–„A kannabisz és a kannabiszgyanta” szerepelnek a Kábítószer Egyezmény I. jegyzékében. Ezenkívül a „kannabisz és kannabiszgyanta” szerepelnek a Kábítószer Egyezmény IV. jegyzékében is, amely különösen veszélyesnek tekintett anyagokat tartalmaz;

A kannabisz és a kannabiszhoz kapcsolódó anyagok, amelyek az ECDD 41. ülése kritikai elemzésének és a WHO 2019. január 24-i hat ajánlásának tárgyát képezték, jelenleg vagy a Kábítószer Egyezmény, vagy a pszichotrop anyagokról szóló egyezmény alapján nemzetközi szintű ellenőrzés alatt állnak:

A WHO 2019. január 24-én hat ajánlást nyújtott be az ENSZ főtitkárának, amelyeket a szakértői bizottság 41. ülésén a kannabisz és a kannabiszhoz kapcsolódó anyagok tekintetében elvégzett kritikai elemzés nyomán adtak ki.

A Kábítószer-bizottság a kábítószer-függőséggel foglalkozó szakértői bizottság (a továbbiakban: a szakértői bizottság) tanácsadása nyomán eljáró Egészségügyi Világszervezet (WHO) ajánlásai alapján rendszeresen módosítja az egyezmények mellékleteibe foglalt anyagjegyzékeket.

A pszichotrop anyagokról szóló, 1971. évi ENSZ-egyezmény (a továbbiakban: a pszichotrop anyagokról szóló egyezmény) létrehozza a pszichotrop anyagok nemzetközi ellenőrzési rendszerét. Az egyezmény a kábítószerek körének diverzifikációjára és bővülésére reagálva ellenőrzéseket vezetett be számos szintetikus kábítószerre vonatkozóan, figyelembe véve egyrészt az azokkal való visszaélés lehetőségét, másrészt pedig terápiás értéküket.

Az Egyesült Nemzetek Szervezetének (ENSZ) az 1972. évi jegyzőkönyvvel módosított, 1961. évi Egységes Kábítószer Egyezménye (a továbbiakban: Kábítószer Egyezmény) arra irányul, hogy összehangolt nemzetközi fellépéssel vegye fel a küzdelmet a kábítószerekkel való visszaéléssel szemben. Az intervenció és ellenőrzés két, egymással összefüggően működő formáját határozza meg. Először is, kizárólag orvosi és tudományos célokra kívánja korlátozni a kábítószerek birtoklását, alkalmazását, kereskedelmét, forgalmazását, behozatalát, kivitelét, gyártását és előállítását. Másodszor, a kábítószer-kereskedők visszatartását és elrettentését célzó nemzetközi együttműködéssel küzd a kábítószer-kereskedelem ellen.

A Kábítószer-bizottság jegyzékbevételi határozatai az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése értelmében vett „joghatással bíró jogi aktusok”. A Kábítószer Egyezmény és a pszichotrop anyagokról szóló egyezmény szerint a Kábítószer-bizottság határozatai automatikusan kötelező erejűek, kivéve, ha az egyik fél a vonatkozó határidőn belül határozat felülvizsgálata iránti kérelmet nyújt be a Gazdasági és Szociális Tanácshoz. A Gazdasági és Szociális Tanácsnak az ügyre vonatkozó határozatai véglegesek. A Kábítószer-bizottság jegyzékbevételi határozatai az uniós jogból eredően az uniós jogrendben is joghatással rendelkeznek, mivel meghatározó módon befolyásolhatják az uniós jogszabályok tartalmát, nevezetesen a 2004/757/I tanácsi kerethatározatot. Az egyezmények jegyzékeinek változtatásai közvetlen hatást gyakorolnak ezen uniós jogi eszköz tárgyi hatályára.

Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése attól függetlenül alkalmazandó, hogy az Unió tagja-e a szervnek vagy részes fele-e a megállapodásnak. A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom magában foglalja azokat az eszközöket is, melyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát”.

