HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 28.11.2005 
COM(2005) 606 végleges 
  
ZÖLD KÖNYV 
AZ EURÓPAI MIGRÁCIÓS HÁLÓZAT JÖV ŐJÉRŐL 
(előterjesztő: a Bizottság) 
 
HU 2   HU TARTALOMJEGYZÉK 
1. BEVEZETÉS ............................................................................................................... 3 
2. POLITIKAI HÁTTÉR ................................................................................................. 3 3. AZ INFORMÁCIÓÁRAMLÁS TERÜLETÉN  FENNÁLLÓ HIÁNYOSSÁGOK.... 4 
4. A JELENLEGI EMH ................................................................................................... 4 4.1. Státus és felépítés ....................................................................................................... .. 4 
4.2. Finanszírozás............................................................................................................. ... 5 
4.3. Feladatok és fontosabb eredmények ............................................................................ 5 4.4. Értékelés................................................................................................................. ...... 7 
5. A JÖV ŐBENI EURÓPAI MIGRÁCIÓS HÁLÓZAT................................................. 7 
5.1. Általános célkit űzés és tevékenységi területek ............................................................ 8 
5.2. Konkrét feladatok......................................................................................................... 8 
5.3. Kapcsolat más információgy űjtő szervekkel és az érin tett intézményekkel................ 9 
5.4. Forma és felépítés ...................................................................................................... 10  
6. KÖVETKEZTETÉS .................................................................................................. 12 MELLÉKLETEK .................................................................................................................... . 13 
 
HU 3   HU 1. B EVEZETÉS  
Jelen zöld könyv célja, hogy kiké rje az érintettek véleményét az  Európai Migrációs Hálózat 
(EMH) jöv őjéről, illetve küldetésének és felada tainak meghatározásához javasolt 
lehetőségekről. 
Az EMH 2002-ben jött létre kísérleti/el őkészítő célzattal a migráció és menekültügy területén 
zajló információáramlás javításával kapcsolatosan észlelt szükséglet kielégítésére. Els ődleges 
célkitűzése, hogy a fenti területeken a Közösséget és a tagállam okat objektív, megbízható és 
összehasonlítható informáci ókkal lássa el, a már létez ő adatokat és a tagállamoktól származó 
információkat rendszerezetten összegy űjtse és tárolja, illetve nemzeti és európai szinten 
elemezze. Jelenleg az EMH olyan nemzeti szint ű kapcsolattartó pontokból áll, melyeket a 
tagállamok és egy tudományos koordinátor jelöl ki, őket pedig e téren az Európai Bizottság 
támogatja és ellen őrzi.  
Mivel az el őkészítő szakasz, mely 2006-ban zárul, a vé géhez közeledik, ideje összegezni, 
milyen fejl ődési utat járt be eddig, és a zöld kö nyv segítségével megvitatni, merre vezessen 
tovább ez az út. 
2. P OLITIKAI HÁTTÉR  
Az Európai Bizottság már 1994-ben, els ő bevándorlási és menekültügyi politikákról szóló 
közleményében felhívta a figyelmet a migrációs hullámok átfogó és EU-szint ű ellenőrzési 
mechanizmusának fontosságára. Ennek ered ménye az a megvalósíthatósági tanulmány1, mely 
1996-ban készült. 
A 2001 decemberében ülésez ő laekeni Európai Tanács végköve tkeztetéseiben felkérte a 
Bizottságot, hogy „hozzon létre egy olyan re ndszert, mely biztosítja a menekültügyr ől, 
migrációról és a származási országokról szól ó információk cseréjét”. Ennek következtében 
2002-ben kísérleti projektk ént létrejött az EMH. 
A végrehajtás megkezdése el őtt a tagállamok megegyeztek abban, hogy el őször nemzeti 
szinten m űködő kapcsolattartó pontok hálózatát ke ll felállítani a szükséges információk 
biztosítására.  
Az Európai Tanács 2003 júniusában Thessalo nikiben tartott ülésén támogatta az EMH 
megalakítását, és javasolta, vizsgálják meg „a kés őbbiekben állandó strukt úra létrehozásának” 
lehetőségét. 
Végül a 2004. november 4-5-én ülésez ő Európai Tanács a hágai programban kijelenti, hogy 
„az európai menekültügyi és migrációs politika folyamatban lév ő fejlődését a migrációs 
jelenségek minden vonatkozását felölel ő közös elemzésre kell alapozni. A valamennyi 
releváns migrációs fejleményre kiterjed ő naprakész információk és adatok gy űjtésének, 
szolgáltatásának, cseréjének és hatékony felhasználásának meger ősítése kulcsfontossággal 
bír.” 
                                                 
1 „Az Európai Migrációs Megfigyel őintézet létrehozása céljából vég zett megvalósíthatós ági tanulmány, 
1996. 
 
