HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 13.9.2005 
COM(2005)425 végleges 
  
A BIZOTTSÁG KÖZLEM ÉNYE A TANÁCSNAK, 
AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS 
SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK 
Elektronikus hozzáférhet őség 
   
[SEC(2005) 1095] 
 
HU 2   HU A BIZOTTSÁG KÖZLEM ÉNYE A TANÁCSNAK, 
AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS 
SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK 
Elektronikus hozzáférhet őség 
A hozzáférhet ő információs és kommunikációs  technológiák (IKT-k) jelent ős mértékben 
javítani fogják a fogyatékkal él ő személyek életmin őségét. Ugyanakkor kirekesztettséget 
eredményezhet az, hogy az IKT-khez való hozzáférés terén nem érvényesül az esélyegyenl őség. E közleményben a Bizottság olyan szakpolitikai int ézkedéscsomagot 
javasol, amely el ősegíti az elektronikus hozzáférhet őséget (eAccessibility). Felhívja a 
tagállamokat és az érdekelt feleket önkéntes , pozitív intézkedések támogatására annak 
érdekében, hogy a hozzáférhet ő IKT-termékek és -szolgáltatások szélesebb körben 
elterjedjenek Európában. 
Ez az elektronikus hozzáférhet őségről szóló közlemény hozzájárul a nemrégiben indított 
„i2010 – Európai információs társadalom a n övekedés és foglalkoztatás szolgálatában
1” 
elnevezés ű kezdeményezéshez, mely új stratégiai ke retet és általános politikai irányvonalakat 
biztosít egy nyitott és vers enyképes digitális gazdaság el őmozdításához, melyben az IKT-k az 
integráció és az életmin őség javításának hajtóer ői. A Bizottság nagyra tör ő célkitűzése a 
„mindenki számára nyitott információs társadal om” létrehozása egy olyan befogadó digitális 
társadalom támogatása révén, mely mindenki számára lehet őségeket biztosít és minimálisra 
csökkenti a kirekesztés kockázatát. 
1. B EVEZETÉS  
A fogyatékkal él ő személyek közül, – akik Európa népességének közel 15 %-át teszik ki –
sokan akadályokba ütköznek az IKT-termékek és  -szolgáltatások használata során. Egyes 
esetekben az id ősebb emberek is hasonló problémákkal szembesülnek. A demográfiai 
változások következtében mára Európá ban prioritássá váltak a hozzáférhet ő IKT-termékek és 
-szolgáltatások: míg 1990-ben az európai lakos ság 18 %-a volt 60 év fe letti, ez az arány 2030-
ra várhatóan 30 %-ra emelkedik2. 
Az USA-ban egy nemrégiben megjelent tanulmány3 megállapította, hogy a munkaképes 
korban lév ő felnőttek 60 %-a tudja hasznosítani a hozzáférhet ő technológiák használatából 
eredő előnyöket, mivel kisebb problémákat vagy ne hézségeket tapasztalnak a jelenlegi 
technológiák használata során. 
Egy 2002-ben megjelent tanulmány4 szerint Európában az 50 év felettiek több mint 48 %-a 
úgy véli, hogy igényeiket a gyártók nem veszik kell őképpen figyelembe a terméktervezésnél. 
Mindazonáltal 10–12 millióan közülük potenciális új  mobiltelefon-, számítógép- és internetes 
szolgáltatás-vásárlók. 
                                                 
1 COM(2005) 229 végleges, 2005. június 1. 
2 Az ENSZ világnépesedési jelentései (2002. év i felülvizsgálat) és az Eurostat demográfiai el őrejelzései 
3 The Wide Range of Abilities and Its Impact on Com puter Technology (A képe sségek tárháza és hatásuk 
az információtechnológiára) – Forrester Research Inc., 2003. 
4 Seniorwatch IST-1999-29086 www.seniorwatch.de  
 
HU 3   HU Nyilvánvaló ennek az üzenete: társadalmi, etikai és politikai szükségszer űség, hogy a 
lehető legtöbb ember számára hozzáférhet ővé kell tenni az IKT-kb ől származó 
előnyöket.  Ezen túlmen ően ez növekv ő gazdasági jelent őségű piacokat teremt. 
„Elektronikus hozzáférhet őség” néven ismert azon technikai akadályok és nehézségek 
leküzdése, amelyekkel a fogyatékkal él ő személyek és mások szembesülnek, amikor 
megpróbálnak egyenl ő feltételek mellett részt venni az információs társadalomban (IT). Ez 
részét képezi az elektronikus befogadás (eInclusion) tágabb fogalmának, mely más típusú –
mint például pénzügyi, földrajzi vagy oktat ási – akadályok leküzdésé vel is foglalkozik. 
E közlemény a két, elektronikus Európáról (eEurope) szóló akci óterv keretében az 
elektronikus hozzáférhet őséggel kapcsolatos korábbi munká ra, valamint a kutatásra és 
technológiai fejlesztésre (KTF) vonatkozó projektek következtetései re és eredményeire épít. 
Magában foglalja egy 2005 elején tartott  on-line konzultáció5 legfontosabb tapasztalatait is, 
melyekből kitűnik, hogy az európai intézmények nagyon er ős támogatást élveznek (a 
válaszok több mint 88 %-ának támogatása) arra vonatkozóan, hogy kezdeményezéseket tegyenek annak a helyzetnek a kezelésére, me lyet a válaszadók nagy többsége (több mint 
74 %-a) szerint Európában a hozzáférhet ő IKT-termékek és -szolgál tatások terén a koherencia 
hiánya jellemez. A válaszadók 84 %-a szükségesnek tartotta a hozzáférhet ő termékek és 
szolgáltatások körének kiszélesítését is. 
E közlemény f ő célkitűzése a tagállamokban az elektronikus hozzáférhet őségre irányuló 
kezdeményezéseket illet ően az önkéntes alapú, összehangolt megközelítések támogatása, 
valamint az ipar részér ől történő önszabályozás el őmozdítása. 
2. 
GYAKORLATI KIHÍVÁSOK  
Az új technológiák már eddig is nagyban segítették a fogyatékkal él ő személyeket és lehet ővé 
tették számukra olyan tevékenységek önálló elvégzését, melyekhez korábban emberi segítségre volt szükségük. Az ipar er őfeszítései ellenére  a fogyatékkal él ő személyek azonban 
még mindig számos problémával szembesüln ek, amikor megpróbálják használni az 
információtechnológiai termékeket és szolgáltatásokat, például: 
• hiányoznak a harmonizált megoldások, pl. sok tagállamban a szövegíró 
telefonokról nem érhet ő el a 112-es segélyhívószám; 
• a hozzáférhet ő IKT-k esetében hiányoznak a köl csönös átjárhatóságot biztosító 
megoldások; 
• a szoftver nem kompatibilis a segéde szközökkel, új operációs rendszerek 
megjelenését követ ően a vak felhasználók gyakran  nem tudják használni a 
képernyő-leolvasókat; 
• interferencia tapasztalható f ő termékek és a segédeszközök között, pl. 
mobiltelefonok és hallókészülékek között; 
• hiányoznak az Európa-szerte érvényes szabványok, pl. siketek és nagyothallók 
számára hét különböz ő, inkompatibilis szövegíró telefonrendszer létezik; 
                                                
