Módosított javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE az [egy harmadik országbeli állampolgár vagy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló] […/…/]EU rendelet hatékony alkalmazása érdekében az ujjlenyomatok összehasonlítására irányuló „EURODAC” létrehozásáról , a tagállamok bűnüldöző hatóságai és az Europol által az EURODAC-adatokkal való, bűnüldözési célú összehasonlítások kérelmezéséről, valamint a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző ügynökség létrehozásáról szóló 1077/2011/EU rendelet módosításáról /* COM/2012/0254 final - 2008/0242 (COD) */





INDOKOLÁS 1. A JAVASLAT HÁTTERE Az EURODAC-ot a dublini egyezmény[1] hatékony alkalmazása érdekében az ujjlenyomatok összehasonlítására irányuló „Eurodac” létrehozásáról szóló 2725/2000/EK rendelet hozta létre. 2008 decemberében a Bizottság átdolgozási javaslatot[2] (a továbbiakban: a 2008. decemberi javaslat) fogadott el e rendelet módosítására. A javaslat a dublini rendelet[3] alkalmazásának hatékonyabb támogatására és az adatvédelmi kockázatok megfelelő kezelésére irányult. Továbbá, összehangolta az informatikai irányítási keretet a SIS II és VIS rendeletekkel, előrebocsátva, hogy az EURODAC működési irányításával kapcsolatos feladatokat a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek EK-Szerződés IV. címe szerinti üzemeltetési igazgatását végző jövőbeni ügynökség[4] (a továbbiakban: az IT-ügynökség) veszi át. A 2008. decemberi javaslatban szerepelt továbbá a végrehajtó rendelet hatályon kívül helyezése, és tartalmának az EURODAC rendeletbe történő beillesztése. Végül pedig változtatásokat vezettek be, hogy figyelembe vegyék a rendelet 2000-es elfogadása óta bekövetkezett menedékjogi fejleményeket és technikai haladást. A javaslatot 2008. december 3-án küldték meg az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. Az Európai Parlament továbbította a javaslatot az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottságának (LIBE). 2009. május 7-i ülésén az Európai Parlament jogalkotási állásfoglalást[5] fogadott el a Bizottság javaslatának jóváhagyásáról bizonyos módosítások függvényében. A Bizottság 2009 szeptemberében elfogadott egy módosított javaslatot, hogy egyrészt figyelembe vegye az Európai Parlament állásfoglalását és a Tanáccsal folytatott tárgyalások eredményeit, másrészt hogy a tagállamok bűnüldöző hatóságai és az Europol számára hozzáférési lehetőséget biztosítson az EURODAC központi adatbázishoz terrorcselekmények és egyéb súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése és kivizsgálása céljából (a 2009. szeptemberi javaslat)[6]. Az említett javaslat elsősorban a bűnüldözési célú hozzáférés lehetővé tétele érdekében áthidaló klauzulát, valamint szükséges kísérő rendelkezéseket vezetett be, valamint módosította a 2008. decemberi javaslatot. A javaslatot a bűnüldözési célokból történő hozzáférés pontos részletes szabályait meghatározó, az EURODAC-adatokkal való összevetésre irányulóan a tagállamok bűnüldöző hatóságai és az Europol által bűnüldözés céljából benyújtott kérésekről szóló tanácsi határozatra[7] (a továbbiakban: a tanácsi határozat) irányuló javaslattal egyidejűleg terjesztették elő. Az Európai Parlament nem adott ki jogalkotási állásfoglalást a 2009. szeptemberi javaslatokkal kapcsolatban. Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) hatálybalépésével és a harmadik pillér eltörlésével a tanácsi határozatra irányuló javaslat elévült. A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének a folyamatban lévő intézményközi döntéshozatali eljárásokra gyakorolt hatásairól szóló bizottsági közlemény[8] értelmében az ilyen javaslatokat hivatalosan vissza kell vonni, és helyette az EUMSZ által bevezetett új keretekre figyelemmel új javaslatot kell előterjeszteni. Mindazonáltal, tekintettel a menekültügyi csomagról folyamatban lévő tárgyalásokra és az EURODAC-rendeletre vonatkozó megállapodás megkönnyítése érdekében a Bizottság 2010-ben helyesebbnek látta törölni az EURODAC rendeletből a bűnüldözési célokra utaló rendelkezéseket, és 2010. október 11-én[9] az EURODAC-rendelet 2008-as átdolgozásához hasonló új javaslatot terjesztett elő. A 2010-es javaslat indokolásában a Bizottság megjegyezte, hogy az új EURODAC rendelet zökkenőmentes elfogadása a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző ügynökség időbeni felállítását is elő fogja segíteni, mivel 2012. december 1-jétől az ügynökség lesz felelős az EURODAC irányításáért. Azóta azonban világosság vált, hogy a közös európai menekültügyi rendszerről szóló jogalkotási csomagról folytatott tárgyalásokon elérni kívánt kiegyensúlyozott megegyezés részeként a bűnüldözési célú EURODAC-hozzáférést is bele kell foglalni a javaslatba, hogy a jogalkotási csomag 2012 végére teljessé válhasson. Ennek megfelelően a Bizottság úgy döntött, hogy újra előterjeszti azokat a javaslatokat, amelyek lehetővé teszik a bűnüldözési célú EURODAC-hozzáférést, de ez alkalommal egyetlen új EURODAC-rendelet formájában, mivel erre az EUMSZ hatályba lépése óta lehetősége van, és a jogalkotási gyakorlat szempontjából is előnyösebb egyetlen jogi aktust előterjeszteni. A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző ügynökség létrehozásáról szóló, 2011. október 25-i 1077/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet előírja, hogy az ügynökség látja el a Bizottságra - mint a 2725/2000/EK és a 407/2002/EK rendeletnek megfelelően az EURODAC üzemeltetési igazgatásáért felelős hatóságra - ruházott feladatokat, valamint a kommunikációs infrastruktúrához kapcsolódó bizonyos feladatokat, azaz a tagállamok és a szolgáltató közötti kapcsolatok felügyeletét, biztonságát és koordinációját. Az ügynökség megkezdi az e rendelet által ráruházott feladatok végrehajtását, az 1077/2011/EU rendelet vonatkozó rendelkezéseit pedig ennek megfelelően módosítani kell. Továbbá, az Europol számára megfigyelői státuszt kell biztosítani az ügynökség igazgatótanácsában azon esetekben, amikor EURODAC-kal kapcsolatos kérdés van napirenden. E javaslat tehát visszavonja a 2010-es javaslatot, és ahelyett egy új javaslatot terjeszt elő egyrészt azért, hogy figyelembe vegye az Európai Parlament állásfoglalását és a Tanácsban folytatott tárgyalások eredményeit; másrészt lehetőséget teremtsen arra, hogy a tagállamok bűnüldöző hatóságai és az Europol hozzáférjenek az EURODAC központi adatbázisához terrorcselekmények és egyéb súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése és kivizsgálása céljából; harmadrészt pedig elvégezze az 1077/2011/EU rendelet szükséges módosításait. A javaslat kezeli azt a strukturális információkat és ellenőrzést érintő hiányosságot, hogy jelenleg nem áll a bűnüldöző hatóságok rendelkezésére olyan uniós jogi aktus, amellyel megállapíthatnák, hogy mely tagállam birtokában vannak a menedékkérővel kapcsolatos információk. Jóllehet a tagállamokban számos különböző adatbázisban szerepelnek uniós polgárokkal kapcsolatos adatok, és ezek általában más tagállamok bűnüldöző hatóságai számára is hozzáférhetők, a bűnüldöző hatóságoknak nincsenek hatékony lehetőségeik a menedékkérőkkel kapcsolatos információcserére. Most az a szándékunk, hogy terrorcselekmények vagy egyéb súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése és kivizsgálása céljából lehetővé tegyük az EURODAC-ba történő betekintést a bűnüldöző hatóságok számára. Ezzel azt kívánjuk lehetővé tenni, hogy a bűnüldöző hatóságok ujjlenyomat-adatoknak az EURODAC központi adatbázisában tárolt ujjlenyomatokkal való összehasonlítását kérhessék a célból, hogy megállapítsák a súlyos bűncselekménnyel gyanúsított vagy bűncselekménynek áldozatul esett személy pontos személyazonosságát, illetve további információt szerezzenek e személlyel kapcsolatban. Az ujjlenyomat-adatok fontos szerepet játszanak egy személy pontos személyazonosságának megállapításában, és általánosan elismert, fontos információforrásnak számítanak a terrorcselekmények és egyéb súlyos bűncselekmények megelőzésében, felderítésében és kivizsgálásában. A megkereső bűnüldöző hatóság "Van találat/nincs találat" értesítést kap arról, ha más tagállamok nemzeti menekültügyi adatbázisában információ található az adott személlyel kapcsolatban. Ebben az esetben a fenti tagállam – az információcseréről szóló létező jogi aktusok, mint például a bűnüldözési hatóságai közötti információk cseréjének leegyszerűsítéséről szóló 2006/960/IB tanácsi kerethatározat alapján – további információ kérhet az adott személlyel kapcsolatban. A tagállamok kijelölt bűnüldöző hatóságai és az Europol birtokában lévő ujjlenyomatoknak az EURODAC adatbázisban tároltakkal történő összehasonlításra kizárólag akkor lesz hetőség, ha arra jól kütülhatárolt feltételek mellett, egy konkrét ügyben van szükség. Az adatokhoz történő hozzáféréssel és az adatbiztonsággal kapcsolatos rendelkezések figyelembe veszik a bűnüldözési célokból történő hozzáférést. Ezért e további cél hozzáadása céljából módosítani kell az EURODAC-rendeletet. Általános háttér A Hágai Program a bűnüldöző hatóságok általi határokon átnyúló adatcsere fejlesztését sürgette, többek között az Európai Unió létező adattároló rendszereihez történő hozzáférés kiterjesztésével. A Stockholmi Program megfelelően célzott adatgyűjtést, valamint az információcsere és annak eszközei fejlesztését szorgalmazta, főleg bűnüldözési megfontolásból. A 2007. június 12–13-i bel- és igazságügyi tanácsülés vegyes bizottságának következtetései felkérték a Bizottságot, hogy a lehető legrövidebb időn belül terjessze elő a szükséges javaslatokat ahhoz, hogy a biztonság növelésére és a terrorizmus elleni harc fokozására irányuló cél maradéktalan teljesítése érdekében bizonyos feltételek mellett biztosítsák, hogy a tagállamok rendőri és bűnüldöző hatóságai, valamint az Europol a terrorcselekmények és más súlyos bűncselekmények megelőzésére, felderítésére és kivizsgálására irányuló feladataik ellátása során hozzáférhessenek az EURODAC-hoz. Az e módosított javaslat által bevezetett bűnüldözési célokból történő hozzáférés hatásait a javaslathoz csatolt hatásvizsgálat értékeli. E javaslat módosítja továbbá az 1077/2011/EU rendeletet (az ügynökségről szóló rendeletet), hogy azt összehangolja e rendelettel. 2. Összhang egyéb szakpolitikákkal E javaslat teljes mértékben összhangban van a 2004-es Hágai Programmal és a 2009-es Stockholmi Programmal, a 2008. október 15–16-i Európai Tanács által jóváhagyott Európai Bevándorlási és Menekültügyi Paktummal, valamint – különösen a menedékjog és a személyes adatok védelme tekintetében – az Európai Unió Alapjogi Chartájával. Továbbá, e javaslat összhangban van a bel- és igazságügyi együttműködés területén az európai adatbázisok közötti hatékonyság fokozásáról, interoperabilitásuk javításáról és szingergiahatásaikról szóló, a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett bizottsági közleménnyel[10], amely szerint a Tanács és a bűnüldöző hatóságok hiányosságként értékelték, hogy a belső biztonsági hatóságok nem férhetnek hozzá a VIS, SIS II bevándorlási adatokhoz és az EURODAC-adatokhoz, ami lényegesen hátráltathatja a terrorcselekmények és más súlyos bűncselekmények feltételezett elkövetőinek azonosítását. A 2005-ös közlemény elfogadása óta elfogadták a VIS-határozatot, hogy a bűnüldöző hatóságok és az Europol számára hozzáférést biztosítsanak ezen adatbázishoz. 