A közszektor-hitelezési eszköz keretében nyújtott támogatás kiegészíti majd az InvestEU (a méltányos átállást támogató mechanizmus második pillére) keretében a célzott méltányos átállási program által kínált pénzügyi termékeket is. Míg e program célja a magánberuházások bevonása és az olyan állami beruházások támogatása, amelyek elegendő bevételt termelnek ahhoz, hogy pénzügyileg életképesek legyenek, a közszektor-hitelezési eszköz olyan állami beruházásokra összpontosít, amelyek nem rendelkeznek elegendő bevétellel, és amelyeket nem finanszíroznának a vissza nem térítendő támogatás nélkül nyújtott hitelből.

Az olyan beruházások támogatásával, amelyek nem termelnek elegendő bevételt, és amelyek egyébként vissza nem térítendő támogatás nélkül nem részesülnének pénzügyi támogatásban, az eszköz célja, hogy a közszektorbeli intézmények számára további szükséges forrásokat biztosítson az éghajlatvédelmi átállásból eredő társadalmi, gazdasági és környezeti kihívások kezeléséhez. Az eszköz lehetővé teszi továbbá, hogy e közszektorbeli intézmények, melyek nagyobb arányban részesednek a közvagyonból, ellenállóbbá váljanak a jövőbeli szimmetrikus és aszimmetrikus sokkhatásokkal szemben, beleértve a katasztrófákat is.

Az eszköz az állami szerveket támogatja és a beruházások széles körét fedi le, azzal a feltétellel, hogy ezek a beruházások hozzájárulnak a klímasemleges gazdaságra való átállás kihívásaiból eredő fejlesztési igények kielégítéséhez, a méltányos átállásra vonatkozó területi tervekben leírtaknak megfelelően. E beruházások megtervezése során – a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezménnyel összhangban – hangsúlyt fektetnek az akadálymentesítésre is.

Az eszköz munkaprogramjában meg kell határozni a projektek kiválasztására és rangsorolására vonatkozó kritériumokat, amennyiben az igények meghaladják a nemzeti allokációk szerinti finanszírozási forrásokat. Ezeket a kritériumokat a pályázati felhívás tovább részletezheti. A kritériumok figyelembe veszik a projekt hozzájárulását a méltányos átállásra vonatkozó területi tervekben meghatározott célkitűzésekhez, a regionális és területi konvergencia előmozdításának átfogó célkitűzését, valamint a támogatás hozzájárulását a projektek életképességéhez. Elsőbbséget kell biztosítani azoknak a projekteknek, amelyek közvetlenül hozzájárulnak az éghajlatvédelmi átálláshoz. A kritériumok magukban foglalhatják továbbá az energiaunió irányításáról szóló rendeletben meghatározott, „első az energiahatékonyság” elvet is, valamint tükrözhetik az európai zöld megállapodáshoz kapcsolódó beruházási tervről szóló közlemény 4.2. szakaszában említett elveket és iránymutatásokat.

A Méltányos Átállást Támogató Alapra vonatkozó javaslat I. melléklete egy olyan módszert is tartalmaz, amelyet a tagállamoknak az alapból nyújtott támogatásokból való részesedésének kiszámítására fognak használni.

2019. december 11-én a Bizottság elfogadta az európai zöld megállapodásról szóló közleményt, amelyben kidolgozta az új európai növekedési politika megvalósításának ütemtervét. E növekedési politika alapját ambiciózus éghajlat-politikai és környezetvédelmi célkitűzések, valamint az éghajlatváltozással szembeni küzdelemben és a környezet védelmében a polgárok, városok és régiók együttes részvételen alapuló folyamatok képezik. Összhangban azzal a célkitűzéssel, hogy 2050-ig hatékony és méltányos módon megvalósuljon az EU klímasemlegessége, az európai zöld megállapodás egy, a méltányos átállást támogató mechanizmust jelentett be, annak érdekében, hogy eszközöket biztosítson az éghajlatváltozással kapcsolatos kihívások kezeléséhez, úgy, hogy senki ne maradjon ki a fejlődés folyamatából. A legkiszolgáltatottabb helyzetben lévő régiók és emberek azok, akik a leginkább ki vannak téve az éghajlatváltozás és a környezetkárosodás káros hatásainak. Ugyanakkor az átállás kezeléséhez jelentős strukturális változásokra van szükség. A polgárokat és a munkavállalókat mindez különböző módon fogja érinteni, és amellett, hogy a különböző tagállamok, régiók és városok más-más kiindulópontról kezdik meg az átállást, eltérő reagálási képességgel is rendelkeznek.