A Bizottság uniós álláspontra irányuló javaslata a WHO kábítószer-függőséggel foglalkozó szakértői bizottságának üléseihez készült, rendelkezésre álló dokumentumokon, valamint a Kábítószer-bizottság 2019. június 24-i és 2019. szeptember 23-i 4. és 5. ülésszakközi ülésén a WHO, a Nemzetközi Kábítószer-ellenőrző Szerv (INCB) és az ENSZ Kábítószer- és Bűnügyi Hivatala (UNODC) által adott válaszokon alapul. Figyelembe veszi továbbá a kábítószerekkel foglalkozó horizontális munkacsoport keretében a tagállamokkal folytatott eszmecseréket, valamint a Kábítószer és Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontjának (EMCDDA) e területen végzett munkáját.

(2)A Kábítószer Egyezmény 3. cikke értelmében a Kábítószer-bizottság dönthet anyagoknak az említett egyezmény jegyzékeibe történő felvételéről. A jegyzékeket csupán az Egészségügyi Világszervezet (WTO) ajánlásainak megfelelően módosíthatja, úgy is dönthet azonban, hogy nem hajtja végre a WHO által ajánlott változtatásokat.

(3)A pszichotrop anyagokról szóló, 1971. évi ENSZ-egyezmény (a továbbiakban: pszichotrop anyagokról szóló egyezmény) 1976. augusztus 16-án lépett hatályba.

(4)A pszichotrop anyagokról szóló egyezmény 2. cikke értelmében a Kábítószer-bizottság – a WHO ajánlásai alapján – dönthet anyagoknak az említett egyezmény jegyzékeibe történő felvételéről vagy az azokból való törléséről. Széles mérlegelési jogkörrel rendelkezik a gazdasági, szociális, jogi, adminisztratív és egyéb tényezők figyelembevétele érdekében, azonban nem járhat el önkényesen.

(5)A két egyezmény jegyzékeinek változtatásai közvetlen hatást gyakorolnak a kábítószer-ellenőrzés terén alkalmazandó uniós jog tárgyi hatályára. A 2004/757/IB tanácsi kerethatározat alkalmazandó az egyezményhez csatolt jegyzékekben felsorolt anyagokra. Ezért az egyezményekhez csatolt jegyzékek bármely változása – az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 3. cikke (2) bekezdésének megfelelően – közvetlenül érinti a közös uniós szabályokat, és módosítja azok hatályát.

(6)A Kábítószer-bizottság 2020. március 2–6-án Bécsben megrendezésre kerülő 63. ülésszakán várhatóan határozatokat fogad el a kannabiszra és a kannabiszhoz kapcsolódó anyagokra vonatkozóan, amelyek a Kábítószer Egyezmény vagy a pszichotrop anyagokról szóló egyezmény alapján már ellenőrzés alatt állnak.

(7)Az Unió nem részes fele az érintett ENSZ-egyezményeknek. Megfigyelői státusszal rendelkezik a Kábítószer-bizottságban, amelyben 2020 márciusában 13 tagállam lesz szavazati joggal rendelkező tag. Ezért a Tanácsnak fel kell hatalmaznia a tagállamokat az Unió álláspontjának képviseletére a Kábítószer Egyezmény, valamint a pszichotrop anyagokról szóló egyezmény szerinti anyagjegyzékekbe való felvétel tekintetében, mivel az anyagoknak az egyezmények nemzetközi jegyzékeibe való felvétele az Unió kizárólagos hatáskörébe tartozik.

(8)A WHO 2019. január 24-én hat ajánlást nyújtott be a kannabiszra és a kannabiszhoz kapcsolódó anyagokra vonatkozó, a kábítószer-függőséggel foglalkozó szakértői bizottság (a továbbiakban: WHO szakértői bizottság) 41. ülésén végzett kritikai elemzést követően. Ezeknek az ajánlásoknak nem célja a kannabisz vagy a kannabiszhoz kapcsolódó anyagok rekreációs célú felhasználásának engedélyezése.

(9)A WHO szakértői bizottságának értékelése szerint a kannabisz és a kannabiszgyanta jellemzően nem jár a Kábítószer Egyezmény IV. jegyzékében szereplő többi anyag hatásához hasonló következményekkel. Ezenkívül a kannabiszkészítmények terápiás potenciált mutattak a fájdalom és más, orvosi kezelésre szoruló állapotok, például az epilepszia és a sclerosis multiplex okozta görcsök kezelésére.

