BEVEZETő

Célkitűzés

A közlekedés jelentős mértékben hozzájárul Európa jólétéhez. Lehetővé teszi a hatékony áruforgalmat és a polgárok szabad utazását. Az EU a szomszédos régiók országainak jelentős politikai és gazdasági partnere. A közlekedési ágazatban zajló együttműködés megerősítése döntő fontosságú lehet az EU azon erőfeszítései szempontjából, hogy segítsen szomszédjainak gazdaságilag erősebbé és politikailag stabilabbá válni. A közlekedési együttműködésnek az áru- és személyszállításra fordított idő és erőforrások csökkentését célzó javítása közvetlen előnyökhöz juttatja az EU és a szomszédos térségek polgárait és vállalkozásait. A szorosabb piaci integráció segíthet továbbá új piaci lehetőségeket nyitni a vállalkozások számára mind az Unióban, mind a szomszédos térségekben.

E közlemény az infrastrukturális szempontokra összpontosító, 2007-es bizottsági közleményre[1] épít, és megújított közlekedéspolitikai együttműködést fogalmaz meg az EU szomszédos régióival. Kiterjed mind az európai szomszédságpolitikára (ENP),[2] mind a bővítéssel érintett országokra,[3] és mindeközben elsősorban az ENP-országokra összpontosít. A bővítéssel érintett országokkal a közlekedés terén megvalósított együttműködés eddig elért, magas szintje mintaként szolgálhat a más szomszédos térségekkel fennálló közlekedési kapcsolatok javításához.[4]

A Bizottság nemrégiben felülvizsgálta az EU szomszédos partnerországaival ápolt kapcsolatainak egységes szakpolitikai keretét jelentő európai szomszédságpolitikát,[5] és az átalakuló szomszédságra vonatkozóan új megközelítést javasolt. E megközelítés azt jelenti, hogy a közlekedési együttműködést minden egyes alrégió egyedi szükségleteinek megfelelően alakítják ki. Az EU a közlekedési ágazatban nagyobb mértékben fog különbséget tenni az egyes országok között azok ambíciói és az Unióval való szorosabb integrációra való hajlandóságuk függvényében. Az uniós támogatás – amely vagy az infrastrukturális összeköttetések finanszírozásában vagy a piachoz való nagyobb mértékű hozzáférésben fog megnyilvánulni – a szomszédos országok által elért eredményektől függ majd.

Szakpolitikai háttér-információk

A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésével az EU a szomszédos országokkal különleges kapcsolat kialakításra vállalt kötelezettséget (az EUMSz 8. cikke). A Szerződés arról is rendelkezik, hogy az Unió határozhat úgy, hogy együttműködik harmadik országokkal a közös érdekű projektek előmozdítása és a hálózatok átjárhatóságának biztosítása érdekében (az EUSz 171. cikkének 3. bekezdése).

Az Európa 2020 stratégia kiemelt helyen kezeli a belső politikáink külső vonatkozásainak az EU gazdasági növekedésének előmozdítása érdekében történő alkalmazását. Ez különösen igaz a közlekedéspolitika esetében, ugyanis a hatékony határátkelők, a rövidebb és gyorsabb csatlakozások, valamint a piacok liberalizációja megkönnyíti az áruknak és a személyeknek az EU határain átnyúló mozgását.

2011 márciusában a Bizottság elfogadta a mobilitás növelésére, valamint a növekedés és a foglalkoztatás előmozdítására irányuló, „ Útiterv az egységes európai közlekedési térség megvalósításához – Úton egy versenyképes és erőforrás-hatékonyközlekedési rendszer felé” [6] című útitervet. Ebben az útitervben a Bizottság az EU közlekedési és infrastrukturális politikájának közvetlen szomszédainkra történő kiterjesztését, valamint a harmadik országok piacainak a közlekedési szolgáltatások tekintetében történő megnyitását javasolta.

A Bizottság jelenleg a TEN-T szakpolitika felülvizsgálatát végzi. E szakpolitika céljai között szerepel a TEN-T hálózatnak a szomszédos országok infrastrukturális hálózataival való hatékonyabb összekapcsolása.

Az EU ezenkívül a régiók közötti mobilitás javítására irányuló és a szomszédos térségek néhány országára is kiterjedő, makroregionális stratégiákat, például a Duna-régióra vonatkozó európai stratégiát[7] is bevezetett.

SZOROSABB PIACI INTEGRÁCIÓ A GYORSABB ÉS OLCSÓBB CSATLAKOZÁSOK ÉRDEKÉBEN

Az EU, valamint a bővítéssel érintett és ENP-országok közlekedési piacainak szorosabb integrációja gyorsabbá, olcsóbbá és hatékonyabbá teheti a közlekedési csatlakozásokat, aminek előnyeit a polgárok és a vállalkozások egyaránt élvezhetik. A szorosabb piaci integráció lehetőségei a szomszédos országok arra való képességén és hajlandóságán múlnak majd, hogy az olyan területeken, mint a biztonság, a védelem, a környezetvédelem, valamint a munkavállalók egészsége és biztonsága az Unióban alkalmazottakkal egyenértékű előírások alkalmazása felé mozduljanak el. E közlemény rövid és hosszú távú intézkedéseket vázol fel valamennyi közlekedési módozat – közúti, vasúti és légi közlekedés, valamint tengeri és belvízi hajózás – tekintetében az EU és szomszédai közlekedési rendszereinek összekapcsolása érdekében.

A közlekedési piac szorosabb integrációjára irányuló erőfeszítések a keleti partnerség országaival kötendő társulási megállapodások jelenleg is folyamatban lévő tárgyalásai[8] részeként kezdődtek. E megállapodások célja szabadkereskedelmi térség létrehozása az Unióval. Az EU déli szomszédságában az Euromediterrán Szabadkereskedelmi Térség kiteljesítése jelenti a hosszabb távú célkitűzést. A bővítési stratégia részeként és a csatlakozási tárgyalások összefüggésében az EU a közlekedési piaci integráció megfelelő feltételeinek megteremtése érdekében segíti a bővítéssel érintett országokat abban, hogy jogszabályaikat összehangolják az uniós vívmányokkal. A nyugat-balkáni országokkal létrehozandó közlekedési közösségről szóló szerződéstervezet például progresszív, az uniós vívmányokon alapuló piaci integrációt irányoz elő a biztonság, a védelem, a környezetvédelem és a társadalmi kérdések területén.

Légi közlekedés

A légi közlekedési ágazatban az Unióval szomszédos országokkal való integráció hajtóereje az Unióra és annak déli és keleti határain fekvő összes szomszédos országra kiterjedő, egymilliárd polgárt érintő európai közös légtér (EKLT) létrehozására irányuló célkitűzés.[9] Mivel az ENP-országok többségét tenger választja el az Uniótól, vagy jelentős távolságra fekszenek az uniós fővárosoktól, a légi közlekedés kulcsfontosságú szerepet játszik a személyszállításban. A légi utasok számának éves növekedése az EU és a déli szomszédos országok viszonylatában átlagosan 6,7%, az EU és a keleti szomszédos országok viszonylatában pedig 11,6% volt a 2004 és 2009 közötti időszakban. Délen Marokkó immár az európai közös légtér tagja, és évente átlagosan 14,6%-kal bővül az általa az Unióba, illetve az Unióból lebonyolított légi személyszállítás. Keleten a legnagyobb utasforgalmat Ukrajna és az EU között bonyolították le (2009-ben 3,5 millió utasból 2,7 millió).[10]

Az EKLT-politikát úgy alakították ki, hogy a szabályozásoknak az uniós szabályok fokozatos végrehajtása általi közelítésével összekötve lehetővé tegye a piac fokozatos megnyitását az EU és szomszédai között annak érdekében, hogy a piaci szereplők előtt új lehetőségek nyíljanak meg, a fogyasztóknak pedig szélesebb választási lehetőségük legyen. A piac megnyitásának és a szabályozás közelítésének folyamata párhuzamosan zajlik a tisztességes verseny, valamint az EU biztonsági, védelmi, környezetvédelmi és egyéb előírásainak előmozdítása érdekében. Az EKLT-t az általános gazdasági, kereskedelmi és idegenforgalmi kapcsolatokat előmozdító, átfogó légi közlekedési megállapodások útján hajtják végre.