HU 4   HU 3. A Z INFORMÁCIÓÁRAMLÁS TERÜLETÉN  FENNÁLLÓ HIÁNYOSSÁGOK  
Mind az európai uniós, mind a tagállami szinten felel ős politikai döntéshozóknak továbbra is 
nagy szükségük van a migráció és menekültügy te rületéhez kapcsolódó információkra. Ezt a 
szükségletet már az 1996-os megvalósíthatósá gi tanulmány jelezte, majd az EMH 2005-ös 
értékelésében2 újból meger ősítésre került. Az EMH jöv őbeni szerkezeti felépítése e szükséglet 
kielégítését lenne hivatott szolgálni.  
Először is: bár a nemzetközi migráció számos területér ől hatalmas volumen ű 
információhalmaz született, ezekhez az információkhoz nem könny ű hozzájutni, mivel 
szétszórtak, központilag nem hozzáférhet ők. Ezért egy olyan központi ir oda létesítésére lenne 
szükség, mely egységes refere nciaként szolgálhatna, megsz űrné és egységbe foglalná az 
információkat, hiszen ez kifejezetten haszno s lenne az EU-intézmé nyek és a tagállamok 
szintjén mind a politikusok, mind a nagyközönség számára. 
Másodszor: sem nemzeti, sem EU-s szinten nincs elég megbízható, összehasonlítható és 
naprakész információ, illetve elemzés a menekü ltüggyel és a migrációval kapcsolatos jogi és 
politikai fejl ődésről. Ráadásul nem áll rendelkezésre el ég összehasonlítható információ ezen a 
területen az EU-s, illetve a nemzeti politikák hatásával kapcsolatban sem. Ezenfelül egyre 
nagyobb szükség van arra, hogy az EU és a ta gállamok a migráció és a menekültügy 
témájával kapcsolatos speciális területen felmerül ő kérdésekre gyors válaszokat kapjanak. Az 
ilyen információs hiányosságok kiküszöbölésére ol yan hálózati struktúrát kellene bevezetni, 
mely kapcsolatban áll minden tagállammal, és bizonyos szint ű központi koo rdinációval 
rendelkezik. 
Harmadszor: az egyik legfontosabb probléma a migráció és a menekültügy területén a pontos, 
naprakész és összehasonlítható statisztikai ad atok hiánya, melynek kezelésére a nemrégiben 
elfogadott, migrációra és nemzetközi védelemr e vonatkozó közösségi statisztikai adatokról 
szóló bizottsági javaslat3 vállalkozott. Azonban továbbra is  igény mutatkozik az így nyert 
statisztikai információk összehasonlító elemezésére. 
4. A  JELENLEGI EMH  
Ez a fejezet az EMH jelenlegi helyzetét mutatja be: azokat a tudnivalókat ismerteti, melyek 
szükségesek az EMH m űködésének, eredményeinek és probl émáinak megértéséhez, továbbá 
kitekintést nyújt az EMH jöv őbeni szerkezeti felépítésének meghatározásához.4 
4.1. Státus és felépítés 
Jelenleg az EMH-t a tagállamok által kijelölt 14 nemzeti kapcsolattartó pontból álló hálózat 
alkotja. A kapcsolattartó pontok jelentik a hálózat központi magját, mivel ők végzik a 
nyilvántartást, az elemzési és kutatási tevékeny ségeket. Az új tagállamok többsége még nem 
jelölte ki kapcsolattartó pontját, és egyel őre megfigyel őként működik közre. Várhatóan 
közülük néhányan 2006-ban válnak az EMH teljes jogú tagjává. 
                                                 
2 Az Európai Migrációs Hálózat tevékenységér ől szóló értékelés, 2005. 
3 COM(2005) 375 végleges, 2005. augusztus 26. 
4 Az EMN els ő éves tevékenységi jelentésér ől (2005) szóló részletesebb ismertet őt lásd a következ ő 
weboldalon: www.european-migration-network.org  
 