 
5 Az eredmények az alábbi honlapon érhet ők el: 
http://europa.eu.int/in formation_society/policy/accessibility/ com_ea_2005/a_documents/com_consult_r
es.html#_Toc97028181  
 
HU 4   HU • hiányoznak a megfelel ő szolgáltatások, pl. számos  weboldal túl bonyolult a 
kognitív zavarokkal küzd ő vagy gyakorlatlan felhasználók számára, illetve 
lehetetlen az olvasás és a kere sés a látáskárosultak számára; 
• egyes csoportok esetében hiányoznak biz onyos termékek és szolgáltatások, pl. 
jelbeszédet használók számár a a telefonos kommunikáció; 
• formatervezése miatt nehezen használható eszközök, pl. számos eszközön a 
billentyűzet és a kijelz ő; 
• hiányzik a hozzáférhet ő tartalom; 
• az elektronikus hírközlési  szolgáltatásokat, min őséget és árat illet ően korlátozott a 
választék. 
Elvileg e problémák legtöbbje m űszakilag könnyen megoldható lenne, de ez európai szint ű 
együttműködést, összehangolást és határozott szándékot ig ényel, mivel a piaci er ők fellépése 
jelenleg önmagában nem bizonyult elégségesnek. 
Alább találhatók példák azokra az új technológiákra, melyeknél a közeljöv őben már korai 
szakaszban figyelembe kell venni a hozzáférhet őségi szempontokat: 
• digitális televízió, pl. a szabványok és a kompatibilitás, valamint a szolgáltatások 
és a hardver tervezése tekintetében; 
• harmadik generációs mobiltelefonok, pl. a hardver, szoftver és a szolgáltatások 
tervezése tekintetében; 
• szélessávú kommunikáció, pl. a multimodális bemutatások adta lehet őségek oly 
módon történ ő kihasználása, hogy az a hozzáférhet őséget, ne pedig annak 
ellenkezőjét segítse el ő. 
E kérdések kezelése– melyekr ől kezdetben azt gondolták, hogy a lakosság csak egy speciális 
célszegmensének érdekl ődésére tartanak szám ot– valójában a tech nológia-felhasználók 
többsége számára kedvez ő következményekkel jár majd. 
3. P IACI ÉS GAZDASÁGI KÉRDÉSEK  
Az IKT-kutatás és a piac i nnovatív megoldásokkal állt el ő e kihívások némelyikének 
kezelésére. Széleskör ű elérhetőségük fő akadályai a következ ők: 
• ezidáig sz űk piacot céloztak meg (f őként a fogyatékkal él ő személyeket és egyes 
esetekben az id ős embereket), többnyire nem zeti vagy regionális szinten, KKV-
kon keresztül; 
• kevés az alkalmazható m űszaki szabvány és m űszaki előírás; 
• a vonatkozó európai törvényhozásban cs ak nemrégiben vették egyértelm űen 
fontolóra a hozzáférhet őségi követelmények  műszaki el őírásokban való 
alkalmazásának lehet őségét a közbeszerzési  eljárások során; 
• jelentősen különböznek az egyes tagállamok által kifejlesztett megoldások 
módozatai. 
Ennek következtében a hozzáférhet ő IKT-termékek és -szolgáltatások piaca Európában még 
mindig a kezdeti fejlesztési szakaszban jár, a nemzeti határok mentén jelent ősen szétaprózott, 
a harmonizált jogszabályok és az alkalmazható m űszaki szabványok pedig hiányoznak. Ez 
nem könnyíti meg az egységes piac m űködését, s őt, megnövekedett terhet ró az iparra, 
melynek meg kell felelnie a különböz ő tagállamok egymástól eltér ő követelményeinek. 
 
