A nemzeti jogszabályok jelenlegi különbségei várhatóan növekedni fognak, mivel a tagállamok kötelezték magukat az Egyesült Nemzetek Szervezete fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló egyezménye – amelynek az Unió is részes fele – általános rendelkezéseinek végrehajtására. A tagállamok ezeket a rendelkezéseket különböző módon hajtják végre nemzeti szinten. Jelenleg a termékek és szolgáltatások hozzáférhetőségére vonatkozó nemzeti jogszabályok nincsenek uniós szinten összehangolva. Különösen lényeges, hogy nincs közös meghatározása annak, hogy a termékeket és szolgáltatásokat miként kell hozzáférhetővé tenni. Az uniós jogszabályok egyes rendelkezéseiből, amelyek előírják bizonyos termékek vagy szolgáltatások hozzáférhetőségét, az következik, hogy a tagállamok az e kötelezettségeknek való megfelelés érdekében hozzáférhetőségi követelményeket fognak kidolgozni, és összehangolt fellépés hiányában fennáll a kockázata annak, hogy más-más megközelítést fognak alkalmazni.

A meghatározott termékekre és szolgáltatásokra vonatkozó jelenlegi nemzeti hozzáférhetőségi követelmények tagállamonként sőt, olykor a tagállamokon belül is eltérnek egymástól (amennyiben léteznek regionális/helyi szintű hozzáférhetőségi követelmények). Ez növeli a fogysztók számára elérhető termékek és szolgáltatások hozzáférhetővé tételével kapcsolatos, az iparágakra nehezedő gazdasági terheket, és az egységes piac széttagoltságához vezet. A nemzeti hozzáférhetőségi követelmények a hatókörüket (mire és kire alkalmazandók), a részletességüket és magukat a technikai részleteket illetően is különböznek egymástól. A hatókörök ilyen különbözősége azt jelenti, hogy egyes termékek vagy szolgáltatások tekintetében egyes tagállamok részletes szabályokat állapítottak meg, míg mások egyáltalán nem szabályozzák azokat.

Az egységes piac jelenlegi és potenciális széttagoltságának kezelése érdekében e kezdeményezés általános célkitűzése az, hogy javítsa az egységes piac működését bizonyos, akadálymenetesen hozzáférhető termékek és szolgáltatások tekintetében, egyaránt szolgálva mind a gazdasági, mind a fogyasztói érdekeket, hozzájárulva továbbá az Európa 2020 stratégia, a 2010–2020 közötti időszakra szóló európai fogyatékosságügyi stratégia és a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZegyezmény végrehajtásához. A konkrét célkitűzések: a határokon átnyúló kereskedelem akadályainak csökkentése és a verseny erősítése bizonyos kiválasztott termékek és szolgáltatások között és a közbeszerzés területén. Az operatív célkitűzések az uniós szintű hozzáférhetőségi követelmények meghatározása bizonyos termékek és szolgáltatások tekintetében, amely követelményeket az általános – a közbeszerzési irányelvekben és az európai strukturális és beruházási alapokban meghatározott – hozzáférhetőségi követelmények végrehajtásakor is alkalmazni lehetne, valamint a hozzáférhetőségi követelmények végrehajtásának javítása lennének.

Ezen túlmenően a fellépés az arányosság elvének megfelelően rugalmasságot biztosítana a tagállamoknak a tekintetben, hogy eldöntsék, az uniós szintű célkitűzéseket miként valósítják meg, és lehetővé tenné a fokozatos végrehajtást. Ezt az elvet a gazdasági szereplőkre nézve is figyelembe vennék, a kötelezettségek arányosságával kapcsolatos biztosítékok fenntartása által.

Ez a kezdeményezés a szubszidiaritás elvét teljes mértékben tiszteletben tartja azáltal, hogy csak azokra a termékekre és szolgáltatásokra összpontosít, amelyek esetében egyértelmű belső piaci probléma áll fenn az eltérő nemzeti követelmények által okozott valós kereskedelmi akadályok miatt, vagy amelyek már az uniós jog hatáskörébe tartoznak. Mivel a tagállami fellépések önmagukban nem képesek a probléma megoldására, olyan harmonizált és egységes jogi keret létrehozására van szükség, amely lehetővé teszi a hozzáférhető termékek és szolgáltatások szabad áramlását a belső piacon. A tagállamok továbbra is saját hatáskörükben szabályoznák azoknak a termékeknek és szolgáltatásoknak a hozzáférhetőségét, amelyek esetében nincs bizonyíték egyértelmű belső piaci probléma fennállására.

4. lehetőség: A kiválasztott termékekre és szolgáltatásokra, valamint közbeszerzésükre vonatkozó közös hozzáférhetőségi követelményeket meghatározó uniós irányelv, amely valamennyi tagállamban azonnal alkalmazandó. Ez szerint a lehetőség szerint valamennyi tagállamnak – köztük azoknak is, amelyek a hozzáférhetőséget még nem szabályozzák – új hozzáférhetőségi jogszabályokat kell bevezetnie a javasolt uniós szabályok szerint. A lehetőség megvalósítja a hozzáférhetőségi szabályok teljes harmonizációját valamennyi tagállamban.

