HU ECB -PUBLIC  
 
AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK VÉLEMÉNYE  
(2021. március 17.)  
a fizetésirendszer -üzemeltetőkre vonatkozó működési és technikai követelményekről, valamint a 
fizetésirendszer -üzemeltetők üzletszabályzatáról  
(CON/2021/ 11) 
 
Bevezetés és jogalap  
2021. január 14- én az Európai Központi Bank (EKB) felkérést kapott a Magyar Nemzeti Banktól (MNB), 
hogy alkosson véleményt a fizetési rendszer működtetése tevékenységre vonatkozó részletes 
szabályokról szóló rendelettervezetről és a fizetési rendszer működtetését végző szervezetek 
üzletszabályzatára és egyes szabályzataira vonatkozó követelményekről szóló rendelettervezetről 
(a továbbiakban: rendelettervezetek).  
Az EKB véleményalkotásra szolgáló hatásköre az Európai Unió működéséről szóló szerződés 
127. cikkének (4) bekezdésén és 282. cikkének (5) bekezdésén, valamint a 98/415/EK tanácsi határozat1 
2. cikke (1) bekezdésének harmadik és ötödik francia bekezdésén alapul, mivel a rendelettervezetek az 
MNB -re, valamint fizetési és elszámolási rendszerekre vonatkoznak. Az Európai Központi Bank eljárási 
szabályzata 17.5. cikkének első mondatával összhangban a Kormányzótanács fogadta el ezt a 
véleményt.  
 
1. A rendelettervezetek célja 
1.1 A Magyar Nemzeti Bankról szóló  2013. évi CXXXIX.  törvény (a továbbiakban: az MNB -ről szóló 
törvény) szerint az MNB egyik alapvető feladata a fizetési és elszámolási rendszerek kialakítása és 
szabályozása, valamint e rendszerek felvigyázása és figyelemmel kísérése2. A hitelintézetekről és 
a pénzügyi vállalkozásokról szóló törvény3 értelmében a fizetési rendszer működtetése kiegészítő 
pénzügyi s zolgáltatásnak minősül, amely az MNB engedélyével végezhető.  Az MNB- ről szóló 
törvény kimondja továbbá, hogy az MNB engedélye szükséges a fizetési rendszer működtetését 
végző szervezet üzletszabályzatának és annak módosításának hatálybalépéséhez. Az engedé ly 
megadása során az MNB megvizsgálja, hogy az üzletszabályzat megfelel -e a vonatkozó 
rendeletekben foglaltaknak4. Az MNB- ről szóló törvény felhatalmazza az MNB -t, hogy rendeletben 
szabályozza a fizetési rendszer működtetése tevékenységre vonatkozó részletes szabályokat, 
valamint a fizetésirendszer -üzemeltetők üzletszabályzatának követelményeit5. E felhatalmazással 
 