HU 5   HU Egyre kevésbé korlátozzák a célfogya sztók körét csak a fogyatékkal él ő személyekre és egyes 
esetekben az id ős emberekre, hanem azt kiterjesztik az egész lakosságra. Ennek felismerése 
olyan piaci változásokkal jár, melyeket cs ak manapság kezdünk tapasztalni, most, hogy a 
nagyobb európai ipari szerepl ők figyelme e piaci ágazatra irányul; azonban még sok id őbe 
telik, míg befolyásuk ténylegesen érezhet ővé válik. 
Ugyanez a helyzet a távközlés te rületén: a távközlési termék ek és szolgáltatások ma már 
olyan mértékben elterjedtek, hogy még ez a – napj ainkban viszonylag kis – piaci rés is olyan 
jelentős differenciáló elem és növekedés-ösztönz ő, amely felkelti a nagyobb piaci szerepl ők 
érdeklődését. 
Következésképpen megállapítható, hogy az elektronikus hozzáférhet őség és a kapcsolódó 
technológiai segédtermékek és szolgáltatás ok biztosítása a nagyobb általános technológia-
szolgáltatók középtávú tervei között szerepel nek nemcsak Európában, hanem a világ más 
térségeiben is. 
4. J OGI ÉS SZAKPOLITIKAI KÉRDÉSEK  
A Tanács több alkalommal is szorgalmazott EU-szint ű intézkedéseket, például amikor 
felhívást intézett a tagállamokhoz és felkérte a Bizottságot, hogy „tegye hozzáférhet ővé az 
információs társadalomban rejl ő lehetőségeket a fogyatékkal él ő személyek számára és 
különösen a technikai és egyéb  akadályokat számolja fel annak érdekében, hogy a fogyatékkal 
élő személyek hatékonyan részt vehessen ek a tudásalapú gazdaságban és társadalomban”6. 
Az Európai Parlament szintén támogatta ezt az elképzelést7. 
Különösen lényeges, hogy az európai szakpoli tikák és törvényhozás felismerték: a 
foglalkoztatás és a foglalkozta tottság kulcsfontosságú szerepet tölt be az esélyegyenl őség 
biztosításában, nagyban hozzájárul a polgárok gazdas ági, kulturális és társadalmi életben való 
teljeskörű részvételéhez, képességeik megva lósításához. Nyilvánvaló a jó min őségű, 
hozzáférhet ő IKT-termékek és -szolgáltatások szélesebb kör ű hozzáférhet őségének ezirányú 
hatása. El ősegíti majd a nagyobb foglalkoztathatós ágot, a jobb társadalmi befogadást, 
valamint lehet ővé teszi, hogy az emberek tová bb tudjanak önállóan élni. 
Az európai intézmények számos összefüggésben  kinyilvánították annak szükségességét, hogy 
az információs társadalom minden eur ópai számára nyitottá váljon. A Bizottság 
kezdeményezéseket tett egy hozzáférhet őbb információs társadalom létrehozására a két, 
elektronikus Európáról szóló akcióterv keretében. A 2002-es akcióterv külön cselekvési 
irányvonalat tartalmazott e kérdések megoldására. A web-hozzáférhet őségre irányuló 
kezdeményezés (WAI)8 iránymutatásainak elfogadását, e gy mindenkinek szóló európai design 
(DFA) –tanterv kialakítását, valamint a segédtechnológia és a DFA-szabványosítás 
fejlesztését ajánlotta. A 2005-ös, elektronikus Európáról szól ó akciótervben a cél az volt, 
hogy minden cselekvési irányvonalban kiemelten kezeljék az elektronikus befogadást. Az 
                                                 
6 A Tanács 2002. december 2–3-i állásfoglalása a „Fogyatékkal él ő személyek elektronikus 
hozzáférésér ől”, http://www.socialdialogue.net/docs/ cha_key/consilium _2002_14892en2.pdf  
7 Az Európai Parlament 2002. évi állásfoglalása az el ektronikus Európáról: A nyilvános weboldalak és 
azok tartalmának hozzáférhet ősége (2002 (0325)). 
8 «eEurope 2002 : A nyilvános honl apok és azok tartalmának hozzáférhet ősége », 
COM(2001)529 végleges, http://europa.eu.int/eur-lex/en/com/cnc/2001/com2001_0529en01.pdf  
 
HU 6   HU IKT-kre vonatkozó hozzáférhet őségi követelmények közbesze rzési eljárásokba való 
bevezetését is javasolta. 
E munka támogatásaképpen a Távközlési Tan ács kinyilvánította az európai elektronikus 
hozzáférhet őség javításának szükségességét9. Ezen túlmen ően az eBefogadásról szóló 
miniszteri nyilatkozat10 javasolja minden szükséges intézk edés megtételét egy minden polgár 
számára nyitott, befogadó, tudásalapú társadalom kialakítása érdekében. 
Ezen túlmen ően a Szociális Ügyek Tanácsa az elektronikus hozzáférhet őségről szóló 2003-as 
állásfoglalásában11 felhívta a tagállamokat, hogy számolják fel a technikai, jogi és egyéb 
akadályokat annak érdekében, hogy a fogyatékkal él ő személyek hatékonyan részt vehessenek 
a tudásalapú gazdaságban és társadalomban. 
Ezzel összhangban az Európai Parlament web-hozzáférhet őségről szóló, 2002-es 
állásfoglalásában12 „megerősíti az információs társadalomból való bárminem ű kizárás 
elkerülésének szükségességét, vala mint különösen a fogyatékkal él ő személyek és az id ősebbek 
integrálására szólít fel.”  Ezen túlmen ően egy másik állásfoglalásában az európai 
távközlésben való jelbeszédhasználatot13 említi. 
Általános értelemben az Európai Közösséget létrehozó Szerz ődés 13. cikke rendelkezik a – 
többek között  a fogyatékosság miatti– megkülönbözteté s leküzdését célzó intézkedésekr ől. 
E cikk alapján a 2000. november 27-i 2000/78/EK tanácsi irányelv14 határozott célja (1. cikk) 
„…a valláson, meggy őződésen, fogyatékosságon, életkoron vagy szexuális irányultságon 
alapuló, foglalkoztatás és munkavégzés során alkalmazott hátrányos megkülönböztetés elleni 
küzdelem általános kereteinek a lefektetése.”  Az irányelv kü lönösen a következ őket állapítja 
meg: „Megfelel ő, azaz hatékony és gyak orlati intézkedéseket kel l tenni azért, hogy a 
munkahelyeket a fogyatéko sok igényeinek megfelel ően alakítsák ki, például az épületek és a 
munkaeszközök megfelelő átalakításával…” 
Ezen túlmen ően számos, az információs társadalomra vonatkozó európai irányelv tartalmaz a 
fogyatékkal él ő személyek és az id ős emberek befogadására vonat kozó záradékot. Ezek közé 
tartoznak az elektronikus hírközl ő hálózatok és elektronikus hír közlési szolgáltatások közös 
keretszabályozásáról szóló irányelv15, az egyetemes szolgáltatásról, valamint az elektronikus 
hírközlő hálózatokhoz és elektronikus hírközlési szolgáltatásokhoz kapcsolódó felhasználói 
jogokról szóló irányelv16, a rádióberendezésekr ől és a távközl ő végberendezésekr ől, valamint 
a megfelel őségük kölcsönös elismerésér ől szóló irányelv (RTTE)17, a közbeszerzési 
                                                 