3. Az Alapjogi Charta tiszteletben tartása Az alapvető jogok tiszteletben tartása jogi követelmény, amely az Európai Bíróság felülvizsgálata alá tartozik. Az Európai Unió intézményei, szervei, ügynökségei és hivatalai, valamint a tagállamok az uniós jog végrehajtásakor kötelesek az Európai Unió Alapjogi Chartáját szem előtt tartva eljárni, amely a Szerződésekkel megegyező jogi kötőerővel rendelkezik. Az alapvető jogok tiszteletben tartása az uniós fellépések jogszerűségének feltétele. A javaslat szövegezése során teljes mértékben figyelembe vettük az alapvető jogok hatását, hogy a javaslat megfeleljen a Charta által védett alapvető jogoknak. A javaslathoz csatolt hatásvizsgálatban kellő figyelmet fordítottunk a menedékjogra és a személyes adatok védelmére[11]. A Charta 18. cikke által biztosított menedékjogot illetően módosították a rendelet azon rendelkezéseit, amelyek a menedékkérőknek a dublini rendszer alkalmazásáról adandó tájékoztatását érintik, hogy a menedékkérők hatékonyan gyakorolhassák menedékjogukat. Elősegíti a tagállamok közötti kommunikációt, és így – az ügyet elbíráló tagállam egyértelművé tételével – megszünteti a menedékkérők bizonytalanságát azon új rendelkezés, amely előírja a tagállamoknak, hogy jelölniük kell az EURODAC-ban, amennyiben a dublini rendelet mérlegelési záradékait alkalmazzák. A nemzetközi védelmet kérő személyek sajátos helyzetét illetően aggályként merült fel, hogy az EURODAC-ból bűnüldözési céllal lekérdezett adatok annak az országnak a kezébe kerülhetnek, amelyből a kérelmező elmenekült, és ahol üldöztetés veszélye fenyegeti. Ennek hátrányos következményei lehetnek a kérelmezőre, családjára és a hozzá közel álló személyekre, és ezáltal eleve eltéríthetik a menekülteket attól a szándékuktól, hogy nemzetközi védelmet kérjenek. Ennek figyelembevételével a javaslat kifejezetten megtiltja, hogy a javaslat alapján megszerzett személyes adatokat az adatokhoz hozzájutók megosszák harmadik országokkal, szervezetekkel vagy személyekkel. Ezen túlmenően előirányoztuk a javaslat kiterjedt ellenőrzésére és értékelésére vonatkozó mechanizmust. Az értékelés során azt is felmérjük majd, hogy a bűnüldözési célokból történő keresési funkció alkalmazása következtében előfordult-e, hogy nemzetközi védelmet kérő személyeket megbélyegeztek. Következésképpen a javaslat nem korlátozza a Charta 18. cikkében biztosított menedékjogot. A személyes adatoknak a Charta 8. cikkében garantált védelme tekintetében, az adattörlés hatékony kezelésének elősegítésével a javaslat biztosítja, hogy semmilyen adatot nem tárolnak olyan formában, amely az adatgyűjtés céljához szükséges időn túl is lehetővé tenné az adatalany azonosítását. Ugyanezen elvet szem előtt tartva módosították az olyan harmadik országbeli állampolgárok vagy hontalan személyek adataira vonatkozó adattárolási időszakot, akiktől a külső határok jogellenes átlépése miatt vettek ujjlenyomatot; esetükben az adattárolási időszakot összehangolták azzal az időszakkal, amelynek ideje alatt a dublini rendelet ezen információk alapján felelősséget határoz meg. Az EURODAC-adatokkal való, terrorcselekmények vagy egyéb súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése vagy kivizsgálása céljából történő adat-összehasonlítás korlátozza a személyes adatok védelméhez való jogot, mivel e célok nem egyeztethetők össze azokkal a célokkal, amiért az adatokat eredetileg gyűjtötték és amiért az EURODAC-ot létrehozták. Sőt, az EURODAC olyan egyének adatait tartalmazza, akiket elvileg nem gyanúsítanak bűncselekmény elkövetésével. Az EURODAC-adatok bűnüldözési célokra történő felhasználása a feldolgozott adatok céljának megváltozását vonja maga után, és az adatvédelemhez való jogba történő „beavatkozásnak” minősül[12]. Ahogyan az a Charta 52. cikkének (1) bekezdésében szerepel, a személyes adatok védelméhez való jog csak a törvény által, és e jogok lényeges tartalmának tiszteletben tartásával korlátozható, és csak amennyiben az az Unió által elismert általános érdekű célkitűzést vagy mások jogainak és szabadságainak védelmét szolgálja, és arányosnak kell lenni, azaz a kitűzött cél elérése alkalmas és nem haladja meg az annak eléréséhez szükséges mértéket. Az ilyen korlátozást előíró jogszabályt megfelelő pontossággal kell megfogalmazni ahhoz, hogy lehetővé tegyék az egyének számára magatartásuk hozzáigazítását a szabályozáshoz, és védelmet nyújthassanak az egyéneknek az önkényes eljárással szemben. Megfelelő egyértelműséggel kell megjelölnie továbbá, hogy az illetékes hatóságok milyen mértékű mérlegelési jogkört gyakorolhatnak, és milyen módon[13]. A terrorcselekmények vagy egyéb súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése vagy kivizsgálása hozzájárul a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség megteremtéséhez, amit az EUMSZ 3. cikkének (2) bekezdése az Unió általános érdekeként ismer el. Az emberi jogok európai egyezménye 8. cikkének (2) bekezdése szintén elismeri, hogy a magánélet tiszteletben tartásához való jog gyakorlásába hatóság csak a törvényben meghatározott, olyan esetekben avatkozhat be, amikor a nemzetbiztonság, a közbiztonság vagy bűncselekmény megelőzése érdekében szükséges. A javaslat hatékonyabb és a magántitkot kevésbé sértő intézkedést biztosit az illetékes bűnüldöző hatóságok számára annak meghatározásához, hogy egy adott menedékkérővel kapcsolatban más tagállamoknak vannak-e adatai. A jelenlegi szabályok alapján a tagállamok bűnüldöző hatóságainak bilaterálisan kell kapcsolatba lépniük az EURODAC-ban résztvevő többi tagállammal annak megállapításához, hogy egy adott menedékkérővel kapcsolatban más tagállamoknak vannak-e adatai. A bűncselekmények megoldásának a jelenlegi szabályok alapján történő nem túl hatékony módja következtében a bűnüldöző hatóságoknak a szükségesnél több személyes adatot vagy több ember adatait kell lekérdezniük annak megállapításához, hogy van-e releváns információ. A javaslat hatékony biztosítékokkal enyhíti a személyes adatok védelméhez való jog korlátozását. Az EURODAC adatok bűnüldözési célokból történő összehasonlítása kétlépcsős megközelítést alkalmaz, mivel ezt az összehasonlítást csak a 2008/615/IB tanácsi határozat szerinti előzetes prümi ellenőrzés után lehet elvégezni, amennyiben a prümi ellenőrzés negatív eredményhez vezet. Ez azt jelenti, hogy a 2008/615/IB tanácsi határozatot végre nem hajtó tagállamok nem végezhetnek bűnüldözési célú kereséseket az EURODAC-ban. Továbbá, az EURODAC-adatok bűnüldözési célokból történő összehasonlítása csak - a terrorizmus elleni küzdelemről szóló 2002/475/IB tanácsi kerethatározatban és az európai elfogatóparancsról szóló 2002/584/IB tanácsi kerethatározatban meghatározott - terrorcselekmények vagy egyéb súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése vagy kivizsgálása céljából történhet. Ez egyaránt kizárja a nem súlyos bűncselekményekkel kapcsolatban történő EURODAC-adatokkal való összehasonlítást, valamint az adatok szisztematikus vagy tömeges összehasonlítását. Sőt, a kijelölt bűnüldöző hatóságok csak akkor kérhetik az EURODAC-adatokkal való összehasonlítást, ha megalapozottan vélik, hogy ez az összehasonlítás jelentősen hozzájárul a szóban forgó bűncselekmény megelőzéséhez, felderítéséhez vagy kivizsgálásához. Amikor a kijelölt bűnüldöző hatósághoz ilyen megkeresés érkezik, egy ellenőrző hatóság vizsgálja meg, hogy teljesülnek-e az EURODAC-adatokkal való bűnüldözési célú összehasonlítás iránti megkeresés szigorú feltételei. Ha az ellenőrző hatóság egyetért a megkereséssel, továbbítja a nemzeti hozzáférési pontnak, amely feldolgozza azt az EURODAC központi rendszerben. A tagállamok szisztematikusan és rutinszerűen nem végezhetnek kereséseket. Ezért további biztosítékként a javaslat három lépésből álló megközelítést biztosít az EURODAC-rendszerhez hozzáféréssel rendelkező hatóságok számára. Az EURODAC-ban tárolt adatokkal való, bűnüldözési célú összehasonlítás „van találat/nincs találat” eredményt jelöl, azaz csak azt határozza meg, hogy egy másik tagállamnak vannak-e adatai egy adott menedékkérőről. A javaslat nem rendelkezik olyan új lehetőségekről, amelyekkel további személyes információkat lehetne feldolgozni a „találat” után. Továbbá, a javaslat szigorú adatbiztonsági intézkedéseket állapít meg a feldolgozott személyes adatok biztonságának garantálására, valamint rendelkezik az adatfeldolgozási tevékenységek független adatvédelmi hatóságok általi felügyeletéről és az összes elvégzett keresés dokumentálásáról. A javaslat kijelenti továbbá, hogy valamennyi személyes adat bűnüldöző hatóságok által történő, EURODAC-adatokkal történő feldolgozása a lekérdezést követően a 2008/977/IB tanácsi kerethatározat hatálya alá tartozik. Az egyének számára hozzáférési, kijavítási és jogorvoslati – különösen bírósági jogorvoslathoz való – jogot kell biztosítani, valamint biztosítani kell az adatfeldolgozási műveletek független hatóságok általi felügyeletét. Az európai adatvédelmi biztos (az EURODAC-ban végrehajtott valamennyi adatfeldolgozási tevékenység tekintetében), valamint a nemzeti adatvédelmi hatóságok felügyelik az adatvédelmi jogszabályoknak való megfelelést, és szükség esetén betartatják azokat. Következésképpen a személyes adatok védelméhez való jog e javaslatból fakadó, az EURODAC-adatokkal való összehasonlítás miatti korlátozását kellő biztosítékok kísérik az alapvető jogok tiszteletben tartásának garantálására. Előfordulhat, hogy a menedékkérők adatbázisai 14 életévüket betöltött személyek ujjlenyomat-adatait is tartalmazzák, de az ilyen korú gyerekek nem minden tagállamban vonhatók büntetőjogi felelősségre. A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy – a nemzeti joguk szerint büntetőjogi felelősségre nem vonható – gyermekek ilyen adatbázisok lekérdezése után nyert adatait jogszerű és megkülönböztetés-mentes módon kezeljék (az érintett tagállam állampolgárságával rendelkező gyermekek adataihoz hasonlóan), a gyermek mindenek felett álló érdekét szem előtt tartva. Ezért e javaslat teljes mértékben megfelel az Európai Unió alapjogi chartájának, különös tekintettel a menedékjogra (18. cikk), valamint a személyes adatok védelmére (8. cikk). A javaslat összhangban van továbbá az EUMSZ 16. cikkével is, amely mindenki számára biztosítja a személyes adatok védelméhez való jogot. 4. AZ ÉRDEKELTEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK EREDMÉNYEI ÉS HATÁSVIZSGÁLAT E módosított javaslat újra megállapítja a 2009-es elévült tanácsi határozattervezetben javasolt rendelkezéseket. Emellett két technikai rendelkezést vezet be a menekültügyi rendelkezésekkel kapcsolatban[14]. Ezen elemek egyike sem újdonság, és a korábbi 2008-as és 2009-es javaslatokhoz melléklet hatásvizsgálatban mindegyiket alaposan feltérképezték. Ezért külön e javaslat céljából nem került sor újabb konzultációra vagy hatásvizsgálatra, a 2008-as és 2009-es hatásvizsgálat[15] megállapításai azonban továbbra is érvényesek. 2007 júniusában a Bizottság zöld könyvet tett közzé a jövőbeni Közös Európai Menekültügyi Rendszerről[16], amelyben lehetőségeket javasolt a dublini rendelet és az EURODAC-rendelet jövőbeni kidolgozására. A zöld könyvről tartott széleskörű nyilvános konzultáció keretében 89 hozzászólás érkezett az érdekelt felek széles körétől. A Bizottság szolgálatai és a tagállamok – 2008 márciusában a bevándorlással és menekültüggyel foglalkozó bizottság keretében, valamint 2007 októberében és 2008 áprilisában a tagállamok gyakorló szakembereivel tartott, az értékelő jelentés következtetéseivel foglalkozó két informális szakértői találkozó alkalmával – megvitatták az értékelő jelentés eredményét, valamint a rendelet tervezett módosításait. A rendelet módosításának előkészítése során informálisan konzultáltunk továbbá az Egyesült Nemzetek Menekültügyi Főbiztosságával, a Menekültek és Száműzöttek Európai Tanácsával, valamint az európai adatvédelmi biztossal. Az EURODAC működésének fejlesztését érintő 2008-as javaslatok, valamint a bűnüldözési célú hozzáféréssel kapcsolatos 2009-es módosított javaslatok megszövegezése során a Bizottság két-két kérdőívet küldött a dublini vívmányokat alkalmazó államoknak – azaz a tagállamoknak, Izlandnak, Norvégiának és Svájcnak –, illetve az Europolnak. Ugyanezek a felek 2007. szeptember 25–26-án Brüsszelben szakértői találkozón is részt vettek, amelynek során a szakértők tisztázhatták a kérdőívekre adott válaszokat és kifejthették további nézeteiket. 2007. október 8-án egy brüsszeli ülés keretében a menedékjog és alapvető jogok területén tevékenykedő számos kormányközi szervezettel, nem kormányzati szervezettel és szakértővel is konzultáltak. 2007. október 11-én Brüsszelben konzultáltak a dublini vívmányokat végrehajtó államok nemzeti adatvédelmi hatóságainak és az Europol közös ellenőrző szervének képviselőivel, valamint az európai adatvédelmi biztossal. Mivel Liechtenstein csak nemrégiben kezdte meg a dublini vívmányok alkalmazását, még nem volt alkalom arra, hogy kikérjük e javaslattal kapcsolatos véleményét. A konzultációban résztvevő felek részletes listáját a 2009-es javaslathoz mellékelt hatásvizsgálat tartalmazta. 