ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.2

A több időzónán is átrepülő pilóták elkerülhetetlenül kimerültséget éreznek, miközben ítélőképességük is romlik. A hosszú utakon elméletileg be kellene tudniuk iktatni pihenési időszakokat is, de ehhez megfelelő körülményekre van szükség, mint például vízszintes ágyakra stb.
3.2.2

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak minden színtéren – regionális és helyi szintű szemináriumokon, plenáris üléseken – a küzdelem szóvivőjeként kell fellépnie. Az oktatási rendszernek és a civil társadalom résztvevői által a családok mozgósításának köszönhetően felcsillant a remény sugara, mert Szenegálban, Ugandában és Zimbabwéban az AIDS-fertőzöttek aránya most először végre csökkenésnek indult, és a várható élettartam emelkedni kezdett. Nem szabad azonban most megpihenni: az Európai Bizottság be is jelentette a nemzeti partnereknek szóló iránymutatásait az AIDS elleni küzdelemmel kapcsolatos tervekre.
5.5.1

Az EGSZB arra kéri a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki célzott és állandó tájékoztatási kampányokat az európai integráció vívmányairól és hozzáadott értékéről, illetve hogy már az általános iskolában vezessék be az „európai polgárságra való nevelést”. Ahhoz, hogy ez a tájékoztatás ne propagandaízű, hanem hiteles legyen, támaszkodnia kell a civil szervezetek hálózataira, lehetővé téve a politikák tartalmi kérdéseiről folytatott konkrét vitát. Az Európai Bizottság alapvető szerepet tölt be a kommunikációs tevékenység európai koherenciájának biztosításában is. Ennek alapján az Európai Bizottság jobban el kellene, hogy kötelezze magát az Unió politikáinak és mechanizmusainak védelme mellett, és nem szabadna semleges magatartással megelégednie.
1.9

A dán rendszer kialakításában a szociális partnerek központi szerepet tudtak vállalni; bevonták őket mind a döntési folyamatokba, mind a szakképzés-politika, valamint a munkaerő-piaci strukturális reformok végrehajtásába. Számos terület fejlődését a szociális partnerek közötti megállapodások határozzák meg, például a munkaerőpiacon alapuló magánnyugdíjak bevezetése esetében. A szociális partnerek szerepe egyrészt a történelmi fejlődésre vezethető vissza, másrészt magas szervezettségi fokukra. A szociális partnerek befolyásának köszönhetően kreatív megoldások születhettek, amelyek széleskörű elfogadásra találtak. A szociális partnerek és más, a civil társadalomból származó résztvevők komoly beleszólása azonban azt is megköveteli, hogy ők is készek legyenek a változtatásra és az együttműködésre, és a dolgok más szemszögből történő, újszerű látásmódjára nyitottak legyenek, továbbá követni tudják az általános szemléletmódot. Így a szociális partnerek nagyobb részvétele és beleszólása a verseny- és alkalmazkodóképesség terén kifejtett fáradozások esetében társadalmilag hasznosnak bizonyulhat. Rendkívül fontos az is, hogy más civil szervezetek is – például a társadalmi szervezetek, egyesületi továbbképző szervezetek stb. – közreműködésükkel segítsék és kritikus szemmel kövessék az ilyen folyamatokat.
4.2.2

A bioüzemanyagok esetében megtalálhatók a földgáz pozitív környezeti hatásai, illetve az is, hogy megújuló energiaforrások, és ezáltal csökkentik a fosszilis üzemanyagoktól való függést. Továbbá – még ha nem is egyértelműen bizonyított tény – reális esély van arra, hogy növelni lehet a munkahelyek számát a mezőgazdasági ágazatban, de legalábbis csökkenteni nem kell majd. Az erdészeti források is hozzájárulhatnak a bioüzemanyagok előállításához, például a fekete lúg gázzá alakításával, illetve a cellulóztartalmú biomassza fermentatív hidrolízise révén. Jelenleg mindkét technológia kísérleti üzemi szinten van, és a bioüzemanyag-termeléshez való hozzájárulásuk majd a középtávú jövőben lesz érezhető. Mindazonáltal tekintettel a közlekedési célokra használt üzemanyagok iránti keresletre (15), a bioüzemanyagok használatának óriási növekedését a járulékos környezeti hatások fényében kell értékelni: — A biodízelhez használt növényi anyagok a termelésnek csak kis hányadát teszik ki, és nem képesek lefedni az EU üzemanyag-keresletét. — Annak érdekében, hogy a 2010-es célkitűzésnek megfelelően eleget lehessen tenni a 6 %-os részesedésnek, az Unió teljes mezőgazdasági ágazatának 13 %-a a bioüzemanyagok előállításához szükséges növények termesztésére kell, hogy szakosodjon. Ez szigorú intézkedéseket eredményezhet a földek, a felszín alatti vizek és a biodiverzitás megóvása érdekében, illetve a további üvegházhatásúgáz-kibocsátás megelőzése céljából (16). A behozatal csak más országok felé tolná el a problémát, valamint növelné a tengeri forgalmat.
1.1