Egy adott, átfogó légi közlekedési megállapodás tárgyalásai akkor kezdődhetnek meg, ha az adott szomszédos ország bebizonyította, hogy tisztában van a feltételekkel és egyértelmű elkötelezettségét fejezte ki az EKLT-hez való csatlakozással járó kötelezettségek vállalása iránt.

Az EU ilyen megállapodásokat a nyugat-balkáni országokkal, Grúziával, Jordániával és Marokkóval kötött. Hasonló megállapodások tárgyalása van folyamatban Izraellel, Libanonnal és Ukrajnával, valamint a közeljövőben várhatóan megkezdődnek a tárgyalások Tunéziával. A Bizottság ezen kívül felhatalmazást kapott, hogy tárgyalásokat folytasson Algériával egy hasonló megállapodás megkötéséről. A Bizottság Moldovával való tárgyalásokra irányuló felhatalmazást javasolt, és ugyanezt szándékozza tenni Azerbajdzsán tekintetében is. A többi szomszédos ország által tanúsított érdeklődés, valamint azok felkészültsége függvényében a Bizottság hasonló megállapodások tárgyalását fogja javasolni.

Az ENP-országokkal kötött megállapodások kétoldalúak, míg a nyugat-balkáni országokkal kötött megállapodás többoldalú. Ez utóbbi a kétoldalúakon túlmutatva előírja például az Európai Bíróság légiközlekedési vonatkozású ítéleteinek az érintett országokban történő közvetlen alkalmazását.

A regionális integráció fokozása érdekében következő lépésként ki kell dolgozni egy-egy többoldalú megállapodást az ENP déli, illetve keleti országaival. A hosszabb távú cél végső soron valamennyi régió és az EU egyetlen EKLT-be történő integrációja.

A jelenleg kiépítés alatt álló egységes európai égboltot szintén ki fogják terjeszteni az EU szomszédaira. Ennek minimális előfeltétele az uniós jog és az uniós kijelölésre vonatkozó elv elismerése. Az egységes európai égbolt növeli majd a biztonságot, továbbá csökkenti a késéseket, a költségeket és a kibocsátásokat. Az egységes európai égbolt kialakítása tekintetében alkalmazott, fokozatos megközelítés részeként az Unióval szomszédos országok funkcionális légtérblokkok (FAB-k) uniós tagállamokkal történő létrehozására vagy azokhoz történő csatlakozásra törekednek. 2012 decemberére az uniós tagállamok várhatóan kilenc funkcionális légtérblokkot alakítanak ki, közösen tervezve és ésszerűsítve légterüket és légi útvonalaikat a légiközlekedési igények hatékonyabb kielégítése érdekében.

A nyugat-balkáni térségben Bosznia-Hercegovina és Horvátország a közép-európai funkcionális légtérblokk (FABCE) kezdeményezés tagja. A többi érintett ország közül Albánia, Egyiptom és Tunézia társult partneri státusszal rendelkezik, Jordánia és Libanon pedig megfigyelő államként vesz részt a BLUE MED FAB kezdeményezésben. A többi szomszédos ország az egységes európai égbolt kiteljesítése érdekében várhatóan hasonló funkcionális légtérblokkokhoz fog csatlakozni.

Számos szomszédos ország már most az Európai Szervezet a Légi Közlekedés Biztonságáért (Eurocontrol) szerződő fele.[11] Ezen országok részt vesznek az Eurocontrol munkájában és így élvezik az általa nyújtott szolgáltatások előnyeit. A tagsággal nem rendelkező országok – a szervezethez benyújtott kérelmek és az azzal kötött megállapodások alapján – szintén részesülhetnek az Eurocontrol számos szolgáltatásának előnyeiből.[12] Az EU szomszédaival folytatott együttműködés célja az EU által kialakítottakkal összhangban lévő álláspontok elfogadása az Eurocontrolon belül.

Számos ENP-ország már most az Európa légiforgalom-irányítási infrastruktúrájának modernizálását célzó egységes európai égbolt légiközlekedés-irányító kutatási program (SESAR) kedvezményezettje. Az EU a támogatást más, légiforgalmi szolgáltatási rendszerüket modernizálni szándékozó ENP-országok számára is rendelkezésre bocsáthatja.

Az EU számára kulcsfontosságú szempont, hogy a szomszédos régiókban növekedjen a légi közlekedés védelmének hatékonysága. A légi közlekedés védelme terén alkalmazott, a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) által megállapított nemzetközi szabványokat maradéktalanul alkalmazni kell.[13] Az EU már most együttműködik a szomszédos országokkal annak érdekében, hogy azok jobban képesek legyenek teljesíteni e nemzetközi kötelezettségeket. Az EU azáltal segítheti az érintett országokat a szabályoknak való megfelelésben, hogy információkat nyújt számukra a polgári repülés védelmére irányuló nemzeti programok kidolgozására vonatkozóan, valamint megosztja velük a repülésvédelmi intézkedések végrehajtása és minőségellenőrzése terén bevált gyakorlatokat. A régióban a szabályozásnak a nemzetközi szabványok terén történő és azokon túlmutató közelítését az Európai Polgári Repülési Konferencia (ECAC) légiközlekedés-védelemre vonatkozó rendelkezéseinek, valamint az EU elsődleges joganyagában meghatározott elveknek a jobb megismertetése és végrehajtása segítheti elő.

A légi közlekedés biztonságának magas fokú biztosítása az EU közlekedéspolitikájának kulcsfontosságú eleme. Azok a szomszédos országok, amelyek átfogó légiközlekedési megállapodást írtak alá az Unióval, részt vehetnek az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség (EASA) munkájában is. Ezen kívül az ICAO bármely európai részes állama részt vehet az EASA munkájában olyan egyedi szerződés alapján, amelyben elfogadja és végrehajtja az EU légiközlekedés-biztonsági szabályait.[14]

A Bizottság és az EASA nemrégiben javaslatot tett az EASA-n belül egy, a déli szomszédság néhány országával (Izraellel, Jordániával, Libanonnal, Marokkóval és Tunéziával) együttműködő egység létrehozására. E javaslat célja az EU és az említett országok által a légi közlekedés biztonsága terén alkalmazott eljárások és szabványok összehangolása. A légi közlekedés biztonságának a keleti ENP-országokban történő javítása érdekében hasonló együttműködésről fognak intézkedni.

Javasolt intézkedések Rövid távon (2013-ig) Az átfogó légiközlekedési megállapodásokkal kapcsolatban folyamatban lévő tárgyalások lezárása és az ilyen megállapodásokról folytatott tárgyalások más, érdeklődést tanúsító szomszédos országokra történő kiterjesztése, amint azok készen állnak erre A szomszédos országok részére légiforgalmi irányítási rendszereik korszerűsítése érdekében történő segítségnyújtás (SESAR) folytatása, és annak más, érdeklődő országok számára történő rendelkezésre bocsátása Tájékoztatás, útmutatás és szakmai segítségnyújtás a szomszédos országok számára az európai funkcionális légtérblokkok (FAB) valamelyikéhez való csatlakozáshoz Segítségnyújtás a szomszédos országok számára a légi közlekedés védelmére vonatkozó európai szabványoknak való megfeleléshez Együttműködés az EU szomszédaival az EU által kialakítottakkal összhangban levő álláspontok Eurocontrolon belül történő elfogadása érdekében Segítségnyújtás a szomszédos országoknak abban, hogy a légi közlekedés biztonságát az uniós és nemzetközi szintnek megfelelő szinten valósítsák meg Hosszabb távon Az ENP keleti és déli országaival kötött légi közlekedési megállapodások konszolidálása az EKLT kiteljesítése érdekében A légi közlekedés biztonsága terén folytatott együttműködés kiterjesztése az EASA keretében az ENP keleti országaira, valamint az ENP abban még nem részes déli országaira A szomszédos országok teljes körű integrációja az egységes európai égbolt kezdeményezésbe |

Tengeri és belvízi hajózás

- Tonnatartalom szempontjából az EU és a világ többi része közötti teherforgalom 90%-át tengeren bonyolítják le. A tengeri szállítás tekintetében a cél olyan, minőségi hajózás megvalósítása, amely versenyképes, és jó környezeti, biztonsági és védelmi teljesítményt nyújt. Ez az EU és a regionális tengereken vele osztozó szomszédos országok közös érdeke.

