INDOKOLÁS

1.A JAVASLAT HÁTTERE

A Covid19-világjárvány évtizedek óta nem látott gazdasági recessziót okozott az EU-ban, ami gyors és határozott szakpolitikai választ váltott ki mind nemzeti, mind uniós szinten. A tagállamok nem elégedtek meg az automatikus stabilizátorok támogató hatásával, hanem kivételes diszkrecionális intézkedésekhez folyamodtak a gazdasági tevékenység támogatása és a társadalmi hatások enyhítése érdekében.

A válság kezelése érdekében az EU is példa nélküli lépéseket tett. 2018-as árakon összesen 1,8 billió EUR-t kitevő többéves pénzügyi kerete az Európai Uniós Helyreállítási Eszközzel (Next Generation EU) együtt az uniós költségvetésből valaha finanszírozott legnagyobb ösztönző csomag. A Tanács az Európai Parlament támogatásával 2020. december 14-én hivatalosan jóváhagyta a Next Generation EU-t, amely a tőkepiacról bevont (2018-as árakon) 750 milliárd EUR-ból korlátozott ideig egyedi helyreállítási és rezilienciaépítési intézkedéseket fog finanszírozni a gazdasági növekedés fellendítése, valamint a rezilienciába és a zöldebb és digitális jövőbe való beruházás érdekében.

A Next Generation EU keretében felvett hitelek törlesztéséhez három évtizedre és elegendő bevételre lesz szükség. A tőketörlesztés a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret vége előtt is megkezdődhet, ha a kamatfizetésre fel nem használt összegek a tervezettnél alacsonyabbak, és amennyiben új saját forrásokat vezetnek be. A törlesztést 2058 végéig kell befejezni.

A 2020. december 16-i intézményközi megállapodás keretében az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság kijelentette, hogy az uniós költségvetésből az Európai Uniós Helyreállítási Eszköz visszafizetésére fordított kiadások nem eredményezhetik a többéves pénzügyi keret alapján a programokra fordított kiadások vagy a beruházási eszközök összegének indokolatlan csökkentését. Az említett intézményközi megállapodás szerint kívánatos továbbá a tagállamok által befizetendő GNI-alapú saját források növekedésének visszafogása. A három intézmény így megállapodott abban, hogy „arra törekszenek, hogy elegendő új saját forrást vezessenek be a törlesztés miatt várható kiadások összegének fedezése céljából”. A Bizottság vállalta, hogy 2021-ben új saját forrásokat javasol annak érdekében, hogy azokat legkésőbb 2023. január 1-jéig be lehessen vezetni.

2.A MÓDOSÍTÓ JAVASLAT HÁTTERE

A Bizottság olyan új saját források bevezetését javasolja, amelyek biztosítják az EU számára a szükséges forrásokat, különös tekintettel a Next Generation EU keretében felvett hitelek törlesztésére, valamint a Szociális Klímaalapra fordított új költségvetési kiadásokra.

A módosított javaslat meghatározza, hogy a kibocsátáskereskedelem keretében árverésre bocsátandó kibocsátási egységekből származó legtöbb bevétel 25 %-a az uniós költségvetést illeti meg. A 2003/87/EK irányelv módosítására irányuló javaslattal összhangban ez magában foglalja a helyhez kötött létesítmények és a légi közlekedés jelenlegi kibocsátáskereskedelmi rendszeréből származó bevételeket, amelyek esetében további kibocsátási egységeket bocsátanának árverésre, valamint a rendszernek a tengeri szállításra való kiterjesztését, továbbá a közúti közlekedésre és az épületekre vonatkozó külön kibocsátáskereskedelem bevezetését.

Az Európai Beruházási Bank által az Innovációs Alap számára árverésre bocsátott kibocsátási egységek és a Modernizációs Alap kezdeti dotációja nem tartozik ide. A semlegesség megőrzése érdekében a saját források szempontjából figyelembe kell venni azokat a kibocsátási egységeket is, amelyeket a tagállamok főszabály szerint árverés útján értékesítenek, de úgy is dönthetnek, hogy azokat ingyenesen átadják az energiaágazatnak, vagy az erőfeszítés-megosztási ágazatok megfelelésére használják fel vagy az Európai Beruházási Bank útján árverésre bocsátják a Modernizációs Alap számára.

