[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 9.1.2007

COM(2006) 873 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE

A BIZOTTSÁG ÉVES JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEKHARMADIK ORSZÁGOK KÖZÖSSÉGGEL SZEMBENI DÖMPINGELLENES, SZUBVENCIÓ-ELLENES ÉS VÉDINTÉZKEDÉSSEL KAPCSOLATOS TEVÉKENYSÉGÉRŐL (2005)[SEC(2006) 1804]

I. RÉSZ

BEVEZETÉS

Az Unió kereskedelempolitikája egyik kulcsfontosságú elemeként jelölte meg harmadik országok piacainak megnyitására és az új kereskedelmi lehetőségek megteremtésére vonatkozó igényét. Ahhoz azonban, hogy biztosítani lehessen, hogy az uniós vállalatok hasznot húzzanak az ilyen lehetőségekből, feltétlenül szükséges, hogy tisztességes feltételek mellett versenyezhessenek harmadik országok piacain. Sajnos a növekvő export gyakran harmadik országok kereskedelmi védelmi tevékenységének célpontja és az Európai Unió, mint világviszonylatban jelentős exportőr, gyakran ki van téve ilyen jellegű fellépéseknek. Miközben elismerjük, hogy harmadik országoknak joguk van szükség esetén a WTO szabályokkal összhangban kereskedelmi védelmi intézkedéseket hozni, ezek a tevékenységek túlságosan is gyakran nem felelnek meg az előírt követelményeknek. Viszont ezek a fellépések súlyos és igazságtalan akadályt jelenthetnek a jogos piacra jutási lehetőségeinkkel szemben. Következésképpen a Kereskedelmi Főigazgatóság elsődlegesnek tekinti a kereskedelmi partnereink által a WTO kereskedelmi védelmi eszközeinek igazságos és helyes végrehajtását, és minden erőfeszítést megtesz annak biztosítására, hogy az exportunk ne kerülhessen igazságtalanul hátrányos helyzetbe. Ezért az Európai Bizottság nyomon követi harmadik országok kereskedelmi védelmi tevékenységét és segíti a vállalatokat és az uniós tagállamokat érdekelt felekként jogaik teljes mértékű érvényesítésében a WTO szabályainak megfelelően.

Gyakorlati szempontból ez az információk terjesztését, panaszok és ténymegállapítások elemzését, vállalatoknak a vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezésekről szóló tanácsadást, valamint adott esetben vizsgáló hatóságok felé kifogás emelését jelenti.

A Bizottság szerepe a vonatkozó WTO jogszabályok egyedi vagy rendszeres megsértéséből adódó problémás ügyekben a legfontosabb. Az ilyen jellegű kérdések megoldásának rendes esetben leggyorsabb és leghatékonyabb módját, a diplomáciai utat választjuk e problémák kezelésére, vagy eredménytelenség esetén a WTO keretei közt perhez folyamodunk. Mindkét megközelítés járt már sikerrel, többek között például a velük történt konzultációkat követően India 12 intézkedést visszavont.

Az arra tett erőfeszítéseink, hogy harmadik országok tökéletesítsék követelményeiket, nem csupán egyedi esetekre összpontosulnak. Az e sorok írásakor sajnos már felfüggesztett Dohai Forduló keretei közt az EU olyan javaslatokat terjesztett elő, amelyek megerősítenék a dömpingellenes és kiegyenlítő intézkedések alkalmazására vonatkozó szabályokat és előírásokat és amelyek, amennyiben elfogadásra kerülnek, az országok számára megnehezítenék a rendszerrel való visszaélést. Az eszközök alkalmazóinak az általános követelmények tökélesítésére tett ezen erőfeszítéseit tovább erősítheti, ha megtárgyalják a kereskedelmi védelmi eszközök tisztességes alkalmazására vonatkozó külön kötelezettségek felvételét bármilyen harmadik országgal kötött kétoldalú kereskedelmi megállapodásba. Ezen felül a Kereskedelmi Főigazgatóság kereskedelmi védelemmel foglalkozó szolgálatai sok időt és erőforrást szentelnek arra, hogy technikai segítségnyújtást biztosítsanak harmadik országoknak ezen eszközök alkalmazásakor, annak érdekében, hogy meggyőzzék őket a szabályok igazságos és kiegyensúlyozott alkalmazásáról. A Közösség méltán adhat tanácsot ilyen ügyekben, mivel kellő színvonalon alkalmazza ezeket az eszközöket. Ez a jelentés részletesebben vázolja fel a 2005-ben általunk követett egyedi eseteket, a különböző kezdeményezéseket, illetve részletezi a munkánk során elért sikereinket. Ez a jelentés két részre oszlik, az első az év főbb irányvonalaival, míg a második egyes országokkal vagy országcsoportokkal foglalkozik, a leginkább figyelemre méltó esetekre összpontosítva.