A nyugat-balkáni térség vonatkozásában a közlekedési közösségről szóló szerződéstervezet együttműködésről rendelkezik az EU tengeri hajózásra vonatkozó szabványai és politikái felé való közelítés érdekében. Az EU továbbra is támogatni fogja a tengeri szállítási szolgáltatások liberalizációját annak érdekében, hogy egyenlő feltételeket teremtsen a szomszédos országokkal. Ez különösen érvényes a földközi-tengeri térségben való szabadkereskedelmi térség létrehozására, és ennek részeként a tengeri szállítási szolgáltatások szabadságának megteremtésére irányuló, folyamatban levő törekvésekre.

Az EU az uniós, valamint a nemzetközi tengerbiztonsági, védelmi és környezetvédelmi követelmények betartását ösztönzi. Annak érdekében, hogy az Unióval határos tengereken z egyenlő feltételeket lehessen teremteni¸ fontos, hogy az Unióval szomszédos országok ratifikálják és megfelelően végrehajtsák a tengerbiztonságra és -védelemre, valamint a társadalmi és környezetvédelmi feltételekre vonatkozó nemzetközi egyezményeket, és igazodjanak az uniós szabványokhoz. A Bizottság e célból szakmai támogatást nyújt. Az EU továbbá aktív együttműködésre törekszik a szomszédos országokkal a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) keretein belül.

A biztonság és a védelem, valamint a környezetvédelmi és társadalmi szabályok alacsony szintje, az adódömping és a szomszédos országok hátországi összeköttetéseinek használatával kapcsolatban alkalmazott diszkriminatív díjszabási gyakorlatok torzíthatják a tisztességes versenyt. A szomszédos országokkal való együttműködés célja e lehetséges torzító hatások hasonló szabályok megállapítása útján történő elkerülése. Az uniós vállalkozások közvetlenül részesülnek e megközelítés előnyeiből.

A tengerbiztonság és - védelem , valamint a környezetvédelem javítása érdekében az EU folytatja a szomszédos országok részére délen a SAFEMED, keleten pedig a SASEPOL regionális projekt keretében történő szakmai segítségnyújtást. Az EU továbbá az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség (EMSA) felhatalmazásának az ENP-országok részére történő szakmai segítségnyújtásra való kiterjesztésére vonatkozó bizottsági javaslatról tárgyal.

A tengerbiztonság és -védelem, valamint a tengeri események esetén tett válaszlépések további javítása érdekében a Bizottság támogatni fogja, hogy a szomszédos országok is részt vegyenek az EMSA által működtetett, SafeSeaNet nevű hajóforgalom-megfigyelő rendszerben, valamint megszerezzék a részvételhez szükséges tengeri felügyeleti infrastruktúrát. Annak érdekében továbbá, hogy hatékonyabban tudjon válaszlépéseket tenni a hajókról történő illegális kibocsátásokra, továbbá hatékonyabban azonosíthassa a szennyezőket a vizeken, a Bizottság támogatni fogja a szomszédos országoknak az EMSA által működtetett, CleanSeaNet nevű műholdas szolgáltatásban történő részvételét. A CleanSeaNet műholdképek elemzése segítségével már most közel valósidejű tájékoztató szolgáltatást nyújt a tengeri olajszennyezésekkel kapcsolatban az EU valamennyi, part menti tagállama és tagjelölt országa, valamint Izland és Norvégia számára.

Az Unióval szomszédos országok általánosságban alulteljesítenek lobogó szerinti államként betöltött szerepükben. A lobogó szerinti államok teljesítményének legfontosabb mércéjeként szolgáló, a kikötő szerinti állam által végzett ellenőrzésről szóló párizsi egyetértési megállapodás feltételei szerint Azerbjdzsán, Algéria, Tunézia és Marokkó szürkelistás, Ukrajna, Grúzia, Moldova, Albánia, Libanon, Líbia, Szíria és Egyiptom pedig feketelistás ország.

Annak érdekében, hogy az államok eredményesebben hajtsák végre a lobogó szerinti államként rájuk háruló kötelezettségeket, a feketelistán szereplő szomszédos országokat arra célszerű ösztönözni, hogy fontolják meg az IMO tagállami hitelesítési rendszerhez történő csatlakozás előnyeit. Az IMO-hitelesítés jelenleg önkéntes alapú, azonban 2014-től kötelezővé válik. Az EU továbbra is támogatni fogja szomszédjait lobogó szerinti államként nyújtott teljesítményük növelése terén.

A korlátok nélküli európai tengeri szállítási térséget hosszabb távon egy, az Európán belüli és Európa körüli szabad tengeri közlekedést lehetővé tevő „kék övezetté” fogják továbbfejleszteni. Ennek célja az alakiságok egyszerűsítése az uniós kikötők között közlekedő hajók számára. Ez magában foglalja a hajók és a parti személyzet közötti adatcserét szolgáló elektronikus rendszerek bevezetését. A „kék övezet” koncepcióval összhangban a szomszédos országokkal folytatott együttműködés célja az adminisztratív eljárásoknak a rövid távú tengeri fuvarozás tekintetében történő egyszerűsítése, a kikötői alakiságok egyablakos adminisztratív intézésének megvalósítása, valamint az információs rendszerek kölcsönös átjárhatóságának biztosítása.

A szomszédos országok azon tengerészei, akik megfelelnek az alkalmazandó nemzetközi előírásoknak (a tengerészek képzéséről, képesítéséről és az őrszolgálat ellátásáról szóló nemzetközi egyezmény), dolgozhatnak uniós hajókon. Az uniós tagállamok kérésére és az EMSA támogatásával a Bizottság értékeli a szomszédos országok tengerészképesítési eljárásait és képzési létesítményeit. Az EU e tekintetben a szomszédos országok többségét elismerte.[15] A Bizottság továbbra is szakmai segítséget fog nyújtani a szomszédos országoknak tengerészeik képzésének javítása érdekében.

Annak érdekében, hogy az összes területet – így a közlekedés területét – érintő együttműködés révén a földközi-tengeri térségben a tengerészeti ügyek tekintetében fokozottabb stratégiai megközelítés valósuljon meg, a Bizottság – az IMO-val és az EIB-vel együtt – kísérleti intézkedések meghatározására irányuló projektet indított, hogy így járuljon hozzá a tengeri hajózás szereplői között a tengerbiztonság és -felügyelet, a társadalmi szempontok és a képzés, valamint a tengeri infrastruktúrába történő befektetések terén folytatott együttműködés javításához.

Az EU belvízi hajózási politikájának célja a vízi utakon történő hatékony és fenntartható közlekedés megvalósítása. Fontos szempont, hogy az Unióval szomszédos országok alkalmazzák a vonatkozó nemzetközi egyezményeket annak érdekében, hogy a belvízi hajózás biztonsága, valamint a környezetvédelmi és társadalmi feltételek tekintetében az unióssal egyenértékű szintet biztosítsanak. A Bizottság támogatni fogja a szomszédos országokat e célok elérésében.

A biztonság, a hatékonyság és az adatcsere előmozdítása érdekében a Bizottság a folyami információs szolgáltatások keretében együtt fog működni az érintett szomszédos országokkal.

