E közlemény meghatározza a mesterséges intelligenciára vonatkozó európai kezdeményezést, amelynek célja:

·Az EU technológiai és ipari kapacitásainak erősítése és a mesterséges intelligenciának a gazdaság egészén belüli hasznosítása a magánszférában és közszférában egyaránt. Ide tartoznak a kutatási és innovációs beruházások, és az adatokhoz való jobb hozzáférés.

·A mesterséges intelligenciából eredő társadalmi-gazdasági változásokra való felkészülés az oktatási és képzési rendszerek korszerűsítésének ösztönzése, a tehetséggondozás támogatása, a munkaerőpiacon várható változások előrejelzése, a munkaerőpiaci átmenetek támogatása és a szociális védelmi rendszerek kiigazítása révén.

·A megfelelő etikai és jogi keret biztosítása az Unió értékeire alapozva és az EU alapjogi chartájával összhangban. Ide tartozik a termékfelelősségre vonatkozó meglévő szabályokkal kapcsolatos, soron következő iránymutatás, a felmerülő kihívások részletes elemzése, valamint a mesterséges intelligenciára vonatkozó etikai iránymutatások kidolgozására irányuló együttműködés az érdekelt felekkel a mesterséges intelligenciával foglalkozó európai szövetségen keresztül.

Mindezen célok érdekében összefogásra van szükség. Az e közleményben és a 2018. április 10-én 24 tagállam által aláírt együttműködési nyilatkozatban meghatározott megközelítésre építve a Bizottság a tagállamokkal közösen a mesterséges intelligenciával kapcsolatos összehangolt tervet fog kidolgozni. A megbeszélésre az ipar digitalizálását célzó nemzeti kezdeményezések meglévő európai platformjának keretében kerül sor azzal céllal, hogy e tervről 2018 végéig megállapodás szülessen. A fő célkitűzések a beruházások hatásainak maximalizálása az EU és a tagállamok szintjén, az Unión belüli szinergiák és együttműködés ösztönzése, a bevált gyakorlatok megosztása, valamint azon módszer közös meghatározása, amely alapján biztosítani lehet az EU egészének globális versenyképességét.

Az elkövetkező hetekben a Bizottság közleményt ad ki az Európán belüli összekapcsolt és automatizált mobilitás jövőjéről, illetve egy másik közleményt a jövőbeli európai kutatási és innovációs célkitűzésekről. A mesterséges intelligencia e kezdeményezések kulcsfontosságú eleme lesz.

2.Az EU pozíciója a nemzetközi versenyben

A fejlett gazdaságok többsége felismeri a mesterséges intelligenciából eredő gyökeres változást és különböző, a saját politikai, gazdasági, kulturális és szociális rendszerüket tükröző megközelítéseket fogadtak el.

Az Egyesült Államok kormánya mesterséges intelligenciára vonatkozó stratégiát mutatott be és 2016-ban mintegy 970 millió EUR összeget fektetett nem minősített mesterséges intelligenciával kapcsolatos kutatásba. A mesterséges intelligencia következő generációjának fejlesztését célzó tervével Kína el kívánja érni, hogy 2030-ra globális vezető szerepet töltsön be, és e célból nagy összegeket fektet be. Más országok is, például Japán és Kanada, stratégiát fogadott el a mesterséges intelligenciára vonatkozóan.

Az Egyesült Államokban és Kínában a nagyvállalatok jelentős összegeket fektetnek be a mesterséges intelligencia területén, és nagy mennyiségű adatot hasznosítanak.

Összességében az európai magánberuházások értéke a mesterséges intelligencia területén (összesen 2,4–3,2 milliárd EUR 2016-ban) elmarad az ázsiai (6,5–9,7 milliárd EUR) és észak-amerikai (12,1–18,6 milliárd EUR) beruházások szintje mögött.

Ezért elengedhetetlen, hogy az EU továbbra is törekedjen a beruházásösztönző környezet kialakítására, és hogy közfinanszírozással serkentse a magánberuházásokat. Ennek érdekében az EU-nak meg kell őriznie értékeit és építenie kell azokra.