1. TENDENCIÁK

1.1. Általános áttekintés

2005 végén örvendetes változást tapasztalhattunk az előző évek tendenciájával szemben, mert a közösségi exportőrökkel szemben fennálló kereskedelmi védelmi intézkedések száma csökkent. 2005 végén a Közösséggel szemben 151 intézkedés volt hatályban, a 2004. végi 185-höz képest. 30 intézkedést szűntettek meg és 23 járt le 2005. során. A megszűntetések közül 12 történt Indiában, közvetlenül miután felülvizsgálták az általuk az EK-val szemben kivetett azon intézkedéseket, amelyek miatt a WTO keretein belül jogvita indult ellenük 2003-ban .

Statisztikai szempontból az EK-val szemben 2005-ben hatályban lévő intézkedések megoszlása a következő: USA (27 %), India (15 %), Brazília (6 %), Kína (6 %), Dél-Afrika (5 %), Argentína, Ausztrália, Kanada és Ukrajna (egyenként 4 %), egyéb (25 %).

2005-ben 2004-hez képest a Közösséggel szemben kezdeményezett új ügyek száma 33-ról 20-ra csökkent. A Közösséggel szemben hozott intézkedések és vizsgálatok számában történt csökkenés a globális tendenciát követi, mivel a WTO jelentése szerint 2005. volt a negyedik egymást követő olyan év, amikor az új kezdeményezések csökkentek és a második év, amikor az új intézkedések csökkentek.

Fontos azonban megjegyezni, hogy a Közösséggel, vagy a tagállamaival szemben indított új dömpingellenes, illetve kiegyenlítő vám kivetésével kapcsolatos vizsgálatok száma csak kis mértékben csökkent. Valóban, a Közösséggel szemben indított új vizsgálatok számának teljes csökkenése (-13) az előző évhez képest 2005-ben főleg az új védintézkedésekkel kapcsolatos vizsgálatok számának jelentős csökkenésével magyarázható. Ez különösen Fehéroroszországra és Törökországra vonatkozik, amely országok jelentős számú (4, illetve 5) védintézkedéssel kapcsolatos vizsgálatot kezdeményeztek 2004-ben, de 2005-ben egyet sem.

Ebben a tekintetben szükséges felidézni, hogy habár valószínűleg a legtöbb esetben nem közvetlenül a közösségi kivitel ellen irányulnak ezek a vizsgálatok, az EU exportőrei mindazonáltal érintettek, mert a védintézkedések erga omnes intézkedések, azaz származási helytől függetlenül minden importra vonatkoznak.

A védintézkedésekkel kapcsolatos új vizsgálatok számának csökkenése ellenére, ezek még mindig az új elindított ügyek több mint felét teszik ki. Valóban, a 2005-ben kezdeményezett és az EK-t érintő 20 új kereskedelmi védelmi ügyből 11 védintézkedéssel kapcsolatos ügy volt.

Ez a múlt évi éves jelentésben kiemelt tendencia aggasztó folytatódása, kiváltképpen mert a fent említetteknek megfelelően a közösségi exportőrök szintén ki vannak téve a védintézkedéseknek, még ha a probléma egyértelműen nem is tőlük ered. Úgy tűnik, hogy a védintézkedéseket sok ország könnyebb választási lehetőségnek tekinti, mint a nagyobb szakértelmet igénylő dömpingellenes és kiegyenlítő vámokkal kapcsolatos vizsgálatokat.

Az EK azonban a védintézkedések alkalmazását utolsó mentőövnek tekinti, nagyrészt azok erga omnes természete miatt, és mert megengedett import ellen irányulnak, azaz nem dömping- vagy szubvencionált áru ellen, ami tisztességtelen gyakorlatnak tekintendő. Következésképpen az EK-ban gondosan megvizsgálnak minden védintézkedés iránti kérelmet annak biztosítása érdekében, hogy az előírt igen magas követelményeknek, különösen a kár tekintetében, megfeleljenek. Sajnos sok harmadik ország úgy tűnik, hogy olyan esetekben is alkalmazza a védintézkedés eszközét, amelyek az EK-ban még egy vizsgálat megindítását sem indokolnák. A Közösség továbbra is foglalkozik ezzel a kérdéssel mind a WTO keretein belül, mind harmadik országokkal történő kétoldalú tárgyalások során, ezen eszköz bármilyen, fokozódó alkalmazásának visszaszorítása érdekében.