5. A JAVASLAT JOGI ELEMEI E javaslat módosítja az [egy harmadik országbeli állampolgár vagy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló […/…/EU] rendelet hatékony alkalmazása érdekében az ujjlenyomatok összehasonlítására irányuló „Eurodac” létrehozásáról szóló európai parlament és tanács rendeletre vonatkozó bizottsági javaslat 2010-es módosító javaslatát (COM (2010) 555). E javaslat ugyancsak módosítja a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző európai ügynökség létrehozásáról szóló, 2011. október 25-i 1077/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet. E módosított javaslat jogalapja az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 78. cikke (2) bekezdésének e) pontja a menedékjog vagy kiegészítő védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok tekintetében. Az említett cikk az eredeti javaslat jogalapjának (az Európai Közösséget létrehozó szerződés 63. cikke (1) bekezdésének a) pontja) felel meg az EUMSZ-ben. Továbbá, a vonatkozó adatok bűnüldözési célú gyűjtése, tárolása, feldolgozása, elemzése és cseréje tekintetében a javaslat jogalapként a 87. cikk (2) bekezdésének a) pontjára, az Europol tevékenységi területe és feladatai – többek között az adatgyűjtés, tárolás, feldolgozás, elemzés és információcsere – tekintetében a 88. cikk (2) bekezdésének a) pontjára támaszkodik. Az EUMSZ V. címe az Egyesült Királyságra és Írországra nem alkalmazandó, kivéve, ha e két ország az Európai Unióról szóló szerződéshez és az EUMSZ-hez csatolt, az Egyesült Királyság és Írország helyzetéről szóló jegyzőkönyvben megállapított eljárással összhangban másképp nem dönt. A 2725/2000/EK rendelet kötelező erejű az Egyesült Királyságra és Írországra nézve, miután bejelentették szándékukat, hogy a fent említett jegyzőkönyv alapján részt vesznek az említett rendelet elfogadásában és alkalmazásában. E tagállamoknak a jelenleg hatályos rendelettel kapcsolatos helyzete nem befolyásolja esetleges részvételüket a módosított rendelet tekintetében. Az EU-Szerződéshez és az EUMSZ-hez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv szerint Dánia nem vesz részt az EUMSZ V. címe szerinti intézkedéseknek a Tanács által történő elfogadásában (ez nem vonatkozik „az azon harmadik országokat meghatározó intézkedésekre, amelyek állampolgárainak a tagállamok külső határainak átlépésekor vízummal kell rendelkezniük, illetve azokra az intézkedésekre, amelyek az egységes vízumformátumra vonatkoznak”). Ezért Dánia nem vesz részt a rendelet elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. Mivel azonban – az EK-val 2006-ban kötött nemzetközi megállapodás értelmében – Dánia alkalmazza a hatályos Eurodac rendeletet[17], az említett megállapodás 3. cikkének megfelelően értesíti a Bizottságot azon döntéséről, hogy a módosított rendelet tartalmát végrehajtja-e, vagy sem. E javaslat fenntartja az előző javaslatokban szereplő azon változtatásokat, amelyek megszüntetik a rendelet 22. cikkében előírt bizottságot. 6. A JAVASLAT HATÁSA A DUBLNI RENDSZERHEZ TÁRSULT NEM UNIÓS TAGÁLLAMOKRA Több harmadik országnak a schengeni vívmányokhoz való társulásával egyidejűleg, a Bizottság a dublini/EURODAC-vívmányokhoz való társulásra vonatkozó megállapodásokat is kötött ezekkel az országokkal, vagy pedig ilyen megállapodások megkötése van folyamatban: – Izland és Norvégia társulási megállapodását 2001-ben kötötték meg[18]; – Svájc társulási megállapodását 2008. február 28-án kötötték meg[19]; – Liechtenstein társulási jegyzőkönyvét 2011. június 18-án kötötték meg[20]. A Közösség és a társult országok között két további jogi aktus megkötésére került sor annak érdekében, hogy jogokat és kötelezettségeket léptessenek életbe Dánia – amely a fentiekben kifejtettek szerint nemzetközi megállapodás útján társult a dublini/EURODAC-vívmányokhoz –, valamint az említett társult országok között[21]. A három fent idézett megállapodás szerint a társult országok kivétel nélkül elfogadják a dublini/EURODAC-vívmányokat és azok fejlesztését. A társult országok nem vesznek részt a dublini vívmányokat módosító vagy azokra épülő jogi aktusok (tehát például e javaslat) elfogadásában, azonban – azt követően, hogy a Tanács és az Európai Parlament jóváhagyta azokat – bizonyos határidőn belül értesíteniük kell a Bizottságot arról a döntésükről, hogy elfogadják-e az említett jogi aktus tartalmát, vagy sem. Abban az esetben, ha Norvégia, Izland, Svájc vagy Liechtenstein nem fogad el valamely, a dublini/EURODAC-vívmányokat módosító vagy azokra épülő jogi aktust, az ún. „guillotine-záradékot” kell alkalmazni, és fel kell mondani a megfelelő megállapodásokat, kivéve amennyiben a megállapodásokkal létrehozott közös/vegyes bizottság egyhangúlag másként nem dönt. Az Izlanddal, Norvégiával, Svájccal és Liechtensteinnel között fenti társulási megállapodások, valamint a Dániával kötött párhuzamos megállapodás hatálya nem terjed ki a bűnüldözési célú EURODAC-hozzáférésre. A jelenlegi javaslat, a 2009-es javaslathoz hasonlóan, megjegyzi, hogy az ujjlenyomatadatok EURODAC felhasználásával történő összehasonlítására kizárólag akkor kerülhet sor, ha a nemzeti ujjlenyomat-adatbázisok és egyéb tagállamok 2008/615/IB tanácsi határozat (a prümi megállapodások) szerint automatizált ujjlenyomat-adatbázisai negatív eredményekhez vezetnek. E szabály azt jelenti, hogy azon tagállamok, amelyek nem hajtották végre a fenti tanácsi határozatot, és nem tudják elvégezni a prümi ellenőrzést, nem végezhetnek bűnüldözési célú EURODAC-ellenőrzést sem. Ehhez hasonlóan, azon társult tagállamok, amelyek nem hajtották végre a prümi megállapodásokat, vagy azokban nem vesznek részt, nem végezhetnek ilyen EURODAC-ellenőrzést. 7. A javaslat részletes magyarázata Az elismert nemzetközi védelemben részesülők tekintetében az adatok „zárolására” történő hivatkozásokat a 2008-as átdolgozásban az adatok „jelölésére” változtattuk. Az eredeti rendeletben a nemzetközi védelemben részesített személyek adatai az EURODAC rendszerben maradtak, de azokat zárolták. Így az EURODAC-rendszer rögzítette, amikor az elismert nemzetközi védelemben részesülők ujjlenyomatait érintő találatok születtek, de a tagállamok nem értesültek e találatokról. Az új javaslatot úgy dolgozták ki, hogy inkább „jelölje” ezeket az adatokat, hogy a tagállamok értesüljenek arról, ha egy jelölt adatalannyal kapcsolatos találat születik. Ez azt a célt szolgálja, hogy a tagállamok értesüljenek arról, amennyiben egy már nemzetközi védelmet élvező személy új menedékjogi kérelmet kísérel benyújtani. A 2010-es javaslat számos módosítása közvetlenül az EURODAC-hoz való bűnüldözési célú hozzáférésről szóló, elévült 2009. szeptemberi javaslatból származik. Ezért e szakaszt felosztottuk a javaslat többi részét érintő módosítások, valamint a nagyrészt a 2009. szeptemberi javaslatból fakadó módosítások területére. A könnyebb összehasonlítás kedvéért feltüntettük a cikkek hivatkozását is. A 2009. szeptemberi javaslatból átvett elemek a következők: Az 1. cikk (2) bekezdése a feltételek meghatározásáról – a 2009. szeptemberi javaslat 1. cikkéből. 5. cikk az EURODAC-adatokhoz való hozzáférésre engedélyezett kijelölt hatóságokról – a 2009. szeptemberi javaslat 3. cikkéből, kivéve a pontosított címet. 6. cikk az ellenőrző hatóságokról, amelyek azt kívánják biztosítani, hogy teljesülnek az ujjlenyomatok EURODAC-adatokkal való összehasonlítására irányuló kérelmek feltételei – a 2009. szeptemberi javaslat 4. cikkéből. 7. cikk az Europolról – a 2009. szeptemberi javaslat 5. cikkéből. VI. fejezet (19–22. cikk) a bűnüldözési célú összehasonlításról és adattovábbításról – a 2009. szeptemberi javaslat 6–9. cikkeiből. 33. cikk az adatvédelemről, 34. cikk az adatbiztonságról, 35. cikk az adattovábbítás tilalmáról, 36. cikk az adatnaplózásról és továbbításról – a 2009. szeptemberi javaslat 10–13. cikkeiből. A 39. cikk (3) bekezdése az e rendeletben meghatározott bűncselekmények megelőzésével, felderítésével vagy kivizsgálásával kapcsolatos költségekről – a 2009. szeptemberi javaslat 14. cikkéből. A 40. cikk (8) és (9) bekezdése az EURODAC-hoz való bűnüldözési célú hozzáférésről készített éves jelentésről – a 2009. szeptemberi javaslat 17. cikke (1) bekezdésének és 17. cikke (3) bekezdésének módosításával. 43. cikk a kijelölt és ellenőrző hatóságok bejelentéséről – a 2009. szeptemberi javaslat 16. cikkéből. A sem a 2009. szeptemberi javaslatban, sem a 2010-es javaslatban nem szereplő elemek a következők: A 2. cikk (1) bekezdése további fogalom-meghatározásokat tartalmaz az IT-ügynökségre és az Europolra vonatkozóan, valamint a terrorcselekmények és bűncselekmények jellegéről. A 2. cikk (2) bekezdése és a 2. cikk (4) bekezdése pontosítja az adatvédelmi célokat, amikor a 95/46/EK irányelv alkalmazandó, és azt, hogy a 2008/977/IB kerethatározat hogyan alkalmazandó. 29. cikk – a tájékoztatóról szóló szövegrészt pontosítottuk annak biztosítására, hogy az egyszerű legyen, és olyan nyelven íródjon, amelyet a kérelmező megért. A VIII. fejezet (38. cikk) számos módosítást eszközöl a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző európai ügynökség létrehozásáról szóló, 2011. október 25-i 1077/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeleten. 41. cikk – a büntetésekről szóló cikk az „és az Europol” szavakkal egészült ki. Az átdolgozásban az „igazgató hatóságra” történő hivatkozás helyett végig az „ügynökség” szerepel. 8. KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK E javaslat az EURODAC központi rendszer technikai módosítását vonja maga után, hogy biztosítsa a bűnüldözési célokból végzett összehasonlítások lehetőségét. Javasoljuk továbbá a ujjnyomok alapján történő új keresési funkciót. A javaslat megtartja a 2010-es javaslat rendszerfejlesztéseit az új, menekültközpontú funkciók tekintetében, ideértve az adatalany státuszára vonatkozó információkat (a Tanáccsal folytatott tárgyalások eredményeként). Az e javaslathoz mellékelt pénzügyi kimutatás tükrözi e változást, és a tagállamok bűnüldöző hatóságainak és az Europolnak bűnüldözés céljából az EURODAC-adatokkal való összehasonlításra irányuló kéréseiről szóló javaslatra [COM (2009) 344] is érvényes. A 2,415 millió EUR összegre becsült nem igazgatási jellegű költség (igazgatási/humán erőforrás költségekkel együtt 2,771 millió EUR) magában foglal műszaki karbantartás költségeket három évre, IT-szolgáltatásokból, szoftverekből és hardverekből áll, valamint fedezi a bűnüldözési célokból való keresések lehetővé tételéhez szükséges felfejlesztést és testre szabást, illetve a bűnüldözési célokból történő hozzáférést nem tartalmazó eredeti menedékjogi célt érintő változásokat. Az e javaslathoz csatolt pénzügyi kimutatás nagyjából átveszi a 2009. szeptember 10-én elfogadott EURODAC átdolgozási javaslatban szereplő összegeket, amelyek mindössze csekély mértékben módosultak az IT-ügynökség személyzeti költségeit tükrözve. Mivel a költség összességében viszonylag kevés, nincs szükség sem kiegészítő forrásokra, sem a belügyek költségvetésének kiigazítására. A finanszírozást a meglévő költségvetési sorokból – vagy az IT-ügynökség vagy a belügyek költségvetéséből – biztosítják. 9. A szubszidiaritás elve A menekültügyet és menekültvédelmet érintő problémák határokon átívelő jellegéből fakadóan az EU kedvező helyzetben van ahhoz, hogy a közös európai menekültügyi rendszer keretében megoldásokat javasoljon az EURODAC-rendelettel kapcsolatos fenti problémákra. Bár a 2000-ben elfogadott rendeletben jelentős szintű jogharmonizációt sikerült elérni, még tovább lehet fejleszteni az EURODAC által a dublini rendelet végrehajtásához nyújtott támogatást. Egyértelműnek tűnik, hogy uniós fellépésre van szükség a menedékkérők határokon átívelő mozgásaival foglalkozó rendelet végrehajtásának elősegítése céljából létrehozott uniós adatbázis kezeléséhez. Azért is szükség van az EURODAC-rendelet módosítására, hogy azt egy másodlagos céllal – nevezetesen a terrorizmus és a bűnözés elleni küzdelem céljából az EURODAC központi adatbázisában tárolt adatokhoz történő hozzáférés engedélyezésével – egészítsék ki E célkitűzést a tagállamok nem tudják megfelelően megvalósítani, mivel ilyen módosítást csak a Bizottság javasolhat. 