A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE az euróövezeti költségvetésiterv-javaslatokra és adósságkibocsátási jelentésekre vonatkozó harmonizált keretről szóló bizottsági közlemény (COM(2013) 490 final) felváltásáról /* COM/2014/0675 final */





1. Bevezetés A költségvetésiterv-javaslatok monitoringjára és értékelésére, valamint az euróövezeti tagállamok túlzott hiánya kiigazításának biztosítására vonatkozó közös rendelkezésekről szóló 473/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 140., 2013.5.27.) 2013. május 30-án hatályba lépett. A rendelet a költségvetési felügyelet európai keretéül szolgáló Stabilitási és Növekedési Paktumra épül és az euróövezet szempontjából kiegészíti azt. E rendelet konkrét és döntő lépést jelent az euróövezeti tagállamokra alkalmazandó felügyeleti mechanizmusok megerősítése felé. A költségvetési felügyelet 473/2013/EU rendelet által meghatározott új jellemzőinek célja, hogy a 2014. évi költségvetési ciklustól kezdve növeljék az euróövezeti tagállamok költségvetési döntéseinek átláthatóságát és javítsák a köztük zajló költségvetési koordinációt. A Bizottság által a COM(2013) 490 final közleményben elfogadott, és magatartási kódexbe[1] foglalt költségvetésiterv-javaslatokra és az adósságkibocsátási jelentésekre vonatkozó harmonizált keretek meghatároztak minden közösen elfogadott iránymutatást. A 473/2013/EU rendelet 2013. májusi végrehajtása óta összegyűjtött tapasztalatból kiderült, hogy a jelentéstételi folyamat pontosítást igényel, ezért szükség van az ebben a közleményben meghatározott módosításokra. Az euróövezeti költségvetésiterv-javaslatokra és adósságkibocsátási jelentésekre vonatkozó harmonizált keretről szóló bizottsági közlemény (COM(2013) 490 final) következő módosítása alkalmazandó: A 4. oldalon a második felsorolás helyébe a következő szöveg lép: - A kiadási oldalon meg kell adni, hogy az intézkedés a következők melyikére irányul: o munkavállalói jövedelem (ESA-kód: D.1) o folyó termelőfelhasználás (ESA-kód: P.2) o társadalmi juttatások (természetbeni társadalmi transzferektől eltérő társadalmi juttatások, és a piaci termelőkön keresztül eljuttatott természetbeni társadalmi transzferek, ESA-kód: D.62, D.632), amelyeken belül adott esetben részletezni kell az álláskeresési járadékokat, beleértve a pénzbeni juttatásokat, valamint a természetbeni juttatásokat o kamatkiadások (ESA-kód: D.41) o támogatások (ESA-kód: D.3) o bruttó állóeszköz-felhalmozás (ESA-kód: P.51g) o tőketranszferek (ESA-kód: D.9) o egyéb (ESA-kód: D.29+D.4 {a D.41 kódon kívül} +D.5+D.7+P.52+P.53+NP+D.8). Továbbá az „A költségvetésiterv-javaslat szerkezete és a belefoglalandó táblázatok” mellékletben a „B. A KÖLTSÉGVETÉSITERV-JAVASLATBA BELEFOGLALANDÓ TÁBLÁZATOK”[2] szakaszban az 1a., 1b., 2a., 2b., 3., és 4a. táblázat helyébe aktualizált táblázat lép. Végül, a 7. és 8. oldalon a 3. szakasz (III. és IV. táblázat) helyébe módosított szöveg (és táblázat) lép. Ez a közlemény a COM(2013) 490 final közlemény helyébe lép. 2. A költségvetésiterv-javaslatok formájának és tartalmának részletes leírása Költségvetésiterv-javaslataik (draft budgetary plan – DBP) elkészítése során a tagállamoknak az alábbi iránymutatást a helyes gyakorlatra vonatkozó szabályzatnak és ellenőrző listának kell tekinteniük. A tagállamoknak követniük kell ezt az iránymutatást és meg kell indokolniuk az attól való eltérést. A DBP-nek alapvetően a stabilitási programok egyes egységesített táblázatainak aktualizált változatát kell tartalmaznia, kiegészítve a DBP-ben ismertetett intézkedésekre vonatkozó részletes információval. A stabilitási programokra és konvergenciaprogramokra vonatkozó hatályos iránymutatással összhangban az alkalmazott fogalmaknak meg kell felelniük az európai szinten, mindenekelőtt a számlák európai rendszerével (European system of accounts – ESA) összefüggésben megállapított standardoknak. A DBP-nek lehetővé kell tennie a legfrissebb stabilitási programban leírt költségvetési stratégiától való esetleges eltérések forrásának azonosítását. Ezért a következő évre, vagyis a kidolgozandó költségvetés évére (a melléklet egységesített táblázataiban a t+1. év) vonatkozó előírt adatok mellett be kell mutatni a folyó évre (a melléklet egységesített táblázataiban a t. év) vonatkozó megfelelő becsléseket és az előző év (a melléklet egységesített táblázataiban a t–1. év) eredményeit is, amelyeknek meg kell egyezniük a túlzotthiány-eljárásban szolgáltatott adatokkal. A. Független makrogazdasági előrejelzések és feltételezések. A költségvetési intézkedések összességének a gazdasági növekedésre gyakorolt becsült hatása A 473/2013/EU rendelet 6. cikkének (3) bekezdése szerint a költségvetésiterv-javaslatoknak független makrogazdasági előrejelzéseken kell alapulniuk. Ennek megfelelően a költségvetésiterv-javaslat – mellékletben található – 1a., 1b. 1c. és 1d. táblázata bemutatja a legfőbb várható gazdasági fejleményeket és a költségvetésiterv-javaslat elkészítésekor használt fontos gazdasági változókat. Az 1a. táblázat tartalmazza mindenekelőtt a reál-GDP-változás t–1. évben megfigyelt, valamint a t. és a t+1. évre előre jelzett mértékét. A t. és a t+1. évre előre jelzett növekedési rátáknak figyelembe kell venniük a DBP-ben előirányzott költségvetési intézkedések összessége által a gazdasági növekedésre gyakorolt becsült hatást. Ezért a 473/2013/EU rendelet 6. cikke (3) bekezdése g) pontjának megfelelően ajánlott a gazdasági növekedésre gyakorolt becsült hatást az 1a. táblázatban ismertetni vagy más módon részletezni a módszertani mellékletben. A melléklet 0i. táblázatában