Miközben a Közösséggel szembeni kereskedelmi védelmi tevékenységek e viszonylagos csökkenését üdvözöljük, lehetetlen megmondani, hogy ez tartós tendencia lesz-e. Hasonlóképpen nagyon nehéz egyértelműen megnevezni mely konkrét tényezőkkel magyarázható ez a csökkenés, bár az euro megerősödése jelentős ok lehetett. Egy további tényező az is, hogy a Kereskedelmi Főigazgatóság ma már több mint hat éve nyomon követi a harmadik országok tevékenységét és más alkalmazókkal folyamatosan közbelép, hogy meggyőzze őket az általános gyakorlatuk tökéletesítéséről, valamint egyedi esetekben. Ez nem csupán a közvetlenül a vizsgáló hatóságokhoz beadott előterjesztések útján történt, hanem az EK harmadik országokkal megkötött különböző kétoldalú megállapodásai alapján létrehozott intézményi keretek felhasználásával is. E fórumok kiaknázásával az EK növelheti az ügyek ismertségét, és további nyomást gyakorolhat harmadik országokra az eszközök megfelelő alkalmazása érdekében. Ezek az erőfeszítések egészen bizonyosan hatással voltak a kereskedelmi védelmi eszközök EK-val szembeni, harmadik országok általi alkalmazásában mind mennyiségi, mind minőségi szempontból.

A múlt évi jelentés említette, hogy egyre több harmadik ország szinte kizárólag a teljes EK-val szemben és nem egyedi tagállamok ellen kezdeményez dömpingellenes ügyeket. Ez nem feltétlenül igaz 2005-re. A kezdeményezett 9 dömpingellenes ügyből 5-öt egyedi tagállam ellen indítottak el. Megjegyzendő, hogy a fennmaradó 4-ből Kína mind a 3 ügyét az EK egésze ellen kezdeményezte, míg Pakisztán 1 ilyen vizsgálatot kezdeményezett.

Gazdasági és kereskedelmi szempontból is egyértelmű, hogy a dömpingellenes ügyek kezdeményezése az EK egésze vagy egyedi tagállamok ellen jelentős következményekkel járhat a vizsgálat tárgyát képező javak közösségi exportőreire nézve. Ami nem világos, az az, hogy az egyik megközelítés kedvezőbb-e mint a másik, például az összes közösségi értékesítés árán alapuló rendes érték alacsonyabb dömpingkülönbözetet eredményez-e, mint ha csak egy tagállamra számítanánk ki, vagy fordítva. Jogi szemszögből nézve, valamely ügynek az EK egésze ellen történő indítása, minthogy az vámunió státusszal rendelkezik és saját jogán tagja a WTO-nak, önmagában nem ellentétes a GATT és a WTO szabályaival. A kulcskérdés az, és ezt a szolgálatok szigorúan figyelik, hogy a harmadik országok a szabályokat helyesen alkalmazzák-e és következetesen lépnek-e fel a vizsgálatok lefolytatásakor, például nem kezdeményeznek-e ügyet az EK egésze ellen, amikor a kárt okozó dömpinggel kapcsolatos elfogadható bizonyítékok csak egyes tagállamokra vonatkoznak vagy nem választanak-e ki csak egy tagállamban történő értékesítést a rendes érték megállapítása céljából az EK egészére vonatkozó vizsgálat során.

1.2. Ágazatok

A vegyi anyagok azok a termékek, amelyek ellen a Közösséggel szembeni kereskedelmi védelmi tevékenységek leginkább irányulnak. 2005-ben a 20 újonnan kezdeményezett ügyből 11, valamint a Közösséggel szemben 2005-ben meghozott intézkedések majdnem fele ezzel az ágazattal kapcsolatos. Mivel azonban ez az ágazat második helyen áll az EK globális kivitelében, nem meglepő, hogy az érintett ágazatok között is ilyen előkelő helyen szerepel. Érdekes megjegyezni, hogy ez az ágazat világviszonylatban is előkelő helyet foglalt el az elmúlt tíz évben kezdeményezett dömpingellenes ügyek terén, ahol valamennyi kezdeményezés 20%-át teszi ki, és csupán az acélágazat előzi meg. Nincs más olyan ágazat, amelyik ilyen kimagasló helyen szerepelt volna a 2005-ben meghozott kereskedelmi védelmi intézkedések között.

2. A HARMADIK ORSZÁGOKKAL KAPCSOLATOS ÁLTALÁNOS KÉRDÉSEK

A múlt évi jelentés számos hiányosságot jelölt meg a harmadik országok kereskedelmi védelmi intézkedéseiben, köztük a kezdeményezéshez szükséges alacsony szintű követelményeket, a nem megfelelő közzétételt, az átláthatóság hiányát, valamint általában véve az eszközök túlzott alkalmazását, sőt még az azokkal való visszaélést is, kiváltképpen a védintézkedéseknél. Míg 2005-ben egyes országokban javulás volt tapasztalható, különösen a közzététel tekintetében, sajnos hosszú utat kell megtenni amíg a kereskedelmi védelem terén valamennyi ország teljes mértékben fogja alkalmazni az előírásokat a különböző WTO megállapodások szabályainak megfelelően és azok szellemében. A fő szisztematikus problémák a következők:

2.1. A kezdeményezéshez szükséges alacsony szintű követelmények

A kereskedelmi védelmi eszközök számos alkalmazójánál a kezdeményezéshez szükséges alacsony szintű követelmények továbbra is problémát jelentenek, ami néha szükségtelenül kezdeményezett, és a kereskedelmi forgalomra negatív hatással járó vizsgálatokat eredményez, még akkor is, ha az intézkedéseket ezt követően nem vetik ki. Míg egy vizsgálat kezdeményezéséhez szükséges követelmények egyértelműen nem azonosak az intézkedések kivetéséhez szükségesekkel, az elfogadhatóságot nem lehet a lehetséges minimumként értelmezni. Számos ország azonban továbbra is olyan panaszok vagy kérelmek alapján kezdeményez vizsgálatot, ami itt az EK-ban elegendő bizonyíték hiányában elutasításra kerülne. A Bizottság szolgálatai folyamatosan nyújtanak be ellenvetéseket a harmadik országok hatóságaihoz egyedi esetekre vonatkozóan, felhívva a figyelmüket a konkrét hiányosságokra a kezdeményezést követően. Ezen felül a kereskedelmi védelmi szolgálatok számos szemináriumot rendeztek, amelyeken az EU gyakorlatát és a kezdeményezéshez szükséges követelményekre vonatkozó nézeteit ismertették.

2.2. Az érdekelt felek védekezési, illetve közzétételhez és átláthatósághoz való joga

Ahhoz, hogy biztosítva legyenek a kereskedelmi védelmi eljárások érdekelt feleinek jogai, kulcsfontosságú a teljes és részletes közzététel, az érthető nem bizalmas adatokhoz való hozzáféréssel együtt. Az uniós exportőrök azonban túlságosan is gyakran információ hiánnyal szembesülnek, ami fölöttébb nehézkessé teszi a hatékony védekezést ezen eljárások során. A probléma kettős: a lényegi információk hiánya, amit általában azzal indokolnak, hogy az érintett adatok bizalmasan kezelendőek, és másodsorban az információ prezentálásának módja, ami az elemzést lehetetlenné teszi. Ezek a hiányosságok nyilvánvalóvá válnak az eljárások különböző fő szakaszaiban: a kezdeményezésnél, az ideiglenes intézkedések kivetésénél és végül a végleges intézkedések meghozatalakor.

Számos, a harmadik országok dömpingellenes vizsgálatai során együttműködő uniós exportőr hangsúlyozta, hogy gyakran a közzétételt követően beadott cáfolatukat a vizsgáló hatóságok nem veszik figyelembe. Ez a megközelítés egyenértékű az érdekelt felek egyes jogainak megtagadásával és gyengíti az intézkedések ezt követő kivetésének igazoltságát. Ez kiváltképpen az „egyéb tényezőkkel” kapcsolatban merül fel, amelyeket a hatóságoknak a vizsgálatok során az ok-okozati összefüggés bizonyításakor figyelembe kell venniük. Sok harmadik ország vagy egyáltalán veszi figyelembe az ilyen jellegű beadványokat, vagy egyszerűen felsorolja az érdekelt felek által felvetett kérdéseket, anélkül, hogy érdemben foglalkozna velük.

Egyes országok, mint például Kína, India és Pakisztán folyamatosan sajátos értelmezés szerint alkalmazzák az ezekről a kérdésekről szóló szabályokat, míg a Bizottság szolgálatai, az ügyekhez közvetlenül kapcsolódó beavatkozások segítségével, vagy az EU ezekben az ügyekben kialakult saját gyakorlatát és nézeteit ismertető szemináriumokon keresztül, folyamatosan ösztönzi őket a gyakorlatuk tökéletesítésére.

2.3. Gyenge színvonalú ok-okozati elemzés

Az egyik leggyakoribb és legnyilvánvalóbb hiányosság a harmadik országok kereskedelmi védelmi ügyeiben a gyenge színvonalú ok-okozati elemzés. Az ügyek ellenőrzése folyamatosan kimutatja az ebben a vonatkozásban alkalmazott alacsony színvonalú követelményeket. Túlságosan gyakran a kármutatók pozitív tendenciákat mutatnak, de a kár meglétét egy évi gyenge teljesítmény alapján bizonyítják, miközben kevés figyelmet szentelnek az általános tendenciáknak. Ez a „mazsolázó” megközelítés gyakori egyes harmadik országoknál és egyértelműen a WTO jogszabályok megsértése. A problémát tovább fokozza az ok-okozat gyenge színvonalú vizsgálata, ami kevés figyelmet szentel az „egyéb tényezőknek”; számos esetben az elemzésünk azt mutatja ki, hogy nyilvánvalóan más okozza a kárt, de ezt gyakran nem veszik figyelembe, ami az intézkedések indokolatlan kivetését eredményezi.

