[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 16.2.2005

SEC(2005) 233 végleges

Ajánlás

A TANÁCS VÉLEMÉNYE

az 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendelet 9. cikkének harmadik bekezdésével összhangban Szlovénia aktualizált, a 2004-2007. közötti időszakra szóló konvergenciaprogramjáról

(előterjesztő: a Bizottság)

INDOKOLÁS

A költségvetési egyenleg felügyeletének, valamint a gazdaságpolitikák felügyeletének és összehangolásnak megerősítéséről szóló, 1466/97/EK tanácsi rendelet[1] előírja, hogy a részt nem vevő tagállamoknak, azaz akik nem fogadták el a közös valutát, konvergencia programokat kell benyújtaniuk a Tanácsnak és a Bizottságnak. E rendelet 9. cikkével összhangban a Tanácsnak valamennyi konvergenciaprogramot meg kell vizsgálnia a Bizottság értékelései és a Szerződés 114. cikke által felállított Gazdasági és Pénzügyi Bizottság által készített értékelések alapján. A Tanács a Bizottságtól kapott ajánlás alapján, és a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően a vizsgálat után a programot véleményezni köteles. A rendelet értelmében a tagállamoknak az aktualizált konvergencia programokat évente kell benyújtaniuk, amelyet a Tanács is ellenőrizhet hasonló eljárások szerint.

Az EU-hoz 2004. május 1-jén csatlakozott tíz ország nem résztvevője a közös valutának. Kötelezettséget vállaltak arra, hogy 2004. május 15-ig benyújtják konvergenciaprogramjaikat, illetve hogy 2004. vége felé előterjesztik annak első aktualizálását.

Szlovéniának a 2004–2007. közötti időszakot felölelő első konvergenciaprogramját 2004. május 14-én terjesztették elő, és azt a Tanács 2004. július 5-én értékelte. Szlovénia az aktualizált konvergenciaprogramját 2005. január 10-én terjesztette elő. A Bizottság szolgálatai elvégezték ezen aktualizálás technikai értékelését, figyelembe véve a Bizottság szolgálatai 2004. őszi gazdasági előrejelzéseinek eredményeit, valamint tekintettel a magatartási kódexre[2], a várható kibocsátás becslésére közösen megállapított módszertanra, a 2003-2005. közötti időszak átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásainak ajánlásaira, valamint a költségvetési politikák összehangolásának erősítéséről szóló, a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek 2002. november 27-én tett bizottsági közleményre[3]. Az értékelés a következő minősítést eredményezte:

- Szlovénia 2005. január 10-én nyújtotta be a 2004–2007. közötti időszakot felölelő konvergenciaprogramjának első aktualizálását. A 2004. októberi parlamenti választásokat követő kormányváltás miatt hat hónap haladékot kértek. A program részben megfelel „a stabilitási és konvergenciaprogramok tartalmáról és formájáról szóló magatartási kódex” adatkövetelményeinek. Nevezetesen, az államháztartási nyilvántartások még mindig nem felelnek meg teljes mértékben az ESA 95 szabványainak, amit jól mutat az „egyéb” bevételek és kiadások GDP-hez viszonyított magas százalékos aránya. Emiatt Szlovéniát felkérik, hogy feleljen meg az adatkövetelményeknek.

- Az aktualizált konvergenciaprogram alapját képező makrogazdasági szcenáriót a belföldi és nemzetközi környezet kedvező alakulásának fényében felfelé módosították a 2004. májusi konvergenciaprogram óta. Mivel nagyjából összhangban van a Bizottság szolgálatainak 2006-ig terjedő, 2004. őszi előrejelzéseivel, az új szcenáriót elfogadhatónak lehet tekinteni. A reál GDP növekedés alapján, amely a programidőszak egészében éppen csak 4 % alatt van, feltételezhető, hogy a gazdaság ellenállóképes marad. Az előrejelzett növekedési ütemek a programmal konzisztens potenciális növekedés közelében vannak, mint ahogy azt a Bizottság szolgálatai a közösen megállapított módszertan alapján kiszámították. Az inflációra tett előrejelzés – amely a tervek szerint 2005. után 3,0 % alatt (fogyasztói árindex értéken) állapodik meg – igen kedvező várakozásokra mutat rá az árak jövőbeni alakulását illetően. Strukturális tökéletlenségek miatt a Bizottság szolgálatai óvatosabban ítélik meg a dezinflációs folyamatot, különösen a non-tradable szektorban, amely az inflációt jóval az EU átlaga felett tartja.