kell bemutatni azokat az alapfeltételezéseket, amelyekre a makrogazdasági előrejelzések épülnek. A 0ii. táblázat tartalmazza a makrogazdasági előrejelzések elkészítése szempontjából általában releváns további fő feltételezéseket. A tagállamok számára hasznos lehet, ha a független makrogazdasági előrejelzések alapjául szolgáló feltételezések összegzése során ellenőrzik e táblázatot. A tagállamoknak azt is egyértelművé kell tenniük, hogy a független makrogazdasági és költségvetési előrejelzéseket független szervezet készítette-e, illetve hagyta jóvá. B. Költségvetési célok Az államháztartási egyenlegre vonatkozó költségvetési célokat az államháztartás alszektorai (központi kormányzat, föderális vagy jelentős mértékben decentralizált intézményi szerkezettel rendelkező tagállamok tartományi vagy regionális kormányzatai, helyi önkormányzatok és társadalombiztosítás) szerinti bontásban a megfelelő – szintén a mellékletben található – táblázatokban kell ismertetni. A 473/2013/EU rendelet 7. cikkének (2) bekezdése szerint a Bizottságnak meg kell vizsgálnia, hogy a DBP megfelel-e a Stabilitási és Növekedési Paktumban megállapított költségvetés-politikai kötelezettségeknek. A vizsgálat lehetővé tétele érdekében az e szakaszban előírt információknak tartalmazniuk kell a strukturális költségvetési célokat, valamint az egyszeri és egyéb átmeneti intézkedéseket. Az adósságra vonatkozó referenciaértéknek való megfelelést az adósság alakulásának adatai alapján kell értékelni, amelyeknek összhangban kell lenniük az előzőleg részletezett költségvetési célokkal és makrogazdasági előrejelzésekkel. Ezek az adatok, amelyeket a melléklet 2a., 2b. és 2c. táblázatában kell megadni, kiegészíthetők a középtávú államadósság-állományt esetleg befolyásoló függő kötelezettségekre vonatkozó adatokkal. Az államháztartási egyenleg és általában a költségvetési stratégia átfogó értelmezésének lehetővé tétele érdekében tájékoztatást kell adni a kiadási és bevételi célokról és azok fő elemeiről. Ezeket az adatokat a melléklet 4a. táblázata tartalmazza. Szem előtt tartva az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdése és az abban meghatározott referenciaérték szerint értékelendő kiadásnövekedés megállapítására vonatkozó feltételeket és kritériumokat, a DBP bemutatja a kormányzati kiadások tervezett növekedését is, amit a kiadási referenciaérték kiszámításakor kiemelten kell kezelni. A melléklet megfelelő táblázatai tartalmazzák a kormányzati kiadások funkciók szerinti bontását. A tagállamokat bátorítjuk arra, hogy – amennyiben lehetséges – ezeket az információkat a kormányzati funkciók osztályozásában (COFOG) részletezett kategóriák szerinti bontásban adják meg. A 473/2013/EU rendelet 6. cikke (3) bekezdésének d) pontja szerint a DBP-ben minden esetben ismertetni kell az oktatásra, az egészségügyre és a foglalkoztatásra fordított államháztartási kiadásokra vonatkozó megfelelő információkat, vagy a javasolt táblázatban vagy másképp részletezve. C. Változatlan politikát feltételező forgatókönyv szerinti állami kiadások és bevételek, valamint a diszkrecionális költségvetési intézkedések A tagállamoknak megfelelően meg kell határozniuk a kiadásokra és bevételekre vonatkozó, a politika változatlanságát feltételező következő évi forgatókönyvet (vagyis az előzetes költségvetést azoknak az új intézkedéseknek a kivételével, amelyeket a költségvetési eljárás keretében javasoltak) és nyilvánosságra kell hozniuk a mögöttes feltételezéseket, módszertant és releváns paramétereket. A változatlan politikán alapuló feltételezés keretében először a bevételi és kiadási trendeket extrapolálják, és ezután kerül sor a következő évre vonatkozó költségvetési eljárás keretében elfogadott diszkrecionális költségvetési intézkedések hatásának figyelembevételére. A melléklet 3. táblázata tartalmazza a politika változatlanságát feltételezve készült kiadási és bevételi oldali előrejelzések eredményeit, az 5a., 5b. és 5c. táblázatok pedig azokat a diszkrecionális intézkedéseket ismertetik és foglalják össze, amelyeket a költségvetési célok elérése érdekében még el kell fogadni a különböző alszektorok tekintetében. Az említett három táblázatnak tartalmaznia kell a különböző alszektorokban hozott intézkedések teljes technikai leírását, az intézkedések indokaira, kialakításukra és végrehajtásukra vonatkozó információkkal együtt. Az ESA terminológiáját felhasználva meg kell adni a költségvetési intézkedések célját és azt, hogy diszkrecionális kiadási vagy bevételi intézkedésről van-e szó. Emellett azt is meg kell jelölni, hogy a diszkrecionális intézkedés a kiadási vagy bevételi oldal melyik meghatározott elemét érinti. Ez lehetővé teszi a célok és a változatlan politika melletti eredmények összehasonlítását. Vagyis: - A bevételi oldalon meg kell adni, hogy az intézkedés a következők melyikére irányul: o termelési és importadók (ESA-kód: D.2) o jövedelem-, vagyon- stb. adók (ESA-kód: D.5) o tőkeadók (ESA-kód: D.91) o társadalombiztosítási hozzájárulások (ESA-kód: D.61) o tulajdonosi jövedelem (ESA-kód: D.4) o egyéb (ESA-kód: P.11+P.12+P.131+D.39+D.7+D.9 {a D.91 kódon kívül}) - A kiadási oldalon meg kell adni, hogy az intézkedés a következők melyikére irányul: o munkavállalói jövedelem (ESA-kód: D.1) o folyó termelőfelhasználás (ESA-kód: P.2) o társadalmi juttatások (természetbeni társadalmi transzferektől eltérő társadalmi juttatások, és a piaci termelőkön keresztül eljuttatott természetbeni társadalmi transzferek, ESA-kód: D.62, D.632), amelyeken belül adott esetben részletezni kell a álláskeresési járadékokat, beleértve a pénzbeni