A világban jelenleg tapasztalható éghajlati változások nem csak a tudományos és politikai viták és tevékenységek egyik központi témáját adják, hanem ugyanilyen fontosak a társadalom mindennapi életében is. A nemzetközi szinten – az 1980-as évek végétől kezdve és az 1990-es évek elején – megindított akciók következtében először is 1989-ben létrejött az éghajlati változásokkal foglalkozó kormányközi szakértői csoport (GIEC), majd az ENSZ szintjén is tárgyalások indultak (1990), illetve végezetül 1992-ben elfogadták az ENSZ éghajlat-változási keretegyezményét (UNFCCC). Az utóbbi (az UNFCCC) 1994. március 21-én lépett hatályba.
1.8

Az EGSZB ismét arra kér minden érintettet, hogy a fent körvonalazott irányban folytassák fáradozásaikat – különösen a szélesebb körű együttműködés terén és az imént vázoltaknak megfelelő független szervezet létrehozása érdekében. Ahogy ez az EGSZB belvízi hajózásról szóló különféle fórumokon való tevékeny részvételéből is kitűnik, az EGSZB is aktívan folytatja munkáját azért, hogy mindez mielőbb megvalósuljon. Ennek megfelelően tervezi, hogy idén részt vesz az Európai Parlament e tárgyban szervezett meghallgatásain, és – amennyiben lehetséges – a 2006 végén Romániában megrendezésre kerülő miniszteri szintű összeurópai belvízi hajózási konferencián is.
3.4.4

Az Európai Unió annál is inkább képes annak megértésére, hogy a gazdasági globalizáció miképpen befolyásolja és fogja befolyásolni a világ új kulturális értékeinek kialakulását, mivel önmaga számára is újra kell fogalmaznia céljait. Most már nem – és nem is lehet – a „fejlett” és gazdaságilag, kulturálisan, szellemileg viszonylag homogén államok kis létszámú klubja vagy szövetsége. Kapuit mára teljesen megnyitotta a protestáns, ortodox és iszlám világ előtt; ma már tárgyalásokat folytat Törökország csatlakozásáról is – s ez a bővítés siker esetén egészen másféle lesz, mint az eddigiek. Jelenleg módszeres kapcsolatépítés folyik a közvetlen szomszédokkal, s át kell tekintenie helyét és egyedi funkcióját is az egész bolygót átfogó globalizációs folyamatban, amely oly viharos gyorsasággal változtatta meg a lehetőségeket (2).
11.4.1

A kultúrák közötti párbeszéd előmozdítása a turisztikai-kulturális programok számára is az egyik fő célkitűzés kellene, hogy legyen, mind az Európai Unión belül, különös tekintettel a további 4 tagjelölt országgal való bővítésre, mind pedig az EU és a világ egyéb térségei között. Különösen helyesnek tűnik ezért az EU azon döntése, amellyel 2008-at „A kultúrák közötti párbeszéd európai évévé” nyilvánította. Hasznos lenne azonban már 2008 előtt is egy sor, például az iskolákra irányuló projektet beindítani, a középiskolai diákokra is kiterjeszteni az Erasmushoz hasonló nemzetközi diákcsereprogramokat, vagy elősegíteni a különböző országok iskolai osztályai közötti testvérkapcsolatok kialakítását. Az idősek is lehetnének a kultúrák közötti párbeszéd előmozdítására irányuló specifikus projektek címzettjei. Ily módon 2008 a már folyamatban levő kezdeményezések „kirakatéve” lenne, és újabb kezdeményezéseknek adhatna lendületet.
3.2.2