3. EREDMÉNYEK

Az EK-val vagy a tagállamokkal szembeni kezdeményezések, illetve a 2005 végén hatályban lévő intézkedések számában bekövetkezett csökkenés üdvözlendő változás az előző évek tendenciáihoz képest. Miközben ez a fejlemény nem tudható be kizárólag az EK harmadik országok ügyeit nyomon követő tevékenységének, mindazonáltal úgy vélhető, hogy hozzájárult ehhez.

2005-ben a leglátványosabb siker 12 India által hozott, Közösséggel szembeni intézkedés megszűntetése volt, ami a 2003-ban az EK által a WTO keretein belül India ellen indított jogvitát követően megkezdett felülvizsgálatok eredménye. Továbbá India saját részről is tett némi erőfeszítést az eljárások egyes szempontjainak tökéletesítése érdekében. Sajnos még sok mindent kell tenniük, hogy a WTO előírásainak megfelelő szinten alkalmazzák az eszközt.

Néhány egyéb említésre méltó eset:

- Oroszország: három vegyi anyagokat érintő védintézkedés megszűntetése, amely esetekben egyértelműen egyéb tényezők okozták a kárt. A rozsdamentes acéllal kapcsolatos, folyamatban lévő dömpingellenes ügy pozitív kimenetelére utaló jelek.

- Argentína: olívaolajra kivetett kiegyenlítő vámmal kapcsolatos intézkedések megszűntetése.

- Pakisztán: Németországból, Franciaországból, Olaszországból és az Egyesült Királyságból származó fehérbádoggal kapcsolatos vizsgálat megszűntetése.

- Marokkó: tárgyalás az EK kerámiacsempe-exportőrökre vonatkozó, a hagyományos export szintjén megállapítandó kontingensekről.

- Ukrajna: az ukrán jog helytelen alkalmazására történő hivatkozás folytán a csavarkompresszorokra vonatkozó dömpingellenes vám csökkentése 75 %-ról 29 %-ra (a vám e szintje azonban még mindig túlzottnak tekinthető).

- Ausztrália: a Franciaországból származó léding kiszerelésű borpárlatra vonatkozó kiegyenlítő vámmal kapcsolatos intézkedések megszűntetése.

4. A HARMADIK ORSZÁGOK Fő TEVÉKENYSÉGEI

4.1. Amerikai Egyesült Államok

2005-ben az USA nem kezdeményezett új vizsgálatot az EK-val szemben. 2005 végén számos kiegyenlítő vámokkal kapcsolatos létező intézkedés lezárására irányuló felülvizsgálatot kezdeményeztek, amelyekkel a Bizottság továbbra is aktívan foglalkozik. E felülvizsgálatok vagy az Egyesült Államokban folyamatban lévő bírósági eljárások eredményeképpen, az USA 2006-ban számos kiegyenlítő vámmal kapcsolatos intézkedést visszavont, vagy azok visszavonására kényszerülhet, köztük néhány alacsony dúsítású uránnal kapcsolatos vitatott intézkedés, illetve számos acéltermékekre vonatkozó kiegyenlítő vámmal kapcsolatos, az 1990-es évek elején keletkezett intézkedés visszavonására is. 2005 végén az Egyesült Államok által hozott intézkedések száma az előző évihez képest változatlanul 39 maradt.

2005-ben az egyesült államokbeli ügyek nyomon követése során, a folyamatban lévő WTO vitarendezési eljárásokra, kiváltképpen a „nullázási” és „privatizációs” ügyekre terelődött a hangsúly. A vizsgálóbizottság és a Fellebbviteli Testület a „nullázási ügyről” szóló jelentésüket 2005 szeptemberében, illetve 2006 áprilisában adták ki, majd a 2006. május 9-i vitarendezési ülésen fogadták el azokat. Az EK sikeresen elérte egy olyan módszer elítélését, amely segítségével az Egyesült Államok vizsgálati hatóságai számításaik során a nem dömpingelt exportügyleteket figyelmen kívül hagyhatták (ezt a módszert nevezik „nullázásnak”), és aminek eredményeként a dömpingkülönbözet jelentősen megnövekedett. Az USA-nak így most 2007 áprilisáig kell a határozatot végrehajtania. E gyakorlat nélkül nem valószínű, hogy az egyesült államokbeli hatóságok ilyen jelentős számú ügyben meg tudták volna állapítani a dömping tényét és vámokat tudtak volna kivetni. A „nullázási” gyakorlat az EK exportőrök kereskedelmi volumenét több százmillió USD értékben érinti.

Ami a privatizációs ügyet illeti, az EK kérelmét követően 2004 szeptemberében végrehajtási testületet hoztak létre, mivel az USA a 2002-es WTO-testületi döntés egyes szempontjait nem hajtotta végre. A testület jelentését 2005 augusztusában tették közzé, és bár az EK nem járt sikerrel minden keresetében, az Egyesült Királyságból és Spanyolországból származó acéllal kapcsolatos ügyekben a vállalati privatizációk tekintetében a legtöbb pontban nyert. Az USA 2005 novemberében kezdte meg és 2006 májusában fejezte be a megállapítások végrehajtását. Az USA úgy döntött, hogy a hatályos intézkedéseket fenntartja, ami csalódást okozott, de a Bizottság megvárja további lezárásra irányuló felülvizsgálatok kimenetelét, mielőtt döntene arról, hogy helyénvaló-e bármilyen további lépést tenni.