10. Az arányosság elve A 2008-as és 2009-es javaslattal[22] egyidejűleg közzétett hatásvizsgálat a feltárt problémák valamennyi megoldási lehetőségét mérlegelte, hogy megfelelő arányt találjon a gyakorlati érték és a szükséges erőfeszítések között. A hatásvizsgálat megállapította, hogy az uniós szintű fellépés nem haladja meg a célkitűzés, azaz a fenti problémák orvoslásához szükséges mértéket. A kapcsolódó hatásvizsgálat szerint csak akkor lehet naprakész, pontos, biztonságos és költséghatékony módon megállapítani, hogy egy adott menedékkérőről léteznek-e adatok, és ha igen, melyik tagállamban, ha a bűnüldöző hatóságok hozzáférést kapnak az EURODAC-hoz. Az EURODAC-on kívül nincs más olyan ésszerű és hatékony alternatíva a menedékkérők pontos személyazonosságának megállapítására és ellenőrzésére, amellyel a bűnüldöző hatóságok ugyanezt az eredményt érhetnék el. ê 2725/2000/EK (kiigazított szöveg) ð új szöveg 2008/0242 (COD) Módosított javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE az [egy harmadik országbeli állampolgár vagy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló] […/…/]EU rendelet hatékony alkalmazása érdekében az ujjlenyomatok összehasonlítására irányuló „EURODAC” létrehozásáról , a tagállamok bűnüldöző hatóságai és az Europol által az EURODAC-adatokkal való, bűnüldözési célú összehasonlítások kérelmezéséről, valamint a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző ügynökség létrehozásáról szóló 1077/2011/EU rendelet módosításáról AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Közösséget létrehozó Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 63. cikke (1) bekezdésének a) 78. cikke (2) bekezdésének e) pontjára, ð 87. cikke (2) bekezdése a) pontjára és 88. cikke (2) bekezdése a) pontjára, ï tekintettel a Bizottság javaslatára[23], tekintettel az európai adatvédelmi biztos véleményére[24], tekintettel az Európai Parlament véleményére[25], Örendes jogalkotási eljárás keretében, Õ mivel: ò új szöveg (1) A dublini egyezmény hatékony alkalmazása érdekében az ujjlenyomatok összehasonlítására irányuló "Eurodac" létrehozásáról szóló, 2000. december 11-i 2725/2000/EK tanácsi rendeletet[26] és a Dublini Egyezmény hatékony alkalmazása érdekében az ujjlenyomatok összehasonlítására irányuló "Eurodac" létrehozásáról szóló 2725/2000/EK rendelet végrehajtására vonatkozó egyes szabályok megállapításáról szóló, 2002. február 8-i 407/2002/EK tanácsi rendeletet[27] jelentősen módosítani kell. Az egyértelműség érdekében az említett rendeleteket át kell dolgozni. ê 2725/2000/EK (1) preambulumbekezdés (1) A tagállamok megerősítették az 1967. január 31-i New York-i Jegyzőkönyvvel módosított, a menekültek jogállásáról szóló, 1951. július 28-i genfi egyezményt. ê 2725/2000/EK (2) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg) (2) A tagállamok megkötötték az Európai Közösségek tagállamainak egyikében benyújtott menedékjog iránti kérelem megvizsgálására illetékes állam meghatározásáról szóló, 1990. június 15-én Dublinban aláírt egyezményt (a továbbiakban: a dublini egyezmény). ò új szöveg (2) A közös menekültpolitika – ideértve a Közös Európai Menekültügyi Rendszert is – lényeges alkotóelemét képezi az Európai Unió azon célkitűzésének, hogy fokozatosan létrehozza a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségét, amely nyitva áll azok előtt, akik kényszerítő körülmények miatt jogosan keresnek nemzetközi védelmet az Unión belül. (3) Az Európai Tanács 2004. november 4-i ülésén elfogadta a hágai programot, amely kitűzte a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésének területén a 2005–2010-es időszakban megvalósítandó célokat. A 2008. október 15–16-i Európai Tanács által jóváhagyott Európai Bevándorlási és Menekültügyi Paktum szorgalmazta a Közös Európai Menekültügyi Rendszer létrehozásának befejezését egy olyan egységes menedékjogi eljárás kialakítása révén, amely a menekültek és a kiegészítő védelemben részesítettek számára közös garanciákat és egységes jogállást biztosít. ê 2725/2000/EK (3) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg) ð új szöveg (4) Az Ö [egy harmadik országbeli állampolgár vagy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról] szóló […/…/]EU tanácsi rendelet[28] Õ dublini egyezmény alkalmazása érdekében meg kell állapítani a menedékjogot ð nemzetközi védelmet ï kérelmező személyek és a Közösség külső határainak jogellenes átlépése miatt letartóztatott személyek azonosságát. Az dublini egyezmény és az Ö [egy harmadik országbeli állampolgár vagy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról] szóló […/…/EU] tanácsi rendelet Õ és különösen annak 10. cikke (1) bekezdése c) és e) 18. cikke (1) bekezdése b) és d) pontjának hatékony alkalmazása érdekében kívánatos továbbá, hogy az egyes tagállamok számára lehetővé tegyük annak ellenőrzését, hogy az illegálisan az adott tagállam területén illegálisan tartózkodó külföldi Ö harmadik országbeli állampolgár vagy hontalan személy Õ kért-e menedékjogot ð nemzetközi védelmet ï valamely másik tagállamban. ê 2725/2000/EK (4) preambulumbekezdés (5) Az ujjlenyomat e személyek pontos személyazonossága megállapításának lényeges eleme. Létre kell hozni a felvett ujjlenyomatadatokat összehasonlító rendszert. ê 2725/2000/EK (5) preambulumbekezdés ð új szöveg (6) Ennek érdekében szükséges a Bizottságon belül létre kell hozni egy központi egységből ð rendszerből ï álló "Eurodac"„EURODAC” rendszert, amely az ujjlenyomatadatok számítógépes központi adatbázisaként működik, továbbá a tagállamok és a központi adatbázis ð központi rendszer – a továbbiakban: a „kommunikációs infrastruktúra” – ï közötti elektronikus adatátvitelt szolgálja. ò új szöveg (7) A hágai program szorgalmazta az Európai Unió létező adatnyilvántartó rendszereihez történő hozzáférés javítását. Továbbá, a Stockholmi Program megfelelően célzott adatgyűjtést, valamint az információcsere és eszközeinek fejlesztését szorgalmazta, főleg bűnüldözési célokból. (8) A terrorizmus és más súlyos bűncselekmények elleni küzdelemben alapvető fontosságú, hogy a bűnüldöző hatóságok feladatainak ellátásához teljes körű és naprakész információkkal rendelkezzenek. Az EURODAC-ban tárolt információkra a terrorcselekmények vagy más súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése vagy kivizsgálása céljából van szükség. Ezért az EURODAC-ban tárolt adatokat az e rendeletben meghatározott feltételeknek megfelelően hozzáférhetővé kell tenni a tagállamok kijelölt hatóságai és az Europol által végzett összehasonlítás céljára. (9) A bel- és igazságügyi együttműködés területén az európai adatbázisok közötti hatékonyság fokozásáról, interoperabilitásuk javításáról és szinergiahatásaikról szóló, a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek címzett 2005. november 24-i közleményében[29] a Bizottság felvetette, hogy a belső biztonságért felelős hatóságok számára hozzáférést kellene biztosítani az EURODAC-hoz olyan jól körülhatárolt esetekben, amikor alapos a gyanúja annak, hogy a terrorcselekmény vagy más súlyos bűncselekmény elkövetője menedéket kért. Közleményében a Bizottság megállapította továbbá, hogy az arányosság elve megköveteli, hogy az EURODAC-ban e célból csak kényszerítő közbiztonsági érdek esetén legyen lehetséges a keresés, azaz ha az azonosítandó bűnelkövető vagy terrorista által elkövetett cselekmény oly mértékben üldözendő, hogy igazolja a büntetlen előéletű személyek adatait tartalmazó adatbázisban végrehajtott keresést; a Bizottság következésképpen megállapította, hogy a belső biztonságért felelős hatóságok számára lényegesen magasabb követelményszintet kell előírni az EURODAC-ban végrehajtott kereséshez, mint a büntetőügyi adatbázisokban végrehajtott keresések esetében. (10) Az Europol kulcsszerepet játszik a tagállamok hatóságai között a határokon átnyúló bűncselekmények felderítése terén folytatott együttműködés elősegítésében azáltal, hogy az Unió egész területén támogatja a bűncselekmények megelőzését, elemzését és kivizsgálását. Következésképp az Európai Rendőrségi Hivatal (Europol) létrehozásáról szóló 2009/371/IB határozatnak[30] megfelelően az Europol számára – feladatainak keretében – ugyancsak hozzáférést kell biztosítani az EURODAC-adatokhoz. (11) Mivel az EURODAC-ot az [egy harmadik országbeli állampolgár vagy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról] szóló […/…/EU] tanácsi rendelet alkalmazásának megkönnyítése céljából hozták létre, az EURODAC-hoz terrorcselekmények és más súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése és kivizsgálása érdekében való hozzáférés az EURODAC eredeti céljának megváltozását jelenti, amely beavatkozik azon személyek magánélet tiszteletben tartásához való jogába, akiknek a személyes adatait az EURODAC-ban feldolgozzák. E beavatkozásnak meg kell felelnie a jogszabályoknak, amelyeket megfelelő pontossággal kell megfogalmazni ahhoz, hogy lehetővé tegyék az egyének magatartásának kiigazítását, védenie kell az egyéneket az önkényességgel szemben, és megfelelő egyértelműséggel kell megjelölnie, hogy az illetékes hatóságok milyen mértékű mérlegelési jogkört gyakorolhatnak, és milyen módon. Egy demokratikus társadalomban minden beavatkozásnak szükségszerű módon jogos és arányos érdekből kell fakadnia, és arányosnak kell lennie az elérni kívánt jogos céllal. (12) Jóllehet az EURODAC létrehozásának eredeti célja nem tette szükségessé annak biztosítását, hogy a hatóságok ujjnyomok – bűncselekmények helyszínén talált daktiloszkópiai nyomok – alapján kérhessék adatok összehasonlítását az adatbázisban tárolt adatokkal, ez a lehetőség alapvető fontosságú a rendőrségi együttműködés területén. Az ujjnyomok és az EURODAC-ban tárolt ujjlenyomatadatok összehasonlításának lehetősége a terrorcselekmények és más súlyos bűncselekmények megelőzését, felderítését és kivizsgálását elősegítő rendkívül értékes eszközt ad a kijelölt tagállami hatóságok kezébe például abban az esetben, ha egy bűncselekmény helyszínén az ujjnyomokon kívül nem található más bizonyíték. (13) E rendelet megállapítja továbbá azokat a feltételeket, amelyek mellett a terrorcselekmények és más súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése és kivizsgálása érdekében az ujjlenyomatadatok EURODAC-adatokkal történő összehasonlítására irányuló kérések engedélyezhetők, valamint azokat a szükséges garanciákat, amelyek biztosítják azon személyek magánélet tiszteletben tartásához való alapvető jogát, akiknek a személyes adatait az EURODAC-ban feldolgozzák. (14) Annak biztosítása érdekében, hogy valamennyi nemzetközi védelmet kérelmező vagy nemzetközi védelmet élvező személy azonos bánásmódban részesüljön, valamint az EU hatályos menekültügyi vívmányaival – különösen a harmadik országok állampolgárainak, illetve a hontalan személyeknek menekültként vagy a más okból nemzetközi védelemre jogosultként való elismerésének feltételeiről és az e státuszok tartalmára vonatkozó minimumszabályokról szóló, 2004. április 29-i 2004/83/EK tanácsi irányelvvel[31] –, valamint az [egy harmadik országbeli állampolgár vagy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról] szóló […/…/EU] tanácsi rendelettel való összhang megteremtése érdekében helyénvaló e rendelet hatályát kiterjeszteni a kiegészítő védelmet kérelmező vagy élvező személyekre is. ê 2725/2000/EK (6) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg) ð új szöveg (15) A tagállamok számára elő kell írni továbbá, hogy késedelem nélkül vegyenek ð és továbbítsanak ï ujjlenyomatot ð ujjlenyomatadatokat ï valamennyi menedékjogot ð nemzetközi védelmet ï kérelmező személytől, valamint az egyes tagállamok külső határának illegális átlépése miatt letartóztatott, 14. életévét betöltött valamennyi külfölditől Ö harmadik országbeli állampolgártól vagy hontalan személytől Õ . ê 2725/2000/EK (7) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg) ð új szöveg (16) Pontos szabályokat kell megállapítani ezeknek az ujjlenyomatadatoknak a központi egységhez ð rendszerhez ï való továbbítására, ezen az