EURÓPAI BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 2011.6.7. 
SEC(2011) 813 végleges 
  
Ajánlás 
A TANÁCS AJÁNLÁSA 
Hollandia 2011. évi nemzeti reformprogramjáról 
  
és a Hollandia 2011–2015 közötti id őszakra vonatkozó aktualizált stabilitási 
programjáról szóló tanácsi véleményr ől 
{SEC(2011) 727 végleges} 
 
 
HU 2   HU Ajánlás 
A TANÁCS AJÁNLÁSA 
Hollandia 2011. évi nemzeti reformprogramjáról 
  
és a Hollandia 2011–2015 közötti id őszakra vonatkozó aktualizált stabilitási 
programjáról szóló tanácsi véleményr ől 
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, 
tekintettel az Európai Unió m űködéséről szóló szerz ődésre és különösen annak 121. cikke (2) 
bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére, 
tekintettel a költségvetési e gyenleg felügyeletének meger ősítéséről és a gazdaságpolitikák 
felügyeletér ől és összehangolásáról szóló, 1997. jú lius 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre
1 és 
különösen annak 5. cikk e (3) bekezdésére, 
tekintettel az Európai Bizottság ajánlására2, 
tekintettel az Európai Tanács következtetéseire, 
tekintettel a Foglalkoztatá si Bizottság véleményére, 
a Gazdasági és Pénzügyi Bizottságga l folytatott konzultációt követ ően, 
mivel: 
(1) Az Európai Tanács 2010. március 26-án jó váhagyta az Európai Bizottság „Európa 
2020” elnevezés ű, a foglalkoztatást és növekedést célz ó új stratégia elindításáról szóló 
javaslatát, amely stratégia a gazdaságpolit ikák fokozott összehangolása révén azokra a 
kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken fellépésre van szükség annak 
érdekében, hogy Európa növelhesse a fennt artható növekedés és a versenyképesség 
területén rejl ő lehetőségeit. 
(2) A Tanács 2010. július 13-án elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira 
vonatkozó átfogó iránymutatásokról szól ó ajánlást (2010–2014), 2010. október 21-én 
pedig elfogadta a tagállamok foglalkoztatá spolitikáira vonatkozó iránymutatásokról 
szóló határozatot3, amelyek együtt alkotják az „integrált iránymutatásokat”. A 
tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti g azdaság- és foglalkoz tatáspolitikájukban 
vegyék figyelembe az integr ált iránymutatásokat. 
                                                 
1 HL L 209., 1997.8.2., 1. o. 
2 HL C [...]., [...], [...]. o. 
3 A 2011. évre érvényben tartotta a Tanács 2011. május 19-i 2011/308/EU határozata. 
 