juttatásokat, valamint a természetbeni juttatásokat o kamatkiadások (ESA-kód: D.41) o támogatások (ESA-kód: D.3) o bruttó állóeszköz-felhalmozás (ESA-kód: P.51g) o tőketranszferek (ESA-kód: D.9) o egyéb (ESA-kód: D.29+D.4 {a D.41 kódon kívül} +D.5+D.7+P.52+P.53+NP+D.8). Annak érdekében, hogy az átmeneti költségvetési hatással járó, vagyis a költségvetési egyenleget (a bevételek vagy a kiadások szintjét) tartósan nem befolyásoló intézkedéseket meg lehessen különböztetni azoktól, amelyek költségvetési hatása tartósan megváltoztatja a költségvetési egyenleget, meg kell határozni az intézkedések időprofilját. A 473/2013/EU rendelet értelmében részletesen ismertetni kell az olyan intézkedéseket, amelyek költségvetési hatása várhatóan meghaladja a GDP 0,1 %-át, míg azokat, amelyek költségvetési hatása e küszöbérték alatt van, csupán fel kell tüntetni, és jelezni kell költségvetési összhatásukat. Amennyire lehetséges, az ugyanazon bevételi / kiadási kategóriára hatással lévő kisebb intézkedések ésszerűen csoportosíthatók. A Gazdasági és Pénzügyi Bizottság keretében a tagállamok azonban megállapodtak abban, hogy tovább javítják a diszkrecionális adópolitikai intézkedésekre vonatkozó jelentéstétel minőségét és kötelezettséget vállaltak arra, hogy részleteznek minden olyan diszkrecionális adópolitikai intézkedést, amelynek legalább a GDP 0,05 %-át kitevő költségvetési hatása van. Így a DBP-vel összefüggésben és a jelentéstételi követelmények összhangjának javítása érdekében a tagállamokat arra bátorítjuk, hogy nyújtsanak részletes információt valamennyi olyan diszkrecionális költségvetési intézkedésről, amelynek a becsült költségvetési hatása meghaladja a GDP 0,05 %-át. A DBP-knek információt kell tartalmazniuk a diszkrecionális intézkedések becsült költségvetési hatásáról az egyes alszektorok szintjén is, ezt a melléklet 5a., 5b. és 5c. táblázata tartalmazza. Az előző év alapforgatókönyvéhez viszonyított költségvetési hatást kell bemutatni bázisszemléletben, nem pedig a konkrét értékeket. Ez azt jelenti, hogy az egyszerű tartós intézkedések +/– X hatását bevezetésük évében (éveiben) kell szerepeltetni, a többi évben hatásuk egyébként nulla, vagyis a bevételekre és kiadásokra kifejtett hatások összességében nem semlegesíthetik egymást. Ha az intézkedések hatása idővel változik, a táblázatban a hatást bázisszemléletben kell megadni[3]. Jellegükből adódóan az egyszeri intézkedések +/–X hatását az első költségvetési hatás évében, –/+ X hatását pedig a következő évben kell kimutatni, azaz a két egymást követő évben bevételek, illetve kiadások szintjét érintő hatások összege nulla kell, hogy legyen[4]. Az egyes konkrét intézkedésektől függően a tagállamoknak megfelelően ki kell igazítaniuk a három táblázat méretét, hogy annyi oszlopot tartalmazzanak, amennyire a hosszabb idő alatt jelentkező teljes költségvetési hatás tükrözéséhez szükség van. Az egyes intézkedések várható költségvetési hatásának megállapításához használt mögöttes feltételezéseket (például a rugalmasságot vagy az adóalap alakulását) szintén ismertetni kell a DBP-ben. Végül, a DBP-nek részleteznie kell az adatszolgáltatásra vonatkozó elszámolási elveket is: alapértelmezésben az adatokat eredményszemléletben kell közölni, de ha ez nem lehetséges, akkor kifejezetten meg kell jelölni, hogy a megadott érték pénzforgalmi szemléletű beszámolón alapul. D. Az Unió növekedési és foglalkoztatási stratégiájának céljai és az országspecifikus ajánlások A melléklet 6a. és 6b. táblázata tartalmazza annak részleteit, hogy az elfogadott intézkedések hogyan teljesítik az országspecifikus ajánlásokat, valamint az Unió növekedési és foglalkoztatási stratégiájának megfelelő nemzeti célokat. E. A fő kiadási és bevételi intézkedések várható disztribúciós hatásaira vonatkozó adatok A 473/2013/EU rendelet 6. cikke (3) bekezdése d) pontjának megfelelően a DBP-ben részletezni kell a fő kiadási és bevételi intézkedések várható disztribúciós hatásaira vonatkozó információt is. Bár a tagállamok többsége már belefoglalja a költségvetésébe a fiskális intézkedések disztribúciós hatására vonatkozó kvalitatív megállapításokat, a kvantitatív becslések kevésbé jellemzők. A költségvetési intézkedések disztribúciós hatásának számszerűsítése valóban nehéz feladat. Ezért a melléklet a DBP-k ezen elemére vonatkozóan nem tartalmaz egységesített táblázatot; épp ellenkezőleg, a tagállamoknak a költségvetési intézkedések disztribúciós hatásaira vonatkozó kvantitatív információk és kvalitatív becslések elkészítésekor, amennyire lehetséges, a lehető legjobban igazodniuk kell saját konkrét intézkedéseikhez és rendelkezésre álló analitikai keretükhöz. F. A DBP és a legfrissebb stabilitási program összehasonlítása A melléklet 7. táblázata összehasonlítja a DBP változatlan politika mellett megállapított költségvetési céljait és előrejelzéseit a legfrissebb stabilitási program megfelelő adataival. Amennyiben a DBP múltbeli adatai és tervezett értékei eltérnek a stabilitási program múltbeli adataitól és tervezett értékeitől, azt kellően meg kell indokolni. G. Módszertani melléklet Végül, a melléklet 8. táblázata tartalmazza a DBP-be belefoglalandó módszertani szempontokat. Ezeknek részletezniük kell a költségvetési eljárás során alkalmazott különböző becslési módszereket, releváns jellemzőikkel és a felhasznált feltételezésekkel együtt. Amennyiben az 1a. táblázat nem tartalmazza a költségvetési intézkedések összessége által a gazdasági növekedésre gyakorolt becsült hatást, azt ebben a mellékletben kell részletezni. 