EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2020.9.30. SWD(2020) 321 final BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 2020. évi jogállamisági jelentés







Országfejezet - A jogállamiság helyzete Portugáliában amely a következő dokumentumot kíséri A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, A GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK 2020. évi jogállamisági jelentés





A jogállamiság helyzete az Európai Unióban {COM(2020) 580 final} - {SWD(2020) 300 final} - {SWD(2020) 301 final} - {SWD(2020) 302 final} - {SWD(2020) 303 final} - {SWD(2020) 304 final} - {SWD(2020) 305 final} - {SWD(2020) 306 final} - {SWD(2020) 307 final} - {SWD(2020) 308 final} - {SWD(2020) 309 final} - {SWD(2020) 310 final} - {SWD(2020) 311 final} - {SWD(2020) 312 final} - {SWD(2020) 313 final} - {SWD(2020) 314 final} - {SWD(2020) 315 final} - {SWD(2020) 316 final} - {SWD(2020) 317 final} - {SWD(2020) 318 final} - {SWD(2020) 319 final} - {SWD(2020) 320 final} - {SWD(2020) 322 final} - {SWD(2020) 323 final} - {SWD(2020) 324 final} - {SWD(2020) 325 final} - {SWD(2020) 326 final}



Összefoglaló A portugál igazságszolgáltatási rendszer továbbra is kihívásokkal szembesül hatékonyságát illetően, különösen közigazgatási és adóügyi bíróságok tekintetében. Számos kezdeményezés folyik az igazságszolgáltatás minőségének és hatékonyságának javítása érdekében, és különös figyelmet fordítanak a digitális megoldások minden típusú bíróságon történő megvalósítására. Fontos reformokat hajtottak végre az igazságügyi térkép kiigazítása, valamint a meglévő erőforrások és az azonosított igények összehangolása terén. Az elektronikus ügykiosztási rendszer konkrét hiányosságaival kapcsolatos állítások nyomán a Magisztratúra Főtanácsa fegyelmi szankciókat alkalmazott, és jelenleg vizsgálja az ügyek kiosztásának esetleges szabálytalanságait. A korrupció elleni küzdelem büntetőjogi kerete nagy vonalakban kiépült. A nemzeti korrupcióellenes stratégia kidolgozása folyamatban van. 2019 decemberéig – amikor a kormány bejelentette, hogy nemzeti korrupcióellenes stratégiát dolgoz ki – a korrupcióval kapcsolatban nem létezett koordinált stratégiai megközelítés. A szakpolitikai és jogalkotási válaszok nagyrészt esetlegesek voltak, és a feltárt különböző hiányosságok orvoslását célozták. A korrupció elleni küzdelemben további előrehaladást értek el a különleges ügyészség és a bűnügyi rendőrség révén. Mindazonáltal a hatékony korrupcióellenes büntetőeljárások korlátai a bűnüldöző szervek erőforrásainak és szakosodásának hiányából fakadnak. A közhivatalok átláthatóságáról, a vagyonnyilatkozatokról és az összeférhetetlenségről szóló törvénycsomagot 2019-ben fogadták el, és az hatályba lépett. A megelőző intézkedések egyelőre korlátozottak. A Korrupciómegelőzési Tanács kapacitáshiánnyal küzd az erőforrások és a specializáció tekintetében, és főként tudatosító munkát végez. A vagyonnyilatkozatok és az összeférhetetlenség figyelemmel kíséréséért és felügyeletéért felelős újonnan létrehozott átláthatósági egység még nem működik. Az Alkotmány rögzíti a véleménynyilvánítás és az információ szabadságát, valamint a média szabadságát és pluralizmusát, és érvényesül az újságírók szerkesztői szabadsága tiszteletben tartásának kultúrája. Az audiovizuális média szabályozó hatósága – Entidade Reguladora para a Comunicação Social (ERC) – függetlenül és eredményesen működik. Ami az aggodalomra okot adó, fennmaradó területeket illeti, az Emberi Jogok Európai Bírósága a rágalmazás miatt kiszabott büntetéseket a véleménynyilvánítás szabadságát sértőnek minősítette. A jogrendszer tartalmaz rendelkezéseket a médián belüli tulajdonviszonyok és a médiafinanszírozás nyilvánosságra hozatalára, valamint az állami hirdetési kampányok átláthatóságára vonatkozóan. A médiahatóság mindkét szempontot figyelemmel kíséri. A hatóságok birtokában lévő információkhoz és dokumentumokhoz való hozzáférést külön jogszabályok garantálják. Ami a fékek és ellensúlyok rendszerét illeti, az alkotmányos felülvizsgálat rendszere biztosítja az előzetes és az utólagos normakontroll lehetőségét, és ez kiterjed a jogalkotás hiányára is. Az ombudsman kiterjedt felhatalmazással rendelkezik az alapvető jogok védelmére, és az ombudsmannal való együttműködés indokolatlan hiánya büntetőjogi szankciókat eredményez. A jogalkotási folyamat átláthatósága garantált, és az érdekeltek részvétele biztosított. Az igazságügyi intézmények fejlesztésével kapcsolatban a Magisztratúra Főtanácsa jogosult jogalkotási kezdeményezésekre javaslatot tenni. A civil társadalom működését szabályozó jogszabályi keret támogató jellegű, és a civil társadalom aktív.