(10)A WHO szerint a kannabiszt és a kannabiszgyantát olyan ellenőrzési szinten kell jegyzékbe venni, amely megelőzi a kannabiszhasználat által okozott károkat, és ugyanakkor nem akadályozza a gyógyászati felhasználásra szánt, kannabiszhoz kapcsolódó készítményekhez való hozzáférést, valamint azok kutatását és fejlesztését. A WHO ezért arra a következtetésre jutott, hogy a kannabisznak és a kannabiszgyantának a IV. jegyzékbe való felvétele nem felel meg a kábítószerek IV. jegyzékbe való felvételére vonatkozó kritériumoknak.

(11)Ez az ajánlás nem vonja maga után a kannabisz és a kannabiszgyanta nemzetközi ellenőrzési szintjének változását, mivel ezek továbbra is a Kábítószer Egyezmény I. jegyzékében szerepelnek. Kellően figyelembe veszi a kannabisznak és a kannabiszgyantának a Kábítószer Egyezménybe való első felvétele óta a területen bekövetkezett tudományos fejleményeket. A kannabisznak és a kannabiszgyantának a Kábítószer Egyezmény IV. jegyzékéből való törlése előnyös lenne mind a terápiás hasznosság, mind a kannabisz esetleges káros hatásaira vonatkozó kollektív ismeretek előmozdítása szempontjából.

(12)Ezért célszerű, hogy a tagállamok arra az álláspontra helyezkedjenek, hogy a kannabiszt és a kannabiszgyantát törölni kell a Kábítószer Egyezmény IV. jegyzékéből.

(13)A WHO szakértői bizottságának értékelése szerint a delta-9-tetrahidrokannabinol és aktív sztereoizomerje, a dronabinol – különösen a nagy tisztaságú, illegálisan előállított formák – esetében a Kábítószer Egyezmény I. jegyzékébe felvett kannabiszhoz viszonyítva legalább ugyanolyan mértékű negatív egészségügyi következmények, függőség és visszaélési lehetőség jelentkezhet. Az olyan anyagot, amely a Kábítószer Egyezményben már szereplő anyagéhoz hasonló visszaélésre és hasonló negatív egészségügyi következmények kiváltására alkalmas, rendes körülmények között ugyanabba a jegyzékbe kell felvenni, mint a szóban forgó anyagot. Mivel a delta-9-tetrahidrokannabinol esetében a kannabiszhoz hasonló visszaélések és hasonló negatív egészségügyi következmények jelentkezhetnek, megfelel a Kábítószer Egyezmény I. jegyzékébe való felvétel kritériumainak.

(14)A WHO továbbá úgy vélte, hogy a delta-9-tetrahidrokannabinolnak a kannabiszéval azonos egyezménybe és jegyzékbe, azaz a Kábítószer Egyezmény I. jegyzékébe való felvétele nagyban megkönnyítené az egyezmények ellenőrzési intézkedéseinek végrehajtását a tagállamokban. A WHO ezért azt ajánlotta, hogy a delta-9-tetrahidrokannabinolt és aktív sztereoizomerjét, a dronabinolt vegyék fel a Kábítószer Egyezmény I. jegyzékébe, és ezen ajánlás elfogadása esetén töröljék a pszichotrop anyagokról szóló egyezmény II. jegyzékéből.

(15)Ez az ajánlás nem vonja maga után a delta-9-tetrahidrokannabinol és aktív sztereoizomerje, a dronabinol nemzetközi ellenőrzési szintjének változását. Megkönnyítheti továbbá az ellenőrzési intézkedések végrehajtását a tagállamokban.

(16)Ezért célszerű, hogy a tagállamok arra az álláspontra helyezkedjenek, hogy a delta-9-tetrahidrokannabinolt és aktív sztereoizomerjét, a dronabinolt vegyék fel a Kábítószer Egyezmény I. jegyzékébe, és az ajánlás elfogadása esetén töröljék a pszichotrop anyagokról szóló egyezmény II. jegyzékéből. Alternatív megoldásként az ajánlás nem bocsátandó szavazásra, és további értékelést kell kérni a WHO-tól.