HU 5   HU Kapcsolattartó pont lehet a belügy - vagy igazságügyi minisztérium bels ő vagy csatolt 
intézménye, nemzeti statisztikai iroda és ku tatóintézet, nem kormányzati szervezeteken, 
illetve jóléti intézményeken belüli struktúra, kormányközi s zervezetek nemzeti irodája. A 
kapcsolattartó pontokat meglehet ősen gyakran változtatják, pé ldául minisztériumok közötti 
felelősség-átcsoportosításkor. 
2003 decemberében, nyílt pályáz at útján egy tudományos és adminisztratív koordinátor 
kijelölésére került sor. Feladata a hálózat fejl ődésének el ősegítése.  
4.2. Finanszírozás 
A jelenlegi hálózatot a Bizottság és a tagá llamok közösen finanszírozzák. Némely olyan 
kapcsolattartó pont, amely a tagállam köz igazgatási rendszerének részét képez ő vagy ahhoz 
csatlakozó struktúra is egyben, nem részes ült közösségi támogatásban a nemzeti 
államháztartási szabályokban vagy a köz össégi támogathatósági szabályokban el őírt 
korlátozások miatt. A háló zat felállítására szánt pénzügyi forrásokat illet ően a 2002-ben 
beindított kísérleti tevékenység 1,4 millió eu róval indult, a 2006-ban végrehajtásra kerül ő, a 9 
kapcsolattartó pontnak nyújtott tá mogatásokat, illetve a hálózat tudományos és adminisztratív 
összehangolására vonatkozó pénzügyi  rendelkezéseket is tartalm azó 2005-ös költségvetésben 
azonban már 3,0 millió euró szerepel.  
4.3. Feladatok és fontosabb eredmények 
Ahogyan az az eredeti el őírásokban is szerepel, az  EMH legfontosabb célkit űzése a Közösség 
és a tagállamok, illetve hosszabb távon a nagyközönség objektív, megbízható és összehasonlítható információkkal va ló ellátása a migráció és a menekültügy területén, európai 
és nemzeti szinten.  
Ezt a célkit űzést az elérhet ő létező adatok és információk összegy űjtésével és hozzáférhet ővé 
tételével, illetve a témához kapcsolódó már meglév ő információk felülvizsgálatával és 
elemzésével lehet elérni. 
Az EMH ezért két egymással összefüggésben á lló tevékenységre össz pontosít: az egyik a 
nyilvántartás, a másik az elemzés és a kutat ás. Ezek magukban fogl alják az információk 
ellenőrzését, összehasonlítását, elemzését  és kutatását. A módszerek: létez ő információk 
begyűjtése a tagállamoktól, európai szint ű elemzést célzó saját kutatás kezdeményezése, 
illetve egy ilyen jelleg ű információk tárolására szolgáló átfogó adatbázis kifejlesztése. A 
nemzeti szint ű hálózatok hozzájárulnak az EMH elemzés i és kutatási tevékenységéhez. Az 
EMH tevékenysége a Bizottság által jóvá hagyott éves munkaprogram alapján kerül 
végrehajtásra. 
Az eddigiek fényében – a kapcsolattartó po ntok jelenlegi felállításán, azaz személyzet 
felvételén, az eszközök és az informatikai berendezések beszerzésén kívül – az alábbi fontosabb eredmények fémjelzik a 2002-t ől máig eltelt id őszakot: 
Nyilvántartással kapcsolatos eszközök 
Az átfogó adat- és információtár  kialakítására irányuló célkit űzés mentén felállításra kerül egy 
olyan számítógépes információs rendszer, amel y az EMH tevékenységének gerincét adja. A 
2004-ben létrehozott, interneten keresztül hozzáférhet ő felhasználói interfész megkönnyíti az 
adatok gy űjtését és tárolását azáltal, hogy egy felhas ználóbarát sablon-re ndszer segítségével 
 
HU 6   HU lehetőséget nyújt az összegy űjtött adatok információs rendszerbe történ ő közvetlen 
feltöltésére.A rendszer keresési és navi gációs eszközökkel is el van látva. 
A rendszer nemsokára elkészül, m űködése ezentúl a bevitt adatoktól  és információktól függ 
majd. A kapcsolattartó pontok 2005 közepéig több mint 1700 közleményt töltöttek fel; ezenfelül jogi dokumentumokat, valamint olyan szervezetek és magánszemélyek 
elérhetőségeit, akik a szóban forgó területeken tevé kenykednek. Az utóbbi id őben tett 
erőfeszítések a bevitt adatok min őségének javítására irányultak, melyet a feltöltés során 
követendő közös iránymutatások alkalmazásával értek el. Nyilvánva ló, hogy sokkal több 
feltöltött anyagra volna szükség  annak érdekében, hogy az EMH nyilvántartási központja a 
politikai döntéshozók, a gyakorlati szakemberek és végs ő soron a nagyközönség számára a 
szóban forgó politikákkal – a menekültüggyel és  a migrációval – kapcsolatos, naprakész 
információk átfogó gy űjteményét tudja nyújtani.  
Elemzési és kutatási tevékenység 
Az EMH több elemzési, kutatási és információ- terjesztési projektet hajtott végre, például 
elkészítette a bevándorlás Európa társadalmair a gyakorolt hatásáról sz óló, 2004-es kísérleti 
kutatási tanulmányt
5; 2001-től 2003-ig hozzájárult az EU statisztikai adatokról szóló éves 
jelentéseinek6 elkészítéséhez úgy, hogy nemzeti politikai irányelvekkel és azok gyakorlati 
megvalósításával kapcsolatos információkat bocsátott rendelkezésre, illetve nemzeti számadatokról készített elemzéseket; végül  részt vett a 2004-es politikai elemz ő jelentés 
megírásában, amely arról nyújt áttekintést, hogyan fejl ődtek a különböz ő nemzeti politikák, és 
alapot biztosít egy összehasonlító áttekintés, ill etve egyéb kutatási tanulmányok elvégzéséhez.  
Jelenleg két politikailag jelent ős területen felmerül ő információs hiány kiküszöbölésének 
érdekében folyamatban van, a harmadik országok törvénytelenül leteleped ő állampolgáraival 
szembeni különböz ő állami állásfoglalásokról szóló második kutatási tanulmány, illetve a 
menekültjogot kérelmez ő személyeket fogadó rendszerekr ől szóló rövid terjedelm ű 
esettanulmány el őkészítése. 
Egyelőre korai lenne az EMH álta l elért eredmények min őségi szempontú elemzése, azonban 
megállapíthatjuk, hogy a kapcsolattartó pontok á ltal készített jelentések magas színvonalat 
képviselnek: tájékoztatnak a hálózat kapacitása iról, mégpedig a tagállamok összehasonlítását 
is lehetővé tevő megbízható és naprakésszé tett elemzések segítségével.  
Hálózatépítés és ismertség 
A kapcsolattartó pontok között a kétold alú kapcsolatfelvétel a hálózat fejl ődésével egyre 
intenzívebbé válik. A nemzeti szint ű hálózatépítést illet ően minden kapcsolattartó pontnak 
sikerült az érintett szerepl ők bevonásával nemzeti hálózatot létr ehoznia, és olyan eljárásokat 
bevezetnie, melyek során partnereit ől információkat kap. Elkészült egy olyan címjegyzék is, 
mely tartalmazza a nemzeti hálózatba tartozó le hetséges és aktuális partnerek névsorát. 
További er őfeszítések történtek más hálózat okkal és projektekkel EU-s szint ű 
kapcsolatfelvételre is. Azonban ezek a kapcsolatok nem vezettek az együttm űködés olyan 
                                                