Az Európai Tanács 2019. október 18-i következtetéseiben hangsúlyozta elkötelezettségét amellett, hogy az EU országai továbbra is élen járjanak a társadalmi szempontból méltányos és igazságos zöld átalakulás megvalósításában a Párizsi Megállapodás végrehajtása során. Ezenfelül az Európai Tanács 2019. december 12-i következtetéseiben jóváhagyta azt a célkitűzést, hogy az EU a Párizsi Megállapodásban kitűzött célokkal összhangban 2050-re klímasemleges legyen. Jóváhagyta továbbá az elvet, amely szerint a méltányos átállást támogató mechanizmus – amelynek a Méltányos Átállást Támogató Alap is részét képezi – testre szabott támogatást nyújt majd az átállás által leginkább érintett régiók és ágazatok számára, az InvestEU keretében végrehajtott célzott méltányos átállási programmal és a közszektor-hitelezési eszközzel együttesen.

E támogatás nyújtása uniós szinten, közvetlen irányítás révén egyenlő hozzáférést biztosít valamennyi tagállam állami szervei számára az éghajlatvédelmi átállás által legkedvezőtlenebbül érintett, a méltányos átállásra vonatkozó területi tervekben megjelölt területek javára. Az EBB által nyújtott hitellel együtt az eszköz támogatási komponense növeli az érintett beruházások vonzerejét más finanszírozási források vagy intézmények számára is.

Végül a javaslatot az e rendelet I. mellékletében szereplő programok által létrehozott pénzügyi eszközökből származó visszafizetésekből eredő 275 millió EUR címzett bevételből finanszírozzák. A javaslat szerint az InvestEU program tartalékából is finanszíroznának 1 milliárd EUR-t, az ugyanezen pénzügyi eszközökből visszaáramló összegek mellett. Az említett pénzügyi eszközökből a 2021–2032 közötti időszakban történő visszafizetések jelenlegi becslése a 2020. december 31-ig előirányzott 5,9 milliárd EUR-s eszközből 2,1 milliárd EUR-t tesz ki, amely elegendő az InvestEU és a közszektor-hitelezési eszköz szükségleteinek fedezésére.

Az előirányzott címzett bevételből 1 milliárd EUR az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) 2022-ben lezáruló feltöltéséből származó becsült többletből származik. Az ESBA-rendelet a 26 milliárd EUR összegű uniós garancia feltöltési rátáját 35 %-ban határozza meg, ami az ESBA garanciaalapjában tartandó 9,1 milliárd EUR-nak felel meg. A céltartalék képzését a kötelezettségvállalásokra vonatkozóan 2015 és 2020 közöttre, a kifizetésekre vonatkozóan pedig 2016 és 2022 közöttre programozták. Az ESBA-rendelet által rögzített beruházási időszak vége 2020. december 31. a jóváhagyások tekintetében, az EBB és az Európai Beruházási Alap (EBA) által a kedvezményezettekkel vagy pénzügyi közvetítőkkel aláírt szerződések tekintetében pedig 2022. december 31. A 35 %-os feltöltési rátát a Bizottság által 2016 szeptemberében végzett értékelés alapján határozták meg, amely a potenciális veszteségeket 33,4 %-ra becsülte. A potenciális veszteségek jelenlegi becslése az EBB és az EBA által 2019. december 31-én szolgáltatott adatok alapján nem éri el ezt a százalékos arányt. A tartalékképzés alacsonyabb százalékos aránya főként a következő körülményeknek tudható be:

Az energetikai átalakulás egyenlőtlenül jelentkező hatásaira a hatásvizsgálat is felhívta a figyelmet (lásd a 3.3. fejezetet). Ez utóbbi különösen hangsúlyozta azokat a kihívásokat, amelyekkel a leginkább érintett régiók a szilárdtüzelőanyag-termeléstől való függőségükből és a villamosenergia-termelési szerkezetükben jelen lévő szilárd tüzelőanyagok magas arányából adódóan szembesülnek. E vizsgálat alátámasztja, hogy a méltányos átállást támogató mechanizmus harmadik pillérét a javaslatnak megfelelően a legkedvezőtlenebbül érintett területekre összpontosítsák, valamint hogy a nemzeti részesedéseket ideiglenesen elkülönítsék a támogatási komponens céljára, a Méltányos Átállást Támogató Alap keretében javasolt módszenek megfelelően.

A hatásvizsgálat megvizsgálta a következő többéves pénzügyi keret és a kohéziós politika által kezelendő kihívásokat is. A nyilvános konzultáció eredményével összhangban megerősítette, hogy célzott szakpolitikai célkitűzés és egy ezzel összhangban álló, tematikusan összpontosított mechanizmus révén tiszta és méltányos energetikai átalakulásra van szükség (lásd a 2.2. és a 3.2. fejezetet).

mivel:

(1)A Bizottság 2019. december 11-én közleményt fogadott el az európai zöld megállapodásról, amelyben kidolgozta az új európai növekedési politika megvalósításának ütemtervét, és ambiciózus célokat tűzött ki az éghajlatváltozás elleni küzdelem és a környezetvédelem terén. Összhangban azzal a célkitűzéssel, hogy az Unióban 2050-ig hatékony és méltányos módon megvalósuljon a klímasemlegesség, az európai zöld megállapodás egy, a méltányos átállást támogató mechanizmust jelentett be, amely eszközöket biztosít az éghajlatváltozással kapcsolatos kihívások kezeléséhez, úgy, hogy senki ne maradjon ki a fejlődés folyamatából. A legkiszolgáltatottabb helyzetben lévő régiók és emberek azok, akik a leginkább ki vannak téve az éghajlatváltozás és a környezetkárosodás káros hatásainak. Ugyanakkor az átállás kezeléséhez jelentős strukturális változásokra van szükség.

(2)A Bizottság 2020. január 14-én elfogadta az európai zöld megállapodáshoz kapcsolódó beruházási tervről szóló közleményt, amely létrehozza a méltányos átállást támogató mechanizmust; ez azokra a régiókra és ágazatokra fog összpontosítani, amelyeket az átállás a fosszilis tüzelőanyagoktól – többek között széntől, tőzegtől és olajpalától – való függőségük vagy kibocsátásintenzív ipari tevékenységeik okán az átállás által leginkább érint, és amelyek ugyanakkor kevesebb kapacitással rendelkeznek a szükséges beruházások finanszírozására. A méltányos átállást támogató mechanizmus három pillérből áll: a megosztott irányítás alatt álló Méltányos Átállást Támogató Alapból, az InvestEU keretében létrehozott célzott méltányos átállási programból, valamint az érintett régiókba irányuló további beruházásokat mozgósító közszektor-hitelezési eszközből.

(3)A Méltányos Átállást Támogató Alap létrehozására irányuló javaslatot a Bizottság 2020. január 14-én fogadta el. Az Alap jobb programozása és végrehajtása érdekében olyan méltányos átállásra vonatkozó területi terveket kell elfogadni, amelyek meghatározzák az átállási folyamat legfontosabb lépéseit és időrendjét, és azonosítják azokat a területeket, amelyeket a legkedvezőtlenebbül érint a klímasemleges gazdaságra való átállás, és amelyek kevesebb kapacitással rendelkeznek az átállás kihívásainak kezelésére.

(4)Gondoskodni kell egy közszektor-hitelezési eszközről (a továbbiakban: hitelezési eszköz). Ez a méltányos átállást támogató mechanizmus harmadik pillére, amely a közszektorbeli intézmények beruházásait támogatja. Az ilyen beruházásoknak ki kell elégíteniük a Bizottság által elfogadott méltányos átállásra vonatkozó területi tervekben leírt átállási kihívásokból eredő fejlesztési igényeket. A támogatásra előirányzott tevékenységeknek összhangban kell lenniük a méltányos átállást támogató mechanizmus másik két pillére keretében támogatott tevékenységekkel, és ki kell egészíteniük azokat.