1  A Tanács 98/415/EK határozata (1998. június 29.) a nemzeti hatóságoknak az Európai Központi Bankkal a 
jogszabálytervezetekről folytatott konzultációjáról (HL L 189., 1998.7.3., 42. o.).  
2  Lásd az MNB -ről szóló törvény 4. §- ának (5) bekezdését.  
3 Lásd a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 2013. évi CCXXXVII. törvény 3. § -a (2) bekezdésének 
b) pontját és (3) bekezdését.  
4  Lásd az MNB -ről szóló törvény 28. §- ának (1) és (2) bekezdését.  
5  Lásd az MNB -ről szóló törvény 171. §- a (2) bekezd ésének d) pontját és (3) bekezdésének a) pontját.  
ECB -PUBLIC  
2 összhangban a 35/2009. (XII. 28.) MNB rendelet meghatározza a fizetési rendszer működtetésére 
vonatkozó tárgyi, technikai, bizt onsági és üzletmenet -folytonossági követelményeket, a 34/2009. 
(XII. 28.) MNB rendelet pedig meghatározza a fizetésirendszer -üzemeltetők üzletszabályzatára 
vonatkozó követelményeket (a továbbiakban együtt: fennálló rendeletek).  
1.2 Az MNB hatályon kívül kívánja helyezni a fennálló rendeleteket és azokat a rendelettervezetekkel 
kívánja felváltani. Az MNB szerint e módosításoknak két oka van. Először is, az MNB a fennálló 
rendeleteket harmonizálni kívánja a Fizetési és Elszámolási Rendszerek Bizottsága és az 
Értékpapír -felügyeletek Nemzetközi Szervezetének Technikai Bizottsága által kibocsátott, a 
pénzügyi piaci infrastruktúrákra vonatkozó elvekben6 és — jóllehet az Magyarországra nem 
alkalmazandó — az (EU) 795/2014 európai központi banki rendeletben (EKB/2014/28)  (a 
továbbiakban: az EKB S IPS-rendelete)7 rögzített új elvekkel és követelményekkel. Másodszor, a 
fennálló rendeletek alkalmazásának az elmúlt években elvégzett értékelése alapján az MNB meg 
kívánja erősíteni felvigyázási jogkörét.  
1.3 A rendelettervezetek nem érintik a fennálló rendeletek jelenlegi hatályát. Közelebbről, a 
rendelettervezetek kiterjednének mind a nagy értékű fizetési rendszerre (vagyis az MNB által 
működtetett magyar valós idejű bruttó elszámolási rendszerre, a VIBER -re) és a kis értékű fizet ési 
rendszerre (a GIRO Zrt. által működtetett BKR -re).  
1.4 A rendelettervezetek8 a fizetési rendszerek működtetésére vonatkozó számos technikai 
követelményt tartalmaznak. E viszonylag technikai jellegű szabályokon kívül a rendelettervezetek9 
a fizetési rendszerek működtetésére vonatkozó általános feltételeket kívánnak bevezetni. Ezen 
általános feltételek között a rendelettervezetek10 megkövetelik, hogy a fizetésirendszer -üzemeltetők 
hatékony és dokumentált irányítási renddel rendelkezzenek, és azt tegyék elérhetővé az MNB 
részére. A rendelettervezetek kimondják továbbá, hogy az irányítási rendnek egyértelműen meg 
kell határoznia a vezető testület tagjainak és a vezető állású személyeknek a felelősségi és 
feladatkörét. A rendelettervezetek11 ezenkívül rögzítik, hogy a fizetésirendszer -üzemeltetőknek a 
hitelkockázat, a likviditási kockázat,  az általános üzleti kockázat, a letétkezelői és a befektetési 
kockázat, valamint a működési és a kiberbiztonsági kockázat azonosítása, mérése, nyomon 
követése és kezelése céljából átfogó kockázatkezelési keretrendszert kell kialakítaniuk. Noha a 
rendelett ervezetek bizonyos rendelkezéseit alkalmazni kell az MNB -re mint fizetésirendszer -
üzemeltetőre, az MNB mentesül bizonyos követelmények12, például a hatékony irányítási renddel 
és a vezető testület felelősségi és feladatkörével, az üzleti kockázat azonosítás ára, nyomon 
követésére és kezelésére szolgáló irányítási és ellenőrzési rendszerrel kapcsolatos követelmények, 
 