3. Az állampapír-kibocsátási jelentések formájára és tartalmára vonatkozó iránymutatás A 473/2013/EU rendelet 8. cikke (2) bekezdésének megfelelően ez a szakasz meghatározza az euróövezeti tagállamok által a nemzeti állampapír-kibocsátási terveikről készített jelentések harmonizált formáját és tartalmát. A nemzeti állampapír-kibocsátási terveknek a költségvetési felügyeleti keretbe való belefoglalása érdekében azokhoz csatolni kell a központi költségvetés átfogó finanszírozási szükségleteire vonatkozó általános információkat is. Ezért két jelentést kell benyújtani: egy éves és egy negyedéves jelentést. Mivel a változó piaci feltételek között rugalmasságra van szükség, az említett jelentések előretekintő információit indikatívként és a piaci feltételektől függően kell értelmezni. A jelentéseket az információ esetleges érzékenysége miatt alapvetően nem kell nyilvánosságra hozni. 1. Az éves jelentésnek az alábbiakat kell tartalmaznia: - a központi költségvetés átfogó finanszírozási szükségleteire vonatkozó általános információk, például i. a legalább egyéves eredeti lejáratú értékpapírok visszaváltása; ii. az egy éven belüli eredeti lejáratú értékpapírok állománya; iii. nettó készpénz-finanszírozás; és iv. pénzforgalmi hiány/többlet, - a következő évre vonatkozó kibocsátási tervek, beleértve a rövid, közép- és hosszú lejáratú értékpapírok szerinti bontást, - valamint a következő évre vonatkozó – az alábbi mintának megfelelő – központi kormányzati ESA-alapú hiány/többlet. III. táblázat – Az állampapír-kibocsátásra vonatkozó éves jelentésekhez használandó minta[5] Teljes finanszírozási igény (millió EUR) || Finanszírozási terv (millió EUR) || A legalább egy éves eredeti lejáratú értékpapírok visszaváltása || Kincstárjegyek és kereskedelmi értékpapírok állománya az előző év végén || Nettó készpénz-finanszírozás || Teljes refinanszírozási igény || Pénzforgalmi hiány / többlet || Egyéb || Összesen || A rövid lejáratú adósságállomány változása (kincstárjegyek és kereskedelmi értékpapírok) || Közép- és hosszú lejáratú || Egyéb || Összesen || ESA hiány / többlet (S.1311) (millió euró) (1) (2) || (3) || (4 = 1+2+3) || (5) || (6) || (7 = 4+5+6) || (8) || (9) || (10) || (11 = 2+8+9+10) || (12) || || || || || || || || || || || Valamennyi összeget millió euróban kell megadni. A jelentést a naptári év vége előtt legalább egy héttel be kell nyújtani a Bizottságnak. 2. A negyedéves jelentésnek egy negyedév tekintetében kell nem kumulatív módon bemutatnia a kibocsátási terveket, beleértve a rövid, közép- és hosszú lejáratú értékpapírok szerinti bontást. Ki kell terjednie a bruttó és a nettó kibocsátásra is. A következő negyedév(ek)re (n.é.+1) vonatkozó kibocsátási tervekhez csatolni kell a megelőző negyedév (n.é.–1)tényleges kibocsátásaira vonatkozó adatokat, valamint a folyó negyedév (n.é.) kibocsátásaira vonatkozó becslést, az alábbi minta alapján. Bár alapvetően és szokásos piaci feltételek között az előirányzott kibocsátási terveket több negyedévre előre kellene bemutatni, a jelenlegi piaci körülmények között ilyen kibocsátási előrejelzéseket nehéz lehet elkészíteni vagy információs értékük korlátozott lehet. Ezért ajánlatos, hogy a jelentés tárgya csak a közvetlenül következő negyedév legyen. IV. táblázat – Az állampapír-kibocsátásra vonatkozó negyedéves jelentésekhez használandó minta[6],[7] || Finanszírozási terv (millió EUR) Bruttó kibocsátás || Visszaváltások || Nettó kibocsátás Rövid lejáratú (Kincstárjegyek és kereskedelmi értékpapírok)* || Közép- és hosszú lejáratú || Egyéb || Összesen || Rövid lejáratú (Kincstárjegyek és kereskedelmi értékpapírok) || Közép- és hosszú lejáratú || Egyéb || Összesen || Rövid lejáratú (Kincstárjegyek és kereskedelmi értékpapírok) || Közép- és hosszú lejáratú || Egyéb (1) (2) || (3) || (4= 1+2+3) || (5) || (6) || (7) || (8= 5+6+7) || (9=1-5) || (10=2-6) || (11=3-7) n.é.-1. (megelőző negyedév) || tényleges adat || tényleges adat || tényleges adat || tényleges adat || tényleges adat || tényleges adat || tényleges adat || tényleges adat || tényleges adat || tényleges adat || tényleges adat n.é. (folyó negyedév) || becsült adat || becsült adat || becsült adat || becsült adat || becsült adat || becsült adat || becsült adat || becsült adat || becsült adat || becsült adat || becsült adat n.é.+1. (következő negyedév) || terv || terv || terv || terv || terv || terv || terv || terv || terv || terv || terv * Kérjük, itt a tényleges kibocsátást adja meg, vagyis az egy hónapos kincstárjegyek megújítása új kibocsátásnak számít. Valamennyi összeget millió euróban kell megadni. A jelentést a következő negyedév kezdete előtt legalább egy héttel be kell nyújtani a Bizottságnak. A kibocsátási tervek negyedéves rendszeressége kellő egyensúlyt teremt egyrészt a finanszírozási tervek átláthatósága és kiszámíthatósága, másrészt a kibocsátási politikák és eljárások megfelelő rugalmassága között. A tagállamokat bátorítjuk arra, hogy az adatok rendelkezésre állása esetén a nemzeti ügynökségekre, valamint a regionális és helyi önkormányzatokra vonatkozóan összehasonlítható, hasonló információkat tartalmazó mintákat biztosítsanak. [1] A kettes csomag végrehajtásának részletes leírása és a költségvetésiterv-javaslatok, gazdasági partnerségi programok és az állampapír-kibocsátási jelentések formájára és tartalmára vonatkozó iránymutatás, 2013. július. [2] A vastag betűvel jelzett változókra vonatkozó adatok megadása kötelező. Az egyéb változókra vonatkozó adatok megadása választható, de erősen ajánlott. A t+2 évtől a t+4 évig terjedő adatok megadása választható, de erősen ajánlott a Stabilitási és Növekedési Paktum adósságszabálya