A kormányzatokkal és a szociális partnerekkel szemben is megfogalmazódik az a követelmény, hogy kollektív megállapodásokkal új foglalkoztatási lehetőségeket teremtsenek, és hogy támogassák a rugalmasság és biztonság elsősorban innovációbarát egyensúlyát. Ennek alapján és az idősebb munkavállalók iránti tiszteletből az EGSZB támogatta az Európai Bizottság közleményében (COM (2004) 146 final) szereplő ajánlásokat és elemzést: „…a szociális partnereknek mind nemzeti, mind uniós szinten szélesíteniük és fokozniuk kell erőfeszítéseiket a korosodás és a változáskezelés új kultúrájának megteremtése érdekében. Sajnos a munkáltatók továbbra is inkább a korengedményesnyugdíj-konstrukciókat részesítik előnyben.” A kulcskérdés a foglalkoztatási arány növelése. E kérdést illetően az EGSZB úgy véli, hogy a teljes foglalkoztatási arány, illetve elsősorban az 55–64 év közöttiek foglalkoztatási arányának növelése egyben azt is jelenti, hogy növeljük a foglalkoztatottsági arányt az alulreprezentált potenciális munkavállalók kategóriáiban. Ebből a szempontból nézve komoly lépéseket kellene tenni az EU-ban létező összes munkaerő-tartalék mozgósítására, akár a demoralizáló munkanélküliségben megragadt fiatalok (amely jelenség aggasztó a teljes foglalkoztatottsági arány jövőbeli alakulása szempontjából), akár a nők és a fogyatékkal élők körében. (15)
2.3.6

Az emberi jogok kérdése olyan súlyos probléma, amely gyakran nem csak a jogszabályi hiányosságoknak tudható be. A kábítószer- és az emberkereskedelem is csak tovább rontja a képet, így az emberi jogi helyzet – különösen az őslakosoké – Mexikóban továbbra is feltűnően sok kívánnivalót hagy maga után. A legfőbb problémákat a rendvédelmi szervek és az igazságszolgáltatási rendszer jelentős hiányosságai okozzák, mivel az igazságszolgáltatás időnként nem eléggé hozzáférhető a lakosság számára, bár ez ellen már a legmagasabb állami szinteken is felvették a harcot.
2.10

Amennyiben az euróövezethez még nem tartozó tagállamok csatlakozni szeretnének a közös valutához, úgy a Szerződés értelmében továbbra is olyan inflációs rátával kell rendelkezniük, „amely közel esik az árstabilitás tekintetében legjobb eredményt felmutató legfeljebb három tagállaméhoz”. A „közel esik” ebben az esetben legfeljebb 1,5 százalékpontos különbséget jelent. A legjobb eredmény ebben az összefüggésben a legalacsonyabb inflációs rátát jelenti. Ez a cél ma már nem olyan magától értetődő, mint a kilencvenes évek elején, hiszen – szem előtt tartva az elmúlt néhány év folyamatait – akár az euroövezet-beli országokban jelenleg mértnél alacsonyabb inflációs rátát jelenthet. Az említett feltétel annál inkább is abszurd, mivel nemcsak az euróövezethez tartozó országokban, hanem az összes EU-tagállamban mért infláción alapul. Az utóbbi időkben ugyanis az euróövezethez csatlakozni kívánó országokkal szemben támasztott árstabilitási elvárások szempontjából mérvadó három ország között az EU-15-nek éppenséggel az euróövezethez nem tartozó tagállamai szerepeltek. Ezért át kell gondolni a közös valutához csatlakozni kívánók árstabilitására vonatkozó követelést. Ez a Szerződés formális módosítását teszi szükségessé. Tekintettel arra a tényre, hogy még az Alkotmányszerződés sem tartalmaz ilyen módosítást, e módosítás olyan sok időt igényelne, hogy az euróövezethez csatlakozni kívánó országok nagy része kénytelen lenne a jelenlegi rendelkezések teljesítésére törekedni. Ezért inkább a Szerződés rugalmas értelmezésére lenne szükség, mely szerint a közös valutához való esetleges csatlakozás szempontjából az adott követelmény mögött rejlő célkitűzés a döntő, nem pedig a pillanatnyi állapot. Értelemszerűen az euróövezethez csatlakozni kívánók számára az árstabilitás kérdésében ugyanannak a célkitűzésnek kellene érvényesülnie, mint az euróövezet tagjai számára. Amennyiben módosul a cél (2 %, méghozzá +/– 1 százalékpontos lebegtetési sávval), akkor ez legyen érvényes az euróövezethez csatlakozni kívánók számára is.
1.5

