A Bizottság nemrég megkezdte az Uniós Vámkódex értékelését, amelynek befejezése 2021 végére várható. Az értékelés célja annak megállapítása, hogy a jogszabályok és az addigra működő elektronikus rendszerek továbbra is megfelelőek-e a korszerűsített, észszerűsített és egyszerűsített eljárások biztosítására, segítve a jogkövető kereskedőket és a vámhatóságokat.

A második eredményjelentésre vonatkozó, 2019. januári következtetéseiben a Tanács üdvözölte a stratégia végrehajtása terén tett előrelépéseket, úgymint az érintett szereplők közötti együttműködés megerősítését, az új kezdeményezések elindítását – különös tekintettel a pénzügyi kockázatokra vonatkozó kritériumokról szóló bizottsági rendeletre –, valamint a vámigazgatási szervek részvételét a biztonsággal kapcsolatos tevékenységekben. Kiemelte továbbá, hogy a kockázatkezelés egy állandó folyamat, amely nem korlátozódik pontosan meghatározott kezdő- és zárónapokkal rendelkező konkrét tevékenységekre, és hogy a vámhatóságoknak folytatniuk kell az innovációt, és felkészültnek kell lenniük az új vagy felbukkanó veszélyekre. 2019. januári következtetéseiben a Tanács felkérte a Bizottságot, hogy 2 éven belül nyújtson be egy harmadik, végső eredményjelentést a 2019–2020 közötti időszakra vonatkozó aktuális stratégia végrehajtásáról.

2014-ben a Bizottság egy uniós vámügyi kockázatkezelési stratégiát és cselekvési tervet fogadott el. A stratégia a 2014–2020 közötti időszakot öleli fel, és hét kiemelt célkitűzést határoz meg, amelyek mindegyike a kockázatkezelés magas színvonalú és többrétegű megközelítésének kialakítására irányuló átfogó cél szolgálatában áll. A cselekvési terv minden egyes célkitűzéshez kapcsolódóan konkrét intézkedéseket fogalmazott meg. A Tanács felkérését követően a Bizottság a stratégia és cselekvési terv végrehajtásáról szóló első eredményjelentést 2016 júliusában, a második eredményjelentést 2018 júliusában nyújtotta be.

A kockázatkezelés lehetővé teszi, hogy a vámhatóságok könnyebben azonosítsák a kockázatot jelentő szállítmányokat. Lehetőséget ad arra, hogy ezeknek a kockázatoknak a kezelése az ellátási láncon belül a legjobb pillanatban történjen meg, ami szavatolja az uniós lakosok biztonságát és védelmét, valamint az Unió és a tagállamok pénzügyi érdekeinek védelmét. Ezenkívül lehetőséget ad a vámforrások használatának optimalizálására is.

A pénzügyi kockázatokra vonatkozó kritériumokkal kapcsolatos határozat, amely csak a tagállamok vámkockázat-kezelési szakértői számára áll rendelkezésre, lehetőséget ad a tagállamoknak, hogy egyenértékűen kezeljék a pénzügyi kockázatokat a külső határokon is anélkül, hogy indokolatlan terhet rónának a jogszerű kereskedelemre. Emellett meghatározza az ellenőrzés legalkalmasabb helyét és idejét a kockázat terjedelmétől és jellegétől, valamint a rendelkezésre álló adatoktól és dokumentációtól függően.

A kiemelt ellenőrzési területek a vámkockázat-kezelési keretrendszer (CRMF) kulcsfontosságú mechanizmusát jelentik, amely lehetővé teszi, hogy az EU meghatározott területeket a vámellenőrzések szempontjából prioritásként kezelendőnek ítéljen meg. A kiemelt ellenőrzési területeket már 2007 óta használják az Unió vámmal kapcsolatos tevékenységeinek koordinálására a legtöbb kiemelt kockázati területen, ami működésbeli eredményekkel járt, és stratégiai tanulságokkal szolgált. Válság során a prioritásoknak változniuk kell, ezért a kiemelt ellenőrzési területeket az adott válságra összpontosító együttes fellépések váltják fel. Így történt 2020-ban a Covid19 esetében is.