- A dezinflációs folyamat 2004 májusában megakadt, amikor a HICP-infláció éves növekedési üteme majdnem 4 %-ra állt vissza azt követően, hogy januárról márciusra 3,5 %-ra csökkent. A hatóságok szerint az infláció hirtelen növekedésének főként a magasabb olajárak és a dohányra kivetett magasabb jövedéki adók voltak az okai. Noha éves összehasonlításban az infláció októberre újra 3,4 %-ra süllyedt, novemberben ismét 3,8 %-ra nőtt a magasabb élelmiszer és tüzelőanyag árak eredményeképp. Az alacsonyabb inflációval párhuzamosan a rövid távú kamatlábak 6 %-ról 4 %-ra estek, míg a hosszú távú kamatlábak az 5 %-ot meghaladó szintről kevesebb mint 4 %-ra csökkentek. 2004. június 28-án Szlovénia csatlakozott az ERM (árfolyam-mechanizmus) II-höz a 239,64 SIT/EUR központi paritás körüli ±15 % standard árfolyam-ingadozási sávval. Ez véget vetett az euróval szembeni folyamatos (évente 3-5 % ütemű) leértékelés hosszú időszakának, és a tolár azóta igen stabil maradt. A 2004. december 3-án hivatalba állt új kormány megerősítette, hogy egyik központi célkitűzése az euro 2007 elején történő bevezetése.

- Az aktualizált konvergenciaprogram egyensúlyközeli költségvetési egyenleg elérésére törekszik, de nem a programidőszak során. A hiány a következő négy évben megfeleződik, a legnagyobb mértékű kiigazítás az időszak végére esik. Bár 2005-re nem irányoztak elő csökkentést, és így az államháztartási hiány a 2004. évivel megegyező szinten marad (a GDP 2,1 %-a), a hiány 2006-ban a tervek szerint a GDP 1,8 %-ára, 2007-ben pedig még tovább, 1,1 %-ra csökken. A megelőző programhoz képest a tervezett hiányok mindegyik évben a GDP ¼ %-ával magasabbak annak köszönhetően, hogy két külön költségvetési alapot átsoroltak az államháztartási szektorba. Az elsődleges egyenleg 2007-re pozitívba fordul át a várakozások szerint. A költségvetési konszolidáció az előrejelzések szerint többnyire a kiadási hányad 2006-ig történő csökkentésén keresztül fog zajlani. A hiány 2007-ben tervezett jelentős csökkenése kizárólag a bevételi hányad jelentős emelkedésének tudható be, amely arra a feltételezésre alapul, hogy Szlovénia az EU költségvetéséből mint nettó haszonélvező részesül, a GDP 0,8 %-ának megfelelő összeggel, amely meghaladja a 2005-2006-ra feltételezett 0,4 %-ot. A konszolidációs pálya összességében igen szerénynek tűnik a költségvetési célok kijelölésében, mivel a jelenlegi aktualizálás nagyjából megerősíti a megelőző programban tervezett kiigazítást némileg kedvezőbb makrogazdasági szcenárió mellett.

- A program költségvetési előrejelzéseinek kockázatai nagyjából kiegyensúlyozottnak tűnnek. Másrészről a tervezett hiányokat valószínű makrogazdasági szcenárió támasztja alá. Ezen kívül a kormány belátása szerint elutasíthat további kiadási igényeket (2004-ben így tett) a tervezett hiány védelmére, amennyiben azt kedvezőtlen körülmények veszélyeztetik. Emellett a HÉA-bevételeknek a GDP 0,3 %-ának megfelelő éves kimaradása túlbecsült lehet, ami arra utal, hogy az adóbevételekre tett előrejelzések tévesek az óvatosságot illetően. Másrészt, a költségvetési előrejelzések mögött meghúzódó egyes feltételezések aggodalomra adnak okot az államháztartás közép távú alakulását illetően. Különösen a 2007. évi eredmény részben az EU-nak a 2007–2013. közötti időszakra vonatkozó új pénzügyi tervére támaszkodik, amely az EU költségvetéséből történő nettó költségvetési beáramlásokra nézve azzal számol, hogy azok az előző évi 0,4 %-ról a GDP 0,8 %-ára emelkednek. Ezen felül fennáll a kiadások túllépésének veszélye, különösen a nyugdíjkiadások vonatkozásában, amennyiben a jelenlegi nyugdíjindexálási képlet 2006-ra bejelentett felülvizsgálata a paraméterek lazulásához vezetne.