ujjlenyomatadatoknak és más lényeges adatoknak a központi adatbázisban ð rendszerben ï való nyilvántartására, tárolására, összehasonlítására más ujjlenyomatadatokkal, az összehasonlítások eredményeinek továbbítására, valamint a nyilvántartott adatok zárolására ð jelölésére ï és törlésére. Ezek a szabályok a külföldiek Ö harmadik országbeli állampolgárok vagy hontalan személyek Õ különböző csoportjaira nézve eltérőek lehetnek, illetve az adott csoportok jellegéhez kell igazodniuk. ò új szöveg (17) Az EURODAC-ból származó találatokat egy ujjlenyomat-szakértőnek kell ellenőriznie az egy harmadik országbeli állampolgár vagy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló […/…/]EU rendelet szerinti felelősség pontos meghatározásának biztosítása érdekében. ê 2725/2000/EK (8) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg) ð új szöveg (18) Valamely tagállamban menedékjogot ð nemzetközi védelmet ï kérelmező külföldieknek Ö harmadik országbeli állampolgároknak vagy hontalan személyeknek Õ még hosszú évekig lehetőségük lehet arra, hogy más tagállamban is menedékjogot ð nemzetközi védelmet ï kérjenek. Ennek megfelelően elegendően hosszú maximális időtartamot kell meghatározni az ujjlenyomatadatoknak a központi egységben ð rendszerben ï történő tárolására. Mivel a már több éve az Közösségben Ö Európai Unióban Õ tartózkodó külföldiek Ö harmadik országbeli állampolgárok vagy hontalan személyek Õ többsége ez idő alatt letelepedett jogállást, sőt akár állampolgárságot is szerez az egyes tagállamokban, a tízéves időtartamot megfelelő időtartamnak lehet tekinteni az ujjlenyomatadatok megőrzésére. ê 2725/2000/EK (9) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg) (19) Egyes különleges esetekben, amikor nincs szükség az ujjlenyomatadatok ilyen hosszú ideig történő tárolására, a megőrzési időtartam ennél rövidebb lehet. Az ujjlenyomatadatokat azonnal törölni kell, amint a külföldiek Ö a harmadik országbeli állampolgárok vagy hontalan személyek Õ állampolgárságot szereznek valamely tagállamban. ò új szöveg (20) Helyénvaló tárolni minden olyan személy adatait, akik ujjlenyomatát eredetileg akkor rögzítették az EURODAC-ban, amikor nemzetközi védelem iránti kérelmet nyújtottak be, és akik kérelmét aztán egy tagállamban el is fogadták, annak érdekében, hogy ezen adatok összehasoníthatók legyenek a nemzetközi védelem iránti kérelmek benyújtásakor felvett adatokkal. (21) A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési végző, a 2011. október 25-i 1077/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet[32] által létrehozott ügynökséget (a továbbiakban: az ügynökség) bízták meg a Bizottságnak az EURODAC üzemeltetési igazgatásával kapcsolatos, e rendelet szerinti feladataival, valamint a kommunikációs infrastruktúrához kapcsolódó egyes feladatokkal, amint az ügynökség 2012. december 1-jétől megkezdi tevékenységét. Az ügynökség megkezdi az e rendelet által ráruházott feladatok végrehajtását, az 1077/2011/EU rendelet vonatkozó rendelkezéseit pedig ennek megfelelően módosítani kell. Továbbá, az Europolnak megfigyelői státusszal kell rendelkeznie az ügynökség igazgatótanácsának azon ülésein, amikor olyan kérdések vannak napirenden, amelyek e rendelet alkalmazását érintik a tagállamok kijelölt hatóságai, valamint az Europol EURODAC-hoz való, a terrorcselekmények és egyéb súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése és kivizsgálása érdekében, betekintés céljából történő hozzáférésével kapcsolatban. Az Europol számára lehetőséget kell biztosítani arra, hogy képviselőt jelöljön ki az ügynökség Eurodac tanácsadó csoportjába. (22) Az ügynökség e rendelettel kapcsolatban foglalkoztatott valamennyi alkalmazottjára az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzatát és az Európai Közösségek egyéb alkalmazottainak 259/68(15)/EGK, Euratom, ESZAK rendeletben meghatározott alkalmazási feltételeit (a továbbiakban együttesen: a személyzeti szabályzat és alkalmazási feltételek) kell alkalmazni. ê 2725/2000/EK (10) preambulumbekezdés ð új szöveg (23) Világosan Egyértelműen meg kell állapítani a Bizottság ð és az ügynökség ï feladatkörét a központi egység ð rendszer ï ð és a kommunikációs infrastruktúra ï tekintetében, valamint a tagállamok feladatkörét az adatfelhasználást adatfeldolgozást, az adatbiztonságot és a nyilvántartott adatokhoz való hozzáférést és azok helyesbítését illetően. ò új szöveg (24) Ki kell jelölni a tagállamok illetékes hatóságait és azt a nemzeti központi hozzáférési pontot, amelyen keresztül megtörténik az EURODAC-adatokkal való összehasonlításra irányuló kérés, valamint listát kell vezetni a kijelölt hatóságok azon operatív egységeiről, amelyek a terrorizmus elleni küzdelemről szóló, 2002. június 13-i 2002/475/IB tanácsi kerethatározatban[33] említett terrorcselekmények, illetve az európai elfogatóparancsról és a tagállamok közötti átadási eljárásokról szóló, 2002. június 13-i 2002/584/IB tanácsi kerethatározatban[34] említett más súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése és kivizsgálása érdekében benyújthatnak ilyen kérést. (25) A kijelölt hatóságok operatív egységei az Eurodac központi adatbázisában tárolt adatokkal történő összehasonlításra irányuló kéréseket indoklás kíséretében az ellenőrző hatóságon keresztül juttatják el a nemzeti hozzáférési ponthoz. A kijelölt hatóságokon belül operatív egységeiről az EURODAC-adatokkal való összehasonlítást kérhetnek, nem járhatnak el ellenőrző hatóságként. Az ellenőrző hatóságok feladata, hogy biztosítsák az e rendeletben meghatározott hozzáférési feltételek pontos betartását. Miután az ellenőrző hatóságok ellenőrizték, hogy a hozzáférés minden feltételét betartották, az összehasonlítási kérelmet a nemzeti hozzáférési ponton keresztül az EURODAC központi rendszerébe továbbítják. Rendkívül sürgős esetekben, amikor a gyors hozzáférésre terrorcselekmény vagy súlyos bűncselekmény konkrét és tényleges veszélye miatt van szükség, az ellenőrző hatóság késedelem nélkül feldolgozza a kérelmet, és csak azt követően végzi el az ellenőrzést. (26) A személyes adatok védelme érdekében és különösen a tiltott szisztematikus összehasonlítást megakadályozandó, az EURODAC-adatokat eseti alapon kell feldolgozni, és csak akkor, amikor ez a terrorcselekmények és más súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése és kivizsgálása érdekében szükséges. A hozzáférés ezenfelül kizárólag akkor engedélyezhető, ha a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló, 2008. június 23-i 2008/615/IB tanácsi határozat[35] alapján a nemzeti adatbázisokkal és más tagállamok automatikus ujjlenyomat-azonosító rendszereivel elvégzett összehasonlítás nem vezet eredményre. E feltétel a tanácsi határozat előzetes végrehajtását követeli meg, mivel nem lehet bűnüldözési célú EURODAC-ellenőrzést végezni a fenti lépések megtétele előtt. Külön eset áll fenn főleg akkor, amikor az összehasonlításra irányuló kérés egyedi és konkrét helyzethez, terrorcselekménnyel vagy más súlyos bűncselekménnyel összefüggő egyedi és konkrét fenyegetéshez vagy olyan meghatározott személyekhez kötődik, akikkel kapcsolatban alapos okkal feltételezhető, hogy terrorcselekményeket vagy más súlyos bűncselekményeket fognak elkövetni, vagy ilyeneket követtek el. Ilyen eset áll fenn akkor is, amikor az összehasonlításra irányuló kérés olyan személyhez kötődik, aki terrorcselekmény vagy más súlyos bűncselekmény áldozata. A kijelölt hatóságok és az Europol kizárólag akkor kérhetik az EURODAC-adatokkal történő összehasonlítást, ha komoly okkal feltételezik, hogy ez olyan információkkal szolgál majd, amelyek érdemben segítik őket terrorcselekmények vagy más súlyos bűncselekmények megelőzésében, felderítésében vagy kivizsgálásában. (27) Amennyiben a megkereső tagállam megállapítja, hogy az EURODAC-adatok kiskorúra vonatkoznak, ezen adatokat csak a megkereső tagállam használhatja fel bűnüldözési célokból, az adott állam kiskorúakra vonatkozó törvényeivel összhangban, valamint szem előtt tartva azon kötelezettséget, hogy elsődlegesnek kell tenni a gyermek mindenek felett álló érdekét. ê 2725/2000/EK (11) preambulumbekezdés (28) Az EurodacEURODAC-rendszer működésével kapcsolatban a Közösség szerződésen kívüli felelősségére a Szerződés vonatkozó rendelkezései az irányadóak, egyedi szabályokat kell azonban megállapítani a tagállamoknak a rendszer működésével kapcsolatos szerződésen kívüli felelősségére. ê 2725/2000/EK (12) preambulumbekezdés (29) A szubszidiaritás elvéről a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvének megfelelően a javasolt intézkedések célját, nevezetesen azt, hogy a kKözösségi menekültügyi menedékjogi politikájaának végrehajtásának elősegítéséree érdekében ujjlenyomatadatok összehasonlítására szolgáló rendszer létrehozását a Bizottságon belüli rendszer létrehozása az ujjlenyomatadatok összehasonlítása érdekében, annak jellegénél fogva a tagállamok nem tudják megfelelően megvalósítani, ennélfogva a Közösség azt megfelelőbben tudja megvalósítani. Az említett cikkben meghatározott arányosság elvével összhangban kapcsolatban az említett cikknek megfelelően e rendelet kizárólag az említett cél megvalósításához szükséges intézkedéseket tartalmaz. ê 2725/2000/EK (15) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg) ð új szöveg (30) A személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet[36] kell alkalmazni az Eurodac-rendszer keretében a személyes adatoknak a tagállamok által Ö e rendelet alkalmazásában történő felhasználására, Õ ð kivéve, ha a személyes adatoknak a tagállamok kijelölt hatóságai általi feldolgozása terrorcselekmények és más súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése és kivizsgálása céljából történik ï. ò új szöveg (31) A büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében feldolgozott személyes adatok védelméről szóló, 2008. november 27-i 2008/977/IB tanácsi kerethatározat[37] alkalmazandó a személyes adatoknak a tagállamok kijelölt hatóságai által e rendelet alapján a terrorcselekmények és egyéb súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése és kivizsgálása céljából történő valamennyi feldolgozására. ê 2725/2000/EK (16) preambulumbekezdés (16) A Szerződés 286. cikke alapján a 95/46/EK irányelvet a közösségi intézményekre és szervekre is alkalmazzák. Mivel a központi egységet a Bizottságon belül hozzák létre, az említett irányelvet kell alkalmazni a személyes adatoknak a szóban forgó Egység által történő kezelésére. ê 2725/2000/EK (17) preambulumbekezdés (32) A személyes adatok kezelése tekintetében ki kell egészíteni, illetve tisztázni kell, különösen bizonyos szektorokat illetően, a 95/46/EK irányelvben megállapított, az egyének jogainak és szabadságainak, nevezetesen a magántitokhoz való jog védelmére vonatkozó elveket. ò új szöveg (33) Az e határozat értelmében szerzett adatokat tilos harmadik országok, nemzetközi szervezetek vagy magánszemélyek felé továbbítani a menedékjog biztosítása érdekében és a nemzetközi védelmet kérő személyek védelmében, megakadályozandó, hogy adataikhoz harmadik országok hozzájussanak. E tilalom nem sérti a tagállamok azon jogát, hogy ilyen adatokat továbbítsanak az [egy harmadik országbeli állampolgár vagy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló] […/…/]EU rendelet hatálya alá tartozó harmadik országoknak annak biztosítása érdekében, hogy a tagállamok e rendelet alkalmazásában együttműködhessenek ilyen harmadik országokkal. (34) A személyes adatok tagállami feldolgozásának jogszerűségét a személyes adatok feldolgozásának ellenőrzésére hivatott nemzeti illetékes hatóságok követik nyomon, míg az Europol által végzett adatfeldolgozás jogszerűségét az Europolt létrehozó határozat által felállított felügyelőhatóság kíséri figyelemmel. (35) A személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[38] és különösen annak az adatfeldolgozás titkosságáról és biztonságáról szóló 21. és 22. cikke alkalmazandó a személyes adatoknak az uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek által, e rendelet alkalmazásában történő feldolgozására. Ugyanakkor az adatfeldolgozással kapcsolatos felelősség és az adatvédelem ellenőrzése tekintetében