csomagot. A Bizottság felül fogja vizsgálni a késedelmes fizetésekről szóló irányelvet a kkv-k terheinek csökkentése érdekében. A munkaerő szükséges készségekkel történő felvértezése és az európai vállalatok, különösen a kkv-k versenyképességének fokozása, valamint a digitális és zöld átállásban rejlő lehetőségek társadalmilag igazságos módon történő teljes körű kiaknázása érdekében 2023 a készségek európai éve lesz, hogy biztosítsuk a munkaerő szükséges átképzését és továbbképzését, és a kontinensünkre vonzzuk a megfelelő készségekkel rendelkező munkavállalókat. 3.3. Emberközpontú gazdaság Erről a munkaprogramról nagy gazdasági bizonytalanság idején döntünk. Ezért készen állunk arra, hogy a tél elmúltával újraértékeljük, különösen azokat az intézkedéseket, amelyek hatással lehetnek a versenyképességre. Oroszország Ukrajna elleni agresszív háborúja próbára teszi Európa gazdasági és társadalmi rezilienciáját egy olyan pillanatban, amikor Európa mélyreható átalakuláson megy keresztül. Gazdasági biztonságunk megerősítése érdekében erős stratégiai kereskedelem- és beruházásellenőrzést kell kialakítanunk, miközben az értékláncok diverzifikálására is törekednünk kell. A Bizottság készen áll arra, hogy a két évnyi tapasztalat fényében felülvizsgálja a közvetlen külföldi befektetések átvilágításáról szóló uniós rendeletet annak érdekében, hogy a minőségi jogalkotás elveivel összhangban megállapítsa, milyen módosításokra van szükség a rendelet jobb és eredményesebb működése érdekében. A jelenlegi uniós exportellenőrzési rendszerrel, valamint az Ukrajna elleni orosz agresszióval összefüggésben bevezetett szankciók végrehajtásával kapcsolatos tapasztalatokra is támaszkodni fogunk annak érdekében, hogy megerősítsük stratégiai exportellenőrzéseinket a tagállamokkal és nemzetközi partnereinkkel szoros együttműködésben. Meg fogjuk vizsgálni továbbá, hogy szükség van-e további eszközökre a kifelé irányuló stratégiai beruházások ellenőrzése tekintetében. Meg kell erősítenünk az európai szociális piacgazdaság modelljét is. A szociális szempontból méltányos kettős átállás biztosítása érdekében folytatni fogjuk a 2021. májusi portói szociális csúcstalálkozón meghatározott szociális menetrend megvalósítását. Fontos kezdeményezéseket terjesztettünk elő a szociális jogok európai pillérére vonatkozó cselekvési terv végrehajtására. A munkavállalói mobilitást támogató szociális biztonsági rendszerek és szociális védőhálók digitalizálására irányuló kezdeményezést fogunk előterjeszteni az ESSPASS-szal (európai társadalombiztosítási kártya) kapcsolatos, folyamatban lévő munkával összefüggésben. A készségek európai évével összefüggésben aktualizálni fogjuk a szakmai gyakorlatokra vonatkozó minőségi keretünket is, hogy foglalkozzunk olyan kérdésekkel, mint a méltányos díjazás és a szociális védelemhez való hozzáférés. Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 225. cikke szerinti európai parlamenti állásfoglalás nyomán jogalkotási kezdeményezést terjesztünk elő a határokon átnyúló európai egyesületek statútumáról, hogy azok teljes mértékben élvezhessék az egységes piac által kínált szabadságokat. Ezek az egyesületek kulcsszerepet játszanak az uniós gazdaság számos területén az áruk és szolgáltatások nyújtásában, valamint annak előmozdításában, hogy a polgárok aktív szerepet vállaljanak a civil társadalomban és a demokráciában. Javaslatot fogunk benyújtani a szociális gazdaság keretfeltételeinek fejlesztéséről szóló tanácsi ajánlásra annak érdekében, hogy a tagállamok jobban hozzá tudják igazítani szakpolitikáikat és jogszabályaikat a szociális gazdaság szereplőinek