(5)Az átállás által érintett területek gazdasági diverzifikációjának fokozása érdekében a hitelezési eszköznek a méltányos átállásra vonatkozó területi tervekben leírtak szerint a beruházások széles körére ki kell terjednie, azzal a feltétellel, hogy azok hozzájárulnak a klímasemleges gazdaságra való átállás fejlesztési szükségleteinek kielégítéséhez. A támogatott beruházások kiterjedhetnek az energetikai és közlekedési infrastruktúrára, a távfűtési hálózatokra, a környezetbarát mobilitásra, az intelligens hulladékgazdálkodásra, a tiszta energiára és az energiahatékonysági intézkedésekre, beleértve az épületek felújítását és átalakítását, a körforgásos gazdaságra való átállás támogatására, a földterületek helyreállítására és szennyeződésmentesítésére, valamint a továbbképzésre és átképzésre, az oktatásra és a szociális infrastruktúrára, beleértve a szociális lakásokat is. Az infrastrukturális fejlesztések olyan megoldásokat is magukban foglalhatnak, amelyek növelik a katasztrófákkal szembeni ellenálló képességet. Átfogó beruházási megközelítést kell előnyben részesíteni, különösen azokon a területeken, ahol jelentős átállási igény mutatkozik. Más ágazatokba történő beruházások is támogathatók, amennyiben azok összhangban vannak az elfogadott méltányos átállásra vonatkozó területi tervekkel. Az olyan beruházások támogatásával, amelyek nem termelnek elegendő bevételt, a hitelezési eszköz azt célozza, hogy a közszektorbeli intézmények számára további forrásokat biztosítson az éghajlatvédelmi átálláshoz való alkalmazkodásból eredő társadalmi, gazdasági és környezeti kihívások kezeléséhez. A hitelezési eszköz keretében támogatható, jelentős pozitív környezeti hatással járó beruházások azonosításának elősegítése érdekében a környezeti szempontból fenntartható gazdasági tevékenységekre vonatkozó uniós taxonómia alkalmazható.

(6)Erre a rendeletre az Európai Parlament és a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 322. cikke alapján elfogadott horizontális költségvetési szabályok vonatkoznak. Ezeket a szabályokat a költségvetési rendelet állapítja meg, amely meghatározza különösen a költségvetés támogatások, közbeszerzés, pénzdíjak, illetve közvetett irányítás útján történő létrehozásának és végrehajtásának eljárását, és előírja a pénzügyi szereplők felelősségének ellenőrzését. Az EUMSZ 322. cikke alapján elfogadott szabályok az Unió költségvetésének a tagállamokban a jogállamisággal kapcsolatos általános hiányosságok esetén való védelmére is vonatkoznak, mivel a jogállamiság elvének tiszteletben tartása alapvető előfeltétele a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás és hatékony uniós finanszírozás.

(7)A hitelezési eszköznek az Unió által nyújtott vissza nem térítendő támogatásokat és a finanszírozási partner által nyújtott hiteleket ötvözve kell támogatást nyújtania. A támogatási komponensnek a Bizottság által közvetlen irányítás keretében végrehajtott pénzügyi keretösszegét az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: a költségvetési rendelet) 125. cikkével összhangban költségfüggetlen finanszírozás formájában kell biztosítani. A finanszírozás e formájának elő kell segítenie a projektgazdák arra való ösztönzését, hogy a hitel nagyságához képest hatékonyan vegyenek részt a hitelezési eszköz célkitűzéseinek megvalósításában és járuljanak hozzá ahhoz. A hitelkomponenst az Európai Beruházási Bank (a továbbiakban: EBB) biztosítja. A hitelezési eszköz a hitelkomponenst biztosító más finanszírozási partnerekre is kiterjeszthető, amennyiben a támogatási komponenshez további források állnak rendelkezésre, vagy amennyiben ez a megfelelő végrehajtáshoz szükséges.