A dunai hajózás tekintetében a Duna-régióra vonatkozó európai stratégia az öt szomszédos országot – Bosznia-Hercegovinát, Horvátországot, Moldovát, Szerbiát és Ukrajnát – felölelő régióban a belvízi hajózásban rejlő piaci lehetőségek teljes körű kiaknázását szolgáló intézkedéseket javasol. A Bizottság támogatja a Duna Bizottságnak a felülvizsgált Belgrádi Egyezmény keretében történő korszerűsítését. Ezen Egyezmény – amelyhez az EU által történő csatlakozásra irányuló tárgyalásokat a Bizottság folytatta le – szövegéről megállapodtak, azonban azt még nem írták alá. A Bizottság vitájuk rendezésére biztatja a két érintett aláíró államot.

Javasolt intézkedések Rövid távon (2013-ig) Segítségnyújtás a szomszédos országoknak lobogó szerinti államként nyújtott teljesítményük fokozása, valamint a biztonsági, védelmi és társadalmi előírásoknak történő megfelelés érdekében Az EMSA felhatalmazásának a szomszédos országok részére történő szakmai segítségnyújtásra történő kiterjesztése, A szomszédos országok SafeSeaNet és CleanSeaNet hálózatban való részvételének előmozdítása Együttműködés a szomszédos országokkal a rövid távú tengeri fuvarozás területén alkalmazott eljárásoknak az európai tengeri szállítási térséggel és a „kék övezet” koncepcióval összhangban történő egyszerűsítése érdekében A szomszédos országok támogatása a belvízi hajózásra vonatkozó uniós és nemzetközi előírások teljesítésében Aktív szerepvállalás a Duna Bizottság korszerűsítésére irányuló folyamat újbóli megindítása érdekében Hosszabb távon A szomszédos országoknak az Európán belüli és Európa körüli szabad tengeri közlekedést lehetővé tevő „kék övezetbe” történő szorosabb integrációjának előmozdítása |

Közúti közlekedés

- A közúti közlekedés kulcsfontosságú szerepet tölt be az azon szomszédos országokkal folytatott kereskedelem lebonyolításában, amelyekkel az EU szárazföldi határokkal rendelkezik. A határátkelőknél alkalmazott nehézkes adminisztratív eljárások azonban továbbra is akadályozzák az áruknak az EU és keleti szomszédjai közötti hatékony áramlását. Az összes szállítási idő átlagosan 40%-a[16] vész el a határátkelőknél az adminisztratív eljárások ellentmondásai miatt. A határátlépési eljárások megkönnyítése éppen ezért kulcsfontosságú a kereskedelem idő- és költségmegtakarítások általi ösztönzése szempontjából.

A Bizottság stratégiai keretek bevezetését tervezi a Belarusszal, Moldovával és Ukrajnával folytatott vámügyi együttműködés tekintetében a kereskedelem könnyítésére és a polgároknak az EU keleti határánál történő védelmére irányuló, kiemelt fontosságú intézkedések révén. Ezek közé tartozik a biztonságos és akadálymentes kereskedelmi útvonalak megvalósítása, a kockázatkezelés és a csalás elleni küzdelem, továbbá a vámügyi infrastruktúra és eljárások korszerűsítésének támogatása.

A közúti biztonság szomszédos országokban tapasztalható alacsony szintje közvetlenül érinti az Uniót. A közúti biztonság a képzés, a bevált gyakorlatok megosztása, a figyelemfelkeltés és a biztonságosabb közúti infrastruktúra – többek között biztonságos parkolási lehetőségek – előmozdítása révén történő javítása kiemelt fontosságú szempontja a szomszédos térségekkel folytatott uniós együttműködésnek. A Bizottság vizsgálni fogja a közös, az Unió egész területére kiterjedő intelligens közlekedési rendszerek (pl. az eCall[17]) szomszédos országokra történő kiterjesztésének lehetőségét. A közúti közlekedési balesetek okozta halálozások aránya a keleti partnerség legtöbb országában lényegesen magasabb (100 000 személyre Ukrajnában 21,5, Grúziában 16,8, Moldovában 15,1 jut), mint az európai átlag (100 000 személyre 6,1).[18] Ugyanez igaz az ENP déli országaira is.

Annak érdekében, hogy a globális gépjárműpiacon egyenlő feltételek uralkodjanak, fontos, hogy a szomszédos országok ratifikálják és alkalmazzák a járművek biztonságára és környezeti teljesítményére vonatkozó uniós és nemzetközi előírásokat[19]. Az EU e tekintetben az UNECE keretében aktív együttműködésre törekszik a szomszédos országokkal.

A közúti közlekedési szolgáltatások továbbra is fontos szerepet játszanak a határokon átnyúló hatékony feldolgozóipari ellátási lánc biztosítása szempontjából, különösen rövidebb távolságokon. A légi közlekedési ágazattal ellentétben, ahol az EU és a szomszédos országok a piaci nyitás felé tettek lépéseket, a közúti közlekedési piacokhoz való kölcsönös hozzáférés liberalizációja terén csupán szerény előrelépések történtek. Az uniós tagállamok többsége kétoldalú közúti közlekedési megállapodásokat kötött a szomszédos harmadik országokkal. E megállapodások kvótákon alapuló kölcsönös hozzáférést biztosítanak egymás piacához. Multilaterális szinten a Nemzetközi Közlekedési Fórum (a volt ECMT) is oszt ki kvótákat, azonban ezek a teljes tevékenység mindössze 5%-át teszik ki.

Számos szomszédos ország fejezte ki érdeklődését az uniós közúti közlekedési piachoz való nagyobb hozzáférés iránt. Az Uniónak az ezen országokkal megvalósított további piaci integráció érdekében e téren gyakorolnia kell külső hatáskörét, egyaránt figyelembe véve a vonatkozó biztonsági, védelmi, környezetvédelmi és társadalmi szempontokat. Egy ilyen kezdeményezés elsődleges célja a mennyiségi korlátozásoknak az Unió és a szomszédos országok közötti közlekedési szolgáltatások minőségét garantáló előírások alkalmazásáért cserében történő, fokozatos megszüntetése lenne, amely elgondolást a jelenlegi kétoldalú rendszerek nem tartalmazzák. A nyugat-balkáni országokkal létrehozandó közlekedési közösségről szóló szerződéstervezet több, a tehergépkocsik számára a közúti közlekedési piachoz való hozzáférést biztosító közösségi engedélyről rendelkezik.

Annak biztosítása érdekében, hogy az Unióban és a szomszédos országokban a közúti közlekedés vonatkozásában hasonló előírások kerüljenek alkalmazásra, fontos, hogy a digitális menetíró készülékek szomszédos országokban történő bevezetése összhangban legyen az nemzetközi közúti közlekedésben alkalmazott, a vezetési időre és pihenőidőre vonatkozó szabályokról szóló ENSZ-megállapodás (AETR[20]) követelményeivel. Az AETR valamennyi, uniós tagsággal nem rendelkező részes államának (Grúzia kivételével a keleti partnerség összes országának) 2010-től jogilag kötelezően be kellett vezetnie a digitális menetíró készülékek újonnan nyilvántartásba vett járművekben történő alkalmazását. Az EU segítséget nyújtott az ENP keleti országainak a digitális menetíró készülékek bevezetése során. Az AETR rendelkezéseinek a közúti közlekedési ágazatban alkalmazandó uniós társadalmi szabályokkal való teljes körű összhangba hozatala érdekében a Bizottság arra irányuló felhatalmazást kíván szerezni, hogy az EU az AETR szerződő fele lehessen.

A közúti személyszállítási szolgáltatások elősegítik az európai polgárok mobilitását és a turisták utazását. A szomszédos országokkal a közúti közlekedési ágazatban folytatott együttműködés az autóbuszok útvonalai engedélyezésének egyszerűsítése és a szolgáltatások minőségi és biztonsági szintjének harmonizálása által könnyítheti az autóbusszal történő személyszállítást.