sajátos igényeihez. A Next Generation EU helyreállítási terv támogatási komponensének visszafizetése és a Szociális Klímaalap finanszírozásának biztosítása érdekében a Bizottság előterjesztette az új saját forrásokra vonatkozó első javaslatcsomagot, amelyről jelenleg folynak a tárgyalások a társjogalkotókkal. Amint azonban azt az Európa jövőjéről szóló konferencia hangsúlyozta, az Uniónak tovább kell erősítenie saját költségvetését. E célból a Bizottság javaslatot fog előterjeszteni az új saját források második kosarát illetően, amely az európai üzleti tevékenységekre vonatkozó egységes adózási szabályrendszerre (BEFIT) vonatkozó javaslatra épül. Ezek az intézkedések együttesen diverzifikáltabb és reziliensebb bevételtípusokat fognak biztosítani, és elkerülhetővé teszik az uniós programok indokolatlan csökkentését vagy a tagállami hozzájárulások túlzott növelését. El fogjuk végezni a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálatát. Törekedni fogunk egy új Európai Szuverenitási Alap létrehozására is annak biztosítása érdekében, hogy az európai ipar a jövőben minél önállóbb legyen. Emellett beterjesztjük a Bizottság gazdasági kormányzásunk felülvizsgálatát követő iránymutatásait annak biztosítása érdekében, hogy a gazdasági kormányzás továbbra is megfeleljen az évtized kihívásainak, figyelembe véve az Európa jövőjéről szóló konferencia értékes hozzájárulását. Javaslatot fogunk tenni arra vonatkozóan is, hogy miként mélyítsük el és erősítsük meg az igazgatási együttműködést. Ez jobb szinergiákat tesz lehetővé a kapacitások megerősítését célzó uniós eszközök között, különösen helyi és regionális szinten. Lehetővé teszi továbbá a beruházások és az átalakulások jobb kezelését, miközben biztosítja az uniós szakpolitikák teljes körű és eredményes végrehajtását.

A hatékony és integrált pénzügyi piacok és a tőke szabad mozgása alapvető fontosságú a gazdasági növekedés és helyreállítás, valamint a zöld és digitális kettős átállás szempontjából. Hozzájárulnak továbbá ahhoz, hogy az EU megőrizze vezető gazdasági és geopolitikai szerepét a világban. A Bizottság egy sor szabályozási reformot terjesztett elő a beruházások, az információk közzététele, a banki szolgáltatások és a biztosítás területén. Most további előrelépésre fogunk törekedni a tőkepiaci unió kiépítése terén. A Bizottság a lakossági befektetések megkönnyítését célzó intézkedéscsomagra is javaslatot fog tenni, míg a pénzügyi szolgáltatásokban az adatokhoz való hozzáférést a nyílt pénzügyi szolgáltatási tevékenységek keretére irányuló kezdeményezés tovább fogja javítani. Felül fogjuk vizsgálni a pénzforgalmi szolgáltatásokról szóló irányelvet is annak érdekében, hogy támogassuk az innovációt, ugyanakkor biztosítsuk az online fizetési szolgáltatások könnyebb és biztonságosabb használatát, valamint a felhasználók csalással és visszaélésekkel szembeni jobb védelmét. Annak biztosítása érdekében, hogy az Unió közös valutája megfeleljen a digitális kornak, javaslatot terjesztünk elő a digitális euró elveinek az Európai Központi Bank általi esetleges kibocsátása előtt történő meghatározására. 