(8)A hitelezési eszköz támogatási komponenséből [250 000 000] EUR várhatóan az uniós költségvetésből kerül finanszírozásra az [új többéves pénzügyi keretre vonatkozó javaslattal] összhangban, és ez az összeg jelenti az éves költségvetési eljárás során az Európai Parlament és a Tanács számára a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között 2013. december 2-án létrejött intézményközi megállapodás 17. pontja értelmében vett elsődleges referenciaösszeget.

(9)A hitelezési eszköz támogatási komponenséből 275 000 000 EUR-t az e rendelet I. mellékletében felsorolt programok által létrehozott pénzügyi eszközökből származó visszafizetésekből kell finanszírozni. Az ilyen bevételek a hitelezési eszköztől független, lezárt programokból származnak, és azokat az EUMSZ 322. cikkének (1) bekezdése alapján a költségvetési rendelet 21. cikke (3) bekezdésének f) pontjától eltérve külső címzett bevételnek kell tekinteni.

(10)A hitelezési eszköz támogatási komponenséből 1 000 000 000 eurót az Európai Stratégiai Beruházási Alapot is létrehozó (EU) 2015/1017 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (a továbbiakban: ESBA-rendelet) létrehozott uniós garancia feltöltésének előre látható többletéből kell finanszírozni. Ezért el kell térni a költségvetési rendelet 213. cikke (4) bekezdésének a) pontjától, amely előírja, hogy a költségvetési garanciára képzett tartalékok többletét vissza kell állítani a költségvetésbe annak érdekében, hogy a többletet a hitelezési eszközhöz lehessen hozzárendelni. Ezt a címzett bevételt az EUMSZ 322. cikkének (1) bekezdése alapján a költségvetési rendelet 21. cikke (3) bekezdésének f) pontjától eltérve külső címzett bevételnek kell tekinteni.

(11)A költségvetési rendelet 12. cikke (4) bekezdésének c) pontjával összhangban a külső címzett bevételeknek megfelelő előirányzatokat automatikusan át kell vinni a következő programra vagy fellépésre. Ez a rendelkezés lehetővé teszi a célhoz kötött bevételek többéves ütemtervének összehangolását a hitelezési eszköz által finanszírozott projektek végrehajtási pályájával.

(12)A projektek előkészítésének, kidolgozásának és végrehajtásának előmozdítása érdekében a tanácsadási támogatáshoz szükséges forrásokat is biztosítani kell.

(13)Annak biztosítása érdekében, hogy valamennyi tagállam részesülhessen a támogatási komponensből, létre kell hozni egy mechanizmust az első szakaszban tiszteletben tartandó, elkülönített nemzeti részesedések megállapítására, a Méltányos Átállást Támogató Alapról szóló rendeletben javasolt elosztási kulcs alapján. Annak érdekében azonban, hogy ez a célkitűzés összeegyeztethető legyen a hitelezési eszköz gazdasági hatása és végrehajtása optimalizálásának szükségességével, az ilyen nemzeti allokációk 2024. december 31. után nem irányozhatók elő. Ezt követően a támogatási komponens céljára rendelkezésre álló fennmaradó forrásokat előzetesen elkülönített nemzeti részesedés nélkül, uniós szinten piaci alapon kell biztosítani, biztosítva a beruházások kiszámíthatóságát, valamint követve a szükségletalapú és regionális konvergencia-megközelítést.

(14)A munkaprogramban és a pályázati felhívásokban konkrét támogathatósági és odaítélési feltételeket kell meghatározni. E támogathatósági és odaítélési feltételeknek figyelembe kell venniük a projekt relevanciáját a méltányos átállásra vonatkozó területi tervekben leírt fejlesztési szükségletek összefüggésében, a regionális és területi konvergencia előmozdításának átfogó célkitűzését, valamint a támogatási elem jelentőségét a projekt életképessége szempontjából. Az e rendelet által létrehozott uniós támogatás így csak azon tagállamok számára bocsátható rendelkezésre, amelyek legalább egy méltányos átállásra vonatkozó területi tervet elfogadtak. A munkaprogram és a pályázati felhívások figyelembe veszik a tagállamok által benyújtott, méltányos átállásra vonatkozó területi terveket is annak biztosítása érdekében, hogy a mechanizmus különböző pillérei között biztosított legyen a koherencia és következetesség.