9 Az elektronikus Európáról szóló akcióterv 2002-es tanácsi állásfoglalás: A nyilvános honlapok és azok 
tartalmának hozzáférhet ősége, HL C 86., 2002. 4. 10. 
10 Az elektronikus integrációról szóló, 2003. április 11-i miniszteri nyilatkozat: 
http://www.eu2003.gr/en/articles/2003/4/11/2502/  
11 A Tanács 14892/02 állásfoglalása. 
12 Az Európai Parlament 2002. évi állásfoglalása az el ektronikus Európáról: A nyilvános weboldalak és 
azok tartalmának hozzáférhet ősége (2002 (0325)). 
13 Az Európai Parlament állásfoglalása a jelbeszédr ől – B4/ 0985/98 állásfoglalás. 
14 Internetes elérhet ősége: 
http://europa.eu.int/comm/employment_social/fundamental_rights/pdf/legisln/2000_78_en.pdf  
15 2002/21/EK irányelv. 
16 2002/22/EK irányelv. 
17 1999/5/EK irányelv. 
 
HU 7   HU irányelvek18, továbbá a foglalkoztatás és a m unkavégzés során alkalmazott egyenl ő bánásmód 
általános kereteinek létr ehozásáról szóló irányelv19. 
A Bizottság 2003. decemberében megjelent, a fogyatékkal él ők európai évének nyomon 
követésér ől szóló akcióterve20, melynek négy területe közül az egyik az új technológiákhoz 
való hozzáférhet őség illetve az új technológiák alkalm azása, leírja az EU-szinten meglév ő 
eszközök alkalmazása révén az információs társadalomhoz való hozzáférhet őség javítása 
céljából meghozott intézkedéseket. 
Az EU-szint ű tevékenységek hozzáadott értékkel re ndelkeznek, amikor számos tagállam 
jogszabályokat, rendeleteket, szabványokat va gy iránymutatásokat hoz létre e kérdések 
nemzeti szinten történ ő megoldása érdekében. Ezek az intézkedések hasonló, de mégis eltér ő 
elektronikus hozzáférhet őségi követelményeket eredményeznek a termékekre és 
szolgáltatásokra vonatkozóan, nagy kockázatot te remtve ezáltal az európai ipar számára, 
amely többek között arra kénysze rül, hogy szétaprózott piacon m űködjön, következésképpen 
pedig veszítsen versenyképességéb ől és hatékonyságából. 
A fogyasztók – f őleg a fogyatékkal él ő személyek és az id ős emberek – számára még nagyobb 
a kockázat: a szétaprózott piacon drágább, kevé sbé ismert és inkompatibilis termékek 
jelennek meg, a határokon átnyúló információkhoz való hozzáférés és azok terjesztése, stb. 
pedig nehezebbé válik. 
Az EU-intézkedések a nemzetközi tapasztalatoka t, pl. az USÁ-ét és Kanadáét is figyelembe 
veszik, mely országokkal az Európai Bizo ttság párbeszédet kezdeményezett els ősorban a 
jogszabályi rendelkezések – mint hatékony kiegyenlít ő tényezők – közbeszerzésben való 
alkalmazására vonatkozóan. 
Következésképpen adottak az alapvet ő feltételek ahhoz, hogy uniós szint ű 
kezdeményezésekre kerüljön sor – ez volt a nyilv ános konzultációs eljárás során az érdekelt 
felek túlnyomó többségének (84 %-ának) véleménye. 
5. A Z EU SZINTJÉN FOLYAMATBAN LÉV Ő TEVÉKENYSÉGEK  
Számos intézkedés van már folyamatban EU-szinten, melyeket meger ősítenek és folytatnak 
majd. 
Hozzáférhet őségi követelmények és szabványok 
A szabványok nemcsak stratégiai eszközök az ipar és a közszekto r számára, hanem az új piaci 
lehetőségek lényeges ösztönz ői is. Bár létrehozásuk és al kalmazásuk önkéntes alapon 
történik, a szabványok a szakpo litikai intézkedések végrehajtásának fontos támogató 
eszközei. Az elektronikus hozzáférhet őségre vonatkozó európai szabványok el ősegítenék az 
egységes európai piac megfelel ő működését, következésképpen pedig ösztönöznék az új 
piacok kialakulását, a versenyképességet és a foglalkoztatást. A Bizottság ezért továbbra is 
pénzügyi támogatást fog nyújtani az Európai Szabványügyi Szervezetek (ESO) által javasolt 
                                                 
18 2004/17/EK és 2004/18/EK irányelv. 
19 2000/78/EK irányelv. 
20 A fogyatékkal él ő személyek esélyegyenl ősége; Európai cselekvési terv, COM(2003)650 végleges 
 