egyes kérdéseket egyértelművé kell tenni. (36) Helyénvaló, hogy a nemzeti felügyelő hatóságok kövessék nyomon a személyes adatok tagállamok általi feldolgozásának törvényességét, az európai adatvédelmi biztos pedig az uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek e rendelet alkalmazásával kapcsolatban végzett személyes adatfeldolgozási tevékenységeit, a 45/2001/EK rendelet 41. cikkével összhangban. ê 2725/2000/EK (18) preambulumbekezdés ð új szöveg (37) ð Rendszeresen ï figyelni és értékelni kell az EurodacEURODAC eredményeit. ê 2725/2000/EK (19) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg) ð új szöveg (38) A tagállamoknak Ö hatékony, arányos és visszatartó erejű Õ szankciórendszert kell biztosítaniuk ki kell alakítaniuk a központi adatbázisban ð központi rendszerben ï nyilvántartott adatok az EurodacEURODAC céljával ellentétes feldolgozásának felhasználásának büntetésére szolgáló szankciók rendszerét. ò új szöveg (39) Az [egy harmadik országbeli állampolgár vagy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról] szóló […/…/]EU rendelet hatékony alkalmazásának elősegítése érdekében a tagállamokat tájékoztatni kell egyes menedékjogi eljárások helyzetéről. (40) E rendelet tiszteletben tartja az alapvető jogokat és azoknak megfelelően kell alkalmazni, valamint szem előtt tartja különösen az Európai Unió Alapjogi Chartája által elismert elveket. E rendelet különösen teljes mértékben tiszteletben tartja a személyes adatok, valamint a menedékjog védelmét. (41) Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek a rendeletnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. Dánia tekintetében ez a rendelet – az 5., 6., 19–22., 33. és 36. cikkben, a 39. cikk (3) bekezdésében, a 40. cikk (8) bekezdésében és a 43. cikkben meghatározott, bűnüldözési célú összehasonlításra és adattovábbításra vonatkozó eljárás kivételével – az EURODAC-rendelet módosítását jelenti az Európai Közösség és a Dán Királyság között a Dániában vagy az Európai Unió egy másik tagállamában benyújtott menedékjog iránti kérelem elbírálásáért felelős állam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról, valamint a dublini egyezmény hatékony alkalmazása érdekében az ujjlenyomatok összehasonlítására irányuló „Eurodac” létrehozásáról szóló megállapodás[39] értelmében. Következésképpen a fenti megállapodás 3. cikkével összhangban Dániának értesítenie kell a Bizottságot, hogy végrehajtja-e e rendelet tartalmát, és amennyiben igen, e rendelet a nemzetközi jog alapján kölcsönös kötelezettségeket hoz létre Dánia és az Európai Unió között. Amint elfogadják ezen átdolgozott rendeletet, és a tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról szóló tanácsi határozatra irányuló bizottsági ajánlás függvényében, konzultálnak Dániával arról, hogy kíván-e tárgyalásokat kezdeni olyan kiegészítő megállapodásokról, amelyek az 5., 6., 19–22., 33. és 36. cikkben, a 39. cikk (3) bekezdésében, a 40. cikk (8) bekezdésében és a 43. cikkben meghatározott, bűnüldözési célú összehasonlításra és adattovábbításra vonatkozó eljárásra is kiterjednek. (42) Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló jegyzőkönyv 3. cikkével összhangban és e jegyzőkönyv 4. cikkének sérelme nélkül, az Egyesült Királyság [nem vesz részt e rendelet elfogadásában, így az rá nem kötelező és nem alkalmazandó/közölte, hogy részt kíván venni ennek a rendeletnek az elfogadásában és alkalmazásában]. (43) Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló jegyzőkönyv 3. cikkével összhangban és e jegyzőkönyv 4. cikkének sérelme nélkül, Írország [nem vesz részt ezen irányelv elfogadásában, így az rá nem kötelező és nem alkalmazandó/közölte, hogy részt kíván venni ennek a rendeletnek az elfogadásában és alkalmazásában]. (44) Izland és a Norvég Királyság tekintetében ez a rendelet – az 5., 6., 19–22., 33. és 36. cikkben, a 39. cikk (3) bekezdésében, a 40. cikk (8) bekezdésében és a 43. cikkben meghatározott, bűnüldözési célú összehasonlításra és adattovábbításra vonatkozó eljárás kivételével – az EURODAC-kal kapcsolatos új intézkedést képez, az Európai Közösség és az Izlandi Köztársaság, valamint a Norvég Királyság között a tagállamok egyikében, illetve Izlandon vagy Norvégiában benyújtott menedékjog iránti kérelem megvizsgálására illetékes állam meghatározására vonatkozó kritériumokról és mechanizmusokról szóló megállapodás[40] értelmében. Következésképpen – az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság azon határozatának függvényében, hogy e rendeletet belső jogrendjükben végrehajtják – e rendeletet az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság egymással való kapcsolataiban, valamint az Európai Unió tagállamaival való kapcsolataiban alkalmazni kell. Amint elfogadják ezen átdolgozott rendeletet, és a tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról szóló tanácsi határozatra irányuló bizottsági ajánlás függvényében, konzultálnak az Izlandi Köztársasággal és a Norvég Királysággal arról, hogy kívánnak-e tárgyalásokat kezdeni olyan kiegészítő megállapodásokról, amelyek az 5., 6., 19–22., 33. és 36. cikkben, a 39. cikk (3) bekezdésében, a 40. cikk (8) bekezdésében és a 43. cikkben meghatározott, bűnüldözési célú összehasonlításra és adattovábbításra vonatkozó eljárásra is kiterjednek. (45) A Svájci Államszövetség tekintetében ez a rendelet – az 5., 6., 19–22., 33. és 36. cikkben, a 39. cikk (3) bekezdésében, a 40. cikk (8) bekezdésében és a 43. cikkben meghatározott, bűnüldözési célú összehasonlításra és adattovábbításra vonatkozó eljárás kivételével – az EURODAC-kal kapcsolatos új intézkedést képez, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a tagállamban vagy Svájcban benyújtott menedékjog iránti kérelem megvizsgálásáért felelős állam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló megállapodás[41] értelmében. Következésképpen – a Svájci Államszövetség azon határozatának függvényében, hogy e rendeletet belső jogrendjében végrehajtja – e rendeletet a Svájci Államszövegség és az Európai Unió tagállamai között alkalmazni kell. Amint elfogadják ezen átdolgozott rendeletet, és a tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról szóló tanácsi határozatra irányuló bizottsági ajánlás függvényében, konzultálnak a Svájci Államszövetséggel arról, hogy kíván-e tárgyalásokat kezdeni olyan kiegészítő megállapodásokról, amelyek az 5., 6., 19–22., 33. és 36. cikkben, a 39. cikk (3) bekezdésében, a 40. cikk (8) bekezdésében és a 43. cikkben meghatározott, bűnüldözési célokból történő összehasonlításra és adattovábbításra vonatkozó eljárásra is kiterjednek, amennyiben külön megállapodás születik a határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló 2008/615/IB tanácsi határozat vonatkozó rendelkezéseinek alkalmazásáról (46) A Liechtensteini Hercegség tekintetében e rendelet – az 5., 6., 19–22., 33. és 36. cikkben, a 39. cikk (3) bekezdésében, a 40. cikk (8) bekezdésében és a 43. cikkben meghatározott, bűnüldözési célokból történő összehasonlításra és adattovábbításra vonatkozó eljárás kivételével – az EURODAC-kal kapcsolatos új intézkedést képez, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a tagállamban vagy Svájcban benyújtott menedékjog iránti kérelem megvizsgálásáért felelős állam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv értelmében[42]. Következésképpen – Liechtensteini Hercegség azon határozatának függvényében, hogy e rendeletet belső jogrendjében végrehajtja – e rendeletet a Liechtensteini Hercegség, a Svájci Államszövegség és az Európai Unió tagállamai között alkalmazzák. Amint elfogadják ezen átdolgozott rendeletet, és a tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról szóló tanácsi határozatra irányuló bizottsági ajánlás függvényében, konzultálnak a Liechtensteini Hercegséggel arról, hogy kíván-e tárgyalásokat kezdeni olyan kiegészítő megállapodásokról, amelyek az 5., 6., 19–22., 33. és 36. cikkben, a 39. cikk (3) bekezdésében, a 40. cikk (8) bekezdésében és a 43. cikkben meghatározott, bűnüldözési célokból történő összehasonlításra és adattovábbításra vonatkozó eljárásra is kiterjednek, amennyiben külön megállapodás születik a határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló 2008/615/IB tanácsi határozat vonatkozó rendelkezéseinek alkalmazásáról. ê 2725/2000/EK (22) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg) (47) Indokolt e rendelet területi hatályát oly módon korlátozni, hogy az összhangba kerüljön az dublini egyezmény Ö [egy harmadik országbeli állampolgár vagy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló] […/…/]EU rendelet Õ területi hatályával. ê 2725/2000/EK (kiigazított szöveg) ð új szöveg ELFOGADTA EZT A RENDELETET: I. FEJEZET ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. cikk Az „EurodacEURODAC” célja 1. Létrejön az „"EurodacEURODAC"” néven ismert rendszer kerül felállításra, amelynek célja segítséget nyújtani annak megállapításában, hogy az dublini egyezmény Ö [egy harmadik országbeli állampolgár vagy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról] szóló […/…/]EU rendelet Õ értelmében melyik tagállam illetékes a tagállamok egyikében ð harmadik országbeli állampolgár vagy hontalan személy által ï benyújtott menedékjog ð nemzetközi védelem ï iránti kérelem megvizsgálására, továbbá egyéb módon elősegíteni a dublini egyezmény Ö rendelet Õ alkalmazását az e rendeletben meghatározott feltételek alapján. 2. Az Eurodac a következőket foglalja magában: a) a 3. cikkben említett központi egység; b) számítógépes központi adatbázis, amelyben az 5. cikk (1) bekezdésében, a 8. cikk (2) bekezdésében és a 11. cikk (2) bekezdésében megjelölt adatokat a menedékjogot kérelmező személyektől és a 8. cikk (1) bekezdésében és a külföldiek a 11. cikk (1) bekezdésében megjelölt csoportjaitól származó ujjlenyomatadatok összehasonlítása céljából feldolgozzák; c) adatátviteli eszközök a tagállamok és a központi adatbázis között. 2. Ez a rendelet megállapítja továbbá azon feltételeket, amelyek mellett a tagállamok kijelölt hatóságai és az Európai Rendőrségi Hivatal (Europol) a terrorcselekmények és más súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése és kivizsgálása érdekében kérhetik ujjlenyomatadatoknak az Eurodac központi adatbázisában tárolt ujjlenyomatadatokkal történő összehasonlítását. ê 2725/2000/EK (kiigazított szöveg) ð új szöveg 3. Függetlenül attól, hogy a származási hely szerinti tagállam az adott tagállam nemzeti jogának megfelelően létesített adatbázisokban milyen célra dolgozza fel használja az EurodacEURODAC-nak szánt adatokat, az EurodacEURODAC-ban ujjlenyomatadatokat és más személyes adatokat kizárólag ð az e rendeletben és ï a dublini egyezmény Ö rendelet Õ 15. 