[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 30.10.2008

COM(2008) 680 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE A TANÁCSNAK

a Tanács 2007. november 23-i, az egyetemeknek Európa globális tudásalapú gazdaságban való versenyképességét célzó modernizálására vonatkozó állásfoglalásáról

{SEC(2008 2719}

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE A TANÁCSNAK

a Tanács 2007. november 23-i, az egyetemeknek Európa globális tudásalapú gazdaságban való versenyképességét célzó modernizálására vonatkozó állásfoglalásáról [1]

1. A jelentés háttere

E jelentés és az ezt kiegészítő bizottsági munkadokumentum a Tanács 2007. november 23-i, az egyetemeknek Európa globális tudásalapú gazdaságban való versenyképességét célzó modernizálására vonatkozó állásfoglalásában megfogalmazott kérésére készült. A Tanács felkérte a Bizottságot „a tagállamok modernizációs program tekintetében való támogatására, továbbá különösen a következőkre:

1. határozzon meg – a felsőoktatásban és a kutatásban érdekelt felekkel, valamint a nemzeti hatóságokkal konzultálva – olyan lehetséges intézkedéseket, amelyek a modernizáció megvalósítása és a lisszaboni menetrend céljaihoz való teljes körű hozzájárulás tekintetében az Európai Unió egyetemei előtt álló kihívások és akadályok legyőzésére irányulnak;

2. mozdítsa elő a lisszaboni menetrend és különösen az „Oktatás és képzés 2010” munkaprogram, valamint az Európai Kutatási Térségről szóló zöld könyvet követő intézkedések keretében, továbbá az egyetemek és az ipar/a magánszektor közötti partnerségek ösztönzése révén megvalósuló kölcsönös tanulást;

3. határozzon meg az európai diákok, tanárok és kutatók mobilitása, valamint különösen a kreditek és a diplomák kölcsönös elismerése előtt álló akadályok leküzdésére irányuló lehetséges intézkedéseket[2], és e tekintetben mozdítsa elő a bevált gyakorlatok cseréjét;

4. a nemzeti programstruktúrákkal kapcsolatot tartva kövesse figyelemmel a következőket,valamint végezzen hatásvizsgálatot azokkal kapcsolatban:

5. az ERASMUS programban részt vevő hallgatók szociális háttere,

6. az ERASMUS hozzájárulása a modernizációs programhoz,

7. az ERASMUS MUNDUS hozzájárulása az európai egyetemek nemzetközi vonzerejéhez.”

Bár a jelentés elsősorban a tanácsi állásfoglalásnak a mobilitással kapcsolatos aspektusaival foglalkozik, az európai egyetemek modernizációja tekintetében is friss információkat nyújt a jelenlegi helyzetről. A jelentés vázolja a Bizottság által az említett felkérésre válaszul megkezdett munkát és megfogalmazza az ebből származó legfontosabb következtetéseket. A kapcsolódó bizottsági munkadokumentum részletesebben is beszámol az eredményekről.

2. A megkezdett munka és a főbb eredmények

A Bizottság együttműködött a tagállamokkal és a felsőoktatással az egyetemek három feladatára (oktatás, kutatás, innováció) irányuló korszerűsítési menetrend megállapítása, valamint e menetrend végrehajtása érdekében, legyen szó a nyitott koordinációs módszer (OMC) eszközéről, szakértői csoportokról és tanulmányokról (ami magával vonta a szakpolitikát kidolgozó és szakértői klaszterek közötti párbeszédet, a csoportos tanulási (peer-learning) tevékenységet, mutatók, teljesítménymérő referenciaértékek alkalmazását, valamint jelentések és elemzések megírását). A Bizottság továbbá különleges kezdeményezéseket indított (minőségbiztosítás, ECTS, EQF, EIT[3], egyetemekre vonatkozó adatgyűjtés stb.) és más szereplők kezdeményezéseit (kísérleti projektek, egyesületek, hálózatok stb.) is támogatta az egész életen át tartó tanulás programja, valamint a 7. európai kutatási keretprogramon belül.