I.Igazságszolgáltatási rendszer A portugál igazságszolgáltatási rendszert az Alkotmánybíróság, a Legfelsőbb Bíróság, valamint az első és másodfokú bíróságok, a Legfelsőbb Közigazgatási Bíróság, valamint az első és a másodfokú közigazgatási és adóügyi bíróságok, valamint a Számvevőszék alkotja. A Magisztratúra Főtanácsa, a Közigazgatási és Adóügyi Bíróságok Főtanácsa és az Ügyészség Főtanácsa gyakorolja a fegyelmi jogkört az adott bírákkal szemben, és a megfelelő vezetői feladatokat ezekre a főtanácsokra bízták. Ezenfelül illetékesek bírák és ügyészek kinevezésében, áthelyezésében és előléptetésében. A bírákat és ügyészeket a megfelelő Tanács nevezi ki nyílt versenyvizsga alapján és az Igazságügyi Tanulmányok Központjában kötelező tanfolyamokon elért osztályzatok szerint. Az ügyészség független a bírói hatalomtól, és a végrehajtó hatalomtól elkülönülten működik. Saját irányítási rendszerrel rendelkezik, amelyben a legfelsőbb szerv a Legfőbb Ügyészség. Az ügyvédi kamara független, közjogi jogalany, és közhatalmának gyakorlása során szabályozási feladatokat lát el. Függetlenség Megvitatás alatt áll az igazságügyi főtanácsok összetételének megváltoztatása. A Magisztratúra Főtanácsa a Legfelsőbb Bíróság elnökéből (aki elnököl), a köztársasági elnök által kinevezett két tagból, a parlament által választott hét tagból, és hét bíróból áll, akiket társaik választanak meg az arányos képviselet elvének megfelelően. Mivel a főtanácsok fontos hatáskörökkel rendelkeznek a bírói kinevezések és életpálya tekintetében, kiemelésre került a politikai befolyástól való függetlenségük megőrzésének fontossága. 2018-ban elutasították a parlamentben az Ügyészség Főtanácsa összetételének módosításáról szóló jogalkotási javaslatot, amely a laikus tagok számát kívánta növelni, és az Ügyészség Főtanácsa tagjainak többsége továbbra is ügyész. 2019-ben informálisan terjesztettek egy hasonló javaslatot az Igazságszolgáltatási Főtanács összetételének módosítására vonatkozóan, de azt nem vitték tovább. Noha a javaslatot hivatalosan nem terjesztették a parlament elé vitára, fontos, hogy minden változás figyelembe vegye az Európa Tanács ajánlásait. A bírósági ügyek kiosztásának elektronikus rendszerével kapcsolatban vizsgálat folyik. Az ügyek kiosztása mind a rendes, mind a közigazgatási és adóügyi bíróságokon elektronikus úton történik, egy olyan rendszeren keresztül, amely véletlenszerű ügykiosztást biztosít egy előre meghatározott algoritmusnak megfelelően, lehetővé téve az ügyek kiosztásának online megtekintését. Azonban 2020 elején a rendszer feltörésével és az esetek véletlenszerű kiosztásába való beavatkozással kapcsolatos állítások röppentek fel, amikor legfelsőbb szintű bírákat vádoltak meg magas szintű korrupció, befolyásolással való üzérkedés és pénzmosás miatt. A Magisztratúra Főtanácsa fegyelmi szankciókat alkalmazott az érintett bírák közül kettőre, és jelenleg is vezeti az ügykiosztás esetleges szabálytalanságaival kapcsolatos vizsgálatot. A Főtanács nyilvánosan foglalkozott a helyzettel, kiemelve ezen állítások súlyosságát és az esetleges károkat, amelyeket ezek az igazságszolgáltatás polgárok és a vállalatok általi megítélésében okozhatnak. A bírói függetlenség lakosság által érzékelt foka csökkent. A nagyközönség körében a bíróságok és a bírák függetlenségének érzékelt szintje átlagos (40 % „elég jónak” vagy „nagyon jónak” minősíti), de 2017 óta csökken. A vállalatok ezt kedvezőbben érzékelik (45 % „elég jónak” vagy „nagyon jónak” minősíti), ami javulás az előző évekhez képest. Módosult az ügyészség alapszabálya és a bírák alapszabálya. Mindkét új alapszabály egyik jellemzője a Legfelsőbb Bíróság elnöke és a legfőbb ügyész díjazására korábban irányadó felső határ eltörlése, amely azt a miniszterelnök javadalmazásához kötötte. Ezek a módosítások biztosítják a bírák és ügyészek párhuzamos életpályáját. Az új ügyészségi alapszabály az ügyészség felépítését is az új, az igazságügyi térkép 2013. és 2019. évi reformjai által bevezetett területi alapú szervezethez igazítja. Ezenkívül olyan rendelkezéseket is bevezet, amelyek célja a büntetőeljárásokba való hierarchikus beavatkozás korlátainak tisztázása. A jogalkotási folyamat során konzultációt folytattak a Bírói Kar Főtanácsával, az Ügyészség Főtanácsával és az illetékes szakmai szövetségekkel. Minőség Új reformokat fogadtak el az igazságügyi térkép és a bíróságok szakosodása vonatkozásában. Ezt az átszervezést a 2013. évi igazságügyi térkép átfogó reformjának értékelése nyomán hajtották végre, és célja a feltárt néhány hiányosság orvoslása. Különösen ide tartozott a 2013. évi reform során bezárt 20 bíróság újranyitása a polgárokhoz való közelség növelése érdekében. Ezenkívül az új reform további szakosodást is előír, speciálisabb bíróságok felállításával, különösen az ország azon területein, ahol korábban még nem léteztek, valamint előírja a meglévő bíróságok átminősítését. A reform célja továbbá a meglévő források jobb elosztása, figyelembe véve a bíróságok ügyterhét. A hatóságok arra számítanak, hogy ez a reform kedvező hatással lesz a bíróságok hatékonyságára. Ezzel párhuzamosan a közigazgatási és adóügyi bíróságok alapszabályának módosításai is hatályba léptek. Ezek különösen négy új típusú speciális tanács létrehozását