A Bizottság közleménye a kockázatértékelés eredményeiről és a kockázatcsökkentési stratégiákról a következő anyagok vonatkozásában: 2,3-epoxi-propil-trimetil-ammónium-klorid (EPTAC), 3-klór-2-hidroxi-propil-trimetil-ammónium-klorid (CHPTAC) és hexaklór-ciklopentadién

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/C 157/02)

A létező anyagok kockázatainak értékeléséről és ellenőrzéséről szóló, 1993. március 23-i 793/93/EGK tanácsi rendelet (1) szabályozza az adatszolgáltatást, az elsőbbségi anyagok meghatározását, a kockázatértékelést és szükség esetén a létező anyagok kockázatainak korlátozására irányuló stratégiák kidolgozását.

A 793/93/EGK rendelet értelmében az alábbi anyagok értékelendő elsőbbségi anyagoknak minősülnek, a 793/93/EGK rendeletben megállapított elsőbbségi anyagok harmadik és negyedik listájáról rendelkező 143/97/EK (2), illetve 2364/2000/EK bizottsági rendelettel (3) összhangban:

Az említett rendeleteknek megfelelően a referens tagállamok a létező anyagok embert és környezetet érintő kockázatainak becslésére vonatkozó elvek megállapításáról szóló, 1994. június 28-i 1488/94/EK bizottsági rendelettel (4) összhangban befejezték az említett anyagokkal kapcsolatos, az embert és a környezetet érintő kockázatok értékelését és a 793/93/EGK rendeletnek megfelelően stratégiát javasoltak a kockázatok csökkentésére.

Az egészségügyi és környezeti kockázatok tudományos bizottsága (SCHER) konzultációt követően véleményeket bocsátott ki a referensek által elvégzett kockázatértékelésekre vonatkozóan. A véleményeket közzétették a tudományos bizottság weboldalán.

A 793/93/EGK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése előírja a kockázatértékelés eredményeinek és a kockázatcsökkentésre javasolt stratégiáknak a közösségi szintű elfogadását és a Bizottság által történő közzétételét. Ez a közlemény a kapcsolódó 2008/472/EK bizottsági ajánlással (5) (az ajánlás hivatkozása beszúrandó) együtt teszi közzé a kockázatértékelések eredményeit (6) és a fent említett anyagok kockázatainak csökkentésére irányuló stratégiákat.

Az ebben a közleményben meghatározott kockázatértékelés eredményei és a kockázatcsökkentésre vonatkozó stratégiák összhangban vannak a 793/93/EGK rendelet 15. cikke (1) bekezdésének megfelelően felállított bizottság véleményével.

(1) HL L 84., 1993.4.5., 1. o.

(2) HL L 25., 1997.1.28., 13. o.

(3) HL L 273., 2000.10.26., 1. o.

(4) HL L 161., 1994.6.29., 3. o.

(5) HL L 162., 2008.6.20.

(6) Az átfogó kockázatértékelési jelentés, valamint annak összefoglalása, megtalálható a Kémiai Anyagokkal Foglalkozó Európai Hivatal internetes oldalán:

http://ecb.jrc.it/existing-substances/

MELLÉKLET

1. RÉSZ

CAS-szám: 3033-77-0 Einecs-szám: 221-221-0 Szerkezeti képlet: Einecs-megnevezés: 2,3-epoxi-propil-trimetil-ammónium-klorid (EPTAC) IUPAC-megnevezés: 2,3-epoxi-propil-trimetil-ammónium-klorid (EPTAC) Referens tagállam: Finnország Osztályozás (1): Nincs

A kockázatértékelés a Bizottsághoz a referens tagállam által eljuttatott átfogó kockázatértékelési jelentésben (2) leírt, az Európai Közösségben előállított vagy oda behozott anyag életciklusával kapcsolatos jelenlegi gyakorlatokon alapul.

A kockázatértékelés – a rendelkezésre álló információk alapján – meghatározta, hogy az Európai Közösségben az anyagot főként kationos keményítő anyagként használják a papírgyártásban.