2.1. Az egyetemek korszerűsítése során felmerülő kihívások és akadályok kezelése

A felsőoktatás korszerűsítését érintő főbb kihívásokat a Bizottság egy 2006-os közleményben[4] fogalmazta meg, amely kilenc kezelendő területet sorolt fel az alábbi témákhoz kapcsolódva: az egyetem vezetése, mobilitás, autonómia és elszámoltathatóság, az üzleti világgal ápolt partnerkapcsolatok, az inter- és transzdiszciplináris nézőpont megerősítése az oktatási és kutatási programokban, tudásközvetítés a társadalom felé, a kiválóság jutalmazása, tantervek és finanszírozás. A tagállamok általában elfogadták az elemzés megállapításait és egyetértettek abban, hogy a korszerűsítési menetrend végrehajtását is belefoglalják az Oktatási és Képzési Menetrend (E&T 2010) 2010-es jelentésébe. E jelentések, amelyek a lisszaboni jelentéstételi feladat részét képezik, valamint az elkészült tanulmányok és felmérések azt mutatják, hogy bár mind a kilenc területen történt előrelépés, még sok tennivaló maradt. A Bizottság folytatja a nemzeti hatóságokkal és az érintettekkel megkezdett párbeszédet arról, hogyan lehetne a leghatékonyabb módon haladni a korszerűsítési menetrenddel.

2.2. A kölcsönös tanulás elősegítése az „Oktatás és képzés 2010” munkaprogram, valamint az Európai Kutatási Térségről szóló zöld könyv nyomon követése keretein belül, továbbá az egyetemek és az ipar közötti partnerkapcsolatok ösztönzése

A Bizottság számos kezdeményezése célozza a kölcsönös tanulás elősegítését és a nyitott koordinációs módszer alkalmazását a felsőoktatás reformja érdekében, így például a Klaszter a felsőoktatás modernizációjáért; a kölcsönös tanulást célzó CREST munkacsoport beindítása az egyetemi kutatás kiválósági szintjének javítását célzó megközelítések témájában; az oktatás és képzés lisszaboni célkitűzéseinek haladására vonatkozó éves jelentés, amely számos mutatót és teljesítménymérő referenciaértéket tartalmaz; több szakértői csoport felállítása, amelyek megbízatása az egyetemek kutatási feladatához kapcsolódó különböző kérdések vizsgálata az EKT-val összefüggésben (egységes kutatói munkaerőpiac, az egyetemeken folyó kutatás megerősítése, kutatások külső finanszírozása és pénzügyi menedzsmentje, az egyetemeken folyó kutatás értékelésének módszertana); ezt a célt szolgálja továbbá a 2008 februárjában beindított Egyetem-Üzleti világ Fórum, valamint a hetedik kutatási keretprogramba tartozó „Munkaerő” elnevezésű program keretein belül a célzott Marie Curie cselekvések. E kezdeményezések eredménye mutatja, hogy a kölcsönös tanulás elképzelése megállja helyét. A különböző kezdeményezésekre vonatkozó részletes információk a munkadokumentumban találhatók.

2.3. A tanulók, oktatók és kutatók mobilitását akadályozó tényezők felszámolása

2007 decemberében a Bizottság mobilitással foglalkozó magas szintű szakértői csoportot hozott létre azzal a céllal, hogy feltárja, milyen módon tudná az EU kiterjeszteni a mobilitást az Erasmus program addigi sikerére építve nem csak az egyetemi szférán belül, hanem általában a fiatalok körében, például a fiatal vállalkozók vagy művészek körében az olyan területeken, mint a szakképzés.

2008 júliusában a szakértői csoport benyújtotta észrevételeit és javaslatait. Annak érdekében, hogy a mobilitás általánossá váljon, és ne csak kivétel legyen, a csoport mind közép-, mind hosszú távú mobilitási célok megfogalmazását javasolja. A mobilitás mértékének növelése érdekében egyaránt szükség van az Unió, a tagállamok és más érdekeltek összehangolt lépéseire. Az EU mobilitási programjainak finanszírozását növelni kell, az Erasmus és az Erasmus Mundus pedig egymást kiegészítve kellene működjön.