HU 8   HU konkrét tevékenységekhez az euró pai szabványosításra vonatkozó akcióterv keretében, vagy 
pedig az ESO-nak adott megbízás útján21. 
A szabványok formájában meghatározott hozzáférhet őségi követelményeknek meg kell 
felelniük az ipar, illetve a term ékek és szolgáltatások tervez ői és szolgáltatói által támasztott 
igényeknek annak érdekében, hogy ne akadályozzák a kreativitást és innovációt. Egyúttal meg 
kell, hogy feleljenek a felhasználók igényeinek is, ezért lényeges a felhasználók bevonása a szabványok kidolgozásába: egyensúlyt kell találni az ipari és a közérdek között. A 
szabványoknak biztosítaniuk kell a hozzáférhet őséget támogató jogszabályok, rendeletek és 
egyéb eszközök akadálytalan végrehajtását és  a rájuk való hivatkozást. A szabványok 
ingyenes vagy csökkentett áron való elérhet ősége megkönnyítené bevezetésüket: különösen a 
korlátozott forrásokkal rendelkez ő KKV-k számára megvásárlásuk, a felhasználók számára 
pedig hozzáférésük válna könnyebbé. 
Az interoperabilitás ösztönzése so rán ügyelni kell arra, hogy ésszer ű és 
megkülönböztetésmentes (RAND)
 engedéllyel nem rendelkez ő szabadalmazott 
technológiákat ne támogassanak standard megoldásként. 
Design mindenkinek (DFA) 
A DFA-módszer a felhasználók lehet ő legszélesebb köre számára hozzáférhet ő termékek és 
szolgáltatások tervezését jelenti22. A DFA napjainkban már jól m űködik, noha még nem 
alkalmazzák széleskör űen. Ezért fontos a DFA megismertetése és népszer űsítése Európában. 
E célból a Bizottság a kiválósági központok EDEAN néven ismert hálózatát23 hozta létre, 
melynek több mint száz tagja van. 
A DFA nemcsak a hozzáférhet őségi követelmények alaposab b figyelembevételét teszi 
lehetővé a termékek és a szol gáltatások tervezésekor,  de azok telepítését követ ően jelentős 
megtakarításokat is eredményez azáltal,  hogy szükségtelenné teszi a költséges 
újratervezést és a technikai kiigazításokat . 
Kidolgozták a mérnököknek és tervez őknek szóló európai DF A-tanterv alapvet ő szerkezetét, 
és számos kísérleti kurzust tartotta k a tagállamokban. A tantervnek a fels ő-, valamint a 
szakoktatásban történ ő fokozott alkalmazása az egyik olya n út, amely biztosítja a jöv őbeli 
hozzáférhet ő információs társadalom létrehozását24. Az érintett szervezetekben egy, a DFA- 
terén jártas, a hozzáférhet őséggel foglalkozó tisztségvisel őn keresztül biztosítani lehetne az 
elektronikus hozzáférhet őség hivatásos szintre emelését. 
Web-hozzáférhet őség 
A Bizottság 2001-es, a nyilvános honlapok hozzáférhet őségéről szóló közleményét25 a Tanács 
és a Parlament 2002-es állásfoglalásai követték. Ezek eredményeképpen a tagállamok 
                                                 
21 Ezt az eljárást a 98/34/EK irányelv szabályozza. http://europa.eu.int/eur-
lex/pri/en/oj/dat/1998/l_204/l_20419980721en00370048.pdf  
22 A DFÁ-ra vonatkozóan három f ő stratégia van: 1) a legtöbb felhasználóra szabott design, változtatások 
nélkül, 2) különböz ő felhasználókra szabott, könnyen módosítható design (pl. változtatható felület 
alkalmazásával), 3) se gédeszközökhöz történ ő problémamentes összeköttetést lehet ővé tévő design. 
23 Az EDEAN (európai design mindenk inek – elektronikus hozzáférhet őségi hálózat) honlapja: 
http://www.e-accessibility.org/  
24 Az IDCnet-projektre vonatkozó DFA-tantervre vonatkozó jelentés. 
25 COM(2001) 529 végleges. 
 
HU 9   HU kötelezettséget vállaltak arra, hogy nyilvá nos weboldalaikat nemzetközi iránymutatások 
alapján hozzáférhet ő teszik26. 
Az elektronikus hozzáférhet őséggel foglalkozó szakért ői csoporton keresztül a Bizottság a 
tagállamokkal együtt nyomon követi a fejlemények et, beleértve az új értékelési módszereket27 
és eljárásokat, a teljesítményértékelést, az adatgy űjtést és a legjobb gyakorlatok 
meghatározását. A web-hozzáférhet őség lehet ővé teszi  a közérdek ű on-line 
szolgáltatásokhoz való hozzáférést. E foly amat megkönnyítése érdekében fontos a 
hozzáférhet őséget elősegítő eszközök („authorin g tools”) kifejlesztése28. 
A hozzáférhet őséggel kapcsolatos hitelesítési rends zerek iránti igény abból fakadt, hogy 
számos tagállamnak olyan kötelez ő erejű jogszabályai vannak, melyek rendelkeznek a 
hozzáférhet őségről és a megfelelés-vizsgálat szükségességér ől. Az Európai Szabványügyi 
Bizottság (CEN) egyik munkaértekezlete29 keretében jelenleg vizsgálják a lehetséges 
megoldásokat. 
Teljesítményértékelés és ellen őrzés 
Napjainkban számos tagállam vezeti be nemzeti jogi szabályozásába a hozzáférhet őséggel 
kapcsolatos teljesítményértékelést és ellen őrzést. EU-szinten a Ta nács és az Európai 
Parlament kérte a web-hozzáférhet őség ellen őrzését. A Parlament a digitális televíziókra 
vonatkozóan a feliratok és az audio-leírás ellen őrzését is kérte. 
Az elektronikus hozzáférhet őséggel kapcsolatos, megfelel ő európai szakpolitikák 
továbbfejlesztése céljából fontos olyan európai adatokat bi ztosítani, amelyek valamennyi 
tagállam vonatkozásában összehasonlíthatók . A Bizottság a folyamatban lév ő európai 
ellenőrzési tevékenységekre fog építeni, figye lembe véve a felülvizsgált lisszaboni 
stratégiában megfogalmazott megközelítést. 
A Bizottság párbeszédet folytat a statisztikai szervekkel a vonatkozó mu tatók kifejlesztése és 
javítása, a meglév ő mutatók esetében pedig különösen a hozzáférhet őségi kérdések kiemelt 
kezelése céljából. 
Kutatás 
A kutatás és technológiai fejlesztés (KTF) alapvet ő fontosságú elem a hozzáférhet ő 
információs társadalom létrehozására irá nyuló folyamatban. 1991 óta csaknem 200 KTF-
projekt jött létre, melyeket az EK kö zel 200 millió euróval társfinanszírozott30 és amelyek már 
eddig is hozzájárultak a hozzáférhet őség javításához a hozzáférhet őséggel kapcsolatos 
problémák és a szükséges megoldások jobb ismerete révén. 
                                                 
