Tekintettel a területet jellemző, egyre bővülő szabályozási környezetre, a szakpolitika végrehajtását illetően maguk a tagállamok is koherens, szinergikus, igényvezérelt és együttműködésen alapuló megközelítést részesítenek előnyben. A példák közé sorolható az egységes digitális kapu (amelyet az (EU) 2018/1724 európai parlamenti és tanácsi rendelet hozott létre, és amely bevezette az egyszeri adatszolgáltatás elvén alapuló technikai rendszert, amelyen keresztül a tagállamok a jövőben fontos igazolásokat cserélnek); csakúgy mint a digitális személyazonossággal kapcsolatos, folyamatosan alakuló jogi keret, amely létrehozza a nemzeti elektronikus azonosítási rendszerek, illetve a jövőbeli adatterek interoperabilitásának keretét. Az egyszeri adatszolgáltatás elvén alapuló technikai rendszer az első olyan, közszolgáltatások között működő ágazatközi adattér, amely teljes körűen kialakított egyedi interoperabilitási szabályokon alapul.

Mivel az uniós közszférán belüli interoperabilitás egy egységes cél megvalósítása érdekében hivatott a különböző szervezetek közötti együttműködést előmozdítani, az interoperabilitásra vonatkozó közös megközelítés kizárólag dinamikus, ugyanakkor homogén kereten belül, a szubszidiaritás messzemenőleges tiszteletben tartása mellett, megerősített többszintű irányítás révén valósítható meg.

A tagállamok tapasztalatai azt mutatják, hogy ha rendelkezésre áll az interoperabilitási keretek jogalapja, e keretek következetes és koherens, az interoperabilitást a szakpolitikai megfontolások középpontjába helyező referenciaponttá alakulnak. Például az intelligens városok és közösségek európai interoperabilitási keretére irányuló javaslat (EIF4SCC) célja, hogy az általános európai interoperabilitási keretet (EIF) kiegészítve iránymutatást nyújtson az interoperabilitás helyi és regionális megközelítését illetően.

A javaslat a tagállamok és az uniós intézmények által támogatott egyértelmű irányítási modellt tartalmaz, ugyanakkor lehetőséget biztosít az érdekelt feleknek arra, hogy álláspontjukat és aggályaikat zökkenőmentes folyamatok révén fejezzék ki, ami végső soron hozzájárul a közös interoperabilitási megoldásokhoz. A hatékony interoperabilitási szakpolitika feltétele, hogy innovatív együttműködési struktúrán belül egyesítsen kulcsfontosságú kezdeményezéseket, nyitott, biztonságos és inkluzív legyen, és támogassa az eredmények végrehajtását.

Ez a javaslat egy európai interoperabilitási keret fejlesztését irányozza elő. Az EIF hangsúlyozza az interoperabilitás valamennyi – technikai, szemantikai, szervezeti és jogi – szintje figyelembevételének, valamint az integrált irányítási megközelítés alkalmazásának a fontosságát. Az EIF 2004-ben jött létre. Legutóbbi változatát az „Európai interoperabilitási keret – Végrehajtási stratégia” című, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett bizottsági közlemény (COM(2017) 0134 final) 2. mellékletében tették közzé. Az EIF tagállami szintű végrehajtását a nemzeti interoperabilitási keretek megfigyelőközpontja (NIFO) kíséri figyelemmel.

Emellett ez a javaslat megteremti az interoperabilitással és a megfelelő megoldásokkal kapcsolatos szükséges ismeretek fejlesztésének lehetőségét, különösen a nem informatikai szakértők körében. A kommunikáció és az együttműködés az interoperabilitás alapvető elemei. Ezért fontos, hogy rendelkezésre álljon a megbízható információcserét támogató integrált ügyintézési pont, az Interoperábilis Európa portál.