E téren az Interbus-megállapodás[21] hatályát ki kell terjeszteni a nemzetközi utasok autóbusszal történő különjárati szállítása mellett a menetrendszerű szállításra is, valamint azon szomszédos országokra, amelyek érdeklődésüket fejezik ki és készen állnak a csatlakozásra.

Javasolt intézkedések Rövid távon (2013-ig) Segítségnyújtás az AETR részes feleinek a digitális menetíró készülékek bevezetéséhez Segítségnyújtás a szomszédos országok számára a közúti biztonságot javító intézkedések kidolgozása és végrehajtása során A közúti közlekedési piac a kiválasztott szomszédos országok felé történő fokozatos megnyitásából eredő hatások tanulmányozása A Belarusszal, Moldovával és Ukrajnával folytatott vámügyi együttműködés erősítése a határátlépések megkönnyítése érdekében Arra irányuló felhatalmazás megszerzése, hogy az EU az AETR szerződő fele lehessen. Hosszabb távon Az Interbus-megállapodás hatályának az autóbusszal történő menetrendszerű nemzetközi személyszállításra és az ENP-országokra történő kiterjesztése |

Vasúti közlekedés

- Az EU és a szomszédos országok közötti vasúti teherforgalom fő áramlási iránya kelet–nyugat. Az elmúlt évtizedben az EU és közvetlen keleti szomszédjai (Belarusz, Moldova, Ukrajna) között lebonyolított vasúti teherszállítás volumene 7%-kal nőtt. Az előrejelzések szerint az EU keleti szomszédsága tekintetében 2020-ra akár 40%-os növekedés is várható a vasúti teherszállítás iránti keresletben.[22]

Az uniós piac 2007 óta teljes mértékben nyitott a vasúti teherszállítás, 2010 januárja óta pedig a nemzetközi személyszállítási szolgáltatások tekintetében is. A vasúti teherszállítási piac megnyitása új vállalkozások piacra lépését tette lehetővé, csökkentette az árakat és kezdetben – a gazdasági válság hatásai ellenére – növelte a szállítás volumenét. Az Unióval szomszédos országokkal a vasúti közlekedés területén folytatott együttműködés erősítése révén további fellendülést lehetne elérni a vasúti közlekedési ágazatban.

A vasúti teherszállítás az eurázsiai hosszú folyosókon versenyelőnyt élvezhetne más közlekedési módozatokkal szemben, ezt azonban fizikai és nem fizikai akadályok hátráltatják. Az EU és Belarusz, Ukrajna, valamint Moldova közötti teherforgalom nőtt ugyan az elmúlt években, a jövőbeni együttműködés során azonban továbbra is fontos lesz az olyan kulcsfontosságú kérdésekre való összpontosítás, mint az infrastruktúra és a határátlépési folyamatok javítása, amelyek további fejlesztés hiányában veszélyeztethetik a teherforgalom volumenének jövőbeni növekedését. Az EU és keleti szomszédjai, valamint Ázsia közötti folyosókon a vasútiinfrastruktúra-használati díjak tekintetében tisztességes, megkülönböztetéstől mentes, átlátható és hatékony díjszabási rendszerekre van szükség a vasúti teherforgalomban rejlő lehetőségek teljes körű kiaknázása érdekében. A Bizottság regionális együttműködést szorgalmaz e kérdésben. A kereskedelem és a teherforgalom növekedése előtt álló fizikai akadályok közé tartozik a kölcsönösen átjárható vasúti rendszerek hiánya, a nem kielégítő technológia és a vasúti állomány rossz állapota is. A vasúti személyszállítás hatékonysága a határátkelőknél folytatott együttműködés javítása révén jelentősebb infrastrukturális beruházások nélkül fokozható.

Intézkedéseket kell tenni a kereskedelem előtt álló egyik fő műszaki akadály, azaz a Belarusz, Moldova és Ukrajna területén alkalmazott (1520 mm-es) nyomtáv és az EU nagy részén elterjedt, szabványos (1435 mm-es) nyomtáv közötti különbség minimalizálása érdekében. Ez a különbség időveszteséggel jár és lelassítja a teher- és személyszállítást. Első lépésben az 1520/1524 mm-es nyomtávrendszert meg kell határozni az Európai Vasúti Ügynökség (ERA) által kidolgozott szabványokban. Ez megfelelő alapot teremtene ahhoz, hogy az ágazat összes szereplője az e szabványoknak megfelelő rendszereket és termékeket szolgáltasson. Ennek lehetővé tétele érdekében az EU folytatni fogja az OSZZSD országokkal[23] folytatott szakmai együttműködést az ERA közvetítésével. A déli szomszédság országaival folytatott együttműködés erősítése érdekében az ERA algériai, marokkói és tunéziai független szakértőket von be a kölcsönös átjárhatóság kérdéseivel kapcsolatos munkába.

A második lépés az átrakodási gyakorlatok (1520 mm-ről 1435 mm-re és fordítva) tanulmányozását és azok többek között kutatás útján történő javítására tett erőfeszítéseket foglalja magában. E cél érdekében a szomszédos országoknak különböző formájú együttműködés útján kaphatnak segítséget az uniós szabványoknak való megfeleléshez. A szorosabb együttműködés elősegíti majd a kölcsönös átjárhatóság növelését, az egyenlő feltételek biztonság terén történő biztosítását, valamint az esetleges jövőbeni piacnyitás feltételeinek megteremtését. A nyugat-balkáni országokkal létrehozandó közlekedési közösségről szóló, megtárgyalt szerződéstervezet rendelkezik a vasúti személy- és teherszállítási szolgáltatások piacának mind az uniós, mind a délkelet-európai piaci szereplők számára történő megnyitásáról.

Az uniós és szomszédos országokbeli vasúti hálózatok kölcsönös átjárhatósága és biztonsága érdekében az EU az európai vasúti forgalomirányítási rendszernek (ERTMS) a szomszédságban történő bevezetését is támogatja. Amellett, hogy zökkenőmentes és alacsonyabb költségekkel járó vasúti forgalmat biztosító rendszert valósít meg, az ERTMS további előnye, hogy termékbeszállítók szélesebb köréhez biztosít hozzáférést, és ezáltal szélesebb választási lehetőséget kínál a kormányzatok, a vasúti piac szereplői és a pályahálózat-működtetők számára.

Az Unióval szomszédos országokban folytatni kell az azok vasúti közlekedési ágazatának az uniós (biztonsági, védelmi, környezetvédelmi, társadalmi és kölcsönös átjárhatósági) előírásokhoz való közelítését célzó reformokat. Ez nemcsak a személy- és teherszállítás szempontjából volna előnyös, hanem több befektetést is vonzana a vasúti ágazat felé. Az uniós vállalkozások számára a vasúti állomány korszerűsítése iránt a szomszédos országokban jelentkező, nagymértékű igény új piaci lehetőségeket teremt. A reformok továbbá előfeltételét jelentik bármilyen, jövőbeni piaci nyitásnak.

A vasúti közlekedés Ukrajnában, Belaruszban és Moldovában elfoglalt viszonylag nagy piaci részesedése ellenére a vasúti teherszállítási piacot még nem liberalizálták. A nyugat-balkáni térség összes országa, valamint Törökország már megkezdte a reformfolyamatot. A Bizottság a vasúti reformjaik folytatására biztatja az ENP déli országait.