26 W3C/WAI/WCAG1.0 Web Content Accessibility  Guidelines (A webtartalom hozzáférhet őségére 
vonatkozó iránymutatások) 1.0. A 2. változat el őkészítés alatt áll és a web-technológiákban 
bekövetkezett fejl ődéssel foglalkozik, valamint megkönnyíti az ellen őrzésre vonatkozó szabályok 
betartását. 
27 Web hozzáférhet őségre vonatkozó teljesítményé rtékelési (WAB) klaszter. 
28 W3C/WAI/ATAG Authorising To ols Accessibility Guidelines (Segédeszközök hozzáférhet őségére 
vonatkozó iránymutatások) (ATAG). 
29 http://www.cenorm.be/ cenorm/businessdomains/business domains/isss/activity/ws-wac.asp  
30 A projektekre példák a következ ő honlapon találhatók: 
http://www.cordis.lu/ist/so/einclusion/home.html  és 
http://www.cordis.lu/ist/directorate_ f/einclusion/previous-research.htm  
 
HU 10   HU Konkrét eredmények igazolták, hogy léteznek le hetséges megoldások, mint pl. hozzáférhet ő 
távirányítású otthoni szolgáltatások id ősebb emberek számára (beleértve a riasztókat és a 
segélyhívó szolgálatokat). Megoldás ok születtek a vakok és gyengénlátók  digitális 
információkhoz való hozzáférésének javítása céljából (szöveg, grafik a, háromdimenziós 
képek, kódolt zene, televíziós programok). Ol yan rendszerek kifejlesztése valósult meg, 
melyek mozgáskorlátozott személyek számára megkönnyítik a mozgást, az eszközök kezelését és irányítását, továbbá olyan szolgá ltatásokét, melyek javítják a hallássérültek 
kommunikációs lehet őségeit, beleértve a jelbeszéd és az ajakmozgás generációját. Az egyéb 
példák kiterjedtek a fogyatékkal él ő gyermekek integrált oktatásának vagy a fogyatékkal él ő 
felnőttek foglalkoztatásának megkönnyítését célzó  számítógépes környezetre, valamint a 
döntéshozatalban való részvételre (elekt ronikus Európa, a zaz web-hozzáférhet őség, és design 
mindenkinek). 
A közösségi projektek számos eredményét sikere sen fejlesztették tovább piaci termékekben, 
illetve a megszerzett ismeretek hozzájárulta k az IKT-termékek és -szolgáltatások 
hozzáférhet őségének javításához. 
Mivel a technológiák továbbra is gyorsan fejl ődnek, új m űszaki megoldásokat kínálva, fontos 
beruházni a kutatásba a bennük rejl ő, a fogyatékkal él ő személyek és az id ős emberek 
számára fontos lehet őségek kiaknázása céljából. A 7. ke retprogramra vonatkozó jelenlegi 
javaslatban szerepel annak szükségessége, hogy  folytatódjon és kiterjesztésre kerüljön a 
KTF az elektronikus hozzáférhet őségben  az európai segédtechnológiai ipar
31 
továbbfejlesztése céljából, va lamint annak érdekében, hogy a f ő iparágakban mindennapi 
kérdéssé váljon a hozzáférhet őség. 
6. A Z IKT- TERMÉKEK ÉS –SZOLGÁLTATÁSOK ELEKTRONIKUS 
HOZZÁFÉRHET ŐSÉGÉNEK JAVÍTÁSA EURÓPÁBAN – HÁROM ÚJ MEGKÖZELÍTÉS  
A fentiekben felsorolt, folyamatban lév ő intézkedések támogatása mellett a Bizottság el ő 
kívánja segíteni majd a következ ő három, Európában széleskör űen még nem elterjedt 
megközelítés alkalmazását: i. hozzáférhet őségi követelmények bevezetése a közbeszerzési 
eljárásban, ii. a hozzáférhet őséggel kapcsolatos hitelesítés, iii. a meglév ő jogszabályok 
hatékonyabb alkalmazása. 
E közlemény megjelenése után két évvel a Bi zottság értékelni fogja ezen intézkedések 
eredményeit. A jobb szabályozás32 elvét követve a Bizottság es zmecserét folytat majd a 
tagállamokkal és a teljeskör ű hatásvizsgálat függvényében elképzelhet ő, hogy megvizsgálja 
annak lehet őségét, hogy kiegészít ő intézkedéseket hozzon, beleértve szükség esetén a jogi 
szabályozást is. 
1. Közbeszerzés Európában a teljes közbeszerzés értéke a brut tó hazai termék közel 16 %-át teszi ki. A 
hatóságok minden szinten megkövetelhetik , hogy az általuk megvásárolt áruk és 
szolgáltatások rendelkezzen ek bizonyos hozzáférhet őségi jellemz őkkel. Az európai 
                                                
 
31 A segédtechnológiához való hozzáférés az EU-ban: a Foglalkoztatási F őigazgatóság jelentése, 
CE-V/5-03-003-EN-C. 
32 Az Európai Bizottság kormányzásról szóló fehér könyve, COM(2001)428 végleges 
 