További alkalmazási területe az élelmiszeriparban felhasznált papír és karton gyártásában, illetve a bányaiparban derítőszerként alkalmazott guar, a hajkondicionálókhoz és bőrpuhító kozmetikai krémekhez hozzáadott cellulózszármazékok, valamint proteinek kvaternerezése.

KOCKÁZATÉRTÉKELÉS

A. Emberi egészség

A MUNKAVÁLLALÓKKAL

kapcsolatos kockázatok értékelésére vonatkozó következtetés az, hogy

1. a kockázatok csökkentése érdekében különleges intézkedésekre van szükség. E következtetést az alábbiak indokolják: — mutagén, rákkeltő és szenzibilizáló hatással kapcsolatos aggályok az expozíció következtében valamennyi forgatókönyv esetén, — aggályok az ismételt dózisú toxicitással kapcsolatban az EPTAC gyártása folyamán szükséges mintavételezési és laboratóriumi munkából adódó expozíció következményeként.

2. további információkra és/vagy vizsgálatra van szükség. E következtetést az alábbiak indokolják: — pontosabb információkra van szükség annak érdekében, hogy a reprodukciós toxicitással kapcsolatos kockázatokat jobban meg lehessen határozni.

Kétgenerációs fertilizációs vizsgálatra és a fejlődési toxicitás vizsgálatára van szükség.

Ugyanakkor, mivel az EPTAC genotoxikus rákkeltő, már önmagában ez a tulajdonsága is elegendő ahhoz, hogy a munkahelyeken a legszigorúbb kockázatkezelési intézkedéseket vezessék be. Ezért az EPTAC esetében további információkra nincs szükség.

A FOGYASZTÓKKAL

kapcsolatos kockázatok értékelésére vonatkozó következtetés az, hogy

jelenleg nincs szükség további információkra és/vagy a jelenleg alkalmazottakon felüli vizsgálatokra vagy kockázatcsökkentő intézkedésekre. E következtetést az alábbiak indokolják:

— a kockázatértékelés kimutatja, hogy elhanyagolható mértékű az expozíció nagysága, és így nem kell kockázattal számolni. A már alkalmazott kockázatcsökkentő intézkedések elégségesnek tekinthetők.

AZ ANYAG KÁROSÍTÓ HATÁSÁT KÖRNYEZETI HATÁSKÉNT ELSZENVEDŐ EMBEREKKEL

kapcsolatos kockázatok értékelésére vonatkozó következtetés az, hogy

1. a kockázatok csökkentése érdekében különleges intézkedésekre van szükség. E következtetést az alábbiak indokolják: — mutagén és rákkeltő hatással kapcsolatos aggályok, mivel az EPTAC-ot küszöbérték nélküli rákkeltőnek ítélték. Ugyanakkor a kockázatértékelés azt mutatja, hogy a kockázatok már most is alacsonyak. Ezt figyelembe kell venni a létező ellenőrzési eljárások alkalmasságának, illetve a további különleges kockázatcsökkentő intézkedések megvalósíthatóságának és gyakorlati alkalmazhatóságának megfontolásakor.

2. további információkra és/vagy vizsgálatra van szükség. E következtetést az alábbiak indokolják: — pontosabb információkra van szükség a reprodukciós toxicitással kapcsolatos kockázatok megfelelő meghatározása érdekében.

Kétgenerációs fertilizációs vizsgálatra és a fejlődési toxicitás vizsgálatára van szükség.

Ugyanakkor, mivel az expozíció mértéke már most is igen alacsony, és az EPTAC genotoxikus rákkeltő, már önmagában ez a tulajdonsága is elegendő ahhoz, hogy a legszigorúbb kockázatkezelési intézkedéseket vezessék be. Ezért az EPTAC esetében nem fogjuk ezeket a további információkat bekérni.

AZ EMBERI EGÉSSZÉGGEL (fiziko-kémiai tulajdonságokkal)

kapcsolatos kockázatok értékelésére vonatkozó következtetés

jelenleg nincs szükség további információkra és/vagy a jelenleg alkalmazottakon felüli vizsgálatokra vagy kockázatcsökkentő intézkedésekre. E következtetést az alábbiak indokolják:

— a kockázatértékelés kimutatja, hogy nem kell kockázattal számolni. A már alkalmazott kockázatcsökkentő intézkedések elégségesnek tekinthetők.