A harmadik célkitűzés („előzetes értékelés – ellenőrzés szükség szerint”) a stratégia központi eleme abban az értelemben, hogy az összes többi célkitűzésnek végső soron hozzá kell járulnia ahhoz, hogy a vámhatóságok célzottabb ellenőrzéseket végezhessenek, ami azok elvégzésének idejét és helyét illeti. A 3. célkitűzéssel kapcsolatban jelentős előrelépés történt, különösen a kiemelt ellenőrzési területek, a pénzügyi kockázatok és a termékmegfelelőség és -biztonság terén. A Bizottság a hitelességi ellenőrzések használatát is továbbfejleszti és bővíti.

A hatósági ellenőrzésekről szóló (EU) 2017/625 rendelet 2019 decemberében lépett hatályba, és integrált megközelítést vezetett be az élelmiszerek, takarmányok és állatok behozatalának ellenőrzéseire vonatkozóan. Ezenkívül a Bizottság európai uniós egyablakos vámügyintézési környezetre vonatkozó javaslata lehetővé teszi a közös feldolgozást, az információmegosztást és -cserét és a jobb kockázatértékelést a kormányzati szervek számára.

Csaknem az összes tagállam részt vesz legalább egy, a Vám program keretében létrehozott kapcsolattartó vagy szakértői csoportban, amelyek célja, hogy javítsák a helyszíni együttműködést és a vámigazgatási szervek közötti együttműködést az EU külső határain. Ilyen csoport például az európai szárazföldi határ kapcsolattartó csoport (LFCG) és számos kikötő és repülőtér kapcsolattartó csoportja (RALFH, ODYSSUD és ICARUS). Több tagállam emellett részt vesz a keleti és a délkeleti szárazföldi határral foglalkozó vámszakértői csoportban (CELBET) is, amelynek célja az operatív együttműködés megerősítése és fejlesztése az EU ezen határszakaszán.

Azonban több tagállam jelentésében olyan akadályok is szerepelnek, amelyek meggátolták az összes kívánt intézkedés végrehajtását vagy a további előrelépést. A legnagyobb kihívást az elégtelen információtechnológiai infrastruktúra, a pénzügyi korlátok, valamint a rendelkezésre álló emberi erőforrások és adatok hiánya jelenti.

A tagállamok vámigazgatási szervei prioritásként kezelték a CRMF végrehajtásának javítását, és számos intézkedés történt ezen a területen. Ez fokozta az együttműködést és a kockázatokkal kapcsolatos információk megosztását a tagállamok között, akár a vámügyi kockázatkezelési rendszeren keresztül is, és javította a pénzügyi kockázatok kezelését. Számos tagállam jelezte a kockázatelemzés javulását is az új vagy fejlesztett információtechnológiai rendszereknek és a személyzet toborzásának vagy képzésének köszönhetően.

A hitelességi ellenőrzéseket a TARIC rendszeren keresztül vezették be a tagállamok nemzeti rendszereiben 2013-ban, és azóta is folyamatosan fejlődnek és bővülnek. A hitelességi ellenőrzések a behozatal vámkezelési szakaszában alkalmazott automatizált ellenőrzések, amelyek a nyilatkozat szerinti értékek érvényességét állapítják meg. A hitelességi ellenőrzések a vám-árunyilatkozatban szereplő bejegyzések bizonyos paraméterekkel való összeegyeztethetőségét ellenőrzik, és eltérés esetén letiltják vagy megjelölik ezeket, vagyis figyelmeztetik a vámhatóságokat a nyilatkozat ellenőrzésére.

A Bizottság és a tagállamok átfogó stratégiában és módszertanban állapodtak meg a program határozott végrehajtásának javítása érdekében, ideértve a vámügyi kockázatkezeléssel való kapcsolatok erősítését is. Tervben van továbbá a program szélesebb körű megismertetése a kereskedőkkel közösen kialakított, informáltságot növelő stratégiákon keresztül.

A vámhatóságokat emellett integrálták „a súlyos és szervezett bűnözés általi fenyegetettség értékelése” (SOCTA) elnevezésű jelentési rendszerbe a vám-együttműködési munkacsoport kifejezetten a vámhatóságoknak a súlyos és szervezett bűnözés általi fenyegetettség értékelése elnevezésű jelentési rendszerbe történő jobb integrálására irányuló intézkedésének keretében. A vám-együttműködési munkacsoport 10. cselekvési terve ezen a területen külön nyomonkövetési intézkedést is tartalmaz.