HU 11   HU közbeszerzési irányelvek egyébként külön említést tesznek a DFA és a hozzáférhet őségi 
követelmények tenderfeltételek (m űszaki előírások) közé való felvételének lehet őségéről. 
Ez egyértelm ű kötelezettségvállalást jelent egy olyan befogadási politika megvalósítására, 
mely több felhasználó, polgár és al kalmazott számára teszi hozzáférhet ővé a termékeket 
és szolgáltatásokat . Arra ösztönzi az iparvállalatokat, hogy termékeik beépített jellemz ői 
közé vegyék fel a hozzáférhet őséget és nagyobb piacot teremtsenek a hozzáférhet ő IKT-k 
számára. Erre az USA-ban van példa33, ahol jogszabályok rendelkeznek a hozzáférhet őségi 
feltételek szövetségi beszer zési eljárásokba történ ő felvételér ől. 
Az on-line konzultáció során a vá laszadók több mint 90 %-a tá mogatta azt az elvet, hogy a 
hatóságok követeljék meg, hogy az általuk megvásárolt IKT-termékek és -szolgáltatások legyenek hozzáférhet ők. Egyes tagállamok már felvetté k közbeszerzési eljárásukba a 
hozzáférhet őségi követelményeket. Az EU szintjén közös hozzáférhet őségi követelmények 
lehetővé teszik a piac szétaprózottságának csökkentését és az interoperabilitás el ősegítését. 
Az európai közbeszerzési eljárásokban n agy szükség van egymással összhangban álló 
hozzáférhet őségi feltételekre. E célból a Bizottság az IKT-termékek és –szolgáltatások 
közbeszerzésére vonatkozó, európai hozzáférhet őségi követelmények kialakítására szóló 
megbízást készít el ő az európai szabványügyi  szervezetek részére. A megbízást nemrégen 
továbbították a tagállamok felé konzultációs célb ól. A tervek szerint 200 5 végén adják ki az 
európai szabványügyi sz ervezetek részére. 
A Bizottság szorgalmazni fogja a tagállamokkal folytatandó vitát err ől a kérdésr ől az 
elektronikus hozzáférhet őséggel foglalkozó szakért ői csoporton belül
34. Továbbra is gy űjti 
majd az európai tapasztalatokat és ösztönzi a nemzetközi párbeszédet a közbeszerzésre vonatkozó elektronikus hozzáférhet őségi követelmények harmonizálásáról, különösen az 
USA-val a Transzatlanti Gazdaság i Partnerség (TEP) keretében.  
2. Terméktanúsítás 
Az IKT-termékek vásárlás akor nem mindig egyértelm ű, hogy azok milyen követelményeknek 
tesznek eleget. Pedig ez re ndkívül fontos a hozzáférhet ő IKT-k vásárlásakor. Létezik néhány 
olyan szabvány –illetve néhány kifejlesztés alatt áll–, amely meghatározza, hogyan tehet ők 
hozzáférhet ővé a termékek és szolgáltatások. Jelenleg azonban ni ncsenek megbízható 
eszközök annak vizsgálatára, hogy a termékek ezekkel a hozzáférhet őségi szabványokkal 
összhangban vannak-e. Megfelel ő, a termékek hozzáférhet őségét tanúsító rendszerek, 
szervezeti eljárások és szakért ők (az európai kulcsjelre
35 és az európai szabványokra építve) 
útmutatást adnának azoknak a vásárlóknak és ügyfeleknek, akik hozzáférhet ő termékeket és 
szolgáltatásokat kívánn ak vásárolni, a gyártók és szolgáltatók er őfeszítéseit pedig kell őképp 
elismernék. Megkönnyítenék a hozzáférhet őséget előíró rendeletek betartásának ellen őrzését 
is. 
Az elektronikus hozzáférhet őségről szóló, 2003. januári állásf oglalásában a Tanács 
„elektronikus hozzáférhet őségi jel” bevezetését szorgalmazt a az áruk és szolgáltatások 
esetében. A 2002-es, elektronikus befogadásról szóló miniszteri nyilatkozat rámutatott: „ egy, 
                                                 
33 Az 1998-as humánt őke-beruházási törvénnyel módosított rehab ilitációról szóló törvény 508. szakasza. 
34 Az elektronikus hozzáféréssel foglalkozó szakért ői csoport az elektronikus Európáról szóló akcióterv 
végrehajtását támogató tagállami szakért ők munkáját hangolja össze. 
35 http://www.cenorm.be/conf_asse ss/keymark/keymarktext.htm  
 
HU 12   HU a W3C WAI iránymutatásainak megfelel ő európai web-hozzáférhet őségi címke36 alkalmas 
lehet a piac szétaprózot tságának elkerülésére.” 
A Bizottság a legf őbb érdekelt felekkel együtt megvizsgálja majd a termékek és 
szolgáltatások hozzáférhet őségének tanúsítására szolgáló rendszerek kifejlesztésének, 
bevezetésének és megvalósításának lehet őségeit , beleértve a tesztkövetelmények és az 
értékelési módszerek meghatározását. Megvizsgá lják továbbá az öntanúsítás vagy a harmadik 
fél általi tanúsítás lehet őségét, a különböz ő választási lehet őségeket pedig hatékonyságuk 
alapján hasonlítják össze37. A Bizottság 2005 utolsó negyedé vében tanulmányt indít err ől a 
kérdésről38. 
3. A meglév ő jogszabályok hatékonyabb alkalmazása 
Számos irányelvnek vannak olyan rendelkezései , amelyek felhasználhatók az elektronikus 
hozzáférhet őség megvalósítására (pl. a foglalkoztat ás és a munkavégzés során alkalmazott 
egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozás áról szóló irányelv39; a 
rádióberendezésekr ől és a távközl ő végberendezésekr ől, valamint a megfelel őségük kölcsönös 
elismerésér ől szóló irányelv, valamint a közbes zerzési irányelvek). Fontos együttm űködni a 
tagállamokkal egy olyan gya korlati módszer kialakítás a érdekében, mely lehet ővé teszi ezen 
irányelvek alkalmazása révén az elektronikus hozzáférhet őség kérdésének kezelését. 
Különösen az Inkluzív Kommunik ációval foglalkozó Csoport (INCOM)40 javaslatainak 
megvalósításával lehetne választ adni néhány aktuális európai kihívásra, mint pl. a 
fogyatékkal él ő felhasználók számára az egységes 112-es európai segélyhívószámmal 
működő segélyhívó szolgálatokhoz való hozzáf érés biztosítása; a vezeték nélküli 
segédeszközök harmonizált frekvenciáinak kialak ítása Európában; a tagállamok közötti, valós 
idejű szöveges és jelekre épül ő kommunikáció biztosítása, valamint a hozzáférhet ő áruk 
hatóságok által történ ő vásárlásának megkönnyítése. A meglév ő jogszabályok gyakorlatba 
történő átültetése során esetlegesen felmerül ő nehézségeket meg kell oldani. 
A Bizottság audiovizuális politikáról folytatott  párbeszéde keretében ös ztönözni fogja a közös 
vagy kölcsönös átjárhatóságot bi ztosító megoldásokat pl. a digi tális televízió-programokhoz 
való könnyebb hozzáférés területén. Az ilyen közös megoldások lehet ővé teszik a 
méretgazdaságosság el őnyeinek kihasználását. 
                                                 