irányozzák elő: a közbeszerzési, a közigazgatási szociális, az adó-végrehajtási és szabálysértési felülvizsgálati tanácsét. Az első szakosodott tanácsok 2020 szeptemberében lesznek működőképesek, és azokra a bíróságokon telepítik ezeket, ahol a legnagyobb ügyhátralékot állapították meg. Az igazságszolgáltatási rendszer digitalizálását javító intézkedések végrehajtása folytatódik. A polgári perrendtartás egy módosítása végrehajtotta különösen az „alapértelmezett digitális eljárás” elvét minden polgári eljárás vonatkozásában. Ugyanez az elv az adóügyi és a közigazgatási eljárásokban már érvényesült. Különösen a felek és jogi képviselők betekinthetnek az aktákba, és online követhetik az összes eljárási fejleményt. Végrehajtás alatt áll a „Justiça + Próxima” program második szakasza, amely négy pilléren - a hatékonyságon, az innováción, a közelségen és a humanizáción - alapul. Ez a program magában foglalja a „Tribunal + 360º” projektet, amelynek célja a teljes digitalizáció és a papírmentes rendszer bevezetése a bíróságokon, egyidejűleg egyszerűsítve az állampolgárok és a bíróságok közötti kapcsolattartást és kommunikációt. Folyamatban van változások bevezetése a bíróságok működésével kapcsolatban is annak érdekében, hogy egyszerűsítsék a polgárok számára a bíróságokon való eligazodást. A hatóságok várhatóan 2023-ig teljes mértékben megvalósítják a „Tribunal + 360º” projektet. Ezzel párhuzamosan képzési kezdeményezések fejlesztése zajlik annak érdekében, hogy a bírákat és a bírósági tisztviselőket az új eszközökkel megismertessék. Megbeszélések folynak az igazságszolgáltatás erőforrásairól. Az érintettek által gyakran hangoztatott aggály az igazságszolgáltatásnak allokált költségvetési források csökkentése, valamint az anyagi és emberi erőforrások hiánya. Például az elsőfokú adó- és közigazgatási bíróságoknál jelenleg dolgozó bírák száma jelentősen elmarad a jogi keretben megállapítottaktól, amely körülményt az érintettek összefüggésbe hozzák az adó- és közigazgatási bíróságok által azonosított hatékonysági kérdésekkel. A bíróságok hatékonyságának javítására bejelentett néhány intézkedés a költségvetési korlátok miatt továbbra is függőben van. Ez a helyzet a bírákat segítő tanácsadó kabinetek létrehozása esetében is - bár a törvény ezt már előírja, a Főtanács tájékoztatása szerint az intézkedés végrehajtása erre elkülönített erőforrások hiányában nem lehetséges. Az ügyészség rendelkezésére álló emberi és technikai erőforrások elégtelenségét szintén a hatékony büntetőeljárás korlátjaként határozták meg. Számos intézkedést hoztak a Covid19-világjárvány igazságszolgáltatás működésére gyakorolt hatásainak mérséklése céljából. A Covid19-világjárvány kapcsán Portugália állami szükségállapotot hirdetett, amelyet „rendkívüli állapot” követett. Ebben az időszakban számos intézkedést fogadtak el a bíróságok működésével kapcsolatban, különös tekintettel a távmunka-rendszerek végrehajtására, valamint a tárgyalások és más eljárások távollevők közötti lebonyolításának lehetőségeire. Az érdekelt felek kiemelik a meglévő digitális eszközöknek a rendszer ebben az időszakban történő teljes lebénulása megelőzésében betöltött jelentőségét. Míg a sürgős és nem sürgős esetek kiosztása az elsőfokú bíróságokon soha nem szakadt félbe, a nem sürgős ügyekben a határidőket felfüggesztették, a nem sürgős eljárási cselekményeket elnapolták. A sürgősségi intézkedések fokozatos megszüntetésével összefüggésben Portugália az igazságszolgáltatásra vonatkozóan intézkedéscsomagot irányoz elő. Különösen a lehetséges ügyhátralék és a peres ügyek száma növekedésének kezelése érdekében ideiglenes rendszert hoztak létre az illetékek csökkentésére a bírósági megállapodások elősegítése céljából. Emellett a Munkaügyi és Kereskedelmi Bíróságok személyzetét bővítik (bírák és bírósági ügyintézők terén), mivel a gazdasági és szociális szolgáltatásokkal kapcsolatos ügyek számának növekedése várható. Hatékonyság A fejlesztések ellenére az igazságszolgáltatási rendszer hatékonysága továbbra is kihívásokkal szembesül. Ezt a kérdést a 2020-as európai szemeszterrel összefüggésben készült országspecifikus ajánlás is tárgyalta, az adó- és közigazgatási bíróságok hatékonyságának javításának szükségességével kapcsolatban. Portugália erőfeszítéseket tett e kérdések megoldására, bíróságai hatékonyságának javítása érdekében számos intézkedés végrehajtásával. Létrehozott különösen gyorsreagálású csoportokat az adó- és közigazgatási bíróságok ügyhátralékának kezelésére. Ezek az erőfeszítések jelentős hatékonyságnövekedéshez vezetnek. Ennek ellenére a bíróságoknak még mindig viszonylag nagy az ügyhátraléka, és az eljárások továbbra is viszonylag hosszadalmasak. Ezek a problémák különösen a közigazgatási és az adóügyi igazságszolgáltatást érintik, ahol az országot a leghosszabb eljárással rendelkező tagállamok között tartják számon - a közigazgatási és adóügyi bíróságok elintézési ideje első fokon továbbra is 900 napnál, másodfokon pedig 1000 napnál hosszabb. Sőt, annak ellenére, hogy az elintézési arány 100 % fölé emelkedett, Portugáliában továbbra is az egyik legmagasabb a folyamatban lévő közigazgatási ügyek aránya. Az adminisztratív és adóügyi bíróságok hatékonysági kihívásait az Európa Tanács is kiemelte.