HU 3   HU (3) A Bizottság 2011. január 12-én elfogadta az els ő éves növekedési jelentést, amely az 
Európa 2020 stratégiára épülve az EU-ban követett gazdasági kormányzás új ciklusának kezdetét jele nti, és elindítja az el őzetes és integrált gazdaságpolitikai 
koordináció els ő európai szemeszterét. 
(4) Az Európai Tanács 2011. március 25-én (a Tanács 2011. február 15-i és március 7-i 
következtetéseivel összhangban és a Bizottság  éves növekedési jelentésének fényében) 
jóváhagyta a költségvetési kons zolidáció és a strukturális  reformok prioritásait. 
Hangsúlyozta, hogy els őbbséget élvez majd a költségvetések megszilárdítása, a 
költségvetési fenntarthatóság helyreál lítása és a munkanélküliség munkaer ő-piaci 
reformokkal való csökkentése, valamint az, hogy az Unió újabb er őfeszítéseket tegyen 
a növekedés felgyorsítása érdekében. Fels zólította a tagállamokat, hogy ezeket a 
prioritásokat konkrét intézkedések formáj ában építsék majd be stabilitási vagy 
konvergenciaprogramjukba, valamint nemzeti reformprogramjukba.  
(5) Az Európai Tanács 2011. március 25-én arra is felkérte az Euró Plusz Paktumban részt 
vevő tagállamokat, hogy vállalásaikat kell ő időben nyújtsák be ahhoz, hogy azokat 
stabilitási vagy konvergenciaprogramjukba, valamint nemzeti reformprogramjukba 
beépíthessék. 
(6) Hollandia 2011. április 29-én benyújtotta a 2011–2015 közötti id őszakra vonatkozó, 
2011. évi aktualizált stabilitási programját, valamint 2011. évi nemzeti reformprogramját. A kapcsolódási pontok fi gyelembevétele érdekében a két program 
értékelésére egyidej űleg került sor. 
(7) A korábbi er ős teljesítmény ellenére a válság kibontakozásakor az igen nyitott holland 
gazdaság jelent ős károkat szenvedett: a reál- GDP 2009-ben majdnem 4 %-kal sz űkült. 
Az élénkülés 2009 második felében kezd ődött a küls ő kereslet megindulásával, és 
2010 első felében jött lendületbe, ami 1,8 %-o s GDP-növekedést eredményezett. A 
válság munkaer őpiacra gyakorolt hatása visz onylag visszaf ogott volt. A 
munkanélküliség várhatóan fokozatosan csökken a következ ő két évben, a 2010. évi 
4,5 %-ról 4 %-ra 2012-ben. A válság súlyosan érintette a holland államháztartást, aminek következtében az államháztartá si hiány 2009-ben a GDP 5,5 %-ára, 2010-ben 
pedig 5,4 %-ára emelkedett. A pénzügyi inté zmények támogatására és a pénzügyi 
piacok stabilizálására irányuló kormányzati m űveletekből adódóan az államadósság 
mértéke GDP-arányosan 15 százalékponttal em elkedett, és 2009-ben elérte a GDP 
60,8 %-át. 
(8)
 Az 1466/97/EK tanácsi rendeletnek megfelel ően az aktualizált stabilitási program 
értékelése alapján a Tanács véleménye szerint a stabilitási programban bemutatott költségvetési el őrejelzéseket alátámasztó makrog azdasági forgatókönyv megalapozott. 
A program 2011-re és 2012-re valamivel óvatosabb növekedési feltételezéseken 
alapul, mint a Bizottság sz olgálatainak 2011. tavaszi el őrejelzése. A stabilitási 
programban tervezettek szerint az államházt artási hiány 2012-ben – a túlzott hiány 
esetén követend ő eljárásban meghatározott határid őnél egy évvel korábban – a 3 %-os 
referenciaérték alá csökken. A stabilitási programban szerepl ő adatok alapján a GDP 
0,5 %-át kitev ő strukturális hiányban meghatározott középtávú célkit űzést majdnem 
elérik a programid őszak végére, mivel a Bizottság szolgálatai által számított 
strukturális egyenleg 2015-ben a GDP –0,8 %-a  lesz. A költségvetési stratégiát 2015-
ig teljes mértékben alátámasztják a kell ően konkrét intézkedések, bár 
végrehajtásukhoz némi kockázat társul, f őként az egészségügyi túlköltekezések 
 
HU 4   HU ellensúlyozására és a helyi önkormányzati kiadások ellen őrzésére irányu ló képesség 
tekintetében. A 2011–2013 közötti id őszakban az átlagos éves költségvetési kiigazítás 
a GDP 0,75 %-a, összhangban a túlzotthiány -eljárás keretében 2009. december 2-án 
tett tanácsi ajánlással. A túlzott hi ány megszüntetésének határidejét követ ő években 
(2014 és 2015) az újraszámított strukturá lis egyenleg 2014-ben 0,25 %-kal, 2015-ben 
0,5 %-kal javul, ezáltal éppe nhogy elmarad a strukturális egyenlegnek a középtávú 
célkitűzés eléréséhez szükséges 0,5 %-os javulásától. 
(9) A holland hatóságok által tervezett és végr ehajtott, az alaphelyzethez képest a 
programid őszak végére (2015) a GDP megközelít őleg 3 %-át kitev ő költségvetési 
konszolidáció er őteljesen a nagyrészt strukturális kiadáscsökkentésekre hagyatkozik. 
Az ebből eredő kiigazítási pálya alapján az államháztartási hiány a 2011-ben a GDP 
3,8 %-át kitev ő értékről 2012-ben a GDP 2,4 %-ára csökken, majd a 2013–2015 
közötti id őszakban évente 0,5 %-os lépésekben tovább esik. Hollandia szilárdan 
elkötelezett a célok elérésére iránt. Ha a növekedést fokozó szakpolitikai területeket, 
például az oktatást megóvják a kiadáscsökkentésekt ől, azzal elkerülhet ő lenne a 
jövőbeli gazdasági növekedési potenciál akadál yozása, és hozzájárulna a túlzott hiány 
fenntartható korrekciójához. 
(10) A rövid távú konszolidáció mellett az egyik f ő kihívás az államháztartás hosszú távú 
fenntarthatóságának javítása, amelyet negatívan befolyásol az id ősödő népességgel 
kapcsolatos kiadások er őteljes növekedése. Az id ősödés hosszú távú költsége 
egyértelm űen meghaladja az uniós átlagot, f őként tartós ápol ás-gondozás és a 
nyugdíjak terén. A tartós ápolás-gondozás kiadásainak várható növekedése a 
legmagasabb Európában, amint az a Bizottság id ősödésről szóló 2009. évi jelentéséb ől 
kiderül. Ennek f ő oka az, hogy létezik a hivatalos tartós ápolás-gondozás egy már 
átfogó rendszere (például a személyi gondozást,  betegápolást, segítséget, intézményi 
kezelést és tartózkodást lefed ő állami hosszú távú biztosítás), míg a nem hivatalos 
ápolás szerepe korlátozott Hollandiában. 
(11) A holland munkaer őpiacot a viszonylag magas részvételi arány, az egy ledolgozott 
órára jutó magas termelékenység és  az alacsony munkanélküliség jellemzi. 
Mindazonáltal a munkaer őpiac számára az jelenti a f ő kihívást, hogy fokozza az 
érintetlen munkaer ő-potenciál kihasználását, kül önösen a munkaképes korú népesség 
idősödés következtében várható csökkenésé nek ellensúlyozása érdekében. Az egy 
évben átlagosan ledolgozott órák száma a legalacsonyabb az EU-ban, amit az elérhet ő 
legfrissebb adatok meger ősítenek. A ledolgozott órák alacsony száma a 
részmunkaid őben dolgozó emberek, f őként nők nagy arányából ered, és személyes 
preferenciákat tükröz, de a munkaer őpiacra való belépést ől vagy a ledolgozott órák 
számának növelését ől visszatartó pénzügyi tényez ők is szerepet játszanak. Jelenleg a 
második keres őket a munkaer ő-piaci belépést ől vagy több óra ledolgozásától 
visszatartó f ő tényező Hollandiában a második jövedelemre alkalmazott magas 
határadókulcs, amely néhány esetben 80 % felett i is lehet, többek között az általános 
adókedvezmény és a jövedelemt ől függő juttatások, példáu l a családi pótlék 
csökkentése következtében.  
(12) Az aktív munkaer ő-piaci intézkedések végrehajtá sa láthatóan nem hozott pozitív 
eredményt a részleges fogyatékkal él ők és a tartósan munkanélküliek növekv ő és 
heterogén csoportja számára, akik a strukturális munka nélküliség növekv ő 
kockázatával szembesülnek. A nem uniós állampolgárok további nehézségekbe ütköznek, felnagyítva az állandó foglalkoztatá si és munkanélküliségi problémákat.  
 