Az Európai Tanács 2003-ban a beilleszkedéssel foglalkozó nemzeti kapcsolattartó pontokat hozott létre, és megbízta az Európai Bizottságot, hogy készítsen éves jelentést a migrációról és a beilleszkedésről (3). Maga az Európai Bizottság is kidolgozott egy közleményt a bevándorlásról, a beilleszkedésről és a foglalkoztatásról (4), amely a beilleszkedés vonatkozásában globális megközelítést javasolt. Az EGSZB kedvező véleményt (5) adott ki a közleményről. 2004 novemberében az Európai Bizottság „Kézikönyv az integrációról szakpolitikusok és szakemberek számára” („Handbook on Integration for policy-makers and practitioners”) címmel kézikönyvet adott ki (6).
2.7

Az idegenforgalom szociális hozadéka. Viszont ha a szociálturizmus gazdasági tevékenység, akkor egyértelműen szociális tevékenység is, és e területre nézve is előnyös. A felhasználó az üdülés révén, az idegenforgalmi alkalmazottak a munkalehetőség révén, az egész társadalom pedig szociális értelemben jut előnyökhöz. Európa esetében a szociálturizmus már most is hatással van a polgárok Európájának a megteremtésére, és ez bizonyosan még fokozható. Ha minél több ember utazik Európán belül, az kétségkívül jobb megismeréshez, megértéshez és több toleranciához vezet.
5.1.2

Az északkelet-lengyelországi Via Baltica az integrált páneurópai közlekedéspolitika mintapéldájává válhat. Az egyik fő gondot egyrészt a tranzitrégióként elszenvedett forgalmi megterhelés, másrészt a sürgősen szükséges gazdasági fejlődés jelenti, amelynek kiindulópontja a közlekedési hálózat, de nem a tranzitforgalom. A másik fő gond, egyben a régió „főnyereménye” a természet páratlan – és védendő – gazdagsága. Ezen a területen sok jó – és nem is feltétlenül drága – megoldási lehetőség merült fel. Végül nyilvánvalóvá vált, hogy a regionális tervezés nem vette megfelelően figyelembe a Rail Balticát. Az EU-koordinátor képviselője ennek kapcsán igyekezett éppen ezt a folyosót népszerűsíteni. Egyértelművé vált, hogy a gondokat csak egy, a szóban forgó régió számára kidolgozott integrált és átfogó közlekedési koncepcióval lehet megoldani, és csak így lehet felszámolni a Via Baltica és a Rail Baltica tervezésében és megvalósításában fellelhető akadályokat. Az elindított, kedvező folyamatokat az EGSZB a továbbiakban is támogatja.
1.3

Fontos hangsúlyozni, hogy az éghajlat jelenleg tapasztalható változásai, amelyekkel igyekszünk megküzdeni, csak a kezdetét jelentik egy előttünk álló, hosszú folyamatnak. A következő 15–20 évben a már zajló éghajlati változások súlyosbodni fognak, annál az egyszerű oknál fogva, hogy az emberiség már eddig is elegendő káros anyagot állított elő (és állít elő ma is) üvegházhatást okozó gázok formájában. Feladatunk tehát az, hogy felkészüljünk az éghajlatváltozásra, és alkalmazkodjunk ahhoz. Ugyanakkor az, hogy mi fog történni az elkövetkező 15–20 éves időszak után, a mai nemzedékek felelőssége is abban az értelemben, hogy a mostani határozott lépések csökkenthetik az éghajlatváltozás távoli jövőbeli mértékét. Az Egyesült Nemzetek Éghajlat-változási Keretegyezménye (UNFCCC) és a kiotói jegyzőkönyv alapján folyó viták lehetőséget kínálnak a 2012 utáni lépésre, és ezt meg kell ragadni. Ha ezt az esélyt elszalasztjuk, az éghajlat tovább romlik, és drasztikusabb intézkedések válnak szükségessé a trendek megfordításához. Nem meglepő tehát, ha egyre több kormány tekinti az éghajlatváltozást igen magas prioritásnak. Ugyanakkor ez nem jelenti azt, hogy a kormányok ennek megfelelően cselekednének is.
2.2.2