II.Korrupcióellenes keret A korrupció megelőzésére, kivizsgálására és büntetőeljárás alá vonására vonatkozó hatáskörök különböző szervek között oszlanak meg. A korrupciós ügyek kivizsgálására kijelölt szerv a Legfőbb Ügyészség alá tartozó, központi nyomozati és büntetőeljárási főosztály (DCIAP) és a rendőrség korrupcióellenes nemzeti egysége. A Számvevőszék szintén fontos szerepet tölt be a korrupció elleni küzdelemben. A Számvevőszéken az annak elnöke elnökletével működő Korrupciómegelőzési Tanács feladata a korrupciómegelőzési tevékenységek koordinálása és elemzése. A közelmúltbeli jogszabály-felülvizsgálatok nyomán új átláthatósági hatóságot hoztak létre az Alkotmánybíróságon, amely a vagyonnyilatkozatok nyomon követéséért és ellenőrzéséért lesz felelős. 2019 decemberében nemzeti korrupcióellenes stratégiát jelentettek be, amely olyan intézkedéseket tartalmaz, mint például a nemzeti korrupcióellenes jelentés. A Transparency International legfrissebb korrupcióérzékelési indexében Portugália 62 pontot ért el 100-ból, és ezzel a 10. helyen végzett az Európai Unióban és a 30. helyen globálisan . A korrupcióval foglalkozó, 2020-as Eurobarométer tematikus felmérés szerint a portugál válaszadók 94 %-a tartja a korrupciót elterjedtnek hazájában (az uniós átlag 71 %), az emberek 59 %-a pedig úgy érzi, hogy a korrupció mindennapi életében személyesen érinti (az uniós átlag 26 %). Ami a vállalkozásokat illeti, a vállalatok 92 %-a tartja a korrupciót elterjedtnek (az uniós átlag 63 %), és 53 %-uk szerint a korrupció problémát jelent az üzleti tevékenység során (az uniós átlag 37 %). Az emberek 34 %-a találja úgy, hogy elegendő sikeres büntetőeljárásra kerül sor ahhoz, hogy elrettentse az embereket a korrupt gyakorlatoktól (az uniós átlag 36 %), míg a vállalatok 16 %-a véli úgy, hogy a magas rangú tisztviselő megvesztegetésén tetten ért embereket és vállalkozásokat megfelelő büntetéssel sújtják (az uniós átlag 31 %). A korrupció elleni küzdelem büntetőjogi kerete nagy vonalakban kiépült. A Büntető Törvénykönyv bűncselekménnyé nyilvánítja a passzív és aktív hivatali vesztegetést az állami és a magánszektorban, a befolyással való üzérkedést, valamint a sikkasztást és a hűtlen kezelést . Egy 2015-ben végrehajtott reform több büntetőjogi rendelkezést hozott összhangba a GRECO ajánlásaival, nevezetesen egyes bűncselekmények esetében a bűncselekmények minősítését illetően. A nemzeti korrupcióellenes stratégia kidolgozása folyamatban van. Miután a kormány 2019 decemberében bejelentette az e stratégia kialakítására vonatkozó terveit, létrehozta a stratégia kidolgozásáért felelős munkacsoportot. A munkacsoport megbízatása kiterjedt többek között a nemzeti korrupcióellenes jelentés elkészítésére, valamint a visszaélést bejelentő személyek védelmi keretének felülvizsgálatára, a jogszabályok csalásbiztos kialakítására, a közbeszerzési folyamatok javítására, a politikai pártok finanszírozása átláthatóságának megerősítésére és annak biztosítására, hogy a közép- és nagyvállalatoknál korrupciómegelőzési terveket vezessenek be. A Miniszterek Tanácsa szeptember 3-án nyilvános konzultációt indított a nemzeti korrupcióellenes stratégiára irányuló javaslatról. A 2020-as európai szemeszter Portugáliára vonatkozó országjelentése egyértelmű stratégia szükségességére hívta fel a figyelmet egy koherens és stabil korrupcióellenes jogszabályi és szakpolitikai keret létrehozása céljából. Az ügyészség erőfeszítéseket tesz hatékonyságának javítása érdekében, a magas szintű korrupciós ügyek kezelésére is kiterjedően. Főként a minisztérium nyomozati és büntetőeljárási főosztályának a feladata – a regionális osztályokkal (DIAP) együtt – a korrupció kivizsgálása és a bűnüldözés. Ami a vizsgálatot illeti, a DCIAP illetékes a több régióra kiterjedő vagy különösen összetett ügyek kezelésében. A DCIAP elvégzi a szükséges osztályok közötti koordinációs tevékenységeket . A DCIAP-t a főügyész, 3 helyettese és 31 ügyész által kinevezett igazgató (főügyész-helyettes) vezeti, munkáját pedig az igazságügyi rendészet támogatja, amelynek van szakosodott nemzeti korrupcióellenes egysége. Folytatódtak a büntetőeljárások eredményeinek további javítására irányuló erőfeszítések, többek között a magas szintű korrupciós esetek kezelésével kapcsolatban . Ugyanakkor a korrupcióval kapcsolatos nyomozások nagy része vádemelés nélkül zárul le. Ami a korrupciós bűncselekmények miatt alkalmazandó szankciókat illeti, 2017-ben a korrupció miatt elítéltek csupán 10 %-át ítélték börtönre, és 83 %-uk büntetésének végrehajtását felfüggesztették. 2018-ban 12,3 %-ukat ítéltek tényleges börtönbüntetésre, 73,6 %-uk esetében pedig felfüggesztették a büntetés végrehajtását . Az Ügyészek Szakszervezete az illegális pénzügyi áramlások nyomon követéséhez az igazságügyi rendészet szakosodott egységének folyamatos erőforráshiányára, valamint az ügyészek közötti megfelelő, a gazdasági és pénzügyi bűncselekmények kivizsgálására szakosodás hiányára hivatkozott. A DCIAP szerint ez befolyásolhatja az ügyészség hatékonyságát. A képzési és szakosodási igények kielégítése, valamint a regionális szervezeti egységek komplex vizsgálatok hatékonyabb kezelését célzó büntetőjogi cselekményekre és vizsgálatokra felhatalmazása néhány szervezeti és további kapacitásépítő intézkedést irányoz elő. A Korrupció-megelőzési Tanács (CPC) a korrupció és a kapcsolódó bűncselekmények megelőzésével kapcsolatos nemzeti intézkedések kidolgozásáért felelős állami hatóság. A CPC a Számvevőszéken belül működő független testület, amelynek elnöke a Számvevőszék elnöke. A CPC pénzügyi és humánerőforrás-kapacitása nagyon korlátozott. A korrupció megelőzése terén a CPC tevékenységei főként a korrupciós kockázatokkal kapcsolatos útmutatás nyújtására és az iskolai tudatosító kampányokra irányulnak. A tanács emellett együttműködik a különféle minisztériumokkal a korrupciós tervek ellenőrzési gyakorlatokba történő integrálása érdekében, és statisztikákat tesz közzé a korrupcióval kapcsolatos panaszok kezeléséről, ideértve a vádiratokat és a jogerős bírósági határozatokat is . Új szabályokat vezettek be 2019-ben azzal a céllal, hogy növeljék a közélet átláthatóságát és integritását. Válaszként a médiában megjelentetett, legfelsőbb kormányzati és kabinetszintű családi kötelékekkel kapcsolatos vitatható esetre, 2019 szeptemberében új szabályok léptek hatályba a kabinettanácsadók és a kisegítő személyzet, a magas rangú tisztviselők és az állami vezetők politikai kinevezésére vonatkozóan. A törvény szigorúbb szabályokat vezet be a nepotizmus és az összeférhetetlenség megelőzésére. 