A vám-együttműködési munkacsoport emellett a környezeti bűnözéssel kapcsolatos intézkedéseket is kidolgozott. A 2020–2021 közötti időszakot felölelő 10. cselekvési terv a veszélyes és egyéb hulladékok országhatárokat átlépő szállítására, az ózonkárosító anyagok tiltott kereskedelmére és a kereskedelmi korlátozásokra összpontosító intézkedéseket tartalmaz, hogy elősegítse a környezeti fenntarthatóságot.

A szellemitulajdonjog-sértések a vám-együttműködési munkacsoport 9. cselekvési tervének (2018–2019) is a középpontjában álltak, és az ezen a területen meghozott intézkedések várhatóan a következő cselekvési tervben is folytatódnak.

Az Unió külső határain zajló áruforgalom őreként az uniós vámhatóságok fontos szerepet játszanak abban, hogy megvédjék az Uniót és annak lakosságát, illetve a nemzetközi ellátási láncokat a bűncselekményektől és a terrortámadásoktól. Az uniós vámügyi kockázatkezelési stratégia és cselekvési terv végrehajtásával a Bizottság hozzájárul az európai biztonsági stratégia végrehajtásához. A 2020. július 27-én elfogadott, a 2020–2025 közötti időszak biztonsági unióra vonatkozó új uniós stratégiája kiemeli a biztonságos külső határok fontosságát és a vámügy nélkülözhetetlen szerepét a határokon átnyúló bűnözés és terrorizmus elleni küzdelemben. Megemlíti továbbá a 2020. szeptember 28-án elfogadott, a vámunió következő szintre emeléséről szóló bizottsági cselekvési tervet, amely a kockázatkezelés megerősítésére és – többek között a biztonsági kockázat elemzéséhez fontos információs rendszerek közötti kapcsolat megvalósíthatóságának értékelésével – a belső biztonság fokozására irányuló intézkedéseket jelentett be.

2020 novemberében a Bizottság elfogadta a szellemi tulajdonra vonatkozó cselekvési tervet , amelynek célja, többek között, a szellemitulajdon-jogok érvényesítésének javítása, különösképpen a bűnüldöző hatóságok kapacitásának megerősítése, a tagállamok vámhatóságainak a kockázatkezelési és csalás elleni tevékenységek javítását célzó támogatása , és a hamisítás elleni uniós eszköztár létrehozása révén. Az uniós eszköztár célja i. az érintett szereplők (jogtulajdonosok, beszállítók, különböző közvetítők és végrehajtási hatóságok, ideértve a vámhatóságokat is) szerepköreinek és felelősségi köreinek tisztázása, és ii. olyan módszerek azonosítása, amelyekkel megerősíthető a szereplők közötti együttműködés, különös tekintettel az árukkal és kereskedőkkel kapcsolatos lényeges adatok megosztására.

2.7.7. célkitűzés – A nemzetközi vámügyi együttműködésben rejlő lehetőségek kiaknázása

A harmadik országokkal való együttműködés, valamint ezen országokkal a vámügyekkel kapcsolatos információk cseréje fontos szerepet játszik a vámunió és a közös kereskedelempolitika területén.

A Bizottság képviseli az Európai Uniót a Vámigazgatások Világszervezetében (WCO), és gondoskodik arról, hogy az uniós alapelvek és szabályok a nemzetközi szabványokba is bekerüljenek, különösen a vámügyi kockázatkezelés szempontjából fontos területeken, mint az áruk nómenklatúrája és osztályozása, az e-kereskedelem, valamint a védelem és a biztonság. A Bizottság nemrég óta aktívan részt vesz a Kiotói Egyezmény és a kockázatkezelési gyűjtemény felülvizsgálatában is.

Kínával közös intelligens és biztonságos kereskedelmi utak (SSTL) kísérleti programja

Az elmúlt időszak alatt tovább nőtt a gazdálkodók, az SSTL-kikötők és a kereskedelmi utak száma, és a kísérleti programot egyéb szállítási módokra is kiterjesztették az adatcsere jelenlegi feltételei szerint. Bővült például az Uniót és Kínát összekötő vasúti utak száma, emellett számos tagállam légi utakat is indított. Ezenfelül két e-kereskedelmi platform is csatlakozott az SSTL-hez, elősegítve ezzel a nagy mennyiségű tételek kezelését.