B. Környezet

A LÉGKÖRREL és A FÖLDI ÖKOSZISZTÉMÁVAL

kapcsolatos kockázatok értékelésére vonatkozó következtetés az, hogy

jelenleg nincs szükség további információkra és/vagy a jelenleg alkalmazottakon felüli vizsgálatokra vagy kockázatcsökkentő intézkedésekre. E következtetést az alábbiak indokolják:

— a kockázatértékelés kimutatja, hogy nem kell kockázattal számolni. A már alkalmazott kockázatcsökkentő intézkedések elégségesnek tekinthetők.

A VÍZI ÖKOSZISZTÉMÁVAL (a TENGERI KÖRNYEZETET is beleértve)

kapcsolatos kockázatok értékelésére vonatkozó következtetés az, hogy

a kockázatok csökkentése érdekében különleges intézkedésekre van szükség. E következtetést az alábbiak indokolják:

— öt egységnél a helyi felszíni vizekkel és üledékkel kapcsolatos aggályok a keményítő nedves eljárással történő kationizálása következtében megvalósuló expozíció révén.

A SZENNYVÍZKEZELŐ ÜZEMEKBEN LÉVŐ MIKROORGANIZMUSOKKAL

kapcsolatos kockázatok értékelésére vonatkozó következtetés az, hogy

jelenleg nincs szükség további információkra és/vagy a jelenleg alkalmazottakon felüli vizsgálatokra vagy kockázatcsökkentő intézkedésekre. E következtetést az alábbiak indokolják:

— a kockázatértékelés kimutatja, hogy nem kell kockázattal számolni. A már alkalmazott kockázatcsökkentő intézkedések elégségesnek tekinthetők.

A KOCKÁZATCSÖKKENTÉSRE IRÁNYULÓ STRATÉGIA

A MUNKAVÁLLALÓK tekintetében

A munkavállalók védelmére vonatkozó jelenleg hatályos közösségi szintű jogszabályok, és különösen a (rákkeltő anyagokról és mutagénekről szóló) 2004/37/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) úgy tekinthető, mint amely megfelelő keretet nyújt az anyag kockázatainak a szükséges mértékre való csökkentése tekintetében; e jogszabályokat tehát alkalmazni kell.

AZ ANYAG KÁROSÍTÓ HATÁSÁT KÖRNYEZETI HATÁSKÉNT ELSZENVEDŐ EMBEREK tekintetében

A környezet védelmére javasolt kockázatcsökkentő intézkedések alkalmasnak tekinthetők a környezeti hatásként jelentkező káros hatások elleni védelemre.

2. RÉSZ

CAS-szám: 3327-22-8 Einecs-szám: 222-048-3 Szerkezeti képlet: Einecs-megnevezés: 3-klór-2-hidroxi-propil-trimetil-ammónium-klorid IUPAC-megnevezés: 3-klór-2-hidroxi-propil-trimetil-ammónium-klorid Referens tagállam: Finnország Osztályozás (4): Nincs

A kockázatértékelés a Bizottsághoz a referens tagállam által eljuttatott átfogó kockázatértékelési jelentésben (2) leírt, az Európai Közösségben előállított vagy oda behozott anyag életciklusával kapcsolatos jelenlegi gyakorlatokon alapul.

A kockázatértékelés – a rendelkezésre álló információk alapján – meghatározta, hogy az Európai Közösségben az anyagot főként kationos keményítő anyagként használják a papírgyártásban.

További alkalmazási területe az élelmiszeriparban felhasznált papír és karton gyártásában, illetve a bányaiparban derítőszerként alkalmazott guar, a hajkondicionálókhoz és bőrpuhító kozmetikai krémekhez hozzáadott cellulózszármazékok, valamint proteinek kvaternerezése.

A CHPTAC-ot továbbá impregnálószerként, a festékiparban nyersanyagként, és más vegyi anyagok, például – a gyógyhatású élelmiszerek előállításában használt – karnitin szintézisében alkalmazzák.