Egy harmadik, az USA-t érintő WTO ügy esetében, Az Egyesült Királyságból származó melegen hengerelt rudak -ban az EK konzultációs eljárás indítását kérte a WTO-tól egy egyesült királyságbeli vállalat, Firth Rixson ellen kivetett dömpingellenes vámmal kapcsolatosan . A Kereskedelmi Minisztérium e vállalatot „ellentmondásos benyújtott információ” miatti dömpingellenes vámmal büntette, amiért a cég nem volt képes részletes termelési költség adatokat benyújtani egy általa fúzió során szerzett és a vizsgálat megkezdése előtt felszámolt kis üzemről. 2005-ben két fordulóban tartottak konzultációt a WTO keretein belül, valamint az Egyesült Államokkal kétoldalú szinten többször történt egyeztetés, de mindhiába. Bármilyen további WTO fellépést felfüggesztettek a vállalat által 2006 márciusában kérelmezett adminisztratív felülvizsgálat eredményének megérkezéséig.

4.2. Oroszország, Ukrajna és más nem WTO-tagországok

A 2005-ös évben 2004-hez képest az Oroszország által indított ügyek száma 3-ról 4-re kis mértékben nőtt, míg a 2004. évi 3 üggyel szemben Ukrajna csak 1 ügyet kezdeményezett. Az e két országban hatályban lévő intézkedések száma 2005 végén 8 volt, szemben a 2004. évi 5-tel.

2005. nagyon mozgalmas év volt e két ország vonatkozásában, nem csak az új esetek miatt, de számos, az előző évben indított ügy váltott ki nagyfokú aktivitást 2005-ben, kiváltképpen az Oroszország által indított, rozsdamentes acélra vonatkozó dömpingellenes ügy, amely ügyben várhatóan nem vetnek ki intézkedést. Oroszország esetében ugyancsak kimutatták, hogy egyes esetekben a megközelítésük ésszerű, amit három, vegyi anyagokkal kapcsolatban indított védintézkedési ügy megszűntetése is bizonyít. Természetesen, ha a panaszok kivizsgálásakor magasabb követelményeket alkalmaztak volna, a kérdéses ügyek valószínűleg soha nem jutottak volna el a kezdeményezés szakaszába. Sajnos 2005-ben Oroszország azt is bemutatta, hogy ésszerűtlen és indokolatlan megközelítést is tud alkalmazni, amikor a villanylámpák ügyében olyan védintézkedéseket hozott, amik túlzottnak tekinthetőek. Ez a túlzott és aránytalan megközelítés volt tapasztalható akkor is, amikor Ukrajna a csavarkompresszorokra vetett ki dömpingellenes intézkedéseket.

A nem WTO-tagországok, mint például Oroszország és Ukrajna, különleges problémát jelentenek a Közösséggel szembeni kereskedelmi védelmi tevékenységek nyomon követésekor, tudniillik a jogszabályaik és előírásaik nincsenek feltétlenül összhangban a WTO szabályokkal és a WTO vitarendezés végső megoldásként ilyenkor nem áll rendelkezésre. Mindazonáltal az itt felmerülő esetek nyomon követésekor, annak ellenére, hogy a WTO rendszerén kívül esnek, a vonatkozó WTO követelményeket alkalmazzuk kiindulópontként. Az a tény, hogy a WTO tagságról tárgyalnak, nyújt némi befolyást amikor a követelményeik átfogó tökéletesítésére ösztönözzük őket.

Egy új alkalmazó, Horvátország, megjelenését is szemmel követhettük, aki egy védintézkessel kapcsolatos ügyet kezdeményezett.

4.3. Kína

2005-ben Kína globális kereskedelmi védelmi tevékenysége nagyon jelentősen megnőtt az előző évhez képest. Tulajdonképpen 2005 második felében Kína vált a dömpingellenes ügyek elsőszámú kezdeményezőjévé a WTO-tagországok között.

Szerencsére ez a tendencia nem tükröződik Kínának a Közösséggel szembeni kereskedelmi védelmi tevékenységében, mivel a 2005-ben indított új ügyek száma stabilan 3 maradt. A növekvő kereskedelmi védelmi tevékenység eredménye azonban tükröződik az EK-val szemben jelenleg hatályos intézkedések számában, ami a 2004. végi 7-ről 9-re nőtt 2005 végére. Ezen túlmenően Kína globális tevékenysége szintén negatív hatást gyakorolt a közösségi vállalatokra, a Kínába exportáló, más ázsiai országokban található gyártóüzem telephelyeik miatt.