HU 5   HU (13) A holland kutatási és innovációs (K+I) rendszer fenn tudta tartani innovatív 
kapacitását, de a kutatás-fejlesztési (K+F) beruházásokban a magánszektor alacsony 
részvétele negatívan hathat a jöv őbeli gazdasági növekedésre és a holland gazdaság 
versenyképességére. A kormány a költségvetési ösztönz ők, a vállalkozói tér és a 
kutatási kiválóság tekintetében vonzó körny ezetet kíván teremteni a K+I terén aktív 
vállalatok számára, beleértve külföldi vállalatokat is. Az ebben az évben szükséges költségvetési konszolidáció miatt a váll alkozásoknak nyújtott néhány támogatás 
megszünhet, míg mások leapadhatnak, és  a legfontosabb gazd asági területekre 
irányulhatnak, valamint eltolódhatnak általánosabb adózási eszközök irányába. 
(14) Az üzleti környezetre negatív hatássa l lehet a közúti és vasúti közlekedés 
zsúfoltságának mértéke. A zsúfoltság mé rtéke a legmagasabbak közt van az EU-ban. 
Ebben az összefüggésben a nem kielégít ő közlekedési infrastruktúra negatívan hat a 
munkaerő mobilitására és ezáltal a termelékenység által elérhet ő potenciális 
növekedésre. A munkavállalók hosszú i ngázással, bizonytalan utazási id ővel és a 
zsúfoltság okozta magas költségekkel sz embesülnek. Ez utóbbiak szakpolitikai 
változtatások hiányában 2020-ig várhatóa n tovább emelkednek. Az infrastruktúra 
hatékony használatához vezet ő fejlesztés, például útdíjkiv etés révén, hozzájárulna a 
munkaerő mobilitásának és a termelékenységne k fokozásához, és így a potenciális 
növekedéshez.  
(15) Hollandia 2011. április 4-én beje lentett az Euró Plusz Pakt um keretében tett számos 
kötelezettségvállalást
4. Ezen intézkedések közé tartozik a versenyképesség 
előmozdítása (az adózás és az adminisztratív  terhek általánosabb csökkentésén alapuló 
új vállalkozási politika beveze tése) és a foglalkoztatás el őmozdítása (a 
társadalombiztosítás m ukavállalást ösztönz ő jellegének er ősítése és a 
munkanélküliségi juttatásoktól való függés csökkentése), az államháztartás 
fenntarthatóságához való további hozzájárulás  (a Stabilitási és Növekedési Paktum 
rögzítése a nemzeti jogban) és a pénzügyi stabilitás meger ősítése (több hatáskör a 
felügyeleti intézményeknek). Ezek a köt elezettségvállalások a Paktum minden 
területét érintik. A stabilitási programba n és a nemzeti reformprogramban szerepl ő 
átfogó reformmenetrend folytatását jele ntik. Mindazonáltal nem részletezik az 
időzítést és a vállalások végrehajtá sához szükséges intézkedéseket. A 
kötelezettségvállalásokat a Bizottság értéke lte és figyelembe ve tte az ajánlásoknál. 
(16) A Bizottság értékelte Hollandia stabilitási programját és nemzeti reformprogramját, 
valamint az Euró Plusz Pakt um keretében tett vállalásait5. Figyelembe vette nemcsak a 
programok Hollandia fenntartható költségveté si és társadalmi-gazdasági politikája 
szempontjából mutatott jelent őségét, hanem azt is, hogy  megfelelnek-e az uniós 
szabályoknak és iránymutatás oknak, tekintve, hogy a jöv őbeli nemzeti döntéseknél 
uniós szempontok beépítésével kell meger ősíteni az Európai Unió átfogó gazdasági 
kormányzását. Úgy véli, hogy a teljes mérté kben meghatározott holland költségvetési 
konszolidációs stratégiát a tervek szerint végre ke ll hajtani, meg őrizve a hosszú távú 
növekedést leginkább serkent ő területek kiadásait. További lépéseket kell tenni az 
államháztartás hosszú távú fenntarthat óságának javítása érdekében, f őként a nyugdíjak 
                                                 