KOCKÁZATÉRTÉKELÉS

A. Emberi egészség

A MUNKAVÁLLALÓKKAL

kapcsolatos kockázatok értékelésére vonatkozó következtetés az, hogy

1. a kockázatok csökkentése érdekében különleges intézkedésekre van szükség. E következtetést az alábbiak indokolják: — mutagén, rákkeltő és szenzibilizáló hatással kapcsolatos aggályok az EPTAC-expozíció következtében a használatot vizsgáló valamennyi forgatókönyv esetén, hiszen a használat során a CHPTAC-ot szándékosan EPTAC-ká alakítják át.

2. további információkra van szükség. E következtetést az alábbiak indokolják: — pontosabb információkra van szükség annak érdekében, hogy a CHPTAC mutagén és a reprodukciós toxicitásával kapcsolatos kockázatokat jobban meg lehessen határozni.

Azonban meg kell jegyezni, hogy már most is alkalmaznak kockázatcsökkentő intézkedéseket, ugyanis a CHPTAC gyártása során fennáll az epiklórhidrin-expozíció veszélye, és az epiklórhidrin 2. kategóriájú rákkeltő anyagnak minősül. A kockázatcsökkentő intézkedések alkalmazására azért is szükség van, mert a használatot vizsgáló valamennyi forgatókönyvben szerepel a CHPTAC EPTAC-ká történő szándékos átalakítása, és az EPTAC rákkeltő hatása aggályokat vet fel, aminek a legszigorúbb kockázatkezelési intézkedések bevezetését kellene maga után vonnia. A fentiek a legszigorúbb kockázatkezelési intézkedések megfontolását indokolják, ezért az CHPTAC esetében nincs szükség további információk beszerzésére.

A FOGYASZTÓKKAL

kapcsolatos kockázatok értékelésére vonatkozó következtetés az, hogy

jelenleg nincs szükség további információkra és/vagy a jelenleg alkalmazottakon felüli vizsgálatokra vagy kockázatcsökkentő intézkedésekre. E következtetést az alábbiak indokolják:

— a kockázatértékelés kimutatja, hogy elhanyagolható mértékű az expozíció nagysága, és így nem kell kockázattal számolni. A már alkalmazott kockázatcsökkentő intézkedések elégségesnek tekinthetők.

AZ ANYAG KÁROSÍTÓ HATÁSÁT KÖRNYEZETI HATÁSKÉNT ELSZENVEDŐ EMBEREKKEL

kapcsolatos kockázatok értékelésére vonatkozó következtetés az, hogy

további információkra és/vagy vizsgálatra van szükség. E következtetést az alábbiak indokolják:

— pontosabb információkra van szükség annak érdekében, hogy a CHPTAC mutagén és a reprodukciós toxicitásával kapcsolatos kockázatokat jobban meg lehessen határozni.

Azonban, mivel az expozíció becsült nagysága igen alacsony, a CHPTAC esetében nincs szükség ezen információk beszerzésére.

AZ EMBERI EGÉSSZÉGGEL (fiziko-kémiai tulajdonságokkal)

kapcsolatos kockázatok értékelésére vonatkozó következtetés

jelenleg nincs szükség további információkra és/vagy a jelenleg alkalmazottakon felüli vizsgálatokra vagy kockázatcsökkentő intézkedésekre. E következtetést az alábbiak indokolják:

— a kockázatértékelés kimutatja, hogy nem kell kockázattal számolni. A már alkalmazott kockázatcsökkentő intézkedések elégségesnek tekinthetők.

B. Környezet

A LÉGKÖRREL és A FÖLDI ÖKOSZISZTÉMÁVAL

kapcsolatos kockázatok értékelésére vonatkozó következtetés az, hogy

jelenleg nincs szükség további információkra és/vagy a jelenleg alkalmazottakon felüli vizsgálatokra vagy kockázatcsökkentő intézkedésekre. E következtetést az alábbiak indokolják:

— a kockázatértékelés kimutatja, hogy nem kell kockázattal számolni. A már alkalmazott kockázatcsökkentő intézkedések elégségesnek tekinthetők.