32. cikkének (1) bekezdésében rögzített célokra lehet feldolgozni. ê 2725/2000/EK (kiigazított szöveg) ð új szöveg 2. cikk Fogalommeghatározások 1. E rendelet alkalmazásában: a) „"a dublini egyezmény Ö rendelet Õ ”:" az 1990. június 15-én Dublinban aláírt egyezmény, amely meghatározza az Európai Közösségek tagállamainak egyikében benyújtott menedékjog iránti kérelem megvizsgálására illetékes államot az Ö [egy harmadik országbeli állampolgár vagy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról] szóló […/…/]EU rendelet Õ; b) a „menedékjogot ð „nemzetközi védelmet kérelmező személy”: ï az a külföldi Ö a harmadik országbeli állampolgár vagy hontalan személy Õ, aki kérelmet nyújtott be menedékjog iránt, illetve akinek nevében menedékjog iránti kérelmet nyújtottak be ð a 2004/83/EK tanácsi irányelv 2. cikkének g) pontja szerinti nemzetközi védelem iránti kérelmet nyújtott be, amelynek tárgyában még nem hoztak jogerős határozatot ï ; c) a „származási hely szerinti tagállam”: a következő: i. i. a menedékjogot kérelmező személy Ö 6. cikk hatálya alá tartozó személy Õ tekintetében az a tagállam, amely a személyes adatokat a központi egységhez ð rendszerbe ï továbbítja, és az összehasonlítás eredményeit megkapja; ii. a 811. cikk hatálya alá tartozó személy tekintetében az a tagállam, amely a személyes adatokat a központi egységhez ð rendszerbe ï továbbítja; iii. a 1114. cikk hatálya alá tartozó személy tekintetében az a tagállam, amely ezeket az adatokat a központi egységhez ð rendszerbe ï továbbítja, és az összehasonlítás eredményeit megkapja; ê 2725/2000/EK (kiigazított szöveg) ð új szöveg d) a "menekült" ð „nemzetközi védelemben részesített személy”: ï Ö az a harmadik országbeli állampolgár vagy hontalan Õ személy, akit az 1967. január 31-i New York-i Jegyzőkönyvvel módosított, a menekültek jogállásáról szóló, 1951. július 28-i genfi egyezménynek megfelelően ð a 2004/83/EK tanácsi irányelv 2. cikkének a) pontjában meghatározottak szerinti nemzetközi védelemre jogosultként ï menekültként ismertek el; e) a „találat”: az adatbankban Ö központi adatbázisban Õ nyilvántartott ujjlenyomatadatok és a tagállam által valamely személy tekintetében továbbított ujjlenyomatadatok közötti összehasonlítás útján az ð központi rendszer ï adatbázis által megállapított megfelelést vagy megfeleléseket jelenti, nem érintve azt azon követelményt sérelme nélkül, hogy a tagállamoknak a 4. cikk (6) bekezdésének 18. cikk. (4) bekezdésének megfelelően haladéktalanul ellenőrizniük kell az összehasonlítás eredményeit. ò új szöveg f) „nemzeti kapcsolattartó pont”: a központi rendszerrel történő kommunikáció céljából kijelölt nemzeti rendszer; g) „ügynökség”: az 1077/2011/EU rendelet által létrehozott ügynökség; h) „Europol”: a 2009/371/IB határozat által létrehozott Európai Rendőrségi Hivatal; i) „EURODAC-adatok”: a 11. cikknek és 16. cikke (2) bekezdésének megfelelően a központi adatbázisban tárolt valamennyi ujjlenyomatadat; j) „terrorcselekmények”: azok a nemzeti jog szerinti bűncselekmények, amelyek megfelelnek a 2002/475/IB kerethatározat 1–4. cikkében említett bűncselekményeknek, vagy azokkal egyenértékűek; k) „súlyos bűncselekmények”: azok a bűncselekmények, amelyek megfelelnek a 2002/584/IB kerethatározat 2. cikkének (2) bekezdésében említett, vagy azokkal egyenértékű bűncselekményeknek, amennyiben esetükben a nemzeti jog alapján kiszabható büntetési tétel felső határa legalább háromévi szabadságvesztés vagy szabadságelvonással járó intézkedés; l) „ujjlenyomatadat”: valamely személy minden ujjának, de legalább a mutatóujjainak, ezek hiányában valamennyi más ujjának lenyomatára vagy ujjnyomra vonatkozó adat. ê 2725/2000/EK (kiigazított szöveg) ð új szöveg 2. A 95/46/EK irányelv 2. cikkében meghatározott fogalmak e rendeletben is az azzal megegyező értelemben szerepelnek ð kivéve, ha a személyes adatoknak a tagállamok kijelölt hatóságai általi feldolgozása terrorcselekmények és más súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése és kivizsgálása céljából történik ï. 3. Eltérő rendelkezés hiányában a dublini egyezmény Ö rendelet Õ 12. cikkében meghatározott kifejezések ebben a rendeletben is az azzal megegyező értelemben szerepelnek. ò új szöveg 4. A 2008/977/IB kerethatározat 2. cikkében meghatározott fogalmak e rendeletben is az azzal megegyező értelemben szerepelnek, amennyiben a tagállamok kijelölt hatóságai személyes adatokat dolgoznak fel e rendelet alapján terrorcselekmények és más súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése és kivizsgálása céljából. ê 2725/2000/EK (kiigazított szöveg) 3. cikk Központi egység Ö A rendszer felépítése és alapelvek Õ 1. A Bizottságon belül központi egységet hoznak létre, amely a tagállamok nevében az 1. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett központi adatbázis működtetéséért felelős. A központi egységet számítógépes ujjlenyomat-felismerő rendszerrel látják el. ò új szöveg 1. Az EURODAC a következőket foglalja magában: a) számítógépes központi ujjlenyomat-adatbázis (központi rendszer), amely az alábbi részekből áll: – központi egység, – a rendszerműködés folyamatosságát biztosító rendszer; b) a központi rendszer és a tagállamok közötti kommunikációs infrastruktúra, amely az EURODAC-adatok számára kifejlesztett kódolt virtuális hálózatot képez (kommunikációs infrastruktúra). 2. Minden egyes tagállamban egyetlen nemzeti hozzáférési pont működik. ê 2725/2000/EK (kiigazított szöveg) ð új szöveg 2.3. A menedékjogot kérelmező személyekre, 8. 9., 14. és 17. cikk hatálya alá tartozó személyekre és a 11.cikk hatálya alá tartozó személyekre vonatkozó, a központi egységben ð rendszerben ï feldolgozásra kerülő adatokat a származási hely szerinti tagállam nevében dolgozzák fel az e rendeletben rögzített feltételek alapján Ö , és megfelelő technikai eszközökkel különítik el Õ. ê 2725/2000/EK 1. cikk (2) bekezdés harmadik albekezdés ð új szöveg 4. Az EurodacEURODAC-ra vonatkozó szabályokat a tagállamok által végrehajtott műveletekre is alkalmazni kell, az adatoknak a központi egységhez ð rendszerbe ï történő továbbításától kezdve az összehasonlítás eredményeinek felhasználásáig. ê 2725/2000/EK 4. cikk (1) bekezdés második mondat ð új szöveg 5. Az ujjlenyomat vételi eljárást az érintett tagállam nemzeti gyakorlatának megfelelően és ð az Európai Unió Alapjogi Chartájában, az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezményben, ï az Emberi jogok európai egyezményében, valamint az ENSZ gyermekjogi egyezményében megállapított biztosítékoknak megfelelően határozzák meg ð és alkalmazzák ï. ò új szöveg 4. cikk Üzemeltetési igazgatás 1. Az ügynökség felelős az EURODAC üzemeltetési igazgatásáért. Az ügynökség a tagállamokkal együttműködésben biztosítja, hogy a központi rendszer tekintetében – a költség–haszon elemzésre is figyelemmel – a rendelkezésre álló mindenkori legjobb technológiát alkalmazzák. 2. Az ügynökség felel a kommunikációs infrastruktúrához kapcsolódó alábbi feladatokért is: a) felügyelet; b) biztonság; c) a tagállamok és a szolgáltató közötti kapcsolat koordinációja. 3. A Bizottság felel a kommunikációs infrastruktúrához kapcsolódó minden egyéb feladatért, különösen az alábbiakért: a) a költségvetés végrehajtásához kapcsolódó feladatok; b) beszerzés és felújítás; c) szerződéses ügyek. 4. Mielőtt az ügynökség megkezdi tevékenységét, a Bizottság felel az e rendelet által az ügynökségre ruházott valamennyi feladatért. 5. A EURODAC üzemeltetésének irányítása magában foglalja az összes ahhoz szükséges feladatot, hogy az EURODAC e rendelettel összhangban a hét minden napján, napi 24 órán keresztül működhessen, és elvégezhesse különösen a rendszer megfelelő szintű működési minőségének – főképp a központi rendszer lekérdezéséhez szükséges idő tekintetében történő – biztosításához szükséges karbantartási munkákat és technikai fejlesztéseket. 6. A 31. sz. EGK, 11. sz. Euratom rendelet[43] 17. cikkének sérelme nélkül, az ügynökség megfelelő szakmai titoktartási vagy ezzel egyenértékű titoktartási szabályokat alkalmaz személyzetének valamennyi olyan tagjára, akinek munkája EURODAC-adatokat érint. Ez a kötelezettség ezen alkalmazottak hivatali vagy munkaviszonyának megszűnését, vagy tevékenységük befejeződését követően is fennáll. ò új szöveg 5. cikk A bűnüldözés céljából való hozzáférésre kijelölt hatóságok 1. A tagállamok kijelölik azokat a hatóságokat, amelyek e rendelet értelmében hozzáférhetnek az EURODAC-adatokhoz. A kijelölt hatóságok a tagállamok terrorcselekmények vagy más súlyos bűncselekmények megelőzéséért, felderítéséért és kivizsgálásáért felelős hatóságai. 2. Valamennyi tagállam összeállítja a kijelölt hatóságok listáját. 3. Nemzeti szinten valamennyi tagállam listát készít a kijelölt hatóságokon belüli azon operatív egységekről, amelyek a központi hozzáférési ponton keresztül kérhetik az EURODAC-adatokkal történő összehasonlítást. 6. cikk Ellenőrző hatóságok 1. Minden egyes tagállam kijelöl egy nemzeti testületet, amely ellenőrző hatóságként működik. Az ellenőrző hatóság a tagállamok terrorcselekmények vagy más súlyos bűncselekmények megelőzéséért, felderítéséért és kivizsgálásáért felelős egyik hatósága. 2. Az ellenőrző hatóság biztosítja azoknak a feltételeknek a teljesülését, amelyek az Eurodac-adatokkal történő összehasonlítás kéréséhez szükségesek. Kizárólag az ellenőrző hatóság jogosult arra, hogy a központi rendszerrel kapcsolatot tartó nemzeti hozzáférési ponthoz továbbítsa az ujjlenyomatadatok összehasonlítására irányuló kéréseket. 7. cikk Europol 1. Az Europol megfelelő felhatalmazással rendelkező tisztviselőkből álló speciális egységet jelöl ki ellenőrző hatóságaként, valamint az egyes tagállamokkal egyetértésben az adott tagállam nemzeti hozzáférési pontját jelöli ki azon hatóságként, amely az ujjlenyomatadatok összehasonlítására irányuló kéréseit a központi rendszerbe továbbítja. 2. Az Europol kijelöli azt a műveleti egységet, amely jogosult arra, hogy a kijelölt nemzeti hozzáférési ponton keresztül kérje az EURODAC-adatokkal történő összehasonlítást. ê 2725/2000/EK (kiigazított szöveg) ð új szöveg 83. cikk Ö Statisztika Õ 3. 1. Az központi egység Ö ügynökség Õ negyedévenként ð havonta ï statisztikát készít Ö a központi rendszer munkájáról Õ, ð különösen ï az alábbiak feltüntetésével feltüntetve abban különösen a következőket: a) a 9. cikk (1) bekezdésében, a 14. 8. cikk (1) bekezdésében és a 11. 17. cikk (1) bekezdésében említett személyekkel kapcsolatosan továbbított adatkészletek száma; b) a találatok száma azon menedékjogot ð nemzetközi védelmet ï kérelmező személyek esetében, akik valamely más tagállamban menedékjog ð nemzetközi védelem ï iránti kérelmet nyújtottak be; c) a találatok száma a 8. 14. cikk (1) bekezdésében említett személyek esetében, akik a későbbiekben menedékjog ð nemzetközi védelem ï iránti kérelmet nyújtottak be; d) a találatok száma a 11. 17. cikk (1) bekezdésében említett olyan személyek esetében, akik korábban valamely más tagállamban menedékjog ð nemzetközi védelem ï iránti kérelmet nyújtottak be; e) azoknak az ujjlenyomatadatoknak a száma, amelyeket a központi egységnek ð rendszernek ï másodszor is ð ismételten ï meg kellett kérnie a származási hely szerinti tagállamtól, mert az eredetileg továbbított ujjlenyomatadatok összehasonlítását nem tudták elvégezni az ujjlenyomat-felismerő rendszer alkalmazásával;. ò új szöveg (f) a 18. cikk (1) és (2) bekezdésével összhangban továbbított, megjelölésre és a megjelölés eltávolítására irányuló kérelmek száma. g) A 18. cikk (1) bekezdésében említett személyekre – akikkel kapcsolatban e cikk b) és d) pontja alapján találatot regisztráltak – vonatkozó találatok száma. ê 2725/2000/EK ð új szöveg 2. Minden év végén statisztikai adatokat állapítanak meg az Eurodac-tevékenység kezdete óta kidolgozott negyedéves havi statisztikából készített gyűjtemény formájában ð az adott évre vonatkozóan ï, megjelölve benne többek között annak megjelölésével, hogy hány személyre vonatkoznak a b), c), és d) pont alapján nyilvántartott találatok. ðA statisztika az adatokat tagállamok szerinti bontásban tartalmazza. ï 4. A 23. cikk (2) bekezdésében megállapított eljárásnak megfelelően a központi egységet meg lehet bízni a központi egységben feldolgozott adatokon alapuló egyéb statisztikai feladatok elvégzésével is. ê 2725/2000/EK (kiigazított szöveg) ð új szöveg II. FEJEZET MENEDÉKJOGOT Ö NEMZETKÖZI VÉDELMET Õ KÉRELMEZŐ SZEMÉLYEK 94. cikk Az ujjlenyomatok összegyűjtése, továbbítása és összehasonlítása 1. Az egyes tagállamok haladéktalanul ð a lehető leghamarabb, de legkésőbb a dublini rendelet 20. cikkének (2) bekezdésében meghatározott nemzetközi védelem iránti kérelem benyújtásától számított 72 órán belül ï ujjlenyomatot vesznek minden, a 14. életévét betöltött menedékjogot ð nemzetközi védelmet ï kérelmező személytől valamennyi ujjáról, és az 5. 11. cikk (1) bekezdésének a)–f) b)–g) pontjában említett adatokkalat együtt továbbítják a központi ð rendszerbe ï egység számára. ò új szöveg ðA 72 órás határidő be nem tartása nem mentesíti a tagállamokat azon kötelezettség alól, hogy ujjlenyomatokat vegyenek és azokat továbbítsák a központi rendszerbe. Amennyiben az ujjhegyek állapota nem teszi lehetővé az e rendelet 25. cikke szerinti megfelelő összehasonlítást biztosító minőségű ujjlenyomatvételt, a származás helye szerinti tagállam ismét ujjlenyomatot vesz a kérelmezőtől, és a lehető leghamarabb, de legkésőbb a sikeres ujjlenyomatvételtől számított 48 órán belül újra megküldi azokat. ï ê 2725/2000/EK (2) Az 5. cikk (1) bekezdésében említett adatokat a központi egység, illetve, amennyiben a vonatkozó technikai feltételeknek eleget tesz, közvetlenül a származási hely szerinti tagállam a központi adatbázisban haladéktalanul nyilvántartásba veszi. ò új szöveg 2. Az (1) bekezdéstől eltérve, amennyiben a kérelmező egészségének biztosítása, vagy a közegészség védelme érdekében hozott intézkedések következtében nem lehet a kérelmezőtől ujjlenyomatot venni, a tagállamok ezen okok megszűnését követően a lehető leghamarabb, de legkésőbb 48 órán belül leveszik és megküldik az ujjlenyomatokat. ê 2725/2000/EK (kiigazított szöveg) ð új szöveg 3. A tagállam által továbbított, az 5. 