által érintett tagállamok számára. [3] Például: a t. év júliusában hatályba lépő intézkedések teljes hatása az első évben 100 lehet, majd a későbbi években 200. A táblázatban ezt a t. évben +100-ként kell megadni, majd a t+1. évben ismét +100-ként (bázisszemléletben). Az intézkedés egy adott évi teljes hatása a bevezetés óta érvényesülő, bázisszemléletben megadott hatások összeadásával számítható ki. [4] Az egy évnél hosszabb időszakra vonatkozó egyszeri intézkedéseket (például a két egymást követő évben jövedelmet generáló adóamnesztiát) két különálló intézkedésként kell megadni, egyszer, mint olyan intézkedést, amelynek hatása először a t. évben jelentkezik, majd mint olyan intézkedést, amelynek a t+1. évben érvényesül először a hatása. [5] A vastag betűvel jelzett változókra vonatkozó adatok megadása kötelező. Az egyéb változókra vonatkozó adatok megadása választható, de erősen ajánlott. [6] A vastag betűvel jelzett változókra vonatkozó adatok megadása kötelező. Az egyéb változókra vonatkozó adatok megadása választható, de erősen ajánlott. A készpénzkezelési instrumentumokra (például kereskedelmi értékpapírokra vagy repoügyletekre) vonatkozó adatok megadása kötelező a visszatekintő adatok esetében (n.é. és n.é.–1 vonatkozásában). A készpénzkezelési instrumentumokra vonatkozó adatok megadása előretekintő adatok esetében (n.é.+1) választható, de erősen ajánlott. [7] A jelentéstételi időszakot az európai állampapír-piacok feltételeinek stabilizálódásától függően felül fogjuk vizsgálni. MELLÉKLET: A KÖLTSÉGVETÉSITERV-JAVASLAT SZERKEZETE ÉS A BELEFOGLALANDÓ TÁBLÁZATOK[1] A. A KÖLTSÉGVETÉSITERV-JAVASLAT SZERKEZETE 1. Makrogazdasági előrejelzések 2. Költségvetési célok 3. Változatlan politikát feltételező forgatókönyv szerinti kiadási és bevételi előrejelzések 4. Kiadási és bevételi célok. Kormányzati kiadások, funkciók szerint 5. A költségvetés-tervezetbe foglalt diszkrecionális intézkedések 6. Lehetséges kapcsolatok a költségvetésiterv-javaslat és az uniós növekedési és foglalkoztatási stratégiában, valamint az országspecifikus ajánlásokban meghatározott célok között 7. Összehasonlítás a legfrissebb stabilitási programmal 8. A fő kiadási és bevételi intézkedések disztribúciós hatása Melléklet: Módszertani szempontok, beleértve a költségvetési intézkedések összessége által a gazdasági növekedésre gyakorolt várható hatást B. A KÖLTSÉGVETÉSITERV-JAVASLATBA BELEFOGLALANDÓ TÁBLÁZATOK 1. Makrogazdasági előrejelzések 0i. táblázat: Alapfeltételezések || t-1. év || t. év || t+1. év Rövid távú kamatláb1 (éves átlag) || || || Hosszú távú kamatláb (éves átlag) || || || USD/EUR árfolyam (éves átlag) || || || Nominális effektív árfolyam || || || GDP-növekedés a világon az EU nélkül || || || GDP-növekedés az EU-ban || || || A releváns külföldi piacok növekedése || || || Az import alakulása a világon az EU nélkül || || || Olajárak (Brent, USD/hordó) || || || 1/ Szükség esetén, tisztán technikai feltételezés. || || 0ii. táblázat: Fő feltételezések. Nem teljes körű ellenőrző lista (hasonló információ eltérő formátumban is benyújtható) || t-1. év || t. év || t+1. év 1. Külső környezet || a. Nyersanyagárak || || || b. Felárak a német államkötvényekhez képest || || || || || || 2. Költségvetési politika || a. Államháztartás nettó hitelnyújtása / nettó hitelfelvétele || || || b. Az államháztartás bruttó adóssága || || || || || || 3. Monetáris politika / pénzügyi ágazat / kamatfeltételezések || a. Kamatlábak: || || || i. Euribor || || || ii. Betéti kamatok || || || iii. Hitelek kamatai || || || iv. A tízéves államkötvények lejárati hozama || || || b. Betétek alakulása || || || c. Hitelek alakulása || || || d. Nem teljesítő hitelek trendje || || || || || || 4. Demográfiai trendek || a. A munkaképes korú népesség alakulása || || || b. Függőségi ráták || || || || || || 5. Strukturális politikák || || || || 1a. táblázat: Makrogazdasági kilátások || ESA-kód || t-1. év || t-1. év || t. év || t+1. év || t+2. év || t+3. év || t+4. év || || || Szint || változás mértéke || változás mértéke || változás mértéke || változás mértéke || változás mértéke || változás mértéke || 1. Reál-GDP || B1*g || || || || || || ebből || || || 1.1. A költségvetési intézkedések összessége által a gazdasági növekedésre gyakorolt becsült hatásnak tulajdonítható1 || || --- || --- || || || || 2. Potenciális GDP || || || || || || ü || ü || ü összetevői: || || || || || || || - munka || || || || || || - tőke || || || || || || - teljes tényező-termelékenység || || || || || || 3. Nominális GDP || B1*g || || || || || ü || ü || ü || A reál-GDP összetevői || || || 4. A magánszektor végső fogyasztási kiadásai || P.3 || || || || || || 5. A kormányzat végső fogyasztási kiadása || P.3 || || || || || 6. Bruttó állóeszköz-felhalmozás || P.51g || || || || || 7. Készletváltozás és értéktárgyak nettó beszerzése (a GDP %-ában) || P.52 + P.53 || || || || || 8. Termékek és szolgáltatások exportja || P.6 || || || || || 9. Termékek és szolgáltatások importja || P.7 || || || || || Hozzájárulás a reál-GDP növekedéséhez || || || 10. Végső hazai kereslet || || || - || || || || 11. Készletváltozás és értéktárgyak nettó beszerzése || P.52 + P.53 || || - || || || 12. Termékek és szolgáltatások külkereskedelmi egyenlege || B.11 || || - || || || 1/ Kérjük, itt adja meg a DBP-ben levő költségvetési intézkedések összessége által a reál-GDP növekedésére gyakorolt becsült hatást. 