Az „Európai Kutatási Térség: Új perspektívák”[5] című zöld könyv nyomon követése kapcsán a Bizottság 2008 májusában elfogadta a „Jobb szakmai előmeneteli lehetőségek és több mobilitás: európai kutatói partnerség” [6] című közleményt azzal a céllal, hogy lehetővé tegye, hogy az Európát a kutatói karrierek kezdése és folytatása szempontjából vonzóbb hellyé alakító problémák terén gyors és mérhető haladást érjenek el, a következő négy fő területtel foglalkozva: i. nyílt felvétel és az ösztöndíjak hordozhatósága, ii. társadalombiztosítás és kiegészítő nyugdíjjogosultság, iii. vonzó foglalkoztatási és munkavégzési feltételek, valamint iv. az európai kutatók továbbképzésének, készségeinek és tapasztalatának megerősítése.

2008 júniusában a Bizottság működésbe helyezte az EURAXESS[7] elnevezésű új portált, amelynek célja annak biztosítása, az egyik tagállamból a másikba költöző és kutatói karrierjüket folytató kutatók egységesen hozzáférhessenek az információkhoz és a rendelkezésükre álló támogató szolgáltatásokhoz.

A Bizottság emellett folytatja annak feltárását is, vajon a bolognai folyamat által bevezetett változások akadályozzák-e a mobilitást vagy sem. A korlátozott mennyiségben rendelkezésre álló adatok alapján az körvonalazódik, hogy a három ciklusos struktúra ideiglenesen stagnálást vagy akár a tanulók mobilitásának csökkenését okozhatja az átalakulási szakaszban, ugyanakkor a bolognai struktúrák elvben nem jelentenek akadályokat a mobilitás szempontjából. Az Erasmus program német nemzeti kirendeltsége tanulmányt készít a transznacionális mobilitásról – ennek eredményei, amelyeket 2008 novemberére várnak, várhatóan új megvilágításba helyezik majd e kérdést[8].

2.4. Az Erasmus és az Erasmus Mundus hatása

2.4.1. Az ERASMUS programban részt vevő hallgatók szociális háttere

Egy felmérés[9] szerint az Erasmus program résztvevői jól reprezentálják a tanuló népességet és nem rendelkeznek kiváltságosabb háttérrel, mint a többi tanuló. Ez azt is jelentené, hogy az Erasmus tényleg képes a kevésbé befolyásos családból származó tanulóknak lehetővé tenni, hogy külföldön tanuljanak, holott másképp erre nem lenne lehetőségük. Ezen túlmenően a felmérés azt is bizonyítani látszik, hogy az Erasmus képes ez utóbbiak köréből valamivel több tanulót vonzani, mint 2000 és 2005 között. Fontos kérdés az egyes tagállamok vagy régiók által nyújtott, jövedelemhez kötött kiegészítések szerepe. A Bizottság nagy figyelemmel fogja követni az e téren mutatkozó fejleményeket.

2.4.2. Az ERASMUS hozzájárulása a modernizációs programhoz

Egy nemrég készített tanulmány[10] kimutatja, hogy az Erasmus jelentős hatást gyakorolt az európai egyetemek modernizációjára, különösen a nemzetközi dimenzió, a tantervi innováció és a minőségbiztosítás terén. Az Erasmus által e három területen támogatott valamennyi tevékenység szerves részét képezi az Európai Felsőoktatási Térség felé vezető bolognai folyamatnak is. Ezen túlmenően az említettek hozzájárulnak a növekedést és foglalkoztatást célzó lisszaboni stratégia keretein belül megfogalmazott „Oktatás és képzés 2010” című munkaprogram célkitűzéseinek megvalósításához. A Bizottság egyre nagyobb jelentőséget tulajdonít azon intézkedéseknek és kezdeményezéseknek, amelyek fokozzák az egyetemek teljesítménye és feladataik átláthatóságát azáltal, hogy utóbbiakat összehasonlíthatóvá teszik.