2019 elején különböző korrupcióellenes rendelkezésekre irányuló, átfogóbb jogalkotási folyamat zárult le. A közfeladatok ellátása során az átláthatóság megerősítésével foglalkozó, 2016-ban létrehozott parlamenti ad-hoc bizottság vezette folyamat a parlamenti képviselők és a vezető tisztségviselők integritási keretrendszerének felülvizsgálatát eredményezte, különösen az vagyonnyilatkozatok és az érdekeltségek bejelentési rendszere egyes szempontjaira, valamint a összeférhetetlenségi szabályokra irányultak. Az új törvény előirányozza az átláthatósági szervezet létrehozását, amely az Alkotmánybírósághoz kapcsolódó, a politikai tisztségviselők és a magas rangú kinevezett tisztviselők által benyújtott vagyonnyilatkozatok és érdekeltségi nyilatkozatok nyomon követéséért és ellenőrzéséért felelős új testület. A reform célja a vagyonnyilatkozatok ellenőrzési rendszere hiányosságainak kezelése, amelyekre számos GRECO-ajánlás is vonatkozott, különösen a parlamenti képviselőket illetően. Ennek teljes mértéke és hatékonysága azonban még értékelésre vár, mivel az átláthatósági szervezet még nem működik. A 2019-es reformok részeként a parlament a parlamenti képviselők magatartási kódexét is elfogadta. Ez az első ilyen jellegű dokumentum a parlamentben . A kódex kimondja, hogy megbízatásuk gyakorlása során a parlamenti képviselőknek be kell tartaniuk az általános magatartási elveket, nevezetesen a szabadságot, a függetlenséget, a közérdek érvényesítését, az átláthatóságot és a politikai felelősséget. A parlamenti képviselők alapszabályát szintén felülvizsgálták a közérdek, az átláthatóság és a politikai felelősség új szabályrendszerének bevezetése érdekében. A parlamenti képviselők alapszabálya felülvizsgálatának célja volt új összeférhetetlenségi ok bevezetése is. A parlamenti képviselők általában a parlamentben betöltött pozíciójuk mellett más közfeladatokat nem láthatnak el, így köztisztviselők sem lehetnek . A közelmúltbeli módosítás kiterjesztette az állami funkciónak tekintendő tevékenységek körét az állami tulajdonú társaságokban, más decentralizált és/vagy autonóm közintézményekben, a köz-magán társulásokban vagy bármely más olyan társaságban betöltött tisztségekre, amelyben az államnak részesedése van . Az átláthatósággal és a képviselők alapszabályával foglalkozó parlamenti bizottság váltotta fel az eddigi etikai bizottságot, hatásköreinek megtartása mellett . Új szabályokkal bővült a „forgóajtó-jelenség” szabályozása, de a lobbizás továbbra is szabályozatlan. A bevezetett változtatások érintik az állami tulajdonú társaságok igazgatósági tagjait, akik mostantól nem tölthetnek be pozíciókat a részesedésszerző vagy kedvezményezett jogalanyokban azon eszközelidegenítésétől vagy átadástól számított három éven belül, amelyben részt vettek, valamint a kabinet tagjait, akiknek esetében hároméves munkavállalási tilalmi időszakot vezettek be, amely alatt tilos bármely beosztotti vagy tanácsadási funkció betöltése olyan nemzetközi szervezeteknél, amelyekkel a kabinet tagjai közfeladatuk ellátása alatt intézményi kapcsolatokat létesítettek . Úgy tűnik azonban, hogy alig kísérik figyelemmel e korlátozások végrehajtásának mikéntjét. Ami a lobbizást illeti, a lobbitevékenységeket szabályozó törvényjavaslat előmozdítására tett erőfeszítések kudarcot vallottak, miután az elnök a parlament által jóváhagyott törvényjavaslatot 2019 júniusában visszaküldte újbóli megfontolásra. Időközben néhány parlamenti csoport új jogszabálytervezetet terjesztett elő. A Covid19-hez kapcsolódó kezdeményezések előtérbe helyezésének szükségessége némi késedelmet okozott vizsgálatukban. A visszaélések bejelentőinek védelmét illetően a tisztviselőkre vonatkozó általános rendelkezések vannak érvényben. A rendelkezések előírják, hogy azokat, akik kötelességeik gyakorlása során tudomásukra jutott jogsértésekről számolnak be, semmilyen módon – beleértve a nem önkéntes áthelyezést vagy elbocsátást – sem érheti hátrány. A visszaélést bejelentőkkel szembeni fegyelmi szankciókat az ellenkező bizonyításáig visszaélésszerűnek kell tekinteni, ha azokat a bejelentéstől számított egy éven belül foganatosítják. A visszaélést bejelentőknek a vádirat elkészültéig joguk van a névtelenségre. Jogosultak tanúvédelmi intézkedésekre is. Míg maguk a rendelkezések érvényben vannak, az érdekelt felek hangsúlyozták, hogy a gyakorlatban erősíteni kell a végrehajtásukat. III.Médiapluralizmus Az Alkotmány rögzíti a véleménynyilvánítás és az információ szabadságát, valamint a média szabadságát és a pluralizmust. Portugáliában az újságírók szerkesztői szabadsága tiszteletben tartásának kultúrája érvényesül.A médiaszabályozó hatóság figyelemmel kíséri a médiaorgánumok tevékenységét. A médiaszabályozó hatóságot függetlennek és hatékonynak eredményesnek tekintik. Az Entidade Reguladora para a Comunicação Social (ERC) egy független közigazgatási szerv, amelyet az Alkotmány és törvényi szabályozás