HU    HU HU 
HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 8.4.2009 
SEC(2009) 454 
  
A BIZOTTSÁG SZERVEZETI EGYSÉGEINEK MUNKADOKUMENTUMA 
amely a következ ő dokumentumot kíséri: 
 
A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK ÉS AZ EURÓPAI 
PARLAMENTNEK 
 
Fenntartható jöv ő kialakítása az akvakultúra számára 
 
Új lendület az európai ak vakultúra fenntartható fejl ődését szolgáló stratégiának 
 
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA  
  
{COM(2009) 162 végleges} 
{SEC(2009) 453} 
HU 2   HU ÖSSZEFOGLALÓ  
2002-ben az Európai Bizottság el őterjesztette az európai akvakultúra fenntartható fejl ődésére 
irányuló stratégiáról szóló közleményét1: ez helyezte els őként előtérbe európai szinten az 
akvakultúra-ágazatot. 2007-ben a Tengerügyi és Halászati F őigazgatóság (DG MARE, 
korábban DG FISH) lajstromba vette az addig el ért eredményeket. Ezen értékelés alapján és 
tekintettel arra, hogy a munkahelyteremtés és  a termelés növekedése szempontjából 2002-ben 
kitűzött fő célokat nem érték el, a Bizottság széles kör ű konzultációt és  vitát indított 
valamennyi érdekelt féllel az európai akvakultúra el őtt álló lehet őségekről és kihívásokról. 
A konzultációs és értékelési id őszakban számos kérdés merült fel – ez a dokumentum ezeket 
fejti ki részletesen. Általánosságban a 2002-es célkit űzéseket – miszerint az akvakultúra révén 
biztonságos vízi élelmiszertermékeket kell biztosítani, miközben szavatolják az állatok 
egészségét és jólétét,  illetve biztosítani kell, hogy az akvakultúrát szabályozzák – sikerült 
elérni. Megállapították azonban, hogy az uniós akvakultúra-termelés ezredforduló óta 
tapasztalható stagnálása globá lis problémát jelent, miközben az ágazat világszinten egyre 
növekszik. Az uniós akvakultúra-ágazat számos eszközb ől profitál, a technológiai innováció 
és kutatás terén élen jár, mégis sok probl émával kell megküzdenie A konzultáció során 
felmerült f ő tényezők közé tartozik az uniós akvakultúra általános ga zdasági perspektívája, 
azon belül is f őként a következ ők: a verseny az importtal, az uniós akvakultúra-üzletág 
strukturális és ipari jellemz ői együtt az uniós akvakultúra el őtt álló kihívásokkal a 
környezetvédelmi el őírások terén, a térbeli ko rlátozottságból és a vízhozzáférésért folyó 
versenyből fakadó nehézségek leküzdésének szükségessége, valamint a magas szint ű 
állategészségügy és -jóllét bizt osításának kihívásai. A konz ultáció rámutatott az ágazat 
szükségleteihez igazított kutatás fontosságára az állattenyésztés ezen új területén, ám további 
problémákat is kiemelt, pl. az ak vakultúrával kapcsolatos megfelel ő ismeretek hiánya és 
ennek hatása az arról kialakult képre, a j obb irányítás szükségessége kommunikáció és az 
érdekelt felek bevonása révén, a mozgástér sz ükségessége és az adminisztratív terhek 
csökkentése. 
A konzultáció során felmerült problémák kezelése érdekében e dokumentum három átfogó 
alternatívát tárgyal. 
Az első lehetőség a fennálló helyzet fenntartása, azaz különösebb kezdeményezést nem 
indítanak, és a 2002-ben kidolgo zott stratégia határain belül maradnak. Ez egyben azt 
jelentené, hogy „a munka zavartalanul folyik” megközelítéssel fejlesztenék az akvakultúrára 
hatást gyakorló számos szakpolitikai te rületet, és továbbra is a 2002-ben kit űzött célokat 
követnék a munkahelyteremtés tekintetébe n, amelyeket közismerten nem értek el.  
A második alternatíva, hogy fontolóra vesz ik a 2002-ben tett kezdeményezéstípus 
megismétlését, és megújított stratégiára tesznek javaslatot az uniós akvakultúra fenntartható fejlesztésére. Eszerint politikai iránymutatásul szolgáló közlemény kiadását jelentené, amely 
meghatározza a stratégiai célkit űzéseket és javaslatokat a lehetséges további intézkedésekhez 
a különböz ő érintett politikai területeken. Ezen alternatíva keretében több további lehet őséget 
számításba vettek, nevezetesen például azt, hog y az egyes, 2002-ben meghatározott stratégiai 
célkitűzések közül mi az értékesebb, azok továbbvite le vagy felülvizsgálata, illetve azt is, 
valamennyi érdekelt fél, vagy cs ak a közhatóságok hatáskörébe es ő intézkedéseket 
                                                