2.4.3. Az Erasmus Mundus hozzájárulása az európai egyetemek nemzetközi vonzerejéhez.

Az Erasmus Mundusra vonatkozó időközi értékelő jelentés[11] kimutatta, hogy a program többféleképpen is megerősítette az európai egyetemek nemzetközi vonzerejét, például a közös, kettős vagy többszörös fokozatok kifejlesztésének előmozdítása, valamint az európai felsőoktatásban az akadémiai kiválóság ösztönzése által. Az időközi értékelő jelentés ajánlásait figyelembe vették a jövőbeni, 2009-ben kezdődő Erasmus Mundus program (Erasmus Mundus II) tervezésekor is. A program részeként a Bizottság támogatta az átfogó ösztönzési projektet (Global Promotion Project), amelynek célja a világ tanulói körében Európa mint vonzó tanulási célpont reklámozása. A www.study-in-europe.org honlapot, amely része az átfogó ösztönzési projektnek, 2008 májusában már üzembe helyezték.

3. Operatív következtetések

A nyitott koordinációs módszer már hozott jó eredményeket az egyetemek modernizációs programjának végrehajtása során, javítva az oktatási, kutatási és innovációs, egymással szorosan összefüggő feladatok eredményességét. A Bizottság folytatja a tagállamokkal és a felsőoktatással megkezdett munkát annak érdekében, hogy a fennmaradó akadályokat felszámolják, valamint új megközelítéseket dolgozzanak ki. E munka jelenleg a 2010 utáni európai oktatási és képzési együttműködés stratégiai keretei frissítésének szakaszában tart.

A Bizottság a bolognai folyamat sikeréhez is hozzá fog járulni, mint ahogy fel fogja használni az Erasmus programot/LLP-t (egész életen át tartó tanulás), a 7. kutatási keretprogramot, a versenyképességi és innovációs programot, valamint a Strukturális Alap és az EBB által az európai felsőoktatás korszerűsítésének előmozdítására nyújtandó kölcsönöket.

A következő területeken terveznek új fellépéseket:

Mobilitás

A Bizottság meg fogja vizsgálni a tanulók és a munkavállalók mobilitását lényegesen megerősíteni képes valamennyi lehetőséget, és e tekintetben a tagállamokkal és további szereplőkkel együtt fel fogja tárni azt, milyen módon tudná biztosítani a mobilitással foglalkozó magas szintű szakértői csoport ajánlásainak folytatását. Ide tartozik például az európai diákkölcsön lehetőségének kidolgozása közösen az Európai Beruházási Bankkal. A Bizottság a magas szintű szakértői csoport munkájának folytatásaként 2009 júniusára zöld könyv kiadását tervezi, valamint a francia elnökség alatt szakpolitikai vita megrendezését, amely körvonalazná, milyen módon válhatna a tanulói mobilitás – nem csak az Erasmus keretén belül, hanem a tanulás bármely formája esetén – kivételből általános gyakorlattá.

A kutatók esetében a (földrajzi és ágazati) mobilitásuk fokozására irányuló erőfeszítéseket a tagállamokkal együttműködésben élénkíteni fogják a közelmúltbeli, fentebb említett, az európai kutatási partnerségről szóló bizottsági közlemény végrehajtása keretében.

Új munkahelyekhez új készségek

A Bizottság támogatni fogja azon kezdeményezéseket, amelyek segítségével több szakmai területen is új munkahelyeket lehet kialakítani, kiindulva a felsőoktatási kompetenciák és tanulási eredmények (EQF, bolognai képesítési keretrendszer [12], Tuning Educational Structures in Europe[13]) területén végzett munkából. Ez segítheti annak végiggondolását, hogyan tudnák az egyetemek a munkaerőpiac számára szükséges képességek és kompetenciák megfelelő elegyét nyújtani hallgatóiknak, ami az egyetemek modernizációjára vonatkozó 2006-os közleményben kifejtett célkitűzések egyike volt.