4 Az Euró Plusz Paktum keretében tett vállalások további részleteit a SEC(2011) 727 dokumentum 
tartalmazza. 
5 SEC(2011) 727. 
 
HU 6   HU és a hosszú távú ápolás-gondozás terén, a munkaer ő-piaci részvétel és integráció 
fokozása, és a közlekedés zsúfoltságából ered ő problémák kezelése érdekében. 
(17) Ezen értékelés fényében és figyelembe véve  a 2009. december 2-i, az Európai Unió 
működéséről szóló szerz ődés 126. cikkének (7) bekezdése sz erinti tanácsi ajánlást, a 
Tanács megvizsgálta Hollandia 2011. évi aktu alizált stabilitási programját, és arról 
alkotott véleményét6 az alábbi ajánlás, és  különösen annak (1) és  (2) pontja tükrözi. 
Figyelembe véve az Európai Tanács 2011. má rcius 25-i következte téseit, a Tanács 
megvizsgálta Hollandia nemzeti reformprogramját, 
AJÁNLJA, HOGY Hollandia a 2011–2012 közötti id őszakon belül tegyen intézkedéseket a 
következők érdekében: 
(1) A tervek szerint hajtsa vé gre a 2012-re és  az azt követ ő évekre vonatkozó 
költségvetési stratégiát. Bi ztosítsa, hogy a túlzott hiány megszüntetése fenntartható 
és a növekedést el ősegítő legyen, azaz tartsa fenn a kiadások szintjét a növekedéshez 
közvetlenül kapcsolódó olyan területeken, mi nt a kutatás és innov áció, az oktatás és 
képzés.  
(2) Hozzon intézkedéseket a kötelez ő nyugdíjkorhatár megemelé se érdekében azáltal, 
hogy a várható élettartamhoz kapcsolj a, és támassza alá ezeket egyéb 
intézkedésekkel a ténylege s nyugdíjkorhatár emelése és az államháztartás hosszú 
távú fenntarthatóságának javítása érdeké ben. A népesség elöreg edésére tekintettel 
készítse el a tartós ápolás- gondozás reformjának tervezetét.  
(3) Fokozza a munkaer ő-piaci részvételt a második keres őket a munkától visszatartó 
költségvetési tényez ők csökkentésével, és dolgozz on ki olyan intézkedéseket, 
amelyek támogatják a leginkább rászoruló csoportokat és se gítenek nekik visszajutni 
a munkaer ő-piacra.  
(4) Az új vállalkozási politika („Na ar de top”) keretében megfelel ő ösztönz ők 
biztosításával mozdítsa el ő az innovációt, a K+F terén a magánberuházásokat és a 
szorosabb tudományos-üzleti kapcsolatokat.  
(5) Folytassa a közlekedési hálózatok zsúf oltsága okozta költségek csökkentését 
rögzítettről változó közúti szállítási díjakra való  áttéréssel, a vasúti hálózat célzott 
bővítésével és útdíjak bevezetésével.  
Kelt  
 a Tanács részér ől 
 az elnök 
                                                 
6 Az 1466/97/EK tanácsi rendelet 5. cikkének (3) bekezdésében el őírtaknak megfelel ően.