A VÍZI ÖKOSZISZTÉMÁVAL (a TENGERI KÖRNYEZETET is beleértve)

kapcsolatos kockázatok értékelésére vonatkozó következtetés az, hogy

a kockázatok csökkentése érdekében különleges intézkedésekre van szükség. E következtetést az alábbiak indokolják:

— négy egységnél a helyi felszíni vizekkel és üledékkel kapcsolatos aggályok a keményítő nedves eljárással történő kationizálása következtében megvalósuló expozíció révén.

A SZENNYVÍZKEZELŐ ÜZEMEKBEN LÉVŐ MIKROORGANIZMUSOKKAL

kapcsolatos kockázatok értékelésére vonatkozó következtetés az, hogy

jelenleg nincs szükség további információkra és/vagy a jelenleg alkalmazottakon felüli vizsgálatokra vagy kockázatcsökkentő intézkedésekre. E következtetést az alábbiak indokolják:

— a kockázatértékelés kimutatja, hogy nem kell kockázattal számolni. A már alkalmazott kockázatcsökkentő intézkedések elégségesnek tekinthetők.

A KOCKÁZATCSÖKKENTÉSRE IRÁNYULÓ STRATÉGIA

A MUNKAVÁLLALÓK tekintetében

A munkavállalók védelmére vonatkozó jelenleg hatályos közösségi szintű jogszabályok általánosságban úgy tekinthetők, mint amelyek megfelelő keretet nyújtanak az anyag kockázatainak a szükséges mértékre való csökkentése tekintetében; e jogszabályokat tehát alkalmazni kell.

3. RÉSZ

CAS-szám: 77-47-4 Einecs-szám: 201-029-3 Szerkezeti képlet: Einecs-megnevezés: Hexaklór-ciklopentadién IUPAC-megnevezés: Hexaklór-ciklopentadién Referens tagállam: Hollandia Osztályozás (5): T+; R26 T; R24 Xn; R22 C; R34 N; R50/53

A kockázatértékelés a Bizottsághoz a referens tagállam által eljuttatott átfogó kockázatértékelési jelentésben (2) leírt, az Európai Közösségben előállított vagy oda behozott anyag életciklusával kapcsolatos jelenlegi gyakorlatokon alapul.

A kockázatértékelés – a rendelkezésre álló információk alapján – megállapította, hogy az Európai Közösségben a hexaklór-ciklopentadiént főként a peszticid endoszulfán gyártásában köztitermékként, illetve a lángkésleltető és korrózióálló poliészterek és alkidgyanták (például hőre lágyuló műanyagok) gyártásában a klórendiksav szintézisében kopolimerként használják. A hexa-klórciklopentadiént kisebb mértékben köztitermékként alkalmazzák különleges fedőanyagok, festékek és gyógyszerek gyártása során.

A kockázatértékelés az anyag az emberre és a környezetre gyakorolt expozíciójának más forrásait is azonosította – különösen a hexaklór-ciklopentadiénnek a félvezetőgyártás bizonyos ipari folyamatai során nem szándékolt termelődését –, amelyek nem az Európai Közösségben előállított vagy oda behozott anyag életciklusának eredményei. E forrásra az értékelés kiterjedt, a tüzekben nem szándékoltan keletkező hexaklór-ciklopentadiénre azonban nem.

KOCKÁZATÉRTÉKELÉS

A. Emberi egészség

A MUNKAVÁLLALÓKKAL

kapcsolatos kockázatok értékelésére vonatkozó következtetés az, hogy

a kockázatok csökkentése érdekében különleges intézkedésekre van szükség. E következtetést az alábbiak indokolják:

— a légzőrendszert érő káros hatásokkal és a petefészek-gyulladással kapcsolatos aggályok a peszticidek és lángkésleltetők gyártása során, illetve hexaklór-ciklopentadién-maradványt tartalmazó termékek használata során megvalósuló ismételt belégzési expozíció következtében,

— petefészek-gyulladással kapcsolatos aggályok a peszticidek és lángkésleltetők előállítása során, illetve a félvezetőgyártásban a hexaklór-ciklopentadién nem szándékolt kialakulása révén megvalósuló ismételt bőrfelületi expozíció következtében.