alapján hoztak létre . Az ERC szabályozási felhatalmazása minden olyan jogi személyre kiterjed, amely tömegtájékoztatási tevékenységet folytat a portugál állam joghatósága alatt, beleértve a sajtóügynökségeket, újságokat, rádióállomásokat és televíziós szolgáltatókat. Az ERC az Alkotmány által rábízott médiaszabályozási feladatokat a politikai hatóságok utasításaitól függetlenül látja el. Havi és éves jelentések, valamint éves beszámoló formájában kell tájékoztatnia a parlamentet határozatairól és tevékenységeiről. Az ERC magában foglalja a Szabályozó Testületet, az Ügyvezető Igazgatóságot, a Tanácsadó Testületet és az ellenőrt. Az ERC szabályozási tevékenységeinek meghatározásáért és végrehajtásáért felelős Szabályozó Testület az elnökből, az alelnökből és a három testületi tagból áll. A Szabályozó Testület öt tagjából négyet a parlament, az ötödik tagot pedig a korábban megválasztott négy választja meg. Az elnököt és az alelnököt a Testület öt tagja közül választják meg. A Testület öt tagjának mandátuma 5 évre szól, amely nem hosszabbítható meg, és tényleges leváltásukig vagy hivatali idejük megszűnéséig maradnak hivatalban. Az ERC alapokmánya részletezi a tagok hivatali idejének megszűnésének és a Szabályozó Testület felmentésének feltételeit. Ezek a rendelkezések az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló, felülvizsgált irányelv célkitűzéseivel összhangban biztosítják a szabályozó függetlenségét . A portugáliai médiapluralizmusról szóló 2020. évi monitoring-jelentés (MPM 2020) szerint a szabályozó függetlenségének veszélyeztetettsége nagyon alacsony. Portugáliában alapos keretrendszer biztosítja a média tulajdonviszonyainak átláthatóságát. Az alkotmányban megjelenik a médiatulajdon és -finanszírozás nyilvánosságra hozatali kötelezettsége, amelynek nyomon követése az ERC feladata. A 2015. július 29-i 78/2015. törvény szabályozza a médiatevékenységet folytató szervezetek tulajdonlásának, irányításának és finanszírozási eszközeinek átláthatóságát. Az MPM 2020 értékelése szerint a média tulajdonlásának átláthatósága Portugáliában alacsony kockázatú . Léteznek szabályok az állami hirdetések átláthatóságának szabályozására. Az állami hirdetési kampányok átláthatóságára vonatkozó rendelkezéseket törvény rögzíti. A hirdetési kampányoknak meg kell felelniük a közbeszerzés szabályainak is , kötelezve a vállalkozókat a szerződések végrehajtásának figyelemmel kísérésére, különös tekintettel az esetleges alvállalkozói kapcsolatokra és a hirdetési felületek beszerzésére. A 95/2015. törvény a regionális sajtóban, valamint a helyi és regionális rádióban való állami hirdetésre vonatkozó intézkedéseket is tartalmaz. A törvény továbbá meghatározza a hirdetési kampányok sajtó, rádió, televízió és digitális média közötti elosztását. A megfelelés felügyeletét az ERC-re bízták, amelynek külön erre szolgáló internetes portálja van, ahol minden nyilvános hirdetési kampányt elindítanak. A rendellenességeket vagy a jogszabályoktól való eltéréseket a Számvevőszékhez kell utalni. Míg az MPM 2020 a 2018–2019 közötti időszakban Portugáliában nem talált bizonyítékot nem átlátható szabályokra vagy helyzetekre az állami hirdetések terjesztése vonatkozásában, az újságírói szövetségek aggályokra mutattak rá a médiatámogatási csomag 2020-as elosztási kritériumaival kapcsolatban. A portugál hatóságok szerint a médiaorgánumok és az összegek megválasztásának említett kritériumait a médiaszektor képviselőivel folytatott megbeszéléseket követően határozták meg, és az államot arra kötelezik, hogy az egyes csoportokhoz tartozó médiaorgánumban vásároljon időt/helyet az intézményi hirdetéshez, a meghatározott összegeknek megfelelően. Biztosítékok vannak érvényben a média függetlenségének garantálása és az újságírói szakma gyakorlásának az állami hatóságok beavatkozása elleni védelme érdekében. Az Alkotmány mindenekelőtt tiltja a politikai vagy gazdasági beavatkozást vagy a cenzúra bármilyen formáját. Az újságírók függetlenségét az 1999. január 13-i 1/99 sz. törvénnyel elfogadott újságírói alapszabály is kifejti. Az MPM 2020 alacsonynak értékelte a médiára gyakorolt politikai befolyás veszélyét . Míg az újságírók alapvető védelmi normái jól megalapozottak, a rágalmazás börtönnel büntetendő. Portugáliában az újságírók védelmének keretei átfogóak és megszilárdultak. Az Alkotmány szerint az újságírók ellen hivatásuk gyakorlása során elkövetett bűncselekmények a bíróságok és a független szabályozó testület hatáskörébe tartoznak. Így az ERC feladata a sajtószabadság biztosítása is. Az alapvető védelmi normákat illetően az MPM 2020 a veszélyeket alacsonyra becsüli . A becsületsértés és a rágalmazás azonban szabadságvesztéssel büntethető, annak ellenére, hogy az Emberi Jogok Európai Bíróságának ítéletei rámutattak a véleménynyilvánítás szabadságának sérelmére. Az Európa Tanács újságírás védelmének és az újságírók biztonságának előmozdítását célzó platformja 2015-ös létrehozása óta nem jelentettek meg figyelmeztetést Portugáliával kapcsolatban. A hatóságok birtokában lévő információkba és dokumentumokba való betekintést külön jogszabályok garantálják. E jogszabályok célja az újságírói feladatok ellátásának elősegítése. Noha az Alkotmány garantálja az újságírók információforrásokhoz való hozzáférési jogát, általános érvényű szabályok szabályozzák a közigazgatási dokumentumokba és a közigazgatási információkba való betekintést. A közigazgatási dokumentumokba való betekintés jogának tiszteletben tartása hiánya esetén fellebbezni lehet a Közigazgatási és Adóügyi Bíróságon. Panaszt lehet benyújtani a közigazgatási dokumentumokba való betekintéssel foglalkozó független közigazgatási bizottsághoz is, de a panaszokkal kapcsolatos vélemények nem kötelezőek az állami intézményekre.