1b. táblázat: Az árak alakulása || ESA-kód || t-1. év || t-1. év || t. év || t+1. év || t+2. év || t+3. év || t+4. év || || Szint || változás mértéke || változás mértéke || változás mértéke || változás mértéke || változás mértéke || változás mértéke 1. GDP-deflátor || || || || || || ü || ü || ü 2. A magánfogyasztás deflátora || || || || || || 3. HICP || || || || || 4. Az állami fogyasztás deflátora || || || || || 5. Beruházásdeflátor || || || || || 6. Exportár-deflátor (termékek és szolgáltatások) || || || || || 7. Importár-deflátor (termékek és szolgáltatások) || || || || || 1c. táblázat: A munkaerőpiac alakulása || ESA-kód || t-1. év || t-1. év || t. év || t+1. év || || Szint || változás mértéke || változás mértéke || változás mértéke 1. Foglalkoztatás, fő1 || || || || || 2. Foglalkoztatás, munkaórák2 || || || || || 3. Munkanélküliségi ráta (%)3 || || || || || 4. Munkatermelékenység, fő4 || || || || || 5. Munkatermelékenység, munkaórák || || || || || 6. Munkavállalói jövedelem || D.1 || || || || 7. Egy munkavállalóra jutó jövedelem || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || - || || || || || - || || 1/ Foglalkoztatott népesség, hazai szemlélet, nemzeti számlák szerinti meghatározás 2/ Nemzeti számlák szerinti meghatározás 3/ Harmonizált meghatározás, Eurostat; szintek 4/ Egy foglalkoztatottra jutó reál-GDP 5/ Egy munkaórára jutó reál-GDP 1d. táblázat: Ágazati egyenlegek || ESA-kód || t-1. év || t. év || t+1. év 1. A külfölddel szembeni nettó hitelnyújtás/hitelfelvétel || B.9 || a GDP %-ában || a GDP %-ában || a GDP %-ában ebből: || - Termékek és szolgáltatások egyenlege || || || || - Elsődleges jövedelmek és transzferek egyenlege || || || || -Tőkeszámla || || || || 2. A magánszektor nettó hitelnyújtása/hitelfelvétele || B.9 || || || 3. Az államháztartás nettó hitelnyújtása/nettó hitelfelvétele || B.9 || || || 4. Statisztikai eltérés || || || || 2. Költségvetési célok 2a. táblázat: A kormányzat költségvetési céljai alszektorok szerinti bontásban || ESA-kód || t. év || t+1. év || t+2. év || t+3. év || t+4. év || || a GDP %-ában || a GDP %-ában || a GDP %-ában || a GDP %-ában || a GDP %-ában Nettó hitelnyújtás (+) / nettó hitelfelvétel (-) (B.9) alszektoronként1 || || || || 1. Kormányzat || S.13 || || || ü || ü || ü 1a. Központi kormányzat || S.1311 || || || 1b. Tartományi kormányzat || S.1312 || || 1c. Helyi önkormányzat || S.1313 || || 1d. Társadalombiztosítási alapok || S.1314 || || 2. Kamatkiadások || D.41 || || 3. Elsődleges egyenleg2 || || || 4. Egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések3 || || || || ü || ü || ü 5. Reál-GDP-növekedés (%) (=1 az 1a. táblázatban) || || || || 6. Potenciális GDP-növekedés (%) (=2 az 1a. táblázatban) || || || || ü || ü || ü összetevői: || || - munka || || || - tőke || || || - teljes tényező-termelékenység || || || 7. Kibocsátási rés (a potenciális GDP %-ában) || || || || ü || ü || ü 8. Ciklikus költségvetési összetevő (a potenciális GDP %-ában) || || || || ü || ü || ü 9. Ciklikusan kiigazított egyenleg (1 - 12) (a potenciális GDP %-ában) || || || || 10. Ciklikusan kiigazított elsődleges egyenleg (13 + 6) (a potenciális GDP %-ában) || || || 11. Strukturális egyenleg (13 – 8) (a potenciális GDP %-ában) || || || || ü || ü || ü 1/ Összes bevétel – Összes kiadás = B.9. 2/ Az elsődleges egyenleg kiszámítása a következő: (B.9, 1. sor) plusz (D.41, 2. sor). 3/ A plusz jel hiánycsökkentő egyszeri intézkedésre utal. 2b. táblázat: Az államháztartás adósságának alakulása || ESA-kód || t. év || t+1. év || t+2. év || t+3. év || t+4. év || || a GDP %-ában || a GDP %-ában || a GDP %-ában || a GDP %-ában || a GDP %-ában 1. Bruttó adósság1 || || || || ü || ü || ü 2. A bruttó adósságráta változása || || || || A bruttó adósság változásának összetevői || 3. Elsődleges egyenleg (= 3. sor a 2a. táblázatban) || || || 4. Kamatkiadások (= 2. sor a 2a. táblázatban) || D.41 || || 5. SFA-tételek || || || || ü || ü || ü ebből: || || - A pénzforgalmi és eredményszemléletű elszámolás különbségei2 || || || - Pénzügyi eszközök nettó felhalmozása3 || || || ebből: || - privatizációs bevételek || || || - értékelési hatások és egyéb4 || || || p.m.: Az adósság implicit kamatlába5 || || || Egyéb fontos változók || 6. Likvid pénzügyi eszközök6 || || || 7. Nettó pénzügyi adósság (7=1-6) || || || 8. Adósságcsökkentés (meglévő kötvények) az előző év vége óta || || || 9. Devizaadósság százalékos aránya || || || 10. Átlagos lejárat || || || 1/ A módosított 479/2009/EK rendelet meghatározásának megfelelően. 2/ A kamatkiadásokkal, egyéb kiadásokkal és egyéb bevételekkel kapcsolatos különbségek indokolt esetben, vagy ha a GDP-arányos adósság meghaladja a referenciaértéket, megkülönböztethetők. 3/ A pénzeszközök és betétek, az állampapírok, a kormányzati irányítás alatt lévő vállalkozások, valamint a jegyzett és nem jegyzett részvények közötti különbség indokolt esetben, vagy ha a GDP-arányos adósság meghaladja a referenciaértéket, megkülönböztethetők. 4/ A devizaárfolyam-mozgások és a másodpiaci műveletek miatti változások indokolt esetben, vagy ha a GDP-arányos adósság meghaladja a referenciaértéket, megkülönböztethetők. 5/ Az előző évi adósságszint és a kamatkiadások hányadosával közelítve. 6/ A likvid eszközök meghatározása: AF.1, AF.2, AF.3 (a kormányzat szintjén konszolidálva, azaz a kormányzati egységek egymással szembeni pénzügyi pozícióit kiszűrve), AF.511, AF.52 (kizárólag tőzsdén jegyzett részvények esetén) állománya. 