6 Elérhető a Nemzetközi Fizetések Bankjának honlapján:  www.bis.org .  
7  Az Európai Központi Bank 795/2014/EU rendelete (2014. július 3.) a rendszerszempontból jelentős fizetési 
rendszerekre vonatkozó felvigyázási követelményekről (EKB/2014/28) (HL L 217., 2014.7.23., 16. o.) . 
8 Lásd különösen a fizetési rendszer működtetése tevékenységre vonatkozó részletes szabályokról szóló 
rendelettervezetet.  
9 Lásd különösen a fizetési rendszer működtetése tevékenységre vonatkozó részletes szabályokról szóló 
rendelettervezet 3. § -át. 
10 Lásd különösen a fizetési rendszer működtetése tevékenységre vonatkozó részletes szabályokról szóló 
rendelettervezet 3. § -át. 
11 Lásd különösen a fizetési rendszer működtetése tevékenységre vonatkozó részletes szabályokról szóló 
rendelettervezet 4. § -át. 
12 Lásd a fizetési rendszer működtetése tevékenységre vonatkozó részletes szabályokról szóló rendelettervezet 1. §-
ának (2) bekezdését.  
ECB -PUBLIC  
3 valamint arra a letétkezelőre vonatkozó feltételek, amelynél a rendszerüzemeltetőnek a 
pénzeszközeit tartania kell, továbbá a befektetési politik ával kapcsolatos követelmények alól.  
1.5 A rendelettervezetek13 meghatározzák a fizetésirendszer -üzemeltetők üzletszabályzatának 
kötelező tartalmi elemeit. A rendelettervezetek ezenkívül a fizetés irendszer -üzemeltető rendkívüli 
helyzetek kezelésével , valamint a  rendszerüzemeltető által alkalmazott díjak, költségek és jutalékok 
kezelésével kapcsolatos politikájának tartalmára és formátumára vonatkozó szabályokat is 
tartalmaznak.  
 
2. Általános észrevételek  
2.1 A Szerződés 139. cikke (2) bekezdésének c) pontja kimondja többek között, hogy a Központi 
Bankok Európai Rendszerének (KBER) a Szerződés 127. cikkének (2) bekezdésében felsorolt 
alapvető célkitűzései és feladatai, a fizetési rendszerek zavartalan működésének előmozdítását is 
ideértve, nem alkalmazhatók az  eltéréssel rendelkező tagállamokra, így Magyarországra sem. Az 
EKB hangsúlyozni kívánja, hogy noha az eltéréssel rendelkező tagállamok, Magyarországot is 
beleértve, még nem vesznek részt a gazdasági és monetáris unió harmadik szakaszában, 
jogszabályi reformjaiknak – különösen akkor, ha azok a jelen reformhoz hasonlóan a nemzeti 
központi bankra vonatkoznak – arra kell törekedniük, hogy a konvergencia folyamatára vonatkozó, 
a Szerződésben foglalt kötelezettségeknek megfelelően fokozatosan megvalósítsák a KBE R 
előírásaival való összhangot és jogi konvergenciát14. 
2.2 A rendelettervezetek a nemzetközi előírásokkal, különösen a pénzügyi piaci infrastruktúrákra 
vonatkozó elvekkel összhangban a fizetési rendszerek hatékony, zavartalan és megbízható 
működésének biztosít ása érdekében a fizetési rendszerek magyarországi működtetésére 
vonatkozó követelményeket határoznak meg. Az EKB üdvözli az MNB azon szándékát, hogy 
harmonizálja a fizetésirendszer -üzemeltetőkre vonatkozó szabályokat a pénzügyi piaci 
infrastruktúrákra vonatkozó elvek keretében rögzített elvekkel, valamint – még ha az 
Magyarországra nem alkalmazandó is – az EKB SIPS -rendeletével is. Az EKB üdvözli továbbá az 
MNB azon szándékát, hogy megerősítse felvigyázási jogköreit azáltal, hogy az irányítási rendre, a 
rendszer vezető testülete és a vezető állású személyek felelősségi és feladatköreinek egyértelmű 
meghatározására, valamint a kockázatkezelésre vonatkozó követelményeket határoz meg.  
 
3. Különös észrevételek  
3.1 Fogalommeghatározások  
Bizonyos következetlenségek vannak a rendelettervezetekben használt fogalommeghatározások 
között, például a „közvetlen résztvevő”, a „teljesítés” vagy a „teljesítő fél” meghatározását illetően. 
Mivel a rendelettervezetek hatálya azonos, célszerű lenne összehangolni e 
fogalommeghatározások at.  
 A rendelettervezetek nem határozzák meg a „jogi, hitelezési, likviditási és működési kockázatok” 
 