IV.A fékekkel és ellensúlyokkal kapcsolatos egyéb intézményi kérdések Portugália egy képviseleti demokratikus köztársaság, közvetlenül megválasztott elnökkel és egykamarás parlamenttel. A félelnöki rendszerben a közvetlen népszavazással megválasztott köztársasági elnök jelentős alkotmányos és politikai jogkörökkel rendelkezik, beleértve a parlament feloszlatásának jogkörét. A miniszterelnök rendelkezik a kormány általános politikája irányításának, valamint az összes miniszter tevékenysége koordinálásának és irányításának jogkörével. A parlament és a kormány megosztva gyakorolja a jogalkotási hatáskört. Jogalkotás-kezdeményezési jogköre a parlamenti képviselőknek és a parlamenti csoportoknak, a kormánynak, a regionális nemzetgyűléseknek és legalább 20 000 polgárnak van. A független ombudsman feladata a polgárok szabadságainak, jogainak és garanciáinak védelme és előmozdítása, és joga van alkotmányos felülvizsgálat kezdeményezésére. Az alkotmányos rendszer biztosítékokat nyújt a fékek és ellensúlyok rendszerére. Az Alkotmánybíróság gyakorolhat előzetes vagy utólagos alkotmányossági kontrollt, és felülvizsgálhatja az alkotmányos normák végrehajtásához szükséges jogalkotási intézkedések elfogadásának hiányát is. Míg mind a parlament, mind a kormány alkothat jogszabályokat, az Alkotmány bizonyos kérdésekben a parlament számára tartja fenn a jogalkotási hatáskört. Az Alkotmánybíróság kimondhatja az olyan kormányzati intézkedések alkotmányellenességét, amelyek ebbe a hatáskörmegosztásba ütköznek. Ezenkívül tíz parlamenti képviselő csoportosan kérheti a kormány jogalkotási aktusainak parlament általi felülvizsgálatra történő felterjesztését. A jogalkotási folyamat az érintettek bevonását irányozza elő, és léteznek biztosítékok az átláthatóságra. Bizonyos esetekben az Alkotmány rögzíti a civil társadalom képviselőinek jogalkotási folyamatba való bevonását. A Magisztratúra Főtanácsa és az Ügyészség Főtanácsa nemcsak tanácsadó vélemények kiadására jogosult, hanem jogalkotási kezdeményezéseket is javasolhat az igazságügyi intézmények hatékonyságával és fejlesztésével kapcsolatban. A kormány jogalkotási kezdeményezéséhez a jogalkotási javaslat gazdasági költségeinek és hasznainak hatásvizsgálata szükséges. Noha az Alkotmány előirányozza a jogalkotási tervezet sürgősségi eljárásban történő beterjesztésének lehetőségét - amely a javaslat megvitatására és megvizsgálására előírt határidők rövidülését vonja maga után - a sürgősségi eljárásra történő benyújtás feltétele az illetékes parlamenti bizottság véleménye és a plenáris ülésen történő vita. A sürgősségi hatásköröket a Covid19-világjárvány összefüggésében használták. A szükségállapotot a köztársasági elnök, az államtanáccsal és a kormánnyal folytatott konzultációt követően hirdette ki , és azt a parlament engedélyezte. A szükségállapotot később két alkalommal meghosszabbították. A kormánynak jelentéseket kell benyújtania a parlamentnek a szükségállapot alkalmazásáról, amelyek lehetővé teszik a parlament számára, hogy utólagos normakontrolt is gyakoroljon az elfogadott intézkedések tekintetében, és feljogosítja arra, hogy polgári vagy büntetőjogi felelősségre vonási eljárásokat indítson a szükségállapot kihirdetése rendelkezéseinek megsértése miatt. Az ombudsman fontos előjogokkal rendelkezik az alapvető jogok védelme érdekében. Az ombudsmant („Provedor de Justiça”), aki egyben a kínzás megelőzésének nemzeti mechanizmusának szerepét is betölti, az ENSZ Nemzeti Emberi Jogi Intézmények Globális Szövetsége (GANHRI) újból „A” státusszal akkreditálta. Megbízatása magában foglalja az alapvető jogok és szabadságok védelmét és előmozdítását, informális eszközökkel biztosítva az igazságosságot és a közhatalom gyakorlásának törvényességét. Az ombudsman jogosult bármilyen információt bekérni, és lefolytathat bármely szükségesnek ítélt vizsgálatot. Az ombudsmannal való együttműködés indokolatlan hiánya engedetlenség bűncselekményének minősül. Az ombudsman hatáskörébe tartozik továbbá a jogszabályok alkotmányossági felülvizsgálatának kérése (mind a jogalkotás, mind annak hiánya vonatkozásában), és ajánlásokat tehet a parlamentnek. Az ombudsman beszámol arról, hogy a hatóságok mennyiben tartják tiszteletben az intézmény függetlenségét és integritását feladatai ellátása során. 2019-ben az ENSZ Gyermekjogi Bizottsága azt javasolta Portugáliának, hogy biztosítson megfelelő forrásokat az Ombudsman Hivatalának a gyermekjogok előmozdítására és védelmére. A portugál jogszabályok védik a polgári részvételt. A civil társadalmi tér nyitottnak tekinthető . Az együttműködési és fejlesztési civil szervezetek különleges jogi státuszt élveznek, tekintettel a társadalmi, kulturális, környezeti, polgári és gazdasági programok végrehajtásában betöltött fontos szerepükre. A nőket, migránsokat, fiatalokat és fogyatékossággal élő személyeket képviselő, valamint a környezetvédelemmel foglalkozó egyesületeket szintén külön jogszabályok szabályozzák. Úgy tűnik, hogy a jelenlegi keret biztosítja a civil társadalmi szervezetek számára a szabad teret, és lehetővé teszi számukra a működést anélkül, hogy különösebb veszélyek állnának fenn autonómiájukra és biztonságukra nézve. Ugyanakkor a jelentések szerint a nem kormányzati szervezetek kihívásokkal néznek szembe a finanszírozás rendelkezésre állásával és a finanszírozási források sokféleségének csökkenésével kapcsolatban. I. melléklet: Források betűrend szerinti jegyzéke * * A 2020. évi jogállamisági jelentéshez kapcsolódó konzultáció keretében beérkezett észrevételek jegyzéke megtalálható az (EB weboldalán). A nemzeti emberi jogi intézmények európai hálózata (2020), Jogállamiság az Európai Unióban - Jelentések a nemzeti emberi jogi intézményektől. Az Egyesült Nemzetek Gyermekjogi Bizottsága (2019), záró észrevételek Portugália ötödik és hatodik időszakos jelentéséről. Az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége (2020), Submission to the European Commission in the context of the preparation of the first annual Rule of Law Report. Az Európai Unió Bíróságának C-585/18, C-624/18 és C-625/18. sz. AKegyesített ügyekben hozott 2019. november 19-i ítélete. Az Európai Unió Tanácsa (2020), a Tanács ajánlása (2020. július 20.) Portugália 2020. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Portugália 2020. évi stabilitási programját. Bírói Kar Főtanácsa (2020), 2020. március 3-i sajtóközlemény. https://www.csm.org.pt/2020/03/03/averiguacao-aos-procedimentos-de-distribuicao-comunicado/ Centre for Media Pluralism and Media Freedom (2019) (Médiapluralizmus és Médiaszabadság Központ) (2019), a rágalmazás dekriminalizációja - tájékoztató. https://cmpf.eui.eu/wp-content/uploads/2019/01/decriminalisation-of-defamation_Infographic.pdf Médiapluralizmus és Médiaszabadság Központ (2020), 2020. évi médiapluralizmus-figyelő. https://cmpf.eui.eu/media-pluralism-monitor/mpm-2020 CEPEJ (2018), European judicial systems: efficiency and quality of justice. CIVICUS (2020), Portugália országprofilja. https://monitor.civicus.org/country/portugal/ Conselho de Prevenção da Corrupção (2019), éves tevékenységi jelentés. http://www.cpc.tcontas.pt/documentos/ra/rel_actv_cpc_2019.pdf

Direção Geral das Políticas da Justiça (2019), Estatísticas de Justiça: Corrupção. https://estatisticas.justica.gov.pt/sites/siej/pt-pt/Paginas/Corrupcao.aspx Európai Bizottság (2013, 2014, 2015, 2016, 2017, 2018, 2019, 2020), az EU igazságügyi eredménytáblája. Európai Bizottság (2019), 2019. évi országjelentés, Portugália, SWD(2019)1021 final. Európai Bizottság (2020), Országjelentés, Portugália, SWD(2020)521 final. Európa Tanács: Miniszteri Bizottság (2010), a Miniszteri Bizottság CM/Rec(2010)12 ajánlása a tagállamoknak a bírák függetlenségéről, hatékonyságáról és szerepéről. Európa Tanács: Miniszteri Bizottság (2016), a Miniszteri Bizottság CM/Rec(2016)4 ajánlása a tagállamoknak az újságírás védelméről ás az újságírók és más médiaszereplők biztonságáról. https://search.coe.int/cm/Pages/result_details.aspx?ObjectId=09000016806415d9#_ftn1 Európa Tanács: Committee of Ministers (2018), H46-20 Vicente Cardoso group v. Portugal (Application No. 30130/10) – Supervision of the execution of the European Court’s judgments CM/Del/Dec(2018)1331/H46-20. GRECO (2016), Harmadik értékelési kör. Kiegészítés a Portugáliáról szóló második megfelelőségi jelentéshez. GRECO (2016), Negyedik értékelési kör. A parlamenti képviselőket, bírákat és ügyészeket érintő korrupció megelőzése. Értékelő jelentés. Portugália. GRECO (2019), Negyedik értékelési kör. A parlamenti képviselőket, bírákat és ügyészeket érintő korrupció megelőzése. Időközi megfelelőségi jelentés. Portugália. Igazságszolgáltatási Tanácsok Európai Hálózata (2020), Hozzájárulás az érdekelt felekkel a 2020. évi jogállamisági jelentés elkészítéséhez folytatott online konzultációhoz. Kommunikációs Főigazgatóság (2016-2020), Eurobarométer: Az EU nemzeti igazságszolgáltatási rendszereinek a nagyközönség által észlelt függetlensége. Kommunikációs Főigazgatóság (2020), Eurobarométer 502. sz. tematikus felmérés: Korrupció. Kommunikációs Főigazgatóság (2019), Eurobarométer 482. sz. gyorsfelmérés: A vállalkozások korrupcióhoz való hozzáállása. Nemzeti Emberi Jogi Intézmények Globális Szövetsége (GANHRI), Akkreditációs Albizottság (SCA) (2017), Akkreditációs jelentés - 2017. november. Közigazgatási és Adóügyi Bíróságok Főtanácsa (2019), éves jelentés - 2018. http://www.cstaf.pt/documentos/Relatório_CSTAF_2018.pdf Magisztratúra Főtanácsa (2019), 2019. április 8-i sajtóközlemény. https://www.csm.org.pt/2019/04/08/gabinetes-de-apoio-aos-juizes-esclarecimento/ Portugál kormány (2020), Információk a 2020. évi jogállamisági jelentéshez. Portugál kormány - Belügyminisztérium (2020), Jelentés a szükségállapot kihirdetésének alkalmazásáról, 2020. március 19. és április 2. között. Portugál kormány - Belügyminisztérium (2020), Jelentés a szükségállapot második kihirdetésének alkalmazásáról, 2020. április 3. és április 17. között.

Portugál kormány - Belügyminisztérium (2020), Jelentés a szükségállapot harmadik kihirdetésének alkalmazásáról, 2020. április 18. és május 2. között. Portugál Néppárt, 2019. augusztus 30-i sajtóközlemény. https://www.psd.pt/rui-rio-apresentou-medidas-para-a-justica/ Portugál Médiaszabályozó Hatóság, az ERC alapokmánya (november 8-i 53/2005. sz. törvény). http://www.erc.pt/download.php?info=YTozOntzOjU6ImFjY2FvIjtzOjg6ImRvd25sb2FkIjtzOjg6ImZpY2hlaXJvIjtzOjM5OiJtZWRpYS9maWNoZWlyb3Mvb2JqZWN0b19vZmZsaW5lLzM1MC5wZGYiO3M6NjoidGl0dWxvIjtzOjE1OiJTdGF0dXRlcytvZitFUkMiO30 = Ügyészség - Lisszaboni Bírósági Kerület (2019), 2018. évi éves jelentés. Ügyészség - Portói Bírósági Kerület (2020), 2019. évi éves jelentés. Transparency International (2020), Korrupcióérzékelési index. https://www.transparency.org/en/countries/portugal Transparency International Portugal (2020), Írásbeli hozzájárulás a 2020.évi jogállamisági jelentéshez. Virtuális országlátogatás Portugáliában a 2020. évi jogállamisági jelentéssel összefüggésben. II. melléklet: Országlátogatás Portugáliában A Bizottság szolgálatai 2020 júniusában virtuális találkozókat tartottak az alábbiakkal: ·Igazságügyi Minisztérium

·Korrupció-megelőzési Tanács ·Közigazgatási és Adóügyi Bíróságok Főtanácsa ·Központi nyomozati és büntetőeljárási főosztály (DCIAP) ·Külügyminisztérium ·Legfelsőbb Bíróság ·Legfelsőbb Közigazgatási Bíróság ·Legfőbb Ügyészség ·Magisztratúra Főtanácsa ·Médiaszabályozó hatóság ·Ombudsman ·Ügyészség Főtanácsa ·Újságírók Szakmai Engedélyezési Bizottsága ·Újságírók Szakszervezete ·Pénzügyi Főfelügyelőség ·Számvevőszék ·Transparency International - Portugália ·Tudós szakértők ·Ügyvédi kamara ·Ügyészek Szakszervezete