Európa a mesterséges intelligencia területén világvezető kutató közösséggel rendelkezik, valamint innovatív vállalkozásoknak és olyan haladó technológiákat alkalmazó induló vállalkozásoknak ad otthont, amelyek tevékenysége az új tudományos és technológiai eredményekben gyökerezik. Ipara erős, a világ ipari és szolgálati robotainak több mint egynegyedét állítja elő (például a precíziós gazdálkodás, a biztonság, az egészségügy, a logisztikai szolgáltatások területén), és élen jár a feldolgozóipar, valamint az egészségügyi, közlekedési és űrtechnológiai ágazatokban, amelyek egytől-egyig növekvő mértékben hagyatkoznak a mesterséges intelligenciára. Ezenkívül Európa fontos szerepet játszik a vállalkozások és szervezetek számára (vállalkozások közötti) szolgáltatásokat nyújtó platformok, az „intelligens vállalkozást” célzó alkalmazások és az e-kormányzat fejlesztésében és kiaknázásában.

Az EU versenyképessége szempontjából az egyik legnagyobb kihívást annak biztosítása jelenti, hogy a mesterséges intelligenciával összefüggő technológiák a gazdaság egészében elterjedjenek. Az európai ipar nem szalaszthatja el ezt a lehetőséget. Az európai vállalkozások csupán töredéke alkalmaz digitális technológiát. Ez a tendencia különösen erőteljes a kis- és középvállalkozások esetében. 2017-ben a EU-ban működő nagyvállalkozások 25 %-a, a kis- és középvállalkozásoknak pedig 10 %-a alkalmazott big data (nagy adathalmaz) elemzést. A kis- és középvállalkozások csupán ötödét jellemez magas szintű digitalizáltság, és a munkaerő egyharmada még mindig nem rendelkezik alapszintű digitális készségekkel. Ugyanakkor nagy az egyetértés a mesterséges intelligencia alkalmazásának előnyeit illetően. A 2018. évi digitális átalakulási eredménytábla tanúsága szerint például a mesterséges intelligenciát alkalmazó élelmiszeripari és építőipari vállalkozások pozitív hatásokról számolnak be az új piacokra való belépés, a termékek, illetve szolgáltatások fejlesztése és az új ügyfelek szerzése tekintetében.

Az eddig végrehajtott uniós erőfeszítések: a mesterséges intelligencia maximális hasznosításának megalapozása

Az EU által finanszírozott projektek keretében többek között az alábbiak kifejlesztésére került sor: ·olyan, vezető nélküli mezőgazdasági jármű, amely képes a gyomnövények gépi úton történő eltávolítására és ezáltal csökken a növényvédőszerek szükségessége; ·autópálya kísérleti projekt a mesterséges intelligencia és a tárgyak internete alkalmazásával a biztonságos gépjárművezetési ajánlások biztosításához és a halálos közúti balesetek csökkentéséhez; ·ortopédiai robot-protézis az amputált személyek mobilitásának helyreállításához; ·gépkocsigyártó üzemekbe szánt robotok, hogy elvégezzék a munkavállalók ismétlődő feladatait és javítsák a gyártási eljárás hatékonyságát.

A mesterséges intelligencia – ezen belül hangsúlyosan a robotika – 2004 óta szerepel az EU kutatási és fejlesztési keretprogramjaiban. A 2014–2020 közötti időszakban a beruházások összege 700 millió EUR-ra emelkedett; ehhez adódik 2,1 milliárd EUR összegű magánberuházás a robotikát célzó köz- és magánszféra-partnerség keretében. Ezek az erőfeszítések jelentősen hozzájárultak ahhoz, hogy Európa vezető szerepet tölt be a robotika területén.

Összességében a 2014–2017 közötti időszakban a Horizont 2020 kutatási és innovációs program keretében mintegy 1,1 milliárd EUR összeget fektettek be a mesterséges intelligenciával kapcsolatos kutatásokba és innovációba, beleértve a nagy adathalmazokkal, az egészségüggyel, a rehabilitációval, a közlekedéssel és az űrtechnológiával kapcsolatos kutatást.

A Bizottság a mesterséges intelligencia szempontjából kulcsfontosságú kezdeményezéseket is útnak indított. Ide tartozik a hatékonyabb elektronikai alkatrészek és rendszerek fejlesztése, mint például a konkrétan mesterséges intelligencián alapuló műveletek futtatására fejlesztett chipek (neuromorfikus csipek); világszínvonalú, nagy teljesítményű számítógépek, valamint a kvantumtechnológiára és az emberi agy feltérképezésére vonatkozó vezérprojektek.

3.A következő lépések: uniós kezdeményezés a mesterséges intelligencia területén

3.1. Az EU technológiai és ipari kapacitásainak bővítése és a mesterséges intelligencia egész gazdaságra kiterjedő hasznosítása