Javasolt intézkedések Rövid távon (2013-ig) A 1520/1524 mm-es nyomtáv meghatározása az ERA által kidolgozott szabványokban (átjárhatósági műszaki előírásokban). Az európai vasúti forgalomirányítási rendszer (ERTMS) szomszédos országokban történő bevezetésének előmozdítása. A bővítéssel érintett és szomszédos országok az ERA tevékenységében való részvételének előmozdítása Hosszabb távon A csatlakozási pontokon alkalmazott átrakodási gyakorlatok (1520 mm-es nyomtávról 1435 mm-esre és fordítva) tanulmányozása, és erőfeszítések tétele azok többek között kutatás útján történő javítására a vasúti közlekedési piac ENP-országok felé történő megnyitása lehetőségének vizsgálata |

INFRASTRUKTURÁLIS ÖSSZEKÖTTETÉSEK

- Az infrastrukturális összeköttetések javítása és előmozdítása érdekében a Bizottság három fő szempontra fog összpontosítani: a hálózatok meghatározására, a projektek fontossági sorrendjének felállítására és a finanszírozási források mozgósítására.

Hálózatok

Az infrastrukturális összeköttetések előmozdításának első lépéseként meg kell határozni a szomszédos térségek stratégiai fontosságú közlekedési hálózatait . Ezek a regionális hálózatok képezik majd az EU által a szomszédos országokkal a közlekedési infrastruktúra terén folytatott, megújult együttműködés alapját. Ezek a felülvizsgált transzeurópai közlekedési hálózat (TEN-T) az EU határain túli meghosszabbításaként fognak szolgálni, és összekötik majd a térség országait. E hálózatoknak elő kell segíteniük az országok közötti regionális integrációt és tükrözniük kell a forgalom jövőbeni áramlásait.

A nyugat-balkáni térségben, Törökországban és az EU déli szomszédságában végzett munka előrehaladott állapotban van. A Bizottság a transznacionális tengelyek által érintett közlekedésiinfrastruktúra-hálózatok meghatározásában együttműködött az érintett szomszédos országokkal. A nyugat-balkáni térségben folytatott együttműködés eredményeként kidolgozták a délkelet-európai átfogó regionális közlekedési hálózatot. A közlekedési közösségről szóló szerződéstervezet e hálózat további fejlesztését irányozza elő. Törökország a Bizottsággal együttműködve közlekedési hálózat kidolgozásán munkálkodik. A déli szomszédságban az euromediterrán közlekedési együttműködés eredményeként meghatározták a transzmediterrán közlekedési hálózatot.

A Bizottság a 2007-es bizottsági közleményre,[24] a TRACECA-folyosókra[25] és a közlekedéssel kapcsolatos fejezetet tartalmazó társulási megállapodásokkal kapcsolatban folytatott tárgyalásokra építve együtt fog működni a keleti szomszédos országokkal egy regionális közlekedési hálózat meghatározása érdekében. A TEN-T hálózathoz és a szomszédos országok közép-ázsiai szomszédjainak hálózataihoz csatlakozó keleti regionális közlekedési hálózatok különösen fontosak az Európa és Ázsia közötti alternatív összeköttetések kiépítésének elősegítése szempontjából.

A TEN-T hatékony tervezése és nyomon követése érdekében a Bizottság kidolgozta a tagállamok, továbbá Horvátország és Törökország közlekedési adatainak nyomon követésére és előrejelzésére is kiterjedő TENtec információs rendszert. A Bizottság jelenleg a TENtec alkalmazási körének az ENP-országok és más, nyugat-balkáni országok közlekedésiinfrastruktúra-adataira történő kiterjesztésén dolgozik. Ezáltal a TENtec alkalmazható lesz a TEN-T hálózatnak az EU határain túl történő kiterjesztése tervezésének eszközeként.

A tengeri gyorsforgalmi utak koncepciója jelenti a transzeurópai közlekedési hálózat tengeri dimenzióját. Az EU ezt a koncepciót a szomszédos országokkal létrehozandó, tengeri közlekedésen alapuló, intermodális teherszállítási összeköttetések kidolgozásához használja. A tengeri gyorsforgalmi utak koncepciója a regionális integrációt is elősegíti, és ezáltal a szomszédos országok között is jobb összeköttetéseket teremt.

Úttörő jelleggel számos, szakmai segítségnyújtásra irányuló projektet hajtottak végre e célból a földközi-tengeri, fekete-tengeri és kaszpi-tengeri térségben. A földközi-tengeri térségben kialakított, kísérleti összeköttetések már hozzájárultak az EU déli tagállamai és a földközi-tengeri partnerországok közötti hatékony, rövid távú tengeri fuvarozás előnyeinek alacsonyabb szállítási idő és költségek formájában történő megjelenéséhez. Ezeket az összeköttetéseket az EU folytatódó szakmai támogatása mellett mind a déli, mind a keleti szomszédságban kiépítik majd azzal a központi céllal, hogy elősegítsék a kereskedelmet.

Projektek

Második lépésben regionális és uniós érdekű, kiemelt fontosságú projekteket kell meghatározni a regionális közlekedési hálózatokon. Számos kiválasztási szempont alapján több kiemelt fontosságú projekteket határoztak meg a Nyugat-Balkán és a déli szomszédság térségében.

A keleti szomszédságban a projektek közötti fontossági sorrend felállítására hasonló folyamatot indítottak el mind a TRACECA-program összefüggésében, mind a szomszédos országokkal e közlemény készítése során folytatott egyeztetések keretében. Ennek során ugyanazokat a kiválasztási szempontokat alkalmazták, mint a Nyugat-Balkán és a déli szomszédság térségében megvalósítandó projektek esetén.

A megújult megközelítés alapján a projekteknek regionális és uniós érdekűnek kell lenniük, regionális hálózaton kell elhelyezkedniük, a szomszédos országok részéről határozott elkötelezettséggel kell párosulniuk, a nemzetközi közlekedés szűk keresztmetszeteinek – például a határátkelők problémájának – megoldására kell irányulniuk, és javítaniuk kell a felülvizsgált TEN-T és az adott regionális hálózat közötti összeköttetéseket. A projekteknek hozzá kell továbbá járulniuk az EU és szomszédjai közlekedési rendszerei közötti integráció és kölcsönös átjárhatóság fokozásához, csökkenteniük kell a közlekedés költségeit és az arra fordított időt, meg kell könnyíteniük a nemzetközi teherforgalom-áramlásokat, továbbá fokozniuk kell a biztonságot, a védelmet és a környezet védelmét.

A Bizottság a nemzetközi pénzintézetekkel együttműködve e szempontok alapján fogja válogatni a szomszédos országok által előterjesztett projekteket. E munka eredményeként fokozatosan kialakul azon, kiemelt fontosságú projektek sorozata, amelyek végrehajtását a Bizottság és a nemzetközi pénzintézetek tekintetbe vehetik.

Finanszírozás

A tényleges összeköttetések kiépítésének harmadik és egyben utolsó lépéseként rendelkezésre kell bocsátani a finanszírozási forrásokat a kiforrott kiemelt fontosságú projektek számára.

Az Unióval szomszédos térségek közlekedésiinfrastruktúra-finanszírozási igényei nagyobbak, mint amit az EU, más adományozók, a szomszédos országok vagy a nemzetközi pénzintézetek önmagukban képesek volnának fedezni. A finanszírozási hiány enyhítése érdekében javítani kell az együttműködést e partnerek mindegyike között, többek között az EU által a szomszédos térségek számára már bevezetett, innovatív finanszírozási eszközök hatékonyabb felhasználása révén. Fontolóra kell venni az uniós programok nagyobb mértékű alkalmazását a szomszédos országokkal fennálló közlekedési összeköttetések javítása érdekében.