3.4. Európa globális szerepének erősítése Bár a multilateralizmus és a szabályokon alapuló nemzetközi rend továbbra is vezérelveink maradnak, fel kell készülnünk a rendszerszintű rivalizálás korára egy többpólusú világban. Az EU vezető fejlesztési és humanitárius segítségnyújtási donorként továbbra is reagálni fog Oroszország Ukrajna elleni háborújának globális következményeire, különösen a globális élelmiszer- és energiaválság tekintetében. Az Oroszországgal szembeni szankciók mindaddig hatályban maradnak, amíg az Ukrajna elleni agresszió és az ukrán területek jogellenes megszállása/elcsatolása folytatódik. Emellett aktualizálni fogjuk a szankciós eszköztárunkat, hogy az kiterjedjen a korrupcióra is. A háború kegyetlen valósága megerősíti, hogy fokozni kell az uniós erőfeszítéseket a biztonság és a védelem területén. Az uniós stratégiai iránytű nyomán 2023-ban előterjesztjük az EU uniós biztonsági és védelmi űrstratégiáját, valamint az aktualizált uniós tengervédelmi stratégiát. Párbeszédet fogunk indítani az európai védelmi iparágakkal arról, hogy miként lehetne növelni a termelést az európai fegyverkészletek jelenlegi hiányosságainak megszüntetése érdekében. Folytatjuk együttműködésünket a nyugat-balkáni tagjelölt országokkal, valamint Ukrajnával, Moldovával és Grúziával, tekintettel ezen országok jövőbeli uniós csatlakozására. Továbbra is támogatjuk a keleti partnerséget és a déli szomszédságot. Emellett aktívan hozzá fogunk járulni a jövőbeli Európai Politikai Közösség munkájához és bekapcsolódunk abba, hogy a csatlakozási folyamaton túl is megszólítsuk az európai országokat. Az EU rezilienciájának megerősítése és ellátási láncaink diverzifikálása érdekében szorgalmazni fogjuk a többek között Chilével, Mexikóval és Új-Zélanddal kötött kereskedelmi megállapodások teljes körű megerősítését, és folytatni fogjuk a tárgyalásokat más fontos partnerekkel, például Ausztráliával, Indiával és Indonéziával. Emellett új menetrendet terjesztünk elő Latin-Amerikára és a Karib-térségre vonatkozóan. Az EU továbbra is elkötelezett a világ más részein kialakult válságok kezelése és a globális kihívásokra adandó érdemi többoldalú megoldások előmozdítása mellett, különösen a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrend felülvizsgálata és a nemzetközi pénzügyi intézményekkel fenntartott kapcsolataink megerősítése révén. A konfliktusok és a természeti katasztrófák terjedésével a humanitárius szükségletek nőnek, miközben a finanszírozási hiány egyre nagyobb. A segítségnyújtás hatékonyságának és eredményességének javítása továbbra is kritikus fontosságú, többek között az EU válsághelyzetekre való reagálási kapacitásának kibővítése révén. Egyéb intézkedések mellett a 2023-as erdőtűz-idény előtt megduplázzuk a tűzoltási kapacitásunkat, és flottánkat 10 könnyű kétéltű repülőgéppel és 3 helikopterrel gyarapítjuk. 3.5. Az európai életmód előmozdítása Az ifjúság európai éve (2022) számos lehetőséget kínált az európai fiatalok számára készségeik és kompetenciáik megerősítésére, valamint a fiatalok polgári szerepvállalásának előmozdítására. A készségek európai éve keretében továbbra is nagy hangsúlyt kap az ifjúság. Mivel a fiatalok csupán 15 %-a folytatott más uniós országban tanulmányokat, vagy vett részt képzésben vagy tanulószerződéses gyakorlati képzésben, a Bizottság javasolni fogja a jelenlegi uniós tanulási mobilitási keret aktualizálását annak érdekében, hogy a tanulók könnyebben mozoghassanak az oktatási rendszerek között: ez kulcsfontosságú lépés az európai oktatási térség 2025-ig történő megvalósítása felé. Az egészségügy területén a Bizottság folytatni fogja az ambiciózus európai rákellenes terv végrehajtását, amely az erős európai egészségügyi unió egyik pillére. Ajánlást fogunk előterjeszteni a védőoltással megelőzhető rákos megbetegedésekről és a dohányfüstmentes környezetről szóló ajánlás aktualizálásáról. Az európai egészségügyi unió másik kulcsfontosságú pillére, amelyet az Európa jövőjéről szóló konferencia ajánlott, az európai egészségügyi adattér létrehozása. E kezdeményezés gyors elfogadása és végrehajtása javítani fogja az egészségügyi