 
5 9 kapcsolattartó pont vett részt a nemz eti jelentések elkészítésében, melyekr ől a tudományos 
koordinátor összegz ő jelentést készített, mely összefogja, összefoglalja és értékeli a nemzeti 
tanulmányokban tett észrevételeket. 
6 Hozzáférhet ő a Bizottság Igazságügyek, Szabadság és Biztonság F őigazgatósága honlapján a következ ő 
címen: 
http://europa.eu.int/comm/justice_home/doc_centre/as ylum/statistical/doc_annu al_report_2001_en.htm 
 
HU 7   HU szintű megerősödéséhez, hogy segítségükkel az EMH biztosíthatta volna a tökéletes 
összehangoltságot, és elkerülhette volna az átfedéseket. 
Az EMH ismertsége a külvilág számára egyel őre behatárolt, mivel termékei közül a 
nagyközönség számára (még) elég kevés hozzáférhet ő. Ez megakadályozza, hogy a hálózat 
eredményeit teljeskör űen kihasználják. Az ismertség hiánya többnyire annak köszönhet ő, 
hogy mivel a hálózat minden el őzmény nélkül jött létre, a m űködés els ő éveit saját 
struktúrájának kialakítására kellett fordít ani. Mindenesetre jelenleg is történnek er őfeszítések 
az EMH ismertségének javítása és kutatá si eredményeinek te rjesztése érdekében7.  
4.4. Értékelés 
A 2005-ös értékel ő jelentés több nehézséget is megá llapított, mellyel az EMH feladatai 
végrehajtása közben szembesült, a két legfontosabb ezek közül a nemzeti kapcsolattartó pontok szerkezete és a projekt általános felépítése. 
Ami az els ő problémát illeti, a nemzeti kapcsolattar tó pontok között nagy eltérés mutatkozik 
jogállásuk és szakterületük tekintetében cs akúgy, mint a humán és pénzügyi forrásaik, 
hozzáférhet ő technikai felszerelésük, illetve elkötel ezettségük mértéke terén. Ezenfelül a 
nemzeti kapcsolattartó pontok különböz ő időpontokban kerültek kijelölésre, továbbá a 
személyzeti változásoknak köszönhet ően, vagy a felel ősség egyik minisztériumról a másikra 
történő átruházása miatt sok változáson mennek keresztül. Ennek eredménye, hogy a nemzeti 
kapcsolattartó pontok je lenleg nagyon eltér ő fejlődési stádiumban vannak. 
Ami a második tényez őt illeti, a kiválasztott intézményi forma és felállás meglehet ősen magas 
szintű pénzügyi hozzájárulást igényelt a Bizo ttságtól. A hálózat felállításához és 
működtetéséhez kiválasztott – társfinanszí rozású – forma szintén nagy forrásigény űnek 
bizonyult. Bár a tudományos koordinátor kijelölé se javított az általános helyzeten, azonban a 
Bizottság szerepe továbbra  is tisztázásra vár. 
Ráadásul a projekt kísérleti je llegének és indításának köszönhet ően az EMH eredetileg 
meglehetősen széleskör ű feladatokkal és funkciókkal bírt. Em iatt sem a hálózat, mint egész, 
sem pedig a nemzeti kapcsolattartó pontok szerepének és funkcióinak, illetve azok 
koordinátorral való kapcsolatának meghatá rozása nem volt elég világos és célzott. 
Összefoglalva: mialatt f őként a 2004-es évet a célkit űzések elérése irányában tartó fejl ődés 
jellemezte, az EMH jelenlegi struktúrán belüli  szerkezeti problémák akadályt gördítenek a 
fokozott mérték ű és gyorsabb haladás elé. Ezért a jöv őre nézve mindenképp olyan szerkezeti 
felépítést kell választani, amely figyelembe veszi és kiküszöböli ezeket a problémákat, ugyanakkor, a lehet őségekhez mérten, a jelenlegi EMH ál tal idáig elért és a még ezután 
elérendő eredményeket is szervesen magába építi.  
5. A
 JÖVŐBENI EURÓPAI MIGRÁCIÓS HÁLÓZAT  
A fentiek ismeretében ez a fejezet olya n egymással összefüggé sben álló tényez őket mutat be, 
melyek befolyással esnek latba a 2007-t ől felállításra kerül ő jövőbeli struktúráról történ ő 
                                                 
7 Például az EMH weboldala  (http://www.european-migration-network.org ), az általános információkat 
tartalmazó füzet,  az EMH negyedévenkénti hírlevele , a kibővített EMH-gy űlések megszervezése 
biztosítja, hogy az EMH kutatási eredményei nagyobb közönség el őtt is ismertté váljanak. 
 