„Az Európa 2020 stratégia költségvetése” című, a közelmúltban közzétett bizottsági közlemény[26] szerint a szomszédságpolitikában részt vevő országokat és az előcsatlakozó országokat érintő, európai érdekű infrastrukturális projekteket a jövőben az új „európai összekapcsolódási eszköz” révén lehetne összekapcsolni és finanszírozni, ily módon lehetővé téve a különböző uniós költségvetési tételekből származó forrásoknak egy egységes szabályrendszerbe való összevonását. A nyugat-balkáni térségben a nyugat-balkáni beruházási keret (WBIF) több forrásból származó támogatásokat hitelekkel kombinálva biztosít társfinanszírozást környezetvédelemmel, energiával és közlekedési infrastruktúrával kapcsolatos projektekhez. A Bizottság fontolóra fogja venni az olyan projektek finanszírozásának előnyben részesítését, amelyek elősegítik a délkelet-európai átfogó regionális közlekedési hálózat kiépítését. A WBIF 22 közlekedési projektet már jóváhagyott, amelyek esetében a 37 millió EUR összegű hozzárendelt támogatás számottevő mértékű beruházást mozgósíthat. Ezen kívül az előcsatlakozási támogatási eszköz (IPA) finanszírozást biztosít olyan projektek számára, amelyek segítenek összekapcsolni a nyugat-balkáni regionális közlekedési hálózatot a TEN-T hálózattal.

A déli és keleti szomszédság térségében a szomszédsági beruházási keret (NIF) az uniós költségvetésből juttatott támogatásokat a nemzetközi pénzintézetek nyújtotta hitelekkel kombinálva biztosít finanszírozást a közlekedési, energia-, társadalmi és környezetvédelmi ágazatban megvalósított, kulcsfontosságú infrastrukturális projektekhez, valamint magánszektorbeli fejlesztésekhez. A mai napig a NIF keretében a jelenlegi pénzügyi terv szerint rendelkezésre álló 745 millió EUR körülbelül 25%-át rendelték közlekedésiinfrastruktúra-projektekhez. A NIF 2013-ig még 465 millió EUR szabad forrással rendelkezik. A Bizottság együtt fog működni a nemzetközi pénzintézetekkel és a szomszédos országokkal a közlekedési projektek NIF általi finanszírozásra történő előterjesztésének elősegítése érdekében.

A Bizottság és a nemzetközi pénzintézetek által kiforrottnak ítélt, kiemelt fontosságú infrastrukturális projekteket előterjesztik a NIF-hez. Ez lehetővé teszi a NIF számára, hogy fokozott figyelmet fordítson a kulcsfontosságú összeköttetési projektekre. A Bizottság ezen kívül igyekezni fog szélesebb körben bevonni a nemzetközi pénzintézeteket a NIF munkájába.

2011 márciusában a Bizottság, az Európai Beruházási Bank és az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank az Unión kívüli együttműködésről szóló egyetértési nyilatkozatot írt alá, amelynek egyik intézkedése a TEN-T kiterjesztése. A Bizottság továbbá szorosabb együttműködésre fog törekedni a Világbankkal és más, érdekelt nemzetközi pénzintézetekkel az Unión kívüli közlekedési kérdésekben. A nemzetközi pénzintézetekkel folytatott szorosabb együttműködés többek között a közlekedési ágazatban alkalmazott pénzügyi eszközökkel kapcsolatos szakértelem és információk megosztását, a projektek válogatását és projektsorozatok kidolgozását foglalja majd magában. A Bizottság és a bankok ezen kívül támogatni fogják a szomszédos országokat közlekedési stratégiák kidolgozásában, továbbá segíteni fogják azokat a kiemelt fontosságú infrastrukturális projektek meghatározásában és a projektjavaslatok elkészítésében. A Bizottság térségben gyakorolt politikai befolyása a bankok pénzügyi kapacitásával együttesen fellendítheti a közlekedési projektek finanszírozását a szomszédos országokban.

A Bizottság továbbá más, meglévő eszközök segítségével is támogatni fogja a szomszédos országokkal való összeköttetéseket a szomszédos országoknak az európai szomszédságpolitikai eszközből nyújtott kétoldalú és regionális támogatás keretében. Ezek közé tartozik többek között a TAIEX, a Twinning és az ENPI határokon átnyúló együttműködés.

Javasolt intézkedések Rövid távon (2013-ig) A felülvizsgált TEN-T hálózathoz csatlakozó, stratégia fontosságú közlekedési hálózatok meghatározása a keleti partnerség térségében A jövőbeni transzmediterrán közlekedési hálózat tervezésének a felülvizsgált TEN-T-politikához való hozzáigazítása A keleti szomszédság országaiban megvalósítandó, európai érdekű közlekedési projektek lehetséges sorozatának elkészítése, előnyben részesítve azon projekteket, amelyek összekötik a szomszédos országokat az Unióval A Bizottság és a nemzetközi pénzintézetek közötti együttműködés megerősítése az ENP keleti és déli országaiban A közlekedési összeköttetési projektek a szomszédsági beruházási keretbe történő bevonásának növelése és a kiforrott projektek finanszírozásának megkezdése A nyugat-balkáni térségben az olyan projektek finanszírozásának előnyben részesítése, amelyek hozzájárulnak a délkelet-európai átfogó regionális közlekedési hálózat kiépítéséhez A TENtec információs rendszer alkalmazási körének a szomszédos térségek összes országára történő kiterjesztése További, tengeri közlekedésen alapuló összeköttetések kiépítése a tengeri gyorsforgalmi utak koncepciójának segítségével Hosszabb távon A kiemelt fontosságú projektek sorozata fejlesztésének folytatása olyan projektek előnyben részesítésével, amelyek elősegítik a regionális integrációt és az Unióval való jobb összeköttetéseket |

A SZAKPOLITIKAI ÉS INFRASTRUKTURÁLIS EGYÜTTMűKÖDÉS MEGVALÓSÍTÁSÁNAK KERETE

- Valamennyi érintett térség tekintetében meg kell határozni az e közleményben foglaltak végrehajtásának a szomszédos országokkal együttesen történő nyomon követésére szolgáló keretet, mind a közlekedési infrastruktúra tervezése, mind a szakpolitikai együttműködés tekintetében. Ezt a keretet a Nyugat-Balkán és a déli szomszédság térségében már létrehozták.

A nyugat balkáni térségben a regionális közlekedési együttműködéssel a Délkelet-Európai Közlekedési Megfigyelőközpont (SEETO) keretében foglalkoznak. A SEETO regionális közlekedési hálózatot állapított meg és a kiemelt fontosságú, regionális érdekű projekteket többéves terv alapján, görgetett módszerrel határozza meg (a 2011 és 2015 közötti időszakra 38 kiemelt fontosságú projektet határozott meg), továbbá nyomon követi a közlekedéspolitikai intézkedéseket. A közlekedési közösségről szóló szerződéstervezet szintén rendelkezik a kiemelt fontosságú, regionális érdekű projektek meghatározásáról. A SEETO munkája elősegítheti a Duna-régióra vonatkozó európai stratégia végrehajtását.

A déli szomszédságban a közlekedési együttműködéshez az Euromed keretében végrehajtott, földközi-tengeri térségre vonatkozó, a 2007 és 2013 közötti időszakra szóló regionális közlekedési cselekvési terv szolgál iránymutatásként. Az Euromed keretében a részt vevő országok együttesen tervezik meg közlekedési együttműködésüket, és a transzmediterrán közlekedési hálózat kiépítésén a Bizottság és a nemzetközi pénzintézetek segítségével munkálkodnak. Ennek eredményeként immár 18 kiemelt fontosságú projektet határoztak meg. Az Euromed-keret nyomon követi továbbá a közlekedéspolitikai intézkedések terén folytatott együttműködést. Ezen kívül el fogják mélyíteni az Unió által nemrégiben felajánlott, „Partnerség a demokráciáért és a közös jólétért a dél-mediterrán térséggel” elnevezésű kezdeményezés megvalósítása érdekében folytatott együttműködést.[27]

A keleti partnerség országai tekintetében több kezdeményezést indítottak útnak. A TRACECA program többek között Azerbajdzsánra, Grúziára, Moldovára és Örményországra terjed ki, míg Belarusz az Északi Dimenzió közlekedési és logisztikai partnerségének (NDPTL) tagja. A tervezési keretrendszerek a Nyugat-Balkán és a déli szomszédság térségében bevált gyakorlata nyomán hasonló, egyedi keretrendszer létrehozására van szükség a keleti partnerség hat országa vonatkozásában a közlekedési infrastruktúrával kapcsolatos együttműködés tervezéséhez.