- E kockázatértékelésre való tekintettel a program költségvetési irányvonala esetlegesen nem biztosít megfelelő biztonsági sávot arra, hogy szokásos ciklikus ingadozások mellett ne lépjék túl a GDP 3 %-ában meghatározott hiány-határértéket a programidőszak során. Ezen kívül nem elégséges arra, hogy a programidőszakban elérjék a Stabilitási és Növekedési Paktumnak az egyensúlyhoz közeli költségvetési egyenlegre irányuló középtávú célkitűzését.

- A bruttó államadósság viszonylag alacsony, és a programidőszak során az is marad. Az adósság a becslések szerint 2004-ben a GDP 30,2 %-ára nőtt. Alapvetően az állományalkalmazkodásra támaszkodva a kormány az adóssághányad további növekedésével számol a következő két évben, 2006-ban ez a GDP 30,9 %-án tetőzik. Az adósság az előrejelzések szerint 2007-re a GDP 30 %-a alá süllyed, eléri a 29,7 %-ot, mivel kedvező hatású állományalkalmazkodással számolnak. A hatóságok megítélése szerint nem övezik közvetlenül veszélyek az adósság fenntarthatóságát a függő kötelezettségekkel kapcsolatosan. Ezen kívül az adósság-portfolió lejárati szerkezetét és valuta-összetételét megfelelőnek lehet tekinteni, mivel időben egyenletesen oszlik el a hosszú távú törlesztési profil és a tolárban denominált adósság hányada növekszik, valamint a külső adósság túlnyomórészt euróban denominált.

- A program áttekinti a kormány strukturális reformjainak menetrendjét, amely a gazdaság versenyképességének javítására összpontosít a vállalkozói szellem bátorításán és a költségvetésből történő K+F kiadások emelésén keresztül. A jelenleg a GDP 1,5 %-át kitevő közfinanszírozás – ez az egyik legmagasabb szintű a tíz új tagállam körében – arányának közelíteni kell az EU-átlagot, az ennek érdekében hozandó intézkedések különösen az alkalmazott kutatási projektekre és a magánszektorba való know-how transzferre irányulnak majd. Ismerteti a gazdasági növekedés fenntartására irányuló intézkedéseket is, pl. az oktatás és képzés javítása, valamint munkahelyteremtő befektetések előmozdítása és a munkapiac strukturális merevségeinek elhárítása. Ezen felül számos intézkedést a kötelező kiadások magas hányadának korlátozására terveztek, ami továbbra is kulcsfontosságú marad a költségvetési rugalmasság növelésére. A konvergenciaprogram aktualizálásában a hatóságok erőfeszítést tettek annak számszerűsítésére, hogy a tervezett reformok milyen módon hatnak a fő költségvetési aggregátumokra vonatkozó előrejelzésekre. Az államháztartási kiadások csökkentésének és átcsoportosításának összesített hatása a becslések szerint megtakarításokat eredményez, ezek 2007-re a GDP 0,4 %-áról a GDP 1,3 %-ára növekednek.

- A szlovén államháztartás hosszú távú fenntarthatósága némileg veszélyeztetettnek tűnik, ebben fontos szerepet játszik a népességelöregedés előrejelzett költségvetési terhe. A folyamatban lévő nyugdíjreform pozitív hatással volt a költségvetésre, de a nyugdíjkiadásoknak a 2020-at követő időszakra előrejelzett növekedése továbbra is nagyon magas. Emellett, a közegészségügyi rendszer néhány racionalizációs intézkedésének 2004. évi bevezetése ellenére a közegészségügyi rendszer további, alapvető reformja hozzájárulna az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának javításához.