 
1 COM(2002) 511 végleges. 
HU 3   HU határozzanak-e meg. Az értékelési gyakorlat során megvizsgálták annak lehet őségét, hogy az 
említett szakpolitikai közleményt a közösségi  pénzügyi eszköz (Európai Halászati Alap, 
EHA) „akvakultúra-orientált” módosításaira vo natkozó esetleges java slatokkal kísérjék, ami 
mintegy emel őelven meger ősíthetné a stratégia egyes eleme it. Ezt az alopciót arányossági és 
időbeosztási megfontolásból elvetették, illetve azért is, mert a közeljöv őben más értékeléseket 
várnak (2009-ben kell kezd ődnie a Halászati Orientációs Pénzügyi Eszköz utólagos 
értékelésének)2. 
A megvizsgált harmadik lehet őség a megközelítés alapvet ő megváltoztatása volt; átfogó 
„közös uniós akvakultúra-politika” alapjainak egy sokoldalú jogszabályi keret révén történ ő 
megteremtésével, valahol a közös halászati politika (amely csak a halászattal kapcsolatos kérdésekre terjedne ki) és a köz ös agrárpolitika között; ez azt is jelentené, hogy uniós szinten 
alakítanak ki termelési célokat. Az utóbbi lehet őséget viszonylag hamar elvetették, mivel 
számos szempontból ellentmondott volna a szubszidiaritás elvének. 
Az ágazat tényleges fejl ődését nem „diktálhatja” a közhatalom, ám a közhatóságoknak 
valóban jelent ős szerepük van azon feltételek és kere tek megteremtésében, amelyek között az 
ágazat képes vagy nem képes fejl ődni. Az elemzés arra a következtetésre vezetett, hogy e 
kihívásokra az EU közhatóságainak szemszögéb ől kell választ adni, ideértve a nemzeti és a 
regionális szintet is, mivel ezek még mindig számos olyan tényez őért felelősek, amelyek 
nagyban befolyásolják az akvakultúra fejl ődését (pl. engedélyezés, területrendezés). Mivel az 
akvakultúra fejl ődésére számos uniós politika gyakorol befolyást, úgy ítélték meg, hogy közös 
jövőképet célul t űző koordinált megközelítés lenne célszer ű. Az értékelés azonban 
mindenekfelett az uniós akvakultúrának adott új lendület értékét emelte ki – egy bizottsági 
szakpolitikai közlemény formájában, amelynek célja , hogy aktualizálja a 2002-es stratégiát és 
azt az új körülményekhez igazítsa, stratégiai célkit űzései egy részének új fókuszt adjon 
(nagyobb hangsúlyt fektetve a versenyképességre és a jobb irányításra), valamint hogy az 
ágazat támogatásához uniós irányítást biztosítson. 
A cél tehát, hogy – a közhatóságok az európai akvakultúra fenntartható fejl ődéséhez 
megfelelő keretek biztosításában betöltött szerepének  alakításával, valamint az ágazat teljes 
potenciáljának kihasználása érdekébe n számos akadály elhárításának el ősegítésével – új 
lendületet adjunk az európai a kvakultúra fenntartható fejl ődésének. Ez azonban csak akkor 
lesz hatékony, ha azt a tagállamok teljes er őből támogatják, illetve regionális és helyi szinten 
is konkrét intézkedések formájában megvalósítják.  
                                                
 
2 Ez azonban nem sérti az ezen uniós ágazat pénzügyi támogatásának felülvizsgálatára irányuló bármely 
jövőbeli döntést a jelenlegi pénzügy válság és a 2008. decemberi európai csúcstalálkozón lezajlott vita 
kontextusában.