Mivel Kína még a kereskedelmi védelmi eszközök új alkalmazójának tekinthető, illetve mert egyre többször alkalmazza ezen eszközöket, a súlyos és nagy mértékű problémák megelőzése és elkerülése végett minden új kínai vizsgálat szigorú nyomon követésre kerül. 2005-ben Kína levonta a hazai iparág kérését követően valaha is lefolytatott, első időközi felülvizsgálatának következtetéseit. A katekol uniós exportőreire nézve sajnálatos módon ez a különbözetek növekedését eredményezte.

A múlt évi jelentés felhívta a figyelmet arra, hogy Kína kereskedelmi védelmi tevékenysége a vegyipari ágazatra összpontosul, és ez 2005-ben folytatódott. Valamennyi 2005 végén hatályos végleges intézkedés, valamint az EK-val szemben Kína által kezdeményezett 3 ügyből 2 ezzel az ágazattal kapcsolatos. Ennek magyarázata lehet az, hogy bár a vegyipari ágazat Kína egyik leggyorsabban növekvő iparága, jelentős behozatal van ebben az ágazatban.

4.4. India és Pakisztán

2005 második felében Kína világviszonylatban megelőzte Indiát, mint az új dömpingellenes ügyek vezető kezdeményezője. Mindazonáltal India világszerte továbbra is a kereskedelmi védelmi eszközök egyik legjelentősebb alkalmazója.

Ebben az évben is kis mértékű csökkenést tapasztalhattunk az India által a Közösséggel szemben indított ügyek számában, ami az előző évi 3-hoz (és a 2003-as 7-hez) képest 2-re csökkent 2005-ben. Az EK-val szemben hatályban lévő intézkedések száma jelentősen csökkent a 2004. évi 36-ról 22-re 2005 végén. Ez az EK által 2003 végén India ellen indított sikeres WTO vitarendezési eljárás eredménye, aminek következtében 2005 során a fő problémás ügyek túlnyomó többségét megszűntették. Remélhetőleg e vitarendezési eljárás kedvező eredménye továbbra is hatással lesz India általános dömpingellenes gyakorlatára. Ebben az összefüggésben az általános gyakorlatukban való javulás nyilvánvaló, bár még hosszú út áll előttük.

Pakisztán 2005-ben 3 dömpingellenes ügyet kezdeményezett többek között az EK-val szemben, ami változás a kereskedelmi védelmi eszközök eddig általuk történő, hagyományosan inkább szerény alkalmazásához képest. Ezek hangyasavra, ónozott lemezre és lábbelire vonatkoztak. Az EK-t eddig csak egyszer érintették a Pakisztánban meghozott intézkedések. Ez a fokozódó tevékenység annak lehet az eredménye, hogy nőtt a hazai iparuk tájékozottsága a kereskedelmi védelem céljáról, mivel a pakisztáni hatóságok az iparágak részére számos szemináriumot tartottak az eszközök ismertetése érdekében. Nagyon komoly aggályaink vannak a Pakisztán által az eszközök kezelésekor alkalmazott nagyon alacsony színvonalú követelmények miatt: a hangyasavval kapcsolatos ügy közzétételénél a hatóságok komoly akadályokat gördítettek az exportőrök elé. Ezért aktívan tárgyalunk velük a kérdésekről és szigorúan nyomon követjük a folyamatban lévő vizsgálataikat. Elégedettek vagyunk azonban azzal, hogy a 2005-ben indított vizsgálatok közül kettőt megszűntettek, anélkül, hogy intézkedéseket vetettek volna ki (ónozott lemez, lábbeli).

4.5. Latin-Amerika

A latin-amerikai országokban az előző években tapasztalható, csekély tevékenységet mutató tendencia 2005-ben megszilárdult. Brazília egyetlen új vizsgálatot kezdeményezett (majd 2006-ban intézkedések kivetése nélkül megszűntették ezt a dömpingellenes ügyet), miközben Argentína se új ügyet nem kezdeményezett, se végleges intézkedést nem vetett ki az EK-val szemben 2005-ben. Annak ellenére, hogy 2005-ben Argentína világviszonylatban továbbra is aktívan alkalmazta a dömpingellenes eszközt, ez volt a második egymást követő év, amikor tétlen volt az EK-ból származó importtal szemben. Miközben az Argentínába irányuló közösségi kivitel néhány éve kezd helyreállni, még nem érte el a 2002-es valuta leértékelést megelőző hagyományos szintet. Mindazonáltal 2005-ben a WTO vitarendezési rendszerén keresztül folyamatosan nyomást gyakoroltunk Argentínára a búzagluténra és olívaolajra kivetett kiegyenlítő vámokkal kapcsolatban.