A biomassza alkalmazható a fosszilis tüzelőanyagok (részleges) helyettesítésére. A fosszilis tüzelőanyagokon alapuló energiafogyasztás jelenleg évi 400 EJ, pedig évi 1 250 EJ biomassza-energia is rendelkezésre áll. Mindez nem jelenti azt, hogy azonnali hatállyal át lehet térni biomassza-tüzelésre. A rendelkezésre álló technológiával jelenleg 120 EJ energia termelhető biomassza segítségével. A biomasszából származó energia globális fogyasztása jelenleg 50 EJ (6). Tehát a biomassza tüzelőanyagként való felhasználása korlátozott mértékben már most is fokozható, de a potenciál kihasználásához technológiai áttörésre van szükség.
1.14

Következtetéseiben és ajánlásaiban az EGSZB javasolja, hogy az EU-ban már jelenleg is használatos olyan kifejezésekre támaszkodva, mint az e-Európa, e-tanulás, e-készségek, vezessék be az IKT által támogatott egész életen át tartó tanulás szimbolikus rövidítéseként az „eLL”-t (e-Lifelong-Learning), és az e-Európa cselekvési tervben, valamint az ezt követő i2010 kezdeményezésben is hangúlyozzák a tanulás e formája további fejlesztésének és terjesztésének jelentőségét és szükségességét.
—

Risk assessment: use of composting and biogas treatment to dispose of catering waste containing meat (Final report to the department for Environment, Food and Rural Affairs). (Kockázatelemzés: a komposztálás és a biogázkezelés alkalmazása a húst tartalmazó élelmiszer-hulladékok kezelésére [Végső jelentés a Környezetvédelmi, Élelmiszerügyi és Mezőgazdasági Minisztérium számára].) Gale P. (2002). In http://www.defra.gov.uk/animalh/by-prods/publicat/
3.2.3

Az EUROSTAT definíciója tehát minden olyan szigetet kizár, amelyen európai uniós főváros helyezkedik el. Ennek megfelelően a legutóbbi bővítés előtt az Egyesült Királyság és Írország volt kizárva, 2004. május 1-je óta azonban két viszonylag kis sziget – Ciprus és Málta – is tagállama az EU-nak. Ezért az EGSZB a meghatározás módosítását javasolja olyan módon, hogy az erre a két tagállamra is vonatkozzon. Az említetteket az EU új strukturális és kohéziós alapjára tett javaslat és az európai alkotmányszerződés is figyelembe veszi.
4.2.1

Az Integrált Területi Megközelítés ösztönözheti és elősegítheti a vállalkozások – főként a kkv-k – alapítását és fejlesztését kedvező környezet létrehozásával az alábbiak tekintetében: — az adminisztratív terhek egyszerűsítése és a vállalkozásalapítást, illetve a vállalkozások (akár méretbeli) fejlesztését gátló bürokratikus akadályok lebontása, — oktatási és szakképzési struktúrák, gyakornokság képzés-munka formájában, folyamatos képzés a keresőképes kor folyamán, amelyeket a szociális partnerek bilaterális hivatalok révén, a jövőre irányuló tervezés szerint kezelnek, — egyetemek, vállalatok és kutatóközpontok közötti integrált hálózatok, azonos munkatervvel, munkamódszerrel és struktúrákkal, amelyek célja a technológiai transzfer, — a tudás új ipari és technológiai körzetei és integrált ipari platformok létrehozása és a meglévők erősítése: ezekben a technológiai láncot alkotó szereplők a kognitív feldolgozás és az alkalmazott kutatás új területeit fogadhatják be, és a területi hovatartozás koncepciójának meghaladásával új gyártási és feldolgozási rendszereket dolgozhatnak ki, amelyek a learning communities közös értékein és stratégiáin alapulnak, — hálózatban összekapcsolt ipari és technológiai parkok létrehozása regionális fejlesztési ügynökségeken keresztül is, megfelelően ellátott területi zónák kialakítása érdekében, amelyek rendelkeznek az új vállalkozások fejlesztéséhez szükséges segítségnyújtási szolgáltatásokkal, — a finanszírozási és a hitelforrásokhoz való hozzájutás javítása, akár a Jeremie (Joint European Resources. for Micro-to-Medium Enterprises) kezdeményezés mechanizmusainak az EU egész területén való beindítása révén is, a kisebb vállalatok és a mikrovállalatok részére, — a vállalat szociális felelősségéhez kapcsolódó mechanizmusok fejlesztése és terjesztése, — a szociális partnerek és a helyi gazdasági és társadalmi szereplők közötti együttműködési rendszerek népszerűsítése és erősítése, intézményes kapacitásaik és a szociális párbeszéd erősítése révén, — a helyi digitális kommunikációs rendszer korszerűsítése a területen jelen lévő valamennyi politikai, gazdasági és társadalmi szereplő, a hatóságok, az érintett közintézmények és a magánszereplők között. Különösen az olyan eszközökre kell összpontosítani, mint az e-government, az e-business, az e-commerce, a távmunka, valamint a szélessávú és nagy teljesítményű kommunikációs hálózatok, a GEANT (20) adatátviteli hálózat, valamint a GRID rendszerek (21), — a nagyvárosok peremterületeinek integrációjára irányuló Jessica programban foglalt értékek erősítése, — a polgár, a vállalati és a foglalkoztatási szféra fizikai, gazdasági és szociális biztonságának összefüggései, — a regionális és helyi iparpolitika integrált területi megközelíthetőségének fenntartása, a gazdasági és ipari szerkezetátalakítások során a környezet védelmének optimalizálása révén.
3.1.3