Egyetem–Üzleti világ együttműködés

A Bizottság folytatja a 2008 februárjában beindított Egyetem-Üzleti világ Fórum elnevezésű együttműködést 2008 őszére és 2009 tavaszára tervezett eseményekkel. 2009-ben közleményt is kiad az Egyetem-Üzleti világ együttműködése témában.

Átláthatóság a felsőoktatás teljesítménye tekintetében

A Bizottság támogatja az európai egyetemekre vonatkozó adatgyűjtés kialakítását vizsgáló megvalósíthatósági tanulmány elkészítését, annak érdekében, hogy kifejlesszenek az egyetemekre vonatkozó nemzetközi teljesítménymérő referenciaértékek kidolgozását lehetővé tevő összehasonlítható adatsorozatokat. Az első eredmények 2009-re várhatóak, és hozzá fognak járulni az OECD által végzendő, a felsőoktatási tanulmányi eredmények kiértékelését célzó vizsgálathoz (Assessment of Higher Education Learning Outcomes - AHELO).

A Bizottság támogatni fogja azon általánosabb hatású kezdeményezéseket, amelyek célja hathatósabb és megbízhatóbb módszerek kidolgozása a különféle feladataikat ellátó egyetemek teljesítményének értékeléséhez és az intézmények besorolásához.

Következtetés

Az említett kezdeményezéseknek köszönhetően, valamint programjai és a valamennyi érintett féllel folyó politikai párbeszéd révén a Bizottság továbbra is támogatja a tagállamokat és az egyetemeket a 2007. november 23-i tanácsi állásfoglalásban leírt reformcélkitűzések megvalósításában.

[1] http://register.consilium.europa.eu/pdf/hu/07/st16/st16096-re01.hu07.pdf

[2] Az oktatók és kutatók tanári képesítésének elismerését már szabályozza a szakmai képesítések elismeréséről szóló, 2005. szeptember 7-i 2005/36/EK európai parlamenti és tanács irányelv. Ez az irányelv egyszerűsíti, modernizálja és egységes szerkezetbe foglalja az 1975 és 1999 között elfogadott 15 korábbi irányelvet. Az új irányelvet a tagállamoknak 2007. október 20-ig kellett végrehajtaniuk.

[3] ECTS: Európai Kreditátviteli Rendszer; EQF: Képesítések európai keretrendszere; EIT: Európai Innovációs és Technológiai Intézet.

[4] „Az egyetemek korszerűsítési programjának megvalósítása: oktatás, kutatás és innováció” (COM(2006) 208.

[5] COM(2007) 161 Európai Kutatási Térség: Új perspektívák”

[6] COM (2008) 317 végleges „Jobb szakmai előmeneteli lehetőségek és több mobilitás: európai kutatói partnerség”.

[7] www.ec.europa.eu/euraxess

[8] German Academic Exchange Service DAAD, lásd www.daad.de

[9] Manuel Souto Otero és Andrew McCoshan, Survey of the Socio-Economic Background of ERASMUS students, zárójelentés, DG EQC 01/05, 2006Schnitzer, Klaus és Middendorff, Elke, EUROSTUDENT 2005. Social and Economic Conditions of Student Life in Europe 2005

[10] Impact of ERASMUS on European Higher Education: quality, openness and internationalisation - preliminary conclusions. (Az ERASMUS hatása az európai felsőoktatásra: minőség, nyitottság és nemzetközi dimenzió – előzetes következtetések). 2008 augusztus, CHEPS, INCHER-Kassel és ECOTEC.

[11] Centre for Strategy & Evaluation Services LLP, Interim Evaluation of Erasmus Mundus, zárójelentés, 2007. június, lásd http://ec.europa.eu/education/programmes/mundus/news_en.html

[12] http://www.ond.vlaanderen.be/hogeronderwijs/bologna/documents/QF-EHEA-May2005.pdf

[13] http://tuning.unideusto.org/tuningeu/