2c. táblázat: Függő kötelezettségek || t. év || t+1. év || a GDP %-ában || a GDP %-ában Állami garanciák || || ebből: a pénzügyi szektorhoz kapcsolódóak || || 3. Változatlan politikát feltételező forgatókönyv szerinti kiadási és bevételi előrejelzések[2] 3. táblázat: Változatlan politika szerinti kormányzati kiadásokra és bevételekre vonatkozó előrejelzések a fő összetevők szerinti bontásban || ESA-kód || t. év || t+1. év Kormányzat (S.13) || || a GDP %-ában || a GDP %-ában 1. Összes bevétel változatlan politika mellett || Összes bevétel || || ebből || 1.1. Termelési és importadók || D.2 || || 1.2. Jövedelem-, vagyon- és egyéb adók || D.5 || || 1.3. Tőkeadók || D.91 || || 1.4. Társadalombiztosítási hozzájárulások || D.61 || || 1.5. Tulajdonosi jövedelem || D.4 || || 1.6. Egyéb1 || || || p.m.: Adóteher (D.2+D.5+D.61+D.91-D.995)2 || || || 2. Összes kiadás változatlan politika mellett || Összes kiadás3 || || ebből || 2.1. Munkavállalói jövedelem || D.1 || || 2.2. Folyó termelőfelhasználás || P.2 || || 2.3. Pénzbeni társadalmi juttatások || D.62+D.632 || || ebből: álláskeresési járadékok4 || 2.4. Kamatkiadások || D.41 || || 2.5. Támogatások || D.3 || || 2.6. Bruttó állóeszköz-felhalmozás || P.51g || || 2.7. Tőketranszferek || D.9 || || 2.8. Egyéb5 || || || 4. Kiadási és bevételi célok 4a. táblázat: Kormányzati kiadási és bevételi célok a fő összetevők szerinti bontásban || ESA-kód || t. év || t+4. év Kormányzat (S.13) || || a GDP %-ában || a GDP %-ában 1. Összes bevételre vonatkozó cél || Összes bevétel || || ebből || 1.1. Termelési és importadók || D.2 || || 1.2. Jövedelem-, vagyon- és egyéb adók || D.5 || || 1.3. Tőkeadók || D.91 || || 1.4. Társadalombiztosítási hozzájárulások || D.61 || || 1.5. Tulajdonosi jövedelem || D.4 || || 1.6. Egyéb 1 || || || p.m.: Adóteher (D.2+D.5+D.61+D.91-D.995)2 || || || 2. Összes kiadásra vonatkozó cél || Összes kiadás3 || || ebből || 2.1. Munkavállalói jövedelem || D.1 || || 2.2. Folyó termelőfelhasználás || P.2 || || 2.3. Pénzbeni társadalmi juttatások || D.62+D.632 || || ebből: álláskeresési járadékok4 || 2.4. Kamatkiadások (= 2. sor a 2a. táblázatban) || D.41 || || 2.5. Támogatások || D.3 || || 2.6. Bruttó állóeszköz-felhalmozás || P.51 || || 2.7. Tőketranszferek || D.9 || || 2.8. Egyéb5 || || || 1/ P.11+P.12+P.131+D.39rec+D.7rec+D.9rec (D.91rec-től eltérő). 2/ Ideértve az EU által beszedett adókat és adott esetben a be nem szedett adók és társadalombiztosítási hozzájárulások miatti kiigazításokat (D.995). 3/ Összes bevétel – összes kiadás = B.9. 4/ Ideértve az álláskeresési járadékokhoz kapcsolódó, a természetbeni társadalmi transzferektől eltérő társadalmi juttatásokat (D.62) és a piaci termelőkön keresztül eljuttatott természetbeni társadalmi transzfereket (D.632). 5/ D.29pay + D.4pay (D.41pay-től eltérő) +D.5pay +D.7pay +P.52+P.53+NP+D.8. 4b. táblázat: A kiadási referenciaértékből kizárandó összegek || ESA-kód || t-1. év || t-1. év || t. év || t+1. év || || || Szint || a GDP %-ában || a GDP %-ában || a GDP %-ában || 1. Az uniós programokra fordított azon kiadások, amelyeket teljes mértékben ellentételeznek az uniós alapokból származó bevételek || || || || || || 2. Álláskeresési járadékokra fordított ciklikus kiadások1 || || || || || || 3. Diszkrecionális bevételi intézkedések hatása2 || || || || || || 4. Törvényben előírt bevételnövekedés || || || || || || 1/ Kérjük, részletezze az álláskeresési járadékokra fordított kiadások ciklikus összetevőjének megállapításához használt módszertant. Ennek alapját a COFOG-ban a 10.5 kód alatt meghatározott álláskeresési járadék-kiadás jelenti. 2/ A diszkrecionális bevételi intézkedések hatása nem tartalmazhatja a törvényben előírt bevételnövekedést: a 3. és a 4. sorban megadott adatok kölcsönösen kizárják egymást. 4c. táblázat – Kormányzati kiadások, funkciók szerint 4c.i. táblázat: Az oktatásra, egészségügyre és foglalkoztatásra fordított kormányzati kiadások || t. év || t+1. év || || a GDP %-ában || Kormányzati kiadás %-ában || a GDP %-ában || Kormányzati kiadás %-ában || Oktatás1 || || || || || Egészségügy1 || || || || || Foglalkoztatás2 || || || || || 1/ Ezeknek a kiadási kategóriáknak meg kell felelniük a 4c.ii. táblázat 9. és 7. sorának. 2/ Ennek a kiadási kategóriának tartalmaznia kell többek között az aktív munkaerő-piaci politikákhoz kapcsolódó kormányzati ráfordításokat, ideértve az állami foglalkoztatási szolgálatokat. Nem kell belefoglalni viszont az olyan tételeket, mint a közszférában foglalkoztatottak jövedelme vagy a szakképzési programok. 4c.ii. táblázat: Kormányzati funkciók osztályozása Kormányzati funkciók || COFOG-kód || t. év || t+1. év || || a GDP %-ában || a GDP %-ában 1. Általános közszolgáltatások || 1 || || 2. Védelem || 2 || || 3. Közrend és biztonság || 3 || || 4. Gazdasági ügyek || 4 || || 4. Környezetvédelem || 5 || || 6. Lakásszolgáltatás és közműellátás || 6 || || 7. Egészségügy || 7 || || 8. Szabadidő, kultúra és vallás || 8 || || 9. Oktatás || 9 || || 10. Szociális védelem || 10 || || 11. Összes kiadás (= 2. sor a 4a. táblázatban) || Összes kiadás || || 5. A költségvetés-tervezetbe foglalt diszkrecionális intézkedések 5a. táblázat: A kormányzat által hozott diszkrecionális intézkedések Intézkedések listája || Részletes leírás1 || Cél (kiadási/bevételi elem) ESA-kód || Elszámolási elv || Elfogadás státusza || Költségvetési hatás || t. év || t+1. év || t+2. év || t+…év || a GDP %-ában || a GDP %-ában || a GDP %-ában || a GDP %-ában (1) || || || || || || || || (2) || || || || || || || … || || || || || || || || || ÖSSZESEN || || || || 1/ Kérjük, részletezze, amennyiben jelentős költségvetés-politikai reformtervről van szó, amelynek potenciális átgyűrűző hatása lehet az euróövezet többi tagállamára. 