***

A fenti értékelés fényében Szlovénia számára helyénvaló lenne:

(i) megragadni minden lehetőséget az államháztartási hiány csökkentésének gyorsítására,

(ii) végrehajtani a nyugdíj- és a közegészségügyi rendszer további reformját az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának javítására.

Ezen értékelés alapján a Bizottság elfogadta a mellékelt ajánlást a Szlovénia aktualizált konvergenciaprogramjáról szóló tanácsi véleményre, és továbbítja azt a Tanácsnak.

Ajánlás

A TANÁCS VÉLEMÉNYE

az 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendelet 9. cikkének harmadik bekezdésével összhangban Szlovénia aktualizált, a 2004-2007. közötti időszakra szóló konvergenciaprogramjáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének, valamint a gazdaságpolitikák felügyeletének és összehangolásának megerősítéséről szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK[4] tanácsi rendeletre, és különösen annak 9. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság ajánlására,

a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT FOGALMAZTA MEG:

1. [2005 március 8]-án a Tanács megvizsgálta Szlovéniának a 2004–2007. közötti időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramját. A program részben megfelel „a stabilitási és konvergenciaprogramok tartalmáról és formájáról szóló magatartási kódex” adatkövetelményeinek. Nevezetesen, az államháztartási nyilvántartások még mindig nem felelnek meg teljes mértékben az ESA 95 szabványainak, amit jól bizonyít az „egyéb” bevételek és kiadások GDP-hez viszonyított magas százalékos aránya. Emiatt Szlovéniát felkérik, hogy feleljen meg az adatkövetelményeknek.

2. A jelenleg rendelkezésre álló információk alapján úgy tűnik, hogy a program alapját képező makrogazdasági szcenárió valószínűsíthető növekedési feltételezéseket tükröz. A reál GDP növekedést illetően azt tervezi, hogy az a 2004-re a GDP 4,0 %-ára becsült szint körül fog alakulni a programidőszak egészén keresztül. Az inflációra tett előrejelzések viszont a jelek szerint a jelenlegi előrejelzési intervallum alsó felében vannak.

3. A program alapját képező költségvetési stratégia az egyensúlyhoz közeli költségvetési egyenleggel jellemezhető rendezett államháztartás kialakítására irányul, de nem a programidőszak során. A program a felölelt időszak egésze során az államháztartási hiány fokozatos csökkentését tervezi, amely összhangban van a GDP százalékában kifejezett kiadási hányad tartós csökkentésével. A bevételi hányad a 2006-ig tartó folyamatos esést követően a programidőszak vége felé ismét növekszik az EU-tagság nettó pozitív költségvetési hatása miatt. A kiigazítási pálya szerint a hiány megfeleződik a következő négy évben, 2007-ben éppen csak 1 % feletti szintet ér el. A megelőző programhoz képest a jelenlegi aktualizálás nagyjából megerősíti a tervezett kiigazítást, némileg kedvezőbb makrogazdasági szcenárió mellett.

4. A program költségvetési előrejelzéseinek kockázatai nagyjából kiegyensúlyozottnak tűnnek. Másrészről a tervezett hiányokat valószínű makrogazdasági szcenárió támasztja alá. Ezen kívül a kormány belátása szerint elutasíthat további kiadási igényeket (ahogy 2004-ben tett) a tervezett hiány védelmére, amennyiben azt kedvezőtlen körülmények veszélyeztetik. Emellett a HÉA-bevételeknek a GDP 0,3 %-ának megfelelő éves kimaradása túlbecsült lehet, ami az adóbevételekre tett előrejelzéseket túlságosan óvatosnak tünteti fel. A 2007. évi eredmény részben azonban az EU-nak a 2007–2013. közötti időszakra vonatkozó új pénzügyi tervére támaszkodik, amely az EU költségvetéséből történő nettó költségvetési beáramlások jelentős növekedésével számol. Ezen felül fennáll a kiadások túllépésének veszélye, különösen a nyugdíjkiadások vonatkozásában, amennyiben a jelenlegi nyugdíjindexálási képlet 2006-ra bejelentett felülvizsgálata a paraméterek lazulásához vezetne.