11. cikk (1) bekezdésének b) a) pontjában foglaltaknak megfelelő ujjlenyomatadatokat Ö – a 10. cikk b) pontjával összhangban továbbítottak kivételével – Õ ð automatikusan ï összehasonlítjáka a más tagállamok által továbbított és a központi adatbázisban ð rendszerben ï tárolt ujjlenyomatadatokkal 4. A központi egység ð rendszer ï a tagállamok kérelmére biztosítja, hogy a (3) bekezdésben említett összehasonlítás a más tagállamoktól származó adatok mellett kiterjedjen a szóban forgó tagállam által korábban továbbított ujjlenyomatadatokra is. 5. A központi egység ð rendszer ï a találatot, illetve az összehasonlítás negatív eredményét haladéktalanul ð automatikusan ï továbbítja a származási hely szerinti tagállam felé. Találat esetén továbbítja a találatnak megfelelő összes adatkészletre vonatkozóan továbbítjaet, az 5. 8. cikk a)– ð g) ï pontjában említett adatokat, mindazonáltal az 5. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett adatok esetében kizárólag abban az esetben, ha azok a találat alapját képezték ð , valamint adott esetben a 18. cikk (1) bekezdésében említett jelölést ï. Az összehasonlítás eredményének a származási hely szerinti tagállam számára történő közvetlen továbbítására abban az esetben kerülhet sor, ha eleget tesznek a vonatkozó technikai feltételeknek. 7. A 22. cikk (1) bekezdésében megállapított eljárásnak megfelelően fogadják el az (1)–(6) bekezdés alkalmazásához szükséges eljárásokat rögzítő végrehajtási szabályokat. ò új szöveg 10. cikk Információk az érintett jogállásáról Az alábbi információkat megküldik a központi rendszerbe, hogy abban a 9. cikkel összhangban tárolják, a 9. cikk (5) bekezdésében említett továbbítás céljából. a) Ha egy nemzetközi védelmet kérelmező vagy a dublini rendelet 18. cikke (1) bekezdésének d) pontjában említett egyéb személy – a dublini rendelet 24. cikkében említettekkel összhangban benyújtott visszavétel iránti kérelemnek helyt adó határozat alapján történő átadását követően – megérkezik az illetékes tagállam területére, az illetékes tagállam az érkezési időpont hozzáadásával naprakésszé teszi az érintett személyre vonatkozóan e rendelet 8. cikkével összhangban nyilvántartásba vett adatokat. b) Ha egy nemzetközi védelmet kérelmező személy – a dublini rendelet 22. cikkében említettekkel összhangban benyújtott átvétel iránti kérelemnek helyt adó határozat alapján történő átadást követően – megérkezik az illetékes tagállam területére, az illetékes tagállam az érkezési időpont hozzáadásával naprakésszé teszi az érintett személyre vonatkozóan e rendelet 11. cikkével összhangban nyilvántartásba vett adatokat. (c) Amint a származási hely szerinti tagállam megbizonyosodik afelől, hogy az érintett személy – akinek adatait e rendelet 11. cikkével összhangban rögzítették az EURODAC-ban – elhagyta a tagállamok területét, a távozási időpont hozzáadásával naprakésszé teszi az érintett személyre vonatkozóan e rendelet 11. cikkével összhangban nyilvántartásba vett adatokat, hogy ezáltal megkönnyítse a dublini rendelet 19. cikk (2) bekezdésének és 20. cikke (5) bekezdésének alkalmazását. d) Amint a származási hely szerinti tagállam megbizonyosodik afelől, hogy az érintett személy – akinek adatait a 11. cikkel összhangban rögzítették az EURODAC-ban – a dublini rendelet 19. cikkének (3) bekezdésében előírt kérelem visszavonását vagy elutasítását követően általa kiadott kiutasítási határozatnak vagy kitoloncolási végzésnek megfelelően elhagyta a tagállamok területét, a kiutasítás vagy az ország területéről történő eltávozás időpontjának hozzáadásával naprakésszé teszi az érintett személyre vonatkozóan a 11. cikkel összhangban nyilvántartásba vett adatokat. e) A dublini rendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban felelősséget viselő tagállam a kérelem megvizsgálásáról hozott határozat időpontjának hozzáadásával naprakésszé teszi az érintett személyre vonatkozóan e rendelet 11. cikkével összhangban nyilvántartásba vett adatokat. ê 2725/2000/EK ð új szöveg 115. cikk Az adatok nyilvántartásba vétele 1. A központi adatbázis ð rendszer ï nyilvántartásába kizárólag a következő adatokat veszik fel: ab) az ujjlenyomatadatok; ba) a származási hely szerinti tagállam, a menedékjog ð nemzetközi védelem ï iránti kérelem benyújtásának helye és időpontja; ð a 10. cikk b) pontjában említett esetekben az alkalmazás időpontja az az időpont, amelyet a kérelmezőt átadó tagállam vezetett be a nyilvántartásba ï ; c) az érintett személy neme; d) a származási hely szerinti tagállam által használt referenciaszám; e) az ujjlenyomatvétel dátuma; f) az adatok a központi egységhez ð rendszerhez ï történő továbbításának dátuma; g) az adatok a központi adatbázisba történő bevitelének dátuma; ò új szöveg g) az operátor felhasználói azonosítója. ê 2725/2000/EK ð új szöveg h) a továbbított adatok címzettjének/címzettjeinek adatai és a továbbítás dátuma(i). h) adott esetben, a 10. cikk a) vagy b) pontjával összhangban az érintett személy sikeres átadást követő megérkezésének időpontját; i) adott esetben, a 10. cikk c) pontjával összhangban az érintett személy tagállamok területéről történő távozásának időpontját; j) adott esetben, a 10. cikk d) pontjával összhangban az érintett személy tagállamok területéről történő távozásának vagy kitoloncolásának időpontját; k) adott esetben, a 10. cikk e) pontjával összhangban a kérelem megvizsgálásáról szóló határozat meghozatalának időpontját. 2. Az adatoknak a központi adatbázisban történő nyilvántartásba vételét követően a központi egység az adatátvitelhez használt adathordozót megsemmisíti, kivéve ha a származási hely szerinti tagállam kéri annak visszaküldését. 126. cikk Az adatok tárolása Az 5. 11. cikk (1) bekezdésében foglaltaknak megfelelően az egyes adatkészleteket az ujjlenyomatvétel időpontjától számított tíz évig tárolják a központi adatbázisban ð rendszerben ï. Ennek az időtartamnak a lejártakor a központi egység ð rendszer ï automatikusan törli az adatokat a központi adatbázisból ð rendszerből ï. 137. cikk Adatok törlése a határidő lejártát megelőzően 1. Az azokra a személyekre vonatkozó adatokat, akik a 612. cikkben megjelölt időtartam lejártát megelőzően állampolgárságot szereznek valamely tagállamban, a 15. (3) 27. cikk (4) bekezdésének megfelelően haladéktalanul törlik az központi adatbázisból ð rendszerből ï azt követően, hogy a származási hely szerinti tagállamot értesítették arról, hogy az érintett személy az állampolgárságot megkapta. ò új szöveg 2. A központi rendszer az összes származási hely szerinti tagállamot értesíti arról, ha a 9. cikk (1) bekezdésében vagy 14. cikk (1) bekezdésében említett személyekkel kapcsolatban általuk továbbított adatokkal azonos találatot regisztráló másik származási hely szerinti tagállam az (1) bekezdésben meghatározott okból törli az adatokat. ê 2725/2000/EK (kiigazított szöveg) ð új szöveg III. FEJEZET A KÜLSŐ HATÁROK JOGELLENES ÁTLÉPÉSE MIATT ELFOGOTT KÜLFÖLDIEK Ö HARMADIK ORSZÁGBELI ÁLLAMPOLGÁROK VAGY HONTALAN SZEMÉLYEK Õ 14 8. cikk Az ujjlenyomatadatok összegyűjtése és továbbítása 1. Az egyes tagállamok az Emberi jogok európai egyezményében, valamint az ENSZ gyermekjogi egyezményében megállapított biztosítékoknak megfelelően haladéktalanul ujjlenyomatot vesznek a 14. életévét betöltött valamennyi olyan harmadik országból érkező külfölditől Ö harmadik országbeli állampolgártól vagy hontalan személytől Õ , akit az illetékes ellenőrző hatóságok az illető tagállam szárazföldi, légi vagy tengeri határainak jogellenes átlépése miatt elfogtak, és nem toloncoltak vissza, ð vagy aki a tagállamok területén marad, illetve az elfogás és a visszairányítási határozat alapján történő kiutasítás közötti teljes időszak alatt nem tartják idegenrendészeti őrizetben vagy nem kötelezik kijelölt helyen való tartózkodásra ï. 2. Az érintett tagállamok haladéktalanul ð a lehető leghamarabb, de legkésőbb az elfogás időpontjától számított 72 órán belül ï továbbítják a központi egység ð rendszerhez ï számára az (1) bekezdésben említett vissza nem toloncolt külföldire Ö harmadik országbeli állampolgárra vagy hontalan személyre Õ vonatkozó következő alábbi adatokat: ab) az ujjlenyomatadatok; ba) a származási hely szerinti tagállam, az elfogás helye és dátuma; c) az érintett személy neme; d) a származási hely szerinti tagállam által használt referenciaszám; e) az ujjlenyomatvétel dátuma; f) az adatok a központi egységhez ð rendszerhez ï történő továbbításának dátuma; ò új szöveg g) az operátor felhasználói azonosítója. 3. A (2) bekezdéstől eltérve, az (1) bekezdésben leírt módon elfogott azon személyek tekintetében, akik a tagállamok területén maradnak, de elfogásuk után 72 órás időtartamot meghaladó idegenrendészeti őrizetben tartják vagy kijelölt helyen való tartózkodásra kötelezik őket, az e személyekkel kapcsolatos, a (2) bekezdésben meghatározott adatok továbbítására az idegenrendészeti őrizetből történő szabadon bocsátásuk vagy a kijelölt helyen való tartózkodásra kötelezés feloldása előtt kerül sor. 4. A (2) bekezdésben említett 72 órás határidő be nem tartása nem mentesíti a tagállamokat azon kötelezettségük alól, hogy ujjlenyomatokat vegyenek és azokat továbbítsák a központi rendszerbe. Amennyiben az ujjhegyek állapota nem teszi lehetővé a 25. cikk szerinti megfelelő összehasonlítást biztosító minőségű ujjlenyomatvételt, a származás helye szerinti tagállam ismét ujjlenyomatot vesz e személyektől, és a lehető leghamarabb, de legkésőbb a sikeres ujjlenyomatvételtől számított 48 órán belül újra megküldi azokat. 5. Az (1) bekezdéstől eltérve, amennyiben a személy egészségének biztosítása, vagy a közegészség védelme érdekében hozott intézkedések következtében nem lehet e személytől ujjlenyomatot venni, ezen indokok megszűnését követően az érintett tagállam a (2) bekezdésben meghatározott határidőnek megfelelően leveszi és megküldi az ujjlenyomatokat. ê 2725/2000/EK (kiigazított szöveg) ð új szöveg 159. cikk Az adatok nyilvántartásba vétele 1. Az 5. cikk (1) bekezdésének g) pontjában és a 8. cikk (2) bekezdésében 14. cikk (2) bekezdésében említett adatokat nyilvántartásba veszik a központi adatbázisban ð központi rendszerben ï. Az 8. cikk a 3. cikk (3) bekezdésének sérelme nélkül, a 8. 14. cikk (2) bekezdésének megfelelően a központi egységhez ð rendszerhez ï továbbított adatokat kizárólag arra a célra veszik nyilvántartásba, hogy összehasonlítsák a központi egységhez ð rendszerhez ï később megküldött, menedékjogot ð nemzetközi védelmet ï kérelmező személyekre vonatkozó adatokkal. A központi egység ð rendszer ï nem hasonlítja össze a 8. 14. cikk (2) bekezdésének megfelelően továbbított adatokat sem a központi adatbázisban ð központi rendszerben ï korábban nyilvántartásba vett adatokkal, sem illetve a 8. 14. cikk (2) bekezdése alapján a központi egységhez ð rendszerhez ï utólag a későbbiekben továbbított adatokkal. 2. Alkalmazni kell a 4. cikk (1) bekezdésének második mondatában, a 4. cikk (2) bekezdésében és az 5. cikk (2) bekezdésében előírt eljárást, valamint a 4. cikk (7) bekezdésében megállapított rendelkezéseket. A 4 cikk (3), (5) és (6) bekezdésében 9. cikk (3) és (5) bekezdésében és a 25. cikk (4) bekezdésében előírt eljárásokat kell alkalmazni a menedékjogot ð nemzetközi védelmet ï kérelmező személyekre vonatkozó, a központi egységhez ð rendszerhez ï utólag a későbbiekben továbbított adatoknak az (1) bekezdésben említett adatokkal történő összehasonlítására. 1610. cikk Az adatok tárolása 1. A 8. 14. cikk (1) bekezdésében említett külföldiekre Ö harmadik országbeli állampolgárra vagy hontalan személyre Õ vonatkozó valamennyi adatkészlete