A FOGYASZTÓKKAL ÉS AZ ANYAG KÁROSÍTÓ HATÁSÁT KÖRNYEZETI HATÁSKÉNT ELSZENVEDŐ EMBEREKKEL

kapcsolatos kockázatok értékelésére vonatkozó következtetés az, hogy

jelenleg nincs szükség további információkra és/vagy a jelenleg alkalmazottakon felüli vizsgálatokra vagy kockázatcsökkentő intézkedésekre. E következtetést az alábbiak indokolják:

— a kockázatértékelés kimutatja, hogy nem kell kockázattal számolni. A már alkalmazott kockázatcsökkentő intézkedések elégségesnek tekinthetők.

AZ EMBERI EGÉSSZÉGGEL (fiziko-kémiai tulajdonságokkal)

kapcsolatos kockázatok értékelésére vonatkozó következtetés

jelenleg nincs szükség további információkra és/vagy a jelenleg alkalmazottakon felüli vizsgálatokra vagy kockázatcsökkentő intézkedésekre. E következtetést az alábbiak indokolják:

— a kockázatértékelés kimutatja, hogy nem kell kockázattal számolni. A már alkalmazott kockázatcsökkentő intézkedések elégségesnek tekinthetők.

B. Környezet

A LÉGKÖRREL, A VIZI és A FÖLDI ÖKOSZISZTÉMÁVAL

kapcsolatos kockázatok értékelésére vonatkozó következtetés az, hogy

jelenleg nincs szükség további információkra és/vagy a jelenleg alkalmazottakon felüli vizsgálatokra vagy kockázatcsökkentő intézkedésekre. E következtetést az alábbiak indokolják:

— a kockázatértékelés kimutatja, hogy nem kell kockázattal számolni. A már alkalmazott kockázatcsökkentő intézkedések elégségesnek tekinthetők.

A SZENNYVÍZKEZELŐ ÜZEMEKBEN LÉVŐ MIKROORGANIZMUSOKKAL

kapcsolatos kockázatok értékelésére vonatkozó következtetés az, hogy

jelenleg nincs szükség további információkra és/vagy a jelenleg alkalmazottakon felüli vizsgálatokra vagy kockázatcsökkentő intézkedésekre. E következtetést az alábbiak indokolják:

— a kockázatértékelés kimutatja, hogy nem kell kockázattal számolni. A már alkalmazott kockázatcsökkentő intézkedések elégségesnek tekinthetők.

A KOCKÁZATCSÖKKENTÉSRE IRÁNYULÓ STRATÉGIA

A MUNKAVÁLLALÓK tekintetében

A munkavállalók védelmére vonatkozó jelenleg hatályos közösségi szintű jogszabályok általánosságban úgy tekinthetők, mint amelyek megfelelő keretet nyújtanak az anyag kockázatainak a szükséges mértékre való csökkentése tekintetében; e jogszabályokat tehát alkalmazni kell.

Ezen belül ajánlott:

— a 98/24/EK irányelvnek (6) megfelelően a hexa-klórciklopentadiénre vonatkozó foglalkozási expozíciós határértékek közösségi szinten történő létrehozása.

(1) A 67/548/EGK irányelv I. melléklete jelenleg nem tartalmazza ezt a vegyi anyagot.

(2) Az átfogó kockázatértékelési jelentés, valamint annak összefoglalása, megtalálható a Kémiai Anyagokkal Foglalkozó Európai Hivatal internetes oldalán:

http://ecb.jrc.it/existing-substances/

(3) HL L 158., 2004.4.30., 50. o.

(4) A 67/548/EGK irányelv I. melléklete jelenleg nem tartalmazza ezt a vegyi anyagot.

(5) Az anyag osztályozását a veszélyes anyagok osztályozására, csomagolására és címkézésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló 67/548/EGK tanácsi irányelvnek a műszaki fejlődéshez történő huszonkettedik hozzáigazításáról szóló, 1996. július 30-i 96/54/EK bizottsági irányelv állapította meg (HL L 248., 1996.9.30., 1. o.).

(6) HL L 131., 1998.5.5., 11. o.