ellátás minőségét és folytonosságát, valamint biztosítani fogja a polgároknak az egészségügyi adataikkal kapcsolatos jogait. A Bizottság választ fog adni az Európa jövőjéről szóló konferencia egy másik javaslatára a mentális egészség átfogó megközelítésével – ez a fontos társadalmi kérdés a világjárvány idején kiemelt figyelmet kapott. A Bizottság az „egészséges életmód mindenkinek” kezdeményezésre és annak „Youth Ideas Labs” kezdeményezésére építve továbbra is népszerűsíteni fogja a sportot, valamint az egészséges életmód szellemi és fizikai előnyeit a társadalom egészében és nemzedékeken átívelően. A közvetlen közelünkben zajló események továbbra is rávilágítanak arra, hogy miért létfontosságú a migrációs és menekültügyi rendszerünk számára egyértelmű és szilárd keretet biztosítani. Az elmúlt évben jelentős előrelépés történt a migrációval kapcsolatos – a migrációs és menekültügyi paktumban meghatározott – európai megközelítés terén is. A Bizottság továbbra is teljes körű támogatást nyújt az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a paktumra vonatkozó közös ütemterv végrehajtásához, és a megbízatása lejárta előtt elfogadja az összes előterjesztett javaslatot. Ennek kiegészítéseként arra fogunk törekedni, hogy eredményeket érjünk el a képzett és tehetséges munkavállalókra vonatkozó csomaggal kapcsolatban, hogy ezáltal fokozzuk a hatékony és kölcsönösen előnyös legális migrációt; ezt egy új kezdeményezés is meg fogja erősíteni, amely megkönnyíti a harmadik országbeli állampolgárok képesítéseinek elismerését annak érdekében, hogy kontinensünkre a megfelelő készségekkel rendelkező munkavállalókat vonzza – ez a készségek európai évének 2023 egyik fontos témája lesz. A Kiberbiztonsági Készségek Akadémiájára vonatkozó célzott kezdeményezés olyan készségeket mozdít elő, melyek a stratégiailag legfontosabbak közé tartoznak. A valódi biztonsági unió kiépítésére irányuló erőfeszítéseink részeként, valamint a gyermekek szexuális bántalmazása elleni küzdelemre irányuló uniós stratégia megvalósítása keretében a Bizottság javasolni fogja a gyermekek szexuális bántalmazása elleni küzdelemről szóló irányelv felülvizsgálatát. A felülvizsgálat a technológiai változások által előidézett kihívásokra, valamint a gyermekek szexuális zaklatásával kapcsolatos bűncselekmények fokozottabb megelőzésének, kivizsgálásának és büntetőeljárás alá vonásának szükségességére, továbbá a bántalmazott gyermekek online és offline térben történő támogatásának és védelmének szükségességére fog irányulni, összhangban az EU átfogó gyermekjogi stratégiájával. A kezdeményezés kiegészíti a gyermekek szexuális bántalmazásának megelőzésére és az ellene folytatott küzdelemre vonatkozó szabályok megállapításáról szóló rendeletre irányuló közelmúltbeli javaslatot. A biztonsági uniót az új és összetett biztonsági fenyegetések kezelésére irányuló, határokon átnyúló megerősített rendőrségi együttműködés is erősíteni fogja, amint a Bizottság erre vonatkozó javaslatait elfogadják. A Bizottság továbbra is megtesz minden szükséges lépést a belső határellenőrzések nélküli, erős és reziliens schengeni térség biztosítása érdekében. Az új interoperábilis rendszerek megvalósításának előrehaladása és az úti okmányok digitalizálására vonatkozó új javaslat által biztosított technológiai fejlődés egyszerre fogja biztosítani a hatékony határforgalom-ellenőrzést, a zökkenőmentes nemzetközi utazást és a biztonsági szempontok érvényesülését. A Bizottság továbbra is támogatni fogja a társjogalkotókat a felülvizsgált Schengeni határellenőrzési kódex gyors elfogadásában. 3.6. Az európai demokrácia megerősítése