HU 8   HU döntéskor. A vita résztvev őit a Bizottság arra kéri, hogy az alább ismertetett választási 
lehetősségeket lássák el megjegyzéseikkel.  
5.1. Általános célkit űzés és tevékenységi területek 
A fentebb vázolt, a migráció és menekültügy te rületén fennálló információs hiányosságok 
ismeretében a jelenlegi EMH azon általános célkit űzése, hogy a Közösséget, annak 
tagállamait és a nagyközönséget ellássa obj ektív, megbízható és összehasonlítható 
információkkal, érvényes és helytálló marad. Az információkat hozzáférhet ővé kell tenni 
annak érdekében, hogy ezáltal támogassák a közös bevándorlási és menekültügyi politikákat. 
Az adatkibocsátást, és leginkább az adatbázist illet ően az els ő lépés az lenne, hogy – a 
célkitűzés értelmében – az információkat a nagyközönség számára hozzáférhet ővé tegyék. 
Mindazonáltal el őfordulhatnak olyan esetek, am ikor hasznosnak vagy egyenesen 
szükségesnek bizonyulhat , hogy az ilyen jelleg ű hozzáférést egy bizonyos speciális 
felhasználói csoportra korlátozzák, például a ta gállamok által bizalmasnak ítélt információk 
esetén. 
• Egyetért-e Ön azzal, hogy a jöv őbeni EMH küldetése a menekültügy és a migráció 
terén a Közösség, annak tagállamai és a nagyközönség objektív, megbízható és 
összehasonlítható információkkal történ ő ellátása legyen? Amennyiben nem, mit 
változtatna meg a célkit űzésben, és miért?  
• Ön szerint az EMH által gy űjtött adatokat és információkat módszeresen 
hozzáférhet ővé kellene tenni a nagyközönség számára? 
 
5.2. Konkrét feladatok 
A fentebb vázolt általános célkit űzések eléréséhez  meg kell határozni, hogy milyen konkrét 
feladatokat kell ellátnia a jöv őbeni struktúrának.  
A jelenleg vállalt feladatok a már létez ő adatok és információk összegy űjtésére, korlátozott 
számú kutatásra, az adatok cseréjére és nyi lvántartására összpontosítanak; továbbá a 
feladatkör részét képezi az adatok elemzése, ö sszehasonlító jelentések készítése, illetve a 
hálózatépítés. 
Az EMH – különösen az összehasonlítható jelleg ű információk szolgáltatása terén – 
mélyebben tanulmányozhatná azon módszertani különbségeket, melyek akadályozhatják az adatok összehasonlításá t, továbbá megfelel ő közös módszertant fejleszthetne ki az ilyen 
jellegű különbségek kiküszöbölése érdekében. 
Ezenfelül az EMH-ra lehetne bí zni bizonyos kutatási munkák el indítását és megvalósítását 
olyan területeken, amelyeken információhiányt észleltek, akár a jóváhagyott munkaprogram részeként, akár a közösségi intézmények vagy más szóba jöv ő szereplők felkérésére
8. 
                                                 
8 A közösségi kutatási és technológiai fejlesztési keretprogramokon belül indított migrációs kutatások is 
ide számítanának. 
 
HU 9   HU A választott jöv őbeni struktúra függvényeként  további feladatok is szóba jöhetnének: ilyen 
például az információgy űjtési és -elemzési tevékenység alapján különböz ő szempontok és 
vélemények közreadása. A cél a politikai fejl ődéssel és végrehajtással kapcsolatos útmutatás 
és tanácsadás biztosítása. Mindenesetre le hetséges, hogy korai még az EMH-t ilyen jelleg ű 
feladatokkal terhelni, mivel kedvez őbb lenne, ha a jöv őbeni struktúra a f ő feladatra – az 
adatgyűjtésre és elemzésre – tudna össz pontosítani annak érdekében, hogy el őször bizonyos 
fokú tekintélyt szerezzen a területen. 
Mivel a jelenlegi hálózat kevé ssé ismert, és más, ugyanezen területen dolgozó szervekkel 
összhangban kell m űködnie, szükség van olyan el őkészítő jellegű terjesztési és tudatosítási 
tevékenységek végzésére, mint például az érin tettek számára fórumot biztosítandó, a migráció 
és menekültügy témájában rendezett találkozók  és konferenciák szer vezése. Ugyanakkor az 
ilyen jelleg ű feladatok további nagymérték ű forrásokat igényelnek. 
• A fentiek közül melyik konkrét feladatokat – információ-gy űjtés és elemzés, kutatás, 
vélemények és ajánlások közzététele, tudato sítási tevékenységek – kellene vállalnia a 
jövőbeni struktúrának?  
• Van-e egyéb olyan feladat, amelyet javasolna? 
 