A négy tematikus platformot magában foglaló keleti partnerség 2009-ben jött létre az EU és keleti szomszédjai közötti kapcsolatok elmélyítése céljából. A közlekedés terén folytatott együttműködés eddig a gazdasági együttműködést szolgáló platform részét képezte. A keleti partnerség országaira vonatkozó egyedi, a közlekedési együttműködés tervezésére szolgáló keretrendszer iránti feltárt igény tükrében a Bizottság létre fogja hozni a keleti partnerség Közlekedési Paneljét , amely kapcsolatot fog teremteni az Európai Bizottság, a szomszédos országok, a tagállamok és a nemzetközi pénzintézetek között annak érdekében, hogy megvitassák a szorosabb piaci integrációhoz, a közlekedési hálózatok tervezéséhez és az infrastrukturális projektek sorozatának létrehozásához szükséges reformokat. A panel továbbá koordinálni és ésszerűsíteni fogja az érintett, meglévő keretrendszerek szakmai munkacsoportjait.

A keleti partnerség Közlekedési Paneljének munkája fogja vezérelni a keleti partnerség országaival folytatott együttműködést, és ahhoz a térségben már meglévő, egyéb közlekedési kezdeményezések – például a TRACECA program és a Duna-régióra vonatkozó európai stratégia – fognak információt szolgáltatni. Mivel a regionális együttműködés mindeddig különböző, egymással párhuzamosan megvalósított kezdeményezések keretében zajlott, a Közlekedési Panel új megközelítést fog bevezetni a keleti partnerség országait érintő valamennyi közlekedési kérdésben folytatott, összehangolt együttműködés tekintetében.

Javasolt intézkedések Rövid távon (2013-ig) Közlekedési Panel létrehozása a keleti partnerség keretében, amely vezérli mind a szakpolitikai együttműködést, mind a közlekedési infrastruktúra tervezését A közlekedési közösségről szóló szerződés aláírása a nyugat-balkáni országokkal |

KÖVETKEZTETÉSEK

- Ez a közlemény a Bizottságnak az ENP-országokkal folytatott közlekedési együttműködéssel kapcsolatos, megújult megközelítését vázolja fel a megerősített európai szomszédságpolitika tágabb összefüggésében, és mintaként a bővítési folyamat bizonyos elemeit veszi alapul. Ezenkívül a bővítéssel érintett országokkal folytatott együttműködés javítására irányuló intézkedéseket határoz meg.

A Bizottság a bővítéssel érintett és ENP-országokkal együtt szorosan nyomon fogja követni az e közleményben meghatározott intézkedések végrehajtását a bővítési politika, a keleti partnerség és az Euromed keretében. Eközben szorosan együtt fog működni az ENP országaival és a bővítéssel érintett országokkal, valamint a tagállamokkal és a nemzetközi pénzintézetekkel. Az egységes európai közlekedési térség megvalósítására vonatkozó útitervvel összhangban a szomszédos térségekkel folytatott együttműködés a közlekedés akadályainak elhárítására, valamint mind infrastruktúra, mind piaci integráció szempontjából magas biztonsági, védelmi, társadalmi és környezetvédelmi színvonalat képviselő közlekedési rendszer működtetésére fog összpontosítani.

[1] A fő transzeurópai közlekedési tengelyek kiterjesztése a szomszédos országokra, COM(2007) 32, 2007.1.31.

[2] Az ENP keleti országai: Azerbajdzsán, Belarusz, Grúzia, Moldova, Örményország, Ukrajna; az ENP déli országai: Algéria, Egyiptom, Izrael, Jordánia, Libanon, Líbia, Marokkó, a megszállt palesztin területek, Szíria, Tunézia.

[3] Tagjelölt országok: Horvátország, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Montenegró, Törökország; lehetséges tagjelölt országok: Albánia, Bosznia-Hercegovina, Szerbia, Koszovó (az ENSZ BT 1244/99 határozata szerint).

[4] Izlandot, Norvégiát, Oroszországot és Svájcot ez a közlemény nem érinti.

[5] COM(2011) 303, 2011.5.25.

[6] Útiterv az egységes európai közlekedési térség megvalósításához, COM(2011) 144, 2011.3.28.

[7] A stratégia célkitűzései között nyolc tagállam és hat szomszédos ország (Bosznia-Hercegovina, Horvátország, Moldova, Montenegró, Szerbia, Ukrajna) közötti összeköttetések javítása szerepel, COM(2010) 715, 2010.12.8.

[8] Belarusszal nem zajlanak tárgyalások. A keleti partnerséget 2009-ben indították el az EU Azerbajdzsánnal, Belarusszal, Grúziával, Moldovával, Örményországgal és Ukrajnával fennálló kapcsolatainak elmélyítése céljából.

[9] Útiterv az egységes európai közlekedési térség megvalósításához.

[10] Eurostat.

[11] Albánia, Bosznia-Hercegovina, Horvátország, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Moldova, Montenegró, Örményország, Törökország, Szerbia, Ukrajna

[12] Azaz a Központi Útvonal-használati Díjiroda (CRCO), a Központi Áramlásszervező Egység (CFMU) és az Európai Légiközlekedés-irányítási Adatbázis (EAD) kezdeményezés.

[13] A Chicagói Egyezmény védelemről szóló 17. melléklete.

[14] A 216/2008/EK rendelet 66. cikke.

[15] Az EU Algériát, Horvátországot, Iránt, Izraelt, Törökországot, Tunéziát és Izraelt már elismerte. Néhány egyéb ország – különösen Azerbajdzsán, Egyiptom, Jordánia és Marokkó – értékelése folyamatban van. Grúzia elismerését 2010-ben visszavonták.

[16] A Közúti Fuvarozók Nemzetközi Egyesületének értékelése.

[17] „Az eCall helyes pályára állítása – Cselekvési terv (3. eBiztonsági közlemény),” COM(2006)0723

[18] Az ENP-országokra vonatkozó adatok forrása a Világbank „Szembenézni a »száguldó halállal« – Az európai és közép-ázsiai közutak biztonságossá tétele” („Confronting »Death on Wheels« Making Roads Safe in Europe and Central Asia”) című jelentése (51667-ECA, 2009. november), a tagállamokra vonatkozó adatok forrása a CARE Európai Közúti Baleseti Adatbázis.

[19] Az előírásokat az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának (UNECE) járművekre vonatkozó szabályok harmonizálása céljából rendezett világfóruma határozta meg.

[20] A nemzetközi közúti fuvarozást végző járművek személyzetének munkájáról szóló európai megállapodás.

[21] Az autóbusszal végzett nemzetközi különjárati személyszállításról szóló megállapodás.

[22] A Bizottság számára 2010-ben készült, „A vasúti piac helyzete és kilátásai” című jelentés.

[23] Az ENP-országok közül Azerbajdzsán, Belarusz, Grúzia, Moldova és Ukrajna az OSZZSD tagja. Az uniós tagállamok közül Bulgária, a Cseh Köztársaság, Észtország, Magyarország, Lettország, Litvánia, Lengyelország, Szlovákia és Románia az OSZZSD tagja.

[24] COM(2007) 32, 2007.1.31.

[25] Közösségi programként indult, azonban 1998 óta kormányközi struktúrákat tartalmazó többoldalú megállapodás szabályozza. Kulcsfontosságú szerepet játszott az Európa és Ázsia közötti közlekedési folyosók kialakításában; tagjai: Azerbajdzsán, Bulgária, Grúzia, Irán, Kazahsztán, Kirgizisztán, Moldova, Örményország, Románia, Tádzsikisztán, Törökország, Ukrajna és Üzbegisztán. Irán nem részesül uniós támogatásban.

[26] COM(2011) 500, 2011.6.29.

[27] COM(2011) 200, 2011.03.8.