(15)A hitelezési eszköz keretében csak olyan projektek részesülhetnek támogatásban, amelyek nem termelnek elegendő saját bevételt ahhoz, hogy pénzügyileg életképesek lehessenek, és hogy kizárólag piaci feltételek mellett nyújtott hitelekből finanszírozhatók legyenek. A saját bevételeknek a költségvetési transzferek kivételévek meg kell felelniük a projekt által végzett tevékenységek által közvetlenül generált bevételeknek (például értékesítések, díjak vagy úthasználati díjak, illetve a meglévő eszközök korszerűsítése által generált többletmegtakarítások).

(16)Mivel a támogatási komponensnek tükröznie kell a régiók eltérő fejlesztési igényeit a tagállamokban, az ilyen támogatásokat a körülményeknek megfelelően kell alakítani. Figyelembe véve, hogy az [új CPR] rendelet 102. cikkének (2) bekezdésében meghatározott kevésbé fejlett régiókban működő közszektorbeli intézmények általában alacsonyabb közberuházási kapacitással rendelkeznek, az ilyen szervezeteknek nyújtott hitelekre alkalmazott támogatási rátáknak viszonylag magasabbnak kell lenniük.

(17)A hitelezési eszköz hatékony végrehajtásának biztosítása érdekében szükséges lehet tanácsadási támogatás nyújtása a projektek előkészítéséhez, kidolgozásához és végrehajtásához. Ezt a támogatást az InvestEU Tanácsadó Platformon keresztül kell nyújtani.

(18)A végrehajtás felgyorsítása és az erőforrások időben történő felhasználásának biztosítása érdekében e rendeletnek meg kell határoznia a támogatási megállapodásokba foglalandó konkrét biztosítékokat. E célkitűzésre tekintettel a Bizottság számára lehetővé kell tenni, hogy az arányosság elvével összhangban csökkentse vagy megszüntesse az uniós támogatást, amennyiben a projekt végrehajtása terén nem történt előrelépés. A költségvetési rendelet megállapítja az uniós költségvetés végrehajtására vonatkozó szabályokat. Az uniós finanszírozási programok végrehajtása során a koherencia biztosítása érdekében a költségvetési rendeletet alkalmazni kell az e hitelezési eszköz keretében nyújtott támogatási komponensre és a tanácsadási támogatás forrásaira.

(19)A költségvetési rendelettel, a 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel, valamint a 2988/95/Euratom, EK tanácsi rendelettel, a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelettel és az (EU) 2017/1939 tanácsi rendelettel összhangban az Unió pénzügyi érdekeit arányos intézkedésekkel kell védeni, ideértve a szabálytalanságok megelőzését, feltárását, korrekcióját és kivizsgálását, ideértve a csalást, az eltűnt, jogtalanul kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált pénzeszközök visszafizettetését és adott esetben közigazgatási szankciók kiszabását. Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) a 2185/96/Euratom, EK rendelettel és a 883/2013/EU, Euratom rendelettel összhangban igazgatási vizsgálatokat – többek között helyszíni ellenőrzéseket és szemléket – végezhet annak megállapítása céljából, hogy történt-e csalás, korrupció vagy bármely más jogellenes tevékenység, amely sérti az Unió pénzügyi érdekeit. Az (EU) 2017/1939 rendelettel összhangban az Európai Ügyészség kinyomozhatja és büntetőeljárás alá vonhatja az (EU) 2017/1371 európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti, az Unió pénzügyi érdekeit sértő bűncselekményeket. A költségvetési rendelettel összhangban minden olyan személynek vagy szervezetnek, amely uniós finanszírozásban részesül, teljes mértékben együtt kell működnie az Unió pénzügyi érdekeinek védelmében, biztosítania kell a Bizottság, az OLAF, (az (EU) 2017/1939 rendelet szerinti megerősített együttműködésben részt vevő tagállamok tekintetében) az Európai Ügyészség és az Európai Számvevőszék számára a szükséges jogokat és hozzáférést, valamint gondoskodnia kell arról, hogy az uniós források felhasználásában részt vevő harmadik felek is ezekkel egyenértékű jogokat biztosítsanak.