5.3. Kapcsolat más információgy űjtő szervekkel és az érintett intézményekkel 
A legnagyobb haszon és a legmagasabb szint ű komplementaritás eléréséhez alapvet ő 
fontosságú ezen a területen a Bizottság, az EU, a tagállamok vagy valamely nemzetközi 
szervezet által végzett tevékenységek közöt ti maximális összehangoltság biztosítása. 
A jövőbeni EMH-t a bevándorlás és menekültügy terü letén jelenleg zajló, az információ-csere 
eszközeire irányuló általános abb újraszervezési és ésszer űsítési folyamat keretei közt kellene 
kezelni. Ezek között az eszközök között szerepel például egy kölcsönös információs rendszerről szóló jöv őbeni javaslat, a menekü ltügy területén létrejöv ő gyakorlati 
együttműködés vagy a nemrégiben elfogadott, mi grációra és nemzetközi védelemre 
vonatkozó közösségi statisztik ai adatokról szóló rendelet
9. 
Az összehangoltság érdekében szükség van hálózatok kiépít ésére olyan más szervekkel, 
amelyek tevékenysége kapcsolódik az EMH-éhoz. Némely közösségi szint ű szereplő – 
elsősorban a jöv őben létrejöv ő Alapjogi Ügynökség10 és a CARIM11 – érintett hasonló jelleg ű 
információ-gy űjtési és elemzési tevékenységben. Az  Alapjogi Ügynökség olyan független 
szakértői központ lesz, mely az alapjogi kérdésekkel foglalkozik majd. F ő feladatai közé 
tartozik majd az adatgy űjtés, -elemzés, tanácsadás, háló zatépítés és a tudatosítási 
tevékenység. A CARIM-projekt a barcelonai folyamat országain keresztül áthaladó vagy azok 
felé irányuló migrációs mozgás nak, az azt kiváltó okoknak és a bel őle fakadó 
                                                 
9 COM 2005 (375) végleges, 2005. augusztus 
10 A Bizottság az Európai Unió Al apjogi Ügynökségének létrehozásáról szóló tanácsi rendeletre 
vonatkozó javaslata, COM (2005) 280 végleges, 2005. június 30. A javasolt rendelet meg fogja 
hosszabbítani a jelenlegi Rasszizmus és Idegengy űlölet Európai Megfigyel őközpontjának (EUMC) 
megbízatását 2007-ig. Miközben az EUMC tevékenysége a rasszizmusra, idegengy űlöletre és az 
antiszemitizmusra összpontosul, az Ügynökség tágabb  értelemben fog az alapjogokkal foglalkozni. 
11 Euro-Mediterrán Konzorcium a Nemzetközi Migrációval kapcsolatos Alkalmazott Kutatásért (Euro-
Mediterranean Consortium for Applied Research on International Migration) , www.carim.org 
 
HU 10   HU következményeknek a megfigyeléséhez, elemzéséhez és el őrejelzéséhez kínál eszközt. Ezen 
szereplők megbízatása és küldetése  eltér az EMH-étól, mivel ők legfőképpen a migránsok 
jogainak szemszögéb ől vizsgálják a migrációt, vagy ha táskörük csupán néhány országra 
korlátozódik. Ezek a különbségek csökkentik az átfedés esélyét, azonban szükség van arra, 
hogy a jöv őbeni EMH er ős és strukturált kapcso latot teremtsen velük. 
Ami az érintett intézményeket illeti, az Európai Parlament, a Gazdasági és Szociális Bizottság 
és a Régiók Bizottsága a tagállamokka l és a Bizottsággal együtt a jöv őbeni EMH tevékenység 
fő haszonélvez ői lehetnek. Felmerül az a kérdés is, hogy a fent felsorolt érintettek számára 
kell-e biztosítani a lehet őséget, hogy különleges információkat kérhessenek a nemzeti 
kapcsolattartó pontoktól, például abban az esetben, amikor jogalkotási java slatról alakítják ki 
a véleményüket. 
• Hogyan biztosítható szoros együttm űködés az érintett felekkel?  
• Egy jövőbeni struktúra hogyan épülhet a migr áció és menekült ügy területén már 
létező nemzeti és nemzetközi szervekre oly módon, hogy közben kiegészíti azokat? 
 