Engedélyezett gazdálkodók kölcsönös elismerése

A Bizottság tovább folytatta a Kínával, Japánnal, az Egyesült Államokkal, Norvégiával és Svájccal érvényben lévő, kölcsönös elismerésre vonatkozó megállapodások végrehajtását. A Bizottság emellett a kölcsönös elismerésre vonatkozó megállapodásokkal kapcsolatos tárgyalásokba kezdett Kanadával, Szingapúr esetében pedig előkészületeket tett.

Bilaterális vámbiztonsági megállapodások

A Bizottság előrelépést tett a Svájccal és Norvégiával kötött bilaterális vámbiztonsági megállapodások módosításának tárgyalása terén, amelynek célja a megállapodások összehangolása az uniós jog legfrissebb változásaival. A Bizottság emellett intenzív együttműködést folytatott Svájccal és Norvégiával az ICS2 rendszerben való részvételüket, valamint az ahhoz kapcsolódó, a gazdálkodókat és szerződő feleket érintő jogi és operatív folyamatokat illetően.

3.NYOMONKÖVETÉSI RENDSZER

2019 januári következtetéseiben a Tanács felkérte a Bizottságot, hogy a tagállamokkal szorosan együttműködve alakítson ki teljesítménymérési és nyomonkövetési keretet, amelynek segítségével a jövőben módszeresebben és megbízhatóbban kísérhető figyelemmel a stratégia végrehajtása.

A jelenlegi stratégia a 2014–2020-as időszakra vonatkozik, a nyomonkövetési keretnek azonban a későbbi stratégiákat is figyelembe kell vennie. Habár ennek a jövőbeli stratégiának a részletei jelenleg kidolgozás alatt állnak, valószínűleg a jelenlegi stratégiában azonosított kérdések közül többel is foglalkozni fog, és nyomon fogja követni. A Bizottság kidolgozott egy nyomonkövetési kerettervezetet (lásd a jelentéshez csatolt bizottsági szolgálati munkadokumentumot), de néhány operatív szempont csak az új stratégia elfogadása után határozható meg.

KÖVETKEZTETÉSEK

Ez a jelentés és az azt kiegészítő bizottsági szolgálati munkadokumentum képet nyújt a jelenlegi uniós vámügyi kockázatkezelési stratégia és cselekvési terv végrehajtásának állapotáról 2020 végén. A dokumentumok bemutatják, hogy az előző jelentés közzététele óta mind a tagállamok, mind a Bizottság részéről jelentős előrelépések történtek a stratégia és a cselekvési terv végrehajtásában. A tagállamok a stratégia segítségével javítottak a vámügyi kockázatkezelésen, és számos pozitív eredményt tulajdonítanak neki. Ilyen eredmény például a kockázatkezeléssel kapcsolatos tudatosság növelése a nemzeti közigazgatásban, valamint a kockázatkezelés kiemelt területként való kezelésének nagyobb támogatottsága.

Az előrelépések ellenére tovább kell erősíteni a jelenlegi keretben szereplő eljárásokat és kötelezettségeket. Ez az alábbiakat foglalja magában: i. a meglévő adatok eredményesebb felhasználása a kockázatelemzés mennyiségének és minőségének javítása érdekében; ii. eredményesebb eljárások az e-kereskedelmen keresztül érkező, egyre növekvő mennyiségű áru kezeléséhez; iii. egyértelműbb szabályok; iv. szigorúbb ellenőrzési válasz a tagállamok részéről azokban az esetekben, amikor a kockázatokat uniós szinten azonosítják, majd azokról tájékoztatják a tagállamokat; v. módszeresebb együttműködés más hatóságokkal; és vi. jobb nyomonkövetési rendszerek az engedélyezett gazdálkodók számára. Ugyanakkor a vámügyi kockázatkezelés és ellenőrzés hagyományos megközelítéseit veszélyeztető, új kihívások leküzdéséhez a vámhatóságoknak proaktív és innovatív válaszokat kell adniuk.

A kockázatelemzés továbbra is a vámellenőrzések hatékonyságának létfontosságú eleme, amely lehetőséget ad a vámhatóságoknak a célzott ellenőrzésekre olyan helyzetben, ahol a kereskedelem növekvő mennyisége és üteme minden eddiginél pontosabb és célzottabb megközelítést tesz szükségessé.