A rendelet (I. melléklet, 7. szakasz) előírja a tagállamok számára, hogy az adatokkal együtt minőségre vonatkozó jelentést nyújtsanak be. Ezekben a jelentésekben a tagállamok az Európai Statisztikai Rendszerben általánosan használt, valamint a hulladékra vonatkozó statisztikák minőségéről szóló 1445/2005/EK bizottsági rendeletben foglalt minőségi elemeket alkalmazzák.

A 2012-es referenciaévre vonatkozó jelentéstételi határidő betartása a 2010-es referenciaévhez hasonlóan alakult. Mindösszesen 21 tagállam és EGT-/EFTA-tagország nyújtotta be a 2012. évre vonatkozó adatkészleteit és minőségre vonatkozó jelentéseit határidőre vagy a határidőt követő 1 hónapon belül. Mind az adatok, mind a minőségre vonatkozó jelentések 5 tagállam (Dánia, Írország, Litvánia, Olaszország és Románia) és 1 EGT-/EFTA-tagország (Izland) esetében több mint 3 hónappal a határidő letelte után érkeztek meg. Az adatkészletek és a minőségre vonatkozó jelentések egy része 3 ország (az Egyesült Királyság, Finnország és Lettország) esetében több mint 3 hónappal a jelentéstételi határidő letelte után érkezett meg.

A Bizottság (Eurostat) lépéseket tesz annak érdekében, hogy az országok körében a statisztikai folyamataik felülvizsgálatát, illetve jó minőségű adatok határidőre történő benyújtását szorgalmazza.

Közzététel

A hulladékkeletkezésre és -kezelésre vonatkozó adatokat 2014. október 1-jén tették közzé az Eurostat terjesztési adatbázisában.

3.Teljesség

Az uniós összesítések készítése szempontjából elengedhetetlen, hogy az egyes országok teljes körű adatkészletekről gondoskodjanak. A hiányos adatok csökkentik a hulladékra vonatkozó statisztikák információértékét. Az adatok azon országok esetében hiányosak, amelyek vagy nem rendelkeznek adatforrásokkal, vagy nem áll rendelkezésükre elegendő adat a becslések közléséhez.

A hulladékkeletkezésre vonatkozó adatkészletek esetében a 2010. és 2012. referenciaév között a hiányzó értékek száma és a hiányos értékeket közlő országok száma egyaránt jelentős mértékben csökkent. 2010-ben 8 ország közölt hiányos értékeket, ez azonban a 2012. referenciaévben 3 országra csökkent. A hiányos értékek teljes száma a 2010. referenciaévben tapasztalt 4,1 %-ról 1,5 %-ra csökkent 2012-ben. Ugyan kisebb mértékben, de ugyanez a tendencia figyelhető meg a hulladékkezelésre vonatkozó adatok esetében is. A hiányos értékek aránya a 2010. referenciaévben tapasztalt 3,5 %-ról 3,1 %-ra csökkent 2012-ben, míg a hiányos értékeket közlő országok száma 8-ról 6-ra mérséklődött. A hulladékkezelés adatkészletei között a hiányzó értékek több mint fele (55 %) a „feltöltés” hulladékkezelési kategóriában jelentkezett. A feltöltésre vonatkozó adatokat első alkalommal a rendelet módosítását követően, 2010-ben gyűjtötték.

4.Az adatok pontossága

4.1.Az adatok lefedettsége

A hulladékkeletkezésre vonatkozó statisztikákat minden gazdasági ágazatra, illetve a háztartásokra is össze kell állítani, és azoknak ki kell térniük a hulladékhasznosítás és -ártalmatlanítás során keletkezett hulladékra, azaz a másodlagos hulladékra is. A statisztikáknak magukban kell foglalniuk továbbá a kisvállalkozásoknál (<10 alkalmazott) keletkező hulladékot is, ugyanakkor ezeket a társaságokat lehetőség szerint mentesíteni kell a felmérések alól.

A hulladékkezeléssel kapcsolatos statisztikák minden hasznosított vagy ártalmatlanított hulladékra kiterjednek egy adott országban – a hulladék eredetétől függetlenül. A rendelet alapjául szolgáló koncepció szerint a hulladék végső rendeltetési helyéről kell adatot gyűjteni. Az előkészületi kezelési műveletekre az adatgyűjtés nem terjed ki.

Lefedettségi hibák és eltérések az adatok lefedettségében

A tapasztalt lefedettségi hibák többnyire az alábbi okoknak tulajdoníthatók:

a hulladék fogalmának eltérő alkalmazása;

eltérő módszertani megközelítések és eltérő prioritások a nemzeti hulladékgazdálkodás és hulladékról szóló statisztikák terén;

ágazatonkénti lefedettségi hibák.

Az adatok lefedettségében négy területen figyelhető meg a legnagyobb eltérés:

A nyersanyag-kitermelésből származó hulladékról (bányászatból és kőfejtésből származó hulladék) szolgáltatott adatok lefedettségében jelentkező eltérések rendkívül jelentős hatást gyakorolnak a statisztikákra. Az országok közötti különbségek tekintélyes részét a fedőrétegről – vagyis a bányák területéről az érchez való hozzáférés érdekében feldolgozás nélkül elszállított természetes anyagokról, illetve a bányák területén kezelt, nyersanyag-kitermelésből származó hulladékról – szolgáltatott adatok adják.

A hulladék és a melléktermék közötti megkülönböztetés nagy mértékben befolyásolja a NACE A (mezőgazdaság, erdőgazdálkodás és halászat) és NACE C (feldolgozóipar) nemzetgazdasági ághoz tartozó gazdasági tevékenységek során keletkező hulladék mennyiségét. Ez különösen igaz a fahulladék, állati és növényi eredetű hulladék, valamint a fémgyártásból származó kohósalak hulladékkategóriáira.

A NACE F (építőipar) nemzetgazdasági ágban keletkező hulladék terén tapasztalt eltérések az adatok lefedettségében fennálló különbségekre utalnak.