36 World Wide Web Consortium (Nemzetközi Web Konzorcium) (W3C), Web Accessibility Initiative 
(Web hozzáférhet őségi kezdeményezés) (WAI). 
37 Az on-line konzultáció azt mutatta, hogy er ős támogatottságot (több mint 72 %) élvez az elektronikusan 
hozzáférhet ő IKT-termékek és -szolgáltatáso k tanúsítása és címkézése; jelent ős eltérések mutatkoztak 
azonban a célcsoportok között: az elektronikusan hozzáférhet ő termékek és szolgáltatások gyártói, 
szolgáltatói vagy értékesít ői között  csak 61,4 %-os volt az egyetértés . Ezen felül a termék-tanúsítás és -
címkézés támogatói közül a „fogyatékkal él ő magánszemélyek” és a „hatóságok” egyértelm űen 
támogatták a kötelez ő rendszereket, míg az  „elektronikusan hozzáférhet ő termékek és szolgáltatások 
gyártói, szolgáltatói vagy eladói” az önkéntes eljárásokat támogatták, a fennmaradó többi csoport pedig 
a két tábor között foglal helyet. 
38 Lásd a Nyomon követés és következtetések fejezetet. 
39 A 2000. november 27-i 2000/78/EK tanácsi irányelv tiltja a fogyatékkal él ő személyek többek között 
munkahelyi megkülönböztetését és tartalmazza a f ogyatékos személyek igényeihez való ésszer ű 
alkalmazkodást, beleértve az IKT-ket. 
40 2003-ban alakult a tagállamok képvisel őiből, távközlési üzemeltet őkből, felhasználói szervezetekb ől és 
szabványosítással foglalkozó szervekb ől. 
 
HU 13   HU Teljes mértékben ki kell aknázni a meglév ő európai jogszabályokban rejl ő, az 
„elektronikus hozzáférhet őség elősegítését szolgáló lehet őségeket.” A Bizottság 2005-ben 
tanulmányt41 indít a legjobb gyakorlatok meghatározása céljából, valamint párbeszédet alakít 
ki a tagállamokkal és a legf őbb érdekelt felekkel az irányelvek végrehajtásáért felel ős érintett 
csoportokon keresztül.  
7. K ÖVETKEZTETÉSEK ÉS NYOMON KÖVETÉS  
Ez a közlemény és az on-line konzultációs eljárás eredményei jól mutatják és támogatják az 
Európai Bizottság határozott szándéká t arra vonatkozóan, hogy az elektronikus 
hozzáférhet őséggel kapcsolatos kérdéseket kezelje és  olyan megoldásokat találjon ezekre, 
amelyek i. jelzik a tagállamok számára annak éget ő szükségességét, hogy együtt dolgozzanak 
az elektronikus hozzáférhet őségre irányuló összehangolt megközel ítések kialakításán; ii. arra 
ösztönzik az ipart, hogy hozzáférhet ő megoldásokat fejlesszen ki az IKT-termékek és –
szolgáltatások terén; iii. a fogyatékkal él ő felhasználók irányában aktív kötelezettségvállalást 
jeleznek a hozzáférhet őség javítására az információs társadalomban. 
Az elkövetkezend ő két év alatt (2005–2007) a Bizottság  folytatja a tudatosság fokozását, 
ösztönzi a javasolt eszközök alkalmazását, bizonyítékokat gy űjt és folytatja a konzultációt az 
érdekelt felekkel annak érdekében, hogy a hely zet ismeretében megalapozott döntéseket 
hozzon az elektronikus hozzáférhet őség területén. 
E célból a Bizottság tanulmány készít ését tervezi 2005 utolsó negyedévében „Az elektronikus 
hozzáférhet őség terén elért haladás mérése Európában” címmel az európai elektronikus 
hozzáférhet őség javítását célzó szakpolitikai lehet őségek meghatározása és értékelése 
céljából. A tanulmány els ő eredményeit 2007 elején ismertetik. 
Az elektronikus hozzáférhet őség helyzetére összpontosító nyomon követésre e közlemény 
közzététele után két évvel kerül sor. Kiterjed majd az e közleményben javasolt megközelítések eredményeinek értéke lésére a jobb szabályozás elvét
42 követve, és – a 
teljeskörű hatásvizsgálat függvényében – a Bizo ttság megvizsgálhat ja annak lehet őségét, 
hogy kiegészít ő intézkedéseket hozzon, beleértve szükség esetén új jogi szabályozást is. Ez az 
elektronikus hozzáféréssel kapcsolatos tanulmán y pedig hozzájárul majd a már bejelentett 
2008-as, elektronikus befogadásról szóló európai kezdeményezéshez43. 
                                                 
41 Lásd a Nyomon követés és következtetések c. részt. 
42 Az Európai Bizottság kormányzásról szóló fehér könyve, COM(2001) 428 végleges. 
43 COM(2005)229 „i2010: európai információs társadalom a növekedésért és a foglalkoztatásért”.