(17)A WHO szakértői bizottságának értékelése szerint a pszichotrop anyagokról szóló egyezmény I. jegyzékébe felvett tetrahidrokannabinol (a delta-9-tetrahidrokannabinol izomerjei) esetében nem jelentkeznek a delta-9-tetrahidrokannabinolhoz hasonló visszaélési lehetőségek és negatív egészségügyi következmények, de a hat izomer mindegyike és a delta-9-tetrahidrokannabinol közötti kémiai hasonlóság miatt standard kémiai vizsgálatokkal nagyon nehéz megkülönböztetni e hat izomer bármelyikét a delta-9-tetrahidrokannabinoltól. Ezen túlmenően e hat izomernek a delta-9-tetrahidrokannabinollal azonos jegyzékbe — azaz a Kábítószer Egyezmény I. jegyzékébe – való felvétele megkönnyítené a delta-9-tetrahidrokannabinol nemzetközi ellenőrzésének végrehajtását, valamint segítené a tagállamokat a nemzeti szintű ellenőrzési intézkedések végrehajtásában. A WHO ezért azt ajánlotta, hogy a tetrahidrokannabinolt (delta-9-tetrahidrokannabinol izomerjei) vegyék fel a Kábítószer Egyezmény I. jegyzékébe, amennyiben a Kábítószer-bizottság (CND) ajánlást fogad el a dronabinolnak és sztereoizomerjeinek (delta-9-tetrahidrokannabinol) a Kábítószer Egyezmény I. jegyzékébe történő felvételére vonatkozóan, és az ajánlás elfogadása esetén töröljék a pszichotrop anyagokról szóló egyezmény I. jegyzékéből.

(18)Ez az ajánlás nem vonja maga után a tetrahidrokannabinol (delta-9-tetrahidrokannabinol izomerjei) nemzetközi ellenőrzési szintjének változását. Megkönnyítheti továbbá az ellenőrzési intézkedések végrehajtását a tagállamokban.

(19)Ezért célszerű, hogy a tagállamok arra az álláspontra helyezkedjenek, hogy a tetrahidrokannabinolt (delta-9-tetrahidrokannabinol izomerjei) vegyék fel a Kábítószer Egyezmény I. jegyzékébe, amennyiben a Kábítószer-bizottság (CND) ajánlást fogad el a dronabinolnak és sztereoizomerjeinek (delta-9-tetrahidrokannabinol) a Kábítószer Egyezmény I. jegyzékébe történő felvételére vonatkozóan, és az ajánlás elfogadása esetén töröljék a pszichotrop anyagokról szóló egyezmény I. jegyzékéből. Alternatív megoldásként az ajánlás nem bocsátandó szavazásra, és további értékelést kell kérni a WHO-tól.

(20)A WHO szakértői bizottságának értékelése szerint a kannabiszkivonatok és -tinktúráknak a Kábítószer Egyezményben említett változékony pszichoaktív tulajdonságai elsősorban az e kivonatokban és tinktúrákban található delta-9-tetrahidrokannabinol változó koncentrációjának tudhatók be. A kannabisz egyes, pszichoaktív tulajdonságokkal nem rendelkező kivonatai és tinktúrái, beleértve mindenekelőtt a kannabidiolt, ígéretes terápiás alkalmazásokkal rendelkeznek. Az a tény, hogy különböző – változó delta-9-tetrahidrokannabinol-koncentrációjú – készítmények ellenőrzésére ugyanazon „Kivonatok és tinktúrák” bejegyzés és jegyzék keretében kerül sor, kihívást jelent az egyes országokban ellenőrzési intézkedéseket végrehajtó illetékes hatóságok számára. Ezen túlmenően a készítményeknek a Kábítószer Egyezmény szerinti meghatározása magában foglalhatja a „kannabiszkivonatokat és -tinktúrákat” mint „kannabiszkészítményeket”, valamint – amennyiben a bizottság ajánlása nyomán a dronabinol áthelyezsére kerül a Kábítószer Egyezmény I. jegyzékébe – mint a dronabinol és annak sztereoizomerjei „készítményeit”. A WHO ezért azt ajánlja, hogy a kivonatokat és tinktúrákat töröljék a Kábítószer Egyezmény I. jegyzékéből.

(21)A WHO által az említett ajánlás kiadását követően nyújtott pontosítások ellenére azonban ennek nincs nyilvánvaló közegészségügyi indoka, és nehéz teljes mértékben felmérni következményeit, többek között a nemzetközi ellenőrzési rendszer átfogó jellege tekintetében.

(22)Ezért célszerű, hogy a tagállamok arra az álláspontra helyezkedjenek, hogy az ajánlás nem bocsátandó szavazásra, és további értékelést kell kérni a WHO-tól.