3. lehetőség: A kiválasztott termékekre és szolgáltatásokra, valamint közbeszerzésükre vonatkozó közös hozzáférhetőségi követelményeket meghatározó uniós irányelv, amely a tagállamokban akkor alkalmazandó, amikor a hozzáférhetőséget szabályozzák. E szerint a lehetőség szerint a tagállamok a hozzáférhetőség területén nem kötelesek bizonyos határidőre jogszabályokat alkotni, azonban amennyiben jogszabályokat alkotnak, vagy azt már megették, uniós szabályokat kell követniük a következetesség érvényesítése érdekében az egységes piacon. Valamennyi tagállamnak biztosítania kell a hozzáférhető termékek és szolgáltatások szabad forgalmát, még abban az esetben is, ha a hozzáférhetőséget nem szabályozzák, és a közbeszerzési eljárásokban közös hozzáférhetőségi követelményeket kell alkalmazniuk.

A 3. lehetőség teljesítené a szakpolitikai célkitűzést. Megszünteti a jelenlegi széttagoltságot és megelőzi a széttagoltság jövőbeli kialakulását, mivel abban az esetben alkalmazandó, amikor a tagállamok jogszabályokat alkotnak a hozzáférhetőségről. Ez a lehetőség várhatóan 10 milliárd EUR teljes éves költséggel járna, és a vizsgált lehetőségek közül a legnagyobb költségmegtakarítást érné el: az alapforgatókönyvhöz képest mintegy 50 %-os költségmegtakarítást jelentene.

Az e lehetőséggel kapcsolatos éves adminisztratív összköltség (a hozzáférhetőségről jelentést készítő vállalatok számára) mintegy 107 millió EUR-t tenne ki.

5.4. A 4. lehetőség értékelése

Az előző lehetőséghez hasonlóan a 4. lehetőség is teljesítené a kezdeményezés szakpolitikai célkitűzését. A kiválasztott termékekre és szolgáltatásokra vonatkozó hozzáférhetőségi követelmények valamennyi tagállamban történő egyidejű bevezetésével az egységes piac egészében megszüntetné a különböző nemzeti hozzáférhetőségi követelmények okozta széttagoltságot. Bizonyos, a vállalatoknál felmerülő többletköltségeket is maga után vonna, és kevesebb megtakarítást eredményezne, mint a 3. lehetőség. Az alapforgatókönyvhöz képest azonban a költségcsökkentés így is 45 %-ra becsülhető. A teljes költség 11 milliárd EUR lenne.

A vállalatokat terhelő adminisztratív költség mintegy 126 millió EUR lenne, mivel a 4. lehetőség az információszolgáltatásra vonatkozó követelményt kiterjesztené az uniós piacon működő valamennyi vállalatra.

6.A szakpolitikai lehetőségek összehasonlítása

A 2. lehetőség elégtelen a célkitűzések teljesítéséhez; különösen az egységes piac széttagoltságának megszüntetéséhez.

Az azonosított problémákat a 3 és a 4. lehetőség kezelné a legmegfelelőbb módon, és javítaná leginkább a hozzáférhető termékek és szolgáltatások egységes piacának működését. A két említett lehetőség hatásainak összehasonlítása főként az eredményességükben, a költségmegtakarításban és az arányosságban meglévő különbségekre mutat rá.

Mind a 3., mind a 4. lehetőség pozitív hatást eredményezne az alapvető jogok tekintetében, azonban az egységes piac harmonizálásában a legkedvezőbb és társadalmi szempontból is legerősebb hatást a 4. lehetőség gyakorolná.

A 3. lehetőség viszont kevesebb költséggel jár a vállalatok számára, jobban érvényesíti a szubszidiaritás elvét és nem határoz meg szigorú időkeretet a hozzáférhetőség tagállamok általi szabályozására. Az adminisztratív terhek a 4. lehetőség esetében várhatóan magasabbak lennének, mivel a lehetőség azonnali hatállyal érintené valamennyi tagállamot, így a gazdaság számára több kötelezettséget vezetne be.

Következésképpen a 3. lehetőség kezdetben gazdasági szempontból kedvezőbb, azonban kevésbé eredményes az egységes piac zavartalan működése akadályainak felszámolásában és az új akadályok kialakulásának megelőzésében. A 4. lehetőség az eredményesség és a társadalmi hatások tekintetében kedvezőbb, mivel azonnal nagyobb piacot teremt, amellyel kiegyenlíti a magasabb kezdeti költségeket.

7.A nyomon követésre és értékelésre vonatkozó rendelkezések

A Bizottságnak a Szerződés őreként rendszeresen ellenőriznie kell, hogy a tagállamok miként hajtották végre az érintett termékek és szolgáltatások hozzáférhetőségi követelményeit, és hogyan biztosították az e követelményeknek való megfelelést.

E javaslat hatását olyan mutatók segítségével fogják nyomon követni, mint az érintett termékek és szolgáltatások hozzáférhetőségével kapcsolatos bírósági ügyek száma vagy a hozzáférhetőséggel és uniós szintű hozzáférhetőségi követelményekkel kapcsolatos közbeszerzési pályázatok száma. A szükséges adatokat ehhez egy sor meglévő információforrás szolgáltatja. Öt évvel az alkalmazása időpontját követően a Bizottság értékeli e kezdeményezés hatását. Ennek keretében értékei a tényleges hatásokat, összegyűjti a levonható tanulságokat és mérlegeli a lehetséges fejlesztés szempontjait, többek között a javaslat hatókörét illetően.