A közúti közlekedésre és az épületekre vonatkozó kibocsátáskereskedelem bevezetésével kapcsolatos lehetséges társadalmi hatások kezelése érdekében a Bizottság javaslatot tett a Szociális Klímaalap létrehozására. Az alap a kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartások, mikrovállalkozások és közlekedési felhasználók javát szolgálja. Az alapot időtartama alatt az uniós költségvetés saját forrásaiból – többek között 2026-tól a közúti közlekedésre és az épületekre vonatkozó kibocsátáskereskedelemből származó bevételekből – finanszíroznák. Az alap teljes pénzügyi keretösszege a 2025–2032 közötti időszakra folyó árakon 72,2 milliárd EUR lesz, amely lényegében az épületekre és a közúti közlekedésre vonatkozó új kibocsátáskereskedelmi rendszerből a 2026–2032 közötti időszakban várható bevétel mintegy 25 %-ának felel meg.

A Bizottság a kibocsátáskereskedelmen alapuló saját forrás regresszív elosztási hatásainak enyhítésére ideiglenes szolidaritási kiigazítási mechanizmust javasol, valamint megállapítja az alacsonyabb jövedelmű és karbonintenzív tagállamok maximális, illetve a magasabb jövedelmű és alacsony szén-dioxid-kibocsátású tagállamok minimális hozzájárulását. Ezzel elkerülhető, hogy a fenntarthatóbb gazdaságokra és társadalmakra való átállás időszakában egyes tagállamok gazdaságuk méretéhez képest aránytalan mértékben járuljanak hozzá az uniós költségvetéshez, ugyanakkor biztosítható, hogy mindegyikük méltányos mértékben járuljon hozzá ahhoz.

E javaslat értelmében az importáruk karbonintenzitását ellensúlyozó mechanizmus tanúsítványainak értékesítéséből származó bevételek egy része nemzeti hozzájárulás formájában megjelenő saját forrásként az uniós költségvetés részét képezi.

Végezetül ez a javaslat előírja, hogy a tagállamok nemzeti hozzájárulást nyújtsanak az uniós költségvetéshez abban az esetben, ha az OECD/G20-ak adóalap-erózióval és nyereségátcsoportosítással foglalkozó inkluzív keretének a nemzetközi adózási keret reformjára vonatkozó megállapodása alapján részesülnek a legnagyobb és legjövedelmezőbb multinacionális vállalatok reziduális nyereségének olyan joghatóságokba való visszajuttatásából ahol a nyereség valójában – áruk vagy szolgáltatások felhasználásával – keletkezett. Bár nemzetközi szinten még folyamatban van a többoldalú egyezménnyel kapcsolatos munka, a Bizottság bejelentette, hogy 2022-ben tanácsi irányelvre irányuló javaslatot terjeszt elő, amely biztosítja az adóztatási jogok részleges újraelosztásáról szóló többoldalú egyezmény következetes végrehajtását.

3.JOGI KERET

3.1.A sajátforrás-határozat

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 311. cikkének harmadik bekezdése értelmében a Tanács az Európai Parlamenttel folytatott konzultációt követően „a saját források újabb típusait teremtheti meg, illetve meglévő típusokat szüntethet meg”. Ez a rendelkezés kifejezetten lehetővé teszi a sajátforrás-határozat módosítását az intézményközi megállapodás szerinti új saját források bevezetése érdekében.

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 311. cikkének harmadik bekezdésében meghatározott különleges jogalkotási eljárásnak megfelelően a Tanács az Európai Parlamenttel folytatott konzultációt követően egyhangúlag fogadja el a módosított határozatot. A határozat azt követően lép hatályba, hogy a tagállamok saját alkotmányos követelményeiknek megfelelően azt jóváhagyták.