az információ és a párbeszéd hiánya: az európaiak rosszul ismerik jogaikat, a közös piac működési feltételeit; Az Európáról megfogalmazott kérdéseiket is gyakran rosszul értelmezik, nem veszik igazán komolyan és nem válaszolják meg kielégítő módon. A maguk részéről a kormányok hajlamosak arra, hogy Európából azt mutassák nekik, ami számukra praktikus, és letagadják vagy elfedik, ami hátrányos, még akkor is, ha ezáltal az így bemutatott Európa hitelességével űznek veszélyes játékot. A nagy, elsősorban nemzeti hírközlő szervek (rádió, TV) is azt a benyomást keltik, hogy igen kevéssé ismerik ezeket az újságírók által – az erre a szakterületre vonatkozó nem megfelelő szakképzésüknek köszönhetően – bonyolultnak ítélt kérdéseket. Eltekintve néhány kiragadott, gyakran elnagyolt és pontatlan híradásról – az európai média fejlődését az (egyes tagállamok közvéleményének nehézkes összegzésében kimerülő) „európai” közvélemény hiánya sem könnyíti meg, és persze ez fordítva is igaz;
4.3.1

A fogyasztóvédelmi politika hatékonysága a fogyasztóknak az őket érintő politikai területen való részvételétől függ, és ezért a fogyasztókat azokon a területeken is be kell vonni, amelyeket eddig elzártak előlük. A fogyasztóvédelmi stratégiában (32) már kitűzték azt a célt, hogy a fogyasztók szövetségeit megfelelő módon vonják be az egyes területeken a közösségi politikákba. Egy évvel később aztán munkába is állt a Versenypolitikai Főigazgatóságon a fogyasztói ügyek kapcsolattartója.
2.1

Az orvostudomány, az egészségügyi igények és a személyes elvárások fejlődésének következtében a személyt életkörülményeivel együtt kell szemlélni, azaz nemcsak maga a személy érdekes, hanem családi, sőt, munkahelyi vagy baráti környezete is. A betegséggel együtt élés azt jelenti, hogy az életminőség különféle vetületeit is figyelembe kell venni, ehhez pedig az orvosokon kívül számos más szakember beavatkozására is szükség van.
3.6.1

a régió országai közötti vámunió kialakításának és megerősítésének, a gazdasági és vám jellegű akadályok megszüntetésének politikája – amelyet az Európai Unió is támogat – nagymértékben segítheti a közép-amerikai országokat gazdaságuk fejlesztésében azáltal, hogy jelenlegi és potenciális gazdasági partnereikkel szemben javítja versenyképességüket. Ez könnyebbé teszi majd a potenciális európai befektetéseket is a térségben, sőt, a fejlesztési együttműködések kialakítását is;