5b. táblázat: A központi kormányzat által hozott diszkrecionális intézkedések Intézkedések listája || Részletes leírás1 || Cél (kiadási/bevételi elem) ESA-kód || Elszámolási elv || Elfogadás státusza || Költségvetési hatás || t. év || t+1. év || t+2. év || t+…év || a GDP %-ában || a GDP %-ában || a GDP %-ában || a GDP %-ában (1) || || || || || || || || (2) || || || || || || || … || || || || || || || || || ÖSSZESEN || || || || 1/ Kérjük, részletezze, amennyiben jelentős költségvetés-politikai reformtervről van szó, amelynek potenciális átgyűrűző hatása lehet az euróövezet többi tagállamára. 5c. táblázat: A kormányzati alszektorok tekintetében hozott diszkrecionális intézkedések1. Intézkedések listája || Részletes leírás2 || Cél (kiadási/bevételi elem) ESA-kód || Elszámolási elv || Elfogadás státusza || Költségvetési hatás || t. év || t+1. év || t+2. év || t+…év || a GDP %-ában || a GDP %-ában || a GDP %-ában || a GDP %-ában (1) || || || || || || || || (2) || || || || || || || … || || || || || || || || || ÖSSZESEN || || || || 1/ Kérjük, nevezze meg, hogy tartományi kormányzatról, helyi önkormányzatról és/vagy társadalombiztosítási alapról van-e szó. 2/ Kérjük, részletezze, amennyiben jelentős költségvetés-politikai reformtervről van szó, amelynek potenciális átgyűrűző hatása lehet az euróövezet többi tagállamára. 6. A költségvetésiterv-javaslatban levő intézkedések hogyan teljesítik az országspecifikus ajánlásokat, valamint az Unió növekedési és foglalkoztatási stratégiájában megállapított célokat 6a. táblázat: Országspecifikus ajánlások Az ajánlás száma || Intézkedések listája || A közvetlen jelentőség leírása || || || || || || 6b. táblázat: Az Unió növekedési és foglalkoztatási stratégiájában megállapított célok Az Európa 2020 stratégia nemzeti szintre lebontott kiemelt céljai || Intézkedések listája || A cél eléréséhez kapcsolódó közvetlen jelentőség leírása Az Európa 2020 stratégia nemzeti szintre lebontott foglalkoztatási célkitűzése [...] || || Az Európa 2020 stratégia nemzeti szintre lebontott K+F célkitűzése [...] || || ÜHG-kibocsátáscsökkentési célkitűzés [...] || || A megújuló energiára vonatkozó célkitűzés [...] || || Nemzeti energiahatékonysági célkitűzés [...] || || A korai iskolaelhagyásra vonatkozó nemzeti célkitűzés [...] || || A felsőfokú oktatásra vonatkozó nemzeti célkitűzés [...] || || A szegénység csökkentésére vonatkozó nemzeti célkitűzés[…] || || 7. A legfrissebb stabilitási programtól való eltérés 7. táblázat: A legfrissebb stabilitási programtól való eltérés || ESA-kód || t-1. év || t. év || t+1. év || || a GDP %-ában || a GDP %-ában || a GDP %-ában A kormányzat nettó hitelnyújtására / nettó hitelfelvételére vonatkozó cél || B.9 || Stabilitási program || || || || Költségvetésiterv-javaslat || || || || Különbség || || || || A kormányzat nettó hitelnyújtására vonatkozó előrejelzések változatlan politika mellett || B.9 || Stabilitási program || || || || Költségvetésiterv-javaslat || || || || Különbség1 || || || || 1/ Ez a különbség utalhat egyrészt a makrogazdasági forgatókönyv változásából eredő eltérésekre, másrészt a stabilitási program benyújtása, valamint a költségvetésiterv-javaslat benyújtása közötti időszakban hozott szakpolitikai intézkedések hatásából eredő eltérésekre. Várhatóan lesznek majd eltérések, mivel a változatlan politika melletti forgatókönyv meghatározása ezen iránymutatás alkalmazásában eltér a stabilitási programéhoz képest. 8. A fő kiadási és bevételi intézkedések disztribúciós hatása A 473/2013/EU rendelet 6. cikke (3) bekezdésének d) pontja szerint a tagállamoknak a költségvetési intézkedések disztribúciós hatásaira vonatkozó kvantitatív információk és kvalitatív becslések elkészítésekor, amennyire lehetséges, a lehető legjobban igazodniuk kell saját konkrét intézkedéseikhez és rendelkezésre álló analitikai keretükhöz. A költségvetési intézkedések disztribúciós hatásának számszerűsítése nehéz feladat. Ezért a melléklet a DBP-k ezen elemére vonatkozóan nem tartalmaz egységesített táblázatot. A költségvetési intézkedések disztribúciós hatásának számszerű becslése értékelhető a Gini-index várható változásának, az S80/S20 mutatónak, illetve az intézkedések hatása következtében kialakuló szegénységi rátának a kiszámításával. Ez a módszer az egyik megoldás lehet mások mellett. A DBP melléklete: A DBP-ben található információkat alátámasztó módszertan, gazdasági modellek és feltételezések 8. táblázat: Módszertani szempontok Becslési módszer || A költségvetési eljárás azon lépése, amely vonatkozásában felhasználásra került1 || Az alkalmazott modell/módszer jellemzői || Feltevések 1. módszer || || || 2. módszer || || || … || || || 1/ Modellezési eszközök a következőkhöz használhatók: – makro-előrejelzések készítése – kiadások és bevételek becslése változatlan politikát feltételező forgatókönyv mellett – a fő kiadási és bevételi intézkedések disztribúciós hatásának becslése – a költségvetés-tervezetbe belefoglalandó kiadási és bevételi intézkedések számszerűsítése – annak becslésekor, hogy a költségvetésiterv-javaslatba foglalt reformok hogyan teljesítik az uniós növekedési és foglalkoztatási stratégiában, valamint az országspecifikus ajánlásokban meghatározott célokat [1] A vastag betűvel jelzett változókra vonatkozó adatok megadása kötelező. Az egyéb változókra vonatkozó adatok megadása választható, de erősen ajánlott. A t+2 évtől a t+4 évig terjedő adatok megadása választható, de erősen ajánlott a Stabilitási és Növekedési Paktum adósságszabálya által érintett tagállamok számára. [2] Felhívjuk figyelmét, hogy a változatlan politikán alapuló feltételezés keretében először a bevételi és kiadási trendeket extrapolálják, és ezután kerül sor a következő évi költségvetésbe foglalt intézkedések hatásának figyelembevételére.