13  Lásd különösen a fizetési rendszer működtetését végző szervezetek üzletszabályzatára és egyes szabályzataira 
vonatkozó követelményekről szóló rendelettervezet 3– 16. § -át. 
14 Lásd a CON/2008/34 vélemény 3.4. bekezdését és a CON/2020/13 vélemény 2.1. és 2.6. bekezdését. Az EKB 
valamennyi véleménye közzétételre kerül az EUR -Lexen.  
ECB -PUBLIC  
4 fogalmát15, ami teret hagy az e kockázatok rendszerüzemeltetők általi egyedi értékelésének.  
3.2 Átfogó kockázatkezelési ellenőrzés  
A rendelettervezetek16 a kockázatkezelési ellenőrzések hatékonyságának biztosítása érdekében 
átfogó és részletes keretrendszert alakítanak  ki.  
3.3 A likviditási kockázattal kapcsolatos követelmények  
Fontos, hogy a fizetésirendszer -üzemeltetők és a fizetési rendszer résztvevői rendelkezzenek egy 
átfogó likviditási kockázat kezelésére vonatkozó keretrendszer rel, amely azonosítja, méri és 
nyomon követi a fizetési forgalmat, illetve a fizetési forgalom lebonyolítását . A rendelettervezetek 
hatálya alá tartozó fizetési rendszerek esetében nem a fizetésirendszer -üzemeltető, hanem a 
fizetési rendszerben résztvevők biztosítják a likviditást. Ennek figye lembevételével az EKB 
tudomásul veszi, hogy szükségtelen, hogy a rendelettervezetek a likviditási kockázat kezelésére 
vonatkozó rendelkezéseket tartalmazzanak a fizetésirendszer -üzemeltető tekintetében.  A 
fizetésirendszer -üzemeltetőnek ezzel együtt biztosí tania kell, hogy a résztvevők mindenkor, a 
pénzügyi kötelezettségvállalások létrejöttének pillanatától kezdődően elégséges likvid eszközökkel 
rendelkeznek , minden olyan pénznemben, amelyben működik, a pénzügyi kötelezettségek aznapi 
kiegyenlítésének a széleskörű lehetséges stresszforgatókönyvek keretében történő teljesítése 
érdekében. A rendelettervezetek átfogó kockázatkezelési követelményeket tartalmaznak17. A 
rendelettervezetek azt is előírják, hogy a fizetésirendszer -üzemeltető határozza meg az 
együttműködő felek részére biztosított eszközöket annak érdekében, hogy biztosított legyen az 
aznapi – és ahol lehetséges  napköz beni – likviditás a teljesítéshez18. E tekintetben biztosítani kell 
azt, hogy a résztvevőknek előírják az elégséges likvid eszközökkel ren delkezést  minden lehetséges 
stresszforgatóköny keretében.  
3.4 A résztvevői nemteljesítések kezeléséhez kapcsolódó követelmények  
A rendelettervezetek nem tartalmazzák a résztvevői nemteljesítés eseteit jelentő helyzetek 
meghatározását. Az EKB mindazonáltal úgy értelmezi, hogy a rendelettervezetek kellőképpen 
bemutatják azokat a helyzeteket, amelyek eredményeképpen felmerülhet résztv evői nemteljesítés . 
 
Ez a vélemény közzétételre kerül az EUR -Lex honlapon.  
 
 
Kelt Frankfurt am Mainban, 2021. március 17-én. 
 
[aláírás]  
 
az EKB elnöke  
Christine LAGARDE  
 
15  Lásd a fizetési rendszer működtetését végző szervezetek üzletszabályzatára és egyes szabályzataira vonatkozó 
követelményekről szóló rendelettervezet 7. § -át.  
16 Lásd a fizetési rendszer működtetése tevékenységre vonatkozó részletes szabályokról szóló rendelettervezet 4. §- át.  
17  Lásd a fizetési rendszer működtetése tevékenységre vonatkozó részletes szabályokról szóló rendelettervezet 4. § -át. 
18  Lásd a fizetési rendszer működtetésé t végző szervezetek üzletszabályzatára és egyes szabályzataira vonatkozó 
követelményekről szóló rendelettervezet 11. §- ának (2) bekezdését .