Mexikó és Argentína vonatkozásában a WTO vitarendezési eljárásainak keretein belül történő konzultációk jellemezték munkánkat. Ezek a konzultációk mezőgazdasági termékekre, nevezetesen olívaolajra (Mexikó és Argentína) és búzagluténra (Argentína) kivetett kiegyenlítő vámokkal függtek össze. Sajnos egyik konzultáció sem hozta a feleket közelebb a megoldás megtalálásához és azóta is két testület előkészítése van folyamatban a WTO-n belül (Argentína megszűntette az olívaolajjal kapcsolatos intézkedéseket). Brazília és Mexikó egyéb kereskedelmi védelemmel kapcsolatos tevékenységei kiváltképpen a kezdeményezett ügyekben vagy a 2005. előtt már meglévő intézkedések vonatkozásában tett lépésekkel függtek össze (pl. végleges megállapítások, hatályvesztési felülvizsgálatok és megszűntetések).

4.6. Törökország

Bár 2005-ben Törökország nem kezdeményezett új vizsgálatot, emlékeznünk kell, hogy ez az ország precedens nélküli számban kezdeményezett védintézkedéssel kapcsolatos vizsgálatokat 2004-ben (összesen 5-öt). Ezek a vizsgálatok 2005-ben befejeződtek, és a Bizottság abban az évben aktív szerepet játszott az eljárások során. Összességében az EK szemszögéből nézve az eredmény pozitív volt, mivel ötből három ügyet intézkedések nélkül megszűntettek és a másik két ügy – ahol vetettek ki intézkedéseket – nem gyakorolt nagy hatást az EK exportőreire a konkrét intézkedések természete és hatálya miatt. Mindazonáltal komoly aggályaink vannak amiatt, hogy Törökország túlbuzgón folyamodik védintézkedésekhez.

5. KÖVETKEZTETÉS

Az EK-val szemben kezdeményezett és hatályban lévő intézkedések általános csökkenése miatt, a kereskedelmi védelmi eszközök vonatkozásában 2005 javulást hozott az uniós exportőröknek. Emlékeztetőül, a hatályban lévő intézkedések számának csökkenése jelentős részben az India ellen indított WTO vitarendezési eljárást követő felülvizsgálatok eredményéképpen megszűntetett intézkedésekkel kapcsolatos. Az új vizsgálatok számában a csökkenés főleg a kevesebb erga omnes védintézkedéssel kapcsolatos vizsgálat kezdeményezésével függ össze, melyeknek az EK exportőrei úgy vannak kitéve, hogy nem minden esetben irányulnak közvetlenül ellenük. Remélhetőleg ez a tendencia folytatódni fog. Addig is az EK folytatja a harmadik országok tevékenységének nyomon követését annak érdekében, hogy biztosítsa a WTO és a kétoldalú szabályok tiszteletben tartását a harmadik országok által, hogy elősegítse és védje az EU iparágak és azon tagállamok érdekeit, amelyek ellen az intézkedések irányulnak, valamint, hogy törekedjen a harmadik országok intézkedéseinek az exportőrökre való gazdasági hatásának csökkentésére.

A problémákkal többféle módon foglalkoztunk, például egyedi esetekben közvetlenül beavatkoztunk, az érintett országokkal való formális és informális kétoldalú kapcsolatok keretein belül felvetettük az általános, rendszerszerű hibákat, tárgyaltunk a WTO keretein belül a megfelelő bizottságokban, valamint tovább folytattuk kereskedelmi védelmi eszközökkel kapcsolatos témakörökben harmadik országok képzését a saját nézeteinket és gyakorlatunkat illetően. 2005-ben a kereskedelmi védelmi szolgálatok tisztviselői tíz ilyen jellegű szemináriumot szerveztek olyan országoknak, mint például Kína, Oroszország és Mexikó.

A WTO Dohai Fordulójának keretében 2005-ben folytatódtak a dömpingellenes és kiegyenlítő vámokról szóló tárgyalások, azzal a céllal, hogy tökéletesítsék a szabályokat, különös tekintettel az átláthatóságra, kiszámíthatóságra és egyértelműségre. A hongkongi nyilatkozat felszólította a tagországokat, hogy kerüljék el a dömpingellenes intézkedések indokolatlan alkalmazását és talán ezek a folyamatban lévő tárgyalások az alkalmazókat tudatossá téve, végső soron a körültekintő alkalmazáshoz vezethetnek.

Végül, annak biztosítása, hogy a harmadik országok ugyanazon magas színvonalú követelményeket alkalmazzák a kereskedelmi védelmi eszközök alkalmazásakor, mint az EK, fontos tényező annak garantálásában, hogy az ezekben az országokban megszerzett, bármilyen jobb piacra jutási lehetőségek ne tűnhessenek el. A kereskedelmi akadályok felszámolásában való aktív részvétel, beleértve a kereskedelmi védelmi eszközök helyes és átlátható alkalmazását, az uniós ipar világszerte fokozódó versenyképességéhez fog hozzájárulni.