5. E kockázatértékelésre való tekintettel a program költségvetési irányvonala lehet, hogy nem biztosít megfelelő biztonsági sávot arra, hogy szokásos ciklikus ingadozások mellett ne lépjék túl a GDP 3 %-ában meghatározott hiány-határértéket a programidőszak során. Nem elégséges annak biztosítására sem, hogy 2007-re megvalósítsák a Stabilitási és Növekedési Paktumnak az egyensúlyhoz közeli költségvetési egyenlegre irányuló közép távú célkitűzését.

6. A bruttó államadósság viszonylag alacsony: az adóssághányad a becslések szerint 2004-ben a GDP 30,2 %-ára nőtt – ez jóval a Szerződésben a GDP 60 %-ában meghatározott referenciaérték alatt van – és 2007-re eléri a 29,7 %-ot.

7. A szlovén államháztartás hosszú távú fenntarthatósága némileg veszélyeztetettnek tűnik, ebben fontos szerepet játszik a népességelöregedés előrejelzett költségvetési terhe. A folyamatban lévő nyugdíjreform pozitív hatással volt a költségvetésre, de a nyugdíjkiadásoknak a 2020-at követő időszakra előrejelzett növekedése továbbra is nagyon magas. Emellett, a közegészségügyi rendszer néhány racionalizációs intézkedésének 2004. évi bevezetése ellenére a közegészségügyi rendszer további, alapvető reformja hozzájárulna az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának javításához.

* * *

A fenti értékelés fényében a Tanács azon a véleményen van, hogy Szlovéniának:

(i) meg kell ragadnia minden lehetőséget az államháztartási hiány csökkentésének gyorsítására;

(ii) végre kell hajtania a nyugdíj- és a közegészségügyi rendszer további reformját az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának javítására.

A legfontosabb makrogazdasági és költségvetési előrejelzések összevetése

2004 | 2005 | 2006 | 2007 |

Reál GDP (%-os változás) | KP 2005. január | 4,0 | 3,8 | 3,9 | 4,0 |

COM 2004. október | 4,0 | 3,6 | 3,8 | nincs adat |

KP 2004. május | 3,6 | 3,7 | 3,8 | 3,9 |

HICP-infláció (%) | KP 2005. január1 | 3,6 | 3,0 | 2,7 | 2,6 |

COM 2004. október | 3,9 | 3,4 | 3,0 | nincs adat |

KP 2004. május1 | 3,3 | 3,0 | 2,7 | 2,6 |

Általános költségvetési egyenleg (a GDP %-ában) | KP 2005. január | -2,1 | -2,1 | -1,8 | -1,1 |

COM 2004. október | -2,3 | -2,2 | -1,9 | nincs adat |

KP 2004. május | -1,9 | -1,8 | -1,5 | -0,9 |

Elsődleges egyenleg (a GDP %-ában) | KP 2005. január | -0,3 | -0,4 | -0,2 | 0,4 |

COM 2004. október | -0,3 | -0,2 | -0,1 | nincs adat |

KP 2004. május | -0,3 | -0,4 | -0,2 | 0,4 |

Bruttó államadósság (a GDP %-ában) | KP 2005. január | 30,2 | 30,7 | 30,9 | 29,7 |

COM 2004. október | 30,9 | 30,8 | 30,6 | nincs adat |

KP 2004. május | 29,1 | 29,5 | 29,4 | 28,4 |

MEGJEGYZÉS: 1 CPI-infláció a konvergenciaprogramhoz. Források: Konvergenciaprogram (KP); a Bizottság szolgálatainak 2004. őszi gazdasági előrejelzései (COM). |

[1] HL L 209 1997.8.2. Az e szövegben említett valamennyi dokumentum megtalálható a következő internetes oldalon: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[2] A Gazdasági és Pénzügyi Bizottságnak a stabilitási és konvergencia programok tartalmáról és formájáról szóló, az ECOFIN-Tanács által 2001.7.10-én jóváhagyott, átdolgozott véleménye.

[3] COM(2002) 668, 2002.11.27.

[4] HL L 209. 1997.8.2, 1. o. Az e szövegben említett dokumentumok megtalálhatók a következő internetes oldalon: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.