A közszektor határokon átnyúló interoperabilitása tekintetében a szabályozásnak felhasználóközpontú és nyílt megoldások révén kell a közérdek védelmére összpontosítania. A nyílt forráskód alkalmazása támogatja az interoperabilitási megoldások megvalósítását. A nyílt forráskód lehetővé teszi, hogy a felhasználók aktívan értékeljék és vizsgálják a megoldások interoperabilitását és biztonságát, így a felhasználók önállóan, függetlenül és külső korlátok nélkül kezelhetik saját infrastruktúráikat. Emellett mérsékeli a kiberbiztonsági kockázatokat és a bezártsági hatásokat, amelyek a tagállamok közötti összehangolt megközelítést használva kezelhetők. Biztosítja továbbá a közpénzből történő beruházások lehető legjobb megtérülését; ahelyett, hogy nulláról indulva kellene megoldásokat találni, a meglévő megoldások kiindulási alapul szolgálhatnak és fejleszthetők. A nyílt forráskód alapú stratégiák alkalmazása pozitív továbbgyűrűző hatásokat gyakorol az innováció hatékonyságára és az Unióra. Az interoperabilitást a nyílt forráskód és a nyílt szabványok együttes alkalmazása teszi lehetővé. Ebben az összefüggésben különösen fontos a megfelelő licencek kérdése. A Bizottság az (EU) 2017/863 végrehajtási határozattal fogadta el az európai uniós nyilvános licenc (EUPL) jelenlegi változatát, amely egy szabványos nyílt forráskódú licenc (1.2. verzió).

•Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

A közszféra interoperabilitásának szakpolitikai területére jelenleg nem vonatkoznak kötelező erejű, átfogó uniós szakpolitikai rendelkezések. A nem kötelező európai interoperabilitási keret azonban 2010 óta része az EU interoperabilitási szakpolitikájának. Legutóbbi változatát a Bizottság 2017-ben fogadta el egy közleményben. A keret végrehajtását már korábban is számos finanszírozási eszköz – például az ISA2-program – támogatta, és jelenleg a Digitális Európa program is nyújt finanszírozást. A Bizottság több közleményében is rámutatott, hogy e területen határozottabb fellépésre van szükség, és konkrét intézkedéseket jelentett be, többek között az „Európa digitális jövőjének megtervezése”, az „Európai adatstratégia”, „A belső piaci akadályok azonosítása és kiküszöbölése” és „Az igazságszolgáltatás digitalizációja az Európai Unióban – Lehetőségek eszköztára” című közleményben. Ez a javaslat az Európai Tanács azon politikai megbízatását is teljesíti, amely a tevékenységeket lehetővé tevő interoperabilitási keretre szólított fel. Ez a kezdeményezés szerepelt a Bizottság 2022. évi munkaprogramjában is (REFIT-melléklet). A korábban alkalmazott megközelítéssel való összhang biztosítása érdekében ez a javaslat az EIF és az ISA2-program nem kötelező erejű szakpolitikai keretének értékelésére épül.

Emellett gyorsan változó fejlemények tapasztalhatók a digitális közszolgáltatások tágabb szakpolitikai területén. Ilyen például az egységes digitális kapuról szóló rendelet, a nyílt hozzáférésű adatokról szóló irányelv és az adatkormányzási rendelet, miközben az uniós jogalkotó új jogalkotási javaslatokat vitat meg, például az európai digitális személyazonosságról szóló rendeletet és az adatmegosztási jogszabályt. Mivel ezek a kezdeményezések már foglalkoznak a digitális gazdaság és az interoperabilitás különböző aspektusaival, az Interoperábilis Európáról szóló jogszabályra irányuló javaslat célja, hogy megkönnyítse e szakpolitikák egyes, a közszolgáltatások szempontjából releváns vetületeinek interoperábilis végrehajtását azáltal, hogy folyamatos és strukturált együttműködést hoz létre a közszektor határokon átnyúló interoperabilitása terén.

Bár e szakpolitikai kezdeményezések némelyike tartalmaz olyan rendelkezéseket, amelyek relevánsak a közszolgáltatások nyújtása szempontjából (pl. az adatkormányzási rendeletben meghatározott, a közszférabeli szervezetek birtokában lévő védett adatok további felhasználására vonatkozó szabályok), nem hoznak létre átfogó keretet az Unión belüli közszolgáltatások nyújtására vagy végzésére használt hálózati és információs rendszerek interoperabilitására. A közszolgáltatások hálózati és információs rendszereit biztosító tagállamok, valamint uniós intézmények, ügynökségek és szervek egy kifejezetten erre a célra létrehozott irányító szerven – az Interoperábilis Európa Testületen – keresztül fognak megállapodni az interoperabilitási megoldásokról. Ez az általánosan elfogadott konszenzus felgyorsíthatja és támogathatja a végrehajtást, különösen más digitális szakpolitikák esetében, biztosítva a különböző végrehajtási intézkedések közötti interoperabilitást. Ezen túlmenően az „Interoperábilis Európa közösség” biztosítja majd az érdekelt felek közötti koordinációt és együttműködést a határokon átnyúló és az ágazatközi interoperabilitás területén. Az „Interoperábilis Európa portál” révén egyablakos ügyintézési ponton keresztül érhetők el a releváns hálózati és információs rendszerek interoperabilitásával kapcsolatos információk, az „Interoperábilis Európa menetrend” pedig meghatározza a további fejlesztési javaslatok alapján kidolgozandó uniós szintű stratégiai menetrendet, beleértve az összehangolt támogató intézkedéseket is.

•Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

Meg kell teremteni a kapcsolatot a közszféra hálózati és információs rendszereire vonatkozó összes olyan specifikáció között, amelyet az uniós jogszabályi rendelkezések értelmében kötelező alkalmazni. A végrehajtó hatóságoknak nem minden esetben jelent könnyű feladatot, hogy a követelményeket a legújabb és géppel olvasható formátumban találják meg. Az egyablakos ügyintézési pont, csakúgy mint az ilyen információk metaadataira vonatkozó egyértelmű szabályok várhatóan a közszférabeli szervezetek segítségére lesznek abban, hogy digitális szolgáltatási infrastruktúráik megfeleljenek a meglévő és jövőbeli szabályoknak. Ez egy másik fontos tényező abban a tekintetben, hogy a javaslat miként fogja elősegíteni a szakpolitikák különböző uniós ágazatokat érintő integrációját és koherens végrehajtását.

Az interoperabilitás horizontális jellege miatt e javaslatnak az is célja, hogy megkönnyítse az ágazati politikák digitális végrehajtását. A javaslat kialakításától fogva elkerüli az olyan kötelező interoperabilitási követelményeket, amelyek ellentétesek a közszolgáltatások hálózati és információs rendszereire vonatkozó követelményeket meghatározó ágazati szakpolitikákkal, vagy fordítva. Az interoperabilitási értékelések célja ezzel szemben az, hogy a jövőbeli szakpolitikai fejlemények összefüggésében előmozdítsa az interoperábilis megoldások alkalmazását, és javítsa a javasolt szakpolitika, illetve az egyéb szakpolitikák közötti összhangot, különösen azok általános digitális végrehajtását tekintve.

A közszolgáltatások nyújtására vagy végzésére használt hálózati és információs rendszerek interoperabilitása szintén fontos a „Digitális iránytű 2030-ig: a digitális évtized megvalósításának európai módja” című bizottsági közleményben rögzített, közszférára vonatkozó célértékek teljesítése érdekében. Míg a 100 %-ban online nyújtott közszolgáltatások potenciálisan megvalósíthatók interoperábilis megoldások mellőzésével is, az interoperábilis megoldások alkalmazása a közigazgatási szervek segítségére lesz abban, hogy a célértéket hatékonyabban és eredményesebben teljesítsék. Ugyanez igaz az ágazati célértékekre is, például az egészségügy területén. Az e rendelet alapján gyűjtött adatok a vonatkozó nyomon követéshez is hozzájárulhatnak.

2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

•Jogalap

E javaslat jogalapja az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 172. cikke.

Az EUMSZ 170. cikkével összhangban az EUMSZ 26. és 174. cikkben említett célkitűzések elérése, valamint annak lehetővé tétele érdekében, hogy az uniós polgárok, a gazdasági szereplők, valamint a regionális és helyi közösségek a belső határok nélküli térség kialakításának előnyeit teljes mértékben élvezhessék, az Unió hozzájárul a transzeurópai hálózatok létrehozatalához és fejlesztéséhez, többek között a távközlés területén. A nyitott és versengő piacok rendszerének keretén belül az Unió fellépésének az a célja, hogy elősegítse a nemzeti hálózatok összekapcsolódását és határokon átnyúló interoperabilitását, valamint a hálózatokhoz történő hozzáférést.

Az EUMSZ 171. cikkének (1) bekezdése értelmében az Unió iránymutatásokat dolgoz ki, közös érdekű projekteket határoz meg, és végrehajtja a transzeurópai hálózatok interoperabilitásának biztosításához szükséges intézkedéseket. A 171. cikk (2) bekezdése értelmében „[a] tagállamok a Bizottsággal kapcsolatot tartva összehangolják azokat a nemzeti szinten folytatott politikáikat, amelyek jelentős hatással lehetnek” a transzeurópai hálózatok létrehozása jelentette célkitűzés elérésére, továbbá a „Bizottság a tagállamokkal szorosan együttműködve megtehet minden hasznos kezdeményezést az összehangolás előmozdítására”.