5.4. Forma és felépítés 
Ez a fejezet azt a kérdést járja körül, hogy mely struktúra tudná biztosítani a célkit űzések és a 
lehetséges feladatok végrehajtását, és milyen el őnyök és hátrányok tartoznak az egyes 
struktúrákhoz. 
A célkitűzéstől, a konkrétan megállapított feladatoktól és a rendelkezésre álló forrásoktól 
függően a jövőbeni EMH különböz ő formákat ölthet. E formák közül két olyan struktúrát 
érdemes fontolóra venni, melyek közt az alapvet ő különbség az, hogy az egyik a Bizottsághoz 
kapcsolódik, és annak felel őssége alá tartozik, a másik e gy független közösségi ügynökség 
által kiválasztott és m űködtetett hálózat. 
1. lehetőség: A Bizottsághoz kapcsolódó hálózat  
A jövőbeni EMH lehet egy nemzeti kapcsolattart ó pontokból álló hálózat. A Bizottság 
felelősséget vállalna a teljes vezetésért, terv ezésért és a hálózati tevékenység további 
fejlesztéséért. A jöv őbeni EMH létrehozásához és annak f őbb célkitűzései – köztük a nemzeti 
kapcsolattartó pontok kritériumain ak – meghatározásához szükség van jogalapra, mely tanácsi 
határozat formáját ölthetné. 
Ebben a verzióban a Bizottság határozna a megfelel ő irányítási struktúrák kialakításáról, mely 
magában foglalhatná egy magán vagy állami koordinációs szerv nyílt pályázati úton történ ő 
kinevezését.  
A nemzeti kapcsolattartó pontok kiválasztása terén dönthetnének a tagállamok a jogalapban 
lefektetett kritériumoknak megfelel ően, illetve a Bizottság, aján latkérési eljárás útján.  
Az a tény, hogy a hálózat a Bizo ttsághoz kapcsolódik, biztosít ékot nyújtana arra, hogy a 
Bizottság vállalja a teljes politikai felel ősséget a hálózat tevékenységéért. Ez a megoldás 
lehetővé tenné, hogy az EMH zökken őmentesen lépjen ki a jele nlegi struktúrából, továbbá 
átmeneti fázist jelentene addig, amíg – amennyiben ez szükséges – egy állandóbb és 
intézményesítettebb struktúrát öltene magára.  Mindenesetre biztosítani kell a vezetés 
 
HU 11   HU hatékonyságát, amivel kapcsolatban felmer ül az a kérdés is, hogy a feladatok szerz ődésekkel 
történő kihelyezése nyújthat-e megfelel ő folyamatosságot. A Bizottság közbeszerzésre 
vonatkozó szabályai az ilyen típusú szerz ődésekre ugyanis maximális id őtartamot írnak el ő. 
2. lehetőség: Ügynökség  
A közösségi ügynökség hosszabb távú megoldásnak tekinthet ő, mely nem csupán a közös 
bevándorlási és menekültügyi politikák jöv őbeni fejlődésének függvénye lesz, hanem a 
pénzügyi tervnek is, tekintve a rendelkezésre álló költségvetés korlátozott mivoltát. Fontos 
hangsúlyozni, hogy egy ügynökség létrehozásához szükséges jogalap; továbbá egy olyan 
vezetői testület, melyben a tagállamok és a Bizottság képviselteti magát. 
Egy ilyen stabil struktúra biztosítaná a hosszabb távú tervek végrehajtását, illetve az 
elvégzend ő feladatok szélesebb kör ű kiterjesztését. Ezáltal olyan helyzetbe kerülne, ahonnan 
hatékonyabban tudná végezni információnyújtási tevékenységét. 
Amennyiben egy ilyen jelleg ű ügynökséget alkalmasnak találnának az új feladatok 
ellátásához, megfelel ően kellene bizonyítani, hogy tevéke nysége szükséges, és hogy képes a 
folyamatos m űködés biztosítására. Ez hatásvizsgálat  elvégzését kívánja meg, mely lehet ővé 
teszi, hogy teljességében lehess en elemezni az ilyen jelleg ű ügynökség tevékenysége által 
kifejtett hatásokat. Ebben az esetbe n az igazság- és belügy területén m űködő más – már 
meglévő vagy a jöv őben létrehozandó – ügynökségek bevonása is felmerül.  
A nemzeti kapcsolattartó pontok szerepe és státusa 
Bármelyik megoldásra essék a választás, amennyiben az általános megbízatás a fent 
bemutatott formában elfogadásra kerül, a nem zeti kapcsolattartó ponto k szerepe és státusa 
bizonyos mértékben módosulni fog, lévén, hogy az információ-gy űjtési és -elemzési 
tevékenységeket nemzeti szinten ők fogják végezni.  
A nemzeti kapcsolattartó pontokat olyan pozíc ióba kell helyezni, hogy képesek legyenek 
biztosítani az információk átadás át – vagyis tagállamuk megközelít őleg teljes lefedését – és az 
adatbázis állandó aktualizálás át. Lényegi feladatuk a terü leten dolgozó olyan szerepl ők – 
kutatók és kutatóintézetek, állami és kormá nyzati hatóságok, NGO-k – nemzeti hálózatának 
mozgósítása és központi koordinációja, akik ho zzájárulhatnak a hálózat tevékenységéhez. 
Ennek érdekében fontos, hogy a nemzeti ka pcsolattartó pontok legyenek függetlenek a 
kormányoktól, ugyanakkor azonban jó kapcsolato t alakítsanak ki az állami hatóságokkal, 
hogy a közszféra információihoz is hozzájussanak. 
Ennek fényében, és a célból, hogy a nemze ti kapcsolattartó ponto k képesek legyenek 
feladataik végrehajtásá ra, illetve, hogy a háló zatban bizonyos szint ű homogeneitás 
uralkodjon, olyan minimális elvárások feláll ítása javasolt, melyek a területen szerzett 
általános tapasztalat mértékét, a személyzet et, a kapacitást, az informatikai és egyéb 
felszerelést határozzák meg. 
• Milyen struktúra létrehozás a szükséges az elkövetkez ő időszakban ahhoz, hogy az 
EMH elérje minden célkit űzését, és miért?  
• Milyen szerepet és státust kell kapniu k a nemzeti kapcsolattartó pontoknak?  
• Hogyan lehetne a legjobban strukt urálni a nemzeti hálózatokat? 
 
HU 12   HU 6. K ÖVETKEZTETÉS  
Ebben a zöld könyvben a Bizottság arra törekedett, hogy körvonalazza a felmerül ő fontosabb 
kérdéseket, illetve a jöv őbeni EMH struktúrájának felállításakor mérlegelend ő további 
választási lehet őségeket. 
A zöld könyv els ődleges célja, hogy az összes érintett fele t észrevételei megtételére szólítsa 
fel, és elmélyült eszmecserét kezdeményezzen közöttük. Ennek érdekében a Bizottság 2006. 01. 28-ig várja az e-mailben megküldött hozzászólásokat a következ ő címre: 
jls-migration-network@cec.eu.int 
Az elküldött hozzászólások a Bizottság webolda lán kerülnek közzétételre azon a nyelven, 
amelyen benyújtották őket, a szerz ő nevével ellátva, kivéve abban az esetben, ha a szerz ő 
anonimitást kér, vagy amennyiben kéri, hogy ho zzászólását teljes egészében bizalmasként 
kezeljék. 
 
HU 13   HU MELLÉKLETEK  
ANNEX 1: N ATIONAL CONTACT POINTS AND COORDINATOR  
National Contact Points:  
Austria: 
International Organisation for Migration 
Nibelungengasse 13/4, 1010 Vienna, Austria 
ncpaustria@iom.int  
www.emn.at   
Belgium: 
SPF Intérieur, DG Office des Etrangers, 
59b Chaussée d´Anvers 
1000 Bruxelles, Belgium emn@ibz.fgov.be
 
www.ibz.fgov.be  
Czech Republic: 
Ministry of the Interior 
Unit of International Relations  
And Information on Countries of Origin Department for Asylum and Migration Policies MV – P.O. box 21/Oam 170 34 Prague 7, Czech Republic 
opu@mvcr.cz  
Finland: 
Statistics Finland P.O. Box 4B  00022 Helsinki, Finland 
www.stat.fi   
France: 
Observatoire des statistiques de l’immigration  et de l’intégration du Haut Cons eil à l’Intégra tion (HCI-OSII) 
35, rue St. Dominique 75007 Paris, France 
Germany: 
Bundesamt für Migration und Flüchtlinge (BAMF) 
Frankenstraße 210 
90461 Nürnberg, Germany 
www.bamf.de  
 
 
HU 14   HU Greece: 
Centre of Planning and Economic Research (KEPE) 
22 Hippokratous st. 
10680 Athens, Greece kepe@kepe.gr
 
www.kepe.gr  
Ireland: 
Economic and Social Research Institute (ESRI) 
4 Burlington Rd., Dublin 4, Ireland 
www.esri.ie  
Italy: 
Immigrazione Dossier Statistico (IDOS) of Caritas Diocesana die Roma  Viale Baldelli 41 00147 Roma, Italy 
www.emnitaly.it   
Netherlands: 
Immigration and Naturalisation Service, 
Information and Analysis Centre (INDIAC) Dr. H. Colijnlaan 341  2283 XL Rijswijk, The Netherlands 
emn@ind.minjus.nl  
www.ind.nl  
Portugal: 
Serviço de Estrangeiros e Fronteiras Rua Conselheiro José Silvestre Ribeiro 4 1649-007 Lisboa, Portugal 
emn@sef.pt  
www.sef.pt  
Spain: 
Observatorio Permanente de la Inmigración C/Amador de los Rios 7 28010 Madrid, Spain opi@amador.mir.es 
www.imsersomigracion.upco.es  
Sweden: 
Statistics Sweden/Swedish Migration Board 
701 89 Örebro, Sweden 
www.scb.se  
United Kingdom: 
Immigration Research and Statistics Service, Home Office 
1305 Apollo House, 36 Wellesley Road, 
Croydon CR9 3RR, United Kingdom www.homeoffice.gov.uk
  
 
HU 15   HU Coordination Team: 
Berlin Institute for Comparat ive Social Research (BIVS) 
Schliemannstr. 23,  10437 Berlin, Germany emn@emz-berlin.de 
www.emz-berlin.de   
Technical University Berlin  
Computation and Information Structures  Secr. E-N7, Einsteinufer 17, 10587 Berlin, Germany 
http:/cis.cs.tu-berlin.de/emn/web  
 
HU 16   HU ANNEX 2: R EFERENCES  
Studies 
1996 Feasibility Study for a Eur opean Migration Observatory 
2005 EMN First Activities  report covering 2004 
2005 Report on the Evaluation of the Activitie s of the European Migration Network 
Website of the current EMN www.european-migration-network.org network.org